|

52010PC0761

/* KOM/2010/0761 galutinis - COD 2010/0366 */  Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 485/2008 dėl valstybių narių atliekamo sandorių, sudarančių Europos žemės ūkio garantijų fondo finansavimo sistemos dalį, patikrinimo

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.12.17KOM(2010) 761 galutinis2010/0366 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASkuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 485/2008 dėl valstybių narių atliekamo sandorių, sudarančių Europos žemės ūkio garantijų fondo finansavimo sistemos dalį, patikrinimoAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. pasiūlymo aplinkybės-  Pasiūlymo pagrindas ir tikslaiTarybos reglamente (EB) Nr. 485/2008[1] nustatytus Komisijos įgyvendinimo įgaliojimus suderinti su Komisijai deleguotų ir įgyvendinimo įgaliojimų atskyrimu pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 ir 291 straipsnius.-  Bendrosios aplinkybėsPagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 ir 291 straipsnius išskiriamos dvi skirtingos Komisijos teisės aktų rūšys:-  Pagal SESV 290 straipsnį teisės aktų leidėjui suteikiama galimybė Komisijai deleguoti įgaliojimą priimti bendro pobūdžio įstatymo galios neturinčius teisės aktus, kuriais papildomos ar iš dalies keičiamos neesminės įstatymo galią turinčio teisės akto nuostatos. Sutartyje tokiu būdu Komisijos priimti teisės aktai vadinami deleguotaisiais aktais (290 straipsnio 3 dalis).-  Pagal SESV 291 straipsnį valstybėms narėms suteikiama galimybė imtis visų nacionalinės teisės priemonių, būtinų teisiškai privalomiems Sąjungos aktams įgyvendinti. Kai teisiškai privalomi teisės aktai turi būti įgyvendinami vienodomis sąlygomis, tais teisės aktais Komisijai gali būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Sutartyje tokiu būdu Komisijos priimti teisės aktai vadinami įgyvendinimo aktais (291 straipsnio 4 dalis).-  Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatosSutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 ir 291 straipsniai.-  Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisNetaikoma.2. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas-  Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis-  Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimasKonsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis ar nepriklausomo tyrimo neprireikė, nes pasiūlymas suderinti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 485/2008 su Lisabonos sutartimi yra tarpinstitucinis klausimas, taikomas visiems Tarybos reglamentams. Pakeitimai, kuriais siekiama supaprastinti, yra nedideli ir tik techninio pobūdžio.-  Poveikio vertinimasPoveikio vertinimo neprireikė, nes pasiūlymas suderinti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 485/2008 su Lisabonos sutartimi yra tarpinstitucinis klausimas, taikomas visiems Tarybos reglamentams. Pakeitimai, kuriais siekiama supaprastinti, yra nedideli ir tik techninio pobūdžio.3. Teisiniai pasiūlymo aspektai-  Siūlomų veiksmų santraukaNustatyti Tarybos reglamentu (EB) Nr. 485/2008 Komisijai suteikiamus deleguotus ir įgyvendinimo įgaliojimus ir sukurti atitinkamą deleguotųjų ir įgyvendinimo aktų priėmimo procedūrą.-  Teisinis pagrindasSutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnis.-  Subsidiarumo principasŽemės ūkio politika priskiriama bendrai ES ir valstybių narių kompetencijai. Tai reiškia, kad, kol ES nepriima šio sektoriaus teisės aktų, taikoma valstybių narių kompetencija. Kontrolės, pagalbos ir kompetentingų valstybių narių institucijų ir Komisijos bendradarbiavimo srityse reikėtų priimti bendrą Europos koncepciją, taip pat būtų tikslinga dar labiau suvienodinti keitimosi informacija taisykles.-  Proporcingumo principasPasiūlymas atitinka proporcingumo principą.-  Pasirinktos priemonėsSiūloma priemonė – Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas.Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos priežasties – reglamentas turi būti iš dalies keičiamas reglamentu.4. Poveikis biudžetuiĮgyvendindama šią priemonę ES nepatirs jokių papildomų išlaidų.2010/0366 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASkuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 485/2008 dėl valstybių narių atliekamo sandorių, sudarančių Europos žemės ūkio garantijų fondo finansavimo sistemos dalį, patikrinimoEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 42 straipsnio pirmą pastraipą ir 43 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą[2],teisės akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[3],laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros[4],kadangi:1.  Tarybos reglamentu (EB) Nr. 485/2008[5] Komisijai suteikiami įgaliojimai įgyvendinti kai kurias to reglamento nuostatas.2.  Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Komisijai Reglamentu (EB) Nr. 485/2008 suteiktus įgaliojimus reikia suderinti su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – Sutartis) 290 ir 291 straipsniais.3.  Komisija turėtų būti įgaliota priimti deleguotuosius aktus pagal Sutarties 290 straipsnį, kad galėtų papildyti ar iš dalies pakeisti tam tikras neesmines Reglamento (EB) Nr. 485/2008 nuostatas. Reikėtų nustatyti, kurių nuostatų atvejais tokie įgaliojimai gali būti taikomi, taip pat sąlygas, kurioms esant galima pasinaudoti deleguotais įgaliojimais.4.  Kad Reglamentas (EB) Nr. 485/2008 visose valstybėse narėse būtų taikomas vienodai, Komisija turėtų būti įgaliota priimti įgyvendinimo aktus pagal Sutarties 291 straipsnį. Komisija turėtų būti įgaliota priimti vienodas keitimosi informacija taisykles. Komisija turėtų priimti šiuos įgyvendinimo aktus padedama Žemės ūkio fondų komiteto, įsteigto 2005 m. birželio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo[6] 41d straipsnio 1 dalimi, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. XX/XXXX dėl ... [ bus įrašyta priėmus reglamentą dėl kontrolės mechanizmų, kaip nurodyta SESV 291 straipsnio 3 dalyje, kurį dabar aptaria Europos Parlamentas ir Taryba ].5.  Todėl Reglamentą (EB) Nr. 485/2008 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamentas (EB) Nr. 485/2008 iš dalies keičiamas taip:6.  1 straipsnio 2 dalies antrasis sakinys pakeičiamas taip:„Kad šis reglamentas nebūtų taikomas toms priemonėms, kurios dėl savo pobūdžio nėra tinkamos ex post kontrolei, atliekamai tikrinant komercinius dokumentus, Komisija gali deleguotaisiais aktais, priimamais šio reglamento 13a, 13b ir 13c straipsniuose nustatytomis sąlygomis, nustatyti kitų priemonių, kurioms šis reglamentas netaikomas, sąrašą.“7.  7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:a) 1 dalies antros pastraipos antrasis sakinys išbraukiamas;b) 5 dalis išbraukiama.8.  13 straipsnis išbraukiamas.9.  Įterpiami šie straipsniai:"13a straipsnisĮgaliojimai priimti šiame reglamente nurodytus deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikui.Priėmusi deleguotąjį aktą, Komisija iškart vienu metu apie jį praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.13b straipsnisEuropos Parlamentas arba Taryba gali atšaukti 13a straipsnyje nurodytą įgaliojimų delegavimą.Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą, kad nuspręstų, ar atšaukti įgaliojimus, prieš priimdama galutinį sprendimą per pagrįstą laikotarpį informuoja kitą instituciją ir Komisiją, nurodydama deleguotus įgaliojimus, kurie gali būti atšaukti, ir galimas tokio atšaukimo priežastis.Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Sprendimas įsigalioja nedelsiant arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .13c straipsnisEuropos Parlamentas ir Taryba gali pareikšti prieštaravimą dėl deleguotojo akto per du mėnesius nuo pranešimo datos. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis gali būti pratęstas mėnesiu.Jei, pasibaigus šiam laikotarpiui, nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų dėl deleguotojo akto, jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioja jame numatytą dieną.Deleguotasis aktas gali būti skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti iki to laikotarpio pabaigos, jeigu ir Europos Parlamentas, ir Taryba informavo Komisiją, kad prieštaravimo nepareikš.Jei Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimą dėl deleguotojo akto, jis neįsigalioja. Prieštaraujanti institucija nurodo prieštaravimo dėl deleguotojo akto priežastis.13d straipsnisPrireikus Komisija, taikydama Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 42d straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą, įgyvendinimo aktais priima nuostatas, kuriomis siekiama užtikrinti vienodą šio reglamento taikymą Sąjungoje, pirmiausia dėl šių aspektų:a) 7 straipsnio 1 dalyje nurodyto bendrų veiksmų koordinavimo;b) nurodymų ir reikalavimų, susijusių su prašymų turiniu, forma ir pateikimo tvarka, taip pat su informacijos, kurios reikalaujama pagal šį reglamentą, turiniu, forma, pranešimo apie ją, jos pateikimo ir keitimosi šia informacija tvarka;c) taikant šį reglamentą reikalingos informacijos paskelbimo sąlygų ir būdų arba specialių taisyklių ir sąlygų, pagal kurias ši informacija platinama ar Komisijos pateikiama kompetentingoms valstybių narių institucijoms.“2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta [...]Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas [1] OL L 143, 2008 6 3, p. 1.[2] OL C […], […], p. […].[3] OL C […], […], p. […].[4] OL C […], […], p. […].[5] OL L 143, 2008 6 3, p. 1.[6] OL L 209, 2005 8 11, p. 1.


				|

		52012PC0182

			Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo dėl didžiųjų mantų apsaugos ir tam tikrų žvejybos galimybių iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 43/2012 ir (ES) Nr. 44/2012 /* COM/2012/0182 final - 2012/0091 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
Tarybos reglamentu (ES) Nr. 43/2012[1] ir
Tarybos reglamentu (ES) Nr. 44/2012[2] 2012 metams nustatomos tam tikrų
žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos
galimybės, taikomos ES vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose ES
nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems ES laivams. Juose daugiausia
dėmesio skiriama Atlanto vandenyno ir Šiaurės jūros ištekliams.
Šios žvejybos galimybės jų galiojimo laikotarpiu paprastai keliskart
iš dalies keičiamos.
2.           KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
ŠALIMIS REZULTATAI IR POVEIKIO VERTINIMAI
Netaikoma
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
Siūlomais pakeitimais minėtus du
reglamentus siekiama pakeisti kaip nurodyta toliau:
Per dešimtąją
Migruojančiųjų laukinių gyvūnų rūšių
išsaugojimo konvencijos šalių konferenciją (ŠK 10), kuri vyko 2011 m.
lapkričio 20–25 d. Bergene, didžioji manta (Manta birostris)
buvo įtraukta į konvencijos I priedėlyje (draudimas gaudyti tam
tikrų rūšių gyvūnus) ir II priedėlyje (rūšys,
dėl kurių išsaugojimo ir valdymo reikia sudaryti tarptautinius
susitarimus) pateiktus saugomų rūšių sąrašus. Todėl
tikslinga didžiųjų mantų apsaugos nuostatas taikyti visuose
vandenyse žvejojantiems ES laivams ir ES vandenyse žvejojantiems ne ES laivams.
Būtina didžiąją mantą įtraukti į tris susijusius
straipsnius, kuriuose pateikti draudžiamų gaudyti rūšių
sąrašai. Šie trys straipsniai pateikti dviejuose šio aiškinamojo
memorandumo 1 punkte paminėtuose reglamentuose.
Pagal su Norvegija[3], Farerų salomis[4], Grenlandija[5]
ir Islandija[6]
sudarytuose susitarimuose arba protokoluose dėl santykių
žuvininkystės srityje numatytą tvarką Sąjunga 2011 m.
dėl žvejybos teisių konsultavosi su tomis partnerėmis.
Konsultacijos su Farerų salomis ir Islandija dar nesibaigė. Siekiant
išvengti Sąjungos žvejybos veiklos sutrikdymo, tuo pat metu sudarant
reikiamas lanksčias sąlygas tam, kad tie susitarimai būtų
sudaryti 2012 m., tikslinga, kad Sąjunga laikinai nustatytų
išteklių, kuriems būtų taikomi susitarimai su Farerų
salomis ir Islandija, žvejybos galimybes, ir jas įtrauktų į
Reglamentą (ES) Nr. 44/2012. 2012 m. vasario 14–17 d.
Reikjavike pakrantės valstybėms konsultuojantis dėl
atlantinių skumbrių išteklių valdymo šiaurės rytų
Atlante nepavyko pasiekti susitarimo, todėl pagal dvišalius žvejybos
susitarimus Sąjunga ir Norvegija sudarė dvišalius susitarimus
dėl skumbrių žvejybos 2012 m. Būtina Reglamente (ES)
Nr. 44/2012 pakoreguoti laikinus leidžiamų sužvejoti skumbrių
kiekio apribojimus ir paskirstyti numatytas kvotas pagal to dokumento IA ir IB
prieduose nurodytus bendrus leidžiamus sužvejoti kiekius (BLSK).
Remiantis į Tarptautinės
jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) ir Žuvininkystės mokslo,
technikos ir ekonomikos komiteto (STECF) rekomendacijomis, turi būti
gerokai sumažintas ICES IIa ir IIIa kvadratų ir IV parajonio ES vandenyse
leidžiamas sužvejoti bendras paprastųjų tobių kiekis. Pagal šias
rekomendacijas 2012 m. kovo 9 d. konsultacijų metu Norvegija ir
Sąjunga susitarė sumažinti Norvegijai perduodamų
paprastųjų tobių kiekius. Reglamentas (EB) Nr. 44/2012
turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.
Sąjunga ir Žvejybos šiaurės
vakarų Atlante organizacijos (NAFO) susitariančiosios šalys kelis
kartus perleido viena kitai 2012 m. žvejybos galimybes. Todėl
Reglamento (ES) Nr. 44/2012 IC priede nurodytus atitinkamus BLSK
reikėtų iš dalies atitinkamai pakeisti.
Čilės stauridžių žvejybos
galimybės Regioninėje žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo
organizacijoje (SPRFMO) buvo nustatytos sulaukus 2012 m. sausio 30 d.–vasario
2 d. vykusios Trečiosios parengiamosios SPRFMO komisijos
konferencijos rezultatų. Dabar būtina baigti pildyti atitinkamą
Reglamento (ES) Nr. 44/2012 priedą, kuris priimant reglamentą
buvo pateiktas neužpildytas.
2012/0091 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo dėl didžiųjų mantų
apsaugos ir tam tikrų žvejybos galimybių iš dalies keičiami
reglamentai (ES) Nr. 43/2012 ir (ES) Nr. 44/2012
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą,[7]
kadangi:
(1)       Tarybos reglamentu (ES)
Nr. 43/2012[8]
ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 44/2012[9] 2012 metams nustatomos tam tikrų
žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos
galimybės, taikomos ES vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose ES
nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems ES laivams;
(2)       per dešimtąją
Migruojančiųjų laukinių gyvūnų rūšių
išsaugojimo konvencijos šalių konferenciją (ŠK 10), kuri vyko 2011 m.
lapkričio 20–25 d. Bergene, didžioji manta (Manta birostris)
buvo įtraukta į konvencijos I priedėlyje (draudimas gaudyti tam
tikrų rūšių gyvūnus) ir II priedėlyje (rūšys,
dėl kurių išsaugojimo ir valdymo reikia sudaryti tarptautinius
susitarimus) pateiktus saugomų rūšių sąrašus. Todėl
tikslinga didžiųjų mantų apsaugos nuostatas taikyti visuose
vandenyse žvejojantiems ES laivams ir ES vandenyse žvejojantiems ne ES laivams;
(3)       bendras Kategato
sąsiauryje leidžiamų sužvejoti menkių kiekis turėtų
būti lygus Sąjungos kvotai. Reglamente (ES) Nr. 43/2012
nurodytas kiekis turėtų būti atitinkamai ištaisytas;
(4)       atsižvelgiant į
valstybėms narėms skirtų ir pagal bendrą NAFO 3NO zonoje
leidžiamą sužvejoti balkšvųjų siaurapelekių
vėgėlių kiekį nustatytų kvotų sumą,
Sąjungos kvota yra viena tona didesnė nei kvota, nustatyta
atsižvelgiant į žvejybos galimybes, suteiktas pagal tos regioninės
žuvininkystės valdymo organizacijos (RFMO) nustatytas sąlygas.
Reglamente (ES) Nr. 44/2012 nurodyta skiriama kvota turėtų
būti atitinkamai ištaisyta;
(5)       Sąjungai, Islandijai ir
Farerų saloms konsultuojantis dėl žvejybos galimybių nepavyko
pasiekti susitarimo dėl 2012 m. Taigi, tose konsultacijose svarstytos
žvejybos galimybės dabar gali būti paskirtos valstybėms
narėms. 2012 m. vasario 17 d. Reikjavike pakrantės
valstybėms konsultuojantis dėl atlantinių skumbrių
išteklių valdymo šiaurės rytų Atlante nepavyko pasiekti
susitarimo. Remdamosi dvišaliais susitarimais, Sąjunga ir Norvegija
susitarė nustatyti atitinkamas 2012 m. skumbrių žvejybos
galimybes. Todėl Reglamento (ES) Nr. 44/2012 1 straipsnis ir jo IA
bei IB prieduose pateikti atitinkami BLSK turėtų būti iš dalies
pakeisti siekiant paskirstyti nepaskirtas kvotas ir atsižvelgti į
tradicinį atlantinių skumbrių kvotų paskirstymą
šiaurės rytų Atlante;
(6)       remiantis Tarptautinės
jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) ir Žuvininkystės mokslo,
technikos ir ekonomikos komiteto (STECF) rekomendacijomis, turi būti
gerokai sumažintas ICES IIa ir IIIa kvadratų ir IV parajonio ES vandenyse
leidžiamas sužvejoti bendras paprastųjų tobių kiekis. Pagal šias
rekomendacijas 2012 m. kovo 9 d. konsultacijų metu Norvegija ir
Sąjunga susitarė sumažinti Norvegijai perduodamų
paprastųjų tobių kiekius. Reglamentas (EB) Nr. 44/2012
turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;
(7)       2007 m. gegužės
mėn. įvykusio Trečiojo tarptautinio susitikimo, skirto
Regioninei žvejybos pietų Ramiajame vandenyne (atviroje jūroje)
valdymo organizacijai (SPRFMO) įsteigti, dalyviai patvirtino
laikinąsias priemones, įskaitant žvejybos galimybes, kad
būtų reguliuojama pelaginių žuvų ir dugninė žvejyba
tame rajone, kol bus įsteigta tokia regioninė žvejybos valdymo
organizacija (RFMO). Tos laikinosios priemonės buvo peržiūrėtos 2011 m.
sausio mėn. vykusioje 2-ojoje SPRFMO komisijos parengiamojoje
konferencijoje ir dar kartą peržiūrėtos 2012 m. sausio 30 d.–vasario
3 d. vykusioje 3-iojoje SPRFMO komisijos parengiamojoje konferencijoje.
Šios laikinosios priemonės pagal tarptautinę teisę yra
savanoriškos ir teisiškai neprivalomos. Tačiau, remiantis
tarptautinėje jūrų teisėje galiojančiais
bendradarbiavimo ir išteklių išsaugojimo įpareigojimais, tikslinga
tas priemones įgyvendinti Sąjungos teisės aktais – tuo tikslu
reikėtų nustatyti bendrą visos Sąjungos kvotą ir jos
paskirstymą atitinkamoms valstybėms narėms;
(8)       Reglamentas (ES) Nr. 43/2012
ir Reglamentas (ES) Nr. 44/2012 taikomi nuo 2012 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas irgi turėtų būti taikomas nuo 2012 m.
sausio 1 d. Toks taikymas atgaline data nepažeistų teisinio tikrumo
ir teisėtų lūkesčių principų, nes aptariamos
žvejybos galimybės dar neišnaudotos. Tačiau naujos nuostatos dėl
didžiųjų mantų turėtų įsigalioti tik tada, kai
įsigalios Migruojančiųjų laukinių gyvūnų
rūšių išsaugojimo konvencijos atitinkamų priedėlių
pakeitimai, kaip nurodyta šios konvencijos XI straipsnio 5 dalyje. Kadangi tam tikrų leidžiamų sužvejoti
žuvų kiekių apribojimų pakeitimai turi įtakos ES
laivynų ekonominei veiklai ir veiklos žvejybos sezonu planavimui, šis
Reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas;
(9)       žvejybos galimybės turėtų būti
naudojamos griežtai laikantis taikytinos Sąjungos teisės,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamento (ES) Nr. 43/2012 pakeitimai
Reglamentas (ES) Nr. 43/2012 iš dalies
keičiamas taip:
1.           12 straipsnio 1 dalis
papildoma šiuo g punktu:
            „g)        didžiąsias mantas
(Manta birostris) visuose vandenyse.“
2.           I priedas iš dalies
keičiamas pagal šio reglamento I priedo tekstą.
2 straipsnis
Reglamento (ES) Nr. 44/2012 pakeitimai
Reglamentas (ES) Nr. 44/2012 iš dalies
keičiamas taip:
1.           1 straipsnio 3 ir 4 dalys
išbraukiamos;
2.           13 straipsnio 1 dalis papildoma
šiuo g punktu:
            „g)        didžiąsias mantas
(Manta birostris) visuose vandenyse.“;
3.           37 straipsnio 1 dalis
papildoma šiuo g punktu:
            „g)        didžiąsias mantas
(Manta birostris) visuose ES vandenyse.“;
4.           I, IA, IB, IC ir IJ priedai
iš dalies keičiami pagal šio reglamento II priedo tekstą.
3 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja kitą
dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
1 straipsnio 1 dalis, 2 straipsnio 2 ir 3
dalys, I priedo 1 punktas ir II priedo 1 punktas taikomi nuo 2012 m.
vasario 23 d.
2 straipsnio 1 dalis, I priedo 2 punktas ir II
priedo 2 ir 5 punktai taikomi nuo 2012 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai
taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
I PRIEDAS
Reglamento (ES) Nr. 43/2012 I priedas iš
dalies keičiamas taip:
1.           A dalis iš dalies
keičiama taip:
a)      Pirmoje lentelėje („Lotyniškų
ir bendrinių pavadinimų atitikmenų lentelė“) po Mallotus
villosus skirto įrašo įterpiamas toliau nurodytas įrašas:
 „Manta birostris || RMB || Didžioji manta“
b)      Antroje lentelėje („Bendrinių
pavadinimų ir lotyniškų atitikmenų lentelė“) po plekšnei
skirto įrašo įterpiamas toliau nurodytas įrašas:
 „Didžioji manta || RMB || Manta birostris“
2.           B dalyje menkėms
Kategato sąsiauryje skirtas įrašas pakeičiamas taip:
 „Rūšis || Atlantinės menkės menkės || Zona || Kategato sąsiauris (COD/03AS.)
 Danija || 82 || (1) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK
 Vokietija || 2 || (1)
 Švedija || 49 || (1)
 Sąjunga || 133 || (1)
   ||   ||
 BLSK || 133 || (1)
   ||   ||   ||
 (1)           Tik priegauda. Specializuotoji žvejyba neleidžiama.“
II PRIEDAS
Reglamento (ES) Nr. 44/2012 I, IA, IB, IC
ir IJ priedai iš dalies keičiami taip:
1.           I priedas iš dalies
keičiamas taip:
a)      Pirmoje lentelėje („Lotyniškų
ir bendrinių pavadinimų atitikmenų lentelė“) po Mallotus
villosus skirto įrašo įterpiamas toliau nurodytas įrašas:
 „Manta birostris || RMB || Didžioji manta“
b)      Antroje lentelėje („Bendrinių
pavadinimų ir lotyniškų atitikmenų lentelė“) po plekšnei
skirto įrašo įterpiamas toliau nurodytas įrašas:
 „Didžioji manta || RMB || Manta birostris“
2.           IA priedas iš dalies
keičiamas taip:
a)      paprastiesiems tobiams ir susijusiai
priegaudai IIa, IIIa ir IV zonų ES vandenyse skirtas įrašas
pakeičiamas taip:
 „Rūšis || Paprastieji tobiai ir susijusi priegauda Ammodytes spp. || Zona || IIa, IIIa ir IV zonų ES vandenys(1) (SAN/2A3A4.)
 Danija || 34 072 || (2) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK
 Jungtinė Karalystė ||  745 || (2)
 Vokietija ||  52 || (2)
 Švedija || 1 251 || (2)
   ||   ||
 Sąjunga || 36 120 ||
 Norvegija || 2 300 ||
   ||   ||
 BLSK || 38 420 ||
 (1)           Išskyrus vandenis, esančius šešių jūrmylių atstumu nuo Jungtinės Karalystės bazinių linijų prie Šetlando, Fero salos ir Fulos. (2)           Bent 98 % iškrauto kiekio, įskaičiuojamo į BLSK, turi sudaryti paprastieji tobiai. Paprastosios gelsvapelekės plekšnės, atlantinės skumbrės ir paprastojo merlango priegauda turi būti įskaičiuota į likusius 2 % BLSK.
 Specialioji sąlyga:
 laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnį nei toliau nurodytą kiekį galima sužvejoti toliau nurodytuose paprastųjų tobių išteklių valdymo rajonuose, nustatytuose IIB priede:                                                             Zona: paprastųjų tobių išteklių valdymo rajono ES vandenys(1)
   || 1 || 2 || 3 || 4 || 5 || 6 || 7
   || (SAN/*234_1) || (SAN/*234_2) || (SAN/*234_3) || (SAN/*234_4) || (SAN/*234_5) || (SAN/*234_6) || (SAN/*234_7)
 Danija || 19 526 || 4 717 || 4 717 || 4 717 || 0 || 395 || 0
 Jungtinė Karalystė ||  427 || 103 || 103 || 103 || 0 || 9 || 0
 Vokietija ||  30 || 7 || 7 || 7 || 0 || 1 || 0
 Švedija ||  717 || 173 || 173 || 173 || 0 || 15 || 0
 Sąjunga || 20 700 || 5 000 || 5 000 || 5 000 || 0 || 420 || 0
 Norvegija || 2 300 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Iš viso || 23 000 || 5 000 || 5 000 || 5 000 || 0 || 420 || 0
 (1)           Gali būti tikslinama pagal šio reglamento 5 straipsnio 4 dalį.“
b)      atlantinėms silkėms Vb, VIb ir
VIaN zonų ES ir tarptautiniuose vandenyse skirtas įrašas
pakeičiamas taip:
 „Rūšis || Atlantinės silkės rūšies silkės || Zona || Vb, VIb ir VIaN zonų ES ir tarptautiniai vandenys(1) (HER/5B6ANB)
 Vokietija || 2 560 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK
 Prancūzija ||  484 ||
 Airija || 3 459 ||
 Nyderlandai || 2 560 ||
 Jungtinė Karalystė || 13 837 ||
   ||   ||
 Sąjunga || 22 900 ||
   ||   ||
 BLSK || 22 900 ||
 (1)           Nuoroda daroma į atlantinių silkių išteklius VIa zonoje į šiaurę nuo 56° 00′ šiaurės platumos ir toje VIa zonos dalyje, kuri yra į rytus nuo 07° 00′ vakarų ilgumos ir į šiaurę nuo 55° 00′ šiaurės platumos, išskyrus Klaidą.“
c)      šiaurinių žydrųjų
merlangų ištekliams I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII a, b, d, e, XII ir
XIV zonų ES ir tarptautiniuose vandenyse skirtas įrašas
pakeičiamas taip:
 „Rūšis || Šiauriniai žydrieji merlangai Micromesistius poutassou || Zona || I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII a, b, d, e, XII ir XIV zonų ES ir tarptautiniai vandenys (WHB/1X14)
 Danija || 10 370 || (1) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Taikomas šio reglamento 7 straipsnis.
 Vokietija || 4 032 || (1)
 Ispanija || 8 791 || (1) (2)
 Prancūzija || 7 217 || (1)
 Airija || 8 030 || (1)
 Nyderlandai || 12 645 || (1)
 Portugalija ||  817 || (1) (2)
 Švedija || 2 565 || (1)
 Jungtinė Karalystė || 13 454 || (1)
   ||   ||
 Sąjunga || 67 921 || (1)
 Norvegija || 30 000 ||
 BLSK || 391 000 ||
 (1)           Specialioji sąlyga: iš kurių ne daugiau kaip 68 % gali būti sužvejota Norvegijos ekonominėje zonoje arba žvejybos zonoje aplink Jano Majeno salą (WHB/*NZJM1). (2)           Šią kvotą galima perkelti į VIIIc, IX ir X zonas ir CECAF 34.1.1 rajono ES vandenis. Tačiau apie tokį perkėlimą turi būti iš anksto pranešta Komisijai.“
d)      melsvosioms molvoms Vb, VI ir VII
zonų ES ir tarptautiniuose vandenyse skirtas įrašas pakeičiamas
taip:
 „Rūšis || Melsvosios molvos Molva dypterygia || Zona || Vb, VI, VII zonų ES ir tarptautiniai vandenys (BLI/5B67-)(3)
 Vokietija ||  20 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Taikomas šio reglamento 12 straipsnis.
 Estija ||  3 ||
 Ispanija ||  62 ||
 Prancūzija || 1 423 ||
 Airija ||  5 ||
 Lietuva ||  1 ||
 Lenkija ||  1 ||
 Jungtinė Karalystė ||  362 ||
 Kiti ||  5 || (1)
   ||   ||
 Sąjunga || 1 882 ||
 Norvegija || 150 || (2)
   ||   ||
 BLSK || 2 032 ||
 (1)           Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama. (2)           Turi būti sužvejota IIa, IV, Vb, VI ir VII zonų ES vandenyse (BLI/*24X7C). (3)           Taikomos specialios taisyklės pagal Reglamento (EB) Nr. 1288/2009[10] 1 straipsnį ir Reglamento (EB) Nr. 43/2009[11] III priedo 7 punktą.“ _____________________________________
e)      paprastosioms molvoms VI, VII, VIII, IX,
X, XII ir XIV zonų ES ir tarptautiniuose vandenyse skirtas įrašas
pakeičiamas taip:
 „Rūšis || Paprastosios molvos Molva molva || Zona || VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV zonų ES ir tarptautiniai vandenys (LIN/6X14.) ||
 Belgija ||  30 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Taikomas šio reglamento 12 straipsnis. ||
 Danija ||  5 ||   ||
 Vokietija ||  109 ||   ||
 Ispanija || 2 211 ||   ||
 Prancūzija || 2 357 ||   ||
 Airija ||  591 ||   ||
 Portugalija ||  5 ||   ||
 Jungtinė Karalystė || 2 716 ||   ||
   ||   ||   ||
 Sąjunga || 8 024 ||   ||
 Norvegija || 6 140 || (1) (2) ||
   ||   ||   ||
 BLSK || 14 164 ||   ||
 (1)           Specialioji sąlyga: iš kurių Vb, VI ir VII zonose kiekvienam laivui bet kada leidžiama sužvejoti 25 % atsitiktinį kitų rūšių žuvų kiekį. Tačiau šį procentinį dydį pirmąsias 24 valandas nuo žvejybos tam tikrame žvejybos rajone pradžios galima viršyti. Bendras atsitiktinis sužvejotas kitų rūšių žuvų kiekis VI ir VII zonose neturi viršyti 3 000 tonų. (2)           Įskaitant paprastąsias brosmes. Norvegijai skirtos 6 140 tonų paprastųjų molvų ir 2 923 tonų paprastųjų brosmių kvotos, iš kurių ne daugiau nei 2 000 tonų galima iškeisti ir pagal kurias Vb, VI ir VII zonose galima žvejoti tik ūdomis.“ ||
f)       atlantinių skumbrių ištekliams
IIIa ir IV zonose, IIa, III b, c zonų ES vandenyse ir 22–32
pakvadračiuose skirtas įrašas pakeičiamas taip:
 „Rūšis || Atlantinės skumbrės Scomber scombrus || Zona || IIIa ir IV zonos, IIa, III b, c zonų ES vandenys ir 22–32 pakvadračiai (MAC/2A34.)
 Belgija || 512 || (3) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Taikomas šio reglamento 7 straipsnis.
 Danija || 17 580 || (3)
 Vokietija || 534 || (3)
 Prancūzija || 1 612 || (3)
 Nyderlandai || 1 623 || (3)
 Švedija || 4 813 || (1) (2) (3)
 Jungtinė Karalystė || 1 503 || (3)
 Sąjunga || 28 177 || (1) (3)
 Norvegija || 167 197 || (4)
   ||   ||
 BLSK || Netaikoma ||
 (1)           Specialioji sąlyga: įskaitant 242 tonas, kurios turi būti sužvejotos Norvegijos vandenyse į pietus nuo 62° šiaurės platumos (MAC/*04N-). (2)           Žvejojant Norvegijos vandenyse, atlantinių menkių (COD/*2134.), juodadėmių menkių (HAD/*2134.), sidabrinių polakų (POL/*2134.), paprastųjų merlangų (WHG/*2134.) ir ledjūrio menkių (POK/*2134.) priegaudos turi būti įskaičiuojamos į šių rūšių kvotas. (3)           Taip pat gali būti sužvejota IVa zonos Norvegijos vandenyse (MAC/*4AN.). (4)           Turi būti išskaičiuota iš BLSK Norvegijos dalies (patekimo kvota). 46.685 tonos. Pagal šią kvotą galima žvejoti tik IVa zonoje (MAC/*04A.), išskyrus 3 000 tonų, kurias galima sužvejoti IIIa zonoje (MAC/*03A.).
 Specialioji sąlyga:
 laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnį nei toliau nurodytąjį kiekį galima sužvejoti toliau nurodytose zonose.
   || IIIa zona (MAC/*03A.) || IIIa ir IV b , c zonos (MAC/*3A4BC) || IVb zona (MAC/*04B.)   || IVc zona (MAC/*04C.)   || VI zona, IIa zonos tarptautiniai vandenys, 2012 m. sausio 1 d.–kovo 31 d. ir 2012 m. gruodį (MAC/*2A6.)
 Danija || 0 || 4 130 || 0 || 0 || 9 482
 Prancūzija || 0 || 490 || 0 || 0 || 0
 Nyderlandai || 0 || 490 || 0 || 0 || 0
 Švedija || 0 || 0 || 390 || 10 || 1 829
 Jungtinė Karalystė || 0 || 490 || 0 || 0 || 0
 Norvegija || 3 000 || 0 || 0 || 0 || 0“
g)      atlantinėms skumbrėms VI, VII,
VIII a, b, d ir e zonose, Vb zonos ES ir tarptautiniai vandenys, taip pat IIa,
XII ir XIV zonų tarptautiniuose vandenyse skirtas įrašas
pakeičiamas taip:
 „Rūšis || Atlantinės skumbrės Scomber scombrus || Zona || VI, VII, VIII a, b, d ir e zonos; Vb zonos ES ir tarptautiniai vandenys, II a, XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (MAC/2CX14-)
 Vokietija || 20 427 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Taikomas šio reglamento 7 straipsnis.
 Ispanija || 22 ||
 Estija || 170 ||
 Prancūzija || 13 619 ||
 Airija || 68 089 ||
 Latvija || 126 ||
 Lietuva || 126 ||
 Nyderlandai || 29 788 ||
 Lenkija || 1 438 ||
 Jungtinė Karalystė || 187 248 ||
 Sąjunga || 321 053 ||
 Norvegija || 13 898 || (1) (2)
   ||   ||
 BLSK || Netaikoma ||
 (1)           Galima sužvejoti IIa zonoje, VIa zonoje į šiaurę nuo 56° 30′ šiaurės platumos, IVa, VII d, e, f ir h zonose (MAC/*AX7H). (2)           Patekimo kvotos papildomas 33 437 tonas Norvegija gali sužvejoti į šiaurę nuo 56° 30′ šiaurės platumos ir įskaičiuoti į leidžiamą sužvejoti kiekį (MAC/*N6530).
 Specialioji sąlyga:
 laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnį nei toliau nurodytąjį kiekį galima sužvejoti toliau nurodytose zonose nurodytais laikotarpiais.
   || IVa zonos ES ir Norvegijos vandenys (MAC/*04A-EN) 2012 m. sausio 1 d.–vasario 15 d. ir 2012 m. rugsėjo 1 d.–gruodžio 31 d. || IIa zonos Norvegijos vandenys (MAC/*2AN-)
 Vokietija || 8 219 ||   || 837 ||
 Prancūzija || 5 479 ||   || 557 ||
 Airija || 27 396 ||   || 2 790 ||
 Nyderlandai || 11 985 ||   || 1 220 ||
 Jungtinė Karalystė || 75 342 ||   || 7 672 ||
 Sąjunga || 128 421 ||   || 13 076“ ||
h)      atlantinių skumbrių ištekliams
VIIIc, IX ir X zonose, CECAF 34.1.1 rajono ES vandenyse skirtas įrašas
pakeičiamas taip:
 „Rūšis || Atlantinės skumbrės Scomber scombrus || Zona || VIIIc, IX ir X zonos, CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (MAC/8C3411)
 Ispanija || 30 278 || (1) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Taikomas šio reglamento 7 straipsnis.
 Prancūzija || 201 || (1)
 Portugalija || 6 258 || (1)
 Sąjunga || 36 737 ||
   ||   ||
 BLSK || Netaikoma ||
 (1)           Specialioji sąlyga: kiekį, kuriuo leidžiama keistis su kitomis valstybėmis narėmis, galima sužvejoti VIII a, b ir d zonose (MAC/*8ABD.). Tačiau kiekis, kurį Ispanija, Portugalija arba Prancūzija suteikė keitimosi tikslais ir kurį galima sužvejoti VIIIa, VIIIb ir VIIId zonose, neturi viršyti 25 % duodančios valstybės narės kvotos.
 Specialioji sąlyga:
 laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnį nei toliau nurodytąjį kiekį galima sužvejoti toliau nurodytoje zonoje.
   || VIIIb zona (MAC/*08B.) ||
 Ispanija || 2 543 ||
 Prancūzija || 17 ||
 Portugalija || 526“ ||
i)       atlantinėms skumbrėms IIa ir
IVa zonų Norvegijos vandenyse skirtas įrašas pakeičiamas taip:
 „Rūšis || Atlantinės skumbrės Scomber scombrus || Zona || IIa ir IVa zonų Norvegijos vandenys (MAC/2A4A-N.)
 Danija || 12 608 || (1) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Taikomas šio reglamento 7 straipsnis.
 Sąjunga || 12 608 || (1)
   ||   ||
 BLSK || Netaikoma ||
 (1)           Atskirai pranešama apie IIa zonoje (MAC/*02A.) ir IVa zonoje (MAC/*4A.) sužvejotus kiekius.“
j)       atlantiniams šprotams ir susijusiai
priegaudai IIa ir IV zonų ES vandenyse skirtas įrašas
pakeičiamas taip:
 „Rūšis || Atlantiniai šprotai ir susijusi priegauda Sprattus sprattus || Zona || IIa ir IV zonų ES vandenys (SPR/2AC4-C)
 Belgija || 1 737 || (4) || Prevencinis BLSK
 Danija || 137 489 || (4)
 Vokietija || 1 737 || (4)
 Prancūzija || 1 737 || (4)
 Nyderlandai || 1 737 || (4)
 Švedija || 1 330 || (1) (4)
 Jungtinė Karalystė || 5 733 || (4)
   ||   ||
 Sąjunga || 151 500 ||
 Norvegija || 10 000 || (2)
   ||   ||
 BLSK || 161 500 || (3)
 (1)           Įskaitant paprastuosius tobius. (2)           Galima sužvejoti tik IV zonos ES vandenyse (SPR/*04-C.). (3)           Gali būti tikslinama pagal šio reglamento 5 straipsnio 4 dalį. (4)           Bent 98 % iškrauto kiekio, įskaičiuojamo į BLSK, turi sudaryti atlantiniai šprotai. Paprastosios gelsvapelekės plekšnės ir paprastojo merlango priegauda turi būti įskaičiuota į likusius 2 % BLSK (OTH/*2AC4C)“.
k)      paprastosioms stauridėms ir
susijusiai priegaudai IIa, IVa zonų ES vandenyse, VI, VII a–c, e–k, VIII
a, b, d ir e zonos; Vb zonos ES ir tarptautiniai vandenys, taip pat XII ir XIV
zonų tarptautiniuose vandenyse skirtas įrašas pakeičiamas taip:
 „Rūšis || Paprastosios stauridės ir susijusi priegauda Trachurus spp. || Zona || IIa ir IVa zonų ES vandenys; VI, VII a–c, e–k, VIII a, b, d ir e zonos; Vb zonos ES ir tarptautiniai vandenys, XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (JAX/2A-14)
 Danija || 15 702 || (1) (3) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK
 Vokietija || 12 251 || (1) (2) (3)
 Ispanija || 16 711 || (3)
 Prancūzija || 6 306 || (1) (2) (3)
 Airija || 40 803 || (1) (3)
 Nyderlandai || 49 156 || (1) (2) (3)
 Portugalija || 1 610 || (3)
 Švedija ||  675 || (1) (3)
 Jungtinė Karalystė || 14 775 || (1) (2) (3)
   ||   ||
 Sąjunga || 157 989 ||
   ||   ||
 BLSK || 157 989 ||
 (1)           Specialioji sąlyga: iki 5 % šios kvotos kiekio, sužvejoto IIa arba IVa zonų ES vandenyse iki 2012 m. birželio 30 d., gali būti įskaičiuojama į IVb, IVc ir VIId zonų ES vandenims nustatytą kvotą. Tačiau apie šios specialiosios sąlygos taikymą reikia iš anksto pranešti Komisijai (JAX/*4BC7D). (2)           Specialioji sąlyga: ne daugiau kaip 5 % šios kvotos gali būti sužvejota VIId zonoje. Tačiau apie šios specialiosios sąlygos taikymą reikia iš anksto pranešti Komisijai (JAX/*07D.). (3)           Bent 95 % iškrauto kiekio, įskaičiuojamo į BLSK, turi sudaryti paprastosios stauridės. Smulkiadyglės saulažuvės, juodadėmės menkės, paprastojo merlango ir atlantinės skumbrės priegauda turi būti įskaičiuota į likusius 5 % BLSK (OTH/*2A-14).“
3.           IB priedas iš dalies
keičiamas taip:
a)      atlantinėms menkėms ir
juodadėmėms menkėms Vb zonos Farerų salų vandenyse
skirtas įrašas pakeičiamas taip:
 „Rūšis || Atlantinės menkės ir juodadėmės menkės Gadus morhua ir Melanogrammus aeglefinus || Zona || Vb zonos Farerų salų vandenys (C/H/05B-F.)
 Vokietija || 0 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Prancūzija || 0 ||
 Jungtinė Karalystė || 0 ||
 Sąjunga || 0 ||
   ||   ||
 BLSK || Netaikoma“ ||
b)      šiauriniams žydriesiems merlangams
Farerų salų vandenyse skirtas įrašas pakeičiamas taip:
 „Rūšis || Šiauriniai žydrieji merlangai Micromesistius poutassou || Zona || Farerų salų vandenys (WHB/2A4AXF)
 Danija || 0 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Vokietija || 0 ||
 Prancūzija || 0 ||
 Nyderlandai || 0 ||
 Jungtinė Karalystė || 0 ||
 Sąjunga || 0 ||
   ||   ||
 BLSK || 0 || (1)
 (1)           BLSK nustatytas remiantis Sąjungos, Farerų salų, Norvegijos ir Islandijos konsultacijomis.“
c)      paprastosioms
molvoms ir melsvosioms molvoms Vb zonos Farerų salų vandenyse skirtas
įrašas pakeičiamas taip:
 „Rūšis || Paprastosios molvos ir melsvosios molvos Molva molva ir Molva dypterygia || Zona || Vb zonos Farerų salų vandenys (B/L/05B-F.)
 Vokietija || 0 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Prancūzija || 0 ||
 Jungtinė Karalystė || 0 ||
 Sąjunga || 0 ||
   ||   ||
 BLSK || Netaikoma“ ||
d)      šiaurinėms paprastosioms
krevetėms V ir XIV zonų Grenlandijos vandenyse skirtas įrašas
pakeičiamas taip:
 „Rūšis || Šiaurinės paprastosios krevetės Pandalus borealis || Zona || V ir XIV zonų Grenlandijos vandenys (PRA/514GRN)
 Danija || 2 550 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Prancūzija || 2 550 ||
   ||   ||
 Sąjunga || 8 000 || (1)
   ||   ||
 BLSK || Netaikoma ||
 (1)           Iš kurių 2 900 tonų skiriama Norvegijai.“
e)      ledjūrio menkėms Vb zonos
Farerų salų vandenyse skirtas įrašas pakeičiamas taip:
 „Rūšis || Ledjūrio menkės Pollachius virens || Zona || Vb zonos Farerų salų vandenys (POK/05B-F.)
 Belgija || 0 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Vokietija || 0 ||
 Prancūzija || 0 ||
 Nyderlandai || 0 ||
 Jungtinė Karalystė || 0 ||
 Sąjunga || 0 ||
   ||   ||
 BLSK || Netaikoma“ ||
f)       didiesiems
jūriniams ešeriams Va zonos Islandijos vandenyse skirtas įrašas
pakeičiamas taip:
 „Rūšis || Didieji jūriniai ešeriai Sebastes spp. || Zona || Va Islandijos vandenys (RED/05A-IS)
 Belgija || 0 || (1) (2) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Vokietija || 0 || (1) (2)
 Prancūzija || 0 || (1) (2)
 Jungtinė Karalystė || 0 || (1) (2)
 Sąjunga || 0 || (1) (2)
   ||   ||
 BLSK || Netaikoma ||
 (1)         Įskaitant neišvengiamą priegaudą (išskyrus atlantinių menkių). (2)         Gali būti sužvejota tik 2012 m. liepos–gruodžio mėn.“
g)      didiesiems jūriniams ešeriams Vb
zonos Farerų salų vandenyse skirtas įrašas pakeičiamas
taip:
 „Rūšis || Didieji jūriniai ešeriai Sebastes spp. || Zona || Vb zonos Farerų salų vandenys (RED/05B-F.)
 Belgija || 0 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Vokietija || 0 ||
 Prancūzija || 0 ||
 Jungtinė Karalystė || 0 ||
 Sąjunga || 0 ||
   ||   ||
 BLSK || Netaikoma“ ||
h)      kitoms rūšims Vb zonos Farerų
salų vandenyse skirtas įrašas pakeičiamas taip:
 „Rūšis || Kitos rūšys(1) || Zona || Vb zonos Farerų salų vandenys (OTH/05B-F.)
 Vokietija || 0 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Prancūzija || 0 ||
 Jungtinė Karalystė || 0 ||
 Sąjunga || 0 ||
   ||   ||
 BLSK || Netaikoma ||
 (1)           Išskyrus komercinės vertės neturinčias žuvų rūšis.“
i)       plekšniažuvėms
Vb zonos Farerų salų vandenyse skirtas įrašas pakeičiamas
taip:
 „Rūšis || Plekšniažuvės || Zona || Vb zonos Farerų salų vandenys (FLX/05B-F.)
 Vokietija || 0 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Prancūzija || 0 ||
 Jungtinė Karalystė || 0 ||
 Sąjunga || 0 ||
   ||   ||
 BLSK || Netaikoma“ ||
4.           IC priedas iš dalies
keičiamas taip:
a)      atlantinių menkių ištekliams
NAFO 3M zonoje skirtas įrašas pakeičiamas taip:
 „Rūšis || Atlantinės menkės menkės || Zona || NAFO 3M (COD/N3M.)
 Estija || 103 ||
 Vokietija || 432
 Latvija || 103
 Lietuva || 103
 Lenkija || 219
 Ispanija || 1 328
 Prancūzija || 185
 Portugalija || 1 992,5
 Jungtinė Karalystė || 865
 Sąjunga || 5 330,5
   ||   ||
 BLSK || 9 280“ ||
b)      balkšvųjų siaurapelekių
vėgėlių ištekliams NAFO 3NO zonoje skirtas įrašas
pakeičiamas taip:
 „Rūšis || Balkšvosios siaurapelekės vėgėlės Urophycis tenuis || Zona || NAFO 3NO (HKW/N3NO.)
 Ispanija || 1 273 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Portugalija || 1 667 ||
 Sąjunga || 2 940 ||
 BLSK || 5 000“ ||
c)      šiaurinių
paprastųjų krevečių ištekliams NAFO 3L zonoje skirtas
įrašas pakeičiamas taip:
 „Rūšis || Šiaurinės paprastosios krevetės Pandalus borealis || Zona || NAFO 3L(1) (PRA/N3L.)
 Estija || 134 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Latvija || 134 ||
 Lietuva || 134 ||
 Lenkija || 400 ||
 Ispanija || 105,5 ||
 Portugalija || 161,5 ||
 Sąjunga || 1 069 ||
   ||   ||
 BLSK || 12 000 ||
 (1)           Išskyrus teritoriją, kurios ribas žymi šios koordinatės:
   || Taško Nr. || Šiaurės platuma || Vakarų ilguma ||   ||
   || 1 || 47° 20' 0 || 46° 40' 0 ||   ||
   || 2 || 47° 20' 0 || 46° 30' 0 ||   ||
   || 3 || 46° 00' 0 || 46° 30' 0 ||   ||
   || 4 || 46° 00' 0 || 46° 40' 0“ ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||
d)      didžiųjų jūrinių
ešerių ištekliams NAFO 3LN zonoje skirtas įrašas pakeičiamas
taip:
 „Rūšis || Didieji jūriniai ešeriai Sebastes spp. || Zona || NAFO 3LN (RED/N3LN.)
 Estija || 297 ||
 Vokietija || 203
 Latvija || 297
 Lietuva || 297
 Portugalija || 454
   ||
 Sąjunga || 1 548 ||
   ||   ||
 BLSK || 6 000“ ||
e)      didžiųjų
jūrinių ešerių ištekliams NAFO 3O zonoje skirtas įrašas
pakeičiamas taip:
 „Rūšis || Didieji jūriniai ešeriai Sebastes spp. || Zona || NAFO 3O (RED/N3O.)
 Ispanija || 1 771 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Portugalija || 5 229 ||
 Lenkija || 150 ||
   ||   ||
 Sąjunga || 7 150 ||
 BLSK || 20 000“ ||
5.           IJ
priedas pakeičiamas taip:
„IJ PRIEDAS
SPRFMO KONVENCIJOS RAJONAS
 Rūšis || Čilės stauridės Trachurus murphyi || Zona || SPRFMO konvencijos rajonas (CJM/SPRFMO)
 Vokietija || 6 790,5 ||   ||
 Nyderlandai || 7 360,2 ||   ||
 Lietuva || 4 725 ||   ||
 Lenkija || 8 124,3 ||   ||
 Sąjunga || 27 000“ ||   ||
[1]               2012 m.
sausio 17 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 43/2012, kuriuo ES laivams
nustatomos 2012 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų
išteklių grupių, dėl kurių nevedamos tarptautinės
derybos ir kuriems netaikomi tarptautiniai susitarimai, žvejybos galimybės
(OL L 25, 2012 1 27, p. 1–54).
[2]               2012 m.
sausio 17 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 44/2012, kuriuo nustatomos 2012
m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių
grupių, dėl kurių vedamos tarptautinės derybos ar kuriems
taikomi tarptautiniai susitarimai, žvejybos galimybės, taikomos ES
vandenyse ir ES laivams tam tikruose ne ES vandenyse (OL L 25, 2012 1 27,
p. 55–147).
[3]               Europos
ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimas dėl
žvejybos (OL L 226, 1980 8 29, p. 48).
[4]               Europos
ekonominės bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Farerų salų
vietos vyriausybės susitarimas dėl žvejybos (OL L 226, 1980 8 29, p. 12).
[5]               Europos
bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Grenlandijos vietos vyriausybės
žvejybos partnerystės susitarimas (OL L 172, 2007 6 30,
p. 4) ir Protokolas, nustatantis Europos bendrijos ir Danijos
Vyriausybės bei Grenlandijos Vietinės Vyriausybės žvejybos
partnerystės susitarime numatytas žvejybos galimybes ir finansinį
įnašą (OL L 172, 2007 6 30, p. 9).
[6]               Europos
ekonominės bendrijos ir Islandijos Respublikos susitarimas dėl
žvejybos ir jūrinės aplinkos (OL L 161, 1993 7 2,
p. 2).
[7]               [OL
nuoroda].
[8]               OL L 25,
2012 1 27, p. 1.
[9]               OL L 25,
2012 1 27, p. 55.
[10]             OL L 347, 2009 12 24, p. 6.
[11]             OL L 22, 2009 1 26, p. 1.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52005PC0027

Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies pakeičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1883/78, išdėstantį bendrąsias taisykles dėl intervencijoms skirto Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo Garantijų skyriaus finansavimo  /* KOM/2005/0027 galutinis */

	Briuselis, 4.2.2005KOM(2005) 27 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies pakeičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1883/78, išdėstantį bendrąsias taisykles dėl intervencijoms skirto Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo Garantijų skyriaus finansavimo(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASBendrosios žemės ūkio politikos teisės normos įpareigoja valstybes nares supirkti iš gamintojų žemės ūkio produktus, kuriems taikomas intervencijų mechanizmas. Gamintojams pristačius produktus į patvirtintus intervencijos centrus, prievolė supirkti tampa našta valstybėms narėms, kurios turi skolintis intervenciniam supirkimui reikalingas lėšas. Bendrijos teisės aktuose taip pat numatyta, kad patirtos finansinės išlaidos joms yra atlyginamos naudojant visai Bendrijai vienodą palūkanų normą per du mėnesius nuo mėnesio, kai jas deklaravo kompetentingos atitinkamos valstybės narės įstaigos.1993 m. Taryba priėmė teisės aktą (Reglamentą (EEB) Nr. 1571/93) dėl valstybių narių, kurios mobilizuoja reikiamas lėšas taikant didesnes už vienodą palūkanų normas, iš dalies pakeisdama Reglamentą (EEB) Nr. 1883/78, išdėstantį bendrąsias taisykles dėl intervencijoms skirto Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo Garantijų skyriaus finansavimo. Vadovaudamasis šiuo teisės aktu, Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo Garantijų skyrius kompensuodavo valstybei narei, kuriai taikoma palūkanų norma daugiau nei du kartus viršijo vienodą palūkanų normą, šią ribą viršijusį palūkanų normos skirtumą. Likusią prievolės dalį, apibrėžtą kaip vienodos normos ir dvigubo tos normos dydžio skirtumą, padengdavo atitinkama valstybė narė. Šis teisės aktas buvo taikomas trejus metus.Kai kurios naujosios valstybės narės, kurioms tenka ženkli finansinė našta dėl intervenciniam supirkimui pasiūlyto javų kiekio, kuris žymiai padidėjo dėl išaugusios gamybos, (Vengrija) paprašė Komisijos išnagrinėti galimybę iš naujo taikyti tą teisės aktą ribotą laiko tarpą. Todėl šį prašymą išnagrinėjusi Komisija dėl padidėjusių intervenciniam supirkimui siūlomų javų kiekių siūlo Tarybai iš naujo priimti šį teisės aktą ribotam laiko tarpui, t. y., 2005–2007 finansiniams metams. Tarybai siūloma iš dalies pakeičiant Reglamentą (EEB) Nr. 1883/78 priimti šias nuostatas dėl valstybių narių, kurioms yra taikoma didesnė už vienodą palūkanų norma.Šios nuostatos bus laikinos ir galios trejus metus. Jos bus taikomos atgaline data nuo 2004 m. spalio 1 d. Šis pasiūlymas reiškia papildomas Bendrijos biudžeto išlaidas, kurios dabartiniais paskaičiavimais sieks 18 mln. EUR remiantis prognozėmis, sudarytomis dėl 2005 m. biudžeto, ir 2004 m. lapkričio viduryje Komisijos turėta informacija.PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies pakeičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1883/78, išdėstantį bendrąsias taisykles dėl intervencijoms skirto Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo Garantijų skyriaus finansavimoEUROPOS SAJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1258/1999 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo[1], ypač į jo 2 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:(1) Intervencinėms operacijoms, kurioms rinkos organizavimo taisyklėmis nebuvo nustatyta suma už vienetą, Reglamentu (EEB) Nr. 1883/78[2], yra nustatytos pagrindinės Bendrijos finansavimo taisyklės, ypač dėl finansuotinų sumų nustatymo metodo, dėl išlaidų, susidariusių telkiant intervenciniam supirkimui reikalingus lėšas, finansavimo, dėl atsargų, perkeltinų iš vienų metų į kitus, įvertinimo ir dėl išlaidų, susidariusių vykdant fizines saugojimo operacijas, finansavimo.(2) Reglamento (EEB) Nr. 1883/78 5 straipsnyje numatyta, kad valstybių narių mokėtinas palūkanas, susidarančias sukaupiant lėšas, naudojamas viešam intervenciniam supirkimui skirtiems produktams supirkti, turėtų finansuoti Bendrija, taikydama vienodą palūkanų normą.(3) Gali būti, kad kurioje nors valstybėje narėje viešam intervenciniam supirkimui skirtų žemės ūkio produktų supirkimas gali būti finansuojamas tik taikant tokias palūkanų normas, kurios yra žymiai didesnės už nustatytą vienodą palūkanų normą.(4) Jei konkrečiai valstybei narei toks palūkanų normų skirtumas yra daugiau nei du kartus didesnis už vienodą palūkanų normą, reikėtų numatyti tokioje situacijoje taikytiną korekcinį mechanizmą Vis dėlto dalį tokio skirtumo turėtų padengti konkreti valstybė narė, taip skatinant ją ieškoti pigiausio finansavimo būdo.(5) Šis taisyklių pakeitimas turėtų galioti ribotą laikotarpį ir todėl reikėtų jį taikyti 2005–2007 finansiniais metais. Jis turi būti taikomas nuo šių finansinių metų pradžios.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamento (EEB) Nr. 1883/78 5 straipsnio trečia pastraipa keičiama taip:„Nepaisant pirmosios straipsnio dalies, jei valstybės narės mokama palūkanų norma yra daugiau nei du kartus didesnė už vienodą palūkanų normą, Komisija, 2005–2007 finansiniais metais finansuodama tokios valstybės narės išlaidas palūkanoms, gali padengti skirtumą tarp dukart už vienodą palūkanų normą didesnės normos bei faktinės valstybės narės mokamos palūkanų normos.“2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.Jis taikomas nuo 2004 m. spalio 1 d. padarytoms išlaidoms.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkasFINANCIAL STATEMENT |1. | BUDGET HEADING: 05 02 01 02, 05 02 02 02, 05 02 09 04, 05 03 01 02, 05 03 01 04 | APPROPRIATIONS: EUR 399 Mio |2. | TITLE: Council Regulation amending Regulation (EEC) No 1883/78 laying down general rules for the financing of interventions by the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund, Guarantee Section |3. | LEGAL BASIS: Council Regulation (EC) No 1258/1999 on the financing of the CAP |4. | AIMS: Financing the extra costs for public intervention operations. |5. | FINANCIAL IMPLICATIONS | 12 MONTH PERIOD (EUR million) | CURRENT FINANCIAL YEAR 2005 (EUR million) | FOLLOWING FINANCIAL YEAR 2006 (EUR million) |5.0 | EXPENDITURE – CHARGED TO THE EC BUDGET (REFUNDS/INTERVENTIONS) – NATIONAL AUTHORITIES – OTHER | – | 18.3 | 18.3 (a) |5.1 | REVENUE – OWN RESOURCES OF THE EC (LEVIES/CUSTOMS DUTIES) – NATIONAL | – | – | – |2007 | 2008 | 2009 | 2010 |5.0.1 | ESTIMATED EXPENDITURE | 18.3 (a) |5.1.1 | ESTIMATED REVENUE | – | – | – | – |5.2 | METHOD OF CALCULATION: (see Annex) |6.0 | CAN THE PROJECT BE FINANCED FROM APPROPRIATIONS ENTERED IN THE RELEVANT CHAPTER OF THE CURRENT BUDGET? see (b) | YES / NO |6.1 | CAN THE PROJECT BE FINANCED BY TRANSFER BETWEEN CHAPTERS OF THE CURRENT BUDGET? see (b) | YES / NO |6.2 | WILL A SUPPLEMENTARY BUDGET BE NECESSARY? see observation under (b) | YES / NO |6.3 | WILL APPROPRIATIONS NEED TO BE ENTERED IN FUTURE BUDGETS? | YES / NO |OBSERVATIONS: see annexed calculation (a) Assuming no change in economic conditions. (b) This financing is not foreseen in the LR APB 2005. The Commission, within the framework of the execution of the budget, will mobilise the necessary resources for financing this measure by the most appropriate procedure, i.e. budgetary transfer or supplementary budget. |A N N E XCalculation of additional financing costs following amendmentof Council Regulation No 1883/78[pic][1] OL L 160, 1999 6 26, p. 103.[2] OL L 216, 1978 8 5, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1259/96 (OL L 163, 1996 7 2, p. 10).


Avis juridique important

|

52004PC0595

Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies pakeičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 176/2000, iš dalies pakeičiantį Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1015/94  /* KOM/2004/0595 galutinis */

Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS iš dalies pakeičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 176/2000, iš dalies pakeičiantį Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1015/94(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 176/2000 atleido tam tikrus profesionalių kamerų modelius nuo galutinio antidempingo muito taikymo pagal Reglamento (EB) Nr. 1015/94 ir Reglamento (EB) Nr. 2042/2000 1 straipsnio 3 dalies e punktą. Reglamentas (EB) Nr. 176/2000 įsigaliojo kitą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.2. Vėliau Komisija gavo informacijos, kad Reglamentą (EB) Nr. 176/2000 derėtų taikyti atgaline data nuo tos dienos, kai Komisijos tarnybos gavo atitinkamą paraiską dėl nurodytų modelių atleidimo nuo antidempingo muito.3. Bendrijos institucijos neketino apmokestinti galutiniu antidempingo muitu profesionalių kamerų modelių, kurie is principo yra nuo jo atleisti. Taip pat buvo atsizvelgta į tai, kad ir anksčiau panasiais atvejais būdavo atleidziama nuo sio muito atgaline data, t.y. tai atvejais, kai profesionalių kamerų modeliai būdavo importuojami iki įsigaliojant atitinkamam atleidimui nuo muito, bet po paraiskos pateikimo.4. Todėl buvo nuspręsta, kad pagal įsigalėjusią Bendrijos praktiką, Reglamente (EB) Nr. 176/2000 paskelbtas priedas, pagal kurį bendrovės ,Ikegami" gaminami ir eksportuojami profesionalių kamerų modeliai atleidziami nuo antidempingo muito, turi būti taikomas atgaline data nuo tos dienos, kai Komisijos tarnybos gavo atitinkamą paraiską dėl atleidimo nuo antidempingo muito.Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS is dalies pakeičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 176/2000, is dalies pakeičiantį Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1015/94EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsizvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsizvelgdama į 1995 m. gruodzio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina is Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių [1] (,pagrindinis reglamentas"),[1]  OL L 56, 6.3.1996, p. 1 su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 13.3.2004, p. 12).atsizvelgdama į pasiūlymą, kurį Komisija pateikė pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu [2],[2]  OL C [...], [...], p. [...].kadangi:A. ANKSTESNĖ TVARKA(1) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1015/94 (su vėlesniais pakeitimais [3]) nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamoms televizijos kamerų sistemoms (TKS), kurių kilmės salis Japonija. Vėliau Taryba galutinį antidempingo muitą patvirtino Reglamentu (EB) Nr. 2042/2000 [4] pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.[3]  OL L 111, 30.4.1994, p. 106 su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 176/2000 (OL L 22, 27.1.2000, p. 29).[4]  OL L 244, 29.9.2000, p. 38 su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 825/2004 (OL L 127, 29.4.2004, p. 12).(2) Reglamento (EB) Nr. 1015/94 ir Reglamento (EB) Nr. 2042/2000 (,galutiniai reglamentai") 1 straipsnio 3 dalies e punktu Taryba nuo antidempingo muito atleido kamerų sistemas, kurios yra isvardytos galutinių reglamentų priede (,Priedas"); tai sudėtingos profesionalių kamerų sistemos, kurių techninė specifikacija atitinka gaminio aprasymą, pateiktą galutinių reglamentų 1 straipsnio 2 dalyje, bet kurios negali būti laikomos televizijos kamerų sistemomis.(3) Vienas is eksportuojančių gamintojų - bendrovė ,Ikegami Tsushinki Co. Ltd." (,Ikegami"), laisku, kurį Europos Komisija gavo 1999 m. balandzio 15 d., kreipėsi su prasymu įtraukti į priedą keletą naujų profesionalių kamerų sistemų modelių ir jų priedų, ir taip atleisti juos nuo antidempingo muitų. 2000 m. sausį Taryba Reglamentu (EB) Nr. 176/2000 [5] (,keičiantysis reglamentas"), patenkino sį prasymą ir atitinkamai pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 1015/94. Pagal Reglamento (EB) Nr. 176/2000 2 straipsnį sis pakeitimas įsigaliojo kitą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje - 2000 m. sausio 28 d.[5]  OL L 22, 27.1.2000, p. 29.B. DABARTINIS nagrinėjimas(4) Bendrijos institucijos gavo informacijos, kad keičiantįjį reglamentą ir pagal jį pakeistą Reglamento (EB) Nr. 1015/94 priedą derėtų taikyti atgaline data.(5) Is tiesų, vienas is eksportuojančių gamintojų - bendrovė ,Ikegami", turėjo sumokėti galutinį antidempingo muitą uz visas bendrovės pagamintas ir eksportuotas profesionalių kamerų sistemas, kurių eksportui taikomas keičiantysis reglamentas, bet kurios buvo eksportuotos iki sio reglamento įsigaliojimo, t.y. iki 2000 m. sausio 28 d., nors vėliau sie modeliai buvo atleisti nuo tokio muito pagal galutinių reglamentų 1 straipsnio 3 dalies e dalį.(6) Minėtas eksportuojantis gamintojas taip pat nurodė ankstesnę Bendrijos institucijų praktiką, pagal kurią priedo pataisa paprastai būdavo taikoma atgaline data iki tos dienos, kai būdavo pateikiama paraiska. Todėl gamintojas eksportuotojas teigė, kad, laikantis nuoseklios Bendrijos institucijų praktikos, pagal keičiantįjį reglamentą padaryta priedo pataisa turėtų būti taikoma nuo tos dienos, kai Komisija gavo atitinkamą paraiską dėl atleidimo nuo galutinio muito, t.y. nuo 1999 m. balandzio 15 d.(7) Komisija nagrinėjo, ar is tikrųjų derėtų taikyti keičiantįjį reglamentą atgaline data. Pirmiausia buvo atsizvelgta į tai, kad visi konstatuojamojoje dalyje (5) isvardyti profesionalių kamerų modeliai is tiesų buvo kvalifikuoti kaip profesionalių kamerų sistemos. Pagal galutinių reglamentų 1 straipsnio 3 dalies e punktą sios kameros atleidziamos nuo galutinio antidempingo muito, nes yra įtrauktos į priedą,.(8) Buvo atkreiptas dėmesys į tai, kad profesionalių kamerų sistema, kuriai taikomas galutinių reglamentų 1 straipsnio 3 dalies e punktas, nuo tos dienos, kai ji tiesiogiai įtraukiama į priedą pakeičiant galutinius reglamentus, yra atleidziama nuo galutinio antidempingo muito. Atsizvelgiant į tai yra manoma, kad eksportuojantys gamintojai zino is anksto, t.y. iki pirmojo eksportavimo į Bendriją, kokie yra jų gamybos ciklai ir ar jų nauji modeliai turėtų būti kvalifikuojami kaip profesionalios kameros pagal 1 straipsnio 3 dalies e punktą, taip pat ar sie gaminiai turėtų būti įtraukti į priedą ir ar tuo tikslu reikia pateikti paraiską.(9) Nepaisant to, kas pirmiau isdėstyta, Bendrijos institucijos neketino apmokestinti galutiniu antidempingo muitu importuojamų profesionalių kamerų sistemų, kai nustatoma, kad pagal 1 straipsnio 3 dalies e dalį toks muitas joms neturi būti taikomas. Todėl tam tikrais atvejais buvo pripazįstama, kad būtina atgaline data nuo paraiskos gavimo dienos taikyti reglamentą, atleidziantį tam tikrus profesionalių kamerų modelius nuo antidempingo muito, kas leido Bendrijos institucijoms deramai kontroliuoti klasifikavimo tikslumą. Tai ypač galioja tiems atvejams, kai profesionalių kamerų modeliai buvo importuoti į Bendriją iki įsigaliojant priedą pakeičiančiam reglamentui, bet po to dienos, kai buvo pateikta paraiska dėl atleidimo nuo muito.(10) Šiuo atveju buvo įrodyta, kad ,Ikegami" iki paskelbiant keičiantįjį reglamentą bet po to, kai pateikė savo paraiską dėl atleidimo nuo muito, importavo tam tikras profesionalių kamerų sistemas, kurios vėliau buvo atleistos nuo antidempingo muito pritaikius galutinių reglamentų 1 straipsnio 3 dalies e punktą. Keičiantysis reglamentas įsigaliojo kitą dieną po jo paskelbimo, t.y. 2000 m. sausio 28 d. Tačiau, kaip minėta, Bendrijos institucijos nesiekė apmokestinti galutiniu antidempingo muitu kamerų sistemų, kurios, kaip tai yra pripazįstama po to, kai Komisijai pateikiama atitinkama paraiska, turi būti atleistos nuo tokio muito. Is tiesų Komisija netrukus po to, kai buvo nustatytos galutinės priemonės ir 1994 m. sudarytas pirmasis priedas, informavo atitinkamus eksportuojančius gamintojus, kad numatoma kompensuoti galutinius antidempingo muitus, sumokėtus uz importuojamas profesionalių kamerų sistemas, kurioms, kaip vėliau buvo pripazinta, taikomas 1 straipsnio 3 dalies e punktas, uz laikotarpį nuo pilnai dokumentuotos paraiskos dėl atleidimo nuo mokesčio gavimo iki atitinkamo pakeisto priedo paskelbimo. Atsizvelgiant į tai buvo nuspręsta, kad taikant keičiančiantįjį reglamentą ir pagal jį pakeistą Reglamento (EB) Nr. 1015/94 priedą atgaline data, dabartinė situacija atitiks nuoseklią Bendrijos institucijų praktiką.(11) Apie tai buvo informuoti Bendrijos pramonės atstovai ir bendrovė ,Ikegami", jiems buvo duota laiko komentuoti Komisijos tarnybų sprendimą. Nė viena is suinteresuotų pusių nepriestaravo pirmiau pateiktoms isvadoms.C. IŠVADA(12) Atsizvelgdamos į tai, kas pirmiau isdėstyta, Bendrijos institucijos padarė isvadą, kad priedo su pakeitimais, padarytais keičiančiuoju reglamentu, taikymas atgaline data yra pagrįstas.(13) Todėl priedas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 176/2000, turi būti taikomas importuojant toliau isvardytus profesionalių kamerų modelius, kuriuos gamina ir į Europos bendriją eksportuoja bendrovė ,Ikegami", nuo to dienos, kai Komisija gavo atitinkamą paraiską dėl sių modelių atleidimo nuo galutinio antidempingo muito, t.y. nuo 1999 m. balandzio 15 d.:- pagrindinė kamera HC-400- pagrindinė kamera HC-400W- vaizdo ieskiklis VF15-46- kameros darbo valdymo prietaisas RCU-390- kameros adapteris CA-400- kameros valdymo prietaisas MA-200APRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamento (EB) Nr. 176/2000 2 straipsnis keičiamas taip:,(1) Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.(2) Toliau isvardytiems gaminiams, pagamintiems bendrovės Ikegami Tsushinki Co. Ltd., reglamentas taikomas nuo 1999 m. birzelio 15 d.:- pagrindinė kamera HC-400- pagrindinė kamera HC-400W- vaizdo ieskiklis VF15-46- kameros darbo valdymo prietaisas RCU-390- kameros adapteris CA-400- kameros valdymo prietaisas MA-200A"2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas


Avis juridique important

|

52004PC0691

Pasiūlymas Tarybos reglamentas nustatantis galutinius antidempingo muitus, įvestus Reglamentu (EB) Nr. 964/2003, įvedančiu galutinius antidempingo muitus tam tikrų vamzdzių ar vamzdelių jungiamųjų detalių is gelezies ar plieno, kurių kilmės salis yra Kinijos Liaudies Respublika, bei siunčiamų is Šri Lankos, nepaisant to, ar deklaruota jog kilmės salis yra Šri Lanka, ar ne, importui  /* KOM/2004/0691 galutinis */

Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS nustatantis galutinius antidempingo muitus, įvestus Reglamentu (EB) Nr. 964/2003, įvedančiu galutinius antidempingo muitus tam tikrų vamzdzių ar vamzdelių jungiamųjų detalių is gelezies ar plieno, kurių kilmės salis yra Kinijos Liaudies Respublika, bei siunčiamų is Šri Lankos, nepaisant to, ar deklaruota jog kilmės salis yra Šri Lanka, ar ne, importui(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS2003 m. birzelį Reglamentu (EB) Nr. 964/2003 Taryba įvedė 58,6 % antidempingo muitus vamzdziams arba vamzdelių jungiamosioms detalėms, kurių kilmės salis yra Kinijos Liaudies Respublika (KLR).Po prasymo, kurį keturių Bendrijos gamintojų vardu įteikė Europos Sąjungos plieninių sandūriniu būdu privirinamų jungiamųjų detalių apsaugos komitetas, 2004 m. kovą Komisija pradėjo tyrimą dėl įtariamo priemonių, taikomų vamzdzių ar vamzdelių jungiamųjų detalių, kurių kilmės salis yra KLR, importui bei vamzdzių ar vamzdelių jungiamųjų detalių, siunčiamų is Šri Lankos, importui vengimą.Tyrimas parodė, kad zymiai padidėjo vamzdzių ar vamzdelių jungiamųjų detalių importo is Šri Lankos į Bendriją apimtis. Ši veikla neturi jokio ekonominio pagrindo arba kitų pakankamų priezasčių, tik gali būti paaiskinama kaip antidempingo muito, įvesto vamzdzių ar vamzdelių jungiamosioms detalėms, kurių kilmės salis yra KLR, vengimas.Todėl siūloma, kad Taryba priimtų pridėtą pasiūlymą Reglamentui, isplečiantį galutinį 58,6 % antidempingo muitą, įvestą vamzdzių ar vamzdelių jungiamųjų detalių, kurių kilmės salis yra KLR, importui ir vamzdzių ar vamzdelių jungiamųjų detalių, siunčiamų is Šri Lankos, nepaisant to, ar deklaruota, jog kilmės salis yra Šri Lanka, ar ne, importui. Reglamentas turi būti paskelbtas Oficialiajame leidinyje vėliausiai 2004 m. gruodzio 2 d.Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS nustatantis galutinius antidempingo muitus, įvestus Reglamentu (EB) Nr. 964/2003, įvedančiu galutinius antidempingo muitus tam tikrų vamzdzių ar vamzdelių jungiamųjų detalių is gelezies ar plieno, kurių kilmės salis yra Kinijos Liaudies Respublika, bei siunčiamų is Šri Lankos, nepaisant to, ar deklaruota jog kilmės salis yra Šri Lanka, ar ne, importuiEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsizvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsizvelgdama į 1995 m. gruodzio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina is Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių [1] (pamatinis reglamentas), ypač į jo 13 straipsnį,[1]  OL L 56, 1996 3 6 , p. 1, su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12).atsizvelgdama į pasiūlymą, kurį pateikė Komisija, pasitarusi su Patariamuoju komitetu,kadangi:A. TVARKA1. Esamos priemonės(1) Po galiojimo pabaigos perziūros, Reglamentas (EB) Nr. 964/2003 [2] (pirmasis reglamentas), Taryba inter alia įvedė 58,6 % galutinius antidempingo muitus vamzdziams ar vamzdelių jungiamosioms detalėms (isskyrus lietines jungiamąsias detales, junges ir jungiamąsias detales su įsriegtais sriegiais) is gelezies ar plieno (isskyrus nerūdijantį plieną), kurių didziausias isorinis skersmuo ne didesnis kaip 609,6 mm, kokios naudojamos privirinimui sandūriniu būdu ar kitiems tikslams, dabar klasifikuojamos KN kodais ex 7307 93 11 (TARIC kodas 7307 93 11 99), ex 7307 93 19 (TARIC kodas 7307 93 19 99), ex 7307 99 30 (TARIC kodas 7307 99 30 98) ir ex 7307 99 90 (TARIC kodas 7307 99 90 98), kurių kilmės salis yra Kinijos Liaudies Respublika (KLR).[2]  OL L 139, 2003 6 6 , p. 1, su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2212/2003 (OL L 332, 2003 12 19, p. 3).2. Prasymas(2) 2004 m. sausio 20 d. pagal pamatinio reglamento 13 straipsnio 3 dalį Komisija gavo prasymą istirti tariamą antidempingo priemonių, įvestų vamzdzių ar vamzdelių jungiamųjų detalių, kurių kilmės salis yra KLR, importui vengimą. Prasymą keturių Bendrijos gamintojų vardu įteikė Europos Sąjungos plieninių sandūriniu būdu privirinamų jungiamųjų detalių apsaugos komitetas.(3) Prasyme tvirtinama, kad po antidempingo priemonių įvedimo vamzdzių ar vamzdelių jungiamųjų detalių, kurių kilmės salis yra KLR, importui yra prekybos modelio pokyčių, kaip parodė zymus to paties gaminio importo kiekio is Šri Lankos padidėjimas.(4) Tvirtinama, kad sis prekybos modelio pokytis atsirado dėl vamzdzių ar vamzdelių jungiamųjų detalių, kurių kilmės salis yra KLR, persiuntimo per Šri Lanką. Toliau buvo patvirtinta, kad yra nepakankamos tokios veiklos priezastys arba ekonominis pagrindas, o tik antidempingo muitų vamzdziams ar vamzdelių jungiamosioms detalėms, kurių kilmės salis yra KLR, taikymas.(5) Galiausiai, prasymo įteikėjai patvirtino, kad korekciniam esamų antidempingo muitų vamzdziams ar vamzdelių jungiamosioms detalėms, kurių kilmės salis yra KLR, poveikiui buvo pakenkta kiekio ir kainų poziūriu, ir dempingas buvo vykdomas įprastų verčių, kurios anksčiau buvo nustatytos vamzdziams ar vamzdelių jungiamosioms detalėms, kurių kilmės salis yra KLR, atzvilgiu.3. Inicijavimas(6) Reglamentu (EB) Nr. 395/2004 [3] (inicijuojantis reglamentas) Komisija pradėjo tyrimą dėl antidempingo priemonių vengimo; priemonės įvestos vamzdzių ar vamzdelių jungiamųjų detalių siuntimui is Šri Lankos, nepaisant to, ar buvo deklaruota, jog kilmės salis yra Šri Lanka, ar ne. Remiamasi pamatinio Reglamento 13 straipsnio 3 dalimi ir 14 straipsnio 5 dalimi bei nurodoma muitinėms registruoti is Šri Lankos siunčiamą vamzdzių ar vamzdelių jungiamųjų detalių importą, nesvarbu, yra ar nėra deklaruota, kad kilmės salis yra Šri Lanka, pagal KN kodus ex 7307 93 11 (TARIC kodas 7307 93 11 94), ex 7307 93 19 (TARIC kodas 7307 93 19 94), ex 7307 99 30 (TARIC kodas 7307 99 30 94) ir ex 7307 99 90 (TARIC kodas 7307 99 90 94) nuo 2004 m. kovo 4 d. Komisija patarė KLR ir Šri Lankos valdzios institucijoms pradėti tyrimą.[3]  OL L 65, 2004 3 3, p. 7.4. Tyrimas(7) KLR gamintojams (eksportuotojams) buvo nusiųsti klausimynai (Šri Lankos gamintojai nėra zinomi), taip pat - Bendrijos importuotojams, nurodytiems prasyme, arba Komisijai zinomiems is tyrimo, kuris paskatino įvesti esamas priemones vamzdzių ar vamzdelių jungiamųjų detalių, kurių kilmės salis yra KLR, importui (ankstesnis tyrimas). Suinteresuotos salys gavo galimybę rastu parodyti savo poziūrį ir prasyti isklausymo per laikotarpį, nustatytą inicijuojančiame reglamente.(8) Jokie KLR gamintojai arba eksportuotojai nepateikė atsakymų į klausimus; taip pat nebuvo gauta atsakymų is jokio Bendrijos importuotojo. Jokie Šri Lankos gamintojai arba eksportuotojai netapo zinomi ir nepateikė atsakymų į klausimyno klausimus.5. Tyrimo laikotarpis(9) Tyrimo laikotarpis truko nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2003 m. gruodzio 31 d. (TL). Duomenys nuo 2000 m. iki TL pabaigos buvo naudojami tiriant prekybos modelio pokyčius.B. TYRIMO REZULTATAI1. Bendros pastabos ir bendradarbiavimo lygmuoa) Šri Lanka(10) Jokie Šri Lankos vamzdzių ar vamzdelių jungiamųjų detalių gamintojai arba eksportuotojai atliekant tyrimą nebendradarbiavo. Tiesą sakant, Šri Lankos valdzios institucijos informavo Komisiją, kad Šri Lankoje nėra įregistruota vamzdzių ar vamzdelių jungiamųjų detalių, kaip apibrėzta inicijuojančiame reglamente, gamintojų. Vienintelė atsakomoji reakcija is importuotojų buvo tokia, kad jie is Šri Lankos neimportavo vamzdzių ar vamzdelių jungiamųjų detalių. Šri Lankos importuotojams ir valdzios institucijoms buvo aiskiai pasakyta, kad atsisakius bendradarbiauti gali būti taikomas pamatinio reglamento 18 straipsnis. Šios salys taip pat buvo informuotos apie atsisakymo bendradarbiauti pasekmes.b) KLR(11) Jokie Kinijos gamintojai arba eksportuotojai, atliekant tyrimą, nebendradarbiavo.(12) Šioms įmonėms buvo aiskiai pasakyta, kad atsisakius bendradarbiauti gali būti taikomas pamatinio reglamento 18 straipsnis. Šios salys taip pat informuotos apie atsisakymo bendradarbiauti pasekmes.2. Aptariamas ir panasus gaminys(13) Aptariamasis gaminys yra vamzdziai ar vamzdelių jungiamosios detalės (isskyrus lietines jungiamąsias detales, junges ir jungiamąsias detales su įsriegtais sriegiais) is gelezies ir plieno (isskyrus nerūdijantį plieną), kurių didziausias isorinis skersmuo ne didesnis kaip 609,6 mm, kokios naudojamos privirinimui sandūriniu būdu ar kitiems tikslams, dabar klasifikuojamos KN kodais ex 7307 93 11 (TARIC kodas 7307 93 11 94), ex 7307 93 19 (TARIC kodas 7307 93 19 94), ex 7307 99 30 (TARIC kodas 7307 99 30 94) ir ex 7307 99 90 (TARIC kodas 7307 99 90 94).(14) Nesant Šri Lankos salių bendradarbiavimo ir atsizvelgiant į prekybos modelio pokyčius, kaip aprasyta kitame skyriuje, reikia daryti isvadą, jeigu nėra priesingų įrodymų, kad vamzdziai ar vamzdelių jungiamosios detalės, eksportuotos į Bendriją is KLR ir atsiųstos is Šri Lankos, turi tokias pat fizines ir chemines savybes ir tokią pat paskirtį. Todėl jie yra laikomi vienodais gaminiais, kaip apibrėzta pamatinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.3. Prekybos modelio pokytis(15) Kaip patvirtinta 4 konstatuojamoje dalyje, teigiama, kad prekybos modelio pokyčių atsirado dėl siuntimo per Šri Lanką.(16) Kadangi nei viena Šri Lankos įmonė, atliekant tyrimą, nebendradarbiavo, eksportas is Šri Lankos į Bendriją turėjo būti nustatytas remiantis remiantis turimais faktais, pagal pamatinio reglamento 18 straipsnį. Todėl, kad būtų nustatytos eksporto is Šri Lankos į Bendriją kainos ir kiekiai, buvo naudojami Eurostato duomenys, kurie laikomi tinkamiausia turima informacija,(17) Vamzdzių ar vamzdelių jungiamujų detalių importas is Šri Lankos isaugo nuo 0 tonų 2000 m. iki 302 tonų per TL. Šis importavimas is Šri Lankos prasidėjo 2002 m. liepą, tuo metu, kai vyko ankstesnis tyrimas. Vamzdzių ar vamzdelių jungiamųjų detalių is KLR importas į Bendriją isaugo nuo 44 tonų 2000 m. iki 287 tonų TL metu. Tačiau sis importo is KLR padidėjimas turi būti parodomas kartu su eksporto kiekio, kuris pasiektas per aptariamą pradinio tyrimo laikotarpį, lygiu [4]. Is tikro, Kinijos eksporto per TL apimtis sudaro maziau kaip 10 % kiekio, eksportuoto per aptariamą pradinio tyrimo laikotarpį. Atsizvelgiant į tai, kas pasakyta anksčiau, ir nesant jokių priesingų įrodymų, buvo nustatyta, kad importas, siunčiamas is Šri Lankos, kompensavo dalį ankstesnio importo kiekio is KLR.[4]  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 584/96 (OL L 84, 1996 4 3, p. 1).(18) Remiantis pirmiau pateiktais skaičiais, nuspręsta, kad buvo akivaizdzių prekybos modelio pokyčių, kurie prasidėjo ankstesnio tyrimo metu, po kurio buvo įvestos esamos priemonės aptariamų gaminių, kurių kilmės salis yra KLR, importui, ir greitai vystėsi po sių priemonių įvedimo.4. Nepakankamos priezastys arba ekonominis pagrindas(19) Nesant jokių Šri Lankos arba KLR salių bendradarbiavimo ir jokių priesingų įrodymų, nuspręsta, atsizvelgiant į laiko sutapimą su ankstesniu tyrimu, po kurio buvo įvestos esamos priemonės, prekybos modelio pokyčių atsirado dėl antidempingo muitų, įvestų aptariamų gaminių, kurių kilmės salis yra KLR, importui, o ne dėl kokių nors kitų priezasčių ar ekonominio pagrindo, kaip apibrėzta pamatinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje.(20) Todėl daroma isvada, kad pastebėtam prekybos modelio pokyčiui paaiskinti nėra kitų pagrįstų priezasčių, isskyrus tai, kad vengiama esamų antidempingo muitų vamzdzių ar vamzdelių jungiamųjų detalių, kurių kilmės salis yra KLR, importui.5. ala, daroma muito atkuriamajam poveikiui, kainų ir (arba) panasių gaminių kiekio atzvilgiu(21) Remiantis anksčiau atlikta prekybos srautų analize, nustatyta, kad Bendrijos importo prekybos modelio pokyčiai yra susiję su faktu, kad yra taikomos antidempingo priemonės. Importo, kurio deklaruota kilmės salis yra Šri Lanka, Bendrijos rinkoje nebuvo iki 2002 m. birzelio. Po sios datos importas, kurio deklaruota kilmės salis yra Šri Lanka, zymiai isaugo ir TL metu sudarė 302 tonas. Šis kiekis sudaro 0,6 % Bendrijos vartojimo ankstesnio tyrimo metu. Turi būti atkreiptas dėmesys į faktą, kad aptariamų gaminių importas į Bendriją yra labai fragmentiskas tarp daugelio skirtingų eksportuojančių salių. Šri Lankai TL metu teko 2,5 % bendros aptariamų gaminių importo į Bendriją apimties, o tuo tarpu svarbiausiai eksportuojančiai saliai per siuos metus (Slovakijos Respublika) teko 12 %. Be to, Šri Lanka yra 12-as svarbiausias aptariamų gaminių importuotojas į Bendriją is 36 eksportuojančių salių sąraso.(22) Atsizvelgiant į gaminių, siunčiamų is Šri Lankos, kainas ir nesant bendradarbiavimo bei jokių priesingų įrodymų, Eurostato duomenys parodo, kad vidutinės eksporto is Šri Lankos kainos TL metu buvo zemesnės nei (i) vidutinės eksporto kainos, nustatytos KLR ankstesnio tyrimo metu; ir (ii) Bendrijos pramonės kainos. Buvo nustatyta, kad importo is Šri Lankos kainos TL metu buvo daugiau kaip 12 % zemesnės nei Kinijos eksporto kainos.(23) Remiantis tuo, kas isdėstyta anksčiau, nuspręsta, kad prekybos srautų pokyčiai kartu su nenormaliai zemomis eksporto is Šri Lankos kainomis pakenkė korekciniam antidempingo priemonių poveikiui panasių gaminių kiekio ir kainų poziūriu.6. Įrodymai dėl dempingo įprastų verčių, kurios anksčiau buvo nustatytos vienodiems arba panasiems gaminiams(24) Kad būtų nustatyta, ar galima rasti įrodymų dėl atitinkamo gaminio, eksportuojamo į Bendriją is Šri Lankos, importo dempingo TL metu, eksporto kainos, nustatytos remiantis Eurostato duomenimis, buvo naudojamos pagal pamatinio reglamento 18 straipsnį.(25) Pamatinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje reikalaujama dempingo įrodymų įprastų verčių, anksčiau nustatytų panasiems gaminiams, atzvilgiu. Ankstesnio tyrimo metu buvo nustatyta, kad Tailando rinkos ekonomika, panasi kaip ir KLR, tinkama nustatyti įprastą vertę.(26) Siekiant nesalisko įprastos vertės ir eksporto kainos palyginimo, buvo deramai atsizvelgta, atliekant korekcijas, į skirtumus, kurie daro poveikį kainoms ir kainų palyginimui. Šios korekcijos atliktos pagal pamatinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį transporto ir draudimo atzvilgiu. Kadangi nėra kitos su siais veiksniais susijusios informacijos, buvo naudojami prasyme esantys duomenys.(27) Pagal pamatinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį ir 2 straipsnio 12 dalį, svertinės vidutinės normaliosios vertės palyginimas, kaip nustatyta ankstesniojo tyrimo metu, su svertiniu eksporto kainų vidurkiu sio tyrimo laikotarpio metu, isreikstas kaip CIF kainos Bendrijos pasienyje nesumokėtas procentinis dydis, parodė vamzdzių ar vamzdelių jungiamųjų detalių, siunčiamų is Šri Lankos, importo dempingą. Nustatytas dempingo skirtumas, isreikstas kaip CIF kainos Bendrijos pasienyje nesumokėtas procentinis dydis, buvo 34,3 %.C. PRIEMONĖS(28) Atsizvelgiant į anksčiau pateiktus vengimo duomenis, kaip apibrėzta pamatinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje, esamos antidempingo priemonės aptariamų gaminių, kurių kilmės salis yra KLR, importui turi būti isplėstos tokiems pat gaminiams, siunčiamiems is Šri Lankos, nepaisant to, ar deklaruota, kad Šri Lanka yra kilmės salis, ar ne.(29) Isplėstas muitas turi būti nustatytas pirmojo reglamento 1 straipsnio 2 dalyje.(30) Pagal pamatinio reglamento 13 straipsnio 3 dalį ir 14 straipsnio 5 dalį, kuriose numatyta, kad visos isplėstos priemonės registruotam importui turi būti taikomos nuo registracijos datos, turi būti renkamas vamzdzių ar vamzdelių jungiamųjų detalių importo, siunčiamo is Šri Lankos, antidempingo muitas; sie gaminiai įvezant į Bendriją registruojami, kaip nustatyta inicijuojančio reglamento 2 straipsnyje.(31) Mokesčių siekiama isvengti uz Bendrijos ribų. Pamatinio reglamento 13 straipsniu siekiama priesintis muito vengimo veiklai, nedarant poveikio operatoriams, kurie gali įrodyti, kad nedalyvauja tokioje veikloje, tačiau jame nėra specialių nuostatų, nurodančių kaip traktuoti gamintojus, kai yra nustatyta, kad jie nevengia mokėti mokesčių. Todėl, atrodo, būtina numatyti galimybę tiems gamintojams, kurie nėra eksportavę aptariamų gaminių TL metu ir nėra susiję su eksportuotojais arba gamintojais, kuriems taikomi isplėsti antidempingo muitai, prasyti atleisti nuo priemonių, taikomų tokiam importui. Aptariami gamintojai, kurių prasymai atleisti nuo isplėstų antidempingo muitų būtų svarstomi, turėtų atsakyti į klausimyno klausimus, kad Komisija galėtų nustatyti, ar atleidimas yra pateisinamas. Toks atleidimas gali būti suteiktas įvertinus, pavyzdziui, aptariamo gaminio padėtį rinkoje, gamybos pajėgumą ir pajėgumo isnaudojimą, pirkimą, pardavimą, tikėtiną veiklą, kuriai nepakanka priezasčių arba ekonominio pagrindo bei dempingo įrodymų. Komisija taip pat turėtų atlikti patikrinimo vizitus vietoje. Prasymas turėtų būti pateiktas Komisijai nedelsiant, su visa svarbia informacija, ypač apie visus įmonės veiklos pokyčius, susijusius su gamyba ir pardavimu.(32) Importuotojai galėtų pasinaudoti atleidimu nuo registracijos arba priemonių tiek, kiek jų importas, atveztas is eksportuotojų, kuriems suteiktas toks atleidimas, remiantis pamatinio reglamento 13 straipsnio 4 dalimi.(33) Jei atleidimas suteikiamas, Komisija, pasitarusi su Patariamuoju komitetu, atitinkamai pasiūlo sio Reglamento pakeitimą. Vėliau visi suteikti atleidimai bus stebimi, kad būtų uztikrinta, jog laikomasi nustatytų sąlygų.(34) Suinteresuotoms salims buvo pranesta apie esminius faktus ir nagrinėjimą, kurio pagrindu Taryba ketino isplėsti galutinį antidempingo muitą, ir joms buvo suteikta galimybė pateikti komentarus. Nebuvo gauta jokių komentarų, kurie galėtų pakeisti anksčiau pateiktas isvadas,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis1. Galutinis antidempingo muitas, įvestas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 964/2003 vamzdzių ar vamzdelių jungiamosioms detalėms (isskyrus lietines jungiamąsias detales, junges ir jungiamąsias detales su įsriegtais sriegiais) is gelezies ar plieno (isskyrus nerūdijantį plieną), kurių didziausias isorinis skersmuo ne didesnis kaip 609,6 mm, kokios naudojamos privirinimui sandūriniu būdu ar kitiems tikslams, dabar klasifikuojamos KN kodais ex 7307 93 11 (TARIC kodas 7307 93 11 99), ex 7307 93 19 (TARIC kodas 7307 93 19 99), ex 7307 99 30 (TARIC kodas 7307 99 30 98) ir ex 7307 99 90 (TARIC kodas 7307 99 90 98), kurių kilmės salis yra Kinijos Liaudies Respublika, isplečiamas vamzdzių ar vamzdelių jungiamų detalių (isskyrus lietines jungiamąsias detales, junges ir jungiamąsias detales su įsriegtais sriegiais) is gelezies ar plieno (isskyrus nerūdijantį plieną), kurių didziausias isorinis skersmuo ne didesnis kaip 609,6 mm, kokios naudojamos privirinimui sandūriniu būdu ar kitiems tikslams, dabar klasifikuojamos KN kodais ex 7307 93 11 (TARIC kodas 7307 93 11 94), ex 7307 93 19 (TARIC kodas 7307 93 19 94), ex 7307 99 30 (TARIC kodas 7307 99 30 94) ir ex 7307 99 90 (TARIC kodas 7307 99 90 94) siunčiamų is Šri Lankos, importui nepaisant to, ar deklaruota, jog kilmės salis yra Šri Lanka, ar ne.2. Muitas, isplėstas sio Straipsnio pirmąja pastraipa, taikomas importui, registruotam pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 395/2004 2 straipsnį ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 13 straipsnio 3 dalį ir 14 straipsnio 5 dalį.3. Taikomos galiojančios muitų nuostatos.2 straipsnis1. Prasymai atleisti nuo muito, isplėsto 1 straipsniu, pateikiami rastu viena is oficialių Bendrijos kalbų, juos pasiraso asmuo, įgaliotas atstovauti pareiskėjui. Prasymas turi būti siunčiamas siuo adresu:European CommissionDirectorate-General for TradeDirectorate BJ-79 5/16B - 1049 BrusselsFaksas (32 2) 295 65 05Teleksas COMEU B 21877.2. Komisija, pasitarusi su Patariamuoju komitetu, savo sprendimu gali atleisti nuo sio Reglamento 1 straipsniu isplėsto importo muito mokesčio įmones, kurios nevengia mokėti antidempingo muito, įvesto Reglamentu (EB) Nr. 964/2003.3 straipsnisMuitinės įpareigojamos nutraukti importo registraciją, nustatytą reglamento (EB) Nr. 395/2004 2 straipsniu.4 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje, [...]Tarybos varduPirmininkas