Svarbus teisinis pranešimas

|

52005PC0144

Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2605/2000, įvedantį galutinius antidempingo muitus tam tikrų elektroninių svarstyklių (ELS), kurių kilmės šalis inter alia yra Kinijos Liaudies Respublika, importui  /* KOM/2005/0144 galutinis */

	Briuselis, 15.4.2005KOM(2005) 144 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2605/2000, įvedantį galutinius antidempingo muitus tam tikrų elektroninių svarstyklių (ELS), kurių kilmės šalis inter alia yra Kinijos Liaudies Respublika, importui(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS2004 m. rugpjūčio mėn. Reglamentu (EB) Nr. 1408/2004 Komisija pranešė apie Tarybos reglamento (EB) Nr. 2605/2000, įvedančio galutinius antidempingo muitus tam tikrų elektroninių svarstyklių (ELS), kurių kilmės šalis inter alia yra Kinijos Liaudies Respublika, importui, peržiūros dėl naujojo eksportuotojo inicijavimą. Šiuo reglamentu taip pat buvo panaikintas muitas „Shanghai Excell M&E Enterprise Co., Ltd.“ ir „Shanghai Adeptech Precision Co., Ltd.“ (toliau – pareiškėjas), dviejų susijusių Kinijos įmonių, kurios prašo inicijuoti peržiūrą, importui, įvedant šio importo registraciją.Kaip rodo šiuo metu atliekamo tyrimo rezultatai, pareiškėjas neatitinka rinkos ekonomikos režimo kriterijų, bet atitinka individualaus režimo kriterijus, ir jam turi būti taikoma individuali 52,6 % muito norma.Taigi siūloma, kad Taryba priimtų pridedamą reglamento pasiūlymą, atsižvelgdama į tai, kad jis turi būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ne vėliau kaip 2005 m. gegužės 3 d.PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2605/2000, įvedantį galutinius antidempingo muitus tam tikrų elektroninių svarstyklių (ELS), kurių kilmės šalis inter alia yra Kinijos Liaudies Respublika, importuiEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas)[1], ypač į jo 11 straipsnio 4 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,kadangi:A. GALIOJANČIOS PRIEMONĖSDabar galiojančios priemonės yra galutinis antidempingo muitas, Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2605/2000[2] nustatytas Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės tam tikrų elektroninių svarstyklių (toliau – ELS) importui į Bendriją. Pagal tą reglamentą antidempingo muitas buvo taip pat nustatytas Taivanio ir Korėjos Respublikos kilmės ELS importui.B. TYRIMAS1. Prašymas pradėti peržiūrąPo to, kai KLR kilmės ELS importui buvo nustatytas galutinis antidempingo muitas, Komisija gavo dviejų susijusių Kinijos įmonių – „Shanghai Excell M&E Enterprise Co., Ltd.“ ir „Shanghai Adeptech Precision Co., Ltd.“ (toliau – pareiškėjas) prašymą pradėti Reglamento (EB) Nr. 2605/2000 peržiūrą dėl naujojo eksportuotojo pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalį. Pareiškėjas tvirtino, kad jis nebuvo susijęs su jokiais KLR eksportuojančiais gamintojais, kurių gaminamoms ELS taikomos galiojančios antidempingo priemonės. Be to, jis tvirtino, kad pirminio tyrimo laikotarpiu (toliau – pirminis TL, t. y. laikotarpis nuo 1998 m. rugsėjo 1 d. iki 1999 m. rugpjūčio 31 d.) jis ELS neeksportavo į Bendriją, bet pradėjo jas eksportuoti vėliau.2. Peržiūros dėl naujojo eksportuotojo inicijavimasKomisija išnagrinėjo pareiškėjo pateiktus įrodymus ir padarė išvadą, kad jų pakanka peržiūrai dėl naujojo eksportuotojo pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalį inicijuoti. Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir suteikusi galimybę atitinkamai Bendrijos pramonės šakai pateikti pastabas, Komisija dėl pareiškėjo Reglamentu (EB) Nr. 1408/2004[3] inicijavo Reglamento (EB) Nr. 2605/2000 peržiūrą ir pradėjo tyrimą.Remiantis peržiūrą inicijuojančiu Komisijos reglamentu, Reglamentu (EB) Nr. 2605/2000 nustatytas 30,7 % antidempingo muitas pareiškėjo gaminamų ELS importui buvo panaikintas. Tuo pačiu metu pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalį muitinėms buvo nurodyta imtis atitinkamų veiksmų tokiam importui registruoti.3. Svarstoma prekėAtliekant šią peržiūrą svarstoma prekė yra ta pati prekė, kuri svarstyta atliekant tyrimą, kuriuo buvo nustatytos priemonės, galiojančios KLR kilmės ELS importui (toliau – pirminis tyrimas), t. y. KLR kilmės elektroninių svarstyklių, kurių maksimali sveriama masė ne didesnė kaip 30 kg, kurios turi svorį, vieneto kainą ir mokėtiną sumą rodantį skaitmeninį vaizdo įtaisą (arba galintį spausdinti šiuos duomenis, arba negalintį) ir kurių kodas pagal KN paprastai yra ex 8423 81 50 (TARIC kodas 8423 81 50 10).4. Dalyvaujančios šalysKomisija oficialiai pranešė pareiškėjui ir eksportuojančios šalies atstovams apie peržiūros inicijavimą. Suinteresuotoms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomones raštu ir būti išklausytoms.Komisija taip pat išsiuntė pareiškėjui rinkos ekonomikos režimo (RER) paraiškų formas bei klausimyną ir per nustatytą terminą gavo atsakymus. Komisija surinko ir patikrino visą informaciją, įskaitant RER paraišką, jos manymu, būtiną dempingui nustatyti, ir pareiškėjo patalpose surengė patikrinimo apsilankymą.5. Tyrimo laikotarpisDempingo tyrimas buvo atliekamas nuo 2003 m. liepos 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d (toliau – tyrimo laikotarpis arba TL).C. TYRIMO REZULTATAI1. Naujojo eksportuotojo apibūdinimasTyrimas patvirtino, kad pirminiu TL pareiškėjas neeksportavo svarstomos prekės ir kad pradėjo ją eksportuoti į Bendriją jam pasibaigus.Be to, pareiškėjui pavyko įrodyti, kad jis nėra susijęs su jokiais KLR eksportuotojais arba gamintojais, kurių gaminamų KLR kilmės ELS importui taikomos galiojančios antidempingo priemonės.Atsižvelgiant į tai patvirtinama, kad pareiškėjas turi būti laikomas naujuoju eksportuotoju pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalį.2. Rinkos ekonomikos režimas (toliau – RER)Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą atliekant antidempingo tyrimus, susijusius su KLR kilmės prekių importu, normalioji vertė pagal minėto straipsnio 1−6 dalis nustatoma tiems gamintojams, kurie atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, t. y. jeigu jie sugeba įrodyti, kad panaši prekė yra gaminama ir parduodama rinkos ekonomikos sąlygomis. Toliau šie kriterijai yra pateikiami apibendrinti:verslo sprendimai priimami paisant rinkos tendencijų, be ženklaus valstybės įsikišimo ir sąnaudos atitinka rinkos vertes;įmonės turi aiškius pagrindinius apskaitos įrašus, kurių atliekamas tarptautinius apskaitos standartus (toliau – TAS) atitinkantis nepriklausomas auditas ir kurie taikomi visiems tikslams;iš buvusios ne rinkos ekonomikos sistemos nėra perkelta iškraipymų;bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina pastovumą ir teisinį tikrumą;valiuta keičiama pagal rinkos keitimo kursą.Pareiškėjas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą pateikė paraišką dėl RER. Bendrijoje yra įprasta tikrinti, ar susijusių įmonių grupė kaip visuma atitinka RER keliamus reikalavimus. Todėl „Shanghai Adeptech Precision Co., Ltd“ ir „Shanghai Excell M&E Enterprise Co., Ltd“ buvo paprašyta užpildyti RER paraiškos formą. Abi įmonės per nustatytą terminą pateikė užpildytą RER formą.Komisija surinko visą, jos manymu, būtiną informaciją ir svarstomų įmonių patalpose patikrino visą RER paraiškose pateiktą informaciją.Nutarta, kad pareiškėjui nereikėtų taikyti RER, kadangi dvi susijusios Kinijos įmonės neatitiko dviejų pirmųjų kriterijų, nustatytų pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte.Kalbant apie pirmąjį kriterijų, vieno iš dviejų susijusių Kinijos gamintojų įstatuose jo valstybės kontroliuojamam partneriui, kuris nevaldo jokios įmonės kapitalo dalies ir kuris buvo pristatytas tik kaip vykdantis žemvaldžio funkcijas, leidžiama reikalauti kompensacijos, jeigu įmonė neįgyvendina savo gamybos, pardavimų ir pelno planų. Be to, buvo būtina gauti vietos valdžios institucijų pritarimą, kad pastatus galima būtų pripažinti ilgalaikiu turtu ir pradėti išpirkti žemėnaudos teises. Be to, vienas iš Kinijos gamintojų niekada nebuvo mokėjęs nuomos mokesčio už žemėnaudos teises ir gaudavo trečiosios šalies nemokamai suteikiamas banko garantijas. Atsižvelgiant į tokias galimybes ir į tai, kad įmonė negalėjo įrodyti, jog jos verslo sprendimai priimami paisant rinkos tendencijų ir be ženklaus valstybės įsikišimo, o sąnaudos atitinka rinkos vertes, nustatyta, kad ji neatitiko šio kriterijaus.Kalbant apie antrąjį kriterijų, nustatyta, kad pareiškėjas yra pažeidęs tam tikrus TAS. Kalbant apie 1 TAS, pareiškėjas pažeidė tris pagrindinius apskaitos principus: apskaitos kaupimo pagrindas, rizikos ribojimas ir turinio viršenybė prieš formą. Pareiškėjas taip pat neatitiko 2 TAS dėl inventorizavimo, pastatai nebuvo pripažįstami ir nuvertinami pagal 16 TAS, ir žemėnaudos teisės nebuvo išperkamos pagal 38 TAS. Galiausiai dar buvo pažeidžiami 21 TAS dėl užsienio valiutų kurso pokyčių poveikio ir 36 TAS dėl žalos turtui. Tai, kad audito ataskaitose daugelis TAS pažeidimų nebuvo minima, rodo, jog auditas nebuvo atliktas remiantis TAS.Taip pat būtina pabrėžti, kad 2001 finansinių metų auditoriaus ataskaitoje dėl vieno iš dviejų Kinijos gamintojų jau buvo nurodytos su inventorizavimu susijusios problemos, o 2002 ir 2003 finansinių metų auditoriaus ataskaitose buvo pažymėta, kad įmonėje nesukurta atitinkama atidėjimų dėl žalos turtui politika. Taigi buvo grįžtama prie tų pačių problemų, kasmet be jokios naudos iškeliamų auditoriaus. Tai yra dar vienas elementas, aiškiai rodantis, kad pareiškėjo atskaitomybė nepatikima.Pareiškėjui ir Bendrijos pramonei buvo suteikta galimybė teikti pastabas dėl pirmiau išdėstytų rezultatų. Pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu, pareiškėjui buvo pranešta, kad RER negali būti suteiktas. Bendrijos pramonė pastabų nepateikė. Pareiškėjas tvirtino, kad nėra valstybės įsikišimo, kad sąnaudos atspindi rinkos vertes ir kad pirmiau minėti TAS jo atveju netaikytini.Visų pirma vienas iš dviejų susijusių Kinijos gamintojų tvirtino, kad su įmonės veikla susijusios kompensacijos reikalavimas rinkos ekonomikos sąlygomis paprastai yra įtraukiamas į bendrosios įmonės sutartį. Kito gamintojo manymu, normalu, kad įmonė nemokėjo nuomos mokesčio projekto statybų etape. Galiausiai jis manė, kad pastatų nuvertėjimas ir žemėnaudos teisių išpirkimas buvo su įmone nesusiję dalykai ir Kinijos valdžios institucijos iš to negavo jokios naudos.Šiuos argumentus reikėjo atmesti. Pirma, nors pats tokios kaip atliekant šį tyrimą svarstomos bendrosios įmonės buvimas nėra valstybės įsikišimo įrodymas, įstatuose yra numatyti mechanizmai, leidžiantys valstybei kištis. Visų pirma Kinijos partnerio (t. y. vietos valdžios institucijų) teisė reikalauti kompensacijos neapsiriboja nuomos mokesčio nemokėjimu. Taigi Kinijos partnerio teisės yra platesnės negu tiesiog žemvaldžio teisės. Antra, nuomos mokestis valstybei buvo mokėtinas pirmaisiais veiklos metais. Bet koks atleidimas nuo įpareigojimo mokėti šį mokestį turėjo būti numatytas sutartyje. Galiausiai pareiškėjui pripažinus, jog pačios įmonės nenustato pastatų nuvertėjimo ir žemėnaudos teisių išpirkimo, darytina išvada, kad valstybė galėjo ženkliai įsikišti pareiškėjui priimant verslo sprendimus.Pagrindinis pareiškėjo argumentas dėl 2 kriterijaus buvo tai, kad KLR apskaitininkai nėra priėmę TAS. Pareiškėjas pripažino, kad jų nesilaikoma, bet tarė, kad Komisijos minėti TAS netaikytini per TL. Tačiau paaiškėjo, kad visos 17 konstatuojamojoje dalyje išdėstytos TAS nuostatos per TL galiojo.Savo pastabose dėl galutinio atskleidimo pareiškėjas nurodė, kad sprendimas nesuteikti RER dviem susijusiems Kinijos gamintojams nebuvo priimtas per tris mėnesius, kai prasidėjo tyrimas, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte. Pasak pareiškėjo, tai turėjo įtakos Komisijos sprendimui netikrinti kai kurių su juo susijusių įmonių ir panašios šalies gamintojo pateiktos informacijos, o tai neigiamai paveikė tyrimo rezultatus.Kalbant apie argumentą dėl trijų mėnesio termino, tokio termino nesilaikymas neturi jokių akivaizdžių teisinių pasekmių. Reikėtų pažymėti, kad gautose RER paraiškose trūko informacijos ir dėl jų reikėjo pateikti daug esminių paaiškinimų bei papildomos informacijos, todėl tyrimas užsitęsė. Dviem susijusiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams jų pačių prašymu buvo pailgintas tokių paaiškinimų ir papildomos informacijos pateikimo terminas. Be to, kadangi tikrinimo grupė negalėjo atvykti 2004 m. spalio mėn., patikrinimo apsilankymas buvo surengtas tik antroje to mėnesio pusėje, dar atidedant sprendimo dėl RER suteikimo priėmimą. Taigi padaryta išvada, kad pagrįstą sprendimą dėl RER būtų galima priimti taip pat pasibaigus trijų mėnesių laikotarpiui.Komisija lankydamasi pareiškėjo patalpose patikrino visą, jos manymu, būtiną informaciją ir įvertino visą informaciją, kurią susijusios įmonės pateikė eksporto kainai apskaičiuoti. Taigi pareiškėjui neturėjo žalingo poveikio tai, kad patikrinimo apsilankymas nebuvo surengtas tokių susijusių įmonių patalpose. Kalbant apie panašios šalies gamintoją, rezultatai pateikti toliau 29–41 konstatuojamosiose dalyse.Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytus rezultatus padaryta išvada, kad pareiškėjas neatitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytų sąlygų, todėl RER negali būti suteiktas.3. Individualus režimas (toliau – IR)Pareiškėjas taip pat pateikė paraišką dėl IR, jeigu jam nebūtų suteiktas RER. Iš pateiktos informacijos paaiškėjo, kad dvi susijusios Kinijos įmonės atitiko visus IR keliamus reikalavimus, kaip numatyta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje.Taigi padaryta išvada, kad pareiškėjui turi būti suteiktas IR.4. DempingasNormalioji vertėa) Panaši šalisPagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė ne rinkos ekonomikos sistemas turinčioms šalims ir pereinamąjį laikotarpį išgyvenančioms šalims, kurioms netaikomas RER, turi būti nustatoma pagal panašios šalies kainas arba apskaičiuotą vertę.Šią peržiūrą inicijuojančiame reglamente Komisija pareiškė ketinanti pasirinkti Indoneziją kaip tinkamą panašią šalį normaliajai vertei KLR nustatyti ir pasiūlė suinteresuotoms šalims pateikti savo pastabas dėl tokio pasirinkimo. Indonezija kaip panašia šalimi jau buvo remiamasi pirminio tyrimo metu.Jokios suinteresuotos šalys neužginčijo tokio pasirinkimo. Indonezijos gamintojas, su kuriuo buvo bendradarbiaujama pirminio tyrimo metu, bendradarbiavo ir atliekant šią peržiūrą ir užpildė Komisijos pateiktą klausimyną.Būtina pažymėti, kad prieš priimant sprendimą dėl tinkamiausios panašios šalies pasirinkimo klausimynai taip pat buvo nusiųsti Korėjos Respublikos, Taivanio ir Japonijos gamintojams, bet šie gamintojai nebendradarbiavo.Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau išdėstyta, ir ypač į tai, kad Indonezija kaip panašia šalimi buvo remiamasi pirminio tyrimo metu, taip pat kad nėra jokio pagrindo manyti, jog Indonezijos kaip panašios šalies tinkamumas galėjo pasikeisti, padaryta išvada, kad Indonezija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą yra tinkama panaši šalis.Pareiškėjas mano, kad tarp pirminio tyrimo ir šios peržiūros įvyko diskriminacinių metodikos pokyčių, ir pareiškia, kad peržiūros metu Indonezijos gamintojo patalpose nebuvo surengtas patikrinimo apsilankymas, o pirminio tyrimo metu toks apsilankymas įvyko. Be to, pareiškėjas diskriminacija laiko tai, kad apskaičiuojant normaliąją vertę ne rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančiam eksportuojančiam gamintojui buvo naudojami nepatikrinti duomenys, tuo tarpu to nebūna atliekant peržiūrą dėl naujojo eksportuotojo rinkos ekonomikos šalių eksportuojantiems gamintojams. Remdamasis nekonfidencialios informacijos byla, pareiškėjas įrodinėjo, kad Indonezijos gamintojo pateikti atsakymai į klausimyno klausimus buvo akivaizdžiai netinkami ir pateikė tik informaciją, kurios pakaktų apytiksliai nustatyti apskaičiuotą normaliąją vertę.Pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį patikrinimo apsilankymai nėra privalomi. Todėl patikrinimo apsilankymo nesurengimo negalima laikyti diskriminacija. Be to, tai, kad peržiūros metu Indonezijos gamintojo patalpose nebuvo surengtas patikrinimo apsilankymas, nereiškia, kad pateikta informacija nebuvo kruopščiai išnagrinėta. Indonezijos gamintojo pateikta informacija atitiko pirminio tyrimo metu gautą informaciją, kuri buvo patikrinta vietoje, ir atsakyme į klausimyną pateiktus dokumentuotus įrodymus. Šios informacijos pakako tiksliai apskaičiuotai normaliajai vertei apskaičiuoti, kaip nustatyta toliau. Tai, kad pareiškėjas nekonfidencialios informacijos byloje negalėjo rasti visų konfidencialių Indonezijos gamintojo pateiktos informacijos aspektų, dar nereiškia, kad tokia informacija yra nepakankama normaliajai vertei apskaičiuoti. Galiausiai pareiškėjas netvirtino, kad nekonfidencialios informacijos byloje nebuvo pakankamai išsamių apibendrinimų, kurie leistų suprasti konfidencialiai pateiktos informacijos esmę.Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau išdėstyta, pareiškėjo pastabos dėl apsilankymo ir netinkamos informacijos turėjo būti atmestos.b) Normaliosios vertės nustatymasPagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė dviem susijusiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams buvo nustatyta pagal panašios šalies gamintojo pateiktą patikrintą informaciją. Nors šio gamintojo gamybos ir eksporto pardavimų apimtys buvo ženklios, jo pardavimai nesusijusiems vartotojams Indonezijos rinkoje nebuvo laikomi reikšmingais. Taigi normalioji vertė turėjo būti nustatoma pagal apskaičiuotą prekių, palyginamų su pareiškėjo į Bendriją tiekiamomis prekėmis, vertę, t. y. pagal Indonezijoje gaminamų ELS gamybos sąnaudas, pridedant protingą sumą pardavimo, bendrosioms bei administracinėms (toliau – PBA) išlaidoms ir pelno skirtumą.Panaudotos PBA išlaidos buvo Indonezijos gamintojo ir vienos su juo susijusios įmonės, dalyvaujančios atliekant jo vidaus pardavimus, patirtos išlaidos.Nesant pakankamų Indonezijos gamintojo vidaus rinkoje nesusijusiems vartotojams parduodamų kiekių, pelno skirtumui apskaičiuoti reikėjo panaudoti atliekant pirminį tyrimą gautą informaciją. Buvo nuspręsta remtis pelno skirtumu, kuris atliekant pirminį tyrimą buvo naudojamas normaliajai vertei iš Taivanio importuojamoms ELS apskaičiuoti. Nesant jokios kitos informacijos apie Indonezijoje parduodamos panašios prekės pelningumą, tas skirtumas buvo laikomas protingu. Taip pat reikėtų pažymėti, kad visos Taivanio eksportuojančių gamintojų Taivanio vidaus rinkoje parduodamos ELS yra nedidelio diapazono ELS, kaip ir panašios šalies gamintojo gaminamos ELS.Pareiškėjas įrodinėjo, kad pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 9 dalį nustatant normaliąją vertę, t. y. pardavimo kainas, turėtų būti naudojama ta pati metodika, kaip ir atliekant pirminį tyrimą. Jis taip pat įrodinėjo, jog nėra jokio pagrindo manyti, kad susijusios įmonės PBA išlaidos buvo įtrauktos į pirminį tyrimą, kadangi šis klausimas ir pagrindiniame reglamente neminimas. Taigi galėtų atrodyti, kad atliekant pirminį tyrimą panaudota metodika buvo pakeista siekiant padaryti žalos pareiškėjui. Be to, jis tiesiog įrodinėjo, kad per pirminį TL buvo neįprasta rinktis kitos, o ne panašios šalies rinkos pelningumą.Atsižvelgiant į 37 konstatuojamojoje dalyje išdėstytus argumentus, apskaičiuota normalioji vertė su pelnu iš vidaus pardavimų pirminio tyrimo metu Taivanyje buvo panaudota todėl, kad tyrimo laikotarpiu Indonezijos rinkos vidaus pardavimai buvo laikomi nepakankamais normaliajai vertei nustatyti pagal pardavimų kainas. Kitokia buvo padėtis pirminio tyrimo metu, kai buvo remiamasi pardavimų kainomis, o ne apskaičiuota verte. Todėl į pagrindinį reglamentą nėra įtraukta jokių nuostatų dėl PBA išlaidų. Be to, reikėtų pažymėti, kad jeigu būtų panaudotos nedidelio ELS pardavimų skaičiaus Indonezijos rinkoje kainos, tokiu būdu nustatyta normalioji vertė būtų buvusi didesnė. Tokia pat padėtis būtų susiklosčiusi, jeigu nustatant normaliąją vertę būtų buvęs panaudotas to nedaugelio Indonezijos vidaus pardavimų pelno skirtumas. Taigi yra neteisinga įrodinėti, kad metodika buvo pakeista siekiant padaryti žalos pareiškėjui.Eksporto kainaDu susiję Kinijos eksportuojantys gamintojai savo ELS į Bendriją pardavė per Samoa ir Taivanyje įregistruotas susijusias įmones (pardavėjus). Eksporto kaina buvo nustatyta pagal perpardavimo kainą, Bendrijoje sumokėtą arba mokėtiną pirmo nepriklausomo pirkėjo.PalyginimasNormalioji vertė ir eksporto kainos buvo palygintos remiantis duomenimis, gautais tuo pačiu prekybos lygiu apmokėjus atvežimo išlaidas ( ex-factory ). Siekiant užtikrinti teisingą palyginimą, buvo atitinkamai atsižvelgta į kainas veikiančius skirtumus bei kainų palyginamumą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį. Tuo remiantis prireikus buvo atsižvelgta į fizinių savybių, transporto išlaidų, tvarkymo išlaidų ir komisinių skirtumus.Normalioji vertė buvo pataisyta neįtraukiant jokio spausdintuvo sąsajos vertės. Be to, kadangi kai kurie dviejų susijusių Kinijos gamintojų per su jais susijusias pardavimų įmones į Bendriją parduodami modeliai turėjo polių, normalioji vertė buvo pataisyta įtraukiant poliaus vertę.Kadangi su Kinijos eksportuojančiais gamintojais susijusių prekybininkų funkcijos buvo panašios į už komisinius dirbančio agento funkcijas, eksporto kaina komisinių atžvilgiu buvo koreguota, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punkte. Komisinių lygis buvo apskaičiuojamas remiantis tiesioginiais tokias funkcijas patvirtinančiais duomenimis. Šiame kontekste apskaičiuojant komisinius buvo atsižvelgta į susijusių PBA išlaidas, prekybininkų patirtas parduodant svarstomą prekę, kurią pagamino du susiję Kinijos eksportuojantys gamintojai.Pareiškėjas įrodinėjo, kad panašioje šalyje parduodamas modelis turėjo aukštesnio lygio specifikacijas, ir tai paveikė kainų palyginamumą.Kadangi pareiškėjas nepateikė nė vieno pavyzdžio tariamų aukštesnio lygio specifikacijų ir jų tariamo poveikio kainų palyginamumui, toks pareiškimas negalėjo būti priimtas.Pareiškėjas tvirtino, kad apskaičiuojant eksporto kainos koregavimus transporto ir tvarkymo išlaidoms reikėjo panaudoti tam tikrą informaciją, pateiktą atsakius į klausimyną.Šis pareiškimas buvo priimtas, ir eksporto kaina buvo pakeista didesne.Pareiškėjas įrodinėjo, kad reikia koreguoti išlaidų po prekių pardavimo, garantijų ir kredito išlaidų normaliąją vertę. Jis taip pat pareiškė, kad išlaidas, patirtas pagal vienos su Indonezijos gamintojų susijusios įmonės ir Indonezijos platintojo pasirašytą sutartį, reikia išskaityti iš normaliosios vertės.Šie pareiškimai turėjo būti atmesti, kadangi pareiškėjo minėtos išlaidos nebuvo įtrauktos nei į gamybos sąnaudas, nei į PBA išlaidas, kuriomis buvo remiamasi apskaičiuojant normaliąją vertę. Taigi nėra pagrindo išskaityti tokių išlaidų iš normaliosios vertės.Pasak pareiškėjo, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktą neleidžiama išskaityti komisinių iš susijusių įmonių eksporto kainų, kadangi jokie komisiniai nebuvo išmokėti. Bet kokiu atveju, atliekant tokį eksporto kainos koregavimą, atitinkamai reikėjo taisyti normaliąją vertę, kadangi su Indonezijos gamintoju susijusi įmonė vykdė tokias pat funkcijas, kaip ir su pareiškėju susijusios įmonės. Be to, kalbant apie pardavimus per Taivanį, pareiškėjas įrodinėjo, kad apskaičiuojant koregavimus buvo įtrauktos gamybos ir valdymo išlaidos. Panaudotas paskirstymo raktas turėjo būti pagrįstas ELS platinimo ir pardavimų srityse dirbančių Taivanio įmonės darbuotojų skaičiumi, o ne bendruoju platinimo ir pardavimų sričių darbuotojų skaičiumi.2 straipsnio 10 dalies i punkte nereikalaujama, kad komisiniai iš tikrųjų būtų mokami kaip antkainis, ypač kai prekybininkas yra susijęs su eksportuojančiu gamintoju, jeigu prekybininko funkcijos panašios į už komisinius dirbančio agento funkcijas. Koregavimą komisiniams reikėtų įvesti tuomet, jei šalys veikia ne pagal atstovaujamojo ir agento santykių principą, bet tokių pat ekonominių rezultatų pasiekia veikdamos kaip pirkėjas ir pardavėjas. Su pareiškėju susijusios įmonės išrašė sąskaitas visiems eksporto pardavimams nesusijusiems klientams ir nustatė pardavimo kainas, o šie pateikė užsakymus. Kitokia buvo padėtis su Indonezijos gamintoju susijusios įmonės atveju, kai apskaičiuojant normaliąją vertę buvo remiamasi PBA išlaidomis. Faktiškai pardavimus Indonezijos rinkoje vykdė kita susijusi įmonė, ir, kaip jau pirmiau paaiškinta 51 konstatuojamojoje dalyje, šios įmonės PBA išlaidos nebuvo panaudotos normaliajai vertei apskaičiuoti. Taigi nėra pagrindo daryti tokių normaliosios vertės koregavimų, ir pareiškėjo pretenzijos negalėjo būti priimtos.Kalbant apie koregavimo komisiniams apskaičiavimą būtina pabrėžti, kad pareiškėjas, nors jo buvo atskirai prašoma, nepateikė pakankamai išsamių duomenų, kurie leistų kitaip paskirstyti jo PBA išlaidas. Tokiame kontekste pareiškėjo reikalavimas dėl koregavimo komisiniams apskaičiavimo turėjo būti atmestas.Dempingo skirtumasPagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį svertinis normaliosios vertės vidurkis kiekvienai prekių rūšiai buvo lyginamas su svertiniu eksporto kainos vidurkiu atitinkamai svarstomos prekės rūšiai.Atliekant palyginimą nustatytas dempingo buvimo faktas. Remiantis suderintąja Bendrijos praktika, dviem susijusiems eksportuojantiems gamintojams buvo apskaičiuotas vienas dempingo skirtumas. Tas dempingo skirtumas, išreikštas CIF franko prie Bendrijos sienos kainos prieš sumokant muitus procentais susijusioms įmonėms „Shanghai Adeptech Precision Co., Ltd“ ir „Shanghai Excell M&E Enterprise Co., Ltd“ yra 52,6 %.D. PERŽIŪRIMŲ PRIEMONIŲ PATAISYMAIAtsižvelgiant į tyrimo rezultatus tariama, kad pareiškėjui reikia taikyti nustatyto dempingo skirtumo lygio galutinį antidempingo muitą. Tas skirtumas yra žemesnis už nacionalinį žalos pašalinimo lygį, nustatytą KLR pirminio tyrimo metu.Šiame kontekste pataisytas antidempingo muitas, taikytinas „Shanghai Adeptech Precision Co., Ltd“ ir „Shanghai Excell M&E Enterprise Co., Ltd“ ELS importui, yra 52,6 %.E. ANTIDEMPINGO MUITO TAIKYMAS ATGALINE DATAAtsižvelgiant į pirmiau išdėstytus rezultatus pareiškėjui taikytinas antidempingo muitas taikomas atgaline data importuojant svarstomą prekę, kuri privaloma būti registruojama pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1408/2004 3 straipsnį.F. ATSKLEIDIMASVisoms dalyvaujančioms šalims buvo pranešti esminiai faktai ir svarstymai, kuriais remiantis pareiškėjo ELS importui ketinama nustatyti galutinį antidempingo muitą ir atgaline data jį taikyti registruotinam importui. Šios pastabos buvo apsvarstytos, ir tam tikrais atvejais į jas buvo atsižvelgta.Ši peržiūra neturi įtakos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2605/2000 nustatytų priemonių galiojimo pabaigos datai pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisTarybos reglamento (EB) Nr. 2605/2000 1 straipsnio 2 dalyje pateikta lentelė iš dalies pakeičiama pridedant tokią dalį:Šalis | Bendrovė | Muito norma | TARIC papildomas kodas |Kinijos Liaudies Respublika | Shanghai Adeptech Precision Co., Ltd No. 3217 Hong Mei Road, Shanghai 201103, People’s Republic of China | 52,6 % | A561 |Shanghai Excell M&E Enterprise Co., Ltd No. 1688 Huateng Road, Huaxin Town, Qingpu District, Shanghai, People’s Republic of China | 52,6 % | A561 |Šiuo reglamentu nustatytas muitas atgaline data taip pat taikomas importuojant svarstomą prekę, kuri privaloma būti registruojama pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1408/2004 3 straipsnį.Muitinei nurodoma neberegistruoti svarstomos Kinijos Liaudies Respublikos kilmės prekės, pagamintos „Shanghai Adeptech Precision Co., Ltd“ ir „Shanghai Excell M&E Enterprise Co., Ltd“, importo.Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitų nuostatos.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas

[1] OL L 56, 1996 3 6, p. 1 Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12).

[2] OL L 301, 2000 11 30, p. 42.

[3] OL L 256, 2004 8 3, p. 8.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0651

Pasiūlymas Tarybos reglamentas kuriuo leidžiama naudoti tam tikrų žemės ūkio ir pramonės produktų Bendrijos autonominės tarifines kvotas ir numatomas jų administravimas  /* KOM/2009/0651 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 2009.11.30KOM(2009)651 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo leidžiama naudoti tam tikrų žemės ūkio ir pramonės produktų Bendrijos autonominės tarifines kvotas ir numatomas jų administravimasPASIūLYMO APLINKYBėSPasiūlymo pagrindas ir tikslaiBendrijos autonominės tarifinės produktų kvotos yra reikalingos, kai Bendrijos produkcijos nepakanka Bendrijos pramonės šakų poreikiams einamuoju kvotų laikotarpiu patenkinti. Atsižvelgdama į kelių valstybių narių prašymus, Komisija kartu su suinteresuotųjų vyriausybių ekspertais svarstė galimybę nustatyti tam tikrų žemės ūkio ir pramonės produktų autonomines tarifines kvotas.Bendrosios aplinkybės1996 m. gruodžio 20 d. Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 2505/96, nustatantį tam tikrų žemės ūkio bei pramonės produktų Bendrijos autonomines tarifines kvotas ir numatantį jų administravimą, siekdama, kad minėtų produktų paklausa Bendrijoje būtų patenkinta pačiomis palankiausiomis sąlygomis. Komisijos vykdomos skaidrumo politikos tikslais ir atsižvelgiant į tai, kad minėtas reglamentas buvo dažnai iš dalies keičiamas, jis turėtų būti pakeistas šio pasiūlymo tekstu.Reikėtų leisti naudoti atitinkamam produktų kiekiui taikomas nulinio arba sumažinto bendrojo muitų tarifo muito normos Bendrijos tarifines kvotas, nesutrikdant tų produktų rinkų. Per Ekonominių tarifų klausimų darbo grupės posėdžiuose vykusius svarstymus paaiškėjo, kad valstybės narės yra pasirengusios leisti naudoti šiame reglamento pasiūlyme nurodytų produktų kvotas, nes tai nesutrikdys tų produktų rinkų.Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatosReglamentas (EB) Nr. 2505/96 (OL L 345, 1996 12 31, p. 1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 563/2009 (OL L 168, 2009 6 30, p. 1).Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisŠis pasiūlymas atitinka žemės ūkio, prekybos, įmonių, vystymosi ir išorės santykių politikos kryptis. Šiuo pasiūlymu nepažeidžiami šalių, sudariusių lengvatinės prekybos susitarimą su ES (pvz., bendroji lengvatų sistema, AKR režimas, Vakarų Balkanų šalys kandidatės arba potencialios šalys kandidatės), interesai.KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMASKonsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisKonsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimasKonsultuotasi su Ekonominių tarifų klausimų darbo grupe, atstovaujančia kiekvienos valstybės narės pramonės šakoms.Atsakymų santrauka ir kaip į juos atsižvelgtaVisos išvardytos kvotos atitinka grupės susitarimą.Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimasSusijusios mokslo ir (arba) duomenų tyrimo sritysEkspertai, atstovaujantys valstybėms narėms Ekonominių tarifų klausimų darbo grupėje.Taikyti metodaiVieša konsultacija.Pagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais konsultuotasiKiekvienos valstybės narės paskirti ekspertai.Gautų ir panaudotų rekomendacijų santraukaApie galimus rimtus pavojus, kurių pasekmės būtų nepataisomos, neužsiminta.Ekonominių tarifų klausimų darbo grupės susitarimas.Metodai, kuriais naudotasi informuojant visuomenę apie ekspertų nuomonesPasiūlymo paskelbimas.Poveikio vertinimasNetaikoma.Pasiūlymas nepaminėtas 2010 m. Komisijos teisėkūros ir darbo programoje.TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAISiūlomų veiksmų santraukaTarybos reglamento, kuriuo nustatomos tam tikrų žemės ūkio ir pramonės produktų Bendrijos autonominės tarifinės kvotos ir numatomas jų administravimas, įgyvendinimas.Teisinis pagrindasEB sutarties 26 straipsnis.Subsidiarumo principasPasiūlymas yra išimtinė Bendrijos kompetencija. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.Proporcingumo principasPasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių.Šios priemonės atitinka užsienio prekybos veiklos vykdytojams skirtų procedūrų paprastinimo principus ir 1998 m. Komisijos komunikatą dėl autonominio muitų tarifo taikymo sustabdymo ir kvotų (C 128, 1998 4 25, p. 2).Pasirinkta priemonėSiūloma priemonė – reglamentas.Kitos priemonės netinka dėl šios priežasties:pagal EB sutarties 26 straipsnį autonomines tarifines kvotas, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma tvirtina Taryba.POVEIKIS BIUDžETUINesurinkti muitai – iš viso 37 163 112 EUR.PAPILDOMA INFORMACIJAPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo nustatomos tam tikrų žemės ūkio ir pramonės produktų Bendrijos autonominės tarifinės kvotos ir numatomas jų administravimasEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 26 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:1.  Bendrijoje tam tikros žemės ūkio ir pramonės produkcijos nepakanka ypatingiems Bendrijos pramonės šakų poreikiams patenkinti. Todėl minėtų produktų pasiūla Bendrijoje labai priklauso nuo importo iš trečiųjų šalių. Minėtų produktų skubiausia paklausa Bendrijoje turėtų būti nedelsiant patenkinta pačiomis palankiausiomis sąlygomis. Todėl reikėtų nustatyti tokio dydžio Bendrijos tarifines kvotas, kurioms taikoma lengvatinė muito norma, kad jos netrikdytų tų produktų rinkos ir minėtų produktų gamybos ar jos plėtros Bendrijoje.2.  Reikia užtikrinti, kad visi Bendrijos importuotojai nuolat vienodomis sąlygomis galėtų naudotis tomis kvotomis, o kvotoms nustatytos muito normos turėtų būti nuolat taikomos visam atitinkamų produktų importui į visas valstybes nares, kol kvotos bus išnaudotos.3.  1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamente (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančiame Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas,[1] numatoma tarifinių kvotų valdymo sistema, kuria užtikrinama galimybė chronologine tvarka pagal deklaracijų prekių išleidimo į laisvą apyvartą muitinės procedūrai įforminti priėmimo datas nuolat vienodomis sąlygomis naudotis kvotomis bei nuolat taikyti muito normas. Todėl Komisija ir valstybės narės turėtų tvarkyti pagal minėtą sistemą šiuo reglamentu leidžiamas naudoti tarifines kvotas.4.  Kvotų dydžiai paprastai išreiškiami tonomis. Tam tikrų produktų leidžiamų naudoti autonominių tarifinių kvotų dydis išreikštas kitu matavimo vienetu. Todėl, kai 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo[2] I priede pateiktoje Kombinuotojoje nomenklatūroje nėra nurodyto papildomo minėtų produktų matavimo vieneto, gali kilti neaiškumų dėl naudojamo matavimo vieneto. Taigi, aiškumo ir geresnio kvotų administravimo tikslais, reikėtų nustatyti, kad, siekiant naudotis minėtomis autonominėmis tarifinėmis kvotomis, išleidimo į laisvą apyvartą deklaracijos 41 langelyje „Papildomas matavimo vienetas“ turi būti nurodytas tikslus importuojamų produktų kiekis, išreikštas tų produktų kvotos dydžio matavimo vienetu, nurodytu šio reglamento priede.5.  1996 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2505/96, nustatantis tam tikrų žemės ūkio bei pramonės produktų Bendrijos autonomines tarifines kvotas ir numatantis jų administravimą[3] jau buvo ne kartą keistas. Todėl skaidrumo tikslais jį visą reikėtų pakeisti.6.  Remiantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[4], turėtų būti patvirtintos šio reglamento pakeitimų, susijusių su Kombinuotosios nomenklatūros ir TARIC kodų pakeitimais, įgyvendinimui būtinos priemonės.7.  Tarifinėmis kvotomis turi būti leista naudotis nuo 2010 m. sausio 1 d., todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo tos pačios dienos ir įsigalioti nedelsiant.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisŠiuo reglamentu leidžiama naudotis priede išvardytų produktų Bendrijos autonominėmis tarifinėmis kvotomis, kurioms taikomų autonominių bendrojo muitų tarifo muitų taikymas sustabdomas priede nustatytais laikotarpiais, laikantis nustatytų muito normų ir kvotų dydžių.2 straipsnis1 straipsnyje nurodytas tarifines kvotas administruoja Komisija, vadovaudamasi Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 308a, 308b ir 308c straipsniais.3 straipsnisKai pateikiama šiame reglamente paminėto produkto, kurio nustatytos kvotos dydis yra išreikštas ne svorio (tonomis ar kilogramais) ar vertės, bet kitu matavimo vienetu, išleidimo į laisvą apyvartą deklaracija, importuojamų produktų, kurių papildomas matavimo vienetas nėra nurodytas Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/97 I priede pateiktoje Kombinuotojoje nomenklatūroje, tikslus kiekis nurodomas tos deklaracijos 41 langelyje „Papildomas matavimo vienetas“, naudojant šio reglamento priede nurodytą to produkto kvotos dydžio matavimo vienetą.4 straipsnisPakeitimai ir techninės adaptacijos, būtini pakeitus Kombinuotąją nomenklatūrą ir TARIC kodus, priimami 5 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.5 straipsnis1. Komisijai padeda pagal Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 248a straipsnį įsteigtas Muitinės kodekso komitetas.2. Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/486/EB 4 ir 7 straipsniai.Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis yra trys mėnesiai.6 straipsnisReglamentas (EB) Nr. 2505/96 panaikinamas.7 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.Šis reglamentas taikomas nuo 2010 m. sausio 1 d.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasP RIEDASKvotos Nr. | KN kodas | TARIC | Aprašymas | Kvotos laikotarpis | Kvotos kiekis | Kvotos muitas(%) |09.2849 | ex 0710 80 69 | 10 | Auricularia polytricha rūšies grybai (nevirti, arba virti vandenyje arba garuose) šaldyti, skirti paruoštam maistui gaminti (1) (2) | 1.1.-12.31. | 700 tonų | 0 % |09.2913 | ex 2401 10 35 ex 2401 10 70 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 20 35 ex 2401 20 70 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95 | 91 10 11 21 91 91 10 11 21 91 | Neperdirbtas tabakas, supjaustytas arba nesupjaustytas taisyklingos formos gabalėliais, kurių muitinė vertė ne mažesnė kaip 450 EUR už 100 kg neto masės, vartojami kaip rišiklis arba įvynioklis gaminant prekes, klasifikuojamas 2402 10 00 subpozicijoje (1) | 1.1.-12.31. | 6 000 tonų | 0 % |09.2841 | ex 2712 90 99 | 10 | 1-alkenų mišinys, kurio sudėtyje 1-alkenai sudaro ne mažiau kaip 80 % masės, o grandinės ilgis yra 20 ir 22 anglies atomai | 1.1.-12.31. | 10 000 tonų | 0 % |09.2703 | ex 2825 30 00 | 10 | Vanadžio oksidai ir hidroksidai, skirti tik lydiniams gaminti (1) | 1.1.-12.31. | 13 000 tonų | 0 % |09.2806 | ex 2825 90 40 | 30 | Volframo trioksidas ir volframo mėlynasis oksidas | 1.1.-12.31. | 12 000 tonų | 0 % |09.2611 | ex 2826 19 90 | 10 | Kalcio fluoridas, kurio sudėtyje bendras aliuminio, magnio ir natrio kiekis sudaro ne daugiau kaip 0,25 mg/kg, miltelių pavidalo | 1.1.-12.31. | 55 tonų | 0 % |09.2837 | ex 2903 49 80 | 10 | Bromochlorometanas | 1.1.-12.31. | 600 tonų | 0 % |09.2933 | ex 2903 69 90 | 30 | 1,3-Dichlorbenzenas | 1.1.-12.31. | 2 600 tonų | 0 % |09.2950 | ex 2905 59 98 | 10 | 2-Chloroatanolis, naudojamas 4002 99 90 subpozicijoje klasifikuojamiems skystiesiems tioplastams gaminti (1) | 1.1.-12.31. | 15 000 tonų | 0 % |09.2851 | ex 2907 12 00 | 10 | o-Krezolis, kurio grynumas yra ne mažesnis kaip 98,5 % masės | 1.1.-12.31. | 20 000 tonų | 0 % |09.2767 | ex 2910 90 00 | 80 | Alilo glicidilo eteris | 1.1.-12.31. | 2 500 tonų | 0 % |09.2624 | 2912 42 00 | Etilvanilinas (3-etoksi-4-hidroksibenzaldehidas) | 1.1.-12.31. | 600 tonų | 0 % |09.2972 | 2915 24 00 | Acto rūgšties anhidridas | 1.1.-12.31. | 20 000 tonų | 0 % |09.2769 | ex 2917 13 90 | 10 | Dimetilsebacatas | 1.1.-12.31. | 1 300 tonų | 0 % |09.2634 | ex 2917 19 90 | 40 | Dodekandionė rūgštis, kurios grynumas didesnis kaip 98,5 % masės | 1.1.-12.31. | 4 600 tonų | 0 % |09.2808 | ex 2918 22 00 | 10 | o-Acetilsalicilo rūgštis | 1.1.-12.31. | 120 tonų | 0 % |09.2975 | ex 2918 30 00 | 10 | Benzofenon-3,3',4,4'-tetrakarboksidianhidridas | 1.1.-12.31. | 1 000 tonų | 0 % |09.2632 | ex 2921 22 00 | 10 | Heksametilendiaminas | 1.1.-12.31. | 35 000 tonų | 0 % |09.2602 | ex 2921 51 19 | 10 | o-Fenilendiaminas | 1.1.-12.31. | 1 800 tonų | 0 % |09.2977 | 2926 10 00 | Akrilnitrilas | 1.1.-12.31. | 30 000 tonų | 0 % |09.2002 | ex 2928 00 90 | 30 | Fenilhidrazinas | 1.1.-12.31. | 1 000 tonų | 0 % |09.2917 | ex 2930 90 13 | 90 | Cistinas | 1.1.-12.31. | 600 tonų | 0 % |09.2603 | ex 2930 90 99 | 79 | Bis(3-trietoksisililpropil) tetrasulfidas | 1.1.-12.31. | 9 000 tonų | 0 % |09.2810 | 2932 11 00 | Tetrahidrofuranas | 1.1.-12.31. | 20 000 tonų | 0 % |09.2955 | ex 2932 19 00 | 60 | Flurtamonas (ISO) | 1.1.-12.31. | 300 tonų | 0 % |09.2812 | ex 2932 29 85 | 77 | Heksan-6-olidas | 1.1.-12.31. | 4 000 tonų | 0 % |09.2615 | ex 2934 99 90 | 70 | Ribonukleino rūgštis | 1.1.-12.31. | 110 tonų | 0 % |09.2945 | ex 2940 00 00 | 20 | D-ksilozė | 1.1.-12.31. | 400 tonų | 0 % |09.2908 | ex 3804 00 00 | 10 | Natrio lignosulfonatas | 1.1.-12.31. | 40 000 tonų | 0 % |09.2889 | 3805 10 90 | Sulfatinis terpentinas | 1.1.-12.31. | 20 000 tonų | 0 % |09.2935 | ex 3806 10 00 | 10 | Kanifolija ir kanifolijos rūgštys, pagamintos iš šviežių aliejingų dervų (oleorezinų) | 1.1.-12.31. | 280 000 tonų | 0 % |09.2814 | ex 3815 90 90 | 76 | Katalizatorius, sudarytas iš titano dioksido ir volframo trioksido | 1.1.-12.31. | 1 600 tonų | 0 % |09.2829 | ex 3824 90 97 | 19 | Liekanų, netirpstančių alifatiniuose angliavandeniliuose, gautų ekstrahuojant kanifoliją iš medienos, kietas ekstraktas, pasižymintis šiomis charakteristikomis: — kanifolijos rūgštis sudaro ne daugiau kaip 30 % masės, — rūgščių skaičius ne didesnis kaip 110, ir — lydymosi temperatūra ne žemesnė kaip 100° | 1.1.-12.31. | 1 600 tonų | 0 % |09.2914 | ex 3824 90 97 | 26 | Vandeninis tirpalas, turintis ne mažiau kaip 40 % sauso betaino ekstrakto ir nuo 5 % iki 30 % organinių ir neorganinių druskų | 1.1.-12.31. | 5 000 tonų | 0 % |09.2986 | ex 3824 90 97 | 76 | Tretinių aminų mišinys, kurio sudėtyje esančio: — dodecildimetilamino yra ne mažiau kaip 60 % masės, — dimetil(tetradecil)amino yra ne mažiau kaip 20 % masės, — heksadecildimetilamino yra ne mažiau kaip 0,5 % masės skirtas amino oksidams gaminti (1) | 1.1.-12.31. | 14 315 tonų | 0 % |09.2907 | ex 3824 90 97 | 86 | Miltelių pavidalo fitosterolių mišinys, kurio sudėtyje yra: — ne mažiau kaip 75 % masės sterolių, — ne daugiau kaip 25 % masės stanolių, skirtas stanolių/sterolių esterių gamybai (1) | 1.1.-12.31. | 2 500 tonų | 0 % |09.2140 | ex 3824 90 97 | 98 | Tretinių aminų mišiniai, kurių sudėtyje esantis: — N,N-dimetil-1-oktanaminas sudaro 2,0-4,0 % masės — N,N-dimetil-1-dekanamino yra ne mažiau kaip 94 % masės — N,N-dimetil-1-dodekanamino yra ne daugiau kaip 2 % masės | 1.1.-12.31. | 4 500 tonų | 0 % |09.2992 | ex 3902 30 00 | 93 | Propileno-butileno kopolimeras, kurio sudėtyje esantis propilenas sudaro ne mažiau kaip 60 %, bet ne daugiau 68 % masės, ir butilenas sudaro ne mažiau kaip 32 %, bet ne daugiau kaip 40 % masės, kurio lydymosi klampumas ne didesnis kaip 3 000 mPa esant 190° C temperatūrai (nustatyta ASTM D 3236 metodu), naudojamas kaip rišiklis produktams, klasifikuojamiems 4818 40 subpozicijoje, gaminti (1) | 1.1.-12.31. | 1 000 tonų | 0 % |09.2947 | ex 3904 69 90 | 95 | Polivinilidenfluorido milteliai, skirti metalui skirtiems dažams arba lakams gaminti (1) | 1.1.-12.31. | 1 300 tonų | 0 % |09.2604 | ex 3905 30 00 | 10 | Poli(vinilo alkoholis), dalinai acetilinto 5-(4-azido-2-sulfobenziliden)-3-(formilpropil)-rodanino natrio druska | 1.1.-12.31. | 100 tonų | 0 % |09.2616 | ex 3910 00 00 | 30 | Polidimetilsiloksanas, kurio polimerizacijos laipsnis vra 2 800 monomerų vienetų (± 100) | 1.1.-12.31. | 1 300 tonų | 0 % |09.2816 | ex 3912 11 00 | 20 | Celiuliozės acetato dribsniai, skirti naudoti gaminant celiuliozės acetato gijų gniūžtes (1) | 1.1.-12.31. | 37 000 tonų | 0 % |09.2807 | ex 3913 90 00 | 86 | Nesterilus natrio hialuronatas | 1.1.-12.31. | 110 000 g | 0 % |09.2813 | ex 3920 91 00 | 94 | Koekstruzijos būdu pagaminta trijų sluoksnių polivinilbutiralio plėvelė, neturinti laipsniškai nudažytos juostos, kurios sudėtyje yra ne mažiau kaip 29 %, bet ne daugiau kaip 31 % 2,2’-etilendioksidietil-bis(2-etilheksanoato) kaip plastifikatoriaus | 1.1.-12.31. | 2 000 000 m² | 0 % |09.2818 | ex 6902 90 00 | 10 | Ugniai atsparios plytos, kurių: — kraštas ilgesnis kaip 300 mm; — sudėtyje TiO2 sudaro ne daugiau kaip 1 % masės; — sudėtyje Al2O3 sudaro ne daugiau kaip 0,4 % masės bei — tūrio pokytis 1 700° C temperatūroje yra mažesnis kaip 9 % | 1.1.-12.31. | 75 tonų | 0 % |09.2815 | ex 6909 19 00 | 70 | Katalizatorių arba filtrų atramos iš porėtos keramikos, pagamintos visų pirma iš aliuminio ir titano oksidų; bendras tūris neviršija 65 litrų ir vienam skrespjūvio cm² tenka mažiausiai viena akutė (vienu arba abiem atvirais galais) | 1.1.-12.31. | 380 000 vienetų | 0 % |09.2628 | ex 7019 52 00 | 10 | 120 g/m²(± 10 g/m²) masės plastiku padengtas stiklo pluošto audinys, paprastai naudojamas nuo vabzdžių apsaugančioms vyniojamoms uždangoms ir rėmuose esančioms uždangoms gaminti | 1.1.-12.31. | 350 000 m² | 0 % |09.2799 | ex 7202 49 90 | 10 | Ferochromas, kurio sudėtyje esanti anglis sudaro ne mažiau kaip 1,5 % masės, bet ne daugiau kaip 4 % masės, o chromas – ne daugiaukaip 70 % masės | 1.1.-12.31. | 50 000 tonų | 0 % |09.2629 | ex 7616 99 90 | 85 | Teleskopinės rankenos iš aliuminio, skirtos kelioniniam bagažui gaminti (1) | 1.1.-12.31. | 240 000 vienetų | 0 % |09.2763 | ex 8501 40 80 | 30 | Elektrinis vienfazis kintamosios srovės kolektorinis variklis, kurio galia didesnė kaip 750 W, įėjimo galia didesnė kaip 1 600 W, bet ne didesnė kaip 2 700 W, išorinis skersmuo didesnis kaip 120 mm (± 0,2 mm), bet ne didesnis kaip 135 mm (± 0,2 mm), nominalusis greitis daugiau kaip 30 000 aps/min, bet ne daugiau kaip 50 000 aps/min, su oro įtraukimo ventiliatoriumi, skirtas naudoti vakuuminių siurblių gamybai (1) | 1.1.-12.31. | 2 000 000 vienetų | 0 % |09.2633 | ex 8504 40 81 | 30 | Elektros tinklo adapteris, kurio galia ne didesnė kaip 1 kVA, naudojamas plaukų šalinimo įtaisų gamyboje (1) | 1.1.-12.31. | 4 500 000 vienetų | 0 % |09.2620 | ex 8526 91 20 | 20 | Komplektas skirtas GPS sistemoms su pozicijos nustatymo funkcija | 1.1.-12.31. | 3 000 000 vienetų | 0 % |09.2003 | ex 8543 70 90 | 63 | Reguliuojamos įtampos dažnio generatorius, sudarytas iš aktyviųjų ir pasyviųjų elementų, sumontuotų ant spausdintinės plokštės, esančios korpuse, kurio matmenys ne didesni kaip 30 x 30 mm | 1.1.-12.31. | 1 400 000 vienetų | 0 % |09.2631 | ex 9001 90 00 | 80 | Neaptaisyti stiklo lęšiai, prizmės ir suklijuoti elementai, naudojami prekių, kurių KN kodai 9005, 9013 ir 9015, gamyboje (1) | 1.1.-12.31. | 5 000 000 vienetų | 0 % |(1) | Nuo muitų atleidžiama arba muitai sumažinami, jeigu laikomasi sąlygų, nustatytų atitinkamose Bendrijos nuostatose, numatančiose tokių prekių naudojimo muitinės priežiūrą (žr. Komisijos reglamentą (EEB) Nr. 2454/93 (OL L 253, 1993 10 11, p. 1) 291-300). |(2) | Tačiau priemonė netaikoma, jei perdirbimą vykdo mažmeninės prekybos arba viešojo maitinimo įmonės. |FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA, SKIRTA PASIŪLYMAMS, KURIŲ POVEIKIS BIUDŽETUI YRA IŠIMTINAI SUSIJĘS SU ĮPLAUKOMIS1. PASIŪLYMO PAVADINIMAS:Tarybos reglamentas, kuriuo nustatomos tam tikrų žemės ūkio ir pramonės produktų Bendrijos autonominės tarifinės kvotos ir numatomas jų administravimas.2. BIUDŽETO EILUTĖSSkyrius ir straipsnis: 12 skyriaus 120 straipsnis.2010 metams biudžete numatyta suma: 14 079 700 000 EUR (2010 m. PBP)3. FINANSINIS POVEIKISx( Pasiūlymas daro finansinį poveikį ne išlaidoms, o įplaukoms; poveikis yra toks:(mln. EUR, dešimtųjų tikslumu)Biudžeto eilutė | Įplaukos[5] | 12 mėnesių laikotarpis, kurio pradžia metai/mėnuo/diena | [2010 metai] |120 straipsnis | Poveikis nuosaviems ištekliams | 2010/01/01 | – 37,2 |4. KOVOS SU SUKČIAVIMU PRIEMONĖSĮ tarifinių kvotų administravimo nuostatas įtrauktos priemonės, būtinos užkirsti kelią sukčiavimui ir pažeidimams bei nuo jų apsisaugoti.PRIEDASProdukto aprašymas | Kvotos dydis (vienetai, tonos arba gramai) | Apskaičiuota kaina (EUR už vienetą, toną, gramą arba m²) | Muitas (%) (2010 m. BMT) | Kvotos muitas (%) | Numatomos negautos įplaukos (EUR) |09.2849 Grybai | 700 t | 751 EUR/t | 14,4 | 0 | 75 700 |09.2913 Tabakas | 6 000 t | 594 EUR/t | 11,2 | 0 | 399 168 |09.2841 Mišinys | 10 000 t | 600 EUR/t | 2,2 | 0 | 132 000 |09.2703 Vanadis | 13 000 t | 2 708 EUR/t | 5,5 | 0 | 1 936 220 |09.2806 Volframas | 12 000 t | 16 875 EUR/t | 4,6 | 0 | 9 315 000 |09.2611 Kalcis | 55 t | 33 850 EUR/t | 5,3 | 0 | 98 673 |09.2837 Metanas | 600 t | 2 557 EUR/t | 5,5 | 0 | 84 381 |09.2933 Benzenas | 2 600 t | 3 062 EUR/t | 5,5 | 0 | 437 866 |09.2950 Etanolis | 15 000 t | 733 EUR/t | 5,5 | 0 | 604 725 |09.2851 Krezolis | 20 000 t | 896 EUR/t | 2,1 | 0 | 376 320 |09.2767 Eteris | 2 500 t | 4 500 EUR/t | 5,5 | 0 | 618 750 |09.2624 Vanilinas | 600 t | 16 129 EUR/t | 5,5 | 0 | 532 257 |09.2972 Anhidridas | 20 000 t | 800 EUR/t | 5,5 | 0 | 880 000 |09.2769 Sebacatas | 1 300 t | 2 600 EUR/t | 6 | 0 | 202 800 |09.2634 Dietilditiokarbamato rūgštis | 4 600 t | 3 696 EUR/t | 6,3 | 0 | 1 071 101 |09.2808 o-acetilsalicilo rūgštis | 120 t | 2 700 EUR/t | 6,5 | 0 | 21 060 |09.2975 Benzfenonas | 1 000 t | 11 134 EUR/t | 6,5 | 0 | 723 710 |09.2632 Diaminas | 35 000 t | 1 304 EUR/t | 6,5 | 0 | 2 966 600 |09.2602 Diaminas | 1 800 t | 3 500 EUR/t | 6,5 | 0 | 409 500 |09.2977 ACN | 30 000 t | 900 EUR/t | 6,5 | 0 | 1 755 000 |09.2002 Hidrazinas | 1 000 t | 3 875 EUR/t | 6,5 | 0 | 251 875 |09.2917 Cistinas | 600 t | 14 142 EUR/t | 6,5 | 0 | 551.538 |09.2603 Sulfidai | 9 000 t | 400 EUR/t | 6,5 | 0 | 234 000 |09.2810 Furanas | 20 000 t | 1 538 EUR/t | 6,5 | 0 | 1 999 400 |09.2955 Flurtamonas | 300 t | 20 833 EUR/t | 6,5 | 0 | 406 244 |09.2812 Olidas | 4 000 t | 2 040 EUR/t | 6,5 | 0 | 530 400 |09.2615 Ribonukleorūgštis | 110 t | 150 000 EUR/t | 6,5 | 0 | 1 072 500 |09.2945 Ksilozė | 400 t | 2 100 EUR/t | 6,5 | 0 | 54 600 |09.2908 Sulfonatas | 40 000 t | 43 EUR/t | 5 | 0 | 86 000 |09.2889 Sakai | 20 000 t | 677 EUR/t | 3,2 | 0 | 433 280 |09.2935 Kanifolija | 280 000 t | 33 EUR/t | 5 | 0 | 462 000 |09.2814 Katalizatorius | 1 600 t | 4 500 EUR/t | 6,5 | 0 | 468 000 |09.2829 Ekstraktas | 1 600 t | 4 600 EUR/t | 6,5 | 0 | 478 400 |09.2914 Tirpalas | 5 000 t | 350 EUR/t | 6,5 | 0 | 113 750 |09.2986 Aminai | 14 315 t | 1 470 EUR/t | 6,5 | 0 | 1 367 798 |09.2907 Steroliai | 2 500 t | 13 500 EUR/t | 6,5 | 0 | 2 193 750 |09.2140 Aminai | 4 500 t | 2 222 EUR/t | 6,5 | 0 | 649 935 |09.2992 Kopolimeras | 1 000 t | 2 075 EUR/t | 6,5 | 0 | 134 875 |09.2947 Fluoridas | 1 300 t | 9 000 EUR/t | 6,5 | 0 | 760 500 |09.2604 Alkoholis | 100 t | 16 666 EUR/t | 6,5 | 0 | 108 329 |09.2616 Siloksanas | 1 300 t | 3 253 EUR/t | 6,5 | 0 | 274 879 |09.2816 Dribsniai | 37 000 t | 933 EUR/t | 6,5 | 0 | 2 243 865 |09.2807 Hialuronatas | 110 000 g | 173 081 EUR/kg | 6,5 | 0 | 1 237 529 |09.2813 Plėvelė | 2 000 000 m² | 6 EUR/m² | 6,1 | 0 | 732 000 |09.2818 Plytos | 75 t | 18 000 EUR/t | 2 | 0 | 27 000 |09.2815 Atramos | 380 000 vnt. | 100 EUR/vnt. | 5 | 0 | 1 900 000 |09.2628 Raizginys | 350 000 m² | 1 EUR/m² | 7 | 0 | 24 500 |09.2799 Ferochromas | 50 000 t | 1 611 EUR/t | 7 | 0 | 5 638 500 |09.2629 Rankenos | 240 000 vnt. | 2,32 EUR/vnt. | 6 | 0 | 33 408 |09.2763 Varikliai | 2 000 000 vnt. | 4,80 EUR/vnt. | 2,7 | 0 | 259 200 |09.2633 Adapteriai | 4 500 000 vnt. | 1,02 EUR/vnt. | 3,3 | 0 | 151 470 |09.2620 GPS | 3 000 000 vnt. | 10,36 EUR/vnt. | 3,7 | 0 | 1 149 960 |09.2003 Generatoriai | 1 400 000 vnt. | 10 EUR/vnt. | 3,7 | 0 | 518 000 |09.2631 Lęšiai | 5 000 000 vnt. | 2,50 EUR/vnt. | 2,9 | 0 | 362 500 |Bendros per vienerių metų kvotos laikotarpį negautos įplaukos:(49 550 816 EUR – 12 387 704 EUR) = 37 163 112 EUR neto.[1] OL L 253, 1993 10 11, p. 1.[2] OL L 256, 1987 9 7, p. 1.[3] OL L 345, 1996 12 31, p. 1.[4] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.[5] Tradicinių nuosavų išteklių atveju (žemės ūkio mokesčiai, cukraus mokesčiai, muitai) turi būti nurodytos grynosios sumos, t. y. bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52010PC0053

Pasiūlymas Tarybos reglamentas (ES) Nr. .../.... kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 479/2009 nuostatos dėl statistinių duomenų kokybės atsižvelgiant į perviršinio deficito procedūrą  /* KOM/2010/0053 galutinis - NLE 2010/0035 */

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.2.15KOM(2010)53 galutinis2010/0035 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. .../....kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 479/2009 nuostatos dėl statistinių duomenų kokybės atsižvelgiant į perviršinio deficito procedūrąAIŠKINAMASIS MOMERANDUMASES fiskalinės priežiūros sistemos pagrindas nustatytas sutartyse ir ji išsamiau paaiškinta ES teisės aktuose, visų pirma nustatant fiskalinės statistikos kokybės reikalavimus dėl perviršinio deficito procedūros (toliau – PDP). Fiskalinės statistikos sistemoje esančių duomenų kokybė pirmiausia priklauso nuo to, ar valstybės narės tinkamai įgyvendina su PDP susijusius teisės aktus, kaip antai Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2223/96[1] (ESS 95) ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 479/2009[2], kuriais nustatoma statistikos informacijos sistema dėl standartų, apibrėžčių ir apskaitos nuostatų. Komisijai pavesta tikrinti pateiktų fiskalinių duomenų kokybę. Reglamento (EB) Nr. 479/2009 8 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad Komisija (Eurostatas) reguliariai įvertina valstybių narių pateiktų faktinių duomenų ir juos pagrindžiančių pagal ESS 95 parengtų valdžios sektoriaus sąskaitų kokybę. Kokybiški faktiniai duomenys reiškia apskaitos taisyklių laikymąsi, išsamumą, patikimumą, statistinių duomenų pateikimą laiku ir jų nuoseklumą. Be to, pagal Reglamento (EB) Nr. 479/2009 8 straipsnio 2 dalį valstybės narės nedelsdamos pateikia Komisijai (Eurostatui) reikalingą statistikos informaciją, kuri būtina duomenų kokybei įvertinti, nepažeidžiant nuostatų dėl statistinių duomenų konfidencialumo.Atsižvelgdama į Graikijos atvejį 2004 m. ir vėliau gavusi Tarybos prašymą sugriežtinti pateiktų fiskalinių duomenų kokybės stebėseną, 2005 m. Komisija pasiūlė iš dalies pakeisti galiojantį teisės aktą, t. y. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3605/93, kuriuo reglamentuojama su PDP susijusių duomenų kokybė. 2005 m. Komisijos siūlomais pakeitimais[3] buvo siekiama didinti su PDP susijusių statistinių duomenų skaidrumą ir tuo tikslu stiprinti Eurostato galias, susijusias su duomenų kokybe. Visų pirma Komisija pasiūlė nustatyti „nuodugnaus patikrinimo vizitus“. Kartu su bendru reikalavimu valstybėms narėms suteikti Komisijai (Eurostatui) galimybę gauti informaciją, kuri būtina duomenų kokybei įvertinti, pasiūlymu buvo siekiama didinti su duomenų kokybe susijusią kompetenciją. Tačiau Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2103/2005[4] Komisijai suteiktos papildomos priemonės buvo labiau ribotos nei tos, kurių buvo prašyta iš pradžių. Visų pirma nėra jokio bendro valstybių narių įsipareigojimo suteikti Komisijai (Eurostatui) galimybę gauti visą informaciją, kuri būtina duomenų kokybei įvertinti, o vizitai metodologijos tikslais (nuo teisės akto priėmimo rengiami tik vienoje valstybėje narėje) yra taikomi tik statistikos sričiai.Atsižvelgiant į naujausius pokyčius ir, visų pirma, 2009 m. spalio mėn. paskelbtą Graikijos valdžios sektoriaus deficitą bei skolos statistiką[5], paaiškėjo, kad šie apribojimai yra didesni ir kad dabartine fiskalinės statistikos sistema tiek, kiek būtina, nesumažinamas, pvz., pavojus dėl Komisijai teikiamų neteisingų ar netikslių duomenų.Nesiimant veiksmų šiam trūkumui pašalinti, dėl tokių atvejų, kai atskiros valstybės nesilaiko taisyklių, toliau bus keliamas pavojus, susijęs su valdymo sistemos patikimumu, kurį užtikrina šios sistemos Europos ir valstybių narių dalyviai. Dėl to šiuo etapu yra tikslinga ir būtina pasiūlyti tam tikrus fiskalinės statistikos valdymo sistemos pakeitimu. Keičiamo reglamento tikslas – sudaryti sąlygas Komisijai ir valstybėms narėms veiksmingiau bendradarbiauti gerinant valdžios sektoriaus finansų statistikos kokybę ir patikimumą, remiantis dviejų ramsčių metodu: pirma, dažniau rengiami reguliarūs išsamaus tikrinimo vizitai statistikos tikslais, atsižvelgiant į standartinę PDP; antra, atlikus rizikos vertinimą ir nustačius tam tikras dideles problemas, Eurostatas gali surengti papildomus vizitus metodologijos tikslais.Todėl siekdama pašalinti esamus trūkumus Komisija mano, jog reikia siūlyti papildyti galiojančias taisykles, kad būtų sustiprintos duomenų stebėsenos priemonės. Tačiau vizitai metodologijos tikslais bus rengiami tik tais atvejais, kai nustatomas rimtas pavojus ar galimos problemos dėl duomenų kokybės, kaip tai jau yra daroma pagal galiojančius teisės aktus.Kadangi Eurostatas kaip statistikos institucija privalo turėti teisę faktiškai tikrinti pateiktus duomenis, būtina keliais atžvilgiais papildyti dabartinę sistemą. Visų pirma būtina pripažinti Eurostato teisę tiesiogiai tikrinti viešąsias sąskaitas, kai kyla rimtų abejonių dėl nacionalinės statistikos institucijos pateiktų statistinių duomenų patikimumo, ir atitinkamą nacionalinių valdžios institucijų įsipareigojimą saugoti ir teikti visus susijusius informacijos šaltinius. Be to, būtina, kad valstybės narės užtikrintų nacionalinių apskaitos ekspertų pagalbą, taip pat ir rengiant vizitus metodologijos tikslais.2010/0035 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. .../....kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 479/2009 nuostatos dėl statistinių duomenų kokybės atsižvelgiant į perviršinio deficito procedūrąEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 14 dalį,atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,atsižvelgdama į specialią teisėkūros procedūrą,kadangi(1) Biudžeto priežiūros patikimumas itin priklauso nuo patikimos biudžeto statistikos. Svarbiausia, kad valstybių narių pagal Reglamentą (EB) Nr. 479/2009 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo[6] pateikti duomenys būtų kokybiški.(2) Europos Sąjungos fiskalinės statistikos valdymo sistema buvo toliau plėtojama, o institucinė struktūra buvo atnaujinta per keletą paskutinių metų, visų pirma tam, kad Komisija (Eurostatas) galėtų geriau stebėti valdžios sektoriaus sąskaitas.(3) Peržiūrėta fiskalinės statistikos valdymo sistema apskritai veikė gerai ir ja pasiekta gerų rezultatų, susijusių su svarbių fiskalinių duomenų apie valdžios sektoriaus deficitą ir skolą teikimu. Visų pirma valstybės narės daugiausia įrodė, kad glaudžiai ir sąžiningai bendradarbiauja ir gali teikti kokybiškus fiskalinius duomenis.(4) Tačiau iš naujausių pokyčių taip pat aiškiai matyti, kad dabartine fiskalinės statistikos valdymo sistema vis dar tiek, kiek būtina, nesumažinamas pavojus dėl Komisijai tyčia pateikiamų neteisingų ar netikslių duomenų.(5) Atsižvelgiant į tai, Komisija (Eurostatas) turėtų turėti papildomų teisių gauti išsamesnės informacijos, kuri būtina duomenų kokybei įvertinti.(6) Vizitų metodologijos tikslais valstybėje narėje, kurios statistinė informacija tikrinama, metu Komisija (Eurostatas) turėtų turėti teisę gauti centrinės, regioninės, vietinės ir socialinės apsaugos valdžios sektoriaus vienetų sąskaitas, įskaitant pagrindžiančią išsamią apskaitos informaciją, atitinkamus statistinius tyrimus ir klausimynus bei kitą susijusią informaciją, laikantis teisės aktų dėl duomenų apsaugos ir statistinių duomenų konfidencialumo.(7) Atskirų valdžios sektoriaus vienetų ir valdžios sektoriui nepriklausančių viešųjų įstaigų viešosios sąskaitos turėtų būti pagrindinis kontrolės tikslas, o viešosios sąskaitos turėtų būti vertinamos atsižvelgiant į jų naudojimą statistiniais tikslais.(8) Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad pareigūnai, atsakingi už faktinių duomenų pateikimą Komisijai (Eurostatui) ir už duomenis pagrindžiančias valdžios sektoriaus sąskaitas, visapusiškai laikytųsi įsipareigojimų, susijusių su statistikos principais.(9) Todėl Reglamentas (EB) Nr. 479/2009 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamentas (EB) Nr. 479/2009 iš dalies keičiamas taip:1) Įterpiamas toliau nurodytas 2a straipsnis:„2a straipsnis„Galimybė gauti“ – galimybė susipažinti su visais svarbiais dokumentais gaunant jų kopiją arba vietoje, įskaitant, jei įmanoma, elektroninę kopiją, ir gauti visą svarbią informaciją. Prašomi dokumentai ir informacija pateikiami nedelsiant ir, jei įmanoma, jie yra lengvai gaunami iš turimų registrų arba šaltinių.2) 8 straipsnio 2 dalis pakeičiama šiuo tekstu:„2. Valstybės narės kuo skubiau suteikia Komisijai (Eurostatui) galimybę gauti visą reikalingą informaciją, kuri būtina duomenų kokybei įvertinti, įskaitant statistikos informaciją, kaip antai nacionalinių sąskaitų duomenys, duomenų šaltinių ir metodų aprašai, pranešimo pagal perviršinio deficito procedūrą lentelės, su pranešimais susiję papildomi klausimynai ir paaiškinimai.Klausimynų formatą nustato Komisija (Eurostatas), pasikonsultavusi su Pinigų, finansų ir mokėjimų balanso statistikos komitetu (toliau – PFBK).“3) 11 straipsnio 3 dalis pakeičiama šiuo tekstu:„3. Vizitai metodologijos tikslais yra skirti stebėti procesus ir tikrinti sąskaitas, kuriomis pagrindžiami pateikti faktiniai duomenys, ir padaryti išsamias išvadas dėl pateikiamų duomenų kokybės, kaip apibrėžta 8 straipsnio 1 dalyje.Vizitai metodologijos tikslais rengiami tik išskirtiniais atvejais, kai aiškiai nustatytas didelis pavojus ar problemos dėl duomenų kokybės.“4) 12 straipsnio 1 dalis pakeičiama šiuo tekstu:„1. Komisijos (Eurostato) prašymu valstybės narės suteikia jai nacionalinių sąskaitų ekspertų pagalbą, taip pat ir rengiant vizitus metodologijos tikslais. Atlikdami pareigas šie ekspertai teikia nepriklausomą nuomonę. Šių nacionalinės apskaitos ekspertų sąrašas sudaromas remiantis nacionalinių institucijų, atsakingų už pranešimų apie perviršinį deficitą teikimą, Komisijai (Eurostatui) siunčiamais pasiūlymais.Komisija nustato taisykles ir procedūras, susijusias su ekspertų atranka ir jų darbo sąlygomis.“5) 12 straipsnio 2 dalis pakeičiama šiuo tekstu:„2. Vizitų metodologijos tikslais metu Komisija (Eurostatas) turi teisę gauti visų centrinės, regioninės, vietinės ar socialinės apsaugos valdžios sektoriaus vienetų sąskaitas, įskaitant nuostatas dėl pagrindžiančios išsamios apskaitos informacijos, kaip antai sandoriai ir balansai, atitinkamus statistinius tyrimus ir klausimynus bei kitą susijusią informaciją, kaip antai analitiniai dokumentai ir kitų viešųjų įstaigų apskaitos duomenys.Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, reikalingų palengvinti vizitus metodologijos tikslais. Šie vizitai gali būti rengiami nacionalinėse institucijose, kurios dalyvauja pateikiant duomenis, susijusius su perviršinio deficito procedūra, ir visose tarnybose, kurios tiesiogiai ar netiesiogiai susijusios su valdžios sektoriaus sąskaitų ir duomenų, susijusių su valdžios sektoriaus skola, rengimu. Valstybės narės užtikrina, kad tos nacionalinės institucijos bei tarnybos ir, prireikus, jų nacionalinės institucijos, atsakingos už viešųjų sąskaitų kontrolę, suteiktų Komisijos pareigūnams ar kitiems 1 dalyje nurodytiems ekspertams pagalbą, reikalingą jų pareigoms atlikti, taip pat ir pateikiant turimus dokumentus, pagrindžiančius pateiktus duomenis apie faktinį biudžeto deficitą ir skolą bei tuos duomenis pagrindžiančias valdžios sektoriaus sąskaitas. Konfidencialūs nacionalinės statistikos sistemos duomenys pateikiami tik Komisijai (Eurostatui).“6) 16 straipsnio 2 dalis pakeičiama šiuo tekstu:„2. Valstybės narės imasi tinkamų priemonių užtikrinti, kad pareigūnai, atsakingi už faktinių duomenų pateikimą Komisijai (Eurostatui) ir už duomenis pagrindžiančias valdžios sektoriaus sąskaitas, yra atskaitingi ir veikia pagal 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 223/2009 dėl statistikos* 2 straipsnį. Šios priemonės turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. Apie šias priemones valstybės narės praneša Komisijai ne vėliau kaip iki 2011 m. gruodžio 31 d. ir nedelsdamos ją informuoja apie vėlesnius šių priemonių pakeitimus.“2 straipsnisĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos._______________________( OL L 87, 2009 3 31, p. 164.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasFINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA1. PASIŪLYMO PAVADINIMASPasiūlymas dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 479/2009 nuostatos dėl statistinių duomenų kokybės atsižvelgiant į perviršinio deficito procedūrą.2. VEIKLA GRINDŽIAMO VALDYMO IR VEIKLA GRINDŽIAMO BIUDŽETO SUDARYMO SISTEMAAtitinkama politikos sritis ir susijusi (-ios) veiklos rūšis (-ys):Statistika (statistinės informacijos rengimas, politikos strategija ir koordinavimas, administracinė parama)3. BIUDŽETO EILUTĖS3.1. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės bei administracinės pagalbos eilutės (buvusios BA eilutės)) su pavadinimais:29.0203 2008–2012 m. Bendrijos statistikos programa29.010401 Statistinės informacijos politika. Administracinio valdymo išlaidos3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmėNenustatyta3.3. Biudžeto ypatybės:Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija |29.020101 | NPI | DIF[7] | NE | TAIP | NE | Nr. 1 |29.010401 | NPI | NDIF[8] | NE | TAIP | NE | Nr. 1 |4. IŠTEKLIŲ APŽVALGA4.1. Finansiniai ištekliai4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinėmln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. ir vėliau | Iš viso |Veiklos išlaidos |Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1 | a |Mokėjimų asignavimai (MA) | b |Į orientacinę sumą įskaičiuotos administracinės išlaidos |Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | 8.2.4 | c | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |ORIENTACINĖ SUMA, IŠ VISO |Įsipareigojimų asignavimai | a+c |Mokėjimų asignavimai | b+c |Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos |Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5 | d | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 |Į orientacinę sumą neįskaičiuotos prie žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų nepriskiriamos administracinės išlaidos (NDIF) | 8.2.6 | e | 0,19 | 0,24 | 0,24 | 0,24 | 0,24 | 0,24 | 1,39 |* Komandiruočių išlaidos4.1.2. Suderinamumas su finansiniu programavimu( Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą.4.1.3. Finansinis poveikis pajamoms( Pasiūlymas neturi finansinio poveikio pajamoms.4.2. Žmogiškųjų išteklių visos darbo dienos ekvivalentas (įskaitant pareigūnus, laikinuosius ir išorės darbuotojus – išsami informacija pateikta 8.2.1. punkte)Metų poreikiai | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. ir vėliau |Iš viso žmogiškųjų išteklių | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 |5. YPATYBĖS IR TIKSLAI5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai tikslaiNaujausi pokyčiai ir, visų pirma, paskelbtas Graikijos valdžios sektoriaus deficitas bei skolos statistika[9] parodė, kad dabartine fiskalinės statistikos sistema tiek, kiek būtina, nesumažinamas, pvz., pavojus dėl Komisijai pateikiamų neteisingų ar netikslių duomenų.Nesiimant veiksmų šiam trūkumui pašalinti, dėl tokių atvejų, kai atskiros valstybės nesilaiko taisyklių, toliau bus keliamas pavojus valdymo sistemos patikimumui, kurį užtikrina šios sistemos Europos ir valstybių narių lygmens dalyviai. Todėl atrodo, kad šiuo etapu yra tikslinga ir būtina pasiūlyti tam tikrus fiskalinės statistikos valdymo sistemos pakeitimus.5.2. Papildoma nauda, sukurta dalyvaujant Bendrijai, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sąveikaKomisijos pagrindinė tiesioginė atsakomybė yra analizuoti ir vertinti deficito ir skolos duomenis, kad būtų tinkamai įgyvendintas Stabilumo ir augimo paktas, ir teikti perviršinio deficito procedūros statistinius duomenis, pagrįstus valstybių narių ir šalių kandidačių pateiktais duomenimis. Tai yra svarbus Komisijos vaidmuo atsižvelgiant į tai, kad suinteresuotoji šalis yra valstybės narės.Toks aktyvesnis Bendrijos dalyvavimas taip pat padės suderinti nacionalinius metodus ir geriau išnaudoti esamus ryšius, į vizitus metodologijos tikslais įtraukiant kitų valstybių narių ekspertus.5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į veikla grindžiamo valdymo sistemąKomisijos pagrindinė atsakomybė yra teikti nepriklausomą nuomonę dėl duomenų kokybės remiantis prie Mastrichto sutarties pridėtu protokolu ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 479/2009. Pagrindinis tikslas būtų nustatyti nacionalinių biudžeto statistikos rengimo sistemų kontrolės priemones ir sumažinti atvejų, kai pateikiami neteisingi deficito ir skolos duomenys (pvz., Graikijos atvejai 2004 m. ir 2009 m.), skaičių.Manoma, kad taikant patikimesnį ir nuoseklesnį būdą duomenų kokybė taps geresnė. Tinkamas sistemos struktūrinių trūkumų (sisteminės rizikos) ir nepatikimų duomenų nustatymas reikš pažangą. Bus naudojami du pagrindiniai rodikliai – išlygų ir duomenų pakeitimų Eurostato pranešimuose spaudai apie PDP skaičius ir vizitų metodologijos tikslais skaičius.5.4. Įgyvendinimo metodas (orientacinis)( Centralizuotasis valdymas( tiesioginis, vykdomas Komisijos6. STEBĖSENA IR VALDYMAS6.1. Stebėsenos sistemaPateiktų duomenų kokybė bus tikrinama pagal Reglamentu (EB) Nr. 2223/96 (ESS 95) nustatytos Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų Bendrijoje sistemos, kuri yra statistinių duomenų pranešimo ir teikimo atsižvelgiant į perviršinio deficito procedūrą pagrindas, nuostatas. Valstybių narių ir šalių kandidačių nustatytos statistikos sistemos bus tikrinamos pagal tas sistemas, kuriomis jau teikiami kokybiški duomenys, kaip nurodyta elgesio kodekse. Komisijai, Parlamentui ir Tarybai bus reguliariai teikiamos ataskaitos dėl sistemų veikimo ir stebėsenos proceso rezultatų (šalys, kuriose surengti vizitai, nustatytos problemos ir numatyti sprendimai).6.2. Vertinimas6.2.1. Ex-ante vertinimasPer paskutinius Tarybos posėdžius buvo padaryta išvada, kad toliau reikia gerinti statistinių duomenų nepriklausomumą ir kokybę, ir paprašyta Komisijos pateikti su šia sritimi susijusių pasiūlymų.6.2.2. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex-post vertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis)Tai nauja intervencinė priemonė.6.2.3. Būsimo vertinimo sąlygos ir dažnumasEurostatas reguliariai vertins viešųjų finansų duomenų, kurie būtini Sutarčių taikymui, teikimo sistemos tinkamumą.7. KOVOS SU SUKČIAVIMU PRIEMONĖSPats pasiūlymas gali būti laikomas, inter alia , priemone, kuria nustatoma ir sumažinama tikimybė, kad valstybės narės ir (arba) šalys kandidatės nesilaiko nustatytų taisyklių. Be to, siekiant toliau užtikrinti tikrinimo nepriklausomumą ir nuoseklumą, bus nustatyta politika dėl griežtos darbuotojų, vykstančių į vizitus metodologijos tikslais į tam tikras valstybes nares ir šalis kandidates, rotacijos.8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS8.1. Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal finansines išlaidas8.2. Administracinės išlaidos8.2.1. Žmogiškųjų išteklių skaičius ir rūšisEtatų rūšys | Darbuotojai, skiriami priemonei valdyti iš esamų ir (arba) papildomų išteklių (etatų arba visos darbo dienos ekvivalentų skaičius) |2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. |Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai[10] (29 01 01) | A*/AD | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 |B*, C*/AST | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |Darbuotojai, finansuojami[11] pagal 29 01 02 01 str. (deleguotieji nacionaliniai ekspertai) | 9 | 9 | 9 | 9 | 9 | 9 |Darbuotojai, finansuojami[12] pagal 29 01 02 02 str. (pagal sutartis dirbantys darbuotojai) | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 |IŠ VISO | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 |Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus finansuojami iš šios priemonės administravimui jau skirtų ir (arba) generaliniame direktorate perskirstytų lėšų ir tam tikrais atvejais papildomų lėšų, kurių administruojančiam generaliniam direktoratui gali būti skirta pagal metinių asignavimų tvarką atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymasPrašomi žmogiškieji ištekliai bus priskirti prie naujos užduoties, kuri Tarybos reglamentu bus pavesta Komisijai – nuodugnaus patikrinimo vizitų metodologijos tikslais valstybėse narėse rengimas ir dažnesni reguliarūs vizitai. Vizitai metodologijos tikslais bus rengiami tais atvejais, kai bus įrodymų ar kils įtarimų, kad valstybei narei svarbiu metu pagal SAP ir PDP pateikti neteisingi duomenys (pvz., prieš prisijungiant prie euro zonos).Atskirų valdžios sektoriaus vienetų ir valdžios sektoriui nepriklausančių viešųjų įstaigų viešosios sąskaitos turėtų būti pagrindinis audito tikslas, o viešosios sąskaitos turėtų būti tikrinamos atsižvelgiant į jų naudojimą statistiniais tikslais. Tiksliau, ataskaitų teikimo tikslas bus šie klausimai ir (arba) procesai:– tikslus duomenų perdavimas iš duomenų šaltinių į nacionalines sąskaitas ir PDP lenteles;– pagrindžiančios išsamios informacijos, įskaitant sandorių, vertinimas;– nurodymas, kuriuos duomenų šaltinius auditoriai tikrina nacionaliniu lygmeniu (auditą atlieka pripažinta nepriklausoma audito įstaiga). Tai yra būtina, nes atliekant vertinimą būtų galima daugiausia dėmesio skirti nacionaliniu lygmeniu auditorių dar netikrintoms sritims. Kalbant apie auditorių netikrintas sritis, reikėtų nustatyti kitus patikimus šaltinius;– skatinimas priimti viešosios apskaitos standartus – teikti prašomą pagalbą valstybėms narėms pereinant prie viešosioms sąskaitoms taikomos auditorių patikrintų duomenų ir kaupiamosios apskaitos sistemos, pageidautina laikantis tarptautinių standartų.8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai( Etatai, kurių bus prašoma kitų skyrimo procedūrų metu.( Etatai, kurie bus perskirstyti generaliniame direktorate atlikus tikrinimą, kuris bus baigtas iki 2010 m. liepos pabaigos.8.2.4. Į orientacinę sumą įskaičiuotos kitos administracinės išlaidos (XX 01 04/05 – Administracinio valdymo išlaidos)Netaikoma8.2.5. Į orientacinę sumą neįskaičiuotos finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidosmln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Žmogiškųjų išteklių rūšis | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. ir vėliau |Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (29 01 01) | 0,732 | 0,732 | 0,732 | 0,732 | 0,732 | 0,732 |Darbuotojai, finansuojami pagal 29 01 02 01 str. ir 29 01 02 02 str. (deleguotieji nacionaliniai ekspertai ir pagal sutartis dirbantys darbuotojai) | 0,977 | 0,977 | 0,977 | 0,977 | 0,977 | 0,977 |Iš viso išlaidų žmogiškiesiems ištekliams ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 |Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji darbuotojaiAtsižvelgiant į apskaičiuotas vidutines išlaidas nuolatiniam pareigūnui, kurios sudaro 122 000 eurų per metus, iš viso išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos (neįskaičiuotos į orientacinę sumą) sudaro 732 000 eurų per metus.Apskaičiuota – Darbuotojai, finansuojami pagal 29 01 02 01 str.Atsižvelgiant į apskaičiuotas vidutines išlaidas Europos Sąjungos biudžeto deleguotajam nacionaliniam ekspertui, kurios sudaro 73 000 eurų per metus, iš viso išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos (neįskaičiuotos į orientacinę sumą) darbuotojams, finansuojamiems pagal 29 01 02 str., sudaro 657 000 eurų per metus.Atsižvelgiant į apskaičiuotas vidutines išlaidas pagal sutartį dirbančiam darbuotojui, kurios sudaro 64 000 eurų per metus, iš viso išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos (neįskaičiuotos į orientacinę sumą) darbuotojams, finansuojamiems pagal 29 01 02 str., sudaro 320 000 eurų per metus.Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus finansuojami iš šios priemonės administravimui jau skirtų ir (arba) generaliniame direktorate perskirstytų lėšų ir tam tikrais atvejais papildomų lėšų, kurių administruojančiam generaliniam direktoratui gali būti skirta pagal metinių asignavimų tvarką atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.8.2.6. Kitos į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidosmln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) |n metai | n + 1 metai | n + 2 metai | n + 3 metai | n + 4 metai | n + 5 metai ir vėliau | IŠ VISO |29 01 02 11 01 – Komandiruotės | 0,05 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,55 |29 01 02 11 02 – Susitikimai ir konferencijos | 0,14 | 0,14 | 0,14 | 0,14 | 0,14 | 0,14 | 0,84 |29 01 02 11 03 – Komitetai |29 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos |29 01 02 11 05 – Informacinės sistemos |2 Iš viso kitų valdymo išlaidų (29 01 02 11) |3 Kitos administravimui priskiriamos išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę) |Iš viso administracinių išlaidų, nepriskiriamų žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,19 | 0,24 | 0,24 | 0,24 | 0,24 | 0,24 | 1,39 |Administracinių asignavimų poreikiai bus finansuojami iš šios priemonės administravimui jau skirtų ir (arba) generaliniame direktorate perskirstytų lėšų ir tam tikrais atvejais papildomų lėšų, kurių administruojančiam generaliniam direktoratui gali būti skirta pagal metinių asignavimų tvarką atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.[1] 1996 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2223/96 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Bendrijoje (OL L 310, 1996 11 30, p. 1).[2] 2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 479/2009 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo (kodifikuota redakcija) (OL L 145, 2009 6 10, p. 1).[3] COM(2005)71.[4] 2005 m. gruodžio 12 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2103/2005 iš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 3605/93 nuostatas, susijusias su statistinių duomenų kokybe, taikant perviršinio deficito procedūrą (OL L 337, 2005 12 22, p. 1).[5] 2010 m. sausio 8 d. Komisijos ataskaita dėl Graikijos valdžios sektoriaus deficito ir skolos statistikos (COM(2010)1, galutinis).[6] OL L 145, 2009 6 10, p. 1.[7] Diferencijuotieji asignavimai.[8] Nediferencijuotieji asignavimai, toliau – NDIF.[9] 2010 m. sausio 8 d. Komisijos ataskaita dėl Graikijos valdžios sektoriaus deficito ir skolos statistikos (COM(2010)1, galutinis).[10] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[11] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[12] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.