				|

		52012PC0073

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS  dėl vertybinių popierių atsiskaitymo gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių popierių depozitoriumų (CVPD), kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 98/26/EB /* COM/2012/073 final - 2012/0029 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           Pasiūlymo aplinkybės
Centriniai vertybinių popierių
depozitoriumai (CVPD) – finansų rinkai sistemiškai svarbios įstaigos.
Po bet kokio vertybinių popierių sandorio vertybinių
popierių biržoje ar už jos ribų vyksta poprekybiniai procesai,
kuriais atsiskaitoma už tą sandorį, t. y. vertybiniai popieriai
pateikiami už juos sumokėjus pinigus. CVPD yra esminės įstaigos,
kurios valdydamos vadinamąsias vertybinių popierių atsiskaitymo
sistemas sudaro sąlygas atsiskaityti. Be to, CVPD užtikrina
vertybinių popierių sąskaitų, kuriose registruojama, kas ir
kiek vertybinių popierių išleido ir kaip kiekvieną kartą
keičiasi tų vertybinių popierių savininkai, pirminį
registravimą ir centralizuotą tvarkymą.
CVPD taip pat atlieka ypač svarbų vaidmenį
užtikrinimo priemonių rinkoje, visų pirma vykdant pinigų
politiką. Pavyzdžiui, beveik visos tinkamos užtikrinimo priemonės
centrinio banko pinigų politikos operacijoms Europos Sąjungoje,
visų pirma euro zonoje, pereina per CVPD valdomas vertybinių popierių
atsiskaitymo sistemas.
2010 m. per ES vertybinių popierių
atsiskaitymo sistemas atsiskaityta už maždaug 920 trln. EUR vertės
sandorius, ir 2010 m. pabaigoje šiose sistemose laikyta beveik 39 trln. EUR
vertybinių popierių. Europos Sąjungoje yra daugiau kaip 30 CVPD,
paprastai po vieną kiekvienoje šalyje ir du vadinamieji tarptautiniai CVPD
(TCVPD – Clearstream Banking Luxembourg ir Euroclear Bank), tai
yra CVPD, kurie specializuojasi leisti tarptautines obligacijas, paprastai
vadinamas euroobligacijomis, pakategorė.
Nors savo šalyse paprastai saugūs ir
veiksmingi, tarpvalstybiniu pagrindu CVPD bendrus veiksmus atlieka ir ryšius
palaiko ne taip saugiai – tai reiškia, kad investuojant kitoje šalyje
investuotojui kyla didesnė rizika ir susidaro didesnės išlaidos.
Pavyzdžiui, neatsiskaitymo atvejų yra daugiau atliekant tarptautinius
sandorius, palyginti su vietiniais sandoriais, o tarptautinio atsiskaitymo
išlaidos iki keturių kartų didesnės už vietinio atsiskaitymo
išlaidas.
Šias saugos problemas lemia keletas
veiksnių, pvz.:
·      atsiskaitymo ciklo ilgumas. Laikas nuo sandorio sudarymo iki
atsiskaitymo ES nėra suvienodintas, dėl to atsiranda trikdžių
tarpvalstybiniu mastu atsiskaitant už vertybinius popierius;
·      nedidelė, bet reikšminga vertybinių popierių dalis vis
dar egzistuoja popierine forma. Jų atsiskaitymo ciklas kur kas ilgesnis,
dėl to didėja investuotojams kylanti rizika;
·      atgrasomosios baudos už neatsiskaitymą (t. y. situacija, kai už
sandorį neatsiskaitoma numatytą atsiskaitymo dieną) nustatytos
ne visose rinkose, o kur jos egzistuoja, atsiskaitymo drausmės
priemonės atskirose rinkose labai skiriasi;
·      nors Direktyva 98/26/EB dėl atsiskaitymų baigtinumo
mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose
(ABD)[1]
mažinamas vertybinių popierių atsiskaitymo sistemos trikdymas
dėl tos sistemos dalyviams iškeltų nemokumo bylų, ja
nesprendžiami kitos sistemai būdingos rizikos arba sistemą
valdančio CVPD atsparumo klausimai. Kai kuriems CVPD kyla papildoma
kredito ir likvidumo rizika dėl teikiamų atsiskaitymą
papildančių banko paslaugų;
·      CVPD tarpusavio susitarimai dėl sąsajos, nors ir laikomi
pirmu žingsniu siekiant konsoliduoti Europos atsiskaitymų rinkas, kelia
abejonių dėl saugos, nes tokioms sąsajoms nėra
specialių rizikos ribojimo taisyklių. Be to, dėl jų
didėja CVPD tarpusavio priklausomybė, o dėl to dar labiau verta
įvesti bendrą rizikos ribojimo sistemą.
Didelį susirūpinimą kelia ir
tai, kad nėra veiksmingos bendros atsiskaitymų vidaus rinkos. Vis dar
tebėra svarbių Europos poprekybinės rinkos
kliūčių, pvz., prieigos prie CVPD apribojimai vertybinių
popierių emitentams, Europos Sąjungoje CVPD taikomų
nacionalinių licencijų režimų bei taisyklių skirtumai ir
ribota skirtingų nacionalinių CVPD tarpusavio konkurencija. Dėl
šių kliūčių rinka yra labai susiskaidžiusi. Todėl
tarptautinis atsiskaitymas už sandorius priklauso nuo be reikalo
sudėtingų vertybinių popierių laikymo grandinių,
kuriose dažnai dalyvauja keletas CVPD ir keli kiti tarpininkai. Tai daro
neigiamą poveikį ne tik veiksmingumui, bet ir rizikai, susijusiai su
tarptautiniais sandoriais.
Šios problemos yra svarbios, nes Europoje
tarptautinių sandorių (nuo įprastų vertybinių
popierių pirkimo ir pardavimo iki užtikrinimo priemonių pervedimo)
daugėja, o CVPD vis labiau priklauso vieni nuo kitų. Numatoma, kad
šios tendencijos stiprės įgyvendinus projektą „Target2
Securities“ (T2S), kurį pradėjo Eurosistema siekdama sukurti
bendrą vertybinių popierių atsiskaitymo Europoje platformą
be sienų, kuri turėtų pradėti veikti 2015 m.
Šios problemos sprendžiamos siūlomame
reglamente. Juo įvedamas įpareigojimas visus perleidžiamuosius
vertybinius popierius pateikti nematerialia forma ir prieš pradedant
prekybą reguliuojamose vietose juos užregistruoti centriniuose
vertybinių popierių depozitoriumuose. Taip suvienodinami atsiskaitymo
laikotarpiai ir atsiskaitymo drausmės režimai visoje ES. Taip pat
įvedamos bendros taisyklės remiantis tarptautiniais standartais
dėl CVPD operacijų ir paslaugų rizikos. Kadangi visoje ES CVPD
bus taikomos identiškos esminės taisyklės, jiems bus naudingi vienodi
licencijavimo reikalavimai ir visos ES pasas – tai padės šalinti esamas
prieigos kliūtis.
Todėl siūlomu reglamentu bus
didinama sistemos sauga ir atveriama CVPD paslaugų rinka, taip gerinant
vertybinių popierių atsiskaitymo veiksmingumą. Siūlomas
reglamentas kartu su prekybos vietoms taikoma Direktyva 2004/39/EB dėl
finansinių priemonių rinkų[2]
ir pagrindinėms sandorio šalims taikomo reglamento dėl
išvestinių finansinių priemonių sandorių pasiūlymu
papildys vertybinių popierių rinkos infrastruktūrų
reguliavimo sistemą.
Ši iniciatyva sulaukė plačios
politinės paramos. 2008 m. gruodžio 2 d. ECOFIN taryba pabrėžė
poreikį stiprinti CVPD valdomų vertybinių popierių
atsiskaitymo sistemų saugą ir patikimumą ir pritarė, kad su
poprekybine veikla susijusioms teisinėms kliūtims, įskaitant
prieigos prie CVPD kliūtis, šalinti reikia ES teisės akto.
Tarptautiniu mastu taip pat sutariama, kad reikalingi tinkami CVPD standartai.
Dar 2001 m. pasaulinės bankų ir vertybinių popierių
sektorių priežiūros institucijos (CPSS ir IOSCO) patvirtino
rekomendacijas dėl vertybinių popierių atsiskaitymo
sistemų. 2009 m. neprivalomomis gairėmis jas pritaikė Europos
priežiūros institucijos (Europos centrinių bankų sistema ir
Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų
komitetas). 2010 m. spalio mėn. Finansinio stabilumo taryba pakartojo
raginimą atnaujinti standartus, skirtus tvirtesnėms pagrindinėms
rinkos infrastruktūroms, ir paprašė persvarstyti ir patobulinti
esamus standartus.
2.           Konsultacijų su suinteresuotosiomis
šalimis rezultatai ir poveikio vertinimas
Ši iniciatyva parengta po išsamaus
tęstinio dialogo ir konsultacijų su visomis pagrindinėmis
suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant vertybinių popierių ir
bankų sektorių priežiūros institucijas, ECB ir visų
tipų rinkos dalyvius. Ja atsižvelgiama į nuomones, išsakytas per
viešas konsultacijas nuo 2011 m. sausio 13 d. iki kovo 1 d., ir į
informaciją, gautą konsultuojantis su įvairiomis
suinteresuotųjų šalių grupėmis nuo 2010 m. vasaros.
Be to, iš „Oxera Consulting“ užsakytas
poprekybinio sektoriaus sąnaudų ir kainų išorės tyrimas.
Pirmą ataskaitą „Oxera“ pateikė 2009 m., o antrą – 2011 m.
Šiose ataskaitose pateikiama naudingos informacijos apie tarptautinės ir
vietinės poprekybinės veiklos sąnaudų skirtumus Europoje.
Laikydamasi geresnio reglamentavimo politikos,
Komisija atliko politikos galimybių poveikio vertinimą. Politikos
galimybės vertintos pagal pagrindinius tikslus didinti CVPD paslaugų
teikimo Europoje saugą bei veiksmingumą ir užtikrinti vienodas
veiklos sąlygas. Vertinimas atliktas svarstant nurodytų tikslų
įgyvendinimo veiksmingumą ir skirtingų politikos galimybių
įgyvendinimo veiksmingumą naudos ir sąnaudų požiūriu.
Poveikio vertinimo ataskaitos projektas 2011
m. kovo 16 d. pateiktas Komisijos Poveikio vertinimo valdybai, o 2011 m.
rugpjūčio 8 d. jai pateiktas patikslintas projektas. Atsižvelgiant
į Poveikio vertinimo valdybos pastabas ataskaitos projektas gerokai
patobulintas sustiprinus nustatytų problemų įrodymų
bazę ir skirtingų politikos galimybių analizę, visų
pirma kiek tai susiję su atsiskaitymą papildančiomis banko
paslaugomis, įtraukus skirtingų politikos galimybių bendros
naudos ir poveikio skirtingoms suinteresuotųjų šalių
grupėms vertinimą ir nustačius aiškesnę ir tvirtesnę
stebėsenos ir vertinimo sistemą.
3.           Teisiniai pasiūlymo aspektai
3.1.        Teisinis pagrindas
Pasiūlymas grindžiamas Sutarties dėl
Europos Sąjungos veikimo (SESV) 114 straipsniu, kuris yra
tinkamiausias teisinis pagrindas šioje srityje. Iš esmės pasiūlymu
siekiama didinti vertybinių popierių atsiskaitymo saugą ir
veiksmingumą ir šalinti susijusias vidaus rinkos veikimo kliūtis,
kylančias dėl nacionalinių taisyklių, kuriomis
reguliuojamas vertybinių popierių atsiskaitymas ir vertybinių
popierių atsiskaitymo sistemas valdančių CVPD veikla,
skirtumų, įvedant bendras taisykles dėl tam tikrų
atsiskaitymo ciklo ir drausmės aspektų, taip pat bendrus rizikos
ribojimo reikalavimus dėl CVPD atsparumo ir prieigos prie jų. Kadangi
tokių bendrų taisyklių ir reikalavimų nėra,
tikriausiai skirtingos nacionalinio lygmens priemonės turės
tiesioginį neigiamą poveikį saugai, veiksmingumui ir
konkurencijai Sąjungos atsiskaitymo rinkose. Laikomasi nuomonės, kad
reglamentas yra tinkamiausia priemonė siekiant užtikrinti, kad visiems rinkos
dalyviams būtų tiesiogiai taikomi vienodi įpareigojimai,
susiję su atsiskaitymo ciklu ir drausme, ir kad Sąjungos CVPD
būtų tiesiogiai taikomi vienodi rizikos ribojimo standartai, dėl
to turėtų sustiprėti jų atsparumas ir pagrindinis vaidmuo
tvarkant nematerialias sistemas ir vykdant atsiskaitymo procesą.
Kadangi pagrindinis siūlomo reglamento
tikslas – įvesti keletą rinkos operatoriams tiesiogiai taikomų
teisinių įpareigojimų, inter alia, praktiškai visus
perleidžiamuosius vertybinius popierius centriniame vertybinių
popierių depozitoriume registruoti nematerialia forma, ir nustatyti
griežtesnius atsiskaitymo terminus ir kadangi Sąjungoje CVPD atsako už
vertybinių popierių atsiskaitymo sistemų veikimą ir
priemonių, kuriomis užtikrinamas atsiskaitymo įvykdymas laiku,
taikymą, labai svarbu, kad visi CVPD nuolat ir visuomet laikytųsi
pasiūlyme pateiktų vienodų ir griežtų rizikos ribojimo
reikalavimų. Todėl būtina į šį pasiūlymą įtraukti
vienodas ir tiesiogiai taikomas taisykles dėl CVPD veiklos leidimų išdavimo
ir nuolatinės priežiūros, šalia rinkos dalyviams taikomų
teisinių įpareigojimų.
3.2.        Subsidiarumas ir
proporcingumas
Pagal subsidiarumo principą,
nustatytą Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 3 dalyje,
Sąjungos lygmens veiksmų turėtų būti imamasi tik tada,
kai numatytų tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti
ir todėl dėl pasiūlytų veiksmų masto ar poveikio
jų geriau siekti ES lygmeniu.
Šiuo pasiūlymu iš esmės siekiama
Sąjungoje didinti Europos vertybinių popierių rinkos saugą
ir veiksmingumą, todėl reikia darnių ES veiksmų.
Sąjungos veiksmų vertėtų imtis ir dėl sisteminio CVPD
pobūdžio ir vis didesnės jų tarpusavio priklausomybės,
ypač po T2S įvedimo.
Kiek tai susiję su CVPD veiklos leidimais
ir priežiūra, siūlomu reglamentu siekiama subalansuoti
nacionalinių valdžios institucijų kompetenciją ir kitų
kompetentingų institucijų interesus. Europos vertybinių
popierių ir rinkų institucija (EVPRI) atliks esminį
vaidmenį sprendžiant ginčus, lengvinant nacionalinių
institucijų bendradarbiavimo sąlygas ir rengiant techninius
standartus glaudžiai konsultuojantis su Europos centrinių bankų
sistema (ECBS).
Kai kurie aspektai jau reglamentuojami
galiojančiais Sąjungos teisės aktais. Pavyzdžiui,
vertybinių popierių atsiskaitymo sistemos jau apibrėžtos Direktyva
98/26/EB dėl atsiskaitymų baigtinumo mokėjimų ir
vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose[3], o Direktyvoje 2004/39/EB
(FPRD) numatomos tam tikros taisyklės dėl rinkos dalyvių
dalyvavimo pasirinktoje vertybinių popierių atsiskaitymo sistemoje.
Siūlomas reglamentas dera su šiais Sąjungos aktais.
Pasiūlymu taip pat visiškai atsižvelgiama
į proporcingumo principą, kaip reikalaujama Europos Sąjungos
sutarties 5 straipsnio 4 dalyje, kad Sąjungos veiksmai turėtų
būti adekvatūs siekiant nustatytų tikslų ir neviršyti to,
kas būtina. Siūlomas reglamentas atitinka šį principą ir
juo tinkamai subalansuojamas atitinkamas viešasis interesas ir
siūlomų priemonių veiksmingumas naudos ir sąnaudų
požiūriu. Pasiūlymu visiškai atsižvelgta į tai, kad reikia
suderinti rinkų saugą bei veiksmingumą ir sąnaudas
suinteresuotosioms šalims.
3.3.        Išsamus pasiūlymo
paaiškinimas
Siūlomą reglamentą sudaro dvi
pagrindinės dalys: su vertybinių popierių atsiskaitymu
susijusios visiems rinkos operatoriams skirtos priemonės (II antraštinė
dalis) ir konkrečiai CVPD skirtos priemonės (III, IV ir V
antraštinės dalys). Likusios antraštinės dalys dėl taikymo
srities ir terminų apibrėžčių (I antraštinė dalis) ir
pereinamojo laikotarpio ir baigiamųjų nuostatų (VI
antraštinė dalis) yra taikomos abiem pasiūlymo dalims.
3.3.1.     Taikymo sritis (I
antraštinė dalis)
Siūlomas reglamentas taikomas visiems
CVPD, bet veiklos leidimų ir priežiūros reikalavimų taikymo
išimtis daroma ECBS nariams ir kitoms panašias paslaugas teikiančioms
nacionalinėms ar viešosioms įstaigoms, kaip antai valstybių
narių nacionalinės įstaigos, kurių kompetencijai priklauso
valstybės skolos valdymas arba kurios dalyvauja tame procese ir kurios
kitomis aplinkybėmis būtų laikomos centriniais vertybinių
popierių depozitoriumais. Vis dėlto šioms įstaigoms ir toliau
taikomi visi CVPD skirti reikalavimai. Joms netaikoma IV antraštinė dalis,
kuria nustatomas atsiskaitymą papildančių banko paslaugų
atskyrimas nuo kitų CVPD paslaugų, nes šios įstaigos vien
dėl savo pobūdžio teikia tokias papildomas paslaugas.
Kiek tai susiję su finansinėmis
priemonėmis, taikant II antraštinę dalį dėl vertybinių
popierių atsiskaitymo, CVPD skirtų reikalavimų atžvilgiu
pasiūlymas taikomas visoms finansinėms priemonėms, bet
daugiausia – perleidžiamiesiems vertybiniams popieriams, kaip apibrėžta
Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies 18 punkte (iš esmės akcijoms
ir obligacijoms).
3.3.2.     Vertybinių popierių
atsiskaitymas (II antraštinė dalis)
Pagrindinis siūlomo reglamento tikslas –
didinti atsiskaitymo saugą. II antraštinėje dalyje pateikiami trys
priemonių šiam tikslui pasiekti rinkiniai. Pirma, tampa privalomas
vadinamasis vertybinių popierių dematerializavimas arba
imobilizavimas, tai yra vertybinių popierių išleidimas nematerialia
forma. Šia priemone siekiama didinti atsiskaitymų veiksmingumą,
sudaryti sąlygas trumpinti atsiskaitymo laikotarpius ir užtikrinti
vertybinių popierių emisijos vientisumą, nes būtų
lengviau sutikrinti vertybinių popierių paketus. Nematerialius
vertybinius popierius, prieš jais prekiaujant arba juos teikiant kaip
užtikrinimo priemonę, nebūtinai reikia registruoti CVPD. Pvz., juos
gali užregistruoti registratoriai. Tačiau jei jais prekiaujama vietose,
kurios reglamentuojamos Direktyva 2004/39/EB, juos reikia registruoti CVPD, kad
būtų galima naudotis vertybinių popierių atsiskaitymo
sistemų apsauga pagal Direktyvą 98/26/EB ir kad būtų galima
lengviau sutikrinti registruotus vertybinius popierius su vertybiniais
popieriais, kuriais prekiaujama. Siūlomu reglamentu numatomas pakankamai
ilgas pereinamasis laikotarpis iki 2018 m. sausio 1 d., kad valstybių
narių, kuriose vis dar egzistuoja labai daug popierinių
vertybinių popierių, rinkos operatoriai galėtų laikytis šio
reikalavimo.
Antra, II antraštinėje dalyje visoje ES
suvienodinamas atsiskaitymo už vertybinių popierių sandorius
laikotarpis. Europoje už daugumą vertybinių popierių
sandorių atsiskaitoma per dvi arba tris dienas po sandorio sudarymo
dienos, atsižvelgiant į konkrečią rinką. Atsiskaitymo
laikotarpis bus suvienodintas, t. y. dvi dienos po sandorio sudarymo
dienos, nors bus leidžiami  ir trumpesni atsiskaitymo laikotarpiai.
Trečia, II antraštinėje dalyje visoje ES suvienodinamos atsiskaitymo
drausmės priemonės. Jas sudaro ex ante  priemonės,
skirtos išvengti neatsiskaitymo, ir ex post priemonės, skirtos
neatsiskaitymo problemai spręsti. Pagrindinis tikslas – mažinti
neatsiskaitymo atvejų ir neskatinti konkurencijos, dėl kurios
prastėja atsiskaitymo drausmės standartai, pvz., tarp rinkų,
kuriose galioja skirtingos nuobaudų sistemos. Siūlomos nuostatos
taikomos ne vien CVPD ir jomis siekiama rinkos dalyviams, kurie vertybinių
popierių nepateikia numatytą atsiskaitymo dieną, taikyti
suvienodintą supirkimo procedūrą, kurią sandorio, kuriam
atliekama tarpuskaita, atveju galėtų vykdyti pagrindinė sandorio
šalis arba kuri būtų kitaip įtraukta į atskiros prekybos
vietos taisykles.
3.3.3.     CVPD (III antraštinė
dalis)
CVPD veiklos leidimų išdavimas ir
priežiūra (I skyrius)
Jau Direktyvoje 98/26/EB vertybinių
popierių atsiskaitymo sistemos apibrėžiamos kaip oficialūs
susitarimai, kuriais sudaromos sąlygos vertybinius popierius pervesti tarp
skirtingų dalyvių. Tačiau toje direktyvoje neaptariamos
įstaigos, atsakingos už tokių sistemų valdymą.
Atsižvelgiant į vis didesnį tokių sistemų sudėtingumą
ir su atsiskaitymu susijusią riziką, labai svarbu, kad
vertybinių popierių atsiskaitymo sistemas valdančios
įstaigos būtų teisiškai apibrėžtos, turėtų
veiklos leidimus ir būtų prižiūrimos pagal bendrus rizikos
ribojimo standartus. CVPD apibrėžiamas kaip juridinis asmuo, kuris valdo
vertybinių popierių atsiskaitymo sistemą ir teikia dar bent
vieną kitą pagrindinę paslaugą (notarinę paslaugą
arba centralizuoto tvarkymo paslaugą). Be to, CVPD būtų
leidžiama teikti tik tam tikras papildomas paslaugas, kurios daugiausia
susijusios su pagrindinėmis paslaugomis. Jei tokios papildomos paslaugos
apima su mokesčiais susijusias paslaugas, CVPD reikėtų
užtikrinti, kad būtų laikomasi atitinkamų valstybių
narių mokesčių teisės aktų. Taikant
išskaičiuojamojo mokesčio lengvatų tvarką, CVPD
reikėtų laikytis reikalavimų, kuriuos mokėjimų,
kuriems taikomas išskaičiuojamasis mokestis, šaltinio valstybė
narė taiko finansų tarpininkams, kad leistų jiems išskaičiuoti
tokį mokestį ir prašyti jo lengvatos mokėjimus
atliekančių tikrųjų savininkų vardu. Visų pirma
tai gali būti įpareigojimas informaciją apie investuotojus
pranešti tiesiogiai šaltinio valstybei narei (tam, kad būtų galima
prašyti išskaičiuojamojo mokesčio prie pajamų šaltinio
lengvatos), kuri savo ruožtų ją perduotų tikrojo finansinių
priemonių savininko gyvenamosios vietos valstybei narei.
CVPD veiklos leidimus išduos ir
priežiūrą vykdys jų įsteigimo vietos nacionalinės
kompetentingos institucijos. Tačiau, turint omenyje, kad jų veikla
vis dažniau vykdoma tarpvalstybiniu pagrindu, reikėtų konsultuotis su
kitomis institucijomis, susijusiomis su CVPD valdoma (-omis) vertybinių
popierių atsiskaitymo sistema (-omis) ir kitais grupės subjektais.
EVPRI atliks svarbų vaidmenį rengdama techninių standartų,
skirtų veiklos leidimų išdavimo procesui vienodinti ir
institucijų bendradarbiavimui užtikrinti, projektus.
Pasiūlymu veiklos leidimą turintiems
CVPD suteikiamas pasas Sąjungoje teikti paslaugas, paslaugą teikiant
tiesiogiai kitoje valstybėje narėje arba įsteigus filialą toje
valstybėje narėje. Trečiosios šalies CVPD gali būti
leidžiama paslaugas teikti Sąjungoje, jei jis pripažintas EVPRI. Tokį
pripažinimą galima suteikti tik tuomet, jei Komisija nustatė, kad
teisinė ir priežiūros sistema toje trečiojoje šalyje
lygiavertė Sąjungos sistemai ir kad trečioji šalis numato
veiksmingą lygiavertį Sąjungos reguliavimo ir priežiūros
sistemos pripažinimą; CVPD taikoma veiksminga veiklos leidimų
išdavimo ir priežiūros tvarka toje trečiojoje šalyje; susitarta
dėl EVPRI ir tos trečiosios šalies institucijų bendradarbiavimo.
CVPD taikomi reikalavimai ir kolizinės
normos (II ir III skyriai)
Kadangi CVPD yra svarbūs sistemai ir
teikia vertybinių popierių rinkai kritiškai svarbias paslaugas, jiems
turi būti taikomi aukšti rizikos ribojimo standartai siekiant užtikrinti
jų gyvybingumą ir jų dalyvių apsaugą. CVPD taikomi
reikalavimai II skyriuje sugrupuoti į keletą kategorijų:
organizaciniai reikalavimai (1 skirsnis), veiklos taisyklės (2 skirsnis),
reikalavimai dėl CVPD paslaugų (3 skirsnis), rizikos ribojimo
reikalavimai (4 skirsnis) ir reikalavimai dėl CVPD sąsajų (5
skirsnis).
1 skirsnyje reikalaujama, kad CVPD
turėtų tvirtą valdymo tvarką, patyrusią ir
tinkamą vadovybę, valdybą ir akcininkus ir įsteigtų
emitentams ir dalyviams atstovaujančius naudotojų komitetus
kiekvienai vertybinių popierių atsiskaitymo sistemai. Paslaugų
teikimo ar veiklos vykdymo perdavimas trečiajam asmeniui
neturėtų keisti CVPD atsakomybės dalyviams ar emitentams arba
skirtingų institucijų priežiūros funkcijų vykdymo. Svarbi
išimtis numatyta veiklos perdavimo susitarimams su viešaisiais subjektais,
pvz., Eurosistemos valdomas T2S projektas, kuriems taikoma kompetentingų
institucijų patvirtinta speciali sistema.
2 skirsnyje nustatomi svarbūs
reikalavimai, kad CVPD turėtų nediskriminacinius, skaidrius ir vien
rizika pagrįstus dalyvavimo vertybinių popierių atsiskaitymo
sistemose kriterijus. Šie reikalavimai sustiprinami IV skyriuje nustatytomis
prieigos nuostatomis. Jame taip pat įvedami svarbūs skaidrumo
principai dėl viešo kainų atskleidimo ir teikiamos paslaugos
sąnaudų ir pajamų atskleidimo kompetentingoms institucijoms.
3 skirsnio 34 straipsnyje dėl CVPD
paslaugų reikalavimų pripažįstamas svarbus CVPD vaidmuo
užtikrinant vertybinių popierių emisijos vientisumą ir nustatomi
įpareigojimai sutikrinti sąskaitas tą pačią
dieną. Kiek tai susiję su sąskaitų atskyrimu siekiant
apsaugoti dalyvių turtą, pasiūlymas viršija Direktyvoje
2004/39/EB (dėl finansinių priemonių rinkų) nustatytus
reikalavimus ir reikalauja, kad CVPD atskirtų kiekvieno dalyvio
sąskaitas nuo kitų dalyvių sąskaitų ir sudarytų
sąlygas dalyviams atskirti kiekvieno jų kliento sąskaitas. Kiek
tai susiję su piniginiu atsiskaitymu, pasiūlymu reikalaujama, kad,
kai praktiškai verta ir įmanoma, CVPD atsiskaitymus vykdytų centrinio
banko sąskaitose. Leidžiama atsiskaitymus vykdyti komercinių
bankų sąskaitose, tačiau, kitaip nei šiuo metu įprasta, tai
turi būti daroma per atskirą kredito įstaigą,
veikiančią kaip atsiskaitymų tarpininkas.
Patiems CVPD taikomi 4 skirsnio rizikos
ribojimo reikalavimai apima svarbias operacinės rizikos mažinimo
nuostatas. Kadangi CVPD nebūtų leidžiama tiesiogiai teikti
bankinių paslaugų, pagrindinė CVPD kylanti rizika bus
operacinė rizika. Šios nuostatos apima tinkamas priemones, skirtas visą
laiką užtikrinti operacijų, įskaitant atsiskaitymą,
tęstinumą. Be to, darant nuorodą į veiklos išlaidas
nustatomi kapitalo reikalavimai – CVPD turėtų turėti kapitalo,
nepaskirstytojo pelno ir rezervų, kad galėtų padengti bent
šešių mėnesių veiklos išlaidas.
Kadangi vis didėja CVPD tarpusavio
priklausomybė ir numatoma, kad šis procesas spartės įgyvendinus
projektą T2S, 45 straipsniu numatomi svarbūs rizikos ribojimo
reikalavimai sąsają įdiegusiems CVPD, įskaitant
identiškų atsiskaitymų baigtinumo taisyklių nustatymą.
III skyriumi siekiama didinti vertybinių
popierių sandorių vykdymo teisinį tikrumą siūlant
kolizines normas dėl CVPD laikomų vertybinių popierių
nuosavybės aspektų.
Prieiga prie CVPD (IV skyrius)
Vienas iš šios iniciatyvos tikslų –
atverti CVPD paslaugų rinką ir pašalinti prieigos kliūtis. IV
skyriuje aptariama trijų tipų prieiga: a) tarp emitentų ir CVPD,
b) CVPD tarpusavio ir c) CVPD ir kitų rinkos infrastruktūrų
tarpusavio.
Daugelio valstybių narių
teisėje reikalaujama, kad emitentai tam tikrų tipų vertybinius
popierius, visų pirma akcijas, leistų nacionaliniame CVPD. 47
straipsniu nustatoma emitentų teisė savo vertybinius popierius
registruoti bet kuriame Sąjungos veiklos leidimą turinčiame CVPD
ir CVPD teisė teikti paslaugas, susijusias su vertybiniais popieriais,
kurie išleisti pagal kitos valstybės narės teisę. Į
nacionalinę specifiką atsižvelgiama pripažįstant, kad ši
teisė neturėtų pažeisti bendrovių teisės, pagal
kurią tie vertybiniai popieriai išleisti.
2 ir 3 skirsniuose nustatomi prieigos
principai. CVPD turėtų turėti teisę tapti kito CVPD
vertybinių popierių atsiskaitymo sistemos dalyviu pagal
nediskriminacinius ir rizika pagrįstus principus. CVPD taip pat
turėtų turėti teisę pagal tuos pačius principus
prašyti, kad kitas CVPD sukurtų specialias funkcijas, o už tai
turėtų būti mokama pagal principą „sąnaudos plius
antkainis“. Panašiai CVPD turėtų turėti teisę gauti
pagrindinės sandorio šalies sandorių duomenis (angl. transaction
feeds) ir prekybos vietų ir tos infrastruktūros turėtų
turėti prieigą prie CVPD valdomų vertybinių popierių
atsiskaitymo sistemų. Kilus ginčams dėl atitinkamų
kompetentingų institucijų būtų galima kreiptis į EVPRI
dėl ginčų sprendimo.
3.3.4.     Kredito įstaigos,
paskirtos veikti kaip atsiskaitymų tarpininkai (IV antraštinė dalis)
Kaip minėta, kai praktiškai
sudėtingas arba neįmanomas atsiskaitymas per centrinį
banką, CVPD savo dalyviams gali siūlyti atlikti atsiskaitymus
komercinio banko sąskaitose. Tačiau patys CVPD neturėtų
teikti atsiskaitymą papildančių banko paslaugų, o
turėtų gauti savo kompetentingų institucijų leidimą
paskirti kredito įstaigą, kuri veiktų kaip atsiskaitymų
tarpininkas, kad atidarytų piniginių lėšų sąskaitas ir
teiktų paskolas atsiskaitymui palengvinti, nebent kompetentingos
institucijos remdamosi turimais įrodymais įrodo, kad vienai kredito
įstaigai kylanti kredito ir likvidumo rizikos koncentracija nėra
pakankamai sumažinta. Šis CVPD ir atsiskaitymų tarpininkų atskyrimas
yra svarbi priemonė CVPD saugos klausimams spręsti ir jai didinti. Atsiskaitymą
papildančios banko paslaugos didina CVPD kylančią riziką, o
kartu ir tikimybę, kad CVPD neįvykdys įsipareigojimų arba
patirs nepalankiausias sąlygas. Nors kai kurie CVPD paprastai teikia tos
pačios dienos banko paslaugas ir tos paslaugos apsiriboja
atsiskaitymą papildančiomis paslaugomis, tvarkomos sumos vis
dėlto yra reikšmingos ir tokio CVPD įsipareigojimų
neįvykdymas turėtų neigiamų pasekmių vertybinių
popierių ir mokėjimų rinkoms. Reikalavimas banko paslaugas
teikti atskirame juridiniame subjekte negu tas, kuris teikia pagrindines CVPD
paslaugas, padės užkirsti kelią rizikos perdavimui iš banko
paslaugų į teikiamas pagrindines CVPD paslaugas, visų pirma
nemokumo atveju arba nepalankiausiomis sąlygomis, kurių priežastis –
banko paslaugos. Be to, šiuo reikalavimu CVPD ir valdžios institucijoms bus
suteikta daugiau galimybių rasti tinkamų sprendimų banko
paslaugas teikiančiam atsiskaitymų tarpininkui nevykdant
įsipareigojimų. Šiuo metu teikiantiems banko paslaugas CVPD
tenkančios su šia priemone susijusios pagrindinės sąnaudos yra
teisinės išlaidos, susijusios su atskiro juridinio subjekto įsteigimu
banko paslaugoms teikti, nors CVPD, norintys tokias paslaugas plėtoti
ateityje, nepatirtų didelių papildomų atskiro juridinio subjekto
įsteigimo sąnaudų. Lengvesnių banko paslaugų atskyrimo
alternatyvų, kurias įgyvendinus visiškai dingtų rizikos
perdavimo iš banko paslaugų į pagrindines CVPD paslaugas pavojus,
nėra.
Siekiant didinti veiksmingumą, jei ta
pati įmonių grupė teikia ir CVPD, ir banko paslaugas,
reikalavimas, kad banko paslaugas teiktų atskira kredito įstaiga,
neturėtų drausti tai kredito įstaigai priklausyti tai
pačiai įmonių grupei, kuriai priklauso CVPD. Tačiau jei ta
pati įmonių grupė teikia ir CVPD, ir banko paslaugas, banko
paslaugas teikiančios kredito įstaigos veikla turėtų
apsiriboti atsiskaitymą papildančių banko paslaugų teikimu.
Pastaruoju apribojimu siekiama mažinti bendrą grupės riziką,
kylančią dėl kredito įstaigos priklausymo tai grupei.
Kompetentinga institucija turėtų
gebėti kiekvienu atskiru atveju įrodyti, kad nekyla sisteminės
rizikos, kai tas pats juridinis subjektas teikia ir CVPD, ir banko paslaugas.
Tokiu atveju Europos Komisijai gali būti pateikiamas pagrįstas
prašymas ir ji gali leisti taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą.
Visais atvejais CVPD, turinčio kredito įstaigos licenciją,
veikla turėtų apsiriboti atsiskaitymą papildančių
banko paslaugų teikimu.
Kaip atsiskaitymų tarpininkas veikianti
kredito įstaiga turėtų gauti veiklos leidimą pagal
Direktyvą 2006/48/EB dėl kredito įstaigų veiklos
pradėjimo ir vykdymo[4].
Kadangi CVPD valdoma (-os) vertybinių popierių atsiskaitymo sistema
(-os) turėtų būti kuo labiau apsaugotos nuo bet kokios galimos
atsiskaitymų tarpininkų sukeltos rizikos, tokie tarpininkai
turėtų laikytis papildomų reikalavimų dėl kredito ir
likvidumo rizikos mažinimo kiekvienos jų aptarnaujamos vertybinių
popierių atsiskaitymo sistemos atžvilgiu.
Turint omenyje, kad Direktyvoje 2006/48/EB
atskirai neaptariama tos pačios dienos kredito ir likvidumo rizika, kylanti
dėl atsiskaitymą papildančių banko paslaugų teikimo,
kredito įstaigoms taip pat turėtų būti taikomi specifiniai
griežtesni kredito ir likvidumo rizikos mažinimo reikalavimai, kurie
turėtų būti taikomi kiekvienai vertybinių popierių
atsiskaitymo sistemai, kurios atžvilgiu jie veikia kaip atsiskaitymų
tarpininkai. Siūlomi reikalavimai atsiskaitymų tarpininkams
pagrįsti finansų rinkos infrastruktūroms skirtais tarptautiniais
CPSS ir IOSCO standartais ir dabartine rinkos praktika. Jie apima visišką
kredito pozicijų užtikrinimą, tos pačios dienos likvidumo
stebėseną atsižvelgiant į likvidumo riziką, kurią
kelia dviejų didžiausių dalyvių įsipareigojimų
neįvykdymas, ir likvidumą palaikančių subjektų
koncentracijos ribas.
3.3.5.     Sankcijos (V antraštinė
dalis)
Esamų sankcijų taikymo
įgaliojimų ir jų praktinio taikymo apžvalga, kuria siekiama
skatinti sankcijų konvergenciją vykdant visų rūšių
priežiūros veiklą, pateikta Komisijos komunikate „Sankcijų
taikymo režimų finansinių paslaugų sektoriuje griežtinimas“[5]. Pavyzdžiui, apžvelgus esamus
nacionalinius režimus paaiškėjo, kad piniginių sankcijų dydis
įvairiose valstybėse narėse labai skiriasi, kad kai kurios
kompetentingos institucijos neturi tam tikrų svarbių sankcijų
taikymo įgaliojimų ir kad kai kurios kompetentingos institucijos
negali skirti sankcijų fiziniams ir juridiniams asmenims. Taigi, dabar
Komisija siūlo valstybėms narėms numatyti, kad už reglamento
pažeidimus galėtų būti taikomos tinkamos administracinės
sankcijos ir priemonės. Todėl kompetentingos institucijos
turėtų galėti naudoti būtiniausias administracines
sankcijas ir priemones, įskaitant veiklos leidimo panaikinimą,
viešą įspėjimą, vadovybės atleidimą,
įvykdžius nustatytus šio reglamento pažeidimus gauto pelno
grąžinimą ir administracines baudas. Maksimalus administracinių
baudų dydis neturėtų būti mažesnis už šiame reglamente
nustatytą dydį – 10 % juridinio asmens metinės apyvartos arba
penki mln. eurų, arba 10 % fizinio asmens metinių pajamų.
Nustatydamos sankcijų tipą ir dydį, kompetentingos institucijos
turėtų atsižvelgti į tam tikrus reglamente nustatytus
kriterijus, įskaitant atsakingo subjekto dydį ir finansinį
pajėgumą, pažeidimo poveikį ir atsakingo subjekto
bendradarbiavimą. Siūlomu reglamentu netrukdoma atskiroms
valstybėms narėms nustatyti griežtesnius standartus.
3.3.6.     Derėjimas su SESV 290 ir
291 straipsniais
2009 m. rugsėjo 23 d. Komisija
priėmė reglamentų, kuriais įsteigiama Europos
bankininkystės institucija (EBI), Europos draudimo ir profesinių
pensijų institucija (EDPPI) ir Europos vertybinių popierių ir
rinkų institucija (EVPRI), pasiūlymus. Šiuo atžvilgiu Komisija nori
priminti pareiškimus, susijusius su SESV 290 ir 291 straipsniais,
padarytus priimant Europos priežiūros institucijų steigimo
reglamentus, kuriais teigiama: „Reguliavimo standartų priėmimo
proceso klausimu Komisija pabrėžia finansinių paslaugų
sektoriaus unikalų pobūdį, kuris susiformavo atsižvelgiant
į Lamfalussy struktūrą ir kuris aiškiai pripažintas SESV 39
deklaracijoje. Tačiau Komisija turi rimtų abejonių dėl to,
ar jos vaidmeniui priimant deleguotus aktus ir įgyvendinant priemones
taikomi apribojimai atitinka SESV 290 ir 291 straipsnius.“
4.           Poveikis biudžetui
Pasiūlymas turi poveikį Europos
Sąjungos biudžetui, kuris yra susijęs su EVPRI patikėtomis
užduotimis, kaip nurodyta su pasiūlymu teikiamose finansinėse
teisės akto pasiūlymo pažymose.
2012/0029 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

dėl vertybinių popierių
atsiskaitymo gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių
popierių depozitoriumų (CVPD), kuriuo iš dalies keičiama
Direktyva 98/26/EB
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
teisės akto projektą perdavus
nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[6],
atsižvelgdami į Europos Centrinio Banko
nuomonę[7],
laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)
centriniai vertybinių popierių
depozitoriumai (CVPD) kartu su pagrindinėmis sandorio šalimis yra labai
svarbūs poprekybinių infrastruktūrų, kurios saugo
finansų rinkas ir rinkos dalyviams suteikia pasitikėjimo, kad vertybinių
popierių sandoriai vykdomi tinkamai ir laiku, net ir nepalankiausių
sąlygų laikotarpiais, veikimui;
(2)
CVPD valdomos vertybinių popierių
atsiskaitymo sistemos veikia atsiskaitymo proceso pabaigoje, todėl yra
sistemiškai svarbios vertybinių popierių rinkų veikimui. CVPD
valdomos vertybinių popierių atsiskaitymo sistemos yra
vertybinių popierių laikymo grandinės, kuria jų dalyviai
praneša apie investuotojų turimus vertybinius popierius, viršuje,
todėl yra ir esminė emisijos vientisumo kontrolės priemonė,
atliekanti svarbų vaidmenį palaikant investuotojų
pasitikėjimą. Be to, CVPD valdomos vertybinių popierių
atsiskaitymo sistemos aktyviai dalyvauja užtikrinant pinigų politikos
operacijas, taip pat kredito įstaigų tarpusavio užtikrinimo procese,
todėl yra svarbios užtikrinimo rinkų dalyvės;
(3)
nors 1998 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento
ir Tarybos direktyva 98/26/EB dėl atsiskaitymų baigtinumo
mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose[8] sumažintas vertybinių
popierių atsiskaitymo sistemos trikdymas dėl tos sistemos dalyviams
iškeltų nemokumo bylų, būtina mažinti kitą vertybinių
popierių atsiskaitymo sistemoms būdingą riziką, taip pat
nemokumo riziką arba vertybinių popierių atsiskaitymo sistemas
valdančių CVPD veikimo sutrikimo riziką. Kai kuriems CVPD kyla
kredito ir likvidumo rizika dėl teikiamų atsiskaitymą
papildančių banko paslaugų;
(4)
dėl CVPD sudarytų sąsajos
susitarimų atliekama vis daugiau tarptautinių atsiskaitymų, o
bendrų rizikos ribojimo taisyklių nėra, todėl kyla
klausimas dėl CVPD atsparumo kitų valstybių narių CVPD
kylančiai rizikai. Be to, nepaisant tarptautinių atsiskaitymų
skaičiaus augimo, dėl atsiskaitymą ir CVPD veiklą
reglamentuojančių nacionalinių taisyklių skirtumų ir
ribotos CVPD tarpusavio konkurencijos atsiskaitymo rinkos Sąjungoje
tebėra susiskaidžiusios, o tarptautinis atsiskaitymas brangesnis. Šis
susiskaidymas varžo tarptautinius atsiskaitymus, kelia papildomą
riziką ir didina sąnaudas. Kadangi nėra identiškų rinkos
dalyviams taikomų įpareigojimų ir bendrų CVPD taikomų
rizikos ribojimo standartų, tikriausiai skirtingos nacionalinio lygmens
priemonės turės tiesioginį neigiamą poveikį saugai,
veiksmingumui ir konkurencijai Sąjungos atsiskaitymo rinkose. Būtina
šalinti šias reikšmingas vidaus rinkos veikimo kliūtis, vengti konkurencijos
iškraipymų ir neleisti tokioms kliūtims ir iškraipymams atsirasti
ateityje. Todėl tinkamas teisinis šio reglamento pagrindas
turėtų būti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114
straipsnis, išaiškintas pagal nuoseklią Europos Sąjungos Teisingumo
Teismo praktiką;
(5)
reglamente būtina nustatyti tam tikrus
vienodus įpareigojimus rinkos dalyviams dėl tam tikrų
atsiskaitymo ciklo ir drausmės aspektų ir pateikti bendrus
reikalavimus vertybinių popierių atsiskaitymo sistemas valdantiems
CVPD. Tiesiogiai taikomos reglamento taisyklės turėtų
užtikrinti, kad visiems rinkos operatoriams ir CVPD būtų tiesiogiai
taikomi identiški įpareigojimai ir taisyklės. Reglamentas
turėtų padidinti atsiskaitymo saugą ir veiksmingumą
Sąjungoje, nes užkirstų kelią nacionalinių taisyklių
skirtumams, atsirandantiems direktyvą perkeliant į nacionalinę
teisę. Reglamentas turėtų sumažinti rinkos operatorių ir
CVPD reglamentavimo sudėtingumą dėl skirtingų
nacionalinių taisyklių ir turėtų sudaryti sąlygas CVPD
teikti savo paslaugas tarpvalstybiniu pagrindu neprivalant laikytis skirtingų
nacionalinių reikalavimų, pvz., dėl CVPD veiklos leidimų
išdavimo, priežiūros, organizavimo ar rizikos. Be to, identiškus
reikalavimus CVPD nustatantis reglamentas padėtų šalinti
konkurencijos iškraipymus;
(6)
2010 m. spalio 20 d. Finansinio stabilumo taryba
paragino kurti tvirtesnes pagrindines rinkos infrastruktūras ir
paprašė persvarstyti ir patobulinti esamus standartus[9]. Tarptautinių
atsiskaitymų banko Mokėjimo ir atsiskaitymų sistemų
komitetas (angl. CPSS) ir Tarptautinė vertybinių popierių
komisijų organizacija (angl. IOSCO) baigia rengti pasaulinių
standartų projektą. Jie pakeis 2001 m. Tarptautinių
atsiskaitymų banko rekomendacijas, kurias Europos lygmeniu neprivalomomis
gairėmis 2009 m. pritaikė Europos centrinių bankų sistema
(ECBS) ir Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros
institucijų komitetas (angl. CESR);
(7)
2008 m. gruodžio 2 d. išvadose[10] Taryba pabrėžė, kad
būtina didinti vertybinių popierių atsiskaitymo sistemų
saugą ir patikimumą ir šalinti teisines poprekybinio proceso
kliūtis Sąjungoje;
(8)
vienas iš pagrindinių ECBS uždavinių –
skatinti sklandų mokėjimo sistemų veikimą. Šiuo atžvilgiu
ECBS nariai vykdo priežiūrą užtikrindami veiksmingas ir patikimas
tarpuskaitos ir mokėjimo sistemas. ECBS nariai dažnai veikia kaip
atsiskaitymų tarpininkai vykdant atsiskaitymo už vertybinių
popierių sandorius piniginę dalį. Be to, jie yra svarbūs
CVPD klientai, kurie dažnai valdo pinigų politikos operacijų
užtikrinimą. ECBS nariai turėtų aktyviai dalyvauti ir su jais
turėtų būti konsultuojamasi išduodant CVPD veiklos leidimus ir
vykdant jų priežiūrą, pripažįstant trečiosios šalies
CVPD ir tvirtinant CVPD sąsajas. Be to, jie turėtų aktyviai
dalyvauti ir su jais turėtų būti konsultuojamasi rengiant techninius
reguliavimo ir įgyvendinimo standartus, gaires ir rekomendacijas. Šio
reglamento nuostatomis neturėtų būti daroma poveikio Europos
Centrinio Banko (ECB) ir nacionalinių centrinių bankų
atsakomybei užtikrinti veiksmingas ir patikimas tarpuskaitos ir mokėjimo
sistemas Sąjungoje ir kitose šalyse;
(9)
valstybių narių centriniai bankai ar bet
kurios kitos tam tikrose valstybėse narėse panašias funkcijas
vykdančios įstaigos, kaip antai valstybės narės
nacionalinės įstaigos, kurioms pavesta valdyti valstybės skolą
ar dalyvauti ją valdant, gali patys teikti tam tikras paslaugas, dėl
kurių jie būtų laikomi CVPD. Tokioms institucijoms
neturėtų būti taikomi veiklos leidimų išdavimo ir
priežiūros reikalavimai, bet joms turėtų būti toliau
taikomi visi CVPD rizikos ribojimo reikalavimai. Kadangi atsiskaitymo procese
centriniai bankai veikia kaip atsiskaitymų tarpininkai, jiems
nereikėtų taikyti šio reglamento IV antraštinėje dalyje
nustatytų reikalavimų;
(10)
šis reglamentas turėtų būti taikomas
atsiskaitymui už visų finansinių priemonių sandorius ir CVPD
veiklai, jei nenurodyta kitaip. Be to, šis reglamentas
neturėtų pažeisti kitų Sąjungos teisės aktų
dėl konkrečių finansinių priemonių, kaip antai
2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva
2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų
emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičianti
Tarybos direktyvą 96/61/EB[11],
ir pagal tą direktyvą priimtos priemonės;
(11)
vertybinių popierių registravimas
nematerialia forma yra svarbus žingsnis siekiant didinti atsiskaitymo
veiksmingumą ir užtikrinti vertybinių popierių emisijos
vientisumą, visų pirma tokiomis aplinkybėmis, kai laikymo ir
pervedimo būdai tampa vis sudėtingesni. Dėl saugos
priežasčių reglamente numatoma visus perleidžiamuosius vertybinius
popierius registruoti nematerialia forma. Šiuo reglamentu nereikėtų
nustatyti vieno konkretaus pradinio registravimo nematerialia forma būdo,
kuris gali būti imobilizacija išduodant bendro skolinio
įsipareigojimo liudijimą (angl. global note) arba
tiesioginė dematerializacija. Šiuo reglamentu nereikėtų
nustatyti, kokios rūšies institucija turėtų registruoti
išleidžiamus vertybinius popierius nematerialia forma, ir šią
funkciją vykdyti leidžiama įvairiems dalyviams, įskaitant
registratorius. Tačiau kai tokiais vertybiniais popieriais prekiaujama
prekybos vietose, kurios reglamentuojamos 2004 m. balandžio 21 d. Europos
Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/39/EB dėl finansinių
priemonių rinkų, iš dalies keičiančia Tarybos direktyvas
85/611/EEB, 93/6/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/12/EB
bei panaikinančia Tarybos direktyvą 93/22/EEB[12], arba jie teikiami kaip užtikrinimo priemonės 2002 m. birželio 6
d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/47/EB dėl
susitarimų dėl finansinio įkaito[13]
nustatytomis sąlygomis, tokie vertybiniai popieriai turėtų
būti registruoti CVPD nematerialioje sistemoje, siekiant užtikrinti, kad, inter
alia, už visus tokius vertybinius popierius būtų galima
atsiskaityti vertybinių popierių atsiskaitymo sistemoje;
(12)
siekiant užtikrinti atsiskaitymo saugą, bet
kuris vertybinių popierių atsiskaitymo sistemos dalyvis, perkantis
arba parduodantis tam tikras finansines priemones, konkrečiai:
perleidžiamuosius vertybinius popierius, pinigų rinkos priemones,
kolektyvinio investavimo subjektų investicinius vienetus ir taršos
leidimus, atsiskaitymo įsipareigojimą turėtų įvykdyti
numatytą atsiskaitymo dieną;
(13)
ilgesni atsiskaitymo už perleidžiamųjų
vertybinių popierių sandorius laikotarpiai kelia netikrumą ir
didesnę riziką vertybinių popierių atsiskaitymo
sistemų dalyviams. Dėl skirtingos trukmės atsiskaitymo
laikotarpių skirtingose valstybėse narėse trinka sutikrinimas, o
emitentai, investuotojai ir tarpininkai daro klaidų. Todėl
būtina nustatyti bendrą atsiskaitymo laikotarpį – tai
padėtų nustatyti numatytą atsiskaitymo dieną ir
įgyvendinti atsiskaitymo drausmės priemones. Numatyta atsiskaitymo už
perleidžiamųjų vertybinių popierių, kuriais leidžiama
prekiauti Direktyva 2004/39/EB reglamentuojamose prekybos vietose, sandorius
diena turėtų būti ne vėliau kaip antrą darbo
dieną po sandorio sudarymo;
(14)
CVPD ir kitos rinkos infrastruktūros
turėtų imtis priemonių, kad užkirstų kelią
neatsiskaitymui ir spręstų šią problemą. Labai svarbu, kad
tokios taisyklės būtų vienodos ir tiesiogiai taikomos
Sąjungoje. Visų pirma CVPD ir kitos rinkos infrastruktūros turėtų
būti įpareigotos nustatyti procedūras, kad galėtų
imtis tinkamų priemonių sustabdyti bet kurio dalyvio, kuris
sistemingai neatsiskaito, dalyvavimą ir atskleisti jo tapatybę
visuomenei su sąlyga, kad tas dalyvis gali pateikti pastabas prieš
priimant tokį sprendimą;
(15)
vienas iš veiksmingiausių būdų
spręsti neatsiskaitymo problemą yra reikalauti, kad
neatsiskaitančiam dalyviui būtų taikomas supirkimas, kai
vertybiniai popieriai, kuriuos reikia pateikti, turi būti supirkti rinkoje
po numatytos atsiskaitymo dienos ir pateikiami dalyviui gavėjui. Šiame
reglamente reikėtų nustatyti vienodas taisykles dėl visų
perleidžiamųjų vertybinių popierių, pinigų rinkos
priemonių, kolektyvinio investavimo subjektų investicinių
vienetų ir taršos leidimų supirkimo sandorio tam tikrų
aspektų, kaip antai terminai, pranešimo laikotarpis, kainos ir nuobaudos;
(16)
pagrindinis šio reglamento tikslas – nustatyti tam
tikrus tiesiogiai rinkos operatoriams taikomus teisinius įpareigojimus,
t. y., inter alia, visų perleidžiamųjų
vertybinių popierių registravimas nematerialia forma CVPD, kai
tokiais vertybiniais popieriais prekiaujama Direktyva 2004/39/EB
reglamentuojamose prekybos vietose arba jie teikiami kaip užtikrinimo
priemonės Direktyvoje 2002/47/EB nustatytomis sąlygomis, ir atsiskaitymo
įsipareigojimo įvykdymas ne vėliau kaip antrą darbo
dieną po sandorio sudarymo, be to, CVPD atsako už vertybinių
popierių atsiskaitymo sistemų valdymą ir atsiskaitymo laiku
užtikrinimo priemonių taikymą Sąjungoje, todėl labai svarbu
užtikrinti, kad visi CVPD būtų saugūs ir patikimi ir visuomet
laikytųsi griežtų organizacinių, veiklos vykdymo ir rizikos
ribojimo reikalavimų, nustatytų šiame reglamente. Todėl vienodos
ir tiesiogiai taikomos taisyklės dėl CVPD veiklos leidimų
išdavimo ir nuolatinės priežiūros yra svarbus rinkos dalyviams šiuo
reglamentu nustatomus teisinius įpareigojimus papildantis ir su jais
susijęs veiksnys. Todėl būtina taisykles dėl CVPD veiklos
leidimų išdavimo ir priežiūros įtraukti į tą patį
aktą, kuriame nustatomi rinkos dalyviams taikomi teisiniai
įpareigojimai;
(17)
atsižvelgiant į tai, kad CVPD turėtų
būti taikomi bendri reikalavimai, ir siekiant panaikinti esamas
tarptautinio atsiskaitymo kliūtis, visi veiklos leidimus turintys CVPD
turėtų naudotis laisve teikti savo paslaugas Sąjungos
teritorijoje arba per įsteigtą filialą, arba tiesiogiai teikdami
paslaugas;
(18)
Sąjungos atsiskaitymo rinkoje be sienų
būtina apibrėžti skirtingų institucijų,
dalyvaujančių taikant šį reglamentą, kompetenciją.
Valstybės narės turėtų konkrečiai paskirti už šio
reglamento taikymą atsakingas kompetentingas institucijas, kurioms
turėtų būti suteikti priežiūros ir tyrimo įgaliojimai,
būtini jų funkcijoms vykdyti. CVPD turėtų būti taikoma
jo įsteigimo vietos kompetentingos institucijos veiklos leidimų
išdavimo tvarka ir priežiūra, nes ši institucija yra tinkama ir
turėtų būti įgaliota nagrinėti, kaip CVPD veikia
normaliomis sąlygomis, vykdyti reguliarias peržiūras ir prireikus
imtis tinkamų veiksmų. Tačiau ta institucija turėtų
kuo anksčiau konsultuotis ir bendradarbiauti su kitomis svarbiomis
institucijomis, įskaitant institucijas, atsakingas už kiekvienos CVPD
valdomos vertybinių popierių atsiskaitymo sistemos
priežiūrą, ir, kai taikoma, atitinkamus centrinius bankus, kurie
veikia kaip atsiskaitymų tarpininkai kiekvienos vertybinių
popierių atsiskaitymo sistemos atžvilgiu, taip pat, kai taikoma, kitų
grupės subjektų kompetentingas institucijas. Šis bendradarbiavimas
apima ir neatidėliotiną institucijų, dalyvaujančių
susidarius kritinei padėčiai, darančiai poveikį
finansų sistemos likvidumui ir stabilumui bet kurioje valstybėje
narėje, kurioje CVPD arba jo dalyviai yra įsteigti, informavimą.
Kai CVPD teikia paslaugas kitoje valstybėje narėje negu ta, kurioje
jis įsteigtas, arba per filialą, arba tiesiogiai teikdamas paslaugas,
už to CVPD priežiūrą daugiausia atsako jo įsteigimo vietos
kompetentinga institucija;
(19)
bet kuris juridinis asmuo, atitinkantis CVPD
apibrėžtį, prieš pradėdamas veiklą turi gauti
nacionalinių kompetentingų institucijų išduodamą veiklos
leidimą. Siekiant atsižvelgti į skirtingus veiklos modelius,
apibrėžiant CVPD turėtų būti pateiktos nuorodos į tam
tikras pagrindines paslaugas, kurias sudaro atsiskaitymas, apimantis
vertybinių popierių atsiskaitymo sistemos valdymą,
notarinės ir centralizuoto vertybinių popierių
sąskaitų tvarkymo paslaugos. CVPD turėtų bent jau valdyti
vertybinių popierių atsiskaitymo sistemą ir teikti vieną
kitą pagrindinę paslaugą. Todėl ši apibrėžtis neturėtų
apimti subjektų, kurie nevaldo vertybinių popierių atsiskaitymo
sistemų, kaip antai registratoriai arba valdžios institucijos ir
įstaigos, atsakingos už registrų sistemą, įsteigtą
pagal Direktyvą 2003/87/EB. Toks derinys yra esminis, kad CVPD
galėtų atlikti savo vaidmenį vykdant vertybinių
popierių atsiskaitymo procesą ir užtikrinant vertybinių
popierių emisijos vientisumą;
(20)
siekiant neleisti CVPD prisiimti rizikos vykdant
kitą veiklą nei ta, kuriai išduotas veiklos leidimas pagal šį
reglamentą, veiklos leidimus turinčių CVPD veikla
turėtų apsiriboti veiklos leidime nurodytų paslaugų teikimu
ir jie neturėtų dalyvauti valdant kapitalą, kaip apibrėžta
reglamente darant nuorodą į 1978 m. liepos 25 d. Ketvirtąją
Tarybos direktyvą 78/660/EEB, grindžiamą Sutarties 54 straipsnio 3
dalies g punktu, dėl tam tikrų tipų bendrovių metinių
atskaitomybių[14],
arba turėti tiesioginės arba netiesioginės nuosavybės
teisės į 20 % arba didesnę kitos įstaigos, išskyrus
panašias paslaugas teikiančias įstaigas, balsavimo teisių arba
kapitalo dalį;
(21)
siekiant užtikrinti saugų vertybinių
popierių atsiskaitymo sistemų veikimą, tokias sistemas valdyti
turėtų tik CVPD, kuriems taikomos šiame reglamente nustatytos
taisyklės, arba centriniai bankai;
(22)
nepažeidžiant valstybių narių
mokesčių teisės aktų specifinių reikalavimų, CVPD
turėtų būti leidžiama, šalia pagrindinių paslaugų,
teikti papildomas paslaugas, kurios padeda didinti vertybinių
popierių rinkų saugą, veiksmingumą ir skaidrumą. Jei
tokių paslaugų teikimas yra susijęs su išskaičiuojamojo
mokesčio taikymo tvarka, jos bus toliau teikiamos vadovaujantis atitinkamų
valstybių narių teisės aktais;
(23)
CVPD, ketinantis pagrindinės paslaugos
teikimą pavesti trečiajai šaliai arba teikti naują
pagrindinę arba papildomą paslaugą, valdyti kitą
vertybinių popierių atsiskaitymo sistemą, naudotis kito centrinio
banko, kaip atsiskaitymų tarpininko, paslaugomis arba įdiegti CVPD
sąsają, turėtų kreiptis dėl veiklos leidimo ta
pačia tvarka kaip dėl pradinio veiklos leidimo, tačiau šiuo
atveju kompetentinga institucija paraišką teikiantį CVPD per tris
mėnesius turėtų informuoti, ar veiklos leidimas išduodamas, ar
ne;
(24)
trečiosiose šalyse įsteigti CVPD arba per
filialą, arba tiesiogiai gali siūlyti Sąjungoje įsteigtiems
emitentams ir dalyviams savo paslaugas, susijusias su jų veikla
Sąjungoje, ir gali įdiegti sąsajas su Sąjungoje įsteigtais
CVPD, jei yra pripažinti EVPRI. Turint omenyje pasaulinį finansų
rinkų pobūdį, tinkamiausia trečiosios šalies CVPD
pripažinimo institucija yra EVPRI.  EVPRI gali pripažinti trečiosios
šalies CVPD tik tuomet, jei Komisija padaro išvadą, kad jiems taikoma
teisinė ir priežiūros sistema yra lygiavertė šiame reglamente
nustatytai sistemai, jei jiems yra veiksmingai taikoma veiklos leidimų
išdavimo tvarka ir priežiūra savo šalyje ir jei EVPRI ir CVPD
kompetentingos institucijos yra sudariusios bendradarbiavimo susitarimus. EVPRI
pripažinimas priklauso nuo to, ar veiksmingai lygiavertiškai pripažįstama
CVPD, kurie įsteigti Sąjungoje ir kuriems išduoti veiklos leidimai
pagal šį reglamentą, taikoma rizikos ribojimo sistema;
(25)
dėl pasaulinio finansų rinkų
pobūdžio ir CVPD svarbos sistemai būtina užtikrinti tarptautinę
jiems taikomų rizikos ribojimo reikalavimų konvergenciją. Šio
reglamento nuostatos turėtų remtis CPSS, IOSCO, ECBS ir CESR
parengtomis galiojančiomis rekomendacijomis. Į esamus standartus ir
jų būsimus pakeitimus EVPRI turėtų atsižvelgti rengdama
arba siūlydama persvarstyti šiuo reglamentu reikalaujamus techninius
reguliavimo ir įgyvendinimo standartus, gaires ir rekomendacijas;
(26)
dėl CVPD ir jų teikiamų
paslaugų sudėtingumo ir sisteminio pobūdžio skaidraus valdymo
taisyklėmis reikėtų užtikrinti, kad vadovybė, valdybos
nariai, akcininkai ir dalyviai, kurie gali kontroliuoti, kaip apibrėžta
darant nuorodą į 1983 m. birželio 13 d. Septintąją Tarybos
direktyvą 83/349/EEB, pagrįstą Sutarties 54 straipsnio 3 dalies
g punktu dėl konsoliduotos atskaitomybės[15], CVPD veiklą,
galėtų užtikrinti patikimą ir atsargų CVPD valdymą;
(27)
skaidraus valdymo taisyklėmis
reikėtų užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama ir į CVPD
akcininkų, vadovų ir darbuotojų, ir į jų
naudotojų interesus. Šie valdymo principai turėtų būti
taikomi nedarant poveikio CVPD pasirinktam nuosavybės modeliui.
Turėtų būti įsteigtas kiekvienos CVPD valdomos
vertybinių popierių atsiskaitymo sistemos naudotojų komitetas,
kuris teiktų patarimus CVPD valdybai jos nariams poveikį
turinčiais pagrindiniais klausimais;
(28)
dėl CVPD patikėtų uždavinių
svarbos šiuo reglamentu reikėtų nustatyti, kad CVPD, savo veiklą
perduodamas trečiosioms šalims, savo atsakomybės joms neperkelia.
Tokia veikla trečiosioms šalims galėtų būti perduodama
griežtai apibrėžtomis sąlygomis, kuriomis CVPD atsakomybė už
savo veiklą jiems paliekama ir užtikrinama, kad CVPD priežiūra
nenukentėtų. CVPD veiklos perdavimui viešiesiems subjektams tam
tikromis sąlygomis šie reikalavimai gali būti netaikomi;
(29)
veiklos taisyklėmis turėtų būti
užtikrintas CVPD ir jo naudotojų santykių skaidrumas.
Konkrečiai, CVPD turėtų turėti viešai skelbiamus,
skaidrius, objektyvius ir nediskriminacinius dalyvavimo vertybinių
popierių atsiskaitymo sistemoje kriterijus, kuriais prieigą dalyviams
būtų leidžiama riboti tik remiantis kylančia rizika.
Kompetentingos institucijos turėtų turėti greito ir tinkamo
teisės gynimo priemones, jei CVPD nepagrįstai atsisako dalyviams
teikti savo paslaugas. CVPD turėtų viešai paskelbti savo paslaugų
kainas ir mokesčius. Siekiant suteikti atvirą ir
nediskriminacinę prieigą prie CVPD paslaugų ir atsižvelgiant
į didelę galią rinkoje, kurią CVPD vis dar turi
atitinkamų valstybių narių teritorijoje, CVPD negali nukrypti
nuo paskelbtos kainodaros politikos. CVPD turėtų numatyti pripažintas
bendravimo procedūras. Šios dalyvavimo nuostatos papildo ir sustiprina
Direktyvoje 2004/39/EB nustatytą rinkos dalyvių teisę naudotis
atsiskaitymo sistema kitoje valstybėje narėje;
(30)
dėl pagrindinio vertybinių popierių
atsiskaitymo sistemų vaidmens finansų rinkose, teikdami savo
paslaugas CVPD turėtų užtikrinti atsiskaitymą laiku, emisijos
vientisumą, tvarkomų kiekvieno dalyvio vertybinių popierių
sąskaitų atskyrimą ir galimybę gavus prašymą
papildomai atskirti dalyvių klientų sąskaitas. CVPD
turėtų užtikrinti, kad šie reikalavimai būtų atskirai
taikomi kiekvienai jų valdomai vertybinių popierių atsiskaitymo
sistemai;
(31)
siekiant išvengti atsiskaitymo rizikos dėl
atsiskaitymų tarpininko nemokumo, CVPD, kai praktiškai verta ir įmanoma,
atsiskaitymo už vertybinių popierių sandorius piniginę dalį
vykdo per centriniame banke atidarytas sąskaitas. Jei ši galimybė
nepraktiška ir neįmanoma, CVPD turėtų galėti
atsiskaitymą vykdyti per sąskaitas, atidarytas kredito
įstaigoje, kuri įsteigta 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir
Tarybos direktyvoje 2006/48/EB dėl kredito įstaigų veiklos
pradėjimo ir vykdymo[16]
nustatytomis sąlygomis ir kuriai taikoma speciali veiklos leidimų
išdavimo tvarka ir rizikos ribojimo reikalavimai, nustatyti šio reglamento IV
antraštinėje dalyje. Ta kredito įstaiga, veikdama kaip
atsiskaitymų tarpininkas, turėtų galėti CVPD dalyviams
teikti šiame reglamente nustatytas paslaugas, kurioms išduotas veiklos
leidimas, ir kitomis aplinkybėmis gali teikti kitas paslaugas, kurioms šis
reglamentas netaikomas;
(32)
turint omenyje, kad Direktyvoje 2006/48/EB atskirai
neaptariama tos pačios dienos kredito ir likvidumo rizika, kylanti
dėl atsiskaitymą papildančių banko paslaugų teikimo,
tokias paslaugas teikiančioms kredito įstaigoms taip pat
turėtų būti taikomi specialūs griežtesni kredito ir
likvidumo rizikos mažinimo reikalavimai, kurie turėtų būti
taikomi kiekvienai vertybinių popierių atsiskaitymo sistemai, kurios
atžvilgiu jie veikia kaip atsiskaitymų tarpininkai. Siekiant užtikrinti
visišką atitiktį konkrečioms priemonėms, skirtoms kredito
ir likvidumo rizikai mažinti, kompetentingos institucijos turėtų
galėti reikalauti, kad CVPD paskirtų daugiau kaip vieną kredito
įstaigą, jei remdamosi turimais įrodymais jos gali įrodyti,
kad vienai kredito įstaigai kylanti kredito ir likvidumo rizikos
koncentracija nėra visiškai sumažinta;
(33)
reikalavimas, kad atsiskaitymo už vertybinių
popierių sandorius piniginę dalį vykdytų atskiras juridinis
asmuo, veikiantis kaip atsiskaitymų tarpininkas, yra svarbi CVPD saugos ir
atsparumo didinimo priemonė. Toks CVPD pagrindinių paslaugų
atskyrimas nuo atsiskaitymą papildančių banko paslaugų iš
tikrųjų yra nepakeičiamas siekiant panaikinti rizikos perdavimo
iš banko paslaugų (kaip antai kredito ir likvidumo rizikos) į
teikiamas pagrindines CVPD paslaugas pavojų. Siekiant užtikrinti numatomo
lygio CVPD saugą ir atsparumą, švelnesnių tos kredito ir
likvidumo rizikos panaikinimo priemonių nėra. Tačiau, siekiant didinti
veiksmingumą, jei ta pati įmonių grupė teikia ir CVPD, ir
banko paslaugas, reikalavimas, kad banko paslaugas teiktų atskira kredito
įstaiga, neturėtų drausti tai kredito įstaigai priklausyti
tai pačiai įmonių grupei, kuriai priklauso CVPD. Jei ta pati
įmonių grupė teikia ir CVPD, ir banko paslaugas, siekiant
didinti teikiamų paslaugų saugą ir veiksmingumą, banko
paslaugas teikiančios kredito įstaigos veikla turėtų
apsiriboti atsiskaitymą papildančių banko paslaugų teikimu.
Be to, turėtų būti galima taikyti nuostatą, kuria leidžiama
nukrypti nuo įpareigojimo atskirti atsiskaitymą papildančias
banko paslaugas nuo pagrindinių CVPD paslaugų, jei nėra
pavojaus, kad kredito ir likvidumo rizika gali būti perduodama iš banko
paslaugų į teikiamas pagrindines CVPD paslaugas. Siekiant užtikrinti
nuoseklų galimybės nukrypti nuo įpareigojimo, kad CVPD
neteiktų bankinių papildomų paslaugų, taikymą,
reikėtų Komisiją įgalioti nacionalinei kompetentingai
institucijai paprašius spręsti, ar tokia leidžianti nukrypti nuostata yra
leistina atsižvelgiant į tai, kad nekyla sisteminės rizikos, kai tas
pats juridinis subjektas teikia ir pagrindines CVPD, ir banko paslaugas. Visais
atvejais CVPD, kuriam taikoma tokia leidžianti nukrypti nuostata ir kuris turi
kredito įstaigos veiklos leidimą, veikla turėtų būti
tik atsiskaitymą papildančių banko paslaugų teikimas;
(34)
siekiant užtikrinti pakankamo laipsnio CVPD
teikiamų paslaugų saugą ir tęstinumą, CVPD
reikėtų taikyti specialius vienodus ir tiesiogiai taikomus rizikos
ribojimo ir kapitalo reikalavimus, kuriais mažinama jiems kylanti teisinė,
operacinė ir investicinė rizika;
(35)
CVPD tarpusavio sąsajų saugai
reikėtų taikyti specialius reikalavimus, kad būtų sudarytos
sąlygos atitinkamiems jų dalyviams turėti prieigą prie
kitų vertybinių popierių atsiskaitymo sistemų. Reikalavimas
papildomas bankines paslaugas teikti atskirame juridiniame subjekte
neturėtų drausti CVPD gauti tokių paslaugų, visų
pirma, jei jie yra kito CVPD valdomos vertybinių popierių
atsiskaitymo sistemos dalyviai. Ypač svarbu, kad dėl sąsajos
susitarimų kylanti galima rizika, kaip antai kredito, likvidumo,
organizacinė ar bet kokia kita svarbi CVPD kylanti rizika, būtų
visiškai sumažinta. Svarbu, kad sąveikaujančią sąsają
įdiegusiose vertybinių popierių atsiskaitymo sistemose pervedimo
pavedimų įvedimo į sistemą momentai būtų
identiški, pervedimo pavedimai būtų neatšaukiami ir vertybinių
popierių bei piniginių lėšų pervedimas būtų
baigtinis. Tokie patys principai turėtų būti taikomi CVPD, kurie
naudoja bendrą atsiskaitymų informacinių technologijų (IT)
infrastruktūrą;
(36)
kaip vertybinių popierių atsiskaitymo
sistemų valdytojai, CVPD atlieka esminį vaidmenį vertybinių
popierių pervedimo į vertybinių popierių sąskaitas
procese. Siekiant didinti teisinį tikrumą, ypač
tarpvalstybinėmis aplinkybėmis, svarbu nustatyti aiškias taisykles
dėl teisės, kuri taikoma nuosavybės aspektams, susijusiems su
vertybiniais popieriais, kuriuos CVPD tvarko savo sąskaitose.  Remiantis
esamų kolizinių normų požiūriu, turėtų būti
taikoma tos vietos, kurioje tvarkomos CVPD sąskaitos, teisė;
(37)
daugelio valstybių narių
nacionalinėje teisėje reikalaujama, kad emitentai tam tikrų
tipų vertybinius popierius, visų pirma akcijas, leistų
nacionaliniame CVPD. Siekiant pašalinti šią sklandaus Sąjungos poprekybinės
veiklos rinkos veikimo kliūtį ir leisti emitentams pasirinkti
veiksmingiausią savo vertybinių popierių valdymo būdą,
emitentai turėtų turėti teisę pasirinkti bet kurį
Sąjungoje įsteigtą CVPD savo vertybiniams popieriams registruoti
ir atitinkamoms CVPD paslaugoms gauti. Kompetentingos institucijos turėtų
turėti greito ir tinkamo teisės gynimo priemones, jei CVPD
nepagrįstai atsisako emitentams teikti savo paslaugas. Siekiant apsaugoti
akcininkų teises, emitentų teisė pasirinkti CVPD
neturėtų užkirsti kelio taikyti nacionalinę bendrovių
teisę, pagal kurią išleisti vertybiniai popieriai ir kuri
reglamentuoja emitentų ir jų akcininkų santykius;
(38)
2006 m. lapkričio 7 d. Europos kliringo ir
atsiskaitymų elgesio kodekse[17]
sukurta savanoriška sistema, kuria sudaromos CVPD ir kitų rinkos
infrastruktūrų tarpusavio prieigos sąlygos. Tačiau
poprekybinis sektorius vis dar suskaidytas pagal valstybių sienas,
todėl tarpvalstybiniai sandoriai kainuoja brangiau. Būtina nustatyti
vienodas CVPD tarpusavio sąsajų ir CVPD ir kitų rinkos
infrastruktūrų tarpusavio prieigos sąlygas. Siekiant sudaryti
sąlygas CVPD savo dalyviams siūlyti patekti į kitas rinkas, jie
turėtų turėti teisę tapti kito CVPD dalyviu arba prašyti,
kad kitas CVPD sukurtų specialias prieigos funkcijas. Kompetentingos
institucijos turėtų turėti greito ir tinkamo teisės gynimo
priemones, jei CVPD nepagrįstai atsisako kitam CVPD suteikti prieigą.
Kadangi CVPD sąsajos gali kelti papildomą riziką atsiskaitymui,
tam turėtų būti taikoma atitinkamų kompetentingų
institucijų išduodamų veiklos leidimų tvarka ir priežiūra;
(39)
CVPD taip pat turėtų turėti
prieigą prie pagrindinės sandorio šalies arba prekybos vietos
sandorių duomenų ir tos rinkos infrastruktūros turėtų
turėti prieigą prie CVPD valdomų vertybinių popierių
atsiskaitymo sistemų, jei tokia prieiga nekelia pavojaus jų veiklos
vykdymui. Kompetentingos institucijos turėtų turėti greito ir
tinkamo teisės gynimo priemones, jei CVPD arba rinkos infrastruktūros
nepagrįstai atsisako suteikti galimybę naudotis savo paslaugomis;
(40)
patikima finansų sektoriaus rizikos ribojimo
ir veiklos sistema turėtų būti pagrįsta tvirtais
priežiūros ir sankcijų režimais. Tam priežiūros institucijoms
turėtų būti suteikti pakankami įgaliojimai imtis
veiksmų ir jos turėtų galėti remtis atgrasomaisiais
sankcijų už neteisėtą elgesį režimais. Esamų
sankcijų taikymo įgaliojimų ir jų praktinio taikymo
apžvalga, kuria siekiama skatinti sankcijų konvergenciją vykdant
visų rūšių priežiūros veiklą, pateikta 2010 m.
gruodžio 8 d. Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos
ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui
dėl sankcijų finansinių paslaugų sektoriuje griežtinimo;
(41)
todėl siekiant užtikrinti, kad CVPD,
atsiskaitymų tarpininkais paskirtos kredito įstaigos, jų valdymo
organų nariai ir kiti asmenys, kurie veiksmingai kontroliuoja jų
veiklą, arba kiti asmenys veiksmingai laikytųsi šio reglamento
reikalavimų, kompetentingos institucijos turėtų galėti
taikyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasias administracines sankcijas ir
priemones;
(42)
siekiant užtikrinti sankcijų atgrasumą ir
nuoseklų taikymą visose valstybėse narėse, šiame reglamente
reikėtų nustatyti pagrindinių administracinių sankcijų
ir priemonių, kurias galėtų taikyti kompetentingos institucijos,
sąrašą, įgaliojimą taikyti tas sankcijas ir priemones
visiems už pažeidimą atsakingiems ir juridiniams, ir fiziniams asmenims,
pagrindinių kriterijų sprendžiant dėl tų sankcijų ir
priemonių lygio ir tipo sąrašą ir administracinių
piniginių sankcijų dydį. Nustatant administracines baudas
reikėtų atsižvelgti į tokius veiksnius kaip bet kokia nustatyta
finansinė nauda, gauta padarius pažeidimą, pažeidimo sunkumas ir
trukmė, sunkinančios ar švelninančios aplinkybės,
būtinybė užtikrinti baudų atgrasomąjį poveikį ir
tam tikrais atvejais nuolaida už bendradarbiavimą su kompetentinga
institucija. Tvirtinant ir skelbiant sankcijas reikėtų paisyti
pagrindinių teisių, numatytų Europos Sąjungos
pagrindinių teisių chartijoje, visų pirma teisės į
privatų ir šeimos gyvenimą (7 straipsnis), teisės į asmens
duomenų apsaugą (8 straipsnis) ir teisės į veiksmingą
gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą (47 straipsnis);
(43)
siekiant nustatyti galimus pažeidimus,
reikėtų nustatyti veiksmingus mechanizmus, kuriais skatinama pranešti
apie galimus ar faktinius šio reglamento pažeidimus kompetentingoms institucijoms.
Šie mechanizmai turėtų apimti tinkamas asmenų,
pranešančių apie galimus arba faktinius šio reglamento pažeidimus, ir
asmenų, kaltinamų padarius tokius pažeidimus, apsaugos priemones.
Reikalingos tinkamos procedūros, kuriomis užtikrinama kaltinamo asmens
teisė į asmens duomenų apsaugą, teisė į
gynybą ir teisė būti išklausytam prieš priimant galutinį
sprendimą dėl jo, taip pat teisė veiksmingai apskųsti
teisme dėl jo priimtą sprendimą arba priemonę;
(44)
šiuo reglamentu neturėtų būti
pažeidžiamos jokios valstybių narių teisės nuostatos, susijusios
su baudžiamosiomis sankcijomis;
(45)
pagal šį reglamentą valstybėse
narėse tvarkant asmens duomenis taikoma 1995 m. spalio 24 d.
Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų
apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų
judėjimo[18].
Bet koks valstybių narių kompetentingų institucijų
keitimasis asmens duomenimis ar jų perdavimas turėtų būti
vykdomas remiantis asmens duomenų perdavimo reikalavimais,
apibrėžtais Direktyvoje 95/46/EB. 2000 m. gruodžio 18 d. Europos
Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų
apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir
laisvo tokių duomenų judėjimo[19]
reglamentuojamas EVPRI atliekamas asmens duomenų tvarkymas pagal šį reglamentą.
Keisdamasi asmens duomenimis su trečiosiomis šalimis arba juos perduodama
trečiosioms šalims EVPRI turėtų laikytis Reglamente (EB)
Nr. 45/2001 nustatytų asmens duomenų perdavimo taisyklių;
(46)
šiame reglamente laikomasi pagrindinių
teisių ir principų, visų pirma pripažintų Europos
Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, pirmiausia, teisių
į privatų ir šeimos gyvenimą, teisės į asmens
duomenų apsaugą, teisės į veiksmingą gynybą ar
teisingą bylos nagrinėjimą, teisės nebūti antrą
kartą teisiamam ar baudžiamam už tą patį nusikaltimą,
laisvės užsiimti verslu, ir jis turi būti taikomas laikantis tų
teisių ir principų;
(47)
Europos vertybinių popierių ir rinkų
institucija (EVPRI), įsteigta 2010 m. lapkričio 24 d. Europos
Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama
Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir
rinkų institucija) ir iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB
bei panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/77/EB[20], turėtų atlikti
pagrindinį vaidmenį taikant šį reglamentą užtikrindama, kad
nacionalinės kompetentingos institucijos nuosekliai taikytų
Sąjungos taisykles, ir spręsdama jų nesutarimus;
(48)
būtų veiksminga ir tinkama EVPRI, kaip
itin specializuotų žinių vertybinių popierių ir
vertybinių popierių rinkų srityje turinčiai institucijai,
patikėti parengti Komisijai teiktiną techninių reguliavimo ir
įgyvendinimo standartų, kurie nesusiję su sprendimais dėl
politikos variantų, projektą. Kai nurodyta, EVPRI taip pat
turėtų glaudžiai bendradarbiauti su ECBS nariais ir Europos
bankininkystės institucija (EBI), įsteigta 2010 m. lapkričio 24
d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo
įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos
bankininkystės institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr.
716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/78/EB[21];
(49)
pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos
veikimo 290 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsniuose
nustatyta tvarka Komisija turėtų būti įgaliota priimti
techninius reguliavimo standartus dėl konkrečių atsiskaitymo
drausmės priemonių elementų; informacijos ir kitų
elementų, kuriuos CVPD turi pateikti veiklos leidimo paraiškoje;
informacijos, kurią skirtingos institucijos turi teikti viena kitai
vykdydamos CVPD priežiūrą; konkrečių buveinės ir
priimančiosios šalių institucijų bendradarbiavimo
susitarimų aspektų; CVPD valdymo tvarkos elementų;
konkrečių įrašų, kuriuos CVPD turi turėti,
aspektų; konkrečių priemonių, kurių CVPD turi imtis
emisijos vientisumui užtikrinti, aspektų; dalyvių vertybinių
popierių apsaugos; atsiskaitymo įvykdymo laiku; operacinės
rizikos ir rizikos, kylančios dėl CVPD sąsajų, mažinimo;
konkrečių CVPD kapitalo reikalavimų aspektų; konkrečių
kredito ir likvidumo rizikos ribojimo reikalavimų paskirtoms kredito
įstaigoms aspektų;
(50)
pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos
veikimo 291 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 15 straipsnyje
nustatyta tvarka Komisija taip pat turėtų būti įgaliota
įgyvendinimo aktais priimti techninius įgyvendinimo standartus
dėl standartinių formų ir šablonų, susijusių su CVPD
veiklos leidimo paraiška; su skirtingų kompetentingų institucijų
informacijos mainais vykdant CVPD priežiūrą; su atitinkamais
buveinės ir priimančiosios šalių institucijų
bendradarbiavimo susitarimais; su įrašų, kuriuos CVPD turi
turėti, formatais; su procedūromis tokiais atvejais, kai dalyvis arba
emitentas negauna prieigos prie CVPD, CVPD negauna tarpusavio prieigos arba
CVPD ir kitų rinkos infrastruktūrų tarpusavio prieigos; su
konsultacijomis su skirtingomis institucijomis prieš atsiskaitymų
tarpininkui išduodant veiklos leidimą;
(51)
Komisijai turėtų būti suteikti
įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal Sutarties 290
straipsnį. Visų pirma reikėtų priimti deleguotuosius aktus,
kuriuose būtų numatytos konkrečios nuostatos, susijusios su
apibrėžtimis; kriterijai, pagal kuriuos CVPD veikla priimančiojoje
valstybėje narėje turėtų būti laikoma esminės
svarbos tai valstybei narei; paslaugos, dėl kurių trečiosios
šalies CVPD turi prašyti EVPRI pripažinimo, ir informacija, kurią
paraišką teikiantis CVPD turi pateikti EVPRI pripažinimo paraiškoje;
rizika, kuria gali būti pateisintas CVPD atsisakymas dalyviams suteikti
prieigą, ir to prašantiems dalyviams taikomos procedūros elementai;
situacijų, kai atsiskaitymas centrinio banko sąskaitose nėra
praktiškas ir įmanomas, vertinimas; emitentų prieigos prie CVPD, CVPD
tarpusavio prieigos arba CVPD ir kitų rinkos infrastruktūrų
tarpusavio prieigos procedūros elementai;
(52)
siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento
įgyvendinimo sąlygas, Komisijai reikėtų suteikti
įgyvendinimo įgaliojimus priimti sprendimus dėl
trečiųjų šalių taisyklių vertinimo trečiosios
šalies CVPD pripažinimo tikslais ir dėl nuostatų, leidžiančių
nukrypti nuo įpareigojimo atskirti atsiskaitymą papildančias banko
paslaugas nuo pagrindinių CVPD paslaugų. Šiais įgaliojimais
turėtų būti naudojamasi pagal 2011 m. vasario 16 d. Europos
Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos
valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais
kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[22];
(53)
kadangi šio reglamento tikslų, t. y.
nustatyti vienodus reikalavimus dėl atsiskaitymo ir dėl CVPD,
valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl
siūlomo veiksmo masto tų tikslų būtų geriau siekti
Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties
5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali
patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo
principą šiuo reglamentu neviršijama tai, kas būtina nurodytiems
tikslams pasiekti;
(54)
būtina iš dalies pakeisti Direktyvą
98/26/EB siekiant ją suderinti su 2010 m. lapkričio 24 d. Europos
Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/78/ES, kuria iš dalies keičiamos
direktyvos 98/26/EB, 2002/87/EB, 2003/6/EB, 2003/41/EB, 2003/71/EB, 2004/39/EB,
2004/109/EB, 2005/60/EB, 2006/48/EB, 2006/49/EB ir 2009/65/EB dėl Europos
priežiūros institucijos (Europos bankininkystės institucijos),
Europos priežiūros institucijos (Europos draudimo ir profesinių pensijų
institucijos) ir Europos priežiūros institucijos (Europos vertybinių
popierių ir rinkų institucijos) įgaliojimų[23], kad apie specialias
vertybinių popierių atsiskaitymo sistemas būtų pranešama
nebe Komisijai, bet EVPRI;
(55)
šiame reglamente nustatytų veiklos
leidimų išdavimo ir pripažinimo reikalavimų taikymą
reikėtų atidėti, kad Sąjungoje arba trečiosiose šalyse
įsteigti CVPD turėtų pakankamai laiko kreiptis dėl šiame
reglamente numatytų veiklos leidimų ir pripažinimo;
(56)
be to, būtina atidėti tam tikrų
perleidžiamųjų vertybinių popierių registravimo
nematerialia forma reikalavimų ir įpareigojimų vertybinių
popierių atsiskaitymo sistemose atsiskaityti ne vėliau kaip
antrą darbo dieną po sandorio sudarymo taikymą, kad rinkos
dalyviai, turintys vertybinių popierių popierine forma arba taikantys
ilgesnius atsiskaitymo laikotarpius, turėtų pakankamai laiko
pradėti laikytis tų reikalavimų,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
I antraštinė dalis
Dalykas, taikymo sritis ir terminų apibrėžtys
1 straipsnis
Dalykas ir taikymo sritis
1.
Šiuo reglamentu nustatomi vienodi atsiskaitymo už
finansines priemones Sąjungoje reikalavimai ir centrinių
vertybinių popierių depozitoriumų organizavimo ir veiklos
taisyklės saugiam ir sklandžiam atsiskaitymui skatinti.
2.
Šis reglamentas taikomas atsiskaitymui už visas
finansines priemones ir CVPD veiklai, jei šio reglamento nuostatose nenurodyta
kitaip.
3.
Šis reglamentas neturi poveikio Sąjungos
teisės aktų nuostatoms dėl konkrečių finansinių
priemonių, visų pirma Direktyvos 2003/87/EB.
4.
9–18 ir 20 straipsniai ir IV antraštinės
dalies nuostatos netaikomos Europos centrinių bankų sistemos (ECBS)
nariams, kitoms valstybių narių nacionalinėms įstaigoms,
atliekančioms panašias funkcijas, arba valstybių narių
viešosioms įstaigoms, valdančioms valstybės skolą ar
dalyvaujančioms ją valdant.
2 straipsnis
Terminų apibrėžtys
1.
Šiame reglamente vartojamų terminų
apibrėžtys:
(1)
centrinis vertybinių popierių
depozitoriumas (CVPD) – juridinis asmuo, valdantis priedo A skirsnio 3 punkte
nurodytą vertybinių popierių atsiskaitymo sistemą ir
teikiantis bent vieną kitą priedo A skirsnyje nurodytą
pagrindinę paslaugą;
(2)
atsiskaitymas – vertybinių popierių
sandorio užbaigimas, kuriuo siekiama įvykdyti dalyvių
įsipareigojimus pervedant lėšas arba vertybinius popierius;
(3)
vertybinių popierių atsiskaitymo sistema
– sistema, kaip apibrėžta Direktyvos 98/26/EB 2 straipsnio a punkto
pirmoje ir antroje įtraukose, kurioje vykdomi pervedimo pavedimai, kaip
apibrėžta Direktyvos 98/26/EB 2 straipsnio i punkto antroje
įtraukoje;
(4)
atsiskaitymo laikotarpis – laikotarpis nuo sandorio
dienos iki numatytos atsiskaitymo dienos;
(5)
darbo diena – darbo diena, kaip apibrėžta
Direktyvos 98/26/EB 2 straipsnio n punkte;
(6)
neatsiskaitymas – situacija, kai vertybinių
popierių sandorio atsiskaitymas numatytą atsiskaitymo dieną
neįvyksta dėl vertybinių popierių arba piniginių
lėšų trūkumo, kad ir kokia būtų to priežastis;
(7)
numatyta atsiskaitymo diena – diena, kurią,
vertybinių popierių sandorio šalių sutarimu, turi įvykti
atsiskaitymas;
(8)
pagrindinė sandorio šalis – subjektas, kuris
tampa sandorių, atliekamų vienoje ar daugiau finansų rinkų,
šalių tarpininku ir kartu tampa pirkėju iš visų
pardavėjų ir pardavėju visiems pirkėjams;
(9)
kompetentinga institucija – institucija, kurią
kiekviena valstybė narė paskiria pagal 10 straipsnį;
(10)
dalyvis – bet kuris vertybinių popierių
sistemos dalyvis, kaip apibrėžta Direktyvos 98/26/EB 2 straipsnio
f punkte, įskaitant pagrindinę sandorio šalį;
(11)
dalyvavimas valdant kapitalą – dalyvavimas
valdant kapitalą, kaip apibrėžta Direktyvos 78/660/EEB 17 straipsnio
pirmame sakinyje, arba tiesioginė arba netiesioginė nuosavybės
teisė į 20 % arba didesnę įmonės balsavimo teisių
arba kapitalo dalį;
(12)
buveinės valstybė narė –
valstybė narė, kurioje CVPD yra gavęs veiklos leidimą;
(13)
priimančioji valstybė narė –
valstybė narė, išskyrus buveinės valstybę narę,
kurioje yra CVPD filialas arba kurioje jis teikia CVPD paslaugas;
(14)
filialas – verslo vieta, išskyrus pagrindinę
buveinę, kuri yra CVPD dalis, neturinti juridinio asmens statuso ir
teikianti CVPD paslaugas, kurioms teikti CVPD turi veiklos leidimą;
(15)
kontrolė – dviejų įmonių
santykiai, kaip apibrėžta Direktyvos 83/349/EEB 1 straipsnyje;
(16)
dalyvio įsipareigojimų neįvykdymas –
situacija, kai dalyviui pradedama nemokumo byla, kaip apibrėžta Direktyvos
98/26/EB 2 straipsnio j punkte;
(17)
vienalaikis vertybinių popierių ir
lėšų pervedimas – vertybinių popierių atsiskaitymo
mechanizmas, kuris vertybinių popierių pervedimą ir
lėšų pervedimą susieja taip, kad užtikrintų, kad
vertybiniai popieriai būtų perduodami tik tuomet, jei sumokamos
atitinkamos lėšos;
(18)
vertybinių popierių sąskaita –
sąskaita, į kurią įskaitomi arba nuo kurios nurašomi
vertybiniai popieriai;
(19)
CVPD sąsaja – CVPD susitarimas, pagal
kurį vienas CVPD atidaro sąskaitą kito CVPD vertybinių
popierių atsiskaitymo sistemoje, kad jo dalyvių vertybinius popierius
būtų galima pervesti to CVPD dalyviams. CVPD sąsajos gali
būti standartinės sąsajos prieiga, specializuotos sąsajos
prieiga ir sąveikaujančios sąsajos;
(20)
standartinės sąsajos prieiga – CVPD
sąsaja, kai vienas CVPD su kitu CVPD yra susijęs kaip bet kuris kitas
pastarojo valdomos vertybinių popierių atsiskaitymo sistemos dalyvis;
(21)
specializuotos sąsajos prieiga – CVPD
sąsaja, kai vienas CVPD kitam CVPD teikia specifines paslaugas, kurios
skiriasi nuo kitiems jo vertybinių popierių atsiskaitymo sistemos
dalyviams teikiamų paslaugų;
(22)
sąveikaujančios sąsajos – CVPD
sąsajos, kai kelių CVPD valdomos vertybinių popierių
atsiskaitymo sistemos tampa sąveikaujančios, kaip apibrėžta
Direktyvos 98/26/EB 2 straipsnio o punkte;
(23)
perleidžiamieji vertybiniai popieriai –
perleidžiamieji vertybiniai popieriai, kaip apibrėžta Direktyvos
2004/39/EB 4 straipsnio 18 punkte;
(24)
pinigų rinkos priemonės –
pinigų rinkos priemonės, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/39/EB
4 straipsnio 19 punkte;
(25)
kolektyvinio investavimo subjektų investiciniai
vienetai – kolektyvinio investavimo subjektų vienetai, kaip nurodyta
Direktyvos 2004/39/EB I priedo C skirsnio 3 punkte;
(26)
apyvartiniai taršos leidimai – vienetai,
pripažįstami atitinkančiais Direktyvos 2003/87/EB reikalavimus;
(27)
reguliuojama rinka – reguliuojama rinka, kaip
apibrėžta Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 14 punkte;
(28)
daugiašalė prekybos sistema (DPS) –
daugiašalė prekybos sistema, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/39/EB
4 straipsnio 15 punkte;
(29)
organizuota prekybos sistema (OPS) – bet kokia investicinės
įmonės ar rinkos operatoriaus valdoma sistema ar struktūra, kuri
nėra reguliuojama rinka ar DPS ir kurioje įvairūs
trečiųjų asmenų interesai pirkti ir parduoti finansines
priemones sistemingai siejasi taip, kad sudaromas sandoris pagal Direktyvos
2004/39/EB II antraštinės dalies nuostatas;
(30)
patronuojamoji įmonė – dukterinė
bendrovė, kaip apibrėžta Direktyvos 83/349/EEB 1 straipsnyje;
(31)
atsiskaitymų tarpininkas – atsiskaitymų
tarpininkas, kaip apibrėžta Direktyvos 98/26/EB 2 straipsnio
d punkte.
2.
Pagal 64 straipsnį Komisija įgaliojama
priimti deleguotuosius aktus dėl priemonių, kuriomis patikslinami 1
dalies 17, 20, 21 ir 22 punktuose pateiktų apibrėžčių
techniniai elementai ir patikslinamos priedo B skirsnio 1–4 punktuose nurodytos
papildomos paslaugos  ir priedo C skirsnio 1 ir 2 punktuose nurodytos
paslaugos.
II antraštinė dalis
Vertybinių popierių atsiskaitymas
I skyrius
Nemateriali forma
3 straipsnis
Nemateriali forma
1.
Bet kuri bendrovė, leidžianti
perleidžiamuosius vertybinius popierius, kuriais leidžiama prekiauti
reguliuojamose rinkose, imasi priemonių tokiems vertybiniams popieriams
pateikti nematerialia forma juos imobilizuojant pagal bendro skolinio
įsipareigojimo liudijimą už visą emisiją arba po
tiesioginio vertybinių popierių išleidimo dematerializuota forma.
2.
Kai 1 dalyje nurodytais vertybiniais popieriais
prekiaujama reguliuojamose rinkose, daugiašalėse prekybos sistemose (DPS)
arba organizuotose prekybos sistemose (OPS) arba jie pervedami pagal
susitarimą dėl finansinio įkaito, kaip apibrėžta Direktyvos
2002/47/EB 2 straipsnio a punkte, tie vertybiniai popieriai iki sandorio dienos
užregistruojami CVPD nematerialia forma, nebent jie jau užregistruoti tokia
forma.
4 straipsnis
Vykdymo užtikrinimas
1.
Valstybės narės, kurioje įsteigta
vertybinius popierius leidžianti bendrovė, institucijos yra kompetentingos
užtikrinti, kad būtų taikoma 3 straipsnio 1 dalis.
2.
Už reguliuojamų rinkų, DPS ir OPS
priežiūrą atsakingos kompetentingos institucijos užtikrina, kad
būtų taikoma 3 straipsnio 2 dalis, kai 3 straipsnio 1 dalyje
nurodytais vertybiniais popieriais prekiaujama reguliuojamose rinkose, DPS arba
OPS.
3.
Valstybių narių institucijos, atsakingos
už Direktyvos 2002/47/EB taikymą, yra kompetentingos užtikrinti, kad
būtų taikoma šio reglamento 3 straipsnio 2 dalis, kai šio reglamento
3 straipsnio 1 dalyje nurodyti vertybiniai popieriai pervedami pagal
susitarimą dėl finansinio įkaito, kaip apibrėžta Direktyvos
2002/47/EB 2 straipsnio a punkte.
II skyrius
Atsiskaitymo laikotarpiai
5 straipsnis
Numatyta atsiskaitymo diena
1.
Bet kuris vertybinių popierių
atsiskaitymo sistemos dalyvis, savo sąskaita arba trečiojo asmens
vardu perkantis arba parduodantis perleidžiamuosius vertybinius popierius,
pinigų rinkos priemones, kolektyvinio investavimo subjektų
investicinius vienetus ir taršos leidimus, savo įsipareigojimą
vertybinių popierių atsiskaitymo sistemoje įvykdo numatytą
atsiskaitymo dieną.
2.
Kiek tai susiję su 1 dalyje minėtais
perleidžiamaisiais vertybiniais popieriais, kuriais prekiaujama reguliuojamose
rinkose, DPS arba OPS, numatyta atsiskaitymo diena yra ne vėliau kaip
antrą darbo dieną po sandorio sudarymo.
3.
Valstybės narės, kurios teisė
taikoma CVPD valdomai vertybinių popierių atsiskaitymo sistemai,
atitinkama institucija yra kompetentinga užtikrinti, kad būtų taikomos
1 ir 2 dalys.
III skyrius
Atsiskaitymo drausmė
6 straipsnis
Neatsiskaitymo prevencijos priemonės
1.
Visos reguliuojamos rinkos, DPS arba OPS nustato
procedūras, kurios sudaro sąlygas patvirtinti svarbius 5 straipsnio 1
dalyje nurodytų finansinių priemonių sandorių aspektus
tą dieną, kai joms atsiųsti pavedimai.
2.
Kiekvienai valdomai vertybinių popierių
atsiskaitymo sistemai CVPD nustato procedūras, kurios palengvina
atsiskaitymą už 5 straipsnio 1 dalyje nurodytų finansinių
priemonių sandorius numatytą atsiskaitymo dieną. Jis skatina
anksti atsiskaityti numatytą atsiskaitymo dieną, taikydamas tinkamus
mechanizmus, kaip antai progresinių tarifų struktūra.
3.
Kiekvienai valdomai vertybinių popierių
atsiskaitymo sistemai CVPD nustato stebėsenos priemones, kurios leidžia iš
anksto nustatyti atsiskaitymus už 5 straipsnio 1 dalyje nurodytų
finansinių priemonių sandorius, kurių neįvykdymo
tikimybė yra didžiausia, ir reikalauja, kad dalyviai už tokius sandorius
atsiskaitytų numatytą atsiskaitymo dieną.
4.
Konsultuodamasi su Europos centrinių
bankų sistemos (ECBS) nariais Europos vertybinių popierių ir
rinkų institucija (EVPRI) parengia techninių reguliavimo
standartų projektus ir juose patikslina 1 ir 2 dalyse nurodytų procedūrų,
kurios sudaro sąlygas patvirtinti svarbius sandorių aspektus ir
palengvina atsiskaitymą, ir 3 dalyje nurodytų stebėsenos
priemonių, kuriomis nustatomas tikėtinas neatsiskaitymas, aspektus.
EVPRI tuos techninių reguliavimo
standartų projektus pateikia Komisijai per šešis mėnesius po šio
reglamento įsigaliojimo dienos.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus Reglamento (ES)
Nr. 1095/2010 10–14 straipsniuose nustatyta tvarka.
7 straipsnis
Su neatsiskaitymu susijusios priemonės
1.
Kiekvienai valdomai vertybinių popierių
atsiskaitymo sistemai CVPD nustato sistemą, kuri stebi neatsiskaitymo už 5
straipsnio 1 dalyje nurodytų finansinių priemonių sandorius
atvejus. Jis teikia reguliarias ataskaitas kompetentingai institucijai ir bet
kuriam teisėtą interesą turinčiam asmeniui apie
neatsiskaitymo atvejų skaičių ir išsamius duomenis ir bet
kurią kitą svarbią informaciją. Kompetentingos institucijos
bet kuria svarbia informacija apie neatsiskaitymo atvejus dalijasi su EVPRI.
2.
Kiekvienai valdomai vertybinių popierių
atsiskaitymo sistemai CVPD nustato procedūras, kurios palengvina
atsiskaitymą už 5 straipsnio 1 dalyje nurodytų finansinių
priemonių sandorius, už kuriuos neatsiskaityta numatytą atsiskaitymo
dieną. Šiomis procedūromis numatomas pakankamai atgrasus
nuobaudų mechanizmas dalyviams, dėl kurių kaltės
neįvyksta atsiskaitymas.
3.
Vertybinių popierių atsiskaitymo sistemos
dalyviui, kuris nepateikia 5 straipsnio 1 dalyje nurodytų finansinių
priemonių dalyviui gavėjui numatytą atsiskaitymo dieną, taikomas
supirkimas, kai tos finansinės priemonės superkamos rinkoje ne
vėliau kaip keturios dienos po numatytos atsiskaitymo dienos ir
pateikiamos tam dalyviui gavėjui, ir kitos priemonės pagal 4
dalį.
4.
3 dalyje nurodytomis priemonėmis
patikslinami bent šie aspektai:
(a)
už kiekvieną darbo dieną nuo numatytos
atsiskaitymo dienos iki faktinės atsiskaitymo dienos
įsipareigojimų nevykdančio dalyvio mokama bauda;
(b)
pranešimo laikotarpis įsipareigojimų
nevykdančiam dalyviui prieš vykdant supirkimą;
(c)
supirkimo kainos ir sąnaudos;
(d)
kai tinka, asmuo, kuris vykdo supirkimą;
(e)
kompensacijos suma dalyviui gavėjui, jei
neįmanoma įvykdyti supirkimo.
5.
3 dalyje nurodytomis priemonėmis
užtikrinama, kad:
(a)
dalyvis gavėjas gautų bent
finansinių priemonių kainą, dėl kurios susitarta sandorio
sudarymo metu;
(b)
kasdien įsipareigojimų nevykdančio
dalyvio mokama bauda būtų jam pakankamai atgrasi;
(c)
kai neįmanoma įvykdyti supirkimo,
dalyviui gavėjui mokamos piniginės kompensacijos suma viršija
finansinių priemonių kainą, dėl kurios susitarta sandorio
sudarymo metu, ir paskutinę viešai skelbtą tokių finansinių
priemonių kainą prekybos vietoje, kurioje sudarytas sandoris, ir yra
pakankamai atgrasi įsipareigojimų nevykdančiam gavėjui;
(d)
7 dalyje nurodyti asmenys, įskaitant
pagrindines sandorio šalis, kurie vykdo supirkimą, dalyviams skelbia šios
paslaugos mokesčius;
(e)
jei supirkimą vykdo asmuo, kuris nėra
neatsiskaitantis dalyvis, neatsiskaitantis dalyvis kompensuoja visas sumas,
kurias supirkimą vykdantis asmuo sumokėjo pagal 3 ir 4 dalis.
6.
CVPD, pagrindinės sandorio šalys,
reguliuojamos rinkos, DPS ir OPS nustato procedūras, kurios jiems sudaro
sąlygas laikinai sustabdyti bet kurio dalyvio, kuris sistemingai
nepateikia 1 dalyje nurodytų finansinių priemonių arba piniginių
lėšų numatytą atsiskaitymo dieną, dalyvavimą ir viešai
paskelbti jo tapatybę tik po to, kai tam dalyviui suteikiama galimybė
pateikti savo pastabas.
7.
2–6 dalys taikomos visiems 5 straipsnio 1 dalyje
nurodytų finansinių priemonių, kuriomis leidžiama prekiauti
reguliuojamose rinkose, kuriomis prekiaujama DPS arba OPS arba kurių
tarpuskaitą vykdo pagrindinė sandorio šalis, sandoriams.
Sandorių, kurių tarpuskaitą vykdo
pagrindinė sandorio šalis prieš atsiskaitymą vertybinių
popierių atsiskaitymo sistemoje, atveju 3–5 dalyse nurodytų
priemonių imasi pagrindinė sandorio šalis.
Sandorių, kurių tarpuskaitos nevykdo
pagrindinė sandorio šalis, atveju reguliuojamos rinkos, DPS ir OPS į
savo vidaus taisykles įtraukia įpareigojimą savo dalyviams
taikyti 3–5 dalyse nurodytas priemones.
8.
Konsultuodamasi su ECBS nariais EVPRI parengia
techninių reguliavimo standartų projektus ir juose patikslina 1
dalyje nurodytos neatsiskaitymo atvejų stebėsenos sistemos ir
ataskaitų apie neatsiskaitymo atvejus aspektus, 2 dalyje nurodytų procedūrų,
kurios palengvina atsiskaitymą už sandorius, už kuriuos neatsiskaityta,
aspektus ir 3–5 dalyse nurodytas priemones.
EVPRI tuos techninių reguliavimo
standartų projektus pateikia Komisijai per šešis mėnesius po šio
reglamento įsigaliojimo dienos.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus Reglamento (ES)
Nr. 1095/2010 10–14 straipsniuose nustatyta tvarka.
8 straipsnis
Vykdymo užtikrinimas
1.
Valstybės narės, kurios teisė
taikoma CVPD valdomai vertybinių popierių atsiskaitymo sistemai,
atitinkama institucija, glaudžiai bendradarbiaudama su institucijomis,
kurių kompetencijai priklauso 7 straipsnyje nurodytų
reguliuojamų rinkų, DPS, OPS ir pagrindinių sandorio šalių
priežiūra, yra kompetentinga užtikrinti, kad būtų taikomi 6 ir 7
straipsniai, ir stebėti skirtas baudas. Visų pirma, institucijos
stebi 7 straipsnio 2 ir 4 dalyse nurodytų baudų ir 7 straipsnio 6
dalyje nurodytų priemonių taikymą.
2.
Siekdama Sąjungoje užtikrinti nuoseklią,
veiksmingą ir produktyvią priežiūros praktiką,
susijusią su šio reglamento 6 ir 7 straipsniais, EVPRI gali teikti gaires
pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 16 straipsnį.
III antraštinė dalis
Centriniai vertybinių popierių depozitoriumai
I skyrius
CVPD veiklos leidimų išdavimas ir priežiūra
1 skirsnis
Institucijos, atsakingos už CVPD veiklos leidimų išdavimą ir
priežiūrą
9 straipsnis
Kompetentinga institucija
CVPD veiklos leidimą išduoda ir
priežiūrą vykdo jo įsteigimo valstybės narės
kompetentinga institucija.
10 straipsnis
Kompetentingos institucijos skyrimas
1.
Kiekviena valstybė narė paskiria
kompetentingą instituciją, atsakingą už šiame reglamente
nustatytų pareigų – jos teritorijoje įsteigtų CVPD veiklos
leidimų išdavimą ir priežiūrą – vykdymą, ir apie tai
informuoja EVPRI.
Jei valstybė narė paskiria daugiau nei
vieną kompetentingą instituciją, ji nustato jų atitinkamus
vaidmenis ir paskiria vienintelę instituciją, atsakingą už
bendradarbiavimą su kitų valstybių narių kompetentingomis
institucijomis, 11 straipsnyje nurodytomis atitinkamomis institucijomis, EVPRI
ir EBI, kai konkrečiai nurodyta šiame reglamente.
2.
EVPRI savo interneto svetainėje paskelbia
pagal 1 dalį paskirtų kompetentingų institucijų
sąrašą.
3.
Kompetentingoms institucijoms suteikiami
priežiūros ir tyrimo įgaliojimai, būtini jų funkcijoms
vykdyti.
11 straipsnis
Atitinkamos institucijos
1.
Kai konkrečiai nurodyta šiame reglamente,
išduodant CVPD veiklos leidimus ir vykdant jų priežiūrą
dalyvauja šios institucijos:
(a)
institucija, atsakinga už CVPD valdomos
vertybinių popierių atsiskaitymo sistemos priežiūrą
valstybėje narėje, kurios teisė taikoma tai vertybinių
popierių atsiskaitymo sistemai;
(b)
kai taikoma, Sąjungos centrinis bankas, kurio
knygose vykdoma CVPD valdomos vertybinių popierių atsiskaitymo
sistemos atsiskaitymo piniginė dalis arba, kai atsiskaitymas vykdomas per
kredito įstaigą pagal IV antraštinę dalį, Sąjungos
centrinis bankas, leidžiantis atitinkamą valiutą.
2.
EVPRI savo interneto svetainėje paskelbia 1
dalyje nurodytų atitinkamų institucijų sąrašą.
12 straipsnis
Institucijų bendradarbiavimas
1.
9 ir 11 straipsniuose nurodytos institucijos ir
EVPRI glaudžiai bendradarbiauja taikydamos šį reglamentą, visų
pirma susidarius 13 straipsnyje nurodytai kritinei padėčiai. Kai
tinka ir svarbu, tokiame bendradarbiavime dalyvauja kitos viešosios institucijos
ir įstaigos, visų pirma įsteigtos ar paskirtos pagal
Direktyvą 2003/87/EB.
Siekdama Sąjungoje užtikrinti nuoseklią,
veiksmingą ir produktyvią priežiūros praktiką,
įskaitant 9 ir 11 straipsniuose nurodytų institucijų
bendradarbiavimą atliekant įvairius vertinimus, būtinus šiam
reglamentui taikyti, EVPRI gali teikti 9 straipsnyje nurodytoms institucijoms
skirtas gaires pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 16 straipsnį.
2.
Vykdydamos savo bendrąsias pareigas
kompetentingos institucijos, remdamosi turima informacija, tinkamai apsvarsto
galimą savo sprendimų poveikį visų kitų susijusių
valstybių narių finansų sistemos stabilumui, visų pirma
susidarius 13 straipsnyje nurodytai kritinei padėčiai.
13 straipsnis
Kritinė padėtis
9 ir 11 straipsniuose nurodytos institucijos
nedelsdamos informuoja EVPRI ir vienos kitas apie kritinę
padėtį, kuri susijusi su CVPD, įskaitant finansų rinkų
pokyčius, kurie gali turėti neigiamų padarinių bet kurios
valstybės narės, kurioje įsteigtas minėtas CVPD arba vienas
iš jo dalyvių, rinkos likvidumui ir finansų sistemos stabilumui.
2 skirsnis
CVPD veiklos leidimų išdavimo sąlygos ir procedūros
14 straipsnis
CVPD veiklos leidimo išdavimas
1.
Bet kuris CVPD apibrėžtį atitinkantis
juridinis asmuo, prieš pradėdamas savo veiklą, turi gauti veiklos
leidimą iš valstybės narės, kurioje jis įsteigtas,
kompetentingos institucijos.
2.
Veiklos leidime nustatoma, kokias paslaugas,
nurodytas priedo A ir B skirsniuose, tas CVPD turi teisę teikti.
3.
CVPD visada laikosi sąlygų,
būtinų siekiant gauti veiklos leidimą.
CVPD nepagrįstai nedelsdamas informuoja
kompetentingą instituciją apie bet kokius reikšmingus pokyčius,
turinčius įtakos veiklos leidimo sąlygoms.
15 straipsnis
Veiklos leidimo išdavimo procedūra
1.
Paraišką teikiantis CVPD pateikia veiklos leidimo
paraišką savo kompetentingai institucijai.
2.
Prie veiklos leidimo paraiškos pateikiama visa
būtina informacija, kad kompetentinga institucija galėtų
įsitikinti, kad paraišką teikiantis CVPD veiklos leidimo išdavimo
metu yra nustatęs būtiną tvarką, kad galėtų
įvykdyti šiame reglamente nurodytus įpareigojimus. Veiklos leidimo
paraiškoje pateikiama veiklos programa, kurioje išdėstomos numatomos
veiklos rūšys bei CVPD organizacinė struktūra.
3.
Per 20 darbo dienų nuo paraiškos gavimo dienos
kompetentinga institucija įvertina, ar paraiška yra išsami. Jei paraiška
nėra išsami, kompetentinga institucija nustato terminą, iki kurio
paraišką teikiantis CVPD turi pateikti papildomą informaciją.
Kompetentinga institucija paraišką teikiantį CVPD informuoja, kada
laikoma, kad paraiška išsami.
4.
Nuo to momento, kai laikoma, kad paraiška išsami,
kompetentinga institucija visą paraiškoje pateiktą informaciją
perduoda 11 straipsnyje nurodytoms atitinkamoms institucijoms ir su tomis
institucijomis konsultuojasi dėl paraišką teikiančio CVPD
valdomos vertybinių popierių atsiskaitymo sistemos požymių.
5.
Kompetentinga institucija, prieš išduodama
paraišką teikiančiam CVPD veiklos leidimą, konsultuojasi su
kitos susijusios valstybės narės kompetentingomis institucijomis,
kai:
(a)
CVPD yra kitoje valstybėje narėje veiklos
leidimą gavusio CVPD patronuojamoji įmonė;
(b)
CVPD yra kitoje valstybėje narėje veiklos
leidimą gavusio CVPD patronuojančiosios įmonės
patronuojamoji įmonė;
(c)
CVPD yra kontroliuojamas tų pačių
fizinių ar juridinių asmenų, kurie kontroliuoja kitą kitoje
valstybėje narėje veiklos leidimą gavusį CVPD.
Pirmoje pastraipoje nurodytos konsultacijos apima
bent šiuos aspektus:
(a)
akcininkų ir dalyvių, nurodytų 25
straipsnio 4 dalyje, tinkamumą ir asmenų, kurie veiksmingai vadovauja
CVPD veiklai, reputaciją bei patirtį, kai tie akcininkai, dalyviai ir
asmenys yra tie patys ir tame CVPD, ir kitoje valstybėje narėje
veiklos leidimą gavusiame CVPD;
(b)
ar 5 dalyje nurodyti kitoje valstybėje
narėje veiklos leidimą gavusio CVPD ir paraišką teikiančio CVPD
santykiai neturi poveikio pastarojo gebėjimui laikytis šio reglamento
reikalavimų.
6.
Per šešis mėnesius po išsamios paraiškos
pateikimo kompetentinga institucija raštu informuoja paraišką
teikiantį CVPD pateikdama visiškai pagrįstą sprendimą, ar
veiklos leidimas išduodamas, ar ne.
7.
Konsultuodamasi su ECBS nariais EVPRI parengia
techninių reguliavimo standartų projektus ir juose patikslina
informaciją, kurią veiklos leidimo paraiškoje CVPD pateikia
kompetentingai institucijai.
EVPRI tuos techninių reguliavimo
standartų projektus pateikia Komisijai per šešis mėnesius po šio
reglamento įsigaliojimo dienos.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus Reglamento (ES)
Nr. 1095/2010 10–14 straipsniuose nustatyta tvarka.
8.
Konsultuodamasi su ECBS nariais EVPRI parengia
techninių įgyvendinimo standartų projektus ir juose nustato
standartines formas, šablonus ir procedūras, susijusius su veiklos
leidimo paraiška.
EVPRI tuos techninių įgyvendinimo
standartų projektus pateikia Komisijai per šešis mėnesius po šio
reglamento įsigaliojimo dienos.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
pirmoje pastraipoje nurodytus techninius įgyvendinimo standartus
Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 15 straipsnyje nustatyta tvarka.
16 straipsnis
Veiklos leidimo poveikis
1.
Veiklos leidimą gavusio CVPD veikla apsiriboja
jo veiklos leidime nurodytų paslaugų teikimu.
2.
Vertybinių popierių atsiskaitymo sistemas
valdyti gali tik veiklos leidimus gavę CVPD ir centriniai bankai.
3.
Veiklos leidimą gavusiam CVPD neturi kilti
rizika, susijusi su bankinėmis papildomomis paslaugomis, kurias teikia
kredito įstaiga, paskirta teikti tokias paslaugas pagal IV antraštinę
dalį.
4.
Veiklos leidimą gavęs CVPD gali dalyvauti
valdant juridinio asmens kapitalą tik tuo atveju, jei to asmens veikla
apsiriboja priedo A ir B skirsniuose nustatytų paslaugų teikimu.
17 straipsnis
Veiklos ir paslaugų srities išplėtimas ir perdavimas trečiajam
asmeniui
1.
Veiklos leidimą gavęs CVPD valstybės
narės, kurioje jis yra įsteigtas, kompetentingai institucijai teikia
prašymą leisti pagrindinės paslaugos teikimą perduoti
trečiajam asmeniui pagal 28 straipsnį arba išplėsti savo veiklos
sritį viena ar daugiau iš šių paslaugų:
a)      kitomis pagrindinėmis ir
papildomomis paslaugomis, kurios nustatytos priedo A ir B skirsniuose, bet
nenurodytos pirminiame veiklos leidime;
b)      kitos vertybinių popierių
atsiskaitymo sistemos valdymu;
c)      visos arba ne visos savo vertybinių
popierių atsiskaitymo sistemos atsiskaitymo piniginės dalies vykdymu
kito centrinio banko knygose;
d)      CVPD sąsajos įdiegimu.
2.
Veiklos leidimas pagal 1 dalį išduodamas pagal
15 straipsnyje nustatytą procedūrą.
Apie tai, ar veiklos leidimas išduotas, ar ne,
kompetentinga institucija paraišką teikiančiam CVPD praneša per tris
mėnesius nuo išsamios paraiškos pateikimo.
18 straipsnis
Veiklos leidimo panaikinimas
1.
Valstybės narės, kurioje įsteigtas
CVPD, kompetentinga institucija panaikina veiklos leidimą esant bet kuriai
iš šių aplinkybių:
(a)
jeigu CVPD veiklos leidimu nepasinaudoja per 12
mėnesių, aiškiai atsisako veiklos leidimo arba jeigu per pastaruosius
šešis mėnesius jis neteikė paslaugų arba nevykdė veiklos;
(b)
jeigu CVPD gauna veiklos leidimą pateikęs
klaidingą informaciją ar pasinaudojęs kitomis neteisėtomis
priemonėmis;
(c)
jeigu CVPD nebeatitinka tų sąlygų,
pagal kurias išduotas veiklos leidimas, ir per nustatytą laiką
nesiėmė kompetentingos institucijos prašomų taisomųjų
veiksmų;
(d)
jeigu CVPD rimtai ir sistemingai pažeidė šiame
reglamente nustatytus reikalavimus.
2.
Sužinojusi apie vieną iš 1 dalyje
nurodytų aplinkybių, kompetentinga institucija nedelsdama
konsultuojasi su 11 straipsnyje nurodytomis atitinkamomis institucijomis
dėl būtinybės panaikinti veiklos leidimą, nebent toks
sprendimas turi būti skubiai priimtas.
3.
EVPRI ir bet kuri 11 straipsnyje nurodyta
atitinkama institucija valstybės narės, kurioje įsteigtas CVPD,
kompetentingos institucijos bet kuriuo metu gali paprašyti patikrinti, ar CVPD
vis dar atitinka sąlygas, pagal kurias išduotas veiklos leidimas.
4.
Kompetentinga institucija veiklos leidimą gali
panaikinti tik tam tikrai paslaugai, veiklai arba finansinei priemonei.
19 straipsnis
CVPD registras
1.
Kompetentingų institucijų pagal 14, 17 ir
18 straipsnius priimti sprendimai nedelsiant perduodami EVPRI.
2.
Centriniai bankai nedelsdami informuoja EVPRI apie
visus valdomus CVPD.
3.
Kiekvieno CVPD, kuris veikia laikydamasis šio
reglamento ir kuriam išduotas veiklos leidimas arba kuris pripažintas pagal 14,
17 ir 23 straipsnius, pavadinimas įtraukiamas į sąrašą
nurodant paslaugas ir finansinių priemonių klases, kurios nurodytos
tam CVPD išduotame veiklos leidime. Į sąrašą įtraukiami
CVPD valdomi filialai kitose valstybėse narėse ir CVPD sąsajos.
EVPRI šį sąrašą skelbia savo specialioje interneto
svetainėje ir nuolat jį atnaujina.
4.
9 straipsnyje nurodytos kompetentingos institucijos
apie įstaigas, veikiančias kaip CVPD, EVPRI praneša per 90 dienų
nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.
3 skirsnis
CVPD priežiūra
20 straipsnis
Peržiūra ir vertinimas
1.
Kompetentinga institucija bent kartą per metus
peržiūri CVPD taikomą tvarką, strategijas, procesus ir
mechanizmus tikrindama atitiktį šiam reglamentui ir įvertina
riziką, kuri kyla arba galėtų kilti CVPD.
2.
Kompetentinga institucija nustato 1 dalyje
nurodytos peržiūros ir vertinimo dažnumą ir intensyvumą,
atsižvelgdama į atitinkamo CVPD dydį, veiklos sisteminę
svarbą, pobūdį, apimtį ir sudėtingumą.
Peržiūra ir vertinimas atliekami bent kartą per metus.
3.
Kompetentinga institucija gali atlikti CVPD
patikras vietoje.
4.
Atlikdama 1 dalyje nurodytą peržiūrą
ir vertinimą, kompetentinga institucija anksti konsultuojasi su 11
straipsnyje nurodytomis kompetentingomis institucijomis dėl CVPD
valdomų vertybinių popierių atsiskaitymo sistemų veikimo.
5.
Reguliariai ir bent kartą per metus
kompetentinga institucija 11 straipsnyje nurodytas atitinkamas institucijas
informuoja apie 1 dalyje nurodytos peržiūros ir vertinimo rezultatus,
įskaitant visus taisomuosius veiksmus ar baudas.
6.
Atlikdamos 1 dalyje nurodytą
peržiūrą ir vertinimą, kompetentingos institucijos, atsakingos
už CVPD, palaikančių 15 straipsnio 5 dalies pirmos pastraipos a, b ir
c punktuose nurodytų rūšių santykius, priežiūrą,
vienos kitoms teikia visą svarbią informaciją, kuri
galėtų palengvinti jų funkcijų vykdymą.
7.
Kompetentinga institucija reikalauja, kad CVPD, neatitinkantis
šio reglamento reikalavimų, anksti imtųsi būtinų
veiksmų ar priemonių, kad ištaisytų šią situaciją.
8.
Konsultuodamasi su ECBS nariais EVPRI parengia
techninių reguliavimo standartų projektus ir juose patikslina šiuos
aspektus:
(a)
informaciją, kurią CVPD teikia
kompetentingai institucijai atliekant 1 dalyje nurodytą
peržiūrą;
(b)
informaciją, kurią kompetentinga
institucija teikia atitinkamoms institucijoms pagal 5 dalį;
(c)
informaciją, kurią kompetentingos
institucijos teikia vienos kitoms pagal 6 dalį.
EVPRI tuos techninių reguliavimo
standartų projektus pateikia Komisijai per šešis mėnesius po šio
reglamento įsigaliojimo dienos.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus Reglamento (ES)
Nr. 1095/2010 10–14 straipsniuose nustatyta tvarka.
9.           Konsultuodamasi su ECBS nariais
EVPRI parengia techninių įgyvendinimo standartų projektus ir
juose nustato standartines formas, šablonus ir procedūras, susijusius su 8
dalies pirmoje pastraipoje nurodytos informacijos teikimu.
EVPRI tuos techninių įgyvendinimo
standartų projektus pateikia Komisijai per šešis mėnesius po šio
reglamento įsigaliojimo dienos.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
pirmoje pastraipoje nurodytus techninius įgyvendinimo standartus
Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 15 straipsnyje nustatyta tvarka.
4 skirsnis
Paslaugų teikimas kitoje valstybėje narėje
21 straipsnis
Paslaugų teikimo kitoje valstybėje narėje laisvė
1.
Veiklos leidimą gavęs CVPD gali vykdyti
savo veiklą Sąjungos teritorijoje arba per įsteigtą
filialą, arba tiesiogiai teikdamas paslaugas, jei atitinkamos veiklos
rūšys nurodytos jo veiklos leidime.
2.
Kiekvienas CVPD, norintis pirmą kartą
pradėti teikti paslaugas kitos valstybės narės teritorijoje ar
pakeisti teikiamų paslaugų įvairovę, valstybės
narės, kurioje yra įsteigtas, kompetentingai institucijai praneša
šią informaciją:
(a)
valstybę narę, kurioje ketina užsiimti
veikla;
(b)
veiklos programą, kurioje konkrečiai
nurodo paslaugas, kurias ketina teikti;
(c)
filialo atveju – filialo organizacinę
struktūrą ir už filialo valdymą atsakingų asmenų
pavardes.
3.
Per tris mėnesius nuo 2 dalyje nurodytos
informacijos gavimo dienos, kompetentinga institucija persiunčia ją
priimančiosios valstybės narės kompetentingai institucijai,
nebent, atsižvelgdama į numatomų paslaugų teikimą, ji turi
priežasčių abejoti CVPD, norinčio teikti paslaugas
priimančiojoje valstybėje narėje, administracinės
struktūros arba finansinės būklės tinkamumu.
4.
Jeigu kompetentinga institucija atsisako perduoti
informaciją priimančiosios valstybės narės kompetentingai
institucijai, per tris mėnesius nuo visos tos informacijos gavimo apie
tokio atsisakymo priežastis ji informuoja atitinkamą CVPD.
5.
CVPD gali pradėti teikti paslaugas
priimančiojoje valstybėje narėje šiomis sąlygomis:
(a)
gavęs priimančiosios valstybės
narės kompetentingos institucijos pranešimą, kad ji gavo 3 dalyje
nurodytą informaciją;
(b)
negavęs pranešimo, po dviejų
mėnesių po 3 dalyje nurodytos informacijos perdavimo dienos.
6.
Pasikeitus kokiai nors informacijai, perduotai laikantis
2 dalies, ir likus mažiausiai mėnesiui iki tokio pakeitimo
įgyvendinimo, CVPD raštu praneša apie tai buveinės valstybės
narės kompetentingai institucijai. Buveinės valstybės narės
kompetentinga institucija informuoja apie šiuos pakeitimus priimančiosios
valstybės narės kompetentingą instituciją.
22 straipsnis
Buveinės ir priimančiosios valstybių narių institucijų
bendradarbiavimas
1.
Vienoje valstybėje narėje leidimą
gavusiam CVPD įsteigus filialą kitoje valstybėje narėje,
CVPD buveinės valstybės narės kompetentinga institucija,
vykdydama savo pareigas ir pranešusi apie tai priimančiosios
valstybės narės kompetentingai institucijai, gali tame filiale
atlikti patikras vietoje.
2.
Priimančiųjų valstybių
narių kompetentingos institucijos gali reikalauti, kad CVPD, teikiantys
paslaugas pagal 21 straipsnį, periodiškai joms praneštų apie savo
veiklą tose priimančiosiose valstybėse narėse, visų
pirma statistinių duomenų rinkimo tikslais.
3.
Per tinkamą laiką priimančiosios
valstybės narės kompetentingos institucijos prašymu CVPD
buveinės valstybės narės kompetentinga institucija praneša apie
emitentų ir dalyvių, susijusių su CVPD, kuris teikia paslaugas
toje priimančiojoje valstybėje narėje, valdomomis
vertybinių popierių atsiskaitymo sistemomis, tapatybes ir bet
kokią kitą svarbią informaciją, susijusią su to CVPD
veikla toje priimančiojoje valstybėje narėje.
4.
Jeigu, atsižvelgiant į priimančiosios
valstybės narės vertybinių popierių rinkose
susiklosčiusią situaciją, CVPD, kuris yra įsteigęs
filialą arba įdiegęs sąveikaujančias sąsajas su
kitais CVPD arba vertybinių popierių atsiskaitymo sistemomis toje
priimančiojoje valstybėje narėje, veikla tapo reikšminga
vertybinių popierių rinkų veikimui ir investuotojų apsaugai
toje priimančiojoje valstybėje narėje, buveinės valstybės
narės ir priimančiosios valstybės narės kompetentingos
institucijos sudaro bendradarbiavimo susitarimus dėl to CVPD veiklos
priimančiojoje valstybėje narėje priežiūros.
5.
Jeigu priimančiosios valstybės narės
kompetentinga institucija turi akivaizdžių ir pagrįstų
priežasčių manyti, kad jos teritorijoje pagal 21 straipsnį
paslaugas teikiantis CVPD pažeidžia šio reglamento nuostatose įtvirtintus
įpareigojimus, ji apie tai praneša buveinės valstybės narės
kompetentingai institucijai.
Jeigu nepaisant buveinės valstybės
narės kompetentingos institucijos patvirtintų priemonių ar
dėl tų priemonių netinkamumo CVPD ir toliau veikia pažeisdamas
šio reglamento nuostatose įtvirtintus įpareigojimus,
priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija imasi
visų reikalingų priemonių, siekdama užtikrinti šio reglamento
nuostatų laikymąsi priimančiosios valstybės narės
teritorijoje, prieš tai apie tai informavusi buveinės valstybės
narės kompetentingą instituciją. EVPRI nedelsiant pranešama apie
tokias priemones.
Priimančiosios valstybės narės
kompetentinga institucija gali perduoti klausimą EVPRI, kuri gali imtis
veiksmų pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 19 straipsniu
jai suteiktus įgaliojimus.
6.
Pagal 64 straipsnį Komisija įgaliojama
priimti deleguotuosius aktus dėl  priemonių, kuriomis nustatomi
kriterijai, leidžiantys nustatyti, ar CVPD veikla priimančiojoje
valstybėje narėje gali būti laikoma reikšminga vertybinių
popierių rinkų veikimui ir investuotojų apsaugai toje priimančiojoje
valstybėje narėje.
7.
EVPRI parengia  techninių
įgyvendinimo standartų projektus ir juose nustato 1, 3 ir 5 dalyse
nurodytų bendradarbiavimo susitarimų standartines formas,
šablonus ir procedūras.
EVPRI tuos techninių įgyvendinimo
standartų projektus pateikia Komisijai per šešis mėnesius po šio
reglamento įsigaliojimo dienos.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
pirmoje pastraipoje nurodytus techninius įgyvendinimo standartus
Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 15 straipsnyje nustatyta tvarka.
5 skirsnis
Santykiai su trečiosiomis šalimis
23 straipsnis
Trečiosios šalys
1.
Trečiojoje šalyje įsteigtas CVPD
Sąjungoje įsteigtiems emitentams ir dalyviams su jų veikla
Sąjungoje susijusias CVPD paslaugas teikti arba per filialą, arba
tiesiogiai ir įdiegti sąsajas su Sąjungoje įsteigtais CVPD
gali tik tuomet, jei tą CVPD pripažįsta EVPRI.
2.
Pasikonsultavusi su 3 dalyje nurodytomis
institucijomis EVPRI pripažįsta trečiojoje šalyje įsteigtą
CVPD, pateikusį pripažinimo paraišką, kad galėtų teikti 1
dalyje nurodytas paslaugas, jei laikomasi šių sąlygų:
(a)
Komisija priėmė sprendimą pagal 6
dalį;
(b)
CVPD taikoma veiksminga veiklos leidimų
išdavimo ir priežiūros tvarka, kuria užtikrinama, kad laikomasi visų
toje trečiojoje šalyje taikomų rizikos ribojimo reikalavimų;
(c)
pagal 7 dalį sudaryti EVPRI ir tos
trečiosios šalies kompetentingų institucijų bendradarbiavimo
susitarimai.
3.
Vertindama, ar laikomasi 2 dalyje nurodytų
sąlygų, EVPRI konsultuojasi su:
(a)
valstybių narių, kuriose trečiosios
šalies CVPD ketina teikti CVPD paslaugas, kompetentingomis institucijomis;
(b)
kompetentingomis institucijomis,
prižiūrinčiomis Sąjungoje įsteigtus CVPD, su kuriais
trečiosios šalies CVPD yra įdiegęs sąsajas;
(c)
11 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytomis
institucijomis;
(d)
trečiosios šalies institucija, kurios
kompetencijai priklauso CVPD veiklos leidimų išdavimas ir priežiūra.
4.
1 dalyje nurodytas CVPD pripažinimo paraišką
pateikia EVPRI.
Paraišką teikiantis CVPD pateikia EVPRI
visą informaciją, kurios reikia jam pripažinti. Per 30 darbo
dienų nuo paraiškos gavimo dienos EVPRI įvertina, ar paraiška yra išsami.
Jei paraiška nėra išsami, EVPRI nustato terminą, iki kurio
paraišką teikiantis CVPD turi pateikti papildomą informaciją.
Sprendimas dėl pripažinimo grindžiamas 2
dalyje nustatytais kriterijais.
Per šešis mėnesius po išsamios paraiškos
pateikimo EVPRI raštu informuoja paraišką teikiantį CVPD pateikdama
visiškai pagrįstą sprendimą, ar jis pripažįstamas, ar ne.
5.
Konsultuodamasi su 3 dalyje nurodytomis
institucijomis EVPRI peržiūri trečiojoje šalyje įsteigto CVPD
pripažinimą, jei tas CVPD Sąjungoje išplečia 1 dalyje
nurodytų paslaugų sritį, 1–4 dalyse nustatyta tvarka.
EVPRI panaikina to CVPD pripažinimą, jei
nebesilaikoma sąlygų ir reikalavimų pagal 2 dalį arba 18
straipsnyje nurodytomis aplinkybėmis.
6.
Remdamasi 66 straipsnyje nustatyta tvarka, Komisija
gali priimti sprendimą, kuriuo nustatoma, kad trečiosios šalies
teisine ir priežiūros tvarka užtikrinama, kad toje trečiojoje šalyje
veiklos leidimą gavę CVPD atitinka teisiškai privalomus reikalavimus,
kurie yra lygiaverčiai šiame reglamente nustatytiems reikalavimams, kad
toje trečiojoje šalyje nuolat vykdoma veiksminga tų CVPD
priežiūra ir užtikrinamas reikalavimų vykdymas ir kad tos
trečiosios šalies teisinėje sistemoje numatoma veiksminga
lygiavertė CVPD, kurie yra gavę veiklos leidimus pagal
trečiųjų šalių teisės režimus, pripažinimo sistema.
7.
Pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 33 straipsnio 1
dalį EVPRI su atitinkamomis trečiųjų šalių, kurių
teisinė ir priežiūros sistemos pripažintos lygiavertėmis šiam
reglamentui pagal 6 dalį, kompetentingomis institucijomis sudaro
bendradarbiavimo susitarimus. Tokiuose susitarimuose nurodomi bent šie
aspektai:
(a)
EVPRI ir atitinkamų trečiųjų
šalių kompetentingų institucijų keitimosi informacija
mechanizmas, įskaitant galimybę gauti visą informaciją,
kurios reikalauja EVPRI, susijusią su CVPD, kuriems veiklos leidimas
išduotas trečiosiose šalyse;
(b)
skubaus EVPRI informavimo, jei trečiosios
šalies kompetentinga institucija mano, kad jos prižiūrimas CVPD pažeidžia
išduoto veiklos leidimo sąlygas arba kitus teisės aktus, kurių jis
privalo laikytis, mechanizmas;
(c)
procedūros, susijusios su priežiūros
veiklos koordinavimu, įskaitant, jei reikia, patikras vietoje.
Jei bendradarbiavimo susitarimu numatoma, kad
valstybė narė turi perduoti asmens duomenis, tokie perdavimai
atitinka Direktyvos 95/46/EB nuostatas ir, jei bendradarbiavimo susitarimu
numatoma, kad EVPRI turi perduoti asmens duomenis, tokie perdavimai atitinka
Reglamento (EB) Nr. 45/2001 nuostatas.
8.
Pagal 64 straipsnį Komisija įgaliojama
priimti deleguotuosius aktus dėl  priemonių, kuriomis
patikslinamos paslaugos, dėl kurių trečiojoje šalyje
įsteigtas CVPD teikia EVPRI pripažinimo paraišką pagal 1 dalį,
ir informacija, kurią paraišką teikiantis CVPD teikia EVPRI
pripažinimo paraiškoje pagal 4 dalį.
II skyrius
CVPD taikomi reikalavimai
1 skirsnis
Organizaciniai reikalavimai
24 straipsnis
Bendrosios nuostatos
1.
CVPD turi tvirtą valdymo tvarką,
įskaitant aiškią organizacinę struktūrą su tiksliai
apibrėžta, skaidria ir nuoseklia atsakomybe, veiksmingus rizikos, su kuria
jis susiduria arba gali susidurti, nustatymo, valdymo, stebėjimo ir
pranešimo apie tokią riziką procesus ir tinkamą atlyginimų
politiką bei vidaus kontrolės mechanizmus, įskaitant patikimas
administracines ir apskaitos procedūras.
2.
CVPD patvirtina politiką ir procedūras,
kurios yra pakankamai veiksmingos norint užtikrinti atitiktį šiam
reglamentui, įskaitant jo vadovų ir darbuotojų atitiktį
visoms šio reglamento nuostatoms.
3.
CVPD nustato ir taiko veiksmingas rašytines
organizacines ir administracines priemones, kad būtų įmanoma
nustatyti ir valdyti galimus interesų konfliktus, kylančius tarp jo
paties (įskaitant jo vadovus, darbuotojus, valdybos narius arba bet kokius
kitus asmenis, kurie su jais tiesiogiai ar netiesiogiai susiję) ir jo
dalyvių arba jų klientų. Jis nustato ir taiko tinkamas
konfliktų sprendimo procedūras, jeigu kyla galimas interesų
konfliktas.
4.
CVPD savo valdymo tvarką ir savo veiklą
reglamentuojančias taisykles skelbia viešai.
5.
CVPD turi tinkamas procedūras jo darbuotojams
viduje specialiu kanalu pranešti apie galimus pažeidimus.
6.
CVPD dažnai atliekamas nepriklausomas auditas. Jo
rezultatai perduodami valdybai ir jais leidžiama naudotis kompetentingai
institucijai.
7.
CVPD, kapitalo ryšiais susijęs su kitu CVPD,
kontroliuojančiąja bendrove arba kredito įstaiga, nurodyta IV
antraštinėje dalyje, patvirtina išsamią politiką ir
procedūras, kuriose nurodoma, kaip šiame straipsnyje nustatyti
reikalavimai taikomi grupei ir skirtingiems grupės subjektams.
8.
Konsultuodamasi su ECBS nariais EVPRI parengia
techninių reguliavimo standartų projektus ir juose patikslina 1
dalyje nurodytas CVPD rizikos stebėjimo priemones ir su ta rizika
susijusią svarbias pareigas užimančių darbuotojų
atsakomybę, 3 dalyje nurodytus galimus interesų konfliktus ir 6
dalyje nurodyto CVPD lygmens ir grupės lygmens audito metodus.
EVPRI tuos techninių reguliavimo
standartų projektus pateikia Komisijai per šešis mėnesius po šio
reglamento įsigaliojimo dienos.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus Reglamento (ES)
Nr. 1095/2010 10–14 straipsniuose nustatyta tvarka.
25 straipsnis
Vadovybė, valdyba ir akcininkai
1.
CVPD vadovybė turi pakankamai gerą
reputaciją ir patirtį, kad galėtų užtikrinti patikimą
ir rizikos ribojimo principais pagrįstą CVPD valdymą.
2.
CVPD turi valdybą, ir mažiausiai
trečdalis jos narių, bet ne mažiau kaip du nariai, yra nepriklausomi.

3.
Nepriklausomų ir kitų
nevykdomųjų valdybos narių atlyginimas nesiejamas su CVPD
veiklos rezultatais.
4.
Valdybą sudaro tinkami nariai, turintys
tinkamų įgūdžių, patirties ir žinių apie subjektą
ir rinką.
5.
CVPD aiškiai apibrėžia valdybos vaidmenis ir
atsakomybę ir kompetentingai institucijai leidžia naudotis valdybos
susitikimų protokolais.
6.
CVPD akcininkai ir dalyviai, galintys tiesiogiai ar
netiesiogiai kontroliuoti CVPD valdymą, geba užtikrinti patikimą ir
rizikos ribojimo principais pagrįstą CVPD valdymą.
7.
CVPD:
(a)
kompetentingai institucijai teikia ir viešai
skelbia informaciją apie nuosavybės teisę į CVPD ir
visų pirma kiekvieno asmens, galinčio kontroliuoti CVPD veiklą,
tapatybę ir interesus;
(b)
kompetentingai institucijai praneša ir viešai
skelbia apie bet kokį nuosavybės teisės perleidimą,
dėl kurio pasikeičia asmenų, kontroliuojančių CVPD
veiklą, tapatybė.
8.
Per 60 dienų nuo 7 dalyje nurodytos informacijos
gavimo kompetentinga institucija priima sprendimą dėl
siūlomų CVPD kontrolės pakeitimų. Kompetentinga institucija
atsisako patvirtinti siūlomus CVPD kontrolės pakeitimus, jeigu yra
objektyvių ir pagrįstų priežasčių manyti, kad tie
pakeitimai keltų pavojų patikimam ir rizikos ribojimo principais
pagrįstam CVPD valdymui arba CVPD gebėjimui laikytis šio reglamento.
26 straipsnis
Naudotojų komitetas
1.
CVPD įsteigia kiekvienos savo valdomos
vertybinių popierių atsiskaitymo sistemos naudotojų
komitetą, kurį sudaro su tokiomis vertybinių popierių
atsiskaitymo sistemomis susijusių emitentų ir jų dalyvių
atstovai. Naudotojų komiteto patarimams CVPD vadovybė
tiesioginės įtakos nedaro.
2.
CVPD apibrėžia kiekvieno įsteigto
naudotojų komiteto įgaliojimus ir jo valdymo tvarką, siekdamas
užtikrinti jo nepriklausomumą, veiklos procedūras, naudotojų
komiteto narių priėmimo kriterijus ir atrankos mechanizmą.
Valdymo tvarka skelbiama viešai, ir ja užtikrinama, kad naudotojų komitetas
atsiskaitytų tiesiogiai valdybai ir rengtų reguliarius susitikimus.
3.
Naudotojų komitetai CVPD valdybai pataria
dėl esminės tvarkos, kuri daro įtaką jų nariams,
įskaitant kriterijus, kuriais remiantis į atitinkamas vertybinių
popierių atsiskaitymo sistemas priimami emitentai ar dalyviai, paslaugų
lygmenį ir kainų struktūrą.
4.
Nepažeidžiant kompetentingų institucijų
teisės būti tinkamai informuotoms, naudotojų komitetų
nariai įpareigoti užtikrinti informacijos konfidencialumą.
Naudotojų komiteto pirmininkui nusprendus, kad sprendžiant tam tikrą
klausimą kyla arba gali kilti kurio nors nario interesų konfliktas,
minėtam nariui balsuoti tuo klausimu neleidžiama.
5.
CVPD nedelsdamas informuoja kompetentingą
instituciją apie bet kokį sprendimą, kai valdyba nusprendžia
nesivadovauti naudotojų komiteto patarimu.
27 straipsnis
Duomenų saugojimas

1.
Mažiausiai penkerius metus CVPD saugo visus
įrašus apie suteiktas paslaugas ir vykdytą veiklą, kad
kompetentinga institucija galėtų tikrinti atitiktį šiame
reglamente nustatytiems reikalavimams.
2.
CVPD gavęs prašymą 1 dalyje nurodytais
įrašais leidžia naudotis kompetentingai institucijai ir 11 straipsnyje
nurodytoms atitinkamoms institucijoms, kad jos galėtų vykdyti savo
įgaliojimus.
3.
Konsultuodamasi su ECBS nariais EVPRI parengia
techninių reguliavimo standartų projektus ir juose patikslina 1
dalyje nurodytų įrašų, kurie saugotini siekiant tikrinti, ar
CVPD laikosi šio reglamento nuostatų, aspektus.
EVPRI tuos projektus pateikia Komisijai per šešis
mėnesius po šio reglamento įsigaliojimo dienos.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus Reglamento (ES)
Nr. 1095/2010 10–14 straipsniuose nustatyta tvarka.
4.
Konsultuodamasi su ECBS nariais EVPRI parengia
techninių įgyvendinimo standartų projektus ir juose patikslina 1
dalyje nurodytų įrašų, kurie saugotini siekiant tikrinti, ar
CVPD laikosi šio reglamento nuostatų, formatą.
EVPRI tuos techninių įgyvendinimo
standartų projektus pateikia Komisijai per šešis mėnesius po šio
reglamento įsigaliojimo dienos.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
pirmoje pastraipoje nurodytus techninius įgyvendinimo standartus
Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 15 straipsnyje nustatyta tvarka.
28 straipsnis
Veiklos perdavimas trečiajam asmeniui
1.
Jeigu CVPD perduoda trečiajam asmeniui savo
paslaugas ar veiklą, jis ir toliau yra visiškai atsakingas už visų
įpareigojimų pagal šį reglamentą vykdymą ir visada
laikosi šių sąlygų:
(a)
trečiajam asmeniui perduodamas funkcijas, CVPD
neperduoda savo atsakomybės;
(b)
CVPD santykiai su savo dalyviais ar emitentais ir
įsipareigojimai jiems nesikeičia;
(c)
iš esmės nesikeičia sąlygos,
kurių privalo laikytis CVPD, kad gautų veiklos leidimą;
(d)
veiklos perdavimas trečiajam asmeniui netrukdo
vykdyti priežiūros funkcijų, įskaitant patikras vietoje siekiant
gauti svarbią informaciją, reikalingą toms funkcijoms vykdyti;
(e)
dėl veiklos perdavimo trečiajam asmeniui
iš CVPD neatimama galimybė naudoti būtinas sistemas ir kontrolės
priemones, kad jis galėtų valdyti riziką, su kuria susiduria;
(f)
CVPD išlaiko būtiną kompetenciją ir
išteklius, kurie reikalingi įvertinti suteiktų paslaugų
kokybę, paslaugų teikėjo organizacinį tinkamumą ir
kapitalo pakankamumą, veiksmingai prižiūrėti trečiajam
asmeniui perduotas paslaugas ir valdyti riziką, kuri siejama su veiklos
perdavimu trečiajam asmeniui;
(g)
CVPD gali tiesiogiai naudotis svarbia informacija
apie trečiajam asmeniui perduotas paslaugas;
(h)
paslaugų teikėjas bendradarbiauja su
kompetentinga institucija ir 11 straipsnyje nurodytomis atitinkamomis
institucijomis, kiek tai susiję su jam perduotos veiklos vykdymu;
(i)
CVPD užtikrina, kad paslaugų teikėjas
atitiktų standartus, nustatytus atitinkamuose duomenų apsaugos
teisės aktuose, kurie būtų taikomi, jei paslaugų
teikėjai būtų įsteigti Sąjungoje. CVPD privalo
užtikrinti, kad tie standartai būtų nustatyti šalių sutartyje ir
kad jų būtų laikomasi.
2.
CVPD rašytiniame susitarime apibrėžia savo ir
paslaugų teikėjo teises ir pareigas. Veiklos perdavimo susitarime
nustatoma CVPD galimybė nutraukti susitarimą.
3.
CVPD gavęs prašymą kompetentingai
institucijai ir 11 straipsnyje nurodytoms atitinkamoms institucijoms leidžia
naudotis visa būtina informacija, kad jos galėtų įvertinti,
ar trečiajam asmeniui perduota veikla atitinka šio reglamento
reikalavimus.
4.
Norint trečiajam asmeniui perduoti
pagrindinę paslaugą reikalingas kompetentingos institucijos veiklos
leidimas pagal 17 straipsnį.
5.
1–4 dalys netaikomos, jei CVPD kai kurias savo
paslaugas ar veiklą perduoda viešajam subjektui ir jei tas perdavimas
reglamentuojamas specialioje teisinėje, reguliacinėje ir veiklos
sistemoje, dėl kurios bendrai susitarė ir kurią įformino
viešasis subjektas ir atitinkamas CVPD ir kuriai pritarė kompetentingos
institucijos remdamosi šiame reglamente nustatytais reikalavimais.
2 skirsnis
Veiklos taisyklės
29 straipsnis
Bendrosios nuostatos
1.
CVPD struktūra atitinka jo dalyvių
poreikius ir jo aptarnaujamas rinkas.
2.
CVPD turi aiškiai apibrėžtus tikslus, kurie
yra išmatuojami ir kuriuos įmanoma pasiekti, pvz., būtiniausio
paslaugų lygmens, rizikos valdymo lūkesčių ir verslo
prioritetų srityse.
3.
CVPD nusistato skaidrias skundų
nagrinėjimo taisykles.
30 straipsnis
Dalyvavimo reikalavimai
1.
Kiekvienai valdomai vertybinių popierių
atsiskaitymo sistemai CVPD nustato viešai skelbiamus dalyvavimo kriterijus,
kuriais užtikrinama sąžininga ir atvira prieiga. Tokie kriterijai yra
skaidrūs, objektyvūs, grindžiami rizika ir nediskriminaciniai, kad
būtų užtikrinama sąžininga ir atvira prieiga prie CVPD.
Prieigą ribojančius kriterijus leidžiama taikyti tik tuomet, jeigu
jais siekiama kontroliuoti CVPD riziką.
2.
CVPD prieigos prašymus tvarko neatidėliodamas,
atsakydamas į tokius prašymus per vieną mėnesį, ir viešai
skelbia prieigos prašymų tvarkymo procedūras.
3.
CVPD gali atsisakyti suteikti prieigą
1 dalyje nustatytus kriterijus atitinkančiam dalyviui tik tokiu
atveju, jeigu tokį atsisakymą tinkamai pagrindžia raštu ir paremia
išsamia rizikos analize.
Atsisakymo atveju prašymą pateikęs
dalyvis turi teisę pateikti skundą atsisakiusio suteikti prieigą
CVPD kompetentingai institucijai.
Atsakinga kompetentinga institucija tinkamai
išnagrinėja skundą įvertindama atsisakymo priežastis ir pateikia
prašymą pateikusiam dalyviui pagrįstą atsakymą.
Atsakinga kompetentinga institucija konsultuojasi
su prašymą pateikusio dalyvio įsteigimo vietos kompetentinga
institucija dėl skundo vertinimo. Jei prašymą pateikusio dalyvio
institucija nesutinka su pateiktu vertinimu, klausimas perduodamas EVPRI, kuri
gali imtis veiksmų pagal Reglamento (ES)
Nr. 1095/2010 19 straipsniu jai suteiktus įgaliojimus.
Jei CVPD atsisakymas suteikti prieigą prašymą
pateikusiam dalyviui laikomas nepagrįstu, atsakinga kompetentinga
institucija įpareigoja CVPD suteikti prieigą prašymą pateikusiam
dalyviui.
4.
CVPD nustato objektyvias ir skaidrias 1 dalyje
nustatytų dalyvavimo kriterijų nebeatitinkančių
dalyvių dalyvavimo sustabdymo ir tvarkingo pasitraukimo procedūras.
5.
Pagal 64 straipsnį Komisija įgaliojama
priimti deleguotuosius aktus dėl  priemonių, kuriomis
patikslinama rizika, dėl kurios CVPD gali atsisakyti suteikti dalyviams
prieigą, ir 3 dalyje nurodytos procedūros elementai.
6.
Konsultuodamasi su ECBS nariais EVPRI parengia
techninių įgyvendinimo standartų projektus ir juose nustato
standartines formas ir šablonus, susijusius su 3 dalyje nurodyta
procedūra.
EVPRI tuos techninių įgyvendinimo
standartų projektus pateikia Komisijai per šešis mėnesius po šio
reglamento įsigaliojimo dienos.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
pirmoje pastraipoje nurodytus techninius įgyvendinimo standartus
Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 15 straipsnyje nustatyta tvarka.
31 straipsnis
Skaidrumas
1.
Kiek tai susiję su kiekviena valdoma
vertybinių popierių atsiskaitymo sistema ir kiekviena kita teikiama
paslauga, CVPD viešai skelbia teikiamų paslaugų kainas ir
mokesčius. Jis atskirai atskleidžia kiekvienos teikiamos paslaugos ir
funkcijos kainas ir mokesčius, įskaitant nuolaidas ir sąlygas,
kuriomis tos nuolaidos taikomos. Jis sudaro sąlygas savo klientams
atskirai gauti teikiamas konkrečias paslaugas.
2.
CVPD skelbia kainų sąrašą, kad
būtų lengviau lyginti pasiūlymus ir klientai galėtų
numatyti kainas, kurias turi mokėti už naudojimąsi paslaugomis.
3.
CVPD privalo laikytis savo skelbiamos kainų
politikos.
4.
CVPD savo klientams teikia informaciją, kuri
sudaro sąlygas sutikrinti sąskaitą su skelbiamais kainų
sąrašais.
5.
CVPD visiems nariams atskleidžia su teikiamomis
paslaugomis susijusią riziką.
6.
CVPD atskirai apskaito teikiamų paslaugų
sąnaudas ir pajamas ir tą informaciją atskleidžia kompetentingai
institucijai.
32 straipsnis
Ryšių palaikymo su dalyviais ir kitomis rinkos infrastruktūromis
procedūros
Palaikydami ryšius su valdomų
vertybinių popierių atsiskaitymo sistemų dalyviais ir rinkos
infrastruktūromis, su kuriomis jie sąveikauja, CVPD naudoja
pripažintas ryšių palaikymo procedūras ir keitimosi pranešimais bei
atskaitiniais duomenimis standartus, kad būtų lengviau veiksmingai
registruoti duomenis, vykdyti mokėjimus ir atsiskaitymus.
3 skirsnis
CVPD paslaugoms taikomi reikalavimai
33 straipsnis
Bendrosios nuostatos
Kiekvienai valdomai vertybinių
popierių atsiskaitymo sistemai CVPD nustato tinkamas taisykles ir
procedūras, įskaitant patikimą apskaitos praktiką ir
kontrolės priemones, kurios padėtų užtikrinti vertybinių
popierių emisijų vientisumą, sumažinti ir valdyti riziką,
susijusią su saugojimu ir atsiskaitymu už vertybinių popierių
sandorius.
34 straipsnis
Emisijos vientisumas
1.
CVP imasi tinkamų sutikrinimo priemonių
patikrinti, kad CVPD pateiktą vertybinių popierių emisiją
arba jos dalį sudarančių vertybinių popierių
skaičius būtų lygus vertybinių popierių,
įrašytų į CVPD valdomos vertybinių popierių
atsiskaitymo sistemos dalyvių vertybinių popierių
sąskaitas, sumai. Tokios sutikrinimo priemonės taikomos tą
pačią dieną.
2.
Prireikus ir jei tam tikros vertybinių
popierių emisijos sutikrinimo procese dalyvauja kiti subjektai, kaip antai
emitentas, registratoriai, emisijų ir mokėjimų tarpininkai,
bendri depozitoriumai, kiti CVPD ar kiti subjektai, CVPD reikalauja, kad tokie
subjektai suderintų tinkamas bendradarbiavimo ir informacijos mainų
priemones su CVPD, kad būtų išlaikytas emisijos vientisumas.
3.
CVPD valdomoje vertybinių popierių
atsiskaitymo sistemoje neleidžiamas vertybinių popierių
sąskaitos pereikvojimas, debeto likutis ar vertybinių popierių
sukūrimas.
4.
Konsultuodamasi su ECBS nariais EVPRI parengia
techninių reguliavimo standartų projektus ir juose patikslina
sutikrinimo priemones, kurių CVPD imasi pagal 1–3 dalis.
EVPRI tuos techninių reguliavimo
standartų projektus pateikia Komisijai per šešis mėnesius po šio
reglamento įsigaliojimo dienos.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus Reglamento (ES)
Nr. 1095/2010 10–14 straipsniuose nustatyta tvarka.
35 straipsnis
Dalyvių vertybinių popierių apsauga
1.
Kiekvienos valdomos vertybinių popierių
atsiskaitymo sistemos atžvilgiu CVPD saugo įrašus ir ataskaitas, kurie
sudarytų sąlygas bet kuriuo metu nedelsiant CVPD turimose
sąskaitose atskirti vieno dalyvio vertybinius popierius nuo kito dalyvio
vertybinių popierių ir prireikus nuo CVPD nuosavo turto.
2.
CVPD saugo įrašus ir ataskaitas, kurie sudaro
sąlygas dalyviui atskirti savo vertybinius popierius nuo savo klientų
vertybinių popierių.
3.
CVPD siūlo saugoti įrašus ir ataskaitas,
kurie sudaro sąlygas dalyviui atskirti kiekvieno iš savo klientų
vertybinius popierius, jei ir kaip reikalauja tas dalyvis (atskiro kliento
atskyrimas).
4.
CVPD viešai skelbia apsaugos lygmenį ir
sąnaudas, susijusius su siūlomais skirtingais atskyrimo lygmenimis,
ir siūlo tas paslaugas pagrįstomis komercinėmis sąlygomis.
5.
CVPD nenaudoja dalyvio vertybinių
popierių jokiais tikslais, nebent gaunamas aiškus to dalyvio sutikimas.
6.
Konsultuodamasi su ECBS nariais EVPRI parengia
techninių reguliavimo standartų projektus ir juose patikslina
nematerialios formos metodus ir sąskaitų struktūras, kurios
sudarytų sąlygas atskirti 1–3 dalyse nurodytus turimus vertybinius
popierius, ir jų vertinimo metodus.
EVPRI tuos techninių reguliavimo
standartų projektus pateikia Komisijai per šešis mėnesius po šio
reglamento įsigaliojimo dienos.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus Reglamento (ES)
Nr. 1095/2010 10–14 straipsniuose nustatyta tvarka.
36 straipsnis
Atsiskaitymo baigtinumas
1.
CVPD užtikrina, kad jo valdoma vertybinių
popierių atsiskaitymo sistema dalyviams siūlytų tinkamą
apsaugą. CVPD valdoma vertybinių popierių atsiskaitymo sistema
yra paskiriama ir apie ją pranešama Direktyvos 98/26/EB 2 straipsnio a
punkte nurodyta tvarka.
2.
CVPD nustato savo vertybinių popierių
atsiskaitymo sistemų procedūras, kurios leidžia laiku įvykdyti
atsiskaitymą, jų dalyviams sukelti kuo mažesnę sandorio šalies
riziką ir likvidumo riziką ir užtikrinti, kad neatsiskaitymo
atvejų būtų mažai.
3.
CVPD aiškiai apibrėžia momentą, kada
pervedimo pavedimai vertybinių popierių atsiskaitymo sistemoje yra
neatšaukiami, teisiškai vykdytini ir privalomi tretiesiems asmenims.
4.
CVPD atskleidžia momentą, kada lėšų
ir vertybinių popierių pervedimas vertybinių popierių
atsiskaitymo sistemoje yra neatšaukiamas, teisiškai vykdytinas ir privalomas
tretiesiems asmenims.
5.
3 ir 4 dalys taikomos nepažeidžiant nuostatų,
taikomų 45 straipsnyje nustatytoms sąsajoms ir bendrai atsiskaitymo
IT infrastruktūrai.
6.
CVPD atsiskaitymo baigtinumą užtikrina ne
vėliau kaip numatytos atsiskaitymo dienos darbo pabaigoje. Naudotojų
komitetui paprašius, jis įdiegia sistemas, kurios leidžia atsiskaitymus
įvykdyti tą pačią dieną arba realiu laiku.
7.
Piniginės įplaukos už vertybinių
popierių atsiskaitymą gavėjams naudoti pateikiamos ne
vėliau kaip numatytos atsiskaitymo dienos darbo pabaigoje.
8.
Už visus vertybinių popierių sandorius
atsiskaitant piniginėmis lėšomis tarp CVPD valdomų
vertybinių popierių atsiskaitymo sistemų tiesioginių
dalyvių atsiskaitoma atliekant vienalaikį vertybinių popierių
ir lėšų pervedimą.
9.
Konsultuodamasi su ECBS nariais EVPRI parengia
techninių reguliavimo standartų projektus ir juose patikslina 2
dalyje nurodytų procedūrų, kad atsiskaitymas būtų
laiku įvykdytas, elementus.
EVPRI tuos techninių reguliavimo
standartų projektus pateikia Komisijai per šešis mėnesius po šio
reglamento įsigaliojimo dienos.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus Reglamento (ES)
Nr. 1095/2010 10–14 straipsniuose nustatyta tvarka.
37 straipsnis
Piniginis atsiskaitymas
1.
Sandoriams, kurių valiuta yra šalies, kurioje
vyksta atsiskaitymas, valiuta, CVPD savo atitinkamos vertybinių
popierių atsiskaitymo sistemos piniginius atsiskaitymus, kai praktiškai
verta ir įmanoma, vykdo per sąskaitas, atidarytas centriniame banke, kuris
dirba su tokia valiuta.
2.
Kai praktiškai neverta ir neįmanoma
atsiskaitymus vykdyti per centrinio banko sąskaitas, CVPD gali
siūlyti visose arba dalyje savo vertybinių popierių sistemų
piniginius atsiskaitymus vykdyti per kredito įstaigoje atidarytas
sąskaitas. Siūlydamas atsiskaitymus vykdyti per kredito
įstaigoje atidarytas sąskaitas, CVPD tą daro pagal IV
antraštinės dalies nuostatas.
3.
Jei CVPD siūlo atsiskaitymus ir per centrinio
banko sąskaitas, ir per kredito įstaigoje atidarytas sąskaitas,
jo dalyviai turi teisę pasirinkti iš šių dviejų galimybių.
4.
CVPD teikia pakankamai informacijos rinkos
dalyviams, kad jie galėtų nustatyti ir įvertinti su šiomis
paslaugomis susijusią riziką ir sąnaudas.
5.
Pagal 64 straipsnį Komisija įgaliojama
priimti deleguotuosius aktus dėl priemonių, kuriomis apibrėžiami
atvejai, kai piniginiai atsiskaitymai konkrečia valiuta per centriniame
banke atidarytas sąskaitas yra nepraktiški ir neįmanomi, ir jų
vertinimo metodai.
38 straipsnis
Su dalyvio įsipareigojimų neįvykdymu susijusios taisyklės
ir procedūros
1.
Kiekvienai valdomai vertybinių popierių
atsiskaitymo sistemai CVPD nustato veiksmingas ir aiškias dalyvio
įsipareigojimų neįvykdymui valdyti skirtas taisykles ir
procedūras, kuriomis užtikrinama, kad CVPD galėtų laiku imtis
veiksmų nuostoliams ir likvidumo problemoms apriboti ir toliau vykdyti
savo įsipareigojimus.
2.
CVPD su įsipareigojimų neįvykdymu
susijusias taisykles ir procedūras skelbia viešai.
3.
CVPD su savo dalyviais ir kitomis svarbiomis
suinteresuotosiomis šalimis periodiškai testuoja ir peržiūri su
įsipareigojimų neįvykdymu susijusias procedūras, kad
užtikrintų jų praktiškumą ir veiksmingumą.
4.
Kad užtikrintų nuoseklų šio straipsnio
taikymą, EVPRI gali teikti gaires pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 16
straipsnį.
4 skirsnis
Rizikos ribojimo reikalavimai
39 straipsnis
Bendrieji reikalavimai
CVPD patvirtina patikimą rizikos valdymo
sistemą teisinei, verslo, operacinei ir kitai rizikai visapusiškai
valdyti.
40 straipsnis
Teisinė rizika
1.
Veiklos leidimo ir priežiūros tikslais, taip
pat klientų informavimo tikslais CVPD taisyklės, procedūros ir
sutartys yra aiškios ir suprantamos, įskaitant visų valdomų
vertybinių popierių atsiskaitymo sistemų taisykles,
procedūras ir sutartis.
2.
CVPD taisyklių, procedūrų ir
sutarčių struktūra yra tokia, kad būtų galima
užtikrinti jų vykdymą visose atitinkamos jurisdikcijos teritorijose,
taip pat ir dalyvio įsipareigojimų neįvykdymo atveju.
3.
Skirtingų jurisdikcijų teritorijose
veiklą vykdantis CVPD nustato ir mažina riziką, kylančią
dėl bet kokios galimos skirtingų jurisdikcijų teritorijų
teisės aktų kolizijos.
41 straipsnis
Bendroji verslo rizika
CVPD turi patikimas valdymo ir kontrolės
IT priemones, kad galėtų nustatyti, stebėti ir valdyti
bendrąją verslo riziką, įskaitant verslo strategiją,
pinigų srautus ir veiklos išlaidas.
42 straipsnis
Operacinė rizika
1.
CVPD nustato visus galimus ir vidinius, ir
išorinius operacinės rizikos šaltinius ir kuo labiau sumažina jų
poveikį įdiegdamas tinkamas IT priemones, kontrolės priemones ir
procedūras, įskaitant jų įdiegimą visose valdomose
vertybinių popierių atsiskaitymo sistemose.
2.
CVPD turi tinkamas pakankamo pajėgumo IT
priemones, kuriomis užtikrinama aukšto lygio apsauga ir techninis patikimumas.
Informacinių technologijų priemonės yra tinkamos atsižvelgiant
į teikiamų paslaugų ir vykdomos veiklos sudėtingumą,
įvairovę ir rūšis, siekiant užtikrinti griežtus apsaugos
standartus ir saugomos informacijos vientisumą ir konfidencialumą.
3.
Notarinių ir centralizuoto tvarkymo
paslaugų ir kiekvienos valdomos vertybinių popierių atsiskaitymo
sistemos atžvilgiu CVPD parengia, įdiegia ir taiko tinkamą veiklos
tęstinumo politiką ir veiklos atkūrimo planą, kurių
tikslas – užtikrinti, kad per įvykius, kurie kelia didelę veiklos
sutrikdymo riziką, būtų išsaugotos jo funkcijos, laiku atkurta veikla
ir kad būtų vykdomi CVPD įsipareigojimai.
4.
3 dalyje nurodytame plane bent jau numatoma esant
sutrikimams atkurti visus duomenis apie sandorius, kad CVPD dalyviai
galėtų patikimai tęsti savo veiklą ir numatytą
dieną atlikti atsiskaitymus. Jame taip pat numatoma įsteigti
antrą duomenų tvarkymo vietą, kuri turėtų reikiamo
dydžio pagrindinius išteklius, pajėgumus ir funkcines savybes,
įskaitant tinkamos kvalifikacijos patyrusius darbuotojus.
5.
CVPD planuoja ir vykdo 1–4 dalyse nurodytų
priemonių testavimo programą.
6.
CVPD nustato, stebi ir valdo riziką,
kurią jo veiklai galėtų kelti pagrindiniai jo valdomų
vertybinių popierių atsiskaitymo sistemų dalyviai, paslaugų
ir komunalinių paslaugų teikėjai ir kiti CVPD ar kitos rinkos
infrastruktūros.
7.
Konsultuodamasi su ECBS nariais EVPRI parengia
techninių reguliavimo standartų projektus ir juose patikslina 1 ir 6
dalyse nurodytą operacinę riziką, tos rizikos testavimo,
panaikinimo ar didžiausio sumažinimo metodus, įskaitant 3 ir 4 dalyse
nurodytą veiklos tęstinumo politiką ir veiklos atkūrimo
planus, ir jų vertinimo metodus.
EVPRI tuos techninių reguliavimo
standartų projektus pateikia Komisijai per šešis mėnesius po šio
reglamento įsigaliojimo dienos.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus Reglamento (ES)
Nr. 1095/2010 10–14 straipsniuose nustatyta tvarka.
43 straipsnis
Investicinė rizika
1.
CVPD savo finansinį turtą laiko
centriniuose bankuose arba veiklos leidimus gavusiose kredito įstaigose,
turinčiose patikimą apskaitos praktiką, saugojimo
procedūras ir vidaus kontrolės priemones, kuriomis užtikrinama
visiška to turto apsauga.
2.
CVPD prireikus nedelsiant gali pasinaudoti savo
turtu.
3.
CVPD savo finansinius išteklius investuoja tik
į pinigus arba labai likvidžias finansines priemones, kurių rinkos ir
kredito rizika labai maža. Šias investicijas galima greitai likviduoti,
patiriant minimalų neigiamą kainos poveikį.
4.
CVPD, priimdamas sprendimą dėl
investicijų, atsižvelgia į bendras kredito rizikos pozicijas atskirų
įstaigų atžvilgiu ir užtikrina, kad jo bendra rizika bet kurios
atskiros įstaigos atžvilgiu neviršytų priimtinų koncentracijos
ribų.
44 straipsnis
Kapitalo reikalavimai
1.
CVPD kapitalas kartu su nepaskirstytuoju pelnu ir
rezervais yra proporcingas su CVPD veikla susijusiai rizikai. Jis visuomet yra
pakankamas, kad būtų galima:
(a)
užtikrinti, kad CVPD būtų tinkamai
apsaugotas nuo operacinės, teisinės, verslo, saugojimo ir
investicinės rizikos;
(b)
padengti galimus bendrus verslo nuostolius taip,
kad CVPD galėtų toliau nuolat teikti paslaugas;
(c)
užtikrinti tvarkingą įsipareigojimų
nevykdančio CVPD likvidavimą arba veiklos restruktūrizavimą
per tinkamą laikotarpį;
(d)
sudaryti sąlygas CVPD einamąsias ir
numatomas veiklos išlaidas padengti mažiausiai šešis mėnesius pagal
įvairius nepalankiausių sąlygų scenarijus.
2.
CVPD turi planą, skirtą:
(a)
papildomam kapitalui pritraukti, jei jo akcinis
kapitalas priartėja prie 1 dalyje reikalaujamo dydžio arba tampa mažesnis
už tą dydį;
(b)
tvarkingam likvidavimui arba veiklos ir
paslaugų reorganizavimui užtikrinti, jei CVPD negali pritraukti naujo
kapitalo.
Šį planą tvirtina direktorių
valdyba arba atitinkamas valdybos komitetas, ir jis reguliariai atnaujinamas.
3.
Konsultuodamasi su ECBS nariais EVPRI parengia
techninių reguliavimo standartų projektus ir juose patikslina 1
dalyje nurodytą CVPD kapitalą, nepaskirstytąjį pelną
ir rezervus ir 2 dalyje nurodyto plano požymius.
EVPRI tuos techninių reguliavimo
standartų projektus pateikia Komisijai per šešis mėnesius po šio
reglamento įsigaliojimo dienos.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus Reglamento (ES)
Nr. 1095/2010 10–14 straipsniuose nustatyta tvarka.
5 skirsnis
CVPD sąsajoms taikomi reikalavimai
45 straipsnis
CVPD sąsajos
1.
Prieš įdiegdami CVPD sąsają ir
nuolat po tokios sąsajos įdiegimo visi susiję CVPD nustato,
vertina, stebi ir valdo visus galimus rizikos, dėl sąsajos susitarimo
kylančios jiems patiems ir jų dalyviams, šaltinius.
2.
Sąsajos susitarimams reikia gauti veiklos leidimą,
kaip reikalaujama pagal 17 straipsnio 1 dalies d punktą.
3.
Sąsaja užtikrina sąsają
įdiegusių CVPD ir jų dalyvių tinkamą apsaugą,
visų pirma, kiek tai susiję su galimais CVPD paimtais kreditais ir
koncentracijos bei likvidumo rizika, kylančia dėl sąsajos
susitarimo.
Sąsaja paremiama tinkamu sutartiniu
susitarimu, kuriame nustatomos atitinkamos sąsają įdiegusių
CVPD ir prireikus CVPD dalyvių teisės ir pareigos. Sutartiniuose
susitarimuose, turinčiuose pasekmių keliose skirtingos jurisdikcijos
teritorijose, nedviprasmiškai pasirenkama teisė, kuri reglamentuoja
kiekvieną sąsajos veikimo aspektą.
4.
Jei tarp sąsają įdiegusių CVPD
atliekamas preliminarus vertybinių popierių pervedimas, draudžiama
dar kartą pervesti vertybinius popierius, kol pirmasis pervedimas netampa
baigtinis.
5.
CVPD, kuris sąsajai su kitu CVPD užtikrinti
naudoja tarpininką, vertina, stebi ir valdo papildomą riziką,
kylančią dėl to tarpininko naudojimo.
6.
Sąsają įdiegę CVPD turi
patikimas sutikrinimo procedūras užtikrinti, kad atitinkami jų
įrašai būtų tikslūs.
7.
Kai praktiškai verta ir fiziškai įmanoma, CVPD
tarpusavio sąsajos leidžia už sandorius atsiskaityti atliekant
vienalaikį vertybinių popierių ir lėšų pervedimą
tarp sąsają įdiegusių CVPD dalyvių. Kai vykdant
atsiskaitymą vertybiniai popieriai ir lėšos pervedami ne vienu metu,
apie to priežastis pranešama kompetentingoms institucijoms.
8.
Sąveikaujančios vertybinių
popierių atsiskaitymo sistemos ir CVPD, kurie naudoja bendrą
atsiskaitymo infrastruktūrą, nustato šiuos identiškus momentus:
(a)
pervedimo pavedimų įvedimo į
sistemą;
(b)
pervedimo pavedimų neatšaukiamumo;
(c)
vertybinių popierių ir piniginių
lėšų pervedimų baigtinumo.
9.
Konsultuodamasi su ECBS nariais EVPRI parengia
techninių reguliavimo standartų projektus ir juose patikslina 3
dalyje numatytas sąlygas, kuriomis kiekvienos rūšies sąsajos
susitarime numatoma tinkama sąsają įdiegusių CVPD ir
jų dalyvių apsauga, ypač kai vienas CVPD ketina dalyvauti kito
CVPD valdomoje vertybinių popierių atsiskaitymo sistemoje, 5 dalyje
nurodytos papildomos rizikos, kylančios dėl tarpininkų
naudojimo, stebėseną ir valdymą, 6 dalyje nurodyto sutikrinimo
metodus, atvejus, kai vienalaikis vertybinių popierių ir
lėšų pervedimas atsiskaitymui pasinaudojant sąsaja yra
praktiškas ir fiziškai įmanomas, kaip numatyta 7 dalyje, ir jų
vertinimo metodus.
EVPRI tuos techninių reguliavimo
standartų projektus pateikia Komisijai per šešis mėnesius po šio
reglamento įsigaliojimo dienos.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus Reglamento (ES)
Nr. 1095/2010 10–14 straipsniuose nustatyta tvarka.
III skyrius
Kolizinės normos
46 straipsnis
Nuosavybės aspektams taikoma teisė
1.
Visus klausimus, susijusius su CVPD laikomų
finansinių priemonių nuosavybės aspektais, reglamentuoja tos
šalies, kurioje tvarkoma sąskaita, teisė.
2.
Jei sąskaita naudojama atsiskaitymams
vertybinių popierių atsiskaitymo sistemoje, taikoma teisė yra
ta, kuri reglamentuoja tą vertybinių popierių atsiskaitymo
sistemą.
3.
Jei sąskaita nenaudojama atsiskaitymams vertybinių
popierių atsiskaitymo sistemoje, daroma prielaida, kad ta sąskaita
tvarkoma toje vietoje, kur yra CVPD įprasta gyvenamoji vieta, kaip
apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 593/2008[24] 19 straipsnyje.
4.
Šiame straipsnyje įpareigojimas taikyti šalies
teisę apima įpareigojimą taikyti toje šalyje galiojančias
teisės normas, išskyrus tarptautinės privatinės teisės
normas.
IV skyrius
Prieiga prie CVPD
1 skirsnis
Emitentų prieiga prie CVPD
47 straipsnis
Laisvė leisti vertybinius popierius ES veiklos leidimą gavusiame CVPD
1.
Nepažeidžiant bendrovių teisės, pagal
kurią vertybiniai popieriai išleisti, emitentas turi teisę imtis
priemonių, kad jo vertybiniai popieriai būtų užregistruoti bet
kuriame CVPD, įsteigtame bet kurioje valstybėje narėje.
2.
Kai emitentas pateikia prašymą savo
vertybinius popierius registruoti CVPD, pastarasis tokį prašymą
išnagrinėja nedelsdamas ir per tris mėnesius atsako prašymą
pateikusiam emitentui.
3.
CVPD gali atsisakyti emitentui teikti paslaugas.
Toks atsisakymas gali būti pagrįstas tik išsamia rizikos analize arba
tuo, kad CVPD neturi prieigos prie sandorių duomenų toje rinkoje,
kurioje prekiaujama arba bus prekiaujama prašymą pateikusio emitento
vertybiniais popieriais.
4.
Jei CVPD atsisako emitentui teikti paslaugas,
prašymą pateikusiam emitentui jis pateikia išsamias atsisakymo priežastis.

Atsisakymo atveju prašymą pateikęs
emitentas turi teisę pateikti skundą atsisakančio teikti
paslaugas CVPD kompetentingai institucijai.
To CVPD kompetentinga institucija tinkamai
išnagrinėja skundą įvertindama CVPD pateiktas atsisakymo
priežastis ir pateikia emitentui pagrįstą atsakymą.
CVPD kompetentinga institucija konsultuojasi su
prašymą pateikusio emitento įsteigimo vietos kompetentinga
institucija dėl skundo vertinimo. Jei prašymą pateikusio emitento
įsteigimo vietos institucija nesutinka su tuo vertinimu, klausimas
perduodamas EVPRI, kuri gali imtis veiksmų pagal Reglamento (ES)
Nr. 1095/2010 19 straipsniu jai suteiktus įgaliojimus.
Jei CVPD atsisakymas teikti paslaugas emitentui
laikomas nepagrįstu, atsakinga kompetentinga institucija įpareigoja
CVPD teikti paslaugas prašymą pateikusiam emitentui.
5.
Pagal 64 straipsnį Komisija įgaliojama
priimti deleguotuosius aktus dėl  priemonių, kuriomis
patikslinama rizika, dėl kurios CVPD gali atsisakyti suteikti emitentams
prieigą, ir 4 dalyje nurodytos procedūros elementai.
6.
Konsultuodamasi su ECBS nariais EVPRI parengia
techninių įgyvendinimo standartų projektus ir juose nustato
standartines formas ir šablonus, susijusius su 2 dalyje nurodyta
procedūra.
EVPRI tuos techninių įgyvendinimo
standartų projektus pateikia Komisijai per šešis mėnesius po šio
reglamento įsigaliojimo dienos.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
pirmoje pastraipoje nurodytus techninius įgyvendinimo standartus
Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 15 straipsnyje nustatyta tvarka.
2 skirsnis
CVPD tarpusavio prieiga
48 straipsnis
Standartinės sąsajos prieiga
CVPD turi teisę tapti kito CVPD dalyviu
pagal 30 straipsnį ir gavęs veiklos leidimą dėl CVPD
sąsajos, kaip numatyta 17 straipsnyje.
49 straipsnis
Specializuotos sąsajos prieiga
1.
Jei vienas CVPD prašo kito CVPD sukurti specialias
pastarojo prieigos funkcijas, prašymą gavęs CVPD gali atmesti
tokį prašymą tik remdamasis rizikos argumentais. Jis negali atmesti
prašymo dėl priežasčių, susijusių su rinkos dalies
praradimu.
2.
Prašymą gavęs CVPD iš prašymą
pateikusio CVPD gali imti mokestį už specializuotos sąsajos prieigos
suteikimą pagal principą „sąnaudos plius antkainis“, nebent abi
šalys susitaria kitaip.
50 straipsnis
CVPD sąsajoms taikoma procedūra
1.
Kai vienas CVPD pateikia prieigos prašymą
kitam CVPD, pastarasis tokį prašymą išnagrinėja nedelsdamas ir
per tris mėnesius atsako prašymą pateikusiam CVPD.
2.
CVPD gali atsisakyti suteikti prieigą
prašymą pateikusiam CVPD tik tuomet, jeigu tokia prieiga darytų
poveikį finansų rinkų veikimui ir keltų sisteminę
riziką. Toks atsisakymas gali būti pagrįstas tik išsamia rizikos
analize.
Jei CVPD atsisako suteikti prieigą,
prašymą pateikusiam CVPD jis pateikia išsamias atsisakymo priežastis.
Atsisakymo atveju prašymą pateikęs CVPD
turi teisę pateikti skundą atsisakiusio suteikti prieigą CVPD
kompetentingai institucijai.
Atsakinga kompetentinga institucija tinkamai
išnagrinėja skundą įvertindama atsisakymo priežastis ir pateikia
prašymą pateikusiam CVPD pagrįstą atsakymą.
Atsakinga kompetentinga institucija konsultuojasi
su prašymą pateikusio CVPD kompetentinga institucija dėl skundo
vertinimo. Jei prašymą pateikusio CVPD institucija nesutinka su pateiktu
vertinimu, bet kuri iš šių dviejų institucijų klausimą gali
perduoti EVPRI, kuri gali imtis veiksmų pagal Reglamento (ES)
Nr. 1095/2010 19 straipsniu jai suteiktus įgaliojimus.
Jei CVPD atsisakymas suteikti prieigą
prašymą pateikusiam CVPD laikomas nepagrįstu, atsakinga kompetentinga
institucija įpareigoja CVPD suteikti prieigą prašymą pateikusiam
CVPD.
3.
Jei CVPD sutinka įdiegti sąsają,
savo sprendimą jie pateikia savo atitinkamoms kompetentingoms
institucijoms, kad gautų veiklos leidimą pagal 17 straipsnį, ir
šios institucijos įvertina, ar yra visiškai sumažinta dėl
sąsajos susitarimo kylanti galima rizika, kaip antai kredito, likvidumo,
operacinė ar kita svarbi rizika.
Atitinkamų CVPD kompetentingos institucijos
atsisako išduoti veiklos leidimą dėl sąsajos, jei tai
galėtų paveikti paraišką pateikusių CVPD valdomų
vertybinių popierių atsiskaitymo sistemų veikimą.
4.
Atitinkamų CVPD kompetentingos institucijos
konsultuojasi viena su kita dėl sąsajos patvirtinimo ir prireikus,
jei sprendimai nesutampa, gali perduoti klausimą EVPRI, kuri gali imtis
veiksmų pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 19 straipsniu
jai suteiktus įgaliojimus.
5.
Pagal 64 straipsnį Komisijai įgaliojama
priimti deleguotuosius aktus dėl priemonių, kuriomis patikslinami 1–3
dalyse nurodytų procedūrų elementai.
6.
Konsultuodamasi su ECBS nariais EVPRI parengia
techninių įgyvendinimo standartų projektus ir juose nustato
standartines formas ir šablonus, susijusius su 1–3 dalyse nurodytomis
procedūromis.
EVPRI tuos techninių įgyvendinimo
standartų projektus pateikia Komisijai per šešis mėnesius po šio
reglamento įsigaliojimo dienos.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
pirmoje pastraipoje nurodytus techninius įgyvendinimo standartus
Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 15 straipsnyje nustatyta tvarka.
3 skirsnis
CVPD ir kitos rinkos infrastruktūros tarpusavio prieiga
51 straipsnis
CVPD ir kitos rinkos infrastruktūros tarpusavio prieiga
1.
Pagrindinė sandorio šalis ir prekybos vieta
nediskriminuodamos ir skaidriai teikia sandorių duomenis CVPD paprašius ir
iš to CVPD gali imti mokestį už tokių sandorių duomenų
teikimą pagal principą „sąnaudos plius antkainis“, nebent abi
šalys susitaria kitaip.
CVPD nediskriminuodamas ir skaidriai suteikia
prieigą prie savo vertybinių popierių atsiskaitymo sistemų
pagrindinei sandorio šaliai arba prekybos vietai ir gali imti mokestį už
tą prieigą pagal principą „sąnaudos plius antkainis“,
nebent abi šalys susitaria kitaip.
2.
Kai viena šalis pateikia prieigos prašymą
kitai šaliai pagal 1 dalį, toks prašymas išnagrinėjamas nedelsiant ir
per mėnesį atsakoma prašymą pateikusiai šaliai.
3.
Prašymą gavusi šalis gali atsisakyti suteikti
prieigą tik tuomet, jeigu tokia prieiga darytų poveikį
finansų rinkų veikimui ir keltų sisteminę riziką. Ji
negali atmesti prašymo dėl priežasčių, susijusių su rinkos
dalies praradimu.
Atsisakiusi suteikti prieigą šalis
prašymą pateikusiai šaliai pateikia išsamias tokio atsisakymo,
pagrįsto išsamia rizikos analize, priežastis. Atsisakymo atveju
prašymą pateikusi šalis turi teisę pateikti skundą atsisakiusios
suteikti prieigą šalies kompetentingai institucijai.
Atsakinga kompetentinga institucija tinkamai
išnagrinėja skundą įvertindama atsisakymo priežastis ir pateikia
prašymą pateikusiai šaliai pagrįstą atsakymą.
Atsakinga kompetentinga institucija konsultuojasi
su prašymą pateikusios šalies kompetentinga institucija dėl skundo
vertinimo. Jei prašymą pateikusios šalies institucija nesutinka su
pateiktu vertinimu, bet kuri iš šių dviejų institucijų
klausimą gali perduoti EVPRI, kuri gali imtis veiksmų pagal Reglamento
(ES) Nr. 1095/2010 19 straipsniu jai suteiktus įgaliojimus.
Jei šalies atsisakymas suteikti prieigą
laikomas nepagrįstu, atsakinga kompetentinga institucija įpareigoja
tą šalį suteikti prieigą prie savo paslaugų.
4.
Pagal 64 straipsnį Komisija įgaliojama
priimti deleguotuosius aktus dėl priemonių, kuriomis patikslinami 1–3
dalyse nurodytos procedūros elementai.
5.
Konsultuodamasi su ECBS nariais EVPRI parengia
techninių įgyvendinimo standartų projektus ir juose nustato
standartines formas ir šablonus, susijusius su 1–3 dalyse nurodyta
procedūra.
EVPRI tuos techninių įgyvendinimo
standartų projektus pateikia Komisijai per šešis mėnesius po šio
reglamento įsigaliojimo dienos.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
ankstesnėje pastraipoje nurodytus techninius įgyvendinimo standartus
Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 15 straipsnyje nustatyta tvarka.
IV antraštinė dalis
Kredito įstaigos, paskirtos teikti bankines
papildomas paslaugas CVPD dalyviams
52 straipsnis
Veiklos leidimas teikti bankines papildomas paslaugas
1.
Pats CVPD neteikia jokių bankinių papildomų
paslaugų, nurodytų priedo C skirsnyje.
2.
Nukrypstant nuo 1 dalies, kai šio reglamento 53
straipsnio 1 dalyje nurodyta nacionalinė kompetentinga institucija
įsitikina, kad CVPD taiko visas būtinas apsaugos priemones, kad
galėtų teikti papildomas paslaugas, kompetentinga institucija gali
pateikti Komisijai prašymą leisti šiam CVPD taip pat teikti papildomas
paslaugas, nurodytas priedo C skirsnyje. Su šiuo prašymu pateikiama:
a) prašymą pagrindžiantys įrodymai,
išsamiai paaiškinant CVPD taikomas priemones visai susijusiai rizikai mažinti;
b) pagrįstas vertinimas, kad šis sprendimas
yra veiksmingiausia sisteminio atsparumo užtikrinimo priemonė;
c) numatomo poveikio atitinkamai finansų
rinkai ir finansiniam stabilumui analizė.
Atlikusi išsamų poveikio vertinimą,
pasikonsultavusi su atitinkamomis įmonėmis ir atsižvelgusi į
EBI, EVPRI ir ECB nuomones, Komisija priima įgyvendinimo sprendimą 66
straipsnyje nurodyta tvarka. Komisija nurodo priimamo įgyvendinimo
sprendimo priežastis.
CVPD, kuriam taikoma leidžianti nukrypti nuostata,
gauna kredito įstaigos veiklos leidimą, kaip numatyta Direktyvos
2006/48/EB II antraštinėje dalyje. Šiuo veiklos leidimu leidžiama teikti
tik tas bankines papildomas paslaugas, kurias teikti jam leidžiama pagal 4 dalį,
ir tai reiškia, kad turi būti laikomasi 57 ir 58 straipsniuose
nustatytų rizikos ribojimo ir priežiūros reikalavimų.
3.
CVPD, ketinantis visos arba dalies savo
vertybinių popierių atsiskaitymo sistemos atsiskaitymo piniginę
dalį vykdyti pagal šio reglamento 37 straipsnio 2 dalį, gauna veiklos
leidimą šiuo tikslu paskirti veiklos leidimą gavusią kredito
įstaigą, kaip numatyta Direktyvos 2006/48/EB II antraštinėje
dalyje, nebent šio reglamento 53 straipsnio 1 dalyje nurodyta kompetentinga
institucija remdamasi turimais įrodymais įrodo, kad vienai kredito
įstaigai kylančios rizikos pagal šio reglamento 57 straipsnio 3 ir 4
dalis koncentracija nėra pakankamai sumažinta. Pastaruoju atveju šio
reglamento 53 straipsnio 1 dalyje nurodyta kompetentinga institucija gali
reikalauti, kad CVPD paskirtų daugiau nei vieną kredito
įstaigą. Paskirtos kredito įstaigos laikomos atsiskaitymų
tarpininkais.
4.
3 dalyje nurodytas veiklos leidimas apima priedo C
skirsnyje nurodytas papildomas paslaugas, kurias paskirta kredito įstaiga
arba CVPD, kuriam taikoma leidžianti nukrypti nuostata pagal šio straipsnio 2
dalį, gali norėti teikti savo dalyviams.
5.
Kai CVPD ir paskirta kredito įstaiga priklauso
įmonių grupei, kurią galiausiai kontroliuoja ta pati
patronuojančioji įmonė, tokios paskirtos kredito įstaigos
veiklos leidimas, kaip numatyta Direktyvos 2006/48/EB II antraštinėje
dalyje, išimtinai apsiriboja bankinių papildomų paslaugų
teikimu, kuris leidžiamas pagal šio straipsnio 3 dalį. Tas pats
reikalavimas taikomas CVPD, kuriam taikoma leidžianti nukrypti nuostata pagal
šio straipsnio 2 dalį.
6.
CVPD ir paskirtos kredito įstaigos visada
laikosi sąlygų, kurių būtina laikytis siekiant gauti
veiklos leidimą pagal šį reglamentą.
CVPD nepagrįstai nedelsdamas informuoja
kompetentingas institucijas apie bet kokius reikšmingus pokyčius,
turinčius įtakos veiklos leidimo sąlygoms.
53 straipsnis
Veiklos leidimo išdavimo ir atsisakymo jį išduoti tvarka
1.
Paraišką leisti paskirti kredito
įstaigą, kaip reikalaujama pagal 52 straipsnį, CVPD pateikia
valstybės narės, kurioje jis yra įsteigtas, kompetentingai
institucijai.
2.
Paraiškoje pateikiama visa būtina informacija,
kad kompetentinga institucija galėtų įsitikinti, kad CVPD ir
paskirta kredito įstaiga veiklos leidimo išdavimo metu yra nustatę
būtiną tvarką, kad galėtų įvykdyti šiame
reglamente nurodytus įpareigojimus. Paraiškoje pateikiama veiklos
programa, kurioje nurodomos numatomos bankinės papildomos paslaugos, CVPD
ir paskirtų kredito įstaigų santykių organizacinė
struktūra ir kaip ta kredito įstaiga ketina laikytis rizikos ribojimo
reikalavimų, nustatytų 57 straipsnio 1, 3 ir 4 dalyse.
3.
Kompetentinga institucija taiko procedūrą
pagal 15 straipsnio 3 ir 6 dalis.
4.
Prieš CVPD išduodama veiklos leidimą,
kompetentinga institucija konsultuojasi su šiomis institucijomis:
(a)
11 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyta atitinkama
institucija dėl to, ar paskirtai kredito įstaigai teikiant numatomas
paslaugas nebus daromas poveikis paraišką pateikusio CVPD valdomos
vertybinių popierių atsiskaitymo sistemos veikimui;
(b)
58 straipsnio 1 dalyje nurodyta kompetentinga
institucija dėl kredito įstaigų gebėjimo laikytis 57
straipsnyje nustatytų rizikos ribojimo reikalavimų.
5.
Konsultuodamasi su ECBS nariais EVPRI parengia
techninių reguliavimo standartų projektus ir juose patikslina
informaciją, kurią paraišką teikiantis CVPD pateikia
kompetentingai institucijai.
EVPRI tuos techninių reguliavimo
standartų projektus pateikia Komisijai per šešis mėnesius po šio
reglamento įsigaliojimo dienos.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus Reglamento (ES)
Nr. 1095/2010 10–14 straipsniuose nustatyta tvarka.
6.
Konsultuodamasi su ECBS nariais EVPRI parengia
techninių įgyvendinimo standartų projektus ir juose nustato
standartines formas, šablonus ir procedūras, susijusius su konsultavimusi
su 4 dalyje nurodytomis institucijomis prieš išduodant veiklos leidimą.
EVPRI tuos techninių įgyvendinimo
standartų projektus pateikia Komisijai per šešis mėnesius po šio
reglamento įsigaliojimo dienos.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
pirmoje pastraipoje nurodytus techninius įgyvendinimo standartus
Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 15 straipsnyje nustatyta tvarka.
54 straipsnis
Bankinių papildomų paslaugų srities išplėtimas
1.
CVPD, ketinantis išplėsti bankinių papildomų
paslaugų, kurioms teikti jis paskiria kredito įstaigą,
sritį, pateikia išplėtimo prašymą valstybės narės,
kurioje tas CVPD įsteigtas, kompetentingai institucijai.
2.
Paslaugų srities išplėtimo prašymui
taikoma 53 straipsnyje nustatyta procedūra.
55 straipsnis
Veiklos leidimo panaikinimas
1.
Valstybės narės, kurioje įsteigtas
CVPD, kompetentinga institucija panaikina veiklos leidimą esant bet kuriai
iš šių aplinkybių:
(a)
jeigu CVPD veiklos leidimu nepasinaudoja per 12
mėnesių, aiškiai atsisako veiklos leidimo arba jeigu per pastaruosius
šešis mėnesius paskirta kredito įstaiga neteikė paslaugų
arba nevykdė veiklos;
(b)
jeigu CVPD gauna veiklos leidimą pateikęs
klaidingą informaciją ar pasinaudojęs kitomis neteisėtomis
priemonėmis;
(c)
jeigu CVPD ir paskirta kredito įstaiga
nebeatitinka tų sąlygų, pagal kurias išduotas veiklos leidimas,
ir per nustatytą laiką nesiėmė kompetentingos institucijos
prašomų taisomųjų veiksmų;
(d)
jeigu CVPD ir paskirta kredito įstaiga rimtai
ir sistemingai pažeidė šiame reglamente nustatytus reikalavimus.
2.
Prieš panaikindama veiklos leidimą,
kompetentinga institucija konsultuojasi su 11 straipsnio 1 dalies a punkte
nurodytomis atitinkamomis institucijomis ir 58 straipsnio 1 dalyje nurodytomis
institucijomis dėl būtinybės panaikinti veiklos leidimą,
nebent toks sprendimas turi būti skubiai priimtas.
3.
EVPRI, bet kuri 11 straipsnio 1 dalies a punkte
nurodyta atitinkama institucija ir bet kuri 58 straipsnio 1 dalyje nurodyta
institucija valstybės narės, kurioje įsteigtas CVPD,
kompetentingos institucijos bet kuriuo metu gali paprašyti patikrinti, ar CVPD
ir paskirta kredito įstaiga vis dar atitinka sąlygas, pagal kurias
išduotas veiklos leidimas.
4.
Kompetentinga institucija veiklos leidimą gali
panaikinti tik tam tikrai paslaugai, veiklai arba finansinei priemonei.
56 straipsnis
CVPD registras
1.
Apie kompetentingų institucijų pagal 52,
54 ir 55 straipsnius priimtus sprendimus pranešama EVPRI.
2.
EVPRI į sąrašą, kurį privalo
skelbti savo specialioje svetainėje pagal 19 straipsnio 3 dalį,
įtraukia šią informaciją:
(a)
kiekvieno CVPD, dėl kurio priimtas sprendimas
pagal 52, 54 ir 55 straipsnius, pavadinimas;
(b)
kiekvienos paskirtos kredito įstaigos
pavadinimas;
(c)
bankinių papildomų paslaugų, kurias
paskirta kredito įstaiga turi teisę teikti CVPD dalyviams pagal
veiklos leidimą, sąrašas.
3.
Kompetentingos institucijos EVPRI praneša apie
įstaigas, kurios teikia bankines papildomas paslaugas pagal
nacionalinės teisės reikalavimus, per 90 dienų nuo šio
reglamento įsigaliojimo.
57 straipsnis
Kredito įstaigoms, paskirtoms teikti bankines papildomas paslaugas,
taikomi rizikos ribojimo reikalavimai
1.
Kredito įstaiga, paskirta teikti bankines
papildomas paslaugas, teikia priedo C skirsnyje išvardytas paslaugas, nurodytas
veiklos leidime.
2.
Kredito įstaiga, paskirta teikti bankines
papildomas paslaugas, laikosi visų dabartinių ar būsimų
teisės aktų, taikomų kredito įstaigoms.
3.
Kredito įstaiga, paskirta teikti bankines
papildomas paslaugas, kiekvienos vertybinių popierių atsiskaitymo
sistemos atžvilgiu laikosi toliau nurodytų konkrečių rizikos
ribojimo reikalavimų dėl su tomis paslaugomis susijusios kredito
rizikos:
(a)
ji nustato patikimą sistemą atitinkamai
kredito rizikai valdyti;
(b)
ji dažnai ir reguliariai nustato tokios kredito
rizikos šaltinius, vertina ir stebi atitinkamas kredito pozicijas ir naudoja
tinkamas rizikos valdymo priemones tai rizikai kontroliuoti;
(c)
atitinkamas kredito pozicijas atskiriems
skolininkams ji visiškai padengia naudodama užtikrinimo priemones ir kitus
lygiaverčius finansinius išteklius;
(d)
jei atitinkamai kredito rizikai valdyti reikalinga
užtikrinimo priemonė, ji priima tik tokias užtikrinimo priemones,
kurių kredito, likvidumo ir rinkos rizika yra nedidelė;
(e)
ji nustato ir taiko pakankamai konservatyvius
patikslinimus ir koncentracijos ribas, taikomas užtikrinimo priemonių,
skirtų c punkte nurodytoms kredito pozicijoms padengti, vertėms;
(f)
ji nustato teisiškai privalomą tvarką,
kuri sudarytų sąlygas užtikrinimo priemonę nedelsiant parduoti
arba įkeisti, visų pirma tarptautinės užtikrinimo priemonės
atveju;
(g)
ji nustato savo atitinkamų kredito
pozicijų ribas;
(h)
ji analizuoja ir planuoja, kaip tvarkyti galimas
likusias kredito pozicijas, tvirtina taisykles ir procedūras tokiems
planams įgyvendinti;
(i)
ji suteikia paskolas tik tiems dalyviams, kurie
joje turi piniginių lėšų sąskaitas;
(j)
ji numato automatinio dienos paskolų
grąžinimo procedūrą ir neskatina vienos nakties paskolų
taikydama atgrasaus dydžio sankcijas.
4.
Kredito įstaiga, paskirta teikti bankines
papildomas paslaugas, kiekvienos vertybinių popierių atsiskaitymo
sistemos atžvilgiu laikosi toliau nurodytų konkrečių rizikos
ribojimo reikalavimų dėl su tomis paslaugomis susijusios likvidumo
rizikos:
(a)
vertybinių popierių atsiskaitymo
sistemos, kuriai ji veikia kaip atsiskaitymų tarpininkas, kiekvienos
valiutos atžvilgiu ji turi patikimą sistemą likvidumo rizikai
vertinti, stebėti ir valdyti;
(b)
ji nuolat stebi savo turimo likvidaus turto
dydį ir nustato savo prieinamo likvidaus turto vertę atsižvelgdama
į atitinkamus to turto vertės patikslinimus;
(c)
ji nuolat vertina savo likvidumo poreikius ir
riziką; tą darydama ji atsižvelgia į likvidumo riziką,
kurią kelia dviejų dalyvių, kurių atžvilgiu jos pozicijos
didžiausios, įsipareigojimų neįvykdymas;
(d)
atitinkamą likvidumo riziką ji mažina
nedelsiant prieinamais ištekliais, pvz., išankstinio finansavimo
priemonėmis, o kai tai neįmanoma, stengiasi gauti būtinas
kredito linijas arba panašias priemones atitinkamiems likvidumo poreikiams
patenkinti tik tinkamo rizikos ir rinkos pobūdžio įstaigose ir
nustato, vertina ir stebi savo likvidumo riziką, kylančią
dėl šių įstaigų;
(e)
ji nustato ir taiko tinkamas koncentracijos ribas
kiekvienam atitinkamam likvidumą palaikančiam subjektui,
įskaitant savo patronuojančiąją įmonę ir
patronuojamąsias įmones;
(f)
ji nustato ir testuoja atitinkamų
išteklių pakankamumą reguliariai vykdydama griežtą
testavimą nepalankiausiomis sąlygomis;
(g)
ji analizuoja ir planuoja, kaip spręsti
nepakankamo likvidumo problemas, ir tvirtina taisykles ir procedūras
tokiems planams įgyvendinti;
(h)
teikiamas dienos paskolos paslaugas ji grindžia
proporcingais ir bent jau to paties įsipareigojimų įgyvendinimo
termino ištekliais, sudarytais iš kapitalo, piniginių indėlių ir
skolinimosi priemonių;
(i)
atitinkamus pinigų likučius ji laiko
specialiose centrinių bankų sąskaitose, jei praktiškai verta ir
įmanoma;
(j)
ji užtikrina, kad gavusi apie pasekmes informuoto
kliento sutikimą galėtų dar kartą panaudoti užtikrinimo
priemonę, gautą iš įsipareigojimų nevykdančio kliento.
5.
Konsultuodamasi su EVPRI ir ECBS nariais EBI
parengia techninių reguliavimo standartų projektus ir juose
patikslina šiuos aspektus:
(a)
3 dalies b punkte nurodyto kredito pozicijų
vertinimo ir stebėjimo dažnumą ir rizikos valdymo priemonių,
kurios naudojamos dėl šių pozicijų kylančiai rizikai
kontroliuoti, rūšis;
(b)
kas yra lygiaverčiai finansiniai ištekliai
taikant 3 dalies c punktą;
(c)
kokių rūšių užtikrinimo
priemonės gali būti laikomos turinčiomis nedidelę kredito,
likvidumo ir rinkos riziką taikant 3 dalies d punktą;
(d)
kas yra tinkami patikslinimai taikant 3 dalies e
punktą ir 4 dalies b punktą;
(e)
koncentracijos ribas, taikomas užtikrinimo
priemonių vertėms pagal 3 dalies e punktą, kredito pozicijoms
pagal 3 dalies g punktą ir likvidumą palaikantiems subjektams pagal 4
dalies e punktą;
(f)
kas yra atgrasaus dydžio sankcijos taikant 3 dalies
j punktą;
(g)
4 dalies b punkte nurodyto stebėjimo sistemos
aspektus ir metodiką, skirtą 4 dalies b punkte nurodytai prieinamo
likvidaus turto vertei apskaičiuoti ir 4 dalies c punkte nurodytiems
likvidumo poreikiams ir rizikai įvertinti;
(h)
kas yra nedelsiant prieinami ištekliai ir tinkamas
rizikos ir rinkos pobūdis taikant 4 dalies d punktą;
(i)
testavimo nepalankiausiomis sąlygomis
dažnumą, rūšį ir laikotarpius taikant 4 dalies f punktą;
(j)
kriterijus, skirtus įvertinti, kada praktiškai
verta ir įmanoma pinigų likučius laikyti centrinių
bankų sąskaitose taikant 4 dalies i punktą.
EBI tuos techninių reguliavimo standartų
projektus pateikia Komisijai per šešis mėnesius po šio reglamento
įsigaliojimo dienos.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus Reglamento (ES)
Nr. 1093/2010 10–14 straipsniuose nustatyta tvarka.
58 straipsnis
Kredito įstaigų, paskirtų teikti bankines papildomas paslaugas,
priežiūra
1.
Direktyvoje 2006/48/EB nurodyta kompetentinga
institucija atsako už kredito įstaigų, paskirtų teikti bankines
papildomas paslaugas, veiklos leidimų išdavimą ir priežiūrą
toje direktyvoje nustatytomis sąlygomis ir už tai, kad jos laikytųsi
šio reglamento 57 straipsnio 3 ir 4 dalių.
2.
Konsultuodamasi su 1 dalyje nurodyta kompetentinga
institucija 9 straipsnyje nurodyta kompetentinga institucija bent kartą
per metus peržiūri ir įvertina, ar paskirtos kredito įstaigos
laikosi 57 straipsnio 1 dalies ir ar visi būtini susitarimai tarp
paskirtų kredito įstaigų ir CVPD sudaro joms sąlygas vykdyti
šiame reglamente nustatytus įpareigojimus.
3.
Atsižvelgdamas į valdomų vertybinių
popierių atsiskaitymo sistemų dalyvių apsaugą, CVPD
užtikrina, kad iš paskirtos kredito įstaigos jis gautų prieigą
prie visos informacijos, būtinos taikant šį reglamentą, ir
praneša apie visus jo pažeidimus kompetentingoms institucijoms, nurodytoms 1
dalyje ir 9 straipsnyje.
4.
Siekdama Sąjungoje užtikrinti nuoseklią,
veiksmingą ir produktyvią kredito įstaigų, paskirtų
teikti bankines papildomas paslaugas, priežiūrą, konsultuodamasi su
EVPRI ir ECBS nariais, EBI gali teikti gaires kompetentingoms institucijoms
pagal Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 16 straipsnį.
V antraštinė dalis
Sankcijos
59 straipsnis
Administracinės sankcijos ir priemonės
1.
Valstybės narės nustato taisykles dėl
60 straipsnyje aprašytomis aplinkybėmis taikytinų
administracinių sankcijų ir priemonių šio reglamento nuostatas
pažeidusiems asmenims ir imasi visų būtinų priemonių
siekdamos užtikrinti, kad jos būtų pritaikytos. Tos sankcijos ir
priemonės yra veiksmingos, proporcingos ir atgrasios.
Per 24 mėnesius po šio reglamento
įsigaliojimo valstybės narės pateikia pirmoje pastraipoje
minėtas taisykles Komisijai ir EVPRI. Jos nedelsdamos praneša Komisijai ir
EVPRI apie bet kokius vėlesnius jų pakeitimus.
2.
Kompetentingos institucijos turi galimybę
administracines sankcijas ir priemones taikyti CVPD, paskirtoms kredito
įstaigoms, jų valdymo organų nariams ir visiems kitiems
asmenims, kurie veiksmingai kontroliuoja jų veiklą, taip pat visiems
kitiems juridiniams ar fiziniams asmenims, laikomiems padariusiais
pažeidimą.
3.
Naudodamosi savo sankcijų taikymo
įgaliojimais 60 straipsnyje aprašytomis aplinkybėmis, kompetentingos
institucijos glaudžiai bendradarbiauja siekdamos užtikrinti, kad būtų
pasiekti pagal šį reglamentą pageidautini administracinių
sankcijų ir priemonių rezultatai, taip pat koordinuoja savo veiksmus,
kad būtų išvengta galimo dubliavimosi ir sutapimo taikant
administracines sankcijas ir priemones tarpvalstybiniais atvejais pagal 12
straipsnį.
60 straipsnis
Sankcijų taikymo įgaliojimai
1.
Šis straipsnis taikomas šioms šio reglamento
nuostatoms:
(a)
kai teikiamos paslaugos pagal priedo A, B ir C
skirsnius pažeidžiant 14, 23 ir 52 straipsnius;
(b)
kai pagal 14 ir 52 straipsnius reikalaujami veiklos
leidimai gauti pateikus klaidingą informaciją ar pasinaudojus kitomis
neteisėtomis priemonėmis, kaip numatyta 18 straipsnio 1 dalies b
punkte ir 55 straipsnio 1 dalies b punkte;
(c)
kai CVPD neturi reikalaujamo kapitalo pažeisdami 44
straipsnio 1 dalį;
(d)
kai CVPD nesilaiko organizacinių
reikalavimų pažeisdami 24–28 straipsnius;
(e)
kai CVPD nesilaiko veiklos taisyklių
pažeisdami 29–32 straipsnius;
(f)
kai CVPD nesilaiko CVPD paslaugoms taikomų
reikalavimų pažeisdami 34–38 straipsnius;
(g)
kai CVPD nesilaiko rizikos ribojimo
reikalavimų pažeisdami 40–44 straipsnius;
(h)
kai CVPD nesilaiko CVPD sąsajoms taikomų
reikalavimų pažeisdami 45 straipsnį;
(i)
kai CVPD piktnaudžiaudami atsisako suteikti
įvairių rūšių prieigą pažeisdami 47–51 straipsnius;
(j)
kai paskirtos kredito įstaigos nesilaiko
konkrečių rizikos ribojimo reikalavimų, susijusių su
kredito rizika, pažeisdamos 57 straipsnio 3 dalį;
(k)
kai paskirtos kredito įstaigos nesilaiko
konkrečių rizikos ribojimo reikalavimų, susijusių su
likvidumo rizika, pažeisdamos 57 straipsnio 4 dalį.
2.
Nepažeisdamos kompetentingų institucijų
priežiūros įgaliojimų, 1 dalyje nurodyto pažeidimo atveju
kompetentingos institucijos, laikydamosi nacionalinių teisės
aktų, gali taikyti bent toliau išvardytas administracines sankcijas ir
priemones:
(a)
viešai skelbti apie pažeidimą padariusį asmenį
ir pažeidimo pobūdį;
(b)
nurodyti, kad pažeidimą padaręs asmuo
nutrauktų su pažeidimu susijusią veiklą ir nebekartotų
tokių veiksmų;
(c)
panaikinti veiklos leidimus pagal 14 ir 52
straipsnius vadovaujantis 18 ir 55 straipsniais;
(d)
atleisti pažeidimą padariusius
įstaigų valdymo organų narius;
(e)
taikyti administracines pinigines sankcijas,
kurių suma gali būti iki dviejų kartų didesnė nei
padarius pažeidimą gauto pelno suma, kai ją įmanoma nustatyti;
(f)
fiziniam asmeniui – taikyti administracines
pinigines sankcijas, kurios neviršytų 5 mln. EUR arba 10 proc. to
asmens bendrų metinių pajamų praėjusiais kalendoriniais
metais;
(g)
juridiniam asmeniui – taikyti administracines
pinigines sankcijas, kurios neviršytų 10 proc. to asmens bendros
metinės apyvartos praėjusiais finansiniais metais; jeigu
įmonė yra patronuojančiosios įmonės patronuojamoji
įmonė, atitinkama bendra metine apyvarta laikoma bendra metinė
apyvarta, nurodyta grupės pagrindinės patronuojančiosios įmonės
praėjusių finansinių metų konsoliduotojoje finansinėje
ataskaitoje.
3.
Be 2 dalyje minėtų įgaliojimų,
kompetentingos institucijos gali turėti kitus sankcijų taikymo
įgaliojimus ir numatyti didesnes administracines pinigines sankcijas, nei
nustatyta toje dalyje.
4.
Apie kiekvieną už šio reglamento pažeidimus
taikomą administracinę sankciją ar priemonę skelbiama
nedelsiant, nurodant bent informaciją apie pažeidimo tipą bei
pobūdį, taip pat pažeidimą padariusių asmenų
tapatybę, nebent dėl tokio skelbimo kiltų didelis pavojus
finansų rinkų stabilumui. Jei dėl skelbimo dalyvaujančiosioms
šalims būtų padaryta neproporcingai didelė žala, kompetentingos
institucijos priemones ir sankcijas skelbia anonimiškai.
Skelbiant sankcijas paisoma pagrindinių
teisių, numatytų Europos Sąjungos pagrindinių teisių
chartijoje, visų pirma teisės į privatų ir šeimos
gyvenimą ir teisės į asmens duomenų apsaugą.
61 straipsnis
Veiksmingas sankcijų taikymas
1.
Nustatydamos administracinių sankcijų ar
priemonių tipą ir dydį kompetentingos institucijos atsižvelgia
į šiuos kriterijus:
(a)
pažeidimo sunkumą ir trukmę;
(b)
atsakingo asmens atsakomybę;
(c)
atsakingo asmens dydį ir finansinį
pajėgumą, atsižvelgiant į atsakingo juridinio asmens bendrą
apyvartą ar atsakingo fizinio asmens metines pajamas;
(d)
padarius pažeidimą atsakingo asmens gauto
pelno ar išvengtų nuostolių arba trečiųjų asmenų
nuostolių dydį, kai juos įmanoma nustatyti;
(e)
atsakingo asmens bendradarbiavimo su kompetentinga
institucija lygį, neapribojant reikalavimo užtikrinti, kad toks asmuo
atsilygintų už gautą pelną ar išvengtus nuostolius;
(f)
atsakingo asmens anksčiau padarytus
pažeidimus.
2.
Kompetentingos institucijos gali atsižvelgti į
papildomus veiksnius, jei jie numatyti nacionaliniuose teisės aktuose.
62 straipsnis
Pranešimas apie pažeidimus
1.
Valstybės narės įdiegia veiksmingus
mechanizmus, kuriais skatina apie šio reglamento pažeidimus pranešti
kompetentingoms institucijoms.
2.
Pagal 1 dalį taikomi bent šie mechanizmai:
(a)
konkrečios pranešimų apie pažeidimus
gavimo ir tyrimo procedūros;
(b)
tinkama apie galimus ar faktinius pažeidimus
pranešusių asmenų apsauga;
(c)
asmens, kuris praneša apie galimus arba faktinius
pažeidimus, ir kaltinamo asmens duomenų apsauga pagal Direktyvoje 95/46/EB
nustatytus principus;
(d)
tinkama procedūra, kuria užtikrinama kaltinamo
asmens teisė į gynybą ir teisė būti išklausytam prieš
priimant galutinį sprendimą dėl jo, taip pat teisė
veiksmingai apskųsti teisme dėl jo priimtą sprendimą arba
priemonę.
VI antraštinė dalis
Deleguotieji aktai, pereinamojo laikotarpio nuostatos, Direktyvos 98/26/EB
pakeitimai ir baigiamosios nuostatos
63 straipsnis
Įgaliojimų delegavimas
Pagal 64 straipsnį Komisija įgaliojama
priimti deleguotuosius aktus dėl 2 straipsnio 2 dalies, 22 straipsnio 6
dalies, 23 straipsnio 1 ir 4 dalių, 30 straipsnio 1 ir 3 dalių, 37
straipsnio 1 dalies, 50 straipsnio 1, 2 ir 3 dalių, 51 straipsnio 2 ir 3
dalių.
64 straipsnis
Naudojimasis įgaliojimais
1.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
deleguotuosius aktus, jeigu įvykdomos šiame straipsnyje nustatytos
sąlygos.
2.
63 straipsnyje nurodyti įgaliojimai suteikiami
neribotam laikui nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.
3.
Europos Parlamentas arba Taryba bet kuriuo metu
gali panaikinti 63 straipsnyje nurodytus įgaliojimus priimti
deleguotuosius aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų panaikinimo
nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius
aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos
Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame
nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojančių
deleguotųjų aktų teisėtumui.
4.
Priėmusi deleguotąjį aktą,
Komisija apie jį vienu metu praneša ir Europos Parlamentui, ir Tarybai.
5.
Pagal 63 straipsnį priimtas deleguotasis aktas
įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo
Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos
Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar
nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša
Komisijai, kad neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis
laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.
65 straipsnis
Įgyvendinimo įgaliojimai
Pagal 23 straipsnio 6 dalį ir 52
straipsnio 2 dalies trečią pastraipą Komisija įgaliojama
priimti įgyvendinimo aktus. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis
66 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
66 straipsnis
Komiteto procedūra
1.
Komisijai padeda Europos vertybinių
popierių komitetas, įsteigtas Komisijos sprendimu 2001/528/EB[25]. Tas komitetas yra komitetas,
kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2.
Komisijai naudojantis šiuo reglamentu suteiktais
įgyvendinimo įgaliojimais taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5
straipsnis.
67 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio priemonės
1.
Įstaigos, apie kurias kaip CVPD pranešta EVPRI
19 straipsnio 4 dalyje nustatytomis sąlygomis, gauna visus veiklos
leidimus, kurie būtini taikant šį reglamentą, per dvejus metus
nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.
2.
Per dvejus metus nuo šio reglamento
įsigaliojimo dienos trečiojoje šalyje įsteigtas CVPD arba gauna
veiklos leidimą iš valstybės narės, kurioje ketina teikti
paslaugas, kompetentingos institucijos pagal 14 straipsnį, arba
pripažinimą iš EVPRI, kur ketina teikti paslaugas, pagal 23
straipsnį.
3.
Jei šio reglamento įsigaliojimo dieną
trečiojoje šalyje įsteigtas CVPD jau teikia paslaugas valstybėje
narėje pagal tos valstybės narės nacionalinę teisę,
tam CVPD leidžiama toliau teikti paslaugas, kol gaunamas 14 straipsnyje
nurodytas veiklos leidimas arba 23 straipsnyje nurodytas pripažinimas arba
atsisakoma jį suteikti.
4.
Trečiojoje šalyje įsteigto CVPD ir
valstybėse narėse veiklos leidimus gavusių CVPD sąsajos yra
priimtinos, kol gaunamas 14 straipsnyje nurodytas veiklos leidimas arba 23
straipsnyje nurodytas pripažinimas arba atsisakoma jį suteikti.
68 straipsnis
Direktyvos 98/26/EB pakeitimai
1.
Direktyvos 98/26/EB 2 straipsnio a punkto pirmos
pastraipos trečia įtrauka pakeičiama taip:
„-       kuris, nepažeidžiant kitų
griežtesnių nacionalinės teisės aktuose nustatytų bendrai
taikomų sąlygų, laikomas sistema ir apie kurį valstybė
narė, kurios teisė yra taikoma, praneša Europos vertybinių
popierių ir rinkų institucijai po to, kai įsitikina, kad
sistemą reglamentuojančios taisyklės yra tinkamos.“
2.
Per šešis mėnesius nuo šio reglamento
įsigaliojimo valstybės narės priima ir paskelbia priemones,
būtinas, kad būtų laikomasi 1 dalies nuostatų, ir apie jas
praneša Komisijai.
69 straipsnis
Ataskaitos ir peržiūra
1.
Bendradarbiaudama su EBI ir 9 bei 11 straipsniuose
nurodytomis institucijomis EVPRI Komisijai teikia metines ataskaitas, kuriose
įvertinamos paslaugų, kurioms taikomas šis reglamentas, rinkų
tendencijos, galima rizika ir pažeidžiamumas ir prireikus pateikiamos
prevencinių ar taisomųjų veiksmų rekomendacijos. Tokioje
ataskaitoje pateikiama bent ši informacija:
(a)
atsiskaitymų už vietos ir tarptautines
operacijas veiksmingumo kiekvienoje valstybėje narėje vertinimas
remiantis neatsiskaitymo atvejų skaičiumi ir apimtimi, 7 straipsnio 4
dalyje nurodytų baudų suma, 7 straipsnio 4 dalyje nurodytų
supirkimo sandorių skaičiumi ir apimtimi ir kitais svarbiais
kriterijais;
(b)
atsiskaitymų, kurie neįvyksta CVPD
valdomose vertybinių popierių atsiskaitymo sistemose, vertinimas
remiantis sandorių skaičiumi ir apimtimi ir kitais svarbiais
kriterijais;
(c)
paslaugų, kurioms taikomas šis reglamentas,
teikimo tarpvalstybiniu pagrindu vertinimas remiantis CVPD sąsajų
skaičiumi ir rūšimis, CVPD valdomų vertybinių popierių
atsiskaitymo sistemų dalyvių iš užsienio skaičiumi,
sandorių, kuriuose dalyvauja tokie dalyviai, skaičiumi ir apimtimi,
savo vertybinius popierius CVPD registruojančių pagal 47
straipsnį emitentų iš užsienio skaičiumi ir kitais svarbiais
kriterijais.
2.
1 dalyje nurodytos vienų kalendorinių
metų ataskaitos Komisijai pateikiamos iki kitų kalendorinių
metų balandžio 30 d.
70 straipsnis
Įsigaliojimas
ir taikymas
1.
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą
dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
2.
5 straipsnis taikomas nuo 2015 m. sausio
1 d.
3.
3 straipsnio 1 dalis taikoma nuo 2020 m.
sausio 1 d.
Šis
reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse
narėse.
Priimta Briuselyje, 2012 03 07
Europos Parlamento vardu                                                          Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                                                Pirmininkas

PRIEDAS
Paslaugų
sąrašas
A skirsnis
Pagrindinės centrinių vertybinių popierių
depozitoriumų paslaugos
1.
Pirminis vertybinių popierių
registravimas nematerialioje sistemoje (notarinė paslauga);
2.
vertybinių popierių sąskaitų
tvarkymas aukščiausioje pakopoje (centralizuoto tvarkymo paslauga);
3.
vertybinių popierių atsiskaitymo sistemos
valdymas (atsiskaitymų paslauga).
B skirsnis
Nebankinės papildomos centrinių vertybinių popierių
depozitoriumų paslaugos
CVPD teikiamos paslaugos, kurios padeda
didinti vertybinių popierių rinkų saugą, veiksmingumą
ir skaidrumą, įskaitant:
1.
su atsiskaitymų paslauga susijusias paslaugas,
kaip antai:
(a)
vertybinių popierių skolinimo mechanizmo
organizavimas veikiant kaip tarpininkui tarp vertybinių popierių
atsiskaitymo sistemos dalyvių;
(b)
užtikrinimo priemonių valdymo paslaugų
teikimas veikiant kaip tarpininkui tarp vertybinių popierių
atsiskaitymo sistemos dalyvių;
(c)
atsiskaitymų sugretinimas, pavedimų
siuntimas, sandorių patvirtinimas ir patikrinimas;
2.
su notarinėmis ir centralizuoto tvarkymo
paslaugomis susijusias paslaugas, kaip antai:
(a)
paslaugos, susijusios su akcininkų registrais;
(b)
akcinių įvykių tvarkymo
inicijavimas, įskaitant mokesčių, visuotinių
susirinkimų ir informavimo paslaugas;
(c)
naujų emisijų paslaugos, įskaitant
ISIN ir panašių kodų priskyrimą ir valdymą;
(d)
pavedimų siuntimas ir tvarkymas,
mokesčių  rinkimas ir tvarkymas ir susijusių ataskaitų
teikimas;
3.
vertybinių popierių sąskaitų
tvarkymą, kiek tai susiję su atsiskaitymų paslauga, užtikrinimo
priemonių valdymu ir kitomis papildomomis paslaugomis;
4.
kitas paslaugas, kaip antai:
(a)
bendrų užtikrinimo priemonių valdymo
paslaugų teikimas veikiant kaip tarpininkui;
(b)
teisės aktais numatytų ataskaitų
teikimas;
(c)
duomenų ir statistinių duomenų
teikimas rinkos ir surašymo įstaigoms;
(d)
IT paslaugų teikimas.
C skirsnis
Bankinės papildomos paslaugos
1.
Su atsiskaitymų paslauga susijusios
bankinės paslaugos vertybinių popierių atsiskaitymo sistemos
dalyviams, kaip antai:
(a)
piniginių lėšų sąskaitų suteikimas;
(b)
piniginių indėlių priėmimas;
(c)
piniginių paskolų suteikimas;
(d)
vertybinių popierių skolinimas.
2.
Su kitomis pagrindinėmis arba papildomomis
paslaugomis, išvardytomis A ir B skirsniuose, susijusios bankinės
paslaugos, kaip antai:
(a)
piniginių lėšų sąskaitų
suteikimas atsiskaitymui ir piniginių indėlių priėmimas iš
vertybinių popierių sąskaitų turėtojų;
(b)
vertybinių popierių skolinimas
vertybinių popierių sąskaitų turėtojams;
(c)
bankinės paslaugos, padedančios tvarkyti
akcinius įvykius, kaip antai:
–
i) pajamų ir išpirkimo įplaukų
išankstinis finansavimas;
–
ii)            mokesčių grąžinimo
išankstinis finansavimas.
PRIEDAS
FINANSINĖ
TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
              1.1.    Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
              1.2.    Atitinkama
(-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
              1.3.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pobūdis
              1.4.    Tikslas
(-ai)
              1.5.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pagrindas
              1.6.    Trukmė
ir finansinis poveikis
              1.7.    Numatomas
(-i) valdymo metodas (-ai)
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
              2.1.    Priežiūros
ir atskaitomybės taisyklės
              2.2.    Valdymo
ir kontrolės sistema
              2.3.    Sukčiavimo
ir pažeidimų prevencijos priemonės
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
FINANSINIS POVEIKIS
              3.1.    Atitinkama
(-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os)
ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
              3.2.    Numatomas
poveikis išlaidoms
              3.2.1. Numatomo poveikio
išlaidoms suvestinė
              3.2.2. Numatomas poveikis
veiklos asignavimams
              3.2.3. Numatomas poveikis
administracinio pobūdžio asignavimams
              3.2.4. Suderinamumas su dabartine
daugiamete finansine programa
              3.2.5. Trečiųjų
šalių finansinis įnašas
              3.3.    Numatomas poveikis
įplaukoms
FINANSINĖ
TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA

1.
PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA
1.1.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas

Europos
Parlamento ir Tarybos reglamentas dėl vertybinių popierių
atsiskaitymo gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių
popierių depozitoriumų (CVPD), kuriuo iš dalies keičiama
Direktyva 98/26/EB

1.2.
Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB
sistemoje[26]

Vidaus
rinka – Finansų rinkos

1.3.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis

ý Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta
įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus
parengiamuosius veiksmus[27]

¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs
(-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į
naują priemonę

1.4.
Tikslai
1.4.1.
Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis
(-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia
iniciatyva)

Didinti
finansų rinkų saugą ir veiksmingumą; stiprinti
finansinių paslaugų vidaus rinką.

1.4.2.
Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama
VGV / VGB veikla

 Konkretieji tikslai: Atsižvelgiant į pirmiau nurodytus bendruosius tikslus, siekiama šių konkrečių tikslų: ·      didinti tarptautinių atsiskaitymų saugą; ·      didinti tarptautinių atsiskaitymų veiksmingumą; ·      užtikrinti vienodas sąlygas teikti CVPD paslaugas.

1.4.3.
Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis

Nurodyti poveikį,
kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams
gavėjams (tikslinėms grupėms).
 Pasiūlymo tikslas: ·      didinti atsiskaitymų saugą ir veiksmingumą suvienodinant atsiskaitymo laikotarpius ir užtikrinant, kad didžioji dauguma perleidžiamųjų vertybinių popierių būtų leidžiama nematerialia forma; ·      gerinti atsiskaitymo drausmę sukuriant tinkamą ir vienodą neatsiskaitymo prevencijos ir tvarkymo sistemą; ·      tinkamai reglamentuoti visus ES veikiančius CVPD; ·      užtikrinti CVPD taikomų reikalavimų nuoseklumą ir nacionalinių priežiūros institucijų vykdomos priežiūros koordinavimą; ·      mažinti tarptautinių atsiskaitymų sąnaudas investuotojams; ·      užtikrinti didesnį pasirinkimą emitentams ir investuotojams gerinant prieigą prie CVPD; ·      labiau suvienodinti CVPD paslaugų teikimo konkurencijos sąlygas, o dėl to galėtų pagerėti CVPD paslaugų kokybė ir sumažėti mokesčiai už jas emitentams ir investuotojams.

1.4.4.
Rezultatų ir poveikio rodikliai

Nurodyti
pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.
 ·      Ataskaita, kurioje įvertinamas atsiskaitymų veiksmingumas kiekvienoje ES rinkoje. Rodikliai, be kitų, galėtų būti neatsiskaitymo atvejų skaičius ir apimtis (atskiriant vienos šalies ir tarpvalstybinius sandorius), CVPD baudų apimtis, supirkimo procedūrų skaičius ir narystės sustabdymo dėl sistemiško neatsiskaitymo atvejų skaičius. ·      Ataskaita, kurioje įvertinama rinkos pretenzijų apimtis siekiant įvertinti, ar suvienodinus atsiskaitymo laikotarpius padidėjo akcinių įvykių veiksmingumas. ·      Ataskaita, kurioje įvertinamas investicijų saugotojų, kurie nepriklauso CVPD valdomoms vertybinių popierių atsiskaitymo sistemoms, atsiskaitymo internalizavimas. Ši informacija svarbi atsižvelgiant į sisteminę riziką ir siekiant padėti įvertinti, ar šiuo atžvilgiu būtų būtinas ES įsikišimas. ·      Ataskaita, kurioje įvertinama, ar tarpvalstybinė veikla plečiasi. Rodikliai, be kitų, galėtų būti CVPD sąsajų skaičius, CVPD dalyvių iš užsienio skaičius, užsienio dalyvių sandorių apimtis ir emitentų, kurie naudojasi užsienio CVPD paslaugomis, skaičius. ·      Ataskaita, kurioje analizuojamos esminių CVPD paslaugų, kaip antai tarptautinių ir vietos sandorių atsiskaitymo ir saugojimo, kainos Europos Sąjungoje. ·      CVPD, emitentų ir kitų rinkos infrastruktūrų apklausa siekiant įvertinti, kokiu mastu priimtos priemonės sumažino prieigos kliūtis, arba įvertinti, ar vis dar yra (praktinio ar teisinio pobūdžio) kliūčių.

1.5.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas
1.5.1.
Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai

 Taikant reglamentą valstybėse narėse: ·      būtų suvienodinti atsiskaitymo laikotarpiai; ·      didžioji perleidžiamųjų vertybinių popierių dauguma būtų išleidžiama nematerialia forma; ·      pagerėtų atsiskaitymo drausmė sukuriant tinkamą ir vienodą neatsiskaitymo prevencijos ir tvarkymo sistemą; ·      visų ES veikiančių CVPD veikla būtų tinkamai reglamentuota remiantis tais pačiais reikalavimais; ·      būtų suvienodintas CVPD veiklos leidimų išdavimas ir priežiūra ir pagerėtų nacionalinių priežiūros institucijų veiklos koordinavimas; ·      pagerėtų prieiga prie CVPD abiem kryptimis (viena vertus, emitentams, kitiems CVPD ir kitoms rinkos infrastruktūroms ir, kita vertus, vienam CVPD prie kitų CVPD ir kitų rinkos infrastruktūrų) ir būtų suvienodintos prieigos sąlygos.

1.5.2.
Papildoma ES dalyvavimo nauda

 ·      Finansų rinkos dėl savo pobūdžio yra tarpvalstybinės ir tas pastebima vis didesniu mastu. Nustatytos CVPD paslaugų ir visų pirma atsiskaitymo Europos Sąjungoje sričių problemos iš esmės yra susijusios su tarptautiniais sandoriais. Taigi taisomųjų priemonių, kurias atskiros valstybės narės įgyvendina autonomiškai ir nekoordinuotai, veiksmingumas tarpvalstybinėmis aplinkybėmis būtų labai nedidelis. ·      Dėl CVPD sisteminio pobūdžio ir vis didesnės jų tarpusavio priklausomybės Europoje reikia koordinuotų veiksmų. ·      Svarbūs aspektai reglamentuoti galiojančiame acquis communautaire, konkrečiai: Susitarimų dėl finansinio įkaito direktyvoje, Atsiskaitymų baigtinumo direktyvoje, Finansinių priemonių rinkų direktyvoje, Direktyvoje dėl kapitalo poreikio ir dar nepriimtoje būsimoje Vertybinių popierių teisės direktyvoje. Visi nauji pasiūlymai turėtų visiškai atitikti šias ES priemones. Geriausia to siekti bendromis pastangomis.

1.5.3.
Panašios patirties išvados

CVPD
yra svarbios finansų rinkų įstaigos, nes jie užtikrina
vertybinių popierių registravimą ir saugojimą ir valdo
sistemas, kuriomis užtikrinamas atsiskaitymas už vertybinių popierių
sandorius, t. y. veiksmingas vertybinių popierių pateikimas
sumokėjus pinigus. Taigi, jie yra svarbios finansų rinkos
infrastruktūros, šalia prekybos vietų, pagrindinių sandorio
šalių ir sandorių duomenų saugyklų. Prekybos vietas
reglamentuoja Finansinių priemonių rinkų direktyva (FPRD), o
pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų
saugyklų veikla taip pat bus reglamentuojama ES lygmeniu, kai reglamento
dėl išvestinių finansinių priemonių sandorių,
pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų
saugyklų pasiūlymą patvirtins Europos Parlamentas ir Taryba ir
jis įsigalios.  FPRD taikoma nuo 2007 m. lapkričio mėn.,
dėl to padidėjo konkurencija tarp finansinių priemonių
prekybos vietų ir išaugo paslaugų teikėjų ir
parduodamų finansinių priemonių pasirinkimas investuotojams.

1.5.4.
Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis
atitinkamomis priemonėmis

Kai
kurie aspektai jau reglamentuojami galiojančiais Sąjungos teisės
aktais. Pavyzdžiui, vertybinių popierių atsiskaitymo sistemos jau
apibrėžtos Direktyva 98/26/EB dėl atsiskaitymų baigtinumo
mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose[28], o Direktyvoje 2004/39/EB
(FPRD) numatomos tam tikros taisyklės dėl rinkos dalyvių
dalyvavimo pasirinktoje vertybinių popierių atsiskaitymo sistemoje.
Kiti aspektai įtraukti į Komisijos pasiūlymus. Pavyzdžiui,
Komisijos pasiūlyme dėl skolintų vertybinių popierių
pardavimo ir tam tikrų kredito įsipareigojimų neįvykdymo
apsikeitimo sandorių aspektų taip pat aptariama atsiskaitymo
drausmė, susijusi su tam tikrų kategorijų finansinėmis
priemonėmis, o Komisijos pasiūlyme dėl išvestinių
finansinių priemonių sandorių, pagrindinių sandorio
šalių ir sandorių duomenų saugyklų nustatomos
taisyklės dėl tarpuskaitos, kuri yra artimai su atsiskaitymu
susijęs procesas. Siūlomas reglamentas dera su šiais Sąjungos
aktais.

1.6.
Trukmė ir finansinis poveikis

¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
ribota
–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo MMMM [MM DD] iki MMMM [MM
DD]
–
¨  Finansinis poveikis nuo MMMM iki MMMM
ý Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
neribota
–
Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo 2013
iki 2015 m.,
–
vėliau – visavertis taikymas.

1.7.
Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[29]

¨ Komisijos vykdomas tiesioginis
centralizuotas valdymas
¨ Netiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant:
–
¨  vykdomosioms įstaigoms
–
ý  Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[30]
–
¨  nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas
teikiančioms įstaigoms
–
¨  asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų
vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį
ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame
Finansinio reglamento 49 straipsnyje
¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis
¨ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis
¨ Jungtinis valdymas
kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)
Jei nurodomas daugiau
kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio
punkto pastabų skiltyje.
Pastabos
-

2.
VALDYMO PRIEMONĖS
2.1.
Priežiūros ir atskaitomybės
taisyklės

Nurodyti dažnumą
ir sąlygas.
Reglamento,
kuriuo įsteigiama Europos vertybinių popierių ir rinkų
institucija (EVPRI), projekto 81 straipsnyje numatyta per trejus metus nuo
faktinės EVPRI veikimo pradžios įvertinti patirtį,
įgytą veikiant EVPRI. Todėl Komisija skelbs bendrą
ataskaitą, kuri bus teikiama Europos Parlamentui ir Tarybai.

2.2.
Valdymo ir kontrolės sistema
2.2.1.
Nustatyta rizika

 Atliktas pasiūlymo pertvarkyti ES finansų priežiūros sistemą poveikio vertinimas, pateikiamas kartu su reglamentų, kuriais įsteigiama Europos bankininkystės institucija, Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucija ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija, projektais. Papildomi ištekliai EVPRI, numatyti dėl šio pasiūlymo, reikalingi tam, kad EVPRI galėtų vykdyti savo įgaliojimus ir ypač atlikti savo vaidmenį: ·      užtikrinti vienodą ir tobulesnį atsiskaitymo drausmės režimą užtikrinant neatsiskaitymo atvejų stebėsenos ir ataskaitų teikimo nuoseklumą ir rengiant standartus dėl neatsiskaitymo prevencijos ir tvarkymo priemonių; ·      užtikrinti CVPD taikomų taisyklių suvienodinimą ir koordinavimą rengiant standartus; ·      stiprinti ir užtikrinti nuoseklų nacionalinių priežiūros įgaliojimų taikymą pateikiant gaires dėl institucijų bendradarbiavimo ir rengiant standartus, kuriuose patikslinamas veiklos leidimo paraiškos ir informacijos, kurią reikia pateikti kompetentingoms institucijoms ir kuria priežiūros tikslais turi keistis institucijos, turinys; ·      užtikrinti trečiųjų šalių įmonėms suteiktų prieigos sąlygų koordinavimą ir suvienodinimą; ·      užtikrinti taisyklių dėl dalyvių, emitentų ir kitų CVPD prieigos prie CVPD ir prieigos tarp CVPD ir kitų rinkos infrastruktūrų suvienodinimą ir koordinavimą. Be šių išteklių nebūtų galima užtikrinti, kad EVPRI laiku ir veiksmingai atliks savo vaidmenį.
2.2.2.
Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai)
Valdymo
ir kontrolės sistemos bus taikomos ir šiame pasiūlyme numatytoms
EVPRI funkcijoms, kaip numatyta EVPRI reglamente.
Komisija
apsispręs dėl galutinio rodiklių, pagal kuriuos turi būti
vertinama EVPRI veikla, rinkinio, kai atliks pirmąjį reikalaujamą
vertinimą. Atliekant galutinį vertinimą kiekybiniai rodikliai
bus tokie pat svarbūs kaip ir kokybiniai įrodymai, surinkti vykdant
konsultacijas. Vertinimas pakartotinai atliekamas kas trejus metus.

2.3.
Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos
priemonės

Nurodyti dabartines
arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones.
Siekiant
kovoti su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla, EVPRI be
jokių apribojimų taikomos 1999 m. gegužės 25 d. Europos
Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su
sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų nuostatos.
EVPRI
prisijungia prie 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento, Europos
Sąjungos Tarybos ir Europos Bendrijų Komisijos tarpinstitucinio
susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF)
atliekamų vidaus tyrimų ir nedelsdama priima atitinkamas nuostatas,
taikomas visiems EVPRI darbuotojams.
Sprendimuose
dėl finansavimo, susitarimuose ir su jais susijusiose įgyvendinimo
priemonėse aiškiai nurodoma, kad Audito Rūmai ir OLAF prireikus gali
atlikti EVPRI išmokėtų lėšų gavėjų ir už tų
lėšų skyrimą atsakingų darbuotojų patikrinimus
vietoje.

3.
NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
3.1.
Atitinkama (-os) daugiametės finansinės
programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė
(-ės)

·      Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės
Daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti
eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Aprašymas.....................................................] || DA / NDA ([31]) || ELPA šalių[32] || šalių kandidačių[33] || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
   || 12.0404.01 [EVPRI – Subsidija pagal 1 ir 2 antraštines dalis (Personalo ir administracinės išlaidos)] || DA || TAIP || NE || NE || NE
·      Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės
Daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti
eilės tvarka.
-

3.2.
Numatomas poveikis išlaidoms
3.2.1.
Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė

mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 1A || Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti
 Vidaus rinkos ir paslaugų GD ||   ||   || 2013 m.[34] || 2014  m. || 2015  m. ||   ||   || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 12.0404.01 || Įsipareigojimai || (1) || 0,385 || 0,354 || 0,354 ||   ||   ||   ||   || 1,093
 Mokėjimai || (2) || 0,385 || 0,354 || 0,354 ||   ||   ||   ||   || 1,093
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami  konkrečių programų rinkinio lėšomis[35] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Biudžeto eilutės numeris ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO asignavimų Vidaus rinkos ir paslaugų GD || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 0,385 || 0,354 || 0,354 ||   ||   ||   ||   || 1,093
 Mokėjimai || =2+2a+3 || 0,385 || 0,354 || 0,354 ||   ||   ||   ||   || 1,093
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 0,385 || 0,354 || 0,354 ||   ||   ||   ||   || 1,093
 Mokėjimai || (5) || 0,385 || 0,354 || 0,354 ||   ||   ||   ||   || 1,093
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1A išlaidų kategoriją || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 0,385 || 0,354 || 0,354 ||   ||   ||   ||   || 1,093
 Mokėjimai || =5+ 6 || 0,385 || 0,354 || 0,354 ||   ||   ||   ||   || 1,093
Pastabos
Minėti veiklos asignavimai susiję su
konkrečiomis pagal pasiūlymą EVPRI skirtomis užduotimis:
1) Su atsiskaitymo drausme susijusios užduotys
(2 reguliavimo standartai, 1 gairės ir saugyklos užduotys)
Šiomis priemonėmis siekiama įvesti
nuoseklią neatsiskaitymo atvejų stebėseną ir ataskaitų
teikimą ir sumažinti neatsiskaitymo atvejų įgyvendinant griežtas
prevencines ir nuobaudų priemones.
EVPRI turės parengti du techninius
reguliavimo standartus dėl neatsiskaitymo prevencijos priemonių,
stebėsenos priemonių, kuriomis nustatomas tikėtinas
neatsiskaitymas, priemonių, skirtų neatsiskaitymo problemai
spręsti, ir neatsiskaitymo atvejų stebėsenos ir ataskaitų
teikimo sistemos aspektų.
EVPRI taip pat turės pateikti institucijoms
gaires, skirtas nuosekliam, veiksmingam ir produktyviam neatsiskaitymo
atvejų prevencijos ir tvarkymo priemonių vykdymui užtikrinti.
EVPRI iš kompetentingų institucijų taip
pat gaus atitinkamus neatsiskaitymo atvejų duomenis.
2) Su CVPD veiklos leidimų išdavimu ir
priežiūra susijusios užduotys (3 reguliavimo standartai, 4
įgyvendinimo standartai, 1 gairės ir saugyklos bei nuolatinės
užduotys)
Šiomis priemonėmis siekiama nustatyti
nuoseklią CVPD veiklos leidimų išdavimo ir priežiūros
sistemą ir suaktyvinti institucijų bendradarbiavimą. Dėl to
turėtų, inter alia, sumažėti tarpvalstybinę veiklą
vykdantiems CVPD tenkanti reglamentavimo našta.
EVPRI turės parengti tris techninius
reguliavimo standartus ir keturis techninius įgyvendinimo standartus
dėl veiklos leidimo paraiškos turinio, informacijos, kurią CVPD
teikia kompetentingoms institucijoms, informacijos, kuria institucijos
keičiasi priežiūros tikslais, ir buveinės ir priimančiosios
šalių institucijų bendradarbiavimo.
EVPRI turės parengti gaires, skirtas
nuosekliam, veiksmingam ir produktyviam institucijų bendradarbiavimui
atliekant įvairius vertinimus pagal šį reglamentą užtikrinti.
EVPRI turės tvarkyti išsamų CVPD veiklos
Sąjungoje registrą, įskaitant veiklos leidimus
turinčių CVPD ir CVPD valdomų vertybinių popierių
atsiskaitymo sistemų pavadinimus, teikiamas paslaugas, atsakingas
institucijas, trečiųjų šalių CVPD ir kt.
EVPRI atliks svarbų vaidmenį,
susijusį su ne ES įsteigtais CVPD, ketinančiais įsteigti
filialą arba teikti paslaugas neįsteigiant filialo Sąjungoje
arba ketinančiais įdiegti sąsają su Sąjungos CVPD.
Visų pirma, EVPRI turės įvertinti, ar tokiam CVPD taikoma
veiksminga veiklos leidimų išdavimo ir priežiūros tvarka jo
buveinės šalyje, ir sudaryti bendradarbiavimo susitarimus su tos šalies
kompetentingomis institucijomis.
Be to, EVPRI vykdys tam tikras kitas nuolatines
užduotis, įskaitant įsikišimą buveinės ir
priimančiosios šalių institucijų nesutarimų atvejais ir
informacijos gavimą apie kritinę padėtį.
3) Su CVPD taikomais reikalavimais susijusios
užduotys (8 reguliavimo standartai, 2 įgyvendinimo standartai, 1
gairės ir nuolatinės užduotys)
Šiomis priemonėmis siekiama nustatyti
nuoseklius reikalavimus CVPD dėl organizacinių ir įmonių
valdymo reikalų, veiklos vykdymo, paslaugų ir rizikos ribojimo sistemos.
Taip turėtų būti sukurta saugesnė CVPD paslaugų
aplinka ir vėlgi sumažėti tarpvalstybinę veiklą vykdantiems
CVPD tenkanti reglamentavimo našta.
EVPRI turės parengti aštuonis techninius
reguliavimo standartus ir du techninius įgyvendinimo standartus, kad
patikslintų tam tikrus aspektus, susijusius su tam tikrais CVPD taikomais
reguliavimo reikalavimais, kurie konkrečiai taikomi organizaciniams
reikalams, įrašų saugojimui, dalyviams teikiamai prieigai,
vertybinių popierių sąskaitų sutikrinimui ir jų atskyrimui,
atsiskaitymo baigtinumui, operacinės rizikos mažinimui, kapitalo
reikalavimams ir CVPD sąsajoms.
EVPRI taip pat turės pateikti gaires dėl
CVPD taisyklių ir procedūrų, skirtų dalyvio
įsipareigojimų neįvykdymui valdyti.
EVPRI taip pat turės nuolatines užduotis,
kylančias iš jos įgaliojimo įsikišti, kai institucijos nesutaria
dėl dalyvių prieigos prie CVPD.
4) Su prieigos reikalavimais susijusios
užduotys (3 įgyvendinimo standartai ir nuolatinės užduotys)
Šiomis priemonėmis siekiama didinti
veiksmingumą leidžiant emitentams ir investuotojams dalyvauti pasirinktame
CVPD.
EVPRI turės parengti tris techninius
įgyvendinimo standartus, susijusius su emitentų prieigos prie CVPD,
CVPD tarpusavio prieigos arba CVPD ir kitų rinkos infrastruktūrų
tarpusavio prieigos procedūra.
EVPRI taip pat turės nuolatines užduotis,
kylančias iš jos įgaliojimo įsikišti, kai institucijos nesutaria
dėl prieigos.
5) Su pasiūlymo stebėsena ir
vertinimu susijusios užduotys (2 metinės ataskaitos)
EVPRI turės parengti dvi metines ataskaitas,
viena būtų skirta atsiskaitymų veiksmingumui kiekvienoje ES
rinkoje įvertinti remiantis standartizuotomis ataskaitomis apie rinkos
dalyvių neatsiskaitymą, o kita būtų skirta įvertinti,
ar tarpvalstybinė veikla plečiasi, remiantis EVPRI registro duomenimis.

 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 || „Administracinės išlaidos“
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2013 m. || 2014 m. || 2015 m. ||   ||   || IŠ VISO
 Vidaus rinkos ir paslaugų GD ||
  Žmogiškieji ištekliai || 0 || 0 || 0 ||   ||   ||   ||   ||
  Kitos administracinės išlaidos || 0 || 0 || 0 ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO Vidaus rinkos ir paslaugų GD || Asignavimai || 0 || 0 || 0 ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 išlaidų kategoriją || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 0 || 0 || 0 ||   ||   ||   ||   ||
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2013 m.[36] || 2014 m. || 2015 m. ||   ||   || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 išlaidų kategorijas || Įsipareigojimai || 0,385 || 0,354 || 0,354 ||   ||   ||   ||   || 1,093
 Mokėjimai || 0,385 || 0,354 || 0,354 ||   ||   ||   ||   || 1,093

3.2.2.
Numatomas poveikis veiklos asignavimams

–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
nenaudojami
–
ý  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
naudojami taip:
Konkretūs pasiūlymo tikslai
išdėstyti 1.4.2 skirsnyje. Jie bus pasiekti nacionaliniu lygmeniu
įgyvendinant siūlomas teisėkūros priemones ir dalyvaujant
EVPRI. Nors kiekvienam veiklos tikslui neįmanoma priskirti
konkrečių skaitinių rezultatų, EVPRI vaidmuo ir jos
indėlis siekiant pasiūlymo tikslų išsamiai apibūdinti 3.2.1
skirsnyje.

3.2.3.
Numatomas poveikis administracinio pobūdžio
asignavimams
3.2.3.1.
Suvestinė

–
ý  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
asignavimai nenaudojami
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
asignavimai naudojami taip:

3.2.3.2.
 Numatomi žmogiškųjų išteklių
poreikiai

–
ý  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
nenaudojami
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
naudojami taip:
Pastaba.
Dėl pasiūlymo Vidaus rinkos ir
paslaugų GD nereikės papildomų žmogiškųjų ir
administracinių išteklių. Ištekliai, šiuo metu naudojami Direktyvai
1997/9/EB įgyvendinti, bus toliau tam naudojami.

3.2.4.
Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine
programa

–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę
finansinę programą
–
ý  Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės
pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų
kategorijos programavimą
Pasiūlyme numatytos papildomos užduotys, kurias
turės vykdyti EVPRI. Tam reikės papildomų išteklių pagal
biudžeto eilutę 12.0404.
–
¨  Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina
taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę
programą[37].

3.2.5.
Trečiųjų šalių įnašai

–
¨  Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis
šalimis finansavimo
–
ý  Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas apskaičiuojamas
taip:
Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
   || 2013 m. || 2014 m. || 2015 m. ||   ||   || Iš viso
 Valstybės narės per ES nacionalines priežiūros institucijas* || 0,577 || 0,531 || 0,531 ||   ||   ||   ||   || 1,639
 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų || 0,577 || 0,531 || 0,531 ||   ||   ||   ||   || 1,639
* Skaičiavimas
grindžiamas dabartiniu EVPRI reglamente numatytu finansavimo mechanizmu
(valstybių narių įnašas sudaro 60 proc., o Bendrijos – 40
proc.).

3.3.
Numatomas poveikis įplaukoms

–
ý  Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio
įplaukoms
–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
–
¨         nuosaviems ištekliams
–
¨         įvairioms įplaukoms
Finansinės Europos Parlamento ir
Tarybos reglamento dėl vertybinių popierių atsiskaitymo gerinimo
Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių popierių
depozitoriumų (CVPD), kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 98/26/EB,
pasiūlymo pažymos priedas
Išlaidos, susijusios su EVPRI užduotimis,
apskaičiuotos kaip personalo išlaidos (1 antraštinė dalis) pagal
Komisijai pateiktame EVPRI 2012 m. biudžeto projekte nurodytą
išlaidų klasifikaciją.
Komisijos pasiūlyme numatytos nuostatos,
pagal kurias EVPRI turi parengti 13 techninių reguliavimo standartų
ir 9 techninius įgyvendinimo standartus, kad būtų užtikrinta,
jog labai techninės nuostatos būtų nuosekliai įgyvendinamos
visoje ES. Be to, EVPRI taip pat turės parengti 3 gaires, daugiausia
skirtas veiksmingam ir produktyviam institucijų bendradarbiavimui
užtikrinti, ir 2 metines ataskaitas reglamento veiksmingumui stebėti ir
įvertinti, valdyti CVPD registrą ir atlikti tam tikras kitas
nuolatines užduotis.
Kiek tai susiję su terminais, daroma
prielaida, kad reglamentas įsigalios 2013 m. pradžioje, todėl
papildomų EVPRI išteklių reikės nuo 2013 m. Papildomi
darbuotojai skaičiuoti tik EVPRI techniniams standartams, gairėms ir
ataskaitoms parengti; daroma prielaida, kad kitas nuolatines užduotis, pvz.,
susijusias su ne ES įsteigtų CVPD pripažinimu ir tarpininkavimu
institucijoms, gali atlikti esami EVPRI darbuotojai. Kalbant apie pareigų
pobūdį, siekiant sėkmingai ir laiku parengti naujus techninius
standartus reikės, visų pirma, papildomų politikos formavimo,
teisės ir poveikio vertinimo pareigūnų.
Vertinant poveikį visos darbo dienos
ekvivalento vienetų, kurie reikalingi techniniams standartams,
gairėms ir ataskaitoms parengti, skaičiui, darytos tokios prielaidos:
·      vienas politikos formavimo pareigūnas parengia vidutiniškai 5
techninius standartus per metus ir tas pats politikos formavimo pareigūnas
gali rengti susijusias gaires ar ataskaitas. Tai reiškia, kad reikia 4
politikos formavimo pareigūnų;
·      vienas poveikio vertinimo pareigūnas reikalingas rengiant
minėtus techninius standartus;
·      vienas teisininkas reikalingas rengiant minėtus techninius
standartus ir gaires.
Tai reiškia, kad 2013 m. papildomai reikia 6
visos darbo dienos ekvivalento vienetų.
Daryta prielaida, kad šis didesnis visos darbo
dienos ekvivalento vienetų skaičius liks 2014 ir 2015 m., nes
labiausiai tikėtina, kad standartai bus užbaigti tik 2014 m., o 2015 m.
gali prireikti juos iš dalies keisti.
Kitos prielaidos:
·      remiantis visos darbo dienos ekvivalento vienetų paskirstymu 2012
m. biudžeto projekte, daroma prielaida, kad papildomi 6 visos darbo dienos
ekvivalento vienetai bus paskirstyti taip: 4 laikinieji darbuotojai (74 proc.),
1 deleguotasis nacionalinis ekspertas (16 proc.) ir 1 sutartininkas (10 proc.);
·      vidutinis metinis atlyginimas įvairioms darbuotojų
kategorijoms nustatomas remiantis Biudžeto GD nurodymais;
·      Paryžiui taikomas atlyginimo korekcinis koeficientas – 1,27;
·      numatomos mokymo išlaidos – 1 000 EUR vienam visos darbo dienos
ekvivalento vienetui per metus;
·      komandiruočių išlaidos – 10 000 EUR, apskaičiuota
remiantis 2012 m. biudžeto projekte numatytomis komandiruotėmis,
vienam darbuotojui;
·      su įdarbinimu susijusios išlaidos (kelionė, viešbutis,
sveikatos patikrinimai, įsikūrimo ir kitos pašalpos, persikraustymo
išlaidos ir t. t.) – 12 700 EUR, apskaičiuota remiantis 2012 m.
biudžeto, skirto įdarbinimui, projektu, vienam naujam darbuotojui.
Kitų trejų metų būtino
biudžeto padidinimo apskaičiavimo metodas išsamiau pristatytas toliau
esančioje lentelėje. Apskaičiavimas grindžiamas faktu, kad iš
Bendrijos biudžeto finansuojama 40 proc. išlaidų.
 Išlaidų rūšis || Apskaičiavimas || Suma (tūkstančiais)
   ||   || 2013 || 2014 || 2015 || Iš viso
   ||   ||   ||   ||   ||
 1 antraštinė dalis. Personalo išlaidos ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 11. Atlyginimai ir išmokos ||   ||   ||   ||   ||
 - iš jų laikiniesiems darbuotojams || =4*127*1,27 || 645 || 645 || 645 || 1,935
 - iš jų deleguotiesiems nacionaliniams ekspertams || =1*73*1,27 || 93 || 93 || 93 || 278
 - iš jų sutartininkams || =1*64*1,27 || 81 || 81 || 81 || 244
   ||   ||   ||   ||   ||
 12. Su įdarbinimu susijusios išlaidos || =6*12,7 || 76 ||   ||   || 76
   ||   ||   ||   ||   ||
 13. Komandiruočių išlaidos || =6*10 || 60 || 60 || 60 || 180
   ||   ||   ||   ||   ||
 15. Mokymas || =6*1 || 6 || 6 || 6 || 18
   ||   ||   ||   ||   ||
 Iš viso pagal 1 antraštinę dalį. Personalo išlaidos ||   || 961 || 885 || 885 || 2,732
   ||   ||   ||   ||   ||
 Iš jų Bendrijos įnašas (40 %) ||   || 385 || 354 || 354 || 1,093
 Iš jų valstybių narių įnašas (60 %) ||   || 577 || 531 || 531 || 1,639
Toliau esančioje lentelėje pateiktas
siūlomas keturių laikinųjų darbuotojų etatų
planas:
 Pareigų grupė ir kategorija || Laikini etatai
   ||
 AD 8 || 1
 AD 7 || 1
 AD 6 || 1
 AD 5 || 1
   ||
 Iš viso AD || 4
[1]               OL L 166, 1998 6 11, p. 45.
[2]               OL L 145, 2004 4 30, p. 1.
[3]               OL L 166, 1998 6 11, p. 45.
[4]               OL L 177, 2006 6 30, p. 1.
[5]               COM(2010) 716, 2010 12 8.
[6]               OL C , , p. .
[7]               OL C , , p. .
[8]               OL L 166,
1998 6 11, р. 45.
[9]               2010 m. spalio 20 d. Finansinio stabilumo tarybos dokumentas
„Reducing the moral hazard posed by systemically important financial
institutions“.
[10]             2008 m. gruodžio 2 d. 2911-ojo Tarybos (ECOFIN)
posėdžio išvados.
[11]             OL L 275, 2003 10 25, р. 32.
[12]             OL L 145, 2004 4 30, р. 1.
[13]             OL L 168, 2002 6 27, р. 43.
[14]             OL L 222, 1978 8 14, р. 11.
[15]             OL L 193, 1983 7 18, р. 1.
[16]             OL L 177, 2006 6 30, р. 1.
[17]             Europos kliringo ir atsiskaitymų elgesio kodeksas,
kurį 2006 m. lapkričio 7 d. pasirašė Europos vertybinių
popierių biržų federacija, Europos tarpuskaitos namų asociacija
ir Europos centrinių vertybinių popierių depozitoriumų
asociacija.
[18]             OL L 281, 1995 11 23, p. 31.
[19]             OL L 8, 2001 1 12, р. 1.
[20]             OL L 331, 2010 12 15, р. 84.
[21]             OL L 331, 2010 12 15, р. 12.
[22]             OL L 55, 2011 2 28, р. 13.
[23]             OL L 331, 2010 12 15, р. 120.
[24]             OL L 177, 2008 7 4, р. 6.
[25]             OL L 191, 2001 7 13, р. 45.
[26]             VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla
grindžiamas biudžeto sudarymas.
[27]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies
a arba b punkte.
[28]             OL L 166, 1998 6 11, p. 45.
[29]             Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į
Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[30]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje.
[31]             DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA –
nediferencijuotieji asignavimai.
[32]             ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.
[33]             Šalių kandidačių ir, kai taikoma,
Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.
[34]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
pradžios metai.
[35]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[36]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
pradžios metai.
[37]             Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.