				|

		52014PC0395

			Pasiūlymas TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS pagal Direktyvos 2003/96/EB 19 straipsnį leidžiantis Italijai tam tikrose geografinėse vietovėse taikyti sumažintus mokesčių tarifus šildymui naudojamiems gazoliui ir suskystintoms naftos dujoms (SND) /* COM/2014/0395 final - 2014/0200 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO
APLINKYBĖS
·
Pasiūlymo pagrindas ir tikslai
ES energinių produktų ir elektros
energijos apmokestinimas reglamentuojamas Tarybos direktyva 2003/96/EB ([1]) (toliau – Energijos mokesčių direktyva arba Direktyva).
Pagal Direktyvos 19 straipsnio 1 dalį ir
kitas nuostatas, visų pirma išdėstytas 5, 15 ir 17 straipsniuose,
Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, gali vieningai leisti bet kuriai
valstybei narei dėl konkrečių politikos interesų nustatyti
daugiau nuostatų dėl atleidimo nuo akcizų mokesčio arba jo
sumažinimo.
Šiuo pasiūlymu siekiama leisti Italijai
tam tikrose ypač nepalankią geografinę padėtį
turinčiose zonose taikyti lengvatinius mokesčių tarifus šildymui
naudojamiems gazoliui ir suskystintoms naftos dujoms (SND), kad tokių
geografinių vietovių gyventojams būtų iš dalies
kompensuotos didelės šildymo išlaidos. Dideles šildymo išlaidas lemia
labai atšiaurios klimato sąlygos, atšiaurios klimato sąlygos arba
tokių zonų nuošalumas bei sudėtingos kuro įsigijimo
sąlygos.
·
Bendrosios aplinkybės
2012 m. gegužės 31 d. raštu
Italijos valdžios institucijos paprašė pratęsti 2008 m.
balandžio 7 d. Tarybos sprendimą 2008/318/EB, pagal Direktyvos
2003/96/EB 19 straipsnį leidžiantį Italijai tam tikrose
geografinėse vietovėse taikyti sumažintus mokesčių tarifus
šildymui naudojamiems gazoliui ir SND ([2]),
ir leisti tam tikrose ypač nepalankią geografinę
padėtį turinčiose zonose šildymui naudojamiems gazoliui ir SND
taikyti lengvatinius mokesčių tarifus. Šis sprendimas leido Italijai
iki 2012 m. gruodžio 31 d. tam tikrose ypač nepalankią
geografinę padėtį turinčiose zonose šildymui naudojamiems
buitiniam kurui ir SND taikyti lengvatinius akcizų tarifus. Be to,
Italijos valdžios institucijos paprašė išplėsti leidimo taikymo
sritį komunoms, priklausančioms provincijoms, kuriose daugiau kaip
70 % komunų yra priskiriamos F klimato zonai, tačiau pačios
į F zoną nepatenka. 2012 m. gruodžio 4 d., 2013 m.
liepos 16 d., 2013 m. gruodžio 31 d. ir 2014 m. sausio
22 d. Italijos valdžios institucijos pateikė papildomos informacijos
ir paaiškinimus. 2014 m. kovo 19 d. raštu Italijos valdžios
institucijos informavo Komisiją, kad jos prašo pratęsti Tarybos
sprendimu 2008/318/EB suteiktą leidimą dar šešerių metų
laikotarpiui, į sąrašą neįtraukiant naujų komunų,
kaip buvo prašoma iš pradžių.
Pagrįsdama savo prašymą taikyti
nukrypti leidžiančią nuostatą, Italija pabrėžia savo
teritorijos ypatumus – skirtingas klimato ir geografines sąlygas.
Nacionaliniai šildymui naudojamų gazolio ir SND akcizų tarifų
lygiai yra palyginti dideli. Siekdama tam tikriems nuo šildymo itin
priklausomiems vartotojams sumažinti pernelyg didelę naštą, Italija
tam tikrose savo teritorijos dalyse nustatė lengvatinius
mokesčių tarifus bei norėtų ir toliau taikyti tą
pačią 2006 m. nustatytą lengvatą. Mokesčių
lengvatą sudaro 129,11 EUR už 1 000 litrų gazolio (taikomas
mokesčio tarifas sumažėja iki 274,10 EUR už
1 000 litrų) ir 159,07 EUR už 1 000 kg SND
(taikomas mokesčio tarifas sumažėja iki 30,87 EUR už
1 000 kg). Taikomi mokesčių tarifai yra didesni už
Direktyvoje nustatytus minimalius apmokestinimo lygius.
Mokesčių lengvata taikoma toliau
nurodytus kriterijus atitinkančiose geografinėse vietovėse.
Pagal Italijos įstatymo Nr. 448/1998 8
straipsnio 10 dalį, lengvata taikoma aptariamo kuro (gazolio ir SND)
tiekimui komunoms, kurios:
·
priskiriamos F klimato zonai, kaip nustatyta
1993 m. rugpjūčio 26 d. Prezidento dekrete Nr. 412;
·
neturi dujų tiekimo tinklo ir yra priskiriamos
E klimato zonai, kaip nustatyta minėtame Prezidento dekrete Nr. 412/1993.
Šiuo atveju, kaip nurodyta Įstatymo Nr. 448/1998 8 straipsnio 10
dalies c punkto 4 papunktyje, lengvata bus panaikinta iš karto, kai tik komuna
bus prisijungta prie dujų tiekimo tinklo;
·
yra Sardinijos regione ir mažesnėse salose;
lengvata bus taikoma tol, kol konkrečioje komunoje atsiras gamtinių
dujų tinklas; ši tvarka taikoma visoms Italijos saloms, išskyrus
Siciliją.
Mokesčių lengvata negali būti
taikoma kartu su kitomis akcizo lengvatomis.
Pasak Italijos valdžios institucijų,
mokesčių diferenciacija pagrįsta objektyviais kriterijais – taip
siekiama užtikrinti geografinį vientisumą su likusia Italijos
teritorijos dalimi, t. y. mažinant neproporcingai dideles šildymo išlaidas
siekiama reikalavimus atitinkančių vietovių gyventojams sudaryti
vienodesnes sąlygas, palyginti su likusios Italijos teritorijos dalies
gyventojais. Mokesčių lengvatos dydis yra vienodas visiems
vartotojams; ja tik siekiama iš dalies sumažinti reikalavimus
atitinkančių vietovių gyventojų papildomas šildymo
išlaidas, susidarančias dėl šalto klimato ar dėl to, kad tose
vietovėse sunku įsigyti kuro.
Italijos valdžios institucijų teigimu,
kalnuotų regionų papildomos išlaidos už SND transportavimą yra
120 % didesnės nei likusios šalies dalies, o už gazolį –
didesnės 132 %.
Italijos valdžios institucijų teigimu, E
ir F klimato zonoms taikoma mokesčių lengvata vidutiniškai sudaro
11–12 % šildymui naudojamų gazolio ir SND kainos.
Šiuos skaičius reikia palyginti su
vidutinėmis šildymo išlaidomis, kurios dėl klimato sąlygų E
klimato zonoje yra 90 %, o F klimato zonoje – 170 % didesnės už
nacionalinį vidurkį.
Saloms būdinga tai, kad dėl jų
geografinės padėties kuro pasiūla jose yra ribota, todėl jo
kaina dėl papildomų transporto išlaidų yra gerokai didesnė,
palyginti su kaina žemyninėje Italijos dalyje. Italijos valdžios
institucijos patvirtino, kad mokesčių lengvata nėra pernelyg
didelė, o SND ir gazolio kainos nėra mažesnės nei
žemyninėje dalyje. Mažesnėse salose taikomos subsidijos, nes
aptariamose vietovėse logistikos tinklas yra neišvengiamai brangesnis nei
žemyninėje Italijos dalyje. Didesnes kainas lemia pirminės logistikos
trūkumas, todėl padidėja tiekimo išlaidos. Didesnes kainas taip
pat lemia dažnai sudėtingos kelių sąlygos, didesnės variklių
degalų išlaidos nei žemyninėje dalyje, transportavimo išlaidos,
atsirandančios dėl sunkiai pasiekiamų mažesnių salų,
ir ribotas individualių tiekimo sistemų skaičius. Italijos
valdžios institucijos nustatė, kad šios išlaidos apytiksliai 10–15 % didesnės už atitinkamas išlaidas Italijos
žemyninėje dalyje.
Italijos valdžios institucijos teigia, kad per
pastaruosius trejus metus dėl šios priemonės šildymui naudojamų
SND ir gazolio galutinė pirkimo kaina sumažėjo apytiksliai 10 %.
Italijos valdžios institucijos teigia, kad
kalnuotose komunose, Sardinijoje ir mažosiose salose nėra gamtinių
dujų tinklo plėtros, o tai yra papildomas trūkumas šiose
vietovėse.
Šios priemonės metinės biudžeto išlaidos siekia apytiksliai
230 mln. EUR.
·
Pasiūlymo srityje galiojančios
nuostatos
2003 m.
spalio 27 d. Tarybos direktyva 2003/96/EB, pakeičianti Bendrijos
energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių
struktūrą, ir 2008 m. balandžio 7 d. Tarybos sprendimas 2008/318/EB, pagal Direktyvos 2003/96/EB 19 straipsnį leidžiantis
Italijai tam tikrose geografinėse vietovėse taikyti sumažintus
mokesčių tarifus šildymui naudojamiems gazoliui ir suskystintoms
naftos dujoms (SND).
Derėjimas su kitomis Sąjungos
politikos sritimis ir tikslais
Komisija, atsižvelgdama į tinkamą
vidaus rinkos veikimą, poreikį užtikrinti sąžiningą
konkurenciją ir ES sveikatos, aplinkos, energetikos ir transporto
politiką, privalo išnagrinėti kiekvieną pagal Energijos
mokesčių direktyvos 19 straipsnį pateikiamą prašymą
taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą.
Taikant skirtingus mokesčius iš dalies sumažinamos
šildymo išlaidos, kurias patiria tam tikrų ypač nepalankią
geografinę padėtį turinčių Italijos zonų,
palyginti su likusia teritorijos dalimi, gyventojai ir kuriems dėl šios
priežasties standartinis mokesčio tarifas, taikomas šildymui naudojamiems
SND ir gazoliui, taptų didele mokesčių našta. Nepalanki
geografinė padėtis lemia papildomas šildymo išlaidas, kurios
atsiranda dėl atšiaurių klimato sąlygų ar tokių
vietovių nuošalumo bei alternatyvių šildymo išteklių
trūkumo, visų pirma dėl to, kad jose nėra prieigos prie
gamtinių dujų tinklo.
Ir gazolio, ir SND lengvatinis
mokesčių tarifas išlieka didesnis nei ES minimalūs apmokestinimo
lygiai, nustatyti Energijos mokesčių direktyva, ir juo tik iš dalies
sumažinamos papildomos šildymo išlaidos, patiriamos aptariamose
geografinėse vietovėse.
Todėl galima manyti, kad lengvata yra
suderinama su mokesčių paskatos taikymu, siekiant energijos vartojimo
efektyvumo. Nebuvo nustatyta, kad priemonė būtų nesuderinama su
atitinkamomis ES aplinkos ir energetikos politikos nuostatomis.
Be to, priemonė yra priimtina tinkamo
vidaus rinkos veikimo ir būtinybės užtikrinti sąžiningą
konkurenciją požiūriu. Ja tik siekiama iš dalies kompensuoti
papildomas šildymo išlaidas, kurias aptariamose vietovėse lemia
objektyvios sąlygos. Ši mokesčių lengvata netaikoma kartu su
kitų rūšių mokesčių lengvatomis, taip pat netaikoma
kitiems ne patalpų šildymo tikslams.
Energijos mokesčių direktyvos 19
straipsnio 2 dalyje taip pat nustatyta, kad pagal jos nuostatas priimtos
priemonės turi būti ribotos trukmės, ir nustatomas maksimalus 6
metų laikotarpis su galimybe jį pratęsti. Komisija mano, kad tai
yra laikina mokesčių priemonė, todėl jos pratęsimas
Italijai suteiktų pakankamai laiko įvertinti ne tik priemonės
poveikį aplinkai, bet taip pat taikyti paskatas, padėsiančias
didinti energijos vartojimo efektyvumą, bei visa tai įvertinti.
Priemonės pratęsimas Italijos valdžios institucijoms suteiktų
pakankamai laiko, kad šios galėtų surinkti tokiam vertinimui
reikalingą informaciją. Juo taip pat bus atkreiptas dėmesys
į tai, kad ateityje energijos taupymo priemones reikėtų naudoti
tikslingiau, kad padidėtų energijos vartojimo efektyvumas, o poveikis
aplinkai būtų teigiamas. Dėl šių priežasčių šiuo
metu atrodo tikslinga suteikti leidimą trejiems metams.
Valstybės pagalbos taisyklės
Pagal Direktyvos 2003/96/EB 9 straipsnį
Italijos valdžios institucijų numatyti lengvatiniai mokesčių
tarifai yra didesni už ES minimalius mokesčių lygius ir sudaro
274,10 EUR už 1 000 l šildymui naudojamo gazolio ir
30,87 EUR už 1 000 kg šildymui naudojamų SND. Taigi ši
priemonė patenka į Reglamento 800/2008/EB ([3]) (Bendrojo bendrosios išimties reglamento) 25 straipsnio taikymo
sritį, todėl būtų laikoma suderinama su vidaus rinka ir
apie ją nereikėtų pranešti. Iš pradžių Bendrojo bendrosios
išimties reglamento galiojimo laikotarpis buvo apribotas iki 2013 m.
gruodžio 31 d., tačiau Komisijos reglamentu
Nr. 1224/2013/ES ([4]) buvo pratęstas iki 2014 m. birželio 30 d. Jei Komisija
priims naujas valstybės pagalbos taisykles prieš Tarybai priimant
sprendimą dėl šio pasiūlymo, pagal naujas taisykles reikės
dar kartą įvertinti prievoles teikti pranešimus.
2.           KONSULTACIJŲ SU
SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS REZULTATAI IR POVEIKIO VERTINIMAS
 ·                         Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis
 Šis pasiūlymas skirtas tik Italijai.
 ·                         Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas
 Nepriklausomo tyrimo neprireikė.
 ·                         Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas susijęs su leidimo suteikimu vienai valstybei narei jos pačios prašymu.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO
ASPEKTAI
Pasiūlymo tikslas − leisti Italijai
nukrypti nuo bendrųjų Tarybos direktyvos 2003/96/EB nuostatų ir
šildymui naudojamiems gazoliui ir SND taikyti lengvatinį mokesčio
tarifą.
Teisinis pagrindas
Tarybos direktyvos 2003/96/EB 19 straipsnis.
Subsidiarumo principas
Netiesioginių mokesčių sritis,
kuriai taikomas SESV 113 straipsnis, iš esmės nepriklauso išimtinei
Europos Sąjungos kompetencijai, kaip apibrėžta SESV 3 straipsnyje.
Tačiau valstybių narių
kompetencija šioje srityje griežtai apibrėžiama ir ribojama
galiojančia ES teise. Pagal Direktyvos 2003/96/EB 19 straipsnį, tik
Taryba, remdamasi minėta nuostata, gali leisti valstybei narei papildomai
atleisti nuo mokesčio arba jį sumažinti. Pačios valstybės
narės be Tarybos to padaryti negali.
Taigi pasiūlymas atitinka subsidiarumo
principą.
Proporcingumo principas
Pasiūlymas atitinka proporcingumo
principą. Mokesčių lengvata neviršijama to, kas būtina
minėtam tikslui pasiekti (žr. pirmiau nurodytus su vidaus rinka ir
sąžininga konkurencija susijusius motyvus).
Pasirinkta priemonė
Siūloma (-os)
priemonė (-s): Tarybos įgyvendinimo sprendimas.
Direktyvos 2003/96 19 straipsnyje nustatyta
tik šio tipo priemonė.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Šia priemone nesukuriama jokios
finansinės ir administracinės naštos Sąjungai. Todėl
pasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui.
2014/0200 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS
pagal Direktyvos 2003/96/EB 19 straipsnį
leidžiantis Italijai tam tikrose geografinėse vietovėse taikyti
sumažintus mokesčių tarifus šildymui naudojamiems gazoliui ir
suskystintoms naftos dujoms (SND)
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2003 m. spalio
27 d. Tarybos direktyvą 2003/96/EB,
pakeičiančią Bendrijos energetikos produktų ir elektros
energijos mokesčių struktūrą ([5]), ypač į jos 19 straipsnio 1 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą,
kadangi:
(1)       pagal Direktyvos 2003/96/EB
19 straipsnio 1 dalį Italijai buvo leista tam tikrose ypač
nepalankią geografinę padėtį turinčiose zonose
šildymui naudojamiems gazoliui ir SND taikyti lengvatinius mokesčių
tarifus. 2008 m. balandžio 7 d. Tarybos sprendimu 2008/318/EB, pagal
Direktyvos 2003/96/EB ([6]) 19 straipsnį leidžiančiu Italijai tam tikrose
geografinėse vietovėse taikyti sumažintus mokesčių tarifus
šildymui naudojamiems gazoliui ir SND, Italijai buvo suteiktas leidimas iki
2012 m. gruodžio 31 d.;
(2)       2012 m.
gegužės 31 d. raštu Italijos valdžios institucijos paprašė
leisti tam tikrose ypač nepalankią padėtį turinčiose
zonose šildymui naudojamiems gazoliui ir SND taikyti lengvatinius
mokesčių tarifus, taip išplečiant praktiką, vykdomą
kai kuriose vietovėse pagal minėtą Tarybos sprendimą, prieš
jam baigiant galioti. 2012 m. gruodžio 4 d.,
2013 m. liepos 16 d., 2013 m. gruodžio 31 d. ir
2014 m. sausio 22 d. Italijos valdžios institucijos pateikė
papildomos informacijos ir paaiškinimus. 2014 m. kovo 19 d. raštu
Italijos valdžios institucijos paprašė pratęsti Tarybos sprendimu
2008/318/EB suteiktą leidimą, nekeičiant teritorinės
taikymo srities. Buvo prašoma suteikti leidimą laikotarpiui nuo
2013 m. sausio 1 d. iki 2018 m. gruodžio 31 d.;
(3)       Italijos teritorijai
būdinga didelė klimato ir geografinių sąlygų
įvairovė. Atsižvelgdama į savo teritorijos ypatumus ir siekdama
tam tikrų geografinių vietovių gyventojams iš dalies kompensuoti
neproporcingai dideles šildymo išlaidas, Italija gazoliui ir SND nustatė
lengvatinius mokesčių tarifus;
(4)       taikant objektyviais
kriterijais pagrįstus skirtingus mokesčius ir taip mažinant
neproporcingai dideles šildymo išlaidas, atsirandančias dėl
atšiaurių klimato ar sudėtingų kuro įsigijimo
sąlygų, palyginti su likusia Italijos teritorijos dalimi, siekiama
reikalavimus atitinkančių vietovių gyventojams sudaryti
vienodesnes sąlygas, palyginti su likusios Italijos teritorijos dalies
gyventojais;
(5)       mokesčių lengvata
taikoma vieną iš šių kriterijų atitinkančiose
geografinėse vietovėse: i) atšiauriausios klimato sąlygos
Italijos teritorijoje (komunos, patenkančios į F klimato zoną,
kaip apibrėžta 1993 m. ([7])
Prezidento dekrete Nr. 412); ii) atšiaurios klimato sąlygos ir
sudėtingos kuro įsigijimo sąlygos (komunos, patenkančios
į E klimato zoną, kaip apibrėžta 1993 m. Prezidento dekrete
Nr. 412; tol, kol komunoje bus įrengtas gamtinių dujų
tinklas); iii) geografinis nuošalumas ir sudėtingas bei brangus kuro
įsigijimas (Sardinijoje ir mažosiose salose). Dėl gamtinių
dujų tinklo plėtros labai sumažėtų papildomos šildymo
išlaidos ir atitinkamais atvejais atsirastų daugiau galimybių rinktis
įvairių rūšių kurą, todėl tose komunose
įrengus gamtinių dujų tinklą lengvatiniai tarifai nebebus
taikomi;
(6)       Komisija apsvarstė
priemonę ir nustatė, kad ji neiškreipia konkurencijos, netrukdo
veikti vidaus rinkai ir nelaikoma nesuderinama su ES aplinkos, energetikos ir
transporto politika. Ir gazolio, ir SND lengvatinis mokesčių tarifas
vis dar yra didesnis už Direktyvoje 2003/96/EB nustatytus ES minimalius
apmokestinimo lygius ir tik iš dalies sumažina aptariamų geografinių
vietovių papildomas šildymo išlaidas;
(7)       nagrinėjama
priemonė taikoma tik patalpų (gyventojų ir įmonių)
šildymui. Ji netaikoma, kai įmonės minėtus produktus naudoja
kita paskirtimi. Italijos valdžios institucijų teigimu, verslo vartotojams
taikomos lengvatos dydis kiekvienu konkrečiu atveju reglamentuojamas
2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1407/2013
dėl SESV 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis
pagalbai ([8]). Vis dėlto, jei bet kuriai vienai įmonei tenkanti lengvata
viršija tame reglamente nurodytą ribą, apie tai turėtų
būti pranešama Komisijai pagal 2013 m. liepos 22 d. Tarybos
reglamentą (ES) Nr. 734/2013, kuriuo iš dalies keičiamas
Reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias EB sutarties ([9]) 93 straipsnio taikymo taisykles;
(8)       atsižvelgiant į
galimą priemonės poveikį aplinkai, atrodo tikslinga leidimą
suteikti trejiems metams. Toks leidimo taikymo laikotarpis Italijos valdžios
institucijoms suteiktų pakankamai laiko įvertinti priemonės
poveikį aplinkai ir atkreipti dėmesį į tai, kad ateityje
reiktų tikslingiau naudoti energijos taupymo priemones, kad
padidėtų energijos vartojimo efektyvumas ir būtų
užtikrintas teigiamas poveikis aplinkai,
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
Italijai leidžiama šildymui naudojamiems
gazoliui ir SND taikyti lengvatinius mokesčių tarifus šiose
nepalankią geografinę padėtį turinčiose zonose:
1.
1993 m. rugpjūčio 26 d.
Prezidento dekrete Nr. 412 nustatytai F klimato zonai priklausančiose
komunose;
2.
1993 m. rugpjūčio 26 d.
Prezidento dekrete Nr. 412. nustatytai E klimato zonai
priklausančiose komunose;
3.
Sardinijos ir mažųjų salų
komunose ([10]).
Siekiant išvengti pernelyg didelės
kompensacijos, lengvata neturi būti didesnė už tose vietovėse
patiriamas papildomas šildymo išlaidas. Taigi konkrečiai Sardinijos ir
mažųjų salų atveju dėl mokesčių lengvatos to paties
kuro kaina negali būti mažesnė nei žemyninėje Italijos dalyje.
Lengvatinis tarifas turi atitikti Tarybos
direktyvos 2003/96/EB reikalavimus, ypač tos direktyvos 9 straipsnyje
nustatytus minimalius apmokestinimo lygius.
 2 straipsnis
Lengvata geografinėms vietovėms,
nurodytoms priedo 2 ir 3 punktuose, taikoma tol, kol tose komunose nėra
gamtinių dujų tinklo.
 3 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja pranešimo apie jį dieną. Jis nustoja galioti po trejų metų.
 4 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Italijos Respublikai.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
([1])            2003 m.
spalio 27 d. Tarybos direktyva 2003/96/EB, pakeičianti Bendrijos
energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių
struktūrą (OL L 283, 2003 10 31, p. 51;
Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais direktyvomis 2004/74/EB ir
2004/75/EB (OL L 157, 2004 4 30, p. 87 ir p. 100).
([2])            OL L 109,
2008 4 19, p. 27–29.
([3])            2008 m.
rugpjūčio 6 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 800/2008/EB,
skelbiantis tam tikrų rūšių pagalbą suderinama su
bendrąja rinka taikant Sutarties 87 ir 88 straipsnius, OL L 214, 2008 8 9, p. 3.
([4])            OL L 320,
2013 11 30.
([5])            OL L 283,
2003 10 31, p. 51, Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais
Direktyva 2004/75/EB (OL L 157, 2004 4 30, p. 100).
([6])            OL L 109,
2008 4 19, p. 27–29.
([7])            1993 m.
Prezidento dekretu Nr. 412 Italijos teritorija padalijama į šešias
klimato zonas (nuo A iki F). Ši klasifikacija pagrįsta „paros
laipsnių vienetu“, t. y. dienų skaičiumi per metus, kai
lauko temperatūra skiriasi nuo optimalios 20 C° temperatūros,
todėl reikalingas šildymas.
([8])            OL L 352,
2013 12 24, p. 1.
([9])            OL L 204,
2013 7 31, p. 15.
([10])           Visos
Italijos salos, išskyrus Sardiniją.


title: Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos sprendimas panaikinantis Tarybos sprendimą 85/368/EEB dėl Europos bendrijos valstybių narių profesinio mokymo kvalifikacijų palyginamumo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52007PC0680

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 6.11.2007KOM(2007) 680 galutinis2007/0234 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMASpanaikinantis Tarybos sprendimą 85/368/EEB dėl Europos bendrijos valstybių narių profesinio mokymo kvalifikacijų palyginamumo(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. PASIūLYMO APLINKYBėSŠis pasiūlymas yra sudedamoji pagal 2007 m. Komisijos teisėkūros ir darbo programą vykdomos paprastinimo programos, kuria siekiama supaprastinti verslo ir kitų suinteresuotųjų šalių reglamentavimo aplinką, dalis.Persvarsčiusi šiuo metu galiojančius teisės aktus Komisija mano, kad 1985 m. liepos 16 d. Tarybos sprendimas 85/368/EEB dėl Europos bendrijos valstybių narių profesinio mokymo kvalifikacijų palyginamumo yra nereikalingas, todėl jį reikėtų panaikinti.Tarybos sprendimo 85/368/EEB tikslaiTarybos sprendimu 85/368/EEB įvesta profesinio rengimo kvalifikacijų palyginamumo sistema. Ja buvo siekiama suteikti darbuotojams daugiau galimybių geriau pasinaudoti savo kvalifikacija įsidarbinant kitose valstybėse narėse. Sprendime nustatyta sistema buvo siekiama parengti konkrečių profesijų praktinius pareigybių aprašymus, kurie būtų taikomi visoje Bendrijoje, ir suteikti įmonėms, darbuotojams ir valdžios institucijoms reikiamą informaciją, kad būtų įmanoma palyginti skirtingose valstybėse narėse įgytas kvalifikacijas.Tuo sprendimu Komisija ir valstybės narės buvo raginamos bendradarbiauti rengiant Bendrijos masto konkrečių profesijų ar profesijų grupių pareigybių aprašymus ir derinti valstybių narių pripažįstamas profesinio mokymo kvalifikacijas su nustatytais pareigybių aprašymais.Buvo rengiamos palyginamosios lentelės, į kurias įtraukiama informacija apie SEDOC registrą (naudojamą Europos laisvų darbo vietų išaiškinimo tarptautiniu lygiu ir prašymų priimti į darbą sistemoje), nacionalinius klasifikacijos kodus, profesinio mokymo lygį, profesijos pavadinimą kiekvienoje valstybėje narėje ir ją atitinkančias profesinio mokymo kvalifikacijas, už profesinio mokymo organizavimą atsakingas organizacijas ir įstaigas, taip pat institucijas ir organizacijas, atsakingas už diplomų, pažymėjimų ar kitų dokumentų išdavimą ir tvirtinimą. Abipusiškai sutarti Bendrijos pareigybių aprašymai ir palyginamosios lentelės skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Sprendimu taip pat buvo reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė paskirtų koordinacinę įstaigą, kuri rinktų ir skleistų informaciją apie palyginamas profesines kvalifikacijas. Komisija, bendradarbiaudama su šiomis įstaigomis, persvarstytų abipusiškai sutartus pareigybių aprašymus ir lenteles, susijusias su profesinių kvalifikacijų palyginamumu. Be to, buvo reikalaujama, kad valstybės narės kas ketverius metus teiktų sprendimo įgyvendinimo nacionaliniu lygmeniu ataskaitas.Sprendimo nevykdymasPraktika parodė, kad sprendime siūloma sistema yra sudėtinga, todėl geriausiu atveju ją įgyvendinti galima tik iš dalies.Pirmiausia Komisija ir valstybės narės daugiausia dėmesio skyrė kvalifikuotų darbuotojų profesinėms kvalifikacijoms. Pirmajame etape buvo nustatyta 19 sektorių 219 profesinio rengimo kvalifikacijų. Buvo atrinkta 19 profesinės veiklos sektorių, kurių atstovai yra labiausiai linkę persikelti dirbti į kitas šalis.Dalyvaujant Komisijos, Cedefop ir valstybių narių ekspertams, buvo nustatyta pareigybių aprašymų rengimo ir kvalifikacijų lyginimo tvarka. 1990 m. Komisijos parengtoje ataskaitoje išsamiai aprašyti vykstant šiam procesui kilę sunkumai ir pripažįstama, kad pažanga daroma labai lėtai – iki 1990 m. buvo paskelbti vos penkių sektorių (iš 19) kvalifikacijų palyginamumo duomenys, apimantys 66 profesijas. Kvalifikacijų registravimo, aprašymo ir palyginimo procesas pasirodė esąs lėtas ir sudėtingas. 1990 m. ataskaitoje pabrėžta, kad darbą, susijusį su kvalifikacijų palyginamumu, labai svarbu užbaigti iki planuojamo vidaus rinkos sukūrimo 1992 m. pabaigoje. Ataskaitoje buvo siūloma supaprastinti tvarką ir paspartinti veiklą, nustatant tikslą iki 1992 m. pabaigos susitarti dėl dar keturiolikos sektorių profesijų aprašų. Tačiau praktiškai tai buvo pernelyg ambicingas tikslas, kurio pasiekti nepavyko.Buvo nustatyta, kad sprendimas nepakankamai lankstus, kad prisitaikytų prie kintančių poreikių. Nors jame kalbėta apie reikmę atsižvelgti į naujas aplinkybes, susiklostančias kintant technologijoms, Komisija, Cedefop ir valstybės narės pripažino, kad dėl pasirinkto centralizuoto požiūrio bei nuolatinės ir sparčios kvalifikacijų kaitos paskelbta informacija labai greitai pasendavo.1990 m. ataskaitoje pabrėžta, kad sistema bus veiksminga tik tuo atveju, jei ja naudosis valstybės narės, tačiau faktiškai Europos lygmens veiklos poveikis nacionalinėms ir sektorių suinteresuotosioms šalims buvo labai menkas.Dėl šių priežasčių Sprendime numatytos veiklos įgyvendinimas netrukus buvo nutrauktas.Todėl šiuo pasiūlymu panaikinti minėtą sprendimą prisidedama prie Komisijos teisės aktų paprastinimo programos, siekiant sustiprinti konkurencingumą, kaip numatyta Ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo darbotvarkėje, bei apskritai pagerinti Bendrijų teisės sistemos kokybę.Be to, Komisijos nuomone, minėto profesinio rengimo sprendimo reikšmę sumažino keletas naujesnių ES ar tarpvyriausybinio lygmens iniciatyvų, skirtų skaidrumui didinti, perkėlimui remti ir mokymosi pasiekimų vertinimui lengvinti.Europos kvalifikacijų sąranga (EKS)Plataus 1985 m. sprendime iškelto tikslo visų pirma padės siekti Europos kvalifikacijų sąranga (toliau – EKS), leisianti lengviau lyginti kvalifikacijas, o drauge didinti darbuotojų judumą. 2006 m. rugsėjo mėn. Komisija pateikė pasiūlymą parengti EKS (COM (2006) 479), kurį Europos Parlamentas ir Taryba priėmė [data].EKS nuo 1985 m. sprendimo iš esmės skiriasi tuo, kad tai mokymuisi visą gyvenimą skirta sistema, apimanti tiek bendrąjį ir suaugusiųjų švietimą bei aukštąjį mokslą, tiek ir profesinį rengimą, kuriam skirtas 1985 m. sprendimas. Be to, laikomasi visiškai kitokios pozicijos.Rekomendacijoje nustatoma, kad EKS yra orientacinė priemonė, skirta nacionalinių kvalifikacijų sistemų ir tarptautinių sektorinių organizacijų parengtų kvalifikacijų sistemų kvalifikacijų lygmenims lyginti. Šalims rekomenduojama susieti nacionalines sistemas su EKS, nustatant EKS lygmenis atitinkančius kvalifikacijų lygmenis ir, prireikus, parengti nacionalines kvalifikacijų sąrangas. Be to, šalims rekomenduojama užtikrinti, kad iki 2012 m. jų išduodami pažymėjimai, diplomai ir kiti įgytos kvalifikacijos įrodymai būtų tinkamai susieti su EKS lygmenimis (pvz., 4 lygmeniu).EKS yra grindžiama atskaitos lygmenų aprašu pagal mokymosi pasiekimus , kurie parodo, ką besimokantis asmuo žino, supranta ir geba daryti, neatsižvelgiant į faktines konkrečios kvalifikacijos įgijimo aplinkybes. Todėl galima nustatyti suprantamas bet kurios švietimo ar mokymo srities kvalifikacijas. Naudojant mokymosi pasiekimus kvalifikacijų lygmenims aprašyti yra lengviau patvirtinti išsilavinimą, įgytą ne oficialiose švietimo ir profesinio rengimo įstaigose, o tai dažniausiai yra laikoma svarbiausiu tikrojo mokymosi visą gyvenimą elementu.EKS ir Tarybos sprendimas 85/368/EEB1985 m. sprendime vadovautasi principu „iš viršaus į apačią“ ir reikalauta aktyvaus šalių ekspertų bendradarbiavimo, kad profesijų ir kvalifikacijų sąrašas bei aprašai būtų nuolat atnaujinami ir, prireikus, įtraukiamos naujos kvalifikacijos. Tai, kad profesijų sąrašas buvo ribotas ir aprašyta tik menka dalis visų profesinių kvalifikacijų, rodo, kad šis būdas nėra labai tinkamas.Taikant EKS vadovaujamasi savanoriškumo ir decentralizavimo principais – Bendrija pateikia bendrą atskaitos tašką, o išsamius sprendimus priima kompetentingos nacionalinio ar sektoriaus lygmens institucijos. Atskirose šalyse atliekama derinimo veikla neužkrauna jokios nereikalingos naštos. Šalys suderina nacionalinius kvalifikacijų lygmenis su EKS, t. y. bet kuri nacionalinės sąrangos ar sistemos tam tikro lygmens kvalifikacija atitinka tam tikrą EKS lygmenį. Taigi EKS yra tarsi bendra kalba, skirta kvalifikacijoms aprašyti ir suprasti.Nacionaliniai sprendimai, susiję su kvalifikacijų suderinimu su EKS, pateikiami EKS patariamajai grupei, kuri užtikrina proceso kokybę. Todėl šalys yra suinteresuotos atlikti tinkamą pirminį savo kvalifikacijų vertinimą ir prisidėti prie Europos lygmens kokybės užtikrinimo proceso.Taigi, EKS sprendžiamos 1985 m. sprendimo ribotumo problemos: dėmesys sutelkiamas į kvalifikacijų skaidrumo didinimą ir, atsižvelgiant į didėjantį Europoje įgyjamų kvalifikacijų sudėtingumą, įvedamas decentralizuotas bendradarbiavimo metodas.Kitos skaidrumo ir judumo priemonėsNors EKS labiausiai atitinka tikslus ir siekius, kurių nepavyko pasiekti 1985 m. sprendimu, naudojamos ir kitos Europos lygmens priemonės skaidrumui ir kvalifikacijų perkėlimo galimybėms didinti. Tai, pavyzdžiui, Europasas, Europos aukštojo mokslo kreditų perkėlimo sistema (angl. – ECTS), 2004 m. Tarybos išvados, susijusios su neformaliojo ir savaiminio mokymosi vertinimu ir pripažinimu, bei Ploteus portalas.2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 2241/2004/EB dėl bendros Bendrijos sistemos siekiant užtikrinti kvalifikacijų ir gebėjimų skaidrumą (Europasas) įvestas Europos priemonių rinkinys, kuriuo naudodamiesi asmenys galėtų aprašyti savo kvalifikacijas ir kompetencijas.Naudojantis dabartine Europos aukštojo mokslo kreditų perkėlimo sistema (angl. – ECTS) ir diegiama Europos profesinio rengimo kreditų perkėlimo sistema (angl. – ECVET) (SEC (2006) 1431) asmenims bus lengviau derinti įvairiose šalyse įgytą išsilavinimą ir pasirengimą. Abiem šiom priemonėmis teikiama tiesioginė pagalba piliečiams, bandantiems perkelti kvalifikacijas arba kvalifikacijų dalis į kitą įstaigą arba šalį.2004 m. Taryba priėmė bendrųjų Europos principų, susijusių su neformaliojo ir savaiminio mokymosi vertinimu ir pripažinimu, rinkinį (9600/2004). Šie principai leido stiprinti bendradarbiavimą kvalifikacijų pripažinimo srityje ir paskatino Komisiją, valstybes nares ir socialinius partnerius sistemingiau naudoti pripažinimo būdus ir sistemas.Mokymosi galimybėms skirtame Ploteus portale (http://ec.europa.eu/ploteus) teikiant informacijos apie švietimo, profesinio rengimo ir mokymosi galimybes Europos šalyse, padedama didinti kvalifikacijų skaidrumą.2005 m. rugsėjo 7 d. priimta Direktyva 2005/36/EB užtikrinamas reglamentuojamų profesijų srities kvalifikacijų abipusis pripažinimas. Šia direktyva, kuria konsoliduojama, modernizuojama ir supaprastinama penkiolika 1975–1999 m. priimtų direktyvų, kuriama kvalifikacijų automatinio pripažinimo sistema, skirta tų profesijų atstovams, kurių rengimo reikalavimai suderinti (gydytojams, slaugytojams, akušeriams, dantų gydytojams, veterinarams, vaistininkams), bei architektams. Kitoms reglamentuojamoms profesijoms (šiuo metu yra apie 800 profesijų, kurias reglamentuoja viena arba daugiau ES valstybių narių) skirta sistema pagrįsta abipusiu pripažinimu, t. y. asmeniui, įgijusiam kvalifikaciją, suteikiančią galimybę vykdyti profesinę veiklą vienoje valstybėje narėje, turėtų būti leidžiama vykdyti šią profesinę veiklą kitoje valstybėje narėje.2. DERėJIMAS SU KITOMIS SąJUNGOS POLITIKOS SRITIMIS IR TIKSLAISPasiūlymas panaikinti Sprendimą atitinka Lisabonos darbotvarkę, ypač Geresnio reglamentavimo strategiją bei reikmę supaprastinti verslo ir kitų suinteresuotųjų šalių reglamentavimo aplinką.1985 m. sprendimas jau seniai nebetaikomas. Dar 1990 m. Komisijai skirtoje ataskaitoje akcentuoti šio sprendimo trūkumai ir pabrėžta, kad net geriausiu atveju jį įgyvendinti galima tik iš dalies. Nepavykus visapusiškai įgyvendinti šio sprendimo, visiškai nustota jį taikyti.Komisijos galimybėsAtsižvelgdama į susiklosčiusią padėtį, Komisija apsvarstė tris alternatyvias galimybes. Pirmoji galimybė – sprendimas ir toliau lieka Bendrijos acquis dalimi. Tačiau, atsižvelgiant į šio sprendimo neefektyvumą, tokia alternatyva prieštarautų Komisijos viešam įsipareigojimui supaprastinti teisyną. Taryba ir Parlamentas yra priėmę Europos kvalifikacijų sąrangą, kuria siekiama panašių tikslų, kaip ir 1985 m. sprendimu, todėl nereikalingas teisės aktas ir toliau teoriškai galiotų. Taigi būtų taikomos dvi priemonės, kuriomis siekiama panašių tikslų, tačiau naudojamos skirtingos metodikos, o kvalifikacijų aprašai rengiami vadovaujantis skirtingais požiūriais. Susidarytų paini padėtis.Antroji galimybė – pakeisti 1985 m. sprendimą. Tačiau tiek metodikos požiūriu, tiek praktiškai tai būtų labai sudėtinga arba net neįmanoma. Kaip nurodyta pirmiau, indėliu pagrįsta 1985 m. sprendimo koncepcija yra pasenusi, todėl sprendimo tekstą reikėtų iš esmės pakeisti – originalus tekstas taptų beprasmis. Keičiant tekstą pasikartotų problemos ir prieštaravimai, minėti kalbant apie pirmąją alternatyvą, pavyzdžiui, valstybėms narėms būtų pateikiama klaidinanti informacija.Trečioji galimybė – panaikinti sprendimą, o jo tikslų toliau siekti pasitelkiant naująją EKS ir kitas pirmiau nurodytas priemones. Toks panaikinimas atitiktų bendrąjį Komisijos siekį sumažinti reglamentavimo naštą ir pašalinti pasenusius ir nebenaudojamus teisės aktus (Paprastinimo programa, 2007 m. Komisijos teisėkūros ir darbo programa, Geresnio reglamentavimo strategija). Pasitelkus EKS, sprendimo tikslų galima siekti efektyviau (dėl paprastesnės EKS struktūros) ir veiksmingiau (dėl didesnio EKS skaidrumo, platesnės veikimo srities ir pagrįstumo mokymosi pasiekimais). Be to, visi EKS rengimo etapai buvo grindžiami bendru visų suinteresuotųjų šalių sutarimu. Komisija pasiūlė EKS valstybėms narėms ir socialiniams partneriams paprašius, o ją rengiant išsamiai konsultavosi.Todėl Komisija nusprendė pasirinkti trečiąją galimybę ir siūlo panaikinti 1985 m. sprendimą.3. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAISiūlomų veiksmų santraukaPasiūlyme numatyta panaikinti Tarybos sprendimą 85/368/EEB dėl Europos bendrijos valstybių narių profesinio mokymo kvalifikacijų palyginamumo.Teisinis pagrindasSutarties 150 straipsnio 4 dalis, kurioje teigiama, kad Bendrija remia ir papildo valstybių narių veiksmus ir, kaip nurodyta straipsnio 2 dalyje, gerina pirminį profesinį mokymą, palengvina profesinę integraciją ir reintegraciją bei plėtoja informacijos ir patirties bendrais klausimais mainus.Subsidiarumo principasSubsidiarumo principas taikomas tik tada, jeigu pasiūlymas nepriklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai.Valstybės narės negali deramai pasiekti pasiūlymo tikslų dėl šios priežasties:– Sprendimas turi būti panaikintas Bendrijos lygiu.Todėl pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą.Proporcingumo principasPasiūlymas dėl toliau nurodytos priežasties atitinka proporcingumo principą.Juo panaikinamas nereikalingas teisės aktas.Pasirinkta priemonėSiūloma priemonė: Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas. Šis sprendimas yra būtinas galiojančiam sprendimui panaikinti.4. POVEIKIS BIUDžETUIPasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui.2007/0234 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMASpanaikinantis Tarybos sprendimą 85/368/EEB dėl Europos bendrijos valstybių narių profesinio mokymo kvalifikacijų palyginamumoEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 150 straipsnio 4 dalį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[1],atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[2],atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[3],laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[4],kadangi:(1) Bendrijos geresnio reglamentavimo politikoje pabrėžiama nacionalinių ir Bendrijos teisės aktų supaprastinimo, kaip esminio veiksnio didinant įmonių konkurencingumą ir siekiant Lisabonos darbotvarkės tikslų, svarba.(2) Įgyvendinant Sprendimą 85/368/EEB[5] nebuvo veiksmingai pasirengta profesinių kvalifikacijų palyginamumui, kuris teiktų naudos darbuotojams, norintiems įsidarbinti kitoje valstybėje narėje.(3) Sprendime 85/368/EEB numatyti kvalifikacijų aprašymo ir palyginimo metodai ir būdai skiriasi nuo šiuo metu švietimo ir mokymo sistemose taikomų metodų ir būdų.(4) Sprendimo 85/368/EEB reikšmę sumažino [data] Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija dėl Europos kvalifikacijų sąrangos mokymuisi visą gyvenimą kūrimo[6].(5) Todėl reikėtų panaikinti Sprendimą 85/368/EEB.PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisSprendimas 85/368/EEB panaikinamas nuo [data].2 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .3 straipsnisŠis sprendimas skirtas valstybėms narėms.Priimta Briuselyje […]Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas [1] OL C , , p. .[2] OL C , , p. .[3] OL C , , p. .[4] OL C , , p. .[5] OL L 199, 1999 7 31, p. 56.[6] OL […].


				|

		52015PC0146

			Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinės jūrų organizacijos Jūrų aplinkos apsaugos komiteto 68-ajame posėdyje ir Jūrų saugumo komiteto 95-ajame posėdyje, dėl MARPOL konvencijos, SOLAS konvencijos ir 2009 m. gairių dėl išmetamųjų dujų valymo sistemų pakeitimų priėmimo /* COM/2015/0146 final - 2015/0071 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           ĮVADAS
Šis Komisijos pasiūlymas susijęs su
Sąjungos pozicijos, kurios Tarptautinės jūrų organizacijos
(toliau – TJO)  Jūrų aplinkos apsaugos komiteto 68-ajame
posėdyje ir TJO Jūrų saugumo komiteto 95-ajame posėdyje
turi būti laikomasi dėl TJO dokumentų trijų pakeitimų
(kiekvienas jų atskirai aptariamas tolesniuose punktuose),  nustatymu.
1.1.        MARPOL konvencijos I, II, IV
ir V priedų pakeitimai
Jūrų aplinkos apsaugos komitetas
67-ajame posėdyje pritarė Tarptautinio poliarinių vandenų
laivų kodekso (Poliarinio kodekso) projekto preambulei, įžangai ir II
daliai, kad juos būtų galima priimti 68-ajame Jūrų aplinkos
apsaugos komiteto posėdyje. Jūrų aplinkos apsaugos komitetas
67-ajame posėdyje taip pat pritarė susijusių  MARPOL konvencijos
I, II, IV ir V priedų pakeitimų projektui, kad jį būtų
galima priimti 68-ajame Jūrų aplinkos apsaugos komiteto
posėdyje. Parengtu Poliariniu kodeksu siekiama papildyti galiojančius
TJO dokumentus ir taip padidinti laivų eksploatavimo saugą bei sumažinti
poveikį žmonėms ir aplinkai atokiuose, neapsaugotuose ir galimai
atšiauriuose poliariniuose vandenyse.
Šie MARPOL konvencijos pakeitimai išdėstyti
Jūrų aplinkos apsaugos komiteto 67-ojo posėdžio  ataskaitos
(MEPC 67/20) 11 priede. Tos ataskaitos 9.45 punkte nurodoma, kad pakeitimai bus
priimti Jūrų aplinkos apsaugos komiteto 68-ajame posėdyje.
1.2.        2009 m. gairių
dėl išmetamųjų dujų valymo sistemų pakeitimai
TJO Taršos prevencijos ir likvidavimo pakomitetis
(angl. PPR 2)  pritarė rezoliucijoje MEPC.184(59) pateiktam 2009 m.
gairių dėl išmetamųjų dujų valymo sistemų
pakeitimų projektui, kad jis būtų priimtas Jūrų
aplinkos apsaugos komiteto 68-ajame posėdyje. 2009 m. gairėse dėl
išmetamųjų dujų valymo sistemų turėtų būti
pateikta aiškių nuostatų dėl plautuvų, sujungtų su
laivų įrangos elementais, kurių negalima bandyti didesne apkrova
ar apskritai negalima bandyti, kai laivas stovi uoste, bandymo. ES
pasiūlymais grindžiamas pakeitimų projektas susijęs su skaičiavimais
grindžiamos metodikos (pavyzdžiui, skaičiuojamosios skysčių
dinamikos ir (arba) visuotinai priimtinų empirinių formulių)
kaip alternatyvaus tinkamo matavimų būdo naudojimu (nurodyta
2009 m. gairių 6 ir 6.9 skirsniuose, 10.1.2.1 skirsnio ii punkte ir
10.1.2.2 skirsnyje).
Šie 2009 m. gairių dėl
išmetamųjų dujų valymo sistemų pakeitimai išdėstyti
PPR 2 ataskaitos (PPR 2/21) 1 priede. Tos ataskaitos 2.23 punkte nurodoma, kad
pakeitimai bus priimti Jūrų aplinkos apsaugos komiteto 68-ajame
posėdyje.
1.3.        SOLAS taisyklės
II-2/20.3 pakeitimai
Jūrų saugumo komitetas 94-ajame
posėdyje pritarė SOLAS taisyklės II-2/20.3 pakeitimų
projektui, kuriame numatyta tais atvejais, kai pagal Jūrų saugumo
komiteto aplinkraštį Nr. 729 „Design guidelines and operational recommendations
for ventilation systems in ro-ro cargo spaces“ įdiegta oro kokybės
kontrolės sistema, leisti naudoti ventiliatorius taip, kad oro apykaita
būtų mažesnė. Siūlomi pakeitimai taikomi krovininių ir
keleivinių laivų  skyriams, kuriuose gabenamos transporto
priemonės, taip pat tų laivų specialios paskirties ir ro-ro
skyriams.
Šie pakeitimai išdėstyti Jūrų
saugumo komiteto 94-ojo posėdžio ataskaitos (MSC 94/21/add.1) 11 priede.
Jūrų saugumo komiteto 94-ojo posėdžio ataskaitos  (MSC 94/21)
8.7 punkte nurodyta, kad minėti pakeitimai bus priimti Jūrų
saugumo komiteto 95-ajame posėdyje.
2.           TARPTAUTINĖS
JŪRŲ ORGANIZACIJOS PAKEITIMŲ PRIĖMIMAS
2.1.        Pakeitimų priėmimas

1.1–1.3 punktuose aptartiems pakeitimams pritarta
2014 m. spalio 13–17 d. surengtame Jūrų aplinkos apsaugos
komiteto 67-ajame posėdyje, 2014 m. lapkričio 17–21 d.
surengtame Jūrų saugumo komiteto 94-ajame posėdyje, 2015 m.
sausio 19–23 d. surengtame Taršos prevencijos ir likvidavimo
pakomitečio antrajame posėdyje. Tie pakeitimai turi būti
pateikti priimti 2015 m. gegužės 11–16 d. rengiamame
Jūrų aplinkos apsaugos komiteto 68-ajame posėdyje ir
2015 m. birželio 3–12 d. rengiamame Jūrų saugumo komiteto
95-ajame posėdyje.
2.2.        Pritarimas ir
įsigaliojimas
Kai bus priimti abiejų komitetų, 1.1 ir
1.3 punktuose nurodyti pakeitimai bus pateikti atitinkamoms
susitariančiosioms šalims, kad pareikštų savo pritarimą
būti jų saistomos. Rezoliucijoje, kurioje bus pateikti 2009 m.
gairių dėl išmetamųjų dujų valymo sistemų
pakeitimai, minimi 1.2 punkte, bus nurodyta įsigaliojimo data.
3.           AKTUALŪS ES TEISĖS
AKTAI IR ES KOMPETENCIJA
3.1.        MARPOL konvencijos I ir II
priedų pakeitimai
Direktyvos 2005/35/EB dėl taršos iš
laivų ir sankcijų už taršos pažeidimus, įskaitant
baudžiamąsias, įvedimo 3 straipsnyje nustatyta, kad ši direktyva
taikoma atviroje jūroje. Kai kurios poliarinių vandenų
teritorijos, kurioms taikomas Poliarinis kodeksas, laikomos atvira jūra.
Pagal 2 straipsnį direktyva taikoma teršiančių medžiagų,
t. y. medžiagų, kurioms taikomas Marpol 73/78 I priedas (nafta) ir II
priedas (nuodingos skystos urmu gabenamos medžiagos), išmetimui. Direktyvos
2005/35/EB tikslas – įtraukti tarptautinius taršos iš laivų
standartus į ES teisę ir užtikrinti, kad teršėjai būtų
tinkamai baudžiami. Pagal direktyvos 4 straipsnį valstybės narės
užtikrina, kad teršalų išmetimas iš laivų, įskaitant nedidelius
teršalų išmetimo atvejus, bet kurioje iš 3 straipsnio 1 dalyje
nurodytų teritorijų būtų laikomas pažeidimu, jei tai
padaroma tyčia, dėl nusikalstamo pasitikėjimo ar nusikalstamo
nerūpestingumo.
Atitinkami skirsniai įtraukti į
Poliarinio kodekso II-A dalį dėl taršos prevencijos priemonių,
kurios 1 ir 2 skyriai susiję su taršos nafta prevencija ir taršos
nuodingomis skystomis urmu gabenamomis medžiagomis kontrole.
Todėl pakeitimai, kurie turi būti
priimti Jūrų aplinkos apsaugos komiteto 68-ajame posėdyje ir
dėl kurių bus padaryta su Poliariniu kodeksu susijusių MARPOL
konvencijos pakeitimų, ES teisei padarys poveikį, kuris susijęs
su Direktyvos 2005/35/EB taikymu.
3.2.        2009 m. gairių
dėl išmetamųjų dujų valymo sistemų pakeitimai
Direktyvos  2012/33/ES dėl sieros kiekio
jūriniame kure II priede 2009 m. gairės dėl
išmetamųjų dujų valymo sistemų, išdėstytos
Rezoliucijoje MEPC.184(59), minimos kaip viena iš pagrindinių priemonių, padedančių
užtikrinti atitiktį direktyvai (Direktyvai dėl sieros kiekio),
t. y. išmetamųjų dujų valymo sistemų naudojimo pagal
tą direktyvą (visų pirma 4c straipsnyje nurodytų
teršalų išmetimo mažinimo metodų naudojimo) sąlygų laikymąsi.

Todėl pakeitimai, kurie turi būti
priimti Jūrų aplinkos apsaugos komiteto 68-ajame posėdyje ir
dėl kurių bus padaryta 2009 m. gairių pakeitimų, ES
teisei padarys poveikį, kuris susijęs su Direktyvos 2012/33/ES
taikymu.
3.3.      SOLAS taisyklės II-2/20.3.1.2.1 pakeitimai
SOLAS taisyklė II-2/20.3.1.2.1, kuria
reglamentuojamas vėdinimo sistemų veiksmingumas, taikoma keleiviniams
laivams ir joje daroma nuoroda į transporto priemonėms gabenti
skirtų laivo skyrių, specialios paskirties ir ro-ro skyrių
apsaugą.
Pakeitimai, kurie turi būti priimti
Jūrų saugumo komiteto 95-ajame posėdyje ir dėl kurių
bus padaryta SOLAS taisyklės II-2/20.3  pakeitimų, ES teisei padarys
poveikį, kuris susijęs su Direktyvos 2009/45/EB dėl
keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų taikymu. 6
straipsnio 2 dalies a punkto i papunktyje nustatyta, kad nauji A klasės
keleiviniai laivai turi visiškai atitikti 1974 m. SOLAS konvencijos su
pakeitimais reikalavimus. Be to, Komisija pažymi, kad Direktyvoje 2009/45/EB
nustatytos išsamios taisyklės dėl keleivinių B, C ir D
klasės laivų vėdinimo, kurios identiškos nustatytoms SOLAS
konvencijoje (I priedo II skyriaus B dalies 9 punkte).
3.4.        Santrauka
Atsižvelgdama į minėtus aktualius ES
teisės aktus, Komisija mano, kad minėtų pakeitimų, kuriuos
ketinama priimti Jūrų aplinkos apsaugos komiteto 68-ajame
posėdyje ir Jūrų saugumo komiteto 95-ajame posėdyje,
priėmimas yra išskirtinė ES kompetencija, kurią Sąjunga
įgijo pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 3 straipsnio
2 dalį – tiek, kiek svarstomų tarptautinių priemonių
priėmimas daro poveikį bendrosioms taisyklėms.
Pagal tvirtai nusistovėjusią teismo
praktiką, net jei Sąjunga nėra TJO narė, valstybės
narės neturi teisės prisiimti įsipareigojimų, kurie
greičiausiai padarytų poveikį ES taisyklėms, kurios
priimtos siekiant Sutarčių tikslų, nebent Komisijai
pasiūlius tokia teisė joms suteikiama Tarybos sprendimu.
4.           Išvada
Taigi Komisija siūlo Tarybos sprendimą
dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi
dėl 1.1–1.3 punktuose nurodytų pakeitimų, kurie atitinkamai bus
priimti Jūrų aplinkos apsaugos komiteto 68-ajame posėdyje ir
Jūrų saugumo komiteto 95-ajame posėdyje.
2015/0071 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS SPRENDIMAS
dėl pozicijos, kurios Europos
Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinės jūrų
organizacijos Jūrų aplinkos apsaugos komiteto 68-ajame posėdyje
ir  Jūrų saugumo komiteto 95-ajame posėdyje, dėl MARPOL
konvencijos, SOLAS konvencijos ir 2009 m. gairių dėl
išmetamųjų dujų valymo sistemų pakeitimų priėmimo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį
ir 218 straipsnio 9 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą,
kadangi:
(1)       Europos Sąjungos
veiksmais jūrų transporto sektoriuje turėtų būti
siekiama pagerinti jūrų saugumą ir apsaugoti jūrų
aplinką;
(2)       TJO Jūrų aplinkos
apsaugos komitetas 67-ajame posėdyje pritarė MARPOL konvencijos pakeitimams.
Tikimasi, kad tie pakeitimai bus priimti 2015 m. gegužės mėn.
įvyksiančiame 68-ajame Jūrų aplinkos apsaugos komiteto
posėdyje;
(3)       TJO Taršos prevencijos ir
likvidavimo pakomitetis (angl. PPR) savo antrajame posėdyje pritarė
2009 m. gairių dėl išmetamųjų dujų valymo
sistemų pakeitimų projektui. Tikimasi, kad tie pakeitimai bus priimti
2015 m. gegužės mėn. įvyksiančiame 68-ajame
Jūrų aplinkos apsaugos komiteto posėdyje;
(4)       TJO Jūrų saugumo
komitetas savo 94-ajame posėdyje pritarė SOLAS  ir STCW konvencijų
bei kodekso pakeitimams. Tikimasi, kad tie pakeitimai bus priimti 2015 m.
birželio mėn. įvyksiančiame 95-ajame Jūrų saugumo
komiteto posėdyje;
(5)       MARPOL konvencijos I ir II
priedų pakeitimais bus numatytos priemonės, susijusios su
Tarptautinio poliarinių vandenų laivų kodekso (Poliarinio
kodekso) projekto priėmimu, kad Poliarinis kodeksas būtų
privalomas. Šiuo metu galiojantis MARPOL konvencijoje
nustatytas naftos ir nuodingų skystų medžiagų išmetimo į
Antarkties vandenis draudimas pagal Poliarinį kodeksą bus taikomas ir
poliariniams vandenims. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos
2005/35/EB[1]
4 straipsnį (kartu su 3 straipsnio 1 dalimi) valstybės narės
užtikrina, kad teršalų išmetimas iš laivų, įskaitant nedidelius
teršalų išmetimo atvejus,  būtų laikomas pažeidimu, jei tai
padaroma tyčia, dėl nusikalstamo pasitikėjimo ar nusikalstamo
nerūpestingumo, todėl tas straipsnis apima minėtus aspektus;
(6)       2009 m. gairių dėl
išmetamųjų dujų valymo sistemų pakeitimuose numatyta
galimybė tais atvejais, kai reikia išbandyti plautuvus, sujungtus su
laivų įrangos elementais, kurių negalima bandyti didesne apkrova
ar apskritai negalima bandyti, kai laivas stovi uoste, taikyti
skaičiavimais grindžiamą metodiką. Šie aspektai įtraukti
į Tarybos direktyvos 1999/32/EB[2] su pakeitimais 4c straipsnį ir II
priedą, be to, II priedas
parengtas pagal 2009 m. gaires, kurios bus iš dalies keičiamos;
(7)       SOLAS II-2/20.3.1.2.1
taisyklės pakeitimuose numatyta galimybė tais atvejais, kai
transporto priemonėms gabenti skirtuose keleivinių laivų
skyriuose, tų laivų specialios paskirties ir ro-ro skyriuose
įdiegta oro kokybės kontrolės sistema, naudoti ventiliatorius
taip, kad oro apykaita būtų mažesnė. Europos
Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/45/EB[3] 6 straipsnio 2 dalies a punkto i
papunktyje nustatyta, kad nauji A klasės keleiviniai laivai turi visiškai
atitikti 1974 m. SOLAS konvencijos su pakeitimais reikalavimus,
įskaitant taisyklę II-2/20.3. Todėl pakeitimai, kuriuos
ketinama priimti, turės tiesioginį teisinį poveikį
Direktyvai 2009/45/EB;
(8)       Sąjunga nėra nei
TJO narė, nei atitinkamų konvencijų ir kodeksų
susitariančioji šalis. Todėl būtina, kad Taryba valstybėms
narėms suteiktų įgaliojimus reikšti Sąjungos poziciją
ir pareikšti savo pritarimą būti tų pakeitimų saistomoms,
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Sąjungos pozicija 68-ajame TJO
Jūrų aplinkos apsaugos komiteto posėdyje yra pritarti, kad
būtų priimti šie pakeitimai:
–
MARPOL konvencijos I ir II priedų pakeitimai,
išdėstyti TJO dokumento MEPC 67/20  11 priede;
–
2009 m. gairių dėl
išmetamųjų dujų valymo sistemų pakeitimai, išdėstyti
TJO dokumento PPR 2/21 1 priede.
2 straipsnis
Sąjungos pozicija 95-ajame TJO
Jūrų saugumo komiteto posėdyje yra pritarti, kad būtų
priimtas šis pakeitimas:
–
TJO dokumento MSC 94/21/add.1 11 priede numatytas
SOLAS taisyklės II-2/20.3.1.2.1 pakeitimas.
3 straipsnis
1 ir 2 straipsniuose nurodytą
Sąjungos poziciją reiškia valstybės narės, kurios yra TJO
narės, bendrai veikiančios Sąjungos interesų labui.
4 straipsnis
Formaliems ir nedideliems 1 ir 2 straipsniuose
nurodytų pozicijų pakeitimams galima pritarti nereikalaujant keisti
pozicijos.
5 straipsnis
Valstybės narės įgaliojamos
pareikšti savo pritarimą Sąjungos labui būti susaistytos 1 ir 2
straipsniuose nurodytais pakeitimais.
6 straipsnis
Šis sprendimas skirtas valstybėms
narėms.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               2005 m.
rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/35/EB
dėl
taršos iš laivų ir sankcijų už taršos pažeidimus, įskaitant
baudžiamąsias, įvedimo (OL L 255,
2005 9 30,
p. 11).
[2]               1999 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyva
1999/32/EB  dėl sieros kiekio sumažinimo tam tikrose skystojo  kuro
rūšyse ir iš dalies keičianti Direktyvą 93/12/EEB
(OL L 121, 1999 5 11, p. 13).
[3]               2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento
ir Tarybos direktyva 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos
taisyklių ir standartų
(OL L 163, 2009 6 25, p. 1).


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 03 03
            COM(2016) 103 final
            2016/0058(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl Europos Sąjungos ir Urugvajaus Rytų Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimo Kroatijos Respublikos sąraše jai stojant į Europos Sąjungą sudarymo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindas ir tikslai

               Į Europos Sąjungą įstojus Kroatijos Respublikai, išsiplėtė ES muitų sąjunga. Todėl Europos Sąjunga pagal Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) taisykles (GATT 1994 XXIV straipsnio 6 dalis) buvo įpareigota pradėti derybas su PPO narėmis, turinčiomis derybų teisę dėl Kroatijos muitų tarifų sąrašo, kad galiausiai būtų susitarta dėl kompensacinio sureguliavimo. Toks sureguliavimas privalomas, jei patvirtinus ES išorės muitų tarifų režimą muitų tarifai padidėja, palyginti su muitais, dėl kurių stojančioji šalis įsipareigojo PPO.

               2013 m. liepos 15 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas pagal GATT 1994 XXIV straipsnio 6 dalį. Komisija derėjosi su derybų teisę turinčiomis PPO narėmis dėl konkrečių nuolaidų panaikinimo, susijusio su Kroatijos Respublikos sąrašo panaikinimu jai stojant į Europos Sąjungą.

               Po derybų su Urugvajaus Rytų Respublika buvo parengtas ir 2015 m. gruodžio 18 d. Nairobyje parafuotas Susitarimo pasikeičiant laiškais (toliau – Susitarimas) projektas. Todėl šiuo pasiūlymu Tarybos prašoma priimti sprendimą, kad būtų sudarytas Susitarimas pasikeičiant laiškais su Urugvajaus Rytų Respublika. Kartu pateikiamas atskiras pasiūlymas dėl Susitarimo pasirašymo.

               •Derėjimas su galiojančiomis šios politikos srities nuostatomis

                  Pasiūlymas dera su ES praktika po ankstesnių ES plėtros etapų.

               •Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Pasiūlymas atitinka ES praktiką, kuri dera su ES išorės veiksmais ir žemės ūkio politika.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 207 straipsnis kartu su SESV 218 straipsnio 6 dalies a punktu dėl tarptautinių susitarimų sudarymo.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinei kompetencijai)

               Pasiūlymas priklauso Sąjungos išimtinei kompetencijai, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 3 straipsnio 1 dalies e punkte. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.

               •Proporcingumas

               Kroatijos nuolaidų panaikinimas padarė poveikį Urugvajaus Rytų Respublikai. Kompensacinis sureguliavimas neviršija susijusių Urugvajaus teisių. Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą.

               •Priemonės pasirinkimas

               Pagal SESV 218 straipsnio 6 dalies a punktą reikia Tarybos sprendimo sudaryti Susitarimą.

               3.KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Su Taryba (Prekybos politikos komitetu) reguliariai konsultuotasi dėl derybų turinio ir eigos. Europos Parlamentui (Tarptautinės prekybos komitetui) pateikta informacija.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Žr. finansinę pažymą.

               5.KITI ASPEKTAI

               •Įgyvendinimo planai

               Komisija siūlo Tarybai, kad Susitarimas pasikeičiant laiškais su Urugvajaus Rytų Respublika būtų pasirašytas Sąjungos vardu. Kartu Tarybai pateikiamas atskiras pasiūlymas dėl Susitarimo pasirašymo.

               Dėl Susitarimo Komisija priims įgyvendinimo reglamentą, kad būtų padidintos toliau nurodytos tarifinės kvotos pagal Reglamento, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas (Reglamento (ES) Nr. 1308/2013), 187 straipsnio a dalį:

               –76 tonomis padidinti šaliai (Urugvajui) skirtą ES tarifinę kvotą „galvijų mėsai be kaulų, šviežiai arba atšaldytai; galvijų valgomiesiems subproduktams: storosioms ir plonosioms diafragmoms, šviežioms arba atšaldytoms“ (tarifo subpozicijos ex 0201 30 00 ir ex 0206 10 95), toliau taikant kvotai galiojančią 20 proc. muito normą. Nauja tarifinė kvota yra 4 076 tonos;

               –1 8765 tonomis padidinti ES tarifinę kvotą „galvijų mėsai, užšaldytai, ir galvijų valgomiesiems subproduktams, užšaldytiems“ (tarifo pozicija 0202 ir subpozicija 0206.29.91), toliau taikant kvotai galiojančią 20 proc. muito normą. Nauja tarifinė kvota yra 54 875 tonos.

               Atitinkamos įgyvendinimo priemonės rengiamos kartu su šiuo pasiūlymu.

               2016/0058 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl Europos Sąjungos ir Urugvajaus Rytų Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimo Kroatijos Respublikos sąraše jai stojant į Europos Sąjungą sudarymo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą
                  1
               ,

               kadangi:

               (1)2013 m. liepos 15 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su tam tikromis kitomis Pasaulio prekybos organizacijos narėmis pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį, į Europos Sąjungą stojant Kroatijos Respublikai;

               (2)derybas vedė Komisija, laikydamasi Tarybos pateiktų derybinių nurodymų;

               (3)pabaigus šias derybas 2015 m. gruodžio 18 d. parafuotas Europos Sąjungos ir Urugvajaus Rytų Respublikos susitarimas pasikeičiant laiškais pagal GATT 1994 XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimo Kroatijos Respublikos sąraše jai stojant į Europos Sąjungą;

               (4)Susitarimas pasirašytas [...] Europos Sąjungos vardu su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau, pagal Tarybos sprendimą [...];

               (5)Susitarimas turėtų būti sudarytas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Sudaromas Europos Sąjungos ir Urugvajaus Rytų Respublikos susitarimas pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimo Kroatijos Respublikos sąraše jai stojant į Europos Sąjungą.

               Šio Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

               2 straipsnis

               Tarybos pirmininkas paskiria asmenį, kuris įgaliojamas Europos Sąjungos vardu pagal Susitarimą pateikti pranešimą ir taip išreikšti Europos Sąjungos sutikimą laikytis Susitarimo.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               Susitarimo įsigaliojimo data skelbiama Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

               FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO, KURIO POVEIKIS BIUDŽETUI SUSIJĘS TIK SU ĮPLAUKOMIS, PAŽYMA

               1.PASIŪLYMO PAVADINIMAS

               Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Urugvajaus Rytų Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimo Kroatijos Respublikos sąraše jai stojant į Europos Sąjungą sudarymo pasiūlymas.

               2.BIUDŽETO EILUTĖS

               Įplaukų eilutė
                     12 skyrius. Muitai ir kiti mokesčiai

               3.FINANSINIS POVEIKIS

               ◻
                     ◻Pasiūlymas neturi finansinio poveikio.

               X Pasiūlymas neturi finansinio poveikio išlaidoms, bet turi finansinį poveikį įplaukoms.

               ◻
                     ◻Pasiūlymas turi tokį finansinį poveikį asignuotosioms įplaukoms:

               (mln. EUR, dešimtųjų tikslumu
                  2
               )

                        Įplaukų eilutė
                           3

                        N metai

                        N+1 metai

                        1,3

                        1,3

                        Padėtis pradėjus taikyti priemonę

                        Įplaukų eilutė

                        [n+1]

                        [n+2]

                        [n+3]

                        [n+4]

                        [n+5]

                        1,3

                        1,3

                        1,3

                        1,3

                        1,3

               4.KOVOS SU SUKČIAVIMU PRIEMONĖS

               Taikomos bendros su ES muitais ir kiekybinių kvotų administravimu susijusios kovos su sukčiavimu priemonės.

               5.KITOS PASTABOS

               (įplaukoms apskaičiuoti taikomas metodas ir (arba) formulė): 2012–2014 m. panašaus prekybos importo vidurkio vieneto vertė padauginta iš naujo tarifinės kvotos kiekio, padauginta iš kvotai galiojančios muito normos (20 proc.), atėmus 25 proc. surinkimo išlaidų. Laikoma, kad vėlesniais metais vieneto vertė nekinta.

                     (1)
                  OL C […], […], p. […].

                     (2)
                  Metinė suma turi būti įvertis, apskaičiuotas pagal 5 skirsnyje pateiktą formulę, o prie sumos turi būti nurodoma išnaša, pvz., „pagal sutartą formulę apskaičiuota orientacinė suma“. Pirmaisiais metais metinė suma paprastai mokama netaikant sumažinimo ar pro rata principo.

                     (3)
                  Tradiciniai nuosavi ištekliai (žemės ūkio muitai, cukraus mokesčiai, muitai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 proc. surinkimo išlaidų.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 03 03
            COM(2016) 103 final
            PRIEDAS
            prie
            pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl Europos Sąjungos ir Urugvajaus Rytų Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimo Kroatijos Respublikos sąraše jai stojant į Europos Sąjungą sudarymo

               SUSITARIMAS PASIKEIČIANT LAIŠKAIS

               Europos Sąjungos ir Urugvajaus Rytų Respublikos susitarimas pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimo Kroatijos Respublikos sąraše jai stojant į Europos Sąjungą

               A. Europos Sąjungos laiškas

               Briuselis, …..

               Gerb. pone (-ia),

               po derybų, pradėtų pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimo Kroatijos Respublikos sąraše jai stojant į Europos Sąjungą, turiu garbės pasiūlyti:

               Europos Sąjunga į savo 28 ES valstybių narių muitų teritorijoje galiojantį sąrašą įtraukia 27 ES valstybių narių sąrašuose nustatytas nuolaidas su šiais pakeitimais:

               76 tonomis padidinti šaliai (Urugvajui) skirtą ES tarifinę kvotą „galvijų mėsai be kaulų, šviežiai arba atšaldytai; galvijų valgomiesiems subproduktams: storosioms ir plonosioms diafragmoms, šviežioms arba atšaldytoms“ (tarifo subpozicijos ex 0201 30 00 ir ex 0206 10 95), toliau taikant kvotai galiojančią 20 proc. muito normą. Nauja tarifinė kvota yra 4 076 tonos;

               1 875 tonomis padidinti ES tarifinę kvotą „galvijų mėsai, užšaldytai, ir galvijų valgomiesiems subproduktams, užšaldytiems“ (tarifo pozicija 0202 ir subpozicija 0206.29.91), toliau taikant kvotai galiojančią 20 proc. muito normą. Nauja tarifinė kvota yra 54 875 tonos.

               Europos Sąjunga ir Urugvajus vienas kitam praneš atlikę vidaus procedūras, būtinas Susitarimui įsigalioti. Šis Susitarimas įsigalioja praėjus 14 dienų po paskutinio pranešimo gavimo.

               Būčiau dėkingas, jei galėtumėte patvirtinti, kad Jūsų vyriausybė pritaria šio laiško turiniui. Tokiu atveju šis laiškas ir Jūsų patvirtinimas sudarys Europos Sąjungos ir Urugvajaus susitarimą pasikeičiant laiškais.

               Su didžia pagarba

               Europos Sąjungos vardu

               B. Urugvajaus Rytų Respublikos laiškas

               Briuselis, …..

               Gerb. pone (-ia),

               turiu garbės pranešti, kad gavau Jūsų […] d. laišką, kuriame rašoma:

               „po derybų, pradėtų pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnio 6 dalį ir XXVIII straipsnį dėl nuolaidų pakeitimo Kroatijos Respublikos sąraše jai stojant į Europos Sąjungą, turiu garbės pasiūlyti:

               Europos Sąjunga į savo 28 ES valstybių narių muitų teritorijoje galiojantį sąrašą įtraukia 27 ES valstybių narių sąrašuose nustatytas nuolaidas su šiais pakeitimais:

               76 tonomis padidinti šaliai (Urugvajui) skirtą ES tarifinę kvotą „galvijų mėsai be kaulų, šviežiai arba atšaldytai; galvijų valgomiesiems subproduktams: storosioms ir plonosioms diafragmoms, šviežioms arba atšaldytoms“ (tarifo subpozicijos ex 0201 30 00 ir ex 0206 10 95), toliau taikant kvotai galiojančią 20 proc. muito normą. Nauja tarifinė kvota yra 4 076 tonos;

               1 875 tonomis padidinti ES tarifinę kvotą „galvijų mėsai, užšaldytai, ir galvijų valgomiesiems subproduktams, užšaldytiems“ (tarifo pozicija 0202 ir subpozicija 0206.29.91), toliau taikant kvotai galiojančią 20 proc. muito normą. Nauja tarifinė kvota yra 54 875 tonos.

               Europos Sąjunga ir Urugvajus vienas kitam praneš atlikę vidaus procedūras, būtinas Susitarimui įsigalioti. Šis Susitarimas įsigalioja praėjus 14 dienų po paskutinio pranešimo gavimo.

               Būčiau dėkingas, jei galėtumėte patvirtinti, kad Jūsų vyriausybė pritaria šio laiško turiniui. Tokiu atveju šis laiškas ir Jūsų patvirtinimas sudarys Europos Sąjungos ir Urugvajaus susitarimą pasikeičiant laiškais.“

               Turiu garbės pranešti, kad mano vyriausybė pritaria šiam laiškui.

               Urugvajaus Rytų Respublikos vardu