Svarbus teisinis pranešimas

|

52008PC0086

Pasiūlymas Tarybos reglamentas kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir importuojamo Kinijos Liaudies Respublikos kilmės akmens anglių kokso, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm (koksas 80+), galutinis laikinojo muito surinkimas  /* KOM/2008/0086 galutinis */

	TRADE-2008-1-00-00[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 2008.2.15COM(2008) 15 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir importuojamo Kinijos Liaudies Respublikos kilmės akmens anglių kokso, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm (koksas 80+), galutinis laikinojo muito surinkimas(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIŪLYMO APLINKYBĖS |Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas susijęs su 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (toliau – pagrindinis reglamentas), 5 straipsnio taikymu. |Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas pateikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus. |Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Nėra. |Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Nėra. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |Su tyrimu susijusios suinteresuotosios šalys jau turėjo galimybę ginti savo interesus atliekant tyrimą pagal pagrindinio reglamento nuostatas. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas pateikiamas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nenumatytas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame yra pateiktas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. |TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI |Siūlomų veiksmų santrauka 2006 m. gruodžio 20 d. Komisija pranešė apie antidempingo tyrimo dėl importuojamo Kinijos Liaudies Respublikos kilmės akmens anglių kokso, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm (koksas 80+) inicijavimą. Atlikus tyrimą nustatyta, kad buvo vykdomas nagrinėjamojo produkto dempingas, daręs žalą Bendrijos pramonei. Be to, atliekant tyrimą gauta įrodymų, kad nėra jokio įtikinamo su Bendrijos interesais susijusio aspekto, prieštaraujančio antidempingo priemonių nustatymui. Šiuo pagrindu Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1071/2007 buvo nustatytos laikinosios priemonės. Toliau vykdant tyrimą pasitvirtino pagrindinės laikinosios išvados. Todėl pasiūlyta, kad Taryba priimtų pridedamą reglamento pasiūlymą, kad būtų nustatytas galutinis antidempingo muitas importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės akmens anglių koksui, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm (koksas 80+). |Teisinis pagrindas 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005. |Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių. |Veiksmų pobūdis yra aprašytas pirmiau minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą. |Nuoroda apie Bendrijai, šalių vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ūkio subjektams ir piliečiams tenkančios finansinės bei administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma. |Pasirinkta priemonė |Siūloma priemonė: reglamentas. |Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos priežasties. Kitos priemonės būtų netinkamos, nes pirmiau minėtame pagrindiniame reglamente kitos galimybės nenumatytos. |POVEIKIS BIUDžETUI |Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. |1.  PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. .../…[data]kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir importuojamo Kinijos Liaudies Respublikos kilmės akmens anglių kokso, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm (koksas 80+), galutinis laikinojo muito surinkimasEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,kadangi:A. LAIKINOSIOS PRIEMONĖS2.  2006 m. gruodžio 20 d. Komisija paskelbė pranešimą[2] apie antidempingo tyrimo dėl importuojamo Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės akmens anglių kokso, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm (koksas 80+) inicijavimą. 2007 m. rugsėjo 19 d. Komisija Reglamentu (EB) Nr. 1071/2007[3] (toliau – laikinasis reglamentas) nustatė laikinąjį antidempingo muitą importuojamam KLR kilmės koksui 80+.3.  Reikia pažymėti, kad tyrimas inicijuotas gavus trijų Bendrijos gamintojų, kurių gamyba sudaro apie 40 % visos Bendrijos kokso 80+ gamybos, skundą. Laikinojo reglamento 2 konstatuojamojoje dalyje buvo minėtas mažesnis skaičius: „daugiau nei 30 %“; tačiau atlikus tolesnį tyrimą nustatyta, kad skundo pateikėjų gamyba iš tiesų sudarė apie 40 % visos Bendrijos gamybos.4.  Kaip išdėstyta laikinojo reglamento 12 konstatuojamojoje dalyje, atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas 2005 m. spalio 1 d. – 2006 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Atlikdama žalai įvertinti svarbių tendencijų tyrimą, Komisija nagrinėjo laikotarpio nuo 2003 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis) duomenis.B. VĖLESNĖ PROCEDŪRA5.  Įvedus laikinąjį antidempingo muitą importuojamam KLR kilmės koksui 80+ keletas suinteresuotųjų šalių raštu pateikė pastabas. Toms šalims, kurios to pageidavo, taip pat buvo suteikta galimybė būti išklausytoms.6.  Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo būtina norint padaryti galutines išvadas. Komisija visų pirma išsamiau nagrinėjo aspektus, susijusius su Bendrijos interesais. Nustačius laikinąsias priemones vienas papildomas tikrinamasis vizitas buvo atliktas šios bendrovės patalpose:7.  La Fonte Ardennaise , Vivier-Au-Court, Prancūzija, naudotojas Bendrijoje.8.  Be to, siekiant gauti informacijos buvo apsilankyta Europos liejyklų asociacijoje (ang. CAEF), Diuseldorfe, Vokietijoje. Siekiant išaiškinti įtariamas įgyvendinimo problemas taip pat buvo apsilankyta muitinėse Antverpene, Belgijoje ir Duisburge, Vokietijoje.9.  Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu ketinta rekomenduoti nustatyti galutinį antidempingo muitą importuojamam KLR kilmės koksui 80+ ir galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinųjų muitų sumas. Be to, nustatytas laikotarpis, per kurį, paskelbus šias išvadas, jos galėjo pareikšti prieštaravimus.10.  Žodžiu ir raštu pateiktos suinteresuotųjų šalių pastabos buvo įvertintos, o išvados tam tikrais atvejais buvo atitinkamai pakeistos.C. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS11.  Kadangi jokių pastabų dėl nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto negauta, laikinojo reglamento 13–17 konstatuojamosios dalys*patvirtinamos.12.  Atsižvelgiant į tai, kas minėta pirmiau, daroma galutinė išvada, kad nagrinėjamasis produktas ir analogiškoje šalyje JAV gaminamas ir parduodamas koksas 80+ bei Bendrijos pramonės gaminamas ir Bendrijos rinkoje parduodamas koksas 80+ yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.D. DEMPINGAS13.  Kadangi jokių pastabų dėl bendradarbiavimo lygio, analogiškos šalies pasirinkimo ir normaliosios vertės nustatymo nebuvo, laikinojo reglamento 18–28 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.14.  Lyginant kainas vienintelis bendradarbiaujantis eksportuotojas paprieštaravo tam, kad Komisija atmetė jo teiginį, susijusį su skaičiuojant dempingą atliktu tikrinimu, ir tvirtino, kad į panašų teiginį buvo atsižvelgta nustatant žalą. Todėl šis teiginys buvo priimtas ir atliktas papildomas normaliosios vertės koregavimas.15.  Siekiant atsižvelgti į šilumingumo rodiklių skirtumų vertę ir į produkto, pagaminto analogiškoje šalyje, bei Kinijos eksportuoto produkto dydžių skirtumus buvo patikrinta laikinuoju etapu nustatyta fizinių savybių skirtumų koregavimo vertė.16.  Kadangi jokių kitų pastabų dėl to negauta, laikinojo reglamento 29–31 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.17.  Galutinis dempingo skirtumas, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse, buvo nustatytas lyginant gamintojo gamyklinės normaliosios vertės ir gamintojo gamyklinės eksporto kainos svertinius vidurkius. Atlikus 12 ir 13 konstatuojamosiose dalyse nurodytus koregavimus patikslintas galutinis visos šalies mastu taikomo dempingo skirtumas, išreikštas CIF kainos Bendrijos pasienyje nesumokėjus muito procentine dalimi, yra 61,8 %.E. ŽALA1. Bendrijos gamyba ir Bendrijos pramonė18.  Kadangi jokių pastabų dėl Bendrijos gamybos ir Bendrijos pramonės nebuvo, laikinojo reglamento 34 ir 35 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.2. Suvartojimas Bendrijoje19.  Kaip nurodyta laikinojo reglamento 36 konstatuojamojoje dalyje, Komisija tęsė tyrimą visų pirma, dėl vienos Bendrijos vartojimo sudėtinės dalies – dėl importo apimties nagrinėjamuoju laikotarpiu. Tačiau šiuo klausimu negauta jokios naujos ir pagrįstos informacijos. Todėl, kadangi nė viena suinteresuotoji šalis nepateikė argumentų dėl metodo, naudoto nustatant Bendrijos vartojimą, laikinojo reglamento 36 ir 37 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.3. Importas iš nagrinėjamosios šaliesa) Nagrinėjamojo importo apimtis ir rinkos dalis; importo kainos20.  Kaip nurodyta laikinojo reglamento 36 ir 41 konstatuojamosiose dalyse, Komisija tęsė tyrimą dėl importo apimties ir kainų nagrinėjamuoju laikotarpiu. Pažymėta, kad laikinojo reglamento 42 konstatuojamojoje dalyje įsivėlė korektūros klaida, nes nuo 2004 m. iki TL kainos sumažėjo 43 %, o ne 35 %, kaip nurodyta minėtoje konstatuojamojoje dalyje.21.  Tačiau negauta jokios naujos ir pagrįstos informacijos apie importo apimtį ar kainas. Todėl, kadangi nė viena suinteresuotoji šalis nepateikė argumentų dėl metodo, naudoto nustatant nagrinėjamojo importo apimtį ir kainas, laikinojo reglamento 38−42 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.b) Priverstinis kainų mažinimas22.  Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas ir vienas naudotojas teigė, kad norint apskaičiuoti priverstinį kainų mažinimą teisingu pagrindu, lyginant panašiam produktui Bendrijos pramonės nustatytas kainas ir nagrinėjamojo produkto importo kainas reikėtų atlikti fizinių savybių skirtumų koregavimą. Tačiau kai kurie Bendrijos gamintojai teigė, kad nors hipotetinėje padėtyje kai kurių Bendrijos gamintojų kokso 80+ kaina dėl jo specifinių kokybės savybių gali būti didesnė, tačiau, Komisijos turimais duomenimis, naudotojai nemoka didesnės kainos už vadinamąsias geresnės kokybės savybes, ypač tokioje aplinkoje, kai kainos sumažinamos vykdant agresyvų dempingą. Pasak šių Bendrijos gamintojų, naudotojų pramonės atstovai spręsdami, ar pirkti produktą, remiasi tik nurodyta Kinijos kilmės produkto kaina. Todėl nėra pagrindo atlikti fizinių savybių skirtumų koregavimus. Tačiau, kadangi iš suinteresuotųjų šalių pateiktos patikrintos informacijos galima manyti, kad panašaus produkto ir nagrinėjamojo produkto sudėtyje esančių drėgmės, pelenų, lakiųjų medžiagų ir sieros kiekiai skiriasi, ir įprastomis rinkos sąlygomis tai gali turėti įtakos kainoms, bendradarbiaujančio Kinijos gamintojo bei naudotojo teiginys buvo priimtas ir atliktas papildomas koregavimas, kad būtų atsižvelgta į šiuo skirtumus.23.  Dėl aiškumo paminėta, kad, nors laikinojo reglamento 43 konstatuojamojoje dalyje konkrečiai nenurodyta, norint palyginti nagrinėjamąjį produktą ir Bendrijos pramonės pagamintą koksą 80+ tuo pačiu prekybos lygmeniu, dar laikinuoju etapu skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą buvo pakoreguotas nesusijusių importuotojų pelno skirtumas. Šis koregavimas atliktas remiantis patikrintu pelningumu, apie kurį per TL pranešė bendradarbiaujantys nesusiję importuotojai, ir kuris sudarė 5−10 %[4].24.  Negalutinis KLR nustatytas priverstinio kainų mažinimo skirtumas buvo atitinkamai pakeistas ir padaryta išvada, kad per TL KLR kilmės nagrinėjamasis produktas Bendrijoje buvo parduotas tokiomis kainomis, dėl kurių Bendrijos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai sumažintos 5,7 % (išreiškus Bendrijos pramonės pardavimo kainų procentine dalimi).4. Bendrijos pramonės padėtis25.  Kadangi jokios naujos ir pagrįstos informacijos arba argumentų dėl gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo dydžių, pardavimo apimties, rinkos dalies, augimo, atsargų, investicijų ir dempingo skirtumo dydžio negauta, laikinojo reglamento 46−50, 53, 54, 60 ir 61 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados patvirtinamos.a) Pardavimo kainos Bendrijoje26.  Pagrindinio reglamento 51 konstatuojamojoje dalyje nurodytos kainos buvo pakoreguotos ir nurodomos toliau pateiktoje lentelėje. Dėl nedidelių pataisymų laikinojo reglamento 51 ir 52 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados dėl Bendrijos pardavimo kainų nesikeičia.2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | TL |Vieneto kaina EB rinkoje (EUR/tona) | 154 | 191 | 243 | 198 |Indeksas (2003 = 100) | 100 | 124 | 158 | 129 |b) Pelningumas, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautai ir pajėgumas padidinti kapitalą27.  Laikinajame reglamente nurodyti apskaičiuoti pelningumo duomenys buvo patikrinti, o klaida ištaisyta. Dėl toliau pateiktoje lentelėje nurodytų teisingų duomenų išvados dėl Bendrijos pramonės pelningumo raidos bendros tendencijos nesikeičia, net jeigu dėl šių skaičių Bendrijos pramonės padėtis atrodo dar niūriau: Bendrijos pramonės pelningumas sumažėjo nuo 16,2 % 2005 m. iki -3,8 % per TL. Atlikus koregavimą taip pat buvo pakoreguoti investicijų grąžos, išreikštos investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu, duomenys. Pinigų srautų duomenys lieka tokie patys kaip laikinajame reglamente, tačiau toliau pateiktoje lentelėje jie nurodomi dėl aiškumo.2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | TL |Pardavimo nesusijusiems pirkėjams EB pelningumas (grynojo pardavimo %) | 8,1 % | 15,0 % | 16,2 % | -3,8 % |Indeksas (2003 = 100) | 100 | 185 | 200 | -47 |Investicijų grąža (investicijų grynosios buhalterinės vertės pelnas %) | 2,2 % | 19,2 % | 13,3 % | -13,3 % |Indeksas (2003 = 100) | 100 | 460 | 340 | -180 |Pinigų srautai (1000 EUR) | 17 641 | 13 633 | 34 600 | 4 669 |Indeksas (2003=100) | 100 | 77 | 196 | 26 |28.  Kadangi jokių naujų pastabų šiuo klausimu negauta, laikinojo reglamento 58 konstatuojamojoje dalyje pateiktos išvados dėl Bendrijos pramonės gebėjimo didinti kapitalą patvirtinamos.c) Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis29.  Laikinojo reglamento 59 konstatuojamojoje dalyje nurodyti Bendrijos pramonės darbo jėgos našumo duomenys taip pat buvo pakoreguoti ir yra nurodomi toliau pateiktoje lentelėje. Iš šių pakoreguotų duomenų matyti, kad Bendrijos pramonės darbo jėgos našumas, skaičiuojant vieno darbuotojo metinį našumą (tonomis), nuo 2003 m. iki TL šiek tiek padidėjo. Be to, vidutinės metinės darbo sąnaudos, tenkančios vienam darbuotojui, nurodomos pateikiant išsamesnius duomenis nei laikinajame reglamente.2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | TL |Darbuotojų skaičius | 680 | 754 | 734 | 767 |Indeksas (2003 = 100) | 100 | 111 | 108 | 113 |Našumas (tonų/darbuotojui) | 1 211 | 1 348 | 1 299 | 1 266 |Indeksas (2003 = 100) | 100 | 111 | 107 | 105 |Metinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR) | 28 096 | 27 784 | 29 453 | 30 502 |Indeksas (2003 = 100) | 100 | 99 | 105 | 109 |5. Išvada dėl žalos30.  Paskelbus laikinąjį reglamentą vienas naudotojas, nurodydamas laikinojo reglamento 64 ir 67 konstatuojamąsias dalis, teigė, kad Komisija savo išvadas dėl žalos, ir todėl taip pat dėl priežastinio ryšio, grindė tik tariamu tam tikrų rinkos rodiklių pablogėjimu per labai trumpą laikotarpį, užuot, kaip įprasta, įvertinusi per 3−4 metų laikotarpį padarytą žalą. Naudotojas šį teiginį grindė prielaida, kad Bendrijos pramonė iki 2005 m. pabaigos nepatyrė jokios žalos, kadangi 2005 m. pabaigoje leista nebetaikyti ankstesnių priemonių. Kadangi TL baigėsi 2006 m. rugsėjo mėn., tai reikštų, kad Bendrijos pramonei žala grėsė tik keletą mėnesių 2006 m.31.  Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad laikinojo reglamento 64 konstatuojamąją dalį, kurioje nurodyti tam tikri žalos rodikliai nuo 2005 m. iki TL, reikia aiškinti siejant ją su pirmesne 63 konstatuojamąja dalimi, kurioje aiškinami žalos rodikliai iki 2005 m. Iš šių laikinojo reglamento konstatuojamųjų dalių dėl žalos rodiklių aišku, kad Komisija elgėsi įprastai ir išnagrinėjo beveik ketverių metų žalos rodiklius, t. y. nuo 2003 m. pradžios iki 2006 m. rugsėjo mėn. Kaip minėta 63 konstatuojamojoje dalyje, 2004 m. buvo išskirtiniai kokso 80+ rinkos metai; tai galima paaiškinti nedidele pasiūla rinkoje dėl mažo importo kiekio iš KLR bei kai kurių koksą 80+ gaminančių Bendrijos gamyklų uždarymo. Išskirtinio rinkos padėties pobūdžio 2004 m., kuris matyti kitų metų rodikliuose, neginčijo nė viena suinteresuotoji šalis. Būtent dėl to, kad 2004 m. ir 2005 m. ekstremalios vertės buvo laikomos išskirtinėmis, Komisija šiuo atveju ypatingą dėmesį turėjo skirti žalos rodikliams nuo 2003 m. iki TL. Reikia priminti, kad finansiniai rodikliai, ypač pelningumas, smarkiai sumažėjo ne tik per laikotarpį nuo 2003 m. iki TL, bet ir per laikotarpį nuo 2003 m. iki TL.32.  Be to, reikėtų pažymėti, kad būtu labai spekuliatyvu daryti išvadas dėl Bendrijos pramonės padėties 2005 m. pabaigoje, remiantis tuo, kad gamintojai Bendrijoje nepateikė paraiškos dėl ankstesnių priemonių galiojimo termino peržiūros.33.  Todėl teiginį, kad Komisija išnagrinėjo tik per kelis 2006 m. mėnesius padarytą žalą, reikia atmesti.34.  Dėl pirmiau pateiktų patikslintų veiksnių, t. y. pelningumo, investicijų grąžos ir Bendrijos pramonės našumo, laikinajame reglamente nurodytos tendencijos nesikeičia. Priverstinio kainų mažinimo skirtumas taip pat išlieka gerokai mažesnis nei de minimis lygis . Remianti šiomis aplinkybėmis laikoma, kad laikinajame reglamente pateiktos išvados dėl Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos nesikeičia. Kadangi jokios kitos naujos ir pagrįstos informacijos arba argumentų negauta, jos galutinai patvirtinamos.F. PRIEŽASTINIS RYŠYS1. Importo dempingo kaina poveikis35.  Kaip pirmiau minėta 22 konstatuojamojoje dalyje, daroma išvada, kad per TL dėl vidutinių importo iš KLR kainų Bendrijos pramonės kainos buvo priverstinai sumažintos 5,7 %. Dėl patikslinto priverstinio kainų mažinimo skirtumo laikinojo reglamento 67−69 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados dėl importo dempingo kainomis poveikio nesikeičia.2. Valiutos kurso svyravimai36.  Vienas naudotojas teigė, jog iš rinkos raidos po TL matyti, kad TL vyravusi padėtis buvo išskirtinė ir kad po TL kainos vėl ėmė didėti. Šis naudotojas teigė, kad per TL kainos laikinai sumažėjo visų pirma dėl nepalankaus JAV dolerio keitimo į EUR kurso ir dėl to, kad pasaulio rinkose kokso 80+ kainos paprastai būna išreikštos JAV doleriais, ir buvo sunku kainas, dėl kurių deramasi kasmet, pritaikyti prie naujos padėties valiutų rinkoje. Reikia pažymėti, jog atlikus tyrimą nustatyta, kad Bendrijos pramonės gamintojų pardavimo kainos ES paprastai išreikštos ne JAV doleriais, o EUR arba kita Europos valiuta. Be to, šio naudotojo teiginys, kad po TL, kai JAV dolerio vertė palyginti su EUR buvo dar mažesnė, kainos ėmė didėti, prieštarauja teiginiui, kad kokso 80+ kainos sumažėjo dėl nepalankios JAV dolerio ir EUR keitimo tendencijos.3. Sau padaryta žala37.  Vienas naudotojas pareiškė, kad tariama mažėjančių kainų padaryta žala Bendrijos pramonei buvo daugiausiai susijusi su agresyvia kai kurių Europos gamintojų, parduodančių savo produktus mažesnėmis nei Kinijos importo kainomis, kainų politika. Tačiau tyrimo metu nerasta jokių tam tikrų Europos gamintojų bendros „agresyvios kainų politikos“ įrodymų. Nustatyta, kad Europos gamintojai daugiausiai konkuruoja regioninėse rinkose, o ne visos Bendrijos lygmeniu, kadangi dėl nemažų transporto išlaidų gamintojai paprastai parduoda produktus geografiškai artimiausiuose regionuose. Todėl jeigu kai kurie gamintojai nustatė mažesnes kainas, tai nepadarė žalos kitiems Europos gamintojams. Be to, tai, jog kai kurie Europos gamintojai konkuruoja tarpusavyje, nereiškia, kad dėl Kinijos importo dempingo kainomis tie gamintojai nebuvo priversti konkuruoti tarpusavyje nustatant dar mažesnes kainas nei sąžiningos konkurencijos su Kinijos gamintojais aplinkybėmis, ir todėl parduoti produktus nepelningomis kainomis.38.  Šis naudotojas taip pat teigė, kad didžiausia suvartojimo padidėjimo dalis nuo 2003 m. iki TL teko Bendrijos gamintojams, o ne Kinijos importui. Absoliučia prasme šis teiginys gali būti teisingas, tačiau ne santykine prasme: atlikus tyrimą nustatyta, kad importui iš Kinijos, kuriam 2003 m teko 24 % rinkos dalies, nuo 2003 m. iki TL teko beveik pusė vartojimo padidėjimo.39.  Tas pats naudotojas taip pat tvirtino, kad didėjant suvartojimui Bendrijos pramonė nepajėgė padidinti savo rinkos dalies, nes nepadidino savo gamybos pajėgumų. Todėl padidėjusį Bendrijos suvartojimą turėjo tenkinti importas iš Kinijos. Tačiau tai, kad Bendrijos pramonė nepadidino savo pajėgumų didėjant suvartojimui, veikiau gali būti laikoma nepatikimos investicijų aplinkos, atsiradusios dėl importo iš Kinijos dempingo kainomis, padariniu, nei žalos Bendrijos pramonei priežastimi.40.  Reikia pažymėti, kad per TL nepanaudoti Bendrijos pramonės pajėgumai sudarė apie 120 000 tonų, kurių panaudojimas dėl importo iš Kinijos dempingo kainomis daromo spaudimo buvo ekonomiškai neperspektyvus. Be to, vienas Bendrijos gamintojas nuo 2005 m. iki TL smarkiai sumažino savo kokso 80+ gamybą, o po TL visiškai liovėsi jį gaminti. Šios pramonės pobūdis ypatingas: laikinai sustabdžius gamybos procesą sugadinama gamybos įranga (krosnys), o norint pradėti gamybą iš naujo prireiktų didelių papildomų investicijų. Rinkoje, kuriai būdingas žymus kainų sumažėjimas, buvo ekonomiškai neprasminga investuoti į uždarytų krosnių naudojimo atnaujinimą arba į naujų krosnių statybą.41.  Viena suinteresuotoji šalis taip pat teigė, kad pagrindinė tariamos žalos Bendrijos pramonei priežastis buvo padidėjusios darbo sąnaudos. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad bendrai padidėjęs Bendrijos pramonės darbuotojų skaičius priskiriamas vieninteliam gamintojui, kuris padidino ir savo našumą. Kitų Bendrijos pramonės darbuotojų skaičius nepaisant mažėjančios gamybos išliko pakankamai stabilus. Tai galima paaiškinti šios pramonės gamybos proceso pobūdžiu, kai darbuotojų, kurių reikia, kad gamybos įranga veiktų, skaičius iš esmės nesikeičia, nepaisant to, ar įmonė dirba pilnu ar mažesniu pajėgumu, todėl sumažėjus gamybai sumažėja ir našumas.42.  Bet kuriuo atveju, net jeigu kai kurių Bendrijos pramonės gamintojų darbo sąnaudos buvo nereikalingai didelės, tai negali būti svarbi žalos priežastis, kadangi darbo sąnaudų pokyčiai visam Bendrijos pramonės pelningumui padarė tik labai nedidelį poveikį. Pavyzdžiui, padidėjusiomis darbo sąnaudomis (1,8 mln. EUR) galima paaiškinti mažiau nei 1 procentinį punktą viso Bendrijos pramonės pelningumo, kuris nuo 2005 m. iki TL smuktelėjo nuo 16,2 % iki -3,8 % (pelno sumažėjimas beveik 39 mln. EUR), nuostolių.4. Žaliavų kainos; nepalankios gamtinės aplinkybės siekiant gauti žaliavų43.  Kalbant apie žaliavų kainas, kurios išsamiau aprašytos laikinojo reglamento 75 konstatuojamojoje dalyje, reikia pažymėti, jog perskaičiavus nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu pagrindinė kokso 80+ gamybai naudojamos pagrindinės žaliavos, koksinių akmens anglių, sąnaudos sudarė apie 60 % visų Bendrijos pramonės kokso 80+ gamybos sąnaudų.44.  Vienos suinteresuotosios šalies teigimu, padidėjusio pagrindinės žaliavos, koksinių akmens anglių, sąnaudos Bendrijos pramonei buvo didesnis smūgis nei Kinijos pramonei, kadangi pastaroji galėjo lengvai gauti žaliavų, todėl Bendrijos pramonė tapo nekonkurencinga netgi nesant importo dempingo kainomis. Čia pirmiausiai reikėtų pažymėti, kad atsižvelgiant į labai mažą Kinijos eksportuojančiųjų gamintojų bendradarbiavimą negalima daryti bendrų išvadų dėl to, ar Kinijos eksportuojantys gamintojai galėjo lengvai gauti žaliavų. Taip pat reikia pažymėti, kad vienas Bendrijos pramonės gamintojas, kuriam tenka didelė visos Bendrijos pramonės gamybos dalis, naudoja vietos koksines akmens anglis. Be to, kaip jau minėta laikinojo reglamento 76 konstatuojamojoje dalyje, Bendrijos pramonė iki TL pajėgė padidėjusias žaliavų kainas perkelti pardavimo kainoms. Taip pat reikia pridurti, kad, turimais rinkos duomenimis, Kinija taip pat iš dalies turi naudoti importuotas žaliavas: šiuo metu ji didelius koksinės anglies kiekius importuoja iš Australijos.45.  Kita suinteresuotoji šalis teigė, kad priežasties analizė yra neteisinga; ji abejoja, kad Bendrijos pramonė, kuriai 2003 m. buvo pelningi, galėjo turėti nuostolių per TL ir tapo nepajėgi padengti padidėjusių išlaidų žaliavoms, net jeigu Bendrijos pramonės pardavimo kainų padidėjimas nuo 2003 m. iki TL buvo gerokai didesnis nei padidėjusių žaliavų kainų poveikis.46.  Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad nors Bendrijos pramonės pardavimo kainos TL iš tiesų buvo didesnės nei 2003 m. (žr. laikinojo reglamento 51 konstatuojamąją dalį), žaliavų kainos, kurios yra pagrindinė gamybos sąnaudų sudėtinė dalis, proporcingai buvo dar didesnės (žr. laikinojo reglamento 75 konstatuojamąją dalį bei šio reglamento 41 konstatuojamąją dalį). Todėl šis teiginys atmetamas.5. Išvada dėl priežastinio ryšio47.  Kadangi jokios papildomos naujos bei pagrįstos informacijos arba argumentų negauta, laikinojo reglamento 67–80 konstatuojamosios dalys patvirtinamos, išskyrus 67 ir 75 konstatuojamųjų dalių pakeitimus, kaip nurodyta pirmiau.48.  Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, preliminari išvada dėl priežastinio Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos ir KLR importo dempingo kaina ryšio patvirtinama.G. BENDRJOS INTERESAI1. Įvykiai po tiriamojo laikotarpio49.  Tam tikri Bendrijos pramonės gamintojai ir bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas bei naudotojai pateikė pastabų dėl būtinybės atsižvelgti į tam tikrus svarbius įvykius po TL. Šios pastabos pirmiausiai susijusios su kokso 80+ rinkos kainos − tiek importo iš Kinijos kainos, tiek Bendrijos pramonės pardavimo kainos, padidėjimu.50.  Minėtų suinteresuotųjų šalių teigimu, importo kainos padidėjo daugiausiai dėl tam tikrų Kinijos vyriausybės neseniai nustatytų priemonių, pavyzdžiui, eksporto mokesčio padidinimo ir griežtos eksporto licencijų išdavimo tvarkos, skirtų daug energijos naudojančių žaliavų, taip pat kokso, eksportui suvaržyti. Vienas naudotojas teigė, jog atrodo, kad, atsižvelgiant į struktūrinius Kinijos politikos pokyčius, kuriais siekiama apdorotus energijos produktus kaip koksas 80+ išlaikyti vidaus rinkoje vietinei pridėtinei vertei sukurti, šios priemonės bus taikomos ilgai. Kita vertus, Bendrijos pramonės gamintojai tvirtino, kad dabartinis aukštas kainų lygis yra laikinas ir priklauso tik nuo KLR vyriausybės veiksmų. Tas pats naudotojas taip pat teigė, kad Bendrijos gamintojų pelningumo lygis šiuo metu yra aukštas dėl po tiriamojo laikotarpio gerokai padidėjusių pardavimo kainų. Pasak šio naudotojo, Bendrijos pramonės pardavimo kainos nustatytos taip, kad ilgainiui jos didės, kadangi gerokai padidėjo suvartojimas akmens vatos pramonėje, ES visiškai nedidinami gamybos pajėgumai ir, svarbiausia, Kinijos politikoje įvyko esminių pokyčių, dėl kurių labai sumažėjo eksportas iš KLR.51.  Atsižvelgiant į tai, kad šis naudotojas netiesiogiai tvirtina, kad dėl tariamo i) Kinijos eksporto ribojimo ilgalaikiškumo ir ii) tariamo aukšto Bendrijos pramonės pelningumo lygio antidempingo priemonių nustatymas tampa nepateisinamas, reikia visų pirma pažymėti, kad nors Kinijos vyriausybė iš tiesų nustatė priemones, varžančias daug energijos reikalaujančių medžiagų eksportą, tačiau nėra informacijos, kuri leistų daryti išvadas dėl šių priemonių pastovumo. Priešingai, praeityje, ypač 2004 ir 2005 m. sukaupta patirtis parodė, kad politika, kuria siekiama daryti poveikį eksportui, galėtų labai greitai pasikeisti. Antra, pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalį paprastai neatsižvelgiama į informaciją, susijusią su dempingu ir žala po tiriamojo laikotarpio.52.  Tačiau laikinojo reglamento 112 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad iš Kinijos importuojamo kokso 80+ kainos gerokai padidėjo, ir atsižvelgta į tai pasirenkant mažiausios importo kainos (MIK) priemonę. Paskelbtose rinkos ataskaitose ir Komisijos turimoje informacijoje apie kokso 80+ importą iš KLR po laikinųjų priemonių nustatymo patvirtinta, kad ir po laikinojo reglamento priėmimo išliko aukštesnių nei žalingas lygis importo kainų tendencija. Į šią aplinkybę taip pat atsižvelgta pasirenkant pasiūlytą galutinę priemonę − mažiausią importo kainą, kaip nurodyta toliau 75 konstatuojamojoje dalyje.53.  Tam tikri Bendrijos pramonės gamintojai teigė, kad po TL pastebėtas aukštas importo kainų lygis taip pat susijęs su jūrų frachto normomis už biriųjų krovinių vežimą, kurios po TL labai padidėjo, tokiu būdu padidindamos nagrinėjamojo produkto CIF kainą. Jie tvirtino, kad mažiausia importo kaina neišsprendžia importo dempingo kainomis problemos, kadangi ji nustatoma CIF pagrindu, o importo kainos yra MIK dydžio, jeigu į jas įeina jūrų frachtas. Šiuo atžvilgiu pirmiausiai reikia pažymėti, kad pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalį paprastai neatsižvelgiama į informaciją, susijusią su dempingu po tiriamojo laikotarpio. Be to, minėtieji Bendrijos gamintojai nenurodė, kaip, jų manymu, buvo galima atsižvelgti į tariamai padidėjusias jūrų frachto normas.54.  Minėti Bendrijos pramonės gamintojai taip pat tvirtino, kad žaliavų sąnaudomis per TL grindžiama MIK negali tinkamai pašalinti importo dempingo kainomis padarytos žalos, kadangi po TL gerokai padidėjusios jūrų frachto normos padarytų poveikį pagrindinės žaliavos – koksinių akmens anglių, kurias Bendrijos pramonė daugiausiai atsiveža iš užjūrio šalių, sąnaudoms. Šiuo atžvilgiu reikia pakartoti, kad pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalį paprastai neatsižvelgiama į informaciją, susijusią su laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio. Be to, Bendrijos pramonės gamintojai nenurodė skaičių, kokį poveikį tariamai padidėjusios jūrų frachto normos turėtų Bendrijos pramonės kokso 80+ gamybos sąnaudoms, o tik pateikė keletą paskelbtų rinkos ataskaitų apie jūrų frachto normas. Tačiau remiantis tuo negalima pakankamai išsamiai apskaičiuoti poveikio visai Bendrijos pramonei, nes visų pirma reikia atsižvelgti į tai, kad Bendrijos pramonės gamintojai savo žaliavas gauna iš kelių skirtingų šaltinių, ir į tai, kad vienam didžiausių Bendrijos pramonės gamintojų padidėjęs jūrų frachtas nepadarytų jokio poveikio, nes jis naudoja vietines žaliavas. Todėl Bendrijos pramonės gamintojų teiginį reikia atmesti.2. Bendrijos pramonės interesai55.  Be pastabų, susijusių su pirmiau 47−50 konstatuojamosiose dalyse nagrinėtais įvykiais po TL, vienas naudotojas taip pat teigė, kad Bendrijos pramonės interesų analizė dėl priemonių nustatymo grindžiama tik su TL susijusiomis išvadomis, neatsižvelgiant į visą žalos tiriamąjį laikotarpį. Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad antidempingo priemonių nustatymo arba nenustatymo galimų padarinių Bendrijos pramonei analizė pagrįsta žalos analize, kurią, kaip nurodyta 28 ir 29 konstatuojamosiose dalyse, Komisija atliko atsižvelgdama į žalos rodiklius per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Todėl šis teiginys atmetamas.56.  Kadangi jokios naujos ir pagrįstos informacijos arba argumentų šiuo klausimu negauta, laikinojo reglamento 82–84 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados dėl Bendrijos pramonės interesų patvirtinamos.3. Nesusijusių importuotojų ir (arba) prekybininkų interesai Bendrijoje57.  Kadangi jokių kitų pastabų iš importuotojų ir (arba) prekybininkų negauta, laikinojo reglamento 85–87 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados patvirtinamos.4. Naudotojų interesaia) Akmens vatos gamintojai58.  Kadangi jokios naujos ir pagrįstos informacijos arba argumentų šiuo konkrečiu klausimu negauta, laikinojo reglamento 89–91 konstatuojamosios dalys patvirtinamos. Taip pat patvirtinama, kad muitas, lygus pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumo lygiui, turėtų tik labai nedidelį poveikį bendradarbiaujančio akmens vatos gamintojo gamybos sąnaudoms, o didžiausias galimas gamybos sąnaudų padidėjimas būtų maždaug 1 %, kaip nurodyta laikinojo reglamento 98 konstatuojamojoje dalyje.b) Liejyklos59.  Pasibaigus laikinajam etapui Komisija išsamiau nagrinėjo galimo priemonių poveikio naudotojams, visų pirma, liejykloms, aspektus. Taigi, Europos liejyklų asociacijų komiteto (angl. CAEF ) ir nacionalinių liejyklų asociacijų paprašyta pateikti papildomos informacijos. Gauta informacija patvirtinama naudotojų klausimyno atsakymais pagrįsta preliminari išvada, kaip minėta laikinojo reglamento 93 ir 94 konstatuojamosiose dalyse, kad kokso 80+ poveikis bendroms liejyklų gamybos sąnaudoms yra santykinai nedidelis. Nors naudotojo gamybos sąnaudų dalis, kurią sudaro kokso 80+ gamyba, priklauso nuo produkto, tačiau nustatyta, kad paprastai tai 2 %−5 %.60.  Nustatyta, kad laikinojo reglamento 93 konstatuojamojoje dalyje minėtų liejyklų pelningumas yra 2 %−6 %. Šie duomenys sutampa su CAEF pateikta informacija, pagrįsta 2006 m. 93 liejyklų pelningumo tyrimo duomenimis, pagal kuriuos vidutinis liejyklų pramonės pelningumas buvo 4,4 % (vidutinis liejyklų, gaminančių automobilių sektoriui, skirtumas buvo 2,8 %, o liejyklų, gaminančių mašinų gamybos sektoriui − 6,4 %).61.  Papildoma pirmiau minėta informacija taip pat patvirtinta preliminari išvada, kad muitas, lygus pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumo lygiui, turėtų tik labai nedidelį poveikį liejyklų gamybos sąnaudoms, o gamybos sąnaudos daugiausia galėtų padidėti maždaug 1 %. Reikia pažymėti, kad daugumai laikinojo reglamento 93 konstatuojamojoje dalyje minėtų liejyklų šis galimas padidėjimas yra gerokai mažesnis nei 1 %.62.  Tačiau kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad, atsižvelgiant į mažą vidutinį Europos liejyklų pelno skirtumą, jos negalės atlaikyti žymiai padidėjusių kokso 80+ kainų, kurias jos vargu ar galės perkelti savo pirkėjams. Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, jog negalima atmesti galimybės, kad kai kurios liejyklos gali nepajėgti atlaikyti kokso 80+ dabartinio kainų lygio. Tačiau atrodo, kad kainų padidėjimas po TL nesusijęs su antidempingo priemonėmis, kadangi laikinuoju reglamentu nustatyta MIK yra gerokai mažesnė nei dabartinis rinkos kainų lygis, be to, kainos ėmė didėti dar prieš pradedant taikyti laikinąsias priemones.c) Tiekimo saugumas63.  Kai kurie naudotojai taip pat pakartojo savo ankstesnius argumentus dėl kokso 80+ tiekimo saugumo ir teigė, kad priemonės padarytų didžiulį neigiamą poveikį EB naudotojų pramonei, kuriai koksas 80+ yra strategiškai svarbi žaliava. Tačiau jie tuo pačiu metu tvirtino, kad antidempingo priemonės Kinijos eksportui turėtų tik labai nedidelį poveikį, jei toks poveikis iš viso būtų. Be to, šiuo atveju priimtos tokios antidempingo priemonės, kurios dėl formos ir lygio gali būti Bendrijos pramonės apsaugos tinklas neiškraipant rinkos, kad nenukentėtų naudotojai. Atlikus tyrimą nustatyta, jog bet koks pavojus, kad sutriks tiekimas (jei taip apskritai atsitiktų), galėtų kilti tik dėl išaugusios Kinijos vietos paklausos ir dėl Kinijos politikos, kuria siekiama suvaržyti daug energijos reikalaujančių medžiagų eksportą, o ne dėl antidempingo priemonių.5. Išvada dėl Bendrijos interesų64.  Atlikus pirmiau minėtą papildomą Bendrijos naudotojų interesų analizę preliminariosios išvados dėl šių interesų nebuvo pakeistos. Net jei tam tikrais atvejais visa našta tektų naudotojams ir (arba) importuotojams, visais atvejais bet koks neigiamas finansinis poveikis jiems būtų nedidelis. Šiuo pagrindu laikoma, kad laikinajame reglamente pateiktos išvados dėl Bendrijos interesų nesikeičia. Kadangi jokių kitų pastabų negauta, jos galutinai patvirtinamos.H. GALUTINĖS PRIEMONĖS1. Žalos pašalinimo lygis65.  Laikinajame reglamente skaičiuojant žalos pašalinimo lygį naudotas ikimokestinio pelno skirtumas, pagrįstas vidutiniu pelno, kurį Bendrijos pramonė gavo 2003–2005 m., skirtumu, kuris preliminariais apskaičiavimais sudarė 15,3 % apyvartos. Ši vertė buvo laikoma ikimokestiniu pelnu, kokį šios rūšies pramonė šiame sektoriuje galėtų gauti normaliomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų importo dempingo kaina.66.  Keletas suinteresuotųjų šalių nesutiko su laikinai naudotu pelno skirtumo lygiu. Vienas naudotojas teigė, kad 15,3 % pelno norma yra pernelyg didelė, ir tvirtino, kad 2004 m. ir 2005 m. Bendrijos pramonės gautas pelnas buvo išskirtinis, nes tuo metu Kinijos kokso 80+ trūkumas buvo toks didelis, kad buvo sustabdytos tuo metu taikytos antidempingo priemonės. Šis naudotojas tvirtino, kad nėra pateisinamos priežasties naudoti gerokai didesnio pelno skirtumo, nei naudotas ankstesniame tyrime. Reikia pažymėti, kad ankstesnio tyrimo galutiniu etapu naudotas 10,5 % pelno skirtumas.67.  Bendradarbiaujantis Kinijos eksportuojantis gamintojas pakartojo teiginį, kad laikinai naudotas pelno skirtumas buvo iškraipytas dėl didelio 2004 m. ir 2005 m. pelno, gauto dėl išskirtinių rinkos sąlygų. Šis eksportuojantis gamintojas teigė, kad koksas 80+ − tai prekinis produktas ir kad 5 % pelno norma labiau atitiktų anksčiau naudotas prekinių produktų pelno normas.68.  Kita vertus, kai kurie Bendrijos pramonės gamintojai teigė, kad 15,3 % pelno normos nepakanka žalai pašalinti, kadangi minėti gamintojai anksčiau, kai dar nebuvo mažinamos kainos dėl importo dempingo kaina, gaudavo didesnį pelną. Jie teigė, kad 15,3 % pelno normos nepakanka, kad Bendrijos gamintojai galėtų atlikti investicijas, reikalingas norint atitikti privalomuosius aplinkos apsaugos standartus ir atnaujinti ar pradėti iš naujo naudoti uždarytą gamybos įrangą. Buvo teigiama, kad taip atnaujinus Bendrijos gamybą Bendrijos gamintojai galėtų tenkinti išaugusią kokso 80+ paklausą. Tačiau šie Bendrijos gamintojai nepateikė tikslių duomenų dėl pelno skirtumo, kuris jiems atrodytų tinkamas.69.  Pirmiausia reikėtų pažymėti, jog, atsižvelgiant į 25 konstatuojamojoje dalyje pateiktas naujas išvadas dėl pelningumo, nustatyta, kad 2003−2005 m. gautas svertinis vidutinis pelningumas buvo 13,1 %, o ne 15,3 %, kaip minėta laikinojo reglamento 107 konstatuojamojoje dalyje.70.  Antra, atsižvelgiant į gautas pastabas buvo iš naujo išnagrinėtas metodas, naudotas žalos pašalinimo lygiui nustatyti. Buvo manoma, kad pasirinktieji metai įprastomis aplinkybėmis iš tiesų galėtų būti netipiški, nes 2004 m. dėl didelio Kinijos kokso 80+ trūkumo rinkoje buvo išskirtinai pelningi metai (15 %). Ši išskirtinė padėtis pasikartojo 2005 m. (16,2 %). Kita vertus, tikėtina, kad 2003 m. Bendrijos pramonė vis dar gavosi nuo nustatyto dempingo poveikio praeityje, todėl pelno skirtumas galėjo būti mažesnis (8,1 %). Ankstesniame tyrime trejus metus iš eilės (1995−1997), kai Kinijos importas dar nebuvo taip stipriai įsiskverbęs į rinką, buvo naudotas 10,5 % tikslinis pelno dydis. Todėl atrodo, kad šis dydis tinkamiau parodo pelningumą, kurį gali gauti šios rūšies pramonė nesant importo dempingo kaina.71.  Dėl tam tikrų Bendrijos gamintojų argumentų, susijusių su investicijoms būtinu pelno skirtumu, reikia pažymėti, kad toks kriterijus nėra svarbus nustatant žalos pašalinimo lygį. Iš tiesų, skaičiuojant kainą, skirtą atitinkamai žalai pašalinti, turi būti naudojamas tik toks pelno skirtumas, kokio Bendrijos pramonė galėtų tikėtis normaliomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų importo dempingo kaina.72.  Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad, nesant importo dempingo kaina, Bendrijos pramonė galėtų pagrįstai tikėtis 10,5 % ikimokestinio pelno skirtumo, ir darant galutinę išvadą naudotas šis pelno skirtumas.73.  Skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą pakoreguotos Kinijos importo kainos (žr. 20 ir 21 konstatuojamąsias dalis) TL buvo palygintos su Bendrijos pramonės Bendrijos rinkoje parduodamo panašaus produkto nežalinga kaina. Nežalinga kaina buvo nustatyta koreguojant Bendrijos pramonės pardavimo kainą, siekiant parodyti dabar patikslintą pelno skirtumą (žr. 70 konstatuojamąją dalį). Šiuo palyginimu nustatytas skirtumas, išreikštas visos CIF importo vertės procentine dalimi, buvo 23,0 %, t. y. mažesnis nei apskaičiuotas dempingo skirtumas.74.  Kadangi nė vienas eksportuojantis gamintojas nesikreipė dėl individualaus režimo, bendras visoje šalyje žalos pašalinimo lygis buvo skaičiuojamas visiems KLR eksportuotojams.2. Galutinės priemonės75.  Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo žalos, priežastinio ryšio ir Bendrijos interesų ir pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalį, turėtų būti nustatytas galutinis antidempingo muitas, kurio lygis turėtų būti toks kaip nustatytas dempingo arba žalos skirtumas, priklausomai nuo to, kuris žemesnis, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle. Šiuo atveju, muito norma turėtų būti atitinkamai nustatoma pagal nustatytos žalos laipsnį.76.  Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, galutinis muitas turėtų būti 23,0 %.3. Priemonių pobūdis77.  Laikinuoju reglamentu nustatytas antidempingo muitas – mažiausia importo kaina (MIK). Kadangi laikinojo reglamento 112 konstatuojamojoje dalyje pateikti argumentai dėl MIK pasirinkimo tebegalioja ir negauta kitų šiam pasirinkimui prieštaraujančių pastabų, mažiausios importo kainos (MIK) priemonė patvirtinama.78.  Kaip nustatyta laikinojo reglamento 117 konstatuojamojoje dalyje, Komisija toliau nagrinėjo MIK taikomos indeksavimo sistemos tinkamumą. Todėl Komisija išnagrinėjo įvairias indeksavimo galimybes, visų pirma, koksinės akmens anglies – pagrindinės kokso 80+ žaliavos – kainos raidą. Tam tikri Bendrijos pramonės gamintojai taip pat teigė, kad MIK turėtų būti susieta su koksine akmens anglimi. Tačiau nustatyta, kad koksinės akmens anglies kainos raida ar kitokiu svarbesniu kainos veiksniu negalima pakankamai paaiškinti kokso 80+ kainos svyravimo. Todėl nuspręsta MIK neindeksuoti.79.  Mažiausia importo kaina nustatoma taikant žalos skirtumą eksporto kainoms, kuriomis remiantis buvo skaičiuojamas žalos pašalinimo lygis per TL. Todėl apskaičiuota galutinė mažiausia importo kaina yra 215 EUR už toną.4. Įgyvendinimas80.  Kadangi pastabų dėl priemonių įgyvendinimo negauta, laikinojo reglamento 114–116 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.81.  Buvo abejojama dėl šių priemonių taikymo atsižvelgiant į matavimo metodą nustatant kokso 80+ ir kokso 80- dalis mišrioje siuntoje. Atlikus tyrimą nustatyta, kad kokso 80+ importuotojai taiko griežtus kriterijus, inter alia , dydžiui ir drėgmei, o po nupirkto produkto pristatymo į Bendriją importuotojas atlieka kontrolinius matavimus, norėdamas užtikrinti, kad produktas atitinka tuos kriterijus. Pagrindiniai kokso naudotojai EB sertifikuojami pagal ISO 9001:2000 arba pagal lygiavertę valdymo sistemą, pagal kurias reikalaujama pateikti kiekvienos siuntos kilmės sertifikatus ir atitikties sertifikatą. Tokių atitikties sertifikatų, kuriais taip pat patvirtinamos matmenų specifikacijos, gali pareikalauti muitinės, kad patikrintų, ar deklaracijoje nurodyti duomenys yra tikslūs.82.  Pramonė taiko du standartus ISO 728:1995 ir ISO 18238:2006, kuriais nustatytas atitinkamai kokso matavimo metodas ir matuotino kokso atrankos metodas. Tai, kad importuojančioji pramonė jau taiko šiuos standartus, rodo, kad jie yra taikytini ir todėl susiję su šių priemonių įgyvendinimu.I. GALUTINIS LAIKINOJO MUITO SURINKIMAS83.  Manoma, kad, atsižvelgiant į nustatytą dempingo skirtumą, taip pat į Bendrijos pramonei padarytos žalos laipsnį, būtina galutinai surinkti sumas, užtikrintas taikant laikinuoju reglamentu nustatytus laikinuosius antidempingo muitus; galutinai surenkama nustatytų galutinių muitų suma. Kadangi galutinis muitas yra mažesnis nei laikinasis muitas, galutinę antidempingo muito normą viršijančios garantijomis užtikrintos sumos turėtų būti nerenkamos.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis1. Nustatomas galutinis antidempingo muitas, taikomas importuojamam akmens anglių koksui, kurio gabalėlių didžiausias skersmuo yra didesnis nei 80 mm (koksui 80+), kurio klasifikacinis KN kodas yra ex 2704 00 19 (TARIC kodas 2704 00 19 10) ir kurio kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika. Gabalėlių skersmuo nustatomas pagal ISO 728:1995 standartą.2. Galutinio antidempingo muito, taikomo 1 dalyje aprašytiems produktams, suma lygi mažiausios importo kainos, lygios 215 EUR už vieną toną ir neto kainos Bendrijos pasienyje nesumokėjus muito mokesčio skirtumui visuomet, kai kaina Bendrijos pasienyje nesumokėjus muito mokesčio yra mažesnė už mažiausią importo kainą.3. Antidempingo muitas taip pat turėtų būti taikomas pro rata akmens anglių koksui, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm, mišriose siuntose, kurių sudėtyje yra akmens anglių kokso, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm, ir tokio, kurio gabalėlių skersmuo yra mažesnis, nebent būtų nustatyta, kad akmens anglių koksas, kurio gabalėlių skersmuo yra didesnis nei 80 mm nesudaro daugiau nei 20 % mišraus siuntinio grynojo sausojo svorio. Mišiniuose esančio akmens anglių kokso, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm, kiekis gali būti nustatomas pagal pavyzdžius, vadovaujantis Tarybos reglamento EEB Nr. 2913/92[5] 68−70 straipsniais, kuriuose, inter alia , nustatyta, jog muitinė turi teisę reikalauti, kad deklarantas pateiktų kitus dokumentus, reikalingus deklaracijoje pateiktų duomenų tikslumui patikrinti, patikrinti prekes ir imti jų pavyzdžių analizei arba išsamiam patikrinimui. Tais atvejais, kai akmens anglių kokso, kurio gabalėlių skersmuo yra didesnis nei 80 mm, kiekis yra nustatomas pagal pavyzdžius, pavyzdžiai turi būti parenkami pagal ISO 18238:2006 standartą.4. Jei prieš patenkant į laisvą apyvartą prekės buvo sugadintos ir todėl nustatant muitinės vertę iš tiesų sumokėta ar mokėtina kaina yra proporcingai sumažinama, vadovaujantis Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93[6] 145 straipsniu, pirmiau nurodyta mažiausia importo kaina sumažinama procentine dalimi, atitinkančia iš tiesų sumokėtos ar mokėtinos kainos proporcingą sumažinimą. Tada mokėtinas muitas bus lygus sumažintos mažiausios importo kainos ir sumažintos neto kainos Bendrijos pasienyje nesumokėjus muito mokesčio skirtumui, nustatytam prieš atliekant muitinės formalumus.5. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.2 straipsnisGalutinai surenkamos garantijomis užtikrintos laikinojo antidempingo muito, nustatyto Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1071/2007 importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės akmens anglių koksui, kurio gabalėlių skersmuo didesnis nei 80 mm (koksas 80+), sumos, taikant pagal 1 straipsnį nustatytą galutinę muito normą. Sumos, užtikrintos garantijomis viršijant galutinį antidempingo muitą, nerenkamos.3 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkas[…] [1] OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).[2] OL C 313, 2006 12 20, p. 15.[3] OL L 244, 2007 9 19, p. 3.* Dėl aiškumo reikia pažymėti, kad laikinojo reglamento versijoje anglų kalba 14 konstatuojamojoje dalyje vartotas terminas „ isolation industries “ – tai korektūros klaida, ir turi būti „ insulation industries “.[4] Dėl konfidencialumo pateikiami tik ribiniai skaičiai.[5] OL L 302, 1992 10 19, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1791/2006 (OL L 363, 2006 12 20, p. 1).[6] OL L 253, 1993 10 11, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 214/2007 (OL L 62, 2007 3 1, p. 6).


|

52010PC0594

Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikram importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės polietileno tereftalatui  /* KOM/2010/0594 galutinis - NLE 2010/0297 */

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.10.21KOM(2010) 594 galutinis2010/0297 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikram importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės polietileno tereftalatuiAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1) PASIūLYMO APLINKYBėS |110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas susijęs su 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas) taikymu atliekant priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą dėl tam tikro importuojamo Kinijos Liaudies Respublikos kilmės polietileno tereftalato. |Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas teikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus |Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos Kinijos Liaudies Respublikos kilmės polietileno tereftalatui, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628-5 yra 78 ml/g arba didesnis ir kurio KN kodas šiuo metu yra 3907 60 20, nustatytas galutinis antidempingo muitas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1467/2004 (OL L 271, 2004 8 19, p.1). |Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. |2) KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |Atliekant tyrimą susijusios suinteresuotosios šalys turėjo galimybę apginti savo interesus pagal pagrindinio reglamento nuostatas. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nenumatytas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame pateiktas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. |3) TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |Siūlomų veiksmų santrauka 2009 m. rugpjūčio 18 d. Komisija pranešimu (toliau – pranešimas apie inicijavimą) Europos Sąjungos oficialiame leidinyje paskelbė apie antidempingo priemonių, taikomų importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės polietileno tereftalatui, galiojimo termino peržiūros inicijavimą. Peržiūros tyrimas inicijuotas 2009 m. gegužės 13 d. gavus „Plastics Europe“ polietileno tereftalato komiteto (toliau – skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį viso Sąjungoje pagaminamo tam tikro polietileno tereftalato, vardu pateiktą pagrįstą prašymą. Pridedamame Komisijos pasiūlyme dėl Tarybos reglamento, kuriuo vėl nustatomas galutinis antidempingo muitas, pateikiamos galutinės išvados dėl dempingo ir žalos pasikartojimo ir (arba) tęsimosi tikimybės ir Sąjungos interesų. Tyrimo išvados buvo pateiktos valstybėms narėms 2010 m. spalio 13 d. posėdžiavusiam Antidempingo komitetui. Dauguma valstybių narių palankiai vertino siūlomą veiksmų planą. Tarybai siūloma priimti pridedamą reglamento, kuris Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje turėtų būti paskelbtas ne vėliau kaip iki 2010 m. lapkričio 17 d., pasiūlymą. |Teisinis pagrindas 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas). |Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių. |Veiksmų pobūdis aprašytas minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą. |Nuoroda apie Sąjungai, nacionalinėms vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ūkinės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės bei administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma. |Pasirinkta priemonė |Siūloma priemonė – reglamentas. |Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos priežasties. Minėtame pagrindiniame reglamente kitos galimybės nenumatytos. |4) POVEIKIS BIUDžETUI |Pasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui. |2010/0297 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikram importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės polietileno tereftalatuiEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį ir 11 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau – Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,kadangi:A. PROCEDŪRA1. Galiojančios priemonės1.  Atlikus antidempingo tyrimą (toliau – pradinis tyrimas), Reglamentu (EB) Nr. 1467/2004[2] Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą tam tikram importuojamam inter alia Kinijos Liaudies Respublikos kilmės polietileno tereflatui (PET) (toliau – galutinės antidempingo priemonės). Nustatyti muito dydžiai buvo iki 22,9%, o tai atitiko 184 EUR/t importuojamo Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – nagrinėjamoji šalis arba KLR) kilmės produkto.2.  Atlikus naujojo eksportuotojo peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalį, Reglamentu (EB) Nr. 2167/2005[3] Taryba iš dalies pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 1467/2004.2. Prašymas atlikti peržiūrą3.  Paskelbus pranešimą[4] apie artėjantį taikomų galutinių antidempingo priemonių galiojimo terminą, 2009 m. gegužės 13 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Prašymą pateikė „Plastics Europe“ polietileno tereftalato komitetas (toliau – pareiškėjas) gamintojų, kurie gamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau kaip 50 %) viso PET Sąjungoje, vardu.4.  Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą buvo grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei gali tęstis arba pasikartoti.5.  Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, 2009 m. rugpjūčio 18 d. Komisija pranešimu apie inicijavimą Europos Sąjungos oficialiame leidinyje[5] (toliau – pranešimas apie inicijavimą) paskelbė apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.3. Tuo pačiu metu atliekami tyrimai6.  Pažymima, kad 2009 m. rugsėjo 3 d. Komisija taip pat paskelbė antidempingo tyrimo[6] pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį ir antisubsidijų tyrimo[7] pagal 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[8] 10 straipsnį inicijavimą dėl tam tikro importuojamo Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės PET.7.  2010 m. rugsėjo 29 d. Reglamentu (ES) Nr. 857/2010[9] Taryba tam tikram importuojamam Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalatui nustatė galutinį kompensacinį muitą. Tuo pačiu metu Komisija baigė antidempingo tyrimą[10].3. Tyrimas3.1. Tiriamasis laikotarpis8.  Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės tyrimą buvo nagrinėjamas 2008 m. liepos 1 d.–2009 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Analizuojant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).3.2. Su tyrimu susijusios šalys9.  Apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą Komisija oficialiai pranešė skundą pateikusiems gamintojams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, importuotojams ir (arba) prekiautojams bei žinomiems susijusiems naudotojams ir jų asociacijoms, eksportuojantiems gamintojams ir eksportuojančios nagrinėjamosios šalies atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą.10.  Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.11.  Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Sąjungos gamintojų, eksportuojančių gamintojų ir importuotojų skaičių, laikyta tikslinga, remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu, išnagrinėti, ar nereikėtų atlikti atrankos. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) pirmiau minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo peržiūros inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.12.  Keturiolika Sąjungos gamintojų pateikė prašomą informaciją ir sutiko, kad gali būti atrenkami. Remdamasi iš bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų gauta informacija, Komisija atrinko penkis Sąjungos gamintojus, kurie nesusijusiems pirkėjams ES parduoda 65 % visų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų parduodamo kiekio.13.  Kadangi tik du eksportuojantys Kinijos gamintojai pateikė prašomą informaciją, atrankos atlikti nereikėjo.14.  Tik vienas importuotojas pateikė prašomą informaciją ir sutiko, kad gali būti atrenkamas. Todėl nesusijusių importuotojų atrankos atlikti nereikėjo.15.  Komisija klausimynus nusiuntė atrinktiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams ir visiems žinomiems susijusiems ir apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą pranešusiems naudotojams ir tiekėjams. Klausimynai taip pat nusiųsti žinomiems JAV (numatoma panaši šalis) gamintojams.16.  Klausimyno atsakymus pateikė penki atrinkti Sąjungos gamintojai, septyni Sąjungos naudotojai, trys žaliavų tiekėjai ir du JAV gamintojai. Be to, septyni bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai pateikė prašomus bendruosius duomenis, kurių reikėjo žalos analizei atlikti. Tačiau eksportuojantys Kinijos gamintojai jokių klausimyno atsakymų nepateikė.17.  Atliekant tyrimą vienas iš penkių atrinktų Sąjungos gamintojų negalėjo pateikti visų prašomų duomenų, todėl atrinktų bendrovių skaičius turėjo būti sumažintas iki keturių gamintojų, kurie parduoda 47 % visų bendradarbiaujančių gamintojų parduodamo kiekio.18.  Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, reikalinga dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei ir Sąjungos interesams nustatyti. Tikrinamieji vizitai surengti toliau nurodytų bendrovių patalpose:a) Sąjungos gamintojai-  Novapet SA , Ispanija,-  Equipolymers srl , Italija,-  UAB Orion Global PET ( Indorama ), Lietuva,-  UAB Neo Group , Lietuva.b) Sąjungos naudotojai-  Puccetti, Italija.c) JAV gamintojai-  M&G Polymers USA, LLC , JAV,-  StarPet Inc ., JAV.B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS19.  Nagrinėjamasis produktas – tas pats produktas, kaip ir pradiniame tyrime, t. y. KLR kilmės polietileno tereftalatas, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628-5 yra 78 ml/g arba didesnis ir kurio KN kodas šiuo metu yra 3907 60 20.20.  Atlikus peržiūros tyrimą patvirtinta pradinio tyrimo išvada, kad nagrinėjamasis produktas, eksportuojančių gamintojų gaminami ir vidaus rinkoje arba trečiosioms šalims parduodami produktai ir Sąjungos pramonės gaminami ir parduodami produktai pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis charakteristikomis bei naudojami ta pačia paskirtimi. Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.C. DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ1. Pirminės pastabos21.  Kaip nurodyta pirmiau, nebuvo būtina atlikti atranką ir atrinkti eksportuojančius KLR gamintojus.22.  Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi buvo tiriama, ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas bus tęsiamas arba pasikartos.2. Importas dempingo kaina PTL23.  Kadangi importo iš KLR į Europos Sąjungą apimtis nebuvo didelė, nebuvo pagrindo daryti pagrįstą išvadą dėl dempingo. Todėl nebuvo atliktas dempingo skaičiavimas remiantis eksporto iš KLR kainomis, o atliekant tyrimą dėmesys buvo skiriamas dempingo pasikartojimo tikimybei nustatyti.3. Importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos24.  Atsižvelgiant į tai, kad nė vienas eksportuojantis KLR gamintojas nebendradarbiavo atliekant šį tyrimą, toliau nurodytos išvados pagrįstos turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, t. y. Eurostato duomenimis ir prašymu atlikti peržiūrą.3.1. Normaliosios vertės ir eksporto į trečiąsias šalis kainų santykis25.  Kadangi nė vienas eksportuojantis KLR gamintojas nebendradarbiavo, rinkos ekonomikos trečiosios šalies vidaus rinkos pardavimo kainos buvo lyginamos su eksporto iš KLR į trečiąsias šalis kainomis remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalimi.Panaši šalis26.  Kadangi KLR yra pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalis ir pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkto nuostatas normalioji vertė turėjo būti nustatyta remiantis kaina ar apskaičiuotąja normaliąja verte, gauta atitinkamoje trečiojoje rinkos ekonomikos šalyje (toliau – panaši šalis), arba pagal kainą, taikomą importuojant iš panašios šalies į kitas šalis, įskaitant Sąjungą, arba, jei tai neįmanoma, bet kuriuo kitu pagrįstu būdu, įskaitant už panašų produktą Sąjungoje faktiškai sumokėtą arba mokėtiną kainą, kuri prireikus tinkamai pakoreguojama, kad būtų įskaičiuotas pagrįstas pelno dydis.27.  Pranešime apie inicijavimą tinkama panašia šalimi KLR normaliajai vertei nustatyti numatyta pasirinkti JAV, ir suinteresuotosios šalys buvo paragintos pateikti savo pastabas. Pastabų ar prieštaravimų šiuo klausimu iš šalių nebuvo gauta. JAV buvo pasirinkta panašia šalimi atliekant pradinį tyrimą. Todėl JAV laikoma tinkama panašia šalimi.Normalioji vertė28.  Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį normalioji vertė buvo nustatyta remiantis panašios šalies gamintojų pateikta ir patikrinta informacija, t. y. remiantis JAV vidaus rinkoje sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis už produktų, kurie, kaip buvo nustatyta, buvo parduoti įprastinėmis prekybos sąlygomis, rūšis.29.  Atsižvelgiant į tai normalioji vertė buvo nustatyta kaip vidutinė svertinė pardavimo vidaus rinkoje kaina, kurią nesusijusiems pirkėjams taikė bendradarbiaujantys JAV gamintojai.30.  Visų pirma buvo nustatyta, ar kiekvieno iš šių dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių JAV gamintojų bendras panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams kiekis buvo tipiškas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį, t. y. ar jis sudarė ne mažiau kaip 5 % bendro eksportui į Europos Sąjungą parduoto nagrinėjamojo produkto kiekio. Nustatyta, kad per tiriamąjį laikotarpį abiejų JAV gamintojų pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku.31.  Po to Komisija nagrinėjo, ar panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia JAV rinkoje parduoto panašaus produkto dalis per PTL buvo pelningai parduota vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams.32.  Kadangi panašaus produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė mažiau nei 80 % visos panašaus produkto pardavimo apimties, normalioji vertė buvo pagrįsta faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip svertinis pelningo pardavimo vidurkis.Eksporto kaina33.  Kaip nurodyta pirmiau, kadangi importo apimtis buvo nedidelė ir jokie eksportuojantys KLR gamintojai nebendradarbiavo, eksporto kaina buvo nagrinėjama remiantis turimais KLR statistiniais eksporto duomenimis apie produkto, eksportuojamo iš KLR į tris svarbiausias eksporto rinkas (Japoniją, Ukrainą ir Jungtines Valstijas), kiekį ir vertę; tai buvo tinkamiausia turima informacija pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Eksportas į šias rinkas sudarė apytiksliai 50 % KLR nagrinėjamojo produkto eksporto.Palyginimas34.  Iš KLR statistinių eksporto duomenų matyti, kad eksporto į pirmiau minėtas trečiąsias šalis kainos buvo mažesnės už nustatytą normaliąją vertę KLR. Iš tikrųjų atlikus tyrimą nustatyta, kad apskritai šis kainų skirtumas per PTL buvo 14–38 %. Tai rodo, kad yra tikimybė, jog eksportas į Europos Sąjungą bus vėl vykdomas dempingo kaina, jeigu priemonės bus panaikintos.3.2. Nepanaudoti pajėgumai35.  Kadangi nebuvo kitos informacijos apie gamybą ir pajėgumus, analizė atlikta pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remiantis prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija.36.  Remiantis turima informacija ir kadangi nebuvo jokios paneigiančios informacijos, per nagrinėjamąjį laikotarpį gamybos pajėgumai KLR padidėjo 16 %. Per PTL buvo naudojama apie 72 % pajėgumų. Todėl nepanaudoti pajėgumai buvo dideli ir viršijo 700 000 tonų. Panaudojus šiuos pajėgumus, Kinijos tiekiamo produkto kiekis galėtų sudaryti iki 23 % ES suvartojamo produkto kiekio.37.  Be to, kadangi tikėtina, kad KLR gamybos pajėgumai augs daug sparčiau nei vidaus paklausa, didelė padidėjusios produkcijos dalis greičiausiai bus eksportuojama.4. Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės38.  Atsižvelgiant į tai, kad nagrinėjamojo produkto eksporto į pagrindines KLR eksporto rinkas kainos yra mažesnės už per PTL nustatytą normaliąją vertę, ir atsižvelgiant į didinamus nepanaudotus pajėgumus, tikėtina, kad nustojus galioti priemonėms, Kinijos eksporto į ES dempingo kaina apimtis padidės.39.  Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, tikėtina, kad nustojus galioti priemonėms dempingas gali pasikartoti.D. SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS40.  Per PTL Sąjungoje panašų produktą gamino 17 gamintojų. Todėl laikoma, kad šių gamintojų produkcija (apskaičiuota remiantis iš bendradarbiaujančių gamintojų gauta informacija, o kitų Sąjungos gamintoju atveju – remiantis prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis) sudaro Sąjungos gamybą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.41.  Iš šių 17 gamintojų 12 visapusiškai bendradarbiavo atliekant tyrimą. Nustatyta, kad šie 12 gamintojų pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 80 %) viso panašaus produkto Sąjungoje. Todėl šie 12 bendradarbiaujančių gamintojų sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau – Sąjungos pramonė). Kiti Sąjungos gamintojai toliau vadinami „kitais Sąjungos gamintojais“. Šie kiti Sąjungos gamintojai skundui nei pritarė, nei prieštaravo.42.  Siekiant išnagrinėti žalą, toliau nurodytais dviem lygmenimis buvo nustatyti žalos rodikliai:43.  makroekonominiai rodikliai (gamyba, pajėgumai, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, vidutinės vieneto kainos, dempingo skirtumų dydis ir atsigavimas nuo ankstesnio dempingo poveikio) įvertinti visos Sąjungos gamybos lygiu, remiantis informacija, surinkta iš gamintojų, kurie kreipėsi per atranką, o kitų Sąjungos gamintojų atveju – remiantis vertinimu, pagrįstu prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis;44.  atrinktų Sąjungos gamintojų mikroekonominiai rodikliai (atsargos, darbo užmokestis, pelningumas, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas, pajėgumas padidinti kapitalą ir investicijos) analizuoti remiantis tų gamintojų pateikta informacija.45.  Pažymima, kad ES PET rinkoje yra pakankamai daug gamintojų, paprastai priklausančių didesnėms grupėms, kurių pagrindinė buveinė yra ne ES. Rinkoje vyksta konsolidacijos procesas – neseniai būta susiliejimų ir uždarymų. Pavyzdžiui, Tergal Fibers (Prancūzija), Invista (Vokietija) ir Artenius (JK) PET gamyklos nuo 2009 m. uždarytos, o Indorama perėmė buvusias Eastman gamyklas JK ir Nyderlanduose.E. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE1. Sąjungos suvartojimas46.  Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtimi ir iš Eurostato gautais duomenimis apie ES rinkos importo apimtį, o kitų Sąjungos gamintojų suvartojimas – skaičiavimais, pagrįstais prašyme atlikti peržiūrą nurodyta informacija.47.  Nagrinėjamojo produkto suvartojimas Sąjungoje nuo 2006 m. iki PTL pabaigos padidėjo 11 %. Tiksliau tikroji paklausa 2007 m. padidėjo 8 %, 2007–2008 m. šiek tiek sumažėjo (2 procentiniais punktais), o nuo 2008 m. iki PTL pabaigos padidėjo 5 procentiniais punktais.1 lentelė2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |Bendras ES suvartojimas (tonomis) | 2 709 400 | 2 936 279 | 2 868 775 | 2 996 698 |Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 108 | 106 | 111 |Šaltinis: klausimyno atsakymai, Eurostato duomenys ir prašymas atlikti peržiūrą.2. Importo iš Kinijos Liaudies Respublikos apimtis, rinkos dalis ir kainos48.  Per nagrinėjamąjį laikotarpį nagrinėjamojo produkto importo dempingo kaina į ES apimtis buvo santykinai maža ir net sumažėjo. Per PTL ji sudarė 13 483 tonas arba 0,4 % rinkos dalies. 2006–2008 m. Kinijos importo kainos nekito, po to per PTL gerokai sumažėjo iki 897 EUR už toną CIF lygiu, t. y. 12 procentinių punktų, palyginti su 2008 m. kainomis.2 lentelė2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |Importo iš KLR apimtis (tonomis) | 16 425 | 20 159 | 18 001 | 13 483 |Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 123 | 110 | 82 |Importo iš KLR rinkos dalis | 0,6 % | 0,7 % | 0,6 % | 0,4 % |Importo kaina (EUR/toną) | 1 011 | 1 008 | 1 020 | 897 |Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 100 | 101 | 89 |Šaltinis: Eurostatas.3. Importas iš kitų trečiųjų šaliųa) Importas iš Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų49.  Kaip minėta 6 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, antidempingo ir antisubsidijų tyrimai dėl iš Irano, Pakistano ir Junginių Arabų Emyratų importuojamo PET buvo vykdomi tuo pačiu metu kaip ir ši peržiūra.50.  Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš Irano, Pakistano ir Junginių Arabų Emyratų į ES apimtis labai padidėjo ir per PTL sudarė 304 202 tonas arba 10,2 % rinkos dalies. Šio importo kainos buvo net mažesnės už importo iš KLR kainas.3 lentelė2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |Importo iš Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų apimtis (tonomis) | 55 939 | 67 067 | 218 248 | 304 202 |Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 120 | 390 | 544 |Importo iš Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų rinkos dalis | 2,1% | 2,3% | 7,6% | 10,2% |Importo kaina (EUR/toną) | 1 030 | 1 023 | 1 015 | 882 |Šaltinis: Eurostatas.b) Importas iš Korėjos Respublikos51.  Korėjos Respublikai antidempingo muitai taikomi nuo 2000 m. Tačiau dviem Korėjos bendrovėms taikomas nulinis antidempingo muitas, o atlikus tyrimą nustatyta, kad iš Korėjos Respublikos toliau importuojamas didelis kiekis, kuris labai padidėjo per nagrinėjamąjį laikotarpį. Importo iš Korėjos apimtis nuo 2006 m. iki PTL pabaigos padidėjo beveik 150 %, o jam tenkanti rinkos dalis padidėjo nuo 3,5 % 2006 m. iki 7,7 % per PTL.4 lentelė2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |Importo iš Pietų Korėjos apimtis (tonomis) | 94 023 | 130 994 | 177 341 | 231 107 |Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 139 | 189 | 246 |Importo iš Pietų Korėjos rinkos dalis | 3,5 % | 4,5 % | 6,2 % | 7,7 % |Importo kaina (EUR/t) | 1 084 | 1 071 | 1 063 | 914 |Šaltinis: Eurostatas.52.  Vidutinė importo iš Korėjos kaina iš esmės buvo šiek tiek mažesnė už vidutines Sąjungos gamintojų kainas. Tačiau Korėjos kainos buvo didesnės už vidutines KLR kainas.c) Importas iš kitų pirmiau nenurodytų trečiųjų šalių53.  Per nagrinėjamąjį laikotarpį nagrinėjamojo produkto importo iš kitų trečiųjų šalių į ES apimtis šiek tiek padidėjo ir per PTL sudarė 428 396 tonas arba 14,3 % rinkos dalies. Šio importo kainos yra santykinai didelės ir viršija atitinkamas importo iš KLR ir šalių, nagrinėtų tuo pačiu metu atliekamuose tyrimuose, kainas bei vidutinį Sąjungos pramonės kainų lygį.5 lentelė2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis (tonomis) | 337 036 | 407 253 | 344 626 | 428 396 |Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 121 | 102 | 127 |Importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis | 12,4% | 13,9% | 12,0% | 14,3% |Importo kaina (EUR/t) | 1 159 | 1 127 | 1 135 | 978 |Šaltinis: Eurostatas.54.  Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, galima daryti išvadą, kad importas iš kitų trečiųjų šalių neturėjo jokio neigiamo poveikio Sąjungos pramonės padėčiai.4. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis55.  Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėti visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, kurie nagrinėjamuoju laikotarpiu turėjo įtakos Sąjungos pramonės būklei.4.1. Makroekonominiai rodikliaia) Gamyba56.  Sąjungos gamybos apimtis nuo 2006 m. iki PTL pabaigos sumažėjo 4 %. Tiksliau, 2007 m. ji padidėjo 5 % iki apytiksliai 2 570 000 tonų, tačiau 2008 m. sumažėjo net 10 procentinių punktų, palyginti su 2007 m., o nuo 2008 m. iki PTL pabaigos nežymiai padidėjo 1 procentiniu punktu ir sudarė apie 2 300 000 tonų.6 lentelė2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |Gamyba (tonomis) | 2 439 838 | 2 570 198 | 2 327 169 | 2 338 577 |Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 105 | 95 | 96 |Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.b) Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas57.  Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojų gamybos pajėgumai padidėjo 15 %. Tiksliau, 2007 m. jie padidėjo 1 %, 2008 m. – dar 5 procentiniais punktais, o per PTL – net dar 9 procentiniais punktais.7 lentelė2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |Gamybos pajėgumai (tonomis) | 2 954 089 | 2 971 034 | 3 118 060 | 3 385 738 |Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 101 | 106 | 115 |Pajėgumų naudojimas | 83% | 87% | 75% | 69% |Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 105 | 90 | 84 |Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.58.  Pajėgumų naudojimas 2006 m. siekė 83 %, 2007 m. padidėjo iki 87 %, tačiau 2008 m. sumažėjo iki 75 %, o per PTL – net iki 69 %. Iš mažėjančio pajėgumų naudojimo koeficiento 2008 m. ir per PTL matyti, kad tuo laikotarpiu sumažėjo gamybos apimtis ir padidėjo gamybos pajėgumai.c) Pardavimo apimtis59.  Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams ES rinkoje apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo nedaug. Pardavimo apimtis 2007 m. padidėjo 5 %, tačiau kitais metais sumažėjo ir buvo šiek tiek mažesnė nei 2006 m., o per PTL buvo 3 % mažesnė nei 2006 m., t. y. siekė apie 2 100 000 tonų. Atsižvelgiant į tai, kad atsargų nebuvo daug, iš pardavimo apimties raidos aiškiai matyti gamybos apimties raida.8 lentelė2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |ES pardavimas (tonomis) | 2 202 265 | 2 318 567 | 2 171 203 | 2 133 787 |Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 105 | 99 | 97 |Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.d) Rinkos dalis60.  Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos gamintojai prarado 10 procentinių punktų rinkos dalies, kuri sumažėjo nuo 85 % 2006 m. iki 75 % per PTL. Iš sumažėjusios rinkos dalies matyti, kad nepaisant padidėjusio suvartojamo kiekio Sąjungos pramonės pardavimo apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 3 %. Pažymima, kad tokia mažėjimo tendencija nustatyta ir atrinktiems Sąjungos gamintojams.9 lentelė2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |Sąjungos gamintojų rinkos dalis | 84,9 % | 83,2 % | 79,8 % | 75,1 % |Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 98 | 94 | 88 |Šaltinis: klausimyno atsakymai, prašymas atlikti peržiūrą ir Eurostatas.e) Augimas61.  Nuo 2006 m. iki PTL pabaigos, kai Sąjungos suvartojimas padidėjo 11 %, Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis ES rinkoje sumažėjo 3 %, o Sąjungos gamintojų rinkos dalis sumažėjo 10 procentinių punktų. Taigi daroma išvada, kad Sąjungos gamintojai negalėjo pasinaudoti rinkos augimu.f) Užimtumas62.  Sąjungos gamintojų užimtumo lygis nuo 2006 m. iki PTL pabaigos sumažėjo 15 %. Tiksliau, įdarbintų žmonių skaičius labai sumažėjo nuo 2 400 (2006 m.) iki 2 100 (2007 m.) arba 13 % ir buvo labai panašus 2008 m. ir per PTL. Užimtumas 2007 m. sumažėjo dėl to, kad daug ES gamintojų stengėsi vykdyti restruktūrizaciją.10 lentelė2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |Užimtumas (darbuotojai) | 2.410 | 2.100 | 2.060 | 2.057 |Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 87 | 85 | 85 |Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.g) Našumas63.  Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojų darbo jėgos našumas, vertinamas pagal darbuotojo išdirbį (tonomis) per metus, padidėjo 12 %. Iš to matyti, kad gamybos apimtis mažėjo lėčiau nei užimtumo lygis ir kad Sąjungos gamintojų efektyvumas padidėjo. Tai ypač akivaizdu 2007 m., kai gamybos apimtis didėjo, nors užimtumo lygis mažėjo, o našumas buvo 21 % didesnis nei 2006 m.11 lentelė2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |Našumas (tonomis vienam darbuotojui) | 1 013 | 1 224 | 1 130 | 1 137 |Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 121 | 112 | 112 |Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.h) Pardavimo kainoms poveikio turintys veiksniai64.  Sąjungos gamintojų metinės vidutinės pardavimo kainos ES rinkoje nesusijusiems pirkėjams 2006–2008 m. nesikeitė ir sudarė apie 1 100 EUR už toną. Per PTL metinė vidutinė pardavimo kaina sumažėjo 12 % ir sudarė 977 EUR už toną. Iš metinės vidutinės pardavimo kainos nematyti PET kainos svyravimų Europos (ir pasaulio) rinkoje per mėnesį ar net dieną, tačiau jos pakanka, norint nustatyti nagrinėjamojo laikotarpio tendenciją. PET pardavimo kainos paprastai kinta taip pat, kaip pagrindinės žaliavos (daugiausia grynintos tereftalio rūgšties (PTA) ir monoetileno glikolio (MEG)) kainos, nes pagrindinės žaliavos sudaro iki 80 % visų PET sąnaudų.12 lentelė2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |Vieneto kaina ES rinkoje (EUR/t) | 1 110 | 1 105 | 1 111 | 977 |Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 100 | 100 | 88 |Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.i) Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po ankstesnio dempingo65.  Primenama, kad dėl šiuo metu labai nedidelės PET importo iš KLR apimties nebuvo atliktas joks dempingo skaičiavimas. Tačiau, kaip nurodyta 39 konstatuojamoje dalyje, dempingo pasikartojimo tikimybė nustatyta remiantis trečiosioms šalims taikomomis kainomis ir viršytais pajėgumais. Dėl atsigavimo po ankstesnio dempingo svarbu priminti, kad nustačius galutines antidempingo priemones iš KLR importuojamam produktui, Sąjungos pramonė patyrė neigiamą poveikį dėl subsidijuoto importo iš Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų, dėl kurio 2010 m. birželio mėn.[11] buvo nustatytos laikinosios kompensacinės priemonės. Todėl nebuvo galima nustatyti jokio faktinio atsigavimo po ankstesnio dempingo ir yra manoma, kad Sąjungos pramonė dėl bet kokio importo dempingo kaina į Sąjungos rinką yra pažeidžiama.4.2. Mikroekonominiai rodikliaia) Atsargos66.  Atrinktų gamintojų laikotarpio pabaigos atsargos nuo 2006 m. iki PTL pabaigos sumažėjo 22 %. Pažymima, kad atsargos sudarė mažiau nei 5 % metinės gamybos apimties, todėl šis rodiklis nėra labai svarbus analizuojant žalą.13 lentelėAtrinktos bendrovės | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis) | 61 374 | 57 920 | 46 951 | 47 582 |Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 94 | 77 | 78 |Šaltinis: klausimyno atsakymai.b) Darbo užmokestis67.  Metinės darbo sąnaudos 2006–2007 m. padidėjo 11 %, o 2008 m. sumažėjo 2 procentiniais punktais, palyginti su 2007 m., ir per PTL – dar 9 procentiniais punktais, palyginti su 2008 m., bei pasiekė 2006 m. lygį. Taigi, apskritai darbo sąnaudos nekito.14 lentelėAtrinktos bendrovės | 2006 | 2007 | 2008 | PTL |Metinės darbo sąnaudos (EUR) | 27 671 771 | 30 818 299 | 30 077 380 | 27 723 396 |Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 111 | 109 | 100 |Šaltinis: klausimyno atsakymai.c) Pelningumas ir investicijų grąža68.  Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų gamintojų panašaus produkto pardavimo ES rinkoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas, išreikštas grynojo pardavimo procentiniu dydžiu, buvo neigiamas ir net sumažėjo nuo -6,9 iki -7,5 %. Tiksliau, su atrinktų gamintojų pelningumu susijusi padėtis 2007 m. pagerėjo, kai grynieji nuostoliai sudarė tik -1,5 % grynojo pardavimo apimties, tačiau 2008 m. nuostoliai padidėjo net iki -9,3 %. Per TL padėtis šiek tiek pagerėjo. Per PTL padėtis šiek tiek pagerėjo.15 lentelėAtrinktos bendrovės | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |ES pelningumas (grynojo pardavimo %) | -6,9 % | -1,5 % | -9,3 % | -7,5 % |Indeksas (2006 m.= -100) | -100 | -22 | -134 | -108 |Investicijų grąža (investicijų grynosios buhalterinės vertės pelnas %) | -9,6 % | -3,1 % | -16,8 % | -12,3 % |Indeksas (2006 m.= -100) | -100 | -32 | -175 | -127 |Šaltinis: klausimyno atsakymai.69.  Iš esmės, investicijų grąža (toliau – IG), išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelno dydžiu, kito taip pat, kaip pelningumas. Investicijų grąža nuo -9,6 % 2006 m. padidėjo iki -3,1 % 2007 m. 2008 m. ji sumažėjo iki -16,8 % ir PTL vėl padidėjo iki -12,3 %. Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijų grąža buvo neigiama ir sumažėjo 2,7 procentinio punkto.d) Grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą70.  Iš veiklos gaunamų grynųjų pinigų srautas 2006 m. buvo neigiamas, t. y. -18,5 mln. EUR. Jis gerokai padidėjo 2007 m., kai tapo teigiamu ir sudarė 19,5 mln. EUR, tačiau 2008 m. labai sumažėjo (-42 mln. EUR) ir per PTL sudarė -11 mln. EUR. Apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu grynųjų pinigų srautas pagerėjo, nors ir buvo neigiamas.71.  Požymių, kad Sąjungos pramonė būtų patyrusi sunkumų padidinti kapitalą, nebuvo iš esmės dėl to, kad kai kurie gamintojai priklauso didelėms grupėms.16 lentelėAtrinktos bendrovės | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | PTL |Grynųjų pinigų srautas (EUR) | -18 453 130 | 19 478 426 | -42 321 103 | -11 038 129 |Indeksas (2006 m.=100) | -100 | 206 | -229 | -60 |Šaltinis: klausimyno atsakymai.e) Investicijos72.  Atrinktų bendrovių metinės investicijos į panašaus produkto gamybą 2006–2007 m. sumažėjo 34 %, 2007–2008 m. – dar 59 procentiniais punktais, o per PTL tik šiek tiek. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijos sumažėjo 96 %. Šį didelį investicijų sumažėjimą galima iš dalies paaiškinti tuo, kad 2006 ir 2007 m. įsigytos naujos gamybos linijos, kuriomis siekta padidinti pajėgumus.17 lentelėAtrinktos bendrovės | 2006 | 2007 | 2008 | PTL |Grynosios investicijos (EUR) | 98 398 284 | 64 607 801 | 6 537 577 | 4 298 208 |Indeksas (2006 m.=100) | 100 | 66 | 7 | 4 |Šaltinis: klausimyno atsakymai.73.  Manoma, kad mažą investicijų lygį 2008 m. ir per PTL lėmė dabartinė pažeidžiama Sąjungos pramonės finansinė padėtis.5. Išvada dėl Sąjungos pramonės padėties74.  Išanalizavus makroekonominius duomenis nustatyta, kad Sąjungos gamintojai nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažino gamybos ir pardavimo apimtį. Nors sumažėjimas nebuvo labai didelis, jį reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kad nuo 2006 m. iki PTL pabaigos padidėjo paklausa, dėl to Sąjungos gamintojų rinkos dalis sumažėjo 10 procentinių punktų iki 75 %.75.  Tuo pačiu metu iš atitinkamų mikroekonominių rodiklių matyti, kad atrinktų Sąjungos gamintojų ekonominė padėtis akivaizdžiai blogėjo. Pelningumas ir investicijų grąža buvo neigiami, ir nuo 2006 m. iki PTL pabaigos šie rodikliai apskritai toliau blogėjo. Grynųjų pinigų srautas, nepaisant bendrų teigiamų pokyčių, per PTL taip pat buvo neigiamas.76.  Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad Sąjungos pramonė ir toliau patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje, ir kad jos padėtis yra labai nestabili, pažeidžiama ir labai skiriasi nuo padėties, kurios būtų galima tikėtis, jei ji būtų atsigavusi nuo žalos, nustatytos atliekant pradinį tyrimą.F. ŽALOS TĘSIMOSI TIKIMYBĖ1. Numatomos importo apimties ir kainų poveikis panaikinus priemones77.  Kaip nustatyta 38 konstatuojamojoje dalyje, eksportuojantys KLR gamintojai turėjo didelių nepanaudotų pajėgumų ir akivaizdžių galimybių didinti eksporto į Sąjungos rinką apimtį.78.  Per PTL KLR kilmės PET eksporto į trečiąsias šalis CIF kainos buvo mažesnės už vidutines Sąjungos pramonės kainas. Pažymima, kad šis skirtumas nebuvo reikšmingas, ir atsižvelgiant į tai, kad šiam importuojamam produktui taikomas įprastas muitas ir tam tikri mokesčiai po importo, dėl jų nebūtų priverstinai mažinamos per PTL taikytos Sąjungos pramonės kainos. Vis dėlto reikia pabrėžti, kad tuo pačiu metu atlikto antisubsidijų tyrimo, nurodyto 6 konstatuojamojoje dalyje, informacija rodo, kad per PTL Sąjungos pramonės kainos buvo gerokai sumažintos dėl subsidijuoto importo iš Irano, Pakistano ir JAE. Vadinasi tai, kad per PTL kainos faktiškai nebuvo priverstinai mažinamos, nereiškia, jog pradėjus vėl importuoti produktą iš KLR, jų kainų lygis nebūtų žalingas.79.  Iš tikrųjų, palyginus faktines importo iš KLR kainas su nežalingų kainų lygiu, nustatyta, kad dėl importo iš KLR Sąjungos pramonė turėtų priverstinai parduoti produktą mažesnėmis (nežalingomis) kainomis. Todėl importuojamam KLR kilmės produktui netaikant antidempingo muitų ir padidėjus importo dempingo kaina iš KLR apimčiai, Sąjungos pramonei būtų daromas dar stipresnis spaudimas mažinti kainas ir būtų daroma žala.80.  Be to, atsižvelgiant į esamus nepanaudotus PET gamybos pajėgumus KLR ir į tai, kad KLR eksportuotojai greičiausiai sieks susigrąžinti prarastas rinkos dalis, labai tikėtina, kad panaikinus priemones, eksporto kainos gali sumažėti. Tai sustiprintų spaudimą mažinti kainas ir veikiausiai toliau darytų neigiamą poveikį Sąjungos pramonei, kurios padėtis ir taip pažeidžiama ir kuri patyrė materialinę žalą.81.  Nors importo iš KLR poveikis dabartinei nestabiliai Sąjungos pramonės būklei buvo ribotas dėl nedidelio importuojamo kiekio nagrinėjamuoju laikotarpiu, labai tikėtina, kad panaikinus priemones padėtis pasikeistų. Iš tikrųjų, jei priemonės būtų panaikintos ir Sąjungos pramonė nebūtų apsaugota nuo padidėjusios importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies apimties, toliau blogėtų ir taip nestabili finansinė padėtis ir būtų patiriama daugiau nuostolių.2. Išvada dėl žalos tęsimosi ir (arba) pasikartojimo tikimybės82.  Tuo remiantis daroma išvada, kad, panaikinus KLR taikomas priemones, Sąjungos pramonei daroma žala tęstųsi.G. SĄJUNGOS INTERESAI83.  Vadovaujantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu buvo nagrinėjama, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai. Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį.84.  Reikėtų priminti, kad atliekant pradinį tyrimą laikyta, kad priemonių priėmimas neprieštarauja Sąjungos interesams. Be to, atsižvelgiant į tai, kad šis tyrimas yra peržiūra, kurią atliekant analizuojama padėtis, kuri jau buvo nustačius antidempingo priemones, ir leidžiama vertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį susijusioms šalims, kurį daro dabartinės antidempingo priemonės.85.  Todėl nagrinėta, ar nepaisant išvadų, kad žalingas dempingas tikriausiai tęstųsi arba pasikartotų, buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju toliau taikant priemones būtų pažeisti Sąjungos interesai.1. Sąjungos pramonės ir kitų Sąjungos gamintojų interesai86.  Toliau taikant antidempingo priemones iš nagrinėjamosios šalies importuojamam produktui, Sąjungos pramonė turėtų daugiau galimybių pasiekti pagrįstą pelningumo lygį ir taip išvengtų būti išstumta iš rinkos dėl didelės importo dempingo kaina iš KLR apimties. Iš tiesų labai tikėtina, kad bus vykdomas žalingas dempingas dideliais kiekiais, prieš kurį Sąjungos pramonė negalės atsilaikyti. Todėl Sąjungos pramonei būtų naudinga jei ir toliau būtų taikomos dabartinės antidempingo priemonės.87.  Atitinkamai daroma išvada, kad toliau taikant antidempingo priemones KLR, nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės ir kitų Sąjungos gamintojų interesams.2. Nesusijusių Sąjungos importuotojų interesai88.  Kaip nurodyta pirmiau, tik vienas atrankoje dalyvaujantis importuotojas pateikė tam tikros informacijos Šis importuotojas griežtai prieštaravo tolesniam priemonių taikymui, nors patvirtino importo iš KLR nevykdęs. Todėl daroma išvada, kad tolesnis priemonių taikymas iš KLR importuojamam produktui neturėtų jokio reikšmingo poveikio šio importuotojo veiklos rezultatams.89.  Joks kitas importuotojas atitinkamos informacijos nepateikė. Kadangi toliau importuojama iš kitų šalių, kurioms šiuo metu taikomos galiojančios antidempingo priemonės, ir galima importuoti iš šalių, kurioms nenustatytos antidempingo priemonės (pvz., Omano, JAV, Brazilijos), manoma, kad importuotojai gali ir toliau naudotis šiais alternatyviais tiekimo šaltiniais.90.  Turint omenyje, kad nėra įrodymų, patvirtinančių, jog galiojančios priemonės turėjo didelio neigiamo poveikio importuotojams, daroma išvada, kad tolesnis priemonių taikymas neturės reikšmingo neigiamo poveikio ES importuotojams.3. Žaliavų tiekėjų interesai Sąjungoje91.  Atliekant tyrimą bendradarbiavo žaliavų tiekėjai (du PTA ir vienas MEG tiekėjas) ir per nustatytą terminą pateikė klausimyno atsakymus. Tiekėjų Europos įmonėse įdarbinta apie 700 su PTA ir (arba) MEG gamyba susijusių darbuotojų.92.  Atrinkti Sąjungos gamintojai apie 50 % PTA įsigyja iš bendradarbiaujančių PTA gamintojų. PTA gamintojai ypač priklausomi nuo PET gamintojų, kurie yra pagrindiniai jų klientai, padėties. Mažos PET kainos reiškia mažesnes PTA kainas ir mažesnį PTA gamintojų pelną. Taigi, manoma, kad priemonių nustatymas dempingo kaina importuojamam PET gali būti naudingas PTA gamintojams.93.  Bendradarbiaujančio MEG tiekėjo atveju MEG sudaro mažiau nei 10 % jo visos apyvartos. Pažymima, kad PET nėra vienintelė ar didžiausia galima MEG panaudojimo paskirtis, todėl MEG gamintojai mažiau priklausomi nuo padėties PET pramonėje. Nepaisant to, sunkumai PET pramonėje MEG tiekėjams gali turėti tam tikro nedidelio poveikio, bent jau trumpą ar vidutinišką laikotarpį.94.  Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad tolesnis priemonių taikymas iš KLR importuojamam produktui atitiktų žaliavų tiekėjų interesus.4. Naudotojų interesai95.  Šiame tyrime nagrinėjamas PET (t. y. kurio klampos skaičius 78 ml/g arba didesnis, vadinamasis butelių rūšies PET) daugiausia naudojamas buteliams vandeniui ir kitiems gėrimams gaminti. Jo panaudojimo kitoms pakuotėms (kietų maisto produktų ar valymo priemonių pakuotėms) ir plėvelei gaminti galimybės dar plėtojamos, tačiau tokioms paskirtims šis produktas naudojamas labai retai. Buteliai iš PET gaminami dviem etapais: i) pirmiausia į formą įpurškiant PET padaromi ruošiniai ir ii) vėliau ruošinys kaitinamas ir iš jo pučiamas butelis. Butelių gamyba gali būti integruotas procesas (t. y. ta pati bendrovė perka PET, gamina ruošinį ir iš jo pučia butelį) arba gali būti atliekamas tik antrasis etapas (butelio pūtimas iš ruošinio). Ruošinius palyginti lengva gabenti, nes jie yra nedideli ir jų galima daug sudėti, tuo tarpu tušti buteliai yra nestabilūs ir dėl dydžio juos brangu gabenti.96.  PET butelius vandeniu ir (arba) kitais skysčiais užpildo išpilstymo į butelius bendrovės. Išpilstymo į butelius bendrovės dažnai su PET verslu susijusios per integruotas butelių gaminimo operacijas arba žaliavų perdirbimo susitarimus su subrangovais perdirbėjais ir (arba) butelių gamintojais, kurių vardu jos derasi dėl PET kainų su gamintoju (lengvasis žaliavų perdirbimas) arba netgi perka PET saviems buteliams (sunkusis žaliavų perdirbimas).97.  Taigi, galima išskirti dvi naudotojų grupes:98.  perdirbėjai ir (arba) butelių gamintojai, kurie PET perka tiesiogiai iš gamintojų, perdirba į ruošinius (ar butelius) ir parduoda toliau perdirbimui (ar užpildymui), ir99.  išpilstymo į butelius bendrovės, kurios perka PET savo subrangovams butelių gamintojams ir (arba) perdirbėjams (sunkusis žaliavų perdirbimas) arba derasi dėl kainos, už kurią subrangovas perdirbėjas ir (arba) butelių gamintojas gaus PET (lengvasis žaliavų perdirbimas).100.  Atliekant šį tyrimą kreiptasi į daugiau nei 70 naudotojų, tačiau tik septyni iš jų (perdirbėjai ir butelių gamintojai) nusprendė bendradarbiauti ir užpildė naudotojo klausimyną.101.  Nustatyta, kad bendradarbiaujantys naudotojai iš nagrinėjamosios šalies importavo tik nedidelius PET kiekius, o daugiausia jį pirko iš Sąjungos gamintojų ir (arba) kitų šalių.102.  Atsižvelgiant į tai, kad alternatyviais tiekimo šaltiniais ir toliau galima naudotis ir kad šiuo metu naudotojai importavo tik labai nedidelį nagrinėjamojo produkto kiekį iš KLR, daroma išvada, kad tolesnis priemonių taikymas iš KLR importuojamam produktui neturės jokio reikšmingo neigiamo poveikio Sąjungos naudotojams.103.  Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones, kai kurios suinteresuotosios šalys, visų pirma naudotojai, pateikė savo pastabas.104.  Atlikti peržiūrą prašę Sąjungos gamintojai iš esmės pritarė tyrimo išvadoms, visų pirma išvadoms dėl Sąjungos interesų.105.  Kita vertus, septyni naudotojai ir viena naudotojų asociacija griežtai prieštaravo pakartotiniam dabartinių antidempingo priemonių nustatymui ir toliau nepagrįsdama savo argumentų tvirtino, kad Komisijos išvadose dėl Sąjungos interesų yra rimtų trūkumų ir netikslumų.106.  Atsižvelgiant į tai, kad jokių įrodymų, pagrindžiančių argumentus dėl tariamų Komisijos išvadų netikslumų, nebuvo, šie argumentai atmetami kaip nepagrįsti.107.  Atskleidus faktus, bendradarbiaujantis importuotojas taip pat griežtai prieštaravo pakartotiniam priemonių nustatymui.108.  Ši šalis tvirtino, kad Komisija tinkamai neatsižvelgė į PET naudotojų pramonės interesus ir nurodė, kad padidėjus PET kainai pramonė tariamai patirtų neigiamą poveikį, nes negalėtų perkelti kainų padidėjimo.109.  Šiuo atžvilgiu pažymima, kad ši suinteresuotoji šalis neįrodė, kaip ir kiek praktiškai padidėtų PET kaina ES rinkoje toliau taikant jau nustatytas dabartines priemones.110.  Taip pat pakartojama, kad atsižvelgiant į pakankamai žemą naudotojų bendradarbiavimo šiame tyrime lygį, nebuvo informacijos, rodančios, kad tolesnis priemonių taikymas turėtų neproporcingo poveikio naudotojams.111.  Todėl remiantis turima informacija, manoma, kad tolesnis priemonių taikymas neturės jokio neproporcingo neigiamo poveikio PET kainų ES lygiui, todėl importuotojo argumentas dėl neigiamo poveikio naudotojams atmetamas.112.  Ta pati suinteresuotoji šalis teigė, kad Komisija neįvertino tolesnio dabartinių priemonių taikymo poveikio PET pakuotes gaminančioms bendrovėms ir kad dėl šios priežasties Sąjungos interesų analizė yra nebaigta ir netiksli.113.  Šiuo atžvilgiu pakartojama, kad, inicijavus šią peržiūrą, kreipėsi tik septyni naudotojai, o remiantis šiame tyrime turima informacija buvo neįmanoma atlikti šio Sąjungos naudotojų pogrupio interesų analizės.114.  Po faktų atskleidimo pateiktos pastabos, įskaitant pakuotes gaminančių bendrovių pateiktas pastabas, (kaip nurodyta pirmiau 101 ir 102 konstatuojamosiose dalyse) buvo nepagrįstos ir negalėjo būti naudojamos išsamesnei pakavimo pramonės analizei atlikti.5. Išvada dėl Sąjungos interesų115.  Atsižvelgiant į visus minėtus veiksnius daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, prieštaraujančių tolesniam dabartinių antidempingo priemonių taikymui.H. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS116.  Visoms šalims buvo pranešta apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Be to, nustatytas laikotarpis, per kurį, atskleidus šią informaciją, šalys galėjo pareikšti prieštaravimus. Į pateiktą pagrįstą informaciją ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.117.  Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, antidempingo priemonės, taikomos importuojamam KLR kilmės PET, turėtų būti toliau taikomos. Primenama, kad šios priemonės – tai konkrečiai nustatyti muitai.118.  Šiame reglamente nurodytos bendrovėms individualiai nustatytos antidempingo muito normos taikomos tik tam importuojamam nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino minėtos bendrovės, t. y. konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamajam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nenurodytas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai minėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos – jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.119.  Bet koks prašymas taikyti šias individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įsteigus naują gamybos arba prekybos subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiamas Komisijai[12], pateikiant jame visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos, kaip, pvz., gamyba, prekyba vidaus rinkoje ir eksportas, pasikeitimus, susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikoma individuali muito norma, sąrašą.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis(1) Kinijos Liaudies Respublikos kilmės polietileno tereftalatui, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628-5 yra 78 ml/g arba didesnis ir kurio KN kodas šiuo metu yra 3907 60 20, nustatomas galutinis antidempingo muitas.(2) Antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:Šalis | Bendrovė | Antidempingo muitas (EUR/t) | Papildomas TARIC kodas |KLR | Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd, | 184 | A505 |Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd, | 0 | A506 |Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd, | 157 | A507 |Far Eastern Industries Shanghai Ltd, | 22 | A508 |Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai, | 184 | A509 |Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd | 45 | A510 |Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd. | 184 | A511 |Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) and Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan) | 184 | A512 |Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd | 151 | A513 |Visoms kitoms bendrovėms | 184 | A999 |(3) Jeigu prekės buvo sugadintos prieš jas išleidžiant į laisvą apyvartą, todėl faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina, siekiant nustatyti muitinę vertę, paskirstoma proporcingai pagal 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas[13], 145 straipsnį, antidempingo muito dydis, apskaičiuotas remiantis 2 dalimi, sumažinamas proporcingai faktiškai sumokėtai arba mokėtinai kainai.(4) Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkas [1] OL L 343, 2009 12 22, p. 51.[2] OL L 271, 2004 8 19, p. 1.[3] OL L 345, 2005 12 28, p. 11.[4] OL C 5, 2009 1 10, p. 3.[5] OL C 194, 2009 8 18, p. 9.[6] OL C 208, 2009 9 3, p. 12.[7] OL C 208, 2009 9 3, p. 7.[8] OL L 188, 2009 7 18, p. 93.[9] OL L 254, 2010 9 29, p. 1.[10] OL L 254, 2010 9 29, p. 20.[11] OL L 134, 2010 6 1, p. 25.[12] European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, NERV-105, B-1049 Brussels.[13] OL L 253, 1993 10 11, p. 1.