Svarbus teisinis pranešimas

|

52010PC0015

Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Sprendimą 2008/839/TVR dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II)  /* KOM/2010/0015 galutinis - NLE 2010/0006 */

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.1.29KOM(2010)15 galutinis2010/0006 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Sprendimą 2008/839/TVR dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Pasiūlymo aplinkybės• Pasiūlymo pagrindas ir tikslaiKomisija padeda sudaryti sąlygas naudotis naujomis SIS II funkcijomis ir taip išlaikyti aukštą saugumo lygį teisingumo, laisvės ir saugumo erdvėje. Ji siekia, kad pasibaigus analizės ir trūkumų šalinimo laikotarpiui, kurio metu buvo išspręsta daug žinomų problemų bei ištaisyta nemažai klaidų ir buvo pasiūlyti arba įgyvendinti trūkumų šalinimo sprendimai, SIS II kūrimui būtų suteiktas naujas postūmis.Šio pasiūlymo ir Reglamento, skirto tam pačiam klausimui, pasiūlymo tikslas – užtikrinti, kad perėjimą iš Šengeno informacinės sistemos, kurios dabartinė forma yra SIS 1+, į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) reglamentuojantis Sprendimas 2008/839/TVR nenustotų galioti anksčiau, nei toks perėjimas taps techniškai įmanomas. Be to, šiuo pasiūlymu užtikrinamas teisinis lankstumas – kuriant SIS II būtų galima taikyti alternatyvų techninį veiksmų planą SIS 1+ RE, jeigu būtų prie jo pereita.Šis pasiūlymas teikiamas kaip reglamentas pagal atitinkamą neseniai įsigaliojusios Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo teisinį pagrindą.Tuo pačiu, siekiant užtikrinti veiksmingą SIS II kūrimo ir perėjimo valdymą, steigiama Bendro projekto valdyba (toliau – BPV) – ekspertų grupė, atsakinga už geresnį visos SIS II programos ir visos susijusios veiklos valdymą ir koordinavimą, taip pat už centrinės sistemos bei nacionalinių sistemų kūrimo nuoseklumą. Šis pasiūlymas atitinka 2009 m. birželio 4–5 d. Tarybos išvadas, kuriose Komisija paraginta remiantis įgyta patirtimi ir rezultatais, susijusiais su 2009 m. vasario 26–27 d. Tarybos išvadose nustatytu SIS II programos visuotinio valdymo metodu, ir atsižvelgiant į teisinę sistemą, parengti patobulintą valdymo metodą, taikytiną SIS II projekto valdymo struktūrai.SIS II kūrimo proceso skaidrumas Europos Parlamentui užtikrinamas įgyvendinant prievolę teikti ataskaitas.• Bendrosios aplinkybėsŠengeno informacinė sistema (SIS), sukurta pagal 1990 m. birželio 19 d. Konvencijos dėl 1985 m. birželio 14 d. Šengeno susitarimo, sudaryto tarp Beniliukso ekonominės sąjungos valstybių, Vokietijos Federacinės Respublikos ir Prancūzijos Respublikos vyriausybių dėl laipsniško jų bendrų sienų kontrolės panaikinimo, įgyvendinimo (Šengeno konvencija) IV antraštinės dalies nuostatas, ir jos plėtotė SIS 1+ yra pagrindinės Šengeno acquis , integruoto į Europos Sąjungos teisinę sistemą, nuostatų taikymo priemonės.2001 m. gruodžio 6 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2424/2001 ir Tarybos sprendimu 2001/886/TVR dėl antros kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo Komisijai pavesta sukurti antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II). SIS II pakeis SIS 1+. Kuriant SIS II atsižvelgiama į naujausius pokyčius informacinių technologijų srityje ir sudaromos sąlygos įdiegti papildomas funkcijas.SIS II sukūrimo, veikimo ir naudojimo nuostatos įtvirtintos 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1987/2006[1] dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo ir 2007 m. birželio 12 d. Tarybos sprendime 2007/533/TVR[2] dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo. Šiuose dokumentuose numatyta, kad jie bus taikomi SIS 1+ dalyvaujančioms valstybėms narėms tik nuo tos dienos, kurią turi nustatyti Taryba, vieningu jos narių, atstovaujančių SIS 1+ dalyvaujančių valstybių narių vyriausybėms, sprendimu. Jais tuomet bus pakeistos SIS 1+ reglamentuojančios Šengeno acquis nuostatos, visų pirma susijusios Šengeno konvencijos nuostatos.Kad tai būtų galima atlikti, SIS 1+ vartotojai turės pereiti į SIS II aplinką. Šiuo tikslu buvo sukurta teisinė perėjimo iš SIS 1+ į SIS II aplinką sistema. Kad vykdant perėjimą sistemos veikimo sutrikimų pavojus būtų mažesnis, SIS 1+ veiklai skirta laikinoji techninė architektūra veiks taip, kad pereinamuoju laikotarpiu SIS 1+ ir tam tikros techninės SIS II architektūros dalys galėtų veikti lygiagrečiai.Šiuo metu taikomų perėjimą reglamentuojančių teisės aktų galiojimo terminas, visų pirma jų galiojimo pabaigos data, kuri, kaip šiuo metu nustatyta, yra ne vėlesnė nei 2010 m. birželio 30 d., nebėra realus. Todėl šiuo pasiūlymu siekiama, kad Tarybos sprendimo 2008/839/TVR galiojimo terminas nepasibaigtų anksčiau nei įvyks perėjimas. BPV užduotis būtų būti subjektų ir suinteresuotųjų šalių, dalyvaujančių bendrame SIS II kūrimo procese, koordinavimo centru. Tai pirmiausia leistų Komisijai ir valstybėms narėms koordinuoti bendrą programą, užtikrinant atitinkamų įsipareigojimų ir veiksmų, susijusių su centrinės SIS II ir nacionaliniais SIS II projektais, įgyvendinimą.Šiuo pasiūlymu, pagal kurį atsakomybę ir toliau dalijasi Komisija, Prancūzija ir dalyvaujančios valstybės narės, kaip nustatyta iš dalies keistinuose teisės aktuose, bus racionalizuotas valdymo procesas.• Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos-  1990 m. birželio 19 d. Konvencija dėl 1985 m. birželio 14 d. Šengeno susitarimo, sudaryto tarp Beniliukso ekonominės sąjungos valstybių, Vokietijos Federacinės Respublikos ir Prancūzijos Respublikos Vyriausybių dėl laipsniško jų bendrų sienų kontrolės panaikinimo įgyvendinimo[3] (Šengeno konvencija);-  2001 m. gruodžio 6 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2424/2001 dėl antros kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo[4] su pakeitimais, padarytais 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1988/2006[5];-  2001 m. gruodžio 6 d. Tarybos sprendimas 2001/886/TVR dėl antros kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo[6] su pakeitimais, padarytais 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos sprendimu 2006/1007/TVR[7];-  2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1987/2006 dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo;-  2007 m. birželio 12 d. Tarybos sprendimas 2007/533/TVR dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo;-  2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1986/2006 dėl valstybių narių tarnybų, atsakingų už transporto priemonių registracijos liudijimų išdavimą, prieigos prie Šengeno antrosios kartos informacinės sistemos (SIS II)[8];-  2007 m. kovo 16 d. Komisijos sprendimai 2007/170/EB ir 2007/171/EB, nustatantys Šengeno informacinės sistemos II tinklo reikalavimus[9];-  2008 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 189/2008 dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) bandymų[10];-  2008 m. vasario 18 d. Tarybos sprendimas 2008/173/EB dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) bandymų[11];-  2008 m. spalio 24 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1104/2008 dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II)[12];-  2008 m. spalio 24 d. Tarybos sprendimas 2008/839/TVR dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II)[13].• Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisNetaikoma.2. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas• Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisValstybių narių ekspertai aktyviai dalyvauja toliau kuriant SIS II, visų pirma dalyvaudami SIS–VIS komiteto veikloje. Be to, SIS II kūrimas aptartas Tarybos parengiamųjų organų posėdžiuose. 2009 m. birželio 4–5 d. Tarybos išvadose Komisija paprašyta kuo greičiau, bet ne vėliau kaip 2009 m. spalio mėn., pateikti atitinkamus pasiūlymus dėl teisės aktų siekiant iš dalies pakeisti nuostatas dėl perėjimo priemonių.• Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgtaŠiame pasiūlyme atsižvelgiama į išsamių diskusijų su valstybėmis narėmis, visų pirma vykusių 36 straipsnio komitete, rezultatus.• Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimasRengiant šį pasiūlymą išorinių tiriamųjų duomenų nenaudota.• Poveikio vertinimasŠio Tarybos reglamento pasiūlymo, kuris neįtrauktas į Komisijos metinę teisėkūros ir darbo programą, poveikio vertinimo atlikti nereikia, nes juo tęsiamas techninis projektas nesukuriant aiškiai nustatomo ekonominio ir socialinio poveikio ir poveikio aplinkai.3. Teisiniai pasiūlymo aspektai• Siūlomų veiksmų santraukaŠio pasiūlymo tikslas – užtikrinti, kad Tarybos sprendimo 2008/839/TVR galiojimo terminas nepasibaigtų anksčiau nei įvyks perėjimas, taip pat užtikrinti teisinį lankstumą, kad diegiant SIS 1+ pagrįstas SIS II funkcijas būtų galima taikyti alternatyvų techninį veiksmų planą, jeigu būtų prie jo pereita, taip pat siekti kuo veiksmingesnio SIS II kūrimo ir perėjimo valdymo, visų pirma kalbant apie Komisijos ir valstybių narių projektų koordinavimą. Šiam tikslui pasiekti įsteigiama BPV – ekspertų grupė visuotiniu programos lygiu.• Teisinis pagrindasŠio reglamento teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 74 straipsnis, nes jis susijęs su valstybių narių kompetentingų institucijų administraciniu bendradarbiavimu užkardant, nustatant ir tiriant baudžiamąsias veikas. Be to, šis pasiūlymas susijęs su valstybių narių kompetentingų ministerijų ir teismo arba lygiaverčių institucijų administraciniu bendradarbiavimu.• Subsidiarumo principasPasiūlyme vadovaujamasi subsidiarumo principu, pagal kurį pagrindinio pasiūlyto veiksmo tikslo, t. y. pereiti iš SIS 1+ į SIS II, valstybės narės atskirai negali pasiekti.• Proporcingumo principasŠiuo pasiūlymu neviršijama to, kas būtina nustatytam tikslui pasiekti. Jis atitinka proporcingumo principą, nes Komisijos veiksmai ir toliau apsiriboja centrine SIS II, koordinavimo veiksmais ir techninės priemonės (keitiklio), skirtos sėkmingai keistis SIS 1+ duomenimis tarp SIS 1+ ir SIS II, suteikimu. Be to, BPV jau buvo įsteigta kaip neoficiali konsultacijų struktūra, kuri veikė koordinavimo tikslais, atsižvelgiant į galiojančiuose teisės aktuose nustatytus reikalavimus. Komisijos ir valstybių narių veiksmus būtina koordinuoti, siekiant užtikrinti, kad visas SIS II projektas būtų sėkmingas.• Pasirinkta priemonėKaip suformuluota iš pradžių, Tarybos reglamentas yra vienintelė teisinė priemonė pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, kuria galima atidėti Tarybos sprendimo 2008/839/TVR galiojimo pabaigos datą. Kalbant apie kitus šio pasiūlymo aspektus, Tarybos reglamentas yra pati tinkamiausia priemonė siūlomam veiksmui, atsižvelgiant į tai, kad SIS II kūrimo ir perėjimo valdymui reikia taikyti vienodas taisykles ir procesus. Šiame reglamente išdėstytos nuostatos yra tikslios, besąlyginės, tiesiogiai taikomos ir dėl nuostatų pobūdžio valstybės narės neprivalo imtis veiksmų, kad perkeltų jas į savo nacionalinę teisę.Pamatinis sprendimas nėra tinkama priemonė, nes pasiūlymu nesiekiama derinti valstybių narių įstatymų.Atsižvelgiant į tai, kad iš dalies keistinos priemonės susijusios su dviem ramsčiais, pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, grindžiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 74 straipsniu, papildo siūlomą Tarybos reglamentą.4. Poveikis biudžetuiTarybos reglamente (EB) Nr. 2424/2001 ir Tarybos sprendime 2001/886/TVR dėl antros kartos Šengeno informacinės sistemos sukūrimo nustatyta, kad su SIS II kūrimu susijusios išlaidos padengiamos iš bendrojo Europos Sąjungos biudžeto.Taip pat pagal 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1987/2006 5 straipsnį ir pagal 2007 m. birželio 12 d. Tarybos sprendimo 2007/533/TVR 5 straipsnį centrinės SIS II ir ryšių infrastruktūros sukūrimo, veikimo ir priežiūros išlaidos padengiamos iš bendrojo Europos Sąjungos biudžeto. Kiekvienos N.SIS II sukūrimo, veikimo ir priežiūros išlaidas padengia susijusi valstybė narė.Pagal Reglamento (EB) Nr. 1104/2008 ir Tarybos sprendimo 2008/839/TVR 15 straipsnį, kaip suformuluota anksčiau, papildomos perėjimo, bandymų, priežiūros ir plėtojimo priemonės centriniu lygiu (centrinė SIS II ir ryšių infrastruktūra) taip pat dengiamos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto. Nacionalinių sistemų, įskaitant N.SIS II, bandymų, perėjimo, priežiūros ir plėtojimo išlaidas ir toliau dengia kiekviena susijusi valstybė narė.Pasiūlymu ši pagrindinė struktūra nekeičiama. Vis dėlto juo išplečiama esama teisinė bazė, kuri nustatyta Reglamentu (EB) Nr. 1104/2008 ir Tarybos sprendimu 2008/839/TVR, apimant laikotarpį, prasidėsiantį po 2010 m. birželio 30 d. ir truksiantį iki perėjimo dienos. Be to, su BPV, kuri įsteigiama šiuo pasiūlymu, posėdžiais susijusios išlaidos, įskaitant posėdžiuose dalyvaujančių narių ir ekspertų išlaidas, dengiamos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto. Asignavimai, kurių reikia dėl BPV susitikimų atsirandančioms išlaidoms padengti, bus skiriami iš šiuo metu 2010–2013 m. finansiniame programavime Šengeno informacinei sistemai (SIS II) numatytų asignavimų.Su veiksmais SIS 1+ lygiu, įskaitant valstybių narių (dalyvaujančių SIS 1+) vardu veikiančios Prancūzijos vykdomą papildomą veiklą, susijusios išlaidos ir toliau padengiamos atsižvelgiant į Šengeno konvencijos 119 straipsnį. Šiame straipsnyje nurodyta, kad SIS 1+ techninio aptarnavimo tarnybos sukūrimo ir naudojimo išlaidas, kaip nurodyta Konvencijos 92 straipsnio 3 dalyje, įskaitant išlaidas, susijusias su ryšio linijomis, jungiančiomis Šengeno informacinės sistemos nacionalines sekcijas ir techninio aptarnavimo tarnybą, valstybės narės padengia bendrai, o Šengeno informacinės sistemos nacionalinių sekcijų sukūrimo ir naudojimo išlaidas kiekviena valstybė narė padengia atskirai.Komisija parengė finansinę pažymą, kuri pridedama prie šio pasiūlymo.5. Papildoma informacija• Galiojančių teisės aktų pakeitimasPriėmus pasiūlymą reikės iš dalies pakeisti Tarybos sprendimą 2008/839/TVR.• Persvarstymo, keitimo, laikino galiojimo sąlygaPasiūlyme įtvirtinta pakeista laikino galiojimo sąlyga. Naują galiojimo pabaigos datą nustatys Taryba, veikdama pagal Tarybos sprendimo 2007/533/TVR 71 straipsnio 2 dalį.• TvarkaraštisŠį Tarybos reglamentą reikia priimti ne vėliau kaip 2010 m. birželio mėn., kad būtų užtikrintas pasirengimo vykdyti numatytą veiklą tęstinumas ir jos įvykdymas laiku.2010/0006 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Sprendimą 2008/839/TVR dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 74 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[14],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[15],kadangi:1.  Antrosios kartos Šengeno informacinė sistema (SIS II) sukurta 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1987/2006 dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo[16] ir 2007 m. birželio 12 d. Tarybos sprendimu 2007/533/TVR dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo[17].2.  Perėjimui iš SIS 1+ į SIS II taikytinos sąlygos, procedūros ir įsipareigojimai nustatyti 2008 m. spalio 24 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1104/2008 dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II)[18] ir 2008 m. spalio 24 d. Tarybos sprendime 2008/839/TVR dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II)[19]. Tačiau šie teisės aktai nustos galioti ne vėliau kaip 2010 m. birželio 30 d.3.  Išankstinės su perėjimu susijusios sąlygos iki 2010 m. birželio 30 d. įgyvendintos nebus. Kad SIS II pradėtų veikti, kaip reikalaujama Reglamentu (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendimu 2007/533/TVR, Reglamentas (EB) Nr. 1104/2008 ir Sprendimas 2008/839/TVR turėtų būti taikomi iki perėjimo užbaigimo dienos.4.  Komisija ir valstybės narės, siekdamos užbaigti šį procesą, turėtų ir toliau glaudžiai bendradarbiauti visuose perėjimo etapuose. Turėtų būti suburta ekspertų grupė, kuri papildytų esamą organizacinę struktūrą.5.  Komisija turėtų ir toliau būti atsakinga už centrinę SIS II ir jos ryšių infrastruktūrą. Būtina prižiūrėti ir prireikus toliau plėtoti centrinę SIS II ir jos ryšių infrastruktūrą. Papildomas centrinės SIS II plėtojimas visais atvejais turėtų apimti klaidų taisymą. Komisija turėtų koordinuoti ir remti bendrą veiklą.6.  Reikėtų numatyti techninį nenumatytų atvejų planą, taikytiną diegiant SIS II funkcijas. Dėl to reikėtų atitinkamai pakeisti perėjimo architektūros techninių komponentų aprašą, kad plėtojant centrinę SIS II būtų galima taikyti kitą techninį sprendimą.7.  Valstybės narės ir toliau turėtų būti atsakingos už savo nacionalines sistemas (N.SIS II). Vis dar būtina prižiūrėti ir prireikus toliau plėtoti N.SIS II.8.  Prancūzija ir toliau turėtų būti atsakinga už C.SIS.9.  Kadangi siūlomo veiksmo tikslų, t. y. įrengti laikinąją perėjimo architektūrą ir perkelti duomenis iš SIS 1+ į SIS II, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl veiksmo masto bei poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi subsidiarumo principo, nustatyto Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje, Sąjunga gali priimti priemones. Pagal proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti.10.  Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridedamo Protokolo dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą, ir todėl jis nėra jai privalomas ar taikomas. Atsižvelgiant į tai, kad šis reglamentas grindžiamas Šengeno acquis pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo trečiosios dalies IV antraštinės dalies nuostatas, Danija pagal minėto protokolo 4 straipsnį per šešis mėnesius nuo šio reglamento priėmimo turėtų nuspręsti, ar įgyvendins jį savo nacionalinėje teisėje.11.  Jungtinė Karalystė taiko šį reglamentą pagal Protokolo dėl Šengeno acquis, integruoto į Europos Sąjungos sistemą, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 5 straipsnį ir 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimo 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti taikant kai kurias Šengeno acquis nuostatas[20] 8 straipsnio 2 dalį.12.  Airija taiko šį reglamentą pagal Protokolo dėl Šengeno acquis , integruoto į Europos Sąjungos sistemą, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 5 straipsnį ir 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimo 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis[21] nuostatas 6 straipsnio 2 dalį.13.  Šis reglamentas neturi įtakos susitarimams, skirtiems Jungtinės Karalystės ir Airijos daliniam dalyvavimui Šengeno acquis, kaip nustatyta atitinkamai Tarybos sprendime 2000/365/EB ir Sprendime 2002/192/EB.14.  Kalbant apie Islandiją ir Norvegiją, šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės sudarytame susitarime dėl šių dviejų valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis[22] , kurios patenka į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimo 1999/437/EB dėl tam tikrų šio susitarimo taikymo priemonių[23] 1 straipsnio G punkte nurodytą sritį.15.  Kalbant apie Šveicariją, šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis[24] , kurios priklauso Tarybos sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio G punkte, kuris siejamas su Tarybos sprendimo 2008/149/TVR[25] dėl susitarimo sudarymo Europos Sąjungos vardu 3 straipsniu, nurodytai sričiai.16.  Kalbant apie Lichtenšteiną, šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės pasirašytame Protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis , kurios patenka į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio G punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą siejant su 2008 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimo 2008/262/EB dėl Susitarimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino tam tikrų to Protokolo[26] nuostatų taikymo 3 straipsniu,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:„1 straipsnisSprendimas 2008/839/TVR iš dalies keičiamas taip:(1) 4 straipsnio įžanginis sakinys pakeičiamas taip:„Siekiant užtikrinti, kad būtų pereita iš SIS 1+ į SIS II, sudaromos sąlygos tiek, kiek tai būtina, naudotis šiais komponentais:“(2) 10 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:„3. Tiek, kiek tai būtina, keitiklis keičia duomenis perduodant juos iš C.SIS į centrinę SIS II ir atvirkščiai, taip užtikrindamas, kad C.SIS ir centrinė SIS II veiktų sinchroniškai.“(3) 11 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:„2. SIS 1+ dalyvaujančios valstybės narės, pasinaudodamos laikinąja perėjimo architektūra remiant Prancūzijai ir Komisijai, pereina iš N.SIS į N.SIS II.“(4) Įterpiamas 17a straipsnis:„17a straipsnisBendro projekto valdyba1. Nepažeidžiant atitinkamų Komisijos, Prancūzijos ir SIS 1+ dalyvaujančių valstybių narių įsipareigojimų ir veiksmų, įsteigiama technikos ekspertų grupė, vadinama „Bendro projekto valdyba“ (toliau – BPV). BPV sudaro sąlygas koordinuoti centrinės SIS II ir nacionalinius SIS II projektus.2. BPV sudaro ne daugiau kaip 10 ekspertų. Valstybės narės, veikdamos Taryboje, paskiria ne daugiau kaip aštuonis ekspertus ir tiek pat pakaitinių narių. Atsakingo Komisijos generalinio direktorato generalinis direktorius paskiria du ekspertus ir du pakaitinius narius, kurie turi būti Komisijos pareigūnai. BPV posėdžiuose gali dalyvauti kiti suinteresuoti Komisijos pareigūnai.3. Siekdama įvykdyti šio straipsnio 1 dalyje nustatytus tikslus, BPV prireikus gali pakviesti jos posėdžiuose dalyvauti daugiau ekspertų.4. BPV posėdžiai vyksta Komisijos patalpose. Sekretoriato užduočių atlikimą užtikrina Komisija.5. BPV parengia savo įgaliojimus. Įgaliojimai įsigalioja po to, kai atsakingo Komisijos generalinio direktorato generalinis direktorius pareiškia palankią nuomonę.6. Nepažeidžiant 15 straipsnio 2 dalies, dėl BPV veiklos atsirandančios administracinės ir kelionių išlaidos padengiamos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto ir jų nereikia dengti iš kitų šaltinių. Ekspertų, kuriuos valstybės narės, veikdamos Taryboje, paskiria dalyvauti BPV, ir ekspertų, kurie pakviečiami pagal šio straipsnio 3 dalį, kelionės išlaidoms, susijusioms su darbu BPV, taikomos „Komisijos ekspertais pakviestų dirbti išorės asmenų išlaidų atlyginimo taisyklės.“(5) 19 straipsnio paskutinis sakinys pakeičiamas taip:„Jis netenka galios dieną, kurią turi nustatyti Taryba, veikdama pagal Sprendimo 2007/533/TVR 71 straipsnio 2 dalį.“2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo.Priimta Briuselyje […]Tarybos varduPirmininkas […]FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA1. PASIŪLYMO PAVADINIMASŠi pažyma pridedama prie dviejų teisės aktų pasiūlymų:Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1104/2008 dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II)Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Sprendimą 2008/839/TVR dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II)2. VEIKLA GRINDŽIAMO VALDYMO IR VEIKLA GRINDŽIAMO BIUDŽETO SUDARYMO SISTEMAAtitinkama (-os) politikos sritis (-ys) ir susijusi (-ios) veiklos rūšis (-ys):18 antraštinė dalis: Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė18 02 skyrius: Solidarumas – Išorės sienos, vizų politika ir laisvas asmenų judėjimas3. BIUDŽETO EILUTĖS3.1. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės bei administracinės pagalbos eilutės (buvusios BA eilutės)) su pavadinimais:18 02 04 01 – Šengeno informacinė sistema (SIS II)3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė:Šiais iš dalies keičiančiais teisės aktais pratęsiamas iš dalies keičiamuose teisės aktuose numatytas galiojimo pabaigos terminas, todėl bus atsižvelgiama tik į dėl pratęsto plėtojimo ir perėjimo etapo po 2010 m. birželio 30 d. atsiradusias išlaidas. Į išlaidas, atsiradusias iki 2010 m. birželio 30 d., neatsižvelgiama.Taip pat neatsižvelgiama į veiklos išlaidas, dengiamas remiantis kitu teisiniu pagrindu, visų pirma, pavyzdžiui, 2006 m. gruodžio 20 d. Reglamentu (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendimu 2007/533/TVR dėl SIS II sukūrimo, veikimo ir naudojimo.Su šiais iš dalies keičiančiais teisės aktais susiję įsipareigojimų asignavimai numatyti laikotarpiui nuo 2010 m. birželio 30 d. iki perėjimo dienos, t. y. iki teisės aktų, numatytų pakete, skirtame didelės apimties IT sistemoms finansuoti, galiojimo pabaigos datos.3.3. Biudžeto ypatybės (prireikus įterpti eilučių) :Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija |18 02 04 01 | NPI | DIF[27] | NE | NE | NE | 3a |4. IŠTEKLIŲ APŽVALGA4.1. Finansiniai ištekliai4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinėmln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | 2010 | 2011 | 2012 | Iš viso |Veiklos išlaidos[28] |Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1. | a | 6,566 | 6,284 | 0 | 12,850 |Mokėjimų asignavimai (MA) | b | 4,924 | 6,355 | 1,571 | 12,850 |Į orientacinę sumą įskaičiuotos administracinės išlaidos[29] |Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | 8.2.4. | c |ORIENTACINĖ SUMA, IŠ VISO |Įsipareigojimų asignavimai | a+c | 6,566 | 6,284 | 12,850 |Mokėjimų asignavimai | b+c | 4,924 | 6,355 | 1,571 | 12,850 |Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos[30] |Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5. | d | 2,593 | 3,890 | 6,483 |Į orientacinę sumą neįskaičiuotos prie žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų nepriskiriamos administracinės išlaidos (NDIF) | 8.2.6. | e | 0,177 | 0,241 | 0,418 |Iš viso orientacinių priemonės finansinių išlaidų |Iš viso ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+c+d+e | 9,336 | 10,415 | 19,751 |Iš viso MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b+c+d+e | 7,694 | 10,486 | 1,571 | 19,751 |Išsami informacija apie bendrąjį finansavimąJeigu numatoma, kad pasiūlymą bendrai finansuos kelios valstybės narės arba kitos įstaigos (nurodyti kokios), toliau pateiktoje lentelėje reikėtų nurodyti tokio bendrojo finansavimo dalies įvertinimą (jei numatoma, kad bendrai finansuos kelios skirtingos įstaigos, galima pridėti papildomų eilučių): Nėra duomenų.-  Norvegijos ir Islandijos įnašai veiklos išlaidoms padengti atitinkamai yra 2,200081 % ir 0,113386 % (2007 m. skaičiai), grindžiami Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarimo dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis 12 straipsnio 1 dalies antra pastraipa (OL L 176, 1999 7 10, p. 36).-  Šveicarijos įnašas veiklos išlaidoms padengti yra 2,402999 % (2007 m. skaičiai), jis grindžiamas Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (OL L 53, 2008 2 27, p. 52) 11 straipsnio 3 dalies antrąja pastraipa.Kalbant apie Islandiją ir Norvegiją, šiuo pasiūlymu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl šių valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis A priede. Šio susitarimo 12 straipsnio 1 dalies paskutinėje pastraipoje numatyta: „Tais atvejais, kai veiklos išlaidos yra priskiriamos Europos bendrijos bendram biudžetui, Islandija ir Norvegija dalijasi šiomis išlaidomis, įmokėdamos į minėtą biudžetą metinę sumą, atitinkančią savo šalių bendrojo nacionalinio produkto procentinį dydį visų dalyvaujančių valstybių bendrojo nacionalinio produkto atžvilgiu“.Kalbant apie Šveicariją, šiuo pasiūlymu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos Susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis . Šio susitarimo 11 straipsnio 2 dalyje numatyta: „Šveicarija, atsižvelgiant į jos bendrą vidaus produktą palyginus su visų dalyvaujančių šalių bendru vidaus produktu, nuo 2002 biudžetinių metų į Europos Bendrijų bendrąjį biudžetą biudžetiniais metais įneša metinį įnašą, skirtą II Šengeno informacinės sistemos tobulinimui.“4.1.2. Suderinamumas su finansiniu programavimu( Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą. Asignavimai, kurių reikia dėl BPV susitikimų atsirandančioms išlaidoms padengti, bus skiriami iš šiuo metu 2010–2013 m. finansiniame programavime Šengeno informacinei sistemai (SIS II) numatytų asignavimų.( Atsižvelgiant į pasiūlymą, reikės pakeisti atitinkamos finansinės perspektyvos išlaidų kategorijos programavimą.( Įgyvendinant pasiūlymą, gali tekti taikyti Tarpinstitucinio susitarimo[31] nuostatas (t. y. taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti finansinę perspektyvą).4.1.3. Finansinis poveikis pajamoms( Pasiūlymas neturi finansinio poveikio pajamoms.( Pasiūlymas pajamoms turi tokį finansinį poveikį:mln. EUR (dešimtųjų tikslumu)Prieš taikant priemonę [n-1 metai] | Padėtis pradėjus taikyti priemonę |Iš viso žmogiškųjų išteklių | 50 | 50 |5. YPATYBĖS IR TIKSLAI5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiaiŠio pasiūlymo tikslas – pratęsti perėjimą reglamentuojančio teisinio pagrindo galiojimą iki tol, kol toks perėjimas taps techniškai įmanomas. Juo taip pat siekiama sukurti valdymo struktūrą, kuri atitiktų tarptautiniu mastu pripažintą geriausią valdymo praktiką. Be to, pasiūlymu užtikrinamas teisinis lankstumas, kad SIS II funkcijas būtų galima diegti taikant alternatyvų techninį veiksmų planą, pagrįstą SIS 1+, jeigu būtų pereita prie tokio veiksmų plano. Pasiūlymu nekeičiama nei pagrindinė įsipareigojimų struktūra, nei pagrindinė finansavimo struktūra.5.2. Papildoma nauda, sukurta dalyvaujant Bendrijai, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sąveikaŠengeno acquis integruotas į Europos Sąjungos institucinę struktūrą, be to, SIS II projektui įgyvendinti reikia ir Bendrijos, ir Sąjungos įgaliojimų, todėl kuriant bendrą didelės apimties IT sistemą turi dalyvauti Bendrija.5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į valdymo pagal veiklos rūšis sistemąPagrindinis pasiūlymo tikslas – užtikrinti, kad SIS II pradėtų sėkmingai veikti. Tikimasi, kad šiuo pasiūlymu bus užtikrintas sklandus duomenų perkėlimas iš SIS 1+ į SIS II ir užbaigtas perėjimas į SIS II. Nustatytas rodiklis – visos dalyvaujančios valstybės narės turėtų sėkmingai perkelti savo duomenis ir sistemas.5.4. Įgyvendinimo metodai (orientaciniai)( Centralizuotasis valdymas( tiesioginis, vykdomas Komisijos( netiesioginis, perduodamas:( vykdomosioms įstaigoms( Bendrijų įsteigtoms įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 185 straipsnyje( nacionalinei (-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai (-oms) arba viešąsias paslaugas teikiančiai (-čioms) įstaigai (-oms)( Pasidalijamasis arba decentralizuotasis valdymas( kartu su valstybėmis narėmis( kartu su trečiosiomis šalimis( Jungtinis valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)Susijusios pastabos: Nėra duomenų.6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS6.1. Stebėsenos sistemaPažanga bus vertinama reguliariai, o pasiekimai bus lyginami su reikalaujamais standartais ir iš anksto nustatytais kriterijais. Tuo pirmiausia rūpinasi už kokybės užtikrinimą atsakingas rangovas.6.2. Vertinimas6.2.1. Ex-ante vertinimasPirmininkaujančios valstybės narės ir Komisijos Tarybai pateiktame tolesnio SIS II įgyvendinimo gairių vertinime ir lyginamojoje ataskaitoje nurodytas ex ante vertinimas. Remiantis šia informacija 2009 m. birželio 4–5 d. Tarybos išvadose pažymima, kad baigėsi SIS II trūkumų šalinimo ir analizės laikotarpis, kurio metu buvo išspręsta daug žinomų problemų bei ištaisyta nemažai klaidų ir buvo pasiūlyti arba įgyvendinti trūkumų šalinimo sprendimai. Taryba priėjo prie išvados, kad SIS II turėtų būti toliau plėtojama remiantis dabartiniu SIS II projektu ir kad SIS 1 + RE būtų įtraukta į nenumatytų atvejų planą.6.2.2. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex-post vertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis)Šiais pasiūlymais įsteigiama Bendro projekto valdyba, atsižvelgiant į su SIS II plėtojimo valdymu susijusią patirtį ir remiantis darbine struktūra, kuri sukurta iš dalies keičiamais teisės aktais.6.2.3. Būsimo vertinimo sąlygos ir dažnumasBūsimas vertinimas bus atliekamas kas šešis mėnesius, kaip numatyta 2009 m. birželio 4–5 d. Tarybos išvadose.7. Kovos su sukčiavimu priemonėsJeigu prireiktų sudaryti papildomas sutartis, būtų taikoma Komisijos sutarčių sudarymo procedūra, siekiant užtikrinti Bendrijos teisės aktų dėl viešųjų sutarčių laikymąsi.8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS8.1. Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal finansines išlaidasĮsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)(Nurodyti tikslų, priemonių ir rezultatų pavadinimus) | Rezultato rūšis | Vid. išlaidos | 2010 metai | 2011 metai | IŠ VISO |2010 metai | 2011 metai |Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai[32] (XX 01 01) | A*/AD | 24 | 24 |B*, C*/AST | 9 | 9 |Pagal XX 01 02 str. finansuojami darbuotojai[33] | 17 | 17 |Kiti darbuotojai[34], finansuojami pagal XX 01 04/05 str. |IŠ VISO | 50 | 50 |8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymas-  Programos koordinavimas-  Projekto valdymas-  Techninis valdymas-  Vertinimas ir ataskaitos-  Viešieji pirkimai, sutarčių ir finansų valdymas8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai( Šiuo metu programos valdymui skirti etatai, kuriuos reikia pakeisti arba pratęsti.( Etatai, pagal MPS (metinę politikos strategiją) ir (arba) PBP (preliminarų biudžeto projektą) iš anksto skirti n-tiesiems metams.( Etatai, kurių bus prašoma kitos MPS ir (arba) PBP procedūros metu.( Etatai, kurie bus perskirstyti naudojant valdymo tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas).( Etatai, reikalingi n-tiesiems metams, tačiau nenumatyti tų metų MPS ir (arba) PBP.8.2.4. Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą (XX 01 04/05 – administracinio valdymo išlaidos)Nėra duomenų.8.2.5. Į orientacinę sumą neįskaičiuotos finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidosmln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Žmogiškųjų išteklių rūšis | 2010 metai (proporcingai nuo liepos 1 d.) | 2011 metai (proporcingai iki numatomos perėjimo dienos) |Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (XX 01 01) | 2,013 | 3,020 |Pagal XX 01 02 str. finansuojami darbuotojai (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) | 0,580 | 0,870 |Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 2,593 | 3,890 |Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji tarnautojai |Prireikus pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą |AD/AST – 122 000 EUR per metus * 33 asmenys = 4,026 mln. EUR |Apskaičiuota – Pagal XX 01 02 str. finansuojami darbuotojai |Prireikus pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą |Pagal sutartis dirbantys darbuotojai (18 01 02 01 01 str.) 64 000 EUR per metus * 9 asmenys = 0,576 mln. EUR |Nacionaliniai ekspertai (18 01 02 01 03 str.) 73 000 EUR per metus * 8 asmenys = 0,584 mln. EUR |8.2.6. Į orientacinę sumą neįskaičiuotos kitos administracinės išlaidos mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) |2010 metai | 2011 metai | IŠ VISO |XX 01 02 11 01 – Komandiruotės | 0,082 | 0,099 | 0,181 |XX 01 02 11 02 – Posėdžiai ir konferencijos | 0,095 | 0,142 | 0,237 |2 Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) | 0,177 | 0,241 | 0,418 |3 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę) |Iš viso administracinių išlaidų, išskyrus žmogiškųjų išteklių ir susijusias išlaidas (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,177 | 0,241 | 0,418 |Komandiruotės apima 1 asmens vizitus į visas 27 dalyvaujančias valstybes kasmet ir dviejų asmenų savaitines keliones į Strasbūrą iki numatytos perėjimo dienos.Žmogiškųjų išteklių ir administraciniai poreikiai bus finansuojami iš lėšų, kurių administruojančiam generaliniam direktoratui gali būti skirta pagal metinių asignavimų tvarką, atsižvelgiant į biudžetui taikomus apribojimus.[1] OL L 205, 2007 8 7, p. 63.[2] OL L 381, 2006 12 28, p. 4.[3] OL L 239, 2000 9 22, p. 19 su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2008 m. spalio 24 d. Tarybos sprendimu 2008/839/TVR (OL L 299, 2008 11 8, p. 43).[4] OL L 328, 2001 12 13, p. 4.[5] OL L 411, 2006 12 30, p. 1.[6] OL L 328, 2001 12 13, p. 1.[7] OL L 411, 2006 12 30, p. 78.[8] OL L 381, 2006 12 28, p. 1.[9] OL L 79, 2007 3 20, p. 20 ir OL L 79, 2007 3 20, p. 29.[10] OL L 57, 2008 3 1, p. 1.[11] OL L 57, 2008 3 1, p. 14.[12] OL L 299, 2008 11 8, p. 1.[13] OL L 299, 2008 11 8, p. 43.[14] OL C […], […], p. […].[15] OL C […], […], p. […].[16] OL L 381, 2006 12 28, p. 4.[17] OL L 205, 2007 8 7, p. 63.[18] OL L 299, 2008 11 8, p. 1.[19] OL L 299, 2008 11 8, p. 43.[20] OL L 131, 2000 6 1, p. 43.[21] OL L 64, 2002 3 7, p. 20.[22] OL L 176, 1999 7 10, p. 36.[23] OL L 176, 1999 7 10, p. 31.[24] OL L 53, 2008 2 27, p. 52.[25] OL L 53, 2008 2 27, p. 50.[26] OL L 83, 2008 3 26, p. 5.[27] Diferencijuotieji asignavimai.[28] Atitinkamos xx antraštinės dalies xx 01 skyriui nepriklausančios išlaidos.[29] Išlaidos pagal xx antraštinės dalies xx 01 04 straipsnį.[30] xx 01 04 arba xx 01 05 straipsniams nepriskiriamos išlaidos pagal xx 01 skyrių.[31] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.[32] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[33] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[34] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52006PC0722

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas dėl konkurencijos taisyklių taikymo geležinkelių, kelių ir vidaus vandenų transportui (Kodifikuota redakcija)  /* KOM/2006/0722 galutinis - COD 2006/0024 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 27.11.2006KOM(2006)722 galutinis2006/0241(COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASdėl konkurencijos taisyklių taikymo geležinkelių, kelių ir vidaus vandenų transportui (Kodifikuota redakcija)(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Žmonių Europos kontekste Komisija didelį dėmesį skiria tam, kad Bendrijos teisė būtų papastesnė ir aiškesnė siekiant, kad ji taptų suprantamesnė ir prieinamesnė visiems piliečiams, kurie įgytų naujų galimybių ir galėtų pasinaudoti konkrečiomis jiems suteiktomis teisėmis.Šis tikslas nebus pasiektas, jei daug nuostatų, kurios buvo iš dalies ir dažnai iš esmės keičiamos keletą kartų, liktų išsibarsčiusios įvairiuose aktuose, ir todėl dalies jų reikėtų ieškoti pradiniame akte, o kitų – vėlesniuose keičiančiuose aktuose. Todėl siekiant surasti konkrečiu momentu galiojančias taisykles reikia atlikti tiriamąjį darbą lyginant įvairius teisės aktus.Dėl šios priežasties siekiant, kad Bendrijos teisė būtų aiški ir skaidri, svarbu kodifikuoti taisykles, kurios buvo dažnai keičiamos.2. Todėl 1987 m. balandžio 1 d. Komisija nusprendė[1], kad visi teisės aktai, kurie buvo iš dalies pakeisti ne daugiau nei dešimt kartų, turėtų būti kodifikuojami ir pabrėžė, kad šis reikalavimas yra minimalus bei kad Komisijos padaliniai turėtų stengtis parengti kodifikuotas tekstų, už kuriuos jie yra atsakingi, redakcijas per trumpesnį laikotarpį siekdami užtikrinti, jog Bendrijos taisyklės būtų aiškios ir lengvai suprantamos.3. Tai buvo patvirtinta 1992 m. gruodžio mėn. Edinburgo Europos vadovų taryboje pirmininkavusios valstybės išvadose[2], pabrėžiančiose kodifikavimo, kuris konkrečiu momentu tam tikroje srityje taikomai teisei suteikia apibrėžtumo, svarbą.Kodifikavimas turi būti vykdomas laikantis įprastos Bendrijos teisės aktų priėmimo tvarkos.1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija, atsižvelgdami į tai, kad kodifikuojamuose teisės aktuose negali būti daromi esminiai pakeitimai, sudarė tarpinstitucinį susitarimą, kuriuo nusprendė kodifikuojamiems teisės aktams taikyti pagreitinto priėmimo tvarką.4. Šiuo pasiūlymu siekiama kodifikuoti 1968 m. liepos 19 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1017/68 dėl konkurencijos taisyklių taikymo geležinkelių, kelių ir vidaus vandenų transportui[3] . Naujas reglamentas pakeis įvairius aktus, kurių nuostatos buvo į jį įtrauktos[4]; šis pasiūlymas nekeičia kodifikuojamų teisės aktų turinio, nes jame tik sujungiami šie aktai, atliekant kodifikavimui būtinus formos pakeitimus .5. Pasiūlymas dėl kodifikuoto teisės akto buvo parengtas remiantis preliminariu Reglamento (EEB) Nr. 1017/68 ir jį iš dalies keičiančių teisės aktų konsoliduotu tekstu , kurį visomis kalbomis parengė Europos Bendrijų oficialiųjų leidinių biuras naudodamas duomenų apdorojimo sistemą . Kadangi straipsniams suteikiami nauji numeriai, kodifikuoto reglamento II priede nurodomas buvusių ir naujų straipsnių numerių atitikimas. 1017/68 (pritaikytas)2006/0241(COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASdėl konkurencijos taisyklių taikymo geležinkelių, kelių ir vidaus vandenų transportui(Tekstas svarbus EEE)EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos  71  ir  83  straipsnius,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[5]atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[6],laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[7],kadangi:(1) 1968 m. liepos 19 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1017/68 dėl konkurencijos taisyklių taikymo geležinkelių, kelių ir vidaus vandenų transportui[8] buvo keletą kartų iš esmės keičiamas[9]. Siekiant aiškumo ir racionalumo minėtas reglamentas turėtų būti kodifikuotas. 1017/68 3 konstatuojamoji dalis(2) Konkurencijos taisyklės geležinkeliui, kelių ir vidaus vandenų transportui yra bendros transporto politikos ir bendros ekonominės politikos dalis. 1017/68 4 konstatuojamoji dalis (pritaikytas)(3) Šių sektorių konkurencijos taisyklėse turėtų būti atsižvelgiama į skiriamuosius transporto požymius. 1017/68 5 konstatuojamoji dalis(4) Jeigu transporto konkurencijos taisyklės nuo bendrų konkurencijos taisyklių nukrypsta, turi būti sudaryta galimybė įmonėms nustatyti, kokias taisykles taikyti kiekvienu konkrečiu atveju. 1017/68 6 konstatuojamoji dalis(5) Transporto konkurencijos taisyklių sistema turėtų būti taikoma vienodai ir tam tikroms įmonių grupėms bendrai finansuojant arba įsigyjant transporto įrenginius, kuriais jos ketina kartu teikti paslaugas, ir taip pat tam tikroms su vežimu geležinkelio, kelių ar vidaus vandenų transportu susijusioms veikloms, kuriomis užsiima pagalbinių transporto paslaugų teikėjai. 1017/68 7 konstatuojamoji dalis(6) Norint užtikrinti, kad prekybai tarp valstybių narių nebūtų daroma įtaka ir kad konkurencija vidaus rinkoje nebūtų iškraipoma, trijų pirmiau minėtų transporto rūšių įmonėms būtina iš esmės uždrausti sudaryti visus susitarimus tarp įmonių, įmonių asociacijų sprendimus ir suderintus veiksmus tarp įmonių bei visus piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi vidaus rinkoje atvejus, kurie galėtų daryti pirmiau minėtą poveikį. 1017/68 8 konstatuojamoji dalis(7) Transporto sektoriuje tam tikriems susitarimų, sprendimų ir suderintų veiksmų tipams, kurių tikslas ir paskirtis yra tik diegti technines naujoves arba užtikrinti techninį bendradarbiavimą, draudimas sudaryti konkurenciją ribojančius susitarimus galėtų būti netaikomas, nes jie didina našumą; atsižvelgdama į šio reglamento taikymo patirtį Taryba, gavusi Komisijos pasiūlymą, tokio tipo susitarimų sąrašą gali iš dalies pakeisti. 1017/68 9 konstatuojamoji dalis(8) Norint paskatinti, kad kelių ir vidaus vandenų sektoriuje kartais pernelyg išsklaidyta pramonės struktūra būtų patobulinta, draudimo sudaryti konkurenciją ribojančius susitarimus taip pat būtų galima netaikyti tiems susitarimams, sprendimams ir suderintiems veiksmams, kuriais šiuose dviejuose transporto sektoriuose numatyta sukurti įmonių grupes ir užtikrinti jų veiklą atliekant transporto operacijas, įskaitant bendram paslaugų teikimui reikalingų transporto įrenginių bendrą finansavimą arba įsigijimą. Pirmiau minėtos išimties galima netaikyti visuotinai tik tuo atveju, jeigu grupės bendrosios vežimo galimybės neviršija nustatytos maksimalios ribos ir jeigu atskirų įmonių, priklausančių grupei, vežimo galimybės neviršija tam tikrų apribojimų, nustatytų, kad nei viena grupės įmonė neįgytų dominuojančios padėties. Komisija vis dėlto privalo turėti įgaliojimus įsikišti, jeigu konkrečiais atvejais tokių susitarimų padariniai būtų nesuderinami su reikalavimais, pagal kuriuos konkurenciją ribojantį susitarimą būtų galima laikyti teisėtu, ir turėtų paskelbti, kad buvo piktnaudžiaujama išimtimi. Tas faktas, kad įmonių grupės bendrosios vežimo galimybės viršija nustatytą maksimalią ribą arba kad ji dėl grupei priklausančių atskirų įmonių vežimo galimybių negali pretenduoti į visuotinę išimtį, vis dėlto savaime netrukdo tokiai įmonių grupei sudaryti teisėto susitarimo, priimti teisėto sprendimo arba imtis suderintų veiksmų, jei ji atitinka šiame reglamente nustatytus reikalavimus. 1017/68 14 konstatuojamoji dalis(9) Visų pirma pačios įmonės turi nuspręsti, ar jų susitarimų, sprendimų arba suderintų veiksmų svarbiausi padariniai bus konkurencijos apribojimas, ar priimtina tokį apribojimą pateisinanti ekonominė nauda, ir savo atsakomybe atitinkamai nuspręsti, ar tokie susitarimai, sprendimai arba suderinti veiksmai yra neteisėti arba teisėti. 1017/68 15 konstatuojamoji dalis(10) Dėl to įmonėms turėtų būti leista susitarimus sudaryti arba jų laikytis šių sutarčių nepaskelbiant. Dėl to kyla pavojus, kad tokius susitarimus bus galima paskelbti neturinčiais grįžtamosios galios, jeigu jie būtų nagrinėjami gavus skundą arba Komisijos iniciatyva, tačiau tai neužkirs kelio tuos susitarimus nagrinėjant vėliau, juos atgaline data paskelbti teisėtais, 1017/68 (pritaikytas)PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisApimtisŠio reglamento nuostatos, geležinkelio, kelių ir vidaus vandenų transporto srityje, yra taikomos tiek piktnaudžiavimui dominuojančia padėtimi transporto rinkoje, tiek visiems susitarimams, sprendimams ir suderintiems veiksmams,  kurių tikslas  arba  poveikis yra  nustatyti transporto tarifus ir sąlygas, apriboti ar kontroliuoti transporto tiekimą, pasidalyti transporto rinkas, taikyti technines naujoves ar techninį bendradarbiavimą arba bendrai finansuoti arba įsigyti transporto įrenginius ar reikmenis, jeigu šios operacijos yra tiesiogiai susijusios su transporto paslaugų teikimu ir yra būtinos siekiant kartu valdyti 3 straipsnyje apibrėžtos kelių ar vidaus vandenų transporto įmonių grupės paslaugas. Šios nuostatos taip pat taikomos paslaugų, kurios transportui yra pagalbinės, teikėjų operacijoms, kuriomis siekiama bet kokių iš pirmiau išvardytų tikslų arba rezultatų. 1017/68 3 str. 1/2003 36 str. 2 punktas2 straipsnisTechniniams susitarimams taikomos išimtys1.  Draudimas Sutarties 81 straipsnio 1 dalyje  netaikomi susitarimams, sprendimams arba suderintiems veiksmams, kuriais siekiama ir pavyksta taikyti technines naujoves arba pasiekti techninį bendradarbiavimą:a) standartizuojant įrenginius, transporto reikmenis, transporto priemones arba stacionarius įrenginius;b) keičiantis ar sujungiant darbuotojus, įrenginiais, automobiliais arba stacionariais įrenginiais arba bendrai juos naudojant, kai teikiamos transporto paslaugos;c) organizuojant ir vykdant nuoseklias, viena kitą papildančias, pakeičiančias ar kombinuotas transporto operacijas ir nustatant bei taikant tokioms operacijoms taikomus tarifus ir sąlygas, įskaitant specialius konkurencinius tarifus;d) naudojant tuos maršrutus, kurie paslaugų teikimo požiūriu yra racionaliausi, kai vykstama vienos rūšies transportu;e) suderinant jungtinių maršrutų transporto tvarkaraščius, skirtus sujungti pagrindinius ir šalutinius maršrutus;f) grupuojant pavienes krovinių siuntas;g) įtvirtinant vienodas tarifų struktūros taisykles ir jų taikymo sąlygas, jei šiomis taisyklėmis nėra nustatomi transporto tarifai ir sąlygos.2. Komisija prireikus Tarybai pateikia pasiūlymus dėl šio straipsnio 1 dalyje pateikto sąrašo išplėtimo arba sumažinimo. 1017/68 4 str. (pritaikytas) 1/2003 36 str. 3 punkto a papunktis3 straipsnisIšimtys mažų ir vidutinių įmonių  grupėms 1.  Susitarimai, sprendimai ir suderinti veiksmai  nurodyti  Sutarties 81 straipsnio 1 dalyje  tame pačiame straipsnyje išvardyti draudimai netaikomi, jeigu tų susitarimų, sprendimų ir suderintų veiksmų tikslas yra:a) įkurti ir valdyti kelių arba vidaus vandenų transporto įmonių grupes tam, kad jos užsiimtų transporto verslu;b) bendrai finansuoti arba įsigyti transporto įrenginius arba reikmenis, jeigu šios operacijos yra tiesiogiai susijusios su transporto paslaugų teikimu ir yra būtinos bendrai valdant pirmiau minėtas įmonių grupes;visada su sąlyga, kad bet kurio įmonių susivienijimo bendrosios vežimo galimybės neviršija:i) kelių transporto atveju – 10 000 metrinių tonų;ii) vidaus vandenų kelių transporto atveju – 500 000 metrinių tonų.Kiekvienos grupei priklausančios atskiros įmonės vežimo galimybės neviršija: kelių transporto įmonės – 1 000 metrinių tonų, o vidaus vandenų kelių transporto įmonės – 50 000 metrinių tonų. 1/2003 36 str. 3 punkto b papunktis2. Jei kurio nors 1 dalyje nurodyto susitarimo, sprendimo ar suderintų veiksmų poveikis tam tikru atveju nesuderinamas su Sutarties 81 straipsnio 3 dalies reikalavimais, iš įmonių ar įmonių asociacijų gali būti pareikalauta nutraukti tokį poveikį.4 straipsnisPanaikinimasReglamentas (EEB) Nr. 1017/68 yra panaikinamas, išskyrus 13 straipsnio 3 dalį, kuri toliau taikoma sprendimams, priimtiems pagal Reglamento (EEB) Nr. 1017/68 5 straipsnį prieš 2004 m. gegužės 1 d. iki šių sprendimų galiojimo pabaigos.Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal II priede pateiktą atitikmenų lentelę. 1017/68 30 str.5 straipsnisĮsigaliojimas, galiojantys susitarimai1. Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . 2003 m. Stojimo aktas, p. 3442. Sutarties 81 straipsnio 1 dalyje įtvirtintas draudimas netaikomas susitarimams, sprendimams ir suderintiems veiksmams, kurie galioja Austrijos, Suomijos ir Švedijos įstojimo dieną arba Čekijos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos įstojimo dieną ir kuriems dėl priežasčių, susijusių su stojimu, taikoma 81 straipsnio 1 dalis, jei per šešis mėnesius nuo įstojimo dienos jie pakeičiami taip, kad atitiktų šio reglamento 3 straipsnyje išdėstytas sąlygas. Ši dalis netaikoma susitarimams, sprendimams ir suderintiems veiksmams, kuriems įstojimo dieną jau taikoma EEE sutarties 53 straipsnio 1 dalis. 1017/68Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas PirmininkasI PRIEDASA dalisPanaikinamas reglamentas su vėlesniu pakeitimuTarybos reglamentas (EEB) Nr. 1017/68 (OL L 175, 1968 7 23, p. 1) |Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1/2003 (OL L 1, 2003 1 4, p. 1) | Tiktai 36 straipsnis |B dalisNepanaikinami iš dalies keičiantys aktai1972 m. Stojimo aktas |1979 m. Stojimo aktas |1994 m. Stojimo aktas |2003 m. Stojimo aktas |_____________II PRIEDASATITIKMENų LENTELėReglamentas (EEB) Nr. 1017/68 | Šis reglamentas |1 straipsnis | 1 straipsnis |3 straipsnis | 2 straipsnis |4 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos pirma įžanginė formuluotė, pirma įtrauka | 3 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos pirma įžanginė formuluotė, a punktas |4 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos pirma įžanginė formuluotė, antra įtrauka | 3 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos pirma įžanginė formuluotė, b punktas |4 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos antra įžanginė formuluotė, pirma įtrauka | 3 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos antra įžanginė formuluotė, i punktas |4 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos antra įžanginė formuluotė, antra įtrauka | 3 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos antra įžanginė formuluotė, ii punktas |4 straipsnio 1 dalies antra pastraipa | 3 straipsnio 1 dalies antra pastraipa |4 straipsnio 2 dalis | 3 straipsnio 2 dalis |- | 4 straipsnis |30 straipsnio 1 dalis | 5 straipsnio 1 dalis |30 straipsnio 3 dalies antra pastraipa | 5 straipsnio 2 dalis |31 straipsnis | - |- | I priedas |- | II priedas |_____________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Žr. Išvadų A dalies 3 priedą.[3] Atliekama vadovaujantis Komisijos komunikatu Europos Parlamentui ir Tarybai – Acquis communautaire kodifikavimas, KOM(2001) 645 galutinis.[4] Žr. šio pasiūlymo I priedą.[5] OL C (...(, (...(, p. (...(.[6] OL C (...(, (...(, p. (...(.[7] OL C (...(, (...(, p. (...(.[8] OL L 175, 1968 7 23, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.[9] Žr. I priedą.


|

52011PC0162

Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimo  /* KOM(2011) 162 galutinis - APP 2011/0070 */

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2011.4.4KOM(2011) 162 galutinis2011/0070 (APP)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimoAIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIŪLYMO APLINKYBĖSBendrosios aplinkybėsEuropos Sąjungos oficialiuoju leidiniu užtikrinama, kad būtų oficialiai paskelbti Europos Sąjungos teisės aktai ir kiti aktai. Jis spausdinamas nuo 1958 m., o nuo 1998 m. skelbiamas ir internete. Pastaraisiais metais vis daugiau žmonių informacijos ieško Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje internete, nes tai patogu ir greita, o spausdintinio leidimo prenumeratų skaičius mažėja. Spausdintinis leidimas šiuo metu laikomas vieninteliu galiojančiu ir teisiškai privalomu leidiniu, todėl kol kas remiantis Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektronine versija negalima pareikšti juridinių teisių ar nustatyti įsipareigojimų.Tai aiškiai nurodė Europos Sąjungos Teisingumo Teismas byloje Skoma-Lux [1]. Pasak Teismo, „...toks šių teisės aktų pateikimas (t. y. internete) susipažinti negali prilygti tinkamam paskelbimui Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje , nesant Bendrijos teisėje jokio reglamentavimo šiuo klausimu “.Pasiūlymo srityje taikomos nuostatosSutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnyje nustatyta, kad įstatymo galią turintys teisės aktai ir įstatymo galios neturintys aktai, priimti reglamentų ar direktyvų, skirtų visoms valstybėms narėms, arba sprendimų, kai juose nenurodoma, kam jie skirti, pavidalu, turi būti paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Įstatymo galią turinčius teisės aktus, priimtus pagal įprastą teisėkūros procedūrą, turi pasirašyti Europos Parlamento pirmininkas ir Tarybos pirmininkas, o kitus aktus turi pasirašyti juos priėmusios (-ių) institucijos (-ų) pirmininkas (-ai). Šie aktai įsigalioja jų tekste nurodytą dieną arba dvidešimtą dieną po jų paskelbimo.Sprendime 2009/496/EB, Euratomas[2] išsamiau nustatoma, kaip institucijos vykdo savo įsipareigojimus skelbti teisės aktus. Bendra institucijų įstaiga – Leidinių biuras – leidžia Europos Sąjungos oficialųjį leidinį ir užtikrina jo autentiškumą.Pasiūlymo tikslaiPasiūlymu siekiama išplėsti galimybę susipažinti su Europos Sąjungos teise ir sudaryti sąlygas kiekvienam asmeniui (nesvarbu, teisininkams ar plačiosios visuomenės nariams) pasikliauti Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninio leidimo oficialumu ir autentiškumu. Jeigu Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimas būtų pripažintas galiojančiu, visi Europos Sąjungos piliečiai galėtų iš esmės tuo pačiu metu susipažinti su Europos Sąjungos teise, kai tik ji paskelbiama, ir tai būtų ekonomiškesnis būdas, nes ieškoti informacijos elektroniniame leidinyje nieko nekainuotų. Asmenims, gyvenantiems sunkiau prieinamuose Europos regionuose, taip pat būtų paprasčiau susipažinti su informacija. Be to, geresnė galimybė susipažinti su informacija palaikoma pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijoje „EUROPA 2020“[3] nustatytais tikslais, kuriais siekiama, kad iki 2013 m. visi galėtų naudotis plačiajuosčiu internetu.Pasiūlymu taip pat siekiama padidinti teisinį tikrumą, palyginti su esama padėtimi, kai internete paskelbiama tik informavimo tikslais, nes būtų galima naudotis teisėmis ir nustatyti įsipareigojimus, remiantis jų paskelbimu autentiškoje Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninėje versijoje.Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisPasiūlymas atitinka visas Sąjungos politikos sritis ir visų pirma pavyzdinę iniciatyvą „Europos skaitmeninė darbotvarkė“[4], kuri pateikta atsižvelgiant į pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją „EUROPA 2020“. Skaitmenine darbotvarke siekiama kuo labiau padidinti informacijos technologijų ekonominę ir socialinę naudą ir pabrėžti valstybės institucijų vaidmenį propaguojant skaitmeninę rinką. Taigi prieiga prie teisinio turinio internete skatinamas vienos bendros skaitmeninės rinkos kūrimas, nes suteikus tokią galimybę susipažinti su viešojo sektoriaus informacija būtų paskatintas naujoviškų interneto paslaugų kūrimas.Pasiūlymas taip pat atitinka 2011–2015 m. Europos e. valdžios veiksmų plano[5], pagal kurį valstybės narės ir Komisija turėtų suteikti galimybę internetu gauti informacijos apie valdymo srities įstatymus ir taisykles, politiką ir finansus, tikslus.NEOFICIALIŲ KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS REZULTATAI IR POVEIKIO VERTINIMASKonsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisEuropos Sąjungos institucijoms ir įstaigoms atstovaujama Leidinių biuro valdymo komitete, kuris prižiūri Leidinių biuro veiklos strateginę plėtrą. Šiame forume suinteresuotosios institucijos ir įstaigos apsvarstė klausimą ir pritarė, kad būtų sukurtas autentiškas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninis leidimas.Be to, Tarybos e. teisės darbo grupėje su valstybėmis narėmis konsultuotasi dėl teisiškai galiojančio Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimo. 2010 m. liepos 30 d. Komisijos generalinis sekretoriatas persiuntė Tarybai neoficialų dokumentą; jis aptartas dviejuose E. teisės darbo grupės posėdžiuose 2010 m. rugsėjo 21 d. ir spalio 26 d. Savo pastabose valstybės narės išreiškė tvirtą paramą teisiškai galiojančiam elektroniniam leidiniui[6], bet jų nuomonės išsiskyrė dėl tolesnės spausdintinės versijos teisinės galios; pateikta pastabų dėl:-  pasirinkimo skelbti tik elektroninį Europos Sąjungos oficialųjį leidinį , galbūt iš pradžių nustatant pereinamąjį laikotarpį, per kurį tuo pačiu metu būtų skelbiamas ir spausdintinis, ir elektroninis leidimas;-  Europos Sąjungos oficialiojo leidinio spausdinimo išlaidų, jeigu būtų pasirinkta tuo pačiu metu skleisti ir spausdintinį, ir elektroninį leidimą;-  pavojaus, kad spausdintinis ir elektroninis leidimai skirsis, ir poreikio nustatyti aiškias taisykles, kaip šalinti nesutapimus ir kaip spręsti, kuri versija turi viršenybę;-  ribotos spausdintinio leidimo funkcijos, kurią jis gali turėti skleidžiant informaciją apie ES teisės aktus asmenims, kurie neturėtų galimybės susipažinti su elektroniniu leidimu.Rengdama šį pasiūlymą, Komisija atsižvelgė į visas pareikštas pastabas. Iš pradžių pirmenybė teikta paskelbimui tuo pačiu metu ir spausdintiniu, ir elektroniniu pavidalu, kurie turėtų vienodą teisinę galią, nes manyta, kad taip būtų užtikrinta plačiausio masto galimybė Europos piliečiams susipažinti su ES teise. Tačiau remiantis praktine valstybių narių patirtimi padaryta prielaida, kad nauda būtų nedidelė ir nekompensuotų išaugusio sudėtingumo. Taip pat pažymėta, kad geografiškai sunkiau prieinamose vietovėse gyvenantiems asmenims sunkiau gauti spausdintinį leidimą arba tai užtrunka ir kad autentiškas elektroninis leidimas jiems leistų paprasčiau susipažinti su ES teise.Reglamento pasiūlyme numatoma, kad Europos Sąjungos oficialusis leidinys bus skelbiamas teisinę galią turinčiu elektroniniu pavidalu. Elektroninis leidinys atitinka strategijoje „Europa 2020“ ir pavyzdinėje iniciatyvoje „Europos skaitmeninė darbotvarkė“ nustatytą tikslą, kad iki 2013 m. visi turėtų galimybę naudotis plačiajuosčiu internetu. Siūloma sistema išsprendžiami su prieinamumu ir paprastumu susiję klausimai:-  Visų pirma galiojantis elektroninis leidinys suteikia platesnės sklaidos galimybę, palyginti su spausdintiniu leidimu. Per pastaruosius kelerius metus aiškiai sumažėjo Europos Sąjungos oficialiojo leidinio prenumeratų skaičius, o interneto naudojimas Europos Sąjungoje augo: Eurostato duomenimis, 70 % namų ūkių 2010 m. ir 94 % įmonių 2009 m. turėjo prieigą prie interneto. Be to, ieškoti informacijos Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroniniame leidime nieko nekainuotų ir tai būtų naudingiau, palyginti su spausdintiniu leidiniu, už kurio spausdinimą ir siuntimą visuomenei nebereikėtų mokėti. Vis dėlto yra numatyta neįgaliesiems skirta sąlyga, kad jie galėtų susipažinti su Europos Sąjungos oficialiuoju leidiniu naudodamiesi specialiu elektroniniu formatu, ir asmenims, kurie dėl bet kokios kitos priežasties negali susipažinti su elektroniniu leidiniu, skirta sąlyga, kad paprašę Leidinių biuro arba atsispausdinę iš interneto jie gautų teisinės galios neturinčią (t. y. skirtą tik informuoti) spausdintinę versiją.-  Antra, sistema yra paprastesnė, nes nebereikia nustatyti galimai sudėtingų taisyklių, kaip spręsti vienodai autentiškų spausdintinio ir elektroninio leidimų nesutapimų klausimą.Tikėtino pasiūlymo poveikio vertinimasKomisija atliko analizę ir įvertino tris Europos Sąjungos oficialiojo leidinio paskelbimo galimybes:-  1 galimybė. Išlaikyti status quo , kai galiojančiu paskelbimu laikoma tik spausdintinė versija, o Europos Sąjungos oficialiojo leidinio internetinė versija yra skirta tik informuoti;-  2 galimybė. Išskirtinis Europos Sąjungos oficialiojo leidinio paskelbimas internete;-  3 galimybė. Paskelbimas tuo pačiu metu ir spausdintiniu, ir internetiniu pavidalu, kurie abu turėtų vienodą teisinę galią ir veiksmingumą.Suteikti teisinę galią elektroniniam leidimui bus labai naudinga, nes:-  prieiga prie ES teisės aktų bus išplėsta, paprastesnė ir tiesioginė;-  prieiga prie elektroninio leidimo bus nemokama ir galima bet kuriuo metu;-  toks elektroninis leidinys atitiktų ES institucijų sutartus Skaitmeninės darbotvarkės prioritetus ir paskatintų teikti daugiau internetinių paslaugų.TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAIPagrindinės pasiūlymo nuostatosPasiūlyme numatoma, kad elektroninės versijos paskelbimas prilygtų Europos Sąjungos oficialiojo leidinio galiojančiam paskelbimui. Tačiau spausdintinio leidimo pakaks, kad būtų užtikrinta paskelbimo teisinė galia su technologijomis susijusiais, išskirtiniais, laikinais, nenumatytais elektroninės versijos paskelbimo sutrikimo atvejais (pvz., dėl kibernetinių atakų, nenumatytų įrangos gedimų), kurie tęsiasi ilgiau nei vieną dieną. Tokiomis aplinkybėmis spausdintinis Europos Sąjungos oficialiojo leidinio leidimas turi būti paskelbtas elektroniniu pavidalu, kai tik atkuriama techninė sistema. Spausdintiniame leidime turi būti nurodyta paskelbimo diena, bet vėlesnis elektroninis leidimas turėtų viršenybę, jei tie leidimai skirtųsi.Pasiūlyme taip pat nustatyti techniniai reikalavimai, kurių laikantis elektroninės versijos paskelbimas prilygtų galiojančiam paskelbimui, ir nustatomi Leidinių biuro įgaliojimai šioje srityje.Teisinis pagrindasSutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 352 straipsnis.Proporcingumo principasPasiūlymo taikymo sritis – Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimas ir techninės sąlygos, kurių laikantis jis gali būti prilygintas galiojančiam paskelbimui.Pasirinkta priemonėReglamentas yra vienintelė tinkama priemonė, nes jis tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Europos piliečiai turėtų turėti vienodas galimybes susipažinti su ES teise, todėl visiems Europos piliečiams reikėtų suteikti tokią pačią galimybę vienodomis sąlygomis susipažinti su Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroniniu leidimu.POVEIKIS BIUDŽETUISprendimas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninį pavidalą laikyti teisiškai galiojančiu leidiniu neturi jokio poveikio biudžetui.Tačiau reikia IT srities investicijų į su elektroninės versijos paskelbimu susijusią techninę infrastruktūrą. Remiantis administraciniu savarankiškumu, 2009 m. patirta 38 000 EUR išlaidų sukuriant ir išbandant techninę sistemą, prieš Europos Sąjungos oficialųjį leidinį paskelbiant autentišku elektroniniu pavidalu. Tolesnes vystymo investicijas ir priežiūros bei sistemos veikimo sąnaudas turi dalytis visos institucijos, nes jos lieka įsipareigojusios skelbti teisės aktus. Įnašų paskirstymo apskaičiavimo metodas grindžiamas kiekvienos institucijos OL L ir C puslapių skaičiumi n-2 metais. 2011 m. įnašų paskirstymas nustatytas remiantis 2009 m. duomenimis:-  Europos Komisija: 47,64 %;-  Europos Sąjungos Taryba: 21,96 %;-  Europos Parlamentas: 21,94 %;-  Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas: 3,29 %;-  Europos Sąjungos Teisingumo Teismas: 3,17 %;-  Audito rūmai: 1,25 %;-  Regionų komitetas: 0,75 %.Biudžeto nuostatas reikia suderinti su šiuo įnašų paskirstymu.2011/0070 (APP)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimoEUROPOS SAJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 352 straipsnį,atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą[7],laikydamasi specialios teisėkūros procedūros,kadangi:1.  Sutarties 297 straipsniu reglamentuojamas Sąjungos teisės aktų paskelbimas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir jų įsigaliojimas.2.  Dabar vienintelis teisiškai privalomas yra Europos Sąjungos oficialiojo leidinio spausdintinis leidimas visomis oficialiosiomis Sąjungos kalbomis, nors jis pateikiamas ir internete.3.  2009 m. birželio 26 d. Europos Parlamento, Tarybos, Komisijos, Teisingumo Teismo, Audito Rūmų, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto ir Regionų komiteto sprendimu 2009/496/EB, Euratomas dėl Europos Sąjungos leidinių biuro veiklos organizavimo[8] užtikrinama, kad Leidinių biuras sudarytų institucijoms sąlygas vykdyti įsipareigojimą skelbti teisės aktus.4.  Šis sprendimas susijęs su Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu byloje C-161/06 Skoma-Lux sro prieš Celní ředitelství Olomouc [9], kad Sąjungos teisės aktais negalima remtis privačių asmenų atžvilgiu, jei jie nebuvo tinkamai paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje , ir kad tokių teisės aktų pateikimas internete neprilygsta galiojančiam paskelbimui Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje , nesant Sąjungos teisėje jokio reglamentavimo šiuo klausimu.5.  Jeigu Europos Sąjungos oficialiojo leidinio paskelbimas elektroniniu pavidalu būtų laikomas galiojančiu, būtų suteikta galimybė greičiau ir ekonomiškiau susipažinti su Sąjungos teise.6.  Komisijos komunikate dėl Europos skaitmeninės darbotvarkės[10] pabrėžiama, kad prieiga prie teisinio turinio internete skatinamas skaitmeninės vidaus rinkos kūrimas, o tai turi ekonominės ir socialinės naudos.7.  Todėl reikėtų nustatyti taisykles, kuriomis būtų užtikrintas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos autentiškumas, vientisumas ir nekeičiamumas.8.  1999 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/93/EB dėl Bendrijos elektroninių parašų reguliavimo sistemos[11] nustatoma elektroninių parašų, kaip autentiškumo patvirtinimo priemonės, teisinė galia. Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninio leidimo vientisumo, autentiškumo ir nekeičiamumo užtikrinimo tikslais saugus elektroninis parašas, pagrįstas kvalifikuotu sertifikatu ir sukurtas saugia parašo formavimo įranga, pagal tą direktyvą suteikia visuomenei pakankamas garantijas.9.  Prieiga prie svetainės EUR-Lex turi būti užtikrinama atsižvelgiant į neįgaliųjų apsaugos įsipareigojimus pagal 2009 m. lapkričio 26 d. Tarybos sprendimą 2010/48/EB dėl Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos sudarymo Europos bendrijos vardu[12].10.  Pagal Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina tikslui – sudaryti sąlygas visiems Europos piliečiams pasikliauti Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektronine versija – pasiekti, nes jis taikomas tik užtikrinant tokio leidinio autentiškumą, koks šiuo metu yra spausdintinis leidinys.11.  Šiam reglamentui priimti Sutartyje nenumatyta jokių kitų įgaliojimų, išskyrus nurodytus 352 straipsnyje,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis12.  Europos Sąjungos oficialusis leidinys skelbiamas elektroniniu pavidalu oficialiosiomis Sąjungos kalbomis atsižvelgiant į šį reglamentą.13.  Elektroniniu pavidalu paskelbtas Europos Sąjungos oficialusis leidinys (toliau – Oficialiojo leidinio elektroninis leidimas) yra autentiškas ir turi teisinę galią.2 straipsnis14.  Oficialiojo leidinio elektroniniam leidimui naudojamas saugus elektroninis parašas, pagrįstas kvalifikuotu sertifikatu ir sukurtas saugia parašo formavimo įranga, pagal Direktyvą 1999/93/EB. Kvalifikuotas sertifikatas ir jo atnaujinimai skelbiami svetainėje EUR-Lex , kad visuomenė galėtų patikrinti saugų elektroninį parašą ir Oficialiojo leidinio elektroninio leidimo autentiškumą.15.  Oficialiojo leidinio elektroniniame leidime informacija pateikiama pagal jos paskelbimo dieną.16.  Oficialiojo leidinio elektroninis leidimas prieinamas visuomenei svetainėje EUR-Lex neribotą laiką. Informacijos paieška leidinyje nemokama.17.  Svetainė EUR-Lex prieinama visiems naudotojams. Europos Sąjungos oficialusis leidinys taip pat prieinamas neįgaliesiems pasitelkiant alternatyvų elektroninį formatą, kuris neturi teisinės galios. Alternatyvia versija galima naudotis ir ieškant informacijos archyvuose.3 straipsnis18.  Leidinių biuras gali toliau spausdinti Europos Sąjungos oficialųjį leidinį . Spausdintinės kopijos nėra autentiškos ir neturi teisinės galios, nepažeidžiant 4 straipsnio 2 dalies.19.  Už spausdintines Europos Sąjungos oficialiojo leidinio kopijas mokamas mokestis, atitinkantis spausdinimo ir siuntimo išlaidas.4 straipsnis20.  Jei Oficialiojo leidinio elektroninis leidimas neprieinamas dėl nenumatytų, išimtinių Leidinių biuro informacinės sistemos sutrikimų, prieiga prie jo atkuriama kuo greičiau.21.  Jeigu prieiga neatkuriama per vieną darbo dieną, Europos Sąjungos oficialusis leidinys paskelbiamas spausdintiniu leidimu, turinčiu teisinę galią. Atitinkamas Oficialiojo leidinio elektroninis leidimas paskelbiamas iškart, kai atkuriama informacinė sistema.22.  Teisės aktų, paskelbtų pagal 2 dalį, paskelbimo diena yra spausdintinio leidimo paskelbimo diena. Jeigu yra Oficialiojo leidinio elektroninio leidimo ir pagal 2 dalį paskelbto spausdintinio leidimo neatitikimų, viršenybę turi elektroninis leidimas.5 straipsnis23.  Leidinių biuras turi tokius su Oficialiojo leidinio elektroniniu leidimu susijusius įgaliojimus:24.  paskelbti Oficialiojo leidinio elektroninį leidimą ir užtikrinti jo autentiškumą;25.  įgyvendinti, valdyti ir prižiūrėti elektroninio leidimo rengimo informacinę sistemą ir tą sistemą atnaujinti, atsižvelgiant į ateities technologijų pokyčius;26.  įgyvendinti ir išplėsti technines priemones, kad būtų užtikrintas Oficialiojo leidinio elektroninio leidimo prieinamumas visiems naudotojams;27.  nustatyti vidines saugumo ir prieigos taisykles, susijusias su informacine sistema, kuria remiantis rengiamas Oficialiojo leidinio elektroninis leidimas;28.  saugoti ir archyvuoti elektronines bylas ir jas tvarkyti atsižvelgiant į ateities technologijų pokyčius.29.  Leidinių biuras 1 dalyje nurodytus įgaliojimus vykdo laikydamasis Sprendimo 2009/496/EB, Euratomas.6 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja 2012 m. sausio 1 d.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta […]Tarybos varduPirmininkasFINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis1.4. Tikslas (-ai)1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas1.6. Trukmė ir finansinis poveikis1.7. Numatomas (-i) valdymo metodas (-ai)2. VALDYMO PRIEMONĖS2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės2.2. Valdymo ir kontrolės sistema2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-s)3.2. Numatomas poveikis išlaidoms3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa3.2.5. Trečiųjų šalių finansinis įnašas3.3. Numatomas poveikis įplaukomsFINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMAPASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRAPasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimasTarybos reglamento dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimo pasiūlymasAtitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemojeNetaikoma, nes pasiūlymas susijęs su Komisijos ir kitų institucijų, kurios savo priimtus teisės aktus turi paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje , administracinėmis išlaidomis.Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdisNetaikoma.TikslaiEuropos Sąjungos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva)Pasiūlymu siekiama padėti sukurti vieną bendrą interneto turinio rinką, kaip nustatyta pavyzdinėje iniciatyvoje „Europos skaitmeninė darbotvarkė“, pateiktoje atsižvelgiant į pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją „EUROPA 2020“.Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veiklaKonkretus tikslasPropaguoti leidinius ir informacines interneto paslaugas piliečiams, įmonėms ir tikslinei auditorijai (teisininkams).Atitinkama VGV / VGB veiklaNetaikoma.Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikisNurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams gavėjams / grupėmsPasiūlymas skirtas ES piliečiams ir įmonėms, kuriems turėtų būti naudinga nemokama, tiesioginė ir paprasta prieiga prie paskelbtų autentiškų Europos Sąjungos teisės aktų.Rezultatų ir poveikio rodikliaiNurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodikliusĮgyvendinant pasiūlymą stebėtini rezultatų rodikliai:- apsilankymų teisiškai galiojančiame Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroniniame leidime skaičius;- spausdintinių leidimų užsakymų skaičius, palyginti su prenumeratų skaičiumi, kai elektroninis leidinys neturėjo teisinės galios;- Leidinių biurui pateiktų skundų dėl sunkumų, susijusių su prieiga prie teisiškai galiojančio Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninio leidimo dėl priežasčių, susijusių su Leidinių biuro informacine sistema, skaičius.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindasTrumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiaiPasiūlymu siekiama sustiprinti teisinį tikrumą, suteikiant galimybę pareikšti teises arba nustatyti įsipareigojimus pagal Europos Sąjungos teisę remiantis autentiško Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninio leidimo paskelbimu. Nuo tada, kai pasiūlymas įsigalios, turėtų būti užtikrinta prieiga prie teisiškai galiojančio elektroninio leidinio.Papildoma ES dalyvavimo naudaKadangi pasiūlymas susijęs su Europos Sąjungos teisės paskelbimo pavidalu, tinkamų veiksmų galima imtis tik Europos Sąjungos lygiu. Be to, pasirinkta priemone atsižvelgiama į poreikį užtikrinti vienodas prieigos sąlygas visiems Europos Sąjungos piliečiams.Panašios patirties išvadosAnksčiau Europos Sąjungos oficialusis leidinys elektroniniu pavidalu skelbtas tik informavimo tikslais. Vis didėjanti tendencija ieškoti informacijos elektroniniame leidime atitinka pasiūlymo esmę.Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmisNetaikoma.Trukmė ir finansinis poveikis( Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribotax Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota-  Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM,-  po to – visavertis taikymas.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)x Institucijų, kurioms atstovaujama Leidinių biuro valdymo komitete, vardu Leidinių biuro vykdomas tiesioginis centralizuotas valdymas , žr. 2.1 punktą.( Netiesioginis centralizuotas valdymas , vykdymo užduotis perduodant:( Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis( Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis( Jungtinis valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomisPastabosNetaikoma.VALDYMO PRIEMONĖSPriežiūros ir atskaitomybės taisyklėsNurodyti dažnumą ir sąlygasSiūloma, kad Leidinių biuras rūpintųsi Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimu pagal Sprendimą 2009/496/EB, Euratomas ir atsižvelgdamas į tuo sprendimu nustatytas priežiūros ir atskaitomybės taisykles.Valdymo ir kontrolės sistemaNustatyta rizikaYra Leidinių biuro informacinės sistemos techninių sutrikimų rizika. Jos galimas poveikis – elektroninis leidimas taptų neprieinamas. Tokiais atvejais, jei prieiga neatkuriama per vieną darbo dieną, spausdintinis leidimas prilygtų galiojančiam leidiniui.Kita nustatyta rizika susijusi su saugumu ir, kad jos išvengtų, Leidinių biuras privalo sukurti, remdamasis Sprendimu 2009/496/EB, Euratomas, informacinės sistemos vidaus saugumo ir prieigos taisykles.Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai)Netaikoma.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonėsNurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemonesNetaikoma.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKISAtitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-s)-  Dabartinės biudžeto išlaidų eilutėsDaugiametės finansinės programos išlaidų kategorija | Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Įnašas |Numeris [Aprašymas..............................] | DA / NA[13] | ELPA šalių[14] | šalių kandidačių[15] | trečiųjų šalių | pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą |5 | Komisija: 26011101 [Oficialusis leidinys (L ir C)] Europos Parlamentas: 3240 [Oficialusis leidinys] Taryba: 2211 [Oficialusis leidinys] Teisingumo Teismas: 2740 [Oficialusis leidinys] Audito rūmai: 2740 [Oficialusis leidinys] Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas: 2604 [Oficialusis leidinys] Regionų komitetas: 2604 [Oficialusis leidinys] | NA | NE | NE | NE | NE |Numatomas poveikis išlaidomsNumatomo poveikio išlaidoms suvestinėmln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: | 5 | „Administracinės išlaidos“ |mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)2011 metai | 2012 metai | 2013 metai | 2014 metai | ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą) |-  502 straipsnis | p. m. |p. m. |p. m. |p. m. |p. m. | | | | |Įvairių asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas poveikis.26011101Nurodyti poveikio įplaukoms apskaičiavimo metodą.Šiuo metu įplaukos gaunamos už Europos Sąjungos oficialiojo leidinio spausdintinio leidimo prenumeratą ir užsakymus. Kai elektroninis leidimas taps vieninteliu teisinę galią turinčiu leidiniu, tikėtina, kad prenumeratų skaičius sumažės ir priartės prie nulio. [1] 2007 m. gruodžio 11 d. Sprendimas byloje C-161/06 Skoma-Lux sro prieš Celní ředitelství Olomouc (Rink. p. I-10841, 2007 m.).[2] Europos Parlamento, Tarybos, Komisijos, Teisingumo Teismo, Audito Rūmų, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto ir Regionų komiteto sprendimas 2009/496/EB, Euratomas dėl Europos Sąjungos leidinių biuro veiklos organizavimo (OL L 168, 2009 6 30, p. 41).[3] COM(2010) 2020 galutinis; 2010 3 3.[4] COM(2010) 245 galutinis/2; 2010 8 26.[5] COM(2010) 743; 2010 12 15.[6] 2010 m. spalio 26 d. E. teisės darbo grupės posėdžio išvados.[7] OL C […], […], p. […].[8] OL L 168, 2009 6 30, p. 41.[9] Rink. p. I-10841, 2007 m.[10] COM(2010) 245 galutinis/2.[11] OL L 13, 2000 1 19, p. 12.[12] OL L 23, 2010 1 27, p. 35.[13] DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA – nediferencijuotieji asignavimai.[14] ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.[15] Šalių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.[16] Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų.