				|

		52012PC0035

			Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos fondo (FE) statuto /* COM/2012/035 final - 2012/0022 (APP) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.
PASIŪLYMO APLINKYBĖS

1.1. Bendrosios aplinkybės
Europos Sąjungoje fondams tenka svarbus
vaidmuo, ypač pilietinėje visuomenėje. Vykdydami
įvairią veiklą daugelyje sričių, fondai padeda
puoselėti pagrindines Sąjungos vertybes ir siekti Sąjungos
tikslų, tokių kaip pagarba žmogaus teisėms, mažumų apsauga,
užimtumas ir socialinė pažanga, aplinkos apsauga ir jos būklės
gerinimas ar mokslinės ir technologinės pažangos skatinimas. Taigi
jie svariai prisideda siekiant strategijoje „Europa 2020“[1]
numatytų pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo tikslų. Be to,
sudarydami palankesnes sąlygas, fondai skatina aktyvesnį
piliečių ir pilietinės visuomenės dalyvavimą Europos
projekte. Tačiau vykdydami veiklą fondai susiduria su įvairiomis
kliūtimis visoje ES.
2011 m. balandžio mėn. priimtame
Bendrosios rinkos akto komunikate[2]
pabrėžiama, kad būtina panaikinti rinkos susiskaidymą ir
pašalinti paslaugų judėjimo, inovacijų ir kūrybiškumo
kliūtis bei suvaržymus, siekiant ekonomikos augimo bei užimtumo ir
skatinant konkurencingumą. Jame taip pat pažymėta, kad svarbu didinti
piliečių pasitikėjimą bendrąja rinka ir suteikti
galimybę piliečiams naudotis visais tos rinkos teikiamais
privalumais. Atsižvelgiant į fondų indėlį į
socialinę ekonomiką ir novatoriškų visuomenei naudingų
iniciatyvų finansavimą, Bendrosios rinkos akte raginama pašalinti
kliūtis, su kuriomis fondai susiduria vykdydami tarpvalstybinę
veiklą. 2010 m. ES pilietybės ataskaitoje „Kliūčių
ES piliečių teisėms šalinimas“[3] taip pat pažymėta, kad siekiant
skatinti piliečių veiklą ES lygmeniu svarbu stiprinti visuomenei
naudingų tikslų siekiančių fondų veiklos europinį
aspektą.
Be to, 2011 m. spalio 25 d.
komunikate „Socialinio verslo iniciatyva“[4] Komisija pabrėžė, kaip svarbu
plėtoti Europos teisines formas, kuriomis galėtų naudotis
socialinės ekonomikos sektoriaus subjektai (pvz., fondai, kooperatyvai ar
savidraudos draugijos). Socialinio verslo iniciatyvos tikslas – remti
įmonių, kurios savo veikla pirmiausia siekia socialinio poveikio,
plėtrą; be to, šios iniciatyvos veiksmai skirti socialinės
ekonomikos subjektams (įskaitant fondus), kurie atitinka komunikate
išdėstytus bendruosius socialinės įmonės kriterijus.
Atsakydamas į Komisijos Bendrosios rinkos
aktą, Europos Parlamentas savo rezoliucijoje paragino sukurti tinkamą
fondų (taip pat savidraudos draugijų ir asociacijų) teisinį
pagrindą; 2011 m. kovo mėn. rašytiniame pareiškime 84/2010 jis
pasisakė už tai, kad būtų parengti tokių juridinių
asmenų statutai; be to, imtis priemonių šiam tikslui pasiekti Europos
Parlamentas Komisiją ragino ir savo ankstesnėse – 2009 ir
2006 m. – rezoliucijose[5].
Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas pritarė
statutui 2010 m. nuomonėje savo iniciatyva[6], kurioje
pateikė svarstymus dėl tokio statuto rengimo; Regionų komitetas
taip pat palaikė Komisijos Bendrosios rinkos akte paskelbtą
iniciatyvą dėl fondų[7].

1.2. Pasiūlymo pagrindas ir tikslai
Europos Sąjungoje fondai negali
veiksmingai teikti finansavimo tarpvalstybiniu mastu. Nusprendus veiklą
vykdyti keliose valstybėse, fondams dalį surinktų lėšų
tenka skirti teisinėms konsultacijoms, taip pat skirtingų
nacionalinių teisės sistemų teisiniams ir administraciniams
reikalavimams įgyvendinti.
Šia iniciatyva sukuriama nauja Europos
teisinė forma, kuria siekiama sudaryti fondams palankesnes sąlygas
steigtis ir veikti bendrojoje rinkoje. Taip fondai galės veiksmingiau
naudoti privačias lėšas visuomenei naudingiems tikslams
įgyvendinti skirtingose ES valstybėse. Todėl atitinkamai (pvz.,
dėl mažesnių fondų sąnaudų) daugiau lėšų
galėtų būti skiriama visuomenei naudingai veiklai, o tai
turėtų teigiamą poveikį Europos piliečių gerovei
ir visai ES ekonomikai.
Šiame pasiūlyme nenagrinėjama
politinių fondų, susijusių su Europos politinėmis
partijomis, padėtis. Nuo 2007 m. tokiems fondams taikomos specialios
ES teisės aktuose nustatytos taisyklės, visų pirma susijusios su
galimybe gauti ES finansavimą (kartu su Europos politinėmis
partijomis)[8].
Šiuo metu Komisija peržiūri šias taisykles ir 2012 m. pasiūlys
teisės aktą, kuriuo šios taisyklės bus keičiamos[9].

2.
KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO
VERTINIMO REZULTATAI

Rengdama šį pasiūlymą Komisija
pasitelkė išorės ekspertų pagalbą ir visapusiškai
tarėsi su įvairiomis suinteresuotosiomis šalimis.
Pirmiausia 2008 m. buvo atlikta
(vykdytojas – Hamburgo Maxo Plancko lyginamosios ir tarptautinės
privatinės teisės instituto ir Heidelbergo universiteto
(Socialinių investicijų centro) konsorciumas) ir paskelbta
galimybių studija[10],
kurioje teigiama, kad Europos fondo statutas (reglamentuojant
mokesčių klausimus arba jų nereglamentuojant) būtų
tinkama politikos priemonė nustatytoms problemoms spręsti.
Antra, 2009 m. vasario – gegužės
mėn. Komisija organizavo viešas konsultacijas dėl galimybių
studijoje pateiktų rekomendacijų. Fondai pareiškė tvirtai
remiantys statutą, tačiau nacionalinės valdžios institucijos ir
iš dalies verslo organizacijos skeptiškiau vertino tokios teisinės formos
poreikį ir galimybę. Kaip paaiškėjo per 2010–2011 m.
vykusias bendresnio pobūdžio konsultacijas dėl Komunikato „Kuriamas
Bendrosios rinkos aktas“, ne pelno sektorius taip pat labai suinteresuotas
tokiu statutu.
Dar daugiau informacijos apie konkrečias
problemas, su kuriomis susiduriama, Komisija gavo per dvišales diskusijas su
fondais, visų pirma per 2010 m. birželio mėn. „Europos
fondų savaitę“, taip pat bendraudama su Europos fondų centru
(EFC).
Be to, Komisija rinko informaciją apie
susijusius nacionalinės teisės aktus; ją nacionalinės
valdžios institucijos pateikė atsakymuose į klausimyną, taip pat
per paskesnes Bendrovių teisės ekspertų grupės (CLEG)[11]
diskusijas 2009, 2010 ir 2011 m. Daugelis valstybių narių
išreiškė abejones dėl naujų Europos teisinių formų,
įskaitant fondus, poreikio.
Rengdama pasiūlymą Komisija
atsižvelgė į minėtas pastabas ir abejones; ji rėmėsi
fondų poreikių bei nacionalinių teisės sistemų analize
ir pasirinko tokius sprendimo būdus (pvz., dėl iniciatyvos taikymo
srities), dėl kurių būtų lengviau susitarti, atsižvelgiant
į nacionalinių įstatymų įvairovę.
Poveikio vertinimas parengtas remiantis
minėtais surinktais duomenimis. Bendra nustatyta problema – tai, kad
dėl skirtingų nacionalinių civilinės teisės normų
ir apmokestinimo taisyklių fondams vykdyti tarpvalstybinę veiklą
brangu ir sudėtinga, todėl menkai išnaudojamos galimybės
lėšų visuomenei naudingiems tikslams tarpvalstybiniu mastu skirti per
fondus. Taip pat buvo nustatyta konkretesnių problemų:
neapibrėžtumo dėl fondo pripažinimo visuomenei naudingą
veiklą vykdančiu fondu kitose valstybėse narėse,
lėšų pritraukimo ir paskirstymo tarpvalstybiniu mastu
sąnaudų, riboto tarpvalstybinės paramos teikimo.
Buvo apsvarstyti šie galimi variantai: 1)
jokių naujų politinių veiksmų ES mastu; 2) informavimo
kampanija ir savanoriška kokybės chartija; 3) Europos fondo statutas
(kartu reglamentuojant mokesčių klausimus arba jų
nereglamentuojant); ir 4) ribotas fondų įstatymų suderinimas.
Nesiimant jokių politinių
veiksmų būtų pasikliaujama įgyvendinamomis
iniciatyvomis, įskaitant pažeidimų nagrinėjimo bylas ir
darbą mokesčių srityje siekiant užtikrinti visapusišką
Paslaugų direktyvos įgyvendinimą, taip pat su teisės
aktų leidyba nesusijusiomis iniciatyvomis ir fondų sektoriaus
iniciatyvomis kitose valstybėse teikiamai paramai remti.
Įgyvendinant informavimo
kampaniją būtų siekiama pagerinti fondų žinias apie
jų teises ir pareigas pagal nacionalinės teisės aktus, kai jie
vykdo veiklą keliose valstybėse. Be to, kokybės chartija,
kurią fondai sudarytų savanoriškai, ir atitinkamu Europos
kokybės ženklu, kuris galėtų būti skiriamas chartijos
nuostatų besilaikantiems fondams, būtų siekiama užtikrinti
fondų veiklos kokybę ir patikimumą.
Europos fondo statuto (nereglamentuojant
mokesčių klausimų) variantu fondams
siūloma alternatyvi teisinė forma. Šiuo atveju esamų
nacionalinių fondų formų keisti nereikėtų, o
alternatyvi teisinė forma būtų naudojama savanoriškai. Statute
būtų nustatyti tam tikri Europos fondui taikomi reikalavimai (pvz.,
minimalaus įstatinio turto reikalavimas, visuomenei naudingi tikslai,
dėl kurių susitaria dauguma valstybių narių).
Pasirinkus Europos fondo statuto
(reglamentuojant mokesčių klausimus) variantą valstybės
narės taip pat turėtų Europos fondą pripažinti
lygiaverčiu vietos visuomenei naudingą veiklą vykdantiems
fondams ir jam taikyti tokias pat mokesčių lengvatas kaip ir tiems
vietos fondams. Ta pati nuostata būtų taikoma Europos fondo
rėmėjams ir paramos gavėjams.
Ribotas fondų įstatymų
suderinimas reikštų, kad derinami tie
reikalavimai, kuriuos fondai turi atitikti, kad galėtų
įsiregistruoti ir vykdyti veiklą užsienyje, t. y. galimi
visuomenei naudingą veiklą vykdančio fondo tikslai, minimalaus
turto, registravimo reikalavimai ir tam tikri vidaus valdymo aspektai.
Nenustatydamos jokių papildomų reikalavimų valstybės
narės turėtų leisti fondams, kurie atitinka suderintus
kriterijus, vykdyti veiklą jų savo šalyje. Taip pat buvo svarstytos
galimybės labiau suderinti nacionalinius fondų įstatymus ir
fondams bei jų rėmėjams taikomą apmokestinimo tvarką.
Atlikus siūlomų galimybių
poveikio analizę nustatyta, kad, norint pašalinti tarpvalstybines
kliūtis fondams bei rėmėjams ir sudaryti palankesnes
sąlygas veiksmingai teikti finansavimą visuomenei naudingiems
tikslams, tinkamiausia būtų priimti Europos fondo statutą, kartu
automatiškai taikant nediskriminacines apmokestinimo sąlygas.

3.
TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
3.1.
Teisinis pagrindas

Teisinis
siūlomo reglamento dėl Europos fondo statuto pagrindas yra Sutarties
dėl Europos Sąjungos veikimo 352 straipsnis, kuris yra tinkamas
teisinis pagrindas, kai jokia kita Sutarties nuostata ES institucijoms
nesuteikiami būtini įgaliojimai tam tikrai priemonei priimti.
352 straipsnis yra teisinis esamų
formų Europos bendrovių (t. y. Europos bendrovės, Europos
ekonominių interesų grupės ir Europos kooperatinės
bendrovės) pagrindas. Savo sprendimu[12] dėl Europos kooperatinės
bendrovės Europos Sąjungos Teisingumo Teismas patvirtino, kad 352
straipsnis yra tinkamas teisinis pagrindas.

3.2.
Subsidiarumas ir proporcingumas

Siūlomi veiksmai visiškai atitinka subsidiarumo
principą. Reikia imtis veiksmų Sąjungos mastu, kad
būtų pašalintos esamos nacionalinės kliūtys ir suvaržymai,
su kuriais fondai susiduria vykdydami veiklą visoje ES. Dabartinė
padėtis rodo, kad problema nėra tinkamai sprendžiama nacionaliniu
lygmeniu ir, atsižvelgiant į jos tarpvalstybinį pobūdį,
reikia sukurti bendrą sistemą siekiant didinti fondų
judumą. Vien valstybių narių veiksmais nebūtų galima
užtikrinti, kad ES piliečiai galėtų geriausiai pasinaudoti
bendrosios rinkos teikiamomis galimybėmis. Šia iniciatyva fondams
suteikiama galimybė pasirinkti siūlomą Europos teisinę
formą ir lengviau vykdyti tarpvalstybinę veiklą.
Siūlomi veiksmai būtų tinkami
ir neviršytų to, kas būtina nustatytiems tikslams deramai pasiekti,
todėl jie atitinka proporcingumo principą. Jais siekiama sukurti
naują teisinę formą, kuri papildytų nacionalines formas, o
jau galiojantys skirtingi nacionaliniai įstatymai nebūtų
keičiami. Valstybėms narėms būtų palikta laisvė
išlaikyti ir plėtoti savo nacionalines teisines formas. Be to,
mokesčių srityje valstybių narių įstatymai, kuriais
reglamentuojamos visuomenei naudingą veiklą vykdančių
subjektų (ir jų rėmėjų) apmokestinimo sąlygos,
nebūtų pakeisti naujomis suderintomis taisyklėmis, tačiau
tos galiojančios taisyklės automatiškai būtų taikomos
Europos fondui (ir jo rėmėjams). Siūlomais veiksmais
būtų siekiama įveikti didžiausias kliūtis, su kuriomis
fondai susiduria vykdydami veiklą keliose valstybėse, nenumatant
visapusiškų Europos fondui taikomų taisyklių ir nenustatant
naujų mokesčių taisyklių.

3.3.
Pasirinkta teisinė priemonė

Reglamentas –
tinkamiausias būdas užtikrinti, kad visose valstybėse narėse
būtų taikomas vienodas statutas, kadangi norint naudotis Europos
teisine forma taisykles reikia vienodai ir tiesiogiai taikyti visoje ES.

4.
IŠSAMUS PASIŪLYMO PAAIŠKINIMAS

I skyriuje (Bendrosios nuostatos) nurodomas dalykas, Europos fondui taikytinos taisyklės
ir pateikiamos terminų apibrėžtys, kad būtų
užtikrintas reglamente vartojamų terminų aiškumas.
Jame apibrėžiami pagrindiniai Europos
fondo požymiai: Europos fondas yra subjektas, siekiantis visuomeninės
naudos ir turintis juridinio asmens statusą bei visišką teisnumą
visose valstybėse narėse; jo veikla arba įstatuose numatytas
ketinimas vykdyti veiklą ne mažiau kaip dviejose valstybėse
narėse yra tarpvalstybinio masto; jo įstatinio turto vertė yra
mažiausiai 25 000 EUR. Europos fondas gali vykdyti ekonominę
veiklą, jeigu gautas pelnas skiriamas visuomenei naudingam (‑iems)
tikslui (‑ams), kaip numatyta reglamente. Išsamus visuomenei
naudingų tikslų, pripažįstamų pagal daugumos valstybių
narių civilinę ir mokesčių teisę, sąrašas
pateikiamas siekiant užtikrinti teisinį tikrumą.
II skyriuje (Steigimas) nustatyti Europos fondo steigimo būdai, būtiniausios
įstatų sąlygos ir registravimo reikalavimai.
Europos fondas gali būti steigiamas
ex nihilo (testamentine valia, notariniu aktu arba bet kokio (‑ių)
fizinio (‑ių) ir (arba) juridinio (‑ių)
asmens (‑ų) arba viešosios (‑ųjų)
įstaigos (‑ų) rašytiniu pareiškimu pagal taikomą
nacionalinę teisę), susijungiant teisėtai vienoje ar
keliose valstybėse narėse įsisteigusiems visuomenei
naudingą veiklą vykdantiems subjektams arba pertvarkant
teisėtai valstybėje narėje įsisteigusį
nacionalinį visuomenei naudingą veiklą vykdantį
subjektą į Europos fondą.
Šiame skyriuje sudaromas dokumentų ir
duomenų, kuriuos reikėtų pateikti su registravimo
prašymais ir kurie turėtų būti paviešinami, sąrašas. Be to,
siekiant palengvinti registravimo procesą registro tarnybos turi
tarpusavyje bendradarbiauti dėl dokumentų ir duomenų,
susijusių su Europos fondu.
III skyriuje (Europos fondo struktūra) nustatomos taisyklės dėl valdybos,
valdančiųjų direktorių ir stebėtojų tarybos, taip
pat taisyklės dėl interesų konflikto. Kad Europos fondas
būtų visiškai patikimas, jis turi taikyti griežtus skaidrumo ir atskaitomybės
standartus.
IV skyrius (Registruotoji buveinė ir
jos perkėlimas). Europos fondas gali perkelti
savo registruotąją buveinę į kitą valstybę
narę, kartu išlaikydamas juridinio asmens statusą ir jo nebūtina
likviduoti.
V skyriuje
(Darbuotojų ir savanorių dalyvavimas)
išdėstytos darbuotojų ir savanorių informavimo ir konsultavimo
taisyklės pagal atitinkamus ES teisės aktus.
Į pasiūlymą neįtrauktos nuostatos dėl
darbuotojų dalyvavimo valdyboje, kadangi visuomenei naudingą
veiklą vykdančių subjektų darbuotojų dalyvavimas
valdybos lygmeniu numatytas vos keliose valstybėse narėse.
VI skyrius
(Europos fondo veiklos nutraukimas). Reglamente
numatyta, kad Europos fondas vėl gali būti pertvarkytas į
visuomenei naudingą veiklą vykdantį subjektą, kuriam
taikoma valstybės narės, kurioje yra jo registruotoji buveinė,
teisė, jeigu taip pertvarkyti leidžiama pagal Europos fondo įstatus.
Jame taip pat išdėstytos likvidavimo taisyklės tais atvejais,
kai Europos fondo tikslas yra pasiektas arba negali būti pasiektas, baigėsi
laikotarpis, kuriam jis buvo įsteigtas, arba jis prarado visą savo
turtą.
VII skyriuje (Valstybių narių
priežiūra) kompetentingoms nacionalinėms
priežiūros institucijoms numatyti svarūs įgaliojimai, kad jos
galėtų veiksmingai prižiūrėti jų kompetencijai
priklausančių visuomenei naudingą veiklą
vykdančių subjektų veiklą. Pavyzdžiui, joms suteikti
įgaliojimai tvirtinti Europos fondo tikslo pakeitimą, tirti Europos
fondo veiklą, skirti valdybai įspėjimą ir nurodyti valdybai
laikytis Europos fondo įstatų, reglamento bei taikomos
nacionalinės teisės, atleisti valdybos narį arba dėl jo
atleidimo kreiptis į teismą, taip pat likviduoti Europos fondą
arba dėl jo likvidavimo kreiptis į teismą. Be to, priežiūros
institucijos turi tarpusavyje bendradarbiauti ir keistis informacija, taip pat
numatytos taisyklės, reglamentuojančios registro tarnybų ir
priežiūros institucijų bendradarbiavimą su mokesčių
administratoriais.
VIII skyrius (Apmokestinimo tvarka). Reglamente numatyta, kad Europos fondui ir jo rėmėjams automatiškai
taikomos tokios pat mokesčių lengvatos kaip ir vietos visuomenei
naudingą veiklą vykdantiems subjektams. Taip yra todėl, kad
valstybės narės privalėtų Europos fondą pripažinti
lygiaverčiu visuomenei naudingą veiklą vykdantiems subjektams,
įsisteigusiems pagal tos valstybės narės teisės aktus.
Europos fondo rėmėjų ir paramos gavėjų atžvilgiu
turėtų būti taikomas tas pats principas.
IX skyriuje (Baigiamosios nuostatos) reikalaujama, kad valstybės narės nustatytų taisykles
dėl sankcijų, taikytinų pažeidus šio reglamento nuostatas, ir
imtųsi visų būtinų priemonių jų
įgyvendinimui užtikrinti. Į pasiūlymą įtraukta
peržiūros nuostata.

5.
POVEIKIS BIUDŽETUI

Pasiūlymas neturi poveikio Europos
Sąjungos biudžetui.

6.
PAPILDOMA INFORMACIJA

Siūlomas
reglamentas svarbus Europos ekonominei erdvei.
2012/0022 (APP)
Pasiūlymas
TARYBOS REGLAMENTAS
dėl Europos fondo (FE) statuto
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 352 straipsnį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą,
teisės akto projektą perdavus
nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdama į Europos Parlamento
pritarimą[13],

atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[14],
atsižvelgdama į Regionų komiteto
nuomonę[15],

laikydamasi specialios teisėkūros
procedūros,
kadangi:
(1)
vykdydami veiklą daugelyje sričių,
visuomenei naudingą veiklą vykdantys subjektai padeda puoselėti
pagrindines Sąjungos vertybes ir siekti Sąjungos tikslų,
tokių kaip pagarba žmogaus teisėms, mažumų apsauga, užimtumas ir
socialinė pažanga, aplinkos apsauga, išsaugojimas ir jos būklės
gerinimas ar mokslinės ir technologinės pažangos skatinimas;
(2)
teisinė sistema, pagal kurią visuomenei
naudingą veiklą vykdantys subjektai veikia Sąjungoje,
pagrįsta nacionalinės teisės aktais ir nėra suderinta
Sąjungos mastu. Be to, atskirų valstybių narių
civilinė ir mokesčių teisė iš esmės skiriasi. Dėl
tokių skirtumų visuomenei naudingą veiklą vykdantiems
subjektams vykdyti tarpvalstybinę veiklą brangu ir sudėtinga.
Todėl menkai išnaudojamos galimybės lėšas visuomenei naudingiems
tikslams naudoti tarpvalstybiniu mastu;
(3)
atsižvelgiant į problemas, su kuriomis
susiduria visuomenei naudingą veiklą vykdantys subjektai, ir į
tai, kad kitos Europos teisinės formos, kuria jie galėtų
naudotis vykdydami savo veiklą, nėra, reikėtų numatyti
tokiems subjektams skirtą Europos formą, ir tokios teisinės
formos subjektai galėtų būti kuriami visoje Sąjungoje. Ši
teisinė forma turėtų būti kuo vienodesnė visoje
Sąjungoje, kad būtų skatinama tarpvalstybinė visuomenei
naudinga veikla;
(4)
Europos Parlamentas 2011 m. balandžio
6 d. priėmė rezoliuciją dėl bendrosios rinkos Europos
gyventojams[16],
2009 m. vasario 19 d. – rezoliuciją dėl socialinės
ekonomikos[17]
ir 2006 m. liepos 4 d. – rezoliuciją dėl naujausios
informacijos apie bendrovių teisės kūrimo eigą ir
perspektyvas[18],
taip pat 2011 m. kovo 10 d. paskelbė rašytinį
pareiškimą dėl Europos savidraudos draugijų, asociacijų ir
fondų įstatų parengimo[19],
kuriuo paragino parengti Europos fondo statutą;
(5)
2010 m. balandžio 28 d. Europos
ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas pateikė nuomonę
dėl Europos fondų statuto[20].
2011 m. balandžio 1 d. Regionų komitetas pateikė
nuomonę dėl Bendrosios rinkos akto[21]. Abiejose nuomonėse remiama Komisijos
iniciatyva įtvirtinti Europos fondo statutą;
(6)
Europos fondui turėtų būti taikomos
šiame reglamente ir Europos fondo įstatuose išdėstytos esminės
nuostatos. Visuomenei naudingą veiklą vykdantiems subjektams
taikytinos nacionalinės teisės nuostatos turėtų būti
taikomos reglamento ar Europos fondo įstatų nereglamentuojamais arba
tik iš dalies reglamentuojamais klausimais;
(7)
Europos fondas turėtų siekti tik
visuomenei naudingų tikslų, o tokiais būtų laikomi tikslai,
kuriais siekiama naudos plačiai apibrėžtai naudos gavėjų
grupei. Visuomenei naudingą veiklą vykdančių subjektų
veikla sutelkta į Europos piliečiams ir Europos ekonomikai svarbias
sritis, todėl taip galima pasiekti didžiausios socialinės,
ekonominės ir aplinkosauginės naudos. Siekiant
užtikrinti teisinį tikrumą, visuomenei naudingas tikslas
turėtų būti apibrėžtas remiantis išsamiu tikslų
sąrašu;
(8)
pagrindinis statuto tikslas – pašalinti
kliūtis, su kuriomis fondai susiduria vykdydami veiklą keliose
Sąjungos valstybėse. Todėl veiksmai Sąjungos mastu
turėtų būti skirti tokiems visuomenei naudingą veiklą
vykdantiems subjektams, kurie veiklą jau vykdo arba, kaip nurodyta jų
įstatuose, ketina vykdyti kitose valstybėse narėse;
(9)
Europos fondas turėtų turėti tam
tikros minimalios vertės turtą, kad rėmėjai ir valdžios
institucijos galėtų juo pasitikėti, būtų įrodyti
rimti fondo ketinimai ir teisinė forma nebūtų naudojama
netinkamai. Tačiau minimalios turto vertės reikalavimas
turėtų būti toks, kad įsteigti Europos fondą
nebūtų pernelyg brangu, o pasinaudoti tokia teisine forma –
sudėtinga;
(10)
kad Europos fondas galėtų tinkamai
veikti, jam turėtų būti suteiktas juridinio asmens statusas ir
visiškas teisnumas visose valstybėse narėse, taip pat užtikrintos
galimybės vykdyti bet kokią visuomenei naudingam tikslui pasiekti
būtiną veiklą, jeigu tokia veikla neprieštarauja jo
įstatams ir šiam reglamentui;
(11)
jeigu Europos fondas galėtų verstis
ekonomine veikla, susijusia arba nesusijusia su jo visuomenei naudingu tikslu,
jis turėtų svarų finansavimo šaltinį ir galimybę gauti
daugiau lėšų, kurios būtų skiriamos visuomenei naudingiems
tikslams, todėl tokia veikla turėtų būti leidžiama.
Tačiau, siekiant užtikrinti tinkamą turto naudojimą ir
kreditorių apsaugą, reikėtų nustatyti, kokią dalį
gali sudaryti nesusijusi ekonominė veikla, kurią leidžiama vykdyti;
(12)
kad Europos fondas galėtų vykdyti
tarpvalstybinę veiklą, jam turėtų būti užtikrinta
steigimosi teisė, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos
Sąjungos veikimo 49 straipsnyje;
(13)
kad Europos fondo forma lengvai galėtų
naudotis steigėjai ir fondai, turėtų būti numatyta
galimybė Europos fondą sukurti ex nihilo, susijungiant
nacionaliniams visuomenei naudingą veiklą vykdantiems subjektams arba
pertvarkant juos į Europos fondą. Siekiant sudaryti palankesnes
sąlygas sukurti Europos fondą pertvarkant fondus arba susijungiant
keliose valstybėse teisėtai įsisteigusiems fondams, reglamente
turėtų būti išdėstytos taisyklės,
reglamentuojančios atitinkamas procedūras. Kai susijungia visuomenei
naudingą veiklą vykdantys subjektai, kurių registruotosios
buveinės yra toje pačioje valstybėje narėje,
turėtų būti taikoma tos valstybės narės teisė;
(14)
siekiant užtikrinti, kad visuomenei naudingą
veiklą vykdantiems subjektams nebūtų užkrauta nereikalinga
našta, Europos fondo registravimo formalumai turėtų apsiriboti
reikalavimais, kurie būtini teisiniam tikrumui užtikrinti.
Nacionalinės registro tarnybos turėtų informuoti Komisiją
apie įregistruotus Europos fondus;
(15)
siekiant suteikti galimybę Europos fondui
susikurti teisinę struktūrą, kurią jis galėtų
pritaikyti prie savo poreikių bei dydžio ir keisti vystantis veiklai,
Europos fondui turėtų būti suteikta teisė įstatuose
nustatyti geriausiai jo poreikius atitinkančią vidaus
struktūrą. Tačiau reglamentu turėtų būti nustatytos
tam tikros privalomos valdymo taisykles, visų pirma susijusios su valdybos
vaidmeniu bei pareigomis ir minimaliu jos narių skaičiumi. Europos
fondui turėtų būti leista sudaryti stebėtojų
tarybą arba kitus organus. Siekiant užtikrinti nepriklausomą
nuomonę ir kritišką sprendimų vertinimą, Europos fondo
valdybos ir stebėtojų tarybos sudėtis turėtų būti
pakankamai įvairi amžiaus, lyties, išsilavinimo ir profesinės
patirties požiūriu. Lyčių pusiausvyra yra ypač svarbi
norint užtikrinti, kad būtų tinkamai atstovaujama visiems
gyventojams. Dėl nacionalinės tvarkos skirtumų direktorių
atsakomybė turėtų būti reglamentuojama pagal taikomą
nacionalinę teisę;
(16)
svarbu, kad Europos fondo turtas būtų
naudojamas visuomenei naudingiems tikslams. Turėtų būti
numatytos aiškios taisyklės, kad būtų išvengta interesų
konflikto, dėl kurio kiltų grėsmė šiam principui. Šiuo
atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad Europos fondo reputacijai ir
įvaizdžiui įtakos gali turėti ne tik realus, bet ir galimas
interesų konfliktas;
(17)
norėdamas būti visiškai patikimas,
Europos fondas turėtų taikyti griežtus skaidrumo ir
atskaitomybės standartus. Europos fondas turėtų saugoti savo
finansinių sandorių duomenis ir metines finansines ataskaitas.
Šių ataskaitų auditas turėtų būti atliekamas pagal
reikalavimus, nustatytus 2006 m. gegužės 17 d. Europos
Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2006/43/EB dėl teisės aktų
nustatyto metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos
finansinės atskaitomybės audito, iš dalies keičiančioje
Tarybos direktyvas 78/660/EEB ir 83/349/EEB bei panaikinančioje Tarybos
direktyvą 84/253/EEB[22],
ir jos turėtų būti paviešinamos;
(18)
kad Europos fondas galėtų pasinaudoti
visomis bendrosios rinkos teikiamomis galimybėmis, turėtų
būti sudarytos sąlygos savo registruotąją buveinę
perkelti iš vienos valstybės narės į kitą;
(19)
atsižvelgiant į Europos fondo ypatybes, jo
priežiūrą turėtų vykdyti valstybinė priežiūros
institucija. Šiuo metu visose valstybėse narėse tokia priežiūra
taikoma nacionaliniams visuomenei naudingą veiklą vykdantiems
subjektams. Norint pasinaudoti nacionalinių institucijų jau
nustatytomis procedūromis, priežiūra turėtų būti
vykdoma nacionaliniu lygmeniu. Reglamente reikėtų nustatyti
minimalius, bet veiksmingus priežiūros įgaliojimus, kad visoje
Sąjungoje priežiūros institucijoms būtų užtikrinti tinkami
ir pakankamai vienodi įgaliojimai. Siekiant veiksmingos priežiūros,
reikėtų užtikrinti valstybių narių priežiūros
institucijų bendradarbiavimą;
(20)
valstybės narės turi teisę nustatyti
visuomenei naudingą veiklą vykdančių subjektų ir
jų rėmėjų apmokestinimo tvarką, pavyzdžiui,
pajamų, kapitalo prieaugio, dovanojimo, paveldėjimo, turto,
žemės, perleidimo, registravimo, žyminius ir panašius mokesčius.
Kartu būtina užtikrinti, kad valstybės narės
nediskriminuotų užsienio visuomenei naudingą veiklą vykdančių
subjektų ir jų rėmėjų;
(21)
daugelyje valstybių narių visuomenei
naudingą veiklą vykdantiems subjektams ir jų rėmėjams
taikoma lengvatinė apmokestinimo tvarka. Todėl siekiant visuomenei
naudingą veiklą vykdantiems subjektams užtikrinti didžiausią
galimą pridėtinę vertę Sąjungoje, Europos fondui
turėtų būti suteikta galimybė naudotis mokesčių
lengvatomis, valstybėje narėje, kurioje yra Europos fondo
registruotoji buveinė, taikomomis vietiniams visuomenei naudingą
veiklą vykdantiems subjektams. Tokia nediskriminacinė tvarka taip pat
turėtų būti taikoma Europos fondo rėmėjams ir paramos
gavėjams savo ar kitoje valstybėje. Visais atvejais ši tvarka
turėtų būti taikoma nereikalaujant, kad Europos fondas arba jo
rėmėjai ar paramos gavėjai įrodytų, kad Europos fondas
yra lygiavertis vietos visuomenei naudingą veiklą vykdantiems
subjektams;
(22)
valstybės narės Europos fondui
turėtų taikyti tokias pat ekonominės veiklos (įskaitant
leidžiamą nesusijusią ekonominę veiklą) apmokestinimo
sąlygas, kaip ir vietos visuomenei naudingą veiklą vykdantiems
subjektams. Bet kokios lengvatinio apmokestinimo sąlygos ekonominei
veiklai, įskaitant nesusijusią ekonominę veiklą,
turėtų būti taikomos atsižvelgiant į Sutartyje
išdėstytas konkurencijos nuostatas, įskaitant valstybės pagalbos
taisykles;
(23)
turi būti priimtos nuostatos, kuriomis
būtų garantuota Europos fondo darbuotojų teisė į
informavimą ir konsultavimą reikiamu tarpvalstybiniu lygmeniu tais
atvejais, kai daug Europos fondo darbuotojų dirba skirtingose
valstybėse narėse. Siekiant užtikrinti kiekvieno Europos fondo
konkrečiu atveju tinkamą praktinę tarpvalstybinio
darbuotojų informavimo ir konsultavimo tvarką, tokia tvarka
pirmiausia turėtų būti nustatoma Europos fondo šalių
susitarimu arba, jeigu tokio susitarimo nėra, taikant papildomus
reikalavimus, išdėstytus 2009 m. gegužės 6 d. Europos
Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/38/EB dėl Europos darbo tarybos
steigimo arba Bendrijos mastu veikiančių įmonių ir
Bendrijos mastu veikiančių įmonių grupių
darbuotojų informavimo bei konsultavimosi su jais tvarkos nustatymo[23].
Atsižvelgiant į savanoriškos veiklos fonduose svarbą, ilgalaikiai
savanoriai turėtų dalyvauti Europos fondo informavimo ir
konsultavimosi procese;
(24)
valstybės narės turėtų
užtikrinti, kad su šiuo reglamentu susijusiomis nuostatomis, kurias jos priima
siekdamos užtikrinti veiksmingą reglamento taikymą, Europos fondui
nebūtų nustatomi neproporcingi norminiai apribojimai ar taikoma
diskriminacinė tvarka, palyginti su visuomenei naudingą veiklą
vykdančiais subjektais, kuriems taikoma nacionalinė teisė;
(25)
valstybės narės turėtų
nustatyti taisykles dėl sankcijų pažeidus šio reglamento nuostatas,
įskaitant prievolės Europos fondo įstatuose reglamentuoti šiame
reglamente numatytus dalykus nevykdymą, ir užtikrinti, kad jos
būtų taikomos. Tos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos
ir atgrasančios;
(26)
šiam reglamentui priimti Sutartyje dėl Europos
Sąjungos veikimo nenumatyta jokių kitų įgaliojimų,
išskyrus nurodytus 352 straipsnyje;
(27)
kadangi siūlomų veiksmų tikslų,
t. y. sudaryti palankesnes sąlygas visuomenei naudingą
veiklą vykdantiems subjektams vykdyti tarpvalstybinę veiklą,
valstybės narės deramai pasiekti negali, nes siekiama sukurti
tokią visuomenei naudingą veiklą vykdančio subjekto
formą, kuriai visoje Sąjungoje būtų būdingi bendri
bruožai, o dėl siūlomų veiksmų masto tų tikslų
būtų geriau siekti Sąjungos mastu, Sąjunga gali priimti
priemones vadovaudamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatytu
subsidiarumo principu. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo
principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems
tikslams pasiekti;
(28)
šis reglamentas neturi poveikio Europos politinius
fondus reglamentuojančioms taisyklėms, išdėstytoms 2003 m.
lapkričio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB)
Nr. 2004/2003 dėl reglamentų, reglamentuojančių Europos
politines partijas, ir šių partijų finansavimo taisyklių[24],
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 skyrius
Bendrosios nuostatos
1 skirsnis
Dalykas, taikytinos taisyklės ir terminų
apibrėžtys
1 straipsnis
Dalykas
Šiame reglamente nustatomos Europos fondo (Fundatio
Europaea, FE) steigimo ir veiklos sąlygos.
2 straipsnis
Terminų apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų terminų
apibrėžtys:
(1)          turtas – bet kokie materialūs
arba nematerialūs ištekliai, kuriuos turint nuosavybės teise arba
kontroliuojant galima sukurti vertę;
(2)          nesusijusi ekonominė veikla –
ekonominė Europos fondo veikla, kuria visuomenei naudingą veiklą
vykdantis subjektas tiesiogiai nesiekia visuomenei naudingo tikslo;
(3)          testamentinė valia – bet koks
teisinis dokumentas, kuriame pagal valstybės narės, kurioje buvo
testatoriaus gyvenamoji vieta, nacionalinę teisę nurodoma, kaip po
testatoriaus mirties turi būti valdomas ir padalytas jo turtas;
(4)          viešoji įstaiga – bet koks
valstybės, nacionalinės, regioninės ar vietos valdžios sektoriui
teisiškai priklausantis arba nepriklausantis subjektas arba kita teisėtai
įsteigta valdžios institucija, kurie teikia viešąsias paslaugas arba
vykdo viešąsias funkcijas, numatytas teisės aktuose;
(5)          visuomenei naudingą veiklą
vykdantis subjektas – narių neturintis fondas, siekiantis
visuomeninės naudos, ir (arba) panašaus tikslo siekiantis juridinis asmuo,
sukurtas pagal vienos iš valstybių narių teisę;
(6)          buveinės valstybė
narė – valstybė narė, kurioje yra Europos fondo registruotoji
buveinė prieš jos perkėlimą į kitą valstybę
narę;
(7)          priimančioji valstybė
narė – valstybė narė, į kurią perkeliama Europos fondo
registruotoji buveinė.
3 straipsnis
Europos fondui taikytinos taisyklės
1.
Europos fondas vadovaujasi šiuo reglamentu ir
Europos fondo įstatais.
2.
Šiuo reglamentu ir (arba) Europos fondo
įstatais nereglamentuojami arba tik iš dalies reglamentuojami Europos
fondo veiklos aspektai reglamentuojami šiomis taisyklėmis:
(a)
valstybių narių priimtomis nuostatomis,
kuriomis užtikrinamas veiksmingas šio reglamento taikymas;
(b)
aspektai, kuriems netaikomas a punktas, –
nacionalinės teisės nuostatomis, taikomomis visuomenei naudingą
veiklą vykdantiems subjektams.
4 straipsnis
Informacijos atskleidimas
1.
Su Europos fondu susijusi informacija, kurią
reikia atskleisti pagal šį reglamentą, atskleidžiama vadovaujantis
taikoma nacionaline teise taip, kad su tokia informacija visuomenė
galėtų lengvai susipažinti.
2.
Europos fondo raštuose ir užsakymo formose
(spausdintinės ar elektroninės formos), taip pat fondo interneto
svetainėje, nurodomi šie duomenys:
(a)
informacija, būtina 22 straipsnio 1 dalyje
nurodytai registro tarnybai nustatyti, kartu su Europos fondo įrašo tame
registre numeriu;
(b)
Europos fondo pavadinimas, valstybė narė,
kurioje yra Europos fondo registruotoji buveinė, ir registruotosios
buveinės adresas; ir
(c)
atitinkamais atvejais tai, kad Europos fondui
taikoma bankroto arba likvidavimo procedūra.
2 skirsnis
Bendrieji Europos fondui taikomi reikalavimai
5 straipsnis
Visuomenei naudingas tikslas
1.
Europos fondas yra savarankiškas subjektas, kurio
tikslas – visuomeninė nauda.
2.
Europos fondas tenkina visuomenės interesus
plačiąja prasme.
Jis gali būti steigiamas tik tokiems
tikslams, kuriems įgyvendinti neatšaukiamai skiriamas jo turtas:
(a)
meno, kultūros ar istorinių vertybių
apsauga;
(b)
aplinkos apsauga;
(c)
pilietinės arba žmogaus teisės;
(d)
diskriminacijos dėl lyties, rasės,
etninės priklausomybės, religijos, negalios, lytinės
orientacijos arba kitos teisiškai apibrėžtos formos diskriminacijos
panaikinimas;
(e)
socialinė gerovė, įskaitant skurdo prevenciją
ir mažinimą;
(f)
humanitarinė pagalba arba pagalba
nelaimės atveju;
(g)
parama vystymuisi ir vystomasis bendradarbiavimas;
(h)
pagalba pabėgėliams ar imigrantams;
(i)
vaikų, jaunimo ar pagyvenusių žmonių
apsauga ir pagalba jiems;
(j)
pagalba neįgaliems asmenims ar jų
apsauga;
(k)
gyvūnų apsauga;
(l)
mokslas, moksliniai tyrimai ir inovacijos;
(m)
švietimas ir mokymas;
(n)
Europos ir tarptautinė santarvė;
(o)
sveikata, gerovė ir medicininė
priežiūra;
(p)
vartotojų apsauga;
(q)
pagalba pažeidžiamiems ir palankių
sąlygų neturintiems asmenims ar jų apsauga;
(r)
mėgėjų sportas;
(s)
visuomenei naudingą veiklą
vykdančioms organizacijoms reikalingos infrastruktūros
plėtojimas.
6 straipsnis
Tarpvalstybinis aspektas
Registravimo metu Europos fondas veiklą
vykdo arba pagal įstatus ketina vykdyti ne mažiau kaip dviejose
valstybėse narėse.
7 straipsnis
Turtas
1.
Europos fondo turto vertė išreiškiama eurais.
2.
Europos fondas turi turto, kurio vertė yra
mažiausiai 25 000 EUR.
8 straipsnis
Atsakomybė
Europos fondo atsakomybė yra ribota – jis
atsako tik savo turtu.
3 skirsnis
Juridinio asmens statusas ir teisnumas
9 straipsnis
Juridinio asmens statusas
Europos fondas yra juridinis asmuo visose
valstybėse narėse.
Europos fondas juridinio asmens statusą
įgyja tą dieną, kai jis įrašomas į registrą pagal
21, 22 ir 23 straipsnius.
10 straipsnis
Teisnumas
1.
Europos fondas turi visišką teisnumą
visose valstybėse narėse.
Jeigu įstatuose nenumatyta apribojimų,
Europos fondas turi visas teises, kurios būtinos veiklai vykdyti,
įskaitant teisę valdyti kilnojamąjį ir
nekilnojamąjį turtą, skirti dotacijas, rinkti lėšas, gauti
ir valdyti bet kokį dovanojamą turtą, įskaitant akcijas ir
kitas perleidžiamąsias priemones, palikimą ir nepinigines dovanas iš
bet kokio teisėto šaltinio, įskaitant iš trečiųjų
šalių.
Jei to reikia veiklai vykdyti, Europos fondas turi
steigimosi teisę bet kurioje valstybėje narėje.
2.
Europos fondas savo tikslų gali siekti bet
kokiu įstatuose numatytu teisėtu būdu, kuris neprieštarauja jo
siekiamam visuomenei naudingam tikslui ir atitinka šį reglamentą.
3.
Jeigu įstatuose nenumatyta apribojimų,
Europos fondas gali veikti bet kurioje trečiojoje šalyje.
11 straipsnis
Ekonominė veikla
1.
Jeigu įstatuose nenumatyta apribojimų,
Europos fondas gali savarankiškai verstis komercine ar kita ekonomine veikla,
jei bet koks gautas pelnas skiriamas tik visuomenei naudingam (‑iems)
tikslui (‑ams).
2.
Ekonominei veiklai, nesusijusiai su Europos fondo
vykdoma visuomenei naudinga veikla, gali būti skiriama iki 10 %
Europos fondo grynosios metinės apyvartos, jei nesusijusios veiklos
rezultatai ataskaitose nurodomi atskirai.
II skyrius
Steigimas
1 skirsnis
Steigimo būdai
12 straipsnis
Steigimo būdai
1.
Europos fondas gali būti steigiamas vienu iš
šių būdų:
(a)
bet kokio fizinio asmens testamentine valia, kaip
numatyta 13 straipsnyje;
(b)
notariniu aktu arba bet kokio (‑ių)
fizinio (‑ių) ir (arba) juridinio (‑ių)
asmens (‑ų) ar viešosios (‑ųjų)
įstaigos (‑ų) rašytiniu pareiškimu pagal taikomą
nacionalinę teisę, kaip numatyta 13 straipsnyje;
(c)
susijungiant visuomenei naudingą veiklą
vykdantiems subjektams, teisėtai įsisteigusiems vienoje ar keliose
valstybėse narėse, kaip numatyta 14, 15 ir 16 straipsniuose;
(d)
pertvarkant teisėtai valstybėje
narėje įsisteigusį nacionalinį visuomenei naudingą
veiklą vykdantį subjektą į EF, kaip numatyta 17 ir 18
straipsniuose.
2.
Europos fondas steigiamas neribotam laikui arba,
jei tai aiškiai nurodoma įstatuose, apibrėžtam ne mažiau kaip dvejų
metų laikotarpiui.
13 straipsnis
Steigimas testamentine valia, notariniu
aktu arba rašytiniu pareiškimu
Testamentine valia, notariniu aktu arba
rašytiniu pareiškimu bent:
(a)
išreiškiamas ketinimas įsteigti Europos
fondą;
(b)
išreiškiamas ketinimas aukoti Europos fondui;
(c)
nustatomas pradinis Europos fondo turtas;
(d)
apibrėžiamas Europos fondo visuomenei
naudingas tikslas.
14 straipsnis
Steigimas susijungiant
1.
Europos fondas gali būti steigiamas
susijungiant visuomenei naudingą veiklą vykdantiems subjektams,
teisėtai įsisteigusiems vienoje ar keliose valstybėse
narėse, jei laikomasi šių sąlygų:
(a)
toks nacionalinių visuomenei naudingą
veiklą vykdančių subjektų susijungimas leidžiamas pagal
taikomą nacionalinę teisę;
(b)
toks susijungimas leidžiamas pagal visų
susijungiančių subjektų įstatus.
2.
Sprendimą dėl susijungimo priima
kiekvieno susijungiančio subjekto valdyba. Sprendimas priimamas laikantis
kvorumo ir daugumos reikalavimų, taikomų nacionaliniam visuomenei
naudingą veiklą vykdančiam subjektui, norinčiam susijungti
su kitu nacionaliniu visuomenei naudingą veiklą vykdančiu
subjektu, o jeigu tokių taisyklių nėra, – laikantis
reikalavimų, kurie būtų taikomi nacionaliniam visuomenei
naudingą veiklą vykdančiam subjektui, norinčiam iš dalies
pakeisti savo įstatus.
3.
Nepažeidžiant 16 straipsnio, teisėtai toje
pačioje valstybėje narėje įsisteigę visuomenei
naudingą veiklą vykdantys subjektai susijungia pagal taikomą
nacionalinę teisę.
Teisėtai skirtingose valstybėse
narėse įsisteigę visuomenei naudingą veiklą vykdantys
subjektai susijungia pagal 15 straipsnį.
15 straipsnis
Prašymas dėl tarpvalstybinio
susijungimo
4.
Išsamų prašymą dėl susijungimo,
dėl kurio valdybos priėmė sprendimą pagal 14 straipsnio 2
dalį, kiekvienas susijungiantis subjektas pateikia valstybės
narės, kurioje jis yra teisėtai įsisteigęs, kompetentingai
institucijai, o prireikus prašymas skelbiamas pagal tos valstybės
narės taisykles.
5.
Su prašymu dėl susijungimo pateikiamas 14
straipsnio 2 dalyje nurodytas valdybos sprendimas ir bendrųjų
susijungimo sąlygų projektas, kuriame pateikiami bent šie duomenys:
(a)
kiekvieno susijungiančio visuomenei
naudingą veiklą vykdančio subjekto pavadinimas ir adresas;
(b)
Europos fondo pavadinimas ir numatomos
registruotosios buveinės adresas;
(c)
siūlomi Europos fondo įstatai;
(d)
susijungiančių subjektų
kreditorių ir darbuotojų teisių gynimo būdai.
6.
Kiekviena kompetentinga institucija prašymą
dėl susijungimo nagrinėja laikydamasi tos pačios tvarkos ir
principų, kurie taikomi nagrinėjant prašymą dėl
susijungimo, kuriuo įsteigiamas nacionalinis visuomenei naudingą
veiklą vykdantis subjektas.
7.
Kiekvienos atitinkamos valstybės narės
kompetentinga institucija neatidėliodama išduoda dokumentą, kuriuo
patvirtinama, kad veiksmai ir formalumai, kuriuos būtina atlikti prieš
susijungimą, yra baigti.
8.
Įregistravusi Europos fondą pagal 21, 22
ir 23 straipsnius, registro tarnyba neatidėliodama apie tai praneša 1
dalyje nurodytoms kompetentingoms institucijoms, o prireikus – ir institucijai,
atsakingai už visuomenei naudingą veiklą vykdančių
subjektų, kurių veikla pasibaigia po susijungimo, registravimą.
Atitinkamai ankstesnė registracija
panaikinama iš karto gavus pranešimą.
16 straipsnis
Susijungimo padariniai
1.
Jei visuomenei naudingą veiklą vykdantys
subjektai susijungia sukuriant naują juridinį asmenį, visas
jų turtas ir įsipareigojimai pereina naujajam Europos fondui, o
susijungiantys subjektai pasibaigia.
2.
Prijungimo atveju visas įsigyjamo visuomenei
naudingą veiklą vykdančio subjekto turtas ir
įsipareigojimai pereina įsigyjančiam visuomenei naudingą
veiklą vykdančiam subjektui, įsigyjamas subjektas pasibaigia, o
įsigyjantis juridinis asmuo tampa Europos fondu.
17 straipsnis
Steigimas pertvarkant
1.
Europos fondas gali būti steigiamas
pertvarkant teisėtai valstybėje narėje įsisteigusį
visuomenei naudingą veiklą vykdantį subjektą, jei tai
leidžiama pagal pertvarkomo subjekto įstatus.
2.
Sprendimą dėl pertvarkymo į Europos
fondą ir būtinų įstatų pakeitimų priima subjekto
valdyba.
3.
Kai Europos fondas steigiamas pertvarkant
visuomenei naudingą veiklą vykdantį subjektą, pertvarkomas
subjektas nėra likviduojamas, nepraranda juridinio asmens statuso ir toks
statusas neapribojamas; be to, dėl tokio steigimo nedaromas joks poveikis
iki pertvarkymo buvusiai teisei ar prievolei.
18 straipsnis
Prašymas dėl pertvarkymo
1.
Išsamus prašymas dėl pertvarkymo, dėl
kurio valdyba priėmė sprendimą pagal 17 straipsnio 2 dalį,
pateikiamas valstybės narės, kurioje subjektas yra teisėtai
įsisteigęs, kompetentingai institucijai ir prireikus skelbiamas pagal
tos valstybės narės taisykles.
2.
Su prašymu dėl pertvarkymo pateikiamas 17
straipsnio 2 dalyje nurodytas valdybos sprendimas ir pertvarkymo
sąlygų projektas, kuriame pateikiami bent šie duomenys:
(a)
pertvarkomo visuomenei naudingą veiklą
vykdančio subjekto pavadinimas ir adresas;
(b)
būsimos Europos fondo registruotosios
buveinės pavadinimas ir adresas;
(c)
siūlomi Europos fondo įstatai;
(d)
pertvarkomo visuomenei naudingą veiklą
vykdančio subjekto darbuotojų teisių gynimo būdai.
3.
Kompetentinga institucija prašymą dėl
pertvarkymo nagrinėja laikydamasi tos pačios tvarkos ir
principų, kurie būtų taikomi nagrinėjant prašymą
pakeisti visuomenei naudingą veiklą vykdančio subjekto
įstatus.
4.
Kompetentinga institucija neatidėliodama
išduoda pažymėjimą, kuriuo patvirtinama, kad veiksmai ir formalumai,
kuriuos būtina atlikti prieš pertvarkymą, yra baigti.
5.
Įregistravusi Europos fondą pagal 21, 22
ir 23 straipsnius, registro tarnyba neatidėliodama apie tai praneša 1
dalyje nurodytai kompetentingai institucijai, o prireikus – ir institucijai,
atsakingai už pertvarkomo visuomenei naudingą veiklą vykdančio
subjekto registravimą.
Atitinkamai ankstesnė registracija
panaikinama iš karto gavus pranešimą.
2 skirsnis
Įstatai
19 straipsnis
Būtiniausios įstatų
sąlygos
1.
Europos fondo įstatuose nurodoma bent ši
informacija:
(a)
steigėjų vardai, pavardės,
pavadinimai,
(b)
Europos fondo pavadinimas,
(c)
registruotosios buveinės adresas,
(d)
visuomenei naudingų tikslų aprašas,
(e)
turtas steigimo metu,
(f)
Europos fondo finansiniai metai,
(g)
valdybos narių skaičius,
(h)
valdybos sudarymo ir atšaukimo taisyklės,
(i)
jeigu taikoma, Europos fondo organai (išskyrus
valdybą) ir jų funkcijos,
(j)
įstatų keitimo tvarka,
(k)
konkretus Europos fondo veiklos laikotarpis, jeigu
fondas nėra steigiamas neribotam laikui,
(l)
grynojo turto paskirstymas po likvidavimo,
(m)
įstatų priėmimo data.
2.
Europos fondo įstatai sudaromi raštu; jiems
taikomi oficialūs reikalavimai, nustatyti taikomoje nacionalinėje
teisėje.
20 straipsnis
Įstatų keitimas
1.
Kai galiojančiais įstatais nebegalima
tinkamai užtikrinti Europos fondo veikimo, valdyba gali priimti sprendimą
įstatus iš dalies pakeisti.
2.
Europos fondo tikslas gali būti keičiamas
tik jei dabartinis tikslas yra pasiektas arba negali būti pasiektas arba
jeigu dabartinis (‑iai) tikslas (‑ai) aiškiai
nebesuteikia galimybės tinkamai ir veiksmingai panaudoti Europos fondo
turtą.
3.
Bet koks įstatų pakeitimas, susijęs
su Europos fondo tikslu, turi atitikti steigėjo valią.
4.
Valdyba bet kokį Europos fondo tikslo
pakeitimą priima vieningai ir pateikia jį priežiūros
institucijai tvirtinti.
3 skirsnis
Registravimas
21 straipsnis
Registravimas
1.
Europos fondas registruojamas vienoje
valstybėje narėje.
2.
Europos fondas, įsteigtas susijungiant
teisėtai toje pačioje valstybėje narėje įsisteigusiems
visuomenei naudingą veiklą vykdantiems subjektams, registruojamas
toje valstybėje narėje.
3.
Europos fondas, įsteigtas susijungiant keliose
valstybėse teisėtai įsisteigusiems subjektams, registruojamas
vienoje iš valstybių narių, kurioje susijungiantys subjektai buvo
teisėtai įsisteigę.
4.
Europos fondas, įsteigtas pertvarkant,
registruojamas valstybėje narėje, kurioje pertvarkomas subjektas buvo
iš pradžių teisėtai įsisteigęs.
22 straipsnis
Registro tarnyba
1.
Kiekviena valstybė narė paskiria registro
tarnybą, atsakingą už Europos fondų registravimą, ir apie
tai praneša Komisijai.
2.
Pagal 1 dalį paskirtos registro tarnybos
atsako už informacijos apie įregistruotus Europos fondus saugojimą.
Registro tarnybos tarpusavyje bendradarbiauja
dėl dokumentų, informacijos ir duomenų, susijusių su
Europos fondais.
3.
Iki kiekvienų metų kovo 31 d.
registro tarnybos perduoda Komisijai praėjusiais kalendoriniais metais
registre įregistruoto arba iš jo išregistruoto Europos fondo
pavadinimą, jo registruotosios buveinės adresą, registravimo
numerį ir veiklos sritį, taip pat bendrą iki praėjusių
metų gruodžio 31 d. įregistruotų Europos fondų
skaičių.
23 straipsnis
Registravimo formalumai
1.
Su prašymais įregistruoti Europos fondą
pagal taikomą nacionalinę teisę reikalaujama kalba pateikiami
šie dokumentai ir duomenys:
(a)
Europos fondo pavadinimas ir jo numatomos
registruotosios buveinės adresas Europos Sąjungoje;
(b)
steigimo dokumentai;
(c)
pasirašytas pareiškimas dėl Europos fondo
tikslams skiriamo turto arba kitas sumokėtą piniginį
įnašą ar skirtą nepiniginį įnašą patvirtinantis
dokumentas ir susijusi informacija;
(d)
Europos fondo įstatai;
(e)
vardai, pavardės, adresai ir visa kita
informacija, būtina pagal taikomą nacionalinę teisę, kad
būtų nustatyta tapatybė:
i)        visų valdybos narių ir, jei
tokių yra, pakaitinių narių,
ii)       bet kurio asmens, įgalioto
atstovauti Europos fondo santykiuose su trečiosiomis šalimis ir
teisminiuose procesuose;
iii)      Europos fondo auditoriaus (‑ių);
(f)
ar e punkto i ir ii papunkčiuose nurodyti
asmenys Europos fondui atstovauja atskirai ar kartu;
(g)
steigiančiųjų organizacijų,
kurios yra juridiniai asmenys, pavadinimai, tikslai ir adresai arba panaši
susijusi informacija apie viešąsias įstaigas;
(h)
jei tokių yra, Europos fondo buveinių
pavadinimai ir adresai, taip pat informacija, būtina kompetentingai
registro tarnybai ir įrašo numeriui nustatyti;
(i)
kai Europos fondas įsteigtas susijungiant, šie
dokumentai:
i)        susijungimo sąlygos;
ii)       15 straipsnio 4 dalyje nurodyti
dokumentai, išduoti ne anksčiau kaip prieš šešis mėnesius iki prašymo
pateikimo dienos;
iii)      dokumentas, kuriuo patvirtinama, kad
įvykdyti nacionalinėje teisėje nustatyti kreditorių ir
darbuotojų apsaugos reikalavimai;
(j)
kai Europos fondas įsteigtas pertvarkant, šie
dokumentai:
i)        pertvarkymo sąlygos;
ii)       18 straipsnio 4 dalyje nurodytas
dokumentas, išduotas ne anksčiau kaip prieš šešis mėnesius iki
prašymo pateikimo dienos;
iii)      dokumentas, kuriuo patvirtinama, kad
įvykdyti nacionalinėje teisėje nustatyti darbuotojų
apsaugos reikalavimai;
(k)
teistumo registro pažyma ir valdybos narių
pareiškimas, kad jiems neatimta teisė būti valdybos nariu.
Valstybės narės nereikalauja pateikti
jokių kitų dokumentų ar duomenų Europos fondui
įregistruoti.
Registro tarnyba arba tam tikrais atvejais kita
kompetentinga institucija patikrina, ar dokumentai ir duomenys atitinka šio
reglamento ir taikomos nacionalinės teisės reikalavimus.
2.
Registro tarnyba arba tam tikrais atvejais kita
kompetentinga institucija patikrina, ar prašymą pateikęs asmuo
atitinka šio reglamento reikalavimus.
3.
Jeigu Europos fondas pateikė visus 1 dalyje
nurodytus dokumentus bei duomenis ir atitinka šio reglamento reikalavimus,
registro tarnyba jį įregistruoja per dvylika savaičių nuo
prašymo pateikimo dienos.
Įregistravus jokio kito valstybės
narės leidimo nereikia.
4.
Registro tarnybos sprendimas kartu su šio
straipsnio 1 dalies a ir d–h punktuose nurodyta informacija paviešinamas.
24 straipsnis
Pateiktų registravimo dokumentų
ir duomenų keitimas
1.
Valdyba ar kitas Europos fondui atstovauti
įgaliotas asmuo apie 23 straipsnio 1 dalyje nurodytų dokumentų
ar duomenų pakeitimus registro tarnybai praneša per 14 kalendorinių
dienų nuo pakeitimo dienos.
2.
Po kiekvieno įstatų pakeitimo Europos
fondas registro tarnybai pateikia viso įstatų teksto aktualią
redakciją. Pranešimas apie bet kokį registruotos informacijos
pakeitimą pateikiamas kartu su dokumentais, patvirtinančiais pakeitimo
teisėtumą.
3.
Informacija apie 23 straipsnio 4 dalyje
nurodytų dokumentų ir duomenų pakeitimo registravimą
paviešinama.
25 straipsnis
Europos fondo pavadinimas
1.
Europos fondo pavadinime vartojama santrumpa „FE“.
2.
Santrumpą „FE“ savo pavadinime gali vartoti
tik Europos fondas.
Tačiau subjektai, kurių pavadinime arba
po kurių pavadinimo yra raidės „FE“ ir kurie valstybėje
narėje įregistruoti iki šio reglamento įsigaliojimo dienos,
pavadinimo ar santrumpos keisti neprivalo.
26 straipsnis
Atsakomybė už veiksmus, atliktus iki
Europos fondo įregistravimo
Atsakomybė už veiksmus, atliktus iki
Europos fondo įregistravimo, reglamentuojama taikoma nacionaline teise.
III skyrius
Europos fondo struktūra
27 straipsnis
Valdyba
1.
Europos fondui vadovauja valdyba, kurią sudaro
nelyginis narių skaičius, bet ne mažiau kaip trys nariai, kaip
nustatyta Europos fondo įstatuose.
2.
Kai balsuojama dėl sprendimų, visi
valdybos nariai turi po vieną balsą.
3.
Jeigu Europos fondo įstatuose arba šiame
reglamente nenustatyta kitaip, valdybos sprendimai priimami jos narių
balsų dauguma.
28 straipsnis
Valdybos nariai
1.
Valdybos nariai turi visišką veiksnumą,
jiems pagal bet kurios valstybės narės įstatymus arba bet kurios
valstybės narės teismo ar administraciniu sprendimu nėra atimta
teisė būti valdybos nariu.
2.
Valdybos nariai gali bet kuriuo metu
atsistatydinti.
Valdybos narys atsistatydina, jeigu:
(a)
jis neatitinka 1 dalyje nustatytų
reikalavimų;
(b)
jis neatitinka steigimo dokumentuose arba Europos
fondo įstatuose valdybos nariams nustatytų reikalavimų;
(c)
jis teismo pripažintas kaltu dėl
finansinių pažeidimų;
(d)
jis dėl savo veiksmų ar neveikimo
pasirodė aiškiai netinkamas eiti valdybos nario pareigas.
3.
Valdyba arba stebėtojų taryba gali
atleisti valdybos narį dėl 2 dalies antroje pastraipoje išdėstytų
priežasčių, jeigu tai numatyta Europos fondo įstatuose.
Priežiūros institucija gali atleisti valdybos
narį dėl 2 dalies antrojoje pastraipoje išdėstytų
priežasčių arba taikomos nacionalinės teisės numatytais
atvejais dėl jo atleidimo kreiptis į kompetentingą teismą.
29 straipsnis
Valdybos ir jos narių pareigos
1.
Valdybos pareigos:
(a)
atsakyti už tinkamą Europos fondo veiklos
administravimą, valdymą ir vykdymą;
(b)
užtikrinti, kad būtų laikomasi Europos
fondo įstatų, šio reglamento ir taikomos nacionalinės teisės.
2.
Valdybos nariai veikia atsižvelgdami į Europos
fondo interesus bei siekiamą visuomenei naudingą tikslą ir
vykdydami savo pareigas yra lojalūs.
30 straipsnis
Valdantieji direktoriai
1.
Valdyba gali paskirti vieną arba daugiau
valdančiųjų direktorių, atsakingų už kasdienį
Europos fondo valdymą vadovaujantis valdybos nurodymais.
Valdybos pirmininkas ir dauguma valdybos
narių tuo pat metu negali būti valdančiaisiais direktoriais.
2.
Valdantieji direktoriai veikia atsižvelgdami į
Europos fondo interesus bei siekiamą visuomenei naudingą tikslą
ir vykdydami savo pareigas yra lojalūs.
31 straipsnis
Kiti Europos fondo organai
Europos fondo įstatuose gali būti
numatyta stebėtojų taryba ir kiti organai.
32 straipsnis
Interesų konfliktai
1.
Jeigu steigėjas ir kiti valdybos nariai
verslo, šeimos ar kitokiais ryšiais yra susiję su steigėju arba
vienas su kitu ir jeigu dėl to kyla ar galėtų kilti
interesų konfliktas, varžantis jų sprendimų laisvę, jie
negali sudaryti valdybos daugumos.
2.
Asmuo tuo pat metu negali būti valdybos ir
stebėtojų tarybos narys.
3.
Jokia tiesioginė ar netiesioginė nauda
negali būti skiriama steigėjui, valdybos ar stebėtojų
tarybos nariams, valdantiesiems direktoriams ar auditoriui arba teikiama
asmeniui, kuris su jais susijęs verslo ar artimais šeimos ryšiais, nebent
ji būtų skiriama už jų Europos fonde atliekamas pareigas.
33 straipsnis
Atstovavimas Europos fondui santykiuose su
trečiosiomis šalimis
Valdyba, taip pat bet kuris valdybos
įgaliotas ir pagal jos nurodymus veikiantis asmuo gali atstovauti Europos
fondui santykiuose su trečiosiomis šalimis ir teisminiuose procesuose.
34 straipsnis
Skaidrumas ir atskaitomybė
1.
Europos fondas saugo išsamius ir tikslius duomenis
apie visus finansinius sandorius.
2.
Per šešis mėnesius nuo finansinių
metų pabaigos Europos fondas parengia metines finansines ataskaitas bei
metinę veiklos ataskaitą ir pateikia jas kompetentingai nacionalinei
registro tarnybai bei priežiūros institucijai.
Pirmasis ataskaitinis laikotarpis prasideda nuo
Europos fondo įrašymo į registrą pagal 21, 22 ir 23 straipsnius
dienos ir baigiasi paskutinę finansinių metų dieną, kaip
nustatyta Europos fondo įstatuose.
3.
Metinėje veiklos ataskaitoje nurodoma bent ši
informacija:
a)      informacija apie Europos fondo
veiklą;
b)      aprašymas, kaip atitinkamais finansiniais
metais buvo siekiama visuomenei naudingų tikslų, kuriems
įgyvendinti Europos fondas buvo įsteigtas;
c)      paskirstytų dotacijų
sąrašas, atsižvelgiant į paramos gavėjų teisę į
privatumą.
4.
Europos fondo metinių finansinių
ataskaitų auditą atlieka vienas arba daugiau asmenų,
patvirtintų atlikti teisės aktų nustatytą auditą
vadovaujantis pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/43/EB
priimtomis nacionalinėmis taisyklėmis.
5.
Tinkamai valdybos patvirtintos metinės
finansinės ataskaitos (su asmens, atsakingo už finansinių
ataskaitų auditą, išvada) ir veiklos ataskaita paviešinamos.
IV skyrius
Registruotoji buveinė ir jos
perkėlimas
35 straipsnis
Europos fondo buveinė
Europos fondo registruotoji buveinė ir
jos centrinė administracija arba pagrindinė veiklos vieta yra Europos
Sąjungoje.
36 straipsnis
Registruotosios buveinės
perkėlimas
1.
Europos fondas savo registruotąją
buveinę gali perkelti iš vienos valstybės narės į
kitą.
Perkėlus buveinę Europos fondas
nėra likviduojamas, nėra sukuriamas naujas teisės subjektas ir
nedaromas joks poveikis jokiai iki perkėlimo buvusiai teisei ar prievolei.
2.
Registruotosios buveinės perkėlimas
įsigalioja Europos fondo įregistravimo priimančiojoje
valstybėje narėje dieną.
3.
Europos fondas savo registruotosios buveinės
perkelti negali, jeigu jo atžvilgiu taikomi 46 straipsnio 2 dalies antroje
pastraipoje nustatyti priežiūros įgaliojimai, jo veikla nutraukiama
pagal 40 straipsnį, jo atžvilgiu pradėtos likvidavimo, bankroto ar
panašios procedūros, perkėlimas prieštarauja Europos fondo
įstatams arba dėl to kiltų grėsmė, kad Europos fondo
tikslas nebus pasiektas.
4.
Informacija apie įregistravimą
priimančiojoje valstybėje narėje ir išregistravimą iš
buveinės valstybės narės registro paviešinama.
37 straipsnis
Perkėlimo tvarka
1.
Europos fondo valdyba pasiūlymą dėl
perkėlimo pateikia buveinės valstybės narės kompetentingai
institucijai.
2.
Pasiūlyme dėl perkėlimo nurodomi
bent šie duomenys:
(a)
Europos fondo pavadinimas, registruotosios
buveinės adresas buveinės valstybėje narėje, informacija,
būtina 22 straipsnio 1 dalyje nurodytai registro tarnybai nustatyti, kartu
su Europos fondo įrašo tame registre numeriu;
(b)
siūlomas Europos fondo pavadinimas ir jo
numatomos registruotosios buveinės adresas priimančiojoje
valstybėje narėje;
(c)
prireikus pakeisti Europos fondo įstatai;
(d)
siūlomas perkėlimo grafikas;
(e)
pranešimas, kuriame paaiškinami ir pagrindžiami
teisiniai bei ekonominiai siūlomo perkėlimo aspektai, taip pat
paaiškinami perkėlimo padariniai Europos fondo kreditoriams ir
darbuotojams.
3.
Buveinės valstybės narės
kompetentinga institucija patikrina, ar nesusidarė 36 straipsnio 3 dalyje
išvardytos aplinkybės, ir neatidėliodama išduoda dokumentą,
kuriuo patvirtinama, kad veiksmai ir formalumai, kuriuos būtina atlikti
prieš perkėlimą, yra baigti.
4.
Europos fondas priimančiosios valstybės
narės kompetentingai institucijai pateikia šiuos dokumentus ir duomenis:
(a)
3 dalyje nurodytą dokumentą;
(b)
valdybos patvirtintą pasiūlymą
dėl perkėlimo;
(c)
23 straipsnio 1 dalyje išvardytus dokumentus ir
duomenis.
5.
Priimančiosios valstybės narės
kompetentinga institucija neatidėliodama patikrina, ar laikomasi šiame
skyriuje nustatytų esminių ir formalių sąlygų,
taikomų perkeliant registruotąją bendrovę, ir apie savo sprendimą
praneša priimančiosios valstybės narės kompetentingai registro
tarnybai.
Priimančiosios valstybės narės
kompetentinga institucija gali neleisti perkelti registruotosios buveinės
tik jei nesilaikoma ankstesnėje pastraipoje nurodytų
sąlygų.
6.
Priimančiosios valstybės narės
kompetentinga registro tarnyba įregistruoja Europos fondą.
Priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija
neatidėliodama praneša buveinės valstybės narės
kompetentingai registro tarnybai apie Europos fondo įregistravimą
priimančiojoje valstybėje narėje.
Priimančiosios valstybės narės
kompetentinga registro tarnyba gavusi pranešimą iš karto išbraukia Europos
fondą iš registro.
V skyrius
Darbuotojų ir savanorių
dalyvavimas
                                                                  38
straipsnis
Darbuotojų ir savanorių
atstovavimas
1.
Jeigu Europos fonde ir jo buveinėje dirba 50
arba daugiau darbuotojų visoje Sąjungoje ir bent po 10
darbuotojų kiekvienoje iš ne mažiau kaip dviejų valstybių
narių, Europos fonde pagal 2 dalį sudaroma Europos fondo darbuotojams
atstovaujanti Europos darbo taryba.
2.
Europos fonde, kuriame dirba iki 200
darbuotojų, Europos darbo tarybą sudaro ne mažiau kaip 20
darbuotojų, dirbančių ne mažiau kaip dviejose valstybėse
narėse, arba jų atstovų prašymu.
Europos fonde, kuriame dirba daugiau kaip 200
darbuotojų, Europos darbo tarybą sudaro ne mažiau kaip 10 %
darbuotojų, dirbančių ne mažiau kaip dviejose valstybėse
narėse, arba jų atstovų prašymu.
Sudarant Europos darbo tarybą taikomos
nacionalinės priemonės, kuriomis įtvirtinami Europos Parlamento
ir Tarybos direktyvos 2009/38/EB I priedo 1 punkto a–e papunkčiuose
išdėstyti papildomi reikalavimai.
3.
Europos fondo oficialioje savanoriškoje veikloje
ilgą laiką dalyvaujančių savanorių atstovams Europos
darbo taryboje suteikiamas stebėtojo statusas.
Tokių atstovų yra ne mažiau kaip po
vieną iš kiekvienos valstybės narės, kurioje yra ne mažiau kaip
10 tokių savanorių.
39 straipsnis
Darbuotojų ir savanorių
informavimas ir konsultavimasis su jais
1.
Klausimais, susijusiais su Europos fondo
padėtimi, veiklos pokyčiais, struktūra ir užimtumu, Europos
fondo darbuotojai ir savanoriai Sąjungos mastu informuojami ir su jais
konsultuojamasi per Europos darbo tarybą, sudarytą pagal 38
straipsnį.
2.
Europos fondo Europos darbo taryba ir valdyba arba
atitinkamais atvejais valdantieji direktoriai gali sudaryti susitarimą
dėl praktinės Europos fondo darbuotojų informavimo ir
konsultavimosi su jais tvarkos.
3.
Jeigu toks susitarimas nesudaromas, taip pat jeigu
sprendžiami klausimai, kuriems toks susitarimas netaikomas, taikomos
nacionalinės priemonės, kuriomis įtvirtinami Europos Parlamento
ir Tarybos direktyvos 2009/38/EB I priedo 2–6 punktuose išdėstyti
papildomi reikalavimai.
VI skyrius
Europos fondo veiklos nutraukimas
40 straipsnis
Veiklos nutraukimo būdai
Europos fondo veikla gali būti
nutraukiama vienu iš šių būdų:
a)           Europos fondą pertvarkant
į visuomenei naudingą veiklą vykdantį subjektą pagal
nacionalinę teisę, kaip numatyta 41 ir 42 straipsniuose;
b)           Europos fondą likviduojant,
kaip numatyta 43 ir 44 straipsniuose.
41 straipsnis
Veiklos nutraukimas pertvarkant
1.
Europos fondas gali būti pertvarkomas į
visuomenei naudingą veiklą vykdantį subjektą, kuriam
taikoma valstybės narės, kurioje yra jo registruotoji buveinė,
teisė, jeigu pertvarkyti leidžiama pagal Europos fondo įstatus.
Europos fondas gali būti pertvarkomas tik
praėjus dvejiems metams nuo Europos fondo įregistravimo.
2.
Sprendimą dėl pertvarkymo ir
būtinų įstatų pakeitimų priima Europos fondo valdyba.
3.
Pertvarkant subjektas nėra likviduojamas,
nėra sukuriamas naujas teisės subjektas ir nedaromas joks poveikis
jokiai iki perkėlimo buvusiai teisei ar prievolei.
42 straipsnis
Prašymas nutraukti veiklą pertvarkant
1.
Išsamų prašymą nutraukti veiklą
pertvarkant Europos fondas pateikia valstybės narės, kurioje yra jo
registruotoji buveinė, kompetentingai institucijai pagal tos
valstybės narės teisę.
2.
Prašyme nutraukti veiklą pertvarkant nurodomas
41 straipsnio 2 dalyje numatytas Europos fondo valdybos sprendimas, pertvarkomo
Europos fondo pavadinimas ir registruotosios buveinės adresas,
siūlomas naujo visuomenei naudingą veiklą vykdančio
subjekto pavadinimas, adresas ir įstatai, taip pat pertvarkomo Europos
fondo darbuotojų teisių gynimo būdai.
3.
Jeigu kompetentinga institucija patvirtina
prašymą nutraukti veiklą pertvarkant, ji tokį prašymą
perduoda registro tarnybai, o prireikus – ir institucijai, atsakingai už
naujų visuomenei naudingą veiklą vykdančių
subjektų registravimą.
4.
Gavusi patvirtintą prašymą nutraukti
veiklą pertvarkant, registro tarnyba neatidėliodama pašalina Europos
fondą iš registro, jeigu naujo visuomenei naudingą veiklą
vykdančio subjekto teisinis steigimas baigtas.
5.
Pertvarkymas įsigalioja Europos fondo
pašalinimo iš kompetentingo registro dieną.
Informacija apie pertvarkymą paviešinama.
43 straipsnis
Sprendimas likviduoti
1.
Europos fondo valdyba gali priimti sprendimą
likviduoti Europos fondą vienu iš šių atvejų:
a)      Europos fondo tikslas yra pasiektas arba
negali būti pasiektas;
b)      baigėsi laikotarpis, kuriam jis buvo
įsteigtas;
c)      jis prarado visą savo turtą.
Valdyba savo sprendimą likviduoti Europos
fondą pateikia priežiūros institucijai tvirtinti.
2.
Priežiūros institucija, išklausiusi Europos
fondo valdybą, gali priimti sprendimą likviduoti Europos fondą
arba taikomos nacionalinės teisės numatytais atvejais dėl jo
likvidavimo kreiptis į kompetentingą teismą vienu iš šių
atvejų:
(a)
jeigu valdyba nesiėmė veiksmų 1
dalyje nurodytais atvejais;
(b)
jeigu Europos fondas nuolat pažeidžia savo
įstatus, šį reglamentą arba taikomą nacionalinę
teisę.
44 straipsnis
Likvidavimas
1.
Jeigu priežiūros institucija valdybos
sprendimą patvirtino pagal 43 straipsnio 1 dalies antrąją
pastraipą arba jeigu priežiūros institucija, o tam tikrais atvejais –
teismas nusprendė Europos fondą likviduoti, Europos fondo turtas
naudojamas pagal šio straipsnio 2 dalį.
2.
Visiškai atsiskaičius su Europos fondo
kreditoriais visas likęs Europos fondo turtas perduodamas kitam visuomenei
naudingą veiklą vykdančiam subjektui, siekiančiam panašaus
visuomenei naudingo tikslo, arba naudojamas visuomenei naudingiems tikslams,
panašiausiems į tuos, kuriems įgyvendinti Europos fondas buvo sukurtas.
3.
Galutines finansines ataskaitas iki likvidavimo
įsigaliojimo dienos valdyba arba už likvidavimą atsakingas
likvidatorius priežiūros institucijai siunčia kartu su pranešimu,
kuriame pateikiama informacija apie likusio turto paskirstymą. Šie
dokumentai paviešinami.
VII skyrius
Valstybių narių priežiūra
45 straipsnis
Priežiūros institucija
Kiekviena valstybė narė paskiria
priežiūros instituciją, kuri vykdys toje valstybėje narėje
įregistruotų Europos fondų priežiūrą, ir apie tai
praneša Komisijai.
46 straipsnis
Priežiūros institucijos
įgaliojimai ir pareigos
1.
Priežiūros institucija užtikrina, kad valdyba
laikytųsi Europos fondo įstatų, šio reglamento ir taikomos
nacionalinės teisės.
2.
Priežiūros institucijai suteikti
įgaliojimai tvirtinti Europos fondo tikslo pakeitimą pagal 20
straipsnio 4 dalį ir sprendimą likviduoti Europos fondą pagal 43
straipsnio 1 dalies antrąją pastraipą.
Taikant 1 dalį, priežiūros institucija
turi bent šiuos įgaliojimus:
(a)
jeigu priežiūros institucija turi pagrindo
manyti, kad Europos fondo valdyba nesilaiko Europos fondo įstatų, šio
reglamento arba taikomos nacionalinės teisės, – tikrinti to Europos
fondo veiklą ir prireikus reikalauti, kad Europos fondo direktoriai ir
darbuotojai, taip pat jo auditorius (‑iai) pateiktų jiems visą
būtiną informaciją ir įrodymus;
(b)
jeigu esama finansinių pažeidimų, blogo
valdymo ar piktnaudžiavimo įrodymų, – paskirti nepriklausomą
ekspertą, kuris atliktų Europos fondo veiklos tyrimą paties
Europos fondo lėšomis;
(c)
jeigu esama įrodymų, kad valdyba nesilaikė
Europos fondo įstatų, šio reglamento arba taikomos nacionalinės
teisės, – pareikšti valdybai įspėjimą ir nurodyti jai
laikytis Europos fondo įstatų, šio reglamento bei taikomos
nacionalinės teisės;
(d)
pagal 28 straipsnio 3 dalies antrąją
pastraipą atleisti valdybos narį arba taikomos nacionalinės
teisės numatytais atvejais dėl jo atleidimo kreiptis į
kompetentingą teismą;
(e)
pagal 43 straipsnio 2 dalį priimti
sprendimą likviduoti Europos fondą arba taikomos nacionalinės
teisės numatytais atvejais dėl jo likvidavimo kreiptis į
kompetentingą teismą.
3.
Neatsižvelgiant į 2 dalį, priežiūros
institucija neturi teisės dalyvauti administruojant EF.
47 straipsnis
Priežiūros institucijų
bendradarbiavimas
1.
Siekdamos vykdyti priežiūros įgaliojimus
ir imtis būtinų 46 straipsnyje numatytų veiksmų,
valstybės narės, kurioje yra Europos fondo registruotoji
buveinė, priežiūros institucija ir valstybių narių, kuriose
Europos fondas vykdo savo veiklą, priežiūros institucijos bendradarbiauja
tarpusavyje.
2.
Priežiūros institucijos suteikia viena kitai
visą reikiamą informaciją, kai Europos fondas pažeidžia arba yra
įtariamas pažeidęs savo įstatus, šį reglamentą arba
taikomą nacionalinę teisę.
3.
Valstybės narės, kurioje Europos fondas
vykdo veiklą, priežiūros institucijos prašymu valstybės
narės, kurioje yra Europos fondo registruotoji buveinė,
priežiūros institucija tiria įtariamus to Europos fondo pažeidimus.
Priežiūros institucija, į kurią
kreipiamasi, informuoja prašančiąją priežiūros
instituciją apie išvadas, kurias ji padarė remdamasi turima
informacija, ir apie veiksmus, kurių imtasi.
48 straipsnis
Bendradarbiavimas su mokesčių
administratoriais
1.
Valstybės narės, kurioje yra Europos
fondo registruotoji buveinė, priežiūros institucija iš karto
informuoja tos valstybės narės mokesčių administratorius
apie pradėtą įtariamų pažeidimų tyrimą pagal 46
straipsnio 2 dalies antrosios pastraipos a punktą, taip pat apie
nepriklausomą ekspertą, paskirtą pagal 46 straipsnio 2 dalies
antrosios pastraipos b punktą.
2.
Be to, tuos mokesčių administratorius ji
informuoja apie atliekamų tyrimų eigą ir rezultatus, taip pat
apie visus pareikštus įspėjimus ar taikytas sankcijas.
3.
Registro tarnyba, taip pat valstybės
narės, kurioje yra Europos fondo registruotoji buveinė,
priežiūros institucija bet kurios valstybės narės
mokesčių administratoriaus prašymu pateikia visus su Europos fondu
susijusius dokumentus ar informaciją.
VIII skyrius
Apmokestinimo tvarka
49 straipsnis
Europos fondo apmokestinimo tvarka
1.
Pajamų, kapitalo prieaugio, dovanojimo,
paveldėjimo, turto, žemės, perleidimo, registravimo, žyminius ir
panašius mokesčius valstybė narė, kurioje yra Europos fondo
registruotoji buveinė, Europos fondui taiko tokiomis pat sąlygomis
kaip ir toje valstybėje narėje įsisteigusiems visuomenei
naudingą veiklą vykdantiems subjektams.
2.
Kitos valstybės narės, kuriose nėra
Europos fondo registruotosios buveinės, 1 dalyje nurodytus mokesčius
Europos fondui taiko tokiomis pat sąlygomis kaip ir tose valstybėse
narėse įsisteigusiems visuomenei naudingą veiklą
vykdantiems subjektams.
3.
Taikant 1 ir 2 dalis laikoma, kad Europos fondas
yra lygiavertis pagal atitinkamos valstybės narės teisę
įsisteigusiems visuomenei naudingą veiklą vykdantiems
subjektams.
50 straipsnis
Europos fondo rėmėjų
apmokestinimo tvarka
1.
Pajamų, dovanojimo, perleidimo, registravimo,
žyminiai ir panašūs mokesčiai bet kuriam fiziniam ar juridiniam
asmeniui, kuris Europos fondui skiria lėšų savo ar kitoje šalyje,
taikomi tokiomis pat sąlygomis kaip ir paramai, kuri teikiama visuomenei
naudingą veiklą vykdantiems subjektams, įsisteigusiems
valstybėje narėje, kurioje rėmėjas yra rezidentas
mokesčių tikslais.
2.
Taikant 1 dalį, lėšas gaunantis Europos
fondas laikomas lygiaverčiu pagal valstybės narės, kurioje
rėmėjas yra rezidentas mokesčių tikslais, teisę
įsisteigusiems visuomenei naudingą veiklą vykdantiems
subjektams.
51 straipsnis
Europos fondo paramos gavėjų
apmokestinimo tvarka
Europos fondo paramos gavėjams taikomos
tokios pat gautų dotacijų ar kitos paramos apmokestinimo
sąlygos, kokios būtų taikomos dotacijas ar kitą paramą
gavus iš visuomenei naudingą veiklą vykdančio subjekto,
įsisteigusio valstybėje narėje, kurioje paramos gavėjas yra
rezidentas mokesčių tikslais.
IX skyrius
Baigiamosios nuostatos
52 straipsnis
Veiksmingas taikymas
Ne vėliau kaip dveji metai po jo
įsigaliojimo valstybės narės priima reikiamas nuostatas, kad
užtikrintų veiksmingą šio reglamento taikymą.
53 straipsnis
Sankcijos
Valstybės narės nustato
sankcijų už šio reglamento nuostatų pažeidimus taikymo taisykles ir
imasi visų būtinų priemonių jų įgyvendinimui
užtikrinti. Šios sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir
atgrasančios. Valstybės narės ne vėliau kaip [dveji
metai nuo įsigaliojimo] praneša Komisijai apie tas nuostatas ir
neatidėliodamos ją informuoja apie bet kokius vėlesnius jų
pakeitimus.
54 straipsnis
Reglamento peržiūra
Praėjus septyneriems metams po šio
reglamento įsigaliojimo, Komisija Tarybai ir Europos Parlamentui pateikia
pranešimą apie reglamento taikymą ir, jei reikia, siūlomus
pakeitimus.
55 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja
dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo [2 metai nuo
įsigaliojimo].
Šis
reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse
narėse.
Priimta Briuselyje, 2012 02 08
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               COM(2010) 2020.
[2]               COM(2011) 206.

[3]               COM(2010) 603.
[4]               COM(2011) 682.
[5]               2011 m.
balandžio 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendrosios rinkos
Europos gyventojams (2010/2278(INI)); rašytinis pareiškimas 84/2010,
P7_DCL(2010)0084; 2009 m. vasario 19 d. Europos Parlamento
rezoliucija dėl socialinės ekonomikos (2008/2250(INI)) ir
2006 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl
naujausios informacijos apie bendrovių teisės kūrimo eigą
ir perspektyvas (2006/2051(INI)).
[6]               INT/498 –
CESE 634/2010 – 2010 m. balandžio mėn.
[7]               CdR
330/2010 fin.
[8]               Žr.
2007 m. gruodžio 18 d. Reglamentą (EB) Nr. 1524/2007, iš
dalies keičiantį 2003 m. lapkričio 4 d.
Reglamentą Nr. 2004/2003 dėl reglamentų,
reglamentuojančių Europos politines partijas, ir šių
partijų finansavimo taisyklių.
[9]               2012 m.
Komisijos darbo programa, 76 punktas.
[10]             Žr. http://ec.europa.eu/internal_market/company/docs/eufoundation/feasibilitystudy_en.pdf,
toliau – galimybių studija.
[11]             CLEG
vienija nacionalinių valdžios institucijų bendrovių teisės
ekspertus; grupės posėdžiai vyksta tris kartus per metus, jiems
pirmininkauja Vidaus rinkos ir paslaugų generalinis direktoratas.
[12]             C-436/03,
Europos Parlamentas prieš Europos Sąjungos Tarybą.
[13]             OL C ...,
p. ...
[14]             OL C ...,
p. ...
[15]             OL C ...,
p. ...
[16]             2010/2278(INI).
[17]             2008/2250(INI).
[18]             2006/2051(INI).
[19]             Rašytinis
pareiškimas 84/2010, P7_DCL(2010)0084.
[20]             INT/498 –
CESE 634/2010 – 2010 m. balandžio mėn.
[21]             CdR
330/2010 fin.
[22]             OL L 157,
2006 6 9, p. 87.
[23]             OL L 122,
2009 5 16, p. 28.
[24]             OL L 297,
2003 11 15, p. 1.