Svarbus teisinis pranešimas

|

52005PC0197

Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl tam tikrų apribojimų, taikomų tam tikrų plieno gaminių importui iš Kazachstano Respublikos, administravimo  /* KOM/2005/0197 galutinis - ACC 2005/0096 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 19.5.2005KOM(2005) 197 galutinis2005/0096 (ACC).PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl tam tikrų apribojimų, taikomų tam tikrų plieno gaminių importui iš Kazachstano Respublikos, administravimo(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASBendrijos ir Kazachstano Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarime (PBS) numatyta, kad prekyba tam tikrais plieno gaminiais turi būti reglamentuojama šalių susitarimu.Buvo susiderėta dėl naujo susitarimo, kuris nustato tam tikrų plieno gaminių importo į Bendriją kiekybines normas ir kuris bus taikomas nuo jo įsigaliojimo dienos iki 2006 m. gruodžio 31 d. arba iki Kazachstano įstojimo į PPO, atsižvelgiant į tai, kuri data bus ankstesnė.Šiame Tarybos reglamento pasiūlyme numatyti būtini įgyvendinami teisės aktai.2005/0096 (ACC)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl tam tikrų apribojimų, taikomų tam tikrų plieno gaminių importui iš Kazachstano Respublikos, administravimoEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį ir ypač į jos 133 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:(1) Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas, nustatantis Europos Bendrijų bei jų valstybių narių, vienos susitarimo šalies, ir Kazachstano Respublikos, kitos susitarimo šalies, partnerystę[1] (toliau „PBS“), įsigaliojo 1999 m. liepos 1 d.(2) PBS 17 straipsnio 1 dalis numato, kad prekybą tam tikrais plieno gaminiais reglamentuoja to susitarimo III antraštinė dalis, išskyrus jos 11 straipsnį, ir susitarimo dėl kiekybinių priemonių nuostatos.(3) [Data] Europos bendrija ir Kazachstano Respublika sudarė susitarimą dėl prekybos tam tikrais plieno gaminiais[2] (toliau – susitarimas).(4) Būtina numatyti šio susitarimo administravimo Bendrijoje priemones, atsižvelgiant į patirtį, įgytą taikant ankstesnius susitarimus dėl panašaus režimo.(5) Tikslinga minėtus gaminius klasifikuoti remiantis Kombinuotąja nomenklatūra (KN), nustatyta 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo[3].(6) Būtina užtikrinti, kad būtų tikrinama atitinkamų gaminių kilmė ir kad šiuo tikslu būtų nustatyti tinkami administracinio bendradarbiavimo metodai.(7) Kad šis susitarimas būtų veiksmingai taikomas, būtina įvesti reikalavimą pateikti Bendrijos importo leidimą, kai tie gaminiai išleidžiami į laisvą apyvartą Bendrijoje, taip pat nustatyti tokių Bendrijos importo leidimų išdavimo administravimo sistemą.(8) Gaminiai, laikomi laisvojoje zonoje arba importuojami įforminant jiems muitinio sandėliavimo, laikinojo įvežimo arba laikinojo įvežimo perdirbti procedūrą (sąlyginio neapmokestinimo sistema), neturėtų būti atimami iš atitinkamiems gaminiams nustatytų normų.(9) Siekiant užtikrinti, kad šios kiekybinės normos nebūtų viršijamos, būtina nustatyti valdymo procedūrą, pagal kurią valstybių narių kompetentingos institucijos išduos importo leidimus tik gavusios išankstinį Komisijos patvirtinimą, kad atitinkami kiekiai neviršys pagal tas kiekybines normas nustatytų kiekių.(10) Susitarimu numatoma Kazachstano Respublikos ir Bendrijos bendradarbiavimo sistema, kuria siekiama užkirsti kelią pažeidimams, kurie daromi perkraunant prekes į kitą transporto priemonę, pakeičiant jų maršrutą arba kitokiomis priemonėmis. Reikėtų nustatyti konsultacijų procedūrą, pagal kurią su atitinkama šalimi galima susitarti dėl atitinkamo konkrečios kiekybinės normos koregavimo, jeigu tampa aišku, kad susitarimas buvo apeitas. Kazachstano Respublika sutiko imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad bet kokius koregavimus būtų galima taikyti nedelsiant. Jeigu per nustatytą terminą susitarimas nepasiekiamas, Bendrija turėtų turėti galimybę, kai yra pakankamai nuostatų apėjimo įrodymų, atlikti atitinkamą koregavimą.(11) Nuo 2005 m. sausio 1 d. gaminių, kuriems taikomas šis reglamentas, importui į Bendriją taikomas reikalavimas pateikti licenciją pagal 2004 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2265/2004 dėl Europos bendrijos ir Kazachstano Respublikos prekybos tam tikrais plieno gaminiais[4]. Susitarime numatyta, kad importuojami kiekiai turi būti atimti iš minėtame reglamente 2005 metams nustatytų normų.(12) Todėl, siekiant aiškumo, Reglamentą (EB) Nr. 2265/2004 reikia pakeisti šiuo reglamentu,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:I skyriusBendrosios nuostatos1 straipsnis1. Šis reglamentas taikomas I priede išvardytų Kazachstano Respublikos kilmės plieno gaminių importui į Bendriją.2. Plieno gaminiai skirstomi į gaminių grupes, kaip nurodyta I priede.3. 1 dalyje nurodytų produktų kilmė nustatoma remiantis Bendrijoje galiojančiomis taisyklėmis.4. 1 dalyje minimų gaminių kilmės patikrinimo tvarka nustatyta II ir III skyriuose.2 straipsnis1. 1. I priede išvardytų Kazachstano Respublikos kilmės gaminių importui į Bendriją taikomos V priede nustatytos metinės kiekybinės normos. I priede išvardyti Kazachstano Respublikos kilmės gaminiai į laisvą apyvartą Bendrijoje išleidžiami tik pateikus II priede nurodytą kilmės pažymėjimą ir valstybių narių valdžios institucijų pagal 4 straipsnio nuostatas išduotą importo leidimą.Leidžiamų importuoti gaminių kiekis atimamas iš kiekybinių normų, nustatytų tiems metams, kuriais gaminiai išsiunčiami iš šalies eksportuotojos.2. Siekdamos užtikrinti, kad kiekiai, kuriems išduoti importo leidimai, bet kuriuo metu neviršytų kiekvienai gaminių grupei nustatytų bendrų kiekybinių normų, valstybių narių kompetentingos institucijos išduoda importo leidimus tik gavusios Komisijos patvirtinimą, kad dar yra nepanaudotų kiekių, neviršijančių konkrečiai plieno gaminių grupei pagal šalį tiekėją nustatytų kiekybinių normų, dėl kurių importuotojas arba importuotojai pateikė paraiškas minėtoms institucijoms. Šio reglamento tikslais valstybių narių kompetentingos institucijos yra išvardytos IV priede.3. Nuo 2005 m. sausio 1 d. importuojamų gaminių, kuriems reikalinga licencija pagal Reglamentą (EB) 2265/2004, kiekiai atimami iš atitinkamų 2005 m. normų, nustatytų V priede.4. Šio reglamento taikymo tikslais nuo jo taikymo dienos laikoma, kad gaminiai išsiunčiami tą dieną, kurią jie pakraunami į eksportuojančią transporto priemonę.3 straipsnis1. V priede nurodytos kiekybinės normos netaikomos gaminiams, įvežtiems į laisvąją zoną ar padėtiems į laisvąjį sandėlį arba importuotiems pagal tvarką, reglamentuojančią muitinės sandėlius, laikiną importą ar laikiną įvežimą perdirbti (sąlyginio neapmokestinimo sistema).2. Jeigu 1 dalyje nurodyti gaminiai vėliau išleidžiami į laisvą apyvartą nepakeitus jų pavidalo arba juos apdorojus ar perdirbus, taikoma 2 straipsnio 2 dalis, o taip išleistų gaminių kiekis atimamas iš atitinkamos V priede nustatytos kiekybinės normos.4 straipsnis1. 2 straipsnio 2 dalies taikymo tikslais valstybių narių kompetentingos institucijos prieš išduodamos importo leidimus praneša Komisijai apie jų gautuose importo leidimų prašymuose, pateiktuose kartu su eksporto licencijų originalais, nurodytus kiekius. Atsakydama, Komisija chronologine tvarka, kuria buvo gauti valstybių narių pranešimai, patvirtina, kad prašomas(-i) importuoti kiekis(-iai) dar neišnaudotas(-i).2. Prašymai, apie kuriuos pranešama Komisijai, galioja, jeigu kiekviename jų yra aiškiai nurodyta šalis eksportuotoja, atitinkama gaminių grupė, numatomi importuoti kiekiai, eksporto licencijos numeris, kvotos metai ir valstybė narė, kurioje gaminius ketinama išleisti į laisvą apyvartą.3. Visada, jei įmanoma, Komisija valstybių narių institucijoms patvirtina visą kiekį, nurodytą prašymuose, apie kuriuos pranešta, kiekvienai gaminių grupei. Be to, jei praneštuose prašymuose nurodyti kiekiai viršija normas, Komisija nedelsdama susisiekia su Kazachstano Respublikos kompetentingomis institucijomis, kad išsiaiškintų padėtį ir rastų greitą sprendimą.4. Gavusios informaciją, valstybių narių kompetentingos institucijos nedelsdamos praneša Komisijai apie visus kiekius, kurie buvo nepanaudoti per importo leidimo galiojimo laikotarpį. Nepanaudoti kiekiai iš karto perkeliami į bendras likusias Bendrijos kiekybines normas kiekvienai produktų grupei.5. 1–4 dalyse nurodyti pranešimai perduodami elektroniniu būdu per šiuo tikslu sukurtą integruotą tinklą, išskyrus atvejus, kai dėl svarbių techninių priežasčių reikia laikinai naudotis kitomis ryšių priemonėmis.6. Importo leidimai arba lygiaverčiai dokumentai išduodami remiantis II skyriumi.7. Valstybių narių kompetentingos institucijos praneša Komisijai apie bet kokį jau išduotų importo leidimų arba lygiaverčių dokumentų anuliavimą tuo atveju, kai Kazachstano Respublikos kompetentingos institucijos panaikina arba anuliuoja atitinkamas eksporto licencijas. Tačiau, jeigu Kazachstano Respublikos kompetentingos institucijos Komisijai arba valstybių narių kompetentingoms institucijoms praneša apie eksporto licencijos panaikinimą arba anuliavimą po atitinkamų gaminių importo į Bendriją, joje nurodyti kiekiai atimami iš kiekybinės normos, nustatytos tiems metams, kuriais gaminiai buvo išsiųsti.5 straipsnisSusitarimo 3 straipsnio 3 ir 4 dalių taikymo tikslais Komisija įgaliojama atlikti būtinus koregavimus.6 straipsnis1. Jeigu po tyrimų, atliktų laikantis III skyriuje nustatytos tvarkos, Komisija pažymi, kad jos turima informacija įrodo, jog I priede išvardyti Kazachstano Respublikos kilmės gaminiai buvo perkrauti į kitą transporto priemonę, pakeistas jų maršrutas arba jie buvo importuoti į Bendriją apeinant 2 straipsnyje nurodytas kiekybines normas, ir kad reikia atlikti būtinus koregavimus, ji prašo pradėti konsultacijas, kad būtų pasiektas susitarimas dėl lygiaverčio atitinkamų kiekybinių normų koregavimo.2. Kai yra pakankamai nuostatų apėjimo įrodymų, Komisija, kol laukiama 1 dalyje nurodytų konsultacijų rezultato, gali paprašyti, kad Kazachstano Respublika imtųsi būtinų atsargumo priemonių siekdama užtikrinti, jog po minėtų konsultacijų sutartas kiekybinių normų koregavimas galėtų būti atliktas tiems metams, kuriais buvo pateiktas prašymas surengti konsultacijas, arba kitiems metams, jeigu einamųjų metų kiekybinės normos yra išnaudotos.3. Jei Bendrija ir Kazachstano Respublika neranda tinkamo sprendimo ir jei Komisija pažymi, kad yra pakankamai nuostatų apėjimo įrodymų, ji iš kiekybinės normos atima lygiavertį Kazachstano Respublikos kilmės gaminių kiekį.7 straipsnisŠis reglamentas jokiu būdu nėra pagrindas nukrypti nuo Susitarimo nuostatų, ir visais atvejais, kai kyla nesutarimų, vadovaujamasi Susitarimu.II skyriusKiekybinių normų valdymui taikoma tvarka1 skirsnisKLASIFIKAVIMAS8 straipsnisGaminių, kuriems taikomas šis reglamentas, klasifikacija grindžiama Reglamentu (EEB) Nr. 2658/87 nustatyta Kombinuotąja nomenklatūra (KN).9 straipsnisKomisijos arba valstybės narės iniciatyva Muitinės kodekso komiteto, įsteigto Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2658/87, tarifų ir statistinės nomenklatūros poskyris, remdamasis minėto reglamento nuostatomis, skubiai nagrinėja visus gaminių, kuriems taikomas šis reglamentas, klasifikacijos pagal Kombinuotąją nomenklatūrą klausimus, kad juos būtų galima priskirti atitinkamoms gaminių grupėms.10 straipsnisKomisija informuoja Kazachstano Respubliką apie visus Kombinuotosios nomenklatūros (KN) ir TARIC kodų pakeitimus, susijusius su gaminiais, kuriems taikomas šis reglamentas, likus ne mažiau kaip vienam mėnesiui iki tų pakeitimų įsigaliojimo Bendrijoje.11 straipsnisKomisija informuoja Kazachstano Respublikos kompetentingas institucijas apie visus sprendimus, priimtus remiantis Bendrijoje galiojančia tvarka, dėl gaminių, kuriems taikomas šis reglamentas, klasifikacijos ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo jų priėmimo. Tokia informacija apima:a) atitinkamų gaminių aprašymą,b) atitinkama gaminių grupė, Kombinuotosios nomenklatūros kodas (KN kodas) ir TARIC kodas;c) priežastis, dėl kurių buvo priimtas sprendimas.12 straipsnis1. Jeigu dėl sprendimo pakeisti klasifikaciją, priimto remiantis Bendrijoje galiojančia tvarka, pasikeičia klasifikacijos praktika arba gaminio, kuriam taikomas šis reglamentas, gaminių grupė, po Komisijos paskelbimo apie tą sprendimą dienos valstybių narių kompetentingos institucijos praneša apie jį prieš 30 dienų iki jo įsigaliojimo.2. Gaminiams, išsiųstiems prieš pradedant taikyti minėtą sprendimą, ir toliau taikoma ankstesnė klasifikavimo tvarka, jeigu šios prekės pateikiamos importuoti per 60 dienų nuo tos dienos.13 straipsnisJeigu 12 straipsnyje nurodytas sprendimas pakeisti klasifikaciją, priimtas remiantis Bendrijoje galiojančia tvarka, yra susijęs su gaminių grupe, kuriai taikoma kiekybinė norma, Komisija, jei reikia, nedelsdama pradeda konsultacijas pagal 9 straipsnį, kad būtų pasiektas susitarimas dėl būtino atitinkamų kiekybinių normų, numatytų V priede, koregavimo.14 straipsnis1. Nepažeidžiant jokių kitų nuostatų šioje srityje, jeigu gaminių, kuriems taikomas šis reglamentas, importui būtinuose dokumentuose nurodyta klasifikacija skiriasi nuo valstybės narės, į kurią juos ketinama importuoti, kompetentingų institucijų nustatytos klasifikacijos, minėtoms prekėms laikinai taikoma importo tvarka, kuri pagal šio reglamento nuostatas yra joms taikoma remiantis pirmiau minėtų institucijų nustatyta klasifikacija.2. Valstybių narių kompetentingos institucijos Komisijai praneša apie 1 dalyje nurodytus atvejus, visų pirma nurodydamos:a) atitinkamų gaminių kiekius;b) importo dokumentuose nurodytą gaminių grupę ir kompetentingų institucijų nustatytą grupę;c) eksporto licencijos numerį ir nurodytą kategoriją.3. Po klasifikacijos pakeitimo valstybių narių kompetentingos institucijos neišduoda naujų importo leidimų plieno gaminiams, kuriems taikomos V priede nustatytos Bendrijos kiekybinės normos, kol 4 straipsnyje nustatyta tvarka iš Komisijos negauna patvirtinimo, kad yra laisvų importuoti kiekių.4. Atitinkamoms šalims eksportuotojoms Komisija praneša apie šiame straipsnyje nurodytus atvejus.15 straipsnis14 straipsnyje nurodytais atvejais, taip pat tuomet, kai Kazachstano Respublikos kompetentingos institucijos iškelia panašaus pobūdžio klausimus, Komisija, prireikus, pradeda konsultacijas su Kazachstano Respublika, kad būtų pasiektas susitarimas dėl klasifikacijos, kuri būtų galutinai taikoma skirtingai klasifikuojamiems gaminiams.16 straipsnisKomisija, suderinusi su importuojančios valstybės narės ar valstybių narių ir Kazachstano Respublikos kompetentingomis institucijomis, 15 straipsnyje nurodytais atvejais gali nustatyti klasifikaciją, kuri būtų galutinai taikoma skirtingai klasifikuojamiems gaminiams.17 straipsnisKai problemos, susijusios su 14 straipsnyje nurodytu skirtingu gaminių klasifikavimu, negalima išspręsti remiantis 15 straipsniu, Komisija, remdamasi Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 10 straipsnio nuostatomis, patvirtina priemonę, nustatančią tų prekių klasifikaciją pagal Kombinuotąją nomenklatūrą.2 skirsnisDVIGUBOS PATIKROS SISTEMA, SKIRTA KIEKYBINIŲ NORMŲ ADMINISTRAVIMUI18 straipsnis1. Kazachstano Respublikos kompetentingos institucijos išduoda eksporto licencijas visoms plieno gaminių, kuriems taikomos V priede nustatytos kiekybinės normos, siuntoms neviršydamos minėtų normų.2. Norėdamas gauti 21 straipsnyje nurodytą importo leidimą, importuotojas pateikia eksporto licencijos originalą.19 straipsnis1. Kiekybinių normų eksporto licencija atitinka II priede pateiktą pavyzdį ir patvirtina, inter alia , kad atitinkamų prekių kiekis buvo atimtas iš atitinkamai gaminių grupei nustatytos kiekybinės normos.2. Kiekviena eksporto licencija išduodama tik vienai iš I priede išvardytų gaminių grupių.20 straipsnisEksportuojami kiekiai atimami iš kiekybinių normų, nustatytų tiems metams, kuriais į eksporto licenciją įtraukti gaminiai buvo išsiųsti, kaip apibrėžta 2 straipsnio 4 dalyje.21 straipsnis1. Tuo atveju, kai Komisija pagal 4 straipsnį patvirtina, kad prašomas skirti kiekis neviršys atitinkamos kiekybinės normos, valstybių narių kompetentingos institucijos išduoda importo leidimą ne vėliau kaip per dešimt darbo dienų nuo tada, kai importuotojas pateikia atitinkamos eksporto licencijos originalą. Eksporto licencijos originalas turi būti pateiktas ne vėliau kaip kovo 31 d. tų metų, kurie eina po metų, kuriais buvo išsiųstos prekės, kurioms išduota licencija. Importo leidimus išduoda bet kurios valstybės narės kompetentingos institucijos, neatsižvelgiant į tai, kuri valstybė narė yra nurodyta eksporto licencijoje, jeigu Komisija 4 straipsnyje nustatyta tvarka patvirtino, kad prašomi kiekiai neviršys atitinkamos kiekybinės normos.2. Importo leidimai galioja keturis mėnesius nuo jų išdavimo dienos. Jeigu importuotojas pateikia tinkamai motyvuotą prašymą, valstybės narės kompetentingos institucijos gali pratęsti galiojimo laiką, bet ne ilgiau kaip dar keturiems mėnesiams.3. Importo leidimai parengiami pagal III priede pateiktą pavyzdį ir galioja visoje Bendrijos muitų teritorijoje.4. Norėdamas gauti importo leidimą, importuotojas savo deklaracijoje arba prašyme nurodo:a) visą eksportuotojo vardą ir pavardę (pavadinimą) ir adresą;b) visą importuotojo vardą ir pavardę (pavadinimą) ir adresą;c) tikslų prekių aprašymą ir jų TARIC kodą(-us);d) prekių kilmės šalį;e) išsiuntimo šalį;f) atitinkamą gaminių grupę ir atitinkamų gaminių kiekį;g) neto masę pagal KN poziciją;h) gaminių CIF vertę prie Bendrijos sienos pagal KN poziciją;i) jei reikia, apmokėjimo ir pristatymo datas ir važtaraščio bei pirkimo sutarties kopiją;j) eksporto licencijos datą ir numerį;k) visus vidaus kodus, naudojamus administravimo tikslais;l) datą ir importuotojo parašą.5. Importuotojai neprivalo vienoje siuntoje importuoti visą importo leidime nurodytą kiekį.6. Importo leidimas gali būti išduotas elektroninėmis priemonėmis, jeigu atitinkamos muitinės įstaigos gali tą dokumentą gauti kompiuteriniu tinklu.22 straipsnisValstybių narių institucijų išduotų importo leidimų galiojimas priklauso nuo eksporto licencijų galiojimo ir nuo kiekių, nurodytų Kazachstano Respublikos kompetentingų institucijų išduotose eksporto licencijose, kurių pagrindu buvo išduoti importo leidimai.23 straipsnisNepažeidžiant kitų galiojančių taisyklių nustatytų sąlygų, importo leidimus ar lygiaverčius dokumentus valstybių narių kompetentingos institucijos išduoda pagal 2 straipsnio 2 dalį nediskriminuodamos nė vieno Bendrijos importuotojo dėl jo įsisteigimo Bendrijoje vietos.24 straipsnis1. Jeigu Komisija nustato, kad bendri kiekiai, nurodyti Kazachstano Respublikai tam tikrai gaminių grupei išduotose eksporto licencijose, kuriais nors metais viršija tai gaminių grupei nustatytą kiekybinę normą, apie tai nedelsiant pranešama valstybių narių kompetentingoms institucijoms, kad būtų sustabdytas tolesnis importo leidimų išdavimas. Šiuo atveju Komisija nedelsdama pradeda konsultacijas.2. Valstybių narių kompetentingos institucijos atsisako išduoti importo leidimus tiems Kazachstano Respublikos kilmės gaminiams, kuriems pagal šio skyriaus nuostatas nebuvo išduotos eksporto licencijos.3 skirsnisBENDROSIOS NUOSTATOS25 straipsnis1. Gali būti ne vienas, o daugiau 18 straipsnyje nurodytų eksporto licencijų ir 2 straipsnyje nurodytų kilmės pažymėjimų egzempliorių, bet turi būti aiškiai nurodyta, kad tai kopijos. Šių dokumentų originalai ir kopijos surašomos anglų kalba.2. Jeigu 1 dalyje nurodyti dokumentai pildomi ranka, rašyti reikia rašalu spausdintinėmis raidėmis.3. Eksporto licencijų ar joms prilygstančių dokumentų bei kilmės pažymėjimų matmenys 210 × 297 mm. Jiems naudojamas baltas rašomasis popierius, kurio sudėtyje nėra mechaninių priemaišų ir kuris sveria ne mažiau kaip 25 g/m2. Abiejų lapo pusių fone turi būti atspausdintas apsauginis tinklelis, leidžiantis aiškiai pastebėti bet kokią klastotę, atliktą mechaninėmis ar cheminėmis priemonėmis.4. Valstybių narių kompetentingos institucijos tik originalą priima kaip dokumentą, tinkamą importui pagal šio reglamento nuostatas.5. Eksporto licencija ar lygiavertis dokumentas ir kilmės pažymėjimas pažymimas atspausdintu arba neatspausdintu standartiniu serijos numeriu, pagal kurį dokumentas gali būti atpažintas.6. Šį numerį sudaro šios sudedamosios dalys:-  dvi raidės, kuriomis žymima eksportuojanti šalis, kaip nurodyta toliau:KZ = Kazachstano Respublika-  dvi raidės, kuriomis žymima numatytos paskirties valstybė narė, kaip nurodyta toliau:BE = BelgijaCZ = ČekijaDK = DanijaDE = VokietijaEE = EstijaEL = GraikijaES = IspanijaFR = PrancūzijaIE = AirijaIT = ItalijaCY = KiprasLV = LatvijaLT = LietuvaLU = LiuksemburgasHU = VengrijaMT = MaltaNL = NyderlandaiAT = AustrijaPL = LenkijaPT = PortugalijaSI = SlovėnijaSK = SlovakijaFI = SuomijaSE = ŠvedijaGB = Jungtinė Karalystė;-  vienaženklis skaičius, nurodantis kvotos metus ir atitinkantis paskutinį atitinkamų metų skaičių, pvz., skaičius „5“ žymi 2005 metus;-  dviženklis skaičius, kuriuo žymimas dokumentus eksportuojančioje šalyje išduodantis biuras;-  konkrečiai paskirties valstybei priskiriamas penkiaženklis skaičius, einantis paeiliui nuo 00001 iki 99999.26 straipsnisEksporto licencija ir kilmės pažymėjimas gali būti išduodami po to, kai juose nurodyti gaminiai buvo išvežti. Tokiais atvejais dokumentuose dedama žyma „išduota atgaline data“.27 straipsnisEksporto licencijos ar kilmės pažymėjimo vagystės, pametimo ar sunaikinimo atveju eksportuotojas gali kreiptis į dokumentą išdavusią atsakingą instituciją, kad ši, remdamasi savo turimais eksporto dokumentais, išduotų dublikatą. Tokiu būdu išduotuose licencijos ar pažymėjimo dublikatuose dedama žyma „dublikatas“.Dublikate turi būti nurodyta licencijos ar pažymėjimo originalo data.4 skirsnisBENDRIJOS IMPORTO LEIDIMAS – BENDRA FORMA28 straipsnis1. Blankai, kuriuos turi naudoti valstybių narių kompetentingos institucijos išduodamos 21 straipsnyje nurodytus importo leidimus, atitinka III priede pateiktą importo leidimo pavyzdį.2. Importo leidimų formos ir jų išrašai išrašomi dviem egzemplioriais, viena jų, pažymėta skaičiumi „1“ ir su užrašu „Turėtojo egzempliorius“ išduodama prašymo pateikėjui, o kita – su užrašu „Egzempliorius, skirtas dokumentą išdavusiai atsakingai institucijai“ ir pažymėta skaičiumi „2“, lieka licenciją išdavusiai atsakingai institucijai. Atsakingos institucijos administraciniais tikslais gali prie 2 formos pridėti papildomų egzempliorių.3. Blankams spausdinti naudojamas baltas rašomasis popierius, kurio sudėtyje nėra mechaninių priemaišų ir kuris sveria 55/65 g/m². Jų matmenys – 210 × 297 mm; tarpas tarp eilučių – 4,24 mm (viena šeštoji colio); privaloma tiksliai laikytis formų išdėstymo. Egzempliorius Nr. 1, tai yra pati licencija, iš abiejų pusių turi būti padengta raudonai atspausdintu apsauginiu tinkleliu, leidžiančiu pastebėti bet kokią klastotę, atliktą mechaninėmis ar cheminėmis priemonėmis.4. Už formų spausdinimą yra atsakingos valstybės narės. Formas taip pat gali spausdinti valstybių narių paskirtos spaustuvės, įsteigtos jas pasirinkusiose valstybėse narėse. Pastaruoju atveju kiekviena forma turi būti su nuoroda, kad spaustuvė yra patvirtinta valstybės narės. Kiekviename blanke turi būti nurodytas spaustuvės pavadinimas bei adresas arba skiriamasis spaustuvės atpažinimo ženklas.5. Išduodant importo leidimus arba išrašus, jiems suteikiamas valstybės narės atsakingos institucijos nustatytas išdavimo numeris. Importo leidimo numeris pranešamas Komisijai elektroninėmis priemonėmis integruotu tinklu, sukurtu pagal 4 straipsnį.6. Licencijos ir išrašai pildomi juos išdavusios valstybės narės oficialia kalba arba viena iš oficialių tos valstybės kalbų.7. 10 langelyje atsakingos institucijos įrašo konkrečią plieno produktų grupę.8. Leidimus išduodančios įstaigos ir kiekius išskaitančios institucijos ženklina licencijas antspaudais. Tačiau leidimus išduodančios įstaigos antspaudą gali atstoti įspaustas reljefinis ženklas su perforaciniu būdu išgautomis raidėmis ir skaičiais. Dokumentą išduodančios institucijos naudoja bet kokį apsaugos nuo suklastojimo būdą paskirtam kiekiui užfiksuoti taip, kad nebūtų įmanoma įterpti skaičių arba nuorodų.9. Egzemplioriaus Nr. 1 ir egzemplioriaus Nr. 2 antroje pusėje yra langelis, kuriame kiekius gali įrašyti importo formalumus atliekančios muitinės įstaigos arba išrašą išduodančios atsakingos administruojančios institucijos. Jei licencijoje arba išrašuose nepakanka išskaičiuotiems kiekiams skirtos vietos, atsakingos institucijos gali pridėti vieną ar daugiau papildomų puslapių, kuriuose būtų langeliai, atitinkantys licencijų Nr. 1 ir Nr. 2 egzempliorių arba išrašų iš jų kitose pusėse esančius langelius. Kiekius išskaitančios institucijos antspaudą deda taip, kad pusė jo būtų ant licencijos ar išrašo, o kita pusė – ant papildomo lapo. Jei yra daugiau papildomų puslapių, panašiu būdu toliau antspauduojamas kiekvienas lapas ir prieš tai esantis lapas.10. Vienos valstybės narės institucijų išduoti importo leidimai ir išrašai, taip pat jų padaryti įrašai ir žymos turi tokią pačią juridinę galią visose kitose valstybėse narėse kaip tų kitų valstybių narių institucijų išduoti dokumentai ir padaryti įrašai bei žymos.11. Suinteresuotųjų valstybių narių atsakingos institucijos gali, prireikus, paprašyti išversti licencijos arba jos išrašo turinį į tos valstybės narės oficialią kalbą arba į vieną iš jos oficialių kalbų.III skyriusAdministracinis bendradarbiavimas29 straipsnisKomisija valstybių narių institucijoms pateikia Kazachstano Respublikos institucijų, turinčių teisę išduoti kilmės pažymėjimus ir eksporto licencijas, pavadinimus ir adresus, taip pat šių institucijų naudojamų antspaudų pavyzdžius.30 straipsnis1. Vėliau kilmės pažymėjimai ar eksporto licencijos tikrinami atsitiktinai arba tais atvejais, kai valstybių narių kompetentingoms institucijoms kyla pagrįstų abejonių dėl kilmės pažymėjimo ar eksporto licencijos autentiškumo arba dėl informacijos apie atitinkamų gaminių tikrąją kilmę tikslumo.Tokiais atvejais Bendrijos kompetentingos institucijos grąžina kilmės pažymėjimą, eksporto licenciją ar jų kopijas Kazachstano Respublikos kompetentingoms institucijoms nurodydamos, jei reikia, tyrimą pateisinančias formos ar turinio priežastis. Jei pateikiama sąskaita, ji arba jos kopija pridedama prie kilmės pažymėjimo ar eksporto licencijos, arba jų kopijų. Kompetentingos institucijos taip pat nusiunčia visą gautą informaciją, liudijančią, kad kilmės pažymėjime ar eksporto licencijoje pateikti duomenys yra netikslūs.2. Vėlesni kilmės deklaracijų patikrinimai taip pat atliekami laikantis 1 dalies sąlygų.3. Apie vėlesnių patikrinimų, atliktų laikantis 1 dalies sąlygų, rezultatus pranešama atsakingoms Bendrijos institucijoms ne vėliau kaip trijų mėnesių laikotarpyje. Perduodamoje informacijoje nurodoma, ar abejones keliantis pažymėjimas, licencija ar deklaracija yra susijusi su faktiškai eksportuotomis prekėmis ir ar tos prekės gali būti eksportuojamos į Bendriją pagal šį skyrių. Bendrijos atsakingos institucijos taip pat gali prašyti kopijų visų dokumentų, reikalingų nustatant galutinius faktus, ypač prekių kilmę.4. Jei, atlikus tokius patikrinimus, paaiškėtų, kad naudojamos kilmės deklaracijos buvo klastojamos arba jomis buvo piktnaudžiauta, susijusi valstybė narė praneša apie tokį faktą Komisijai. Komisija informaciją perduoda kitoms valstybėms narėms.5. Atsitiktinis šiame straipsnyje nurodytos procedūros taikymas neturi sudaryti kliūčių pateikti tokius produktus laisvai rinkai.31 straipsnis1. Jeigu 30 straipsnyje nurodyta patikrinimo procedūra arba Bendrijos kompetentingų institucijų turima informacija rodo, kad pažeidžiamos šio skyriaus nuostatos, minėtos institucijos paprašo, kad Kazachstano Respublika ištirtų arba pasirūpintų, kad būtų ištirta veikla, kuria pažeidžiamos ar manoma, kad pažeidžiamos, šio skyriaus nuostatos. Apie tokių užklausimų rezultatus pranešama Bendrijos atsakingoms institucijoms, kartu pateikiant ir visą kitą su tuo susijusią informaciją, padedančią nustatyti tikrąją prekių kilmę.2. Veikdamos pagal šio skyriaus nuostatas, Bendrijos kompetentingos institucijos ir Kazachstano Respublikos kompetentingos institucijos gali keistis visa informacija, kuri laikoma naudinga užkertant kelią šio skyriaus nuostatų pažeidimui.3. Kai nustatoma, kad buvo pažeistos šio skyriaus nuostatos, Komisija gali imtis būtinų priemonių, kad toks pažeidimas nepasikartotų.32 straipsnisKomisija koordinuoja veiksmus, kurių imasi valstybių narių kompetentingos institucijos pagal šio skyriaus nuostatas. Valstybių narių atsakingos institucijos informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares apie atliktus veiksmus ir pasiektus rezultatus.IV skyriusBaigiamosios nuostatos33 straipsnisReglamentas (EB) 2265/2004 panaikinamas.34 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.Visas šis reglamentas yra privalomas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje, [...]Tarybos varduPirmininkasI PRIEDASSA Plokšti valcavimo gaminiai |SA1. Ritiniai | SA2. Stori lakštai | SA3. Kiti plokšti valcavimo gaminiai |7208 10 00 00 | 7208 40 00 10 | 7208 40 00 90 | 7210 70 80 10 | 7219 22 90 00 |7208 25 00 00 | 7208 51 20 10 | 7208 53 90 00 | 7210 90 30 10 | 7219 23 00 00 |7208 26 00 00 | 7208 51 20 91 | 7208 54 00 00 | 7210 90 40 10 | 7219 24 00 00 |7208 27 00 00 | 7208 51 20 93 | 7210 90 80 91 | 7219 31 00 00 |7208 36 00 00 | 7208 51 20 97 | 7208 90 00 10 | 7211 14 00 90 |7208 37 00 10 |7208 37 00 90 | 7208 51 20 98 | 7209 15 00 00 | 7211 19 00 90 | 7219 32 10 00 |7208 38 00 10 |7208 38 00 90 | 7208 51 91 10 | 7209 16 10 00 | 7211 23 20 10 | 7219 32 90 00 |7208 39 00 10 |7208 39 00 90 | 7208 51 91 90 | 7209 16 90 00 | 7211 23 30 10 |7211 14 00 10 | 7208 51 98 10 | 7209 17 10 00 | 7211 23 30 91 | 7219 33 10 00 |7211 19 00 10 | 7208 51 98 91 | 7209 17 90 00 | 7211 23 80 10 | 7219 33 90 00 |7219 11 00 00 | 7208 51 98 99 | 7209 18 10 00 | 7211 23 80 91 |7219 12 10 00 | 7208 52 91 10 | 7209 18 91 00 | 7211 29 00 10 | 7219 34 10 00 |7219 12 90 00 | 7208 52 91 90 | 7209 18 99 00 | 7211 90 00 11 | 7219 34 90 00 |7219 13 10 00 | 7208 52 10 00 | 7209 25 00 00 | 7212 10 10 00 |7219 13 90 00 | 7208 52 99 00 | 7209 26 10 00 | 7212 10 90 11 | 7219 35 10 00 |7219 14 10 00 | 7208 53 10 00 | 7209 26 90 00 | 7212 20 00 11 | 7219 35 90 00 |7219 14 90 00 | 7211 13 00 00 | 7209 27 10 00 | 7212 30 00 11 |7225 20 00 10 | 7209 27 90 00 | 7212 40 20 10 | 7225 40 12 90 |7225 30 10 00 | 7209 28 10 00 | 7212 40 20 91 | 7225 40 90 00 |7225 30 90 00 | 7209 28 90 00 | 7212 40 80 11 |7209 90 00 10 | 7212 50 20 11 |7210 11 00 10 | 7212 50 30 11 |7210 12 20 10 | 7212 50 40 11 |7210 12 80 10 | 7212 50 61 11 |7210 20 00 10 | 7212 50 69 11 |7210 30 00 10 | 7212 50 90 13 |7210 41 00 10 |7210 49 00 10 | 7212 60 00 11 |7210 50 00 10 | 7212 60 00 91 |7210 61 00 10 | 7219 21 10 00 |7210 69 00 10 | 7219 21 90 00 |7210 70 10 10 | 7219 22 10 00 |II PRIEDAS2 No |3 Year | 4 Product group |EXPORT LICENCE (for certain steel products) |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 TARIC code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above have been charged against the quantitative limit established for the year shown in box No 3 in respect of the Product group shown in box No 4 by the provisions regulating trade in certain steel products with the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At …………………………………. on ……………………………………… (Signature) (Stamp) |EXPORT LICENCE(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | COPY | 2 No |3 Year | 4 Product group |EXPORT LICENCE (for certain steel products) |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 TARIC code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above have been charged against the quantitative limit established for the year shown in box No 3 in respect of the Product group shown in box No 4 by the provisions regulating trade in certain steel products with the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At …………………………………. on ……………………………………… (Signature) (Stamp) |CERTIFICATE OF ORIGIN(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | ORIGINAL | 2 No |3 Year | 4 Product group |CERTIFICATE OF ORIGIN (for certain steel products) |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 CN code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above originated in the country shown in box No 6, in accordance with the provisions in force in the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At …………………………………. on ……………………………………… (Signature) (Stamp) |CERTIFICATE OF ORIGIN(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | COPY | 2 No |3 Year | 4 Product group |CERTIFICATE OF ORIGIN (for certain steel products) |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 CN code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above originated in the country shown in box No 6, in accordance with the provisions in force in the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At …………………………………. on ……………………………………… (Signature) (Stamp) |III PRIEDASEuropos bendrijos importo licencija1 | 1. Gavėjas (vardas ir pavardė (pavadinimas), tikslus adresas, šalis, PVM mokėtojo kodas) | 2. Išdavimo numeris |Turėtojo egzempliorius | 3. Metai |4. Licenciją išduodanti institucija (pavadinimas, adresas, telefonas) |5. Pareiškėjas/atstovas (kai taikoma) (vardas, pavardė ir tikslus adresas) | 6. Kilmės šalis (ir geonomenklatūros kodas) |7. Siuntos šalis (ir geonomenklatūros kodas) |1 | 8. Paskutinė galiojimo diena |9. Prekių aprašymas | 10. TARIC kodas |11. Kiekis, išreikštas kvotos vienetais |12. Užstatas/garantija (kai taikoma) |13. Kita informacija |14. Atsakingos institucijos patvirtinimas Data: …………………………………. (Parašas) (Antspaudas) |15. SKIRIAMI KIEKIAI Turimas kiekis nurodomas 17 stulpelio 1 dalyje, o skiriamas kiekis – šios formos 2 dalyje |16. Neto kiekis (neto masė arba kitas matavimo vienetas, nurodant vienetą) | 19. Muitinės dokumentas (forma ir numeris) arba išrašo numeris ir kiekio skyrimo data | 20. Pavadinimas, valstybė narė, antspaudas, kiekį skiriančios įstaigos antspaudas ir parašas |17. Skaičiais | 18. Skirtas kiekis žodžiais |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |Čia pridedami papildomi puslapiai. |Europos bendrijos importo licencija2 | 1. Gavėjas (vardas ir pavardė (pavadinimas), tikslus adresas, šalis, PVM mokėtojo kodas) | 2. Išdavimo numeris |Egzempliorius dokumentą išdavusiai įstaigai | 3. Metai |4. Licenciją išduodanti institucija (pavadinimas, adresas, telefonas) |5. Pareiškėjas/atstovas (kai taikoma) (vardas, pavardė ir tikslus adresas) | 6. Kilmės šalis (ir geonomenklatūros kodas) |7. Siuntos šalis (ir geonomenklatūros kodas) |2 | 8. Paskutinė galiojimo diena |9. Prekių aprašymas | 10. TARIC kodas |11. Kiekis, išreikštas kvotos vienetais |12. Užstatas/garantija (kai taikoma) |13. Kita informacija |14. Atsakingos institucijos patvirtinimas Data: …………………………………. (Parašas) (Antspaudas) |15. SKIRIAMI KIEKIAI Turimas kiekis nurodomas 17 stulpelio 1 dalyje, o skiriamas kiekis – šios formos 2 dalyje |16. Neto kiekis (neto masė arba kitas matavimo vienetas, nurodant vienetą) | 19. Muitinės dokumentas (forma ir numeris) arba išrašo numeris ir kiekio skyrimo data | 20. Pavadinimas, valstybė narė, antspaudas, kiekį skiriančios įstaigos antspaudas ir parašas |17. Skaičiais | 18. Skirtas kiekis žodžiais |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |Čia pridedami papildomi puslapiai. |IV PRIEDASLISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTESSEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮLISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDERLISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATENPÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRIΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝLIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIESLISTE DES AUTORITES NATIONALES COMPETENTESELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITA NAZIONALIVALSTU KOMPETENTO IESTAŽU SARAKSTSATSAKINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠASAZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJALISTA TA' L-AWTORITAJIET KOMPETENTI NAZZJONALILIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIESLISTA WLAŒCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCHLISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTESZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOVSEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOVLUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTAFÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETERBELGIQUE/BELGIË Service public Fédéral Economie, P.M.E., Classes Moyennes & Energie Administration du potentiel économique Direction Industries (Textile – Diamant et autres secteurs) Rue du Progrès 50 B-1210 Bruxelles Fax: +32-2-2775309 | EESTI Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium Harju 11 EE-15072 Tallinn Fax: + 372-6313 660 |Federale Overheidsdienst Economie, K.M.O., Middenstand & Energie Bestuur Economisch Potentieel Directie Nijverheid (Textiel – Diamant en andere sectoren) Vooruitgangsstraat 50 B-1210 Brussel Fax: +32-2-2775309 | ΕΛΛΑΣ Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών Διεύθυνση Διεθνών Οικονομικών Ροών Κορνάρου 1 GR-105 63 Αθήνα Fax : + 301-328 60 94 |ČESKÁ REPUBLIKA Ministerstvo průmyslu a obchodu Licenční správa Na Františku 32 CZ-110 15 Praha 1 Fax: + 420-22421 21 33 | ESPAÑA Ministerio de Industria, Turismo y Comercio Secretaría General de Comercio Exterior Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales Paseo de la Castellana 162 E- 28046 Madrid Fax: + 34-91-349 38 31 |DANMARK Erhvervs- og Boligstyrelsen Økonomi- og Erhvervsministeriet Vejlsøvej 29 DK-8600 Silkeborg Fax: + 45-35-46 64 01 | FRANCE Ministère de l'Economie des Finances et de l'Industrie Direction Générale des Entreprises Sous-direction des Biens de Consommation Bureau Textile-Importations Le Bervil, 12 rue Villiot F-75572 Paris Cedex 12 Fax: + 33-1- 53 44 91 81 |DEUTSCHLAND Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA) Frankfurter Strasse 29-35 D-65760 Eschborn 1 Fax: + 49-61-96 9 42 26 | IRELAND Department of Enterprise, Trade and Employment Import/ Export Licensing, Block C Earlsfort Centre Hatch Street IE-Dublin 2 Fax: + 353-1-631 25 62 |ITALIA Ministero delle Attivita Produttive Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi Viale America 341 I-00144 Roma Fax: +39-6-59 93 22 35 / 59 93 26 36 | ÖSTERREICH Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit Aussenwirtschaftsadministration Abteilung C2/2 Stubenring 1 A-1011 Wien Fax: + 43-1-7 11 00/ 83 86 |KYPROS Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού Υπηρεσία Εμπορίου Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ.6 CY-1421 Λευκωσία Φαξ: + 357-22-37 51 20 | POLSKA Ministerstwo Gospodarki, Pracy i Polityki Społecznej Plac Trzech Krzyży 3/5 PL- 00-507 Warszawa Fax: + 48-22-693 40 21 / 693 40 22 |LATVIJA Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija Brīvības iela 55 LV – 1519 Rīga Fax: + 371-728 08 82 | PORTUGAL Ministério das Finanças Direcção Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais sobre o Consumo Rua Terreiro do Trigo, Edifício da Alfândega de Lisboa PT- 1140-060 Lisboa Fax: + 351-218 814 261 |LIETUVA Lietuvos Respublikos ūkio ministerija Prekybos departamentas Gedimino pr. 38/2 LT- 01104 Vilnius Fax: + 370-5-26 23 974 | SLOVENIJA Ministrstvo za gospodarstvo Področje ekonomskih odnosov s tujino Kotnikova 5 SI-1000 Ljubljana Fax: + 386-1-478 36 11 |LUXEMBOURG Ministère des affaires étrangères Office des licences BP 113 L-2011 Luxembourg Fax: + 352-46 61 38 | SLOVENSKÁ REPUBLIKA Ministerstvo hospodárstva SR Odbor licencií Mierová 19 SK-827 15 Bratislava 212 Fax: + 421-2-43 42 39 19 |MAGYARORSZÁG Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal Margit krt. 85. HU-1024 Budapest Fax: + 36-1-336 73 02 | SUOMI Tullihallitus PL 512 FIN-00101 Helsinki Telekopio: + 358-20-492 28 52 |MALTA Diviżjoni għall -Kummerċ Servizzi Kummerċjali Lascaris MT-Valletta CMR02 Fax: + 356-25-69 02 99 | SVERIGE Kommerskollegium Box 6803 S-11386 Stockholm Fax: + 46-8-30 67 59 |NEDERLAND Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer Postbus 30003, Engelse Kamp 2 NL-9700 RD Groningen Fax : + 31-50-523 23 41 | UNITED KINGDOM Department of Trade and Industry Import Licensing Branch Queensway House - West Precinct Billingham UK-TS23 2NF Fax: + 44-1642-36 42 69 |V PRIEDASKIEKYBINĖS NORMOS(tonomis)Gaminiai | 2005 | 2006 |SA. Plokšti gaminiai |SA1. Ritiniai | 85000 | 87125 |SA2. Padengti arba apvilkti | 0 | 0 |SA3. Kiti plokšti dirbiniai | 115000 | 117875 |

[1] OL L 196, 1999 7 28, p. 3.

[2] Šio Oficialiojo leidinio X psl.

[3] OJ L 256, 1987 9 7 p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1989/2004 (OL L 344, 2004 11 20, p. 5).

[4] OL L 395, 2004 12 31, p. 1.


|

52011PC0457

Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nutraukiamas iš dalies atnaujintas tarpinės antidempingo peržiūros tyrimas dėl importuojamos Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelės  /* KOM/2011/0457 galutinis - 2011/0198 (NLE) */

	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS-  Pasiūlymo pagrindas ir tikslaiŠis pasiūlymas susijęs su 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas) taikymu atliekant importuojamos Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelės antidempingo procedūrą.2010 m. gegužės 20 d. atnaujinta tarpinė peržiūra, susijusi su šia antidempingo procedūra. Atnaujinta tarpinė peržiūra buvo susijusi tik su Bendrojo Teismo sprendimo, kiek jis taikomas bendrovei MTZ Polyfilms Limited , įgyvendinimu.Šiuo pasiūlymu siekiama nutraukti šį dalinį atnaujinimą.-  Bendrosios aplinkybėsŠis pasiūlymas teikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus.-  Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatosŠiuo metu galioja 2007 m. spalio 30 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1292/2007 nustatytos galutinės priemonės. Paskutinį sykį priemonės iš dalies pakeistos 2011 m. gegužės 13 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 469/2011, atsižvelgiant į tuo pačiu metu taikytų kompensacinių priemonių galiojimo pabaigą. Pranešimas apie tarpinės peržiūros, susijusios su šia procedūra, dalinį atnaujinimą paskelbtas 2010 m. gegužės 20 d. (2010/C 131/03).-  Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisNetaikoma.2. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS-  Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisAtliekant tyrimą, su procedūra susijusios suinteresuotosios šalys turėjo galimybę ginti savo interesus pagal pagrindinio reglamento nuostatas.-  Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimasNepriklausomo tyrimo neprireikė.-  Poveikio vertinimasŠis pasiūlymas parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą.Pagrindiniame reglamente nėra nuostatų dėl bendro poveikio vertinimo, tačiau jame pateikiamas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas.3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI-  Siūlomų veiksmų santrauka2010 m. gegužės 20 d. Komisija iš dalies atnaujino tarpinės antidempingo peržiūros tyrimą dėl importuojamos polietileno tereftalato (PET) plėvelės, kurios kilmės šalis, inter alia , yra Indija, po kurio Tarybos reglamentu (EB) Nr. 366/2006 iš dalies pakeistos antidempingo priemonės. Šio dalinio atnaujinimo priežastis – 2009 m. lapkričio 17 d. Bendrojo Teismo sprendimas byloje T-143/06, kuriuo jis panaikino iš dalies keičiantį reglamentą tiek, kiek juo bendrovei MTZ Polyfilms nustatytas antidempingo muitas (toliau – sprendimas). Dalinio atnaujinimo, kiek jis susijęs su bendrove MTZ Polyfilms , tikslas – įgyvendinti minėtą su bendrove MTZ Polyfilms susijusį Bendrojo Teismo sprendimą. Pridedamas reglamento pasiūlymas, kuriuo bus nutrauktas dalinis atnaujinimas, iš naujo nenustatant antidempingo muito importuojamai bendrovės MTZ Polyfilms gaminamai polietileno tereftalato (PET) plėvelei.Tarybai siūloma priimti pridedamą reglamento pasiūlymą.-  Teisinis pagrindas2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių.-  Subsidiarumo principasPasiūlymas priklauso išimtinei Europos Sąjungos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.-  Proporcingumo principasPasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių.Veiksmų pobūdis aprašytas minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą.Nuoroda, skirta Sąjungai, šalių vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ūkinės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės bei administracinės naštos mažinimui ir jos proporcingumui pasiūlymo tikslui netaikoma.-  Pasirinkta priemonėSiūloma priemonė –reglamentas.Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos priežasties.Kitos priemonės būtų netinkamos, nes pagrindiniame reglamente kitų galimybių nenumatyta.4. POVEIKIS BIUDŽETUIPasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui.2011/0198 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo nutraukiamas iš dalies atnaujintas tarpinės antidempingo peržiūros tyrimas dėl importuojamos Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelėsEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis antidempingo reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį ir 11 straipsnio 3 ir 6 dalis,atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau – Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,kadangi:1.  PROCEDŪRA2.  Galiojančios priemonės3.  Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001[2] (toliau – pradinis reglamentas) nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamai polietileno tereftalato (PET) plėvelei, kurios kilmės šalis, inter alia , yra Indija. 2006 m. kovo 8 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 366/2006[3] (toliau – iš dalies keičiantis reglamentas), atlikus dalinį tarpinės peržiūros tyrimą, iš dalies pakeistas antidempingo muitas, taikomas importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei.4.  2007 m. lapkričio 6 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1292/2007[4] (toliau – priemonių galiojimo termino peržiūros reglamentas), atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, patvirtintas galutinis antidempingo muitas, taikomas importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei.5.  Pradiniu reglamentu eksportuojančiam Indijos gamintojui MTZ Polyfilms Ltd (toliau – MTZ Polyfilms ), bendradarbiavusiam atliekant tyrimą, nustatyta individuali muito norma. Ši muito norma pakeista iš dalies keičiančiu reglamentu.6.  2006 m. vasario 27 d. bendrovė MTZ Polyfilms pateikė skundą Bendrajam Teismui (prieš įsigaliojant Lisabonos sutarčiai – Pirmosios instancijos teismas), siekdama panaikinti iš dalies keičiantį reglamentą tiek, kiek jis taikomas bendrovei MTZ Polyfilms[5] .7.  Bendrasis Teismas 2009 m. lapkričio 17 d. Sprendimu byloje T-143/06[6] panaikino iš dalies keičiantį reglamentą tiek, kiek juo bendrovei MTZ Polyfilms nustatytas antidempingo muitas (toliau – sprendimas). Bendrasis Teismas nustatė, kad iš dalies keičiantis reglamentas priimtas remiantis klaidingu teisiniu pagrindu. Bendrojo Teismo nuomone, pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalis negali būti teisiniu pagrindu, leidžiančiu institucijoms netaikyti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 ir 9 dalyse nustatyto metodo eksporto kainai apskaičiuoti.8.  2011 m. gegužės 13 d. Reglamentu (ES) Nr. 469/2011[7] iš dalies pakeistas importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei taikomas galutinis antidempingo muitas, atsižvelgiant į tuo pat metu taikomo kompensacinio muito galiojimo terminą – 2011 m. kovo 9 d.9.  Dalinis atnaujinimas10.  2010 m. gegužės 20 d. Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje buvo paskelbtas pranešimas[8], kuriuo šalys informuojamos, kad, vadovaujantis 5 konstatuojamojoje dalyje nurodytu Bendrojo Teismo sprendimu, bendrovės MTZ Polyfilms gaminamai ir į Europos Sąjungą importuojamai polietileno tereftalato (PET) plėvelei nebetaikomos antidempingo priemonės, nustatytos iš dalies keičiančiu reglamentu ir priemonių galiojimo termino peržiūros reglamentu, ir kad vadovaujantis šiais reglamentais sumokėti galutiniai antidempingo muitai už bendrovei MTZ Polyfilms pagamintą nagrinėjamąjį produktą turėtų būti sugrąžinti arba atsisakyta juos išieškoti.11.  Siekiant įgyvendinti minėtą Bendrojo Teismo sprendimą dėl bendrovės MTZ Polyfilms , taip pat pranešta, kad iš dalies atnaujintas atitinkamas tarpinės antidempingo peržiūros tyrimas dėl importuojamos, inter alia , Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelės.12.  Be to, tame pačiame pranešime bendrovei MTZ Polyfilms pasiūlyta pateikti tinkamai pagrįstą prašymą dėl peržiūros, vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalies nuostatomis, jeigu, jos nuomone, faktai, kuriais remiantis priimtas iš dalies keičiantis reglamentas, išskyrus paminėtąjį 5 konstatuojamojoje dalyje, nebegalioja.13.  Komisija apie tyrimo dalinį atnaujinimą oficialiai pranešė bendrovei MTZ Polyfilms , eksportuojančios šalies atstovams, kitiems eksportuojantiems Indijos gamintojams, bendradarbiavusiems atliekant tyrimą, po kurio buvo priimtas iš dalies keičiantis reglamentas, ir Sąjungos pramonei. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime nustatytą laikotarpį pareikšti nuomonę raštu ir pateikti prašymą išklausyti.14.  Pastabų pateikė du eksportuojantys Indijos gamintojai (vienas jų – tiesiogiai susijusi šalis, t. y. bendrovė MTZ Polyfilms ) ir Sąjungos pramonė.15.  SPRENDIMO VYKDYMAS16.  Pirminė pastaba17.  Pirmiausia svarbu pažymėti, kad bendrovė MTZ Polyfilms nepasinaudojo 9 konstatuojamojoje dalyje nurodytu pasiūlymu.18.  Suinteresuotųjų šalių pastabos19.  Bendrovė MTZ Polyfilms teigė, kad peržiūros tyrimo dalinis atnaujinimas yra neteisėtas, nes pagrindiniame reglamente nėra specialios nuostatos, kuria numatoma tyrimo atnaujinimo galimybė. Minėta bendrovė taip pat teigė, kad 7 konstatuojamojoje dalyje minėtame pranešime pateikta Komisijos nuoroda į sprendimą IPS byloje (toliau – IPS sprendimas)[9] buvo klaidinga, nes sprendimas yra susijęs su antidempingo procedūra, inicijuota ne galiojant pagrindiniam reglamentui, o kitomis teisinės sistemos sąlygomis, ir antidempingo procedūra buvo sudaryta iš kelių etapų, tarp kurių buvo pirminis tyrimas ir visi vėlesni peržiūros tyrimai. Todėl IPS sprendimas būtų susijęs su naujo tyrimo inicijavimo, taikant dabartinę procedūrą, galimybe. Procedūra nuo tyrimo 1995 m. būtų buvusi atskirta remiantis pagrindinio reglamento nuostatomis; šiuo atveju Komisija, taikydama procedūrą, neinicijavo naujo tyrimo, o jį atnaujino, ir šis tyrimas, pasak bendrovės MTZ Polyfilms , būtų buvęs užbaigtas jau nustatant galutines priemones. Bendrovė MTZ Polyfilms teigė, kad IPS byla negali būti precedentu, nes ji pagrįsta 1988 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2423/88 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina bei subsidijuoto importo iš Europos ekonominės bendrijos narėmis nesančių valstybių[10] (senasis pagrindinis reglamentas), pagal kurį dar nebuvo taikomi privalomieji terminai, visų pirma 15 mėnesių laikotarpis nuo inicijavimo dienos, per kurį turi būti baigtas peržiūros tyrimas. Ji teigė, kad šiuo atveju 15 mėnesių laikotarpis baigėsi iškart po peržiūros atnaujinimo 2010 m. gegužės 20 d., kadangi pakeistos priemonės nustatytos praėjus daugiau kaip 14 mėnesių nuo dalinio tarpinės peržiūros tyrimo inicijavimo. Galiausiai, bendrovės MTZ Polyfilms nuomone, sprendime nereikalauta nustatyti įgyvendinimo priemonių, nes esminiai sprendimo aspektai yra aiškūs, lengvai suprantami ir jiems netaikomos jokios specialios išlygos ir (arba) pastabos, dėl kurių reikėtų panaikinti iš dalies keičiantį reglamentą tiek, kiek jis susijęs su bendrovės MTZ Polyfilms gaminama ir į Sąjungą importuojama polietileno tereftalato (PET) plėvele.20.  Kitas eksportuojantis Indijos gamintojas, gaminantis polietileno tereftalato (PET) plėvelę ir bendradarbiavęs atliekant tarpinę peržiūrą, teigė, kad dabar institucijos turėtų peržiūrėti ir šios bendrovės taikyto dempingo apskaičiavimo metodiką ir dempingo skirtumo turėtų nelikti, kadangi, skaičiuodamos dempingo skirtumą, jos taikė tą patį metodą, kurį savo sprendime nepalankiai įvertino Bendrasis Teismas.21.  Sąjungos pramonės atstovai teigė, kad Bendrajam Teismui panaikinus iš dalies keičiantį reglamentą tiek, kiek juo bendrovei MTZ Polyfilms nustatytas antidempingo muitas, 2001 m. apskaičiuota ir nustatyta individuali muito norma turėtų būti nustatyta iš naujo, nes atliekant tarpinę peržiūrą nustatyta, kad MTZ Polyfilms dempingo skirtumas tebebuvo didelis. Šiuo atveju Sąjungos pramonė taip pat atkreipė dėmesį į tai, kad Indijos eksportuotojai jau ilgą laiką tariamai vengia muitų ir sukčiauja kilmės srityje. Be to, ji teigė, kad Indijoje egzistuoja didžiulis perteklinis pajėgumas ir kad kai kuriose kitose svarbiose pasaulio rinkose nustatytos prekybos apsaugos priemonės, taikomos polietileno tereftalato (PET) plėvelei iš Indijos, todėl neišvengiamai padidės bendrovės MTZ Polyfilms gaminamos ir į Sąjungos rinką importuojamos polietileno tereftalato (PET) plėvelės kiekis.22.  Sąjungos pramonės atstovai taip pat paprašė Komisijos užtikrinti, kad importas būtų registruojamas, nes, jos nuomone, būtų tenkinamos abi tokios registracijos sąlygos, nustatytos pagrindinio reglamento 10 straipsnio 4 dalyje.23.  Pastabų analizė24.  Dėl tariamai neteisėto atnaujinimo, primenama, kad Bendrasis Teismas IPS sprendimu pripažino, kad tais atvejais, kai procedūra susideda iš kelių administracinių veiksmų, vieno iš šių veiksmų atšaukimas pačios procedūros nepanaikina. Antidempingo byla ir yra tokios iš daugelio veiksmų sudarytos procedūros pavyzdys. Todėl iš dalies keičiančio reglamento nuostatų, susijusių su viena šalimi, panaikinimas nereiškia, kad panaikinama visa iki to reglamento priėmimo taikyta procedūra. Be to, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 266 straipsnį Sąjungos institucijos sprendimo privalo laikytis. Tai taip pat reiškia, kad yra galimybė pataisyti iš dalies keičiančio reglamento aspektus, dėl kurių tas reglamentas buvo panaikintas, o neginčijamas dalis, kurioms Teisingumo Teismo sprendimas įtakos neturi, palikti nepakeistas, kaip buvo padaryta byloje C-458/98 P[11] (toliau – IPS apeliacinė byla). Atsižvelgiant į tai, argumentas, jog nėra jokio teisinio pagrindo, kuriuo remiantis būtų galima iš dalies atnaujinti peržiūros tyrimą, laikomas nepagrįstu.25.  Argumentas, jog Komisija negali laikytis IPS byloje taikyto metodo dėl to, kad yra nustatyti antidempingo tyrimų užbaigimo terminai, taip pat laikomas nepagrįstu. Šis terminas yra nesusijęs su Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimo įgyvendinimu. Jis iš tikrųjų taikomas tik pradinės peržiūros tyrimo užbaigimui nuo inicijavimo dienos iki paskutinio veiksmo dienos, ir nesusijęs su jokiais vėlesniais veiksmais, kurių gali tekti imtis, pavyzdžiui, atlikus teisminę peržiūrą. Reikėtų pažymėti, kad Bendrasis Teismas nepriėmė jokių sprendimų, kurie būtų pagrįsti tokiais motyvais, nes taip būtų neįmanoma baigti nė vieno Bendrojo Teismo panaikinto antidempingo tyrimo, siekiant atsižvelgti į Bendrojo Teismo išvadas (kaip nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 266 straipsnyje). Tiesą sakant, Bendrojo Teismo sprendimas visuomet bus priimtas tuomet, kai tyrimo užbaigimo terminas bus jau praėjęs.26.  Dėl kito eksportuojančio Indijos gamintojo, gaminančio polietileno tereftalato (PET) plėvelę, teiginio primenama, kad Teismas panaikino iš dalies keičiantį reglamentą tik tiek, kiek juo antidempingo muitas nustatytas bendrovei MTZ Polyfilms . Todėl sprendimas negali būti pagrindu peržiūrėti kitiems eksportuojantiems gamintojams taikytą metodą ir (arba) skaičiavimus. Todėl šis teiginys turi būti atmestas.27.  Kalbant apie Sąjungos pramonės atstovų argumentą, nurodytą 15 konstatuojamojoje dalyje, 17 konstatuojamojoje dalyje išdėstyti motyvai yra tokie pat svarūs; t. y. teismo praktikoje nusistovėjo, kad Teismui nusprendus, jog veikla yra neteisėta, Komisija gali atnaujinti tyrimo procedūrą nuo to momento, prieš pat kurį prasidėjo neteisėta veikla. Todėl nėra jokio skubios būtinybės remtis anksčiau nustatytais duomenimis, kaip teigia Sąjungos pramonės atstovai.28.  Dėl Sąjungos pramonės prašymo registruoti importą, remiantis prašyme pateikta informacija ir Komisijos turimais statistiniais duomenimis, nutarta, kad pagrindinio reglamento 10 straipsnio 4 dalis b punkte nurodyta sąlyga, t. y. žymus nagrinėjamojo importo augimas, netenkinama (taip pat žr. 24 konstatuojamąją dalį). Todėl prašymas dėl registracijos buvo atmestas.29.  Tyrimas30.  Kaip nurodyta 5 konstatuojamojoje dalyje, Bendrasis Teismas panaikino iš dalies keičiantį reglamentą tiek, kiek jis susijęs su bendrove MTZ Polyfilms , nes, jo nuomone, pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalis negali būti teisiniu pagrindu, leidžiančiu institucijoms netaikyti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 ir 9 dalyse nustatyto metodo eksporto kainai apskaičiuoti. Jis taip pat pažymėjo, kad visos peržiūros reglamente pateiktos išvados, išskyrus tas, kurios, kaip nustatė Bendrasis Teismas, yra klaidingos, lieka oficialiai galioti. Visų pirma, tai išvada dėl svarbaus aplinkybių pasikeitimo, kuriuo grindžiamas antidempingo muito, taikomo bendrovei MTZ Polyfilms , pakeitimas. Todėl šis peržiūros aspektas nebuvo iš naujo išnagrinėtas taikant dabartinę procedūrą. Peržiūros tyrimo laikotarpiu (toliau – PTL) bendrovė MTZ Polyfilms nagrinėjamąjį produktą eksportavo į Sąjungą pagal įsipareigojimą dėl kainos; prekiauta laikantis įsipareigojimo sąlygų, t. y. nustačius kainas, viršijančias sutartas mažiausiais kainas. Dėl peržiūros reglamente paaiškintų priežasčių, patvirtinama, kad PTL eksporto į Sąjungą kainomis negalima remtis norint apskaičiuoti bendrovei MTZ Polyfilms taikyto dempingo skirtumą.31.  Atsižvelgiant į šias aplinkybes, dabartinis tyrimas buvo susijęs tik su institucijoms žinomų faktų apie bendrovės MTZ Polyfilms vykdytą eksportą analize. Šiuo atveju, kaip IPS sprendime pažymėjo Teisingumo Teismas (tai jau buvo minėta), institucijos, atnaujindamos antidempingo tyrimą po sprendimo, kuriuo panaikinamas reglamentas, kuriuo nustatyti antidempingo muitai, turi teisę atsižvelgti į naujausią informaciją, įskaitant informaciją, paaiškėjusią praėjus pradinio tyrimo laikotarpiui. Iš sprendimo taip pat aišku, kad ši galimybė atsižvelgti į naujausią informaciją taikoma ir peržiūroms, kaip yra šiuo atveju.32.  Pažymima, kad įsigaliojus iš dalies keičiančiam reglamentui ir remiantis turimais statistiniais duomenimis, bendrovės MTZ Polyfilms gaminamos polietileno tereftalato (PET) plėvelės importo kiekis gerokai sumažėjo, o nuo 2008 m. ją netgi nustota importuoti. Be to, Taryba pažymi, kad sprendimas, kuriuo panaikinamas peržiūros reglamentas tiek, kiek jis susijęs su bendrove MTZ Polyfilms , buvo priimtas 2009 m. lapkričio 17 d. 7 konstatuojamojoje dalyje nurodytas pranešimas, kad, remiantis Bendrojo Teismo sprendimu, importuojamai bendrovės MTZ Polyfilms gaminamai polietileno tereftalato (PET) plėvelei nebetaikomos antidempingo priemonės, buvo paskelbtas 2010 m. gegužės 20 d. Tai reiškia, kad daugiau nei metus tokiai importuojamai plėvelei buvo taikomi tik kompensacinis ir įprastas muitai, o ne antidempingo muitas. Šiomis aplinkybėmis, iš duomenų, surinktų remiantis pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalimi, matyti, kad pastaraisiais metais toks importas nebuvo vykdomas.33.  Išvada34.  Atsižvelgiant į visas šias aplinkybes, visų pirma į esamo tyrimo, kurį atliekant, remiantis Bendrojo Teismo sprendimu, nebuvo iš naujo nagrinėjami faktai apie pasikeitusias aplinkybes, srities ribotumą ir tai, kad nėra patikimų duomenų apie eksporto kainą, Taryba daro išvadą, kad būtų netikslinga perskaičiuoti bendrovės MTZ Polyfilms taikyto dempingo skirtumą ir iš naujo nustatyti antidempingo muitą importuojamai bendrovės MTZ Polyfilms gaminamai polietileno tereftalato (PET) plėvelei. Todėl daroma išvada, kad peržiūros tyrimas, pradėtas siekiant įgyvendinti Teismo išvadas, turėtų būti nutrauktas nenustatant muito.35.  Visoms suinteresuotoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir motyvus, kuriais remiantis buvo ketinama nutraukti iš dalies atnaujintą tarpinės antidempingo peržiūros tyrimą dėl importuojamos Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelės. Sąjungos pramonės atstovai pateikė pastabų, kuriose pakartojo, kad, kaip aprašyta 15 konstatuojamojoje dalyje, 2001 m. apskaičiuota ir nustatyta individuali muito norma MTZ Polyfilms turėtų būti nustatyta iš naujo, ir teigė, kad MTZ Polyfilms eksporto į Sąjungą sumažėjimas nereiškia, jog bendrovė ateityje veikiausiai nebevykdys žalingo dempingo. Sąjungos pramonės atstovai taip pat pabrėžė, kad bendras iš Indijos importuojamos PET plėvelės kiekis neseniai padidėjo. 15 konstatuojamojoje dalyje pateiktos pastabos buvo išnagrinėtos 20 konstatuojamojoje dalyje. Manoma, kad tai, jog MTZ Polyfilms pakankamai ilgą laiką nevykdė jokio importo (ir tuo laikotarpiu jai buvo taikomos žemos muito normos, kaip paaiškinta 24 konstatuojamojoje dalyje), yra pakankamas įrodymas, kad bendrovė ateityje veikiausiai nevykdys žalingo dempingo. Nepaisant to, kad importas iš Indijos neseniai išaugo, bendrovės MTZ Polyfilms importas tebebuvo 0 proc.,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis1. Iš dalies atnaujintas tarpinės antidempingo peržiūros tyrimas dėl importuojamos bendrovės MTZ Polyfilms gaminamos Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelės nutraukiamas.2. Taikant šią procedūrą, importuojamai bendrovės MTZ Polyfilms gaminamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei antidempingo muitas netaikomas.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkas [1] OL L 343, 2009 12 22, p. 51.[2] OL L 227, 2001 8 23, p. 1.[3] OL L 68, 2006 3 8, p. 6.[4] OL L 288, 2007 11 6, p. 1.[5] Byla T-143/06 MTZ Polyfilms prieš Tarybą, 2009 m. Europos Teismo praktikos rinkinys, p. II-04133.[6] 2009 m. Europos Teismo praktikos rinkinys, p. II-04133.[7] OL L 129, 2011 5 17, p. 1.[8] OL C 131, 2010 5 20, p. 3.[9] Byla T-2/95 Industrie des poudres sphériques (IPS) prieš Tarybą, Europos Teismo praktikos rinkinys II-3939.[10] OL L 209, 1988 8 2, p. 1.[11] Byla C-458/98 P Industrie des poudres sphériques (IPS) prieš Tarybą, [2000], Europos Teismo praktikos rinkinys I-08147.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52006PC0565

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 577/98 dėl darbo jėgos atrankinio tyrimo organizavimo Bendrijoje  /* KOM/2006/0565 galutinis - COD 2006/0180 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 2.10.2006KOM(2006) 565 galutinis2006/0180 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 577/98 dėl darbo jėgos atrankinio tyrimo organizavimo Bendrijoje(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS |110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai 2005 m. vasario mėn. – atlikus Lisabonos strategijos vidurio laikotarpio peržiūrą – Komisija pateikė Komunikatą dėl augimo ir darbo vietų, kuriame siūloma iš naujo pradėti įgyvendinti Lisabonos strategiją iš naujo sutelkiant pastangas ties dviem tikslais: skatinti tvirtesnį ir ilgalaikį ekonomikos augimą ir kurti daugiau bei geresnių darbo vietų. Dėl to, be kita ko, reikėjo iš esmės peržiūrėti Europos užimtumo strategijos valdymą siekiant kiek įmanoma padidinti nacionalinių priemonių ir Komisijos veiksmų veiksmingumą bei jų sinergiją. Šiame kontekste darbo užmokestis yra svarbiausias veiksnys, kuris turi įtakos bendroms gamybos sąnaudoms, užimtumo lygiui ir pajamoms, taip pat darbuotųjų ir jų šeimų socialinei padėčiai. Informacija apie darbo užmokesčius ir juos lemiančius veiksnius yra svarbiausia kontroliuojant ekonomikos, užimtumo, švietimo ir lyčių lygybės politikos sritis ir siekiant, kad ES ekonominio augimo ir darbo vietų kūrimo privalumais galėtų pasinaudoti kiekvienas. Ji taip pat bus naudinga vertinant naująją 2005 – 2010 m. socialinę darbotvarkę. Norint pasiekti šių tikslų, Komisijai reikia informacijos apie darbo užmokesčio struktūrą ir pasiskirstymą valstybėse narėse pagal socialinius ir ekonominius rodiklius ir taip pat atsižvelgiant į skirtingas apmokamo darbo formas. Ši informacija yra būtina norint analizuoti ir suprasti darbo rinką ir vykstančius darbo jėgos struktūros pokyčius. Privalumas turėti darbo užmokesčio duomenis, palyginti su kitais užimtumo rodikliais, yra plačiai pripažįstamas. Darbo jėgos tyrimas (DJT) iš esmės yra pirmasis ir patikimiausias darbo rinkos informacijos, ir dėl to, informacijos apie atlyginimus, šaltinis, kaip pagrindinis kintamasis darbo rinkos veikimui paaiškinti, turėtų būti įtrauktas į šį tyrimą kaip privalomas kintamasis, kad būtų galima atlikti išsamesnę darbo rinkų analizę. |120 | Bendrosios aplinkybės 1998 m. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 577/98 nustatyta, kad pajamos bus naujas tyrimo rodiklis, dėl kurio turėtų būti teikiami darbo jėgos tyrimo duomenys. Tačiau kadangi tokio pobūdžio informacija yra slapta, šis rodiklis įvestas tik kaip neprivalomas, kad valstybės narės galėtų išbandyti, ar įmanoma atliekant darbo jėgos tyrimą rinkti tokio pobūdžio informaciją, siekiant nustatyti geriausią būdą tokiai informacijai gauti ir užtikrinti, kad neišaugtų bendras neatsakytų klausimų skaičius, ir norint patikrinti surinktos informacijos kokybę. Iš pradžių įgyvendinimo reglamente pajamų modulį sudarė penki kintamieji. mėnesinis į rankas gaunamas užmokestis iš pagrindinės darbovietės, papildomos išmokos iš pagrindinės darbovietės, nedarbingumo pašalpos, papildomos nedarbingumo išmokos ir ligos bei invalidumo pašalpos. Šiuo pasiūlymu ribojami „Mėnesinis atlyginimas iš pagrindinės darbovietės“ duomenys. Šis kintamasis nėra skirtas rinkti informaciją apie ES valstybių narių atlyginimų lygį; jis turi būti naudojamas kaip kintamasis darbo rinkos veikimui paaiškinti. 1998 m. tik dvi valstybės narės rinko šią informaciją ir teikė ją Eurostatui. Nuo to laiko buvo suteiktos subsidijos valstybėms narėms, norinčioms atliekant tyrimus išbandyti šį įvestą kintamąjį arba analizuoti ryšį tarp DJT rezultatų ir administracinių šaltinių. Beveik pusė valstybių narių sėkmingai renka DJT informaciją apie atlyginimus. Tai pat buvo nustatyta geriausia duomenų rinkimo praktika. Plačiai pripažinta, jog formuojant politiką verta rinkti tokią informaciją, todėl duomenys reikalingi iš visų ES šalių. Tačiau tam tikros valstybės narės prieš pradėdamos rinkti duomenis reikalauja, kad būtų supaprastintas ankstesnis neprivalomas kintamasis, o kitos šį kintamąjį gali tik įtraukti į savo DJT įprastinį klausimyną, jei yra teisinė prievolė teikti tokią informaciją. Todėl labai svarbu atitinkamai iš dalies keisti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 577/98 ir, atliekant DJT, įvesti atlyginimą iš pagrindinės darbovietės kaip privalomą kintamąjį. |130 | Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 577/98 nustatyta, kad pajamos bus naujas neprivalomas tyrimo rodiklis, dėl kurio turės būti teikiami darbo jėgos tyrimo duomenys. Šiame memorandume pateikiamu reglamento pasiūlymu siekiama: - pakeisti šio neprivalomo tyrimo rodiklio statusą; - apriboti apie pajamas teikiamą informaciją „atlyginimu iš pagrindinės darbovietės“; - leisti valstybėms narėms, kurios teiks šią informaciją naudodamos administracinius šaltinius, persiųsti duomenis per 18 mėn. terminą ir tokiu būdu sumažinti respondentams tenkančią naštą. |141 | Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |211 | Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Vyko konsultacijos su Darbo rinkos statistikos darbo grupės nariais ir socialinės statistikos direktoriais, ir į jų nuomonę buvo atsižvelgta. Dabartinį pasiūlymą labai palaiko tiek socialinės statistikos direktoriai, tiek Darbo rinkos statistikos darbo grupė. |212 | Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgta Siekdamos išvengti papildomos naštos kelios valstybės narės paprašė, kad kaip šių duomenų teikimo pagrindą būtų leista naudoti administracinius duomenis. Administracinių duomenų naudojimas reiškia, kad duomenų perdavimas užtruks ilgiau. Komisijai tai buvo priimtina ir tai išdėstyta reglamento pasiūlyme. Kadangi darbo užmokestis yra jautrus klausimas, apskritai daugiausia neatsakoma į klausimus apie darbo užmokestį. Vis dėl to atsakymų lygį galima pagerinti. Kai kurioms šalims pavyko pasiekti gana gerą šio kintamojo atsakymų lygį; buvo nustatytos šios sėkmės priežastys, kurios pateikiamos kaip gera praktika. Kita dažnai minima problema – sunku susitarti dėl suderinto darbo užmokesčio apibrėžimo. Kai kurios šalys gali pateikti tik bruto atlyginimus, kitos – tik neto atlyginimus, o kai kurios – apibrėžimus, kurie neatitinka nei vienos iš šių dviejų sąvokų. Visiems priimtinas apibrėžimas yra būtinas matuojant atlyginimų lygį ir tendencijas. Tačiau DJT metu renkami darbo užmokesčio duomenys bus naudojami tik kaip papildoma informacija, siekiant sudaryti atlyginimų skalę (decilius), kad būtų galima analizuoti darbo užmokesčio poveikį darbo rinkos veikimui. Todėl šiuo atveju bendras apibrėžimas nėra toks svarbus, nes jis neturės didelės įtakos sudarant skalę. Pagaliau kai kurios valstybės narės pasiūlė, kad darbo užmokesčiu grindžiamai analizei galima būtų naudoti ES-SPGS, nes, atrodo, kad naudojant šį šaltinį apibrėžimo ir atsakymų lygio problemos nėra tokios svarbios. Nors DJT galbūt nėra pats geriausias duomenų apie darbo užmokestį šaltinis, jis leidžia susieti su daugiau kitų socialinių ir ekonominių kintamųjų ir turi didesnę imtį. Dėl pastarosios savybės galima atlikti išsamesnę kryžminę klasifikaciją. Laikoma, kad šių dviejų aspektų pakanka DJT naudojimui pagrįsti. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |221 | Susijusios mokslinės patirties sritys Eurostato darbo grupės „Darbo rinkos statistika“ nacionaliniai atstovai – tai ekspertai, gerai išmanantys darbo užmokesčio ir darbo jėgos tyrimus. |222 | Naudoti metodai Atvira ekspertų diskusija „Darbo rinkos statistikos“ darbo grupės susitikimuose; protokoluose užfiksuotos išvados; daugumoje valstybių narių atlikti bandomieji tyrimai. Buvo suteiktos subsidijos valstybėms narėms, norinčioms atliekant tyrimus išbandyti šį įvestą kintamąjį arba analizuoti ryšį tarp DJT rezultatų ir administracinių šaltinių. Remiantis valstybių narių techninėmis ataskaitomis, kurios buvo pateiktos siekiant gauti šias subsidijas, nustatyta geriausia šių duomenų rinkimo praktika. |223 | Pagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais konsultuotasi Nacionalinių statistikos institutų ekspertai. |2249 | Gautų ir panaudotų patarimų santrauka Nebuvo užsiminta apie galimus rimtus pavojus, kurių pasekmės būtų nepataisomos. |225 | Nustatyta ir išplatinta informacija apie atlyginimų duomenų rinkimo DJT metu geriausią praktika. Geros praktikos pavyzdžiai, be kitų, gali būti šie: - Klausimai turėtų būti lengvai atsakomi ir jų skaičius turėtų būti ribotas; Apklausėjai turėtų būti pasirengę pateikti visus reikalingus paaiškinimus dėl konkrečių išmokų įtraukimo arba neįtraukimo. - Geriau pradėti klausimu apie tikslų atlyginimą, jei įmanoma, patikrinant pagal atlyginimo lapelį, o jei asmuo negali atsakyti, pasiūlyti keletą darbo užmokesčio grupių. - Pastebėta, kad apklausėjo prisistatomasis laiškas arba paaiškinimas padeda pasiekti gerų rezultatų kalbant apie norėjimą atsakyti į tokius klausimus. Be to, keliose šalyse neatsakytus klausimus galima koreguoti: priskirti trūkstamas reikšmes naudojantis kitais šaltiniais, pvz., administraciniais registrais arba kitais tyrimais (pvz., Darbo užmokesčio struktūros tyrimas). Kelios šalys tai išbandė ir rezultatai buvo teigiami. |226 | Priemonės, kuriomis siekiama supažindinti visuomenę su ekspertų nuomone Circa svetainėje patalpinamos visos galutinės ataskaitos, susijusios su suteiktomis subsidijomis siekiant DJT metu išbandyti klausimus apie atlyginimus arba susieti administracinius šaltinius su DJT duomenimis. Ten bus talpinama ir informacija apie trūkstamų reikšmių priskyrimą. Poveikio ir rezultatų analizė Mes svarstėme šiuos tris galimus variantus: A variantas: Išlaikyti neprivalomą pajamų kintamojo statusą ir naudoti ES SPGS (statistika apie pajamas ir gyvenimo sąlygas) informacijai apie darbo užmokesčio struktūrą ir pasiskirstymą valstybėse narėse pagal socialinius ir ekonominius rodiklius rinkti. B variantas: Pakeisti DJT kintamojo „pajamos“ neprivalomą statusą (kaip nurodyta Reglamente Nr. 577/98) į privalomą įvedant bendrą darbo užmokesčio apibrėžimą ir nustatant tą patį duomenų pateikimo terminą, kuris taikomas kitiems DJT kintamiesiems (12 savaičių po ataskaitinio laikotarpio pabaigos). C variantas: Pakeisti DJT kintamojo „atlyginimas iš pagrindinės darbovietės“ neprivalomą statusą į privalomą lanksčiai taikant naudojamą apibrėžimą ir suteikiant šalims, kurios naudojasi administraciniais šaltiniais, ilgesnį 18 mėn. duomenų perdavimo laikotarpį. Pasirinktas C variantas, nes jis yra geras kompromisas atsižvelgiant į Bendrijos politikos poreikius ir į palyginti nedidelę naštą valstybėms narėms. Priėmus lanksčiu darbo užmokesčio apibrėžimu grindžiamą požiūrį bus turima politikos reikmėms būtina informacija ir bus galima lengviau įgyvendinti valstybėse narėse, nes lieka mažiau į DJT klausimyną įtrauktinų klausimų. Be to, valstybėms narėms leidžiama naudoti administracinius duomenis ir nepatirti neigiamų padarinių. A variantas yra netinkamas atsižvelgiant į politikos poreikius, nes ne visos šalys galės pateikti duomenis naudodamos DJT, o ES SPGS nepateikia tokios gausios informacijos. B variantas yra per daug nelankstus ir apsunkintų kai kurias valstybes nares. Jį pasirinkus reikėtų a) į DJT klausimyną įtraukti keletą klausimų, b) galbūt nukentėtų bendra DJT kokybe, nes yra didelė rizika, jog padaugės neatsakytų klausimų ir c) nebūtų galima naudotis administraciniais duomenimis. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |305 | Siūlomų veiksmų santrauka Pagrindinis tikslas – suteikti Komisijai priemones visų valstybių narių socialinei ir ekonominei analizei rengti apjungiant darbo užmokestį iš pagrindinės darbovietės su darbo rodikliais. Tarybos ir Parlamento reglamentas, kuriuo keičiamas DJT kintamojo „darbo užmokestis iš pagrindinės darbovietės“ statusas iš neprivalomo į privalomą, yra priemonė šiam tikslui pasiekti. Tuo pačiu metu jame numatomas papildomas šių duomenų persiuntimo terminas šalims, norinčioms naudotis administraciniais šaltiniais. |310 | Teisinis pagrindas Bendrijos statistikos teisinis pagrindas yra numatytas 285 straipsnyje. Taryba, veikdama pagal bendro sprendimų priėmimo procedūrą, nustato priemones statistikai rengti, jeigu tai būtina vykdant Bendrijos veiklą. Šiame straipsnyje nustatomi reikalavimai Bendrijos statistikai rengti ir reikalaujama laikytis nešališkumo, patikimumo, objektyvumo, mokslinio nepriklausomumo, išlaidų efektyvumo ir statistikos duomenų konfidencialumo principų. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodomos (-ų) priežasties (-čių). |331 | Šiame pasiūlyme leidžiama naudoti administracinius šaltinius siekiant palengvinti respondentams tenkančią naštą. Taikant lanksčiu darbo užmokesčio apibrėžimu grindžiamą metodą pateikiama politikos reikmėms būtina informacija ir tyrimą valstybėse narėse galima lengviau įgyvendinti, nes lieka mažiau įtrauktinų į DJT klausimyną klausimų. |332 | Dėl šio pasiūlymo darbo krūvis padidėtų minimaliai ir nebūtų didelio finansinio poveikio, nes manoma, kad nacionalinis darbo jėgos tyrimo klausimynas bus papildytas tik vienu ar dviem klausimais arba kad atlyginimų duomenų trūkstamas reikšmes bus galima priskirti naudojant administracinius šaltinius. |Priemonių pasirinkimas |341 | Siūlomos priemonės: reglamentas. |342 | Kitos priemonės nėra laikomos tinkamomis dėl toliau nurodytos(–ų) priežasties(–čių). EP ir (arba) Tarybos akto tinkamos kategorijos pasirinkimas priklauso nuo teisės akto tikslo. Atsižvelgiant į informacijos poreikį Europos lygiu, Bendrijos statistikos srityje yra tendencija kaip pagrindinius aktus dažniau naudoti reglamentus nei direktyvas. Reglamentas yra priimtinesnis, kadangi jame nustatoma vienoda visai Bendrijai taikytina teisė, o tai reiškia, kad valstybės narės negali taikyti jo iš dalies arba pasirinktinai; reglamentas yra taikomas tiesiogiai, o tai reiškia, kad jo nereikia perkelti į nacionalinę teisę. Kita vertus, direktyvos, kurių tikslas – derinti šalių įstatymus, valstybėms narėms yra privalomos atsižvelgiant į direktyvų tikslus, tačiau nacionalinės valdžios institucijoms paliekama teisė pasirinkti formą ir metodus Bendrijos lygiu patvirtintiems tikslams siekti. Direktyvos turi būti perkeltos į nacionalinę teisę. Reglamentas naudojamas kartu su kitais statistikos teisės aktais, kurie buvo priimti nuo 1998 m. |POVEIKIS BIUDžETUI |409 | Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. |PAPILDOMA INFORMACIJA |560 | Europos ekonominė erdvė Siūlomas teisės aktas yra susijęs su EEE, todėl jis turėtų būti taikomas visai EEE. |1.  2006/0180 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 577/98 dėl darbo jėgos atrankinio tyrimo organizavimo Bendrijoje(Tekstas svarbus EEE)EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį ir ypač į jos 285 straipsnio 1 dalį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[1],pagal 1989 m. birželio 19 d. Tarybos sprendimo 89/382/EEB, Euratomas[2] 3 straipsnį pasikonsultavę su Statistikos programų komitetu (SPK),laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[3],kadangi:(1) Pagal Lisabonos strategiją ir kaip buvo patvirtinta atlikus jos vidurio laikotarpio peržiūrą 2005 m. Europa, siekdama Lisabonos tikslų, privalo ir toliau savo politikoje daugiau dėmesio skirti augimui ir užimtumui.(2) Dėl Bendrijos vystymosi ir vidaus rinkos veikimo didėja palyginamų duomenų, kurie leidžia nagrinėti darbo užmokesčio struktūros ir pasiskirstymo poveikį darbo rinkai, visų pirma kaip pažangos ekonominės ir socialinės sanglaudos srityje analizės priemonės, poreikis.(3) Norint vykdyti jai pavestas užduotis Komisijai reikia duomenų apie atlyginimų grupavimą pagal socialinius ir ekonominius rodiklius ir taip pat atsižvelgiant į įvairias apmokamo darbo formas, kurie yra būtini norint analizuoti ir suprasti darbo rinką ir vykstančius darbo jėgos struktūros pokyčius. Todėl privalumas turėti darbo užmokesčio duomenis pagal decilius, palyginti su kitais užimtumo rodikliais, yra plačiai pripažįstamas.(4) Bendrijos darbo jėgos tyrimas (DJT) iš esmės yra pirmasis ir patikimiausias darbo rinkos informacijos šaltinis Europos Sąjungoje, o informacija apie atlyginimus – kaip pagrindinis kintamasis siekiant paaiškinti darbo rinkos veikimą – turėtų būti standartinis šio tyrimo elementas, kad būtų galima atlikti išsamesnę darbo rinkų analizę.(5) Todėl Tarybos reglamentas (EB) Nr. 577/98[4] turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamentas (EB) Nr. 577/98 iš dalies keičiamas taip:1. 4 straipsnio 1 dalies l punktas pakeičiamas taip:„l) atlyginimas iš pagrindinės darbovietės;“2. 6 straipsnis pakeičiamas taip:„6 straipsnisRezultatų perdavimasPer dvylika savaičių nuo ataskaitinio laikotarpio pabaigos valstybės narės perduoda Eurostatui tyrimų rezultatus, nenurodydamos identifikavimo duomenų.Atitinkantys tyrimo rodiklį „darbo užmokestis iš pagrindinės darbovietės“ duomenys gali būti persiunčiami Eurostatui per aštuoniolika mėnesių nuo ataskaitinio laikotarpio pabaigos, kai šiai informacijai pateikti buvo naudojami administraciniai duomenys.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeEuropos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas [1] OL C […], […], p. […].[2] OL L 181, 1989 6 28, p. 47.[3] OL C […], […], p. […].[4] OL L 77, 1998 3 14, p. 3. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2257/2003 (OL L 336, 2003 12 23, p. 6).