title: Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos sprendimas nustatyti Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonę (mikrofinansų priemonę Progress) {COM(2009) 340 galutinis} {SEC(2009) 907}

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0333

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 2.7.2009KOM(2009) 333 galutinis2009/0096 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMASnustatyti Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonę (mikrofinansų priemonę Progress){COM(2009) 340 galutinis}{SEC(2009) 907}  AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. PASIŪLYMO APLINKYBĖSDidžiausią poveikį nuosmukis daro eiliniams piliečiams, todėl svarbiausias šiandieninis ES uždavinys yra užkirsti kelią nedarbo didėjimui, kurti daugiau darbo vietų, sudaryti sąlygas ekonomikos atsinaujinimui, tvariam atgaivinimui ir augimui. ES skubiai reagavo į krizę parengdama Europos ekonomikos atgaivinimo planą, kuriame pabrėžta, kad reikia kovoti su neigiamu krizės poveikiu darbo rinkoms. Jau matyti pirmoji šio plano teikiama nauda, o vadinamieji socialinės apsaugos tinklai padeda stabilizuoti padėtį. Tačiau dėl ekonominio nuosmukio padėčiai darbo rinkose toliau blogėjant, reikia imtis papildomų veiksmų.Europa turi ne tik spręsti nuosmukio keliamas problemas, bet ir paversti jį galimybe kurti produktyvesnę, novatoriškesnę, geresnių įgūdžių ir mažai anglies dvideginio į aplinką išskiriančių technologijų ekonomiką – tokią, kurioje atviros ir įtraukios darbo rinkos užtikrintų geresnes galimybes kurti glaudesnę ir lygiateisę visuomenę, o darbo vietos būtų kuriamos atsižvelgiant į amžiaus, lyčių lygybės, darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros aspektus; tokią ekonomiką, kurioje verslumas būtų pripažįstamas ir skatinamas[1]. Neigiamo dabartinės krizės poveikio socialinėje ir užimtumo srityje šalinimo priemonės turi būti įgyvendinamos drauge su tinkamomis struktūrinėmis reformomis, kuriomis sprendžiami ilgalaikiai globalizacijos, demografinių ir klimato pokyčių keliami uždaviniai.Krizė iš esmės pakeis Europos darbo rinkas. Reikia užtikrinti tinkamas priemones, kad darbuotojai ir įmonės galėtų sėkmingai prisitaikyti prie kintančios aplinkos – išsaugoti perspektyvias darbo vietas, visais lygmenimis gerinti įgūdžius, sugrąžinti žmones į darbo rinką ir sudaryti sąlygas kurti naujas darbo vietas.Komisijos pranešime „Europos ekonomikos atkūrimo skatinimas“[2] numatytos kelios priemonės, kurios turėtų padėti valstybėms narėms parengti ir įgyvendinti tinkamas ir veiksmingas užimtumo politikos priemones. Tuo remiantis pavasario Europos Vadovų Taryboje ir 2009 m. balandžio mėn. Madride, Stokholme ir Prahoje vykusiuose trijuose seminaruose užimtumo klausimais nustatyti trys pagrindiniai prioritetai: išlaikyti esamą užimtumo lygį, kurti darbo vietas ir skatinti judumą; gerinti įgūdžius ir geriau tenkinti darbo rinkos reikmes; teikti daugiau galimybių įsidarbinti. 2009 m. gegužės 7 d. vykusiame aukščiausiojo lygio susitikime užimtumo klausimams spręsti buvo pasidalyta nuomonėmis apie šiuos prioritetus ir nuspręsta drauge imtis dešimties veiksmų[3].Atsižvelgdama į šias bendras pastangas, birželio 3 d. Komisija priėmė komunikatą „Bendras įsipareigojimas užimtumo srityje“[4], kurio tikslas – sustiprinti Europos Sąjungos, valstybių narių ir ES socialinių partnerių bendradarbiavimą siekiant trijų pagrindinių prioritetų, sutelkti dėmesį į konkrečius veiksmus ir visomis įmanomomis Bendrijos priemonėmis, visų pirma Europos socialinio fondo (ESF) ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšomis, remti bendradarbiavimą.Siekiant sumažinti socialinį krizės poveikį ir išvengti ilgalaikio nedarbo ir neveiklumo, būtina darbo rinkoje išlaikyti ir į ją įtraukti kuo daugiau žmonių, visų pirma moterų, vyresnio amžiaus asmenų ir kitų diskriminaciją patiriančių grupių atstovų. Užimtumas – didžiausias atskirties priešas. Socialinė Europos gerovė yra tiesiogiai susieta su darbu, tačiau ir prieš prasidedant krizei labai daug darbingų ir norinčių dirbti ES piliečių neturėjo galimybių įsidarbinti.2. TURINYSBirželio 3 d. komunikate Komisija pasiūlė nustatyti naują ES mikrofinansų priemonę užimtumui skatinti[5] (mikrofinansų priemonę Progress ), kad nedirbantiems asmenims būtų suteikta galimybė pradėti dirbti ir sudarytos sąlygos labiausiai socialiai remtinų grupių Europoje, įskaitant jaunimą, verslumui. Šiuo metu taikant griežtesnes kreditų teikimo sąlygas, šia nauja priemone bus papildyta tikslinės finansinės paramos naujiems verslininkams pasiūla. Bus remiami individualūs verslininkai ir mikroįmonių steigėjai – jiems bus teikiamos konsultavimo, mokymo, gebėjimų ugdymo paslaugos, o ESF teiks finansinę paramą palūkanoms kompensuoti.Mikrofinansų priemonė Progress papildys kitas Bendrijos programas, siūlydama rizikos pasidalijimo priemones ir finansuodama skolas ir nuosavą kapitalą. Įgyvendinant priemonę bus pasinaudota tarptautinių finansinių institucijų patirtimi, pvz., EIB grupės (Europos Investicijų Banko ir Europos Investicijų Fondo) patirtimi. Bendro valdymo pagrindu tarptautinės finansų institucijos teiks kitą paramos dalį, remdamos mikrofinansus skiriančius bankus ir kitas įstaigas visoje Europos Sąjungoje.3. SUBSIDIARUMAS IR PROPORCINGUMASAtsižvelgiant į tai, kad šiuo metu rečiau teikiamos paskolos ir drastiškai nukrito imamų paskolų skaičius (kaip parodyta šio pasiūlymo ex ante vertinime), Bendrija ir valstybės narės turi dėti daugiau pastangų, kad per priimtiną laikotarpį teikiamų mikrokreditų skaičius padidėtų iki priimtino lygio, taip atliepiant didelius asmenų, kuriems sunkmečiu labiausiai reikia mikrokreditų, t. y. nedirbančių arba pažeidžiamų asmenų, norinčių įsteigti arba išplėsti mikroįmones, įskaitant savisamdą, bet neturinčių galimybių gauti komercinių bankų kreditų, poreikius.Todėl Bendrijos lėšų naudojimas yra tinkamas ir atitinka 2009 m. kovo 24 d. Europos Parlamento rezoliuciją[6]. Be to, į vieną priemonę bus sutelkta papildoma tarptautinių finansinių institucijų parama. Galiausiai, ES masto priemonė užtikrins vienalytį atsaką ir padidins mikrofinansų skyrimą visose valstybėse narėse.4. PASIRINKTA TEISINĖ PRIEMONĖKomisijos pasiūlymu mikrofinansų priemonę Progress ketinama nustatyti sprendimu, kuriame būtų apibrėžtas tik Komisijos vaidmuo ir atsakomybė ir nesukurta jokių teisių ar pareigų valstybėms narėms ar pavieniams asmenims. Dėl to sprendimas yra tinkamiausia priemonė norimam tikslui pasiekti.5. POVEIKIS BIUDŽETUIVadovaujantis 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstituciniu susitarimu dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansinio valdymo[7], priemonė nustatoma perskirstant turimą biudžetą. Remiantis 2006 m. tarpinstitucinio susitarimo nuostatomis, EP programai PROGRESS skyrė papildomus 114 milijonų EUR[8] ir padidino pradinio Komisijos pasiūlymo 628 800 000 EUR biudžetą iki 743 250 000 EUR. Šis papildomas finansavimas buvo skirtas laipsniškai naudoti tolesniais programos įgyvendinimo metais, t. y. nuo 2009 m. Ištyrus visas galimybes, finansavimo šaltinis būtų 100 milijonų EUR (ketveriems metams), iš programos PROGRESS[9] perskirti naujai Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų priemonei (mikrofinansų priemonė Progress ). 100 milijonų EUR iš dabartinio biudžeto gali papildomai pritraukti daugiau kaip 500 milijonų EUR, iniciatyvą įgyvendinant drauge su tarptautinėmis finansinėmis institucijomis, visų pirma EIB grupe.2009/0096 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMASnustatyti Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonę (mikrofinansų priemonę Progress )EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 159 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę,atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę,laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos,kadangi:(1) Komisijos komunikate „Europos mikrokreditų plėtojimo iniciatyva augimui ir užimtumui remti“[10] nustatytos keturios prioritetinės veiksmų sritys: valstybių narių teisinės ir institucinės aplinkos gerinimas, palankių užimtumui ir verslininkystei sąlygų sukūrimas, gerosios patirties sklaida, papildomo finansinio kapitalo mikrofinansų institucijoms teikimas. Pirmasis žingsnis įgyvendinant šią iniciatyvą buvo 2008 m. Komisijos ir Europos Investicijų Banko (EIB) sukurta programa JASMINE, pagal kurią ne bankų mikrokreditų finansinėms institucijoms teikiamos konsultacijos ir iš EIB numatyta 20 milijonų EUR finansuotinai veiklai.(2) 2009 m. kovo 24 d. Europos Parlamento rezoliucijoje reikalaujama, kad Komisija dėtų daugiau pastangų, kad mikrokreditai būtų skiriami augimui ir užimtumui remti, ir pasiūlyti papildomi 4 milijonai EUR bandomiesiems veiksmams, kurie turi būti įgyvendinti pagal programą JASMINE. Europos Parlamentas taip pat paragino Komisiją bendrai finansuoti mikrokreditų projektus, ypač pateiktus tikslinių socialiai remtinų grupių atstovų.(3) Bendrija ir valstybės narės turi nuolat dėti daugiau pastangų, kad per priimtiną laikotarpį mikrokreditų teikimas padidėtų iki priimtino lygio, siekiant patenkinti didelę tų, kuriems sunkmečiu labiausiai jų reikia, t. y. nedirbančių arba pažeidžiamų asmenų, įskaitant jaunimą, norinčių įsteigti arba išplėsti mikroįmonę, įskaitant savisamdą, bet negalinčių gauti kredito, poreikius.(4) Komisijos komunikate „Bendras įsipareigojimas užimtumo srityje“[11] pabrėžiamas poreikis pasiūlyti naujų galimybių bedarbiams ir suteikti žinių apie verslumą kai kurioms labiausiai socialiai remtinoms grupėms, įskaitant jaunimą. Be jau taikomų priemonių, reikėtų imtis konkrečių veiksmų toliau skatinti ekonominę ir socialinę sanglaudą, stiprinant Europos Investicijų Banko ir Europos Investicijų Fondo bei kitų tarptautinių finansinių institucijų veiklą ir netrukdant valstybių narių veiklai. Todėl Komisija paskelbė pasiūlymą dėl naujos ES mikrofinansų skyrimo priemonės, pagal kurią skiriami mikrofinansai galėtų būti lengviau teikiami specifinėms rizikos grupėms ir būtų toliau remiama verslumo plėtra, socialinė ekonomika ir mikroįmonės.(5) Bendrijos lėšų panaudojimas yra tinkamas ir atitinka 2009 m. kovo mėn. Europos Parlamento rezoliuciją. Galiausiai, į vieną ES masto priemonę būtų sutelkta papildoma tarptautinių finansinių institucijų parama, užtikrintas vienalytis atsakas ir paskatintas mikrofinansų skyrimas visose valstybėse narėse. Siekiant pasinaudoti tarptautinių finansinių institucijų, visų pirma Europos Investicijų Banko ir Europos Investicijų Fondo, patirtimi, nustatoma mikrofinansų priemonė Progress būtų administruojama bendro valdymo pagrindu.(6) Pagal priemonę finansuojami veiksmai turėtų derėti su kitų Bendrijos politikos sričių veiksmais ir juos papildyti bei atitikti Sutarties ir pagal ją priimtų aktų nuostatas. Priemonės finansuojamais veiksmais turėtų būti papildoma kita Bendrijos remiama veikla, visų pirma Konkurencingumo ir inovacijų programos finansinės priemonės, programa JASMINE ir Europos Socialinio fondo veikla.(7) Šiame sprendime „mikrofinansai“ reiškia mikrokreditus ir rizikos pasidalijimą. 2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB dėl labai mažų, mažų ir vidutinių įmonių[12] „mikrokreditas“ apibrėžtas kaip mažesnė nei 25 000 EUR paskola, o „mikroįmonė“ – kaip įmonė, kurioje dirba ne daugiau kaip 10 asmenų, įskaitant savisamdą, kurios metinė apyvarta ir (arba) metinis balansas neviršija 2 milijonų EUR; šios apibrėžtys tinkamos naudoti šiame sprendime.NUSPRENDĖ:1 straipsnis Nustatymas1. Nustatoma Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonė, vadinama mikrofinansų priemone Progress (toliau – priemonė).2 straipsnis Tikslas1. Pagal šią priemonę Bendrijos lėšos teikiamos siekiant teikti daugiau mikrokreditų:1.  asmenims, netekusiems arba galintiems netekti darbo ir norintiems įsteigti nuosavą mikroįmonę, įskaitant savisamdą;2.  socialiai remtiniems asmenims, įskaitant jaunimą, norintiems įsteigti arba išplėsti savo mikroįmonę, įskaitant savisamdą;3.  socialinės ekonomikos mikroįmonėms, kuriose dirba darbo netekę asmenys arba socialiai remtini asmenys, įskaitant jaunimą.3 straipsnis Biudžetas1. Nuo 2010 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. priemonei iš Bendrijos biudžeto teikiamas 100 milijonų EUR finansinis įnašas.2. Metinius asignavimus tvirtina biudžeto valdymo institucija, neviršydama finansinės programos ribų.3. Bendras pagalbos priemonių, nurodytų 4 straipsnio 1 dalies d punkte, biudžetas neviršija 1 % 1 dalyje nustatyto priemonės biudžeto.4. Finansinis įnašas dengia visas priemonės išlaidas, įskaitant administravimo mokesčius Bendrijos įnašą tvarkančioms 5 straipsnio 2 dalyje nurodytoms tarptautinėms finansinėms institucijoms, ir visas kitas tinkamas finansuoti išlaidas.4 straipsnis Reikalavimus atitinkantys veiksmai ir paramos gavėjai1. Priemonė įgyvendinama atitinkamai vykdant tokių rūšių veiksmus ir teikiant:4.  garantijas ir pasidalijant riziką;5.  kapitalo nuosavybės priemones;6.  skolos priemones;7.  pagalbos priemones, kaip antai komunikacijos veikla, stebėsena, kontrolė, auditas ir vertinimas, kurios tiesiog būtinos sprendimui tinkamai ir veiksmingai įgyvendinti ir jo tikslams pasiekti.2. Priemone gali naudotis valstybėse narėse, skiriančiose mikrofinansų fiziniams asmenims ir mikroįmonėms, įsteigtos viešosios ir privačiosios įstaigos.5 straipsnis Administravimas1. Komisija administruoja priemonę laikydamasi Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002.2. Siekdama įgyvendinti 4 straipsnio 1 dalyje nurodytus veiksmus, išskyrus 4 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytas pagalbos priemones, Komisija sudaro susitarimus su tarptautinėmis finansinėmis institucijomis, visų pirma su Europos Investicijų Banku (EIB) ir Europos Investicijų Fondu (EIF), laikydamasi Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 53d straipsnio ir Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 43 straipsnio. Šiuose susitarimuose išdėstomos išsamios jiems patikėtų užduočių įgyvendinimo nuostatos ir nurodoma būtinybė užtikrinti, kad priemonė papildytų nacionalines programas.3. 2 dalyje nurodytos tarptautinės finansinės institucijos, gavusios pajamas, įskaitant dividendus ir grąžinimus, gali jas vėl investuoti į 4 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytus veiksmus šešerių metų laikotarpiu nuo priemonės veiklos pradžios. Baigus priemonės veiklą, Europos Bendrijoms grąžintinas likutis mokamas į Europos Bendrijų bendrąjį biudžetą.4. Šio straipsnio 2 dalyje nurodytos tarptautinės finansinės institucijos raštu sudaro susitarimus su 4 straipsnio 2 dalyje nurodytomis viešosiomis ir privačiosiomis mikrofinansų įstaigomis, nustatydamos jų pareigą panaudoti jiems pagal priemonę skirtas lėšas siekiant 2 straipsnyje nustatytų tikslų ir teikti informaciją rengiant 8 straipsnio 1 dalyje nurodytas metines ataskaitas.5. 4 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytų pagalbos priemonių biudžetą administruoja Komisija.6 straipsnis AtitikimasPagal priemonę finansuojami veiksmai atitinka Sutarties ir pagal ją priimtų aktų nuostatas.7 straipsnis Bendrijų finansinių interesų gynimas1. Komisija užtikrina, kad, įgyvendinant pagal šią Priemonę finansuojamus veiksmus, Bendrijos finansiniai interesai būtų apsaugomi taikant prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija ir kitokia neteisėta veikla priemones, atliekant veiksmingus tikrinimus, išieškant netinkamai sumokėtas sumas ir, nustačius pažeidimus, skiriant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomąsias nuobaudas pagal Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95[13], Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96[14] ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999[15].2. Pagal šį sprendimą finansuojamų Bendrijos veiksmų atžvilgiu Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti tyrimus, remdamasi Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 ir Reglamentu (Euratomas, EB) Nr. 2185/96, kurie taikomi esant bet kokiam Bendrijos teisės nuostatų pažeidimui ar bet kokiam sutartinio įsipareigojimo, nustatyto pagal priemonę, nesilaikymui, atsiradusiam dėl ūkinės veiklos vykdytojo veikimo arba neveikimo, dėl kurio Europos Sąjungos bendrajam biudžetui ar jos valdomiems biudžetams padaroma ar būtų padaryta žala nepagrįstomis išlaidomis.3. Visose šiuo sprendimu nustatytose įgyvendinimo priemonėse teikiama nuoroda į pirmesnes dalis ir numatoma Komisijos ar jos įgalioto atstovo vykdoma priežiūra ir finansų kontrolė bei Europos Audito Rūmų atliekami auditai, jei būtina – vietoje.8 straipsnis Metinė ataskaita1. Komisija gauna 5 straipsnio 2 dalyje nurodytų tarptautinių finansinių institucijų metines įgyvendinimo ataskaitas, kuriose nurodoma finansiškai remiama veikla, lėšų paskirstymas pagal paramos gavėjų veiklos sritis ir rūšį, gautos paraiškos, sudarytos sutartys, finansuoti veiksmai, gauti rezultatai ir, jei įmanoma, nustatytas poveikis.2. Pirmą kartą 2011 m. ir kasmet ne vėliau kaip gruodžio 31 d. Komisija teikia Europos Parlamentui ir Tarybai kiekybinę ir kokybinę praėjusiais metais pagal šį sprendimą vykdytos veiklos metinę ataskaitą. Metinė ataskaita rengiama remiantis 1 dalyje nurodytomis įgyvendinimo ataskaitomis, o didžiausias dėmesys joje skiriamas gautiems rezultatams; ataskaitoje privalu pateikti informaciją apie gautas paraiškas, sudarytas sutartis, finansuotus veiksmus ir jų papildomumą su kitomis Bendrijos priemonėmis, visų pirma su parama iš ESF.3. Metinė ataskaita informacijos tikslais bus perduodama Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui.9 straipsnis Vertinimas1. Komisija savo iniciatyva ir glaudžiai bendradarbiaudama su 5 straipsnio 2 dalyje nurodytomis tarptautinėmis finansinėmis institucijomis atlieka tarpinį ir galutinį vertinimą. Tarpinis vertinimas baigiamas praėjus ketveriems metams nuo priemonės veiklos pradžios, galutinis vertinimas atliekamas praėjus mažiausiai vieneriems metams po 5 straipsnio 2 dalyje nurodytoms tarptautinėms finansinėms institucijoms suteiktų įgaliojimų pabaigos. Galutiniame vertinime visų pirma nagrinėjama, kaip priemone pasiekti jai nustatyti tikslai.2. Vertinimų rezultatai informavimo tikslais bus perduoti Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui.10 straipsnis ĮsigaliojimasŠis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Priimta BriuselyjeEuropos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas PirmininkasFINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA1. PASIŪLYMO PAVADINIMASMikrofinansų priemonė Progress2. VEIKLA GRINDŽIAMO VALDYMO IR VEIKLA GRINDŽIAMO BIUDŽETO SUDARYMO SISTEMAAtitinkama (-os) politikos sritis (-ys) ir susijusi (-ios) veiklos rūšis (-ys):UŽIMTUMAS, SOCIALINIAI REIKALAI IR LYGIOS GALIMYBĖSVEIKLA GRINDŽIAMO BIUDŽETO 04 04 EILUTĖ: Užimtumas, socialinis solidarumas ir lyčių lygybė3. BIUDŽETO EILUTĖS3.1. Biudžeto eilutėsNaujos biudžeto eilutės –04 04 13 mikrofinansų priemonė Progress04 01 04 11 mikrofinansų priemonės Progress administracinės išlaidos3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė:2010–01-01 – 2013–12-313.3. Biudžeto ypatybės ( prireikus įterpti eilučių ):Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija |04 04 13 | NPI | DIF | TAIP | NE | NE | Nr. 1a |04 01 04 11 | NPI | NDIF | TAIP | NE | NE | Nr. 1a |4. IŠTEKLIŲ SUVESTINĖ4.1. Finansiniai ištekliai4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinėMln. EUR (šimtųjų tikslumu)Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | > 2013 m. | Iš viso |Veiklos išlaidos[16] |Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1 | a | 24,75 | 24,75 | 24,75 | 24,75 | 99,00 |Mokėjimų asignavimai (MA) | b | 9,00 | 16,00 | 20,00 | 20,00 | 34,00 | 99,00 |Į orientacinę sumą įskaičiuotos administracinės išlaidos[17] |Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | 8.2.4 | c | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 1,00 |ORIENTACINĖ SUMA, IŠ VISO |Įsipareigojimų asignavimai | a+c | 25,00 | 25,00 | 25,00 | 25,00 | 100,00 |Mokėjimų asignavimai | b+c | 9,25 | 16,25 | 20,25 | 20,25 | 34,00 | 100,00 |Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos[18] |Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5 | d | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 1,00 |Prie žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų nepriskiriamos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą (NDIF) | 8.2.6 | e |Iš viso orientacinių priemonės finansinių išlaidųIŠ VISO ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+c+d+e | 25,25 | 25,25 | 25,25 | 25,25 | 101,00 |Iš VISO MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b+c+d+e | 9,50 | 16,50 | 20,50 | 20,50 | 34,00 | 101,00 |Išsami informacija apie bendrąjį finansavimąJeigu numatoma, kad pasiūlymą bendrai finansuos kelios valstybės narės arba kitos įstaigos (nurodyti kokios), toliau pateiktoje lentelėje reikėtų nurodyti tokio bendro finansavimo dalies įvertinimą (jei numatoma, kad bendrai finansuos kelios skirtingos įstaigos, galima pridėti papildomų eilučių):Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Bendrąjį finansavimą teikianti įstaiga | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Iš viso |…………………… | f |IŠ VISO ĮA, įskaitant bendrąjį finansavimą | a+c+d+e+f | 25,25 | 25,25 | 25,25 | 25,25 | 101,00 |4.1.2. Suderinamumas su finansiniu programavimuX Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą.Pasiūlymas yra susijęs su pasiūlymu persvarstyti programai Progress skirtas lėšas, perskiriant iš jos 100 mln. EUR mikrofinansų skyrimo priemonei.( Atsižvelgiant į pasiūlymą, reikės pakeisti atitinkamos finansinės perspektyvos išlaidų kategorijos programavimą.( Įgyvendinant pasiūlymą, gali tekti taikyti Tarpinstitucinio susitarimo nuostatas[19] (t. y. taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti finansinę perspektyvą).4.1.3. Finansinis poveikis įplaukomsX Pasiūlymas neturi finansinio poveikio įplaukoms.( Pasiūlymas įplaukoms turi tokį finansinį poveikį:NB: Visa išsami informacija ir pastabos apie poveikio įplaukoms apskaičiavimo metodą turėtų būti pateiktos atskirame priede.Mln. EUR (dešimtųjų tikslumu)Prieš priemonę [n-1 metai] | Padėtis pradėjus taikyti priemonę |Iš viso žmogiškųjų išteklių | 3 | 3 | 3 | 3 |5. YPATYBĖS IR TIKSLAIAiškinamajame memorandume reikia pateikti išsamią informaciją apie pasiūlymo aplinkybes. Šiame finansinės teisės akto pažymos skirsnyje turėtų būti pateikta ši konkreti papildoma informacija:5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiaiAtsižvelgiant į ekonominę krizę, mikrofinansų priemonė Progress skirta suteikti naujų galimybių bedarbiams ir suteikti žinių apie verslumą kai kurioms labiausiai Europoje socialiai remtinoms grupėms.Dėl ekonominės krizės reikia nedelsiant imtis veiksmų ir padėti tiems, kurie neteko darbo arba buvo socialiai atskirti ir nori pradėti arba išplėsti savo verslą. Daug neseniai netekusių darbo asmenų norėtų užsiimti savisamda arba atidaryti mikroįmonę, bet negali to padaryti dėl griežtų kreditų teikimo sąlygų ir bedarbio statuso. Be to, „ESF paramos gavėjų“[21] tikslinė grupė neturi pakankamai galimybių gauti mikrokreditą, nes tradiciniai bankai ją laiko pernelyg rizikinga ir per daug kainuojančia (dėl santykinai mažo paskolų dydžio).5.2. Papildoma Bendrijos dalyvavimo nauda, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sąveika2007 m. komunikate Komisija pripažino didelę mikrokreditų svarbą. Komunikate paaiškinta, kad suteiktų kreditų skaičius yra daug mažesnis už potencialų paraiškų skaičių dėl santykinai didelės rizikos, sandorio sąnaudų ir dėl tarpininkų trūkumo kai kuriose valstybėse narėse.Šiuo metu pagrindinė Bendrijos priemonė mažų įmonių steigimui ir plėtrai finansuoti yra Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa (KIP). Programos MVĮ garantijų priemone mikropaskoloms teikiamos garantijos, dėl kurių bankai ir ne bankų mikrofinansų institucijos, pvz., Ispanijos MicroBank ir Prancūzijos ADIE organizacija, sumažinusios kredito teikimo riziką gali teikti daugiau mikroįmonių skolų finansavimo paslaugų. Pagal priemonę numatytos bendros, kryžminės ir tiesioginės garantijos finansiniams tarpininkams, teikiantiems iki 25 000 EUR kreditą mikroįmonėms, kuriose dirba ne daugiau nei 9 darbuotojai, pirmiausia naują verslą pradedantiems verslininkams.ESF ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas numatė galimybę valstybėms narėms naudoti fondo lėšas mikrokreditams teikti, tačiau valstybės narės šia galimybe nesinaudoja. Skubant spręsti dabartinę krizę, skatinančių pasinaudoti šia galimybe informavimo kampanijų poveikis būtų per lėtas.Programa JASMINE yra bendra Komisijos ir EIB grupės iniciatyva, skirta plėsti mikrokreditų teikėjų sektorių. Pagal ją teikiama techninė pagalba gebėjimams ugdyti, kurią finansuoja Komisija, ir suteikiama bendro finansavimo galimybė, kurią remia EIB (skyręs tam 20 mln. EUR). Programą JASMINE administruoja EIF.Skatindamas teikti mikrokreditus Europoje, Europos Parlamentas patvirtino parengiamuosius veiksmus, kuriems 2009 m. įgyvendinti sukurtas fondas ne bankų institucijoms ir jau skirta 4 mln. EUR. Šiuo metu veikla įgyvendinama pagal programą JASMINE.Padedant tarptautinėms finansinėms institucijoms mikrofinansų priemone Progress bus skirta pinigų (100 mln. EUR per 4 metus) mikrofinansų struktūroms, siūlančioms galimybę gauti mikrokreditą tiems, kuriems paprastai bankų paslaugos neteikiamos.5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į veikla grindžiamo valdymo sistemąVeikla grindžiamo biudžeto 04 04 eilutė „Užimtumas, socialinis solidarumas ir lyčių lygybė“ papildoma konkrečiu tikslu:teikti pagalbą norintiems pradėti arba plėsti savo verslą bedarbiams ir socialiai remtiniems asmenims, įskaitant jaunimą.Šios veiklos poveikis bus matuojamas dviem rodikliais:-  kredito dydžiu;-  kreditų gavėjų skaičiumi.5.4. Įgyvendinimo metodas (orientacinis)Toliau nurodykite metodą (-us)[22], kurį (-iuos) pasirinkote priemonei įgyvendinti.ٱ Centralizuotas valdymasٱ Tiesioginis, vykdomas Komisijosٱ Netiesioginis, perduodamas:ٱ vykdomosioms įstaigomsٱ Bendrijų įkurtoms įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 185 str.ٱ Nacionalinei (-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai (-oms) arba įstaigai (-oms), teikiančiai (-čioms) viešąsias paslaugasٱ Pasidalijamasis arba decentralizuotas valdymasٱ kartu su valstybėmis narėmisٱ kartu su trečiosiomis šalimisX Bendras valdymas su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)Komisija skiria įgaliojimus tarptautinėms finansinėms institucijoms, tokioms kaip EIB ir (arba) EIF.6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS6.1. Stebėsenos sistemaPirmą kartą 2011 m. ir kasmet ne vėliau kaip gruodžio 31 d. Komisija teikia Europos Parlamentui ir Tarybai kiekybinę ir kokybinę praėjusiais metais pagal šį sprendimą vykdytos veiklos metinę ataskaitą. Metinės ataskaitos rengiamos remiantis įgyvendinimo ataskaitomis, gautomis iš tarptautinių finansinių institucijų, kuriose išnagrinėta finansiškai remiama veikla, gautos paraiškos, sudarytos sutartys, finansuoti veiksmai, gauti rezultatai ir, jei įmanoma, nustatytas poveikis.6.2. Vertinimas6.2.1. Ex-ante vertinimasPrie pasiūlymo dėl mikrofinansų priemonės Progress pridedamas e x-ante vertinimas. Vertinimą atliko Komisija, jame pateikiama informacija apie poreikius, kuriuos reikia patenkinti, tikslus, kuriuos reikia pasiekti, pasiūlymo riziką ir alternatyvūs pasiūlymai.6.2.2. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex-post vertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis)Ex-ante vertinime nagrinėjamos dabartinės Komisijos mikrokreditų iniciatyvos, tokios kaip programos JASMINE ir KIP.Pasiūlymas dėl mikrofinansų priemonės Progress dera su dabartiniais veiksmais ir iš esmės didina tiek veiksmingumą, tiek tikėtiną šių veiksmų naudą.6.2.3. Būsimo vertinimo sąlygos ir dažnumasAtliekamas mikrofinansų priemonės Progress tarpinis ir galutinis vertinimas. Juose nagrinėjami tinkamumo, darnos ir sąveikos, veiksmingumo, stabilumo, naudingumo ir, kur įmanoma, lėšų paskirstymo pagal sektorius ir paramos gavėjus, klausimai. Be to, galutiniame vertinime nagrinėjama, kaip mikrofinansų priemone Progress pasiekti jai nustatyti tikslai.Tarpinis priemonės vertinimas baigiamas praėjus ketveriems metams nuo priemonės veiklos pradžios, galutinis vertinimas atliekamas praėjus mažiausiai vieneriems metams po tarptautinėms finansinėms institucijoms suteiktų įgaliojimų pabaigos.7. Kovos su sukčiavimu priemonėsKomisija užtikrina, kad, įgyvendinant pagal šį sprendimą finansuojamus veiksmus, būtų apsaugoti Bendrijos finansiniai interesai taikant prevencines priemones prieš sukčiavimą, korupciją ir kitą neteisėtą veiklą, atliekant veiksmingus patikrinimus ir susigrąžinant neteisingai išmokėtas sumas, o nustačius pažeidimus – taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomąsias nuobaudas pagal Tarybos reglamentus (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 ir (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 bei pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999.Pagal šį sprendimą finansuojamų Bendrijos veiksmų „pažeidimas“, apibrėžtas Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 1 straipsnio 2 dalyje, reiškia bet kokį Bendrijos teisės nuostatų pažeidimą ar bet kokį sutartinio įsipareigojimo pažeidimą, atsiradusį dėl ekonominio subjekto veikimo ar neveikimo, dėl kurio Bendrijų bendrajam biudžetui ar jų valdomiems biudžetams padaroma ar būtų padaryta žala nepagrįstomis išlaidomis.8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS8.1. Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal finansines išlaidasĮsipareigojimų asignavimai mln. EUR (dešimtųjų tikslumu)1 priemonė …. | Priemonę įgyvendinti skyrus įgaliojimus tarptautinėms finansinėms institucijoms |2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. |Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai[24] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | 1 |B*, C*/AST |Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str.[25] | 2 | 2 | 2 | 2 |Kiti darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 04/05 str.[26] |IŠ VISO | 3 | 3 | 3 | 3 |8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymasPriemonės įgyvendinimo pagrindinės užduotys:-  derėtis dėl įgaliojimų su tarptautinėmis finansinėmis institucijomis;-  tikrinti ir tvirtinti sandorius;-  stebėti programos įgyvendinimą;-  rengti metinę įgyvendinimo ataskaitą;-  tirti mikrofinansų priemonės Progress sąveiką su kitomis papildomomis Bendrijos programomis ir Europos socialinio fondo veikla.8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai(Pateikus daugiau kaip vieną šaltinį, nurodyti su kiekvienu šaltiniu susijusių etatų skaičių)( Šiuo metu programos valdymui skirtų etatų, kuriuos reikia pakeisti arba pratęsti.( Etatų, kuriuos pagal MPS (metinę politikos strategiją) ir (arba) PBP (preliminarų biudžeto projektą) iš anksto skirtos n-tiesiems metams.( Etatų, kurių bus prašoma kitos MPS ir (arba) PBP procedūros metu.X Etatų, kurie bus perskirstyti naudojant valdymo tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas).( Etatų, reikalingų n-tiesiems metams, tačiau nenumatytų tų metų MPS ir (arba) PBP.Žmogiškųjų išteklių ir administraciniai poreikiai finansuojami iš lėšų, kurių administruojančiam generaliniam direktoratui gali būti skirta pagal metinių asignavimų tvarką, atsižvelgiant į biudžetui taikomus apribojimus.8.2.4. Į orientacinę sumą įskaičiuotos kitos administracinio išlaidos (XX 01 04/05 – Administracinio valdymo išlaidos)Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)Biudžeto eilutė 04 01 04 11 | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | IŠ VISO |Kita techninė ir administracinė pagalba |- intra muros |- extra muros |Iš viso techninei ir administracinei pagalbai | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 1,000 |8.2.5. Į orientacinę sumą neįskaičiuotos finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidosMln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Žmogiškųjų išteklių rūšis | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Iš viso |Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (XX 01 01) | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,488 |Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) | 0,128 | 0,128 | 0,128 | 0,128 | 0,512 |Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 1,000 |Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji tarnautojaiPrireikus pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą.1 * 12 2 000 = 122 000 per metusApskaičiuota – Pagal XX 01 02 str. finansuojami darbuotojaiPrireikus pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą.2 * 6 4 000 = 128 000 per metus8.2.6. Į orientacinę sumą neįskaičiuotos kitos administracinės išlaidos Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) |2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | IŠ VISO |XX 01 02 11 01 – Komandiruotės |XX 01 02 11 02 – Posėdžiai ir konferencijos |XX 01 02 11 03 – Komitetai[28] |XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos |XX 01 02 11 05 - Informacinės sistemos |2 Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) |3 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę) |Iš viso administracinių išlaidų, nepriskiriamų žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) |Apskaičiuota – Į orientacinę sumą neįskaičiuotos kitos administracinės išlaidos[1] Komisijos komunikatas „Visų pirma galvokime apie mažuosius“, Europos iniciatyva „ Small Business Act “, COM(2008)394, 2008 6 25.[2] COM(2009) 114, 2009 3 4.[3] Žiūrėkite: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=103&langId=en&eventsId=173&furtherEvents=yes.[4] COM (2009) 257, 2009 6 3.[5] COM (2009) 257, 2009 6 3.[6] P6_TA-PROV(2009)0166.[7] 2006/C 139/01.[8] 2004 m. kainomis – 100 mln. EUR.[9] 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1672/2006/EB, nustatantis Bendrijos užimtumo ir socialinio solidarumo programą – Progress (OL L 315, 2006 11 15, p. 1).[10] COM(2007) 708.[11] COM (2009) 257, 2009 6 3.[12] OL L 124, 2003 5 20, p. 36.[13] OL L 312, 1995 12 23, p. 1.[14] OL L 292, 1996 11 15, p. 2.[15] OL L 136, 1999 5 31, p. 1.[16] Išlaidos, neįtrauktos į atitinkamos xx antraštinės dalies xx 01 skyrių.[17] Išlaidos, įtrauktos į xx antraštinės dalies xx 01 04 straipsnį.[18] Išlaidos, įtrauktos į xx 01 skyrių, nepriskiriamos xx 01 04 arba xx 01 05 straipsniams.[19] ˇr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.[20] Jeigu būtina, t. y. jeigu priemonė trunka ilgiau kaip 6 metus, reikėtų pridėti papildomų skilčių.[21] Tai asmenys, negalintys pasinaudoti bankų paslaugomis, t. y. įprasta kreditų teikimo sistema, kaip antai jaunimas arba asmenys, atsidūrę nestabilioje finansinėje padėtyje (vienišos motinos, neįgalieji, migrantai, bedarbiai).[22] Jei nurodomas daugiau kaip vienas metodas, papildomą išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje.[23] Kaip apibūdinta 5.3 skirsnyje.[24] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[25] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[26] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą.[27] Prie atitinkamos (-ų) vykdomosios (-ųjų) įstaigos (-ų) reikėtų pateikti nuorodą į konkrečią finansinę teisės akto pažymą.[28] Nurodyti komiteto rūšį ir kuriai grupei jis priklauso.


				|

		52012PC0416

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB, siekiant paaiškinti nuostatas dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų pardavimo aukcionuose terminų /* COM/2012/0416 final - 2012/0202 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           ĮVADAS
Direktyva 2003/87/EB sukūrus ES
apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą, pirmą
kartą pasaulyje atsirado tokio masto anglies dioksido rinka ir susiformavo
bendra ES anglies dioksido kaina. Laikoma, kad ši rinka yra likvidi ir
pagrįsta gerai veikiančia infrastruktūra. Dalis šios
infrastruktūros yra susijusi su apyvartinių taršos leidimų
pardavimo aukcionuose aspektais – sritimi, kurios reguliavimas minėta
direktyva perduotas Komisijai, jai suteikiant įgyvendinimo įgaliojimus,
o konkrečiai – priimti reglamentą dėl apyvartinių taršos
leidimų pardavimo aukcionuose terminų, administravimo ir kitų
aspektų. Šiais įgaliojimais Komisija jau pasinaudojo, ir
minėtasis reglamentas jau ne kartą iš dalies keistas.
Tačiau vykstant diskusijoms apie tai, ar
reikia imtis pasiūlos ir paklausos neatitikimo šalinimo veiksmų ir
kokie galimi tų veiksmų variantai, tam tikri suinteresuotieji
subjektai ėmė abejoti dėl to, kaip Komisija iki šiol aiškino jai
suteiktų įgaliojimų mastą. Todėl reikėtų
nedelsiant aiškiau nustatyti su tuo susijusias direktyvos nuostatas, siekiant
panaikinti visas abejones dėl Komisijos įgaliojimų ir užtikrinti
teisinį aiškumą dėl priemonių, kurias Komisija gali priimti
ateityje remdamasi šiais įgaliojimais.
2.           REGULIAVIMO APLINKYBĖS
Vienas iš aspektų, susijusių su
perėjimu nuo 2-ojo etapo (2008–2012 m.) prie 3-iojo etapo (2013–2020)
ir iki šiol priimtų įgyvendinimo nuostatų, yra tas, kad
artimiausiu metu tikimasi labai didelio laikino apyvartinių taršos
leidimų ir tarptautinių kreditų pasiūlos padidėjimo.
Taip dar labiau sustiprinamas ir taip didelis nenumatytas su makroekonomikos
raida susijęs poveikis, dėl kurio labai sumažėjo
išmetamųjų teršalų kiekis; neprognozuojama, kad 2012 ir 2013 m.
jis žymiai padidėtų. Taigi padidėjusi grynoji pasiūla ir
sumažėjusi paklausa pereinant į 3-iąjį etapą daro vis
didesnį poveikį tinkamam Europos anglies dioksido rinkos veikimui.
Tokiomis išskirtinėmis aplinkybėmis
Komisija šiuo metu svarsto, ar nereikėtų dar kartą keisti
aukcionų tvarkaraščio, ir paprašys Klimato kaitos komiteto
ekspertų apsvarstyti Komisijos reglamento (ES) Nr. 1031/2010
būsimų pakeitimų projektą ir pateikti nuomonę apie
tai, kokių priemonių reikėtų imtis iki šių metų
pabaigos. Komisija taip pat ragina visus kitus suinteresuotuosius subjektus
pareikšti nuomonę dėl šio projekto ir yra pasiryžusi aktyviai
diskutuoti šiuo klausimu. Daugiau informacijos pateikiama Komisijos
tarnybų darbiniame dokumente „Informacija apie ES taršos leidimų
sistemą, apie aukcionuose parduodamą ir laisvai paskirstomą
šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos
leidimų kiekį ir apie poveikį leidimų pertekliui iki 2020 m.“.
Tuo tarpu teisėkūros procesas, kuriuo siekiama išaiškinti Komisijos
įgaliojimus priimant šį dokumentą, turėtų būti
vykdomas nedelsiant ir neatsižvelgiant į konsultacijų su Klimato
kaitos komitetu rezultatus.
Be to, Komisija patvirtina susitariant
dėl Energijos efektyvumo direktyvos prisiimtą savo
įsipareigojimą nedelsiant nagrinėti situaciją ir
siūlyti veiksmus, kad būtų galima imtis tolesnių
tinkamų struktūrinių priemonių, siekiant 3-ajame etape
sustiprinti apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą ir
padaryti ją veiksmingesnę.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ELEMENTAI
Siekiant teisinio aiškumo reikėtų
aiškiai nustatyti, kad siekdama užtikrinti tinkamą rinkos veikimą
Komisija gali pritaikyti aukcionų tvarkaraštį, nustatytą
Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1031/2010. Siūlomas dalinis pakeitimas
būtų toks ES ATLPS direktyvos atitinkamos nuostatos paaiškinimas.
2012/0202 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB,
siekiant paaiškinti nuostatas dėl šiltnamio efektą
sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų pardavimo
aukcionuose terminų
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
teisės akto pasiūlymą perdavus
nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[1],
atsižvelgdami į Regionų komiteto
nuomonę[2],

laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)       2003 m. spalio 13 d.
Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB, nustatančios šiltnamio
efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą
Bendrijoje ir iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 96/61/EB[3], 10 straipsnio 4 dalyje
konkrečiai nenustatyta, kaip per prekybos laikotarpį turėtų
būti paskirstytas apyvartinių taršos leidimų kiekis;
(2)       siekiant teisinio aiškumo ir
rinkos nuspėjamumo, reikėtų paaiškinti kad, siekdama užtikrinti
tinkamą rinkos veikimą, Komisija išskirtinėmis aplinkybėmis
gali pagal Direktyvos 2003/87/EB 10 straipsnio 4 dalį pritaikyti
aukcionų tvarkaraštį;
(3)       todėl Direktyva 2003/87/EB
turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista,
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Direktyvos 2003/87/EB 10 straipsnio 4 dalies
pirma pastraipa papildoma tokiu sakiniu:
„Prireikus Komisija, siekdama užtikrinti
tinkamą rinkos veikimą, pritaiko kiekvieno laikotarpio
tvarkaraštį.“
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas valstybėms
narėms.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
[1]               OL C , , p. .
[2]               OL C , , p. .
[3]               OL L 275, 2003 10 25, p. 32.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0509

Pasiūlymas Tarybos sprendimas iš dalies keičiantis Sprendimą 2008/839/TVR dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II)  /* KOM/2009/0509 galutinis - CNS 2009/0137 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 29.9.2009KOM(2009) 509 galutinis2009/0137 (CNS)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASiš dalies keičiantis Sprendimą 2008/839/TVR dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Pasiūlymo aplinkybės• Pasiūlymo pagrindas ir tikslaiKomisija padeda sudaryti sąlygas naudotis naujomis SIS II funkcijomis ir taip išlaikyti aukštą saugumo lygį teisingumo, laisvės ir saugumo erdvėje. Ji siekia, kad pasibaigus analizės ir trūkumų šalinimo laikotarpiui, kurio metu buvo išspręsta daug žinomų problemų bei ištaisyta nemažai klaidų ir buvo pasiūlyti arba įgyvendinti trūkumų šalinimo sprendimai, SIS II kūrimui būtų suteiktas naujas postūmis.Šio pasiūlymo ir Reglamento, skirto tam pačiam klausimui, pasiūlymo tikslas – užtikrinti, kad perėjimą iš Šengeno informacinės sistemos, kurios dabartinė forma yra SIS 1+, į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) reglamentuojantis Sprendimas 2008/839/TVR nenustotų galioti anksčiau, nei toks perėjimas taps techniškai įmanomas. Be to, šiuo pasiūlymu užtikrinamas teisinis lankstumas – kuriant SIS II būtų galima taikyti alternatyvų techninį veiksmų planą SIS 1+ RE, jeigu būtų prie jo pereita.Tuo pat metu, siekiant užtikrinti veiksmingą SIS II kūrimo ir perėjimo valdymą, steigiama Bendro projekto valdyba (toliau – BPV) – ekspertų grupė, atsakinga už geresnį visos SIS II programos ir visos susijusios veiklos valdymą ir koordinavimą, taip pat už centrinės sistemos bei nacionalinių sistemų kūrimo nuoseklumą. Šis pasiūlymas atitinka 2009 m. birželio 4–5 d. Tarybos išvadas, kuriose Komisija paraginta remiantis įgyta patirtimi ir rezultatais, susijusiais su 2009 m. vasario 26–27 d. Tarybos išvadose nustatytu SIS II programos visuotinio valdymo metodu, ir atsižvelgiant į teisinę sistemą, parengti patobulintą valdymo metodą, taikytiną SIS II projekto valdymo struktūrai.SIS II kūrimo proceso skaidrumas Europos Parlamentui užtikrinamas įgyvendinant prievolę teikti ataskaitas.• Bendrosios aplinkybėsŠengeno informacinė sistema (SIS), sukurta pagal 1990 m. birželio 19 d. Konvencijos dėl 1985 m. birželio 14 d. Šengeno susitarimo, sudaryto tarp Beniliukso ekonominės sąjungos valstybių, Vokietijos Federacinės Respublikos ir Prancūzijos Respublikos vyriausybių dėl laipsniško jų bendrų sienų kontrolės panaikinimo (Šengeno konvencija), įgyvendinimo IV antraštinės dalies nuostatas, ir jos plėtotė SIS 1+ yra pagrindinės Šengeno acquis , integruoto į Europos Sąjungos teisinę sistemą, nuostatų taikymo priemonės.2001 m. gruodžio 6 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2424/2001 ir Tarybos sprendimu 2001/886/TVR dėl antros kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo Komisijai pavesta sukurti antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II). SIS II pakeis SIS 1+. Kuriant SIS II atsižvelgiama į naujausius pokyčius informacinių technologijų srityje ir sudaromos sąlygos įdiegti papildomas funkcijas.SIS II sukūrimo, veikimo ir naudojimo nuostatos įtvirtintos 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1987/2006[1] dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo ir 2007 m. birželio 12 d. Tarybos sprendime 2007/533/TVR[2] dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo. Šiuose dokumentuose numatyta, kad jie bus taikomi SIS 1+ dalyvaujančioms valstybėms narėms tik nuo tos dienos, kurią turi nustatyti Taryba, vieningu jos narių, atstovaujančių SIS 1+ dalyvaujančių valstybių narių vyriausybėms, sprendimu. Jais tuomet bus pakeistos SIS 1+ reglamentuojančios Šengeno acquis nuostatos, visų pirma susijusios Šengeno konvencijos nuostatos.Kad tai būtų galima atlikti, SIS 1+ naudotojai turės pereiti į SIS II aplinką. Šiuo tikslu buvo sukurta teisinė perėjimo iš SIS 1+ į SIS II aplinką sistema. Kad vykdant perėjimą sistemos veikimo sutrikimų pavojus būtų mažesnis, SIS 1+ veiklai skirta laikinoji techninė architektūra veiks taip, kad pereinamuoju laikotarpiu SIS 1+ ir tam tikros techninės SIS II architektūros dalys galėtų veikti lygiagrečiai.Šiuo metu taikomų perėjimą reglamentuojančių teisės aktų galiojimo terminas, visų pirma jų galiojimo pabaigos data, kuri, kaip šiuo metu nustatyta, yra ne vėlesnė nei 2010 m. birželio 30 d., nebėra realus. Todėl šiuo pasiūlymu siekiama, kad Tarybos sprendimo 2008/839/TVR galiojimo terminas nepasibaigtų anksčiau nei įvyks perėjimas. BPV užduotis būtų būti subjektų ir suinteresuotųjų šalių, dalyvaujančių bendrame SIS II kūrimo procese, koordinavimo centru. Tai pirmiausia leistų Komisijai ir valstybėms narėms koordinuoti bendrą programą, užtikrinant atitinkamų įsipareigojimų ir veiksmų, susijusių su centrinės SIS II ir nacionaliniais SIS II projektais, įgyvendinimą.Šiuo pasiūlymu, pagal kurį atsakomybę ir toliau dalijasi Komisija, Prancūzija ir dalyvaujančios valstybės narės, kaip nustatyta iš dalies keistinuose teisės aktuose, bus racionalizuotas valdymo procesas.• Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos-  1990 m. birželio 19 d. Konvencija dėl 1985 m. birželio 14 d. Šengeno susitarimo, sudaryto tarp Beniliukso ekonominės sąjungos valstybių, Vokietijos Federacinės Respublikos ir Prancūzijos Respublikos vyriausybių dėl laipsniško jų bendrų sienų kontrolės panaikinimo įgyvendinimo[3] (Šengeno konvencija);-  2001 m. gruodžio 6 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2424/2001 dėl antros kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo[4] su pakeitimais, padarytais 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1988/2006[5];-  2001 m. gruodžio 6 d. Tarybos sprendimas 2001/886/TVR[6] dėl antros kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo su pakeitimais, padarytais 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos sprendimu 2006/1007/TVR[7];-  2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1987/2006 dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo;-  2007 m. birželio 12 d. Tarybos sprendimas Nr. 2007/533/TVR dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo;-  2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1986/2006 dėl valstybių narių tarnybų, atsakingų už transporto priemonių registracijos liudijimų išdavimą, prieigos prie Šengeno antrosios kartos informacinės sistemos (SIS II)[8];-  2007 m. kovo 16 d. Komisijos sprendimai 2007/170/EB ir 2007/171/EB, nustatantys Šengeno informacinės sistemos II tinklo reikalavimus[9];-  2008 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 189/2008 dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) bandymų[10];-  2008 m. vasario 18 d. Tarybos sprendimas 2008/173/EB dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) bandymų[11];-  2008 m. spalio 24 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1104/2008 dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II)[12];-  2008 m. spalio 24 d. Tarybos sprendimas 2008/839/TVR dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II)[13].• Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisInformacijos nėra.2. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas• Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisValstybių narių ekspertai aktyviai dalyvauja toliau kuriant SIS II, visų pirma dalyvaudami SIS–VIS komiteto veikloje. Be to, SIS II kūrimas aptartas Tarybos parengiamųjų organų posėdžiuose. 2009 m. birželio 4–5 d. Tarybos išvadose Komisija paprašyta kuo greičiau, bet ne vėliau kaip 2009 m. spalio mėn., pateikti atitinkamus pasiūlymus dėl teisės aktų siekiant iš dalies pakeisti nuostatas dėl perėjimo priemonių.• Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgtaŠiame pasiūlyme atsižvelgiama į išsamių diskusijų su valstybėmis narėmis, visų pirma vykusių 36 straipsnio komitete, rezultatus.• Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimasRengiant šį pasiūlymą išorinių tiriamųjų duomenų nenaudota.• Poveikio vertinimasŠio Tarybos sprendimo pasiūlymo, kuris neįtrauktas į Komisijos metinę teisėkūros ir darbo programą, poveikio vertinimo atlikti nereikia, nes juo tęsiamas techninis projektas nesukuriant aiškiai nustatomo ekonominio ir socialinio poveikio ir poveikio aplinkai.3. Teisiniai pasiūlymo aspektai• Siūlomų veiksmų santraukaŠio pasiūlymo tikslas – užtikrinti, kad Tarybos sprendimo 2008/839/TVR galiojimo terminas nepasibaigtų anksčiau nei įvyks perėjimas, taip pat užtikrinti teisinį lankstumą, kad diegiant SIS 1+ pagrįstas SIS II funkcijas būtų galima taikyti alternatyvų techninį veiksmų planą, jeigu būtų prie jo pereita, taip pat siekti kuo veiksmingesnio SIS II kūrimo ir perėjimo valdymo, visų pirma kalbant apie Komisijos ir valstybių narių projektų koordinavimą. Šiam tikslui pasiekti įsteigiama BPV – ekspertų grupė visuotiniu programos lygiu.• Teisinis pagrindasŠio sprendimo teisinis pagrindas yra Europos Sąjungos sutarties 30 straipsnio 1 dalies a ir b punktai, 31 straipsnio 1 dalies a ir b punktai ir 34 straipsnio 2 dalies c punktas, nes šis sprendimas susijęs su valstybių narių kompetentingų institucijų operatyviniu bendradarbiavimu užkardant, nustatant ir tiriant baudžiamąsias veikas, taip pat renkant, kaupiant, tvarkant ir analizuojant susijusią informaciją ir ja keičiantis. Be to, šiuo sprendimu palengvinamas ir paspartinamas valstybių narių kompetentingų ministerijų ir teisminių arba joms prilygstančių institucijų bendradarbiavimas, įskaitant, jei reikia, bendradarbiavimą per Eurojustą.• Subsidiarumo principasPasiūlyme vadovaujamasi subsidiarumo principu, pagal kurį pagrindinio pasiūlyto veiksmo tikslo, t. y. pereiti iš SIS 1+ į SIS II, valstybės narės atskirai negali pasiekti.• Proporcingumo principasŠiuo pasiūlymu neviršijama to, kas būtina šiam tikslui pasiekti. Jis atitinka proporcingumo principą, nes Komisijos veiksmai ir toliau apsiriboja centrine SIS II, koordinavimo veiksmais ir techninės priemonės (keitiklio), skirtos sėkmingai keistis SIS 1+ duomenimis tarp SIS 1+ ir SIS II, suteikimu. Be to, BPV jau buvo įsteigta kaip neoficiali konsultacijų struktūra, kuri veikė koordinavimo tikslais, atsižvelgiant į galiojančiuose teisės aktuose nustatytus reikalavimus. Komisijos ir valstybių narių veiksmus būtina koordinuoti, siekiant užtikrinti, kad visas SIS II projektas būtų sėkmingas.• Pasirinkta priemonėKaip suformuluota iš pradžių, Tarybos sprendimas yra vienintelė teisinė priemonė, kuria galima atidėti Tarybos sprendimo 2008/839/TVR galiojimo pabaigos datą. Kalbant apie kitus šio pasiūlymo aspektus, Tarybos sprendimas yra pati tinkamiausia priemonė siūlomam veiksmui, atsižvelgiant į tai, kad SIS II kūrimo ir perėjimo valdymui reikia taikyti vienodas taisykles ir procesus. Šiuo sprendimu įtvirtintos nuostatos yra tikslios ir besąlyginės.Pamatinis sprendimas nėra tinkama priemonė, nes pasiūlymu nesiekiama derinti valstybių narių įstatymų.Atsižvelgiant į tai, kad SIS II susijusi su dviem ramsčiais, siūlomą Tarybos sprendimą papildys EB sutarties 66 straipsniu grindžiamas Tarybos reglamentas.4. Poveikis biudžetuiTarybos reglamente (EB) Nr. 2424/2001 ir Tarybos sprendime 2001/886/TVR dėl antros kartos Šengeno informacinės sistemos sukūrimo nustatyta, kad su SIS II kūrimu susijusios išlaidos padengiamos iš bendrojo Europos Sąjungos biudžeto.Taip pat pagal 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1987/2006 5 straipsnį ir pagal 2007 m. birželio 12 d. Tarybos sprendimo Nr. 533/2007 5 straipsnį centrinės SIS II ir ryšių infrastruktūros sukūrimo, veikimo ir priežiūros išlaidos padengiamos iš bendrojo Europos Sąjungos biudžeto. Kiekvienos N.SIS II sukūrimo, veikimo ir priežiūros išlaidas padengia susijusi valstybė narė.Pagal Reglamento (EB) Nr. 1104/2008 ir Tarybos sprendimo 208/839/TVR 15 straipsnį, kaip suformuluota anksčiau, papildomos perėjimo, bandymų, priežiūros ir plėtojimo priemonės centriniu lygiu (centrinė SIS II ir ryšių infrastruktūra) taip pat dengiamos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto. Nacionalinių sistemų, įskaitant N.SIS II, bandymų, perėjimo, priežiūros ir plėtojimo išlaidas ir toliau dengia kiekviena susijusi valstybė narė.Pasiūlymu ši pagrindinė struktūra nekeičiama. Vis dėlto juo išplečiama esama teisinė bazė, kuri nustatyta Reglamentu (EB) Nr. 1104/2008 ir Tarybos sprendimu 2008/839/TVR, apimant laikotarpį, prasidėsiantį po 2010 m. birželio 30 d. ir truksiantį iki perėjimo dienos. Be to, su BPV, kuri įsteigiama šiuo pasiūlymu, posėdžiais susijusios išlaidos, įskaitant posėdžiuose dalyvaujančių narių ir ekspertų išlaidas, dengiamos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto. Asignavimai, kurių reikia dėl BPV posėdžių atsirandančioms išlaidoms padengti, bus skiriami iš šiuo metu 2010–2013 m. finansiniame programavime Šengeno informacinei sistemai (SIS II) numatytų biudžeto eilučių.Su veiksmais SIS 1+ lygiu, įskaitant valstybių narių (dalyvaujančių SIS 1+) vardu veikiančios Prancūzijos vykdomą papildomą veiklą, susijusios išlaidos ir toliau padengiamos atsižvelgiant į Šengeno konvencijos 119 straipsnį. Šiame straipsnyje nurodyta, kad SIS 1+ techninio aptarnavimo tarnybos sukūrimo ir naudojimo išlaidas, kaip nurodyta Konvencijos 92 straipsnio 3 dalyje, įskaitant išlaidas, susijusias su ryšio linijomis, jungiančiomis Šengeno informacinės sistemos nacionalines sekcijas ir techninio aptarnavimo tarnybą, valstybės narės padengia bendrai, o Šengeno informacinės sistemos nacionalinių sekcijų sukūrimo ir naudojimo išlaidas kiekviena valstybė narė padengia atskirai.Komisija parengė finansinę pažymą, kuri pridedama prie šio pasiūlymo.5. Papildoma informacija• Galiojančių teisės aktų pakeitimasPriėmus pasiūlymą reikės iš dalies pakeisti Tarybos sprendimą 2008/839/TVR.• Peržiūros, pakeitimo, laikino galiojimo sąlygaPasiūlyme įtvirtinta pakeista laikino galiojimo sąlyga. Naują galiojimo pabaigos datą nustatys Taryba, veikdama pagal Tarybos sprendimo 2007/533/TVR 71 straipsnio 2 dalį.• TvarkaraštisŠį Tarybos sprendimą reikia priimti ne vėliau kaip iki 2010 m. birželio mėn., kad būtų užtikrintas pasirengimo vykdyti numatytą veiklą tęstinumas ir jos įvykdymas laiku.2009/0137 (CNS)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASiš dalies keičiantis Sprendimą 2008/839/TVR dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II)EUROPOS SAJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 30 straipsnio 1 dalies a ir b punktus, 31 straipsnio 1 dalies a ir b punktus bei 34 straipsnio 2 dalies c punktą,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[14],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[15],kadangi:1.  Antrosios kartos Šengeno informacinė sistema (SIS II) sukurta 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1987/2006 dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo[16] ir 2007 m. birželio 12 d. Tarybos sprendimu 2007/533/TVR dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo[17].2.  Perėjimui iš SIS 1+ į SIS II taikytinos sąlygos, procedūros ir įsipareigojimai nustatyti 2008 m. spalio 24 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1104/2008 dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II)[18] ir 2008 m. spalio 24 d. Tarybos sprendime 2008/839/TVR dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II)[19]. Tačiau šie teisės aktai nustoja galioti ne vėliau kaip 2010 m. birželio 30 d.3.  Išankstinės su perėjimu susijusios sąlygos iki 2010 m. birželio 30 d. įgyvendintos nebus. Kad SIS II pradėtų veikti, kaip reikalaujama Reglamentu (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendimu 2007/533/TVR, Reglamentas (EB) Nr. 1104/2008 ir Sprendimas 2008/839/TVR turėtų būti taikomi iki perėjimo užbaigimo dienos.4.  Komisija ir valstybės narės, siekdamos užbaigti šį procesą, turėtų ir toliau glaudžiai bendradarbiauti visuose perėjimo etapuose. Turėtų būti suburta ekspertų grupė, kuri papildytų esamą organizacinę struktūrą.5.  Komisija turėtų ir toliau būti atsakinga už centrinę SIS II ir jos ryšių infrastruktūrą. Būtina prižiūrėti ir prireikus toliau plėtoti centrinę SIS II ir jos ryšių infrastruktūrą. Papildomas centrinės SIS II plėtojimas visais atvejais turėtų apimti klaidų taisymą. Komisija turėtų koordinuoti ir remti bendrą veiklą.6.  Reikėtų numatyti techninį nenumatytų atvejų planą, taikytiną diegiant SIS II funkcijas. Dėl to reikėtų atitinkamai pakeisti perėjimo architektūros techninių komponentų aprašą, kad plėtojant centrinę SIS II būtų galima taikyti kitą techninį sprendimą.7.  Valstybės narės ir toliau turėtų būti atsakingos už savo nacionalines sistemas (N.SIS II). Vis dar būtina prižiūrėti ir prireikus toliau plėtoti N.SIS II.8.  Prancūzija ir toliau turėtų būti atsakinga už C.SIS.9.  Kadangi siūlomo veiksmo tikslų, t. y. įrengti laikinąją perėjimo architektūrą ir perkelti duomenis iš SIS 1+ į SIS II, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl veiksmo masto bei poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi subsidiarumo principo, nustatyto Europos bendrijos steigimo sutarties 5 straipsnyje ir nurodyto Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje, Bendrija gali priimti priemones. Pagal proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti.10.  Jungtinė Karalystė taiko šį sprendimą pagal Protokolo dėl Šengeno acquis integravimo į Europos Sąjungos sistemą, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 5 straipsnį ir 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimo 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti taikant kai kurias Šengeno acquis nuostatas[20] 8 straipsnio 2 dalį.11.  Airija taiko šį sprendimą pagal Protokolo dėl Šengeno acquis integravimo į Europos Sąjungos sistemą, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 5 straipsnį ir 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimo 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas[21] 6 straipsnio 2 dalį.12.  Šis sprendimas neturi įtakos susitarimams, skirtiems Jungtinės Karalystės ir Airijos daliniam dalyvavimui Šengeno acquis , kaip nustatyta atitinkamai Tarybos sprendime 2000/365/EB ir Sprendime 2002/192/EB.13.  Kalbant apie Islandiją ir Norvegiją, šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės sudarytame susitarime dėl šių dviejų valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis[22] , kurios patenka į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimo 1999/437/EB[23] dėl tam tikrų šio susitarimo taikymo priemonių 1 straipsnio G punkte nurodytą sritį.14.  Kalbant apie Šveicariją, šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis[24] , patenkančios į Tarybos sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio G punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą siejant su Tarybos sprendimo 2008/149/TVR[25] dėl susitarimo sudarymo Europos Sąjungos vardu 3 straipsniu.15.  Kalbant apie Lichtenšteiną, šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės pasirašytame Protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis , kurios patenka į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio G punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą siejant su 2008 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimo 2008/262/EB dėl Susitarimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino tam tikrų to Protokolo nuostatų taikymo[26] 3 straipsniu,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:„1 straipsnisSprendimas 2008/839/TVR iš dalies keičiamas taip:1) 4 straipsnio įžanginis sakinys pakeičiamas taip:„Siekiant užtikrinti, kad būtų pereita iš SIS 1+ į SIS II, sudaromos sąlygos tiek, kiek tai būtina, naudotis šiais komponentais:“2) 10 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:„3. Tiek, kiek tai būtina, keitiklis keičia duomenis perduodant juos iš C.SIS į centrinę SIS II ir atvirkščiai, taip užtikrindamas, kad C.SIS ir centrinė SIS II veiktų sinchroniškai.“3) 11 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:„2. SIS 1+ dalyvaujančios valstybės narės, pasinaudodamos laikinąja perėjimo architektūra remiant Prancūzijai ir Komisijai, pereina iš N.SIS į N.SIS II.“4) Įterpiamas šis 17a straipsnis:„17a straipsnisBendro projekto valdyba1. Nepažeidžiant atitinkamų Komisijos, Prancūzijos ir SIS 1+ dalyvaujančių valstybių narių įsipareigojimų ir veiksmų, įsteigiama technikos ekspertų grupė, vadinama „Bendro projekto valdyba“ (toliau – BPV). BPV sudaro sąlygas koordinuoti centrinės SIS II ir nacionalinius SIS II projektus.2. BPV sudaro ne daugiau kaip 10 ekspertų. Valstybės narės, veikdamos Taryboje, paskiria ne daugiau kaip aštuonis ekspertus ir tiek pat pakaitinių narių. Atsakingo Komisijos generalinio direktorato generalinis direktorius paskiria du ekspertus ir du pakaitinius narius, kurie turi būti Komisijos pareigūnai. BPV posėdžiuose gali dalyvauti kiti suinteresuoti Komisijos pareigūnai.3. Siekdama įvykdyti šio straipsnio 1 dalyje nustatytus tikslus, BPV prireikus gali pakviesti jos posėdžiuose dalyvauti daugiau ekspertų.4. BPV posėdžiai vyksta Komisijos patalpose. Sekretoriato užduočių atlikimą užtikrina Komisija.5. BPV parengia savo įgaliojimus. Įgaliojimai įsigalioja po to, kai atsakingo Komisijos generalinio direktorato generalinis direktorius pareiškia palankią nuomonę.6. Nepažeidžiant 15 straipsnio 2 dalies, dėl BPV veiklos atsirandančios administracinės ir kelionių išlaidos padengiamos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto ir jų nereikia dengti iš kitų šaltinių. Ekspertų, kuriuos valstybės narės, veikdamos Taryboje, paskiria dalyvauti BPV, ir ekspertų, kurie pakviečiami pagal šio straipsnio 3 dalį, kelionės išlaidoms, susijusioms su darbu BPV, taikomos „Komisijos ekspertais pakviestų dirbti išorės asmenų išlaidų atlyginimo taisyklės.“5) 19 straipsnio paskutinis sakinys pakeičiamas taip:„Jis netenka galios dieną, kurią turi nustatyti Taryba, veikdama pagal Sprendimo 2007/533/TVR 71 straipsnio 2 dalį.“2 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasFINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA1. PASIŪLYMO PAVADINIMASŠi pažyma pridedama prie dviejų teisės aktų pasiūlymų:Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1104/2008 dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II)Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, iš dalies keičiančio Sprendimą 2008/839/TVR dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS 1+) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II)2. VEIKLA GRINDŽIAMO VALDYMO IR VEIKLA GRINDŽIAMO BIUDŽETO SUDARYMO SISTEMAAtitinkama (-os) politikos sritis (-ys) ir susijusi (-ios) veiklos rūšis (-ys):18 antraštinė dalis: Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė18 02 skyrius: Solidarumas – Išorės sienos, vizų politika ir laisvas asmenų judėjimas3. BIUDŽETO EILUTĖS3.1. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės bei administracinės pagalbos eilutės (buvusios BA eilutės)) su pavadinimais:18 02 04 01 – Šengeno informacinė sistema (SIS II)3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė:Šiais iš dalies keičiančiais teisės aktais pratęsiamas iš dalies keičiamuose teisės aktuose numatytas galiojimo pabaigos terminas, todėl bus atsižvelgiama tik į dėl pratęsto plėtojimo ir perėjimo etapo po 2010 m. birželio 30 d. atsiradusias išlaidas. Į išlaidas, atsiradusias iki 2010 m. birželio 30 d., neatsižvelgiama.Taip pat neatsižvelgiama į veiklos išlaidas, dengiamas remiantis kitu teisiniu pagrindu, visų pirma, pavyzdžiui, 2006 m. gruodžio 20 d. Reglamentu (EB) Nr. 1987/2006 ir Sprendimu 2007/533/TVR dėl SIS II sukūrimo, veikimo ir naudojimo.Su šiais iš dalies keičiančiais teisės aktais susiję įsipareigojimų asignavimai numatyti laikotarpiui nuo 2010 m. birželio 30 d. iki perėjimo dienos, t. y. iki teisės aktų, numatytų pakete, skirtame didelės apimties IT sistemoms finansuoti, galiojimo pabaigos datos.3.3. Biudžeto ypatybės ( prireikus įterpti eilučių ):Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija |18 02 04 01 | NPI | DIF[27] | NE | NE | NE | 3a |4. IŠTEKLIŲ APŽVALGA4.1. Finansiniai ištekliai4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinėmln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | Iš viso |Veiklos išlaidos[28] |Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1. | a | 6.566 | 6.284 | 0 | 12.850 |Mokėjimų asignavimai (MA) | b | 4.924 | 6.355 | 1.571 | 12.850 |Į orientacinę sumą įskaičiuotos administracinės išlaidos[29] |Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | 8.2.4. | c |ORIENTACINĖ SUMA, IŠ VISO |Įsipareigojimų asignavimai | a+c | 6.566 | 6.284 | 12.850 |Mokėjimų asignavimai | b+c | 4.924 | 6.355 | 1.571 | 12.850 |Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos[30] |Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5. | d | 2.593 | 3.890 | 6.483 |Į orientacinę sumą neįskaičiuotos prie žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų nepriskiriamos administracinės išlaidos (NDIF) | 8.2.6. | e | 0.177 | 0.241 | 0.418 |Iš viso orientacinių priemonės finansinių išlaidų |Iš VISO ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+c+d+e | 9.336 | 10.415 | 19.751 |Iš VISO MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b+c+d+e | 7.694 | 10.486 | 1.571 | 19.751 |Išsami informacija apie bendrąjį finansavimąJeigu numatoma, kad pasiūlymą bendrai finansuos kelios valstybės narės arba kitos įstaigos (nurodyti kokios), toliau pateiktoje lentelėje reikėtų nurodyti tokio bendrojo finansavimo dalies įvertinimą (jei numatoma, kad bendrai finansuos kelios skirtingos įstaigos, galima pridėti papildomų eilučių): Nėra duomenų-  Norvegijos ir Islandijos įnašai veiklos išlaidoms padengti atitinkamai yra 2,200081 % ir 0,113386 % (2007 m. skaičiai), grindžiami Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarimo dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis 12 straipsnio 1 dalies antra pastraipa (OL L 176, 1999 7 10, p. 36).-  Šveicarijos įnašas – 2,402999 % (2007 m. skaičiai), grindžiamas Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis 11 straipsnio 3 dalies antra pastraipa (OL L 53, 2008 2 27, p. 52).Kalbant apie Islandiją ir Norvegiją, šiuo pasiūlymu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl šių valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis A priede. Šio susitarimo 12 straipsnio 1 dalies paskutinėje pastraipoje numatyta: „Tais atvejais, kai veiklos išlaidos yra priskiriamos Europos bendrijos bendram biudžetui, Islandija ir Norvegija dalijasi šiomis išlaidomis, įmokėdamos į minėtą biudžetą metinę sumą, atitinkančią savo šalių bendrojo nacionalinio produkto procentinį dydį visų dalyvaujančių valstybių bendrojo nacionalinio produkto atžvilgiu“.Kalbant apie Šveicariją, šiuo pasiūlymu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos Susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis . Šio susitarimo 11 straipsnio 2 dalyje numatyta: „Šveicarija, atsižvelgiant į jos bendrą vidaus produktą palyginus su visų dalyvaujančių šalių bendru vidaus produktu, nuo 2002 biudžetinių metų į Europos Bendrijų bendrąjį biudžetą biudžetiniais metais įneša metinį įnašą, skirtą II Šengeno informacinės sistemos tobulinimui.“4.1.2. Suderinamumas su finansiniu programavimu( Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą. Asignavimai, kurių reikia dėl BPV susitikimų atsirandančioms išlaidoms padengti, bus skiriami iš šiuo metu 2010–2013 m. finansiniame programavime Šengeno informacinei sistemai (SIS II) numatytų asignavimų.( Atsižvelgiant į pasiūlymą, reikės pakeisti atitinkamos finansinės perspektyvos išlaidų kategorijos programavimą.( Įgyvendinant pasiūlymą gali tekti taikyti Tarpinstitucinio susitarimo nuostatas[31] (t. y. taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti finansinę perspektyvą).4.1.3. Finansinis poveikis pajamoms( Pasiūlymas neturi finansinio poveikio pajamoms.( Pasiūlymas pajamoms turi tokį finansinį poveikį:mln. eurų (dešimtųjų tikslumu)Prieš priemonę [n-1 metai] | Padėtis pradėjus taikyti priemonę |Iš viso žmogiškųjų išteklių | 50 | 50 |5. YPATYBĖS IR TIKSLAI5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiaiŠio pasiūlymo tikslas – pratęsti perėjimą reglamentuojančio teisinio pagrindo galiojimą iki tol, kol toks perėjimas taps techniškai įmanomas. Juo taip pat siekiama sukurti valdymo struktūrą, kuri atitiktų tarptautiniu mastu pripažintą geriausią valdymo praktiką. Be to, pasiūlymu užtikrinamas teisinis lankstumas, kad SIS II funkcijas būtų galima diegti taikant alternatyvų techninį veiksmų planą, pagrįstą SIS 1+, jeigu būtų pereita prie tokio veiksmų plano. Pasiūlymu nekeičiama nei pagrindinė įsipareigojimų struktūra, nei pagrindinė finansavimo struktūra.5.2. Papildoma nauda, sukurta dalyvaujant Bendrijai, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sąveikaŠengeno acquis integruotas į Europos Sąjungos institucinę struktūrą, be to, SIS II projektui įgyvendinti reikia ir Bendrijos, ir Europos Sąjungos įgaliojimų, todėl kuriant bendrą didelės apimties IT sistemą turi dalyvauti Bendrija.5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į valdymo pagal veiklos rūšis sistemąPagrindinis pasiūlymo tikslas – užtikrinti, kad SIS II pradėtų sėkmingai veikti. Tikimasi, kad šiuo pasiūlymu bus užtikrintas sklandus duomenų perkėlimas iš SIS 1+ į SIS II ir užbaigtas perėjimas į SIS II. Nustatytas rodiklis – visos dalyvaujančios valstybės narės turėtų sėkmingai perkelti savo duomenis ir sistemas.5.4. Įgyvendinimo metodai (orientaciniai)( Centralizuotasis valdymas( tiesioginis, vykdomas Komisijos( netiesioginis, perduodamas:( vykdomosioms įstaigoms( Bendrijų įsteigtoms įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 185 straipsnyje( nacionalinei (-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai (-oms) arba viešąsias paslaugas teikiančiai (-čioms) įstaigai (-oms)( Pasidalijamasis arba decentralizuotasis valdymas( kartu su valstybėmis narėmis( kartu su trečiosiomis šalimis( Bendras valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)Pastabos: nėra duomenų6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS6.1. Stebėsenos sistemaPažanga bus vertinama reguliariai, o pasiekimai bus lyginami su reikalaujamais standartais ir iš anksto nustatytais kriterijais. Tuo pirmiausia rūpinasi už kokybės užtikrinimą atsakingas rangovas.6.2. Vertinimas6.2.1. Ex-ante vertinimasPirmininkaujančios valstybės narės ir Komisijos Tarybai pateiktame tolesnio SIS II įgyvendinimo gairių vertinime ir lyginamojoje ataskaitoje nurodytas ex ante vertinimas. Remiantis šia informacija 2009 m. birželio 4–5 d. Tarybos išvadose pažymima, kad baigėsi SIS II trūkumų šalinimo ir analizės laikotarpis, kurio metu buvo išspręsta daug žinomų problemų bei ištaisyta nemažai klaidų ir buvo pasiūlyti arba įgyvendinti trūkumų šalinimo sprendimai. Taryba priėjo prie išvados, kad SIS II turėtų būti toliau plėtojama remiantis dabartiniu SIS II projektu ir kad SIS 1 + RE būtų įtraukta į nenumatytų atvejų planą.6.2.2. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex-post vertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis)Šiais pasiūlymais įsteigiama Bendro projekto valdyba, atsižvelgiant į su SIS II plėtojimo valdymu susijusią patirtį ir remiantis darbine struktūra, kuri sukurta iš dalies keičiamais teisės aktais.6.2.3. Būsimo vertinimo sąlygos ir dažnumasBūsimas vertinimas bus atliekamas kas šešis mėnesius, kaip numatyta 2009 m. birželio 4–5 d. Tarybos išvadose.7. Kovos su sukčiavimu priemonėsJeigu prireiktų sudaryti papildomas sutartis, būtų taikoma Komisijos sutarčių sudarymo procedūra, siekiant užtikrinti Bendrijos teisės aktų dėl viešųjų sutarčių laikymąsi.8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS8.1. Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal finansines išlaidasĮsipareigojimų asignavimai mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)(Nurodyti tikslų, priemonių ir rezultatų pavadinimus) | Rezultato rūšis | Vid. išlaidos | 2010 metai | 2011 metai | IŠ VISO |2010 metai | 2011 metai |Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai[32] (XX 01 01) | A*/AD | 24 | 24 |B*, C*/AST | 9 | 9 |Pagal XX 01 02 str. finansuojami darbuotojai[33] | 17 | 17 |Kiti darbuotojai[34], finansuojami pagal XX 01 04/05 str. |IŠ VISO | 50 | 50 |8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymas-  Programos koordinavimas-  Projekto valdymas-  Techninis valdymas-  Vertinimas ir ataskaitos-  Viešieji pirkimai, sutarčių ir finansų valdymas8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai( Šiuo metu programos valdymui skirti etatai, kuriuos reikia pakeisti arba pratęsti.( Etatai, pagal MPS (metinę politikos strategiją) ir (arba) PBP (preliminarų biudžeto projektą) iš anksto skirti n-tiesiems metams.( Etatai, kurių bus prašoma kitos MPS ir (arba) PBP procedūros metu.( Etatai, kurie bus perskirstyti naudojant valdymo tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas).( Etatai, reikalingi n-tiesiems metams, tačiau nenumatyti tų metų MPS ir (arba) PBP.8.2.4. Į orientacinę sumą įskaičiuotos kitos administracinės išlaidos (XX 01 04/05 – Administracinio valdymo išlaidos)Nėra duomenų8.2.5. Į orientacinę sumą neįskaičiuotos finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidosmln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)Žmogiškųjų išteklių rūšis | 2010 metai (proporcingai nuo liepos 1 d.) | 2011 metai (proporcingai iki numatomos perėjimo dienos) |Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (XX 01 01) | 2.013 | 3.020 |Pagal XX 01 02 str. finansuojami darbuotojai (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) | 0.580 | 0.870 |Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 2.593 | 3.890 |Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji tarnautojai |AD/AST – 122 000 eurų per metus * 33 asmenys = 3,393 mln. eurų |Apskaičiuota – Pagal XX 01 02 str. finansuojami darbuotojai |Pagal sutartis dirbantys darbuotojai (18 01 02 01 01 str.) – 64 000 eurų per metus * 9 asmenys = 0,576 mln. eurų |Nacionaliniai ekspertai (18 01 02 01 03 str.) – 73 000 eurų per metus * 8 asmenys = 0,584 mln. eurų |8.2.6. Į orientacinę sumą neįskaičiuotos kitos administracinės išlaidos mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) |2010 metai | 2011 metai | IŠ VISO |XX 01 02 11 01 – Komandiruotės | 0.082 | 0.099 | 0.181 |XX 01 02 11 02 – Posėdžiai ir konferencijos | 0.095 | 0.142 | 0.237 |2 Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) | 0.177 | 0.241 | 0.418 |3. Kitos administracinio pobūdžio išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę) |Iš viso administracinių išlaidų, išskyrus žmogiškųjų išteklių ir susijusias išlaidas (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0.177 | 0.241 | 0.418 |Komandiruotės apima 1 asmens vizitus į visas 27 dalyvaujančias valstybes kasmet ir dviejų asmenų kassavaitines keliones į Strasbūrą iki numatytos perėjimo dienos.Žmogiškųjų išteklių ir administraciniai poreikiai bus finansuojami iš lėšų, kurių administruojančiam generaliniam direktoratui gali būti skirta pagal metinių asignavimų tvarką, atsižvelgiant į biudžetui taikomus apribojimus.[1] OL L 381, 2006 12 28, p. 4.[2] OL L 205, 2007 8 7, p. 63.[3] OL L 239, 2000 9 22, p. 19, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2008 m. spalio 24 d. Tarybos sprendimu 2008/839/TVR (OL L 299, 2008 11 8, p. 43).[4] OL L 328, 2001 12 13, p. 4.[5] OL L 411, 2006 12 30, p. 1.[6] OL L 328, 2001 12 13, p. 1.[7] OL L 411, 2006 12 30, p. 78.[8] OL L 381, 2006 12 28, p. 1.[9] OL L 79, 2007 3 20, p. 20 ir OL L 79, 2007 3 20, p. 29.[10] OL L 57, 2008 3 1, p. 1.[11] OL L 57, 2008 3 1, p. 14.[12] OL L 299, 2008 11 8, p. 1.[13] OL L 299, 2008 11 8, p. 43.[14] OL C […], […], p. […].[15] OL C […], […], p. […].[16] OL L 381, 2006 12 28, p. 4.[17] OL L 205, 2007 8 7, p. 63.[18] OL L 299, 2008 11 8, p. 1.[19] OL L 299, 2008 11 8, p. 43.[20] OL L 131, 2000 6 1, p. 43.[21] OL L 64, 2002 3 7, p. 20.[22] OL L 176, 1999 7 10, p. 36.[23] OL L 176, 1999 7 10, p. 31.[24] OL L 53, 2008 2 27, p. 52.[25] OL L 53, 2008 2 27, p. 50.[26] OL L 83, 2008 3 26, p. 5.[27] Diferencijuotieji asignavimai.[28] Atitinkamos xx antraštinės dalies xx 01 skyriui nepriklausančios išlaidos.[29] Išlaidos pagal xx antraštinės dalies xx 01 04 straipsnį.[30] xx 01 04 arba xx 01 05 straipsniams nepriskiriamos išlaidos pagal xx 01 skyrių.[31] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.[32] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[33] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[34] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 08 14
            COM(2017) 425 final
            2017/0191(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi dėl vaisių ir daržovių kokybės standartų, kuriuos turi priimti Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos Žemės ūkio produktų kokybės standartų darbo grupė (JT EEK WP 7), pasiūlymų

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               Pagal Ženevos susitarimą dėl žemės ūkio produktų kokybės standartų
                  1
                Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT EEK) standartų nustatymo veiklą vykdo Žemės ūkio produktų kokybės standartų darbo grupė (WP 7).

               Priimdama JT EEK žemės ūkio produktų kokybės standartus WP 7 veikia vadovaudamasi savo įgaliojimais
                  2
                ir darbo procedūromis
                  3
               . Pasiūlymus dėl JT EEK vaisių ir daržovių kokybės standartų rengia atitinkamai Šviežių vaisių ir daržovių standartizavimo ir Sausų ir džiovintų produktų standartizavimo specializuoti skyriai. Tada pasiūlymus bendru sutarimu priima JT EEK WP 7 arba jie sugrąžinami, kad būtų apsvarstyti specializuotuose skyriuose. Šis procesas vyksta kasmet.

               Visi Jungtinių Tautų arba jos specializuotųjų agentūrų nariai gali dalyvauti JT EEK veikloje, susijusioje su žemės ūkio produktų kokybės standartais; šioje veikloje reguliariai dalyvauja Europos Sąjungos valstybės narės. Europos Sąjunga stebėtojo teisėmis dalyvauja JT EEK WP 7 ir jos Šviežių vaisių ir daržovių ir Sausų ir džiovintų produktų standartizavimo specializuotų skyrių veikloje.

               Sąjungos lygmeniu pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013
                  4
                75 straipsnio 1 dalį ir 76 straipsnio 1 dalį vaisių ir daržovių sektoriaus produktais, kurie yra skirti parduoti vartotojui švieži, gali būti prekiaujama tik tuo atveju, jeigu jie atitinka taikomus prekybos standartus, yra geros ir tinkamos prekinės kokybės ir yra nurodyta jų kilmės šalis.

               Pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 75 straipsnio 2 dalį Komisijai suteikiami įgaliojimai deleguotuoju aktu nustatyti vaisių ir daržovių sektoriui taikomus prekybos standartus. Specialieji tam tikrų vaisių ir daržovių produktų prekybos standartai nustatyti Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011
                  5
               . Šie specialieji prekybos standartai pagrįsti šiems produktams taikomais JT EEK kokybės standartais.

               Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 3 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad produktai, kuriems netaikomas specialusis ES prekybos standartas, laikomi atitinkančiais bendrąjį prekybos standartą, jei jie atitinka kurį nors taikomą JT EEK priimtą standartą. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 6 konstatuojamojoje dalyje numatyta, kad tam tikriems produktams nustatyti specialieji prekybos standartai turėtų atitikti nustatytuosius JT EEK standartus.

               JT EEK standartais apibrėžiami minimalūs kokybės lygiai, kurie suteikia bendrą pagrindą, kad būtų galima sudaryti palankesnes sąlygas sąžiningai prekybai, užkirsti kelią techninėms prekybos kliūtims ir didinti rinkų skaidrumą. Jais skatinama tvari prekyba kokybiškais žemės ūkio produktais, užtikrinama, kad prastos kokybės žemės ūkio produktai nepatektų į rinką, ir saugomi vartotojų interesai. Šie standartai padeda tarptautiniu mastu derinti vaisių ir daržovių standartus ir jais remiantis bus nustatyta sistema, kurią taikant bus užtikrinta sąžininga konkurencija vaisių ir daržovių prekybos srityje. JT EEK standartai yra parengti taip, kad atitiktų Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) sutarties dėl techninių prekybos kliūčių
                  6
                tikslus.

               JT EEK WP 7 priimamus pasiūlymus standartizavimo specializuotuose skyriuose iš anksto išsamiai apsvarsto vaisių ir daržovių sektoriaus mokslo ir technikos ekspertai bei ekspertai iš valstybių narių.

               Todėl jų priėmimui JT EEK WP 7 reikėtų pritarti, jeigu užtikrinama jų atitiktis Sąjungos teisei, visų pirma Reglamentui (ES) Nr. 1308/2013, ir jų suderinamumas su Sąjungos interesais ir žemės ūkio politikos tikslais. Be to, jei Komisijai kyla susirūpinimą keliančių klausimų, kurie nebuvo apsvarstyti standartizavimo specializuotuose skyriuose, arba gaunama naujos mokslinės arba techninės informacijos, reikėtų užtikrinti, kad tie susirūpinimą keliantys klausimai būtų tinkamai apsvarstyti prieš priimant sprendimą dėl pasiūlymo JT EEK WP 7. Be to, jei pasiūlymui paprieštarauja pakankamai valstybių narių, JT EEK WP 7 veikloje dalyvaujančios valstybės narės atideda sprendimo priėmimą ir užtikrina, kad pasiūlymas būtų sugrąžintas svarstyti standartizavimo specializuotuose skyriuose arba specialiose darbo grupėse, kur visų pirma būtų išspręsti tie susirūpinimą keliantys klausimai.

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

                  JT EEK standartais apibrėžiami minimalūs kokybės lygiai, kurie suteikia bendrą pagrindą, kad būtų galima sudaryti palankesnes sąlygas sąžiningai prekybai, užkirsti kelią techninėms prekybos kliūtims ir didinti rinkų skaidrumą. Jais skatinama tvari prekyba kokybiškais žemės ūkio produktais, užtikrinama, kad prastos kokybės žemės ūkio produktai nepatektų į rinką, ir saugomi vartotojų interesai. Šie standartai padeda tarptautiniu mastu derinti vaisių ir daržovių standartus ir jais remiantis bus nustatyta sistema, kurią taikant bus užtikrinta sąžininga konkurencija vaisių ir daržovių prekybos srityje. JT EEK standartai yra parengti taip, kad atitiktų Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) sutarties dėl techninių prekybos kliūčių tikslus.

                  Kaip paaiškinta pirmiau, JT EEK vaisių ir daržovių kokybės standartai turi įtakos Sąjungos teisei. Todėl pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 9 dalį reikėtų nustatyti Sąjungos poziciją. Tokią Sąjungos poziciją, laikantis apibrėžtų sąlygų ir procedūrų, siekiama nustatyti šiuo pasiūlymu.

                  JT EEK kokybės standartų peržiūra ir priėmimas yra nuolatinis procesas, leidžiantis užtikrinti, kad galiojantys standartai būtų atnaujinami ir atitiktų naujausią mokslinę ir techninę informaciją. Todėl, siekiant šio tikslo, reikia pradėti procesą, per kurį Sąjungos pozicija būtų nustatyta neribotam laikotarpiui. Kasmet, prieš JT EEK priimant ir (arba) peržiūrint kokybės standartus, turėtų vykti koordinaciniai pasitarimai.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Šis pasiūlymas suderinamas su Sąjungos teisine vaisių ir daržovių prekybos standartų sistema, nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 75 ir 76 straipsniuose ir Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 543/2011. Juo užtikrinama, kad Sąjungos pozicija dėl minėtųjų JT EEK kokybės standartų priėmimo būtų tinkamai nustatyta.

                •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Sąjungos pozicija tokiu pačiu būdu (visų pirma kaip pozicija dėl Tarptautinės vynuogių ir vyno organizacijos priimamų standartų) nustatoma keliose tarptautinėse organizacijose, kurios priima standartus, turinčius įtakos Sąjungos teise.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               SESV 43 straipsnis ir 218 straipsnio 9 dalis.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Netaikoma.

               •Proporcingumo principas

                  Netaikoma.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Šiai iniciatyvai negali būti taikoma jokia kita priemonė.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

                  Netaikoma.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Netaikoma.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Netaikoma.

               •Poveikio vertinimas

                  Netaikoma.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Netaikoma.

               •Pagrindinės teisės

                  Pagrindinėms teisėms šis pasiūlymas poveikio nedarys.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Pasiūlymas poveikio biudžetui neturi.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Europos Komisija dalyvaus kompetentingos Tarybos darbo grupės koordinavimo posėdžiuose; jie prireikus bus rengiami kasmet prieš JT EEK WP 7 posėdį.

               •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

                  Netaikoma.

               2017/0191 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi dėl vaisių ir daržovių kokybės standartų, kuriuos turi priimti Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos Žemės ūkio produktų kokybės standartų darbo grupė (JT EEK WP 7), pasiūlymų

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos Žemės ūkio produktų kokybės standartų darbo grupė (JT EEK WP 7) išnagrinėja ir priima pasiūlymus, kuriais nustatomi nauji JT EEK kokybės standartai arba pakeičiami esami JT EEK vaisių ir daržovių kokybės standartai. Pasiūlymus rengia JT EEK standartizavimo specializuoti skyriai. JT EEK WP 7 pasiūlymus bendru sutarimu priima dalyvaujantys nariai;

               (2)JT EEK vaisių ir daržovių kokybės standartai padeda tarptautiniu mastu derinti vaisių ir daržovių standartus ir jais remiantis nustatoma sistema, kurią taikant užtikrinama sąžininga konkurencija vaisių ir daržovių prekybos srityje;

               (3)JT EEK WP 7 ir standartizavimo specializuotų skyrių veikloje Sąjunga dalyvauja stebėtojo teisėmis. Valstybės narės yra JT EEK narės ir dalyvauja JT EEK WP 7 ir standartizavimo specializuotų skyrių veikloje. Valstybės narės, dalyvaujančios JT EEK WP 7 veikloje, turi teisę dalyvauti priimant sprendimus dėl JT EEK WP 7 žemės ūkio produktų kokybės standartų priėmimo;

               (4)pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013
                  7
                75 straipsnio 1 dalį ir 76 straipsnio 1 dalį vaisių ir daržovių sektoriaus produktais, kurie yra skirti parduoti vartotojui švieži, gali būti prekiaujama tik tuo atveju, jeigu jie atitinka taikomus prekybos standartus, yra geros ir tinkamos prekinės kokybės ir yra nurodyta jų kilmės šalis;

               (5)pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 75 straipsnio 2 dalį Komisijai suteikiami įgaliojimai deleguotuoju aktu nustatyti vaisių ir daržovių sektoriui taikomus prekybos standartus. Specialieji tam tikrų vaisių ir daržovių produktų prekybos standartai nustatyti Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011
                  8
               . Šie specialieji prekybos standartai pagrįsti šiems produktams taikomais JT EEK kokybės standartais;

               (6)pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 3 straipsnio 1 dalį vaisiai ir daržovės, kuriems netaikomas specialusis prekybos standartas, turi atitikti to įgyvendinimo reglamento I priedo A dalyje nustatytą bendrąjį prekybos standartą. Laikoma, kad produktai, kurie atitinka kurį nors taikomą JT EEK priimtą prekybos standartą, atitinka tą bendrąjį prekybos standartą;

               (7)kadangi JT EEK žemės ūkio produktų kokybės standartai vaisiams ir daržovėms turi įtakos Sąjungos teisei, dėl šių kokybės standartų reikia priimti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi JT EEK WP 7;

               (8)pasiūlymus dėl kokybės standartų, kuriuos parengė Šviežių vaisių ir daržovių standartizavimo ir Sausų ir džiovintų produktų standartizavimo specializuoti skyriai, išsamiai apsvarsto vaisių ir daržovių sektoriaus mokslo ir technikos ekspertai. Todėl šių pasiūlymų priėmimui valstybės narės turėtų pritarti Sąjungos vardu, jei jie atitinka Sąjungos interesus ir neprieštarauja ES teisei, visų pirma Reglamentui (ES) Nr. 1308/2013, ir jei buvo laikomasi tuo tikslu nustatytos procedūros;

               (9)jei Komisijai kyla susirūpinimą keliantis klausimas, kuris nebuvo apsvarstytas standartizavimo specializuotuose skyriuose, arba prieš JT EEK WP 7 posėdį ar per jį gaunama naujos mokslinės arba techninės informacijos, pasiūlymo priėmimą reikėtų atidėti ir jį sugrąžinti, kad jis būtų toliau apsvarstytas standartizavimo specializuotuose skyriuose, kol tie susirūpinimą keliantys klausimai arba nauja informacija nebus tinkamai apsvarstyti;

               (10)jei tiek valstybių narių, kiek pakanka, kad pagal Sutarties 238 straipsnio 3 dalies a punkto antrą pastraipą jos sudarytų sprendimą blokuojančią mažumą, pasiūlymui prieštarauja, valstybės narės, dalyvaujančios JT EEK WP 7 posėdyje, turėtų atidėti sprendimo priėmimą ir tęsti diskusijas specializuotuose posėdžiuose arba darbo grupėse;

               (11)siekiant užtikrinti reikiamą lankstumą per būsimas diskusijas ir JT EEK WP 7 posėdyje, valstybėms narėms, informavus Komisiją, turėtų būti leista pritarti pasiūlymų pakeitimams, jeigu jais nekeičiama pasiūlymų esmė,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Kai JT EEK WP 7 sušaukiama, kad nustatytų naujus JT EEK vaisių ir daržovių kokybės standartus arba pakeistų esamus JT EEK vaisių ir daržovių kokybės standartus, JT EEK WP 7 veikloje dalyvaujančios valstybės narės, veikdamos kartu Europos Sąjungos vardu, įgaliojamos pritarti Šviežių vaisių ir daržovių standartizavimo ir Sausų ir džiovintų produktų standartizavimo specializuotų skyrių parengtiems naujų JT EEK vaisių ir daržovių kokybės standartų arba esamų JT EEK vaisių ir daržovių kokybės standartų pakeitimų pasiūlymams pagal 2 straipsnyje nustatytą procedūrą ir jeigu tenkinamos šios sąlygos:

               (a)nauji vaisių ir daržovių kokybės standartai arba esamų vaisių ir daržovių kokybės standartų pakeitimai atitinka Sąjungos interesus ir padeda siekti tikslų, kurių Sąjunga siekia žemės ūkio politikoje, ir

               (b)nauji vaisių ir daržovių kokybės standartai arba esamų vaisių ir daržovių kokybės standartų pakeitimai neprieštarauja ES teisei, visų pirma Reglamentui (ES) Nr. 1308/2013, ir neturi poveikio Komisijos teisei deleguotuoju aktu priimti Sąjungos taisykles, ypač dėl to reglamento 75 straipsnyje nurodytų vaisių ir daržovių prekybos standartų.

               2 straipsnis

               1.
                     Siekiant nustatyti ES poziciją 1 straipsnyje nurodytais klausimais ir apibrėžti, kaip valstybės narės turi ją įgyvendinti, likus pakankamai laiko iki JT EEK WP 7 posėdžio, sušaukiamas kompetentingos Tarybos darbo grupės posėdis.

               2.
                     Nukrypstant nuo 1 straipsnio, jei Komisija 1 dalyje nurodytame kompetentingos Tarybos darbo grupės posėdyje praneša apie konkretų susirūpinimą keliantį klausimą, susijusį su Šviežių vaisių ir daržovių standartizavimo arba Sausų ir džiovintų produktų standartizavimo specializuoto skyriaus pasiūlymu, ir jei tas susirūpinimą keliantis klausimas nebuvo apsvarstytas viename iš standartizavimo specializuotų skyrių, dalyvaujančios valstybės narės prašo atidėti sprendimo dėl to pasiūlymo priėmimą JT EEK WP 7, kol standartizavimo specializuotas skyrius jo tinkamai neapsvarstys.

               3.
                     Nukrypstant nuo 1 straipsnio, jei tikėtina, kad pasiūlymui, kurį parengė Šviežių vaisių ir daržovių standartizavimo arba Sausų ir džiovintų produktų standartizavimo specializuotas skyrius, turės įtakos nauja mokslinė arba techninė informacija, kuri buvo gauta po 1 dalyje nurodyto posėdžio, tačiau dar prieš JT EEK WP 7 posėdį arba per jį, JT EEK WP 7 veikloje dalyvaujančios valstybės narės prašo atidėti sprendimo dėl to pasiūlymo priėmimą JT EEK WP 7, kol standartizavimo specializuoti skyriai to pasiūlymo neapsvarstys remdamiesi nauja moksline arba technine informacija.

               4.
                     Nukrypstant nuo 1 straipsnio, jei 1 dalyje nurodytame kompetentingos Tarybos darbo grupės posėdyje kelios valstybės narės, kurios pagal Sutarties 238 straipsnio 3 dalies a punkto antrą pastraipą sudaro sprendimą blokuojančią mažumą, prieštarauja pasiūlymui dėl naujų JT EEK vaisių ir daržovių kokybės standartų arba esamų JT EEK vaisių ir daržovių kokybės standartų pakeitimo, JT EEK WP 7 veikloje dalyvaujančios valstybės narės atideda sprendimo priėmimą ir tęsia diskusijas Šviežių vaisių ir daržovių standartizavimo arba Sausų ir džiovintų produktų standartizavimo specializuotame skyriuje arba šiuo tikslu suburtoje darbo grupėje.

               3 straipsnis

               JT EEK WP 7 veikloje dalyvaujančios valstybės narės, veikdamos kartu Europos Sąjungos vardu ir informavusios Komisiją, gali JT EEK WP 7 pritarti nedideliems pasiūlymų dėl vaisių ir daržovių kokybės standartų pakeitimams, kuriais nekeičiama tų pasiūlymų esmė.

               4 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/trade/agr/AboutUs/GenevaUnderstanding_E.pdf

                  .

                     (2)
                  JT EEK Žemės ūkio produktų kokybės standartų darbo grupės įgaliojimai

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/trade/agr/AboutUs/ToR_eng.doc

                  .

                     (3)
                  JT EEK Žemės ūkio produktų kokybės standartų darbo grupės darbo procedūros, kurias darbo grupė priėmė 2010 m. ir iš dalies pakeitė 2012 m.

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/trade/agr/AboutUs/WorkingProcedures_2012_e.doc

                  .

                     (4)
                  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (OL L 347, 2013 12 20, p. 671).

                     (5)
                  2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (OL L 157, 2011 6 15, p. 1).

                     (6)
                  Sutartis dėl techninių prekybos kliūčių

                     https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/17-tbt_e.htm

                     (7)
                  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (OL L 347, 2013 12 20, p. 671).

                     (8)
                  2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (OL L 157, 2011 6 15, p. 1).