				|

		52011PC0330

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 302/2009 dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano /* KOM/2011/0330 galutinis - COD 2011/0144 */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
2010 m. įvykusiame metiniame TATAK (angl.
ICCAT) susirinkime buvo priimta rekomendacija, kuria iš dalies pakeistas
rytinės Atlanto dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų
tunų išteklių atkūrimo planas.
Siekiant atkurti išteklius, TATAK
išteklių atkūrimo planas buvo pakeistas, kad būtų
sumažintas bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK), sugriežtintos žvejybos
pajėgumų mažinimo priemonės ir kontrolės priemonės,
ypač susijusios su žuvų perkėlimo ir perkėlimo į
varžas operacijomis. Šiomis priemonėmis siekiama užtikrinti plano
veiksmingumą ir bent jau 60 % tikimybe užtikrinti, kad
nebūtų viršytas didžiausias tausią žvejybą užtikrinantis
sužvejotų žuvų kiekis.
Bendrija nuo 1997 m. yra TATAK šalis;
rekomendacijos yra privalomos visoms Susitariančiosioms Šalims, kurios
joms neprieštarauja. Kadangi Europos Sąjunga yra šios organizacijos
Susitariančioji Šalis, ji privalo laikytis priimtų
rekomendacijų, kurioms ji neprieštaravo.
Šio pasiūlymo tikslas – perkelti TATAK
rekomendaciją, kuria pakeičiamas rytinės Atlanto vandenyno
dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių
atkūrimo planas, į Sąjungos teisę.
Pasiūlymas poveikio Sąjungos
biudžetui neturi.
Teisinis pagrindas – Sutarties dėl
Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalis.
Europos Parlamento ir Tarybos prašoma kuo
greičiau priimti šį pasiūlymą.
2011/0144 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas
(EB) Nr. 302/2009 dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno
dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių
atkūrimo plano
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą[1],
atsižvelgdami į Ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę,
laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)
Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos
komisija (TATAK, angl. ICCAT) priėmė rekomendaciją 10-04, kuria
iš dalies keičiamas daugiametis paprastųjų tunų
išteklių atkūrimo planas. Siekiant atkurti išteklius, rekomendacijoje
numatyta dar labiau sumažinti bendrą leidžiamą sužvejoti kiekį,
sugriežtinti žvejybos pajėgumų mažinimo priemones ir kontrolės
priemones, ypač susijusias su žuvų perkėlimo ir perkėlimo
į varžas operacijomis.
(2)
Ta rekomendacija Sąjungai yra privaloma,
todėl ji turėtų būti perkelta į Sąjungos
teisę.
(3)
Tam tikros Reglamento (EB) Nr. 302/2009[2] nuostatos tapo neaktualios, todėl
turėtų būti išbrauktos. Kitos nuostatos turėtų
būti atnaujintos atsižvelgiant į teisės aktų pakeitimus.
(4)
Todėl Reglamentas (EB) Nr. 302/2009
turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamentas (EB) Nr. 302/2009 iš dalies
keičiamas taip:
(1)          1 straipsnio 3 pastraipa
pakeičiama taip:
„To išteklių atkūrimo plano tikslas –
pasiekti biomasę, atitinkančią didžiausią tausią
žvejybą užtikrinantį sužvejotų žuvų kiekį didesne nei
60% tikimybe.“
(2)          2 straipsnis iš dalies
keičiamas taip:
a)      d punktas pakeičiamas taip:
„d) pagalbinis laivas – laivas, naudojamas negyviems
(neperdirbtiems) paprastiesiems tunams transportuoti iš varžos arba tunų
gaudyklės į paskirtąjį uostą ir (arba) perdirbimo
laivą;“
b)      h punktas pakeičiamas taip:
„h) perkėlimo operacijos:
i)        bet kuris gyvų
paprastųjų tunų perkėlimas iš žūklės laivo tinklo
į transportavimo varžą;
ii)       bet
kuris gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš vienos
transportavimo varžos į kitą;
iii)      bet
kuris varžos su paprastaisiais tunais perkėlimas iš vieno vilkiko į
kitą;
(iv)     bet kuris negyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš
transportavimo varžos į pagalbinį laivą;
v)       bet
kuris perkėlimas iš paprastųjų tunų žuvininkystės
ūkio arba tunų gaudyklės į perdirbimo laivą,
transportinį laivą arba varžos, kurioje yra paprastųjų
tunų, perkėlimas iš vieno žuvininkystės ūkio į
kitą;
vi)      bet kuris gyvų paprastųjų
tunų perkėlimas iš gaudyklės į transportavimo varžą.“
c)      l punktas pakeičiamas taip:
l) auginimas – paprastųjų tunų
laikymas varžose ilgiau nei šešis mėnesius siekiant padidinti
biomasę;“
d)      Įterpiamas q punktas:
„q)     atsakinga valstybė narė ir už
... atsakinga valstybė narė – vėliavos valstybė narė
arba valstybė narė, kurios jurisdikcijai priklausančiuose
vandenyse yra gaudyklė ar žuvininkystės ūkis, arba, jei žuvininkystės
ūkis ar gaudyklė yra atviroje jūroje, valstybė narė,
kurioje įsisteigęs gaudyklės ar žuvininkystės ūkio
operatorius.“
(3)          4 straipsnis iš dalies
keičiamas taip:
a)      4 dalis pakeičiama taip:
„4. Kasmet ne vėliau kaip rugsėjo
15 d. valstybės narės Komisijai perduoda laikinuosius metinius
kitų metų žvejybos planus. Komisija Sąjungos žvejybos planą
perduoda TATAK sekretoriatui, kad TATAK jį patvirtintų.
Kasmet ne vėliau kaip iki sausio 31 d.
valstybės narės galutinį metinį žvejybos planą
perduoda Komisijai. Kasmet iki kovo 1 d. Komisija Sąjungos žvejybos
planą perduoda TATAK sekretoriatui.“
b)      12 ir 14 dalys išbraukiamos.
(4)          5 straipsnis iš dalies
keičiamas taip:
a)      7 dalis pakeičiama taip:
„7. Nepažeidžiant 6 dalies, 2 ir 4 dalyse ir 9
straipsnyje nurodyti žvejybos pajėgumai sumažinami, kad:
a)       iki 2010 m. pradžios kiekviena
valstybė narė bent 25 % sumažintų savo žvejybos
pajėgumų ir žvejybos pajėgumų, atitinkančių jos
kvotą, skirtumą;
b)      iki 2011 m. pradžios kiekviena
valstybė narė bent 75 % sumažintų savo žvejybos
pajėgumų ir žvejybos pajėgumų, atitinkančių jos
kvotą, skirtumą;
c)       iki 2012 m. pradžios kiekviena
valstybė narė bent 95 % sumažintų savo žvejybos
pajėgumų ir žvejybos pajėgumų, atitinkančių jos
kvotą, skirtumą;
d)      iki 2013 m. pradžios kiekviena
valstybė narė 100 % sumažintų savo žvejybos pajėgumų
ir žvejybos pajėgumų, atitinkančių jos kvotą,
skirtumą.
Apskaičiuojant, kiek turi būti mažinami
žvejybos pajėgumai, atsižvelgiama į tam tikrų kategorijų
laivų sužvejojamų žuvų kiekį, kurį įvertina TATAK
Mokslo komitetas.
Šis reikalavimas mažinti žvejybos pajėgumus
netaikomas valstybei narei, kuri įrodo, kad jos žvejybos pajėgumai
atitinka jos kvotą.“
b)      9 dalis pakeičiama taip:
„9. Kiekviena valstybė narė parengia
2010–2013 m. žvejybos pajėgumų valdymo planą. Tas planas
pateikiamas Komisijai iki 2009 m. rugpjūčio 15 d., ir jame pateikiama
2, 4, 6 ir 7 dalyse nurodyta informacija. Be to, plane pateikiama išsami
informacija apie kitus būdus, kuriais valstybė narė šalina
pernelyg didelius pajėgumus, o ne tik laivų atidavimą į
laužą. Prireikus planas kasmet peržiūrimas ir pateikiamas Komisijai
iki kiekvienų metų rugpjūčio 15 d.
Komisija Sąjungos žvejybos pajėgumų
valdymo planą pateikia TATAK svarstyti ir tvirtinti.“
(5)          7 straipsnis iš dalies
keičiamas taip:
a)      2 dalis pakeičiama taip:
„2.     Paprastuosius tunus gaubiamaisiais
tinklais rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje
draudžiama žvejoti nuo birželio 15 d. iki gegužės 15 d.“
b)      6 dalis išbraukiama.
(6)          14 straipsnio 2 dalis papildoma šia
pastraipa:
„Į 1 dalyje nurodytus sąrašus žvejybos
laivų atgaline data įtraukti negalima.“
(7)          18 straipsnio 1 dalis
pakeičiama taip:
„1. Bendrijos žūklės laivų
kapitonai ne tik turi laikytis 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos
reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės
sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos
taisyklių laikymasis[3],
14, 15, 23 ir 24 straipsnių, bet ir, jei taikoma, į laivo
žurnalą įrašyti II priede nurodytą informaciją.“
(8)          19 straipsnio 1 dalis papildoma šia
pastraipa:
„Vykdyti jungtinių žvejybos operacijų su
kitomis KSŠ neleidžiama.“
(9)          22 straipsnis pakeičiamas taip:
„22 straipsnis
Perkėlimo operacijos
1.       Prieš bet kurią perkėlimo
operaciją žūklės laivo ar vilkiko kapitonas arba
žuvininkystės ūkio ar gaudyklės, kurioje atliekamas atitinkamas
perkėlimas, operatorius atitinkamos atsakingos vėliavos
valstybės narės kompetentingoms institucijoms nusiunčia
išankstinį pranešimą apie perkėlimą, kuriame nurodo:
a)      žūklės laivo,
žuvininkystės ūkio ar gaudyklės pavadinimą ir TATAK
registro numerį;
b)      numatomą perkėlimo laiką;
c)      apytikriai apskaičiuotą
paprastųjų tunų, kurie bus perkelti, kiekį;
d)      vietos, kurioje bus perkeltos žuvys,
koordinates (platumą ir ilgumą) ir galimus nustatyti varžų
numerius;
e)      vilkiko, iš kurio bus perkeltos žuvys,
pavadinimą, velkamų varžų skaičių ir TATAK registro
numerį, jei tinkama;
f)       paprastųjų tunų
paskirties uostą, žuvininkystės ūkį ar varžą.
2.       Atsakinga valstybė narė
paskiria kiekvienos perkėlimo operacijos leidimo numerį ir jį
praneša atitinkamai žvejybos laivo kapitonui, gaudyklės operatoriui ar
žuvininkystės ūkio operatoriui. Perkėlimo operacija nepradedama
be išankstinio leidimo.
Atsakingos valstybės narės
kompetentingos institucijos leidimą išduoda pagal unikalią numeravimo
sistemą, kurią sudaro trys KSŠ kodo raidės, keturi skaitmenys,
nurodantys metus, ir trys raidės, nurodančios leidimą (AUT), po
kurių nurodomi eilės numeriai. Jei leidimą atsisakoma išduoti,
vietoje raidžių AUT įrašomos raidės NEG (atsisakymas išduoti
leidimą).
Atsakinga valstybė narė per 48 valandas
nuo išankstinio pranešimo apie perkėlimą pateikimo perduoda
leidimą arba atsisako jį išduoti. Ji nesuteikia leidimo atlikti
perkėlimą, jei, gavusi išankstinį pranešimą apie
perkėlimą, mano, kad:
a)      žūklės laivas ar gaudyklė,
kurie, kaip deklaruota, sužvejojo žuvų, neturi pakankamos kvotos;
b)      apie žuvų kiekį
žūklės laivas ar gaudyklė tinkamai nepranešė arba negavo
leidimo tą kiekį perkelti į varžas, ir į jį nebuvo
atsižvelgta naudojant taikytiną kvotą;
c)      žūklės laivui, kuris, kaip
deklaruota, sužvejojo žuvų, leidimas žvejoti paprastuosius tunus
nesuteiktas arba
d)      vilkikas, į kurį, kaip
deklaruota, perkeltos žuvys, neregistruotas 14 straipsnyje nurodytame TATAK
visų kitų žvejybos laivų registre, arba jame neįrengta
laivų stebėjimo sistema.
Jei leidimas atlikti perkėlimą nesuteikiamas:
a)      už žūklės laivą atsakinga
valstybė narė pateikia nurodymą paleisti žuvis ir
žūklės laivo kapitoną informuoja, kad leidimas perkelti žuvis
nesuteikiamas, ir nurodo paleisti žuvis į jūrą;
b)      atitinkamai
žūklės laivo kapitonas, žuvininkystės ūkio operatorius ar
gaudyklės operatorius paleidžia žuvis į jūrą;
c)      paprastųjų
tunų paleidimas į jūrą filmuojamas vaizdo kamera ir jį
stebi TATAK regioninis stebėtojas, kuris parengia ataskaitą ir
pateikia ją kartu su vaizdo įrašu TATAK sekretoriatui.
3.       Perkėlimo operacijos pabaigoje
žūklės laivo ar vilkiko kapitonas, gaudyklės operatorius ar
žuvininkystės ūkio operatorius užpildo ir atsakingos vėliavos
valstybės narės kompetentingoms institucijoms perduoda VIIIa priede
nustatytos formos TATAK perkėlimo deklaraciją.
Perkėlimo deklaracijas numeruoja už
laivą, žuvininkystės ūkį ar gaudyklę, iš kurių
žuvys perkeliamos, atsakingos valstybės narės institucijos.
Numeravimo sistemą sudaro 3 raidžių KSŠ kodas, po kurio seka keturi
skaitmenys, nurodantys metus, ir 3 eilės numeriai, po kurių nurodomos
3 raidės ITD (KSŠ-20**/xxx/ITD).
Perkeliant žuvis pateikiamas perkėlimo
deklaracijos originalas. Deklaracijos
kopiją saugo žūklės laivo kapitonas, gaudyklės operatorius,
vilkiko kapitonas arba žuvininkystės ūkio operatorius.
4.       Perkėlimo operacijas
atliekančių laivų (įskaitant vilkikus) kapitonai
kasdieniame žurnale registruoja perkeltų žuvų svorį ir
skaičių, taip pat žūklės laivo pavadinimą,
vėliavą ir TATAK numerį, kito (-ų) susijusio (-ių)
laivo (-ų) pavadinimą (-us) ir jo (jų) TATAK numerį,
perkėlimo datą bei vietą ir paskirties žuvininkystės
ūkį. Kasdieniame žurnale nurodomi išsamūs visų per žvejybos
sezoną atliktų perkėlimų duomenys. Kasdienis žurnalas
laikomas laive ir juo bet kuriuo metu galima naudotis kontrolės tikslais.
5.       Atsakingos
vėliavos valstybės suteiktas leidimas perkelti žuvis nėra
leidimas atlikti žuvų perkėlimo į varžas operaciją.
6.       Žūklės laivo kapitonas,
žuvininkystės ūkio operatorius ar gaudyklės operatorius, kuris
perkelia paprastuosius tunus, užtikrina, kad žuvų perkėlimo veikla
būtų stebima vandenyje esančia vaizdo kamera.
Kiekvienas perkėlimo vaizdo įrašas
padaromas dviem egzemplioriais. Vienas
egzempliorius perduodamas regioniniam stebėtojui, o kitas – KSŠ
stebėtojui arba, jei taikytina, nacionaliniam stebėtojui,
esančiam vilkike. KSŠ stebėtojui
(-ams) perduodamas egzempliorius pateikiamas kartu su perkėlimo
deklaracija ir sužvejotomis žuvimis, su kuriomis jis susijęs. Kiekvieno įrašo pradžioje ir (arba) pabaigoje
turi būti parodomas TATAK perkėlimo deklaracijos numeris. Kiekviename vaizdo įraše nuolat rodomas
įrašo laikas ir data. Valstybės
narės Komisijai paprašius TATAK Mokslo komitetui pateikia vaizdo
įrašų kopijas.
7.       Kaip nurodyta VII priede nustatytoje
TATAK regioninėje stebėtojų programoje, žūklės laive
esantis TATAK regioninis stebėtojas registruoja vykdomą žuvų
perkėlimo veiklą ir rengia jos ataskaitą, tikrina žuvų
perkėlimo operacijoje dalyvaujančio žūklės laivo buvimo
vietą, stebi, kaip perkeliamos žuvys, vertina perkeltų žuvų
kiekį ir tikrina 2 dalyje nurodyto išankstinio perkėlimo leidimo bei
3 dalyje nurodytos TATAK perkėlimo deklaracijos įrašus.
Tais atvejais, kai regioninio stebėtojo
pateiktas kiekio įvertis bent 10 % didesnis nei žūklės
laivo kapitono deklaruotas skaičius ir (arba) vidutinis svoris, už
žūklės laivą atsakinga valstybė narė inicijuoja
tyrimą ir jis užbaigiamas iki perkėlimo į varžas
žuvininkystės ūkyje. Kol nėra šio tyrimo rezultatų,
perkelti į varžas neleidžiama, o dokumento apie sužvejotų
paprastųjų tunų kiekį sužvejoto kiekio skirsnis
nepatvirtinamas.
8.       TATAK regioninis stebėtojas pasirašo
TATAK perkėlimo deklaraciją aiškiai parašydamas vardą bei
pavardę ir TATAK numerį ir patikrina, ar TATAK perkėlimo
deklaracija tinkamai užpildyta ir perduota vilkiko kapitonui.
Žuvų perkėlimo į žvejybos
laivą operacijos pabaigoje tunų gaudyklės operatorius užpildo ir
savo valstybės narės kompetentingoms institucijoms nusiunčia IV
priede nustatytos formos TATAK perkėlimo deklaraciją.“
(10)        24 straipsnis pakeičiamas taip:
„24 straipsnis
Žuvų perkėlimo į varžas
operacijos
1.       Už žuvininkystės ūkį
atsakinga valstybė narė per savaitę nuo žuvų perkėlimo
į varžas operacijos pabaigos valstybei narei arba KSŠ, su kurios
vėliava plaukiojantys laivai sužvejojo tunus, ir Komisijai pateikia
stebėtojo patvirtintą žuvų perkėlimo į varžas
ataskaitą. Komisija tą informaciją nedelsdama persiunčia
TATAK sekretoriatui. Šioje ataskaitoje pateikiama žuvų perkėlimo
į varžas deklaracijoje nurodyta informacija, kaip išdėstyta TATAK
rekomendacijoje [06-07] dėl paprastųjų tunų auginimo.
2.       Prieš pradedant bet kurią
perkėlimo į varžas operaciją, už žuvininkystės
ūkį atsakingos valstybės narės kompetentinga institucija
žūklės laivo atsakingai valstybei narei arba vėliavos KSŠ praneša
apie į varžas perkeltų žuvų, kurias sužvejojo su jos
vėliava plaukiojantys žūklės laivai, kiekį.
3.       Už žūklės laivą atsakinga
valstybė narė nurodo už žuvininkystės ūkį atsakingai
valstybei narei ar KSŠ konfiskuoti sužvejotas žuvis ir jas paleisti į
jūrą 22 straipsnio 2 dalyje aprašyta tvarka, jei, gavusi tą
informaciją, ji mano, kad:
a)      žūklės laivas, kuris, kaip
deklaruota, sužvejojo žuvų, neturėjo pakankamos individualios į
varžą perkeltų paprastųjų tunų žvejybos kvotos;
b)      apie žuvų kiekį
žūklės laivas tinkamai nepranešė ir į jį nebuvo
atsižvelgta apskaičiuojant taikytiną kvotą;
c)      žūklės laivui, kuris, kaip
deklaruota, sužvejojo žuvų, leidimas žvejoti paprastuosius tunus
nesuteiktas.
4.       Perkėlimo į varžas operacija
nepradedama be išankstinio žūklės laivo vėliavos KSŠ arba už
žūklės laivą atsakingos valstybės narės leidimo.
Paprastieji tunai į varžas perkeliami iki
liepos 31 d., išskyrus atvejus, kai už žuvis gaunantį
žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė ar KSŠ
pateikdama perkėlimo į varžas ataskaitą nurodo pagrįstas
priežastis, įskaitant force majeure.
5.       Už žuvininkystės ūkį
atsakinga valstybė narė imasi reikiamų priemonių, kad
neleistų į varžas auginti arba tukinti perkelti paprastųjų
tunų, su kuriais nepateikiami tikslūs, visiškai užpildyti ir
patvirtinti TATAK reikalaujami dokumentai, įskaitant nurodytuosius šiame
reglamente ir 2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamente (EB) Nr. 640/2010, kuriuo sudaroma sužvejotų
paprastųjų tunų (Thunnus thynnus) kiekio dokumentavimo
programa ir iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1984/2003[4].
6.       Atitinkamai
atsakinga valstybė narė arba KSŠ per 48 valandas nuo 3 dalyje
nurodytos informacijos gavimo išduoda leidimą perkelti žuvis į varžas
arba atsisako jį išduoti. Jei leidimas
perkelti žuvis į varžas neišduodamas, už žūklės laivą
atsakinga valstybė narė ar KSŠ už vilkiką atsakingai valstybei
narei ar KSŠ ir (arba) atitinkamai už žuvininkystės ūkį
atsakingai valstybei narei ar KSŠ 22 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka
pateikia nurodymą paleisti žuvis.
7.       Už žuvininkystės ūkį
atsakinga valstybė narė užtikrina, kad perkėlimo į varžas
veikla būtų stebima vandenyje esančia vaizdo kamera.
Atliekamas vienas kiekvienos perkėlimo į
varžas operacijos vaizdo įrašas. Kiekvieno
įrašo pradžioje arba pabaigoje parodomas TATAK perkėlimo deklaracijos
numeris. Kiekviename vaizdo įraše nuolat
rodomas įrašo laikas ir data.
8.       Tais atvejais, kai regioninio
stebėtojo pateiktas kiekio įvertis ir žuvininkystės ūkio
operatoriaus pateiktas kiekio įvertis skiriasi daugiau kaip 10 %
pagal vidutinį svorį ir (arba) skaičių, už
žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė,
bendradarbiaudama su žūklės laivo vėliavos valstybe, inicijuoja
tyrimą. Tas skirtumas apskaičiuojamas skaičiumi ir (arba)
vidutiniu svoriu. Kol nėra šio tyrimo rezultatų, žuvys neimamos, o
dokumento apie sužvejotų paprastųjų tunų kiekį
auginimo skirsnis nepatvirtinamas.
Jei tyrimas neužbaigiamas per 10 darbo dienų
arba jei tyrimo rezultatai rodo, kad paprastųjų tunų skaičius
ir (arba) vidutinis svoris 10 % didesnis nei žuvininkystės ūkio
operatoriaus deklaruotas skaičius ir (arba) vidutinis svoris,
vėliavos KSŠ arba už žūklės laivą atsakinga valstybė
narė pateikia nurodymą paleisti tą kiekį žuvų, kuriuo
viršijamas deklaruotasis.
Už žuvininkystės ūkį atsakinga
valstybė narė užtikrina, kad žuvininkystės ūkio operatorius
nurodymą paleisti žuvis įvykdytų per 48 valandas nuo regioninio
stebėtojo atvykimo. Žuvys paleidžiamos 22 straipsnio 2 dalyje nustatyta
tvarka.
Jei galutinis įvertis žuvis perkeliant į
varžas žuvininkystės ūkyje yra didesnis nei galutinis įvertis
per pirmą perkėlimą iš žūklės laivo, už
žūklės laivą atsakinga valstybė narė arba KSŠ nusprendžia
dėl galutinio kvotos panaudojimo, kurį patvirtina atitinkamame (-uose)
dokumente (-uose) apie sužvejotų paprastųjų tunų
kiekį.
9.       Valstybės narės inicijuoja
bandomuosius tyrimus, kuriais siekiama nustatyti, kaip geriau vertinti
paprastųjų tunų skaičių ir svorį sužvejojimo ir
perkėlimo į varžas metu, įskaitant tokius būdus kaip
stereoskopinių sistemų naudojimas, ir praneša rezultatus TATAK Mokslo
komitetui. Perkėlimo į varžas metu parengiama imčių
ėmimo programa ir (arba) alternatyvi programa siekiant pagerinti į
varžas perkeliamų žuvų skaičiavimą ir svorio
vertinimą.“
(11)        25 straipsnio 1 dalis
papildoma šiomis pastraipomis:
„Į TATAK paprastuosius tunus
žvejojančių žūklės laivų registrą įrašyti
laivai pradeda LSS duomenis siųsti TATAK bent jau prieš 15 dienų iki
žvejybos sezono pradžios ir toliau juos siunčia ne trumpiau kaip 15
dienų po žvejybos sezono pabaigos, nebent Komisijai iš anksto
atsiunčiamas prašymas išbraukti laivą iš TATAK laivų registro.
Kontrolės tikslais žvejybos laivų,
kuriems leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, atliekamas LLS duomenų
siuntimas nenutraukiamas ir laivams esant uoste, nebent taikoma naudoti
pranešimų apie įplaukimą į uostą ir išplaukimą iš
jo sistema.
Į TATAK paprastuosius tunus
žvejojančių kitų laivų registrą įrašyti žvejybos
laivai LSS duomenis TATAK siunčia visą leidimo galiojimo laikotarpį.“
(12)        26 straipsnis pakeičiamas taip:
„26 straipsnis
Gaudyklėmis vykdomos veiklos
registravimas ir ataskaitos
„1.     Duomenys apie gaudyklėmis
sužvejotą žuvų kiekį registruojami po kiekvienos tunų
gaudyklėmis vykdytos žvejybos operacijos ir elektroninėmis ar
kitokiomis priemonėmis kartu su gaudyklėse likusio žuvų kiekio
įverčiu perduodami už gaudyklę atsakingos valstybės
narės kompetentingai institucijai ne vėliau nei per 48 valandas nuo
kiekvienos žvejybos operacijos pabaigos.
2.       Kiekviena
valstybė narė, gavusi duomenis apie gaudyklėmis sužvejotų
žuvų kiekį, elektroninėmis priemonėmis juos kartu su
gaudyklėje likusio kiekio įverčiu persiunčia Komisijai.
Komisija šią informaciją nedelsdama persiunčia TATAK
sekretoriatui.“
(13)        29 straipsnio 2 dalis papildoma šia
pastraipa:
Kai vienu metu TATAK
konvencijos rajone paprastųjų tunų žvejybos veiklą vykdo
daugiau kaip 15 valstybės narės žvejybos laivų, tos
valstybės narės inspektavimo laivas tuo laikotarpiu turi būti
konvencijos rajone arba ta valstybė narė bendradarbiaudama su kita
valstybe nare ar KSŠ bendrai vykdo veiklą inspektavimo laivu.“
(14)        30 straipsnio 1 dalis pakeičiama
taip:
„1. Kiekviena
valstybė narė užtikrina, kad paprastuosius tunus žvejojančiuose
laivuose nacionalinių stebėtojų veikla būtų vykdoma
bent:
a)      100 % gaubiamaisiais tinklais
žvejojančių jos žūklės laivų, kurių ilgis 24 m
arba mažesnis, 2011 m.;
b)      100 % gaubiamaisiais tinklais
žvejojančių jos žūklės laivų, kurių ilgis
20 m arba mažesnis, 2012 m.;
c)      20 % pelaginiais tralais
žvejojančių jos tralerių (ilgesnių nei 15 m);
d)      20 % ilgosiomis ūdomis
žvejojančių jos laivų (ilgesnių nei 15 m);
e)      20 % kartinėmis ūdomis
žvejojančių jos laivų (ilgesnių nei 15 m);
f)       100 % jos tunų gaudyklių per
paprastųjų tunų paėmimo iš tunų gaudyklių operacijas;
g)      100 % jos vilkikų.“
(15)        31 straipsnis iš dalies
keičiamas taip:
a)      1 dalis pakeičiama taip:
„1. Kiekviena valstybė narė užtikrina,
kad TATAK regioninis stebėtojas būtų:
a)      visuose gaubiamaisiais tinklais
žvejojančiuose laivuose, ilgesniuose nei 24 m, per visą
2011 m. žvejybos sezoną;
b)      visuose gaubiamaisiais tinklais
žvejojančiuose laivuose, ilgesniuose nei 20 m, per visą 2012 m.
žvejybos sezoną;
c)      nuo 2013 m. – visuose gaubiamaisiais
tinklais žvejojančiuose laivuose, neatsižvelgiant į jų
ilgį, per visą žvejybos sezoną.
Ilgesniems nei a, b ir c punktuose nurodytiems
gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams, kuriuose nėra TATAK
regioninio stebėtojo, žvejoti paprastųjų tunų ar dalyvauti
jų žvejybos veikloje neleidžiama.“
b)      2 dalis papildoma šia pastraipa:
„Tais atvejais, kai paprastieji tunai paimami iš
varžos ir parduodami kaip švieži produktai, regioninis stebėtojas,
stebintis tunų paėmimą, gali būti už žuvininkystės
ūkį atsakingos valstybės narės pilietis.“
(16)        32 straipsnis pakeičiamas taip:
„32 straipsnis
Naudojimasis vaizdo įrašais
1.       Kiekviena valstybė narė
užtikrina, kad TATAK inspektoriai ir stebėtojai galėtų naudotis
22 straipsnio 6 dalyje ir 24 straipsnio 7 dalyje nurodytais vaizdo
įrašais.
2.       Kiekviena už žuvininkystės
ūkį atsakinga valstybė narė užtikrina, kad TATAK
inspektoriai ir stebėtojai galėtų naudotis 22 straipsnio 6
dalyje ir 24 straipsnio 7 dalyje nurodytais vaizdo įrašais.
3.       Kiekviena valstybė narė imasi
priemonių, būtinų užtikrinti, kad būtų išvengta
originalaus vaizdo įrašo pakeitimo kitu, redagavimo ar manipuliavimo juo.“
(17)        Įterpiamas 33a straipsnis:
„33a straipsnis
Sąjungos inspektavimo planų
perdavimas TATAK
Kasmet ne vėliau kaip rugsėjo 15 d.
valstybės narės Komisijai perduoda kitų metų inspektavimo
planus. Komisija Sąjungos inspektavimo planą perduoda TATAK
sekretoriatui, kad TATAK jį patvirtintų.“
(18)        34 straipsnio 1 dalis pakeičiama
taip:
„1.     Draudžiama paprastųjų tunų
vidaus prekyba, iškrovimas, importas, eksportas, perkėlimas į varžas
tukinti ar auginti, reeksportas ir perkrovimas nepateikiant tikslių,
visiškai užpildytų ir patvirtintų dokumentų, kurių
reikalaujama šiuo reglamentu ir 2010 m. liepos 7 d. Europos
Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 640/2010, kuriuo sudaroma
sužvejotų paprastųjų tunų (Thunnus thynnus) kiekio
dokumentavimo programa ir iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB)
Nr. 1984/2003[5].“
(19)        III priedas pakeičiamas šio
reglamento I priedo tekstu.
(20)        VI priedas iš dalies keičiamas
taip:
a)      1 dalis papildoma q punktu:
„q) perkrovimas jūroje“.
b)      2 dalis
pakeičiama taip:
„2.     Jei
įgaliotas stebėtojas, patekęs į žvejybos laivą ir
atlikęs jame inspektavimą, nustato, kad laivo vykdoma veikla arba
susidariusios aplinkybės gali būti vertinamos kaip 1 dalyje
apibūdintas sunkus pažeidimas, inspektavimo laivų vėliavos
valstybės institucijos nedelsdamos apie tai tiesiogiai ir per TATAK
sekretoriatą praneša žvejybos laivo vėliavos valstybės
institucijoms. Tokiais atvejais, inspektorius,
jei įmanoma, apie tai taip pat informuoja kompetentingas žvejybos laivo
vėliavos valstybės institucijas, apie kurias pranešta TATAK
komisijai, ir visus netoli inspektavimo rajono esančius žvejybos laivo
vėliavos valstybės inspektavimo laivus.
TATAK inspektoriai atliktus inspektavimus ir
nustatytus pažeidimus (jei tokių yra) registruoja žvejybos laivo žurnale.“
c)      3 dalies pirmoje pastraipoje žodis
„nedelsdamas“ pakeičiamas „per 72 valandas“;
d)      7 dalis
pakeičiama taip:
„7. Atsižvelgiant į nuostatas, dėl
kurių susitarta pagal šio priedo 12 dalį, laivas, kuriuo konvencijos
rajone, nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose vandenyse, žvejojami
tunai arba tunams giminingos žuvys, sustoja, kai laivas, kuriame yra
inspektorius, atitinkamu Tarptautinio signalų sąvado signalu žvejybos
laivui perduoda signalą, išskyrus atvejus, kai žvejybos laivas tuo metu
atlieka žvejybos operacijas; tokiu atveju jis nedelsdamas sustoja užbaigęs
tokias operacijas. Laivo kapitonas leidžia
inspektoriui, kurį gali lydėti kviestinis, įlipti į
laivą ir privalo parūpinti trapą. Kapitonas
sudaro galimybes inspektoriui patikrinti sužvejotų žuvų kiekį,
žvejybos įrankius ir bet kokius susijusius dokumentus taip, kaip
inspektorius manys esant reikalinga, kad būtų nustatyta, ar laikomasi
atitinkamo laivo vėliavos valstybei nustatytų galiojančių
TATAK komisijos rekomendacijų; inspektorius taip pat gali prašyti pateikti
bet kokius paaiškinimus, kurie laikomi būtinais.
Inspektorių grupę sudaro ne daugiau kaip
du TATAK inspektoriai, nebent, atsižvelgiant į aplinkybes,
inspektorių reikėtų daugiau. Padėjėjas
inspektorių grupę gali lydėti tik mokymosi tikslais.“
(21)        VII priedo 1 dalis išbraukiama.
(22)        Šio reglamento II priedo tekstas
įterpiamas kaip VIIIa priedas.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja septintą
dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai
taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas

I PRIEDAS
„III priedas
Dokumento Nr.                                                                   TATAK
perkrovimo deklaracija
 Transportinis laivas Laivo pavadinimas ir radijo šaukinys Vėliava Laivo vėliavos valstybės leidimo Nr. Nacionalinio registro Nr. TATAK registro Nr. Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) Nr.   ||     || Žvejybos laivas Laivo pavadinimas ir radijo šaukinys Vėliava Laivo vėliavos valstybės leidimo Nr. Nacionalinio registro Nr. TATAK registro Nr. Išorės atpažinties numeris Laivo žurnalo lapo Nr. || Galutinė paskirties vieta Uostas Šalis Valstybė ||
   ||   ||   ||   ||
                                Diena       Mėnuo     Valanda
Metai          |2_|0_|__|__|           Žvejybos laivo kapitono vardas ir
pavardė |__________| Transportinio laivo kapitono vardas ir pavardė       PERKROVIMO
OPERACIJOS VIETA
Išvykimas                |__|__|     |__|__|     |__|__| iš  |__________|
Grįžimas   |__|__|     |__|__|     |__|__|     į               |__________|          Parašas| __________|              Parašas     |__________|
Perkrovimas |__|__|                |__|__|     |__|__|     |__________|
Jei žuvys perkraunamos, nurodomas svoris (kg) arba
naudoti vienetai (pvz., dėžės, krepšiai) ir iškrautas tų
vienetų svoris (kg): |___| kilogramų.
 Uostas   || Jūra   Platuma Ilguma || Rūšis || Žuvų vienetų skaičius || Produkto tipas – gyvos žuvys || Produkto tipas – visa žuvis || Produkto tipas – išdarinėtos žuvys || Produkto tipas – žuvys be galvų || Produkto tipas – žuvų filė || Produkto tipas   || Kitas perkrovimas   Data |__________| Vieta ir (arba) geografinė padėtis |__________| Susitariančiosios Šalies leidimo Nr. Laivo, iš kurio perkeliama, kapitono parašas   Laivo, į kurį perkeliama, pavadinimas Vėliava TATAK registro Nr. TJO Nr. Laivo kapitono parašas   Data |__________|Vieta ir (arba) geografinė padėtis |__________| Susitariančiosios Šalies leidimo Nr. Laivo, iš kurio perkeliama, kapitono parašas   Laivo, į kurį perkeliama, pavadinimas Vėliava TATAK registro Nr. TJO Nr. Laivo kapitono parašas
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
TATAK stebėtojo parašas (jei stebėtojas
dalyvavo).
Įsipareigojimai, jeigu žuvys perkraunamos:
     1.        Perkrovimo deklaracijos originalas turi
būti pateikiamas perdirbimo laivui ir (arba) transportiniam laivui, į
kuriuos perkraunamos žuvys.
     2.        Perkrovimo deklaracijos kopija turi
būti laikoma atitinkamame žūklės laive arba gaudyklėje.
     3.        Leidimą atlikti kitas perkrovimo
operacijas išduoda atitinkama Susitariančioji Šalis, kuri laivui išdavė
leidimą dalyvauti žvejybos veikloje.
     4.        Perkrovimo deklaracijos originalas turi
būti laikomas laive, į kurį perkraunamos žuvys, tol, kol tas
laivas atplaukia į žuvų iškrovimo vietą.
     5.        Įrašas apie perkrovimo
operaciją įrašomas į visų operacijoje dalyvavusių
laivų žurnalus.“
II PRIEDAS
„VIIIa priedas
 Dokumento Nr. ||                 TATAK perkėlimo deklaracija || 4 priedas ||
 1. GYVŲ PAPRASTŲJŲ TUNŲ, SKIRTŲ AUGINTI, PERKĖLIMAS ||   ||
 Žvejybos laivo pavadinimas   Radijo šaukinys Vėliava Vėliavos valstybės perkėlimo leidimo Nr. TATAK registro Nr. Išorės atpažinties numeris Žvejybos žurnalo Nr. JFO Nr. || Gaudyklės pavadinimas   TATAK registro Nr. || Vilkiko pavadinimas Radijo šaukinys Vėliava TATAK registro Nr. Išorės atpažinties numeris   || Paskirties žuvininkystės ūkio pavadinimas     TATAK registro Nr.
 2. PERKĖLIMAS PO ŽUVŲ SURINKIMO
 Žuvininkystės ūkio pavadinimas   TATAK registro Nr.   || Gaudyklės pavadinimas   TATAK registro Nr.   || Transportinio laivo pavadinimas Vėliava TATAK registro Nr. Išorės atpažinties numeris || Perdirbimo transportinio laivo pavadinimas Radijo šaukinys Vėliava TATAK registro Nr. Išorės atpažinties numeris
 3. INFORMACIJA APIE PERKĖLIMĄ
 Data:_ _ / _ _ / _ _ _ _ || Vieta arba geografinė padėtis      Uostas                        Platuma                         Ilguma
 Vienetų skaičius || Bendras svoris, kg    || Rūšis
 Produkto tipas         Gyvos žuvys  Visa žuvis  Išdarinėtos žuvys  Kita (nurodyti)
 Žvejybos laivo kapitono, gaudyklės operatoriaus arba žuvininkystės ūkio operatoriaus vardas, pavardė ir parašas   || Vilkiko, perdirbimo laivo, transportinio laivo, į kuriuos perkeliamos žuvys, kapitono vardas, pavardė ir parašas
 4. NEGYVŲ ŽUVŲ PERKĖLIMAS Į PAGALBINĮ LAIVĄ
 Pagalbinio laivo pavadinimas || Vėliava || Kiekis, kg || Vienetų skaičius
 Data:_ _ / _ _ / _ _ _ _ || Geografinė padėtis                   Platuma                               Ilguma || Iškrovimo uostas
 5. KITAS PERKĖLIMAS
 Data:_ _ / _ _ / _ _ _ _ || Vieta arba geografinė padėtis                 Uostas                   Platuma         Ilguma
 Vilkiko pavadinimas || Radijo šaukinys || Vėliava || TATAK registro Nr.
 Žuvininkystės ūkio valstybės perkėlimo leidimo Nr. || Išorės atpažinties numeris || Laivo, į kurį perkeliamos žuvys, kapitono vardas, pavardė ir parašas
 Data:_ _ / _ _ / _ _ _ _ || Vieta arba geografinė padėtis                 Uostas                   Platuma         Ilguma
 Vilkiko pavadinimas || Radijo šaukinys || Vėliava || TATAK registro Nr.
 Žuvininkystės ūkio valstybės perkėlimo leidimo Nr. || Išorės atpažinties numeris || Laivo, į kurį perkeliamos žuvys, kapitono vardas, pavardė ir parašas
 Data:_ _ / _ _ / _ _ _ _ || Vieta arba geografinė padėtis                 Uostas                   Platuma         Ilguma
 Vilkiko pavadinimas || Radijo šaukinys || Vėliava || TATAK registro Nr.
 Žuvininkystės ūkio valstybės perkėlimo leidimo Nr. || Išorės atpažinties numeris || Laivo, į kurį perkeliamos žuvys, kapitono vardas, pavardė ir parašas
“
[1]               OL C , , p. .
[2]               OL L 96, 2009 4 15, p. 1.
[3]               OL L 343, 2009 12 22, p. 1.
[4]               OL L 194, 2010 7 24, p. 1.
[5]               OL L 194, 2010 7 24, p. 1.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52008PC0644

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas kuriuo nustatomi medieną ir medienos produktus rinkai tiekiančių ūkio subjektų įsipareigojimai {SEK(2008) 2615} {SEK(2008) 2616}  /* KOM/2008/0644 galutinis - COD 2008/0198 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 17.10.2008KOM(2008) 644 galutinis2008/0198 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASkuriuo nustatomi medieną ir medienos produktus rinkai tiekiančių ūkio subjektų įsipareigojimai {SEK(2008) 2615}{SEK(2008) 2616}(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS-  Pasiūlymo pagrindas ir tikslaiPagrindinis šio pasiūlymo tikslas – papildyti ir sustiprinti dabartinę ES politikos sistemą ir paremti tarptautinę kovą su neteisėta medienos ruoša ir su ja susijusia prekyba.-  Bendrosios aplinkybėsMedienos ruoša laikoma neteisėta tuo atveju, jei miškai kertami, mediena perdirbama arba ja prekiaujama pažeidžiant nacionalinius teisės aktus, galiojančius ruošos šalyje. Neteisėtos medienos ruošos priežasčių yra daug, tačiau pagrindinės yra didelė medienos paklausa ir tai, kad taisyklės yra nepakankamai griežtos, kad užkirstų kelią prekybai neteisėtai paruošta mediena. Neteisėta medienos ruoša yra susijusi su didesne problema, kuri apima miškų valdymo aspektus, teisės aktų vykdymą ir korupciją.Kadangi ši veikla neteisėta, sunku įvertinti jos mastą ir vertę, tačiau remiantis įrodymais galima spręsti, kad tai rimta ir didėjanti problema. Daugelyje šalių neteisėtos medienos ruošos mastas panašus arba net didesnis, palyginti su teisėta medienos ruoša. Europoje neteisėtos medienos ruošos problema taip pat egzistuoja, tačiau jos mastas nėra didelis.Neteisėta medienos ruoša yra viena iš svarbiausių miškų naikinimo visame pasaulyje priežasčių, ji daro didžiulę žalą aplinkai. Dėl miškų naikinimo susidaro apie 20 proc. visų išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų (daugiau nei viso transporto sektoriaus išlakų), ir tai yra viena iš svarbiausių biologinės įvairovės mažėjimo visame pasaulyje priežasčių.Be to, dėl neteisėtos medienos ruošos mažėja teisėtos miško pramonės veiklos konkurencingumas eksportuojančiose bei importuojančiose šalyse, o vyriausybės praranda daug pajamų. Neteisėta medienos ruoša kenkia teisinei valstybei ir demokratinio valdymo principams, silpnina tvarią plėtrą daugelyje besivystančių šalių, o iš šios veiklos gaunamos lėšos gali būti skiriamos ginkluotiems konfliktams finansuoti. Socialinį neteisėtos medienos ruošos poveikį nustatyti yra sunkiau. Vis dėlto buvo užfiksuota rimtų žmogaus teisių pažeidimo atvejų.Europos Sąjunga ir toliau nacionaliniu, regioniniu bei tarptautiniu lygmeniu imasi įgyvendinti ir remia iniciatyvas, kuriomis siekiama užtikrinti šalių įsipareigojimus ir aktyviau spręsti neteisėtos medienos ruošos ir su ja susijusios prekybos problemas. Europos Komisija ir daugelis valstybių narių aktyviai dalyvauja įgyvendinant tokias iniciatyvas, pvz., regioninius FLEG veiksmus. Be to, siekdama aptarti šią problemą, ji dalyvauja dvišalėse bei daugiašalėse diskusijose su trečiosiomis šalimis daugiašaliuose forumuose, pvz., JT Miškų forume ir Tarptautinėje tropikų medienos organizacijoje, ir dvišalėse derybose su didžiosiomis medienos vartotojomis, tokiomis kaip JAV, Kinija, Rusija ir Japonija. Be to, tebevykstančiose derybose dėl partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimų ir laisvosios prekybos susitarimų Komisija pasinaudoja proga apsvarstyti klausimus, susijusius su miškų išsaugojimu ir darniuoju miškų ūkiu, įskaitant neteisėtą medienos ruošą ir su ja susijusią prekybą.2003 m. Komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai Europos Komisija pasiūlė ES veiksmų planą dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena (angl. Forest Law Enforcement, Governance and Trade , FLEGT)[1], skirtą neteisėtos medienos ruošos ir su ja susijusios prekybos problemai spręsti. Šioje iniciatyvoje aiškiai atsispindi ES Komisijos nario P. Nielsono įsipareigojimas, kurį jis prisiėmė 2002 m. Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais, ir pažanga, padaryta Pasaulio banko inicijuotose regioniniuose procesuose, pirmiausia 2001 m. Balyje surengtame aukšto lygio susitikime dėl miškų teisės aktų vykdymo ir miškų valdymo.ES FLEGT veiksmų plane numatytos įvairios priemonės, pavyzdžiui, parama medieną gaminančioms šalims, daugiašalio bendradarbiavimo plėtojimas siekiant kovoti su neteisėtai paruoštos medienos prekyba, privataus sektoriaus iniciatyvos ir priemonės, galinčios padėti atgrasinti investicijas į neteisėtą medienos ruošą skatinančią veiklą ir prekybą konflikto zonose paruošta mediena.Pagrindinė ES FLEGT veiksmų plano dalis buvo FLEGT licencijavimo schema, pagal kurią iš dalyvaujančių šalių į ES eksportuojamai medienai būtų išduodama (FLEGT) licencija, kuria patvirtinama, kad mediena paruošta laikantis atitinkamų nacionalinių teisės aktų. Taryba 2005 m. priėmė FLEGT reglamentą[2], kuriuo nustatytas medienos, kurios kilmės šalys – šalys partnerės, importo į ES teisinis pagrindas , ir įgaliojo Komisiją pradėti derybas su medieną gaminančiomis šalimis ir regioninėmis organizacijomis, išreiškusiomis norą su ES sudaryti savanoriškus partnerystės susitarimus (FLEGT SPS).Iki 2008 m. spalio mėn. penkios valstybės – Malaizija, Indonezija, Kamerūnas, Kongas (Brazavilis) ir Gana, pradėjo derybas dėl tokio susitarimo su ES, o su kai kuriomis kitomis medieną gaminančiomis šalimis, kurios išreiškė susidomėjimą, vyksta neoficialios konsultacijos. Pirmas toks susitarimas bus parafuotas su Gana rugsėjo mėn. Tačiau atsižvelgiant į bet kurio SPS įgyvendinimo trukmę ir į vengimo jo laikytis bei pinigų plovimo pavojų, vien SPS nepakanka neteisėtos medienos ruošos problemai spręsti.FLEGT veiksmų plane Komisija taip pat atsižvelgė į tai, kad kai kurios svarbios medieną gaminančios šalys gali nuspręsti su ES nesudaryti FLEGT SPS ir kad dėl lėtesnės daugiašalės pažangos ar jos nebuvimo ES turėtų imtis papildomų priemonių kovai su neteisėta medienos ruoša visame pasaulyje, įskaitant teisės aktus, kuriais siekiama užkirsti kelią neteisėtai paruoštos medienos importui į ES. Komisija įsipareigojo tokias pasirinktis apsvarstyti, o Europos Parlamentas ir Taryba po to apie šį įsipareigojimą dar kartą priminė oficialiose rezoliucijose[3] ir išvadose[4].Per tą laikotarpį valstybės narės, Komisija, ekspertų grupės ir nevyriausybinės organizacijos (NVO) atliko išsamų darbą, kad nustatytų, kuria kryptimi geriausia žengti toliau. Komisija, atsižvelgdama į šio išsamaus darbo rezultatus, 2006 m. pabaigoje pradėjo keleto papildomų priemonių vertinimą. Šio vertinimo išvados apibendrintai pateikiamos Komisijos pateiktoje viešoje ataskaitoje.Atsižvelgdama į atlikto vertinimo rezultatus Komisija mano, kad būtina aktyvinti ES kovos su neteisėta medienos ruoša ir su ja susijusia prekyba politiką. Kadangi joks suderintas požiūris netaikomas, kelios valstybės narės nurodė, kad jos norėtų imtis nacionalinių priemonių. Tačiau, kaip rodo patirtis, jeigu veiksmų imamasi nacionaliniu lygmeniu, gali iškilti kliūčių laisvam prekių judėjimui ir gali būti iškreipta konkurencija vidaus rinkoje. Todėl Komisija mano, kad būtini Bendrijos veiksmai. Šiuo tikslu siūloma, kad būtų parengtas reglamentas, kuriuo būtų nustatyti medieną ir medienos produktus Bendrijos rinkai tiekiančių ūkio subjektų įsipareigojimai.Siūlomu reglamentu neužkertamas kelias Bendrijos veiksmams kovoti su miškų naikinimu bei biologinės įvairovės mažėjimu ir tuo tikslu imtis kitų priemonių, tokių kaip, pavyzdžiui, biomasės tvarumo kriterijų nustatymas.-  Pasiūlymo srityje taikomos nuostatosŠiuo metu taikomos nuostatos išsamiai išaiškintos ankstesniame skirsnyje.-  Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisKlimato kaitos politika. Pastaraisiais metais vis geriau suvokiama, kad visuotiniame anglies cikle miškai atlieka gyvybiškai svarbų vaidmenį – sugeria apie pusę žemės paviršiaus anglies. Visų pirma vis labiau sutariama, kad jeigu miškų naikinimo problema nebus sprendžiama, paprasčiausiai nebus įmanoma užtikrinti, kad dėl visuotinio atšilimo oro temperatūra, palyginti su ikipramoniniu laikotarpiu, nepakiltų daugiau nei 2°C, arba kad ES kovos su klimato kaita priemonės būtų sėkmingos.Neteisėta medienos ruoša yra viena iš svarbiausių tiesioginių miškų naikinimo priežasčių; be to, ji kenkia miško valdymui ir darniajam miškų ūkiui, kurie yra gyvybiškai svarbūs siekiant užtikrinti, kad būtų veiksmingos miškų sektoriaus priemonės, kurios turėtų būti parengtos pagal Tarptautinį klimato susitarimą, kuris bus priimtas po 2012 m.Be to, dėl mažos medienos produktų, kurie gaunami vykdant neteisėtą medienos ruošą, savikainos nukenčia Europos medienos ruošos įmonės ir jų darbuotojai. Šiuo pasiūlymu siekiama spręsti šią problemą ir šiam pramonės sektoriui bei jo darbuotojams užtikrinti vienodas veiklos sąlygas.Šio pasiūlymo tikslas atitinka Komisijos strateginius tikslus ir geresnio reglamentavimo principus, ypač siekį sukurti veiksmingas ir efektyvias priemones, užtikrinti aukštą teisinio tikrumo lygį ES, suteikti ūkio subjektams galimybę būti dinamiškesniems smarkiai nepadidinant jų naštos ir taip padėti sustiprinti piliečių pasitikėjimą Bendrija.Pasiūlyme, kaip ir FLEGT veiksmų plane, dėmesys sutelkiamas tik į teisėtumo klausimą; darnumo klausimas nesvarstomas. Tačiau daugelio šalių miškų teisė grindžiama darniojo miškų ūkio principu, todėl teisėtumas nėra visiškai atsietas nuo darnumo. Be to, atsižvelgiant į tai, kad šiuo pasiūlymu siekiama paskatinti geresnį teisės aktų vykdymą ir valdymą, tai būtų svarbus žingsnis siekiant darnumo, visų pirma neteisėtos medienos ruošos paveiktose šalyse. Šio pasiūlymo tikslai svarstyti atsižvelgiant į 2006 m. birželį Europos Vadovų Tarybos patvirtintą Darnaus vystymosi strategiją ir Strateginę Europos energetikos politikos peržiūrą, kurią 2007 m. sausio mėn. Komisija pateikė Europos Vadovų Tarybai. Šis pasiūlymas ir visos jo įgyvendinimo priemonės turėtų atitikti šiuos tikslus.2. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMASNuo 2006 m. gruodžio mėn. iki 2008 m. birželio mėn. vyko plataus masto konsultacijos, pavyzdžiui, viešosios konsultacijos internete ir daug susitikimų su suinteresuotosiomis šalimis. Be to, Komisija atliko pasiūlytų politikos parinkčių poveikio vertinimą, po kurio buvo paskelbta ataskaita.Iš pradžių buvo svarstytos šios keturios pasirinktys:1 pasirinktis. Išplėstas dvišalės strategijos taikymas sudarant FLEGT savanoriškus partnerystės susitarimusPagal šią pasirinktį Bendrija teiktų pirmenybę SPS grindžiamos politikos įgyvendinimo stiprinimui. Tačiau tokia politika turėtų didelį poveikį tik tuo atveju, jei visos didžiausios gamybos, tranzito ir perdirbimo šalys sudarytų FLEGT SPS arba jei ši politika išsivystytų į daugiašalę iniciatyvą. Iš esmės sutariama, kad pirmasis variantas yra neįgyvendinamas, o daugiašalė iniciatyva atrodo mažai tikėtina.2 pasirinktis. Savanoriškų privačiojo sektoriaus priemonių sustiprinimasPagal šią pasirinktį, Bendrija skatintų stiprinti tokias privačiojo sektoriaus priemones kaip elgsenos kodeksus ir miškų sertifikavimo sistemas, pavyzdžiui, jos būtų įtraukiamos į FLEGT SPS, narystė federacijose taptų privaloma ir būtų remiamos tokios priemonės kaip finansinės arba reguliavimo iniciatyvos.Medienos prekybos federacijos ir institucijos, rengiančios atsakingos pirkimo politikos gaires ir šiuo klausimu konsultuojančios savo narius, priėmė elgsenos kodeksus. Įdiegtos privačios sertifikavimo sistemos, kad būtų nustatyti miškotvarkos standartai ir kad pagal tuos standartus būtų vertinami miškai, produktai ir (arba) vadybininkai. Nors šios iniciatyvos turi privalumų, pvz., jos yra lanksčios, stiprina motyvaciją ir yra labai rentabilios, bėgant metams jų patikimumu ir darnumu imta abejoti dėl tokių dalykų kaip neprivalomas pobūdis ir įgyvendinimo priežiūros bei sankcijų už reikalavimų nevykdymą stoka.3 pasirinktis. Pasienio priemonės, kuriomis būtų siekiama užkirsti kelią neteisėtai paruoštos medienos importuiJeigu būtų taikoma ši pasirinktis, pagal Bendrijos teisės aktus būtų neteisėta importuoti neteisėtai paruoštos medienos produktus ir medieną į Bendriją būtų galima įvežti tik įrodžius jos teisėtumą. Šis draudimas ir reikalavimas būtų taikomi visoms šalims, neatsižvelgiant į prekybos neteisėtai paruošta mediena pavojaus mastą. Atitiktis būtų tikrinama ES pasienyje, remiantis dokumentacija, pagal kurią nustatoma, ar tiekiama mediena paruoša teisėtai.Pagal šią pasirinktį Bendrija remtųsi prielaida, kad neteisėta medienos ruoša vykdoma tik už ES ribų, todėl svarbiausias vaidmuo kovojant su neteisėta medienos ruoša tektų prekybos priemonėms. Taikant šią pasirinktį kiltų suderinamumo su PPO reikalavimais (dėl kai kurių medienos įmonių diskriminacijos) ir proporcingumo problemų.4 pasirinktis. Draudimas tiekti neteisėtai paruoštą medieną ES rinkaiPagal šią pasirinktį būtų neteisėta ES rinkai tiekti neteisėtai paruoštą medieną ar produktus, pagamintus iš tokios medienos. Ši pasirinktis būtų taikoma ir importuojamiems miško produktams, ir paruoštiems ES.Galimos dvi alternatyvos:4A pasirinktis. Teisės aktai, kuriais draudžiama prekiauti mediena ir medienos produktais, paruoštais pažeidžiant kilmės šalies įstatymus, ir valdyti juos nuosavybės teisePagal šią pasirinktį būtų draudžiama ES rinkai tiekti neteisėtai paruoštą medieną. Teisėtumą įrodyti turėtų už teisės aktų įgyvendinimą atsakingos institucijos, o ūkio subjektai turėtų įrodyti, kad laikosi teisės aktų, tik jei atitinkamai pareikalaujama.Taikant šią pasirinktį daugiausiai dėmesio būtų skiriama didelės rizikos atvejams, todėl operatoriams būtų skatinami apsirūpinti mediena, turinčia pakankamas teisėtumo garantijas. Tačiau ją būtų sudėtinga įgyvendinti, nes būtų sunku įrodyti neteisėtumą, nes sudėtingos medienos produktų tiekimo grandinės apima kelias šalis ir ūkio subjektus, o Europos teismams tektų priimti sprendimus dėl trečiosiose šalyse padarytų pažeidimų, kuriems taikomi tų šalių teisės aktai. Be to, nebūtų užtikrintas teisinis tikrumas, be kurio rinka negali tinkamai veikti.Ši pasirinktis yra artima 2008 m. birželio 2 d. patvirtintos JAV Lacey įstatymo pataisos dėl neteisėtos medienos ruošos nuostatoms, pagal kurias apsauga taikoma ir neteisėtai už JAV ribų paruoštiems augalams bei medžiams.4B pasirinktis. Teisės aktai, kuriais reikalaujama, kad rinkai būtų tiekiama tik teisėtai paruošta mediena ir medienos produktaiPagal šią pasirinktį užsiimti medienos ir medienos produktų prekyba Bendrijoje būtų galima tik ūkio subjektui įrodžius jų teisėtumą. Siekiant užtikrinti teisės aktų vykdymą, teisėtumas turėtų būti patvirtintas su kiekviena siunta pateikiant raštiškus dokumentus – taip būtų sukurta sudėtinga, brangi ir prekybą trikdanti sistema.Iš dalies ši pasirinktis būtų grindžiama principu, panašiu į tą, kuris būtų taikomas pagal 3 pasirinktį; ūkio subjektai privalėtų dokumentais patvirtinti kiekvienos medienos ir medienos produktų, kuriuos jie tiekia ES rinkai, siuntos teisėtumą, nepaisant jų kilmės. Kaip įrodymai priežiūros tikslais turėtų būti pateikiami teisėtumą įrodantys dokumentai, pateiktini pareikalavus arba sistemiškai.Įvertinus pirmiau nurodytas keturias pasirinktis buvo prieita prie išvados, kad visos jos turi esminių trūkumų, dėl kurių jų veiksmingumas gali būti ribotas. Atsižvelgiant į neteisėtos medienos ruošos specifiką būtinas naujas požiūris, kad būtų atsižvelgta į viso medienos sektoriaus struktūrą, užtikrintas sisteminis ūkio subjektų bei klientų elgsenos pokytis, o dėmesys sutelktas į būtinybę sektoriuje diegti sistemas, kurios padėtų užtikrinti, kad neteisėtai paruošta mediena ir medienos produktai nepatektų į Bendrijos rinką. Atsižvelgiant į šiuos tikslus buvo pasiūlyta nauja pasirinktis.5 pasirinktis. Teisės aktai, kuriais reikalaujama, kad visi ūkio subjektai, tiekiantys medieną ir medienos produktus Bendrijos rinkai, taikytų deramo patikrinimo sistemąPagal šią pasirinktį ūkio subjektai privalėtų deramai užtikrinti, kad mediena ir medienos produktai, kuriuos jie pateikia Bendrijos rinkai, buvo teisėtai paruošti. Ji pagrįsta principu, kad taikant veiksmingą strategiją turėtų būti remiamos pastangos kurti tvirtas sistemas, skirtas neteisėtai paruoštai medienai pašalinti iš Bendrijos rinkos.Didžiausia šios pasirinkties nauda yra ta, kad didesnė pirmenybė bus teikiama importui iš šalių, kurių miškotvarka patikima, visų pirma iš šalių, su ES sudariusių FLEGT SPS, nes FLEGT licencija užtikrinamas didelis susijusių medienos produktų teisėtumo tikrumas. Sąnaudos būtų proporcingos Bendrijos poreikiui gerinti kovos su neteisėta medienos ruoša ir su ja susijusia prekybos politikos veiksmingumą. Ilgainiui ūkio subjektai taip pat turės naudos iš to, kad neteisėti medienos produktai bus pašalinti iš rinkos.Pagal šią pasirinktį ūkio subjektai, kuriems ta pasirinktis būtų taikoma, taikytų sistemas ir procedūras, kurios padėtų kuo geriau užtikrinti, kad į ES rinką jie tieks tik teisėtai paruoštą medieną ir medienos produktus.-  Viešosios konsultacijos2007 m. pradžioje Komisija surengė viešąsias konsultacijas internete. Konsultacijų metu buvo siekiama sužinoti nuomonę apie poreikį taikyti ES lygmens kovos su neteisėtai paruoštos medienos ir medienos produktų tiekimu Europos rinkai politines priemones, tokių priemonių tinkamumą ir įgyvendinamumą. Buvo vertinamos tik iš pradžių pasiūlytos keturios pasirinktys, nes 5-oji buvo sukurta reaguojant į pradinį vertinimą. Nors atsakymų gauta nedaug (93 atsiliepimai), tačiau jų turinys ir pateiktų požiūrių įvairovė atitiko Komisijos lūkesčius. Be to, Komisija gavo 7 161 e. pašto žinučių iš piliečių, prisijungusių prie Greenpeace organizuotos kampanijos „Uždrauskime neteisėtą medienos ruošą“.Dauguma respondentų manė, kad dvišalės FLEGT strategijos taikymo sritis yra nepakankamai plati, kad būtų galima išspręsti neteisėtos medienos ruošos problemą. Taip pat, jų manymu, būtų galima naudoti savanoriškas privačiojo sektoriaus sistemas, kurios papildytų tvirtą privalomą sistemą. Kai kurių respondentų manymu, taikant šių požiūrių derinį būtų galima imtis veiksmų rizikingiausiose neteisėtos medienos ruošos srityse. Didelė respondentų dalis išreiškė tvirtą norą, kad ES imtųsi veiksmų susidariusiai padėčiai pakeisti ir pirmiausia imtųsi veiksmų galimoms FLEGT SPS sistemos spragoms panaikinti. Apskritai respondentai pritarė teisiniam požiūriui, tačiau aiškiai nesuteikė pirmenybės kokiai nors konkrečiai parinkčiai. Konsultacijų rezultatus apibendrinanti ataskaita pateikiama http://www.cc.cec/dgintranet/env/i/e2/doc/pdf_docs/forests/AddlOptionsSynthFinal.pdf-  Nacionaliniai tyrimaiSavo išvadose Taryba paragino valstybes nares suteikti Komisijai „svarbią informaciją“ apie tai, kokiu mastu galima taikyti galiojančius nacionalinius teisės aktus neteisėtai pagamintos ir parduodamos medienos prekybai sustabdyti. Gavusios tokį prašymą, kelios valstybės narės atliko analizę. Analizės rezultatai rodo, kad yra galimybių kovoti su neteisėta medienos ruoša taikant galiojančius teisės aktus, pavyzdžiui, įstatymus dėl vagystės ir neteisėtos pavogtų prekių prekybos, pinigų plovimo, korupcijos ar kontrabandos.-  Konsultacijos su trečiosiomis šalimisBuvo konsultuotasi su keliais tarptautiniais partneriais. Surengti susitikimai su kitomis pagrindinėmis medienos importuotojomis, pvz., Kinija, Japonija ir JAV. Surengti susitikimai su šalimis, šiuo metu besiderančiomis su Bendrija dėl FLEGT savanoriškų partnerystės susitarimų (pvz., Malaizija, Indonezija, Gana ir Kamerūnu), tam tikromis kitomis medienos eksportuotojomis (Rusija, Brazilija) ir šalimis, išreiškusiomis norą su ES aptarti galimybę sudaryti SPS.-  Poveikio vertinimo ataskaitaKomisija parengė ataskaitą, kurioje apžvelgiamas įvairių politikos parinkčių poveikis aplinkai ir ekonominei bei socialinei sritims ES ir už jos ribų. Su ataskaita galima susipažinti Europos Komisijos Aplinkos GD interneto svetainėje. Komisija nusamdė konsultacinę įmonę atlikti tyrimą, kurio rezultatais buvo remiamasi rengiant ataskaitą.-  Ad hoc konsultacijosAtliekant poveikio vertinimą seminaruose ar pokalbių metu buvo konsultuojamasi su suinteresuotosiomis šalimis. Suinteresuotųjų šalių buvo prašoma suskirstyti papildomas pasirinktis nuo geriausios iki prasčiausios. Kadangi tuo metu 5-a pasirinktis dar nebuvo parengta, buvo prašoma pateikti nuomonę tik apie keturias esamas pasirinktis.Kai buvo parengta 5-a pasirinktis, Komisijos tarnybos surengė nemažai susitikimų su suinteresuotosiomis šalimis, kad aptartų šio požiūrio privalumus ir trūkumus. 5-a pasirinktį buvo apskritai įvertinta teigiamai. Vienas iš dalykų, dėl kurių išsiskyrė suinteresuotųjų šalių nuomonės, buvo tai, ar ši pasirinktis turėtų būti taikoma vidaus rinkoje pagamintai medienai, nes Europos Sąjungoje yra labai nedaug neteisėtos medienos ruošos atvejų. Kitas iškeltas klausimas – kiek techniškai įmanoma taikyti teisės aktų reikalavimus sudėtiniams produktams, nors dauguma suinteresuotųjų šalių pritarė, kad reikia taikyti vienodą politiką, pagal kurią visiems medienos rinkos dalyviams būtų sudarytos vienodos sąlygos.Buvo išreikšta nuogąstavimų dėl to, kad iš esmės pagal 5-ą pasirinktį neteisėtai paruoštos medienos ir iš jos pagamintų produktų rinkai tiekti nedraudžiama, o tik reikalaujama, kad medienos įmonės tinkamai pasirūpintų savo rinkai tiekiamos medienos teisėtumu. Tačiau buvo pripažinta, kad, jeigu bus remiamasi atsakingais ūkio subjektais, pasiūlytos priemonės galėtų padėti įgyvendinti esminius pokyčius ES medienos rinkoje ir todėl tinkamiau išspręsti sudėtingą neteisėtos medienos ruošos ir su ja susijusios prekybos problemą.3. PASIŪLYMO ASPEKTAI-  Siūlomų veiksmų santraukaPasiūlyme dėmesys sutelkiamas į tuos atvejus, kai bet kokios kilmės mediena ir medienos produktai, tiekiami Bendrijos rinkai pirmą kartą ir atitinkamai nustatomi ūkio subjektų, kurie medieną ir medienos produktus tiekia Bendrijos rinkai, įsipareigojimai. Pasiūlymas pagrįstas deramo patikrinimo principu, pagal kurį ūkio subjektai, kuriems jis taikomas, taikytų sistemą (deramo patikrinimo sistemą), siekdami iki minimumo sumažintų neteisėtai paruoštos medienos ir medienos produktų tiekimo Bendrijos rinkai pavojų.Į deramo patikrinimo sistemą įtrauktos priemonės ir procedūros, kurias taikydami ūkio subjektai galės sekti medieną ir medienos produktus, susipažinti su informacija apie taikomų teisės aktų laikymąsi ir valdyti neteisėtai paruoštos medienos ir medienos produktų tiekimo Bendrijos rinkai riziką. Siūlomomis priemonėmis siekiama užtikrinti, kad ūkio subjektai Bendrijos rinkai medieną ir medienos produktus tiektų tik turėdami reikiamą garantiją, kad jie yra teisėti – taip būtų prisidedama prie pasaulinio masto kovos su neteisėtu medienos ruošimu. Jas įgyvendinant taip pat siekiama užtikrinti vartotojus, kad pirkdami medieną ir medienos produktus jie neprisidės prie neteisėtos medienos ruošos ir su ja susijusios prekybos.Svarbu pabrėžti, kad deramas patikrinimas – tai ne tik moralinis įsipareigojimas pasirūpinti reikiamais dalykais, bet ir teisinis reikalavimas aktyviai veikti. Reikalaujama, kad ūkio subjektai elgtųsi apdairiai bei apgalvotai, imtųsi reikiamų veiksmų ir taip užtikrintų medienos ir medienos produktų, kurie patenka į jų tiekimo grandinę, teisėtumą ir kuo labiau sumažintų neteisėtai paruoštos medienos ir medienos produktų tiekimo Bendrijos rinkai pavojų.Teisėtumas apibrėžiamas remiantis šalies, kurioje mediena paruošiama, teisės aktais, taikomais miškotvarkai, medienos ruošai ir prekybai.Laikoma, kad mediena ir medienos produktai, kuriems taikoma FLEGT licencija arba CITES leidimas, yra paruoša teisėtai.Ūkio subjektai, kurie turėtų taikyti deramo patikrinimo sistemą, tokią sistemą gali parengti patys arba taikyti pripažintą deramo patikrinimo sistemą, nes pasiūlyme numatyta galimybė pripažinti monitoringo organizacijų parengtas deramo patikrinimo sistemas. Tai reiškia, kad pasiūlymu nustatomi aiškūs principai, į kuriuos būtina atsižvelgti taikant deramo patikrinimo sistemą, ir taip ūkio subjektams suteikiama galimybė pasirinkti, kaip pasiekti norimų rezultatų.Pagrindiniai siūlomo reglamento principai – teisinių įsipareigojimų veiksmingumas ir aiškumas. Ūkio subjektai privalo kuo labiau sumažinti neteisėtai paruoštos medienos ir medienos produktų pateikimo rinkai pavojų ir tuo tikslu taikyti priemonių ir procedūrų sistemą. Pagrindiniai šios sistemos aspektai yra pateikti pasiūlyme. Daugiau informacijos bus pateikta reglamento įgyvendinimui palengvinti skirtose įgyvendinimo priemonėse, visų pirma bus pateikti kriterijai, kuriais remiantis bus nustatoma, koks yra neteisėtai paruoštos medienos ir medienos produktų pateikimo Bendrijos rinkai pavojaus mastas – didelis ar mažas. Rengiant įgyvendinimo priemones turėtų būti vadovaujamasi tokiais principais: neužkrauti perteklinės naštos ūkio subjektams; suderinti ūkio subjektų, kuriems taikomas šis reglamentas, sąnaudas ir naudą; taikant įgyvendinimo priemones užtikrinti reikiamą lankstumą; palengvinti sąlygas smulkiems ūkio subjektams prisitaikyti prie šiame reglamente išdėstytų reikalavimų. Pripažįstant, kad veiksmingas siūlomų priemonių įgyvendinimas priklauso nuo to, ar bus priimtos papildomos priemonės, šis reglamentas bus pradėtas taikyti tik kai bus priimtos tokios papildomos priemonės.Net ir pažangiausias požiūris negali būti veiksmingas, jei nebus užtikrintas visų įgyvendinimo veikloje dalyvaujančių suinteresuotųjų šalių indėlis ir bendradarbiavimas. Visais su šiuo pasiūlymu susijusiais klausimais svarbu užtikrinti, kad su suinteresuotosiomis šalimis, visų pirma pramonės sektoriaus ir pilietinės visuomenės atstovais, būtų konsultuojamasi siekiant nustatyti, kaip pasitelkiant struktūrinį dialogą ir informacijos mainus kuo geriau įgyvendinti užsibrėžtus tikslus.-  Teisinis pagrindasŠio reglamento nuostatos susijusios su aplinkos apsauga. Taigi, Sutarties 175 straipsnio 1 dalis yra tinkamas teisinis pagrindas.-  Pasirinkta priemonėPasiūlyta priemonė yra reglamentas, nes reglamentas yra būtinas siekiant užtikrinti didžiausią suderinimo lygį ir išvengti, kad valstybės narės taikytų skirtingus standartus.-  Subsidiarumo ir proporcingumo principaiSubsidiarumo principas taikomas tik tada, jei pasiūlymas nepriklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai.Esama svarių įrodymų, kuriais remiantis galima teigti, kad neteisėtos medienos ruošos mastas yra didelis, ji daro didelę žalą aplinkai ir skatina biologinės įvairovės nykimą, mažina teisėtos miškų pramonės veiklos konkurencingumą ir yra glaudžiai susijusi su korupcija, organizuotu nusikalstamumu ir smurtiniais konfliktais. Pasiūlymo tikslas – kuo labiau sumažinti neteisėtai paruoštos medienos ir medienos produktų pateikimo Bendrijos rinkai pavojų, nustatant ūkio subjektų, tiekiančių medieną ir medienos produktus Bendrijos rinkai, įsipareigojimus. Nepaisant to, kad ir pačioje ES kartais pasitaiko neteisėtos medienos ruošos atvejų ir kad ES pagamintos medienos ir medienos produktų prekybai nenustatyti jokie Bendrijos reikalavimai, siūlomas reglamentas taikomas ir tiems ūkio subjektams, kurie Bendrijoje pagamintą medieną ir medienos produktus tiekia Bendrijos rinkai. Pagrindinis principas, kuriuo vadovaujamasi, – nediskriminavimas; taip siekiama nustatyti suderintą kompleksinį požiūrį ir užtikrinti, kad nebūtų pažeidžiamos tarptautinės prekybos taisyklės. Siūlomi Bendrijos veiksmai grindžiami tuo, kad nustatomi bendri Bendrijos rinkai medieną ir medienos produktus tiekiančių ūkio subjektų įsipareigojimai. Taikant rizikos vertinimu pagrįstą požiūrį galima sumažinti ūkio subjektų administracinę naštą ir taip pat būtų geriau naudoti kontrolės priemones rizikingesniems atvejams. Siūlomas suderintas požiūris leistų supaprastinti ūkio subjektams taikomus reikalavimus ir taip skatintų konkurencingumą, o vartotojai būtų geriau informuoti apie taikomus standartus. Tokia sistema taip pat užtikrintų teisinį tikrumą bei aiškumą ir taip užtikrinti tinkamą rinkos veikimą.Skirtingų parinkčių įgyvendinimo sąmatos buvo apskaičiuotos atliekant poveikio vertinimą. ES importuotojų ir gamintojų sąnaudos pagal siūlomą reglamentą yra mažos, palyginti su kitomis pasirinktimis, kurios nagrinėtos atliekant poveikio vertinimą. Svarbu pažymėti, kad šiame pasiūlyme atsižvelgiama į dabartinę privataus sektoriaus praktiką, susijusią su teisėtumo užtikrinimu, ir paisoma šiuo metu taikomų priemonių. Todėl dalis sąnaudų jau padengta taikant šiuo metu galiojančias sistemas.Buvo išsakyta nuomonė, kad dėl priemonių, turinčių įtakos medienos ir medienos produktų importui, taikymo prekyba paprasčiausiai persikeltų į nediskriminuojančias rinkas. Tačiau ES yra svarbi tarptautinės sistemos dalyvė, todėl tokia iniciatyva taptų pavyzdžiu ir būtų aiškiai parodyta, kad ji yra pasiryžusi kovoti su neteisėta medienos ruoša, biologinės įvairovės nykimu bei klimato kaita ir skatinti panašias kitų didžiųjų šalių vartotojų iniciatyvas.Atsižvelgiant į šiuos aspektus ES veiksmai yra pagrįsti ir proporcingi problemai.4. POVEIKIS BIUDŽETUIĮgyvendinant šį pasiūlymą Bendrijos biudžetui daromas ribotas finansinis poveikis, susijęs su administracinių klausimų sprendimu.5. PERSVARSTYMO, PAKEITIMO, LAIKINO GALIOJIMO SĄLYGAPasiūlyme persvarstymo sąlyga nenumatyta.6. SUPAPRASTINIMASPasiūlyme nenumatytas supaprastinamas, nes jis neturi įtakos galiojantiems teisės aktams.7. PANAIKINIMASPasiūlymu nepanaikinami galiojantys teisės aktai.8. IŠDĖSTYMAS NAUJA REDAKCIJAPasiūlymu nereikalaujama pateikti naujos redakcijos.9. ATITIKTIES LENTELĖNetaikoma, nes atitikties lentelės reikalingos tik direktyvose.10. EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ (EEE)Pasiūlymas yra susijęs su Europos ekonomine erdve, todėl turėtų būti taikomas ir jai.2008/0198 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASkuriuo nustatomi medieną ir medienos produktus rinkai tiekiančių ūkio subjektų įsipareigojimai(Tekstas svarbus EEE)EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 175 straipsnio 1 dalį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[5],atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[6],atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[7],laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[8],kadangi(1) Miškai teikia labai įvairią naudą aplinkai, ekonominei bei socialinei sritims, įskaitant medienos ir su mediena nesusijusius miško produktus bei aplinkosaugos paslaugas.(2) Dėl didėjančios medienos ir medienos produktų paklausos visame pasaulyje ir institucinio pobūdžio bei valdymo trūkumų, būdingų kai kurių medieną gaminančių šalių miškų sektoriui, neteisėta medienos ruoša ir su ja susijusi prekyba kelia vis didesnį susirūpinimą.(3) Neteisėta medienos ruoša yra plačiai paplitusi problema. Ji kelia didelį susirūpinimą tarptautiniu mastu, nes skatina miškų naikinimą, dėl kurio susidaro apie 20 % visų išmetamų CO2 dujų, kelia grėsmę biologinei įvairovei, žlugdo darnųjį miškų ūkį ir plėtrą. Be to, tai turi ir socialinį, politinį bei ekonominį poveikį.(4) Komisijos komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai dėl ES miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena (FLEGT) veiksmų plano pasiūlytas priemonių rinkinys, kuriuo siekiama padėti tarptautiniu mastu spręsti neteisėtos medienos ruošos ir su ja susijusios prekybos problemą[9].(5) Taryba ir Europos Parlamentas, pripažindami, kad Bendrija taip pat turi padėti tarptautiniu mastu spręsti neteisėtos medienos ruošos problemą, palankiai įvertino tą komunikatą .(6) Atsižvelgdama į komunikato tikslą, t. y. užtikrinti, kad į Bendriją patektų tik pagal šalies gamintojos nacionalinius teisės aktus pagaminti medienos produktai, Bendrija derėjosi su medieną gaminančiomis šalimis (šalimis partnerėmis) dėl savanoriškų partnerystės susitarimų (SPS), kuriais tos šalys teisiškai įpareigojamos įgyvendinti licencijavimo schemą ir reglamentuoti susitarimuose nurodytos medienos ir medienos produktų prekybą.(7) Atsižvelgiant į problemos mastą bei jos sprendimo skubumą, būtina aktyviai remti kovą su neteisėta medienos ruoša ir su ja susijusia prekyba, papildyti ir sustiprinti SPS iniciatyvą bei pagerinti sąveiką tarp miškų išsaugojimo politikos ir politikos, kuria siekiama užtikrinti didelę aplinkos apsaugą, įskaitant kovos su klimato kaita ir biologinės įvairovės nykimu politiką.(8) Reikėtų atsižvelgti į šalių, su Bendrija sudariusių FLEGT SPS, pastangas ir šiuose susitarimuose nustatytus principus, ypač į teisėtai paruoštos medienos apibrėžimą. Be to, būtina atsižvelgti į tai, kad pagal FLEGT licencijavimo schemą į Bendriją eksportuojama tik pagal atitinkamus nacionalinius teisės aktus ruošiama mediena ir medienos produktai. Todėl turėtų būti laikoma, kad 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2173/2005 dėl FLEGT licencijavimo schemos medienos importui į Europos bendriją sukūrimo[10] II ir III prieduose išvardyti medienos produktai, kurių kilmės šalys – Tarybos reglamento (EB) Nr. 2173/2005 I priede išvardytos šalys, yra ruošiami teisėtai, su sąlyga, kad jie atitinka tą reglamentą ir jo įgyvendinimo nuostatas .(9) Taip pat derėtų atsižvelgti į tai, kad Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijoje (CITES) reikalaujama, kad ją pasirašiusios šalys CITES eksporto leidimą suteiktų tik kai CITES išvardytų rūšių produktai paruošti, inter alia, pagal eksportuojančios šalies teisės aktus. Todėl turėtų būti laikoma, kad 1996 m. gruodžio 9 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 338/97 dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą[11] A, B ir C prieduose išvardytų rūšių medienos produktai yra paruošti tinkamai, jeigu jie atitinka tą reglamentą ir jo įgyvendinimo nuostatas .(10) Atsižvelgiant į neteisėtos medienos ruošos problemos sudėtingumą, susijusį su ją lemiančiais veiksniais ir poveikiu, ir siekiant atgrasinti ūkio subjektus vykdyti neteisėtą veiklą, reikėtų numatyti priemones, reguliuojančias ūkio subjektų veiklą.(11) Kadangi nėra tarptautiniu mastu sutarto apibrėžimo, šalies, kurioje paruošta mediena, teisės aktai turėtų būti remiamasi apibrėžiant tai, kas laikytina neteisėta medienos ruoša.(12) Daugelis medienos produktų yra daug kartų apdorojami prieš tai ir po to, kai jie pirmą kartą pateikiami rinkai. Siekiant užtikrinti, kad nebūtų užkraunama perteklinė administracinė našta, šiame reglamente išdėstyti reikalavimai turėtų būti taikomi ne visiems platinimo grandinėje veikiantiems ūkio subjektams, o tik tiems iš jų, kurie medieną ir medienos produktus rinkai pateikia pirmą kartą.(13) Bendras tikslas – skatinti darnumo kriterijų diegimą ir taip užtikrinti darnumą – toliau lieka vienu iš Bendrijos prioritetų. Atsižvelgiant į šį tikslą ir siekiant sumažinti naštą, tenkančią ūkio subjektams, kurie rinkai tiekia medieną ir medienos produktus, kuriems taikomi privalomi darnumo kriterijai, nustatyti Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (EB) Nr. XX/XX dėl energijos iš atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimo skatinimo, šis reglamentas tokiems produktams neturėtų būti taikomas[12].(14) Medieną ir medienos produktus Bendrijos rinkai pirmą kartą tiekiantys ūkio subjektai, siekiantys sumažinti neteisėtai paruoštos medienos ir medienos produktų tiekimo pavojų, taikydami priemonių ir procedūrų sistemą (deramo patikrinimo sistemą) turėtų atlikti deramą patikrinimą.(15) Deramo patikrinimo sistema turėtų suteikti galimybę sužinoti apie Bendrijos rinkoje tiekiamų medienos ir medienos produktų šaltinius bei tiekėjus ir gauti informaciją, susijusią su taikomų teisės aktų reikalavimų vykdymu.(16) Medienos sektorius yra labai svarbus Bendrijos ekonomikai. Ūkio subjektų organizacijos yra svarbi sektoriaus dalis, nes jos atstovauja šio sektoriaus interesams plačiu mastu ir palaiko ryšius su įvairiomis suinteresuotosiomis šalimis. Organizacijos taip pat turi patirties ir galimybių analizuoti susijusius teisės aktus ir padėti nariams jų laikytis, jei šios kompetencijos jos nenaudoja siekdamos dominuoti rinkoje. Siekiant palengvinti šio reglamento įgyvendinamą ir prisidėti prie gerosios patirties plėtojimo, tikslinga pripažinti organizacijas, nustačiusias deramo patikrinimo sistemų įgyvendinimo reikalavimus. Tokių pripažintų organizacijų sąrašas bus paskelbtas viešai – taip bus sudaryta galimybė pripažinti monitoringo organizacijas visų valstybių narių kompetentingoms institucijoms .(17) Kompetentingos institucijos turėtų stebėti, ar ūkio subjektai laikosi įsipareigojimų, išdėstytų šiame reglamente. Šiuo tikslu kompetentingos institucijos turėtų atlikti oficialias patikras ir reikalauti, kad ūkio subjektai prireikus imtųsi taisomųjų priemonių.(18) Kompetentingos institucijos turėtų saugoti patikrų įrašus ir jų santraukas viešai skelbti pagal 2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/4/EB dėl visuomenės galimybės susipažinti su informacija apie aplinką[13].(19) Atsižvelgiant į tai, kad neteisėta medienos ruoša ir su ja susijusi prekyba vykdoma tarptautiniu lygmeniu, kompetentingos institucijos turėtų bendradarbiauti tarpusavyje ir su trečiųjų šalių administracinėmis institucijomis ir (arba) Komisija.(20) Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad už šio reglamento pažeidimus būtų taikomos veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos baudos.(21) Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[14].(22) Pirmiausia Komisijai turėtų būti suteikta teisė priimti išsamias deramo patikrinimo sistemos taikymo taisykles, visų pirma neteisėtai paruoštos medienos ir medienos produktų tiekimo rinkai rizikos vertinimo kriterijus, nustatyti monitoringo organizacijų parengtų deramo patikrinimo sistemų pripažinimo kriterijus ir pataisyti medienos ir medienos produktų, kuriems taikomas šis reglamentas, sąrašą, kai tokia būtinybė iškyla dėl medienos ar medienos produktų techninių charakteristikų, galutinio naudojimo ar gamybos procesų. Kadangi tos priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos neesminėms šio reglamento nuostatoms iš dalies pakeisti jį papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti priimamos laikantis Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.(23) Kad ūkio subjektai ir kompetentingos institucijos galėtų pasirengti laikytis šio reglamento reikalavimų, šis reglamentas pradedamas taikyti praėjus dvejiems metams po jo įsigaliojimo.(24) Kadangi valstybės narės negali deramai pasiekti šio reglamento tikslo, t. y. papildyti ir sustiprinti esamą politikos sistemą ir padėti kovoti su neteisėta medienos ruoša ir su ja susijusia prekyba, ir kadangi dėl problemos masto šio tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame pačiame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiame reglamente nenumatoma daugiau priemonių nei būtina šiems tikslams pasiekti,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis DalykasŠiuo reglamentu nustatomi ūkio subjektų, tiekiančių medieną ir medienos produktus rinkai, įsipareigojimai.2 straipsnis ApibrėžtysŠiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:(a) mediena ir medienos produktai – priede nurodyti mediena ir medienos produktai, išskyrus medieną ir medienos produktus, kuriems taikomi Direktyva (EB) Nr. XX/XX nustatyti privalomi darnumo kriterijai;(b) tiekimas rinkai – medienos ir medienos produktų tiekimas pirmą kartą Bendrijos rinkai platinti ir naudoti vykdant komercinę veiklą už atlygį arba be jo;(c) ūkio subjektas – fizinis ar juridinis asmuo, tiekiantis medieną ar medienos produktus rinkai;(d) teisėtai paruošta – paruošta pagal taikomus ruošos šalies teisės aktus;(e) rizikos valdymas – visuma priemonių ir procedūrų, kurias ūkio subjektai įgyvendina, siekdami kuo labiau sumažinti neteisėtai paruoštos medienos ir medienos produktų tiekimo rinkai pavojų;(f) taikomi teisės aktai – medienos ruošos šalies teisės aktai, kuriais reglamentuojami miškų išsaugojimas, miškotvarka bei medienos ruoša, ir su miškų išsaugojimu bei miškotvarka susijusiai prekybai mediena ar medienos produktais taikomi teisės aktai;(g) medienos ruošos šalis – šalis, kurioje paruošta mediena ar medienos produktuose naudota mediena;(h) monitoringo organizacija – juridinis asmuo arba naryste pagrįsta asociacija ar federacija, turinti juridinio asmens galias stebėti, ar ūkio subjektai, patvirtinti kaip taikantys deramo patikrinimo sistemas, taiko tokias sistemas, ir užtikrinti jų taikymą.3 straipsnis Ūkio subjektų įsipareigojimai1. Ūkio subjektai imasi deramo patikrinimo priemonių, kad iki minimumo sumažintų neteisėtai paruoštos medienos ir medienos produktų tiekimo rinkai pavojų. Šiam tikslui jie taiko procedūrų ir priemonių sistemą (toliau – deramo patikrinimo sistema).2. Ūkio subjektai nustato deramo patikrinimo sistemą, į kurią įtraukti 4 straipsnio 1 dalyje nurodyti elementai, arba taiko 5 straipsnio 1 dalyje nurodytos pripažintos monitoringo organizacijos deramo patikrinimo sistemą.3. Todėl šiame reglamente laikoma, kad Tarybos reglamento (EB) Nr. 2173/2005 II ir III prieduose išvardyti medienos produktai, kurių kilmės šalys – Tarybos reglamento (EB) Nr. 2173/2005 I priede išvardytos šalys ir kurie atitinka reglamentą ir jo įgyvendinimo nuostatas, yra paruošti teisėtai .4. Laikoma, kad Tarybos reglamento (EB) Nr. 338/97 A, B ir C prieduose išvardytų rūšių medienos produktai, kurie atitinka tą reglamentą ir jo įgyvendinimo nuostatas, yra paruošti tinkamai .4 straipsnis Deramo patikrinimo sistemos1. 3 straipsnio 1 dalyje minima deramo patikrinimo sistema:(a) suteikia galimybę gauti tokią informaciją apie medieną ir medienos produktus, kuriuos rinkai pateikė ūkio subjektas:i) aprašas;ii) miško ruošos šalis;iii) tūris ir (arba) svoris;iv) kai taikoma, medieną ar medienos produktus pateikusių ūkio subjektų pavadinimas ir adresas;(v) informacija apie tai, kaip laikomasi taikomų įstatymų reikalavimų.b) įtraukti rizikos valdymo procedūrą irc) numatyti auditą, kurio tikslas – užtikrinti veiksmingą deramo patikrinimo sistemos taikymą.2. Komisija patvirtina šio straipsnio įgyvendinimo priemones. Konkrečiai Komisija nustato kriterijus, pagal kuriuos būtų vertinama, ar esama neteisėtai paruoštos medienos ir medienos produktų tiekimo Bendrijos rinkai pavojaus.Priemonės, skirtos neesminėms šio reglamento nuostatoms iš dalies pakeisti jį papildant, priimamos laikantis 11 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.5 straipsnis Monitoringo organizacijų pripažinimas1. Kompetentingos institucijos pripažįsta monitoringo organizacijas, kurios pateikė paraišką dėl tokio pripažinimo, jeigu monitoringo organizacija:(a) yra juridinis asmuo;(b) parengė deramo patikrinimo sistemą, į kurią įtraukti 4 straipsnio 1 dalyje nustatyti elementai;(c) reikalauja, kad jos patvirtinti ūkio subjektai taikytų jos parengtas deramo patikrinimo sistemas;(d) taiko monitoringo sistemą, kuri padeda užtikrinti, kad ūkio subjektai, kuriuos ji patvirtino kaip taikančius jos deramo patikrinimo sistemą, tokią sistemą taikytų;(e) patvirtintam ūkio subjektui, kuris nesilaiko monitoringo organizacijos deramo patikrinimo sistemos, taiko reikiamas drausminimo priemones.2. Monitoringo organizacija kompetentingai institucijai kartu su pripažinimo paraiška pateikia tokią informaciją:(a) savo įstatus;(b) jos vardu įgaliotų veikti asmenų pavardes;(c) išsamų savo deramo patikrinimo sistemos aprašymą.3. Per tris mėnesius nuo tada, kai monitoringo organizacija pateikia paraišką, kompetentingos institucijos nusprendžia, ar tokią monitoringo organizaciją pripažinti.Jos reguliariai vykdo patikras siekdamos nustatyti, ar monitoringo organizacijos atitinka 1 dalyje nustatytus reikalavimus.4. Kompetentinga institucija panaikina monitoringo organizacijos pripažinimą, jeigu nustatoma, kad nebesilaikoma 1 dalyje nurodytų reikalavimų.5. Kompetentingos institucijos per du mėnesius praneša Komisiją apie kiekvieną sprendimą monitoringo organizacijai suteikti ar atsisakyti suteikti pripažinimą arba tokį pripažinimą panaikinti.6. Komisija priima šio straipsnio įgyvendinimo priemones .Priemonės, skirtos neesminėms šio reglamento nuostatoms iš dalies pakeisti jį papildant, priimamos pagal 11 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.6 straipsnis Monitoringo organizacijų sąrašasKomisija kompetentingų institucijų pripažintų monitoringo organizacijų sąrašą paskelbia Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir pateikia jį savo interneto svetainėje. Sąrašas nuolat atnaujinamas.7 straipsnis Monitoringo priemonės1. Siekdamos nustatyti, ar ūkio subjektai laikosi 3 straipsnio 1 bei 2 dalyje ir 4 straipsnio 1 dalyje nurodytų reikalavimų, kompetentingos institucijos atlieka patikras.2. Ūkio subjektai suteikia reikiamą pagalbą, kad padėtų atlikti 1 dalyje nurodytas patikras.3. Po 1 dalyje nurodytų patikrų kompetentingos institucijos gali pareikalauti, kad ūkio subjektas imtųsi taisomųjų priemonių.8 straipsnis Patikrų įrašai1. Kompetentingos institucijos saugo 7 straipsnio 1 dalyje nurodytų patikrų įrašus, kuriuose visų pirma nurodomas jų pobūdis ir rezultatai, įskaitant taisomąsias priemones, kurių pareikalauta imtis. Visų patikrų duomenys saugomi bent 10 metų.2. 1 straipsnyje nurodytų įrašų santrauka pateikiama visuomenei pagal Direktyvą 2003/4/EB.9 straipsnis Bendradarbiavimas1. Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi šio reglamento, kompetentingos institucijos bendradarbiauja tarpusavyje, su trečiųjų šalių administracinėmis institucijomis ir Komisija.2. Kompetentingos institucijos keičiasi informacija apie 7 straipsnio 1 dalyje nurodytų patikrų rezultatus su kitos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių) kompetentingomis institucijomis ir Komisija.10 straipsnis Kompetentingos institucijos1. Kiekviena valstybė narė paskiria už šio reglamento taikymą atsakingą kompetentingą instituciją arba institucijas.Valstybės narės ne vėliau kaip iki 20XX m. gruodžio 31 d. praneša Komisijai kompetentingų institucijų pavadinimus ir adresus. Valstybės narės praneša Komisijai apie kompetentingų institucijų pavadinimų ar adresų pasikeitimus.2. Komisija viešai paskelbia kompetentingų institucijų sąrašą.11 straipsnis Komitetas1. Komisijai padeda Medienos prekybos komitetas (toliau – Komitetas).2. Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnio nuostatas.12 straipsnis PakeitimaiKomisija gali pakeisti priede nurodytą medienos ir medienos produktų sąrašą, atsižvelgdama į technines savybes, galutinį naudojimą ir gamybos procesus.Priemonės, skirtos neesminėms šio reglamento nuostatoms iš dalies pakeisti jį papildant, priimamos pagal 11 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.13 straipsnis SankcijosValstybės narės nustato taisykles dėl sankcijų, taikytinų pažeidus šio reglamento nuostatas, ir imasi visų būtinų priemonių jų įgyvendinimui užtikrinti. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. Valstybės narės praneša apie šias nuostatas Komisijai iki 20XX m. gruodžio 31 d. ir nedelsdamos jai praneša apie bet kokį vėlesnį jų pakeitimą.14 straipsnis Ataskaitų rengimas1. Valstybės narės iki kas antrų metų po to, kai pradedamas taikytis šis reglamentas, balandžio 30 d. pateikia Komisijai ataskaitą apie reglamento taikymą per praėjusius dvejus metus.2. Remdamasi šiomis ataskaitomis Komisija parengia ataskaitą, kurią pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai kas dvejus metus.15 straipsnis ĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Jis taikomas nuo […][15] .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeEuropos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas PirmininkasPRIEDAS. Mediena ir medienos produktai, klasifikuoti Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87[16] I priede pateiktoje Kombinuotoje nomenklatūroje ir kuriems taikomos šis reglamentas1. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2173/2005 II ir III prieduose nurodyti produktai, kuriems taikoma FLEGT licencijavimo schema;2. plaušiena ir popierius, nurodyti Kombinuotosios nomenklatūros 47 ir 48 skyriuose, išskyrus iš bambuko pagamintus ir perdirbti skirtus produktus (atliekos ir liekanos);3. mediniai baldai (KN kodai 9403 30, 9403 40, 9403 50 00, 9403 60 ir 9403 90 30);4. surenkamieji statiniai (KN kodas 9406 00 20);5. malkinė mediena, turinti rąstgalių, pliauskų, šakų, žabų kūlelių ir panašų pavidalą; medienos skiedros arba drožlės; pjuvenos, medienos atliekos ir atraižos, neaglomeruotos arba aglomeruotos ir turinčios rąstgalių, briketų, granulių arba panašų pavidalą (KN kodas 4401);6. statybiniai stalių ir dailidžių gaminiai iš medienos, įskaitant akytosios medienos plokštes, sumontuotas grindų plokštes, malksnas ir skalas; mediena (įskaitant tarpusavyje nesujungtas parketlentes ir lentjuostes, skirtas parketo grindims), ištisai profiliuota (su spraudžiais, išdrožomis, įlaidais, nuožulnomis, V formos sąlaidomis, užkarpomis, išpjauta pagal šabloną, suapvalinta arba panašiai profiliuota) išilgai kurios nors briaunos, galo arba paviršiaus, obliuota arba neobliuota, šlifuota arba nešlifuota, sujungta arba nesujungta galais (KN kodas 4418);7. medienos drožlių plokštės, orientuotų skiedrelių sluoksnių (OSB) ir panašios plokštės aglomeruotos arba neaglomeruotos dervomis arba kitais organiniais rišikliais (KN kodas 4410);8. medienos plaušo plokštės iš medienos arba iš kitų panašių į medieną medžiagų, surištos arba nesurištos dervomis arba kitomis organinėmis medžiagomis (KN kodas 4411);9. tankioji mediena, turinti blokų, plokščių, lentjuosčių arba profilių pavidalą (KN kodas 4413 00 00);10. mediniai paveikslų, fotografijų, veidrodžių ir panašių daiktų rėmai (KN kodas 4414 00);11. medinės dėžės, dėžutės, grotelinės dėžės, būgnai ir panaši tara; mediniai kabelių būgnai; padėklai, dėžiniai padėklai ir kiti mediniai krovimo skydai; mediniai padėklų apvadai; karstai (KN kodas 4415);12. medinės statinės, statinaitės, kubilai, puskubiliai ir kiti kubilų gaminiai bei jų dalys, įskaitant statinių šulus (KN kodas 4416 00 00).FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA1. PASIŪLYMO PAVADINIMAS2. VALDYMO IR BIUDŽETO SUDARYMO PAGAL VEIKLOS RŪŠIS SISTEMAAtitinkama (-os) politikos sritis (-ys) ir susijusi (-ios) veiklos rūšis (-ys)0703 – Aplinkos politikos įgyvendinimas3. BIUDŽETO EILUTĖS3.1. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės bei administracinės pagalbos eilutės (buvusios BA eilutės)) su pavadinimais3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmėNetaikoma3.3. Biudžeto ypatybėsBiudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija |4. IŠTEKLIŲ APŽVALGA4.1. Finansiniai ištekliai4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinėMln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | 2015 m. | Iš viso |Veiklos išlaidos[17] |Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1. | a |Mokėjimų asignavimai (MA) | b |Administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą[18] |Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | 8.2.4. | c |ORIENTACINĖ SUMA IŠ VISO |Įsipareigojimų asignavimai | a+c |Mokėjimų asignavimai | b+c |Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos[19] |Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5. | d | 0,334 | 0,334 | 0,334 | 0,334 | 0,334 | 0,334 | 2,004 |Žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms nepriskiriamos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą (NDIF) | 8.2.6. | e | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,732 |Iš viso orientacinių priemonės finansinių išlaidų |Iš viso ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+c+d+e | 0,456 | 0,456 | 0,456 | 0,456 | 0,456 | 0,456 | 2,736 |Iš viso MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b+c+d+e | 0,456 | 0,456 | 0,456 | 0,456 | 0,456 | 0,456 | 2,736 |Išsami informacija apie bendrą finansavimąJeigu numatoma, kad pasiūlymą bendrai finansuos kelios valstybės narės arba kitos įstaigos (nurodyti kokios), toliau pateiktoje lentelėje reikėtų nurodyti tokio bendro finansavimo dalies įvertinimą (jei numatoma, kad bendrai finansuos kelios skirtingos įstaigos, galima pridėti papildomų eilučių)Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Bendro finansavimo institucija | n metai | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ir vėlesni metai | Iš viso |…………………… | f |Iš viso ĮA, įskaitant bendrą finansavimą | a+c+d+e+f |4.1.2. Suderinamumas su finansiniu programavimu( Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą.( Atsižvelgiant į pasiūlymą, reikės pakeisti atitinkamų finansinės perspektyvos išlaidų kategorijų programas.( Įgyvendinant pasiūlymą, gali tekti taikyti Tarpinstitucinio susitarimo[20] nuostatas (t. y. taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti finansinę perspektyvą).4.1.3. Finansinis poveikis įplaukoms( Pasiūlymas neturi finansinio poveikio įplaukoms( Pasiūlymas įplaukoms turi tokį finansinį poveikį:Mln. EUR (dešimtųjų tikslumu)Prieš taikant priemonę [n-1 metai] | Padėtis pradėjus taikyti priemonę |Iš visų žmogiškųjų išteklių skaičius |5. YPATYBĖS IR TIKSLAI5.1. Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai5.2. Papildoma nauda, sukurta dalyvaujant Bendrijai, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sąveika5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į valdymo pagal veiklos rūšis sistemą5.4. Įgyvendinimo metodai (orientacinis)( Centralizuotas valdymas( tiesioginis, vykdomas Komisijos( netiesioginis, deleguojama:( vykdomosioms agentūroms( Bendrijų įkurtoms įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 185 str.( nacionalinei (-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai (-oms) ar įstaigai (-oms), teikiančiai (-čioms) viešąsias paslaugas( Pasidalijamasis arba decentralizuotas valdymas( kartu su valstybėmis narėmis( kartu su trečiosiomis šalimis( Jungtinis valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodykite)Pastabos:6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS6.1. Stebėsenos sistema6.2. Vertinimas6.2.1. Ex-ante vertinimas6.2.2. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex-post vertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis)6.2.3. Būsimų vertinimų sąlygos ir dažnumas7. KOVOS SU SUKčIAVIMU PRIEMONėS8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS8.1. Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal finansines išlaidasĮsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | 2015 m. |Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai[23] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |B*, C*/AST | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |Darbuotojai, finansuojami[24] pagal XX 01 02 str. |Kiti darbuotojai, finansuojami[25] pagal XX 01 04/05 str. |IŠ VISO | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymasUžduotys – tai įgyvendinimo nuostatų rengimas ir posėdžių rengimas.8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai( Šiuo metu programos valdymui skirtų darbo vietų, kurias reikia pakeisti arba pratęsti( Darbo vietų, pagal MPS (metinę politikos strategiją)/PBP (preliminarų biudžeto projektą) iš anksto skirtų n-tiesiems metams( Darbo vietų, kurių bus prašoma kitos MPS/PBP procedūros metu( Darbo vietų, kurios bus perskirstytos naudojant valdymo tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas)( Darbo vietų, reikalingų n-tiesiems metams, tačiau nenumatytų tų metų MPS/PBP8.2.4. Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą (XX 01 04/05 – Administracinės valdymo išlaidos)Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Biudžeto eilutė (numeris ir pavadinimas) | n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėlesni metai | IŠ VISO |Kita techninė ir administracinė pagalba |intra muros |extra muros |Iš viso techninei ir administracinei pagalbai |8.2.5. Finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumąMln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Žmogiškųjų išteklių rūšis | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | 2015 m. |Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (XX 01 01) | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 |Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) |Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 |Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji tarnautojai |Apskaičiuota – Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. |8.2.6. Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) |2010 metai | 2011metai | 2012metai | 2013metai | 2014 metai | 2015 metai | IŠ VISO |XX 01 02 11 01 – Komandiruotės | 0,002 | 0,002 | 0,002 | 0,002 | 0,002 | 0,002 | 0,012 |XX 01 02 11 02 – Posėdžiai ir konferencijos |XX 01 02 11 03 – Komitetai[27] | 0,120 | 0,120 | 0,120 | 0,120 | 0,120 | 0,120 | 0,72 |XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos |XX 01 02 11 05 – Informacinės sistemos |2. Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,732 |3. Kitos administravimui priskiriamos išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę) |Iš viso administracinių išlaidų, nepriskiriamų žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,732 |Apskaičiuota – Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą |Nuo 2010 m. 2 komandiruotės per metus (1 000 EUR komandiruotei). Keturi reglamentu įsteigto reguliavimo komiteto posėdžiai per metus (30 000 EUR posėdžiui). |[1] COM 251, 2003 5 21.[2] OL L 347, 2005 12 30, p. 1.[3] Tarybos dokumentas 7014/04.[4] Tarybos išvados 268/2003, p. 1.[5] OL C […], […], p. […].[6] OL C […], […], p. […].[7] OL C […], […], p. […].[8] OL C […], […], p. […].[9] COM (251), 2003 5 21.[10] OL L 347, 2005 12 30, p.1[11] OL L 61, 1997 3 3, p. 1.[12] *pastaba OL: nuoroda bus įtraukta, kai teisės aktas bus priimtas.[13] OL L 41, 2003 2 14, p. 26.[14] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.[15] Pastaba OL: praėjus dviem metams nuo šio reglamento įsigaliojimo.[16] 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas ( EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo[17] Išlaidos, nepriklausančios atitinkamos xx antraštinės dalies xx 01 skyriui.[18] Išlaidos pagal xx antraštinės dalies xx 01 04 straipsnį.[19] Išlaidos pagal xx 01 skyrių, nepriskiriamos xx 01 04 arba xx 01 05 straipsniams.[20] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.[21] Jeigu būtina, t. y. jeigu priemonė trunka ilgiau kaip 6 metus, reikėtų pridėti papildomų stulpelių.[22] Kaip apibūdinta 5.3 skirsnyje.[23] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[24] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[25] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą.[26] Prie atitinkamos (-ų) vykdomosios (-ųjų) agentūros (-ų) reikėtų pateikti nuorodą į konkrečią finansinę teisės akto pažymą.[27] Nurodyti komiteto rūšį ir kuriai grupei jis priklauso.