Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0652

Pasiūlymas Tarybos reglamentas kuriuo Gvinėjai nustatomos tam tikros specialios ribojamosios priemonės  /* KOM/2009/0652 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 23.11.2009KOM(2009) 652 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo Gvinėjai nustatomos tam tikros specialios ribojamosios priemonėsAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1.  Reaguodama į 2009 m. rugsėjo 28 d. Konakryje saugumo pajėgų įvykdytą smurtinį susidorojimą su politinės demonstracijos dalyviais, į pranešimus apie žmogaus teisių pažeidinėjimą po susidorojimo, žiaurias represijas ir į tai, kad šalis pateko į politinę aklavietę, 2009 m. spalio 27 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2009/788/BUSP. Bendrąja pozicija nustatytas ginklų eksporto į Gvinėją embargas ir draudimas keliauti bendrosios pozicijos priede išvardytiems 42 Nacionalinės demokratijos ir vystymo tarybos nariams ir su jais susijusiems asmenims.2.  Taryba rengia kitą BUSP bendrąją poziciją, kuria raginama nustatyti papildomas ribojamąsias priemones, įskaitant (i) bendrosios pozicijos priede išvardytiems asmenims ir subjektams priklausančių lėšų ir ekonominių išteklių įšaldymą; ir (ii) draudimą teikti su karine veikla susijusią techninę ir finansinę paramą ir kitas paslaugas bet kuriam asmeniui Gvinėjoje.3.  Šios priemonės priklauso Europos bendrijos steigimo sutarties taikymo sričiai. Todėl Komisija iš anksto siūlo priimti reglamentą, kuriuo įgyvendinamos šios ribojamosios priemonės.4.  Šiuo reglamentu priimtos ribojamosios priemonės įgyvendinamos visapusiškai gerbiant pagrindines teises, visų pirma atsižvelgiant į naujausią Europos Teisingumo Teismo praktiką.5.  Kelios siūlomo reglamento nuostatos paimtos iš Ribojančių priemonių (sankcijų) pagal ES bendrą užsienio ir saugumo politiką įgyvendinimo ir įvertinimo gairių[1].6.  Papildomos siūlomų priemonių taikymo gairės pateikiamos dokumente dėl ES geriausios ribojančių priemonių veiksmingo įgyvendinimo praktikos[2].PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo Gvinėjai nustatomos tam tikros specialios ribojamosios priemonėsEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 60 ir 301 straipsnius,atsižvelgdama į Tarybos bendrąją poziciją 2009/.../BUSP dėl ribojančių priemonių Gvinėjos Respublikai,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,pasikonsultavusi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu,kadangi:(1) Bendrąja pozicija 2009/.../BUSP nustatomos tam tikros ribojamosios priemonės Nacionalinės demokratijos ir vystymo tarybos nariams ir su jais susijusiems asmenims, atsakingiems už 2009 m. rugsėjo 28 d. žiaurias represijas ar už tai, kad šalis pateko politinę aklavietę.(2) Šios priemonės apima bendrosios pozicijos priede išvardytiems fiziniams ir juridiniams asmenims, subjektams ir organizacijoms priklausančių lėšų ir ekonominių išteklių įšaldymą ir draudimą teikti su karine veikla susijusią techninę ir finansinę paramą ir kitas paslaugas bet kuriam Gvinėjoje esančiam asmeniui arba jei jos skirtos naudoti Gvinėjoje.(3) Šios priemonės patenka į Europos bendrijos steigimo sutarties taikymo sritį, todėl siekiant užtikrinti, kad ūkinės veiklos vykdytojai visose valstybėse narėse jas taikytų vienodai, būtina priimti Bendrijos teisės aktą joms įgyvendinti Bendrijos mastu.(4) Šiuo reglamentu nepažeidžiamos pagrindinės teisės ir principai, pripažįstami Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, pirmiausia – teisės į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą, teisės į nuosavybę ir teisės į asmens duomenų apsaugą. Šis reglamentas turėtų būti taikomas laikantis tų teisių ir principų.(5) Siekiant įgyvendinant šį reglamentą tam tikri fizinių ir juridinių asmenų, subjektų ir organizacijų, kuriems priklausančios lėšos ir ekonominiai ištekliai pagal šį reglamentą turi būti įšaldyti, asmens duomenys turi būti paviešinti ir tinkamai tvarkomi pagal 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo[3] ir 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo[4].(6) Reikėtų priimti nuostatą dėl įslaptintos informacijos tvarkymo Komisijoje.(7) Siekiant užtikrinti, kad šiame reglamente numatytos priemonės būtų veiksmingos, šis reglamentas turi įsigalioti nedelsiant,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisŠiame reglamente vartojamų sąvokų apibrėžtys:a) techninė pagalba − bet kokia techninė parama, susijusi su remontu, tobulinimu, gamyba, surinkimu, bandymu, technine priežiūra arba bet kokiu kitu techniniu aptarnavimu, teikiama instrukcijų, konsultacijų, mokymo, darbo žinių arba įgūdžių perdavimo arba konsultavimo paslaugų pavidalu, įskaitant pagalbą žodžiu;b) lėšos – finansinis turtas ir visų rūšių išmokos, įskaitant (tačiau tuo neapsiribojant):i) grynuosius pinigus, čekius, piniginius reikalavimus, vekselius, pinigines perlaidas ir kitas mokėjimo priemones;ii) indėlius finansų įstaigose arba kituose subjektuose, sąskaitų likučius, skolas ir skolos įsipareigojimus;iii) 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų I priedo C skirsnyje išvardytas finansines priemones;iv) palūkanas, dividendus arba kitas pajamas iš turto arba turto vertės prieaugį;v) paskolą, užskaitos teisę, garantijas, vykdymo įsipareigojimus arba kitus finansinius įsipareigojimus;vi) akredityvus, važtaraščius, pardavimo sąskaitas;vii) lėšų arba kitų finansinių išteklių nuosavybės teisės patvirtinimo dokumentus;c) lėšų įšaldymas – bet kokio lėšų judėjimo, pervedimo, keitimo, naudojimo ar galimybių jomis naudotis arba jų tvarkymo pakeičiant jų dydį, sumą, vietą, nuosavybę, valdymą, savybes, paskirtį arba atliekant kitus pakeitimus, kurie leistų lėšas naudoti, įskaitant investicijų portfelio valdymą, draudimas;d) ekonominiai ištekliai – bet kokios rūšies materialusis arba nematerialusis, kilnojamasis arba nekilnojamasis turtas, kuris nėra lėšos, tačiau gali būti panaudotas lėšoms, prekėms įsigyti arba paslaugoms gauti;e) ekonominių išteklių įšaldymas – išteklių naudojimo lėšoms, prekėms įsigyti arba paslaugoms gauti bet kokiu būdu, įskaitant (tačiau ne tik) jų pardavimą, nuomą arba įkeitimą, draudimas;f) Bendrijos teritorija – teritorijos, kurioms taikoma Europos bendrijos steigimo sutartis, pagal Sutartyje nustatytas sąlygas.2 straipsnisDraudžiama:a) tiesiogiai arba netiesiogiai teikti techninę pagalbą, susijusią su karine veikla, su Europos Sąjungos bendrajame karinės įrangos sąraše[5] nurodytomis prekėmis bei technologijomis ar su tame sąraše nurodytų prekių tiekimu, gamyba, technine priežiūra ir naudojimu, bet kuriam Gvinėjoje esančiam fiziniam ar juridiniam asmeniui, subjektui ar organizacijai, arba jei ji skirta naudoti Gvinėjoje;b) tiesiogiai arba netiesiogiai teikti finansavimą ar finansinę paramą, susijusią su karine veikla arba su Europos Sąjungos bendrajame karinės įrangos sąraše nurodytomis prekėmis ir technologijomis, visų pirma įskaitant dotacijas, paskolas ir eksporto kredito draudimą, skirtą tokių priemonių pardavimui, tiekimui, perdavimui ar eksportui arba susijusios techninės paramos tiekimui bet kuriam Gvinėjoje esančiam fiziniam ar juridiniam asmeniui, subjektui ar organizacijai, arba jei ji skirta naudoti Gvinėjoje;c) sąmoningai ir apgalvotai dalyvauti veikloje, kuria siekiama apeiti arba dėl kurios apeinamas a ir b punktuose nurodytas draudimas.3 straipsnis1. Įšaldomos visos fiziniams ar juridiniams asmenims, subjektams ir organizacijoms priklausančios, jų nuosavybe esančios, jų valdomos ar kontroliuojamos lėšos ir ekonominiai ištekliai.2. I priede išvardytiems fiziniams ar juridiniams asmenims, subjektams ar organizacijoms arba jų naudai draudžiama tiesiogiai ar netiesiogiai leisti naudotis lėšomis ar ekonominiais ištekliais.3. I priede išvardyti fiziniai ar juridiniai asmenys, subjektai ir organizacijos, kurie, kaip Taryba nustatė pagal Bendrosios pozicijos 2009/.../BUSP […] straipsnį, yra:a) Nacionalinės demokratijos ir vystymo tarybos nariai;b) su jais susiję fiziniai asmenys, atsakingi už 2008 m. rugsėjo 28 d. žiaurias represijas ar už tai, kad Gvinėja pateko į politinę aklavietę, arbac) su a ir b punktuose nurodytais fiziniais asmenimis susiję juridiniai asmenys, subjektai ar organizacijos.4. Draudžiama sąmoningai ir apgalvotai dalyvauti veikloje, kuria siekiama tiesiogiai ar netiesiogiai apeiti arba dėl kurios apeinamos 1 ir 2 dalyse nurodytos priemonės.4 straipsnisAtitinkamiems fiziniams arba juridiniams asmenims, subjektams ir organizacijoms, kurie leido naudotis lėšomis arba ekonominiais ištekliais, neužtraukiama jokia atsakomybė už 2 straipsnio b dalyje ir 3 straipsnio 2 dalyje numatyto draudimo nesilaikymą, jei jie nežinojo ir neturėjo pagrįstos priežasties įtarti, kad jie savo veiksmais šį draudimą pažeis.5 straipsnis1. Nukrypstant nuo 3 straipsnio, II priede išvardytos kompetentingos valstybių narių institucijos gali leisti panaikinti tam tikrų įšaldytų lėšų ar ekonominių išteklių įšaldymą arba leisti naudotis tam tikromis lėšomis ar ekonominiais ištekliais tokiomis sąlygomis, kurias šios institucijos laiko tinkamomis, nustačiusios, kad šios lėšos ar ekonominiai ištekliai yra:a) reikalingi I priede išvardytų asmenų ir jų išlaikomų šeimos narių pagrindiniams poreikiams tenkinti, įskaitant mokėjimus už maisto produktus, nuomą arba būsto paskolą, vaistus ir medicininį gydymą, mokesčius, draudimo įmokas ir mokesčius už viešas komunalines paslaugas;b) skirti išimtinai pagrįstiems profesiniams mokesčiams sumokėti ir patirtoms išlaidoms, susijusioms su teisinių paslaugų teikimu, kompensuoti;c) skirti išimtinai mokesčiams arba aptarnavimo mokesčiams už kasdieninį įšaldytų lėšų arba ekonominių išteklių laikymą arba tvarkymą sumokėti; arbad) reikalingi ypatingoms išlaidoms padengti, jei valstybė narė visoms kitoms valstybėms narėms ir Komisijai ne vėliau kaip prieš dvi savaites iki leidimo suteikimo pranešė kokiu pagrindu, jos nuomone, konkretus leidimas turėtų būti suteiktas.2. Atitinkama valstybė narė praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai apie visus pagal 1 dalį suteiktus leidimus.6 straipsnisNukrypstant nuo 3 straipsnio, II priede nurodyta kompetentinga institucija gali leisti panaikinti tam tikrų lėšų ar ekonominių išteklių įšaldymą, jei tenkinamos šios sąlygos:a) naudojimasis susijusiomis lėšomis ar ekonominiais ištekliais teismo, administracine arba arbitražo tvarka yra suvaržytas, kai toks suvaržymas nustatytas iki tos dienos, kurią 3 straipsnyje nurodytas fizinis ar juridinis asmuo, subjektas ar organizacija buvo įtraukti į I priedą, arba dėl jų buvo priimtas ir iki tos dienos paskelbtas teismo, administracinis arba arbitražo sprendimas;b) susijusios lėšos arba ekonominiai ištekliai bus naudojami išimtinai reikalavimams, kurie buvo užtikrinti tokiu turto suvaržymu arba pripažinti galiojančiais tokiu sprendimu, patenkinti laikantis galiojančiais įstatymais ir kitais teisės aktais, kuriais reglamentuojamos tokius reikalavimus keliančių asmenų teisės, nustatytų ribų;c) turto suvaržymas arba sprendimas nėra I priede nurodyto asmens, subjekto ar organizacijos naudai;d) turto suvaržymo arba teismo sprendimo pripažinimas neprieštarauja atitinkamos valstybės narės viešajai tvarkai; ire) apie turto suvaržymą arba sprendimą valstybė narė pranešė Komisijai.7 straipsnis1. 3 straipsnio 2 dalis netaikoma įšaldytų sąskaitų papildymui:a) palūkanomis arba kitomis su šiomis sąskaitomis susijusios pajamomis, arbab) mokėjimais ir pervestomis finansinių priemonių lėšomis pagal sutartis, susitarimus ar įsipareigojimus, sudarytus arba nustatytus iki 3 straipsnyje nurodyto fizinio ar juridinio asmens, subjekto ar organizacijos įtraukimo į I priedą datos,jei visos tokios palūkanos, kitos pajamos, mokėjimai ar finansinės priemonės įšaldyti pagal 3 straipsnio 1 dalį.2. 3 straipsnio 2 dalies nuostatomis Bendrijos finansų arba kredito įstaigoms nedraudžiama kredituoti įšaldytų sąskaitų, gavus lėšas, pervestas į sąraše nurodyto fizinio arba juridinio asmens, subjekto ar organizacijos sąskaitą, su sąlyga, kad visi tokių sąskaitų papildymai taip pat bus įšaldyti. Finansų ar kredito įstaiga apie visas tokias operacijas nedelsdama praneša atitinkamai kompetentingai institucijai.8 straipsnisLėšų ir ekonominių išteklių įšaldymas arba atsisakymas leisti naudotis lėšomis ar ekonominiais ištekliais, vykdomi sąžiningai remiantis tuo, kad tokie veiksmai atitinka šį reglamentą, jais neužtraukiama jokia jį įgyvendinančio fizinio ar juridinio asmens, subjekto ar organizacijos, jų direktorių arba darbuotojų atsakomybė, išskyrus atvejus, kai įrodoma, kad lėšos ir ekonominiai ištekliai buvo įšaldyti arba jais neleista naudotis dėl aplaidumo.9 straipsnis1. Nepažeisdami galiojančių atskaitomybės teikimo, konfidencialumo ir profesinės paslapties taisyklių, fiziniai ir juridiniai asmenys, subjektai ir organizacijos:a) nedelsdami pateikia valstybių narių, kuriose jie yra įsikūrę ar turi buveinę, II priede išvardytoms kompetentingoms institucijoms visą informaciją, kuri padėtų vykdyti šį reglamentą, ir tiesiogiai ar per II priede nurodytą kompetentingą instituciją perduoda šią informaciją Komisijai; irb) bendradarbiauja su ta kompetentinga institucija tikrinant šią informaciją.2. Visa pagal šį straipsnį pateikta arba gauta informacija naudojama tik tais tikslais, kuriais ji buvo pateikta arba gauta.10 straipsnisKomisija ir valstybės narės nedelsdamos informuoja viena kitą apie priemones, kurių buvo imtasi pagal šį reglamentą, ir suteikia viena kitai bet kokią kitą turimą svarbią su šiuo reglamentu susijusią informaciją, visų pirma informaciją apie pažeidimus, vykdymo problemas ir nacionalinių teismų priimtus sprendimus.11 straipsnis1. I priede pateikiama tik ši informacija apie į sąrašą įtrauktus fizinius asmenis:a) tapatybei nustatyti: pavardė ir vardai (įskaitant, jeigu yra, slapyvardžius ir titulus); gimimo data ir vieta; pilietybė; paso numeris ir tapatybės kortelės numeris; mokesčių mokėtojo numeris ir socialinio draudimo numeris; lytis; adresas arba kita su buvimo vieta susijusi informacija; pareigos arba profesija;b) 6 straipsnio a dalyje ir 7 straipsnio 1 dalies b punkte nurodyta data;c) įtraukimo į sąrašą pagrindas, pavyzdžiui, pareigos arba kita pakankamai pagrįsta priežastis.2. I priede taip pat gali būti pateikiama informacija apie išvardytų asmenų šeimos narius, jei tokios informacijos reikia konkrečiu atveju, siekiant patikrinti sąraše nurodyto atitinkamo fizinio asmens tapatybę.12 straipsnis1. Komisija įgaliojama:a) iš dalies keisti I priedą, remiantis spendimais, priimtais dėl Bendrosios pozicijos 2009/.../BUSP priedo; irb) vadovaujantis valstybių narių pateikta informacija iš dalies keisti II priedą.2. Komisija nurodo konkrečias ir specifines priežastis, dėl kurių buvo priimti sprendimai pagal 1 dalies a punktą, ir susijusiems asmenims, subjektams ir organizacijoms suteikia galimybę išreikšti savo nuomonę šiuo klausimu.3. Komisija, vykdydama savo užduotis pagal šį reglamentą, tvarko asmens duomenis. Šios užduotys apima:a) šio reglamento I priedo pakeitimų rengimą;b) I priedo turinio įtraukimą į elektroninį konsoliduotą asmenų, grupių ir subjektų kuriems taikomos ES finansinės sankcijos, sąrašą, kurį galima rasti Komisijos svetainėje[6];c) informacijos, susijusios su įtraukimo į sąrašą motyvais, tvarkymą, ird) informacijos apie šio reglamento priemonių poveikį, pavyzdžiui, įšaldytų lėšų vertę ir informacijos apie kompetentingų institucijų išduotus leidimus, tvarkymą.4. Komisija gali tvarkyti atitinkamus duomenis, susijusius su į sąrašą įtrauktų fizinių asmenų vykdyta nusikalstama veika ir teistumu arba tokiems asmenims taikytinomis saugumo priemonėmis, tik tiek, kiek toks tvarkymas būtinas motyvų pareiškimui parengti ir atitinkamo fizinio asmens šiuo klausimu pareikštai nuomonei peržiūrėti taikant tinkamas konkrečias apsaugos priemones. Tokie duomenys viešai neskelbiami ir jais nesidalijama.5. Šio reglamento tikslais II priede nurodytas Komisijos padalinys yra paskiriamas duomenų valdytoju, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 45/2001 2 straipsnio d dalyje, siekiant užtikrinti, kad atitinkami fiziniai asmenys galėtų pasinaudoti savo teisėmis pagal Reglamentą (EB) Nr. 45/2001.6. Jeigu Komisija gauna įslaptintos informacijos, ji tokią informaciją tvarko vadovaudamasi Komisijos sprendimu 2001/844/EB, EAPB, Euratomas[7] ir prireikus Europos Sąjungos ir įslaptintą informaciją pateikusios valstybės susitarimu dėl įslaptintos informacijos saugumo.7. Dokumentai, pažymėti slaptumo žymomis „TRES SECRET UE/EU TOP SECRET“, „SECRET UE“ arba „CONFIDENTIEL UE“ paviešinami tik dokumento rengėjui davus sutikimą.13 straipsnis1. Valstybės narės nustato taisykles dėl sankcijų, taikomų už šio reglamento nuostatų pažeidimus, ir imasi visų būtinų priemonių jų įgyvendinimui užtikrinti. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.2. Įsigaliojus šiam reglamentui, valstybės narės nedelsdamos praneša apie šias taisykles Komisijai ir praneša apie visus vėlesnius jų pakeitimus.14 straipsnisŠiame reglamente nustatytais atvejais, kai reikia pranešti Komisijai, ją informuoti ar kitaip su ja susisiekti, tokiai komunikacijai naudojamas II priede nurodytas adresas ir kontaktiniai duomenys.15 straipsnisŠis reglamentas taikomas:a) Bendrijos teritorijoje, įskaitant jos oro erdvę;b) visuose valstybės narės jurisdikcijai priklausančiuose orlaiviuose ir laivuose;c) visiems Bendrijos teritorijoje arba už jos ribų esantiems asmenims, kurie yra valstybės narės piliečiai;d) visiems pagal valstybės narės teisę įregistruotiems arba įsteigtiems juridiniams asmenims, subjektams arba organizacijoms;e) visiems Bendrijoje visą verslą arba jo dalį vykdantiems juridiniams asmenims, subjektams ar organizacijoms.16 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje […]Tarybos varduPirmininkas […]I PRIEDAS3 straipsnyje nurodytų fizinių ir juridinių asmenų, subjektų ir organizacijų sąrašasII PRIEDAS5, 6 straipsniuose, 7 straipsnio 2 dalyje ir 9 straipsnyje nurodytų kompetentingų institucijų sąrašas ir adresas, kuriuo siunčiami pranešamai Europos Komisijai(pildo valstybės narės)A. Visų valstybių narių kompetentingos institucijos:AIRIJAAUSTRIJABELGIJABULGARIJAČEKIJADANIJAESTIJAGRAIKIJAISPANIJAITALIJAJUNGTINĖ KARALYSTĖKIPRASLATVIJALENKIJALIETUVALIUKSEMBURGASMALTANYDERLANDAIPORTUGALIJAPRANCŪZIJARUMUNIJASLOVAKIJASLOVĖNIJASUOMIJAŠVEDIJAVENGRIJAVOKIETIJAB. Adresas, kuriuo siunčiami pranešamai ar kita korespondencija Europos Komisijai:European CommissionDG External RelationsDirectorate A. Crisis Platform and Policy Coordination in CFSPUnit A.2. Crisis Management and Conflict PreventionCHAR 12/106B-1049 Bruxelles/BrusselBelgijaE. paštas relex-sanctions@ec.europa.eu.Telefonas (32 2) 295 55 85.Faksas (32 2) 299 08 73.[1] Tarybos dokumentas Nr. 15114/05.[2] Tarybos dokumentas Nr. 8666/1/08.[3] OL L 8, 2001 1 12, p. 1.[4] OL L 281, 1995 11 23, p. 31.[5] OL C 65, 2009 3 19, p. 1.[6] http://ec.europa.eu/external_relations/cfsp/sanctions/consol-list_en.htm.[7] OL L 317, 2001 12 3, p. 1.


|

52010PC0545

Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomos ES laivams taikomos tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybės 2011 ir 2012 m.  /* KOM/2010/0545 galutinis - NLE 2010/0284 */

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.10.6KOM(2010) 545 galutinis2010/0284 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo nustatomos ES laivams taikomos tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybės 2011 ir 2012 m.AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Pasiūlymo aplinkybės |Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Giliavandenių žuvų ištekliai yra kontinentinių šelfų pagrindinėms žvejybos vietoms nepriklausančiuose vandenyse žvejojami žuvų ištekliai. Jie pasiskirstę aplink žemyno šlaitus arba susiję su povandeniniais kalnais. Šių rūšių žuvys lėtai auga ir ilgai gyvena, todėl žvejybos veikla gali joms labai pakenkti. Mokslinės žinios apie šių rūšių žuvų ilgaamžiškumą ir augimą po truputį gerėja; žinoma, kad kai kurių rūšių žuvys, tokios kaip melsvosios molvos ir juodosios kalavijos, auga greičiau ir gyvena trumpiau nei kitos žuvys, kaip antai islandiniai pjūklapilviai beriksai, giliavandeniai rykliai ir bukasnukiai ilgauodegiai grenadieriai, todėl žvejybos veikla joms kenkia mažiau. Žvejybos poveikis taip pat priklauso nuo to, ar tam tikrų rūšių žuvis galima žvejoti vietinių santalkų plotuose, kaip, pavyzdžiui, islandinius pjūklapilvius beriksus, melsvąsias molvas ir paprastuosius beriksus. Kaip ir visų laukinių žuvų išteklių atveju, neribojant gelminės žvejybos, žvejybos įmonės ima varžytis, kad pasinaudotų laisvais ištekliais, tačiau išteklius naudoja netausiai. Taip buvo kai kurių giliavandenių žuvų išteklių atveju iki tol, kol 2003 m. Europos Sąjunga ėmė reglamentuoti šią sritį. Pavyzdžiui, vertingi šiaurės vakarų vandenų islandinių pjūklapilvių beriksų ištekliai ir vertingi Biskajos įlankos raudonpelekių pagelų ištekliai laikomi išeikvotais. Todėl žvejybos veiklos ribojimas yra viešos intervencijos priemonė, būtina siekiant užkirsti kelią žvejybos įmonių pajamų mažėjimui, išteklius naudoti taip, kad ilgainiui žuvų būtų galima sužvejoti daugiau, ir mažinti poveikį ekosistemoms ir maisto grandinei, kurį daro staigus tam tikrų žuvų populiacijų dydžio sumažėjimas. Galiausiai tai padėtų užtikrinti stabilesnę vertingų baltymų pasiūlą vartotojams, nors šis aspektas yra ne toks svarbus kalbant apie giliavandenes žuvis, nes jos sudaro tik labai nedidelę Europos Sąjungoje iškraunamų žuvų dalį. Vieša intervencija giliavandenių žuvų atveju yra labai svarbi todėl, kad lėtai augančių žuvų ištekliams atsikurti gali prireikti labai daug laiko arba jiems atsikurti gali ir nepavykti. Būtinybė nustatyti žvejybos galimybes yra numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 3 dalyje, kuria Taryba įpareigojama tai padaryti. Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (TJTT, angl. ICES) numato išsamią giliavandenių žuvų išteklių biologinės būklės peržiūrą kas dvejus metus. Naujausios rekomendacijos pateiktos 2010 m. birželio mėn. Šis pasiūlymas nustatyti žvejybos galimybes grindžiamas paskesne peržiūra, kurią 2010 m. liepos mėn. po TJTT darbo atliko Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK, angl. STECF). Todėl pasiūlymu atsižvelgiama į būtinybę sprendimų priėmimą grįsti patikimomis mokslinėmis rekomendacijomis, kaip reikalaujama Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 2 straipsnio 2 dalies b punktu. Mokslo įstaigos nuolat rekomenduoja, kad geriausia gelminės žvejybos valdymo priemonė būtų žvejybos pastangų ribojimas. Taip yra todėl, kad giliavandenės žuvys žvejojamos mišrios žuvininkystės sąlygomis, žvejybos veikla nėra selektyvi, taip pat daug žuvų išmetama į jūrą, nes jos neturi komercinės vertės arba ji yra nepakankama. Vis dėlto leidžiamo sužvejoti kiekio apribojimai laikomi naudinga papildoma priemone; juos galima susieti su šių žvejybos galimybių naudojimo būdais, jei nesant tokių būdų nebūtų galima pagrįsti sužvejojamo kiekio. Todėl Komisija reguliariai pateikia žvejybos galimybių reglamento pasiūlymus, kai gauna mokslines rekomendacijas. Be to, Komisija 2010 m. peržiūri bendrąjį galimybių žvejoti giliavandenes žuvis sistemą (Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2347/2002), kad nustatytų žvejybos pastangų apribojimus ir technines priemones, atitinkančias skirtingas žvejybos rūšis. Šiuo metu žvejybos pastangos ribojamos visoje šiaurės rytų Atlanto vandenyno dalyje neišskiriant atskirų žvejybos rajonų (žr. Tarybos reglamento (EB) Nr. 53/2010 9 straipsnio 3 dalį). |Bendrosios aplinkybės Europos Sąjunga nuo 2003 m. giliavandenių žuvų žvejybą reguliuoja nustatydama bendrą leidžiamą sužvejoti kiekį (BLSK) pagal rūšį bei žvejybos rajoną ir didžiausias žvejybos pastangas, kurias leidžiama taikyti šiaurės rytų Atlanto vandenyno dalyje. 2009 ir 2010 m. bendras leidžiamas sužvejoti tam tikrų rūšių giliavandenių žuvų kiekis nustatytas 2008 m. lapkričio 28 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1359/2008, nustatančiu Bendrijos žvejybos laivams taikomas tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių 2009 m. ir 2010 m. žvejybos galimybes[1]. Remdamiesi turima informacija apie giliavandenių žuvų išteklius mokslininkai negali išsamiai vertinti išteklių būklės nei populiacijų dydžio, nei mirtingumo dėl žvejybos atžvilgiais. Taip yra dėl kelių priežasčių, kurios nuolat trukdo pažangai. Šių rūšių žuvys dažnai labai ilgai gyvena ir lėtai auga, todėl neįmanoma klasifikuoti išteklių pagal amžiaus grupes ir vertinti žvejybos poveikio ištekliams pagal sužvejojamų žuvų dydžio arba amžiaus grupių pokyčius. Išteklių pasipildymo žuvų jaunikliais dažnumas nėra žinomas. Šie ištekliai plačiai paplitę gylyje, kurį dėl praktinių priežasčių sunku tyrinėti. Dažnai neturima mokslinių tyrimų duomenų todėl, kad šių išteklių komercinė vertė yra sumažėjusi, arba tie duomenys apima ne visą paplitimo arealą. Žvejojamos tik kai kurių iš šių rūšių žuvys, o kai kurių rūšių žuvų žvejybos veikla vykdoma santykinai neseniai. Todėl mokslinių žinių daugėja lėtai. Mokslinės žinios tobulinamos remiantis atsargumo principu grindžiamu žuvininkystės valdymu, kurio pagrindas – išteklių gausos rodiklių kitimo tendencijos. Sąjunga turi išimtinę kompetenciją nustatyti ir paskirstyti žvejybos galimybes. Su tausiu gyvųjų vandens išteklių naudojimu susiję įpareigojimai nustatyti Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 2 straipsnyje. Tokios žvejybos galimybės turėtų atitikti tarptautinius susitarimus, be kita ko, 1995 m. Jungtinių Tautų susitarimą dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimo bei valdymo [toliau – 1995 m. JT žuvų išteklių susitarimas]. Visų pirma reguliavimo institucija turi būti atsargesnė, jei informacija netiksli, nepatikima arba nepakankama. Pagal 1995 m. JT žuvų išteklių susitarimo 6 straipsnio 2 dalį tinkamos mokslinės informacijos nebuvimas neturi būti priežastis, dėl kurios būtų atidėtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių įgyvendinimas ar dėl kurios tų priemonių visai nebūtų imamasi. Šiame pasiūlyme numatyti BLSK pakeitimai atitinka mokslines rekomendacijas ir valdymo principus, išdėstytus 1995 m. JT žuvų išteklių susitarime ir 2008 m. Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos tarptautinėse gelminės žvejybos atviroje jūroje valdymo gairėse, kurias neseniai patvirtino JT Generalinė Asamblėja (2009 m. gruodžio mėn. rezoliucija 64/72). Nemažai giliavandenių žuvų išteklių naudoja ir kitos žvejojančios šalys, visų pirma Norvegija, Islandija, Farerų Salos ir Rusija, taip pat reikia siekti susitarimo dėl suderintų valdymo priemonių su tomis žvejojančiomis šalimis arba Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijoje (ŽŠRAK, angl. NEAFC), jei ištekliai gyvena tarptautiniuose vandenyse, tačiau, kol tie susitarimai bus pasiekti, Europos Sąjungos laivams reikia taikyti vienašales priemones, siekiant išvengti pirmiau aprašytų neigiamų nereglamentuojamos žvejybos pasekmių. |Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos nustatytos Tarybos reglamente (EB) Nr. 1359/2008 ir taikytinos iki 2010 m. gruodžio 31 d. Jos susijusios su 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2347/2002, nustatančiu konkrečius prieinamumo reikalavimus ir susijusias sąlygas, taikomas giliavandenių žuvų išteklių žvejybai[2], kuriame (jo I priede) išvardytos didžiausią komercinę reikšmę turinčios giliavandenių žuvų rūšys, kurioms Komisija siekia nustatyti leidžiamo sužvejoti kiekio apribojimus. Giliavandenių žuvų žvejybos galimybės nustatomos kas dvejus metus atsižvelgiant į mokslinį išteklių būklės vertinimų, grindžiamų išsamiomis peržiūromis, teikimo dažnumą. Tačiau atlantinėms argentinoms ir pagrindiniam melsvųjų molvų žvejybos rajonui taikoma išimtis, nes jų žvejybos galimybės priklauso nuo kasmetinių derybų su Norvegija rezultatų. Todėl tų išteklių žvejybos galimybės ir toliau nustatomos gruodžio mėn. Tarybos priimamu kasmetinių žvejybos galimybių reglamentu. Su šiais ištekliais susijęs 2010 m. galiojantis reglamentas yra Tarybos reglamentas (EB) Nr. 53/2010. |Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Siūlomos priemonės yra parengtos atsižvelgiant į bendrosios žuvininkystės politikos tikslus bei taisykles ir dera su Sąjungos vykdoma darnaus vystymosi politika. |2. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Šiuo pasiūlymu atsižvelgiama į konsultacijas su Žuvininkystės ir akvakultūros patariamuoju komitetu (ŽAPK (angl. ACFA) sudarytas iš gamybos sektoriui, perdirbimo pramonei ir žuvininkystės bei akvakultūros produktų prekybai atstovaujančių profesinių organizacijų atstovų, taip pat vartotojų interesams ir aplinkos bei vystymosi sritims atstovaujančių neprofesinių organizacijų atstovų) ir regioninėmis patariamosiomis tarybomis (RPT, angl. RACs), turinčiomis interesų su šiuo pasiūlymu susijusiuose žvejybos rajonuose. Šios konsultacijos vyko remiantis Komisijos komunikatu „Konsultacijų dėl Bendrijos žvejybos valdymo gerinimas“ (COM (2006) 246 galutinis), kuriame išdėstyti vadinamojo pirminio aptarimo proceso principai, ir Komisijos komunikatu „Konsultacijos dėl 2011 m. žvejybos galimybių“ (COM (2010) 241 galutinis), kuriame Komisija išdėstė savo nuomonę ir ketinimus, susijusius su 2011 m. pasiūlymais dėl žvejybos galimybių. |Atsakymų santrauka ir kaip į juos atsižvelgta RPT pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad bet kokie metinių žvejybos galimybių pakeitimai būtų laipsniški, siekiant, kad trumpalaikio ekonominės veiklos sutrikdymo atvejų būtų kuo mažiau. Jos nerimauja dėl mokslinių rekomendacijų netikslumo ir norėtų, kad informacijos bazė pagerėtų, o duomenų rinkimo būdai būtų suderinti. Jos sutinka, kad būtina apsaugoti ypač pažeidžiamus išteklius nuo išeikvojimo, tačiau nepritaria, kad leidžiamas sužvejoti kiekis būtų mažinamas, nes į jūrą būtų išmetama daugiau mišrios žuvininkystės būdu sužvejotų žuvų. Jos tikisi, kad mišri žuvininkystė bus valdoma integruotai, įskaitant pažeidžiamiausių rūšių žuvų priegaudą, ir sutinka, kad žvejybos pastangų apribojimų nustatymas skirtingoms žvejybos rūšims ir techninės priemonės, pavyzdžiui, selektyvumo gerinimas, galėtų būti tinkamas valdymo būdas. RPT pabrėžia, kad, 2003 m. ėmus taikyti išteklių valdymo priemones, žvejybos intensyvumas labai sumažėjo, ir nurodo, kad kaimyninės valstybės turi taikyti panašius valdymo metodus, kad būtų sudarytos vienodos sąlygos. RPT pabrėžia, kad turėtų būti dedama daugiau pastangų saugant pažeidžiamas giliavandenes buveines ir vengiant žvejoti rajonuose, kuriuose labai gausu žuvų jauniklių. Jos teigia, kad tam tikri tradiciniai žvejybos būdai pasirodė esą tausūs, nes egzistuoja ištisus šimtmečius. Kai kurios RPT taip pat norėtų, kad išteklių valdymo institucijos atsižvelgtų į teigiamus tam tikrų išteklių pokyčius, visų pirma kai verslinės žvejybos laivai prisidėjo prie mokslinės informacijos pagerinimo. Kitos RPT norėtų, kad žvejybos galimybės būtų laipsniškai panaikintos tais atvejais, kai nenumatoma artimiausiu metu atlikti išteklių vertinimo. Į pasiūlymą įtrauktas laipsniško žvejybos galimybių metinių pokyčių pritaikymo ir apribojimo principas. Nesiūloma atlikti pokyčių, dėl kurių žvejybos galimybės, palyginti su 2010 m. status quo, per metus padidėtų arba sumažėtų daugiau kaip 15 %. Vienintelė šios taisyklės išimtis – giliavandeniai rykliai. Nors BLSK formaliai nenukrypstama nuo 2010 metams nustatyto nulinio BLSK, iš tiesų uždraudus priegaudą leidžiamas iškrauti kiekis sumažės 100 %. Komisija vykdo ryklių apsaugos politiką, apibūdintą Komunikate dėl veiksmų plano, skirto ryklių ištekliams išsaugoti ir valdyti (COM (2009) 40 galutinis). Priegaudos draudimas turėtų paskatinti žvejus bendradarbiauti nustatant rajonus, kuriuose ryklių gausiau, ir pagerinti žvejybos įrankių selektyvumą. Tas priemones ėmus taikyti, būtų galima leisti iškrauti kaip neišvengiamą priegaudą sužvejotus ryklius. Komisija rengia naują pagrindų reglamentą dėl galimybių užsiimti gelmine žvejyba 2010 m.; šiuo reglamentu vidutinės trukmės laikotarpiu turėtų būti nustatytas žvejybos pastangų valdymas pagal žvejybos rajoną ir (arba) rūšį. Komisija supranta priegaudos mišrioje žuvininkystėje problemą ir ragina valstybes nares bei žvejybos įmones taikyti tokią žvejybos praktiką, dėl kurios priegauda sumažėtų. Komisija nagrinėja galimybę skirti finansavimą projektams, kuriais siekiama 2011 m. sumažinti priegaudą gelminės žvejybos sektoriuje. Kai bus nustatyti neišvengiamos ypač pažeidžiamų rūšių žuvų priegaudos vykdant skirtingų rūšių žvejybą lygiai, juos bus galima paversti priegaudos žvejybos galimybėmis. Keli BLSK jau nustatyti kaip priegaudos kiekiai. Vadovaudamasi pagrindinių savo patariamųjų įstaigų mokslinėmis rekomendacijomis arba padėdama valstybėms narėms nustatyti specialius išteklių išsaugojimo rajonus, Komisija toliau deda pastangas nustatyti rajonus, kuriuose ribojama žvejyba, kad būtų apsaugotos didelės įvairovės buveinės. Komisija pritaria nuomonei, kad šiame pasiūlyme nustatytas vienašalis metodas turi būti taikomas siekiant įtikinti kaimynines valstybes atsakingai valdyti gelminę žvejybą, ir atlieka šią užduotį kasmetėse derybose dvišaliu lygmeniu ir ŽŠRAK. Reikėtų pažymėti, kad giliavandenių žuvų išteklių naudojimas tėra vienas iš klausimų, kuriuos reikia spręsti su šiaurinėmis žvejojančiomis šalimis. Komisija parengė išteklių valdymo sistemą, kuria atsižvelgiama į išteklių rodiklių pokyčių tendencijas net neturint galutinių mokslinių rekomendacijų, ir ši sistema yra bandoma. Įgyvendindama pagal 7-ąją pagrindų programą finansuojamą plataus masto mokslinių tyrimų projektą DEEPFISHMAN, Komisija tikisi, kad galės tą sistemą išplėsti ir taikyti gelminei žvejybai. Komisija, be kita ko, finansuodama tyrimus, skatina žvejus bendradarbiauti su moksliniais institutais, kad būtų didinamas savitarpio supratimas, o verslinės žvejybos informacija būtų naudojama mokslinėms rekomendacijoms rengti. Naujuoju pagrindų reglamentu dėl galimybių užsiimti gelmine žvejyba siekiama pagerinti administracinių duomenų rinkimą. Patirties kaupimas ir panaudojimas Žuvininkystės biologija ir žuvininkystės ekonomika yra susijusios mokslo ir praktinės patirties sritys. Komisija konsultavosi su TJTT – nepriklausoma tarptautine mokslo įstaiga – ir surengė plenarinį ŽMTEK posėdį. TJTT rekomendacijos grindžiamos rekomendacijų sistema, kurią parengė TJTT ir kuri naudojama atsižvelgiant į jos klientų, kuriems priklauso ir Komisija, prašymus. ŽMTEK teikia rekomendacijas laikydamasis Komisijos suteiktų įgaliojimų. Visos ŽMTEK ataskaitos, Komisijai jas oficialiai priėmus, pateikiamos jo interneto svetainėje. Visos TJTT ataskaitos pateiktos jos interneto svetainėje. Duomenų apie visus šiame pasiūlyme aptariamus išteklius nepakanka tam, kad būtų įrodytas žuvininkystės tausumas. 2010 m. mokslinės rekomendacijos daugiausia atkartoja ankstesnes 2008 m. arba anksčiau pateiktas rekomendacijas. Atsižvelgiant į tai, kad rekomendacijų sistema susieta su didžiausiu tausią žvejybą užtikrinančiu sužvejotų žuvų kiekiu, ir į tai, kad giliavandenių išteklių naudojimas sužvejojant šį kiekį yra nežinomas, mokslininkai apskritai rekomenduoja sumažinti leidžiamą sužvejoti kiekį, palyginti su esamuoju, tol, kol atsiras įrodymų, kad išteklių populiacijos didėja. Jei atrodo, kad išteklių naudojimo lygis kelerius metus ištekliams žalingo poveikio nedaro, TJTT rekomenduoja, kad žvejyba išliktų stabili. Kitais atvejais TJTT rekomenduoja nedidinti žvejybos intensyvumo arba sužvejojamų žuvų kiekį sumažinti iki tokio, kuris buvo iki žvejybos veiklos suintensyvinimo. TJTT pabrėžia būtinybę saugoti neršto plotus nuo išeikvojimo. Nuo 2003 m. labai sumažinus žvejybos galimybes, pasiūlyme antriesiems metams (2012 metams) nustatyti leidžiamo sužvejoti kiekio apribojimai iš esmės sutampa su pagal atsargumo principą nustatytu sužvejojamų žuvų kiekiu, kurį rekomenduoja mokslininkai. Tais atvejais, kai rekomendacijos, palyginti su 2008 m., nepasikeitė, šis pasiūlymas grindžiamas ankstesniu 2009 ir 2010 m. žvejybos galimybių reglamentu, kuriuo numatyta reikiamą žvejybos galimybių sumažinimą paskirstyti ketverių metų laikotarpiu. Kai didelę rekomenduojamo sužvejoti kiekio dalį sužvejoja Europos Sąjungai nepriklausančios valstybės, į tai atsižvelgta ir rekomendacijos ES žvejybai pritaikytos priklausomai nuo jos pokyčių. Kai kurie duomenys rodo, kad žvejybos rajonai jau kiek stabilizavosi arba netrukus taip atsitiks, taip pat yra duomenų, kad ištekliai ėmė gausėti. Atsižvelgiant į naujausią informaciją apie įvairias skirtingų giliavandenių rūšių žuvų augimo ypatybes, atrodo, kad ištekliai, kurie nuosekliai sumažinus žvejybos galimybes palikti kaip tiksliniai, ateityje galėtų būti naudojami tausiai biologiniu ir ekonominiu atžvilgiais. Tačiau, kad žvejybos veikla būtų tausi ir ekologiniu atžvilgiu, reikia spręsti su šia žvejybos veikla susijusias problemas, visų pirma žuvų išmetimo į jūrą ir (arba) priegaudos, taip pat poveikio pažeidžiamoms jūrų buveinėms problemas. Todėl išteklių valdymo institucijos ateityje dėmesį galėtų skirti žvejybos stabilumui palaikyti, jei įmanoma, ir techninėms priemonėms parengti, taip pat skatinti taikyti tokias žvejybos strategijas, dėl kurių sumažėtų neigiamas poveikis pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms ir į jūrą išmetamų žuvų kiekis. Taip pat atsižvelgta į mišrų daugelio gelminės žvejybos rajonų pobūdį. Galiojančios kvotos, kurios yra mažos ir į kurias siekiama įtraukti neišvengiamą priegaudą, išliks, kad nereikėtų žuvų išmesti į jūrą. Komisija laikosi nulinio giliavandenių ryklių ir islandinių pjūklapilvių beriksų BLSK politikos. Draudimas žvejoti giliavandenius ryklius (nustatant BLSK jie dar neišskaidyti pagal rūšis) grindžiamas rekomendacijomis, pagal kurias pagrindinės komercinės šios šeimos rūšys laikomos išeikvotomis. Mokslo įstaigos rekomenduoja, kad islandiniai pjūklapilviai beriksai nebūtų žvejojami jokiame rajone, kuriame nustatytas BLSK. Islandinių pjūklapilvių beriksų apsaugos rajonas TJTT VI ir VII kvadratuose, kuris nustatytas 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2270/2004, nustatančiu Bendrijos žvejybos laivams tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybes 2005 ir 2006 metais, ir toliau taikytas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1359/2008, nebėra tinkamas nustatant leidžiamo sužvejoti islandinių pjūklapilvių beriksų kiekio apribojimus, atsižvelgiant į tai, kad islandiniai pjūklapilviai beriksai neturėtų būti žvejojami jokiame rajone. Poveikio vertinimas Turėtų būti nustatytos žvejybos galimybės, kaip reikalaujama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 3 dalimi. Siūlomomis priemonėmis, jeigu jos bus įgyvendintos, ES laivams bus sumažintos bendros žvejybos galimybės. Todėl iš dalies sumažėtų sužvejojamų žuvų kiekis; to tikimasi tais atvejais, kai naujieji leidžiami sužvejoti kiekiai atitiks naujausius faktinius sužvejojamų žuvų kiekius arba bus už juos mažesni. Pasiūlyme ne tik numatomi trumpalaikiai sprendimai, bet jis yra ir ilgalaikio metodo, pagal kurį žvejybos mastas laipsniškai mažinamas tol, kol bus užtikrintas ilgalaikis tausus žvejybos lygis, dalis. Vadovaujantis pasiūlyme numatytu metodu netrukus bus sumažinti BLSK, tačiau, pereikvotiems ištekliams atsikūrus, žvejybos galimybės turėtų išlikti stabilios arba vėl padidėti, priklausomai nuo atsargumo principu grindžiamų rekomendacijų. Numatoma, kad metodo taikymo vidutinės trukmės ir ilgalaikiai rezultatai bus sumažėjęs poveikis aplinkai dėl mažesnių žvejybos pastangų, mažesnis laivų skaičius ir (arba) mažesnės vidutinės laivo žvejybos pastangos bei nepakitęs arba didesnis iškraunamų žuvų, kurias bus galima žvejoti nuolat, kiekis. Nuo 2003 m. sumažėjusios žvejybos galimybės ir gelminės žvejybos veiklą vykdančio laivyno dydis rodo, kad ši politika įgyvendinama praktiškai. Kai kurie teigiami išteklių rodiklių pokyčiai patvirtina, kad užsibrėžtų vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikių tikslų iš tikrųjų pavyks pasiekti. |3. Teisiniai pasiūlymo aspektai |Reglamento pasiūlymu Europos Sąjungos žvejybos laivynams nustatomi didžiausią komercinę reikšmę turinčių giliavandenių žuvų žvejybos šiaurės rytų Atlanto vandenyno dalies ES ir tarptautiniuose vandenyse apribojimai, siekiant įgyvendinti bendrosios žuvininkystės politikos tikslą užtikrinti biologiniu, ekonominiu ir socialiniu atžvilgiais tausią žvejybą. Jo pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 3 dalis. Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 3 straipsnio 1 dalies d punkte. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytos priežasties. Bendroji žuvininkystės politika yra bendroji politika. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 3 dalį Taryba privalo priimti žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo priemones. Šiuo Tarybos reglamentu valstybėms narėms skiriamos žvejybos galimybės. Atsižvelgdamos į Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 3 dalį, valstybės narės tas galimybes gali paskirstyti regionams arba veiklos vykdytojams taip, kaip jos mano esant tinkama. Taigi valstybės narės gali pasirinkti joms tinkamą socialinį ir (arba) ekonominį paskirtų žvejybos galimybių naudojimo modelį. Pasiūlymas papildomo finansinio poveikio valstybėms narėms neturi. Taryba šį reglamentą priima kas dvejus metus, o viešos ir privačios priemonės jam įgyvendinti jau yra parengtos. |4. Poveikis biudžetui |Pasiūlymas ES biudžetui poveikio neturi. |5. Papildoma informacija |Supaprastinimas |Apskritai pasiūlymu žvejybos kvotų valdymas nei supaprastinamas, nei apsunkinamas. Tačiau perskirsčius rajonus, kuriuose nustatytas bendras leidžiamas sužvejoti bukasnukių ilgauodegių grenadierių kiekis, turėtų supaprastėti atitinkamos žvejybos rūšies valdymas, nes siūlomas naujasis pagrindinis BLSK apima visą pagrindinį žvejybos rajoną. |Persvarstymo, keitimo, laikino galiojimo sąlyga |Pasiūlymas susijęs su kas dvejus metus priimamu reglamentu, taikytinu 2011 ir 2012 m. Išteklių valdymo priemonės ir žvejybos galimybių lygis bus peržiūrėti ne vėliau kaip 2012 m., kad būtų parengtas paskesnis reglamentas. Keitimo sąlyga šiam reglamentui nereikalinga. |Išsamus pasiūlymo paaiškinimas Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo nustatyta, kad BŽP klausimus turi spręsti Parlamentas ir Taryba kartu pagal įprastą teisėkūros procedūrą. Sutarties 43 straipsnio 3 dalyje numatyta išimtis, taikoma „žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo“ priemonėms. Šias priemones, remdamasi Komisijos pasiūlymu, priima Taryba be Europos Parlamento dalyvavimo. Todėl šis pasiūlymas susijęs tik su žvejybos galimybių nustatymu ir paskirstymu ir su sąlygų, funkciškai susietų su tų galimybių naudojimu, nustatymu. Pasiūlymo nuostatos dėl leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimų atitinka vadinamojo pirminio aptarimo proceso principus, nustatytus Komisijos komunikate dėl konsultacijų dėl Bendrijos žvejybos valdymo gerinimo (COM (2006) 246 galutinis) ir Komisijos komunikate dėl konsultacijų dėl 2011 m. žvejybos galimybių (COM (2010) 241 galutinis), kuriuose išdėstytas Komisijos požiūris ir ketinimai, susiję su jos pasiūlymais dėl žvejybos galimybių, iki bus gautos mokslinės rekomendacijos dėl išteklių būklės 2011 metams. Pagal pastarąjį komunikatą giliavandenių žuvų ištekliai priklauso rekomendacijų, teikiamų, kai nepakanka duomenų, kategorijai. Pasiūlymas grindžiamas komunikate nustatytomis taisyklėmis. Visų pirma, tais atvejais, kai rekomendacijos negalutinės, BLSK turėtų būti sumažinti, kad atitiktų paskutinius faktinius sužvejojamų žuvų kiekius. Naujieji BLSK lygiai apskaičiuojami remiantis valstybių narių Komisijai 2007–2009 m. praneštais sužvejotų žuvų kiekio duomenimis. Pagal pirminio aptarimo procesą 2010 m. vasarą vyko konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis (RPT ir ŽAPK) ir valstybėmis narėmis. Be to, šis pasiūlymas atitinka Komisijos komunikatą „ES tausiosios žuvininkystės įgyvendinimas taikant didžiausio ilgalaikio sugaunamo kiekio principą“ (COM (2006) 360 galutinis). Didžiausiu tausią žvejybą užtikrinančio sužvejotų žuvų kiekio sąvokos tiesiogiai giliavandenių žuvų ištekliams taikyti negalima, nes trūksta žinių apie išteklių dydį ir amžiaus struktūrą. Tačiau, turint daugiau informacijos, žuvininkystės valdymui taikant atsargumo principą šiomis aplinkybėmis ir toliau galima išteklius valdyti pagal didžiausio tausią žvejybą užtikrinančio sužvejotų žuvų kiekio sistemą. Rajonų, kuriuose nustatytas bendras leidžiamas sužvejoti bukasnukių ilgauodegių grenadierių ir melsvųjų molvų kiekis, pakeitimai siūlomi vadovaujantis mokslinėmis rekomendacijomis suderinti rajonus, kuriuose nustatytas BLSK, su vertinimo vienetais, kad valdymo sprendimais būtų geriau atsižvelgiama į mokslines rekomendacijas. Pasiūlymu numatoma panaikinti draudimą žvejoti islandinius pjūklapilvius beriksus tam tikruose rajonuose, kuriuose galėtų būti šios rūšies žuvų santalkų. Atsižvelgiant į tai, kad siūlomas nulinis islandinių pjūklapilvių beriksų BLSK, jų nebegalima žvejoti nei viename iš rajonų, priklausančių šio reglamento taikymo sričiai. |2010/0284 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo nustatomos ES laivams taikomos tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybės 2011 ir 2012 m.EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą[3],kadangi:(1) Pagal Sutarties 43 straipsnio 3 dalį Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, priima žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo priemones.(2) 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[4] reikalaujama, kad Taryba, atsižvelgdama į turimas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas bei, visų pirma, į Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK, angl. STECF) parengtas ataskaitas, nustatytų priemones, kuriomis reglamentuojama galimybė naudotis vandenimis bei ištekliais ir vykdyti tausią žvejybos veiklą.(3) Taryba privalo nustatyti bendrą leidžiamą sužvejoti kiekį (BLSK) pagal žvejybos rajonus arba žvejybos rajonų grupes. Žvejybos galimybės valstybėms narėms turėtų būti paskirstytos taip, kad kiekvienai valstybei narei būtų užtikrintas sąlyginis kiekvienos išteklių rūšies žvejybos arba žvejybos kiekviename rajone stabilumas, tinkamai atsižvelgiant į bendrosios žuvininkystės politikos tikslus, nustatytus Reglamente (EB) Nr. 2371/2002. Be to, kad žvejybos galimybės būtų naudojamos veiksmingai, turėtų būti nustatytos tam tikros su jomis funkciškai susietos sąlygos.(4) BLSK turėtų būti nustatyti remiantis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir atsižvelgiant į biologinius, socialinius ir ekonominius aspektus, kartu užtikrinant vienodas veiklos sąlygas visiems žvejybos sektoriams. Todėl būtina atsižvelgti į nuomones, pareikštas per konsultacijas su suinteresuotosiomis šalimis, ypač į Žuvininkystės ir akvakultūros patariamojo komiteto ir atitinkamų regioninių patariamųjų tarybų nuomones.(5) Žvejybos galimybės turėtų atitikti tarptautinius susitarimus ir principus, tokius kaip 1995 m. Jungtinių Tautų susitarimą dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimo bei valdymo, taip pat išsamius valdymo principus, nustatytus 2008 m. Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos tarptautinėse gelminės žvejybos atviroje jūroje valdymo gairėse, pagal kurias visų pirma reguliavimo institucija turėtų būti atsargesnė, jei informacija netiksli, nepatikima arba nepakankama. Pakankamos mokslinės informacijos trūkumas nėra priežastis atidėti išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių taikymą arba iš viso tų priemonių netaikyti.(6) Iš naujausių mokslinių Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos rekomendacijų (TJTT patariamojo komiteto ataskaita dėl plačiai paplitusių ir migruojančių išteklių, 9 knyga, 2010 m. birželio mėn.) ir ŽMTEK (Jungtinio tyrimų centro mokslinės ir techninės ataskaitos, 2011 m. mokslinių rekomendacijų peržiūra, 2 dalis, 2010 m. liepos mėn.) rekomendacijų matyti, kad dauguma giliavandenių žuvų žvejojamos netausiai ir kad, norint užtikrinti tų išteklių tvarumą, tų išteklių žvejybos galimybės turėtų būti sumažintos, kol išteklių dydžio pokyčiai bus teigiami. TJTT taip pat rekomendavo uždrausti specializuotąją islandinių pjūklapilvių beriksų žvejybą.(7) Kalbant apie giliavandenius ryklius, pagrindinių komercinių rūšių ištekliai laikomi išeikvotais, todėl specializuotoji žvejyba neturėtų būti vykdoma. Kol įgyvendinant selektyvumo projektus ir kitas technines priemones nebus nustatytas neišvengiamos priegaudos dydis, priegaudos nereikėtų leisti iškrauti.(8) 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2347/2002, nustatančio konkrečius prieinamumo reikalavimus ir susijusias sąlygas, taikomas giliavandenių žuvų išteklių žvejybai[5], 2 straipsnio a punkte apibrėžtų ir to reglamento I priede išvardytų giliavandenių žuvų žvejybos galimybės nustatomos kas dvejus metus. Tačiau atlantinėms argentinoms ir pagrindiniam melsvųjų molvų žvejybos rajonui taikoma išimtis, nes jų žvejybos galimybės priklauso nuo kasmetinių derybų su Norvegija rezultatų. Tų išteklių žvejybos galimybės turėtų būti nustatytos kasmetiniame reglamente, kuriuo nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse ir ES laivams tam tikruose Europos Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse.(9) Pagal 1996 m gegužės 6 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96, nustatančio bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas[6], 2 straipsnį reikia nustatyti, kuriems ištekliams taikomos įvairios tame reglamente nustatytos priemonės,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisDalykasŠiuo reglamentu nustatomos 2011 ir 2012 m. giliavandenių žuvų žvejybos ES vandenyse ir tam tikruose Europos Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse, kuriuose būtina riboti sužvejojamų žuvų kiekį, galimybės ES žvejybos laivams ir su tų žvejybos galimybių naudojimu funkciškai susietos sąlygos.2 straipsnisApibrėžtysŠiame reglamente:a) ES laivas – su valstybės narės vėliava plaukiojantis ir Sąjungoje įregistruotas žvejybos laivas;b) ES vandenys – vandenys, į kuriuos valstybės narės turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai, išskyrus vandenis, esančius greta Sutarties II priede išvardytų teritorijų;c) bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK) – kasmet sužvejoti ir iškrauti leidžiamas kiekvieno išteklio žuvų kiekis;d) kvota – Sąjungai, valstybėms narėms arba trečiosioms valstybėms skirta BLSK dalis;e) tarptautiniai vandenys – vandenys, į kuriuos nė viena valstybė neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso nė vienos valstybės jurisdikcijai;f) TJTT (Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos, angl. ICES) zonos – Reglamente (EB) Nr. 218/2009 apibrėžtos zonos;g) ŽRVAK zonos (Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto, angl. CECAF, arba MŽŪO (angl. FAO) 34 pagrindinė žvejybos zona) – Reglamente (EB) Nr. 216/2009 apibrėžtos zonos.3 straipsnisLeidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimai ir jo paskirstymasES vandenyse ir tam tikruose Europos Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse ES laivams leidžiamo sužvejoti giliavandenių žuvų kiekio apribojimai ir tų kiekių paskirstymas valstybėms narėms išdėstyti priede.4 straipsnisSpecialiosios žvejybos galimybių paskirstymo nuostatosPriede nurodytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos nepažeidžiant:a) žvejybos galimybių, kuriomis buvo pasikeista pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį;b) išskaitymų ir galimybių perskirstymo pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 straipsnį arba pagal Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 10 straipsnio 4 dalį;c) papildomo iškraunamo kiekio, kuris leidžiamas pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį;d) perkeltų kiekių pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį;e) išskaitymų, atliekamų pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 ir 107 straipsnius.5 straipsnisRyšys su Reglamentu (EB) Nr. 847/96Taikant Reglamentą (EB) Nr. 847/96, visos priede nurodytos kvotos laikomos mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstomis kvotomis.6 straipsnisSužvejotų žuvų ir priegaudos iškrovimo sąlygosIšteklių, kurių žvejybos galimybės nustatytos šiuo reglamentu, žuvis galima laikyti laive arba iškrauti tik jei jas sužvejojo kvotą turinčios ir jos neišnaudojusios valstybės narės laivai.7 straipsnisĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Jis taikomas nuo 2011 m. sausio 1 d.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje […]Tarybos varduPirmininkas […]PRIEDASNuorodos į žvejybos zonas reiškia nuorodas į TJTT zonas, jei nenurodyta kitaip.1 DALISRūšių ir rūšių grupių apibrėžtis1. Šio priedo 2 dalyje pateiktame sąraše žuvų ištekliai nurodomi išvardijant lotyniškus rūšių pavadinimus abėcėlės tvarka. Tačiau giliavandeniai rykliai yra to sąrašo pradžioje. Siekiant įgyvendinti šį reglamentą, toliau pateikiama bendrinių pavadinimų ir lotyniškų pavadinimų atitikmenų lentelė.Bendrinis pavadinimas | Mokslinis pavadinimas |Juodoji kalavija | Aphanopus carbo |Paprastieji beriksai | Beryx spp. |Bukasnukis ilgauodegis grenadierius | Coryphaenoides rupestris |Islandinis pjūklapilvis beriksas | Hoplostethus atlanticus |Melsvoji molva | Molva dypterygia |Raudonpelekis pagelas | Pagellus bogaraveo |Didžiaakė siūlapelekė vėgėlė | Phycis blennoides |2. Šiame reglamente giliavandeniai rykliai reiškia šias rūšis:Bendrinis pavadinimas | Mokslinis pavadinimas |Juodieji katrykliai Gyvatryklis | Apristuris spp. Chlamydoselachus anguineus |Rudasis trumpadyglis ryklys | Centrophorus granulosus |Pilkasis trumpadyglis ryklys | Centrophorus squamosus |Portugalinis baltaakis dygliaryklis | Centroscymnus coelolepis |Ilgašnipis baltaakis dygliaryklis | Centroscymnus crepidater |Paprastasis juodasis šunryklis | Centroscyllium fabricii |Paprastasis ilgasnukis dygliaryklis | Deania calceus |Šokoladinis dygliaryklis | Dalatias licha |Didysis juodasis dygliaryklis | Etmopterus princeps |Naktinis juodasis dygliaryklis | Etmopterus spinax |Juodažiotis pjūklauodegis katryklis Islandinis pjūklauodegis katryklis Pilkasis šešiažiaunis ryklys Oxynotus paradoxus rūšies tribriaunis ryklys Aštriadantis velvetinis dygliaryklis | Galeus melastomus Galeus murinus Hexanchus griseus Oxynotus paradoxus Scymnodon ringens |Arktinis ryklys | Somniosus microcephalus |2 DALISMetinės žvejybos galimybės, taikomos ES laivams rajonuose, kuriuose leidžiamas sužvejoti žuvų kiekis ribojamas pagal rūšis ir rajoną (tonomis gyvojo svorio)Rūšis | Giliavandeniai rykliai | Zona | V, VI, VII, VIII ir IX zonų ES ir tarptautiniai vandenys (DWS/56789-) |Metai | 2011 | 2012 |Vokietija | 0 | 0 |Estija | 0 | 0 |Airija | 0 | 0 |Ispanija | 0 | 0 |Prancūzija | 0 | 0 |Lietuva | 0 | 0 |Lenkija | 0 | 0 |Portugalija | 0 | 0 |Jungtinė Karalystė | 0 | 0 |ES | 0 | 0 |BLSK | 0 | 0 |Rūšis | Giliavandeniai rykliai | Zona | X zonos ES ir tarptautiniai vandenys (DWS/10-) |Metai | 2011 | 2012 |Portugalija | 0 | 0 |ES | 0 | 0 |BLSK | 0 | 0 |Rūšis | Giliavandeniai rykliai ir Deania histricosa bei Deania profondorum | Zona | XII zonos ES ir tarptautiniai vandenys (DWS/12-) |Metai | 2011 | 2012 |Airija | 0 | 0 |Ispanija | 0 | 0 |Prancūzija | 0 | 0 |Jungtinė Karalystė | 0 | 0 |ES | 0 | 0 |BLSK | 0 | 0 |Rūšis | Juodoji kalavija Aphanopus carbo | Zona | I, II, III ir IV zonų ES ir tarptautiniai vandenys (BSF/1234-) |Metai | 2011 | 2012 |Vokietija | 4 | 3 |Prancūzija | 4 | 3 |Jungtinė Karalystė | 4 | 3 |ES | 12 | 9 |BLSK | 12 | 9 |Rūšis | Juodoji kalavija Aphanopus carbo | Zona | V, VI, VII ir XII zonų ES ir tarptautiniai vandenys (BSF/56712-) |Metai | 2011 | 2012 |Vokietija | 25 | 23 |Estija | 12 | 11 |Airija | 62 | 57 |Ispanija | 123 | 114 |Prancūzija | 1 732 | 1 599 |Latvija | 80 | 74 |Lietuva | 1 | 1 |Lenkija | 1 | 1 |Jungtinė Karalystė | 123 | 114 |Kitos (1) | 6 | 6 |ES | 2 165 | 2 000 |BLSK | 2 165 | 2 000 |(1) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama. |Rūšis | Juodoji kalavija Aphanopus carbo | Zona | VIII, IX ir X zonų ES ir tarptautiniai vandenys (BSF/8910-) |Metai | 2011 | 2012 |Ispanija | 11 | 11 |Prancūzija | 26 | 26 |Portugalija | 3 311 | 3 311 |ES | 3 348 | 3 348 |BLSK | 3 348 | 3 348 |Rūšis | Juodoji kalavija Aphanopus carbo | Zona | ŽRVAK 34.1.2 rajono ES ir tarptautiniai vandenys (BSF/C3412-) |Metai | 2011 | 2012 |Portugalija | 3 643 | 3 643 |ES | 3 643 | 3 643 |BLSK | 3 643 | 3 643 |Rūšis | Paprastieji beriksai | Zona | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV zonų ES ir tarptautiniai vandenys (ALF/3X14-) |Metai | 2011 | 2012 |Airija | 9 | 9 |Ispanija | 70 | 70 |Prancūzija | 19 | 19 |Portugalija | 202 | 202 |Jungtinė Karalystė | 9 | 9 |ES | 309 | 309 |BLSK | 309 | 309 |Rūšis | Bukasnukis ilgauodegis grenadierius Coryphaenoides rupestris | Zona | I, II ir IV zonų ES ir tarptautiniai vandenys (RNG/124-) |Metai | 2011 | 2012 |Danija | 2 | 1 |Vokietija | 2 | 1 |Prancūzija | 9 | 10 |Jungtinė Karalystė | 2 | 1 |ES | 15 | 13 |BLSK | 15 | 13 |Rūšis | Bukasnukis ilgauodegis grenadierius Coryphaenoides rupestris | Zona | III zonos ES ir tarptautiniai vandenys (RNG/03-) |Metai | 2011 | 2012 |Danija | 804 | 804 |Vokietija | 5 | 5 |Švedija | 41 | 41 |ES | 850 | 850 |BLSK | 850 | 850 |Rūšis | Bukasnukis ilgauodegis grenadierius Coryphaenoides rupestris | Zona | Vb, VI, VII ir XIIb zonų ES ir tarptautiniai vandenys (RNG/5BX12B-) |Metai | 2011 | 2012 |Vokietija | 19 | 16 |Estija | 41 | 36 |Airija | 189 | 163 |Ispanija | 3 038 | 2 621 |Prancūzija | 2 380 | 2 055 |Latvija | 51 | 44 |Lietuva | 59 | 51 |Lenkija | 1 020 | 880 |Jungtinė Karalystė | 149 | 129 |Kitos (1) | 5 | 5 |ES | 6 951 | 6 000 |BLSK | 6 951 | 6 000 |(1) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama. |Rūšis | Bukasnukis ilgauodegis grenadierius Coryphaenoides rupestris | Zona | VIII, IX, X, XIIa, XIIc ir XIV zonų ES ir tarptautiniai vandenys (RNG/8-14-) |Metai | 2011 | 2012 |Vokietija | 15 | 13 |Ispanija | 184 | 159 |Prancūzija | 94 | 81 |ES | 293 | 253 |BLSK | 293 | 253 |Rūšis | Islandinis pjūklapilvis beriksas Hoplostethus atlanticus | Zona | VI zonos ES ir tarptautiniai vandenys (ORY/06-) |Metai | 2011 | 2012 |Airija | 0 | 0 |Ispanija | 0 | 0 |Prancūzija | 0 | 0 |Jungtinė Karalystė | 0 | 0 |ES | 0 | 0 |BLSK | 0 | 0 |Rūšis | Islandinis pjūklapilvis beriksas Hoplostethus atlanticus | Zona | VII zonos ES ir tarptautiniai vandenys (ORY/07-) |Metai | 2011 | 2012 |Airija | 0 | 0 |Ispanija | 0 | 0 |Prancūzija | 0 | 0 |Jungtinė Karalystė | 0 | 0 |Kitos | 0 | 0 |ES | 0 | 0 |BLSK | 0 | 0 |Rūšis | Islandinis pjūklapilvis beriksas Hoplostethus atlanticus | Zona | I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII ir XIV zonų ES ir tarptautiniai vandenys (ORY/1CX14C) |Metai | 2011 | 2012 |Airija | 0 | 0 |Ispanija | 0 | 0 |Prancūzija | 0 | 0 |Portugalija | 0 | 0 |Jungtinė Karalystė | 0 | 0 |ES | 0 | 0 |BLSK | 0 | 0 |Rūšis | Melsvoji molva Molva dypterygia | Zona | II ir IV zonų ES ir tarptautiniai vandenys (BLI/24-) |Metai | 2011 | 2012 |Danija | 4 | 4 |Vokietija | 4 | 4 |Airija | 4 | 4 |Prancūzija | 25 | 25 |Jungtinė Karalystė | 15 | 15 |Kitos (1) | 4 | 4 |ES | 56 | 56 |BLSK | 56 | 56 |(1) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama. |Rūšis | Melsvoji molva Molva dypterygia | Zona | III zonos ES ir tarptautiniai vandenys (BLI/03-) |Metai | 2011 | 2012 |Danija | 4 | 3 |Vokietija | 2 | 2 |Švedija | 4 | 3 |ES | 10 | 8 |BLSK | 10 | 8 |Rūšis | Raudonpelekis pagelas Pagellus bogaraveo | Zona | VI, VII ir VIII zonų ES ir tarptautiniai vandenys (SBR/678-) |Metai | 2011(1) | 2012(1) |Airija | 6 | 6 |Ispanija | 172 | 172 |Prancūzija | 9 | 9 |Jungtinė Karalystė | 22 | 22 |Kitos (2) | 6 | 6 |ES | 215 | 215 |BLSK | 215 | 215 |(1) Turi būti laikomasi mažiausio leidžiamų iškrauti žuvų dydžio (viso ilgio) – 35 cm. Tačiau 15 % iškrautų žuvų gali būti mažiausio leidžiamų iškrauti žuvų dydžio – bent 30 cm (visas ilgis). (2) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama. |Rūšis | Raudonpelekis pagelas Pagellus bogaraveo | Zona | IX zonos ES ir tarptautiniai vandenys (SBR/09-) |Metai | 2011(1) | 2012(1) |Ispanija | 614 | 614 |Portugalija | 166 | 166 |ES | 780 | 780 |BLSK | 780 | 780 |(1) Turi būti laikomasi mažiausio leidžiamų iškrauti žuvų dydžio (viso ilgio) – 35 cm. Tačiau 15 % iškrautų žuvų gali būti mažiausio leidžiamų iškrauti žuvų dydžio – bent 30 cm (visas ilgis). |Rūšis | Raudonpelekis pagelas Pagellus bogaraveo | Zona | X zonos ES ir tarptautiniai vandenys (SBR/10-) |Metai | 2011 | 2012 |Ispanija | 10 | 10 |Portugalija | 1 116 | 1 116 |Jungtinė Karalystė | 10 | 10 |ES | 1 136 | 1 136 |BLSK | 1 136 | 1 136 |Rūšis | Didžiaakė siūlapelekė vėgėlė Phycis blennoides | Zona | I, II, III ir IV zonų ES ir tarptautiniai vandenys (GFB/1234-) |Metai | 2011 | 2012 |Vokietija | 8 | 6 |Prancūzija | 8 | 6 |Jungtinė Karalystė | 11 | 11 |ES | 27 | 23 |BLSK | 27 | 23 |Rūšis | Didžiaakė siūlapelekė vėgėlė Phycis blennoides | Zona | V, VI ir VII zonų ES ir tarptautiniai vandenys (GFB/567-) |Metai | 2011 | 2012 |Vokietija | 10 | 10 |Airija | 260 | 260 |Ispanija | 588 | 588 |Prancūzija | 356 | 356 |Jungtinė Karalystė | 814 | 814 |ES | 2 028 | 2 028 |BLSK | 2 028 | 2 028 |Rūšis | Didžiaakė siūlapelekė vėgėlė Phycis blennoides | Zona | VIII ir IX zonų ES ir tarptautiniai vandenys (GFB/89-) |Metai | 2011 | 2012 |Ispanija | 242 | 242 |Prancūzija | 15 | 15 |Portugalija | 10 | 10 |ES | 267 | 267 |BLSK | 267 | 267 |Rūšis | Didžiaakė siūlapelekė vėgėlė Phycis blennoides | Zona | X ir XII zonų ES ir tarptautiniai vandenys (GFB/1012-) |Metai | 2011 | 2012 |Prancūzija | 7 | 6 |Portugalija | 32 | 28 |Jungtinė Karalystė | 7 | 6 |ES | 46 | 40 |BLSK | 46 | 40 |[1] OL L 352, 2008 12 31, p. 1.[2] OL L 351, 2002 12 28, p. 6.[3] OL C[…], […], p. […].[4] OL L 358, 2002 12 31, p. 59.[5] OL L 351, 2002 12 28, p. 6.[6] OL L 115, 1996 5 9, p. 3.


				|

		52012PC0730

			Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas 1998 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 994/98 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo kai kurioms horizontalios valstybės pagalbos rūšims ir 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų /* COM/2012/0730 final - 2012/0344 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO TIKSLAI IR
APLINKYBĖS
Siekiant užtikrinti vykdymą ir
supaprastinti administracinį valdymą, nesusilpninant Komisijos
kontrolės, 1998 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr.
994/98 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties 92 ir 93 straipsnių
taikymo kai kurioms horizontalios valstybės pagalbos rūšims (toliau –
Įgaliojimus suteikiantis reglamentas)[1]
Komisijai suteikta teisė reglamentu nustatyti, kad tam tikrų
rūšių pagalba yra suderinama su bendrąja rinka ir apie ją
nereikia pranešti, kaip numatyta SESV 108 straipsnio 3 dalyje. Tai de
minimis pagalba[2],
pagalba mažosioms ir vidutinėms įmonėms, pagalba moksliniams
tyrimams ir technologinei plėtrai, aplinkos apsaugai arba užimtumui ir
mokymui, taip pat pagalba, suderinta su Komisijos patvirtintu kiekvienai
valstybei narei skiriamos regioninės pagalbos žemėlapiu.
Komisija 2012 m. gegužės 8 d.
Valstybės pagalbos modernizavimo komunikate[3]
nurodė, kad, užtikrinant valstybės pagalbos teisės vykdymą,
daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama byloms,
darančioms didžiausią poveikį vidaus rinkai. Viena vertus, tai
reiškia, kad nuodugniau turi būti nagrinėjama didelė ir
konkurenciją galinti iškraipyti pagalba ir, kita vertus, supaprastintas bylų,
kurių poveikis prekybai nedidelis ir kuri greičiausiai
negalėtų konkurencijos smarkiai iškraipyti, nagrinėjimas. Tai
gali būti padaryta peržiūrėjus išimčių tvarką,
visų pirma Tarybos reglamento (EB) Nr. 994/98 taikymo sritį, – tai
leistų Komisijai pagal bendrąja išimtį pranešimo reikalavimo netaikyti
daugiau pagalbos rūšių, be tų, kurios jau įtrauktos į
dabartinį Įgaliojimus suteikiantį reglamentą.
Pasiūlymas į Įgaliojimus
suteikiantį reglamentą įtraukti tam tikrų naujų
rūšių pagalbą nereiškia, kad bendroji išimtis iš karto bus
taikoma visai šių rūšių pagalbai ir taip pat nereiškia, kad
bendroji išimtis bus taikoma visoms tam tikros pagalbos rūšies
priemonėms. Veikiau tai leis Komisijai bendrąsias išimtis priimti
palaipsniui, kai ji įgys pakankamą patirtį, kad galėtų
nustatyti aiškius suderinamumo kriterijus tam tikrų rūšių
pagalbai, užtikrindama, kad poveikis konkurencijai ir valstybių narių
tarpusavio prekybai būtų nedidelis. Tokio paties požiūrio
laikytasi ir dabartiniame Įgaliojimus suteikiančiame reglamente –
pirmosios bendrosios išimtys priimtos 2001 m. (pagalbai mokymui, pagalbai
MVĮ), o kitų pagalbos rūšių atveju pirmosios išimtys
priimtos vėliau, kai buvo įgyta pakankamai patirties (pagalbai
užimtumui – 2002 m., regioninei pagalbai – 2006 m. ir pagalbai MTTP
bei pagalbai aplinkos apsaugai – 2008 m., priimant BBIR[4]). Atsižvelgiant į
įgautą patirtį ateityje Įgaliojimus suteikiantį
reglamentą gali reikėti peržiūrėti dažniau, visų pirma
siekiant deramai atsižvelgti į investicijas, reikalingas vidaus rinkai plėtoti
ir su ja derančias. Priėmus sprendimą dėl kitos
daugiametės finansinės programos Komisija taip pat nedelsdama
įvertins galimybes supaprastinti valstybės pagalbos procedūras
projektams, bendrai finansuojamiems pagal ES struktūrinę politiką.
Naujų
rūšių pagalba, kurią siūloma įtraukti į
Įgaliojimus suteikiantį reglamentą
·
Valstybės pagalba kultūros ir paveldo
išsaugojimo sritims
Tarybos
reglamentu Nr. 994/98 Komisijai suteikiama teisė priimti reglamentą
dėl išimties taikymo visų rūšių valstybės pagalbai
MVĮ. Todėl, remdamasi šiomis nuostatomis,
Komisija pagal dabartinį Įgaliojimus suteikiantį reglamentą
galėtų taikyti bendrąją išimtį valstybės pagalbai
MVĮ kultūros ir paveldo išsaugojimo srityje, kaip apibrėžta SESV
167 straipsnyje. Vis dėlto nauda
būtų nedidelė, nes dažnai valstybės pagalbą, ypač
kino bei garso ir vaizdo sektoriuje, gauna didžiosios įmonės. Nors tokios bylos dažnai yra eilinės bylos,
susijusios su nedidelėmis pagalbos sumomis, dėl jų Komisijai ir
valstybės narėms tenka didelis darbo krūvis.
Kai šios rūšies pagalba bus įtraukta
į Įgaliojimus suteikiantį reglamentą Komisija galės
priimti bendrąsias išimtis, pavyzdžiui, dėl priemonių, kurios
atitinka peržiūrėto Kino komunikato kriterijus, arba dėl paveldo
išsaugojimo ar kultūros skatinimo priemonių, kurių poveikis
prekybai paprastai yra nedidelis (pvz., daug atskirų pranešimų
dėl saugomų pastatų ar paminklų restauravimo).
Todėl Tarybos reglamentas (EB) Nr. 994/98
turėtų būti iš dalies pakeistas, kad galėtų būti
taikomas ir šių rūšių valstybės pagalbai.
·
Su gaivalinėmis nelaimėmis susijusi
valstybės pagalba
Kalbant apie valstybės pagalbą
gaivalinių nelaimių sukeltai žalai atlyginti, Tarybos reglamentu Nr.
994/98, kaip paaiškinta pirmiau, Komisijai suteikiama teisė išimtį
taikyti MVĮ skiriamai pagalbai, tačiau nenumatyta galimybė
išimtį taikyti didžiosioms įmonėms skiriamai pagalbai. Bendroji
išimtis tokios pagalbos gaivalinių nelaimių atveju leistų
valstybėms narėms greitai reaguoti ištikus gaivalinei nelaimei,
siekiant atlyginti padarytą žalą.
Komisija įgijo pakankamą
patirtį su šios rūšies pagalba ir gali nustatyti aiškias ex ante
suderinamumo sąlygas. Jei pagalba aiškiai
apibrėžta, skiriama tik gaivalinės nelaimės tiesiogiai padarytai
materialinei žalai atlyginti ir jei jos suma patikrinta nepriklausomos
įstaigos, atleidimas nuo įpareigojimo pranešti būtų
pagrįstas. Todėl Tarybos reglamentas
(EB) Nr. 994/98 turėtų būti iš dalies pakeistas, kad
galėtų būti taikomas ir šios rūšies valstybės
pagalbai, netgi didžiosioms įmonėms.
·
Su tam tikromis nepalankiomis oro sąlygomis
susijusi valstybės pagalba žuvininkystės sektoriui
Valstybės narės taip pat privalo
pranešti Komisijai apie valstybės pagalbos priemones, skirtas tam
tikrų nepalankių oro sąlygų padarytai žalai
žuvininkystės sektoriuje atlyginti. Šioje
srityje skiriamos sumos paprastai yra nedidelės ir gali būti
nustatytos aiškios suderinamumo sąlygos. Reglamentu
(EB) Nr. 994/98 Komisijai suteikiama teisė atleisti nuo reikalavimo
pranešti apie pagalbą tik jeigu ji teikiama MVĮ. Vis dėlto nepalankios oro sąlygos taip pat gali
paveikti didžiąsias žuvininkystės sektoriaus įmones.
Komisija įgijo pakankamą
patirtį su šios rūšies pagalba ir ja remdamasi gali nustatyti aiškias
suderinamumo sąlygas. Todėl
Tarybos reglamentas (EB) Nr. 994/98 turėtų būti iš dalies
pakeistas, kad galėtų būti taikomas ir šios rūšies
valstybės pagalbai.
·
Valstybės pagalba inovacijoms
Tarybos reglamento (EB) Nr. 994/98 taikymo
sritis aiškiai apima mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą,
bet neapima inovacijų. Nuo tada pagal iniciatyvą „Inovacijų
sąjunga“ inovacijos tapo prioritetine ES politikos sritimi. Pavyzdžiui,
pagalba procesų ir organizacinių naujovių diegimui paslaugų
sektoriuje ir inovacijų grupėms negali iškraipyti konkurencijos,
jeigu laikomasi tikslinių sąlygų. Pagalba produktų ir
technologijų inovacijoms, įskaitant paramą demonstraciniams
projektams ir prototipams, jau yra įtraukta į BBIR 30 straipsnį. Todėl Tarybos reglamentas (EB) Nr. 994/98
turėtų būti iš dalies pakeistas, kad ateityje išimtis
galėtų būti taikoma pagalbai inovacijoms.
·
Valstybės pagalba miškininkystės
sektoriui ir į I priedą neįtrauktiems maisto sektoriaus produktams
skatinti
Remiantis SESV 42
straipsniu konkurencijos taisyklės žemės ūkio produktų
gamybai ir prekybai taikomos tik tokiu mastu, kokį nustato Europos
Parlamentas ir Taryba. Vis
dėlto tam tikros priemonės, kurioms netaikomas SESV 42 straipsnis ir
kurioms galioja bendrosios konkurencijos taisyklės, yra įtrauktos
į kaimo plėtros programas arba yra skirtos į I priedą
neįtrauktų maisto sektoriaus produktų skatinimui bei reklamai,
ir joms taikomos specialios suderinamumo sąlygos pagal valstybės
pagalbos taisykles. Tai visų pirma pasakytina apie miškininkystės
sektorių ir pagalbą į I priedą neįtrauktiems maisto
sektoriaus produktams skatinti. Ligi šiol tokiai pagalbai galėjo būti
taikoma bendroji išimtis tik jei ji buvo skiriama MVĮ. Atsižvelgiant
į didelę patirtį su šios rūšies priemonėmis, kuria
remiantis galima parengti aiškias suderinamumo sąlygas, Tarybos
reglamentas Nr. 994/98 turėtų būti atitinkamai iš dalies
pakeistas, kad šių rūšių valstybės pagalbai ateityje
būtų taikoma išimtis.
·
Valstybės pagalba jūrų
biologiniams ištekliams išsaugoti
Pagal
2006 m. liepos 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1198/2006 dėl
Europos žuvininkystės fondo[5]
7 straipsnį Sutarties 107, 108 ir 109 straipsniai taikomi valstybių
narių žuvininkystės sektoriaus įmonėms teikiamai pagalbai,
išskyrus valstybių narių pagal Reglamentą (EB) Nr. 1198/2006
atliekamus mokėjimus. Papildoma valstybės pagalba jūrų
biologiniams ištekliams išsaugoti paprastai daro nedidelį poveikį
Sąjungos vidaus prekybai, padeda siekti ES tikslų jūrų ir
žuvininkystės politikos srityje ir nesukelia rimų konkurencijos
iškraipymų. Be to, skiriamos sumos
paprastai yra nedidelės. Todėl
Tarybos reglamentas (EB) Nr. 994/98 turėtų būti iš dalies
pakeistas, kad ateityje išimtis galėtų būti taikoma šių
rūšių valstybės pagalbai.
·
Valstybės pagalba mėgėjų
sportui
Nors daug mėgėjų sporto srities
bylų netgi nėra susijusios su pagalba, tada, kai bylos yra susijusios
su pagalba, jų poveikis Sąjungos vidaus prekybai paprastai yra
nedidelis ir nesukelia rimtų konkurencijos iškraipymų; be to,
skiriamos sumos paprastai yra nedidelės. Todėl Tarybos reglamentas
(EB) Nr. 994/98 turėtų būti iš dalies pakeistas, kad ateityje išimtis
galėtų būti taikoma šių rūšių valstybės
pagalbai.
·
Socialinė pagalba atokių regionų
gyventojams už transportą
Transporto
srityje jau yra specialios taisyklės, visų pirma Tarybos reglamentas
Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto
visuotinės ekonominės svarbos paslaugų.
Vis dėlto nėra specialių oro ir
jūrų transportui taikomų taisyklių. Komisija įgijo
pakankamą su šiais sektoriais susijusią patirtį, kad
galėtų parengti bendrus socialinės pagalbos atokių
regionų gyventojams (daugiausia atokiausių regionų ir salų
ar panašių į salas pusiasalių ES žemyninėje dalyje) už
transportą suderinamumo kriterijus. Tokia pagalba paprastai būna gana
nedidelė ir nesukelia rimtų konkurencijos iškraipymų. Todėl
Tarybos reglamentas (EB) Nr. 994/98 turėtų būti iš dalies
pakeistas, kad ateityje išimtis galėtų būti taikoma šios
rūšies valstybės pagalbai.
·
Valstybės pagalba transporto sektoriui
pagal SESV 93 straipsnį
Šiuo metu pagal Reglamento (EB) Nr. 1370/2007
9 straipsnį Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatytas išankstinio
pranešimo reikalavimas netaikomas pagal tą reglamentą išmokėtoms
kompensacijoms už keleivinio transporto viešųjų paslaugų
teikimą ar bendrosiomis taisyklėmis nustatytų tarifinių
įsipareigojimų laikymąsi.
Pagal Lisabonos sutartimi įvestą
Tarybos ir Komisijos kompetencijų pasiskirstymą, kaip nustatyta SESV
108 straipsnio 4 dalyje ir 109 straipsnyje, Taryba nustato pagalbos, kurioms
netaikomas valstybės pagalbos pranešimo reikalavimas, rūšis, o
Komisija nustato išsamias su tokia išimtimi susijusias taisykles. Siekiant
kompensacijai už viešąją paslaugą taikomą išimtį
suderinti su šiomis nuostatomis, šios rūšies pagalba turėtų
būti įtraukta į Tarybos reglamento (EB) Nr. 994/98 taikymo
sritį. Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 9 straipsnis turėtų nustoti
galioti praėjus šešiems mėnesiams nuo Komisijos priimto reglamento
dėl šios rūšies valstybės pagalbos įsigaliojimo. Vis dėlto, šiuo metu Komisija mano, kad tokios
bendrosios išimties turinys turėtų atitikti esamos išimties
turinį, išskyrus kiek Reglamentas 1370/2007 bus iš dalies pakeistas pagal
planuojamus geležinkelio sektoriaus teisėkūros pasiūlymus.
·
Valstybės pagalba tam tikrai
plačiajuosčio ryšio infrastruktūrai
Pastaraisiais metais Komisija įgijo
didelę patirtį pagalbos plačiajuosčio ryšio sektoriui
srityje ir parengė gaires. Remdamasi ta
patirtimi Komisija gali parengti aiškius suderinamumo kriterijus, kuriais
specialiomis sąlygomis leidžiama bendroji išimtis, susijusi su pagalba tam
tikroms plačiajuosčio ryšio infrastruktūros rūšims. Tai taikoma pagalbai baziniam
plačiajuosčiam ryšiui regionuose, kuriuose plačiajuosčio
ryšio infrastruktūros nėra ir tokia infrastruktūra
greičiausiai artimoje ateityje nebūtų sukurta („baltosios“
sritys), ir mažoms individualios pagalbos priemonėms, susijusioms su labai
sparčiais naujos kartos prieigos (NKP) tinklais „baltosiose NKP“ srityse.
Be to, bendroji išimtis galėtų
būti taikoma pagalbai su plačiajuosčiu ryšiu susijusiems
civilinės inžinerijos darbams ir pasyviajai plačiajuosčio ryšio
infrastruktūrai. Parama civilinės inžinerijos darbams daugeliu
atvejų yra pagalba, jeigu ji susijusi su specialios telekomunikacijų
infrastruktūros (kanalų) įrengimu. Pasyvioji
plačiajuosčio ryšio infrastruktūra apima tiek kanalų, tiek
nenaudojamų šviesolaidžio skaidulų įrengimą. Ja skatinama
konkurencija, nes ją gali naudoti skirtingi operatoriai (fiksuotojo,
belaidžio, judriojo ryšio), nėra iš anksto nustatytos prieigos ar
technologijos ir ji paprastai priklauso viešosioms valdžios institucijoms,
kurios nesuinteresuotos vieną operatorių diskriminuoti kitų atžvilgiu.
Bendroji išimtis su plačiajuosčiu ryšiu susijusiems civilinės
inžinerijos darbams ir pasyviajai plačiajuosčio ryšio
infrastruktūrai galėtų paspartinti investicijas, nes (mažos)
vietos valdžios institucijos dažnai renkasi tokį sprendimą, o ne priimti
plačiajuosčio ryšio schemas, pagal kurias jos turi laikytis
išsamesnių valstybės pagalbos sąlygų. Nagrinėdama
bylas Komisija įgijo pakankamą patirtį pagalbos pasyviajai
infrastruktūrai srityje. Bendroji išimtis galėtų paskatinti
pagalbos teikimą kaimo vietovėse, kuriose esama pasyvioji
infrastruktūra nepakankama.
Todėl Tarybos reglamentas (EB) Nr. 994/98
turėtų būti iš dalies pakeistas, kad ateityje išimtis
galėtų būti taikoma šių rūšių valstybės
pagalbai.
Pagalbos rūšių, kurioms
taikoma bendroji išimtis, nustatymas
1 straipsnio 2 dalies c punkte nurodoma, kad
kiekvienos pagalbos rūšies, kuriai taikoma bendroji išimtis, atveju
didžiausias pagalbos dydis turėtų būti išreikštas arba pagalbos
intensyvumu, nustatytu tinkamų finansuoti sąnaudų grupei, arba
didžiausiomis pagalbos sumomis.
Atsižvelgiant į naujų formų
valstybės paramos, tokių kaip finansų inžinerijos priemonės
arba skirtingų formų rizikos kapitalo priemonės,
plėtojimą, Komisija mano, kad reikėtų atnaujinti šių
didžiausių ribų nustatymo metodą, kad būtų galima
bendrąją išimtį taikyti ir šių naujų formų
valstybės paramai. Todėl
turėtų būti įmanoma didžiausią pagalbos dydį
nustatyti jį išreiškiant ne tik pagalbos intensyvumu arba didžiausiomis
sumomis, bet ir didžiausiu valstybės paramos lygiu, nepriklausomai nuo to,
ar ji laikoma valstybės pagalba, kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 1
dalyje, ar ne. Tarybos Reglamentas (ES) Nr. 994/98 turėtų
būti atitinkamai iš dalies pakeistas.
Nuostatos dėl skaidrumo
Reglamento Nr. 994/98 3 straipsnio 2 dalyje
numatyta, kad „valstybės narės, įgyvendindamos pagalbos
sistemas, arba suteikdamos individualią, sistemai
nepriklausančią pagalbą, kuriai pagal minėtus reglamentus
buvo taikoma išimtis, perduoda Komisijai informacijos apie tokias pagalbos
sistemas arba individualiai suteiktą pagalbą, kuriai netaikomos
išimtys, santraukas, kad šios būtų paskelbtos Europos
Bendrijų oficialiajame leidinyje“.
1998 m., kai buvo priimtas Reglamentas
Nr. 994/98, tinkamiausias būdas šioms santraukoms skelbti buvo jas skelbti
Oficialiajame leidinyje. Tačiau, kadangi
padaugėjo oficialiųjų kalbų ir ryšių priemonės
pasikeitė, santraukų skelbimas Komisijos interneto svetainėje
leistų padidinti skaidrumą, sutrumpinti skelbimo terminus ir sumažinti
administracinę naštą, nes suinteresuotosioms šalims, visų pirma
įmonėms, tapo taip pat paprasta rasti informaciją Komisijos
svetainėje, kaip ir Oficialiajame leidinyje.
Todėl įpareigojimą skelbti
minėtas santraukas Oficialiajame leidinyje reikėtų pakeisti
įpareigojimu jas skelbti Komisijos svetainėje. Tarybos Reglamentas
(ES) Nr. 994/98 turėtų būti atitinkamai iš dalies
pakeistas.
Nuostatos
dėl tvarkos, kurios turi laikytis Komisija, priimdama išimties reglamentus
Pagal
Reglamento Nr. 994/98 8 straipsnį, prieš paskelbdama bet kokio
bendrosios išimties reglamento projektą, Komisija turi pasikonsultuoti su
Valstybės pagalbos patariamuoju komitetu. Komisija
mano, kad siekiant suinteresuotosioms šalims suteikti galimybę pateikti
pastabas ir kartu užtikrinti didesnį skaidrumą, reglamentų
projektai turėtų būti paskelbti tuo pačiu metu, kai
konsultuojamasi su Patariamuoju komitetu.
Atsižvelgdama į naujų
elektroninių ryšių priemonių pokyčius, Komisija mano, kad
greičiausias ir veiksmingiausias būdas skelbti reglamentų
projektus yra interneto svetainėje, o ne Oficialiajame leidinyje. Tai suinteresuotosioms šalims suteikia daugiau
galimybių pateikti pastabas ir sumažina administracinę naštą bei
užtikrina greitesnį paskelbimą.
Minėtos Tarybos reglamento Nr. 994/98 8
straipsnio nuostatos turėtų būti atitinkamai iš dalies
pakeistos.
2.           DERĖJIMAS SU KITOMIS SĄJUNGOS
POLITIKOS SRITIMIS IR TIKSLAIS
Šis pasiūlymas yra esminis 2012 m.
gegužės 8 d. Komisijos komunikatu[6],
kuriame paskelbta plataus užmojo valstybės pagalbos reformos programa,
pradėtos valstybės pagalbos modernizavimo iniciatyvos elementas. Jis turėtų padėti siekti bendrų
Sąjungos tikslų, visų pirma tikslo valstybės pagalbos
teisės vykdymo užtikrinimą sutelkti į bylas, kuriomis
daromas didžiausias poveikis vidaus rinkai, ir įgyvendinti strategiją
„Europa 2020“, siekiant skatinti augimą stipresnėje, dinamiškoje ir
konkurencingoje vidaus rinkoje.
Kad šios strategijos tikslai galėtų
būti pasiekti, Komisija siūlo padidinti pagalbos, kuriai gali
būti netaikomas pranešimo reikalavimas, rūšių skaičių
ir taip sumažinti biurokratizmą ir pagalbos priemonių, apie kurias
turi būti pranešta, skaičių. Susijusioms
pagalbos rūšims ir numatomoms bendrosioms išimtims būtų nustatytos
suderinamumo sąlygos, taikomos pagalbos rūšims, kuriomis iš
tikrųjų prisidedama prie strategijos „Europa 2020“ tikslų
siekimo.
3.           TEISINIAI ASPEKTAI
·
Teisinis pagrindas
Šio pasiūlymo teisinis pagrindas – SESV
109 straipsnis, suteikiantis Tarybai galimybę priimti reikiamus
reglamentus, visų pirma dėl SESV 108 straipsnio 3 dalies taikymo
sąlygų ir pagalbos rūšių, kurioms netaikoma ši tvarka,
nustatymo. Komisijos
pasiūlymu Taryba, pasitarusi su Europos Parlamentu, priima sprendimą
kvalifikuota balsų dauguma.
·
Subsidiarumas ir proporcingumas
Pasiūlymas priklauso išimtinei
Sąjungos kompetencijai. Todėl
subsidiarumo principas netaikomas.
Šia iniciatyva neviršijama to, kas būtina
nustatytam tikslui pasiekti, todėl ji atitinka proporcingumo
principą.
·
Pasirinkta priemonė
Siūloma priemonė – reglamentas.
Reglamentas yra vienintelė tinkama
teisinė priemonė Reglamentui (EB)
Nr. 994/98 iš dalies pakeisti.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Pasiūlymas
neturi neigiamo poveikio Sąjungos biudžetui.
2012/0344 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo iš dalies keičiamas 1998 m.
gegužės 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 994/98 dėl Europos
bendrijos steigimo sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo kai kurioms
horizontalios valstybės pagalbos rūšims ir 2007 m. spalio 23 d.
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 dėl
keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų
paslaugų

(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 109 straipsnį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą,
atsižvelgdama į Europos Parlamento
nuomonę[7],
atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[8],
atsižvelgdama į Regionų komiteto
nuomonę[9],
kadangi:
(1)       1998 m. gegužės
7 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 994/98 dėl Europos bendrijos
steigimo sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo kai kurioms horizontalios
valstybės pagalbos rūšims[10]
Komisijai suteikta teisė reglamentu nustatyti, kad tam tikrų
rūšių pagalba yra suderinama su bendrąja rinka ir apie ją
nereikia pranešti, kaip numatyta SESV 108 straipsnio 3 dalyje;
(2)       Reglamentu (EB) Nr. 994/98
Komisijai suteikta teisė pagal Sutarties 107 straipsnį paskelbti, kad
tam tikromis sąlygomis pagalba mažosioms ir vidutinėms
įmonėms (MVĮ), pagalba moksliniams tyrimams ir technologinei
plėtrai, pagalba aplinkos apsaugai, pagalba užimtumui ir mokymui ir
pagalba, suderinta su Komisijos patvirtintu kiekvienai valstybei narei
skiriamos regioninės pagalbos žemėlapiu, yra suderinama su vidaus
rinka ir jai netaikomas reikalavimas pranešti pagal Sutarties 108 straipsnio 3
dalį;
(3)       Reglamentu (EB) Nr. 994/98
Komisijai suteikta teisė netaikyti įpareigojimo pagalbai moksliniams
tyrimams ir technologinei plėtrai, bet ne pagalbai inovacijoms. Nuo tada
pagal iniciatyvą „Inovacijų sąjunga“ – vieną iš strategijos
„Europa 2020“ pavyzdinių iniciatyvų – inovacijos tapo prioritetine ES
politikos sritimi. Be to, daug pagalbos inovacijoms priemonių yra gana
nedidelės ir jomis nesukeliama didelių konkurencijos iškraipymų;

(4)       šiuo metu valstybės
narės privalo pranešti Komisijai apie kultūros ir paveldo išsaugojimo
sričių valstybės pagalbos priemonių projektus. Reglamentu (EB) Nr. 994/98 Komisijai
suteikiama teisė išimtį taikyti MVĮ suteiktai pagalbai,
tačiau tokios išimties nauda kultūros sektoriuje būtų
nedidelė, nes dažnai pagalbos gavėjos yra didžiosios
įmonės. Vis dėlto nedideli
kultūros ir paveldo išsaugojimo projektai, nors juos ir vykdo didžiosios
įmonės, paprastai nesukelia didelių konkurencijos
iškraipymų ir naujausios bylos parodė, kad tokios pagalbos poveikis
prekybai yra nedidelis;
(5)       valstybės narės
taip pat privalo pranešti Komisijai apie valstybės pagalbos priemones,
skirtas gaivalinių nelaimių padarytai žalai atlyginti. Šiai sričiai skiriamos sumos paprastai yra
nedidelės ir gali būti nustatytos aiškios suderinamumo sąlygos. Reglamentu (EB) Nr. 994/98 Komisijai suteikiama
teisė atleisti nuo reikalavimo pranešti apie pagalbą tik jeigu ji
teikiama MVĮ. Vis dėlto
gaivalinės nelaimės taip pat gali paveikti ir didžiąsias
įmones. Komisijos patirtis rodo, kad
tokia pagalba smarkiai konkurencijos neiškraipo ir remiantis sukaupta patirtimi
galima nustatyti aiškias suderinamumo sąlygas;
(6)       valstybės narės
taip pat privalo pranešti Komisijai apie valstybės pagalbos priemones,
skirtas tam tikrų nepalankių oro sąlygų padarytai žalai
žuvininkystės sektoriuje atlyginti. Šioje
srityje skiriamos sumos paprastai yra nedidelės ir gali būti
nustatytos aiškios suderinamumo sąlygos. Reglamentu
(EB) Nr. 994/98 Komisijai suteikiama teisė atleisti nuo reikalavimo
pranešti apie pagalbą tik jeigu ji teikiama MVĮ. Vis dėlto nepalankios oro sąlygos taip
pat gali paveikti didžiąsias žuvininkystės sektoriaus įmones. Komisijos patirtis rodo, kad tokia pagalba smarkiai
konkurencijos neiškraipo ir remiantis sukaupta patirtimi galima nustatyti
aiškias suderinamumo sąlygas;

(7)       remiantis Sutarties 42
straipsniu valstybės pagalbos taisyklės tam tikromis sąlygomis
netaikomos tam tikroms pagalbos priemonėms, skirtoms Sutarties I priede
išvardytiems žemės ūkio produktams. Vis dėlto 42 straipsnis
netaikomas miškininkystės sektoriui ir į I priedą
neįtrauktiems produktams. Todėl
šiuo metu pagal Reglamentą (EB) Nr. 994/98 išimtis pagalbai
miškininkystės sektoriui ir į I priedą neįtrauktiems maisto
sektoriaus produktams gali būti taikoma tik jeigu ji skiriama MVĮ.
Komisija turėtų galėti išimtį taikyti tam tikrų
rūšių miškininkystės sektoriui skiriamoms pagalbos
priemonėms, įtrauktoms į kaimo plėtros programas, ir į
I priedą neįtrauktų maisto sektoriaus produktų skatinimo ir
reklamos pagalbos priemonėms; Komisijos patirtis rodo, kad šių
sričių konkurencijos iškraipymai yra nedideli ir gali būti
nustatytos aiškios suderinamumo sąlygos;
(8)       pagal 2006 m. liepos
27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1198/2006 dėl Europos žuvininkystės
fondo[11]
7 straipsnį Sutarties 107, 108 ir 109 straipsniai taikomi valstybių
narių žuvininkystės sektoriaus įmonėms teikiamai pagalbai,
išskyrus valstybių narių pagal Reglamentą (EB) Nr. 1198/2006
atliekamus mokėjimus. Papildoma valstybės pagalba jūrų biologiniams
ištekliams išsaugoti paprastai daro nedidelį poveikį Sąjungos
vidaus prekybai, padeda siekti ES tikslų jūrų ir
žuvininkystės politikos srityje ir nesukelia rimų konkurencijos
iškraipymų. Skiriamos sumos paprastai yra
nedidelės ir gali būti nustatytos aiškios suderinamumo sąlygos;
(9)       viešosios
mėgėjų sporto sektoriaus paramos priemonių, jeigu jos
laikomos valstybės pagalba, poveikis Sąjungos vidaus prekybai
paprastai yra nedidelis ir nesukelia rimų konkurencijos iškraipymų.
Be to, skiriamos sumos paprastai yra nedidelės. Pasinaudojant
sukaupta patirtimi galima nustatyti aiškias suderinamumo sąlygas, siekiant
užtikrinti, kad pagalba mėgėjų sportui nekeltų didelių
konkurencijos iškraipymų;
(10)     oro ir jūrų
transportui teikiamos pagalbos atveju Komisijos patirtis rodo, kad
socialinė pagalba atokių regionų gyventojams už transportą,
jeigu ji skiriama nediskriminuojant pagal vežėjo tapatybę, smarkiai
konkurencijos neiškraipo ir gali būti nustatytos aiškios suderinamumo
sąlygos;
(11)     pagalbos geležinkelių,
kelių ir vidaus vandenų transportui atveju Sutarties 93 straipsnyje
nustatyta, kad pagalba yra suderinama su Sutartimis, jei ji skirta transporto
koordinavimui arba atlyginti už tam tikrus įsipareigojimus, siejamus su
viešosios paslaugos sąvoka. Šiuo metu 2007 m. spalio 23 d.
Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio
geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų[12] 9 straipsniu Sutarties 108
straipsnio 3 dalyje nustatytas išankstinio pranešimo reikalavimas netaikomas pagal
Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007 išmokėtoms kompensacijoms už keleivinio
transporto viešųjų paslaugų teikimą ar bendrosiomis
taisyklėmis nustatytų tarifinių įsipareigojimų
laikymąsi. Siekiant suderinti
požiūrį į valstybės pagalbos srities bendrosios išimties
reglamentus ir remiantis Sutarties 108 straipsnio 4 dalyje ir 109 straipsnyje
numatytomis procedūromis, pagalbai, skirtai transporto koordinavimui arba
atlyginti už tam tikrus įsipareigojimus, siejamus su viešosios paslaugos
sąvoka, kaip minima Sutarties 93 straipsnyje, turėtų būti
taikomas Reglamentas (EB) Nr.
994/98. Todėl
Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 9 straipsnis turėtų
būti išbrauktas praėjus šešiems mėnesiams nuo Komisijos priimto
reglamento dėl šios rūšies valstybės pagalbos įsigaliojimo;
(12)     pagalbos
plačiajuosčiam ryšiui srityje Komisija pastaraisiais metais
įgijo didelę patirtį ir parengė gaires[13]. Komisijos patirtis rodo, kad
pagalba tam tikrų rūšių plačiajuosčio ryšio
infrastruktūrai smarkiai konkurencijos neiškraipo ir jai galėtų
būti taikoma bendroji išimtis, su sąlyga, kad būtų
laikomasi atitinkamų suderinamumo sąlygų. Tai pasakytina apie pagalbą baziniam
plačiajuosčiam ryšiui regionuose, kuriuose plačiajuosčio
ryšio infrastruktūros nėra ir tokia infrastruktūra
greičiausiai artimoje ateityje nebūtų sukurta („baltosios“
sritys) ir pagalbą mažoms individualios pagalbos priemonėms,
susijusioms su labai sparčiais naujos kartos prieigos (NKP) tinklais
srityse, kuriose NKP infrastruktūros nėra ir kuriose tokia infrastruktūra
greičiausiai artimoje ateityje nebūtų sukurta. Tas taip pat
pasakytina apie pagalbą su plačiajuosčiu ryšiu susijusiems
civilinės inžinerijos darbams ir pasyviajai plačiajuosčio ryšio
infrastruktūrai – šiose srityse Komisija nagrinėdama bylas įgijo
pakankamą patirtį ir gali būti nustatytos aiškios suderinamumo
sąlygos;
(13)     todėl reikėtų
išplėsti Reglamento (EB) Nr. 994/98 taikymo sritį ir pradėti
jį taikyti tokių rūšių pagalbai;
(14)     Reglamentu (EB) Nr. 994/98
reikalaujama, kad kiekvienai pagalbos rūšiai, dėl kurios Komisija priima
bendrosios išimties reglamentą, būtų nustatytas didžiausias
pagalbos dydis, išreiškiamas arba pagalbos intensyvumu, nustatytu tinkamų
finansuoti sąnaudų grupei, arba didžiausiomis pagalbos sumomis.
Dėl šios sąlygos yra sunku taikyti bendrąją išimtį tam
tikrų rūšių priemonėms, susijusioms su valstybės
parama, nes dėl specialaus tokių priemonių, pavyzdžiui,
finansų inžinerijos priemonių arba tam tikrų rizikos kapitalo
priemonių, kuriomis siekiama skatinti rizikos kapitalo investicijas,
pobūdžio, didžiausias pagalbos dydis negali būti išreikštas pagalbos
intensyvumu arba didžiausiomis sumomis. Taip visų pirma yra dėl to,
kad tokios sudėtingos priemonės gali apimti skirtingų lygių
pagalbą (tiesioginiams pagalbos gavėjams, tarpiniams pagalbos
gavėjams, netiesioginiams pagalbos gavėjams). Atsižvelgiant į
didėjančią tokių priemonių svarbą ir jų
indėlį siekiant Sąjungos tikslų, turėtų būti
nustatytas didesnis lankstumas, kad būtų galima taikyti išimtį
tokioms priemonėms. Todėl turėtų būti įmanoma
didžiausią pagalbos dydį nustatyti jį išreiškiant didžiausiu
valstybės paramos lygiu, nepriklausomai nuo to, ar ji laikoma
valstybės pagalba, ar ne;
(15)     Reglamentu (EB) Nr. 994/98
reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų informacijos apie
suteiktą pagalbą, kuriai taikomas išimtį taikyti leidžiantis
reglamentas, santraukas. Šių santraukų skelbimas yra būtinas
norint užtikrinti valstybių narių priimtų priemonių
skaidrumą. Reglamento Nr. 994/98 priėmimo metu tinkamiausias
būdas skaidrumui užtikrinti buvo šias santraukas skelbti Europos
Sąjungos oficialiajame leidinyje. Tačiau, atsižvelgiant į
elektroninių ryšių priemonių plėtrą, taip pat greitai
ir veiksmingiau santraukas galima skelbti Komisijos interneto svetainėje,
be to, taip padidėja skaidrumas, o tai naudinga suinteresuotosioms šalims.
Todėl vietoj minėtų santraukų skelbimo Oficialiajame
leidinyje jas reikėtų skelbti Komisijos interneto svetainėje;
(16)     atitinkamai reglamentų
projektai ir kiti dokumentai, kuriuos turi išnagrinėti Valstybės
pagalbos patariamasis komitetas pagal Reglamentą (EB) Nr. 994/98,
turėtų būti paskelbti Komisijos interneto svetainėje, o ne Oficialiajame
leidinyje, siekiant užtikrinti didesnį skaidrumą ir sumažinti
administracinę naštą bei paskelbimui reikiamą laiką;
(17)     Reglamento (EB) Nr. 994/98 8
straipsnyje nustatyta konsultacijų tvarka numatoma, kad prieš paskelbiant
reglamento projektą turi būti pasikonsultuota su Valstybės
pagalbos patariamuoju komitetu. Siekiant didesnio skaidrumo, reglamento
projektas turėtų būti paskelbtas internete tuo pačiu metu,
kai Komisija konsultuojasi su Patariamuoju komitetu pirmą kartą;
(18)     todėl Reglamentą
(EB) Nr. 994/98 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Tarybos reglamentas (EB) Nr. 994/98 iš dalies
keičiamas taip:
(1)
1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
(a)
1 dalies a punktas pakeičiamas taip:
„a) pagalbą, skiriamą:
i)        mažosioms ir vidutinėms
įmonėms;
ii)       moksliniams tyrimams, technologinei
plėtrai ir inovacijoms;
iii)      aplinkos apsaugai;
iv)      užimtumui ir mokymui;
v)       kultūrai ir paveldui išsaugoti;
vi)      gaivalinių nelaimių padarytai
žalai atlyginti;
vii)     tam tikrų nepalankių oro
sąlygų padarytai žalai žuvininkystės sektoriuje atlyginti;
viii)    miškininkystės sektoriui ir į
I priedą neįtrauktiems maisto sektoriaus produktams skatinti;
ix)      jūrų biologiniams ištekliams
išsaugoti;
x)       mėgėjų sportui;
xi)      atokių regionų gyventojams už
transportą, jeigu tokia pagalba yra socialinio pobūdžio ir skiriama
nediskriminuojant pagal vežėjo tapatybę;
xii)     transporto koordinavimui arba atlyginti
už tam tikrus įsipareigojimus, siejamus su viešosios paslaugos sąvoka
pagal Sutarties 93 straipsnį;
xiii)    bazinei plačiajuosčio ryšio
infrastruktūrai arba mažoms individualioms infrastruktūros
priemonėms, apimančioms naujos kartos prieigos tinklus srityse,
kuriose tokios infrastruktūros nėra arba tokia infrastruktūra
greičiausiai artimoje ateityje nebūtų sukurta; taip pat su
plačiajuosčiu ryšiu susijusiems civilinės inžinerijos darbams ir
pasyviajai plačiajuosčio ryšio infrastruktūrai.“
(b)
2 dalies c punktas pakeičiamas taip:
„c) didžiausias pagalbos dydis, išreikštas
pagalbos intensyvumu, nustatytu tinkamų finansuoti sąnaudų
grupei, didžiausiomis pagalbos sumomis arba didžiausiu valstybės paramos
lygiu;“
(2)
3 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
„Valstybės narės, įgyvendindamos
pagalbos sistemas arba suteikdamos individualią, sistemai
nepriklausančią pagalbą, kurioms pagal minėtus reglamentus
buvo taikoma išimtis, perduoda Komisijai informacijos apie tokias pagalbos
sistemas arba individualią pagalbą, nepriklausančią
pagalbos sistemai, kuriai taikoma išimtis, santraukas, kad šios būtų
paskelbtos Komisijos svetainėje.“
(3)
8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
(a)
1 dalies a punktas pakeičiamas taip:
„a) tuo pat metu, kai skelbia bet kokį
reglamento projektą pagal 6 straipsnį;“
(b)
2 dalies antras sakinys pakeičiamas taip:
„Prie pranešimo pridedami svarstytini projektai
bei dokumentai ir jie gali būti skelbiami Komisijos svetainėje.“
2 straipsnis
Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 iš dalies
keičiamas taip:
9 straipsnis išbraukiamas praėjus šešiems
mėnesiams nuo Komisijos reglamento dėl Tarybos reglamento (EB) Nr.
994/98 1 straipsnio a dalies xii punkte minėtos valstybės pagalbos
rūšies įsigaliojimo.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja
dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje.
Šis
reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse
narėse.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L 142, 1998 5 14, p. 1.
[2]               Galimybė šiai pagalbai taikyti išimtį numatyta
Reglamento (EB) Nr. 994/98 2 straipsnyje.
[3]               COM(2012) 209 final.
[4]               2008 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos
reglamentas (EB) Nr. 800/2008, skelbiantis tam tikrų rūšių
pagalbą suderinama su bendrąja rinka taikant Sutarties 87 ir
88 straipsnius (Bendrasis bendrosios išimties reglamentas), OL L 214, 2008
8 9, p. 3.
[5]               OL L 223, 2006 8 15, p. 1.
[6]               COM(2012) 209 final.
[7]               OL C […], […], p.
[8]               OL C […], […], p.
[9]               OL C […], […], p.
[10]             OL L 142, 1998 5 14, p. 1.
[11]             OL L 223, 2006 8 15, p. 1.
[12]             OL L 315, 2007 12 3, p. 1.
[13]             Valstybės pagalbos taisyklių taikymo
plačiajuosčio ryšio tinklų sparčiam diegimui Bendrijos
gairės, OL C 235, 2009 9 30, p. 7.