               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 06 01
            COM(2017) 258 final
            2017/0104(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl Europos Sąjungos ir Oro navigacijos saugos Afrikoje ir Madagaskare agentūros (ASECNA) bendradarbiavimo susitarimo dėl palydovinės navigacijos plėtros ir susijusių paslaugų teikimo ASECNA kompetencijos teritorijoje civilinės aviacijos reikmėms sudarymo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindas ir tikslai

               Šio Tarybos sprendimo pasiūlymo tikslas yra, atsižvelgiant į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 6 dalies nuostatas, suteikti įgaliojimus Sąjungos vardu sudaryti Europos Sąjungos ir Oro navigacijos saugos Afrikoje ir Madagaskare agentūros (ASECNA)
                  1
                bendradarbiavimo susitarimą dėl palydovinės navigacijos plėtros ir susijusių paslaugų teikimo ASECNA kompetencijos teritorijoje civilinės aviacijos reikmėms. Sprendimas atitinka Reglamentą (ES) Nr. 1285/2013, kuris yra Europos palydovinės navigacijos programų pagrindinis dokumentas ir kurio 29 straipsnyje nustatyta, kad Sąjunga gali sudaryti susitarimus dėl GALILEO ir EGNOS programų su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis.

               Europos Sąjungos ir Afrikos bendradarbiavimas palydovinės navigacijos srityje prasidėjo, kai 2010 m. lapkričio mėn. Tripolyje vykusiame trečiajame Afrikos ir ES aukščiausiojo lygio susitikime buvo priimtas 2011–2013 m. veiksmų planas dėl Afrikos ir ES strateginės partnerystės. Bendradarbiavimo poreikis šioje srityje patvirtintas 2014–2017 m. veiksmų gairėse, priimtose 2014 m. balandžio mėn. vykusiame Afrikos ir ES aukščiausiojo lygio susitikime.

               Tyrimai atskleidė reikšmingą socialinę ir ekonominę naudą Afrikos žemynui. Bendradarbiavimas taip pat naudingas Europos kosmoso pramonei – ji galės išplėsti rinką į Afriką, ir tokiu būdu tobulinti savo technologijas, diegti naują infrastruktūrą ir naudoti su palydovine navigacija susijusias paslaugas
                  2
               .

               2014 m. rugsėjo 25 d. Konkurencingumo taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija (COM(2014) 260), suteikė Komisijai teisę Sąjungos vardu tartis su ASECNA dėl tarptautinio susitarimo, kuriuo nustatomos palydovinės signalų tikslinimo sistemos (SBAS), pagrįstos Europos palydovinės navigacijos programa EGNOS, paslaugų teikimo sąlygos Afrikoje. Derybos prasidėjo 2015 m. kovo mėn. Jos baigtos 2016 m. balandžio mėn. susitarimo projektu, kuriuo nustatomas bendradarbiavimo pagrindas, reikalingas autonominei, bet Europos sistema EGNOS pagrįstai sistemai SBAS diegti ir eksploatuoti ASECNA kompetencijos teritorijoje. Atsižvelgiant į Tarybos suteiktą įgaliojimą, susitarimas apima techninę dalį, be to, jame aptariami finansavimo ir valdymo klausimai.

               2016 m. lapkričio 21 d., remdamasi 2016 m. rugsėjo 12 d. Komisijos pasiūlymu (COM(2016)574), Taryba priėmė Sprendimą (ES) 2016/2234
                  3
               , kuriuo ji įgaliojama Sąjungos vardu pasirašyti susitarimą. Europos Sąjunga ir ASECNA susitarimą oficialiai pasirašė Briuselyje 2016 m. gruodžio 5 d.

               •Derėjimas su galiojančiomis šios politikos srities nuostatomis ir kitomis Sąjungos politikos sritimis

               Europos palydovinės navigacijos programos yra labai svarbi Europos Sąjungos transporto, ypač oro transporto, politikos dalis. Jos labai prisideda prie oro navigacijos paslaugų saugos ir tęstinumo didinimo, taip pat šių paslaugų ekonominių ir aplinkosaugos aspektų gerinimo. Šios programos skatintos tarptautiniu mastu, visų pirma sudarius bendradarbiavimo susitarimus su tokiomis šalimis kaip Jungtinės Amerikos Valstijos, Kinija, Pietų Korėja ir Izraelis.

               Atsižvelgdamos į naudą, kurią tiek Europai, tiek Afrikai teikia palydovinės navigacijos paslaugų plėtra Afrikos žemyne, Europos Sąjunga ir Afrika jau ne vienus metus aktyviai bendradarbiauja šioje srityje ir priėmė daug politinių iniciatyvų, tarp jų šias:

                  •
                        Orientacinės grupės pareiškimas Europos Komisijos ir Afrikos Sąjungos Komisijos kolegijų susitikimui dėl Afrikos ir ES strateginės partnerystės infrastruktūros (Adis Abeba, 2016 m. vasario 25–26 d.);

                  •
                        Veiksmų gairės (2014–2017 m.), priimtos ketvirtajame Afrikos ir ES aukščiausiojo lygio susitikime (Briuselis, 2014 m. balandžio 2 ir 3 d.);

                  •
                        Bendras įmonių pareiškimas, priimtas 5-ajame ES ir Afrikos verslo forume (Briuselis, 2014 m. balandžio 1 d.);

                  •
                        Bendroji pozicija, priimta Viduržemio jūros sąjungos transporto ministrų konferencijoje (Briuselis, 2013 m. lapkričio 14 d.);

                  •
                        2011 m. kovo 8 d. bendras komunikatas Europos Vadovų Tarybai, Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES ir Viduržemio jūros regiono šalių partnerystė siekiant demokratijos ir bendros gerovės“, KOM(2011) 200 galutinis;

                  •
                        2010 m. birželio 14 d. Komisijos komunikatas „Pasaulinės navigacijos palydovų sistemos (GNSS) taikymo veiksmų planas“, KOM(2010) 308 galutinis;

                  •
                        Aukščiausiojo lygio susitikimo išvados tema „Erdvė Afrikos piliečiams“; susitikimą 2010 m. rugsėjo 16 d. surengė ES pirmininkavusi Belgija;

                  •
                        jo Kosmoso tarybos posėdžio rezoliucija „Pasauliniai uždaviniai: visapusiškai pasinaudoti Europos kosminių sistemų teikiamomis galimybėmis“, Briuselis, 2010 m. lapkričio 25 d.;

                  •
                        2011–2013 m. veiksmų planas dėl Afrikos ir ES strateginės partnerystės įgyvendinimo, priimtas trečiajame Afrikos ir ES aukščiausiojo lygio susitikime (Tripolis, 2010 m. lapkričio 29 ir 30 d.);

                  •
                        Bendras įmonių pareiškimas, priimtas 4-ajame ES ir Afrikos verslo forume (Tripolis, 2010 m. lapkričio 26 ir 28 d.);

                  •
                        2009 m. birželio 24 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „Europos Sąjungos ir Afrikos partnerystės tikslas – susieti Afriką ir Europą sustiprinant bendradarbiavimą transporto srityje“, KOM(2009) 301 galutinis.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Šio sprendimo teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 172 straipsnis kartu su 218 straipsnio 6 dalimi.

               •Subsidiarumo principas

                  Šiuo atveju subsidiarumo principas netaikomas, nes Europos palydovinės navigacijos sistemos priklauso Europos Sąjungai.

               •Proporcingumo principas

                  Susitarimo nuostatos atitinka siekiamą tikslą, būtent – suteikti ASECNA galimybę plėtoti savo palydovinę signalų tikslinimo sistemą, pagrįstą Europos palydovinės navigacijos programa EGNOS. Be to, jos atitinka Europos Sąjungos norą perduoti Afrikos žemynui savo patirtį palydovinės navigacijos srityje.

               •Pasirinkta priemonė

                  Privaloma bendradarbiavimo sistema įgyvendinama sudarant tarptautinį susitarimą. Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 29 straipsnyje aiškiai nustatyta galimybė sudaryti susitarimus dėl GALILEO ir EGNOS programų su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis.

               3.KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS REZULTATAI

               Atliktas socialinis ir ekonominis bei techninis programa EGNOS pagrįstų palydovinės navigacijos paslaugų naudojimo Afrikoje tyrimas. Šio tyrimo rezultatai ne kartą pateikti ir aptarti su suinteresuotosiomis Afrikos šalimis seminaruose, praktiniuose seminaruose ir tarptautiniuose forumuose, pvz., Afrikos ir Indijos vandenyno regiono planavimo ir įgyvendinimo grupėje (APIRG) Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijoje (TCAO).

               Europos Sąjungoje Komisija specialiam Tarybos paskirtam komitetui reguliariai žodžiu ir raštu teikė ataskaitas apie derybų eigą. Be to, Sąjungos valstybės narės buvo informuojamos apie diskusijų eigą ir joms buvo suteikta galimybė dalyvauti derybų posėdžiuose. Galiausiai Sąjungos valstybės narės Tarybos Transporto (intermodalinių klausimų ir tinklų) darbo grupėje prieš derybų pabaigą suformulavo pastabas dėl susitarimo projekto. Į šias pastabas buvo atsižvelgta galutinėje Susitarimo redakcijoje, kurią Taryba įgaliojo pasirašyti 2016 m. lapkričio 21 d.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Numatytas susitarimas nedaro jokio poveikio biudžetui, kuris skiriamas Europos palydovinės navigacijos programoms pagal Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 nuostatas.

               Susitarime numatytos ASECNA priklausančios infrastruktūros diegimo ir eksploatavimo išlaidos bus finansuojamos iš ASECNA biudžeto, jas finansuos ASECNA valstybės narės arba padengs Europos Sąjungos šalių ir tarptautinių finansinių institucijų (Europos investicijų banko, Afrikos plėtros banko ir kt.) įnašai paskolų ar subsidijų forma.

               5.KITI ASPEKTAI

                  Susitarime numatyta įsteigti jungtinį komitetą susitarimo valdymo ir jo tinkamo taikymo reikmėms. Be to, ginčų tarp susitarimo šalių atvejams numatyta arbitražo procedūra.

               2017/0104 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl Europos Sąjungos ir Oro navigacijos saugos Afrikoje ir Madagaskare agentūros (ASECNA) bendradarbiavimo susitarimo dėl palydovinės navigacijos plėtros ir susijusių paslaugų teikimo ASECNA kompetencijos teritorijoje civilinės aviacijos reikmėms sudarymo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 172 straipsnį kartu su 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktu ir 218 straipsnio 8 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,

               kadangi:

               (1)2016 m. gruodžio 5 d., remiantis 2016 m. lapkričio 21 d. Tarybos sprendimu (ES) 2016/2234
                  4
               , pasirašytas Europos Sąjungos ir Oro navigacijos saugos Afrikoje ir Madagaskare agentūros (ASECNA) bendradarbiavimo susitarimas dėl palydovinės navigacijos plėtros ir susijusių paslaugų teikimo ASECNA kompetencijos teritorijoje civilinės aviacijos reikmėms, su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau;

               (2)pagal šį susitarimą aktyviai įgyvendinama Europos Sąjungos strategija, kuria siekiama, kad įgyvendinant Europos palydovinės navigacijos programas būtų plėtojamas šios technologijos taikymas ir teikiamos susijusios paslaugos ASECNA kompetencijos teritorijoje, visų pirma sukuriant ASECNA pritaikytą autonominę palydovinę signalų tikslinimo sistemą (SBAS) ir apskritai Afrikos žemyne skatinant naudoti palydovinę navigaciją;

               (3)susitarimas turėtų būti patvirtintas Europos Sąjungos vardu,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ

               1 straipsnis

               Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Oro navigacijos saugos Afrikoje ir Madagaskare agentūros (ASECNA) bendradarbiavimo susitarimas dėl palydovinės navigacijos plėtros ir susijusių paslaugų teikimo ASECNA kompetencijos teritorijoje civilinės aviacijos reikmėms.

               Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

               2 straipsnis

               Tarybos pirmininkas paskiria asmenį, kuris įgaliojamas Europos Sąjungos vardu deponuoti susitarimo 36 straipsnyje numatytą patvirtinimo dokumentą ir taip išreikšti Europos Sąjungos sutikimą laikytis susitarimo.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja …

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        ASECNA yra tarptautinė organizacija, kurios būstinė įsikūrusi Dakare, Senegale, o jos tikslas – užtikrinti oro navigacijos saugą 18 valstybių narių: Benine, Burkina Fase, Kamerūne, Centrinės Afrikos Respublikoje, Čade, Komoruose, Konge, Dramblio Kaulo Krante, Gabone, Bisau Gvinėjoje, Pusiaujo Gvinėjoje, Madagaskare, Malyje, Mauritanijoje, Nigeryje, Senegale, Toge ir Prancūzijoje.

                     (2)
                  Socialinė ir ekonominė nauda visam Afrikos žemynui, atsižvelgiant į sąnaudų ir ekonominės naudos tyrimus, sudaro daugiau nei 4,8 milijardo eurų, jau nekalbant apie naudą, kuri negali būti įvertinta kiekybiškai ekonominės plėtros ir regioninės integracijos srityse.

                     (3)
                  OL L 337, 2016 12 13, p. 1.

                     (4)
                  OL L 337, 2016 12 13, p. 1.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 06 01
            COM(2017) 258 final
            PRIEDAS
            prie
            pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl Europos Sąjungos ir Oro navigacijos saugos Afrikoje ir Madagaskare agentūros (ASECNA) bendradarbiavimo susitarimo dėl palydovinės navigacijos plėtros ir susijusių paslaugų teikimo ASECNA kompetencijos teritorijoje civilinės aviacijos reikmėms sudarymo

               EUROPOS SĄJUNGOS BEI
                  ORO NAVIGACIJOS SAUGOS AFRIKOJE
                  IR MADAGASKARE AGENTŪROS (ASECNA)
                  BENDRADARBIAVIMO SUSITARIMAS
                  DĖL PALYDOVINĖS NAVIGACIJOS PLĖTROS IR
                  SUSIJUSIŲ PASLAUGŲ TEIKIMO
                  ASECNA KOMPETENCIJOS TERITORIJOJE
                  CIVILINĖS AVIACIJOS REIKMĖMS

               EUROPOS SĄJUNGA,

               (toliau – Sąjunga)

               ir

               ORO NAVIGACIJOS SAUGOS AFRIKOJE IR MADAGASKARE AGENTŪRA,

               (toliau – ASECNA),

               toliau kartu – Šalys,

               KADANGI Sąjungoje, Afrikoje ir kituose pasaulio regionuose spartėja pasaulinių palydovinės navigacijos sistemų taikomųjų programų plėtra, ypač civilinės aviacijos srityje;

               KADANGI ASECNA yra iš esmės atsakinga už oro navigacijos paslaugų teikimą jai patikėtose oro erdvėse, už šių erdvių organizavimą, oro navigacijos informacijos skelbimą, informacijos aviacijos meteorologijos srityje prognozes ir teikimą;

               PRIPAŽINDAMOS Sąjungos palydovinės navigacijos programų, Galileo ir Europos geostacionarinės navigacinės tinklo sistemos (toliau – EGNOS), specialiai sukurtų civilinėms reikmėms, svarbą, taip pat naudą, susijusią su jų įgyvendinimu, ir ASECNA rodomą susidomėjimą palydovinės navigacijos paslaugomis;

               PRIPAŽINDAMOS, kad sistema EGNOS, t. y. Europai skirta regioninė infrastruktūra, kuri tikrina ir tikslina pasaulinių palydovinės navigacijos sistemų siunčiamus atvirus signalus ir visų pirma užtikrina didelį tikslumą bei integralumą, teikia paslaugas, kurios ypač pritaikytos civilinės aviacijos poreikiams;

               KADANGI sistemos EGNOS technologija pagrįstos paslaugos techniškai galėtų būti išplėstos visame Afrikos žemyne, jei, pirma, vyktų sąveika tarp antžeminių infrastruktūrų, už kurias atsako Šalys, ir jei, antra, sistemos EGNOS siųstuvai-imtuvai būtų įrengti palydovuose, esančiuose geostacionariojoje orbitoje virš Afrikos;

               KADANGI 2010 m. lapkričio 25 d. priimtoje Sąjungos Kosmoso tarybos rezoliucijoje „Pasauliniai uždaviniai: visapusiškai pasinaudoti Europos kosminių sistemų teikiamomis galimybėmis“ Europos Komisija kviečiama bendradarbiauti su Afrikos Sąjungos komisija siekiant sustiprinti prieinamas priemones ir nustatyti būdus, pagal kuriuos panaši į programos EGNOS infrastruktūra galėtų būti įgyvendinta Afrikoje;

               KADANGI 2007 m. balandžio 26 d. Europos Komisijos komunikate dėl Europos kosmoso politikos ypač didelis dėmesys skiriamas Europos ir Afrikos bendradarbiavimui kosmoso srityje, o 2011 m. balandžio 4 d. Komisijos komunikate „Piliečiams naudingos Europos Sąjungos kosmoso strategijos rengimas“ pabrėžiamas Sąjungos noras savo patirtį ir infrastruktūrą panaudoti Afrikos labui ir sustiprinti bendradarbiavimą su šiuo žemynu;

               KADANGI 2005 m. liepos 7 d. ASECNA ministrų komiteto rezoliucijoje Nr. 2005 CM 44-11 dėl palydovinės navigacijos sistemų (GNSS) įgyvendinimo ASECNA prašoma Europos institucijų paramos siekiant įdiegti Galileo arba EGNOS agentūros veiklos poreikiams;

               KADANGI 2011 m. liepos 7 d. ASECNA valdymo tarybos rezoliucijoje Nr. 2011 CA 120-18 dėl efektyvaus agentūros dalyvavimo diegiant EGNOS ir (arba) Galileo Afrikos ir Indijos vandenyno regione generaliniam direktoriui suteikiama teisė šiuo tikslu tęsti veiksmus atitinkamose Europos institucijose;

               KADANGI įgyvendindama tą rezoliuciją ASECNA išplėtojo programą SBAS-ASECNA, skirtą sistemos EGNOS technologija pagrįstoms SBAS paslaugoms teikti agentūros kompetencijos teritorijoje;

               KADANGI ilgalaikis Sąjungos ir ASECNA bendradarbiavimas palydovinės navigacijos srityje yra Sąjungos ir Afrikos strateginės partnerystės bendro pagrindo dalis, nes veiksmų gairėse, priimtose 2014 m. balandžio 2 ir 3 d. Briuselyje vykusiame ketvirtajame ES ir Afrikos aukščiausiojo lygio susitikime, skirtame dviejų žemynų bendradarbiavimui 2014–2017 m. nustatyti, numatyta skirti nuolatinius ir pakankamus žmogiškuosius bei finansinius išteklius siekiant įdiegti EGNOS pagrįstą palydovinės navigacijos infrastruktūrą ir įgyvendinti EGNOS investicinėms išlaidoms ir veiklos išlaidoms skirtas valdymo bei finansavimo sistemas konkrečiose Afrikos šalyse;

               KADANGI pagal šią Sąjungos ir Afrikos strateginę partnerystę ASECNA ir Sąjunga jau bendradarbiauja Afrikos oro transporto ir palydovinių paslaugų paramos programoje, kuri finansuojama iš 10-ojo Europos plėtros fondo, ir Visos Afrikos EGNOS paramos Afrikoje programoje, kuri finansuojama pagal vystomojo bendradarbiavimo priemonę, visų pirma įsteigiant programos „EGNOS-Afrika“ jungtinę projektų valdybą;

               KADANGI Sąjunga ir ASECNA yra suinteresuotos ilgalaikiu bendradarbiavimu palydovinės navigacijos civilinės aviacijos reikmėms plėtros srityje ir pageidauja formaliai įtvirtinti tokį bendradarbiavimą;

               KADANGI būtina užtikrinti aukščiausią palydovinės navigacijos paslaugų apsaugos lygį Šalių kompetencijai priklausančiose teritorijose;

               KADANGI Sąjunga įsteigė savo agentūras, kurios jai padeda tam tikrose konkrečiose srityse, visų pirma Europos GNSS agentūrą Europos palydovinės navigacijos programų reikmėms ir Europos aviacijos saugos agentūrą civilinės aviacijos reikmėms, be to, dėl sistemos EGNOS naudojimo 2014–2021 m. Sąjunga ir Europos GNSS agentūra pasirašė įgaliojimo susitarimą;

               PRIPAŽINDAMOS, kad 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1285/2013 dėl Europos palydovinės navigacijos sistemų įdiegimo ir eksploatavimo
                  1
                nustatyta, kad Sąjunga yra viso materialiojo ir nematerialiojo turto, sukurto ar pagaminto pagal programas Galileo ir EGNOS, savininkė, kad Sąjunga gali sudaryti susitarimus dėl šių programų su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis ir kad galimo sistemos EGNOS veikimo išplėtimo ne Europoje išlaidos pagal šį reglamentą nebus dengiamos iš biudžeto išteklių;

               KADANGI 2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 912/2010
                  2
                įsteigiama Europos GNSS agentūra;

               PRIPAŽINDAMOS suinteresuotumą koordinuoti veiksmus tarptautinėse standartizacijos ir sertifikavimo institucijose standartizavimo ir sertifikavimo srityje ir visais klausimais, susijusiais su palydovinės navigacijos sistemomis ir paslaugomis, siekiant visų pirma skatinti platesnį ir novatorišką Galileo ir EGNOS bei SBAS-ASECNA paslaugų naudojimą kaip pasaulinę navigacijos ir sinchronizavimo civilinės aviacijos srityje standartą,

               SUSITARĖ:

               I DALIS

               PAGRINDINĖS NUOSTATOS

               1 STRAIPSNIS

               Tikslai

               1.
                     Šio Susitarimo tikslai – plėtoti palydovinę navigaciją ir teikti susijusias paslaugas ASECNA kompetencijos teritorijoje civilinės aviacijos reikmėms, suteikiant galimybę naudotis Europos palydovinės navigacijos programomis.

               Šiuo Susitarimu siekiama Afrikos žemyne skatinti šiomis Europos palydovinės navigacijos programomis pagrįstas paslaugas.

               2.
                     Šalių bendradarbiavimo, skirto 1 dalyje nurodytiems tikslams pasiekti, forma ir sąlygos nustatytos šiame Susitarime.

               2 STRAIPSNIS

               Apibrėžtys

               Šiame Susitarime:

               1)
                     GNSS, arba pasaulinė palydovinės navigacijos sistema – infrastruktūra, kurią sudaro palydovų sistema ir antžeminių centrų bei stočių tinklas ir kuri skleidžiamais radijo signalais suteikia galimybę visoje planetoje teikti itin tikslią laiko matavimo ir geolokacijos paslaugą vartotojams, turintiems atitinkamą imtuvą;

               2)
                     Europos palydovinės navigacijos sistemos – pasaulinė palydovinės navigacijos sistema, sukurta pagal programą Galileo, ir sistema EGNOS, kurios yra Sąjungos nuosavybė;

               3)
                     ASECNA kompetencijos teritorija – geografinė teritorija, kurioje ASECNA teikia oro navigacijos paslaugas tiek savo valstybių narių, tiek kitų valstybių oro erdvėje;

               4)
                     Europos geostacionarinė navigacinė tinklo sistema (angl. European Geostationary Navigation Overlay Service) arba EGNOS – palydovinės navigacijos sistemos regioninė infrastruktūra, kuri tikrina ir tikslina atvirus signalus, siunčiamus pasaulinių palydovinės navigacijos sistemų, visų pirma GPS ir Galileo, ir šių pasaulinių sistemų vartotojams suteikia galimybę gauti geriausius tikslumo ir vientisumo prasme rezultatus. EGNOS sudaro antžeminės stotys ir daugybė siųstuvų-imtuvų, įrengtų geostacionariuosiuose palydovuose. Antžemines stotis sudaro inžinerijos centras, misijos kontrolės centrai, RIMS stotys, NLES stotys, paslaugų centras ir EDAS serveris. EGNOS visų pirma aprėpia geografinėje Europoje esančią Europos Sąjungos valstybių narių teritoriją;

               5)
                     SBAS-ASECNA – ASECNA palydovinės navigacijos sistema, kuri tikrina ir tikslina atvirus signalus, siunčiamus pasaulinių palydovinės navigacijos sistemų, visų pirma GPS ir Galileo, ir šių pasaulinių sistemų vartotojams suteikia galimybę gauti geriausius tikslumo ir vientisumo prasme rezultatus. SBAS-ASECNA yra ASECNA nuosavybė. Ją sudaro antžeminė infrastruktūra ir daugybė siųstuvų-imtuvų, įrengtų geostacionariuosiuose palydovuose. Antžeminę infrastruktūrą visų pirma sudarys RIMS stotys, vienas ar keli misijos tikrinimo centrai ir NLES stotys. SBAS-ASECNA visų pirma aprėpia ASECNA kompetencijos teritoriją. Sistema SBAS-ASECNA – tai ir sistemos pradinė versija, ir visi tolesni jos patobulinimai, įskaitant dvigubo dažnio ir daugialypės sistemos patobulinimus. Šios sistemos diegimą visų pirma sudaro apibūdinimo ir projektavimo, tobulinimo ir diegimo, patvirtinimo ir sertifikavimo etapai. Po to vykstas eksploatavimo etapas;

               6)
                     EGNOS aprėpties teritorija arba SBAS-ASECNA aprėpties teritorija – teritorija, kurioje įmanoma priimti atitinkamos sistemos siunčiamus signalus (pvz., geostacionariųjų palydovų aprėptis);

               7)
                     paslaugos SBAS-ASECNA teritorija – SBAS-ASECNA aprėpties teritorijoje esanti teritorija, kurioje teikiama sistemos SBAS-ASECNA paslauga, atitinkanti ASECNA nustatytus ir su TCAO standartais ir rekomenduojama tvarka suderintus reikalavimus (SARP), ir užtikrinamos atitinkamos patvirtintos operacijos;

               8)
                     paslaugos SOL EGNOS teritorija – EGNOS aprėpties teritorijoje esanti teritorija, kurioje teikiama EGNOS paslauga, atitinkanti TCAO standartus ir rekomenduojamą tvarką (SARP), ir užtikrinamos atitinkamos patvirtintos operacijos;

               9)
                     RIMS stotys – sistemoms EGNOS arba SBAS-ASECNA priklausančios stotys, kurių užduotis yra tikruoju laiku rinkti geolokalizacijos duomenis, gaunamus iš signalų, kuriuos siunčia pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos;

               10)
                      NLES stotys – sistemoms EGNOS arba SBAS-ASECNA priklausančios stotys, kurios į geostacionariuosiuose palydovuose įrengtus siųstuvus-imtuvus siunčia patikslintus duomenis ir leidžia GNSS signalų imtuvams, esantiems vienos ar kitos sistemos aprėpties teritorijoje, atlikti patikslinimus, pritaikytus prie jų geolokacijos;

               11)
                      Galileo – pasaulinės aprėpties civilinė, civilinių tarnybų administruojama autonomiška Europos palydovinės navigacijos ir laiko nustatymo sistema, skirta GNSS paslaugoms teikti, sukurta ir išplėtota Sąjungos, Europos kosmoso agentūros ir jų atitinkamų valstybių narių. Galileo eksploatavimas gali būti perleistas privačiam subjektui. Galileo skirta atvirai paslaugai, komercinei paslaugai, viešajai reguliuojamai paslaugai ir paieškos bei gelbėjimo paslaugai teikti, taip pat ja siekiama prisidėti prie integralumo tikrinimo paslaugų, skirtų gyvybės gelbėjimo taikomųjų programų vartotojams;

               12)
                      sąveikumas – galimybė drauge naudoti dvi ar daugiau palydovinės navigacijos sistemų ir jų teikiamų paslaugų, siekiant vartotojams teikti geresnius rezultatus už tuos, kurie būtų gaunami naudojant tik vieną sistemą;

               13)
                      intelektinė nuosavybė – sąvoka, apibrėžta 1967 m. liepos 14 d. Stokholme pasirašytos Konvencijos, kuria įsteigiama Pasaulinė intelektinės nuosavybės organizacija, 2 straipsnio viii punkte;

               14)
                      įslaptinta informacija – bet kokios formos informacija, kuri turi būti saugoma nuo neteisėto viešinimo, galinčio įvairiais lygmenimis pakenkti šalių arba valstybės narės viešiesiems interesams, įskaitant nacionalinį saugumą. Jos įslaptinimas žymimas įslaptinimo ženklu. Tokią informaciją Šalys įslaptina atsižvelgdamos į įstatymus ir taikomus reglamentus ir ji turi būti saugoma nuo neleistino išslaptinimo, integralumo ir galimybės ja naudotis praradimo.

               3 STRAIPSNIS

               Bendradarbiavimo principai

               Šalys šiuo Susitarimu nustatytus bendradarbiavimo veiksmus vykdo laikydamosi tokių principų:

               1)
                     abipusė nauda, pagrįsta bendra teisių ir prievolių, įskaitant įnašus ir prieigą prie visų paslaugų, pusiausvyra;

               2)
                     abipusės galimybės dalyvauti bendradarbiavimo veikloje pagal Sąjungos ir ASECNA palydovinės navigacijos programas;

               3)
                     laiku atliekamas keitimasis visa informacija, naudinga šiam Susitarimui įgyvendinti;

               4)
                     tinkama ir veiksminga intelektinės nuosavybės teisių apsauga.

               4 STRAIPSNIS

               Sąjungos agentūros

               Sąjunga gali perduoti visų arba dalies jai šiame Susitarime numatytų užduočių vykdymą Europos GNSS agentūrai arba Europos aviacijos saugos agentūrai. Tokiu atveju ji lieka atsakinga ASECNA už tinkamą ir visišką savo prievolių  pagal šį Susitarimą vykdymą.

               5 STRAIPSNIS

               Ryšiai su trečiosiomis šalimis

               Sąjunga remia ir palaiko visas ASECNA ir kitų su Europos palydovinės navigacijos programomis EGNOS ir Galileo susijusių subjektų, visų pirma Europos kosmoso agentūros, bendradarbiavimo arba partnerystės iniciatyvas, su sąlyga, kad tomis iniciatyvomis būtų padedama ASECNA tobulinti ir teikti šiomis dviem programomis pagrįstas palydovinės navigacijos paslaugas.

               II DALIS

               SU BENDRADARBIAVIMU SUSIJUSIOS NUOSTATOS

               6 STRAIPSNIS

               Bendradarbiavimo veikla

               1.
                     Šiame Susitarime numatyta bendradarbiavimo veikla iš esmės apima veiklą, skirtą sistemai SBAS-ASECNA, pagrįstai sistemos EGNOS technologija, diegti ir eksploatuoti. Be to, ši veikla apima programa Galileo pagrįstos sistemos naudojimą Afrikoje, radijo spektrą, standartus, sertifikavimą ir tarptautines organizacijas, saugumą, mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, žmogiškuosius išteklius, ryšius ir matomumą, keitimąsi darbuotojais ir palydovinės navigacijos paslaugų skatinimą Afrikos žemyne.

               Pagal šio Susitarimo 33 straipsnio nuostatas Šalys gali keisti šį veiklos sąrašą.

               2.
                     Šis Susitarimas nedaro poveikio nei Sąjungos institucinei autonomijai, susijusiai su Europos palydovinės navigacijos programų reglamentavimu, nei Sąjungos šių programų eksploatavimo reikmėms nustatytai struktūrai. Be to, šis Susitarimas nedaro poveikio reguliavimo priemonėms, kuriomis įgyvendinami neplatinimo įsipareigojimai, eksporto kontrolė ir nematerialiojo technologijų perdavimo kontrolė. Jis taip pat nedaro poveikio su nacionaliniu saugumu susijusioms priemonėms.

               3.
                     Šis Susitarimas taip pat nedaro poveikio ASECNA institucinei autonomijai.

               4.
                     Šalys, atsižvelgdamos į atitinkamus savo teisės aktus, kaip įmanoma labiau skatina bendradarbiavimo veiklą, vykdomą pagal šį Susitarimą.

               I POSKYRIS

               7 STRAIPSNIS

               Sistemos SBAS-ASECNA diegimas ir eksploatavimas

               1.
                     Sąjunga padeda ASECNA diegti ir eksploatuoti sistemą SBAS-ASECNA. Išskyrus specialiąsias nuostatas, išdėstytas 8–16 straipsniuose, ji apskritai įsipareigoja palengvinti sistemos SBAS-ASECNA diegimą ir eksploatavimą, visų pirma nemokamai teikdama ASECNA visą naudingą informaciją, konsultuodama ASECNA programos valdymo ir techniniais bei organizaciniais klausimais, prisidėdama prie sistemos SBAS-ASECNA vertinimo ir stebėsenos.

               2.
                     Kai įrengiamos sistemų EGNOS ir SBAS-ASECNA jungiamosios linijos, kiekviena Šalis tampa atsakinga už savo sistemos pakeitimus ir įsipareigoja padengti susijusias investicijų ir eksploatavimo išlaidas. Ji kitai Šaliai perduoda reikiamą informaciją ir bendradarbiauja tobulinant kitai Šaliai priklausančią sistemą. Sukuriama įsipareigojimų dėl rezultatų ir rezultatų stebėsenos procedūra, kuria nustatomos atitinkamos prievolės.

               8 STRAIPSNIS

               Sistemos SBAS-ASECNA apibūdinimas ir kūrimas

               Sąjunga padeda ASECNA apibūdinti ir kurti sistemą SBAS-ASECNA, visų pirma šios sistemos architektūrą, antžeminės infrastruktūros vietą ir veiklos koncepciją. Tuo tikslu atliekami tyrimai padės patikslinti sistemų SBAS-ASECNA ir EGNOS jungiamąsias linijas.

               9 STRAIPSNIS

               RIMS stočių kūrimas ir įrengimas

               Sąjunga padeda ASECNA kurti ir įrengti sistemos SBAS-ASECNA RIMS stotis, visų pirma įrangą, eksploatavimo procedūras, operatorių kvalifikaciją ir antžeminės infrastruktūros vietos patvirtinimą, įskaitant saugumo reikalavimų įgyvendinimą ir tikrinimą.

               Siekdamos gerinti sistemų EGNOS ir SBAS-ASECNA rezultatus ir plėsti paslaugų teikimo teritorijas, Šalys koordinuoja savo atitinkamų RIMS stočių, ypač tų, kurios yra abiem sistemoms gretimose teritorijose, įrengimą taip, kad šios stotys būtų paskirstytos darniai ir galėtų veikti sąveikiai, keisdamosi šių RIMS stočių gaunamais duomenimis, atsižvelgiant į saugos ir saugumo reikalavimus, kurie nustatyti kiekvienai Šaliai taikomose taisyklėse.

               10 STRAIPSNIS

               Kontrolės centrų kūrimas ir įrengimas

               Sąjunga padeda ASECNA kurti ir įrengti sistemos SBAS-ASECNA kontrolės centrus, visų pirma įrangą, eksploatavimo procedūras, operatorių kvalifikaciją ir antžeminės infrastruktūros buvimo patvirtinimą, įskaitant saugumo reikalavimų įgyvendinimą ir tikrinimą.

               11 STRAIPSNIS

               NLES stočių ir siųstuvų-imtuvų
                  kūrimas ir įrengimas

               Sąjunga padeda ASECNA kurti ir diegti duomenų perdavimo paslaugas, pagrįstas sistemos SBAS-ASECNA siųstuvais-imtuvais, įrengtais geostacionariuosiuose palydovuose ir antžeminėse susijusių duomenų perdavimo stotyse. Be to, ji padeda ASECNA atlikti procedūras ir veiksmus, būtinus PRN kodams, kurie reikalingi sistemai SBAS-ASECNA eksploatuoti ir be kurių eksploatavimas neįmanomas, gauti.

               12 STRAIPSNIS

               Sistemos SBAS-ASECNA
                  patvirtinimas ir sertifikavimas

               Sąjunga ASECNA prašymu padeda jai:

               –
                     sertifikuoti sistemą SBAS-ASECNA;

               –
                     patvirtinti sistemos SBAS-ASECNA, įskaitant antžeminės infrastruktūros vietą, saugumą;

               –
                     sertifikuoti sistemos SBAS-ASECNA teikiamas paslaugas.

               Be to, Sąjunga ASECNA prašymu gali jai padėti tobulinti metodologiją ir procesus, kuriais siekiama:

               –
                     patvirtinti, prieš pateikiant Oro navigacijos informacinio leidinio laikmenose, su sistema SBAS-ASECNA susijusias orlaivių pakilimo, skrydžio ir nusileidimo procedūras;

               –
                     sertifikuoti orlaiviuose sumontuotą įrangą, skirtą palydovinės navigacijos signalams priimti ir apdoroti, taip pat patvirtinti orlaivio operatorius ir įgulą.

               13 STRAIPSNIS

               Sistemos SBAS-ASECNA eksploatavimas

               1.
                     Sąjunga padeda ASECNA eksploatuoti sistemą SBAS-ASECNA.

               Rengiantis eksploatavimo pradžiai, ji visų pirma padeda ASECNA:

               –
                     įgyvendinti paslaugų teikimo valdymo modelį;

               –
                     pritaikyti sistemai SBAS-ASECNA sistemos EGNOS veiklos procedūras ir mokymo dokumentus;

               –
                     įgyvendinti paslaugoms teikti skirtą integruotą valdymo sistemą, kuri visų pirma apimtų kokybės, saugos, saugumo ir aplinkosaugos klausimus;

               –
                     analizuoti ir įgyvendinti rangos schemas;

               –
                     mokyti operatorius;

               –
                     rengti paslaugų ataskaitas.

               Be to, Sąjunga padeda ASECNA spręsti eksploatavimo problemas, nustatytas paslaugų ataskaitose, visų pirma užtikrindama analizės procedūras ir priemones, teikdama pagalbą mokymo veiklai ir pradiniu laikotarpiu siųsdama personalą į infrastruktūrų vietas.

               Sąjunga taip pat padeda ASECNA įgyvendinti pakeitimus eksploatuojamoje sistemoje.

               2.
                     Šalys padeda viena kitai skatindamos vartotojus priimti sistemų EGNOS ir SBAS-ASECNA teikiamas paslaugas, taip pat skatindamos atitinkamų rinkų plėtrą.

               14 STRAIPSNIS

               Paslaugos teritorija

               Paslaugos SOL EGNOS teritorijos ir paslaugos SBAS-ASECNA teritorijos nustatymas yra Šalių susitarimo dalykas siekiant išvengti bet kokių eksploatavimo sunkumų, visų pirma sąveikumo ir atsakomybės srityje. Šiuo tikslu Šalys stengiasi rasti bendrus sprendimus.

               Tuo atveju, jei paslaugos SOL EGNOS teritorija aprėpia dalį ASECNA priklausančios teritorijos arba jei paslaugos SBAS-ASECNA teritorija aprėpia dalį Europos Sąjungos valstybių narių teritorijos, sukuriama įsipareigojimų dėl rezultatų ir rezultatų stebėsenos procedūra, kuria nustatomos atitinkamos prievolės.

               Tuo atveju, jei paslaugos SOL EGNOS teritorija ir paslaugos SBAS-ASECNA teritorija aprėpia teritoriją, esančią ne Europos Sąjungos valstybių narių teritorijoje ir ne ASECNA priklausančioje teritorijoje, arba sutampa su kita, ne EGNOS ir SBAS-ASECNA sistema, Šalys informuoja viena kitą ir koordinuoja savo veiksmus su atitinkamos teritorijos ar teritorijų valdžios institucijomis, kad įsitikintų, jog dėl kilusių problemų, visų pirma sąveikumo ir atsakomybės srityse, būtų priimami bendri sprendimai.

               15 STRAIPSNIS

               Viešieji pirkimai

               1.
                     Sąjunga ASECNA prašymu padeda jai parengti pirkimo dokumentus ir analizuoti pasiūlymus dėl viešųjų pirkimų, susijusių su sistemos SBAS-ASECNA diegimu ir eksploatavimu.

               2.
                     Nedarant poveikio Pasaulio prekybos organizacijoje sudarytos Sutarties dėl viešųjų pirkimų XXIII straipsnio (pataisytos sutarties III straipsnis) taikymui, Europos Sąjungos valstybių narių viešosios įstaigos ir įmonės turi teisę dalyvauti pirkimuose, susijusiuose su sistemos SBAS-ASECNA diegimu ir eksploatavimu, nebent kiltų interesų konfliktas.

               3.
                     Su sistemų EGNOS ir SBAS-ASECNA diegimu ir eksploatavimu susijusiems įsigijimams gali būti taikomi bendri Sąjungos ir ASECNA viešieji pirkimai, atsižvelgiant į kiekvienos Šalies interesus, visų pirma antžeminių stočių ir siųstuvų-imtuvų srityje.

               16 STRAIPSNIS

               Intelektinės nuosavybės teisės

               1.
                     Kiekviena Šalis neatlygintinai suteikia kitai Šaliai visas intelektinės nuosavybės teises į jai priklausančius kūrinius ar išradimus, kurie reikalingi sistemoms EGNOS ir SBAS-ASECNA diegti ir eksploatuoti. Šiuo Susitarimu suteikiama tokių teisių naudojimo licencija.

               Jei viena iš Šalių sukuria naujas intelektinės nuosavybės teises, pagrįstas intelektinės nuosavybės teisėmis, kurias jai suteikė kita Šalis, pastaroji Šalis įgyja tokiu būdu sukurtų naujų intelektinės nuosavybės teisių nuosavybę ir neatlygintinai perleidžia šių naujų teisių naudojimo licenciją Šaliai, kuri jas sukūrė. Vis dėlto Šalis, kuri yra šių naujų teisių savininkė, negali perleisti jų naudojimo licencijos trečiajai šaliai be aiškaus kitos Šalies sutikimo.

               Pirmoje ir antroje pastraipose nurodytos licencijos veikimo sąlygos nustatytos 2 ir 3 dalyse.

               2.
                     1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyta naudojimo licencija yra asmeninė, neišimtinė ir neperleidžiama, nedarant poveikio 1 dalies antros pastraipos nuostatoms. Priklausomai nuo atvejo, ji apima teisę naudoti, leisti naudotis, keisti, atkurti ir gaminti tik sistemų EGNOS ir SBAS-ASECNA diegimo ir eksploatavimo reikmėms.

               Šalis negali trečiajai šaliai suteikti ar kokiu nors būdu parduoti intelektinės nuosavybės teisių, kurias jai perdavė kita Šalis pagal 1 dalies pirmos pastraipos nuostatas, be aiškaus kitos Šalies sutikimo, nebent toks suteikimas trečiajai šaliai įvyktų dėl viešųjų pirkimų arba vienos ar kitos Šalies pasirašytų sutarčių dėl sistemos EGNOS, programa Galileo pagrįstos sistemos ir sistemos SBAS-ASECNA diegimo ir eksploatavimo.

               3.
                     Kiekviena Šalis tvarko intelektinės nuosavybės teisių, suteikiamų kitai Šaliai pagal 1 dalies pirmos pastraipos nuostatas, registrą. Ji kitai Šaliai perduoda to registro kopiją. Pateikiamame registre nurodoma kiekvienos suteiktos intelektinės nuosavybės teisės:

               –
                     teisės objektas, pvz., išradimas, programinė įranga, duomenų bazė ir kt.;

               –
                     teisės pobūdis, pvz., autorių teisė, patentas ir kt.;

               –
                     perleidžiama naudojimo teisė, pvz., teisė atkurti, pritaikyti, gaminti ir kt.;

               –
                     teritorija, kuriai suteikiama teisė;

               –
                     suteikimo trukmė.

               4.
                     Kiekviena Šalis, kuri pagal 1 dalies pirmos pastraipos nuostatas kitai Šaliai suteikia naudojimo licenciją, gali ją panaikinti, jei nustato, kad nesilaikoma 2 ir 3 dalyse nustatytų jos naudojimo sąlygų.

               5.
                     Šalys teikia ir užtikrina tinkamą ir efektyvią intelektinės nuosavybės teisių apsaugą srityse ir sektoriuose, susijusiuose su sistemų EGNOS ir SBAS-ASECNA diegimu ir eksploatavimu, atsižvelgdamos į aukščiausius tarptautinius standartus, nustatytus Pasaulio prekybos organizacijos sutartyje dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba, taip pat numatydamos veiksmingas priemones šių standartų laikymuisi užtikrinti.

               II POSKYRIS

               KITA VEIKLA

               17 STRAIPSNIS

               Galileo

               1.
                     Šalys bendradarbiauja siekdamos skatinti ir naudoti programa Galileo pagrįstą sistemą Afrikos žemyne, visų pirma tobulinant taikomąsias programas ir naudojant šia sistema pagrįstas paslaugas, ypač datos nustatymo, navigacijos, stebėjimo, paieškos ir gelbėjimo srityse, taip pat pabrėžiant taikomųjų programų ir šia sistema pagrįstų paslaugų naudą.

               2.
                     ASECNA susilaiko nuo bet kokių veiksmų ar iniciatyvų, galinčių pakenkti Sąjungos interesams intelektinės nuosavybės teisių, susijusių su programa Galileo, srityje.

               18 STRAIPSNIS

               Radijo spektras

               1.
                     Šalys bendradarbiauja ir padeda viena kitai dėl radijo dažnių spektro, kurį valdo Tarptautinė telekomunikacijų sąjunga (toliau – TTS), visų pirma siekdamos apsaugoti dažnių juostas, susijusias su palydovinės navigacijos ir aeronautikos ryšių paslaugomis.

               2.
                     Šalys keičiasi informacija ir padeda viena kitai dėl TTS dalijamų ir skiriamų dažnių. Jos ragina ir saugo sistemoms EGNOS ir SBAS-ASECNA, taip pat programa Galileo pagrįstai sistemai tinkamų dažnių priskyrimą, taip siekdamos užtikrinti šių sistemų teikiamų paslaugų prieinamumą Sąjungoje ir Afrikoje.

               3.
                     Siekdamos apsaugoti navigacijai priskirtą radijo spektrą nuo tokių sutrikimų kaip tyčiniai ar netyčiniai trikdžiai, imitavimo veikla, Šalys stengiasi nustatyti trikdžių šaltinius ir ieškoti abiem pusėms priimtinų sprendimų.

               4.
                     Nė viena iš šio Susitarimo nuostatų nenukrypstama nuo TTS taikomų nuostatų, ypač nuostatų, susijusių su TTS radijo ryšio reglamentu.

               19 STRAIPSNIS

               Standartai, sertifikavimas ir
                  tarptautinės organizacijos

               1.
                     Šalys stengiasi priimti bendrą požiūrį standartizavimo srityje ir visais klausimais, susijusiais su palydovinės navigacijos sistemomis, kuriuos nagrinėja tarptautinės organizacijos ir asociacijos, visų pirma Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija, asociacija RTCA (angl. Radio Technical Commission for Aeronautics) ir Europos civilinės aviacijos įrangos organizacija (EUROCAE), taip pat asociacijos ar grupės, veikiančios standartizavimo srityje.

               2.
                     Šalys bendrai palaiko palydovinės navigacijos standartų, visų pirma TCAO standartų ir rekomenduojamos praktikos (SARP) ir RTCA bei EUROCAE mažiausių veiklos rezultatų specifikacijų (MOPS), tobulinimą tarptautinėse organizacijose. Šiuo tikslu jos bendrai palaiko tai, kad šios tarptautinės organizacijos pripažintų Galileo, EGNOS ir SBAS-ASECNA standartus, be to, jos stengiasi skatinti šių programų taikymą visame pasaulyje ir pabrėžia jų sąveikumą su kitomis palydovinės navigacijos sistemomis.

               20 STRAIPSNIS

               Saugumas

               Siekdamos apsaugoti Europos palydovinės navigacijos sistemas ir sistemą SBAS-ASECNA nuo grėsmių ir priešiškų veiksmų, pvz., tyčinių trikdžių ir imitavimo veiklos, Šalys imasi visų įgyvendinamų priemonių, visų pirma technologijų kontrolės ir neplatinimo, kad užtikrintų palydovinės navigacijos paslaugų, taip pat atitinkamos infrastruktūros ir pagrindinio turto tęstinumą, saugumą ir saugą, nepažeidžiant 6 straipsnio 2 dalies nuostatų.

               21 STRAIPSNIS

               Moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra

               Šalys siekia vykdyti bendrą mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklą palydovinės navigacijos srityje, visų pirma siekdamos vystyti ir planuoti būsimus palydovinės navigacijos sistemų technologinius pokyčius.

               Kiekviena Šalis skatina kitą Šalį dalyvauti savo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programose.

               Sąjunga sudaro ASECNA palankias sąlygas pasinaudoti savo bendrųjų mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programų fondais.

               22 STRAIPSNIS

               Žmogiškieji ištekliai

               Remdamasi savo patirtimi Sąjunga suteikia ASECNA visą informaciją, naudingą valdant žmogiškąjį kapitalą, reikalingą programai SBAS-ASECNA įgyvendinti.

               Sąjunga padeda ASECNA kurti darbo vietas ir plėtoti kompetenciją, kurių reikia norint įdiegti ir eksploatuoti sistemą SBAS-ASECNA.

               Sąjunga skatina visas bendradarbiavimo ir partnerystės iniciatyvas, kurias siūlo ASECNA ir subjektai, susiję su gebėjimų didinimu srityse, susijusiose su Europos palydovinės navigacijos programomis. Be to, ji sudaro ASECNA palankias sąlygas pasinaudoti Europos mokymo programų fondais.

               Siekiant patenkinti sistemų EGNOS, SBAS-ASECNA ir programa Galileo pagrįstų sistemų diegimo ir eksploatavimo, taip pat pasirengimo jų technologiniams pokyčiams poreikius gali būti organizuojama bendra mokymo veikla.

               23 STRAIPSNIS

               Viešinimas ir žinomumas

               Šalys siekia vykdyti bendrą savo atitinkamų palydovinės navigacijos programų viešinimo ir skatinimo veiklą.

               Sąjunga padeda ASECNA apibrėžti ir įgyvendinti viešinimo strategijas, skirtas tiek su sistemos SBAS-ASECNA diegimu ir eksploatavimu susijusiems subjektams, tiek plačiajai visuomenei.

               24 STRAIPSNIS

               Keitimasis darbuotojais

               Šalys keičiasi darbuotojais šiame Susitarime nustatytos bendradarbiavimo veiklos srityje.

               25 STRAIPSNIS

               Palydovinės navigacijos skatinimas
                  Afrikos žemyne

               Šalys padeda viena kitai siekdamos skatinti palydovinę navigaciją Afrikos žemyne ir prireikus tariasi viena su kita, kad suderėtų dėl šioje srityje įgyvendintinų bendrų veiksmų. Jos ypač palaiko iniciatyvas, galinčias paskatinti vartotojus pradėti naudoti palydovinę navigaciją ir plėtoti su šia technologija susijusias rinkas.

               III DALIS

               FINANSINĖS NUOSTATOS

               26 STRAIPSNIS

               Finansavimas

               1.
                     ASECNA sistemos SBAS-ASECNA diegimą ir eksploatavimą finansuoja iš nuosavų išteklių, paramos arba subsidijų, visų pirma nurodytų 3 dalyje, iš paskolų, kurias gauna iš finansinių institucijų, arba bet kokiais kitais finansavimo būdais, atsižvelgdama į 2 dalies nuostatas.

               2.
                     Sistemos SBAS-ASECNA diegimas ir eksploatavimas jokiu būdu negali būti finansuojami iš biudžeto įnašų, numatytų Europos palydovinės navigacijos sistemoms ir nustatytų 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1285/2013 II skyriuje.

               3.
                     Sistemos SBAS-ASECNA diegimo ir eksploatavimo reikmėms Sąjunga sudaro ASECNA palankias galimybes naudotis savo bendradarbiavimo ir plėtros fondais, kuriuos ji gali naudoti tiek vykdomoms, tiek būsimoms programoms. Vykdomos programos – tai Visos Afrikos programa, nustatyta 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 233/2014, kuriuo nustatoma vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemonė 2014–2020 m. laikotarpiui, 9 straipsnyje ir III priede, ir ES bei Afrikos infrastruktūros patikos fondo programos, nustatytos 2006 m. liepos 13 d. Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui „Afrikos susietumas: ES ir Afrikos partnerystė infrastruktūros srityje“ (KOM(2006) 376 galutinis).

               IV DALIS

               BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

               27 STRAIPSNIS

               Teisinė atsakomybė

               1.
                     ASECNA nėra Europos palydovinės navigacijos sistemų savininkė, todėl neprisiima jokios atsakomybės, susijusios su šių sistemų nuosavybe.

               Sąjunga nėra sistemos SBAS-ASECNA savininkė, todėl neprisiima jokios atsakomybės, susijusios su šios sistemos nuosavybe.

               2.
                     Nė viena iš Šalių negali būti laikoma atsakinga už nuostolius, patirtus dėl to, kad kita Šalis naudojasi šiame Susitarime nustatytomis technologijomis ir neužtikrina sklandaus tų technologijų veikimo.

               28 STRAIPSNIS

               Keitimasis įslaptinta informacija

               Šalys įslaptinta informacija keičiasi tik tuomet, jei jos šiuo tikslu sudarė sutartį. Šalys siekia sukurti išsamų ir nuoseklų teisinį pagrindą, kuris suteiktų galimybę sudaryti tokią sutartį.

               29 STRAIPSNIS

               Jungtinis komitetas

               1.
                     Įsteigiamas Jungtinis komitetas, kurio pavadinimas – ES ir ASEGNA GNSS komitetas. Jį sudaro Šalių atstovai ir jis yra atsakingas už šio Susitarimo valdymą bei tinkamą taikymą. Šiuo tikslu komitetas šiame Susitarime nustatytais atvejais priima sprendimus, kuriuos Šalys vykdo pagal savo taisykles. Tokie Jungtinio komiteto sprendimai priimami bendru sutarimu. Be to, Jungtinis komitetas teikia rekomendacijas klausimais, dėl kurių jis neturi įgaliojimų priimti sprendimo.

               Jungtinis komitetas apibrėžia šiame Susitarime nepatikslintas sąlygas ir tvarką.

               2.
                     Jungtinis komitetas nustato savo darbo tvarkos taisykles, kuriose, be kitų nuostatų, nurodomi komiteto posėdžių šaukimo, pirmininko skyrimo, pirmininko įgaliojimų nustatymo ir Šalių bendravimo būdai.

               3.
                     Jungtinis komitetas renkasi pagal poreikį. Sąjunga arba ASECNA gali prašyti sušaukti posėdį. Jungtinis komitetas renkasi per dvi savaites nuo tokio prašymo pateikimo.

               4.
                     Jungtinis komitetas gali priimti sprendimą sudaryti tokias darbo ar ekspertų grupes, kurios, jo manymu, galėtų padėti jam vykdyti užduotis.

               5.
                     Jungtinis komitetas gali priimti sprendimą iš dalies pakeisti I priedą.

               30 STRAIPSNIS

               Konsultacijos

               1.
                     Šalys, siekdamos tinkamai vykdyti šį Susitarimą, reguliariai keičiasi informacija ir vienos iš jų prašymu renkasi į Jungtinio komiteto posėdžius.

               2.
                     Vienos iš Šalių prašymu Šalys greitai susitaria dėl visų klausimų, susijusių su šio Susitarimo aiškinimu ar taikymu.

               3.
                     Šalys reguliariai informuoja viena kitą ir stebi viena kitą savo palydovinės navigacijos programų valdymo ir pokyčių srityje. Jei viena Šalis numato priimti sprendimą, galintį turėti įtakos vienai ar kelioms kitos Šalies palydovinės navigacijos sistemoms, su pastarąja Šalimi iš anksto konsultuojamasi, kad būtų galima priimti neįpareigojančią nuomonę. Jei neprieštaraujama Šalims taikomose taisyklėse nustatytiems konfidencialumo reikalavimams, kiekviena Šalis sutinka, kad jos darbo grupėse, valdymo organuose ir komitetuose kaip stebėtojas dalyvautų kitos Šalies atstovas.

               31 STRAIPSNIS

               Apsaugos priemonės

               1.
                     Kiekviena Šalis, suderinusi Jungtinio komiteto posėdyje, gali imtis apsaugos priemonių, įskaitant vienos ar kelių rūšių bendradarbiavimo veiklos laikiną sustabdymą, jei ji mano, kad tarp Šalių nebeužtikrinamas lygiavertis eksporto kontrolės arba saugumo lygis. Jei bet koks vėlavimas gali pakenkti Europos palydovinės navigacijos sistemų arba sistemos SBAS-ASECNA tinkamam veikimui, laikinos apsaugos priemonės gali būti priimamos be išankstinės konsultacijos, su sąlyga, kad konsultacijos bus pradėtos iškart po tokių priemonių priėmimo.

               2.
                     1 dalyje nurodytų priemonių apimtis ir trukmė priklauso nuo to, kiek jos reikalingos siekiant ištaisyti padėtį ir užtikrinti teisių bei pareigų, kylančių iš šio Susitarimo, pusiausvyrą. Kita Šalis gali Jungtinio komiteto prašyti pradėti konsultacijas dėl tokių priemonių proporcingumo. Jei tokio ginčo neįmanoma išspręsti per šešis mėnesius, šį ginčą viena iš Šalių gali perduoti privalomam arbitražui pagal I priede nustatytą procedūrą. Tokiu būdu negali būti sprendžiamas nė vienas šio Susitarimo nuostatų, kurios visiškai atitinka tam tikras Sąjungos teisės nuostatas, aiškinimo klausimas.

               32 STRAIPSNIS

               Ginčų sprendimas

               Nedarant poveikio 31 straipsnio taikymui, ginčai dėl šio Susitarimo aiškinimo arba taikymo sprendžiami konsultacijomis Jungtiniame komitete.

               Jeigu ginčas neišsprendžiamas per tris mėnesius nuo kreipimosi į Jungtinį komitetą, pradedama I priede nustatyta arbitražo procedūra.

               33 STRAIPSNIS

               Priedai

               Šio Susitarimo priedai yra neatskiriama jo dalis.

               34 STRAIPSNIS

               Peržiūra

               Šis Susitarimas bet kuriuo metu gali būti iš dalies pakeistas ir išplėstas Šalims pagal jų atitinkamas vidines procedūras pasirašant Susitarimo pakeitimą.

               35 STRAIPSNIS

               Nutraukimas

               1.
                     Sąjunga arba ASECNA gali nutraukti šį Susitarimą, apie savo sprendimą pranešdama kitai Šaliai. Šio Susitarimo taikymas nutraukiamas po šešių mėnesių nuo tokio pranešimo gavimo.

               2.
                     Šio Susitarimo nutraukimas nedaro poveikio galimų materialinių nuostatų, dėl kurių susitarta šio Susitarimo įgyvendinimo reikmėms, galiojimui ar trukmei. Be to, nutraukimas nedaro poveikio specialioms teisėms ir prievolėms, nustatytoms intelektinės nuosavybės srityje šio Susitarimo reikmėms, todėl Šalis, kuri kitai Šaliai suteikė naudojimo licenciją, po Susitarimo nutraukimo išsaugo teisę sustabdyti šią licenciją, jei Šalis nustato, kad nesilaikoma tos licencijos naudojimo sąlygų.

               3.
                     Šio Susitarimo nutraukimo atveju Jungtinis komitetas teikia pasiūlymą, leidžiantį Šalims išspręsti visus neišspręstus finansinių pasekmių turinčius klausimus, atsižvelgiant į tai, ar taikomas pro rata temporis principas.

               36 STRAIPSNIS

               Įsigaliojimas

               1.
                     Šalys patvirtina šį Susitarimą laikydamosi savo vidinių procedūrų. Šis Susitarimas įsigalioja pirmą mėnesio, einančio po mėnesio, kurį jį pasirašo paskutinė šį formalumą atlikusi Šalis, dieną.

               2.
                     Šis Susitarimas sudarytas dviem egzemplioriais prancūzų kalba; jis sudarytas neribotam laikotarpiui.

                  Europos Sąjungos vardu

                  ASECNA vardu

               I PRIEDAS

               ARBITRAŽO PROCEDŪRA

               Jei ginčas pateikiamas arbitražui, paskiriami trys arbitrai, nebent Šalys nusprendžia kitaip.

               Kiekviena Šalis per trisdešimt dienų nuo nesutarimo konstatavimo Jungtiniame komitete paskiria po vieną arbitrą.

               Taip paskirti du arbitrai bendru sutarimu skiria trečiąjį arbitrą, kuris nėra Šalių pilietis. Jei du Šalių pasirinkti arbitrai per du mėnesius nuo paskutinio iš jų paskyrimo dienos negali susitarti dėl trečiojo arbitro skyrimo, jie trečiąjį arbitrą pasirenka iš Jungtinio komiteto sudaryto septynių asmenų sąrašo. Šį sąrašą Jungtinis komitetas sudaro ir tvarko pagal savo darbo tvarkos taisykles.

               Jei Šalys nenusprendžia kitaip, arbitražo teismas pats nustato savo darbo tvarkos taisykles. Sprendimus jis priima balsų dauguma.

               ________________

                     (1)
                  OL L 347, 2013 12 20, p. 1.

                     (2)
                  OL L 276, 2010 10 20, p. 11.


				|

		52013PC0607

			Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/198/Euratomas, įsteigiantis Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrąją įmonę ir suteikiantis jai lengvatas /* COM/2013/0607 final - 2013/0295 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
Šiuo Tarybos sprendimu iš dalies keičiamas
2007 m. kovo 27 d. Tarybos sprendimas (2007/198/Euratomas),
įsteigiantis Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos
vystymo bendrąją įmonę ir suteikiantis jai lengvatas, siekiant nustatyti šios
bendrosios įmonės (toliau – Branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji
įmonė) veiklos finansavimo pagal Euratomo sutartį 2014–2020 m. laikotarpiu
pagrindą.
Numatytos Branduolių sintezės energetikos vystymo
bendrosios įmonės 2007–2020 m. statybos etapo išlaidos (tik Europoje)
2010 m. kovo mėn. sudarė 7,2 mlrd. EUR (2008 m. verte).
2010 m. liepos mėn. Taryba nustatė, kad šiam etapui skirtas Europos įnašas
turi būti ne didesnis kaip 6,6 mlrd. EUR (2008 m. verte).
2013 m. vasario mėn. Europos Vadovų Taryba 2014–2020 m. daugiametės
finansinės programos reglamente nustatė, kad su ITER susiję Euratomo
įsipareigojimai turi neviršyti 2,707 mln. EUR (2011 m. verte).
Įgyvendinant septintąją bendrąją programą Euratomo
įnašas buvo teikiamas pagal Bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programą,
priimtą pagal Euratomo sutarties 7 straipsnį. Taikant šią finansavimo tvarką
buvo reikalaujama laikytis specialiai mokslinių tyrimų programoms skirtų
įvairių reikalavimų dėl dalyvavimo, taisyklių, planavimo, stebėsenos ir
vertinimo. Atsižvelgiant į Branduolių sintezės energetikos vystymo bendrajai
įmonei jos įstatuose suteiktą kompetenciją ir vaidmenį, šie reikalavimai dabar
nebereikalingi.
Kitaip nei buvo daroma pagal septintąją bendrąją
programą, šiuo pasiūlymu nesiekiama nustatyti mokslinių tyrimų programos pagal
Euratomo sutarties 7 straipsnį. Vietoje to, šis pasiūlymas grindžiamas 47
straipsniu, turint omenyje Euratomo dalyvavimą finansuojant bendrąją įmonę.
Šis dalinis pakeitimas padėtų užtikrinti
galimybę Komisijai teikti Branduolių sintezės energetikos vystymo bendrajai
įmonei Europos įnašo į ITER lėšas nesilaikant minėtų specialiai mokslinių
tyrimų programoms skirtų reikalavimų. Kita vertus, tuo neužkertamas kelias, ypač
susidarius papildomoms išlaidoms, savanoriškus įnašus mokėti kitiems nei
Euratomas bendrosios įmonės nariams, kaip numatyta tos įmonės įstatų 12
straipsnio 1 dalies c punkte.
Šiuo pakeitimu užtikrinamas projekto
finansavimas kitos daugiametės finansinės programos laikotarpiu. Naudinga tai,
kad lėšų teikimo laikotarpiui nebebus taikoma Euratomo sutarties 7 straipsnyje
mokslinių tyrimų ir mokymo programoms nustatyta penkerių metų riba. Lėšų
teikimo laikotarpis atitiks daugiametės finansinės programos laikotarpį ir
truks septynerius metus. Remiantis ITER susitarimu, pradinė ITER projekto
trukmė – 35 metai (t. y. iki 2041 m.), todėl reikės tolesnių Tarybos
sprendimų, kad būtų galima ir toliau teikti lėšas Euratomo įnašui į šį
projektą.
Pagal šį sprendimą finansuotina veikla yra
remiamas 2012 m. lapkričio mėn. Europos branduolių sintezės susitarimo
narių priimto veiksmų plano, kuriuo siekiama iki 2050 m. pradėti elektros
energijos gamybą iš branduolių sintezės, įgyvendinimas. Tokiu sprendimu bus
sudarytos sąlygos užtikrinti sinergetinius ir papildomuosius ryšius su
branduolių sintezės mokslinių tyrimų veikla, finansuojama pagal Tarybos
reglamentą XXX [Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programa].
2.           KONSULTACIJŲ SU
SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
Rengiant šį pasiūlymą atsižvelgta
į visus atsiliepimus, gautus per išsamias viešąsias konsultacijas, kurių
pagrindas – žalioji knyga „Iššūkius paversti galimybėmis. Bendros
strateginės ES mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo programos kūrimas“[1], ir kurios vyko rengiant
2014–2018 m. Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programą, papildysiančią
bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Horizontas 2020“.
ITER klausimas buvo įtrauktas ir į šias konsultacijas, ir į vidaus bei
išorės vertinimus, vykdytus rengiant poveikio vertinimo projektą. Atlikus šį poveikio vertinimą, padaryta išvada, kad ITER
nauda, atsverianti mokslinę, techninę ir finansinę riziką, ilguoju laikotarpiu
yra komercinis branduolių sintezės energijos panaudojimas, o trumpuoju –
konkurenciniai privalumai pramonei.
Remiantis 2013 m. vasario 8 d.
Europos Vadovų Tarybos priimtu sprendimu, šiuo pasiūlymu bus užtikrintas
projekto tęstinumas, ypač tarptautinių partnerių atžvilgiu, ir ITER
finansavimas visu kitos daugiametės finansinės programos laikotarpiu.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
Teisinis šio Tarybos
sprendimo pagrindas – Euratomo sutarties 47 straipsnis. Šis sprendimas bus
pagrindinis teisės aktas kitos daugiametės finansinės programos laikotarpiu, ir
juo remsis Komisija priimdama metinius finansavimo sprendimus. Komisijos
sprendimais bus sudaryta galimybė teikti Branduolių sintezės energetikos
vystymo bendrajai įmonei lėšas 2014–2020 m. laikotarpiu. Šiuo pasiūlymu
bus pakeistas 2011 m. gruodžio 21 d. Komisijos priimtas Tarybos
sprendimo dėl papildomos 2014–2018 m. ITER projekto mokslinių tyrimų programos
priėmimo pasiūlymas [2].
Šiuo metu vyksta
Branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės įstatų dalinio
pakeitimo procesas, visų pirma siekiant suteikti balsavimo teises prie Euratomo
2013 m. liepos 1 d. prisijungusiai Kroatijai. Taip pat bus iš dalies
keičiamas 12 straipsnio 1 dalies a punktas[3]
siekiant padidinti finansavimo iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto galimybes.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Poveikis biudžetui ir šiam
Tarybos sprendimo pasiūlymui įgyvendinti reikiami žmogiškieji bei
administraciniai ištekliai nurodyti prie pasiūlymo pridėtoje finansinėje teisės
akto pažymoje.
2013/0295 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS SPRENDIMAS
kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas
2007/198/Euratomas, įsteigiantis Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių
sintezės energetikos vystymo bendrąją įmonę ir suteikiantis jai lengvatas
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos atominės energijos
bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 47 straipsnio trečiąją ir ketvirtąją
pastraipą,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
kadangi:
(1)       Tarybos sprendimu
2007/198/Euratomas[4]
buvo įsteigta Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos
vystymo bendroji įmonė (toliau – bendroji įmonė), turinti teikti Europos
atominės energijos bendrijos (toliau – Euratomas) įnašą, skirtą Tarptautinei
ITER branduolio sintezės energijos organizacijai, ir įnašą, kurio reikia su
Japonija vykdomai platesnio požiūrio veiklai, taip pat rengti ir koordinuoti
veiklos programą, skirtą pasirengti demonstracinio branduolių sintezės
reaktoriaus ir susijusių įrenginių statybai;
(2)       Sprendime 2007/198/Euratomas
buvo numatyta bendrajai įmonei reikalinga orientacinė finansavimo suma ir
orientacinis bendras Euratomo įnašas į šią sumą, kuris turėtų būti teikiamas
pagal Bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programas, priimtas pagal Sutarties
7 straipsnį;
(3)       išteklių, laikytų
reikalingais bendrajai įmonei 2007–2020 m. ITER statybos etapu, suma
2010 m. kovo mėn. sudarė 7 200 000 000 EUR
(2008 m. verte). 2010 m. liepos mėn. Europos Sąjungos Taryba nustatė,
kad ši suma turi būti ne didesnė kaip 6 600 000 000 EUR
(2008 m. verte);
(4)       Europos Parlamentas ir Taryba
2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje nustatė, kad su ITER
susiję Euratomo įsipareigojimai turi neviršyti
2 707 000 000 EUR (2011 m. verte);
(5)       reikia iš dalies pakeisti
Sprendimą 2007/198/Euratomas, kad 2014–2020 m. bendrosios įmonės veikla
būtų finansuojama iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto, o ne pagal Euratomo
mokslinių tyrimų ir mokymo programas;
(6)       trečiosios šalys, su Euratomu
sudariusios susitarimą dėl bendradarbiavimo branduolinės energijos, įskaitant
kontroliuojamą branduolių sintezę, mokslinių tyrimų srityje, pagal kurį jų
mokslinių tyrimų programos susiejamos su Euratomo programomis, turi prisidėti
prie bendrosios įmonės veiklos finansavimo. Jų įnašo dydis turėtų būti
nustatytas atitinkamame bendradarbiavimo susitarime su Euratomu;
(7)       taip pat tikslinga atnaujinti
Sprendimo 2007/198/Euratomas nuostatas dėl Sąjungos finansinių interesų
apsaugos;
(8)       reikėtų, remiantis bendrosios
įmonės pateikta informacija, informuoti Tarybą ir Europos Parlamentą apie
Sprendimo 2007/198/Euratomas įgyvendinimą;
(9)       todėl Sprendimas
2007/198/Euratomas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Sprendimas 2007/198/Euratomas iš dalies keičiamas
taip:
1) 4 straipsnio 2 dalis papildoma šia pastraipa:
„Trečiųjų šalių, su Euratomu sudariusių susitarimą
dėl bendradarbiavimo branduolinės energijos, įskaitant kontroliuojamą
branduolių sintezę, mokslinių tyrimų srityje, pagal kurį jų mokslinių tyrimų
programos susiejamos su Euratomo programomis, įnašo dydis nustatomas
atitinkamame bendradarbiavimo susitarime su Euratomu.“;
2) 4 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
„3.     Bendrajai įmonei skirtas Euratomo įnašas
2014–2020 m. laikotarpiu yra 2 915 015 000 EUR (dabartine
verte).“;
3) 4 straipsnio 4 dalis išbraukiama;
4) įterpiamas šis 5 a straipsnis:
„5a straipsnis
Sąjungos finansinių interesų
apsauga
1.       Komisija imasi atitinkamų priemonių,
kuriomis būtų užtikrinta, kad, įgyvendinant pagal šį sprendimą finansuojamus
veiksmus, Sąjungos finansiniai interesai būtų apsaugoti taikant sukčiavimo,
korupcijos ir visos kitos neteisėtos veikos prevencijos priemones, atliekant
veiksmingas patikras, o nustačius pažeidimų – susigrąžinant neteisėtai
išmokėtas sumas, ir, jei reikia, taikant veiksmingas, proporcingas ir
atgrasomąsias sankcijas.
2.       Komisija arba jos atstovai ir Audito
Rūmai yra įgalioti, remdamiesi dokumentais ir vykdydami patikras vietoje bei
tikrinimus, atlikti visų pagal šį sprendimą Euratomo lėšų gavusių dotacijos
gavėjų, rangovų, subrangovų ir kitų trečiųjų šalių auditą.
3.       Europos kovos su sukčiavimu tarnyba
(OLAF) gali atlikti tyrimus, įskaitant patikras vietoje ir tikrinimus,
remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1073/1999* ir
Tarybos reglamento (Euratomas, EB) Nr. 2185/96** nuostatomis ir
procedūromis, kad nustatytų, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos arba kitos neteisėtos
veikos, kenkiančios Sąjungos finansiniams interesams, atvejų, susijusių su
pagal šį sprendimą finansuojamais susitarimais, sprendimais arba sutartimis.
Nepažeidžiant 2 dalies ir pirmos šios dalies
pastraipos, bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis šalimis ir
tarptautinėmis organizacijomis, sutartyse, susitarimuose ir sprendimuose,
parengtuose taikant šį sprendimą, Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF aiškiai
numatomi įgaliojimai atlikti auditą, patikras vietoje ir tikrinimus.
__________________
* 1999 m. gegužės
25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999
dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų
(OL L 136, 1999 05 31, p. 1).
** 1996 m. lapkričio
11 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos
atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos
Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15,
p. 2).“;
5) įterpiamas šis 5 b straipsnis:
„5b straipsnis
Laikotarpio vidurio peržiūra
Komisija ne vėliau kaip 2017 m. gruodžio
31 d. pateikia Tarybai ir Europos Parlamentui šio sprendimo įgyvendinimo
pažangos ataskaitą, parengtą remiantis bendrosios įmonės pateikta informacija.
Toje ataskaitoje išdėstomi 2 straipsnyje nurodyto Euratomo įnašo panaudojimo
rezultatai, susiję su įsipareigojimais ir išlaidomis.“
2 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis sprendimas įsigalioja trečiąją dieną po jo
paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.
3 straipsnis
Adresatai
Šis sprendimas skirtas valstybėms
narėms.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO
PAŽYMA
1.         PASIŪLYMO
(INICIATYVOS) STRUKTŪRA
            1.1.      Pasiūlymo
(iniciatyvos) pavadinimas
            1.2.      Atitinkama (-os) politikos sritis
(-ys) VGV / VGB sistemoje
            1.3.      Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis
            1.4.      Tikslas (-ai)
            1.5.      Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas
            1.6.      Trukmė ir finansinis poveikis
            1.7.      Numatomas (-i) valdymo metodas (-ai)
2.         VALDYMO
PRIEMONĖS
            2.1.      Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės

            2.2.      Valdymo ir kontrolės sistema
            2.3.      Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos
priemonės
3.         NUMATOMAS
PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
            3.1.      Atitinkama (-os) daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
            3.2.      Numatomas poveikis išlaidoms
            3.2.1.   Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė
            3.2.2.   Numatomas poveikis veiklos
asignavimams
            3.2.3.   Numatomas poveikis administracinio
pobūdžio asignavimams
            3.2.4.   Suderinamumas su dabartine daugiamete
finansine programa
            3.2.5.   Trečiųjų šalių finansinis įnašas
            3.3.      Numatomas poveikis įplaukoms
FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA
Pasiūlymo
(iniciatyvos) pavadinimas
Tarybos
sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamas 2007 m. kovo 27 d. Tarybos
sprendimas (2007/198/Euratomas), įsteigiantis Europos ITER įgyvendinimo ir
branduolių sintezės energetikos vystymo bendrąją įmonę ir suteikiantis jai
lengvatas.
Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[5]
- 08 –
Moksliniai tyrimai ir inovacijos
Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis
¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone
¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri
bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius
veiksmus[6]

ý Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu
¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone,
perorientuota į naują priemonę
Tikslai
Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas
(-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva)
Bendras šio
Tarybos sprendimo tikslas – padėti, vadovaujantis saugos, efektyvumo ir saugumo
principais, ilgainiui atsisakyti anglies naudojimo energetikos sistemoje. Šiuo
Tarybos sprendimu bus prisidedama prie strategijos „Europa 2020“ ir jos
pavyzdinių iniciatyvų „Inovacijų sąjunga“, „Globalizacijos eros pramonės
politika“ ir „Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkė“ įgyvendinimo,
nes šis sprendimas padės sutelkti Europos aukštųjų technologijų pramonės
atstovus, kurie, vykdydami Branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios
įmonės (F4E) viešųjų pirkimų sutartis, įgis naujų įgūdžių ir gamybos pajėgumų.
Be to, kadangi vienas pagrindinių šio sprendimo tikslų yra padėti atsisakyti
anglies naudojimo energetikos sistemoje, juo taip bus prisidedama prie
pavyzdinės iniciatyvos „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ įgyvendinimo.
Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB
veikla
Teikti ITER organizacijai Euratomo įnašą į ITER
įrenginių statybą ir į veiklą, susijusią su ITER.
Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis
Nurodyti
poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams gavėjams
(tikslinėms grupėms).
Įgyvendinant
šį sprendimą bus teikiami Europos įnašai į ITER statybą. Europa teikia
didžiausią įnašą į šį projektą (45 proc. statybos išlaidų), todėl šio
sprendimo poveikis bus didžiausias Europoje tiek artimiausiu metu (nauda
Europos pramonei), tiek ilguoju laikotarpiu (pagrindinis vaidmuo komerciniais
tikslais naudojant branduolių sintezės energiją).
Projektas jau
daro teigiamą poveikį pramonės konkurencingumui ir darbo vietų kūrimui, nes jį
įgyvendinant būtini viešieji aukštųjų technologijų sudedamųjų dalių pirkimai.
Daugiau nei trys ketvirtadaliai Bendrijos įnašo į ITER bus panaudoti sutartims
su privačiomis bendrovėmis. Europoje bus sukurta daug naujų tiesiogiai su ITER
veikla susijusių darbo vietų. Ilguoju laikotarpiu ITER yra unikali galimybė
Europos aukštųjų technologijų pramonei ir statybos bendrovėms įgyti
konkurencinį pranašumą ir tapti pagrindiniais pirmosios kartos branduolių
sintezės jėgainių projektavimo ir vėliau – tarptautinės komercializacijos
dalyviais.
Rezultatų ir poveikio rodikliai
Nurodyti
pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.
Europos įnašų
į ITER statybą teikimo pažanga bus matuojama rodikliais, rodančiais, kiek F4E
įgyvendino pagrindinius sudedamųjų dalių, Europos skiriamų kaip įnašų natūra,
tiekimo ITER etapus. Bendrame F4E plane ir jos metinėje darbų programoje yra
nurodytas šių etapų įgyvendinimo tvarkaraštis, apimantis visą viešųjų pirkimų
veiklą ITER statybos etapu. F4E teikia reguliarias projekto įgyvendinimo
pažangos ataskaitas savo valdymo organui (valdybai) ir ES Tarybai.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas
Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai
2013 m.
vasario 8 d. Europos Vadovų Taryba nusprendė finansuoti ITER projektą
pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą. Šiuo sprendimu bus
sudaryta galimybė teikti Branduolių sintezės energetikos vystymo bendrajai
įmonei lėšas, reikalingas jai pavestoms užduotims vykdyti.
Papildoma Euratomo dalyvavimo nauda
Euratomo
dalyvavimas nustatytas pasirašytame ITER susitarime. Šiuo sprendimu sudaromos
sąlygos vykdyti patikimą daugiametį F4E biudžeto planavimą.
Panašios patirties išvados
Projektas
„Jungtinis Europos toras“ (JET) parodė, kad statyti ir eksploatuoti didelę
branduolių sintezės mokslinių tyrimų infrastruktūrą koordinuojant Euratomui yra
veiksminga ir kad tai užtikrina didžiausią naudą mokslo ir pramonės atžvilgiu.
Tačiau ITER statybos mastas neturi precedento, todėl būtinas pasaulinio lygmens
bendradarbiavimas, kokio iki šiol dar nebuvo.
Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis
priemonėmis
Šiuo sprendimu
bus sudarytos sąlygos užtikrinti sinergetinius ir papildomuosius ryšius su
branduolių sintezės mokslinių tyrimų veikla, vykdoma pagal Euratomo mokslinių
tyrimų programą, kuria papildoma programa „Horizontas 2020“
(2014–2018 m.). Vykdant su branduolių sinteze susijusią veiklą pagal šią bendrąją
programą, bus įneštas svarus mokslinis indėlis į ITER statybą ir eksploataciją.

Trukmė ir finansinis poveikis
ý Pasiūlymo
(iniciatyvos) trukmė ribota
ý         Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo
2014 01 01 iki 2020 12 31
ý         Finansinis poveikis nuo 2014 m. iki 2026
m.
¨ Pasiūlymo
(iniciatyvos) trukmė neribota
Įgyvendinimo pradinis
laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM,
vėliau – visuotinis
taikymas.
Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[7]
ý Komisijos
vykdomas tiesioginis centralizuotas valdymas
ý Netiesioginis
centralizuotas valdymas, vykdymo
užduotis perduodant:
¨         vykdomosioms įstaigoms
ý         Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[8]
¨         nacionalinėms viešojo sektoriaus arba
viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms
¨         asmenims, atsakingiems už konkrečių
veiksmų vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir
nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame Finansinio
reglamento 49 straipsnyje
¨ Pasidalijamasis
valdymas kartu su valstybėmis
narėmis
¨ Decentralizuotas
valdymas kartu su trečiosiomis
šalimis
¨ Jungtinis
valdymas kartu su tarptautinėmis
organizacijomis (nurodyti)
Jei
nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio
punkto pastabų skiltyje.
Pastabos
Bus valdoma
per Komisijos tarnybas ir per F4E. Ir ITER organizacijos (IO), ir F4E valdymo
organuose Euratomui atstovauja Komisija.
VALDYMO PRIEMONĖS
Šį sprendimą įgyvendins Komisija ir F4E, kuri
nukreipia Euratomo įnašą į ITER projektą ir į kitą su ITER susijusią veiklą,
tokią kaip su Japonija vykdoma platesnio požiūrio veikla.
Komisija Euratomo vardu dalyvauja ITER organizacijos
ir F4E sprendimų priėmimo organų veikloje: 1) Komisija dalyvauja ITER tarybos,
Mokslinio ir techninio patariamojo komiteto (MTPK) ir ITER tarybos valdymo
patariamojo komiteto (VPK) veikloje; 2) kaip F4E narė Komisija dalyvauja
valdybos, vykdomojo komiteto, techninių konsultacijų grupės, administravimo ir
finansų komiteto ir biuro veikloje.
Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės
Stebėsena ir ataskaitų teikimas vykdomi pagal F4E ir
IO taikomas valdymo ir ataskaitų teikimo taisykles, kuriose reikalaujama, kad
visus svarbiausius dokumentus tvirtintų valdymo organai. Per šiuos organus
Komisija stebi ir peržiūri dokumentus, kuriais nustatoma ITER įgyvendinimo
veikla.
F4E šiuo metu nustato projektų valdymo ir ataskaitų
teikimo procesą, į kurį bus įtraukti visi įvairūs ataskaitų teikimo valdymo
organui sistemos aspektai.
Kiekvienais metais, laikantis 2010 m. liepos
12 d. Tarybos išvadų, F4E teikia ataskaitą Tarybai apie įgyvendinant
išlaidų ribojimo ir taupymo planą padarytą pažangą, taip pat apie F4E ir ITER
projekto veiklos rezultatus ir valdymą, įskaitant tvarkaraštyje numatytos
veiklos vykdymą pagal metinį biudžetą. Reaguodama į šias Tarybos išvadas, F4E
paskyrė nepriklausomą ekspertą, kuris, remdamasis turimomis ataskaitomis,
vertina projekto pažangą ir kartą per metus pateikia savo nuomonę F4E valdymo
organui ir Konkurencingumo tarybai.
F4E ir Komisija pasirašė administracinį susitarimą,
kuriame nustatyta Bendrijos finansinio įnašo teikimo F4E tvarka ir sąlygos.
Valdymo ir kontrolės sistema
Komisija dalyvauja ITER organizacijos ir F4E
sprendimų priėmimo organų veikloje. Komisija stebi ir peržiūri visas
iniciatyvas, kurių reikia siekiant įgyvendinti ITER projektą, ypač finansinio
pobūdžio iniciatyvas.
Pagal Komisijos vidaus audito tarnybos (VAT)
generalinio direktorato ir F4E sutartą tvarką nuo 2012 m. VAT veikia kaip
F4E vidaus auditorius. Be to, Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) F4E ir
jos darbuotojų atžvilgiu turi tokius pačius įgaliojimus kaip ir Komisijos
departamentų atžvilgiu.
Dėl F4E valdymo pasakytina, kad 2011 m. gegužės
mėn. pabaigoje F4E valdymo organas Komisijos iniciatyva priėmė F4E valdymo
gerinimo priemones. Be to, nuo 2011 m. sausio 1 d. nustatyta nauja
organizacijos struktūra, kad organizacija būtų labiau orientuota į projektus.
Finansinis F4E reglamentas panašus į Komisijos
finansinį reglamentą, įskaitant Komisijos standartus atitinkančias viešųjų
pirkimų procedūras.
F4E yra atskaitinga savo valdymo organui, Tarybai ir
Europos Parlamentui, pastarasis kasmet tvirtina biudžeto įvykdymą, remdamasis
Tarybos rekomendacija. Be to, F4E auditą dukart per metus atlieka Europos
Audito Rūmai, kurie pagal kasmetinio biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą
teikia ataskaitą Komisijai, Tarybai ir Parlamentui.
Vidaus kontrolės sistema
Vidaus kontrolės sistema pagrįsta:
1. Komisijos vidaus kontrolės standartais, kuriuos
taiko už ITER atsakingas generalinis direktoratas priimdamas visus su F4E
susijusius sprendimus, ypač jei jie finansinio pobūdžio;
2. Vidaus kontrolės standartais, kuriuos diegia F4E,
siekdama vykdyti metodišką priežiūros veiklą ir stebėti pateiktų rekomendacijų
įgyvendinimą;
3. Komisijos vykdoma technine, finansine ir politine
F4E ir ITER veiklos peržiūra;
4. Viešųjų pirkimų ex ante patikromis ir ex
post kontrole. Reguliariai vertinama rizika ir, remiantis nustatytais
tikslais bei rodikliais, vykdoma darbo atlikimo ir išteklių naudojimo pažangos
stebėsena.
2.2.2.   Numatomas
neatitikties rizikos lygis
Dėl F4E
veiklos pobūdžio (didelių ir sudėtingų natūrinių viešųjų pirkimų su didele
technine rizika), finansinė rizika yra neišvengiama. Šiai padėčiai palengvinti
nustatytos priemonės F4E veikimui stebėti ir geriau kontroliuoti. Komisija
kartu su F4E ir toliau nustatinės su šio projekto įgyvendinimu, visų pirma su
išlaidomis, susijusią riziką ir imsis tinkamiausių priemonių šiai rizikai
valdyti ir mažinti.
2.3.      Sukčiavimo
ir pažeidimų prevencijos priemonės
Už ITER projekto įgyvendinimą ir biudžetą atsakingas
Komisijos generalinis direktoratas yra įsipareigojęs kovoti su sukčiavimu pagal
2011 m. birželio 24 d. Komisijos kovos su sukčiavimu strategiją
COM(2011) 376.
Už administracinę sutarčių, dotacijų ir susijusių
mokėjimų stebėseną yra atsakinga F4E.
Komisija ir F4E atsižvelgia į finansinius Europos
Sąjungos interesus, visų pirma vadovaudamosi 1995 m. gruodžio 18 d.
Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų
finansinių interesų apsaugos ir Finansinio reglamento 53 straipsnio a dalimi.
F4E rengia ex post audito strategijas,
skirtas pagrindinių operacijų teisėtumui ir tvarkingumui įvertinti.
Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) F4E ir
jos darbuotojų atžvilgiu turi tokius pačius įgaliojimus kaip ir Komisijos
departamentų atžvilgiu.
3.         NUMATOMAS
PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
3.1.      Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos
išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
Prašomos sukurti naujos
biudžeto eilutės
Daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės
tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 1 išlaidų kategorija || 08 01 05 21 Išlaidos mokslinių tyrimų ir inovacijų programas įgyvendinantiems pareigūnams ir laikiniesiems darbuotojams – ITER programa* 08 01 05 22 Mokslinių tyrimų ir inovacijų programas įgyvendinantis išorės personalas – ITER programa* 08 01 05 23 Kitos mokslinių tyrimų ir inovacijų programų valdymo išlaidos – ITER programa* 08 04 01 ITER įrenginių statyba ir eksploatavimas – Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė (F4E) || DA / NDA || NE || NE || TAIP || TAIP
*- Dėl tikslaus biudžeto eilučių numeravimo bus nuspręsta
vėlesniame etape.
3.2.      Numatomas poveikis išlaidoms
3.2.1.   Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
dabartinėmis kainomis
   ||   ||   || 2014 metai[9] || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || Metai po 2020 m. || IŠ VISO
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Biudžeto eilutės numeris 08 04 01 || Įsipareigojimai || (1) || 720,882 || 881,858 || 319,853 || 317,241 || 289,125 || 260,929 || 125,127 ||   || 2 915,015
 Mokėjimai || (2) || 78,179 || 150,000 || 180,000 || 300,000 || 460,000 || 570,000 || 460,000 || 716,836 || 2 915,015
   ||   ||   ||
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami ITER programai skirto paketo lėšomis[10] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Biudžeto eilutės numeris 08 01 05 21 08 01 05 22 08 01 05 23 ||   || (3) || 5,128 0,133 1,846 || 6,477 0,979 2,610 || 6,606 0,999 2,662 || 6,738 1,019 2,715 || 6,874 1,039 2,769 || 7,135 0,935 2,826 || 7,278 0,954 2,882 ||   || 46,236 6,058 18,310
 IŠ VISO ASIGNAVIMŲ 1 išlaidų kategorija   || Įsipareigojimai || =1+3 || 727,989 || 891,924 || 330,120 || 327,713 || 299,807 || 271,825 || 136,241 ||   || 2 985,619
 Mokėjimai || =2+3 || 85,286 || 160,066 || 190,267 || 310,472 || 470,682 || 580,896 || 471,114 || 716,836 || 2 985,619
*
3.2.2.   Numatomas poveikis veiklos asignavimams
¨         Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
veiklos asignavimai nenaudojami
ý         Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
veiklos asignavimai naudojami taip:
Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
 Nurodyti tikslus ir rezultatus   ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
 REZULTATAI
 Rezultato rūšis[11] || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų
 1 KONKRETUS TIKSLAS[12] ... ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas* ||   || 416,430 || 1 || 720,882 || 1 || 881,858 || 1 || 319,853 || 1 || 317,241 || 1 || 289,125 || 1 || 260,929 || 1 || 125,127 || 7 || 2 915,015
 1 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO IŠLAIDŲ || 1 || 720,882 || 1 || 811,858 || 1 || 319,853 || 1 || 317,241 || 1 || 289,125 || 1 || 260,929 || 1 || 125,127 || 7 || 2 915,015
* ITER projekto rezultatas
– F4E (agentūros Barselonoje) teikiama metinė veiklos ataskaita, kurioje
aprašoma projekto įgyvendinimo pažanga.
3.2.3.   Numatomas poveikis administracinio pobūdžio
asignavimams
3.2.3.1.            Suvestinė
¨         Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
administraciniai asignavimai nenaudojami
ý         Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
administraciniai asignavimai naudojami taip:
mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
   || 2014 metai[13] || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || metai 2018 || metai 2019 || metai 2020 || IŠ VISO
 Daugiametės finansinės programos 1 IŠLAIDŲ KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji MTTP programos vykdymo ištekliai || 5,261 || 7,456 || 7,605 || 7,757 || 7,913 || 8,070 || 8,232 || 52,294
 Kitos MTTP programos administracinės išlaidos || 1,846 || 2,610 || 2,662 || 2,715 || 2,769 || 2,826 || 2,882 || 18,310
 1 IŠLAIDŲ KATEGORIJA. Tarpinė suma (MTTP) || 7,107 || 10,066 || 10,267 || 10,472 || 10,682 || 10,896 || 11,114 || 70,604
   F4E ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai || 34,300 || 37,800 || 38,600 || 39,400 || 40,200 || 39,900 || 39,500 || 269,700
 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos* || 6,900 || 7,300 || 10,400 || 7,500 || 7,700 || 7,900 || 8,100 || 55,800
 1 IŠLAIDŲ KATEGORIJA. Tarpinė suma (F4E) || 41,200 || 45,100 || 49,000 || 46,900 || 47,900 || 47,800 || 47,600 || 325,500
*
numatomi skaičiai
 1 IŠLAIDŲ KATEGORIJA. IŠ VISO || 48,307 || 55,166 || 59,267 || 57,372 || 58,582 || 58,696 || 58,714 || 396,104
3.2.3.2.            Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai
¨         Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
žmogiškieji ištekliai nenaudojami
ýPasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji
ištekliai naudojami taip:
Sąmatą nurodyti sveikaisiais
skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu)
   || 2014 metai[14] || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai
 ||  ITER planinių etatų (pareigūnų ir laikinųjų darbuotojų) skaičius, kurį reikia įtraukti į konkretų ITER etatų planą 1 išlaidų kategorijoje
 Būstinėje 08 01 05 21 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  ITER išorės personalo (visos darbo dienos ekvivalentais)[15] skaičius 1 išlaidų kategorijoje ||
 08.04.01 || AD kategorijos pareigūnai || 44 || 44 || 44 || 44 || 44 || 44 || 44 ||
 AD kategorijos laikinieji darbuotojai || 174 || 174 || 174 || 174 || 174 || 174 || 174 ||
 AST kategorijos pareigūnai || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 ||
 AST kategorijos laikinieji darbuotojai || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 ||
 CA || 153 || 153 || 153 || 153 || 153 || 153 || 153 ||
 SNE || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 ||
 Bendroji įmonė ITER-F4E (Barselona) (*) || 422 || 422 || 422 || 422 || 422 || 422 || 422 ||
 08 01 05 22 (CA, INT, SNE — netiesioginiai moksliniai tyrimai) || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 ||
 10 01 05 22 (CA, INT, SNE — tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO || 487 || 487 || 487 || 487 || 487 || 487 || 487 ||
08 yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto
antraštinė dalis.
Administracinės ITER programos vykdymo išlaidos (įskaitant personalo
išlaidas) (neįeinančios į Europos ITER bendrosios įmonės (F4E) veiklai skirtą
dotaciją) turėtų atitikti pačiai ITER programai numatytus veiklos asignavimus.
2012 m. biudžete pagal
08.04 01 eilutę finansuoti 422 visos darbo dienos ekvivalentai.
Vykdytinų
užduočių aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Būstinėje dirbantys darbuotojai yra atsakingi už tiek vietos agentūros Barselonoje (F4E), tiek ITER projekto, kuriame Europos partnerystei atstovauja Komisija, veiklos nustatymą ir vėlesnį jos vykdymo pažangos stebėjimą. Vietos agentūroje Barselonoje (F4E) dirbantys darbuotojai yra atsakingi už Europos indėlį į ITER tarptautinės organizacijos darbų plano viešuosius pirkimus, sutarčių sudarymą ir finansinį įgyvendinimą, kaip nustatyta 2007 m. kovo 27 d. Tarybos sprendime 2007/198/Euratomas dėl ITER.
 Išorės personalas
3.2.4.   Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine
programa
X         Pasiūlymas
(iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę finansinę programą
¨         Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą),
reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų
kategorijos programavimą
Paaiškinti, kaip reikia pakeisti
programavimą, ir nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.
¨         Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina
taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą[16]
Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti
atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.
3.2.5.   Trečiųjų šalių įnašai
Pasiūlyme (iniciatyvoje)
nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo
ý Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras
finansavimas apskaičiuojamas taip*:
Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
   || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ...atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || Iš viso
 Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
* - Šiai
programai įgyvendinti gali būti gaunami ir trečiųjų šalių įnašai (pagal
trečiųjų šalių ir Euratomo bendradarbiavimo susitarimą), kurių dydis šiame
etape dar nežinomas.
3.3.      Numatomas poveikis įplaukoms
¨         Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio
poveikio įplaukoms
ý         Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį
poveikį:
¨         nuosaviems ištekliams
ý         įvairioms įplaukoms
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Biudžeto įplaukų eilutė || Einamųjų metų biudžeto asignavimai || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[17]
 N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ...atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą)
 6XXX* straipsnis ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
* Dėl
tikslaus biudžeto eilučių numeravimo bus nuspręsta vėlesniame etape.
Įvairių
asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų eilutę (-es), kuriai
(-oms) daromas poveikis.
08 04 50 01 Asignavimai
iš trečiųjų šalių (nepriklausančių Europos ekonominei erdvei) įnašų, skirtų
moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai (nuo 2014 iki 2020 m.)
08 04 50 02 Asignavimai iš trečiųjų šalių (nepriklausančių
Europos ekonominei erdvei) įnašų, skirtų moksliniams tyrimams ir technologijų
plėtrai (iki 2014 m.)
Nurodyti
poveikio įplaukoms apskaičiavimo metodą.
„Tam tikros trečiosios šalys gali prisidėti
prie papildomo ITER finansavimo pagal šių šalių ir Euratomo bendradarbiavimo
susitarimus. Skaičiavimo metodas bus sutartas šiuose bendradarbiavimo
susitarimuose ir nebūtinas bus juose visuose vienodas. Dažniausiai skaičiuojama
remiantis trečiųjų šalių BVP, jį lyginant su valstybių narių BVP ir šį procentinį
dydį taikant visam balsavimu priimtam biudžetui.“
[1]               COM(2011) 48.
[2]               COM(2011) 931.
[3]               Šiame straipsnyje numatyta, kad „Euratomo įnašas
teikiamas pagal Bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programas, priimtas pagal
Sutarties 7 straipsnį“.
[4]               2007 m. kovo 27 d. Tarybos sprendimas
2007/198/Euratomas, įsteigiantis Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių
sintezės energetikos vystymo bendrąją įmonę ir suteikiantis jai lengvatas
(OL L 90, 2007 03 30, p. 58).
[5]               VGV – veikla grindžiamas
valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas.
[6]               Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6
dalies a arba b punkte.
[7]               Informacija apie valdymo būdus
ir nuorodos į Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[8]               Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje.
[9]               N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
pradžios metai.
[10]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES
programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės),
netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.
[11]             Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz.,
finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir kt.).
[12]             Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus (-ūs) tikslas
(-ai)…“.
[13]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios
metai.
[14]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios
metai.
[15]             CA – sutartininkas („Contract Agent“); INT – per agentūrą
įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas
(„Jeune Expert en Délégation“); LA – vietinis darbuotojas („Local Agent“); SNE
– deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“).
[16]             Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.
[17]             Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai)
turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius
25 % surinkimo išlaidų.