|

52010PC0794

Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo ir Reglamentas (EB) Nr. 987/2009, nustatantis Reglamento (EB) Nr. 883/2004 įgyvendinimo tvarką  /* KOM/2010/0794 galutinis - COD 2010/0380 */

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.12.20KOM(2010) 794 galutinis2010/0380 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASkuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo ir Reglamentas (EB) Nr. 987/2009, nustatantis Reglamento (EB) Nr. 883/2004 įgyvendinimo tvarką(Tekstas svarbus EEE ir Šveicarijai)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. PASIŪLYMO APLINKYBĖSPasiūlymo pagrindas ir tikslaiŠiuo pasiūlymu ketinama atnaujinti reglamentus (EB) Nr. 883/2004 ir (EB) Nr. 987/2009, siekiant atsižvelgti į valstybių narių nacionalinės socialinės apsaugos teisės pakeitimus ir neatsilikti nuo socialinės tikrovės raidos, darančių įtaką socialinės apsaugos sistemų koordinavimui.Į pasiūlymą taip pat įtraukti Socialinės apsaugos sistemų koordinavimo administracinės komisijos (toliau – Administracinės komisijos) pasiūlymai, kuriais, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 883/2004 72 straipsnio f punktu, siekiama patobulinti ir modernizuoti acquis .Šio pasiūlymo pakeitimais suinteresuotosioms šalims siekiama užtikrinti teisinį tikrumą.Bendrosios aplinkybėsŠis pasiūlymas – tai reguliarus reglamentų (EB) Nr. 883/2004 ir (EB) Nr. 987/2009 atnaujinimas. Juo siekiama užtikrinti tinkamą nacionalinių socialinės apsaugos sistemų koordinavimą ES mastu. Jame atsižvelgiama į nacionalinių teisės aktų pakeitimus ir naujausius tarpvalstybinio judumo pokyčius, darančius įtaką socialinės apsaugos sistemų koordinavimui.Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatosGaliojančios nuostatos išdėstytos Reglamente (EB) Nr. 883/2004 (su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 988/2009) ir Reglamente (EB) Nr. 987/2009.Reglamentai (EB) Nr. 883/2004 ir (EB) Nr. 987/2009 turi būti pritaikyti, kad juose būtų atsižvelgta į naujausius nacionalinių teisės aktų pakeitimus ir socialinės tikrovės pokyčius, darančius įtaką socialinės apsaugos sistemų koordinavimui. Be to, buvo gauti atitinkami Administracinės komisijos pasiūlymai, kuriais siekiama patobulinti koordinavimo sistemą. Šie pasiūlymai ir kiti techniniai teksto pritaikymai įtraukti į šį pasiūlymą. Pasiūlyme taip pat atnaujinamos ir pakeičiamos tam tikruose reglamentų prieduose pateiktos nuorodos į nacionalinius teisės aktus.Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisNetaikoma.2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAIKonsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis211 Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimasValstybės narės buvo paragintos pateikti įvairių reglamentų pakeitimų 2010 m. pasiūlymus. Be to, Administracinė komisija paprašė atnaujinti ir išaiškinti reglamentus (EB) Nr. 883/2004 ir (EB) Nr. 987/2009.Atsakymų santrauka ir kaip į juos atsižvelgtaPasiūlymai, kurie laikomi atitinkančiais ES teisę ir kuriems Administracinė komisija pritarė, įtraukti į šį pasiūlymą.221 Susijusios mokslo ir (arba) tiriamųjų duomenų sritysSocialinės apsaugos koordinavimas.222 Naudoti metodaiSvarstymai dviejuose 2010 m. Administracinės komisijos posėdžiuose ir prireikus papildomi svarstymai su susijusių valstybių narių atstovais Administracinėje komisijoje, siekiant išsamiau išsiaiškinti nacionalinių teisės aktų detales.223 Pagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais konsultuotasiAdministracinė komisija ir atskirų susijusių valstybių narių atstovai.2249 Gautų ir panaudotų rekomendacijų santraukaApie galimus rimtus pavojus, kurių pasekmės būtų nepataisomos, neužsiminta.Administracinės komisijos susitarimas atnaujinti, papildyti ir patobulinti tekstą bei atnaujinti tam tikrus valstybių narių įrašus reglamentų (EB) Nr. 883/2004 ir (EB) Nr. 987/2009 prieduose.226 Ekspertų patarimų paskelbimas visuomeneiNepaskelbta.Poveikio vertinimasNuo 2010 m. gegužės 1 d. visose ES valstybėse narėse taikomi du atnaujinti socialinės apsaugos sistemų koordinavimo reglamentai (EB) Nr. 883/2004 ir (EB) Nr. 987/2009. Atnaujinti socialinės apsaugos reglamentai yra dešimt metų trukusių valstybių narių derybų rezultatas. Poreikis juos atnaujinti, be kita ko, kilo ir dėl nacionalinės teisės pakeitimų, ir dėl Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) praktikos.Valstybės narės dažnai iš dalies keičia nacionalinius socialinės apsaugos teisės aktus. Todėl pasensta socialinės apsaugos sistemas koordinuojančių ES teisės aktų nuorodos į nacionalinius teisės aktus ir taikant reglamentus suinteresuotosioms šalims kyla teisinis netikrumas.Todėl reglamentų (EB) Nr. 883/2004 ir (EB) Nr. 987/2009 nuorodos turi būti atnaujintos, kad atitiktų nacionalinių teisės aktų pakeitimus ir socialinės tikrovės raidą. Reglamentai gali būti atnaujinti tik reglamentu.Vienas iš pagrindinių atnaujintų koordinavimo nuostatų bruožų yra supaprastinimas. Supaprastinus reglamentus, juos paprasčiau aiškinti ir sumažėja nesutampančių požiūrių tikimybė. Siekiant užtikrinti, kad supaprastintomis nuostatomis būtų visapusiškai ginamos piliečių teisės, reikia pakeisti tam tikras nuostatas, visų pirma susijusias su taikytinais teisės aktais ir nedarbo išmokomis. Nuostatoje, kuria nustatomi taikytini teisės aktai tais atvejais, kai asmuo dirba dviejose ar daugiau valstybių narių, darbo „didelę laiko dalį“ kriterijus bus taikomas plačiau, o sąvoka „registruota buveinė arba veiklos vieta“ – sukonkretinta. Su nedarbo išmokomis susiję pakeitimai reikalingi, siekiant rasti tinkamą sprendimą tais atvejais, kai savarankiškai dirbantis asmuo buvo apdraustas nuo nedarbo paskutinio darbo valstybėje narėje, bet grįžta į savo valstybę narę, kurioje gyvena ir kurioje nėra nedarbo draudimo savarankiškai dirbantiems asmenims.Pastaraisiais metais išryškėjo naujų judumo formų tendencija. Naujų darbuotojų pasiūlos struktūrų galima rasti ir oro transporto srityje, kurioje bendrovės savo paslaugas teikia iš vadinamųjų „pagrindinių buvimo vietų“ skirtingose valstybėse narėse. Komisija svarsto galimybę 2011 m. parengti dokumentą apie laisvo darbuotojų judėjimo teisės ir socialinės apsaugos atžvilgiu pakitusias judumo formas, kuriame ji nurodys konkrečius veiksmus, kurių Komisija turės imtis, kad geriau tenkintų įvairių tipų darbuotojų migrantų poreikius. Nenorėdama iš anksto atskleisti dokumento turinio, Komisija mano, kad būtų tinkama patikslinti įgulos narių „registruotos buveinės arba veiklos vietos“ sąvoką, siekiant padėti įstaigoms nustatyti „registruotą buveinę arba veiklos vietą“ ir palengvinti Reglamento (EB) Nr. 883/2004 taikymą šiame sektoriuje. Tai ypač svarbu, nes „pagrindinės buvimo vietos“ sąvoka jau apibrėžta 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1899/2006, keičiančiame Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3922/91 dėl techninių reikalavimų ir administracinės tvarkos suderinimo civilinės aviacijos srityje, ir jau vartojama šiame sektoriuje.Nors reglamentai (EB) Nr. 883/2004 ir (EB) Nr. 987/2009 taikomi nuo 2010 m. gegužės 1 d., juose atspindėta 2004 m. sausio 26 d. (Reglamente (EB) Nr. 883/2004) ir 2008 m. gruodžio 17 d. (Reglamente (EB) Nr. 987/2009) galiojusi valstybių narių teisė. Suinteresuotiesiems piliečiams svarbu, kad reglamentai būtų atnaujinami per tinkamą laiką po to, kai buvo pakeisti valstybių narių nacionalinės teisės aktai. Tik pagal nacionalinės teisės pokyčius atnaujintais reglamentais, kurių nuostatos yra aiškios ir išsamios, galima suinteresuotosioms šalims užtikrinti skaidrumą ir tikrumą bei visišką judžių piliečių apsaugą.Šiuo pasiūlymu palengvinamas socialinės apsaugos sistemų koordinavimas valstybėse narėse ir prisidedama prie ES migruojančių piliečių apsaugos. Didžiąją dalį pakeitimų pasiūlė valstybės narės ir Administracinė komisija. Kalbant apie darbo krūvį ar sąnaudas, numatyta, kad dėl iš dalies keičiančio reglamento pasiūlymo dabartinė įstaigų ir administracijų, darbuotojų ir darbdavių ar neaktyvių piliečių padėtis socialinės apsaugos koordinavimo srityje nesikeis.3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAISiūlomų veiksmų santraukaŠiuo pasiūlymu papildomos, paaiškinamos ir atnaujinamos kelios reglamentų (EB) Nr. 883/2004 ir (EB) Nr. 987/2009 nuostatos, siekiant atsižvelgti į valstybių narių nacionalinės socialinės apsaugos teisės pakeitimus ir pakitusias judumo formas, darančius įtaką socialinės apsaugos sistemų koordinavimui. Pakeitimai padės veiksmingiau taikyti ES teisės aktus, kuriais koordinuojamos socialinės apsaugos sistemos, ir pagerinti ES judančių asmenų apsaugą.Teisinis pagrindasSutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 48 straipsnis.Subsidiarumo principasSubsidiarumo principas taikomas tik tuomet, jeigu pasiūlymas nepriklauso išimtinei ES kompetencijai.Valstybės narės negali deramai pasiekti pasiūlyme numatytų tikslų dėl toliau nurodytų priežasčių.ES, kaip nustatyta SESV 48 straipsnyje, socialinės apsaugos srityje imasi koordinavimo priemonių, būtinų siekiant užtikrinti, jog SESV nustatyta laisvo judėjimo teisė būtų visiškai įgyvendinama. Nekoordinuojant šios srities veiksmų, kiltų pavojus, kad judėjimo laisvė nebūtų įgyvendinama, kadangi piliečiai būtų mažiau linkę naudotis šia teise, nes tai iš esmės reikštų prarasti kitoje valstybėje narėje įgytas teises į socialinę apsaugą. Nesiekiama, kad dabartiniai socialinę apsaugą reglamentuojantys ES teisės aktai pakeistų skirtingas nacionalines sistemas. Reikėtų pabrėžti, kad siūlomas iš dalies keičiantis reglamentas nėra derinimo priemonė ir jame numatoma tik tai, kas būtina veiksmingam koordinavimui. Pasiūlymu iš esmės siekiama atnaujinti galiojančias koordinavimo taisykles, siekiant atsižvelgti į nacionalinės teisės pakeitimus, ir atlikti pakeitimus, kurių reikia dėl pakitusios socialinės tikrovės. Juo taip pat siekiama papildyti ir patobulinti reglamentų tekstą, siekiant apginti piliečių teises, jiems judant ES.Nors pasiūlymas yra iš esmės parengtas remiantis valstybių narių pasiūlymais, valstybės narės negalėtų priimti tokių nuostatų nacionaliniu lygiu, nes tai galėtų prieštarauti reglamentų nuostatoms. Taigi, būtina užtikrinti, jog reglamentai ir jų priedai būtų pritaikomi taip, kad reglamentus būtų galima veiksmingai taikyti ES.Socialinės apsaugos koordinavimas yra susijęs su tokiais tarpvalstybiniais atvejais, kai jokia valstybė narė negali veikti viena. ES koordinuojančiu teisės aktu pakeičiama daugybė esamų dvišalių susitarimų. Tokiu būdu valstybės narės ne tik gali paprasčiau koordinuoti socialinę apsaugą, bet taip pat užtikrinamas vienodas požiūris į ES piliečius, apdraustus pagal nacionalinius socialinės apsaugos teisės aktus.Pasiūlyme iškeltus tikslus galima lengviau pasiekti vykdant veiksmus ES mastu dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių).Koordinuoti socialinės apsaugos sistemas prasminga tik ES lygiu. Siekiama užtikrinti, kad socialinės apsaugos sistemos būtų veiksmingai koordinuojamos visose valstybėse narėse. Tai paremta ir grindžiama laisvu asmenų judėjimu Europos Sąjungoje.Kokybiniai rodikliai nėra nurodyti, tačiau reglamentai taikomi visiems ES piliečiams, dėl vienos ar kitos priežasties judantiems ES teritorijoje.Pasiūlymas yra tik koordinavimo priemonė, kurios galima imtis tik ES lygiu. Valstybės narės ir toliau lieka atsakingos už savo socialinės apsaugos sistemų organizavimą ir finansavimą.Todėl pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą.Proporcingumo principasPasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių).Remiantis reglamentais (EB) Nr. 883/2004 ir (EB) Nr. 987/2009, veiksmų reikia imtis, nes reglamentas gali būti iš dalies keičiamas tik kitu reglamentu. Šiais veiksmais pati koordinavimo sistema nekeičiama. Valstybės narės ir toliau yra pačios atsakingos už nacionalinių socialinės apsaugos sistemų organizavimą ir finansavimą.Šiuo pasiūlymu valstybėms narėms ir jų įstaigoms palengvinamas socialinės apsaugos sistemų koordinavimas ir siekiama apsaugoti ES judančius asmenis, atnaujinant ir patobulinant tam tikras reglamentų (EB) Nr. 883/2004 ir (EB) Nr. 987/2009 nuostatas ir kai kuriuos Reglamento (EB) Nr. 883/2004 priedus. Nuostatos keičiamos atsižvelgiant į valstybių narių pateiktus pasiūlymus, o tai reiškia, kad bet kokia galima finansinė ar administracinė našta yra kiek įmanoma sumažinta ir proporcinga pirmiau minėtam tikslui. Tikėtina, kad neatnaujinus reglamentų (EB) Nr. 883/2004 ir (EB) Nr. 987/2009, finansinė ir administracinė našta padidėtų, nes nuostatos neatitiktų kintančių valstybių narių poreikių.Pasirinkta priemonėSiūloma priemonė – reglamentas.Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių).Nėra kito pasirinkimo, nes reglamentas gali būti keičiamas tik reglamentu.4. POVEIKIS BIUDŽETUIPasiūlymas ES biudžetui poveikio neturi.5. NEPRIVALOMI DUOMENYSEuropos ekonominė erdvė ir ŠveicarijaSiūlomas teisės aktas svarbus Europos ekonominei erdvei ir Šveicarijai, todėl turėtų aprėpti Europos ekonominę erdvę ir Šveicariją.Išsamus pasiūlymo paaiškinimas1 straipsnis1 straipsnis susijęs su Reglamento (EB) Nr. 883/2004 pakeitimais.A. 9 straipsnio pakeitimas1. 9 straipsnio 1 dalies pakeitimas9 straipsnyje nuoroda į 1 straipsnio 1 dalį Reglamento (EB) Nr. 883/2004 9 straipsnio 1 dalyje pakeičiama nuoroda į „1 straipsnio l punktą “. Be to, pranešimas apie sutarčių nuostatas pagal Reglamento (EB) Nr. 883/2004 1 straipsnio l punkto antrą pastraipą pateikiamas pirmiausiai ir atskirai nuo pranešimo, kurį reikia pateikti pagal Reglamento (EB) Nr. 883/2004 9 straipsnį.2. 9 straipsnio 2 dalies pakeitimasReglamento (EB) Nr. 883/2004 9 straipsnio 2 dalis turėtų būti iš dalies pakeista, siekiant ją suderinti su Reglamento (EB) Nr. 883/2004 71 straipsnio 2 dalimi.B. 12 straipsnio 1 dalies pakeitimasSiūlomu pakeitimu patikslinama, kad, pasibaigus komandiruoto asmens komandiravimo laikotarpiui, jo negali pakeisti kitas komandiruotas asmuo. Žodis „komandiruotas“ netyčia buvo praleistas.C. 13 straipsnio 1 dalies pakeitimasDabartiniame 13 straipsnio 1 dalies tekste darbo „didelę laiko dalį“ sąlyga netaikoma, kai asmuo dirba dviejose ar daugiau valstybių narių skirtingoms įmonėms ar darbdaviams. Tai neatitinka ketinimų, sutartų derantis Taryboje, ypač tada, kai valstybėje narėje, kurioje gyvenama, vykdoma veikla yra palyginti nedidelio masto.Šiuo pakeitimu siekiama aiškiai nustatyti, kad darbo „didelę laiko dalį“ sąlyga taip pat taikoma asmeniui, kuris paprastai dirba skirtingoms įmonėms arba darbdaviams dviejose ar daugiau valstybių narių.Jeigu darbo „didelę laiko dalį“ sąlyga nėra įvykdyta valstybėje narėje, kurioje gyvenama, taikomi kitos valstybės narės, kurioje yra įmonės (-ių) arba darbdavio (-ių) registruota buveinė arba veiklos vieta, teisės aktai. Jeigu neįmanoma nustatyti vienos valstybės narės, kurioje yra registruota buveinė arba veiklos vieta, pvz., kai du ar daugiau darbdavių įsisteigę dviejose skirtingose valstybėse narėse ir ne valstybėje narėje, kurioje gyvenama, taikomi valstybės narės, kurioje gyvenama, teisės aktai. Pakeitimu siekiama išvengti manipuliacijų taikomais teisės aktais, laikantis supaprastinimo ir pragmatiškumo principų.D. 36 straipsnio 2a dalies pakeitimasReglamento (EB) Nr. 883/2004 36 straipsnio 2a dalis turėtų būti iš dalies pakeista, kad jos taikymo aprėptis atitiktų likusios Reglamento (EB) Nr. 883/2004 III antraštinės dalies 2 skyriaus ir Reglamento (EB) Nr. 987/2009 26 straipsnio 2 dalies, kuria reglamentuojamas lygiavertis klausimas ligos, motinystės ir tėvystės išmokų atveju, taikymo aprėptį.E. 65 straipsnio 5 dalies pakeitimasPakeitimas susijęs su atveju, kai savarankiškai dirbantis asmuo buvo apdraustas nuo nedarbo paskutinio darbo valstybėje narėje ir tapęs bedarbiu sugrįžo į savo valstybę narę, kurioje jis gyvena ir kurioje nėra nedarbo draudimo savarankiškai dirbantiems asmenims.Tokiu atveju, priešingai nei pagal darbo sutartį dirbantiems asmenims, neįmanoma perduoti atsakomybę už nedarbo išmokų mokėjimą iš paskutinio darbo valstybės narės į valstybę narę, kurioje gyvenama, nes pastarosios valstybės narės teisės aktuose nenumatytos nedarbo išmokos savarankiškai dirbantiems asmenims. Tačiau, vadovaujantis 65 straipsnio tikslu, kaip patvirtina ESTT praktika (žr. ESTT sprendimą dėl Reglamento 1408/71 71 straipsnio, kuris atitinka naujo Reglamento 883/2004 65 straipsnį, pvz., bylose C-454/93 Van Gestel [1995], Rink. I-1707, 58/87 Rebmann [1988], Rink. 3467), asmenys, kuriems taikomas šis straipsnis, tapę bedarbiais turi teisę grįžti į valstybę, kurioje jie gyvena, ir joje ieškoti darbo. Šis straipsnis grindžiamas tuo, kad tokie asmenys turi didesnių galimybių sugrįžti į valstybių narių, kuriose jie gyvena, darbo rinką dėl čia turimų artimų ryšių. Todėl teisė į socialines išmokas neturi būti apribota, ypač tais atvejais, kai šios išmokos sudarytos iš jų sumokėtų įmokų dalies (Byla C-228/07 Petersen [2008], Rink. I-6989). Be to, Europos Žmogaus Teisių Teismas nusprendė, kad teisė į nedarbo išmokas, susijusi su įmokų į nedarbo draudimo fondą mokėjimu, kaip piniginė teisė, turi būti įtraukta į Europos konvencijos protokolo Nr. 1 1 straipsnį (Gaygusuz v. Austria ).F. 71 straipsnio 2 dalies pakeitimasDiskutuojant Administracinės komisijos posėdžiuose, iškilo poreikis patikslinti jos balsavimo taisykles. Siūlomomis balsavimo taisyklėmis atsižvelgiama į naujus Lisabonos sutartimi padarytus pakeitimus, visų pirma į naują SESV 48 straipsnį.2 straipsnis2 straipsnis susijęs su Reglamento (EB) Nr. 987/2009 pakeitimais.A. 6 straipsnio 1 dalies pakeitimasPertvarkoma šio straipsnio formuluotė, kad jis tiksliau atitiktų Taryboje pasiektą susitarimą. 1 dalies b punkte patikslinama, kad valstybės narės, kurioje asmuo nuolat gyvena, teisės aktai negali būti taikomi laikinai, jei atitinkamas asmuo nevykdo jokios veiklos valstybėje narėje, kurioje jis nuolat gyvena.B. 14 straipsnio 5 dalies pakeitimasPakeitimu patikslinama, kad į nežymią ir papildomą veikla, kuri laiko ir ekonominės naudos atžvilgiu yra nereikšminga, neturi būti atsižvelgta nustatant taikomus teisės aktus pagal Reglamento (EB) Nr. 883/2004 II antraštinę dalį. Pati veikla lieka reikšminga taikant nacionalinius socialinės apsaugos teisės aktus; jeigu dėl nežymios veiklos reikia priklausyti socialinės apsaugos sistemai, įmokos mokamos kompetentingoje valstybėje narėje už visas iš visų veiklos sričių gautas pajamas.Šio pakeitimo tikslas dvejopas:1) supaprastinti galiojančias nuostatas panaikinant skirtumą tarp „tuo pačiu metu“ arba „pakaitomis“ vykdomos veiklos ir taip sustiprinti teisinį tikrumą asmenims, kurie vykdo veiksmingą ir tikrą veiklą vienoje valstybėje narėje, o kitoje valstybėje narėje tuo pačiu metu tik nežymią veiklą, ir2) išvengti galimo piktnaudžiavimo Reglamento (EB) Nr. 883/2004 nuostatomis dėl taikomų teisės aktų.C. 14 straipsnio 5a dalies įterpimasŠiuo pakeitimu užtikrinama, kad „registruotos buveinės arba veiklos vietos“ sąvoka vartojama remiantis ESTT praktika ir kitais ES reglamentais. Šiuo pakeitimu padedamas pagrindas papildomiems elementams, kuriuos apibrėš Administracinė komisija.Įgulos narių atveju „registruota buveinė arba veiklos vieta“ yra „pagrindinė buvimo vieta“. Sąvoka „pagrindinė buvimo vieta“ pripažinta ir vartojama šiame sektoriuje ir jau apibrėžta Reglamente (EEB) Nr. 3922/91, todėl ją vartoti socialinės apsaugos sistemų koordinavimo srityje paprasta ir pateisinama. Nuoroda į įgulos narių „pagrindinę buvimo vietą“ nekeičia principo, kad, siekiant nustatyti, kokia teisė taikoma pagal Reglamento (EB) Nr. 883/2004 II antraštinę dalį, kiekvieno įgulos nario atvejis turėtų būti nagrinėjamas atskirai ir remiantis objektyvia informacija.D. 15 straipsnio 1 dalies pakeitimasŠiuo pakeitimu šio straipsnio tekstas suderinamas su galutiniu susitarimu po antrojo svarstymo Europos Parlamente siekiant pagal bendrojo sprendimo procedūrą priimti Reglamentą (EB) Nr. 987/2009, kad atitinkamas asmuo turi būti informuojamas apie jo komandiravimo metu jam taikomus teisės aktus.E. 54 straipsnio 2 dalies pakeitimasPakeitimu ištaisoma klaida, padaryta lingvistinio patikrinimo Taryboje metu, ir atkuriama pradinė nuostatos reikšmė.F. 55 straipsnio 7 dalies įtraukimasPapildoma nauja dalimi, siekiant išmokų eksportui skirtą procedūrą mutatis mutandis taikyti naujoje Reglamento (EB) Nr. 883/2004 65 straipsnio 5 dalies b punkto nuostatoje nurodytais atvejais, išskyrus Reglamento (EB) Nr. 987/2009 55 straipsnio 1 dalies c punkto nuostatą dėl teisės galiojimo laikotarpio apribojimo.G. 56 straipsnio 2 dalies pakeitimasTekstas turi būti iš dalies pakeistas siekiant įtraukti atvejį, kai asmuo, kuriam taikomas naujasis Reglamento (EB) Nr. 883/2004 65 straipsnio 5 dalies b punktas, taip pat papildomai užsiregistruoja paskutinio darbo valstybės užimtumo tarnyboje.Tokiu atveju, pirmenybė teikiama paskutinio darbo valstybės pareigoms ir veiksmams, susijusiems su darbo paieška, nes ši valstybė asmeniui moka išmokas. Pagal naują formuluotę pirmenybė teikiama pareigoms ir veiksmams, susijusiems su darbo paieška, valstybėje, kuri moka išmokas, ir neatsižvelgiama į tai, kad jos neįvykdytos kitoje valstybėje narėje.PriedasA. Reglamento (EB) Nr. 883/2004 X priedo pakeitimasX priede pateikiamas specialių neįmokinių piniginių išmokų sąrašas. Skirsnyje „NYDERLANDAI“ 1997 m. balandžio 24 d. Pagalbos neįgaliems jauniems asmenims aktas (Wajong) bus pakeistas „Paramos jaunų neįgalių asmenų darbui ir užimtumui aktu“ (Wet Wajong).Kaip ir pagal buvusį aktą, pagal naują aktą parama pajamoms teikiama jauniems neįgaliems asmenims, kurių darbingumas dėl negalios ribotas ir kurių pajamos yra mažesnės nei nustatytas minimalus darbo užmokestis. Tam tikras sąlygas atitinkantys jauni neįgalūs asmenys gali gauti paramą pajamoms, kuria jų pajamos papildomos iki nustatyto minimalaus darbo užmokesčio lygio, jei jų už darbą gaunamos pajamos nesudaro 75 proc. nustatyto minimalaus darbo užmokesčio. Parama pajamoms taip pat gali būti skiriama studijuojantiems jauniems neįgaliems asmenims, kuriems reikalinga finansinė parama, ir jauniems asmenims, kurie visiškai negali dirbti, t. y. tiems, kurie yra visiškai ir visam laikui nedarbingi.Administracinė komisija išnagrinėjo šį naują Nyderlandų įrašą ir nusprendė paramą pajamoms laikyti specialia neįmokine išmoka pinigais, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 883/2004 70 straipsnyje.Skirsnyje „JUNGTINĖ KARALYSTĖ“ bus nurodyta nauja Jungtinės Karalystės speciali neįmokinė išmoka pinigais – Užimtumo ir paramos išmoka pagal pajamas (UPI (PP)).Esminis užimtumo ir paramos išmokos pagal pajamas tikslas – užtikrinti minimaliojo gyvenimo lygio pajamas, atsižvelgiant į ekonominę ir socialinę padėtį Jungtinėje Karalystėje. Užimtumo ir paramos išmokos pagal pajamas skiriamos, kai asmens registruotos įmokos arba finansinė padėtis yra tokia, kad jam nemokama arba mokama nepakankama užimtumo ir paramos išmoka.Administracinė komisija išnagrinėjo užimtumo ir paramos išmokas pagal pajamas ir laiko jas specialia neįmokine išmoka pinigais, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 883/2004 70 straipsnyje, todėl ji galėtų būti įtraukta į Reglamento (EB) Nr. 883/2004 X priedo sąrašą.Taip pat iš priedo skirsnio „JUNGTINĖ KARALYSTĖ“ bus išbrauktas pajamų rėmimas. Nustačius naujas išmokas tam tikrų rizikos kategorijų atstovams, mokamas patikrinus materialinę padėtį (išmoka darbo ieškantiesiems, užimtumo ir paramos išmoka ir valstybinė pensijos paskola), parama pajamoms tapo ribota gyvenimo išmoka, mokama asmenims, kurie negauna, arba gauna labai mažas pajamas. Socialinė parama neįtraukta į Reglamento (EB) Nr. 883/2004 aprėptį, todėl pajamų rėmimas turi būti išbrauktas iš sąrašo.B. Reglamento (EB) Nr. 883/2004 XI priedo pakeitimas1. Skirsnio „NYDERLANDAI“ pakeitimas1 dalies h punkto įrašu teisė gauti išmokas natūra suteikiama Nyderlanduose esančiam pensininkui ir jo arba jos šeimos nariams, kurie apdrausti pagal kitos valstybės narės teisės aktus, ir suteikiama papildoma lengvata pensininkams ir jų šeimos nariams ligos išmokų srityje.1 dalies g punktas gali būti išbrauktas, nes kompensacija už nepateiktas draudimines pretenzijas buvo pakeista į Nyderlandų sveikatos draudimo sistemą įvesta privaloma frančize.Kiti XI priedo pakeitimai susiję su lingvistiniais pakeitimais, kuriais siekiama užtikrinti Nyderlandų teisės aktų nuorodų nuoseklumą.2010/0380 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASkuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo ir Reglamentas (EB) Nr. 987/2009, nustatantis Reglamento (EB) Nr. 883/2004 įgyvendinimo tvarką(Tekstas svarbus EEE ir Šveicarijai)EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 48 straipsnį,atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[1],laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,kadangi:1.  Siekiant atsižvelgti į tam tikrų valstybių narių teisės pakeitimus ir suinteresuotosioms šalims užtikrinti teisinį tikrumą, reglamentai (EB) Nr. 883/2004 ir (EB) Nr. 987/2009 turi būti pritaikyti.2.  Buvo gauti su socialinės apsaugos sistemų koordinavimu susiję Socialinės apsaugos sistemų koordinavimo administracinės komisijos pasiūlymai, skirti patobulinti ir modernizuoti acquis. Pasiūlymai, kuriems pritarta, įtraukti į šį tekstą.3.  Socialinės tikrovės raida daro įtaką socialinės apsaugos sistemų koordinavimui. Siekiant į ją atsižvelgti, siūlomi su taikytinų teisės aktų nustatymu ir nedarbo išmokomis susiję pakeitimai.4.  Kai asmuo dirba dviejose ar daugiau valstybių narių, reikėtų patikslinti, kad darbo „didelę dalį laiko“ sąlyga, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 883/2004 13 straipsnio 1 dalyje, taip pat taikoma asmenims, dirbantiems įvairiose įmonėse ar įvairiems darbdaviams.5.  Dėl aplinkybių, kuriomis vykdoma profesinė veikla, įvairovės ir raidos, reikia atsižvelgti į itin judžių darbuotojų padėtį. Atsirado naujų darbuotojų pasiūlos struktūrų, tarp jų ir oro transporto sektoriuje. Įgulos nariams taikyti teisės aktus pagal valstybę narę, kurioje yra jį įdarbinusios įmonės ar darbdavio registruota buveinė arba veiklos vieta, galima, tik jei jie pakankamai glaudžiai susiję su registruota buveine arba veiklos vieta. Kalbant apie įgulos narius tinkama būtų vartoti „pagrindinės buvimo vietos“ sąvoką, patikslinančią taikant Reglamentą (EB) Nr. 883/2004 vartojamą „registruotos buveinės arba veiklos vietos“ sąvoką.6.  Reglamento (EB) Nr. 883/2004 65 straipsnio 5 dalis turėtų būti pakeista, siekiant užtikrinti, kad savarankiškai dirbantys asmenys gautų išmokas pagal kompetentingos valstybės narės teisės aktus, siekiant sudaryti jiems geriausias galimybes vėl integruotis į darbo rinką valstybėje narėje, kurioje jie gyvena ir į kurią sugrįžo.7.  Todėl reglamentai (EB) Nr. 883/2004 ir (EB) Nr. 987/2009 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamentas (EB) Nr. 883/2004 iš dalies keičiamas taip:8.  9 straipsnio 1 dalies pirmas sakinys pakeičiamas taip:„1. Valstybės narės raštu praneša Europos Komisijai apie 1 straipsnio l punkte nurodytus pranešimus, 3 straipsnyje nurodytus teisės aktus ir sistemas, pagal 8 straipsnio 2 dalies reikalavimus sudarytas konvencijas ir 58 straipsnyje nurodytas minimalias išmokas, taip pat apie jų vėlesnius esminius pakeitimus.“9.  9 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:„2. Šie pranešimai kasmet pateikiami Europos Komisijai ir skelbiami pagal viešinimo reikalavimus.“10.  12 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:„1. Asmeniui, kuris dirba pagal darbo sutartį valstybėje narėje darbdavio, kuris paprastai ten verčiasi savo veikla, vardu, ir kurį darbdavys išsiunčia į kitą valstybę narę dirbti to darbdavio vardu, toliau taikomi pirmosios valstybės narės teisės aktai, su sąlyga, kad numatyta darbo trukmė neviršija dvidešimt keturių mėnesių ir jis nesiunčiamas pakeisti kito komandiruoto asmens.“11.  13 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:„1. Paprastai dviejose ar daugiau valstybių narių pagal darbo sutartį dirbančiam asmeniui taikomi:a) valstybės narės, kurioje jis gyvena, teisės aktai, jeigu didelę laiko dalį jis dirba toje valstybėje narėje; arbab) jeigu jis didelę laiko dalį dirba ne toje valstybėje narėje, kurioje gyvena:i) valstybės narės, kurioje yra įmonės arba darbdavio registruota buveinė arba veiklos vieta, jei jis dirba vienai įmonei arba darbdaviui, teisės aktai, arbaii) valstybės narės, kurioje yra įmonės arba darbdavio registruota buveinė arba veiklos vieta, bet ne valstybės narės, kurioje jis gyvena, teisės aktai, jei jis dirba dviejose ar daugiau įmonių arba dviems ar daugiau darbdavių ir bent vienos iš šių įmonių registruota buveinė arba veiklos vieta yra tik vienoje valstybėje narėje, bet ne valstybėje narėje, kurioje jis gyvena, arbaiii) valstybės narės, kurioje jis gyvena, teisės aktai, jei jis dirba dviejose ar daugiau įmonių arba dviems ar daugiau darbdavių, kurių registruota buveinė arba veiklos vieta yra skirtingose valstybėse narėse ir ne valstybėje narėje, kurioje jis gyvena.“12.  36 straipsnio 2a dalis pakeičiama taip:„2a. Kompetentinga įstaiga negali atsisakyti suteikti 20 straipsnio 1 dalyje numatytą leidimą apdraustam asmeniui, patyrusiam nelaimingą atsitikimą darbe arba susirgusiam profesine liga, turinčiam teisę į tos įstaigos mokamas išmokas, jeigu atitinkamam asmeniui jo gyvenamojoje valstybėje narėje per medicinos požiūriu pateisinamą laiką negali būti suteiktas gydymas, reikalingas atsižvelgiant į dabartinę jo sveikatos būklę ir galimą ligos eigą.“13.  65 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:„5.14.  2 dalies pirmame ir antrame sakiniuose nurodytas bedarbis išmokas gauna pagal gyvenamosios valstybės narės teisės aktus, tartum tie teisės aktai būtų jam galioję paskiausio darbo pagal darbo sutartį arba paskiausio savarankiško darbo metu, nebent b punkte nurodyta kitaip. Šias išmokas moka gyvenamosios vietos įstaiga.15.  Jeigu gyvenamosios valstybės narės teisės aktuose nenumatytas savarankiškai dirbančių asmenų draudimas nuo nedarbo, 2 dalies pirmame ir antrame sakiniuose nurodytas bedarbis, kuris valstybėje narėje, kurioje dirbo paskiausią darbą, buvo apdraustas nuo nedarbo kaip savarankiškai dirbantis asmuo, gauna išmokas pagal pastarosios valstybės narės teisės aktus.16.  Tačiau darbuotojas, išskyrus pasienio darbuotoją, kuris gavo išmokas iš tos valstybės narės, kurios teisės aktai jam buvo taikomi paskutiniuoju metu, kompetentingos įstaigos lėšų, grįžęs į gyvenamąją valstybę narę, pirmiausiai išmokas gauna pagal 64 straipsnio nuostatas. Išmokų mokėjimas pagal a punkto nuostatas sustabdomas tam laikotarpiui, už kurį jis gavo išmokas pagal teisės aktus, kurie jam buvo taikomi paskutiniuoju metu.“17.  71 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:„2. Administracinės komisijos taisyklės parengiamos bendru jos narių sutarimu.Visais kitais atvejais Administracinė komisija sprendžia kvalifikuota balsų dauguma, kaip numatyta Sutartyse.Sprendimai dėl 72 straipsnio a punkte nurodyto klausimų aiškinimo skelbiami pagal viešinimo reikalavimus.“18.  X ir XI priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento priedą. 2 straipsnisReglamentas (EB) Nr. 987/2009 iš dalies keičiamas taip:1. 6 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:a) b punktas pakeičiamas taip:„b) valstybės narės, kurioje asmuo nuolat gyvena, teisės aktai, jei atitinkamas asmuo pagal darbo sutartį arba savarankiškai dirba dviejose arba daugiau valstybių narių ir dalį darbo arba profesinės veiklos atlieka toje valstybėje narėje, arba jei asmuo nedirba nei pagal darbo sutartį nei savarankiškai;“b) c punktas pakeičiamas taip:„c) kitais atvejais valstybės narės, kuriai buvo pirmiausia pateiktas prašymas dėl jos teisės aktų taikymo, teisės aktai, jei asmuo užsiima vienos ar kelių rūšių profesine veikla dviejose ar daugiau valstybių narių.“2. 14 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:„5. Taikant pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalį, asmuo, kuris „paprastai dirba pagal darbo sutartį dviejose ar daugiau valstybių narių“ visų pirma reiškia asmenį, kuris tuo pačiu metu arba pakaitomis tai pačiai įmonei ar darbdaviui arba skirtingoms įmonėms ar darbdaviams vykdo vienos ar kelių rūšių atskirą veiklą dviejose ar daugiau valstybių narių, išskyrus nežymią veiklą.“3. 14 straipsnis papildomas šia 5a dalimi:„5a. Taikant pagrindinio reglamento II antraštinę dalį, „registruota buveinė arba veiklos vieta“ nurodo registruotą buveinę arba veiklos vietą, kurioje priimami svarbiausi įmonės sprendimai ir kurioje atliekamos jos centrinės administracijos funkcijos.Įgulos narių, teikiančių oro keleivių pervežimo ir transporto paslaugas, atveju „registruota buveinė arba veiklos vieta“, apibrėžta pagrindinio reglamento II antraštinėje dalyje, nurodo „pagrindinę buvimo vietą“, apibrėžtą Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3922/91 dėl techninių reikalavimų ir administracinės tvarkos suderinimo civilinės aviacijos srityje[2].“4. 15 straipsnio 1 dalies antrasis sakinys pakeičiamas taip:„Ta įstaiga atitinkamam asmeniui išduoda įgyvendinimo reglamento 19 straipsnio 2 dalyje nurodytą pažymėjimą ir nedelsiant pateikia informaciją apie atitinkamam asmeniui pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalies b punktą arba 12 straipsnį taikytinus teisės aktus valstybės narės, kurioje vykdoma veikla, kompetentingos institucijos nurodytai įstaigai.“5. 54 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:„2. Taikant pagrindinio reglamento 62 straipsnio 3 dalį, valstybės narės, kurios teisės aktai atitinkamam asmeniui buvo taikomi, kai jis dirbo paskutinį darbą pagal darbo sutartį arba savarankiškai, kompetentinga įstaiga gyvenamosios vietos įstaigos prašymu nedelsdama pateikia jai visus duomenis, kuriuos ji gali gauti valstybėje narėje, kurioje ji įsteigta, būtinus bedarbio išmokoms apskaičiuoti, ypač gauto darbo užmokesčio arba profesinės veiklos pajamų dydį.“6. 55 straipsnis papildomas šia 7 dalimi:„7. Šio straipsnio 1–6 dalys, išskyrus 1 dalies c punktą, pagrindinio reglamento 65 straipsnio 5 dalies b punkte nurodytiems asmenims taikomos mutatis mutandis .“7. 56 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:„2. Jei pagal atitinkamų valstybių narių teisės aktus reikalaujama, kad bedarbis įvykdytų tam tikras pareigas ir (arba) veiksmus, susijusius su darbo paieška, pirmenybė teikiama pareigoms ir (arba) veiksmams, susijusiems su darbo paieška, įvykdyti bedarbiui išmokas teikiančioje valstybėje narėje.Tai, kad bedarbis valstybėje narėje, kuri jam neteikia išmokų, neįvykdė visų pareigų ir (arba) veiksmų, susijusių su darbo paieška, neturi įtakos kitoje valstybėje narėje skiriamoms išmokoms.“3 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtąją dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta [...]Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas PirmininkasPRIEDASReglamento (EB) Nr. 883/2004 X ir XI priedai iš dalies keičiami taip:1. X priedas iš dalies keičiamas taip:a) Skirsnio „NYDERLANDAI“ a punktas pakeičiamas taip:„a) 1997 m. balandžio 24 d. Paramos jaunų neįgalių asmenų darbui ir užimtumui aktas (Wet Wajong)“;b) Skirsnio „JUNGTINĖ KARALYSTĖ“:i) c punktas išbraukiamas;ii) papildomas šia e dalimi:„e) Užimtumo ir paramos išmoka pagal pajamas (2007 m. Socialinės apsaugos reformos aktas ir 2007 m. Socialinės apsaugos reformos aktas (Šiaurės Airija)).“2. XI priedas iš dalies keičiamas taip:Skirsnis „NYDERLANDAI“ iš dalies keičiamas taip:i) 1 dalies „Sveikatos priežiūros draudimas“ g punktas išbraukiamas;ii) Papildomas šiuo h punktu:„h) Taikant šio reglamento 18 straipsnio 1 dalį, šio priedo 1 dalies a punkto ii papunktyje nurodyti ir laikinai Nyderlanduose gyvenantys asmenys turi teisę gauti išmokas natūra pagal polisą, kurį apdraustiesiems Nyderlanduose suteikia laikinos gyvenamosios vietos įstaiga, atsižvelgiant į Zorgverzekeringswet (Sveikatos priežiūros draudimo aktas) 11 straipsnio 1, 2 ir 3 dalis ir 19 straipsnio 1 dalį, taip pat išmokas natūra, numatytas Algemene Wet Bijzondere Ziektekosten (Bendrasis aktas dėl išskirtinių medicininių išlaidų).“iii) 2 dalyje pavadinimas „(Nyderlandų teisės aktas dėl bendrojo senatvės draudimo)“ pakeičiamas pavadinimu „(Bendrasis senatvės pensijų aktas)“;iv) 2 dalies b punkte žodžiai „tą teisės aktą“ pakeičiami žodžiais „minėtą teisės aktą“;v) 2 dalies g punkte pavadinimas „(Nyderlandų bendrasis įstatymas dėl maitintojo netekusių išlaikytinių)“ pakeičiamas pavadinimu „(Bendrasis aktas dėl maitintojo netekusių asmenų)“;vi) 3 dalyje pavadinimas „(Nyderlandų bendrasis įstatymas dėl maitintojo netekusių asmenų draudimo)“ pakeičiamas pavadinimu „(Bendrasis aktas dėl maitintojo netekusių asmenų)“;vii) 3 dalies d punkte žodžiai „tą teisės aktą“ pakeičiami žodžiais „minėtą teisės aktą“;viii) 4 dalies a punkto i papunkčio pirmoje įtraukoje pavadinimas „(Nedarbingumo aktas)“ pakeičiamas pavadinimu „(Negalios draudimo aktas)“;ix) 4 dalies a punkto ii papunktyje pavadinimas „(Savarankiškai dirbančių asmenų nedarbingumo aktas)“ pakeičiamas pavadinimu „Nedarbingumo išmokų savarankiškai dirbantiems asmenims aktas)“.[1] OL C ..., ..., p. …[2] OL L 373, 1991 12 31, p. 4.


title: Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on the prevention and correction of macroeconomic imbalances

text:
|

52010PC0527

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.9.29KOM(2010) 527 galutinis2010/0281 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASdėl makroekonominio disbalanso prevencijos ir naikinimoAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. PASIŪLYMO APLINKYBĖSAtsiradęs didelis makroekonominis disbalansas, įskaitant didelius ir nemažėjančius konkurencingumo tendencijų skirtumus, prasidėjus krizei buvo labai žalingas Europos Sąjungai, ypač eurui. Prieš krizę mažos finansavimo sąnaudos skatino neteisingai skirstyti išteklius, dažnai juos skiriant mažiau našioms reikmėms, kartu kai kuriose valstybėse narėse skatinant netvarų vartojimo lygį, būsto kainų burbulą ir išorės bei vidaus skolos susikaupimą. Todėl svarbu kurti naują struktūrinę neigiamo makroekonominio disbalanso prevencijos ir naikinimo kiekvienoje valstybėje narėje procedūrą.Komunikate ir pranešime „EPS@10: Ekonominės ir pinigų sąjungos laimėjimai ir uždaviniai po 10 metų nuo jos sukūrimo“[1] Komisija pasiūlė visapusę politinę darbotvarkę siekiant gerinti EPS veikimą. Jame pabrėžta, kad siekiant anksti nustatyti ir mažinti makroekonominį disbalansą visų pirma reikia plėsti ekonominę priežiūrą. Laikyta, kad griežtesnė priežiūra ypač pagrįsta išorės konkurencingumo ir einamosios sąskaitos balanso srityse, kur nuo euro įvedimo tarp atskirų valstybių narių atsirado didelių skirtumų. Siekdama spręsti šias problemas 2008 m. liepos mėn. Euro grupė susitarė pradėti reguliarias konkurencingumo pokyčių euro zonoje peržiūras, kurios buvo naudingos.„Europa 2020“ – didelio užmojo visapusiška strategija siekiant pažangaus, tvaraus ir visiems juntamo ES ekonomikos augimo. Turint omenyje krizę, strategijoje nustatomas naujas tikslas – šalinti Europos makrofinansinių ir struktūrinių iššūkių priežiūros trūkumus. Atsižvelgiant į glaudžius ekonominius ir finansinius euro zonos tarpusavio ryšius ir jų poveikį bendrajai valiutai, strategijoje „Europa 2020“ raginama kurti specifinę euro zonos politikos sistemą platesniam makroekonominiam disbalansui naikinti[2]. Vertinant iš šios perspektyvos, reikalingas teisės aktais įtvirtintas mechanizmas, skirtas stebėti makroekonominio disbalanso šaltinius ir prireikus užtikrinti tinkamus taisomuosius veiksmus. Labai svarbu ir būtina susieti prevencinius ir taisomuosius veiksmus, kad būtų išvengta skausmingo ekonomikos koregavimo, kai disbalansas tampa nebevaldomas.2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS REZULTATAITurint omenyje precedento neturinčio masto krizę ir neskaitant skubių veiksmų, kurių imtasi neatidėliotiniems poreikiams patenkinti, Komisija greitai sureagavo pateikdama didelio užmojo, tačiau tikrovišką reformų darbotvarkę. Atitinkamai 2010 m. gegužės 12 d. ir birželio 30 d. pateikti du komunikatai Europos Parlamentui ir Tarybai. Kaip ryšio priemonę pasirinkusi viešus teisinius dokumentus, Komisija siekė parodyti, kad įsipareigoja palaikyti dialogą su valstybėmis narėmis, Europos Parlamentu ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis, kartu pateikdama praktiškų veiksmų pasiūlymų.2010 m. gegužės 12 d. komunikate Komisija pateikė ekonominės politikos koordinavimo stiprinimo kelių ramsčių metodą. Komunikate pabrėžta būtinybė visiškai pasinaudoti pagal Sutartį turimomis priežiūros priemonėmis. Kai būtina, esamos priemonės turėtų būti iš dalies pakeistos ir papildytos. Komunikate raginta labiau laikytis Stabilumo ir augimo plano ir plėsti ekonominę priežiūrą. Todėl, nustačius ekonominės politikos koordinavimo Europos semestrą, valstybėms narėms galėtų būti naudingas ankstyvas Europos masto koordinavimas. Be to, komunikate nustatyti principai, kuriais turėtų būti pagrįsta tvirta euro zonos valstybių narių krizių valdymo sistema. Apskritai daugelis pasiūlymų skirti visai ES, bet euro zonos problemos būtų sprendžiamos nustatant griežtesnes taisykles.Tuo tarpu išaugo įtampa finansų rinkose ir 2010 m. gegužės 9 d., remdamasi Komisijos pasiūlymu, neeilinė ECOFIN taryba priėmė sprendimą dėl Europos stabilizavimo priemonės nustatymo ir susitarė dėl tvirtesnio įsipareigojimo pagrįstais atvejais greičiau vykdyti fiskalinį konsolidavimą.2010 m. birželio 30 d. Europos Komisija priėmė atnaujintą komunikatą, kuriame išsamiau apibrėžiami gegužės 12 d. komunikate išdėstyti ekonominės priežiūros principai. Jame didžiausias dėmesys skirtas įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo klausimams. Jame pabrėžta, kad ES reikia vykdyti griežtesnę makroekonominę šalių priežiūrą, kuri apimtų visas susijusias ekonominės politikos sritis. Makroekonominis disbalansas turėtų būti vertinamas kartu su fiskaline politika ir ekonomikos augimą skatinančiomis reformomis pagal strategiją „Europa 2020“. Griežtesnė priežiūra būtų įtvirtinta Europos semestro koncepcija ir papildyta įvairiomis sankcijomis siekiant užkirsti kelią perviršiui, kuris galėtų kelti grėsmę ES ir euro zonos finansiniam stabilumui, arba jį panaikinti. Kiek tai susiję su biudžetu, tiek prevencinė, tiek korekcinė Stabilumo ir augimo pakto dalys turėtų būti patobulintos. Taip pat pateikti bendrieji makroekonominio disbalanso tarp valstybių narių mažinimo principai.Pateikdama minėtus komunikatus Komisija prisidėjo prie kovo mėn. Europos Vadovų Tarybos įsteigtos Ekonomikos valdysenos darbo grupės, kuriai vadovauja Europos Vadovų Tarybos pirmininkas, darbo. Darbo grupė pripažino, kad disbalansas yra ypatinga problema, visų pirma euro zonos narėms. Pripažinta, kad reikalinga visapusiškesnė makroekonomikos pokyčių stebėsena pagal keletą pagrindinių rodiklių, visų pirma taikant įspėjimo mechanizmą. Apskritai sutarta, kad makroekonominė priežiūra turėtų būti vykdoma lygiagrečiai su biudžeto priežiūra pagal Stabilumo ir augimo paktą.Europos Vadovų Taryba atidžiai sekė Darbo grupės darbą. Pirmosios gairės pateiktos birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose, kuriose sutarta kurti rezultatų suvestinę, kad būtų galima iš anksto nustatyti netvarias arba pavojingas tendencijas. 2010 m. rugsėjo 16 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose palankiai įvertintas naujos makrolygio priežiūros sistemos, skirtos tvarumo principų neatitinkantiems konkurencingumo nukrypimams bei disbalansui stebėti ir laiku koreguoti, kūrimas.3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAIVisavertį makroekonominio disbalanso prevencijos ir naikinimo mechanizmą sudaro du reglamentų pasiūlymų projektai. Šiame pirmajame pasiūlyme apibrėžiama perviršinio disbalanso procedūra, o antrajame didžiausias dėmesys skiriamas susijusioms vykdymo užtikrinimo priemonėms. Abu elementai iš eilės aptariami šiame aiškinamajame memorandume.Šiame pirmajame pasiūlyme nustatoma sistema, skirta makroekonominiam disbalansui, įskaitant mažėjančio konkurencingumo tendencijas, nustatyti ir mažinti. Iš esmės ji papildo makrolygio struktūrinės šalių priežiūros procesą, numatytą pagal strategiją „Europa 2020“.Perviršinio disbalanso procedūra (PDP) yra visiškai naujas ekonominės priežiūros proceso elementas. Ją sudaro reguliariai atliekamas disbalanso rizikos vertinimas, įskaitant įspėjimo mechanizmą, kartu su taisyklėmis, skirtomis sudaryti sąlygas imtis taisomųjų veiksmų, jei neigiamas makroekonominis disbalansas išsiplečia už fiskalinės politikos ribų. PDP taikoma kiekvienai valstybei narei.Priežiūra prasideda nuo įspėjimo mechanizmo, skirto nustatyti valstybes nares, kurių makroekonominio disbalanso lygis gali tapti probleminis. Įspėjimo mechanizmą sudaro rezultatų suvestinė (3 straipsnis), kurią papildo vertinamoji analizė. Rezultatų suvestinė turi būti skaidri, pakankamai paprasta ir pagrįsta ekonomine logika. Todėl konkrečiais rodikliais siekiama užtikrinti, kad būtų laiku nustatomas įvairiose ekonomikos dalyse atsirandantis disbalansas. Rodikliai turėtų būti pakankamai visapusiški, kad apimtų visus galimus esminio disbalanso atvejus ir užtikrintų, kad jie būtų pakankamai jautrūs ir leistų anksti nustatyti disbalansą. Rezultatų suvestinė bus sudaryta iš kelių rodiklių kiekvienai valstybei narei.Siekiant didinti skaidrumą ir atskaitomybę, bus nustatytos ir paskelbtos kiekvieno rodiklio ribos, kurias viršijus pateikiamas įspėjimas. Kai kurių rodiklių ribos bus simetriškos; jomis bus nustatomas tiek pernelyg didelis, tiek pernelyg mažas kintamojo dydis. Vis dėlto svarbu turėti omenyje, kad rodikliai neturėtų būti vertinami kaip politikos tikslai ar politikos priemonės. Pavyzdžiui, 3 % einamosios sąskaitos deficitas gali būti laikomas priimtinu konvergencijos siekiančioje šalyje, kurios investiciniai poreikiai dideli, bet ne labiau pažengusioje šalyje, kurios gyventojai sparčiai senėja. Todėl ribos turėtų būti vertinamos kaip orientacinės vertinimą atlikti padedančios vertės, bet jos neturėtų būti traktuojamos mechaniškai; jas turėtų papildyti ekonomikos vertinimas ir žinios apie šalies specifiką.Siekdama užtikrinti visišką įspėjimo mechanizmo veikimo skaidrumą, Komisija atskirame dokumente pateiks rezultatų suvestinės rodiklius, jų atitinkamas vertes ir susijusias pagrindines metodikas. Rezultatų suvestinės sudėtis laikui bėgant galėtų keistis atsižvelgiant į kintančias grėsmes makroekonominiam stabilumui arba duomenų surinkimo pažangą. Galimi rodikliai tikriausiai būtų tiek išorės, tiek vidaus. Išorės būklės (pvz., einamoji sąskaita ir išorės skola) ir kainų arba sąnaudų konkurencingumo (pvz., realusis efektyvusis valiutos keitimo kursas) priemonės padėtų nustatyti išorės disbalansą. Vidaus rodiklių (pvz., privačiojo ir viešojo sektoriaus skola) naudojimas pateisinamas tuo, kad išorės disbalanso nebūna be vidaus disbalanso. Pati vidaus rodiklių stebėsena taip pat gali būti pateisinama tuo, kad vidaus disbalansas gali turėti pasekmių kitoms valstybėms narėms, visų pirma dėl finansų krizių plitimo. Visi šie rodikliai patenkintų daugumą analitinių poreikių, kad būtų preliminariai įvertintas galimas disbalansas.Rezultatų suvestinės rezultatus Komisija reguliariai skelbs kartu su Komisijos ataskaita, kurioje bus pateikiamas įvairių jos rodiklių galimai prieštaringų požymių kontekstas (4 straipsnis). Remdamasi visa turima informacija Komisija sudarys valstybių narių, kurioms galimai kyla disbalanso rizika, sąrašą. Ankstyvas klausimo aptarimas Taryboje ir Euro grupėje Komisijai sudarys sąlygas palaikyti tinkamą grįžtamąjį ryšį su valstybėmis narėmis ir užtikrins Komisijos svarstymų skaidrumą. Po šių diskusijų valstybėms narėms, kuriose pagal įspėjimo mechanizmą nustatytas galimas disbalansas arba jo rizika, Komisija atliks joms pritaikytus nuodugnius tyrimus (5 straipsnis). Tai bus išsamus pagrindinių problemų nustatytoje valstybėje narėje tyrimas. Prireikus tyrimas gali būti atliekamas kartu su priežiūros vizitais į tą šalį. Bus atsižvelgta į visus Europos sisteminės rizikos valdybos išankstinius įspėjimus ar rekomendacijas kartu su nagrinėjamos valstybės narės politikos ketinimais, nurodytais jos stabilumo ir konvergencijos programoje ir nacionalinėje reformų programoje. Šios nuodugnios Komisijos analizės rezultatai gali būti trijų rūšių, kaip numatyta 6 ir 7 straipsniuose:-  Jei makroekonominis disbalansas laikomas neprobleminiu, Komisija siūlys nesiimti jokių tolesnių veiksmų.-  Jei, Komisijos nuomone, atlikus nuodugnų tyrimą yra makroekonominis disbalansas (arba jo rizika), ji rekomenduos Tarybai pagal Sutarties 121 straipsnio 2 dalį priimti reikiamą prevencinę rekomendaciją tai valstybei narei. Laikantis bendrų ekonominės politikos gairių ir atsižvelgiant į disbalanso pobūdį, prevencinėse rekomendacijose gali būti aptariami įvairių politikos sričių uždaviniai.-  Jei nuodugnus tyrimas rodo didelį disbalansą arba disbalansą, kuris kelia grėsmę deramam ekonominės ir pinigų sąjungos veikimui konkrečioje valstybėje narėje, remdamasi Komisijos rekomendacija Taryba gali pagal Sutarties 121 straipsnio 4 dalį priimti rekomendacijas dėl perviršinio disbalanso susidarymo ir rekomenduoti tai valstybei narei imtis taisomųjų veiksmų iki nustatyto termino ir pateikti politikos ketinimus taisomųjų veiksmų plane. Valstybės narės, kurių disbalansas perviršinis, kaip apibrėžta PDP, turėtų jausti didesnį kitų šalių spaudimą. Šios PDP rekomendacijos turėtų būti skelbiamos; jos turėtų būti išsamesnės ir konkretesnės negu 6 straipsnyje numatytos prevencinės rekomendacijos. Atsižvelgiant į disbalanso pobūdį, politikos rekomendacijos galėtų būti susijusios su fiskalinės, darbo užmokesčio, makrolygio struktūros ir makrolygio rizikos ribojimo politikos aspektais, kurie priklauso valstybės institucijų kompetencijai.Pradėjus PDP, atitinkama valstybė narė per tam tikrą laikotarpį privalės priimti taisomųjų veiksmų planą, kaip numatyta 8 straipsnyje, kuriame būtų nustatytas politikos priemonių įgyvendinimo veiksmų planas. Taisomųjų veiksmų planas patvirtintų tos valstybės narės ryžtą mažinti susidariusį disbalansą. Per du mėnesius po taisomųjų veiksmų plano pateikimo remdamasi Komisijos ataskaita Taryba įvertina taisomųjų veiksmų planą. Jei jis laikomas pakankamu, remdamasi Komisijos pasiūlymu Taryba turi priimti jį patvirtinančią nuomonę. Jei veiksmai, kurių imtasi arba kurie numatyti taisomųjų veiksmų plane, arba jų įgyvendinimo tvarkaraštis laikomi nepakankamais rekomendacijoms įgyvendinti, remdamasi Komisijos pasiūlymu, Taryba turi paraginti valstybę narę iki naujo termino pakoreguoti taisomųjų veiksmų planą. Procedūroje įtvirtintas lankstumas turėtų sudaryti sąlygas Tarybai teikiant PDP rekomendacijas nustatyti tinkamą terminą atsižvelgiant į disbalanso mastą ir primygtinumą ir galimybes taikant tam tikrą politiką ištaisyti padėtį. Kitaip nei fiskalinėje politikoje, naikinant disbalansą nacionalinės vyriausybės tiesiogiai valdo ne visus politikos svertus. Be to, taisomosios politikos poveikis disbalansui, atsižvelgiant į jo pobūdį, gali pasireikšti vėliau. Pavyzdžiui, dešimt metų iki krizės 2008 m. euro zonos valstybių narių konkurencingumas ir einamosios sąskaitos balansas nuolat skyrėsi. Konkurencingumui atkurti ir išorės disbalansui panaikinti reikia, kad reikšmingai pasikeistų santykinės kainos ir sąnaudos ir kad paklausa ir pasiūla būtų perskirstyta tarp eksportui uždaro ir atviro sektorių. Daugelio euro zonos valstybių narių ekonomikai būdingas palyginti didelis darbo ir produktų rinkų nelankstumas, dėl kurio, jei nebus vykdomos tinkamos reformos, ekonomikos koregavimo laikotarpis gali ilgėti. Visais atvejais Komisija stebės, kaip atitinkamos valstybės narės įgyvendina taisomuosius veiksmus, pagal jų teikiamas reguliarias pažangos ataskaitas, kaip numatyta 9 straipsnyje. Ekonominėms aplinkybėms pasikeitus, PDP rekomendacijos gali būti iš dalies keičiamos remiantis Komisijos rekomendacija.Remdamasi Komisijos rekomendacija, Taryba spręs, ar atitinkama valstybė narė ėmėsi rekomenduotų taisomųjų veiksmų. Šio vertinimo sąlygos išdėstytos 10 straipsnyje. Tarybai nusprendus, kad atitinkama valstybė narė ėmėsi tinkamų veiksmų, procedūra bus laikinai sustabdoma. Laikinas jos sustabdymas reiškia, kad valstybė narė daro pakankamą pažangą imdamasi taisomųjų veiksmų. Tačiau dėl galimai ilgo laikotarpio nuo taisomųjų veiksmų patvirtinimo iki jų realaus poveikio veiksmingas makroekonominio disbalanso panaikinimas gali užtrukti. Atitinkama valstybė narė turės periodiškai teikti ataskaitas ir jai bus taikoma priežiūra, kol PDP bus iš tikrųjų nutraukta.Ilgalaikiai ir sėkmingi taisomieji veiksmai galiausiai padės panaikinti disbalansą. Kaip numatyta 11 straipsnyje, perviršinio disbalanso procedūra bus nutraukta, kai remdamasi Komisijos rekomendacija Taryba nuspręs, kad valstybėje narėje nebėra perviršinio disbalanso.Jei atitinkama valstybė narė nesiėmė tinkamų veiksmų, jai ir toliau bus taikoma perviršinio disbalanso procedūra. Taryba turėtų priimti persvarstytas rekomendacijas su nauju terminu (kuris tikriausiai būtų trumpesnis), iki kurio reikia imtis taisomųjų veiksmų. Pagal vykdymo užtikrinimo mechanizmą euro zonos valstybėms narėms galiausiai galėtų būti pritaikytos sankcijos, apibūdintos Reglamente dėl vykdymo užtikrinimo priemonių, skirtų perviršiniam makroekonominiam disbalansui naikinti euro zonoje. Be to, nepakankamas rekomendacijų, pateiktų atsižvelgiant į disbalanso priežiūrą, laikymasis galėtų būti laikomas sunkinančiu veiksniu vertinant fiskalinę būklę pagal Stabilumo ir augimo paktą, dėl to, kiek tai susiję su vykdymo užtikrinimu, atsirastų savaime stiprėjanti įvairių politikos krypčių sinergija.Antrasis reglamento pasiūlymas susijęs su perviršinio makroekonominio disbalanso naikinimo priemonių vykdymo užtikrinimu. Jis pridedamas prie šio PDP reglamento, didžiausią dėmesį skiriant priemonių vykdymo užtikrinimui euro zonos valstybėse narėse. Jame patikslinta, kad jei valstybė narė pakartotinai nesiima veiksmų pagal Tarybos rekomendacijas perviršiniam disbalansui mažinti, ji turės mokėti metinę baudą, kol Taryba nuspręs, kad buvo imtasi taisomųjų veiksmų. Pakartotinis rekomendacijų nesilaikymas apibrėžtas kaip Tarybos rekomendacijų nesilaikymas iki naujo termino, nustatyto pagal Reglamento (...) 10 straipsnio 4 dalį. Be to, valstybė narė turės mokėti metinę baudą ir tuomet, jei ji Tarybai ir Komisijai pakartotinai nepateiks taisomųjų veiksmų plano, kuris būtų pakankamas siekiant laikytis Tarybos rekomendacijų. Šiuo atveju pakartotinis plano nepateikimas apibrėžtas kaip pakankamo taisomųjų veiksmų plano nepateikimas iki naujo termino, nustatyto pagal Reglamento (...) 8 straipsnio 2 dalį. Metinė bauda euro zonos valstybėms narėms suteiks reikiamą paskatą laikytis rekomendacijų arba parengti pakankamą taisomųjų veiksmų planą net ir sumokėjus pirmąją baudą.Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas valstybėms narėms, bauda turėtų būti vienoda visoms euro zonos valstybėms narėms ir lygi 0,1 % atitinkamos valstybės narės praėjusių metų BVP. Paprastai Komisija siūlys didžiausią numatytą baudos dydį ir šis pasiūlymas bus laikomas priimtu, jei Taryba per dešimt dienų nuo Komisijos pasiūlymo priėmimo kvalifikuota balsų dauguma nenuspręs priešingai. Vienbalsiai nusprendusi Taryba gali iš dalies pakeisti Komisijos pasiūlymą pagal Sutarties 293 straipsnio 1 dalį.Remdamasi Komisijos pasiūlymu Taryba gali nuspręsti panaikinti arba sumažinti baudą. Komisija galėtų tokį pasiūlymą pateikti įvertinusi pagrįstą valstybės narės prašymą – taip įrodinėjimo pareiga, susijusi su sankcijos taikymu, būtų perkelta. Be to, Komisija galėtų pateikti tokį pat pasiūlymą ir atsižvelgdama į išimtines ekonomines aplinkybes, apibrėžtas Stabilumo ir augimo pakte (Reglamente (EB) Nr. 1467/97).Tarybos sprendimus dėl šių baudų priims tik nariai, atstovaujantys valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro. Į Tarybos nario, atstovaujančio valstybei narei, kuriai skirti sprendimai, balsavimą nebus atsižvelgiama.Šiame reglamento pasiūlyme numatytos baudos sudaro kitas įplaukas, kaip nurodyta Sutarties 311 straipsnyje. Atsižvelgiant į praktiką, nusistovėjusią pagal Stabilumo ir augimo pakto korekcinę dalį (Reglamentą (EB) Nr. 1467/97), šios įplaukos bus paskirstytos valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro ir kurioms netaikoma perviršinio disbalanso procedūra, apibrėžta Reglamente (...), ir perviršinio deficito procedūra, apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 1467/1997, proporcingai jų daliai skaičiuojant visas tinkamų valstybių narių bendrąsias nacionalines pajamas.2010/0281 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASdėl makroekonominio disbalanso prevencijos ir naikinimoEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 6 dalį,atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,teisės akto pasiūlymą perdavus nacionaliniams parlamentams,atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[3],spręsdami pagal įprastą teisėkūros procedūrą,kadangi:(1) Sąjungos mastu koordinuojant valstybių narių ekonominę politiką, kaip nustatyta Sutartimi, turėtų būti užtikrinta atitiktis pagrindiniams kainų stabilumo, viešųjų finansų būklės bei pinigų politikos sąlygų patikimumo ir mokėjimų balanso tvarumo principams.(2) Reikia remtis patirtimi, įgyta per pirmąjį ekonominės ir pinigų sąjungos veikimo dešimtmetį.(3) Visų pirma, siekiant išvengti pernelyg didelio makroekonominio disbalanso susidarymo ir padėti valstybėms narėms, kuriose jis susidaro, parengti taisomuosius planus iki nuokrypių įsigalėjimo, valstybių narių ekonominės politikos priežiūrą reikėtų išplėsti, kad ji apimtų ne tik biudžeto priežiūrą. Šį ekonominės priežiūros sistemos išplėtimą turėtų lygiagrečiai papildyti biudžeto priežiūros griežtinimas.(4) Siekiant mažinti šį disbalansą, teisės aktais būtina išsamiai nustatyti procedūrą.(5) Sutarties 121 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytą daugiašalę priežiūrą tikslinga papildyti specifinėmis makroekonominio disbalanso nustatymo, prevencijos ir naikinimo taisyklėmis.(6) Ši procedūra turėtų būti pagrįsta įspėjimo mechanizmu, kuriuo būtų anksti nustatomas atsirandantis makroekonominis disbalansas. Jis turėtų būti pagrįstas naudojama orientacine ir skaidria rezultatų suvestine kartu su ekonomikos vertinimu.(7) Rezultatų suvestinę turėtų sudaryti ribotas ekonominių ir finansinių rodiklių, svarbių nustatant makroekonominį disbalansą, skaičius ir atitinkamos orientacinės ribos. Rezultatų suvestinės sudėtis laikui bėgant gali keistis, inter alia , dėl kintančios grėsmės makroekonominiam stabilumui arba svarbių statistikos duomenų surinkimo pažangos.(8) Jei būtų pažeista viena ar daugiau orientacinių ribų, tai nebūtinai reikštų, kad atsiranda makroekonominis disbalansas, nes formuojant ekonominę politiką reikia atsižvelgti į makroekonominių kintamųjų tarpusavio sąsajas. Atliekant ekonominį vertinimą reikėtų užtikrinti, kad visa informacija, nesvarbu ar iš rezultatų suvestinės, ar ne, būtų pateikta objektyviai ir padėtų atlikti visapusišką analizę.(9) Remdamasi daugiašalės priežiūros procedūra ir įspėjimo mechanizmu, Komisija turėtų nustatyti, kurioms valstybėms narėms bus atliekama nuodugni apžvalga. Nuodugni apžvalga turėtų apimti išsamią disbalanso šaltinių valstybėje narėje, kuriai taikoma apžvalga, analizę. Valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, tai reikėtų aptarti Taryboje ir Euro grupėje.(10) Taikant neigiamo makroekonominio disbalanso stebėsenos ir naikinimo procedūrą, turinčią prevencinių ir korekcinių elementų, reikėtų griežtesnės priežiūros priemonių, pagrįstų priemonėmis, naudojamomis daugiašalės priežiūros procedūroje. Tai galėtų būti Komisijos griežtesnės priežiūros vizitai į valstybes nares ir papildomos valstybės narės ataskaitos, teikiamos didelio disbalanso, įskaitant disbalansą, kuris kelia grėsmę deramam ekonominės ir pinigų sąjungos veikimui, atveju.(11) Vertinant disbalansą reikėtų atsižvelgti į jo mastą, laipsnį, kurį pasiekus jis galėtų būti laikomas netvariu, ir galimą neigiamą netiesioginį ekonominį ir finansinį poveikį kitoms valstybėms narėms. Taip pat reikėtų apsvarstyti atitinkamos valstybės narės ekonomikos koregavimo gebą ir ankstesnius duomenis, susijusius su ankstesnių rekomendacijų, pateiktų pagal šį reglamentą, ir kitų rekomendacijų, pateiktų pagal Sutarties 121 straipsnį vykdant daugiašalę priežiūrą, visų pirma bendrų valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos gairių, laikymusi.(12) Jei nustatomas makroekonominis disbalansas, atitinkamai valstybei narei turėtų būti teikiamos rekomendacijos siekiant suteikti konsultaciją dėl tinkamo politikos atsako. Atitinkamos valstybės narės politikos atsakas į disbalansą turėtų būti vykdomas laiku ir pasinaudojant visomis turimomis politikos priemonėmis, kuriomis disponuoja valdžios institucijos. Jis turėtų būti pritaikytas specifinei atitinkamos valstybės narės aplinkai ir aplinkybėms ir apimti pagrindines ekonominės politikos sritis, tarp kurių galėtų būti fiskalinė ir darbo užmokesčio politika, darbo rinkos, produktų ir paslaugų rinkos ir finansų sektoriaus reguliavimas.(13) Išankstiniai Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimai ir rekomendacijos valstybėms narėms arba Sąjungai susiję su makrofinansinio pobūdžio rizika. Jais galima reikalauti ir tolesnių veiksmų vykdant disbalanso priežiūrą.(14) Jei nustatomas didelis makroekonominis disbalansas, įskaitant disbalansą, kuris kelia grėsmę deramam ekonominės ir pinigų sąjungos veikimui, turėtų būti pradėta perviršinio disbalanso procedūra, kurią vykdant valstybei narei galėtų būti teikiamos rekomendacijos ir taikomi griežtesnės priežiūros ir stebėsenos reikalavimai, o valstybių narių, kurių valiuta yra euro, pakartotinio taisomųjų veiksmų nesiėmimo atveju numatyta galimybė užtikrinti reikalavimų vykdymą pagal Reglamentą (ES) Nr. [.../...][4].(15) Visos valstybės narės, kurioms taikoma perviršinio disbalanso procedūra, turėtų parengti taisomųjų veiksmų planą, kuriame būtų pateikta išsami informacija apie politiką, skirtą Tarybos rekomendacijoms įgyvendinti. Taisomųjų veiksmų plane turėtų būti pateiktas numatytų priemonių įgyvendinimo tvarkaraštis. Jį turėtų patvirtinti Taryba, remdamasi Komisijos ataskaita.(16) Kadangi deramai sukurti veiksmingos makroekonominio disbalanso nustatymo ir prevencijos sistemos valstybės narės negali dėl savo glaudžių prekybos ir finansinių tarpusavio ryšių ir dėl nacionalinės ekonominės politikos netiesioginio poveikio visai Sąjungai ir euro zonai, ir šio tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:I skyrius Dalykas ir terminų apibrėžtys1 STRAIPSNIS DALYKASŠiame reglamente nustatomos išsamios makroekonominio disbalanso Sąjungoje nustatymo, prevencijos ir naikinimo taisyklės.2 straipsnisApibrėžtysŠiame reglamente:a) disbalansas – makroekonominiai pokyčiai, kurie neigiamai veikia arba galėtų neigiamai paveikti deramą valstybės narės ekonomikos, ekonominės ir pinigų sąjungos arba visos Sąjungos veikimą;b) perviršinis disbalansas – didelis disbalansas, įskaitant disbalansą, kuris kelia grėsmę deramam ekonominės ir pinigų sąjungos veikimui.II skyriusDisbalanso nustatymas3 STRAIPSNIS REZULTATų SUVESTINė1. Pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis Komisija nustato orientacinę rezultatų suvestinę, kaip priemonę, kuri padėtų iš anksto nustatyti ir stebėti disbalansą.2. Rezultatų suvestinę sudaro įvairūs valstybių narių makroekonominiai ir makrofinansiniai rodikliai. Komisija gali nustatyti orientacines viršutines arba apatines šių rodiklių ribas, kurias pasiekus būtų teikiami įspėjimai. Valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, taikomos ribos gali skirtis nuo kitoms valstybėms narėms taikomų ribų.3. Suvestinės rodiklių ir jų ribų sąrašas skelbiamas viešai.4. Komisija periodiškai vertina rezultatų suvestinės, įskaitant rodiklių sudėtį, nustatytas ribas ir taikomą metodiką, tinkamumą ir, kai būtina, ją koreguoja, kad išsaugotų arba padidintų jos gebą nustatyti atsirandantį disbalansą ir stebėti jo raidą. Pagrindinės metodikos, rezultatų suvestinės sudėties ir susijusių ribų pakeitimai skelbiami viešai.4 straipsnisĮspėjimo mechanizmas1. Rezultatų suvestinės rodiklių vertes kiekvienos valstybės narės atžvilgiu Komisija atnaujina bent kartą per metus. Atnaujinta rezultatų suvestinė skelbiama viešai.2. Atnaujinta rezultatų suvestinė skelbiama kartu su Komisijos ataskaita, kurioje pateikiamas ekonominis ir finansinis vertinimas, leidžiantis objektyviai įvertinti rodiklių kaitą, remiantis, kai būtina, visais kitais ekonominiais ir finansiniais rodikliais, svarbiais nustatant disbalansą. Taip pat ataskaitoje nurodoma, ar pažeidus viršutinę arba apatinę ribą vienoje ar keliose valstybėse narėse reiškia, kad gali atsirasti disbalansas.3. Ataskaitoje nurodomos valstybės narės, kuriose, Komisijos nuomone, yra susidaręs disbalansas arba kyla jo susidarymo rizika.4. Vykdydama daugiašalę priežiūrą pagal Sutarties 121 straipsnio 3 dalį, Taryba aptaria Komisijos ataskaitą ir priima išvadas dėl jos. Euro grupė aptaria ataskaitą, kiek ji tiesiogiai ar netiesiogiai susijusi valstybėmis narėmis, kurių valiuta yra euro.5 straipsnisNuodugnus tyrimas1. Atsižvelgdama į 4 straipsnio 4 dalyje numatytą aptarimą Taryboje ir Euro grupėje, Komisija parengia nuodugnų kiekvienos valstybės narės, kurioje, jos nuomone, yra susidaręs disbalansas arba kyla jo susidarymo rizika, tyrimą. Atliekant šį tyrimą vertinama, ar toje valstybėje narėje yra susidaręs disbalansas ir ar tas disbalansas yra perviršinis.2. Nuodugnus tyrimas skelbiamas viešai. Jame visų pirma atsižvelgiama:a) kai tinka, į tai, ar valstybė narė, kuriai atliekamas tyrimas, ėmėsi tinkamų veiksmų reaguodama į Tarybos rekomendacijas arba raginimus, priimtus pagal Sutarties 121 ir 126 straipsnius ir šio reglamento 6, 7, 8 ir 10 straipsnius;b) į valstybės narės, kuriai atliekamas tyrimas, politinius ketinimus, nurodytus jos stabilumo arba konvergencijos programoje ir nacionalinėje reformų programoje;c) į išankstinius Europos sisteminės rizikos valdybos įspėjimus arba rekomendacijas, susijusius su valstybe nare, kuriai atliekamas tyrimas.6 straipsnisPrevenciniai veiksmai1. Jei remdamasi šio reglamento 5 straipsnyje nurodytu nuodugniu tyrimu Komisija mano, kad valstybėje narėje yra susidaręs disbalansas, apie tai ji informuoja Tarybą. Remdamasi Komisijos rekomendacija Taryba atitinkamai valstybei narei gali teikti reikiamas rekomendacijas pagal Sutarties 121 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą.2. Apie savo rekomendacijas Taryba informuoja Europos Parlamentą. Tarybos rekomendacijos skelbiamos viešai.3. Taryba kasmet persvarsto šias rekomendacijas ir prireikus gali jas iš dalies keisti pagal 1 dalį.III SKYRIUSPerviršinio disbalanso procedūra7 STRAIPSNIS PERVIRšINIO DISBALANSO PROCEDūROS INICIJAVIMAS1. Jei remdamasi 5 straipsnyje nurodytu nuodugniu tyrimu Komisija mano, kad atitinkamoje valstybėje narėje susidaręs perviršinis disbalansas, apie tai ji informuoja Tarybą.2. Remdamasi Komisijos rekomendacija pagal Sutarties 121 straipsnio 4 dalį Taryba gali priimti rekomendacijas atitinkamai valstybei narei, kuriose pareiškiama, kad susidarė perviršinis disbalansas, ir rekomenduojama atitinkamai valstybei narei imtis taisomųjų veiksmų. Tose rekomendacijose apibūdinamas disbalanso pobūdis, išsamiai nurodoma, kokių taisomųjų veiksmų reikia imtis, ir nustatomas terminas, iki kurio atitinkama valstybė narė turi imtis šių taisomųjų veiksmų. Kaip numatyta Sutarties 121 straipsnio 4 dalyje, Taryba gali viešai paskelbti savo rekomendacijas.8 straipsnisTaisomųjų veiksmų planas1. Visos valstybės narės, kurioms pradėta perviršinio disbalanso procedūra, Tarybai ir Komisijai teikia taisomųjų veiksmų planus iki termino, kuris nustatomas rekomendacijose pagal 7 straipsnį. Taisomųjų veiksmų plane išdėstomi specifiniai ir konkretūs politikos veiksmai, kuriuos atitinkama valstybė narė įgyvendino arba ketina įgyvendinti, ir pateikiamas jų įgyvendinimo tvarkaraštis.2. Per du mėnesius po taisomųjų veiksmų plano pateikimo remdamasi Komisijos ataskaita Taryba įvertina taisomųjų veiksmų planą. Jei jis laikomas pakankamu, remdamasi Komisijos pasiūlymu Taryba priima jį patvirtinančią nuomonę. Jei veiksmai, kurių imtasi arba kurie numatyti taisomųjų veiksmų plane, arba jų įgyvendinimo tvarkaraštis laikomi nepakankamais rekomendacijoms įgyvendinti, remdamasi Komisijos pasiūlymu Taryba ragina valstybę narę iš dalies pakeisti savo taisomųjų veiksmų planą iki naujo termino. Iš dalies pakeistas taisomųjų veiksmų planas nagrinėjamas pagal šioje dalyje nustatytą procedūrą.3. Taisomųjų veiksmų planas, Komisijos ataskaita ir 2 dalyje nurodytas Tarybos raginimas skelbiami viešai.9 straipsnisTaisomųjų veiksmų stebėsena1. Komisija stebi rekomenduotų taisomųjų veiksmų ir taisomųjų veiksmų plano įgyvendinimą atitinkamoje valstybėje narėje. Šiuo tikslu valstybės narės Tarybai ir Komisijai periodiškai teikia pažangos ataskaitas, kurių teikimo dažnį Taryba nustato 7 straipsnio 2 dalyje nurodytoje rekomendacijoje.2. Valstybių narių pažangos ataskaitas Taryba skelbia viešai.3. Komisija gali vykdyti priežiūros vizitus į atitinkamas valstybes nares, kad galėtų stebėti taisomųjų veiksmų plano įgyvendinimą.4. Jei ekonominės aplinkybės pasikeičia, remdamasi Komisijos rekomendacija Taryba gali iš dalies keisti rekomendacijas, priimtas pagal 7 straipsnį laikantis tame pačiame straipsnyje išdėstytos procedūros. Atitinkama valstybė narė teikia persvarstytą taisomųjų veiksmų planą, kuris vertinamas pagal 8 straipsnyje išdėstytą procedūrą.10 straipsnisTaisomųjų veiksmų vertinimas1. Remdamasi Komisijos ataskaita Taryba sprendžia, ar atitinkama valstybė narė ėmėsi rekomenduotų taisomųjų veiksmų.2. Komisijos ataskaita skelbiama viešai.3. Tarybos išvados priimamos iki termino, kurį ji nustatė savo rekomendacijose, priimtose pagal 7 straipsnį.4. Nusprendusi, kad valstybė narė nesiėmė rekomenduotų taisomųjų veiksmų, remdamasi Komisijos rekomendacija Taryba priima persvarstytas rekomendacijas pagal 7 straipsnį, kuriose pagal Komisijos rekomendaciją nustato kitą taisomųjų veiksmų terminą, kai turi būti atliekamas dar vienas vertinimas pagal šį straipsnį.5. Jei Taryba nusprendžia, kad valstybė narė ėmėsi rekomenduotų taisomųjų veiksmų, perviršinio disbalanso procedūra laikinai sustabdoma.6. Atitinkamoms valstybėms narėms taikomos procedūros sustabdymą Taryba periodiškai persvarsto pagal 1–5 dalyse nustatytą procedūrą.11 straipsnis Perviršinio disbalanso procedūros nutraukimasPerviršinio disbalanso procedūra nutraukiama, kai remdamasi Komisijos rekomendacija Taryba nusprendžia, kad valstybėje narėje nebėra perviršinio disbalanso.IV SKYRIUSBaigiamosios nuostatos12 STRAIPSNIS ĮSIGALIOJIMASŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje […]Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas [1] „European Economy“ Nr. 2/2008, Europos Komisijos Ekonomikos ir finansų reikalų generalinis direktoratas.[2] Anksčiau Komisija ne kartą pasisakė už gilesnį ir platesnį ekonomikos koordinavimą euro zonoje, įskaitant 2009 m. pranešimą apie euro zoną ir 2008 m. komunikatą „EMU@10: Ekonominės ir pinigų sąjungos laimėjimai ir uždaviniai po 10 metų nuo jos sukūrimo“.[3] OL C , , p. .[4] OL L […], […], […].


				|

		52012PC0172

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS  dėl Bangladešo kilmės ryžių importo /* COM/2012/0172 final - 2012/0085 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO
APLINKYBĖS
Pasiūlymo tikslas – suderinti 1990 m.
lapkričio 26 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3491/90
dėl Bangladešo kilmės ryžių importo[1] su
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 ir 291 straipsniais
nustatytų Komisijos deleguotųjų ir įgyvendinimo
įgaliojimų atskyrimu.
2.           KONSULTACIJŲ SU
SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMŲ REZULTATAI
Konsultacijos su suinteresuotosiomis
šalimis
Tiriamųjų duomenų rinkimas
ir naudojimas
Konsultacijų su suinteresuotosiomis
šalimis ar nepriklausomo tyrimo neprireikė, nes pasiūlymas suderinti
Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3491/90 su Lisabonos sutartimi yra
tarpinstitucinis klausimas, taikomas visiems Tarybos reglamentams.
Poveikio vertinimas
Poveikio vertinimo neprireikė, nes
pasiūlymas suderinti Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3491/90 su
Lisabonos sutartimi yra tarpinstitucinis klausimas, taikomas visiems Tarybos
reglamentams.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO
ASPEKTAI
Siūlomų veiksmų santrauka
Identifikuoti Tarybos reglamente (EEB)
Nr. 3491/90 Komisijos deleguotus ir įgyvendinimo įgaliojimus ir
nustatyti atitinkamą šių teisės aktų priėmimo
procedūrą.
Teisinis pagrindas
Sutarties dėl Europos Sąjungos
veikimo 207 straipsnis.
Subsidiarumo principas
Žemės ūkio politika priskiriama
bendrai ES ir valstybių narių kompetencijai. Tai reiškia, kad, kol ES
nepriima šio sektoriaus teisės aktų, taikoma valstybių
narių kompetencija. Pasiūlymu nuostatos dėl Bangladešo
kilmės ryžių lengvatinio importo tik pritaikomos prie naujų
Lisabonos sutartyje nustatytų reikalavimų. Todėl šis
pasiūlymas nedaro poveikio galiojančiam Sąjungos metodui.
Proporcingumo principas
Pasiūlymas atitinka proporcingumo
principą.
Pasirinkta priemonė
Siūloma priemonė – Europos
Parlamento ir Tarybos reglamentas.
Kitos priemonės būtų netinkamos
dėl šios priežasties: atsižvelgiant į BŽŪP pobūdį ir
jos valdymo reikalavimus, tiesioginis taikymas yra būtina BŽŪP
teisės aktų savybė.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Šis pasiūlymas neturi poveikio biudžetui.
2012/0085 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

dėl Bangladešo kilmės ryžių
importo
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą[2],
perdavę įstatymo galią
turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,
laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)       Urugvajaus raunde
Sąjunga įsipareigojo pasiūlyti nustatyti lengvatinę importo
tvarką dėl ryžių, kurių kilmės šalys yra mažiausiai
išsivysčiusios šalys. Bangladešas, viena iš šalių, kuriai buvo
pateiktas pasiūlymas, susidomėjo ryžių prekybos plėtojimu.
Todėl buvo priimtas 1990 m. lapkričio 26 d. Tarybos
reglamentas (EEB) Nr. 3491/90 dėl Bangladešo kilmės ryžių
importo[3];
(2)       Reglamentu (EEB) Nr. 3491/90
Komisijai suteikiami įgaliojimai įgyvendinti tam tikras to reglamento
nuostatas. Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, tuos įgaliojimus
reikia suderinti su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau –
Sutartis) 290 ir 291 straipsniais. Siekiant aiškumo Reglamentą (EEB)
Nr. 3491/90 tikslinga panaikinti ir jį pakeisti nauju reglamentu;
(3)       siekiant užtikrinti
lengvatinės importo tvarkos patikimumą ir veiksmingumą, pagal
Sutarties 290 straipsnį Komisijai reikėtų suteikti
įgaliojimus priimti teisės aktus, kuriais nustatomos taisyklės,
pagal kurias susitarime dėl lengvatinės tvarkos dalyvaujama, jei
pateikiama garantija. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų
darbų metu tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais.
Rengdama ir sudarydama deleguotuosius aktus Komisija turėtų
užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir
tinkamai perduoti Europos Parlamentui ir Tarybai;
(4)       siekiant užtikrinti vienodas
šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų
būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais
turėtų būti naudojamasi pagal 2011 m. vasario 16 d.
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo
nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi
įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų
taisyklės ir bendrieji principai[4],
nebent būtų aiškiai numatyta kitaip. Tačiau tuo atveju, kai
reikia sustabdyti lengvatinės importo tvarkos taikymą,
reikėtų Komisijai leisti priimti įgyvendinimo aktus netaikant
Reglamento (ES) Nr. 182/2011;
(5)       taikant lengvatinę
importo tvarką importo mokestis sumažinamas tam tikram ribojamam
lukštentų ryžių kiekiui. Įvairiais perdirbimo etapais
ryžių, išskyrus lukštentus ryžius, lygiaverčiai kiekiai
turėtų būti perskaičiuojami pagal 2008 m. gruodžio 19 d.
Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1312/2008, kuriuo nustatomi
perskaičiavimo kursai, perdirbimo išlaidos ir šalutinių produktų
vertė įvairiais ryžių perdirbimo etapais[5];
(6)       siekiant nustatyti pagal
šį reglamentą importuojamų Bangladešo kilmės ryžių
importo muitą, reikėtų atsižvelgti į Europos Parlamento ir
Tarybos reglamento Nr. XXXX/XXXX, kuriuo nustatomas bendras žemės
ūkio rinkų organizavimas ir konkrečios tam tikriems žemės
ūkio produktams taikomos nuostatos (Bendras bendro žemės ūkio
rinkų organizavimo reglamentas)[6],
susijusias nuostatas;
(7)       siekiant užtikrinti, kad
lengvatinės importo tvarkos teikiami privalumai būtų taikomi tik
ryžiams, kurių kilmės šalis yra Bangladešas, turėtų
būti išduodamas prekių kilmės sertifikatas ir eksportuojanti šalis
turėtų surinkti eksporto mokestį, kurio suma atitinka importo
mokesčio sumažinimą,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Taikymo sritis
1.           Šiame reglamente nustatoma KN
kodams 1006 10 (išskyrus KN kodą 1006 10 10), 1006 20 ir 1006 30
priskirtų ryžių, kurių kilmės šalis yra Bangladešas,
lengvatinė importo tvarka.
2.           Lengvatinė importo
tvarka kiekvienais kalendoriniais metais taikoma ne didesniam nei 4 000
tonų lukštentų ryžių kiekiui.
Įvairiais perdirbimo etapais ryžių, išskyrus lukštentus ryžius,
kiekiai perskaičiuojami pagal Reglamento (EB) Nr. 1312/2008 1
straipsnyje nustatytus kursus.
3.           Įgyvendinimo aktais,
priimtais nepadedant Reglamento Nr. XXXX/XXXX 323 straipsnio 1 dalyje
nurodytam komitetui, Komisija sustabdo šio straipsnio 1 dalyje nurodytos
lengvatinės importo tvarkos taikymą, kai tik ji įsitikina, kad
einamaisiais metais pagal minėtą tvarką leistinas
importuojamų prekių kiekis pasiekė 2 dalyje nurodytą
kiekį.
2 straipsnis
Importo muitas
1.           1 straipsnio 2 dalyje
nustatytam kiekiui taikomas toks ryžių importo mokestis:
— KN kodui 1006 10 priskirtiems žaliaviniams
ryžiams, išskyrus KN kodą 1006 10 10, – pagal bendrąjį muito
tarifą nustatytas muito mokestis, atėmus 50 % ir pastovią 4,34 EUR
sumą;
— KN kodui 1006 20 priskirtiems lukštentiems
ryžiams – Reglamento (EB) Nr. XXXX/XXXX 242 straipsnyje nustatytas
mokestis, atėmus 50 % ir pastovią 4,34 EUR sumą;
— KN kodui 1006 30 priskirtiems iš dalies
nulukštentiems ar visiškai nulukštentiems ryžiams – Reglamento (EB)
Nr. XXXX/XXXX 244 straipsnyje nustatytas mokestis, atėmus
pastovią 16,78 EUR sumą, taip pat 50 % ir pastovią 6,52 EUR
sumą.
2.           1 dalis taikoma laikantis
šių sąlygų:
a)      pateikiamas įrodymas, kad
Bangladešas surinko eksporto mokestį, kurio suma atitinka 1 dalyje
nurodytą sumažinimą;
b)      kompetentinga Bangladešo institucija
išdavė kilmės sertifikatą.
3 straipsnis
Deleguotieji įgaliojimai
Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 4
straipsnį priimti teisės aktus, kuriais nustatomos taisyklės,
pagal kurias susitarime dėl 1 straipsnyje nurodytos lengvatinės
importo tvarkos taikymo dalyvaujama, jei pateikiama garantija.
4 straipsnis
Naudojimasis suteiktais įgaliojimais
1.           Komisijai suteikiami
įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus šiame straipsnyje
nustatytomis sąlygomis.
2.           3 straipsnyje nurodyti
įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam
laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo datos.
3.           Europos Parlamentas arba
Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 3 straipsnyje nurodytų
įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl įgaliojimų
panaikinimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti
deleguotuosius aktus. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo
paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba
vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau
galiojantiems deleguotiesiems teisės aktams.
4.           Priėmusi
deleguotąjį aktą, Komisija apie jį vienu metu praneša ir
Europos Parlamentui, ir Tarybai.
5.           Pagal 3 straipsnį
priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du
mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį
aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia
prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos
Parlamentas, tiek Taryba praneša Komisijai, kad neprieštaraus. Europos
Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem
mėnesiais.
5 straipsnis
Įgyvendinimo įgaliojimai
Komisija įgyvendinimo aktais priima
reikiamas priemones, susijusias su:
a)           administravimo metodu, naudotinu
taikant lengvatinę importo tvarką;
b)           produkto, kuriam taikoma
lengvatinė importo tvarka, kilmės nustatymo būdu;
c)           2 straipsnio 2 dalyje nurodyto
kilmės sertifikato forma ir galiojimo laikotarpiu;
d)           įrodymų, kuriais
patvirtinama, kad 2 straipsnio 2 dalyje nurodytas eksporto mokestis buvo
sumokėtas, pobūdžiu;
e)           importo licencijų galiojimo
laikotarpiu, jei taikytina;
f)            garantijos, kurią reikalaujama
pateikti pagal 3 straipsnį, suma;
g)           valstybių narių Komisijai
pateiktinais pranešimais.
Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis
Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. xxxx/xxxx (Bendras
bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) 323
straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
6 straipsnis
Panaikinimas
Reglamentas (EEB) Nr. 3491/90
panaikinamas.
Nuorodos į Reglamentą (EEB)
Nr. 3491/90 laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir
skaitomos pagal šio reglamento priede pateiktą atitikmenų
lentelę.
7 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja kitą
dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir
tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje,
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
PRIEDAS
6
STRAIPSNYJE NURODYTA ATITIKMENŲ LENTELĖ
 Reglamentas (EEB) Nr. 3491/90 || Šis reglamentas
 1 straipsnis || 2 straipsnis
 2 straipsnio 1 dalis || 1 straipsnio 2 dalis
 2 straipsnio 2 dalis || 1 straipsnio 3 dalis
 3 straipsnis || 3, 4 ir 5 straipsniai
[1]               OL L 337,
1990 12 4, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais
Reglamentu (EB) Nr. 1532/2007 (OL L 337, 2007 12 21,
p. 19).
[2]               OL C […],
[…], p. […].
[3]               OL L 337,
1990 12 4, p. 1.
[4]               OL L 55,
2011 2 28, p. 13.
[5]               OL L 344,
2008 12 20, p. 56.
[6]               OL L […],
[…], p. […].