Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0100

Pasiūlymas Tarybos sprendimas iš dalies keičiantis Sprendimą 2006/326/EB siekiant nustatyti Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimo dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo 5 straipsnio 2 dalies įgyvendinimo tvarką  /* KOM/2009/0100 galutinis - CNS 2009/0031 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 2009.3.4KOM(2009) 100 galutinis2009/0031 (CNS)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASiš dalies keičiantis Sprendimą 2006/326/EB siekiant nustatyti Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimo dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo 5 straipsnio 2 dalies įgyvendinimo tvarką  AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. PASIūLYMO (-ų) APLINKYBėS |110 | 1. 1. Pasiūlymo (-ų) pagrindas ir tikslai Pagal Protokolą dėl Danijos pozicijos, pridedamo prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, Danija nedalyvauja EB sutarties IV antraštinėje dalyje, todėl Bendrijos dokumentai, priimti teisminio bendradarbiavimo civilinėse bylose srityje, nėra privalomi ar taikomi Danijai. Tačiau tam tikri Bendrijos dokumentai Danijai taikomi, jai ir Europos bendrijai pasirašius tarptautinius susitarimus pagal EB sutarties 300 straipsnį. Priėmus Tarybos sprendimus 2006/325/EB[1] ir 2006/326/EB[2] sudaryti šie tarptautiniai susitarimai: Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimas dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo[3]; Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimas dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo[4]. Šiuose paraleliniuose susitarimuose (5 straipsnio 2 dalyje) Europos bendrijai suteikiama teisė pritari, kai Danija ketina sudaryti tarptautinius susitarimus, galinčius turėti poveikį Tarybos reglamento (EB) Nr. 44/2001 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (toliau – Briuselio I reglamentas)[5] arba Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1393/2007 dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse (dokumentų įteikimas) ir, panaikinančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1348/2000 (toliau – dokumentų įteikimo reglamentas)[6], taikymo sričiai arba ją pakeisti. Nei Tarybos sprendimuose dėl šių paralelinių susitarimų sudarymo, nei pačiuose susitarimuose nenustatyta, kokiu būdu Bendrija turėtų priimti sprendimą dėl tokio pritarimo. Šio (-ių) pasiūlymo (-ų) tikslas – nustatyti abiejų paralelinių susitarimų 5 straipsnio 2 dalies įgyvendinimo tvarką iš dalies pakeičiant Tarybos sprendimus dėl jų sudarymo. |120 | 1.2. Bendrosios aplinkybės Paraleliniuose susitarimuose (5 straipsnio 1 dalyje) nustatyta, kad Bendrijos sudaryti tarptautiniai susitarimai, grindžiami atitinkamais reglamentais (pridedamais prie paralelinių susitarimų), nėra privalomi arba taikomi Danijai. Danija negali sudaryti tarptautinių susitarimų, galinčių turėti poveikį atitinkamų reglamentų taikymo sričiai arba ją pakeisti, išskyrus atvejus, kai tai daroma Bendrijai pritarus ir tinkamai susitarus dėl minėtų paralelinių susitarimų santykio su konkrečiu tarptautiniu susitarimu. Danijos ir Europos bendrijos santykiai, kiek tai susiję su minėtais paraleliniais susitarimais, yra reglamentuojami tarptautinės teisės. EB sutarties 300 straipsnis taikomas ir Komisija negali Europos bendrijos vardu prisiimti tarptautinių įsipareigojimų, jei jai tokia teisė konkrečiai neperduodama. Tarybos sprendimuose dėl paralelinių susitarimų sudarymo ir pačiuose susitarimuose Komisijai nesuteikiami įgaliojimai pritarti Europos bendrijos vardu. Todėl Europos bendrija nustatė konkrečią vidaus tvarką, kurios turi laikytis Europos bendrija (išskyrus Daniją), priimdama sprendimus dėl pritarimo Danijos ketinimui sudaryti tarptautinius susitarimus, turinčius poveikį atitinkamiems reglamentams, pridedamiems prie paralelinių susitarimų. Dėl praktinių priežasčių Komisija tuo pačiu metu teikia du abiejų paralelinių susitarimų įgyvendinimo pasiūlymus. Nors mažiau tikėtina, kad Danija norės prisijungti prie tarptautinio susitarimo, kuriame yra su dokumentų įteikimu užsienyje susijusių nuostatų, galinčių turėti poveikį paraleliniam susitarimui dėl dokumentų įteikimo, būtina nustatyti ir šio paralelinio susitarimo įgyvendinimo tvarką. |2. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |230 | 2008 m. vyko Danijos valdžios institucijų atstovų ir Komisijos susitikimas padėčiai aptarti. Daugiau konsultacijų nevyko, nes atitinkama vidaus tvarka, kurios turės laikytis Europos bendrija, yra taikoma tik Europos bendrijai, išskyrus Daniją, atsižvelgiant į tai, kad Danijai nedalyvauja įgyvendinant EB sutarties IV antraštinę dalį ir šiuo atveju yra laikoma trečiąja šalimi. Komisija įvertino įvairias galimybes įgyvendinimo tvarkai nustatyti, tačiau neatliko oficialaus poveikio vertinimo. Taikant vieną iš galimybių būtų reikėję iš dalies keisti abu paralelinius susitarimus, siekiant nustatyti konkrečią įgyvendinimo tvarką. Tokia tvarka būtų buvusi gerokai sudėtingesnė (Komisija turėtų gauti derybų mandatą, po to vyktų pačios derybos ir būtų sudaromi susitarimai nustatyta tvarka), tačiau šį klausimą reikia spręsti greitai, todėl ši galimybė nebuvo pasirinkta. Komisijos pasirinkta galimybė numato paprastą ir pakankamai greitą sprendimą, būtent – iš dalies pakeisti Tarybos sprendimus dėl paralelinių susitarimų sudarymo ir įtraukti tam tikras nuostatas dėl tvarkos, kurios Europos Bendrija turės laikytis, priimdama sprendimus pritarti Danijos ketinimui sudaryti atitinkamą tarptautinį susitarimą. |3. TEISINIAI PASIūLYMO (-ų) ASPEKTAI 3.1. Siūlomų veiksmų santrauka Komisija siūlo iš dalies pakeisti Tarybos sprendimą 2006/325/EB ir Tarybos sprendimą 2006/326/EB ir šiuos sprendimus papildyti paralelinių susitarimų 5 straipsnio 2 dalies įgyvendinimo nuostatomis. Tokia pati tvarka numatyta abiejų paralelinių susitarimų įgyvendinimui. Išskirtos dvi situacijos ir kiekvienai situacijai nustatyta skirtinga Europos bendrijos pritarimo tvarka. Abiem situacijoms bendra tai, kad Taryba Komisijai suteikia įgaliojimus pritarti Europos bendrijos vardu. Pirmoji situacija – tai atvejai, kai valstybės narės jau gavo leidimą sudaryti atitinkamą tarptautinį susitarimą. Pavyzdžiui, 2001 m. Tarptautinė konvencija dėl civilinės atsakomybės už laivų bunkeriuose vežamos naftos padarytą žalą (Laivų bunkerių konvencija), kuria Bendrija įgaliojo valstybes nares Bendrijos interesais pasirašyti ir ratifikuoti šią konvenciją arba prie jos prisijungti (žr. Tarybos sprendimą 2002/762/EB, įgaliojantį valstybes nares Bendrijos interesais pasirašyti ir ratifikuoti 2001 m. Tarptautinę civilinės atsakomybės už laivų bunkeriuose vežamos naftos padarytą žalą konvenciją (Laivų bunkerių konvenciją) arba prie jos prisijungti)[7]). Kitas pavyzdys – 2004 m. vasario 12 d. Protokolas, iš dalies keičiantis 1960 m. liepos 29 d. Paryžiaus konvenciją dėl atsakomybės prieš trečiąją šalį atominės energijos srityje (žr. Tarybos sprendimą 2003/882/EB, įgaliojantį valstybes nares, kurios yra 1960 m. liepos 29 d. Paryžiaus konvencijos dėl atsakomybės prieš trečią šalį atominės energijos srityje Susitariančiosios Šalys, Europos bendrijos interesais pasirašyti Protokolą, iš dalies pakeičiantį tą Konvenciją[8], ir Tarybos sprendimą Nr. 2004/294/EB, įgaliojantį valstybes nares, kurios yra 1960 m. liepos 29 d. Paryžiaus konvencijos dėl atsakomybės prieš trečią šalį atominės energijos srityje Susitariančiosios Šalys, Europos bendrijos interesais ratifikuoti protokolą, iš dalies keičiantį tą Konvenciją, arba prie jo prisijungti[9]). Šiai pirmajai situacijai taip pat priskiriami atvejai, kai pati Bendrija tapo tarptautinių susitarimų, turinčių poveikį Briuselio I reglamentui arba dokumentų įteikimo reglamentui, šalimi. Minėtais atvejais nustatyta paprasta tvarka, atsižvelgus į tai, kad Bendrija išnagrinėjo atitinkamų tarptautinių susitarimų poveikio Bendrijos dokumentams galimybę ir prireikus suteikė garantijas, kad užtikrintų, kad tie Bendrijos dokumentai atitinkamais atvejais būtų taikomi. Tokiais atvejais Komisija turės įgaliojimų Europos bendrijos vardu pritarti Danijai. Antroji situacija – tai visi į pirmąją kategoriją neįeinantys atvejai. Tokiais atvejais būtina su valstybėmis narėmis aptarti, ar tarptautinis susitarimas, kurį Danija ketina sudaryti, gali turėti poveikį atitinkamiems reglamentams. Todėl valstybės narės dalyvaus sprendimų priėmimo procese pagal komitologijos procedūrą. Tokiais atvejais Komisija turės įgaliojimų Europos bendrijos vardu pritarti Danijai pagal komitologijos procedūrą. 3.2. Teisinis pagrindas Abiejų pasiūlymų teisinis pagrindas yra EB sutarties 61 straipsnio c punktas, kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmąja pastraipa ir 300 straipsnio 3 dalies pirmąja pastraipa. |2009/0031 (CNS)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASiš dalies keičiantis Sprendimą 2006/326/EB siekiant nustatyti Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimo dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo 5 straipsnio 2 dalies įgyvendinimo tvarkąEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 61 straipsnio c punktą, kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmąja pastraipa ir 300 straipsnio 3 dalies pirmąja pastraipa,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[10],kadangi:(1) 2007 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1393/2007 dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse (dokumentų įteikimas) ir, panaikinančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1348/2000[11], nuostatų taikymo sritis buvo praplėsta – Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimu dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo, sudarytu Tarybos sprendimu 2006/326/EB[12], įtraukta Danija.(2) Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimo 5 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad Danija nesudarinės tarptautinių susitarimų, galinčių turėti poveikį Reglamento (EB) Nr. 1393/2007 taikymo sričiai arba ją pakeisti, išskyrus atvejus, kai tai bus daroma Bendrijai pritarus ir tinkamai susitarus dėl šio susitarimo santykio su konkrečiu tarptautiniu susitarimu.(3) Nei Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarime, nei pačiame Sprendime 2006/326/EB nenustatyta, kokiu būdu Europos bendrija turi priimti sprendimą dėl pritarimo Danijos ketinimui sudaryti atitinkamą tarptautinį susitarimą.(4) Reikia nustatyti Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimo 5 straipsnio 2 dalies įgyvendinimo tvarką. Tokia tvarka turėtų užtikrinti, kad sprendimus dėl Europos bendrijos pritarimo būtų galima priimti greitai.(5) Nuo visų kitų atvejų reikėtų atskirti atvejus, kai Europos bendrija pati tapo tarptautinio susitarimo šalimi arba įgaliojo valstybes nares Europos bendrijos interesais tai padaryti.(6) Sprendimas 2006/326/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, kad tokia tvarka būtų nustatyta.(7) Šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais vykdomaisiais įgaliojimais tvarką[13].(8) Pagal Protokolo dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos, pridedamo prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 3 straipsnį, Jungtinė Karalystė ir Airija dalyvauja priimant ir taikant šį sprendimą.(9) Pagal Protokolo dėl Danijos pozicijos, pridedamo prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą, todėl jis Danijai nėra privalomas arba taikomas,NUSPRENDĖ:Vienintelis straipsnisSprendimas 2006/326/EB iš dalies keičiamas taip:Įterpiami 1a ir 1b straipsniai:„ 1a straipsnisTaikant susitarimo 5 straipsnio 2 dalį, Komisija priima sprendimą dėl Europos bendrijos pritarimo, jei:1.  Europos bendrija pati yra tapusi tarptautinio susitarimo šalimi; arba2.  Europos bendrija įgaliojo valstybes nares Europos bendrijos interesais tai padaryti.Visais kitais atvejais Komisija priima sprendimą dėl Europos bendrijos pritarimo, vadovaudamasi 1b straipsnio 2 dalyje nurodyta patariamąja procedūra.1b straipsnis1. Komisijai padeda komitetas.2. Darant nuorodą į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai.“Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkas [1] OL L 120, 2006 5 5, p. 22.[2] OL L 120, 2006 5 5, p. 23.[3] OL L 299, 2005 11 16, p. 62.[4] OL L 300, 2005 11 17, p. 55.[5] OL L 12, 2001 1 16, p. 1.[6] OL L 324, 2007 12 10, p. 78.[7] OL L 256, 2002 9 25, p. 7.[8] OL L 338, 2003 12 23, p. 30.[9] OL L 97, 2004 4 1, p. 53.[10] OL C , , p. .[11] OL L 324, 2007 12 10, p. 79.[12] OL L 120, 2006 5 5, p. 23.[13] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0308

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos sprendimas dėl ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimo  /* KOM/2009/0308 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 22.6.2009KOM(2009) 308 galutinisPasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMASdėl ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimoAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime[1] numatyta galimybė mobilizuoti Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšas taikant lankstumo mechanizmą, neviršijant viršutinės metinės 1 mlrd. EUR ribos, viršijant atitinkamų finansinės programos išlaidų kategorijų ribas. Fondo lėšų teikimo sąlygos išsamiai išdėstytos Tarybos reglamente (EB) Nr. 2012/2002[2].Remiantis Prancūzijos, kuri 2009 m. sausio mėn. nukentėjo nuo audros, pateikta paraiška gauti paramą iš Fondo, padaryta žala iš viso siekia:(EUR) |Tiesioginė žala | Riba | Suma, pagrįsta 2,5 % koeficientu | Suma, pagrįsta 6 % koeficientu | Bendra siūlomos pagalbos suma |Audra Prancūzijoje („Klausas“) | 3 805 470 000 | 3 398 60 000 | 84 965 025 | 24 412 140 | 109 377 165 |Atsižvelgdama į išnagrinėtą paraišką[3], didžiausią įmanomą iš Fondo skirtiną dotaciją, taip pat asignavimų perskirstymo išlaidų kategorijoje mastą, dėl kurio reikia numatyti papildomų išlaidų, Komisija siūlo iš Europos Sąjungos solidarumo fondo mobilizuoti bendrą 109 377 165 EUR sumą, paskirtiną pagal finansinės programos 3b išlaidų kategoriją.Teikdama šį pasiūlymą panaudoti Fondo lėšas Komisija pradeda supaprastintą trišalę procedūrą pagal 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo 26 punktą, kad poreikį pasinaudoti Fondu ir reikalingą sumą suderintų su abiem biudžeto valdymo institucijomis. Komisija ragina biudžeto valdymo instituciją, kuri pirmoji tinkamu politiniu lygmeniu susitars dėl lėšų mobilizavimo pasiūlymo projekto, pranešti kitai biudžeto valdymo institucijai ir Komisijai apie savo ketinimus.Jei viena iš dviejų biudžeto valdymo institucijų nepritaria, bus organizuojamas oficialus trišalis susitikimas.Komisija pateiks preliminarų taisomojo biudžeto projektą (PTBP), kad į 2009 m. biudžetą būtų įtraukti specialieji įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai, kaip nurodyta 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo 26 punkte.PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMASdėl ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimoEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo[4], ypač į jo 26 punktą,atsižvelgdami į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą[5],atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[6],kadangi:(1) Europos Sąjunga įsteigė Europos Sąjungos solidarumo fondą (toliau – Fondas), parodydama solidarumą su stichinių nelaimių ištiktų regionų gyventojais.(2) 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė mobilizuoti Fondo lėšas neviršijant viršutinės metinės 1 mlrd. EUR ribos.(3) Reglamente (EB) Nr. 2012/2002 numatytos nuostatos, kuriomis remiantis galima mobilizuoti Fondo lėšas.(4) Prancūzija pateikė paraišką mobilizuoti Fondo lėšas dėl audros sukeltos stichinės nelaimės,NUSPRENDĖ:1 straipsnisEuropos Sąjungos 2009 finansinių metų bendrajame biudžete iš Europos Sąjungos solidarumo fondo skiriama 109 377 165 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų suma.2 straipsnisŠis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Priimta BriuselyjeEuropos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas [1] OL C 139, 2006 6 14, p. 1.[2] OL L 311, 2002 11 14, p. 3.[3] Pranešimas Komisijai SEC (2009) 730 dėl Prancūzijos pateiktos paraiškos mobilizuoti Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšas dėl audros.[4] OL C 139, 2006 6 14, p. 1.[5] OL L 311, 2002 11 14, p. 3.[6] OL C […], […], p. […].


title: Pasiūlymas Tarybos sprendimas iš dalies keičiantis Sprendimą 2005/231/EB leidžiantis Švedijai taikyti sumažintą mokesčio tarifą elektros energijai, suvartojamai tam tikruose namų ūkiuose ir paslaugų sektoriaus įmonėse, kaip numatyta direktyvos 2003/96/EB 19 straipsnyje

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52006PC0198

Pasiūlymas Tarybos sprendimas iš dalies keičiantis Sprendimą 2005/231/EB leidžiantis Švedijai taikyti sumažintą mokesčio tarifą elektros energijai, suvartojamai tam tikruose namų ūkiuose ir paslaugų sektoriaus įmonėse, kaip numatyta Direktyvos 2003/96/EB 19 straipsnyje  /* KOM/2006/0198 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 8.5.2006KOM(2006) 198 galutinisPasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASiš dalies keičiantis Sprendimą 2005/231/EB leidžiantis Švedijai taikyti sumažintą mokesčio tarifą elektros energijai, suvartojamai tam tikruose namų ūkiuose ir paslaugų sektoriaus įmonėse, kaip numatyta Direktyvos 2003/96/EB 19 straipsnyje(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS |110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Švedijos energijos mokestį už elektros energiją, taikomą pagal Tarybos direktyvą 2003/96/EB[1], namų ūkiai ir apskritai paslaugų sektoriaus įmonės moka nesumažintą. Pagal Tarybos direktyvos 2003/96/EB 19 straipsnio 1 dalį, Taryba, Komisijai pasiūlius, bet kuriai valstybei narei gali vieningai leisti toliau atleisti nuo akcizo mokesčių ar juos sumažinti remiantis konkrečios politikos sumetimais. |120 | Bendrosios aplinkybės 2005 m. kovo 7 d. Tarybos sprendimu 2005/231/EB[2] Švedijai buvo leista pagal Tarybos direktyvos 2003/96/EB 19 straipsnį taikyti sumažintą mokesčio tarifą elektros energijai, suvartojamai namų ūkiuose ir paslaugų sektoriaus įmonėse Švedijos šiaurėje. Komisija leido teikti valstybės pagalbą paslaugų sektoriaus įmonėms Švedijos šiaurėje taikant sumažintą mokesčio tarifą elektros energijai iki 2005 m. pabaigos[3]. Todėl buvo nustatyta, kad Tarybos suteiktas leidimas nustos galioti tą pačią datą. 2005 m. gruodžio 9 d. raštu Švedijos valdžios institucijos kreipėsi į Komisiją, prašydamos pratęsti leidimą iki 2011 m. gruodžio 31 d. Maždaug tuo pat metu, būtent, 2005 m. lapkričio 15 d. raštu, Švedijos valdžios institucijos pranešė Komisijai pagal Sutarties 88 straipsnio 3 dalį apie pagal regionus diferencijuojamo energijos mokesčio, taikomo Švedijos paslaugų sektoriui, galiojimo pratęsimą[4]. Švedija leidimo prašymą grindžia Tarybos direktyvos 2003/96/EB 19 straipsniu, remiantis konkrečiais regioninės politikos tikslais. Mokesčio diferencijavimas yra grindžiamas klimato sumetimais, ir juo siekiama namų ūkiams bei paslaugų sektoriaus įmonėms Švedijos šiaurėje sudaryti vienodas sąlygas kaip ir tokiems vartotojams pietinėse šalies vietovėse, sumažinant elektros energijos išlaidas vartotojams šiaurėje (kur elektros energijos suvartojimas vidutiniam namui apšildyti šiaurinėse Švedijos vietovėse yra apie 25 procentais didesnis negu pietuose). Geografinis diferencijavimas buvo nustatytas remiantis objektyvia informacija apie vidutinę temperatūrą tais metų laikotarpiais, kada namai paprastai yra šildomi. 2006 m. bendras energijos mokestis už elektros energiją Švedijoje yra 0,261 SEK (apie 0,028 EUR[5]) už kWh. Nuo 2006 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d. Švedija ketina namų ūkiams ir paslaugų sektoriaus įmonėms Švedijos šiaurėje taikyti sumažintą mokesčio už elektros energiją tarifą, kuris šiuo metu yra lygus 0,201 SEK (apie 0,022 EUR) už kWh, t. y., 77 % mokesčio, taikomo už elektros energiją likusioje šalies dalyje. Švedija mano, kad su mokesčiu susijusi paskata didinti energijos efektyvumą yra išlaikoma. Numatomos metinės biudžeto išlaidos, susijusios su mokesčio sumažinimu, yra 146 milijonai SEK (16 milijonų eurų). Ši priemonė suteikiama sumažinto energijos mokesčio tarifo forma. Sumažinto mokesčio tarifo poveikis pasireiškia tiesiogiai, taikant mokestį. Apmokestinimo momentas įvyksta elektros energijos skirstytojui tiekiant elektros energiją vartotojui. Priemonės galiojimas turi būti nutrauktas iki 2011 m. gruodžio 31 d. |130 | Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos 2003 m. spalio 27 d. Tarybos direktyva 2003/96/EB, pakeičianti Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą. 2005 m. kovo 7 d. Tarybos sprendimas, leidžiantis Švedijai taikyti sumažintą mokesčio tarifą elektros energijai, suvartojamai namų ūkiuose ir paslaugų sektoriaus įmonėse, įsikūrusiose tam tikrose šiaurinėse Švedijos vietovėse, kaip numatyta Direktyvos 2003/96/EB 19 straipsnyje. |140 | Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Pagal Tarybos direktyvos 2003/96/EB 19 straipsnio 1 dalį, Taryba, Komisijai pasiūlius, bet kuriai valstybei narei gali vieningai leisti toliau atleisti nuo akcizo mokesčių ar juos sumažinti remiantis konkrečios politikos sumetimais. Komisija privalo išnagrinėti kiekvieną prašymą, atsižvelgdama į tinkamą vidaus rinkos funkcionavimą, poreikį užtikrinti sąžiningą konkurenciją bei Bendrijos sveikatos, aplinkos apsaugos, energetikos ir transporto politiką. Taikant diferencijavimą ir sumažinant elektros energijos išlaidas vartotojams šiaurėje, namų ūkiams ir paslaugų sektoriaus įmonėms Švedijos šiaurėje sudaromos vienodos sąlygos kaip tokiems vartotojams pietinėse šalies vietovėse. Dėl to šia priemone siekiama regioninės ir sanglaudos politikos tikslų. Sumažintas mokesčio už elektros energiją, suvartojamą Švedijos šiaurėje, lygis (22 eurai už MWh) išlieka daug didesnis negu Bendrijos minimali norma, nustatyta Direktyvoje 2003/96/EB (1 euras už MWh naudojimui ne verslui). Be to, mokesčio sumažinimas bus proporcingas papildomoms šildymo išlaidoms, kurias patiria namų ūkiai ir paslaugų sektoriaus įmonės šiaurinėje Švedijoje (plg. Sprendimo 2005/231/EB 1 straipsnio 2 dalį). Todėl Komisija laikosi nuomonės, jog šis mokesčio lygis užtikrina, kad apmokestinimo skatinamasis poveikis didinti energijos efektyvumą būtų išlaikomas. Direktyvos 2003/96/EB 19 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad pagal šios direktyvos nuostatas priimtos priemonės turi būti ribotos trukmės, ir numatomas maksimalus 6 metų laikotarpis, kurį galima atnaujinti. Dabartiniame etape manoma, kad būtų tikslinga atnaujinti leidimą šešeriems metams ir atitinkamai pratęsti Sprendimo 2005/231/EB galiojimą. Turėtų būti užtikrinta, kad Sprendimu 2005/231/EB dėl panašių priežasčių, tačiau trumpam laikotarpiui, suteiktas leidimas būtų toliau nepertraukiamai taikomas nuo to sprendimo galiojimo pabaigos ir siūlomo sprendimo projekto priėmimo. Šis įvertinimas neprieštarauja valstybės pagalbos bylos N 593/2005 rezultatui. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |219 | Pasiūlyme numatoma pratęsti galiojančių leidžiančių nukrypti nuostatų taikymą tik Švedijoje. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |229 | Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |230 | Poveikio vertinimas Netaikoma. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |305 | Siūlomų veiksmų santrauka Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas aplinkybes, ir neprieštaraujant valstybės pagalbos bylos N 593/2005 rezultatui, Komisija siūlo pratęsti Tarybos sprendimo 2005/231/EB galiojimą iki 2011 m. gruodžio 31 d., leidžiant Švedijai taikyti sumažintą mokesčio tarifą elektros energijai, suvartojamai namų ūkiuose ir paslaugų sektoriaus įmonėse Švedijos šiaurėje. |310 | Teisinis pagrindas Tarybos direktyvos 2003/96/EB 19 straipsnis. |320 | Subsidiarumo principas Subsidiarumo principas taikomas tik tuomet, jeigu pasiūlymas nepriklauso išskirtinei Bendrijos kompetencijai. |Valstybės narės negali tinkamai pasiekti pasiūlymo tikslų dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių). |321 | Tarybos direktyva 2003/96/EB ES nustatė suderintas nuostatas dėl energetikos produktų ir elektros energijos apmokestinimo. Norint pakeisti šias nuostatas, būtina priimti Bendrijos teisės aktą, ir šie pakeitimai negali priklausyti nuo valstybės narės sprendimo. |Taigi pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių). |331 | Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą, nes juo ketinama iš dalies keisti Tarybos sprendimą. |332 | Priemonė nebus finansinė ir administracinė našta Bendrijai. |Pasirinkta priemonė |341 | Siūloma priemonė – kita. |342 | Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių). Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą, nes juo ketinama iš dalies keisti Tarybos sprendimą. |POVEIKIS BIUDžETUI |409 | Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. |1.  E-PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASiš dalies keičiantis Sprendimą 2005/231/EB leidžiantis Švedijai taikyti sumažintą mokesčio tarifą elektros energijai, suvartojamai tam tikruose namų ūkiuose ir paslaugų sektoriaus įmonėse, kaip numatyta Direktyvos 2003/96/EB 19 straipsnyje(Tik tekstas švedų kalba yra autentiškas)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 2003 m. spalio 27 d. Tarybos direktyvą 2003/96/EB, pakeičiančią Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą[6], ypač į jos 19 straipsnio 1 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:2.  Tarybos sprendimu 2005/231/EB[7] Švedijai buvo leista taikyti sumažintą mokesčio tarifą elektros energijai, suvartojamai tam tikruose namų ūkiuose ir paslaugų sektoriaus įmonėse, kaip numatyta Direktyvos 2003/96/EB 19 straipsnyje. Šis leidimas buvo suteiktas iki 2005 m. gruodžio 31 d. Švedijos valdžios institucijos 2005 m. gruodžio 9 d. raštu kreipėsi į Komisiją, prašydamos pratęsti leidimą iki 2011 m. pabaigos.3.  Šiaurinėse šalies vietovėse elektros energijos šildymui suvartojama daugiau negu likusioje šalies dalyje ir šiuo metu šis skirtumas lygus 25 %. Todėl nuo 1981 m. liepos mėn. Švedijoje elektros energijai, suvartojamai šiaurinėse šalies dalyse, taikomas sumažintas energijos mokesčio tarifas. Tačiau nuo to laiko mokesčio sumažinimo procentas, palyginti su pagrindiniu tarifu, sumažėjo.4.  Namų ūkiams ir paslaugų sektoriaus įmonėms Švedijos šiaurėje sumažinus elektros energijos išlaidas, tiems vartotojams sudaromos vienodos sąlygos kaip ir tokiems vartotojams pietinėse šalies vietovėse. Dėl to šia priemone siekiama regioninės ir sanglaudos politikos tikslų.5.  Sumažintas mokesčio už elektros energiją, suvartojamą Švedijos šiaurėje, lygis, kuris šiuo metu siekia 22 eurus už MWh, išlieka daug didesnis negu Bendrijos minimali norma, nustatyta Direktyvoje 2003/96/EB. Be to, mokesčio sumažinimas turėtų likti proporcingas papildomoms šildymo išlaidoms, kurias patiria namų ūkiai ir paslaugų sektoriaus įmonės šiaurinėje Švedijoje. Šis mokesčio lygis turėtų užtikrinti, kad apmokestinimo skatinamasis poveikis didinti energijos efektyvumą būtų išlaikytas.6.  Komisija išnagrinėjo sistemą ir nustatė, kad ji neiškreipia konkurencijos, netrukdo vidaus rinkos veikimui ir nėra laikoma nesuderinama su Bendrijos politika aplinkos, energetikos ir transporto srityse.7.  Todėl neprieštaraujant valstybės pagalbos bylos N 593/2005 Švedija „Pagal regionus diferencijuojamo energijos mokesčio už elektros energiją, taikomo paslaugų sektoriui, galiojimo pratęsimas“ rezultatui, tikslinga atnaujinti leidimą Švedijai taikyti sumažintą mokesčio tarifą elektros energijai, suvartojamai Švedijos šiaurėje iki 2011 m. gruodžio 31 d., pagal Direktyvos 2003/96/EB 19 straipsnio 2 dalies sąlygas.8.  Todėl Sprendimą 2005/231/EB reikėtų atitinkamai iš dalies keisti.9.  Turėtų būti užtikrinta, kad Sprendimu 2005/231/EB dėl panašių priežasčių, tačiau trumpam laikotarpiui, suteiktas leidimas būtų toliau nepertraukiamai taikomas nuo to sprendimo galiojimo pabaigos ir šio sprendimo įsigaliojimo,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisSprendimo 2005/231/EB 2 straipsnyje data „2005 m. gruodžio 31 d.“ pakeičiama data „2011 m. gruodžio 31 d.“.2 straipsnisSprendimas taikomas nuo 2006 m. sausio 1 d.3 straipsnisŠis Sprendimas skirtas Švedijos Karalystei.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas [1] OL L 283, 2003 10 31, 51 p. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/75/EB, OL L 157, 2004 4 30, 100 p.[2] OL L 072, 2005 3 18, 27 p.[3] Valstybės pagalbos byla „C42/03 (ex-NN 3/B/2001) Švedija“, OL C 189, 2003 8 9, 6 p.[4] Valstybės pagalbos byla N 593/2005 Švedija „Pagal regionus diferencijuojamo energijos mokesčio už elektros energiją, taikomo paslaugų sektoriui, galiojimo pratęsimas“.[5] Remiantis Tarybos direktyvos 2003/96/EB 13 straipsniu, 2006 m. apskaičiavimas į eurus yra grindžiamas pirmąją 2005 m. spalio mėnesio darbo dieną galiojančiu valiutų kursu, paskelbtu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (1 EUR = 9,3086 SEK).[6] OL L 283, 2003 10 31, 51 p., Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/75/EB (OL L 157, 2004 4 30, 100 p.).[7] OL L 72, 2005 3 18, 27 p.