title: Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr..../2008 [data] iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1692/2006, nustatantį antrąją „Marco Polo“ programą dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo krovininio transporto sistemos atitikčiai aplinkosaugos reikalavimams didinti („Marco Polo II“) {SeK(2008)3021} {SEK(2008)3022}

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52008PC0847

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 2008.12.10KOM(2008) 847 galutinis2008/0239 (COD)Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr..../2008[data] iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1692/2006, nustatantį antrąją „Marco Polo“ programą dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo krovininio transporto sistemos atitikčiai aplinkosaugos reikalavimams didinti („Marco Polo II“){SeK(2008)3021} {SEK(2008)3022}(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. PASIŪLYMO TURINYS1.1. Pasiūlymo pagrindas ir tikslaiAntroji „Marco Polo“ programa nevisiškai atitinka jos teisinio pagrindo nustatytus modalinio perkėlimo bei kelių eismo mažinimo tikslus. Nors Programos dėka iš tikrųjų pasiekta gana gerų modalinio perkėlimo rezultatų, tačiau tiek 2008 m. antrojo kvietimo teikti paraiškas dėl antrosios „Marco Polo“ programos, tiek pirmosios „Marco Polo“ programos išorės vertinimo rezultatai rodo didelę tikimybę, kad nebus įgyvendintas pagrindiniais teisės aktais nustatytas Programos tikslas, kuriuo siekiama sumažinti arba perkelti didžiąją dalį prognozuojamo bendro tarptautinio keliais vežamų krovinių srauto augimo Europoje.Įgyvendinant pirmąją „Marco Polo“ programą, modalinio perkėlimo tikslo nepasiekiama – išorės vertinimo duomenimis, bus įgyvendinta 64 % viso modalinio perkėlimo plano[1]. Tokį sėkmės rodiklį patvirtina ir paraiškų pagal antrosios „Marco Polo“ programos antrąjį kvietimą teikti paraiškas skaičius, kuris rodo pastebimą bendrą modalinio perkėlimo pasiūlymų sumažėjimą. Be to, antrojoje Programoje pristatomos naujos veiksmų rūšys, t. y. jūros greitkelių ir kelių eismo mažinimo veiksmai, nepritraukė pakankamai paraiškų (2007 m. pateikta tik 9 % iš visų pateiktų paraiškų, o 2008 m. – 4 %).Siūlomais pakeitimais siekiama padidinti Programos veiksmingumą pagal tonkilometrių mažinimą arba perkėlimą nuo kelių ir taip pasiekti teisiniame pagrinde nustatytus tikslus. Paraiškų teikti finansavimą apimtį siekiama didinti specialiomis priemonėmis: skatinant mažųjų, ypač vidaus vandenų transporto srityje veikiančių įmonių dalyvavimą, švelninant kriterijus atitikimo ribas, didinant finansavimo intensyvumą ir supaprastinant Programos administracinio pobūdžio procedūras.Programos vertinimasReglamento 14 straipsniu nustatoma, kad Komisija Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui pateikia „Marco Polo“ programos 2003–2006 m. laikotarpiu pasiektų rezultatų įvertinimo ataskaitą. Jei, remiantis šia ataskaita, kyla būtinybė „Marco Polo II“ programą patikslinti, Komisija pateikia tinkamus pasiūlymus.Todėl 2007 m. atliktas nepriklausomas Programos vertinimas[2]. Vertintojų išvados rodo, kad:-  ji yra tinkama strategija siekiant sukurti veiksmingą ir tvarią transporto sistemą, papildanti kitas EB intervencijos priemones,-  jos veiksmingumui mažinant kelių perkrovą turėtų būti teikiama didesnė svarba ir matomumas,-  programa daro stiprų dauginamąjį poveikį pritraukiant dideles verslo investicijas. Kiekvienas planuojamos subsidijos euras lemia 20 EUR finansavimo reikalavimus atitinkančių išlaidų,-  tikimasi į kitas transporto rūšis perkelti 30,6 milijardų tonkilometrių – tai atitinka 64 % Programos tikslo,-  panaudota tik 73 % skirto biudžeto,-  planuojama gauti 650 mln. EUR sumai prilygstančios išorės naudos sumažinus perkrovos, aplinkos, transporto saugos bei kitas išlaidas,-  pareiškėjų nuomone, formalus pasiūlymų įvertinimas ir procedūros, atliekamos iki sutarties pasirašymo, yra sudėtingos, neskaidrios ir užima daug laiko tarp derybų dėl sutarties sąlygų ir pačios sutarties pasirašymo,-  Komisijos ir projekto paramos gavėjų bendravimas buvo labai ribotas.-  Vertintojai pateikė šias rekomendacijas:-  pratęsti ilgiausią projekto trukmę,-  sumažinti viršutines ribas vidaus vandenų transporto projektams, susijusiems su modaliniu perkėlimu,-  didinti Programos matomumą,-  pasiūlymų vertinimo etape kelių perkrovos mažinimo aspektą padaryti matomesnį,-  parengti pareiškėjams ir paramos gavėjams patogius vadovus, kad jie galėtų iki galo suprasti procedūras, taikomas teikiant projektų finansavimo ir administravimo paraiškas.1.2. Bendrosios aplinkybės„Marco Polo“ programa yra viena iš kelių perkrovos mažinimo priemonių, kuri vykdoma kaip nuoseklios ES transporto politikos strategijos dalis, apimanti išorės sąnaudų priskyrimą vidaus sąnaudoms ir rinka pagrįstų priemonių naudojimą, siekiant atspindėti naudojimąsi infrastruktūra.Baltosios knygos dėl transporto politikos laikotarpio vidurio apžvalgos[3] duomenimis, kelių perkrova kainuoja 1 % Europos Sąjungos BVP, o jos poveikio aplinkai kaina vertinama 1,1 %. Viena iš ES transporto politikos priemonių, kuria siekiama mažinti tokias sąnaudas, yra „Marco Polo“ programa. Kuo sėkmingiau bus įgyvendinta Programa, tuo mažesnės bus kelių perkrovos ir žalos aplinkai sąnaudos.Pirmosios „Marco Polo“ programos išorės vertinimo duomenimis, palyginti su nustatytu tikslu, bus perkelta 64 % kelių transporto tonkilometrių. Todėl nesiėmus jokių veiksmų, mažėjant paraiškų bei sėkmingų projektų, antrąja „Marco Polo“ programa geriausiu atveju bus įgyvendinta tokia pati procentinė dalis. Tai reikštų, kad tikslas iš esmės sumažinti arba perkelti 60 %[4] išaugsiančio krovininio kelių transporto srauto, sieksiančio 20,5 milijardų tonkilometrių absoliučiais skaičiais, nebus įgyvendintas. Tai turės neigiamų pasekmių atsižvelgiant į kelių infrastruktūros papildomas išlaidas, avarijas keliuose, kelių perkrovą, vietos ir pasaulinę taršą, žalą aplinkai ir tiekimo grandinės bei logistikos procesų nepatikimumą.1.3. Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatosŠiuo metu Programos teisinis pagrindas yra 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1692/2006, nustatantis antrąją „Marco Polo“ programą dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo krovininio transporto sistemos atitikčiai aplinkosaugos reikalavimams didinti („Marco Polo II“) ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1382/2003.1.4. Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisES transporto politika yra siekiama visoje ES užtikrinti didelį judumą piliečiams bei verslui ir kartu saugoti aplinką nuo neigiamo transporto poveikio. Šiam tikslui įgyvendinti yra kuriamos įvairios politikos priemonės, kuriomis siekiama pradėti naudoti aplinkai mažiau kenksmingas transporto rūšis, optimizuojant kiekvieną transporto rūšį ir orientuojantis į veiksmingą skirtingų transporto rūšių ir jų derinių naudojimą. Visa tai turi padėti optimaliai ir darniai naudoti išteklius.Pagal minėtas aplinkybes gali būti išskiriamos dviejų rūšių priemonės:-  priemonės, kuriomis siekiama padidinti visų transporto rūšių konkurencingumą ir aplinkosaugos veiksmingumą, ypač kalbant apie mažinančias kelių perkrovą ir mažiau aplinkai kenksmingas transporto rūšis, tokias kaip laivyba, geležinkelių bei vidaus vandenų transportas,-  priemonės, kuriomis siekiama padidinti visos transporto sistemos pajėgumą ir veiksmingumą, finansuojamos TEN-T (Transeuropinio transporto tinklo) lėšomis, Sanglaudos politikos fondų (Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo) lėšomis, taip pat valstybių narių ir privačių subjektų investicijomis.Pirmiau išvardytomis priemonėmis yra siekiama krovinių vežimo srautus veiksmingiau ir mažiau kenkiant aplinkai laipsniškai paskirstyti tarp skirtingų transporto rūšių. Vis dėlto šioms priemonėms įgyvendinti prireiks kelerių metų, o vienintelė Bendrijos lygmeniu taikoma priemonė, kuria per labai trumpą laiką siekiama paskatinti krovinių vežimo srautus paskirstyti mažiau kenkiant aplinkai, yra „Marco Polo“ programa.2. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS2.1. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisViešoji konsultacija pradėta 2008 m. balandžio 4 d. Konkurencingumo ir inovacijų vykdomosios įstaigos, kuri Komisijos vardu administruoja programą, tinklalapyje. Pranešimas apie tai elektroniniu paštu du kartus išsiųstas daugiau kaip 1 500 asmenų, įskaitant pramonės atstovus, dalyvaujančius rengiant ir administruojant „Marco Polo“ projektus. 2008 m. balandžio 28 d. konsultacija pristatyta Trumpųjų nuotolių laivybos įgaliotųjų atstovų ir skatinimo tinklo susirinkime. 2008 m. gegužės 23 d. konsultacija pristatyta „Marco Polo“ komiteto susirinkime.Išorės konsultacija vyko nuo 2008 m. balandžio 4 d. iki 2008 m. gegužės 30 d. Siekiant įvertinti Komisijos pasiūlytų pakeitimų priimtinumą, buvo užduota 13 aiškiai apibrėžtų klausimų. Be to, anketoje buvo ir galutinis atviras klausimas bendroms pastaboms. Iš viso į anketos klausimus gauti 97 atsakymai iš 20 valstybių narių, taip pat Norvegijos ir Serbijos. Tik 12 % respondentų nedalyvavo teikiant „Marco Polo“ paraiškas arba nesirengė jų teikti, todėl atsakymų pridėtinė vertė laikoma didele.Du kartus surengti valstybių narių „Marco Polo“ programos komiteto metiniai susirinkimai sudarė galimybę šiam Komitetui nuolat dalyvauti konsultacijoje.2.2. Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas2007 m. lapkričio mėnesį „Ecorys“ atliko poveikio vertinimą ir pateikė „Marco Polo“ programos (2003–2006 m.) įvertinimą. Kitas išorės tiriamųjų duomenų šaltinis buvo „Price Waterhouse Coopers“ tyrimo tarpinė ataskaita – vidaus vandenų transporto sektoriaus inovacinio fondo įsteigimo poveikio vertinimas, kurioje įvertintas antrosios „Marco Polo“ programos reglamento pakeitimų poveikis.2.3. Poveikio vertinimasĮvertinus poveikį, prieita prie išvados, kad tikslingas teisinio pagrindo persvarstymas, įgyvendinant visas siūlomas priemones, suteiks nemažą pridėtinę vertę, nes priėmus šiuos pakeitimus, bus:- padidintas Programos veiksmingumas, kiek tai susiję su tonkilometrių mažinimu arba perkėlimu;- bus darniau skirstomas modalinis transporto srautų perkėlimas ir kelių eismo mažinimas pagal transporto rūšis ir projektų rūšis;- supaprastintas teisinis pagrindas ir programos administravimas, dėl to sumažės administracinės išlaidos bei našta ir bus pritraukta daugiau įmonių, tarp jų ir mažųjų, kurios šiuo metu bijo arba tiesiog nėra pasirengusios susidoroti su programos sudėtingumu;- turės teigiamą įtaką daugialypio poveikio paskirstymo atžvilgiu.3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI3.1. Siūlomų veiksmų santraukaSiūlomais pakeitimais yra siekiama iš dalies pakeisti antrosios „Marco Polo“ programos teisinį pagrindą (Reglamentą (EB) Nr. 1692/2006) ir taip padidinti šios Programos veiksmingumą, kiek tai susiję su kelių eismo mažinimu ir modaliniu perkėlimu vertinant tonkilometriais. Siūlomi keturių rūšių pakeitimai: pirma, priemonės, kuriomis lengvinamas mažųjų įmonių dalyvavimas; antra, priemonės, kuriomis mažinamos tonkilometrių reikalavimų atitikimo viršutinės ribos; trečia, priemonės, kuriomis didinamas finansavimo intensyvumas; ir, ketvirta, priemonės, kuriomis supaprastinamos Programos procedūros.3.2. Teisinis pagrindasEuropos bendrijos steigimo sutarties 71 straipsnio 1 dalyje ir 80 straipsnio 2 dalyje yra nustatytos Bendrijos intervencijos priemonių sąlygos tarptautinio transporto į valstybės narės teritoriją ar iš jos arba per vienos ar keleto valstybių narių teritoriją srityje.3.3. Subsidiarumo principas„Marco Polo“ programa yra siekiama daryti poveikį tarptautiniam kelių transportui. Kadangi modalinio perkėlimo tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, o Bendrija dėl siūlomo programos masto gali šiuos tikslus pasiekti geriau, Bendrija turi teisę priimti priemones atsižvelgdama į subsidiarumo principą, kuris apibrėžtas Sutarties 5 straipsnyje.3.4. Proporcingumo principasPasiūlymas atitinka proporcingumo principą, nes Bendrijos intervencija yra daug mažesnė už veiksmų poveikį. Šiuo metu maksimalus paramos intensyvumas yra 1 EUR kiekvieną kartą perkeliant 500 tonkilometrių keliais vežamų krovinių srauto – tai galima palyginti su išorės išlaidomis, sutaupytomis dėl modalinio perkėlimo, kurios vidutiniškai yra 9,15 EUR. Net padidinus paramos intensyvumą iki didžiausios 2 EUR sumos, Bendrijos intervencijos proporcingumo principas nebūtų pažeistas. Kita vertus, patirtis įgyvendinant Programą rodo, kad vienas „Marco Polo“ subsidijos euro lemia apie 20 EUR investicijų į projektus, skirtus mažiau kenksmingai aplinkai transporto sistemai.3.5. Pasirinkta priemonėSiūloma priemonė – reglamentas.Siūlomu reglamentu iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1692/2006, nustatantis antrąją „Marco Polo“ programą dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo krovininio transporto sistemos atitikčiai aplinkosaugos reikalavimams didinti („Marco Polo II“) ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1392/2003.2008/0239 (COD)Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr..../2008[data] iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1692/2006, nustatantį antrąją „Marco Polo“ programą dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo krovininio transporto sistemos atitikčiai aplinkosaugos reikalavimams didinti („Marco Polo II“) (Tekstas svarbus EEE)EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 71 straipsnio 1 dalį ir 80 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[5],atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[6],laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[7],kadangi:(1) Komisijos komunikate[8] „Europos Komisijos 2001 m. baltosios knygos dėl transporto politikos laikotarpio vidurio apžvalga“ pabrėžiamos antrosios „Marco Polo“ programos, kaip finansavimo šaltinio, galimybės, kuriomis subjektams siūlomos perkrautų kelių alternatyvos naudojant kitas transporto rūšis. Todėl antroji „Marco Polo“ programa yra esminė esamos transporto politikos sudedamoji dalis.(2) Jei nebus imtasi ryžtingų veiksmų, bendras krovininio kelių transporto srautas Europoje iki 2013 m. padidės daugiau kaip 60 %. Todėl numatomas tarptautinio keliais vežamų krovinių srauto prieaugis Europos Sąjungoje iki 2013 m. bus 20,5 milijardų tonkilometrių per metus – tai turės neigiamų pasekmių, t. y. papildomos kelių infrastruktūros išlaidos, avarijos keliuose, kelių perkrova, vietos ir pasaulinė tarša, žala aplinkai ir tiekimo grandinės bei logistikos procesų nepatikimumas.(3) Siekiant susidoroti su transporto srauto didėjimu, būtina intensyviau negu šiuo metu naudoti trumpųjų nuotolių laivybos, geležinkelių ir vidaus vandenų transporto rūšis, taip pat būtina skatinti tolesnes veiksmingas transporto bei logistikos sektoriaus iniciatyvas, naują požiūrį ir technikos inovacijas naudojantis visomis transporto rūšimis bei jas valdant.(4) Atsižvelgdama į 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1692/2006, nustatančio antrąją „Marco Polo“ programą dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo krovininio transporto sistemos atitikčiai aplinkosaugos reikalavimams didinti („Marco Polo II“) ir panaikinančio Reglamentą (EB) Nr. 1382/2003[9], 14 straipsnį, Komisija privalo įvertinti „Marco Polo II“ programą ir, jei būtina, pateikti Programos pakeitimų pasiūlymus.(5) Pirmosios „Marco Polo“ programos išorės vertinime konstatuota, kad įgyvendinant Programą nebus pasiekti jos modalinio perkėlimo tikslai, ir pateikiamos rekomendacijos dėl Programos veiksmingumo didinimo.(6) Komisija išanalizavo išorės vertinime siūlomų priemonių ir kitų priemonių, kuriomis siekiama didinti Programos veiksmingumą, poveikį. Atliekant šią analizę nustatyta, jog būtina padaryti daugiau Reglamento (EB) Nr. 1692/2006 pakeitimų, kad būtų palengvintas mažųjų įmonių dalyvavimas, sumažintos projektų kriterijų atitikimo viršutinės ribos, padidintas finansavimo intensyvumas ir supaprastintas Programos įgyvendinimas bei administracinės procedūros.(7) Mažųjų įmonių dalyvavimas Programoje turi būti didinamas suteikiant galimybę pavienėms įmonėms teikti finansavimo paraiškas ir mažinant kriterijų atitikimo viršutines ribas, taikomas vidaus vandenų transporto įmonių pateiktiems pasiūlymams.(8) Išskyrus bendrojo mokymosi veiksmus, kriterijų atitikimo viršutinės ribos, taikomos finansavimo pasiūlymams, turėtų būti sumažintos ir pateiktos per metus perkeltų tonkilometrių išraiška. Nebėra poreikio toliau taikyti specialią viršutinę ribą kelių eismo mažinimo veiksmams – tokiems projektams, taip pat katalizuojančių veiksmų bei jūros greitkelių veiksmų projektams nustatoma trumpiausia projekto trukmė.(9) Finansavimo intensyvumas turėtų būti padidintas apibrėžiant „krovinio“ sąvoką siekiant į modalinio perkėlimo skaičiavimą įtraukti transporto elementą ir leidžiant išimtiniais atvejais pratęsti pavėluotai pradėtų projektų ilgiausią trukmę. Todėl reikėtų nurodyti, kad finansavimo intensyvumas pakeistas nuo 1 EUR iki 2 EUR pagal I priedo 2 punkto d papunktyje numatytą procedūrą.(10) Siekiant supaprastinti Programos įgyvendinimą, Reglamento (EB) Nr. 1692/2006 II priedas dėl pagalbinių infrastruktūros finansavimo sąlygų turėtų būti panaikintas. Be to, turėtų būti panaikinta komitologijos procedūra finansuojamiems projektams kasmet atrinkti, o išsamios projektų atrankos taisyklės turėtų būti taikomos kelerius metus.(11) Turėtų būti detaliau nustatytas Programos ir Transeuropinio transporto tinklo sistemos ryšys jūros greitkelių atžvilgiu, taip pat turi būti išplėstas aplinkosauginis vertinimas, kuriam būtų priskirtos visos veiksmų išorės išlaidos.(12) Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1692/2006 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.(13) Siekiant užtikrinti, kad šiame reglamente numatytas priemones būtų galima taikyti racionaliausiai ir greičiausiai, šis reglamentas turėtų įsigalioti kuo greičiau nuo jo priėmimo.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamentas (EB) Nr. 1692/2006 iš dalies keičiamas taip:1. 2 straipsnis papildomas p punktu:„krovinys – apskaičiuojant modaliai perkeliamą kiekį, tai vežamos prekės ir transporto priemonė, įskaitant variklines jos dalis. Apskaičiuojant modaliai perkeliamą kiekį, tuščios transporto priemonės, vežamos kita transporto priemone, laikomos kroviniu.“2. 4 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:„1. Veiksmus teikia įmonės, įsteigtos valstybėse narėse arba dalyvaujančiose šalyse, kaip nustatyta 3 straipsnio 3 ir 4 dalyse.“3. 5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:a) 1 dalies b punktas pakeičiamas taip:„jūros greitkelių veiksmams; Europos Sąjungoje tokie veiksmai atitinka prioritetinių jūros greitkelių projektų, apibrėžtų 1996 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1692/96/EB, pateikiančiame Bendrijos gaires dėl transeuropinio transporto tinklo plėtros[10], ypatybes.“b) 2 dalyje išbraukiamas antrasis sakinys.4. 6 straipsnis pakeičiamas taip:„Išsamios taisyklėsIšsamios veiksmų pateikimo ir atrankos tvarkos taisyklės tvirtinamos vieną kartą visam Programos galiojimo laikotarpiui pagal 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą.“5. 7 straipsnyje išbraukiamas antrasis sakinys.6. 9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:1.  pirmosios pastraipos d punkte žodžiai „santykinę veiksmų naudą aplinkai“ pakeičiami šiais žodžiais: „santykinę veiksmų naudą išorės išlaidų mažinimo atžvilgiu“;2.  antroji pastraipa išbraukiama.7. 14 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:„Komisija iki 2011 m. birželio 30 d. pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Marco Polo“ programos 2003–2009 m. laikotarpiu pasiektų rezultatų įvertinimo ataskaitą.“8. 15 straipsnio antros pastraipos antrasis sakinys išbraukiamas.2 straipsnis1. Reglamento (EB) Nr. 1692/2006 I priedo tekstas keičiamas šio reglamento priedo tekstu.2. Reglamento (EB) Nr. 1692/2006 II priedas panaikinamas.3 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Šis reglamentas yra privalomas visas ir yra tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeEuropos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas PirmininkasI PRIEDAS Finansavimo sąlygos ir reikalavimai pagal 5 straipsnio 2 dalįVeiksmo tipas | A. Katalizuojantys veiksmai | B. Jūros greitkeliai | C. Modalinis perkėlimas | D. Kelių eismo mažinimas | E. Bendrasis mokymasis |5 straipsnio 1 dalies a punktas | 5 straipsnio 1 dalies b punktas | 5 straipsnio 1 dalies c punktas | 5 straipsnio 1 dalies d punktas | 5 straipsnio 1 dalies e punktas |1. Finansavimo sąlygos | a) Katalizuojančio veiksmo tikslai bus įgyvendinti per ne ilgesnį kaip 60 mėnesių laikotarpį, ir jis išliks perspektyvus pasibaigus šiam laikotarpiui, kaip prognozuojama tikroviškame verslo plane. | a) Jūros greitkelių veiksmo tikslai bus įgyvendinti per ne ilgesnį kaip 60 mėnesių laikotarpį, ir jis išliks perspektyvus pasibaigus šiam laikotarpiui, kaip prognozuojama tikroviškame verslo plane. | a) Modalinio perkėlimo veiksmo tikslai bus įgyvendinti per ne ilgesnį kaip 36 mėnesių laikotarpį, ir jis išliks perspektyvus pasibaigus šiam laikotarpiui, kaip prognozuojama tikroviškame verslo plane. | a) Kelių eismo mažinimo veiksmo tikslai bus įgyvendinti per ne ilgesnį kaip 60 mėnesių laikotarpį, ir jis išliks perspektyvus pasibaigus šiam laikotarpiui, kaip prognozuojama tikroviškame verslo plane. | a) Bendrojo mokymosi veiksmu bus pagerintos rinkoje teikiamos komercinės paslaugos ir visų pirma skatinamas ir (arba) palengvintas kelių eismo mažinimas arba modalinis perkėlimas iš kelių transporto į trumpųjų nuotolių laivybą, geležinkelių ir vidaus vandenų transportą, plėtojant bendradarbiavimą ir keitimąsi žiniomis; projekto trukmė neviršija 24 mėnesių. |Veiksmo tipas | A. Katalizuojantys veiksmai | B. Jūros greitkeliai | C. Modalinis perkėlimas | D. Kelių eismo mažinimas | E. Bendrasis mokymasis |5 straipsnio 1 dalies a punktas | 5 straipsnio 1 dalies b punktas | 5 straipsnio 1 dalies c punktas | 5 straipsnio 1 dalies d punktas | 5 straipsnio 1 dalies e punktas |b) Katalizuojantis veiksmas yra novatoriškas Europos lygmeniu logistikos, technologijų, metodų, įrangos, produktų, infrastruktūros arba teikiamų paslaugų atžvilgiu. | b) Jūros greitkelių veiksmas yra novatoriškas Europos lygmeniu logistikos, technologijų, metodų, įrangos, produktų, infrastruktūros arba teikiamų paslaugų atžvilgiu; dėmesys taip pat bus skiriamas aukštai paslaugų kokybei, supaprastintoms procedūroms ir patikrinimams, atitinkantiems saugos ir saugumo standartus, gerai prieigai prie uostų, veiksmingam susisiekimui su atokiais rajonais ir lanksčioms bei veiksmingoms uosto paslaugoms. | b) Modalinio perkėlimo veiksmu nebus iškreipta konkurencija atitinkamose rinkose, ypač tarp kelių transportui alternatyvių transporto rūšių arba kiekvienos transporto rūšies segmente, kad tai prieštarautų bendriems interesams. | b) Kelių eismo mažinimo veiksmas yra novatoriškas Europos lygmeniu gamybos logistikos integravimo į transporto logistiką atžvilgiu. | b) Veiksmas yra novatoriškas Europos lygmeniu. |Veiksmo tipas | A. Katalizuojantys veiksmai | B. Jūros greitkeliai | C. Modalinis perkėlimas | D. Kelių eismo mažinimas | E. Bendrasis mokymasis |5 straipsnio 1 dalies a punktas | 5 straipsnio 1 dalies b punktas | 5 straipsnio 1 dalies c punktas | 5 straipsnio 1 dalies d punktas | 5 straipsnio 1 dalies e punktas |c) Katalizuojantis veiksmas turėtų paskatinti realų, apčiuopiamą ir tvarų modalinį perkėlimą iš kelių transporto į trumpųjų nuotolių laivybą, geležinkelių, vidaus vandenų transportą. | c) Jūros greitkelių veiksmu siekiama skatinti didelės apimties, dažnų intermodalinių krovinių vežimo paslaugų teikimą, panaudojant trumpųjų nuotolių laivybą, prireikus ir kombinuotų keleivių vežimo paslaugų teikimą; arba trumpųjų nuotolių laivybą kartu su kitomis transporto rūšimis, kai krovinio vežimas keliais yra kiek įmanoma trumpesnis; pageidautina, kad veiksmas apimtų krovinių vežimo paslaugas atokių rajonų geležinkeliais ir (arba) vidaus vandenų transportu. | c) Modalinio perkėlimo veiksmu siūlomas tikroviškas planas, kuriame nustatomi konkretūs veiksmo tikslų įgyvendinimo etapai. | c) Kelių eismo mažinimo veiksmu siekiama skatinti didesnį tarptautinio krovininio transporto Europos rinkose veiksmingumą, nesudarant kliūčių ekonominiam augimui ir sutelkiant dėmesį į gamybos ir (arba) platinimo procesų keitimą, taip užtikrinant trumpesnius atstumus, didesnius krovos koeficientus, mažesnį kelionių be krovinio skaičių, atliekų srautų mažėjimą, apimties ir (arba) svorio ar bet kurio kito poveikio, lemiančio esminį krovininio eismo sumažėjimą keliuose, sumažinimą, bet nedarant neigiamos įtakos gamybos apimčiai arba darbo jėgai. | c) Veiksmu nebus iškreipta konkurencija atitinkamose rinkose, ypač tarp kelių transportui alternatyvių transporto rūšių arba kiekvienos transporto rūšies segmente, kad tai prieštarautų bendriems interesams. |Veiksmo tipas | A. Katalizuojantys veiksmai | B. Jūros greitkeliai | C. Modalinis perkėlimas | D. Kelių eismo mažinimas | E Bendrasis mokymasis |5 straipsnio 1 dalies a punktas | 5 straipsnio 1 dalies b punktas | 5 straipsnio 1 dalies c punktas | 5 straipsnio 1 dalies d punktas | 5 straipsnio 1 dalies e punktas |d) Katalizuojančiu veiksmu siūlomas tikroviškas planas, kuriame nustatomi konkretūs veiksmo tikslų įgyvendinimo etapai ir nurodomas Komisijos pagalbos veiksmo valdymui poreikis. | d) Jūros greitkelių veiksmas turėtų paskatinti realų, apčiuopiamą ir tvarų modalinį perkėlimą, didesnį už prognozuojamą krovininio transporto keliuose augimą, iš kelių transporto į trumpųjų nuotolių laivybą, vidaus vandenų arba geležinkelių transportą. | d) Kai veiksmui reikalingos trečiųjų šalių, kurios nėra konsorciumo narės, paslaugos, pareiškėjas pateikia įrodymų, kad tų paslaugų pasirinkimui pritaikyta tvarka buvo skaidri, objektyvi ir nediskriminuojanti. | d) Bendrojo mokymosi veiksmu siūlomas tikroviškas planas, kuriame nustatomi konkretūs veiksmo tikslų įgyvendinimo etapai ir nurodomas Komisijos pagalbos veiksmo valdymui poreikis. |Veiksmo tipas | A. Katalizuojantys veiksmai | B. Jūros greitkeliai | C. Modalinis perkėlimas | D. Kelių eismo mažinimas | E. Bendrasis mokymasis |5 straipsnio 1 dalies a punktas | 5 straipsnio 1 dalies b punktas | 5 straipsnio 1 dalies c punktas | 5 straipsnio 1 dalies d punktas | 5 straipsnio 1 dalies e punktas |e) Katalizuojančiu veiksmu nebus iškreipta konkurencija atitinkamose rinkose, ypač tarp kelių transportui alternatyvių transporto rūšių arba kiekvienos transporto rūšies segmente, kad tai prieštarautų bendriems interesams. | e) Jūros greitkelių veiksmu siūlomas tikroviškas planas, kuriame nustatomi konkretūs veiksmo tikslų įgyvendinimo etapai ir nurodomas Komisijos pagalbos veiksmo valdymui poreikis. | d) Kelių eismo mažinimo veiksmu siūlomas tikroviškas planas, kuriame nustatomi konkretūs veiksmo tikslų įgyvendinimo etapai ir nurodomas Komisijos pagalbos veiksmo valdymui poreikis. |Veiksmo tipas | A. Katalizuojantys veiksmai | B. Jūros greitkeliai | C. Modalinis perkėlimas | D. Kelių eismo mažinimas | E. Bendrasis mokymasis |5 straipsnio 1 dalies a punktas | 5 straipsnio 1 dalies b punktas | 5 straipsnio 1 dalies c punktas | 5 straipsnio 1 dalies d punktas | 5 straipsnio 1 dalies e punktas |f) Kai veiksmui reikalingos trečiųjų šalių, kurios nėra konsorciumo narės, paslaugos, pareiškėjas pateikia įrodymų, kad tų paslaugų pasirinkimui pritaikyta tvarka buvo skaidri, objektyvi ir nediskriminuojanti. | f) Jūros greitkelių veiksmu nebus iškreipta konkurencija atitinkamose rinkose, ypač tarp kelių transportui alternatyvių transporto rūšių arba kiekvienos transporto rūšies segmente, kad tai prieštarautų bendriems interesams. | e) Kelių eismo mažinimo veiksmu nebus iškreipta konkurencija atitinkamose rinkose, ypač kiek tai susiję su kelių transportui alternatyviomis transporto rūšimis, kad tai prieštarautų bendriems interesams. |Veiksmo tipas | A. Katalizuojantys veiksmai | B. Jūros greitkeliai | C. Modalinis perkėlimas | D. Kelių eismo mažinimas | E. Bendrasis mokymasis |5 straipsnio 1 dalies a punktas | 5 straipsnio 1 dalies b punktas | 5 straipsnio 1 dalies c punktas | 5 straipsnio 1 dalies d punktas | 5 straipsnio 1 dalies e punktas |g) Kai jūros greitkelių veiksmui reikalingos trečiųjų šalių, kurios nėra konsorciumo narės, paslaugos, pareiškėjas pateikia įrodymų, kad tų paslaugų pasirinkimui pritaikyta tvarka buvo skaidri, objektyvi ir nediskriminuojanti. | f) Kai kelių eismo mažinimo veiksmui reikalingos trečiųjų šalių, kurios nėra konsorciumo narės, paslaugos, pareiškėjas pateikia įrodymų, kad tų paslaugų pasirinkimui pritaikyta tvarka buvo skaidri, objektyvi ir nediskriminuojanti. |Veiksmo tipas | A. Katalizuojantys veiksmai | B. Jūros greitkeliai | C. Modalinis perkėlimas | D. Kelių eismo mažinimas | E. Bendrasis mokymasis |5 straipsnio 1 dalies a punktas | 5 straipsnio 1 dalies b punktas | 5 straipsnio 1 dalies c punktas | 5 straipsnio 1 dalies d punktas | 5 straipsnio 1 dalies e punktas |2. Finansavimo intensyvumas ir aprėptis | a) Bendrijos finansinė pagalba katalizuojantiems veiksmams neviršija 35 % visų veiksmo tikslams pasiekti būtinų išlaidų, kurios patiriamos įgyvendinant veiksmą. Šios išlaidos atitinka Bendrijos finansinės pagalbos teikimui taikomus kriterijus tokiu mastu, kuriuo yra tiesiogiai susijusios su veiksmo įgyvendinimu. Finansavimo reikalavimus atitinkančios išlaidos, susijusios su pagalbine infrastruktūra, neviršija 10 % visų finansavimo reikalavimus atitinkančių projekto išlaidų. | a) Bendrijos finansinė pagalba jūros greitkelių veiksmams neviršija 35 % visų veiksmo tikslams pasiekti būtinų išlaidų, kurios patiriamos įgyvendinant veiksmą. Šios išlaidos atitinka Bendrijos finansinės pagalbos teikimui taikomus kriterijus tokiu mastu, kuriuo yra tiesiogiai susijusios su veiksmo įgyvendinimu. Finansavimo reikalavimus atitinkančios išlaidos, susijusios su pagalbine infrastruktūra, negali viršyti 10 % visų finansavimo reikalavimus atitinkančių projekto išlaidų. | a) Bendrijos finansinė pagalba modalinio perkėlimo veiksmams neviršija 35 % visų veiksmo tikslams pasiekti būtinų išlaidų, kurios patiriamos įgyvendinant veiksmą. Šios išlaidos atitinka Bendrijos finansinės pagalbos teikimui taikomus kriterijus tokiu mastu, kuriuo yra tiesiogiai susijusios su veiksmo įgyvendinimu. Finansavimo reikalavimus atitinkančios išlaidos, susijusios su pagalbine infrastruktūra, negali viršyti 10 % visų finansavimo reikalavimus atitinkančių projekto išlaidų. | a) Bendrijos finansinė pagalba kelių eismo mažinimo veiksmams neviršija 35 % visų veiksmo tikslams pasiekti būtinų išlaidų, kurios patiriamos įgyvendinant veiksmą. Šios išlaidos atitinka Bendrijos finansinės pagalbos teikimui taikomus kriterijus tokiu mastu, kuriuo yra tiesiogiai susijusios su veiksmo įgyvendinimu. Finansavimo reikalavimus atitinkančios išlaidos, susijusios su pagalbine infrastruktūra, negali viršyti 10 % visų finansavimo reikalavimus atitinkančių projekto išlaidų. | a) Bendrijos finansinė pagalba bendrojo mokymosi veiksmams neviršija 50 % visų veiksmo tikslams pasiekti būtinų išlaidų, kurios patiriamos įgyvendinant veiksmą. Šios išlaidos atitinka Bendrijos finansinės pagalbos teikimui taikomus kriterijus tokiu mastu, kuriuo yra tiesiogiai susijusios su veiksmo įgyvendinimu. |Veiksmo tipas | A. Katalizuojantys veiksmai | B. Jūros greitkeliai | C. Modalinis perkėlimas | D. Kelių eismo mažinimas | E. Bendrasis mokymasis |5 straipsnio 1 dalies a punktas | 5 straipsnio 1 dalies b punktas | 5 straipsnio 1 dalies c punktas | 5 straipsnio 1 dalies d punktas | 5 straipsnio 1 dalies e punktas |Išlaidos, atsiradusios paraiškos pagal atrankos tvarką pateikimo dieną arba po šios datos, atitinka Bendrijos finansinės pagalbos teikimui taikomus kriterijus tuo atveju, jei yra gautas galutinis pritarimas Bendrijos finansavimui. Indėlis į kilnojamojo turto išlaidas priklauso nuo įsipareigojimo naudoti šį turtą pagalbos teikimo laikotarpiu ir daugiausia veiksmo tikslams, kaip numatyta subsidijavimo susitarime. | Išlaidos, atsiradusios paraiškos pagal atrankos tvarką pateikimo dieną arba po šios datos, atitinka Bendrijos finansinės pagalbos teikimui taikomus kriterijus tuo atveju, jei yra gautas galutinis pritarimas Bendrijos finansavimui. Indėlis į kilnojamojo turto išlaidas priklauso nuo įsipareigojimo naudoti šį turtą pagalbos teikimo laikotarpiu ir daugiausia veiksmo tikslams, kaip numatyta subsidijavimo susitarime. | Išlaidos, atsiradusios paraiškos pagal atrankos tvarką pateikimo dieną arba po šios datos, atitinka Bendrijos finansinės pagalbos teikimui taikomus kriterijus tuo atveju, jei yra gautas galutinis pritarimas Bendrijos finansavimui. Indėlis į kilnojamojo turto išlaidas priklauso nuo įsipareigojimo naudoti šį turtą pagalbos teikimo laikotarpiu ir daugiausia veiksmo tikslams, kaip numatyta subsidijavimo susitarime. | Išlaidos, atsiradusios paraiškos pagal atrankos tvarką pateikimo dieną arba po šios datos, atitinka Bendrijos finansinės pagalbos teikimui taikomus kriterijus tuo atveju, jei yra gautas galutinis pritarimas Bendrijos finansavimui. Indėlis į kilnojamojo turto išlaidas priklauso nuo įsipareigojimo naudoti šį turtą pagalbos teikimo laikotarpiu ir daugiausia veiksmo tikslams, kaip numatyta subsidijavimo susitarime. | Išlaidos, patirtos paraiškos pagal atrankos tvarką pateikimo dieną arba po šios datos, atitinka Bendrijos finansinės pagalbos teikimui taikomus kriterijus tuo atveju, jei yra gautas galutinis pritarimas Bendrijos finansavimui. |Veiksmo tipas | A. Katalizuojantys veiksmai | B. Jūros greitkeliai | C. Modalinis perkėlimas | D. Kelių eismo mažinimas | E. Bendrasis mokymasis |5 straipsnio 1 dalies a punktas | 5 straipsnio 1 dalies b punktas | 5 straipsnio 1 dalies c punktas | 5 straipsnio 1 dalies d punktas | 5 straipsnio 1 dalies e punktas |b) Bendrijos finansinė pagalba, skirta kelių eismo mažinimo veiksmams finansuoti, negali būti naudojama tiesiogiai su transportu ar platinimu nesusijusiai verslo ar gamybos veiklai. |b) Bendrijos finansinė pagalba, kurią Komisija nustato iš kelių transporto į trumpųjų nuotolių laivybą, geležinkelių ar vidaus vandenų transportą perkeltų tonkilometrių pagrindu, pradžioje yra 2 EUR kiekvienam kartui, kai perkeliama 500 tonkilometrių keliais vežamų krovinių srauto. Ši numatoma suma gali būti patikslinama, ypač atsižvelgiant į projekto kokybę arba realią naudą aplinkai. | b) Bendrijos finansinė pagalba, kurią Komisija nustato iš kelių transporto į trumpųjų nuotolių laivybą, geležinkelių ar vidaus vandenų transportą perkeltų tonkilometrių pagrindu, pradžioje yra 2 EUR kiekvienam kartui, kai perkeliama 500 tonkilometrių keliais vežamų krovinių srauto. Ši numatoma suma gali būti patikslinama, ypač atsižvelgiant į projekto kokybę arba realią naudą aplinkai. | b) Bendrijos finansinė pagalba, kurią Komisija nustato iš kelių transporto į trumpųjų nuotolių laivybą, geležinkelių ar vidaus vandenų transportą perkeltų tonkilometrių pagrindu, pradžioje yra 2 EUR kiekvienam kartui, kai perkeliama 500 tonkilometrių keliais vežamų krovinių srauto. Ši numatoma suma gali būti patikslinama, ypač atsižvelgiant į projekto kokybę arba realią naudą aplinkai. | c) Bendrijos finansinė pagalba pradžioje yra 2 EUR kiekvienam kartui, kai krovinių vežimas kelių transportu sumažinamas 500 tonkilometrių arba 25 transporto priemonių kilometrais. Ši numatoma suma gali būti patikslinama, ypač atsižvelgiant į projekto kokybę arba realią naudą aplinkai. |Veiksmo tipas | A. Katalizuojantys veiksmai | B. Jūros greitkeliai | C. Modalinis perkėlimas | D. Kelių eismo mažinimas | E. Bendrasis mokymasis |5 straipsnio 1 dalies a punktas | 5 straipsnio 1 dalies b punktas | 5 straipsnio 1 dalies c punktas | 5 straipsnio 1 dalies d punktas | 5 straipsnio 1 dalies e punktas |c) Pagal 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą tvarką Komisija, jei reikia, kartais gali pakartotinai įvertinti su punktais, kurių pagrindu buvo atliktas šis skaičiavimas, susijusius įvykius ir, jei reikia, tinkamai patikslinti Bendrijos finansinės pagalbos sumą. | c) Pagal 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą tvarką Komisija, jei reikia, kartais gali pakartotinai įvertinti su punktais, kurių pagrindu buvo atliktas šis skaičiavimas, susijusius įvykius ir, jei reikia, tinkamai patikslinti Bendrijos finansinės pagalbos sumą. | c) Pagal 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą tvarką Komisija, jei reikia, kartais gali pakartotinai įvertinti su punktais, kurių pagrindu buvo atliktas šis skaičiavimas, susijusius įvykius ir, jei reikia, tinkamai patikslinti Bendrijos finansinės pagalbos sumą. | d) Pagal 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą tvarką Komisija, jei reikia, kartais gali pakartotinai įvertinti su punktais, kurių pagrindu buvo atliktas šis skaičiavimas, susijusius įvykius ir, jei reikia, tinkamai patikslinti Bendrijos finansinės pagalbos sumą. |Veiksmo tipas | A. Katalizuojantys veiksmai | B. Jūros greitkeliai | C. Modalinis perkėlimas | D. Kelių eismo mažinimas | E. Bendrasis mokymasis |5 straipsnio 1 dalies a punktas | 5 straipsnio 1 dalies b punktas | 5 straipsnio 1 dalies c punktas | 5 straipsnio 1 dalies d punktas | 5 straipsnio 1 dalies e punktas |3. Subsidijavimo susitarimo forma ir trukmė | Bendrijos finansinė pagalba katalizuojantiems veiksmams teikiama pagal subsidijavimo susitarimus, į kuriuos įtrauktos tinkamos valdymo ir stebėsenos nuostatos. Paprastai maksimali šių susitarimų galiojimo trukmė yra 62 mėnesiai, o minimali – 36 mėnesiai. Išimtiniais pavėluoto įgyvendinimo atvejais, kuriuos tinkamai pagrindžia paramos gavėjas, galiojimo trukmė gali būti išimtinai pratęsta 6 mėnesiais. | Bendrijos finansinė pagalba jūros greitkelių veiksmams teikiama pagal subsidijavimo susitarimus, į kuriuos įtrauktos tinkamos valdymo ir stebėsenos nuostatos. Paprastai maksimali šių susitarimų galiojimo trukmė yra 62 mėnesiai, o minimali – 36 mėnesiai. Išimtiniais pavėluoto įgyvendinimo atvejais, kuriuos tinkamai pagrindžia paramos gavėjas, galiojimo trukmė gali būti išimtinai pratęsta 6 mėnesiais. | Bendrijos finansinė pagalba modalinio perkėlimo veiksmams teikiama pagal subsidijavimo susitarimus. Paprastai maksimali šių susitarimų galiojimo trukmė yra 38 mėnesiai. Išimtiniais pavėluoto įgyvendinimo atvejais, kuriuos tinkamai pagrindžia paramos gavėjas, galiojimo trukmė gali būti išimtinai pratęsta 6 mėnesiais. | Bendrijos finansinė pagalba kelių eismo mažinimo veiksmams teikiama pagal subsidijavimo susitarimus, į kuriuos įtrauktos tinkamos valdymo ir stebėsenos nuostatos. Paprastai maksimali šių susitarimų galiojimo trukmė yra 62 mėnesiai, o minimali – 36 mėnesiai. Išimtiniais pavėluoto įgyvendinimo atvejais, kuriuos tinkamai pagrindžia paramos gavėjas, galiojimo trukmė gali būti išimtinai pratęsta 6 mėnesiais. | Bendrijos finansinė pagalba bendrojo mokymosi veiksmams teikiama pagal subsidijavimo susitarimus, į kuriuos įtrauktos tinkamos valdymo ir stebėsenos nuostatos. Paprastai maksimali šių susitarimų galiojimo trukmė yra 26 mėnesiai, kuri paramos gavėjo prašymu neviršijant pradinio biudžeto su sąlyga, kad per pirmuosius 12 įgyvendinimo mėnesių buvo pasiekta teigiamų rezultatų, galiojimo trukmė gali būti išimtinai pratęsta 26 mėnesiais. |Pasibaigus numatytam maksimaliam 62 mėnesių laikotarpiui, o išimtiniais atvejais – 68 mėnesių laikotarpiui, Bendrijos finansinė pagalba neatnaujinama. | Pasibaigus numatytam maksimaliam 62 mėnesių laikotarpiui, o išimtiniais atvejais – 68 mėnesių laikotarpiui, Bendrijos finansinė pagalba neatnaujinama. | Pasibaigus numatytam maksimaliam 38 mėnesių laikotarpiui, o išimtiniais atvejais – 44 mėnesių laikotarpiui, Bendrijos finansinė pagalba neatnaujinama. | Pasibaigus numatytam maksimaliam 62 mėnesių laikotarpiui, o išimtiniais atvejais – 68 mėnesių laikotarpiui, Bendrijos finansinė pagalba neatnaujinama. | Pasibaigus numatytam maksimaliam 52 mėnesių laikotarpiui, Bendrijos finansinė pagalba neatnaujinama. |Veiksmo tipas | A. Katalizuojantys veiksmai | B. Jūros greitkeliai | C. Modalinis perkėlimas | D. Kelių eismo mažinimas | E. Bendrasis mokymasis |5 straipsnio 1 dalies a punktas | 5 straipsnio 1 dalies b punktas | 5 straipsnio 1 dalies c punktas | 5 straipsnio 1 dalies d punktas | 5 straipsnio 1 dalies e punktas |4. Sutarties vertės viršutinė riba | Minimali orientacinė viršutinė subsidijos riba vienam katalizuojančiam veiksmui yra 30 milijonų tonkilometrių arba jų modalinio perkėlimo ar kelių eismo mažinimo apimties atitikmens per metus, jį įgyvendinant per visą subsidijavimo susitarimo galiojimo laikotarpį. | Minimali orientacinė viršutinė subsidijos riba vienam jūros greitkelių veiksmui yra 250 milijonų tonkilometrių arba jų modalinio perkėlimo apimties atitikmens per metus, jį įgyvendinant per visą subsidijavimo susitarimo galiojimo laikotarpį. | Minimali orientacinė viršutinė subsidijos riba vienam modalinio perkėlimo veiksmui yra 80 milijonų tonkilometrių arba jų modalinio perkėlimo apimties atitikmens per metus, jį įgyvendinant per visą subsidijavimo susitarimo galiojimo laikotarpį. Modalinio perkėlimo veiksmams, kuriais siekiama įgyvendinti perkėlimą į vidaus vandenų transportą, bus taikoma speciali viršutinė riba, kuri yra 17 milijonų tonkilometrių arba jų modalinio perkėlimo apimties atitikmens per metus, jį įgyvendinant per visą subsidijavimo susitarimo galiojimo laikotarpį. | Minimali orientacinė viršutinė subsidijos riba vienam kelių eismo mažinimo veiksmui yra 80 milijonų tonkilometrių arba 4 milijonai transporto priemonių kilometrų, kurių sumažinta per metus, šį sumažinimą įgyvendinant per visą subsidijavimo sutarties galiojimo laikotarpį. | Minimali orientacinė viršutinė subsidijos riba vienam bendrojo mokymosi veiksmui yra 250 000 EUR. |Veiksmo tipas | A. Katalizuojantys veiksmai | B. Jūros greitkeliai | C. Modalinis perkėlimas | D. Kelių eismo mažinimas | E. Bendrasis mokymasis |5 straipsnio 1 dalies a punktas | 5 straipsnio 1 dalies b punktas | 5 straipsnio 1 dalies c punktas | 5 straipsnio 1 dalies d punktas | 5 straipsnio 1 dalies e punktas |5. Informacijos sklaida | Informacija apie katalizuojančių veiksmų rezultatus ir metodus skleidžiama ir keitimasis gerąja patirtimi skatinamas pagal informacijos sklaidos planą siekiant padėti įgyvendinti šio reglamento tikslus. | Informacija apie jūros greitkelių veiksmų rezultatus ir metodus skleidžiama ir keitimasis gerąja patirtimi skatinamas pagal informacijos sklaidos planą siekiant padėti įgyvendinti šio reglamento tikslus. | Konkreti informacijos sklaidos veikla modalinio perkėlimo veiksmams nenumatoma. | Informacija apie kelių eismo mažinimo veiksmų rezultatus ir metodus skleidžiama ir keitimasis gerąja patirtimi skatinamas pagal informacijos sklaidos planą siekiant padėti įgyvendinti šio reglamento tikslus. | Informacija apie bendrojo mokymosi veiksmų rezultatus ir metodus skleidžiama ir keitimasis gerąja patirtimi skatinamas pagal informacijos sklaidos planą siekiant padėti įgyvendinti šio reglamento tikslus. |FINANSINĖ TEISĖS AKTO PAŽYMAPASIŪLYMO PAVADINIMAS:Europos parlamento ir Tarybos reglamento, nustatančio antrąją „Marco Polo“ programą dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo krovininio transporto sistemos atitikčiai aplinkosaugos reikalavimams didinti („Marco Polo II“), pakeitimai.VALDYMO IR BIUDŽETO SUDARYMO PAGAL VEIKLOS RŪŠIS SISTEMAAtitinkama (-os) politikos sritis (-ys) ir susijusi (-os) veiklos rūšis (-ys):06: Energetika ir transportas06 02: Vidaus, oro ir jūrų transportas06 01: Energetikos ir transporto politikos srities administravimo išlaidosBIUDŽETO EILUTĖS06 01 04 01: Programa „Marco Polo II“: Administracinio valdymo išlaidos06 01 04 32: Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji agentūra – Subsidija pagal programą „Marco Polo II“06 02 06: Programa „Marco Polo II“Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė:Pradžia: 2010 m., pabaiga: 2015 m.Biudžeto ypatybės:Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija |06 01 04 01 | NPI | NDIF | NE | TAIP | TAIP | 1a |06 01 04 32 | NPI | NDIF | NE | TAIP | TAIP | 1a |06 02 06 | NPI | DIF | NE | TAIP | TAIP | 1a |IŠTEKLIŲ APŽVALGAFinansiniai ištekliaiĮsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinėmln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | 2015 m. | Iš viso |Veiklos išlaidos[11] |Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1 | a | 62,275 | 64,200 | 68,100 | 71,100 | 265,675[12] |Mokėjimų asignavimai (MA) | b | 24,910 | 31,908 | 43,001 | 63,563 | 102,293 | 265,675 |Administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą[13] |Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | 8.2.4 | c | 1,725 | 1,800 | 1,900 | 1,900 | 1,392 | 1,421 | 10,138 |ORIENTACINĖ SUMA IŠ VISO |Įsipareigojimų asignavimai | a+c | 64,000 | 66,000 | 70,000 | 73,000 | 1,392 | 1,421 | 275,813 |Mokėjimų asignavimai | b+c | 1,725 | 26,710 | 33,808 | 44,901 | 64,955 | 103,714 | 275,813 |Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos[14] |Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5 | d | 0,317 | 0,317 | 0,317 | 0,317 | 0,317 | 0,317 | 1,902 |Žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms nepriskiriamos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą (NDIF) | 8.2.6 | e |Iš viso orientacinių priemonės finansinių išlaidųIŠ VISO ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+c+d+e | 64,317 | 66,317 | 70,317 | 73,317 | 1,709 | 1,738 | 277,715 |IŠ VISO MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b+c+d+e | 2,042 | 27,027 | 34,125 | 45,218 | 65,272 | 104,031 | 277,715 |Suderinamumas su finansiniu programavimuPasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą.Finansinis poveikis įplaukomsPasiūlymas neturi finansinio poveikio įplaukoms.Žmogiškųjų išteklių visos darbo dienos ekvivalentais (įskaitant pareigūnus, laikinuosius ir išorės darbuotojus) – išsami informacija pateikta 8.2.1 punkte.Metų poreikiai | Metai n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ir vėliau |Iš viso žmogiškųjų išteklių | 2,6 | 2,6 | 2,6 | 2,6 | 2,6 | 2,6 |YPATYBĖS IR TIKSLAIPirmosios „Marco Polo“ programos įgyvendinimas neatitinka programos modalinio perkėlimo tikslo. Tokia išvada padaryta išorės vertinime, kuriame apskaičiuota, kad bus pasiekta 64 % modalinio perkėlimo tikslo[15]. Šią padėtį patvirtina ir atsiliepimų į antrojo antrosios „Marco Polo“ programos kvietimo teikti paraiškas lygis, kuris rodo nemenką bendrą modalinio perkėlimo pasiūlymų sumažėjimą. Be to, antrojoje Programoje pateiktos naujos veiksmų rūšys, t. y. jūros greitkelių ir kelių eismo mažinimo veiksmai, nepritraukė pakankamai paraiškų (kiek tai susiję su šiais veiksmais, 2007 m. pateikta tik 9 % iš visų pateiktų paraiškų, o 2008 m. – 4 %).Siekiant pagerinti Programos rezultatus, jau buvo imtasi dviejų priemonių, kai nereikia jokių reglamento pakeitimų: pirmoji tokia priemonė – Programos administravimo perdavimas vykdomajai įstaigai, kuri yra kompetentinga administruoti projektus, antroji priemonė, kuria siekiama pritraukti daugiau projektų – tai finansavimo intensyvumo padvigubinimas nuo 1 EUR iki 2 EUR kiekvieną kartą eismą perkėlus ar sumažinus 500 tonkilometrių.Deja, šių priemonių nepakanka, todėl pasiūlyta tikslingai persvarstyti Programą – tą padarius būtų:- dar padidintas Programos veiksmingumas;- labiau subalansuotas Bendrijos paramos paskirstymas skirtingų rūšių projektams;- iš esmės supaprastintas Programos teisinis pagrindas ir jos administravimas;- iš esmės sumažintos Programos administravimui skiriamos administracinės išlaidos;- padaryta teigiama įtaka atokių regionų ir valstybių, kurios nėra narės, naudos atžvilgiu.Papildoma nauda, sukurta dalyvaujant Bendrijai, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sinergijaKaip teigiama išorės vertinimo ataskaitoje, „Marco Polo“ programa yra tinkama strategija kuriant veiksmingą ir tvarią transporto sistemą. Programa taip pat papildo kitas EB intervencijos priemones, ypač TEN-T tinklų dotacijas.Siūlomomis priemonėmis siekiamas tikslas sustiprins jau nustatytų Programos tikslų ir kitos ES vykdomos politikos nuoseklumą.Siekiant išvengti neigiamo poveikio judumui planuojamo didelio krovininio transporto augimo ateityje požiūriu, 2006 m. birželio mėn. Baltosios knygos dėl transporto politikos laikotarpio vidurio apžvalgoje, be kitų priemonių, siūloma tęsti vykdomą politiką dėl krovinių vežimo perkėlimo į mažiau taršias ir energiją taupančias transporto rūšis.Modalinis perkėlimas ir įvairių rūšių transporto naudojimas šiuo metu yra du iš Europos Sąjungos transporto politikos tikslų, dėl to jie yra esminė Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos dalis. Transporto politikos tikslai, į kuriuos patenka ir modalinis perkėlimas, taip pat yra ilgalaikio pobūdžio, pagal juos ekonominio augimo, socialinės gerovės ir aplinkos apsaugos poreikiai balansuojami visais politinių sprendimų atvejais.Kaip teigiama Baltosios knygos dėl transporto politikos laikotarpio vidurio apžvalgoje, be nuolatinio galimų ateityje taikytinų politikos priemonių svarstymo, įvairiomis šiuo metu įgyvendinamomis ir ateityje būsiančiomis priemonėmis tiesiogiai sprendžiami ES kelių transporto sistemos perkrovos ir visos mažiau kenksmingos aplinkai transporto sistemos klausimai.Valstybių narių lygmeniu tokios nacionalinės schemos kaip „Ecobonus“ (Italijoje) problema sprendžiama tik nacionaliniu lygmeniu ir tik tam tikrą laiko tarpą. Bet kuriuo atveju „Marco Polo“ reglamentu nustatoma Bendrijos paramos, kurią skiriant atsižvelgiama į nacionalinę paramą, teikiamą sutartyje aptariamam transporto ryšiui, viršutinę ribą.Pirmiau minėtomis priemonėmis laipsniškai siekiama veiksmingiau ir mažiau teršiant aplinką paskirstyti vežamų krovinių srautus tarp skirtingų transporto rūšių. Tačiau šioms priemonėms įgyvendinti prireiks daugelio metų, o vienintelė Bendrijos lygmens priemonė, kuria siekiama per labai trumpą laiką paskatinti kelių perkrovos sumažėjimą, yra „Marco Polo“ programa.Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į valdymo pagal veiklos rūšis sistemąŠešeriems metams yra numatyta 131 rezultatas (2010–2013 m.), vidutiniškai 36 intervencijos iš 120 pateiktų pasiūlymų per metus. Vadinasi, sėkmės koeficientas apytikriai yra vienas iš trijų, tai labai svarbu gauti pasiūlymų iš geriausių rinkos dalyvių (žr. „Marco Polo“ ex ante ataskaitos 7 skyrių „Konsultavimasis su suinteresuotosiomis šalimis“). Numatomas vidutinis finansinės paramos intensyvumas vienam rezultatui – apie 1,8 mln. EUR. Numatomas 2010–2013 m. laikotarpiu sumažintų ar perkeltų kelių tonkilometrių skaičius yra 60 milijardų tonkilometrių, t. y. 15 milijardų tonkilometrių per metus.Įgyvendinimo metodasCentralizuotas valdymas: perduotas Konkurencingumo ir inovacijų vykdomajai įstaigai.STEBĖSENA IR VERTINIMASStebėsenos sistemaSubsidijų teikimas bus pagrįstas standartine Europos Bendrijų subsidijavimo sutartimi. Įvairios šios sutarties stebėsenos, informacijos ir audito nuostatos bus visiškai taikomos.Konkurencingumo ir inovacijų vykdomosios įstaigos darbuotojai aktyviai dalyvaus projektuose. Atsižvelgiant į specifines projekto ypatybes, į atskirų projektų darbo planus ir biudžetą bus įtrauktos asistavimo priemonės informacijai skleisti arba rezultatams stebėti.VertinimasAtliktas „Marco Polo II“ programos išorės vertinimas. Su vertinimo ataskaita galima susipažinti Energetikos ir transporto generalinio direktorato tinklalapyje http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/evaluation/activites/reports_en.htm.Būsimų vertinimų sąlygos ir dažnumas2011 m. bus atliekamas „Marco Polo“ programos 2003–2009 m. rezultatų vertinimas.KOVOS SU SUKČIAVIMU PRIEMONĖSKadangi sutartys dėl visų numatytų veiksmų bus standartinės subsidijavimo sutartys, bus taikomos įprastinės kovos su sukčiavimu priemonės.Visų rūšių veiksmų rezultatai bus aiškiai matomi ir išmatuojami. Subsidijų rūšys paprastos: investicinėms išlaidoms ir veiklos išlaidoms. Šie punktai gali būti detaliai tikrinami, be to, iš PACT ir „Marco Polo I“ projektų įgyvendinimo yra surinkta pakankamai medžiagos ir žinių, kad būtų galima atlikti pagrįstą sukčiavimo grėsmės vertinimą.Visiems vykdomiems projektams bus nuolat atliekami patikrinimai vietoje.IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS8.1. Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal finansines išlaidasĮsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)(Nurodyti tikslų, priemonių ir rezultatų pavadinimus) | Rezultato rūšis | Vid. išlaidos | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | 2015 m. | IŠ VISO |2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | 2015 m. |Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai[17] (XX 01 01) | A*/AD | 1,6 | 1,6 | 1,6 | 1,6 | 1,6 | 1,6 |B*, C*/AST | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |Darbuotojai, finansuojami[18] pagal XX 01 02 str. |Kiti darbuotojai[19], finansuojami pagal XX 01 04/05 str. |IŠ VISO | 2,6 | 2,6 | 2,6 | 2,6 | 2,6 | 2,6 |8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymasProgramos aprašymas ir koordinavimas;Grįžtamoji politikos srities informacija Konkurencingumo ir inovacijų vykdomajai įstaigai;Kasmetinių darbo programų, naudojamų kaip finansiniai sprendimai, priėmimas;Atstovavimas Komisijai Programos komitete ir Komisijos informavimas apie priemones, kurių bus imamasi komitologijos procedūros metu;Tarnybų tarpusavio konsultacijų vykdymas Komisijoje;Strateginiai vertinimai ir strateginiai konkursai;Veikla, susijusi su vykdytinų išieškojimo sprendimų inicijavimu ir priėmimu.8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniaiŠiuo metu darbo vietos priskirtos programos administravimui.8.2.4. Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą (06 01 04 32 – Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji agentūra – Subsidija pagal programą „Marco Polo II“)mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Biudžeto eilutė (numeris ir pavadinimas) | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | 2015 m. ir vėliau | IŠ VISO |Kita techninė ir administracinė pagalba | 0,225 | 0,225 | 0,225 | 0,225 | 900 |- intra muros |- extra muros (IT techninė priežiūra) |Iš viso techninei ir administracinei pagalbai | 1,725 | 1,800 | 1,900 | 1,900 | 1,392 | 1,421 | 10,138 |8.2.5. Finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumąmln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Žmogiškųjų išteklių rūšis | Metai n | Metai n+1 | Metai n+2 | Metai n+3 | Metai n+4 | Metai n+5 ir vėliau |Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (XX 01 01) | 0,317 | 0,317 | 0,317 | 0,317 | 0,317 | 0,317 |Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) |Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,317 | 0,317 | 0,317 | 0,317 | 0,317 | 0,317 |Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji tarnautojaiPrireikus pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą.2010 m. ir vėliau: 2,6 pareigūno (122 000 EUR vienam pareigūnui per metus) [1] 12 milijardų tonkilometrių per metus „MP I“.[2] Atliko „Ecorys“: http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/evaluation/activites/reports_en.htm.[3] COM(2006) 314 galutinis.[4] PRIMES modelis, įtrauktas į Komisijos ataskaitą „Europos energetikos ir transporto tendencijos iki 2030 m.“.[5] OL.[6] OL…[7] OL…[8] COM(2006) 314 galutinis.[9] OL L 328, 2006 11 24, p. 1.[10] OL L 228, 1996 9 9, p.1.[11] Išlaidos, nepriklausančios atitinkamos xx antraštinės dalies xx 01 skyriui.[12] 2010–2013 m. gali būti pridėta 20 mln. EUR suma tam, kad būtų galima atkurti 2008 m. nepanaudotą sumą, 2008 m. perkeltą kitai programai įgyvendinti.[13] Išlaidos pagal xx antraštinės dalies xx 01 04 straipsnį.[14] Išlaidos, kurios pagal xx 01 skyrių, nepriskiriamos xx 01 04 ar xx 01 05 straipsniams.[15] 12 milijardų tonkilometrių per metus „MP I“.[16] Kaip yra nurodyta 5.3 skirsnyje.[17] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą[18] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą[19] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą[20] Prie atitinkamos (-ų) vykdomosios agentūros (-ų) reikėtų pateikti nuorodą į konkrečią finansinę teisės akto pažymą.


|

52008PC0382

Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo patikslinama Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1174/2005 nustatytų antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės rankiniams padėklų krautuvams bei jų esminėms dalims, taikymo sritis  /* KOM/2008/0382 galutinis  */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 20.6.2008KOM(2008) 382 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo patikslinama Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1174/2005 nustatytų antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės rankiniams padėklų krautuvams bei jų esminėms dalims, taikymo sritis(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1) PASIūLYMO APLINKYBėS |Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas yra susijęs su 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (toliau – pagrindinis reglamentas), taikymu atliekant tyrimą, susijusį su importuojamais Kinijos Liaudies Respublikos kilmės rankinių padėklų krautuvais bei jų esminėmis dalimis, po išsamios ex officio dalinės tarpinės peržiūros pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. |120 | Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas pateikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus. |139 | Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos Pasiūlymo srityje netaikomos jokios galiojančios nuostatos. |141 | Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. |2) KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |219 | Atliekant tyrimą, susijusios suinteresuotosios šalys, remdamosi pagrindinio reglamento nuostatomis, jau turėjo galimybę apginti savo interesus. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |229 | Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |230 | Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas pateikiamas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nenumatytas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame yra pateiktas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. |3) TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |305 | Siūlomų veiksmų santrauka 2007 m. rugpjūčio 7 d. Komisija inicijavo antidempingo priemonių, nustatytų 2005 m. liepos 18 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1174/2005 Kinijos Liaudies Respublikos kilmės rankiniams padėklų krautuvams bei jų esminėms dalims, išsamią ex officio dalinę tarpinę peržiūrą. Remiantis Komisijos turima informacija, tam tikri produktai, kaip antai rankiniai keltuvai, rietuvių krautuvai, žirkliniai keltuvai ir sveriamieji keltuvai, kurie tariamai galėtų patekti į produkto apibrėžtąją sritį, nuo rankinių padėklų krautuvų ir jų esminių dalių, t.y. važiuoklės ir hidraulinio mechanizmo, skyrėsi, inter alia, specifinėmis funkcijomis (krovinių kėlimas, krovimas arba svėrimas) ir galutiniu naudojimu. Peržiūros tyrimo rezultatai parodė, kad norint atlikti šias funkcijas, reikia kitokio tvirtumo ir konstrukcijos hidraulinio mechanizmo ir važiuoklės. Minėtos savybės pabrėžia naudojimo skirtumus. Taip pat nustatyta, kad šie produktai ir rankiniai padėklų krautuvai negali būti sukeičiami. Todėl Tarybai siūloma priimti pridedamą reglamento pasiūlymą, kuriuo siekiama tiksliau apibrėžti rankinius padėklų krautuvus ir paaiškinti, kad rankiniai keltuvai, rietuvių krautuvai, žirkliniai keltuvai ir sveriamieji keltuvai skiriasi nuo rankinių padėklų krautuvų ir jų esminių dalių, ir todėl nepriklauso produktų, kuriems taikomos antidempingo priemonės, apibrėžtajai sričiai. Taip pat siūloma kompensuoti, gavus prašymą, visus nepagrįstai surinktus antidempingo muitus. |310 | Teisinis pagrindas 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005. |329 | Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šios (-ių) priežasties (-čių): |331 | Veiksmų pobūdis yra aprašytas minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą. |332 | Nuoroda apie Bendrijai, šalių vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ūkinės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės bei administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma. |Pasirinkta priemonė |341 | Siūloma priemonė – reglamentas. |342 | Kitos priemonės nėra laikomos tinkamomis dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių). Minėtame pagrindiniame reglamente kitos galimybės nenumatytos. |4) POVEIKIS BIUDžETUI |409 | Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. |PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo patikslinama Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1174/2005 nustatytų antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės rankiniams padėklų krautuvams bei jų esminėms dalims, taikymo sritisEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,kadangi:1. GALIOJANČIOS PRIEMONĖS(1) Reglamentu (EB) Nr. 1174/2005[2] (toliau – pirminis reglamentas) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės rankiniams padėklų krautuvams ir jų esminėms dalims (toliau – RPK). Atliekant tyrimą, po kurio buvo priimtas minėtas reglamentas, tiriamuoju laikotarpiu buvo pasirinktas laikotarpis nuo 2003 m. balandžio 1 d. iki 2004 m. kovo 31 d. (toliau – pirminis tyrimas).2. DABARTINIS TYRIMAS2.1. Procedūra(2) Šią dalinę tarpinę peržiūrą Komisija pradėjo savo iniciatyva. Remiantis Komisijos turima informacija, tam tikri produktai, kaip antai rankiniai keltuvai, rietuvių krautuvai, žirkliniai keltuvai ir sveriamieji keltuvai (toliau – RKRKŽKSK), kurie tariamai galėtų patekti į produkto apibrėžtąją sritį, nuo rankinių padėklų krautuvų ir jų esminių dalių, t.y. važiuoklės ir hidraulinio mechanizmo, skyrėsi, inter alia , specifinėmis funkcijomis (krovinių kėlimas, krovimas arba svėrimas) ir galutiniu naudojimu. Norint atlikti šias funkcijas, reikia kitokio tvirtumo ir konstrukcijos hidraulinio mechanizmo ir važiuoklės. Minėtos savybės pabrėžė naudojimo skirtumus, ir paaiškėjo, kad šie produktai ir rankiniai padėklų krautuvai negali būti sukeičiami. Todėl siekiant patikslinti produkto apibrėžtąją sritį nuspręsta atlikti peržiūrą, o peržiūros išvados galiotų atgaline data nuo atitinkamų antidempingo priemonių nustatymo datos.(3) Pasitarusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pateisinančių dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija, skelbdama pranešimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje[3] inicijavo dalinę tarpinę peržiūrą, remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, kurią atliekant bus tiriama produkto apibrėžtoji sritis.2.2. Peržiūros tyrimas(4) Apie dalinės peržiūros tyrimo inicijavimą Komisija oficialiai pranešė KLR (toliau – tiriamoji šalis) valdžios institucijoms, visoms žinomoms susijusioms šalims, t.y. tiriamųjų šalių eksportuojantiems gamintojams, Bendrijos naudotojams ir importuotojams, taip pat Bendrijos gamintojams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pateikti savo nuomonę ir prašyti būti išklausytoms per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Visos suinteresuotosios šalys, kurios to prašė ir nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.(5) Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims, taip pat ir kitoms šalims, pranešusioms apie save per pranešime apie inicijavimą nurodytą laikotarpį.(6) Atsižvelgiant į dalinės peržiūros taikymo sritį, atliekant dalinę peržiūrą tiriamasis laikotarpis nebuvo nustatytas. Klausimyno atsakymuose pateikta informacija apima laikotarpį nuo 2003 m. iki 2006 m. (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis), t.y. ji taip pat apima pirminio tyrimo tiriamąjį laikotarpį. Prašyta pateikti informacijos apie visų rūšių RPK ir RKRKŽKSK pardavimo ir (arba) pirkimo mastą ir vertę, gamybos mastą ir pajėgumus nagrinėjamuoju laikotarpiu. Be to, visų šalių prašyta teikti pastabų dėl bet kokių RPK ir RKRKŽKSK skirtumų arba panašumų, atsižvelgiant į jų gamybos procesą, technines savybes, galutinį naudojimą, sukeičiamumą ir kt.(7) Pakankamai išsamūs atsakymai į klausimyną gauti iš dviejų Kinijos eksportuojančių RPK ir (arba) RKRKŽKSK gamintojų, keturių Bendrijos RPK arba RKRKŽKSK gamintojų, vieno naudotojo ir 14 Bendrijos RPK ir (arba) RKRKŽKSK importuotojų.(8) Komisija siekė gauti ir tikrinti visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint įvertinti, ar reikia patikslinti ir (arba) iš dalies keisti galiojančių antidempingo priemonių taikymo sritį, ir atliko tyrimus šių bendrovių patalpose:– „BT Products AB“, Miolbis, Švedija,– „Franz Kahl GmbH“, Lauterbachas, Vokietija,– „RAVAS Europe B.V.“, Zaltbomelis, Nyderlandai.2.3. Nagrinėjamasis produktas(9) Nagrinėjamasis produktas, kaip vienodai apibrėžta pirminiame reglamente, yra KLR kilmės rankiniai padėklų krautuvai, nesavaeigiai, naudojami medžiagoms, kurios paprastai dedamos ant padėklų, kelti, ir jų esminės dalys, t. y. važiuoklė ir hidraulinis mechanizmas, kuriuos deklaruojant paprastai nurodomi šie KN kodai: ex 8427 90 00 ir ex 8431 20 00. Rankinių padėklų krautuvų ir jų esminių dalių yra įvairių rūšių, kurios priklauso daugiausia nuo keliamosios galios, šakės ilgio, važiuoklei naudojamo plieno tipo, hidraulinės dalies, ratų tipo ir nuo to, ar krautuvas turi, ar neturi stabdžius.2.4. Nustatyti faktai(10) Primenama, kad pirminio tyrimo metu buvo tiriami rankiniai padėklų krautuvai ir jų esminės dalys, t.y. važiuoklė ir hidraulinis mechanizmas, naudojami kroviniams, kurie paprastai dedami ant padėklų, krauti ir perkelti rankiniu būdu. Remiantis produkto apibrėžtimi, RPK turi būti žmogaus stumiami ir traukiami. Todėl RPK suteikia naudotojui galimybę rankiniu būdu pakelti krovinį tiek, kad būtų galima jį perkelti iš vienos vietos į kitą.(11) RKRKŽKSK, kurie tariamai klasifikuojami kaip nagrinėjamieji produktai, kuriems kai kurios nacionalinės muitinės gali taikyti antidempingo priemones, gali būti savaeigiai arba valdomi rankiniu būdu. Jie naudojami kroviniams perkelti ir pakelti, padėti sandėliuojant krovinius (rankiniai keltuvai), sukrauti vieną padėklą ant kito (rietuvių krautuvai), kroviniui pakelti iki darbo paviršiaus (žirkliniai keltuvai) arba kroviniams pakelti ir pasverti (sveriamieji keltuvai).(12) Tik RPK, kaip apibrėžta 10 konstatuojamojoje dalyje, buvo laikomi nagrinėjamaisiais produktais ir tiriami vadovaujantis pirminiu reglamentu. Derėtų pabrėžti, kad pirminio tyrimo tikslais Komisija niekada neprašė bendradarbiaujančių šalių pateikti informacijos apie RKRKŽKSK ir netikrino jokios su RKRKŽKSK susijusios informacijos. Taigi, visi pagal pirminį reglamentą pateikti duomenys ir informacija bei pirminio tyrimo rezultatai, įskaitant galutinės antidempingo priemonės įvedimą, buvo susiję tik su RPK.(13) Atsižvelgus į 2 konstatuojamojoje dalyje aprašytą situaciją ir siekiant nustatyti, ar RKRKŽKSK skiriasi nuo RPK, buvo tiriamos tiek RKRKŽKSK, tiek ir RPK fizinės ir techninės savybės, gamybos procesas, įprastas galutinis naudojimas ir jų sukeičiamumas.2.4.1. RPK ir (arba) RKRKŽKSK fizinės ir techninės savybės(14) RPK ir jų esminių dalių, t.y. hidraulinio mechanizmo ir važiuoklės, yra įvairių rūšių, kurios priklauso daugiausia nuo keliamosios galios, šakės ilgio, važiuoklei naudojamo plieno tipo, hidraulinės dalies, ratų tipo ir nuo to, ar krautuvas turi, ar neturi stabdžius. Tačiau šių įvairių rūšių keltuvams būdingos tos pačios pagrindinės fizinės savybės ir naudojimas, todėl atliekant pirminį tyrimą jie visi buvo laikomi nagrinėjamuoju produktu.(15) Iš peržiūros tyrimo rezultatų matyti, kad RKRKŽKSK būdingos kai kurios RPK savybės, t.y. jie turi važiuoklę su šakėmis ir hidraulinę sistemą. Tačiau jie atlieka papildomas funkcijas – jais galima aukščiau pakelti krovinį, sukrauti krovinius, naudoti kaip darbo stalą arba darbo paviršių ar pasverti krovinį, o tam būtinos tobulesnės ar papildomos techninės sudedamosios dalys. Kad būtų galima atlikti minėtas specifines RKRKŽKSK funkcijas, šakių, važiuoklės ir hidraulinio mechanizmo tvirtumui ir konstrukcijai keliami kitokie nei RPK reikalavimai. Be to, dėl šių papildomų funkcijų RKRKŽKSK yra kur kas brangesni (iki dešimties kartų) už RPK.2.4.2. Gamybos procesas(16) Atliekant peržiūros tyrimą nustatyta, kad RPK ir RKRKŽKSK gamybos procesas labai skiriasi, kadangi gaminant RKRKŽKSK būtinos papildomos sudedamosios dalys ir, palyginti su RPK, kitokie gamybos etapai. Peržiūros tyrimo rezultatai iš tiesų atskleidė, kad palyginti su RPK, rankinių keltuvų ir rietuvių krautuvų važiuoklės rėmas turi būti daug aukštesnis, o hidraulinė sistema – kitokia, kad krovinį būtų galima aukščiau pakelti, o sveriamųjų keltuvų svarstyklės įmontuotos važiuoklėje, kurios šakių konstrukcija visiškai kitokia nei RPK.2.4.3. Įprastas galutinis RPK ir (arba) RKRKŽKSK naudojimas(17) RPK plačiai naudojami kroviniams krauti ir prekėms platinti bei sandėliuoti. Jie naudojami tiek apdirbamojoje pramonėje, tiek mažmeninės prekybos parduotuvėse. RPK suprojektuoti taip, kad naudodamasis lanksčiąja rankena, operatorius galėtų juos rankomis stumti, traukti ir valdyti ant lygaus kieto paviršiaus. Rankiniai padėklų krautuvai suprojektuoti taip, kad nuleidžiant ir pakeliant rankeną jais būtų galima pakelti krovinį iki pakankamo aukščio, kad jį būtų galima vežti krovininėse transporto priemonėse, sandėliuose, gamybos patalpose ir netgi mažmeninės prekybos parduotuvėse. Įprasta didžiausia RPK keliamoji jėga (geba) – apie 210 milimetrų. Be to, RPK paprastai laikomi būtinu kitų kroviniams krauti skirtų priemonių priedu, kaip antai šakinis keltuvas. Norint naudoti RPK, specialūs mokymai nereikalingi.(18) Peržiūros tyrimu nustatyta, kad RKRKŽKSK ir RPK daugiausia naudoja tie patys naudotojai, tačiau RKRKŽKSK naudojami kitokiais tikslais, t.y. pakelti krovinį, sukrauti krovinius, naudoti kaip darbinį paviršių arba pasverti krovinį. Dėl specifinių savybių ir naudojimo, RKRKŽKSK nėra taip plačiai naudojami kaip RPK. Tai paaiškina, kodėl EB rinkoje jų parduodama dešimt kartų mažiau nei RPK. Be to, priešingai nei RPK, norint naudoti RKRKŽKSK būtini specialūs mokymai.2.4.4. Sukeičiamumas(19) Peržiūros tyrimo rezultatai parodė, kad RKRKŽKSK turi daug daugiau specifinių paskirčių nei RPK. Iš tiesų, rankiniai keltuvai ir (arba) rietuvių krautuvai naudojami kroviniui pakelti, padėti sandėliuojant krovinius, sukrauti vieną padėklą ant kito, žirkliniai keltuvai naudojami kroviniui pakelti iki darbo paviršiaus, o sveriamieji keltuvai – kroviniui pasverti.(20) Labai nedideliu mastu kai kurių rūšių RKRKŽKSK (pvz., sveriamaisiais keltuvais) galima pakelti ir perkelti krovinį kaip ir RPK. Tačiau RPK keisti RKRKŽKSK nepraktiška ir neekonomiška, nes RPK lengviau naudoti, kai reikia tik pakelti ir perkelti krovinį, o RKRKŽKSK yra kur kas brangesni nei RPK ir norint juos naudoti, būtini specialūs mokymai. Be to, kai kada nuolat naudojant RKRKŽKSK vietoje RPK galima pakenkti pagrindinėms RKRKŽKSK funkcijoms, pvz., sveriamojo keltuvo svarstyklės yra labai jautrios ir vos tik ėmus naudoti keltuvą kroviniams pakelti ir perkelti, jos būtų sugadintos.(21) Kita vertus, atliekant peržiūros tyrimą nustatyta, kad RPK negalima pakeisti RKRKŽKSK. Pastarųjų funkcijos labiau orientuotos į specialią ir išskirtinę rinką, kurioje keliami kitokie reikalavimai, o galutinis naudotojas turi kitokių poreikių ir kitokią sampratą.(22) Komisija taip pat ištyrė, ar esminės RPK ir RKRKŽKSK dalys, t.y. važiuoklė ir hidraulinis mechanizmas, gali būti naudojamos viena vietoje kitos. Šiuo atžvilgiu peržiūros tyrimo rezultatai parodė, kad tiek RPK ir RKRKŽKSK važiuoklė, tiek jų hidraulinis mechanizmas negali būti sukeisti vietomis dėl skirtingos konstrukcijos ir savybių.2.5. Išvados dėl produkto apibrėžtosios srities(23) Atlikus peržiūros tyrimą nustatyta, kad dėl skirtingų ir papildomų techninių savybių, skirtingo naudojimo ir gamybos proceso, RKRKŽKSK nepatenka į RPK ir jų esminių dalių, kurioms taikomos galiojančios antidempingo priemonės, produktų apibrėžtąją sritį. Dėl šios priežasties atlikdama pirminį tyrimą Komisija neįtraukė RKRKŽKSK į produkto apibrėžtąją sritį.(24) Todėl manoma, kad reikėtų patikslinti, kad RKRKŽKSK skiriasi nuo RPK ir jų esminių dalių, ir nepriklauso produktų, kuriems taikomos antidempingo priemonės, apibrėžtajai sričiai.(25) Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie padarytas išvadas.(26) Viena šalis tvirtino, kad RKRKŽKSK ir RPK turėtų būti laikomi vienu techniniu vienetu, tačiau turima informacija nepateisina tokios išvados. Visos kitos pastabas pateikusios šalys sutiko su Komisijos išvadomis.(27) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, manoma, kad būtų tikslinga iš dalies pakeisti pirminį reglamentą patikslinant produkto apibrėžtį.(28) Kadangi dabartinis peržiūros tyrimas atliekamas tik siekiant patikslinti produkto apibrėžtąją sritį ir kadangi RKRKŽKSK nebuvo įtraukti į pirminį tyrimą ir jiems nebuvo taikoma susijusi antidempingo priemonė, manoma, kad tyrimo išvadas tikslinga pradėti taikyti nuo pirminio reglamento įsigaliojimo dienos, taip pat ir importuotiems produktams, kuriems nuo 2005 m. sausio 29 d. iki 2005 m. liepos 21 d. buvo taikomi laikinieji muitai. Komisija nerado jokios svarbios priežasties, dėl kurios ji neturėtų taikyti šios nuostatos atgaline data.(29) Taigi prekių, kurioms netaikomas šiuo reglamentu iš dalies keičiamo Reglamento (EB) Nr. 1174/2005 1 straipsnio 1 dalis, galutinis antidempingo muitas, sumokėtas ar pervestas į sąskaitas, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1174/2005 1 straipsnio 1 dalimi, ir laikini antidempingo muitai, galutinai surinkti vadovaujantis to paties reglamento 2 straipsniu, turėtų būti grąžinti arba turėtų būti atsisakoma juos išieškoti.(30) Dėl grąžinimo ar atsisakymo išieškoti reikia kreiptis į nacionalines muitines remiantis galiojančiais muitų teisės aktais.(31) Dėl šios peržiūros data, kurią pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Reglamentas (EB) Nr. 1174/2005 baigs galioti, nekeičiama.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamento (EB) Nr. 1174/2005 1 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:„1. Nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės rankiniams padėklų krautuvams ir jų esminėms dalims, t. y. važiuoklės ir hidrauliniam mechanizmui, kurių KN kodai yra ex 8427 90 00 ir ex 8431 20 00 (TARIC kodai 8427 90 00 10 ir 8431 20 00 10). Šiame reglamente rankiniai padėklų krautuvai – ratiniai krautuvai su keliamosiomis šakėmis padėklams krauti, suprojektuoti taip, kad naudodamasis lanksčiąja rankena, operatorius galėtų juos rankomis stumti, traukti ir valdyti ant lygaus kieto paviršiaus. Rankiniai padėklų krautuvai suprojektuoti taip, kad nuleidžiant ir pakeliant rankeną jais būtų galima pakelti krovinį iki pakankamo aukščio, kad krovinį būtų galima perkelti, ir neturi jokių papildomų funkcijos ar paskirties, pvz., i) perkelti ir pakelti krovinius arba padėti sandėliuojant krovinius (rankiniai keltuvai), ii) sukrauti vieną padėklą ant kito (rietuvių krautuvai), iii) pakelti krovinį iki darbo lygio (žirkliniai keltuvai) arba iv) pakelti ir pasverti krovinius (sveriamieji keltuvai).“2 straipsnisPrekėms, kurioms netaikomas šiuo reglamentu iš dalies keičiamo Reglamento (EB) Nr. 1174/2005 1 straipsnio 1 dalis, taikomi galutiniai antidempingo muitai, sumokėti ar pervesti į sąskaitą, vadovaujantis pradinės Reglamento (EB) Nr. 1174/2005 redakcijos 1 straipsnio 1 dalimi, ir laikini antidempingo muitai, galutinai surinkti vadovaujantis to paties reglamento 2 straipsniu, grąžinami arba atsisakoma juos išieškoti.Dėl grąžinimo ir atsisakymo išieškoti kreipiamasi į nacionalines muitines, remiantis galiojančiais muitų teisės aktais. Deramai pagrįstais atvejais, 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą[4] , 236 straipsnio 2 dalyje numatytas trejų metų laikotarpis gali būti pratęstas vieneriems metams.3 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Jis taikomas nuo 2005 m. liepos 22 d.Priimta Briuselyje […]Tarybos varduPirmininkas[…] [1] OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).[2] OL L 189, 2005 7 21, p. 1.[3] OL C 184, 2007 8 7, p. 11.[4] OL L 302, 1992 10 19, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1791/2006 (OL L 363, 2006 12 20, p. 1).