title: Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas nustatantis bendrąsias nuostatas, kurios nustato Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52004PC0628

Pasiūlymas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas nustatantis bendrąsias nuostatas, kurios nustato Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę  /* KOM/2004/0628 galutinis - COD 2004/0219 */

	Briuselis, 29.9.2004KOM(2004) 628 galutinis2004/0219 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASnustatantis bendrąsias nuostatas, kurios nustato Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASĮžangaSavo komunikatuose dėl finansinių perspektyvų Komisija Tarybai ir Parlamentui paaiškino siūlomą naująją finansinių priemonių struktūrą, kuri turėtų būti taikoma naujoje finansinėje 2007–2013 m. perspektyvoje, ir šiuos pasiūlymus nulėmusias priežastis[1]. Įžanginiame komunikate, kuriuo pateikiamas reglamentas dėl Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės (EKPP), kaip ir kitų trijų išorės santykių priemonių atveju, pateikiama papildoma išsamesnė informacija apie pagrindines priemonės ypatybes. Atsižvelgiant į tai šiame aiškinamajame memorandume pirmiausia siekiama paaiškinti pagrindinius reglamento straipsnius.EKPP pakeis esamas geografines ir temines programas, skirtas atitinkamoms valstybėms. Vidaus politikos išorės aspektai, kuriems šiuo metu taikoma kokia nors specifinė priemonė, bus įtraukti į atskirų šalių ir daugiašales programas arba atitinkamais atvejais jiems bus skirta atskira teminė programa.EKPP naujovė – pasienio bendradarbiavimo komponentas. Pagal šį komponentą EKPP finansuos bendras programas, kuriose kartu dalyvaus valstybių narių ir valstybių partnerių, turinčių bendrą sieną, regionai. Tai leis iš esmės supaprastinti galiojančias procedūras ir gerokai padidinti veiksmingumą. Bus taikomas metodas, iš esmės pagrįstas išorės santykių ypatumams pritaikytiems struktūrinių fondų principais, pavyzdžiui, daugiametis planavimas, partnerystė ir bendras finansavimas. EKPP pasienio bendradarbiavimo komponentą bendrai finansuos Europos regioninės plėtros fondas (ERPF). III antraštinėje dalyje pateikiamos tik šiam komponentui skirtos nuostatos. Jos atitinka panašias nuostatas, numatytas pasienio bendradarbiavimui pagal atitinkamus struktūrinių fondų reglamentus.Konkrečių nuostatų komentaraiI antraštinė dalis – Tikslai ir principai1 straipsnis – Tikslas ir taikymo sritis1 straipsnyje nurodoma paramos taikymo sritis, pabrėžiant būtinybę kurti gerovės ir glaudaus bendradarbiavimo erdvę, apimančią Europos Sąjungą ir kaimynines valstybes, kaip pripažįstama Konstitucijos projekte.I priede yra išvardytos valstybės partnerės, kurioms taikoma ši priemonė. Į sąrašą įtrauktos kaimyninės valstybės, kurioms šiuo metu narystės perspektyva nenumatyta ir kurioms yra skirta Europos kaimynystės politika (EKP). Šis sąrašas, kuriame iš pradžių buvo keturios Vakarų NVS ir dešimt Viduržemio jūros regiono valstybių, po 2004 m. birželio 17–18 d. Briuselio Europos Vadovų Tarybos buvo išplėstas, į jį įtraukus tris Pietų Kaukazo valstybes (Armėniją, Azerbaidžaną ir Gruziją).EKPP taikoma ir Rusijai, kadangi Europos Sąjunga ir Rusija nusprendė plėtoti strateginę partnerystę ne remdamosi Europos kaimynystės politikos struktūra, o kurdamos keturias bendras erdves, kaip sutarta 2003 m. gegužės mėn. Sankt Peterburgo aukščiausio lygio susitikime. Šią ypatybę atskleidžia partnerystės sąvoka priemonės pavadinime. Parama kaimyninėms valstybėms, turinčioms stojimo perspektyvų, pvz., Turkijai arba Vakarų Balkanų valstybėms, teikiama pagal atskirą pasirengimo narystei priemonę.Geros kaimynystės erdvės plėtrai būtini ištekliai, kurie padėtų stiprinti valstybių partnerių ir valstybių narių pasienio bendradarbiavimą, siekiant skatinti integruotą regioninę pasienio regionų plėtrą ir vengti naujų skiriamųjų linijų. Siekiant efektyviai ir veiksmingai remti pasienio bendradarbiavimą ir finansuoti bendrus projektus, pirmą kartą paramos reglamentų praktikoje 1 straipsnyje numatoma, kad parama gali būti naudojama bendrai valstybių narių ir valstybių partnerių naudai. Šitaip radikaliai yra supaprastinama dabartinė situacija, kai pasienio bendradarbiavimą prie ES išorės sienų stabdo nepakankama vidinių ir išorės finansavimo priemonių, kurioms taikomos skirtingos taisyklės, sąveika.Be to, 1 straipsnyje pateikiama nuoroda į pagrindines Sąjungos vertybes, kurių Sąjungos kaimynės įsipareigojo laikytis dvišaliuose susitarimuose su ES ir kai kuriose daugiašalėse konvencijose bei kitose priemonėse. Kadangi kaimyninės valstybės skirtingai laikosi šio įsipareigojimo, svarbu užtikrinti, kad per dialogą bei bendradarbiavimą Sąjungos išorės priemonės skatintų geresnį įsipareigojimų laikymąsi. Išskirtiniais atvejais 28 straipsnyje nustatyta tvarka Sąjunga gali nuspręsti visiškai arba iš dalies sustabdyti paramą.2 straipsnis – Paramos aprėptis2 straipsnyje išvardijami pagrindiniai paramos tikslai ir susiejami šie tikslai ir esami susitarimai su kaimyninėmis valstybėmis. Tai atspindi politinį priemonės pobūdį ir suvokimą, kad būtina remti šių susitarimų įgyvendinimą. Tačiau šia sąsaja nesiekiama panaikinti galimybės teikti paramą tokioms valstybėms kaip Baltarusija arba Libija, kadangi paramos teikimas siekiant ES politikos tikslų gali būti naudingas, net jeigu ir nėra sutartinio pagrindo.2 straipsnyje aiškinamaisiais tikslais taip pat pateikiamas tikslų, kuriuos galima įgyvendinti pagal šį reglamentą, sąrašas. Šis neišsamus sąrašas apima Europos kaimynystės politikai būdingus tikslus ir kitus tradiciškesnius plėtros tikslus. Šitaip yra atspindima, kad dauguma kaimyninių valstybių yra besivystančios šalys. Kiekvienos valstybės atžvilgiu siektini tikslai bus pasirinkti nustatant šalies strategijas ir daugiametes programas.3 straipsnis – Politikos struktūra3 straipsnyje pabrėžiama, kad EKPP yra politiniais principais pagrįsta priemonė. Paramos planavimui būtina nustatyti bendrą politikos struktūrą, atsižvelgiant į esamus susitarimus, Komisijos komunikatus ir Tarybos išvadas, nustatančias bendrą Sąjungos strategiją kaimyninių valstybių atžvilgiu. Naujausias pavyzdys – 2004 m. gegužės mėn. Komisijos komunikatas[2], paskui buvo patvirtintos 2004 m. birželio mėn. Tarybos išvados[3], po kurių taip pat gali būti priimta Europos Parlamento rezoliucija. Dabartiniai Europos kaimynystės politikos (EKP) veiksmų planai, parengti dalyvaujant Tarybai ir patvirtinti asociacijos (partnerystės) ir bendradarbiavimo tarybų, įsteigtų pagal dvišalius ES ir valstybių partnerių susitarimus, bus pagrindiniai dokumentai nustatant paramos prioritetus. Šie veiksmų planai apima visumą prioritetų, kuriuos įgyvendinus valstybės partnerės priartės prie Europos Sąjungos. Prioritetai Rusijai bus apibrėžti atsižvelgiant į Partnerystės ir bendradarbiavimo tarybos patvirtintas keturių bendrųjų erdvių[4] gaires.Net jeigu nėra susitarimų ir (arba) EKP veiksmų planų, parama vis tiek gali būti teikiama, ypač plėtojant pasienio bendradarbiavimą ir atitinkamais atvejais – įgyvendinant ES politikos tikslus, išdėstytus atitinkamuose Komisijos komunikatuose.4 straipsnis – Papildomumas, partnerystė ir bendras finansavimas4 straipsnyje išdėstomi tokie bendrieji šio reglamento įgyvendinimo principai:-  siekiant skatinti sąveiką ir didinti priemonių poveikį, paramą turi papildyti nacionalinės priemonės;-  parama nustatoma bendradarbiaujant Komisijai ir paramos gavėjams, o prie paramos planavimo atitinkamais atvejais prisideda centrinės, regioninės ir vietos valdžios įstaigos, pilietinė visuomenė ir ekonominiai bei socialiniai partneriai;-  parama bendrai finansuojama siekiant skatinti atsakomybę ir maksimaliai panaudoti jos balansuojamąjį poveikį.Šie principai taip pat taikomi ES sanglaudos politikos kontekste ir atspindi dvejopą priemonės pobūdį (išorės politika bei ekonominė ir socialinė sanglauda) finansuojant valstybių partnerių bei valstybių narių pasienio ir tarpregioninio bendradarbiavimą.5 straipsnis – Darna, suderinamumas ir koordinavimas5 straipsnyje kalbama apie paramos atitiktį Bendrijos politikai ir sutartims, kurias yra pasirašiusi Sąjunga ir valstybės partnerės. Čia taip pat pabrėžiamas poreikis užtikrinti Bendrijos, valstybių narių ir kitų paramos teikėjų koordinavimą pagal EB sutarties 180 straipsnį, kaip pakartotinai nurodoma Komisijos komunikatuose ir Tarybos išvadose.II antraštinė dalis – Planavimas ir lėšų asignavimas6 straipsnis – Programų rūšys6 straipsnyje aprašomos programų, per kurias bus teikiama parama pagal šį reglamentą, rūšys, t. y. daugiašalės programos, teminės programos ir pasienio bendradarbiavimo programos.Atskirų šalių ir daugiašalės programos apima paramą, pagal šią priemonę teikiamą vienai šaliai (nacionalinė programa) arba šalių grupei (regioninės arba paregionių programos). Paprastai jos apima daugialypius prioritetus.Teminės programos paprastai naudojamos siekiant aiškiai ir suprantamai spręsti konkrečias svarbias visuotines problemas, arba, atitinkamais atvejais – vidaus politiką projektuoti į išorę. Tai ypač svarbu, kadangi supaprastinus finansines priemones išorinių santykių srityje tokios teminės priemonės kaip LIFE – Trečiosios šalys arba TEMPUS neteks atskiro teisinio pagrindo. Daugeliu atveju teminės programos bus skirtos visoms valstybėms partnerėms.Tinkami ES valstybių narių pasienio regionai galės dalyvauti pagal šį reglamentą rengiamose pasienio bendradarbiavimo programose. Per tarpregioninį bendradarbiavimą valstybes nares bus galima įtraukti ir į temines, ir (arba) daugiašales programas. Tokiu pagrindu viena finansine priemone – EKPP – bus galima finansuoti bendrus projektus, skirtus gavėjams iš valstybių partnerių ir valstybių narių.7 straipsnis – Planavimas ir lėšų asignavimasRemiantis 3 straipsnyje nurodyta politikos struktūra daugiametes programas apimančiuose strateginiuose dokumentuose bus nustatyti paramos prioritetai ir daugiamečiai lėšų asignavimai programoms. Taikydama valdymo procedūrą, juos priims Komisija, gavusi komiteto nuomonę. Lėšų asignavimai atskirų šalių ir daugiašalėms programoms atspindės ne tik atitinkamų šalių ypatybes bei valdymo gebėjimus, bet ir konkrečios šalies partnerystės su Europos Sąjunga lygį.Pasienio bendradarbiavimo strateginis (-iai) dokumentas (-ai) iš esmės yra skirtas (-i) bendrų pasienio programų sąrašui, jų geografinei aprėpčiai ir jų asignavimams nustatyti. Jis bus parengtas atsižvelgiant į būtinybę laikytis vidutinio laikotarpio programinio metodo „nuo to, kas atskira, prie to, kas bendra“, kuriuo remiantis rengiamos III antraštinėje dalyje nurodytos bendros programos. Europos regioninės plėtros fondas prisidės prie pasienio bendradarbiavimo programų pagal šio reglamento nuostatas.III antraštinė dalis – Pasienio bendradarbiavimas8 straipsnis – Geografinis tinkamumas8 straipsnyje nustatomi kriterijai, pagal kuriuos apibrėžiami valstybių narių ir valstybių partnerių teritoriniai vienetai, kuriems bus taikomos pasienio bendradarbiavimo programos. Tai apima visus NUTS-III lygio regionus išilgai sausumos sienų bei svarbių jūrų kelių ir visus NUTS-II jūrinius regionus, besiribojančius su bendru jūros baseinu. Gretimi regionai taip pat gali būti įtraukti į bendradarbiavimą.9 straipsnis – Planavimas9 straipsnyje pateikiamos konkrečios bendrų programų, kuriose kartu dalyvauja tinkami valstybių narių ir valstybių partnerių regionai, sudarymo nuostatos. Sausumos sienų bei svarbių jūrų kelių atveju šios programos turėtų būti dvišalės, o jūrinių regionų atveju – daugiašalės. Numatyta specifinė nuostata (3 pastraipa), kad šalys, kurioms netaikomas šis reglamentas, pirmiausia Turkija, galėtų dalyvauti daugiašalėse jūrinėse programose.Bendras programas priima Komisija. Priėmus programas, atitinkamos valstybės narės ir valstybės partnerės pasirinks projektus, kuriems bus skirtas Bendrijos finansavimas.7 pastraipoje numatoma apsaugos sąlyga, kuri išskirtiniais atvejais leidžia valstybių narių pasienio regionams gauti paramą, net jeigu negalima parengti bendros programos. Ši nuostata suteikia saugumą, jeigu dėl rimtos Europos Sąjungos ir valstybės partnerės santykių krizės neįmanoma parengti bendros programos.10 straipsnis – Programų valdymas10 straipsnyje numatoma, kad atitinkamos valstybės narės ir valstybės partnerės pasienio programas kartu valdo per bendrą valdymo instituciją, veikiančią bendro valdymo pagrindu ir paprastai įsikūrusią valstybėje narėje. Kadangi įgyvendinimo užduotis leidžiama perduoti valstybėms narėms – paramos gavėjoms, šis valdymo metodas yra suderinamas su vidutinio laikotarpio programiniu metodu „nuo to, kas atskira, prie to, kas bendra“, kuris būdingas pasienio bendradarbiavimo programoms.Kaip ir naudojant struktūrinius fondus, valstybė narė, kurioje įsikurs bendra valdymo institucija, bus atsakinga Komisijai už tai, kad pagal programą finansuojama veikla būtų tinkamai vykdoma. Šia nuostata atsižvelgiama į tai, kad valstybės narės turi daugiau patirties valdyti ES lėšas nei valstybės partnerės ir kad jų tiekimo bei finansų kontrolės procedūros yra suderintos su ES teisės aktais.Tačiau bendra valdymo institucija gali būti įkurta ir valstybėje partnerėje po atitinkamo proceso, po kurio Komisija priima sprendimą, patvirtinantį, kad valstybėje partnerėje įsikūrusi bendra valdymo institucija gali visiškai decentralizuotai valdyti Bendrijos lėšas.11 straipsnis – Įgyvendinimo taisyklės11 straipsnyje Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti šio komponento įgyvendinimo taisykles. Pagal valdymo procedūrą šias taisykles priims Komisija, gavusi komiteto nuomonę.IV antraštinė dalis – Įgyvendinimas12 straipsnis – Veiksmų programų patvirtinimas12 straipsniu nustatoma, kad Komisijos sprendimai dėl finansavimo priimami metinių šalių ir regionų veiksmų programų forma. Tai atspindi naujus principus, įdiegtus naujausiais Komisijos reglamentais[5]. Kaip Komisijos sprendimams, priimtiems pagal valstybių narių patvirtintus daugiamečius planavimo dokumentus, šioms veiksmų programoms netaikoma komiteto procedūra. Per mėnesį nuo sprendimo priėmimo Komisija nusiunčia veiksmų programas valstybėms narėms susipažinti. Priėmus veiksmų programas bus pasirašomi finansavimo susitarimai su valstybėmis partnerėmis ir prireikus – su regionais partneriais, ypač geografinių programų struktūroje. Komisija yra įgaliota esant reikalui atitinkamai pritaikyti veiksmų programas. Išskirtiniais atvejais 12 straipsnyje nustatyta galimybė priemones, nenumatytas veiksmų programoje, patvirtinti pagal veiksmų programoms taikomas taisykles ir procedūras. Ši nuostata gali būti naudinga, kai Komisijai būtina greitai suteikti finansavimą, nepaisant to, kad veiksmų programa nevisiškai baigta.13 straipsnis – Specialiųjų priemonių, nenumatytų strateginiuose dokumentuose ar daugiametėse programose, patvirtinimas13 straipsnyje numatoma galimybė iškilus neplanuotiems poreikiams ar aplinkybėms patvirtinti specialiąsias priemones, nenumatytas strateginiuose dokumentuose ar daugiametėse programose. Ši nuostata padidina Bendrijos gebėjimus reaguoti ir suteikia lankstumo, kuris būtinas norint veiksmingai įgyvendinti Bendrijos išorės paramą, ypač ypatingose situacijose. Kadangi tokius sprendimus Komisija priima ne pagal valstybių narių patvirtintas daugiametes programas, tai sprendimams, susijusiems su didesne nei 15 mln. eurų suma, yra taikoma komiteto procedūra. Atitinkamai strateginiuose dokumentuose ar daugiametėse programose nenumatytas priemones Komisija patvirtina Sprendimo 1999/468/EB 3 straipsnyje nustatyta tvarka, t. y. po konsultacijų su patariamuoju komitetu, kurį sudaro valstybių narių atstovai ir kuriam pirmininkauja Komisijos atstovas (komitetas sudaromas pagal reglamento 26 straipsnį). Komitetas pateikia nuomonę dėl specialiųjų priemonių, o Komisija kiek įmanoma atsižvelgia į komiteto pateiktą nuomonę ir informuoja jį apie tai, kaip buvo atsižvelgta į tokią nuomonę. Pagal tą pačią procedūrą Komisija gali pritaikyti specialiąsias priemones; tačiau nedideliems pataisymams, išvardytiems 13 straipsnio 4 dalyje, komiteto nuomonė nėra būtina.14 straipsnis – Tinkamumas14 straipsnyje pateikiamas pagal reglamentą tinkamų subjektų, įstaigų ir institucijų sąrašas. Pagal galiojančią praktiką yra nustatomas labai platus tinkamų subjektų spektras. Dėl tinkamumo gauti Bendrijos išmokas 14 straipsnis turi būti aiškinamas atsižvelgiant į 21 straipsnį, kuriame nustatomos taisyklės, taikomos dalyvavimui viešųjų pirkimų ir dotacijų suteikimo procese.15 straipsnis – Priemonių rūšys, 16 straipsnis – Paramos priemonėsPagal galiojančią praktiką 15 straipsnyje numatomas neišsamus priemonių, kurios gali būti finansuojamos pagal reglamentą, sąrašas.16 straipsnyje Bendrijai leidžiama finansuoti visas paramos priemones, būtinas šio reglamento įgyvendinimui. Kai paramos priemonės nėra tiesiogiai finansuojamos pagal daugiametes programas ir veiksmų programas, 16 straipsnio 2 dalyje yra numatyta galimybė jas patvirtinti taip pat, kaip ir specialiąsias priemones, nenumatytas strateginiuose dokumentuose ir daugiametėse programose (žr. 13 straipsnį).17 straipsnis – Bendras finansavimas, 18 straipsnis – Valdymo tvarkaAtsižvelgiant į galiojančią praktiką ir į paramos teikėjų norą skatinti geriau koordinuoti bendradarbiavimo priemones, 17 straipsnyje patvirtinama, kad finansuojamos priemonės gali būti bendrai finansuojamos (lygiagrečiai arba kartu). 3 dalyje numatyta, kad tokiu atveju Komisija gali gauti ir valdyti lėšas iš valstybių narių (ypač iš jų viešųjų ir pusiau valstybinių įstaigų), bet kurių kitų valstybių – paramos teikėjų ir tarptautinių bei regioninių organizacijų. Šia nuostata Komisijai sudaromos lygios sąlygos su kitais paramos teikėjais.18 straipsnyje Komisijai suteikiama teisė valdyti priemones pagal šį reglamentą, taikant finansiniame reglamente numatytus valdymo metodus. Pagal finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalį šiame straipsnyje nustatomi biudžeto įgyvendinimo užduočių perdavimo valstybių narių nacionalinėms įstaigoms kriterijai. Jame taip pat nustatomos sąlygos, kuriomis valstybės – paramos gavėjos, veikdamos pagal decentralizuoto valdymo principus, gali taikyti savo tiekimo procedūras.19 straipsnis – Biudžetiniai įsipareigojimai19 straipsnyje nurodoma, kad biudžetiniai įsipareigojimai yra sudaromi remiantis Komisijos sprendimais, priimtais pagal bendras pasienio bendradarbiavimo programas (9 straipsnis), veiksmų programas (12 straipsnis), specialiąsias priemones, nenumatytas strateginiuose dokumentuose ir daugiametėse programose (13 straipsnis), ir paramos priemones (16 straipsnis). Jame leidžiama (2 pastraipa) biudžetinius įsipareigojimus paskirstyti į metines įmokas, išdėstytas keleriems metams, vadovaujantis finansinio reglamento 76 straipsniu, kuriame tokia praktika leidžiama, jeigu ji numatyta pamatiniame dokumente. Ši nuostata ypač naudinga daugiametėms pasienio bendradarbiavimo programoms.Galimybė paskirstyti įsipareigojimus (2 pastraipa) yra skirta pasienio bendradarbiavimo programoms. Tai itin svarbu siekiant nustatyti aiškią ir iš anksto parengtą finansų struktūrą, skirtą visam 2007–2013 m. laikotarpiui, ir sukurti sąlygas veiksmingai įgyvendinti daugiametį programinį metodą. Šiame etape neplanuojama įsipareigojimų paskirstymo taikyti atskirų šalių, daugiašalėms ar teminėms programoms.20 straipsnis – Bendrijos finansinių interesų apsauga20 straipsnyje išvardijamos priemones, skirtos Bendrijos finansiniams interesams apsaugoti, svarbiausia, suteikiančios jai galimybę atlikti reikiamus įgyvendinamos veiklos tikrinimus.21 straipsnis – Dalyvavimas konkursuose ir sutarčių sudarymas21 straipsnyje dėstomos taisyklės, taikomos dalyvavimui viešųjų pirkimų ir dotacijų suteikimo procedūrose pagal šį reglamentą. Šiame etape planuojamos nuostatos atitinka pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl galimybės naudotis Bendrijos išorės parama[6], kuriuo siekiama iš dalies pakeisti bazinius Bendrijos pagalbos priemonių reglamentus, toliau lengvinant dalyvavimą pagalbos teikimo procese. Atkreiptinas dėmesys į tai, kad 21 straipsnyje dalyvauti viešųjų pirkimų ir dotacijų suteikimo procedūrose leidžiama fiziniams bei juridiniams asmenims iš trečiųjų šalių, kurios ES valstybėms narėms atveria savo viešųjų pirkimų ir dotacijų suteikimo procedūras. 21 straipsnis gali būti iš dalies pakeistas atsižvelgiant į Tarybos ir Europos Parlamento išvadas, pateiktas išnagrinėjus minėtą reglamentą.22 straipsnis – Išankstinis finansavimas, 23 straipsnis – Lėšos, skiriamos Europos investicijų bankui ir kitiems finansų tarpininkams22 straipsnyje nurodoma, kad palūkanos, susidariusios dėl išankstinių mokėjimų, yra išskaičiuojamos iš galutinio mokėjimo.23 straipsnyje pateikiamos nuostatos, kurias kiekvienu atveju atskirai patvirtina Komisija, priimdama sprendimą suteikti lėšų Europos investicijų bankui ar kitiems finansų tarpininkams.24 straipsnis – Vertinimas24 straipsnyje Komisija įpareigojama reguliariai įvertinti geografinės ir teminės politikos bei programų ir sektorių politikos rezultatus, taip pat planavimo veiksmingumą.V antraštinė dalis – Baigiamosios nuostatos25 straipsnis – Metinė ataskaitaPagal sprendimus, kurie nuo 2001 m. įgyvendinami siekiant supaprastinti ir racionalizuoti Tarybai ir Europos Parlamentui siunčiamų ataskaitų skaičių, 26 straipsnyje išlaikomas status quo ir numatoma, kad Komisija privalo Tarybai ir Europos Parlamentui teikti metines ataskaitas. Ataskaita atspindės visą paramą, suteiktą pagal įvairias išorės santykių priemones. Ji bus parengta atsižvelgiant į patirtį, sukauptą nuo 2001 m., ypač į kasmet pateikiamus Tarybos ir Europos Parlamento komentarus dėl ataskaitos formos ir turinio.26 straipsnis – Komitetas26 straipsniu įsteigiamas valstybių narių atstovų komitetas. Žr. 7, 12 ir 13 straipsnių paaiškinimus apie komiteto išimtines teises.27 straipsnis – Trečiosios šalies, neatitinkančios šio reglamento reikalavimų, dalyvavimasSiekiant padidinti Bendrijos paramos veiksmingumą ir neišskaidyti tam tikrų programų į keletą priemonių, 27 straipsnyje išplečiamas tinkamumas pagal šį reglamentą, siekiant įtraukti užjūrio šalis ir teritorijas, šalis, tinkamas pagal pasirengimo narystei priemonę, ir šalis, tinkamas pagal plėtros ir ekonominio bendradarbiavimo finansavimo priemonę. Ši nuostata bus taikoma tvirtinant tarptautinį, regioninį ar pasienio bendradarbiavimo projektą arba programą.28 straipsnis – Paramos teikimo sustabdymas28 straipsnyje nustatoma tvarka, taikoma pažeidus I antraštinėje dalyje išdėstytus principus. Jis taikomas, kai nėra sudaryta partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo su valstybe partnere arba kai susitarimas nenumato galimybės sustabdyti pagalbos teikimą.29 straipsnis – Finansinė orientacinė suma29 straipsnyje nustatoma šio reglamento įgyvendinimo finansinė orientacinė suma.30 straipsnis – Persvarstymas30 straipsnyje suteikiama galimybė pataisyti reglamentą pagal Komisijos pasiūlymą.31 straipsnis – Ankstesnių reglamentų panaikinimas31 straipsniu panaikinami Tacis, MEDA ir kiti reglamentai, kai tai būtina.32 straipsnis – ĮsigaliojimasNumatoma, kad šis reglamentas įsigalios praėjus dvidešimčiai dienų nuo jo paskelbimo Oficialiajame leidinyje, tačiau jis bus taikomas tik nuo 2007 m. sausio 1 d. Taip yra dėl to, kad panaikinami reglamentai yra reikalingi iki dabartinės finansinės perspektyvos pabaigos, tačiau naujasis reglamentas jau galės būti teisiniu pagrindu rengiant ir tvirtinant įgyvendinimo taisykles; tai būtina atlikti kaip galima greičiau.2004/0219 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASnustatantis bendrąsias nuostatas, kurios nustato Europos kaimynystės ir partnerystės priemonęEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 179 ir 181a straipsnius,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[7],laikydamasi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos,kadangi:Siekiant užtikrinti, kad Bendrijos išorės parama taptų veiksmingesnė, yra siūloma nauja paramos planavimo ir teikimo sistema. Tarybos reglamentu (EB) Nr. [...] nustatoma pasirengimo narystei priemonė (IPA) Bendrijos paramai valstybėms kandidatėms ir galimoms kandidatėms teikti[8]. Tarybos ir Europos Parlamento reglamentu (EB) Nr. [...] nustatoma finansinė vystomojo bendradarbiavimo priemonė[9]. Šis reglamentas yra trečioji bendroji priemonė, kuria tiesiogiai remiamos Europos Sąjungos išorės politikos sritys.2002 m. gruodžio 12–13 d. Kopenhagos Europos Vadovų Taryba patvirtino, kad Europos Sąjungos plėtra suteikia svarią galimybę plėtoti santykius su kaimyninėmis šalimis remiantis bendromis politinėmis ir ekonominėmis vertybėmis ir kad Sąjunga ir toliau yra pasiryžusi vengti naujų skiriamųjų linijų Europoje ir kurti stabilumą bei gerovę naujoje Sąjungoje ir už jos naujųjų sienų.2004 m. birželio 17–18 d. Briuselio Europos Vadovų Taryba pakartojo, kad, jos nuomone, svarbu stiprinti bendradarbiavimą su šiomis kaimynėmis, vadovaujantis partnerystės bei bendros atsakomybės principais ir bendromis demokratijos vertybėmis bei pagarba žmogaus teisėms.Išskirtiniai Europos Sąjungos ir jos kaimynių santykiai bus grindžiami įsipareigojimais bendroms vertybėms, įskaitant demokratiją, teisės viršenybę, gerą valdymą ir pagarbą žmogaus teisėms, taip pat rinkos ekonomikos, laisvosios prekybos, tvaraus vystymosi ir skurdo mažinimo principais.Rytų Europoje ir Pietų Kaukaze partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimai yra sutartinių santykių pagrindas. Viduržemio jūros regione Europos–Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystė („Barselonos procesas“) yra regioninė bendradarbiavimo struktūra, kurią papildo asociacijos susitarimų sistema.Pagal Europos kaimynystės politiką Europos Sąjunga ir valstybės partnerės drauge apibrėžė prioritetus, įtrauktinus į suderintus veiksmų planus, kurie apima pagrindines konkrečių veiksmų sritis, įskaitant politinį dialogą ir reformas, prekybą ir ekonomines reformas, visiems teisingą socialinį ir ekonominį vystymąsi, teisingumą ir vidaus reikalus, energetiką, transportą, informacinę visuomenę, aplinką, mokslinių tyrimų bei naujovių diegimo veiklą ir tiesioginius žmonių ryšius. Pažanga įgyvendinant šiuos prioritetus padės realizuoti visą partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimų ir asociacijos susitarimų potencialą.Siekdama paremti valstybių partnerių įsipareigojimą laikytis bendrų vertybių bei principų ir jų pastangas įgyvendinant veiksmų planus, Bendrija turi būti pasirengusi suteikti paramą šioms valstybėms ir remti įvairių formų valstybių partnerių ir valstybių partnerių bei valstybių narių bendradarbiavimą kuriant bendrą stabilumo, saugumo ir gerovės erdvę, kuriai būdingas gana platus ekonominis bendradarbiavimas ir politinė integracija.Svarbu tai, kad parama, kuri besivystančioms kaimyninėms valstybėms bus teikiama pagal Europos kaimynystės politikos nustatytą struktūrą, atitiktų Bendrijos plėtros politikos tikslus ir principus, išdėstytus Europos bendrijos plėtros politikos bendrame pareiškime, kurį 2000 m. lapkričio 10 d. priėmė Taryba ir Komisija.Europos Sąjunga ir Rusija nusprendė plėtoti atskirą strateginę partnerystę, sukurdamos keturias bendras erdves, o Bendrijos parama bus naudojama šiai partnerystei remti ir Rusijos bei jos kaimynių – Europos Sąjungos narių pasienio bendradarbiavimui skatinti.Parama Viduržemio jūros regiono partneriams ir bendradarbiavimas su jais turėtų vykti per Europos–Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystę, įsteigtą 1995 m. lapkričio 28 d. Barselonos deklaracija, ir atsižvelgiant į šiame kontekste pasiektą susitarimą, nustatantį laisvosios prekių prekybos zoną ir pradedantį asimetriško liberalizavimo procesą.Svarbu skatinti bendradarbiavimą ir per Europos Sąjungos išorines sienas, ir tarp valstybių partnerių, ypač tarp geografiškai artimų valstybių partnerių.Vengiant naujų skiriamųjų linijų, ypač svarbu pašalinti veiksmingo pasienio bendradarbiavimo kliūtis prie Europos Sąjungos išorės sienų. Pasienio bendradarbiavimas turėtų prisidėti prie integruoto ir tvaraus regioninio kaimyninių pasienio regionų vystymosi ir darnios teritorinės integracijos Bendrijoje bei su kaimyninėmis valstybėmis. Šį tikslą galima geriausiai pasiekti derinant išorės politikos tikslus su aplinkos požiūriu tvaria ekonomine ir socialine sanglauda.Siekiant padėti kaimyninėms valstybėms partnerėms įgyvendinti savo tikslus ir skatinti jų bei valstybių narių bendradarbiavimą, pageidautina parengti bendrą politikos priemonę, kuri pakeistų keletą dabartinių priemonių ir šitaip užtikrintų darną ir supaprastintų paramos planavimą bei valdymą.Šia priemone taip pat bus remiamas valstybių partnerių ir valstybių narių pasienio bendradarbiavimas, užtikrinantis gerokai didesnį veiksmingumą, kadangi bus taikomas bendras valdymo mechanizmas ir vienoda tvarka. Ji bus pagrįsta patirtimi, įgyta 2004-2006 m. įgyvendinant kaimynystės priemones, ir remsis tokiais principais, tarp kurių daugiametis planavimas, partnerystė ir bendras finansavimas.Šiuo reglamentu 2007–2013 m. laikotarpiui nustatomas finansinis pagrindas, kuris biudžeto valdymo institucijai yra pirminė orientacinė suma pagal 1999 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir biudžeto sudarymo procedūros tobulinimo.Šio reglamento įgyvendinimui būtinos priemonės yra patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[10].Valdymo procedūra yra naudojama apibrėžiant įgyvendinimo taisykles, kurios bus taikomos pasienio bendradarbiavimui, ir priimant dokumentus, nustatančius strategines aplinkybes ir bendrus tikslus, kuriais remiantis teikiama Bendrijos parama atskirai valstybei, regionui ar konkrečiai teminei sričiai. Tam tikrais pateisinamais atvejais Komisija, taikydama konsultacijų procedūrą, gali imtis ad hoc priemonių, kurios nėra pagrįstos strateginiais dokumentais ir kurių vertė viršija nustatytą ribą.Siūlomų veiksmų tikslai – skatinti aktyvesnį bendradarbiavimą ir laipsnišką ekonominę Europos Sąjungos ir kaimyninių valstybių integraciją. Kadangi valstybės narės negali tinkamai pasiekti šių tikslų, kurie dėl veiksmų apimties geriau pasiekiami Bendrijos lygiu, tai Bendrija gali imtis priemonių pagal subsidiarumo principą, nustatytą EB sutarties 5 straipsnio 2 dalyje. Pagal proporcingumo principą, nurodytą minėtame straipsnyje, šis reglamentas nenumato nieko, kas nėra būtina siekiant šių tikslų.Priimant šį reglamentą būtina panaikinti 1992 m. birželio 29 d. Reglamentą (EEB) Nr. 1762/92 (MEDA) dėl finansinio ir techninio bendradarbiavimo protokolų, Bendrijos sudarytų su Viduržemio jūros regiono ne valstybėmis narėmis, įgyvendinimo[11], 1996 m. liepos 23 d. Reglamentą (EB) Nr. 1488/96 dėl finansinių ir techninių priemonių, remiančių (MEDA) ekonominių ir socialinių struktūrų reformą pagal Europos–Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystę[12], 1999 m. gruodžio 29 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) 99/2000 (TACIS) dėl paramos teikimo valstybėms partnerėms Rytų Europoje ir Vidurinėje Azijoje[13] ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1734/94 dėl finansinio ir techninio bendradarbiavimo su Vakarų krantu ir Gazos ruožu[14],PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:I ANTRAŠTINĖ DALISTIKSLAI IR PRINCIPAI1 straipsnisTikslas ir taikymo sritis(1) Šiuo reglamentu nustatoma kaimynystės ir partnerystės priemonė paramai teikti (toliau – Bendrijos parama), siekiant plėtoti gerovės ir geros kaimynystės erdvę, apimančią Europos Sąjungą ir 1 priede išvardytas šalis (toliau – valstybės partnerės).(2) Bendrijos parama bus naudojama valstybių partnerių naudai. Bendrijos parama gali būti naudojama bendrai valstybių narių ir valstybių partnerių naudai, siekiant skatinti 6 straipsnyje apibrėžtą pasienio ir tarpregioninį bendradarbiavimą.(3) Sąjunga remiasi pagarbos žmogaus orumui, laisvės, demokratijos, lygybės, teisės viršenybės ir pagarbos žmogaus teisėms principais ir, naudodama dialogą bei bendradarbiavimą, siekia skatinti valstybių partnerių įsipareigojimą šiems principams.2 straipsnisParamos aprėptis(1) Bendrijos parama pagal kaimynystės ir partnerystės priemonę skatina aktyvesnį Europos Sąjungos ir valstybių partnerių bendradarbiavimą ir laipsnišką jų ekonominę integraciją, ypač partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimų, asociacijos susitarimų ar kitų esamų bei būsimų susitarimų įgyvendinimą.(2) Bendrijos parama naudojama remti priemonėms, kuriomis įgyvendinamas vienas ar daugiau iš toliau išvardytų tikslų:(a) skatinti politinį dialogą ir reformas;(b) skatinti teisės aktų leidybos ir priežiūros suderinimą visose svarbiose srityse, ypač skatinti valstybes partneres vis aktyviau dalyvauti vidaus rinkoje ir aktyvinti prekybą;(c) stiprinti nacionalines įstaigas ir institucijas, atsakingas už politikos parengimą ir veiksmingą įgyvendinimą asociacijos susitarimų, partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimų bei kitų panašių būsimųjų susitarimų numatytose srityse;(d) skatinti tvarų vystymąsi;(e) skatinti aplinkos apsaugą ir gerą gamtos išteklių valdymą;(f) remti skurdo mažinimo politiką;(g) remti politiką, skatinančią socialinę raidą ir lyčių lygybę, užimtumą ir socialinę apsaugą, įskaitant socialinį dialogą, paramą profesinių sąjungų teisėms ir pagrindinius darbo standartus;(h) palaikyti sveikatos, švietimo ir mokymo rėmimo politiką;(i) puoselėti ir ginti žmogaus teises ir pagrindines laisves bei remti demokratizavimo procesą, įskaitant rinkimų stebėjimą ir paramą rinkimams;(j) skatinti pilietinės visuomenės kūrimą;(k) skatinti rinkos ekonomikos kūrimą, įskaitant priemones, remiančias privatų sektorių, skatinti investicijas ir tarptautinę prekybą;(l) skatinti bendradarbiavimą energetikos, telekomunikacijų ir transporto sektoriuose, įskaitant tokias sritis kaip tinklų sujungimas, tinklai ir jų eksploatavimas, tarptautinių transporto ir energetikos operacijų saugumas bei sauga, energijos vartojimo efektyvumas ir švarus transportas;(m) remti veiksmus, kuriais siekiama didinti maisto produktų saugumą, ypač sanitarijos ir fitosanitarijos srityse;(n) užtikrinti veiksmingą ir patikimą sienų valdymą;(o) skatinti bendradarbiavimą teisingumo ir vidaus reikalų srityje, įskaitant tokius klausimus kaip prieglobstis ir migracija, taip pat kova su terorizmu, organizuotu nusikalstamumu, įskaitant jo finansavimą, pinigų plovimu ir mokestiniu sukčiavimu, ir šios veiklos užkardymas;(p) remti administracinį bendradarbiavimą didinant skaidrumą ir gerinant informacijos mainus mokesčių srityje, siekiant kovoti su vengimu mokėti mokesčius;(q) skatinti dalyvavimą Bendrijos mokslinių tyrimų ir naujovių diegimo veikloje;(r) skatinti valstybių narių ir valstybių partnerių bendradarbiavimą aukštojo mokslo srityje ir skatinti mokytojų, mokslininkų ir studentų mobilumą;(s) skatinti kultūrų savitarpio supratimą, tiesioginius žmonių ryšius, pilietinių visuomenių bendradarbiavimą ir jaunimo mainus;(t) remti valstybių partnerių dalyvavimą Bendrijos programose ir agentūrose;(u) remti pasienio bendradarbiavimą siekiant skatinti tvarią pasienio regionų ekonominę, socialinę ir aplinkos raidą;(v) skatinti regioninį bendradarbiavimą ir integravimą;(w) teikti paramą pokrizinėse situacijose, įskaitant paramą pabėgėliams bei perkeltiesiems žmonėms, ir konfliktų prevencijos bei pasirengimo nelaimėms srityse;(x) skatinti partnerių bendravimą ir mainus, susijusius su priemonėmis ir veikla, finansuojama pagal minėtas programas;(y) spręsti bendras temines problemas, kylančias bendro intereso srityse, ir imtis bet kurių kitų tikslų, derančių su šio reglamento taikymo sritimi.3 straipsnisPolitikos struktūraParamos pagal šį reglamentą planavimui bendrą politikos struktūrą sudaro partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimai, asociacijos susitarimai ir kiti esami arba būsimi susitarimai, kuriais nustatomi ryšiai tarp valstybių partnerių, taip pat atitinkami Komisijos komunikatai ir Tarybos išvados, nustatančios Europos Sąjungos politikos šių šalių atžvilgiu gaires. Pagrindinės gairės nustatant paramos prioritetus yra suderinti veiksmų planai ar kiti lygiaverčiai dokumentai.4 straipsnisPapildomumas, partnerystė ir bendras finansavimas(1) Bendrijos parama pagal šį reglamentą papildo atitinkamas nacionalines, regionines ar vietines priemones arba prie jų prisideda.(2) Bendrijos parama pagal šį reglamentą paprastai nustatoma bendradarbiaujant Komisijai ir paramos gavėjams. Partnerystės veikloje prireikus dalyvauja nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios įstaigos, ekonominiai bei socialiniai partneriai, pilietinė visuomenė ir kitos susijusios įstaigos.(3) Valstybės – paramos gavėjos atitinkamus partnerius, ypač regionų ir vietos lygiu, įtraukia programų ir projektų rengimo, įgyvendinimo bei stebėsenos etapuose.(4) Valstybės – paramos gavėjos paprastai pagal šį reglamentą teikiamą Bendrijos paramą bendrai finansuoja iš valstybės lėšų, paramos gavėjų įnašų ar kitų šaltinių.5 straipsnisDarna, suderinamumas ir koordinavimas(1) Pagal šį reglamentą finansuojamos programos ir projektai turi atitikti Bendrijos politiką. Juos įgyvendinant būtina laikytis Bendrijos bei jos valstybių narių ir valstybių partnerių sudarytų sutarčių ir atsižvelgti į jų įsipareigojimus pagal daugiašalius susitarimus, kuriuos jos yra pasirašiusios.(2) Komisija ir valstybės narės suderina Bendrijos paramą, teikiamą pagal šį reglamentą, ir finansinę paramą, kurią Bendrija ir valstybės narės teikia per kitas vidaus bei išorės finansines priemones ir kurią teikia Europos investicijų bankas.(3) Derindamos politiką ir procedūras, Komisija ir valstybės narės koordinuoja savo atitinkamas paramos programas, siekdamos laipsniškai didinti teikiamos paramos veiksmingumą ir našumą. Koordinavimas, apimantis dažnus ir pastovius informacijos mainus, ypač praktiniu lygiu, yra svarbus žingsnis valstybių narių ir Bendrijos planavimo procesuose.(4) Komisija kartu su valstybėmis narėmis imasi reikiamų veiksmų, siekdama užtikrinti tinkamą koordinavimą ir bendradarbiavimą su daugiašalėmis ir regioninėmis organizacijomis bei subjektais, tarp kurių tarptautinės finansų institucijos, Jungtinių Tautų agentūros, fondai bei programos ir paramos teikėjai, nepriklausantys ES.II ANTRAŠTINĖ DALISPLANAVIMAS IR LĖŠŲ ASIGNAVIMAS6 straipsnisProgramų rūšys(1) Bendrijos parama pagal šį reglamentą teikiama įgyvendinant:(a) atskirai šaliai skirtas arba daugiašales programas, kurios apima paramą vienai valstybei partnerei arba kurios yra skirtos dviejų ar daugiau valstybių partnerių regioniniam ar paregionių bendradarbiavimui ir kuriose gali dalyvauti valstybės narės;(b) temines programas, skirtas vienai ar daugiau specifinių problemų, kurios yra būdingos keletui valstybių partnerių ir kurios gali būti aktualios vienai ar daugiau valstybių narių;(c) pasienio bendradarbiavimo programos, apimančios vienos ar daugiau valstybių narių ir vienos ar daugiau valstybių partnerių bendradarbiavimą ir vykdomos regionuose, besiribojančiuose su Europos bendrijos išorės siena.(2) Bendrijos parama pagal šį reglamentą gali būti teikiama tarpregioniniam bendradarbiavimui, kurį įgyvendinant dalyvauja valstybės partnerės ir valstybės narės ir kuris apima temines ir daugiašales regioninio bei paregionių bendradarbiavimo programas.7 straipsnisPlanavimas ir lėšų asignavimas(1) Atskirų šalių arba daugiašalėms bei teminėms programoms būtina 26 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka priimti strateginius dokumentus. Strateginiai dokumentai atspindi politikos struktūrą ir veiksmų planus, minimus 3 straipsnyje. Strateginiai dokumentai priimami laikotarpiui, atitinkančiam politikos struktūroje nustatytus prioritetus, ir apima daugiametes programas, įskaitant daugiamečius finansinius asignavimus. Kai būtina, jos yra persvarstomos ir gali būti pataisytos 26 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.(2) Rengdama atskiros šalies ar daugiašalę programą, Komisija asignavimus kiekvienai programai nustato atsižvelgdama į specifines atitinkamos valstybės ar regiono ypatybes ir poreikius, Sąjungos partnerystės su tokia valstybe lygį, administracinius gebėjimus ir galimybes panaudoti lėšas.(3) Tik pasienio bendradarbiavimo tikslais būtina priimti vieną ar, jei būtina, daugiau konkrečių strateginių dokumentų 26 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka, kad būtų parengtas 9 straipsnio 1 dalyje minimų bendrų programų sąrašas, daugiamečiai asignavimai ir teritoriniai vienetai, tinkami dalyvauti kiekvienoje programoje. Toks (-ie) konkretus (-ūs) strateginis (-iai) dokumentas (-ai) iš esmės apima septynerių metų laikotarpį nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.(4) Europos regioninės plėtros fondas remia pagal šio reglamento nuostatas parengtas ir įgyvendinamas pasienio bendradarbiavimo programas. Bendras pasienio bendradarbiavimo programoms skirtas biudžetas, įskaitant Europos regioninės plėtros fondo indėlį sienoms su valstybėmis partnerėmis, yra bent jau dvigubai didesnis už sumą sienoms su valstybėmis partnerėmis, numatytą Reglamente (EB) Nr. (…(, nustatančiame bendrąsias Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo nuostatas.(5) Ištikus krizei ar iškilus grėsmei demokratijai, teisės viršenybei, žmogaus teisėms ar pagrindinėms laisvėms, gali būti pritaikyta nepaprastųjų situacijų procedūra, siekiant ad hoc pervarstyti strateginius dokumentus. Šiuo persvarstymu suderinama Bendrijos parama, teikiama pagal šį reglamentą, ir parama, teikiama pagal kitas Bendrijos finansines priemones, įskaitant Reglamentą (EB) Nr. (…(, nustatantį stabilumo priemonę.III ANTRAŠTINĖ DALISPASIENIO BENDRADARBIAVIMAS8 straipsnisGeografinis tinkamumas(1) 6 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytos pasienio bendradarbiavimo programos gali būti taikomos visoms sausumos sienoms ir visoms jūrų zonoms, besiribojančioms su bendru jūros baseinu. Pagal šią antraštinę dalį paramai tinkami tokie teritoriniai vienetai:(a) visi NUTS III ar atitinkamą lygį atitinkantys teritoriniai vienetai, esantys prie sausumos sienų tarp valstybių narių ir valstybių partnerių;(b) visi NUTS III ar atitinkamą lygį atitinkantys teritoriniai vienetai, esantys prie svarbių jūrų kelių;(c) visi NUTS II ar atitinkamą lygį atitinkantys pakrantės teritoriniai vienetai, besiribojantys su valstybėms narėms ir valstybėms partnerėms bendru jūros baseinu.(2) Ypatingais atvejais tinkamais gali būti pripažinti ir teritoriniai vienetai, besiribojantys su 1 dalyje nurodytais teritoriniais vienetais.(3) Svarbių jūrų kelių sąrašą Komisija nustato strateginiame dokumente, apie kurį kalbama šio reglamento 7 straipsnio 3 dalyje, atsižvelgdama į atstumą ir kitus taikytinus geografinius bei ekonominius kriterijus.9 straipsnisPlanavimas(1) Pasienio bendradarbiavimas pagal šį reglamentą vykdomas per daugiametes programas, taikomas vienai ar kelioms sienoms ir numatančias daugiametes priemones, kuriomis įgyvendinama nuosekli prioritetų visuma ir kurioms gali būti skirta Bendrijos parama (toliau – bendros programos). Bendros programos yra pagrįstos specialiu (-iais) strateginiu (-iais) dokumentu (-ais), minimu (-ais) 7 straipsnio 3 dalyje.(2) Bendros programos, skirtos sausumos sienoms ir jūrų keliams, yra nustatomos kiekvienai sienai atskirai ir apima tinkamus vienos ar daugiau valstybių narių ir vienos ar daugiau valstybių partnerių teritorinius vienetus. Pakrantės regionams skirtos bendros programos yra daugiašalės ir apima tinkamus teritorinius vienetus, besiribojančius su bendru jūros baseinu, priklausančiu kelioms dalyvaujančioms valstybėms, įskaitant bent vieną valstybę narę ir vieną valstybę partnerę.(3) Nedalyvaujančios valstybės, besiribojančios su bendru jūros baseinu, kurio atžvilgiu yra parengiama bendra programa, gali būti įtrauktos į tokią programą ir pasinaudoti Bendrijos parama 11 straipsnyje minimose įgyvendinimo taisyklėse nustatytomis sąlygomis.(4) Per vienerius metus nuo 7 straipsnio 3 dalyje minimo strateginio dokumento patvirtinimo dalyvaujančios valstybės Komisijai kartu pateikia pasiūlymus dėl bendrų programų. Komisija patvirtina kiekvieną bendrą programą, prieš tai įvertinusi, ar ji atitinka šį reglamentą ir įgyvendinimo taisykles.(5) Bendros programos gali būti pataisytos dalyvaujančios valstybės ar Komisijos iniciatyva, siekiant atsižvelgti į bendradarbiavimo prioritetų pokyčius, socialines ir ekonomines tendencijas, atitinkamų priemonių įgyvendinimo, stebėsenos bei vertinimo proceso rezultatus ir į poreikį pakoreguoti turimas pagalbos sumas bei perskirstyti išteklius.(6) Priėmus bendras programas Komisija su dalyvaujančiomis valstybėmis sudaro finansavimo susitarimą pagal atitinkamas nuostatas, išdėstytas 2002 m. birželio 25 d. Reglamente (EB) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento[15].(7) Atsižvelgdamos į partnerystės principą, dalyvaujančios valstybės kartu pasirenka veiksmus, atitinkančius bendrų programų, kurioms skiriama Bendrijos parama, prioritetus bei priemones.(8) Išskirtinėmis aplinkybėmis, kai bendra programa negali būti nustatoma dėl dalyvaujančių valstybių santykių problemų, Komisija gali patvirtinti programą, kuri nebūtų bendra programa, kaip apibrėžta šiame straipsnyje, tačiau leistų atitinkamam valstybės narės pasienio regionui ar regionams pasinaudoti šiame reglamente numatyta parama.10 straipsnisProgramų valdymas(1) Bendras programas įgyvendina bendra valdymo institucija, įsikūrusi vienoje iš valstybių narių.(2) Išskirtiniais atvejais dalyvaujančios valstybės gali Komisijai pasiūlyti, kad bendra valdymo institucija įsikurtų valstybėje partnerėje, jeigu paskirtasis subjektas gali visapusiškai taikyti kriterijus, išdėstytus atitinkamose Reglamento (EB) Nr. 1605/2002 nuostatose.(3) Bendra valdymo institucija – tai kokia nors nacionalinė, regioninė arba vietos valstybinė arba privati įstaiga ar subjektas (įskaitant pačią valstybę), kurį kartu paskiria pagal bendrą programą veikianti valstybė narė arba valstybės narės ir valstybė partnerė arba valstybės partnerės, kuris turi finansinius ir administracinius gebėjimus valdyti Bendrijos paramą ir kuris yra veiksnus sudaryti susitarimus pagal šį reglamentą.(4) Bendra valdymo institucija yra atsakinga už bendros programos valdymą ir įgyvendinimą pagal patikimo finansų valdymo principą ir privalo užtikrinti savo veiklos teisėtumą ir nuoseklumą. Šiuo tikslu ji privalo įdiegti atitinkamas valdymo, kontrolės ir apskaitos sistemas bei standartus.11 straipsnisĮgyvendinimo taisyklės(1) Įgyvendinimo taisyklės, nustatančios konkrečias šios antraštinės dalies įgyvendinimo nuostatas, yra patvirtinamos 26 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.(2) Įgyvendinimo taisyklės taikomos lėšų skyrimo, bendro finansavimo lygio, bendrų programų parengimo, bendrų projektų atrankos, techninio ir finansinio paramos valdymo, finansų kontrolės ir audito, stebėsenos ir vertinimo, matomumo ir visuomenės informavimo kriterijams bei tvarkai.IV ANTRAŠTINĖ DALISĮGYVENDINIMAS12 straipsnisVeiksmų programų patvirtinimas(1) Komisija paprastai kasmet patvirtina veiksmų programas, parengtas remiantis strateginiais dokumentais, minimais 7 straipsnio 1 dalyje.Išskirtiniais atvejais, pavyzdžiui, kai veiksmų programa dar nėra patvirtinta, Komisija, remdamasi 7 straipsnyje minimais strateginiais dokumentais ir daugiametėmis programomis, pagal veiksmų programoms taikomas taisykles ir tvarką gali patvirtinti veiksmų programoje nenumatytas priemones.(2) Veiksmų programose nurodomi įgyvendinami tikslai, intervencijų sritys, planuojami rezultatai, valdymo tvarka ir bendra planuojamo finansavimo suma. Jose aprašomos finansuotinos operacijos, nurodomos kiekvienai operacijai skirtos sumos ir orientacinis įgyvendinimo tvarkaraštis.(3) Bendras pasienio bendradarbiavimo programas Komisija patvirtinta 9 straipsnyje nurodyta tvarka.(4) Per mėnesį nuo sprendimo priėmimo Komisija siunčia veiksmų programas ir bendras pasienio bendradarbiavimo programas susipažinti valstybėms narėms.13 straipsnisSpecialiųjų priemonių, nenumatytų strateginiuose dokumentuose ar daugiametėse programose, patvirtinimas(1) Atsiradus nenumatytiems poreikiams arba aplinkybėms Komisija gali patvirtinti specialiąsias priemones, nenumatytas strateginiuose dokumentuose arba daugiametėse programose (toliau – specialiosios priemonės).Specialiosiomis priemonėmis taip pat gali būti finansuojami veiksmai, kuriais siekiama palengvinti perėjimą nuo skubios pagalbos prie ilgalaikės plėtros veiklos, įskaitant veiksmus, kuriais siekiama užtikrinti, kad visuomenė būtų geriau pasirengusi valdyti pasikartojančias krizines situacijas.(2) Kai tokių priemonių sąnaudos viršija 15 milijonų eurų, Komisija jas patvirtina pagal 26 straipsnio 3 dalyje minimą konsultacijų procedūrą.26 straipsnio 3 dalyje minimos procedūros nebūtina taikyti specialiųjų priemonių pakeitimams, pavyzdžiui, techninės pataisos, įgyvendinimo laikotarpio pratęsimas, prognozuojamo biudžeto asignavimų perskirstymas arba biudžeto padidinimas mažesne nei 20 % pradinio biudžeto suma, jeigu tokie pakeitimai nepaveikia pradinių Komisijos sprendime išdėstytų tikslų.(3) Specialiosiose priemonėse nurodomi įgyvendinami tikslai, veiklos sritys, numatomi rezultatai, taikoma valdymo tvarka ir bendra planuojamo finansavimo suma. Jose aprašomos finansuotinos operacijos, nurodomos kiekvienai operacijai skirtos sumos ir orientacinis įgyvendinimo tvarkaraštis.(4) Per mėnesį nuo sprendimo priėmimo Komisija siunčia specialiąsias priemones susipažinti valstybėms narėms.14 straipsnisTinkamumasToliau išvardyti subjektai yra tinkami gauti finansavimą pagal šį reglamentą veiksmų programoms, bendroms pasienio bendradarbiavimo programoms ir specialiosioms priemonėms įgyvendinti:(a) valstybės bei regionai partneriai ir jų institucijos;(b) decentralizuoti valstybių partnerių subjektai, pavyzdžiui, regionai, departamentai, provincijos ir savivaldybės;(c) bendri subjektai, kuriuos sudaro valstybės bei regionai partneriai ir Bendrija;(d) tarptautinės organizacijos, įskaitant regionines organizacijas, JT institucijas, departamentus ir misijas, tarptautines finansų institucijas bei plėtros bankus, tiek, kiek jie prisideda prie šio reglamento tikslų;(e) Bendrijos institucijos ir įstaigos, tačiau tik 16 straipsnyje minimų paramos priemonių įgyvendinimo tikslais;(f) Europos Sąjungos agentūros;(g) toliau išvardytos valstybių narių, valstybių bei regionų partnerių ir kitų trečiųjų valstybių, atitinkančių 21 straipsnyje minimas taisykles dėl galimybės naudotis Bendrijos išorine parama, subjektai ir įstaigos, tiek, kiek jie prisideda prie šio reglamento tikslų:i. Viešosios ar pusiau valstybinės įstaigos, vietos valdžios institucijos ar administracijos ir jų konsorciumai;ii. Bendrovės, firmos ir kitos privačios organizacijos bei verslo įmonės;iii. Finansų įstaigos, kurios suteikia, skatina ir finansuoja privačias investicijas valstybėse bei regionuose partneriuose;iv. h punkte nurodyti nevalstybiniai subjektai;v. fiziniai asmenys;(h) tokie nevalstybiniai subjektai:i. nevyriausybinės organizacijos;ii. vietos gyventojams atstovaujančios organizacijos;iii. vietinės piliečių grupės ir prekybininkų asociacijos;iv. kooperatyvai, profesinės sąjungos, ekonominiams ir socialiniams interesams atstovaujančios organizacijos;v. vietos organizacijos (įskaitant tinklus), dalyvaujančios decentralizuoto regioninio bendradarbiavimo ir integracijos veikloje;vi. vartotojų organizacijos, moterų ir jaunimo organizacijos, mokymo, kultūrinės, mokslinių tyrimų ir mokslo organizacijos;vii. universitetai;viii. bažnyčios ir religinės asociacijos bei bendruomenės;ix. žiniasklaida;x. nevyriausybinės asociacijos ir nepriklausomi fondai, galintys prisidėti prie plėtros;(i) subjektai ar dalyviai, būtini siekiant šio reglamento tikslų.15 straipsnisPriemonių rūšys(1) Bendrijos parama bus naudojama programoms, projektams ir priemonėms, prisidedančioms prie šio reglamento tikslų siekimo, finansuoti. Ji bus teikiama kaip neatlygintinos išmokos.(2) Bendrijos parama taip pat gali būti naudojama:(a) finansuoti tikslines administracines bendradarbiavimo priemones, kuriose dalyvauja valstybių narių viešojo sektoriaus ekspertai, siunčiami pagal specialiai parengtas taisykles;(b) paremti sektorių biudžetą ar bendrąjį biudžetą, jeigu valstybės partnerės valstybės išlaidų valdymas yra pakankamai skaidrus, patikimas ir veiksmingas ir jeigu ji įdiegė tinkamai suformuluotą sektorių ar makroekonominę politiką, patvirtintą jos pagrindinių paramos teikėjų, tam tikrais atvejais įskaitant tarptautines finansų įstaigas;(c) atleidimo nuo skolų mokėjimo programoms;(d) įnašams Europos investicijų bankui ar kitiems finansų tarpininkams pagal 23 straipsnio nuostatas, siekiant finansuoti paskolas, kapitalo investicijas, garantijų fondus ar investicijų fondus;(e) teikti palūkanų normos subsidijas, ypač aplinkos paskolas;(f) teikti draudimą nuo nekomercinės rizikos;(g) prisidėti prie tarptautinių ir regioninių organizacijų, kitų paramos teikėjų ar valstybių partnerių įsteigto fondo;(h) prisidėti prie tarptautinių finansų institucijų ar regioninių plėtros bankų kapitalo;i) finansuoti valstybių – Bendrijos paramos gavėjų sąnaudas, būtinas veiksmingam projektų ir programų valdymui bei priežiūrai;(j) pagalbai maistu;(k) atitinkamais atvejais – kitiems tikslams.16 straipsnisParamos priemonės(1) Bendrijos finansavimas taip pat gali būti skirtas padengti išlaidoms, susijusioms su parengiamąja, tolesnių veiksmų, stebėsenos, audito ir vertinimo veikla, tiesiogiai reikalinga šiam reglamentui įgyventi ir jo tikslams pasiekti, pvz., tyrimai, susitikimai, informavimas, sąmoningumo skatinimas, mokymas ir leidybos veikla, su kompiuterių tinklais susijusios išlaidos informacijos mainams, kitos administracinės ar techninės paramos išlaidos, kurių Komisija gali patirti dėl atitinkamos programos valdymo. Toks finansavimas taip pat skiriamas padengti Komisijos delegacijų išlaidoms administracinei paramai, kuri būtina valdant pagal šį reglamentą finansuojamas operacijas.(2) Šioms paramos priemonėms nebūtinai taikomas daugiametis planavimas, todėl jos gali būti finansuojamos ne pagal strateginius dokumentus ir daugiametes programas. Tačiau jos gali būti finansuojamos ir pagal daugiametes programas. Paramos priemones, kurioms netaikomos daugiametės programos, Komisija patvirtina 13 straipsnyje nustatyta tvarka.17 straipsnisBendras finansavimas(1) Pagal šį reglamentą finansuojamas priemones gali bendrai finansuoti inter alia :(a) valstybės narės, ypač jų viešosios ir pusiau valstybinės agentūros;(b) kitos valstybės paramos teikėjos, ypač jų viešosios ir pusiau valstybinės agentūros;(c) tarptautinės organizacijos, įskaitant regionines organizacijas, ypač tarptautinės ir regioninės finansų įstaigos;(d) bendrovės, firmos, kitos privačios organizacijos bei verslo įmonės ir kiti nevalstybiniai subjektai;(e) finansavimą gaunančios valstybės bei regionai partneriai.(2) Lygiagretaus bendro finansavimo atveju projektas arba programa yra padalijama į kelis aiškiai apibrėžiamus paprojekčius, kiekvieną iš jų finansuoja skirtingi bendrą finansavimą teikiantys partneriai, kad visada būtų galima nustatyti, kaip galiausiai finansavimas buvo panaudotas. Bendro finansavimo atveju bendras projekto arba programos išlaidas pasidalina finansavimą teikiantys partneriai, o ištekliai yra sukaupiami taip, kad nebūtų įmanoma nustatyti kokios nors atskiros veiklos, vykdomos pagal projektą arba programą, finansavimo šaltinį.(3) Jungtinio bendro finansavimo atveju Komisija gali gauti ir valdyti lėšas 1 dalies a, b ir c punktuose minimų subjektų vardu bendroms priemonėms įgyvendinti. Tokios lėšos yra vertinamos kaip asignuotos įplaukos pagal Reglamento (EB) Nr. 1605/2002 18 straipsnį.18 straipsnisValdymo tvarka(1) Operacijas pagal šį reglamentą Komisija įgyvendina pagal Reglamentą (EB) Nr. 1605/2002.(2) Bendro finansavimo ir bet kuriais kitais pateisinamais atvejais Komisija gali valdžios institucijų užduotis, ypač biudžeto įgyvendinimo užduotis, patikėti Reglamento (EB) Nr. 1605/2002 54 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytoms institucijoms.(3) Komisija su valstybėmis partnerėmis sudaro bendruosius susitarimus, numatančius visas priemones, būtinas veiksmingam Bendrijos paramos įgyvendinimui ir Bendrijos finansinių interesų apsaugai užtikrinti.(4) Decentralizuoto valdymo atveju Komisija gali nuspręsti vadovautis valstybės ar regiono partnerio – paramos gavėjo viešųjų pirkimų arba dotacijų skyrimo tvarka, jeigu:-  valstybės arba regiono partnerio – paramos gavėjo nustatyta tvarka atitinka skaidrumo, proporcingumo, vienodo vertinimo bei nediskriminavimo principus ir neleidžia kilti interesų konfliktui;-  valstybė arba regionas partneris – paramos gavėjas įsipareigoja reguliariai tikrinti, kad iš Bendrijos biudžeto finansuojamos operacijos būtų tinkamai įgyvendintos, imtis reikiamų priemonių, siekdamas užkirsti kelią pažeidimams bei sukčiavimui, ir, jeigu reikia, bylinėtis, kad atgautų nepagrįstai išmokėtas lėšas.19 straipsnisBiudžetiniai įsipareigojimai(1) Biudžetiniai įsipareigojimai įgyvendinami vadovaujantis Komisijos sprendimais, priimtais pagal 9 straipsnio 5 dalį, 12 straipsnio 1 dalį, 13 straipsnio 1 dalį ir 16 straipsnio 3 dalį.(2) Kai priemonės trunka keletą finansinių metų, biudžetiniai įsipareigojimai gali būti padalyti į metines išmokas, paskirstytas keleriems metams.(3) Bendrijos finansavimas gali būti vienos iš toliau nurodytų juridinių formų, inter alia :-  finansiniai susitarimai;-  dotacijų sutartys;-  viešųjų pirkimų sutartys;-  darbo sutartys.20 straipsnisBendrijos finansinių interesų apsauga(1) Visuose susitarimuose, sudaromuose pagal šį reglamentą, turi būti numatytos nuostatos, pagal Tarybos reglamentus (EB, Euratomas) Nr. 2988/95, Nr. 2185/96 ir Nr. 1073/1999 užtikrinančios Bendrijos finansinių interesų apsaugą, ypač dėl sukčiavimo, korupcijos ir kokių nors kitų pažeidimų.(2) Komisijai ir Audito Rūmams tokiuose susitarimuose turi būti aiškiai suteikta teisė atlikti bet kurio Bendrijos lėšų gavusio rangovo arba subrangovo dokumentų auditą arba auditą vietoje. Be to, Komisija juose turi būti aiškiai įgaliota vykdyti patikrinimus ir inspekcijas vietoje, kaip numatyta Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 2185/96.(3) Visose paramos sutartyse Komisijos ir Audito Rūmų teisės, minimos 2 dalyje, turi būti užtikrintos ir sutarčių vykdymo metu, ir baigus jas vykdyti.21 straipsnisDalyvavimas konkursuose ir sutarčių sudarymas(1) Sudarant pagal šį reglamentą finansuojamas viešųjų pirkimų sutartis arba dotacijų sutartis gali dalyvauti visi Europos bendrijos valstybių narių fiziniai ar juridiniai asmenys, kuriems taikomos sutartys.(2) Sudarant pagal šį reglamentą finansuojamas viešųjų pirkimų sutartis arba dotacijų sutartis taip pat gali dalyvauti visi fiziniai ir juridiniai asmenys iš:-  bet kurios valstybės, kuri pagal šį reglamentą yra paramos gavėja,-  bet kurios valstybės, kuri yra pasirengimo narystei priemonės paramos gavėja,-  bet kurios Europos ekonominės erdvės valstybės narės.(3) Sudarant pagal šį reglamentą finansuojamas viešųjų pirkimų sutartis arba dotacijų sutartis gali dalyvauti tarptautinės organizacijos.(4) Sudarant pagal šį reglamentą finansuojamas viešųjų pirkimų sutartis ar dotacijų sutartis, Komisija gali visiškai ar iš dalies suteikti teisę dalyvauti fiziniams ar juridiniams asmenims iš bet kurios kitos šalies tais atvejais, kai yra nustatyta abipusė prieiga naudotis išorine parama.(5) Ekspertai, siūlomi įgyvendinant sutarčių sudarymo tvarką, neprivalo atitikti anksčiau minėtų nacionalinių taisyklių.(6) Visų žaliavų ir medžiagų, įsigytų įgyvendinant sutartis pagal šį reglamentą, kilmės šalis turi būti Bendrija ar valstybė, tinkama pagal 2 dalį.(7) Tinkamai pagrįstais atvejais Komisija gali leisti dalyvauti fiziniams ir juridiniams asmenims iš šalių, palaikančių tradicinius ekonominius, prekybos ar geografinius ryšius su kaimyninėmis šalimis, arba iš kitų trečiųjų šalių ir naudoti kitokios kilmės žaliavas ir medžiagas.(8) Jeigu paramą pagal šį reglamentą valdo bendra valdymo institucija, minima 10 straipsnyje, perduodama nacionalinėms institucijoms, minimoms 18 straipsnyje, arba valdo kartu su tarptautinėmis organizacijomis, tai viešųjų pirkimų taisykles, įskaitant taisykles dėl dalyvavimo sudarant viešųjų pirkimų sutartis bei dotacijų sutartis, ir kilmės taisykles nustato valdymo institucija. Sudarant viešųjų pirkimų sutartis ir dotacijų sutartis gali dalyvauti visi 1, 2, 3 ir 4 dalyse nurodyti fiziniai bei juridiniai asmenys ir fiziniai bei juridiniai asmenys iš bet kurios kitos šalies pagal valdymo institucijos nustatytas taisykles.22 straipsnisIšankstinis finansavimasPalūkanos, susikaupusios dėl išankstinio finansavimo mokėjimų paramos gavėjams, yra išskaičiuojamos iš galutinio mokėjimo.23 straipsnisLėšos, skiriamos Europos investicijų bankui ir kitiems finansų tarpininkams(1) 15 straipsnio 2 dalyje minimas lėšas valdo finansų tarpininkai – Europos investicijų bankas ar kuris nors kitas bankas arba organizacija, galinti jas valdyti.(2) Komisija kiekvienu atveju atskirai patvirtina 1 pastraipos įgyvendinimo nuostatas, numatančias rizikos pasidalijimą, atlygį atsakingam tarpininkui už įgyvendinimą, pelno iš lėšų panaudojimą bei kompensavimą ir veiklos užbaigimą.24 straipsnisVertinimas(1) Komisija reguliariai įvertina geografinės ir teminės politikos bei programų ir sektorių politikos rezultatus, taip pat planavimo veiksmingumą, siekdama nustatyti, ar buvo pasiekti tikslai, ir suformuluoti rekomendacijas dėl būsimų operacijų tobulinimo.(2) Komisija nusiunčia savo įvertinimo ataskaitą 26 straipsnyje minimam komitetui susipažinti.V ANTRAŠTINĖ DALISBAIGIAMOSIOS NUOSTATOS25 straipsnisMetinė ataskaitaKomisija išnagrinėja pažangą, padarytą įgyvendinant priemones pagal šį reglamentą, ir Europos Parlamentui bei Tarybai pateikia metinę paramos įgyvendinimo ataskaitą. Ši ataskaita taip pat pateikiama Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui. Joje pateikiama su praėjusiais metais susijusi informacija apie finansuotas priemones, stebėseną bei vertinimo veiklos rezultatus ir biudžetinių įsipareigojimų bei mokėjimų įgyvendinimą pagal šalis, regionus ir bendradarbiavimo sektorių.26 straipsnisKomitetas(1) Komisijai padeda komitetas.(2) Darant nuorodą į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai. Minėto sprendimo 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis – 30 dienų.(3) Darant nuorodą į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai.(4) Komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles.27 straipsnisTrečiosios šalies, neatitinkančios šio reglamento reikalavimų, dalyvavimasKomisija, tvirtindama 12 straipsnyje numatytas veiksmų programas arba 13 straipsnyje numatytas specialiąsias priemones, ir siekdama Bendrijos paramos darnos ir veiksmingumo, gali nuspręsti, kad šalys, teritorijos ir regionai, tinkami Bendrijos paramai pagal pasirengimo narystei priemonę arba plėtros ir ekonominio bendradarbiavimo finansavimo priemonę, taip pat su Bendrija susijusios užjūrio šalys ir teritorijos yra tinkamos priemonėms pagal šį reglamentą, jeigu yra įgyvendinamas tarptautinis, regioninis ar pasienio bendradarbiavimo projektas arba programa.Toks finansavimo metodas gali būti numatytas 7 straipsnyje minimuose strateginiuose dokumentuose.14 straipsnio nuostatos dėl tinkamumo ir 16 straipsnio nuostatos dėl dalyvavimo tiekimo procedūrose pritaikomos taip, kad galėtų dalyvauti atitinkamos šalys, teritorijos ar regionai.28 straipsnisParamos teikimo sustabdymasKai šalis partnerė nesilaiko I antraštinėje dalyje nustatytų principų, Taryba, neapribodama paramos sustabdymo nuostatų, numatytų partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimuose ir asociacijos susitarimuose su valstybėmis ir regionais partneriais, ir remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma gali imtis atitinkamų priemonių dėl bet kokios paramos, suteiktos valstybei partnerei pagal šį reglamentą.29 straipsnisFinansinė orientacinė sumaFinansinė orientacinė suma šio reglamento įgyvendinimui 2007–2013 m. yra 14 929 mln. eurų. Metinius asignavimus pagal finansines perspektyvas patvirtina biudžeto valdymo institucijos.30 straipsnisPersvarstymasKomisija iki 2011 m. gruodžio 31 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pasiūlymus dėl šio reglamento ateities ir bet kokias reikiamas pataisas.31 straipsnisPanaikinimas(1) Nuo 2007 m. sausio 1 d. panaikinami šie reglamentai:-  1992 m. birželio 29 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1762/92 dėl finansinio ir techninio bendradarbiavimo protokolų, Bendrijos sudarytų su Viduržemio jūros regiono ne valstybėmis narėmis, įgyvendinimo;-  1994 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1734/94 dėl finansinio ir techninio bendradarbiavimo su Okupuotosiomis teritorijomis;-  1996 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1488/96 dėl finansinių ir techninių priemonių, remiančių (MEDA) ekonominių ir socialinių struktūrų reformą pagal Europos–Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystę;-  1999 m. gruodžio 29 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 99/2000 dėl paramos teikimo valstybėms partnerėms Rytų Europoje ir Vidurinėje Azijoje.(2) Naikinami reglamentai toliau taikomi teisės aktams bei įsipareigojimams biudžetiniais metais iki 2007 m.32 straipsnisĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Jis taikomas nuo 2007 m. sausio 1 d.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje, [data]Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas[…] […]PRIEDAS 1 straipsnyje minimos valstybės partnerėsAlžyrasArmėnijaAzerbaidžanasBaltarusijaEgiptasGruzijaIzraelisJordanijaLibanasLibijaMoldovaMarokasPalestinos savivalda (Vakarų krantas ir Gazos ruožas)Rusijos FederacijaSirijaTunisasUkrainaLEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENTPolicy area(s): EXTERNAL RELATIONS Activit(y/ies): MULTILATERAL RELATIONS AND GENERAL EXTERNAL RELATIONS MATTERS [16] EUROPEAN INITIATIVE FOR DEMOCRACY AND HUMAN RIGHTS (EIDHR) 16 RELATIONS WITH EASTERN EUROPE, THE CAUCASUS AND CENTRAL ASIAN REPUBLICS 16 RELATIONS WITH THE MIDDLE EAST AND SOUTHERN MEDITERRANEAN POLICY STRATEGY AND COORDINATION FOR POLICY AREA ‘EXTERNAL RELATIONS’16 EXTERNAL ASPECTS OF INTERNAL POLICIES |TITLE OF ACTION: EUROPEAN NEIGHBOURHOOD AND PARTNERSHIP INSTRUMENT (ENPI) |1. BUDGET LINESAdministrative ExpendituresExternal Aspects of internal policies06 01 04 09 Intelligent energy – Expenditures on administrative management (partially)07 01 04 05 LIFE European Financial Instrument for the Environment — 2000 to 2006) — Operations outside Community territory — Expenditure on administrative management (partially)External Relations policy area19 01 ADMINISTRATIVE EXPENDITURE OF POLICY AREA “EXTERNAL RELATIONS”19 01 04 06 MEDA (measures to accompany the reforms of the economic and social structures in the Mediterranean non-member countries) – Expenditure on administrative management19 01 04 07 Assistance to partner countries in eastern Europe and central Asia – Expenditure on administrative management (partially)19 01 04 11 Development and consolidation of democracy and the rule of law – Respect for human rights and fundamental freedoms – Expenditure on administrative management (partially)19 01 04 12 Promotion of Community investment in developing countries of Latin America, Asia, the Mediterranean and in South Africa by economic co-operation and trade agreements – Expenditure on administrative management (partially)19 49 EXPENDITURE ON ADMINISTRATIVE MANAGEMENT OF PROGRAMMES COMMITTED IN ACCORDANCE WITH THE FORMERFINANCIAL REGULATION19 49 04 06 Assistance to partner countries in eastern Europe and central Asia – Expenditure on administrative management (partially)19 49 04 10 Development and consolidation of democracy and the rule of law – Respect for human rights and fundamental freedoms – Expenditure on administrative management (partially)19 49 04 11 Promotion of Community investment in developing countries of Latin America, Asia, the Mediterranean and in South Africa by economic co-operation and trade agreements – Expenditure on administrativemanagement (partially)19 49 04 12 MEDA (measures to accompany the reforms of the economic and social structures in the Mediterranean non-member countries) – Expenditure on administrative managementOperational expendituresExternal Aspects of internal policies06 04 02 Intelligent energy — Europe programme (2003 to 2006): external strand — Coopener (partially)07 02 02 LIFE (European Financial Instrument for the Environment — 2000 to 2006 — Operations outside Community territory (partially)14 03 02 Customs co-operation and international assistance (Customs 2007) (partially)External Relations policy areas19 02 MULTILATERAL RELATIONS AND GENERAL EXTERNAL RELATIONS MATTERS19 02 02 Institutes specialising in relations between the European Union and third countries19 02 03 Cooperation with third countries on migration (partially)19 02 07 Promotion of Community investment in developing countries of Latin America, Asia, the Mediterranean and in South Africa by economic cooperation and trade agreements (partially)19 02 11 North-South cooperation schemes in the campaign against drugs and drug addiction (partially)19 04 EUROPEAN INITIATIVE FOR DEMOCRACY AND HUMAN RIGHTS (EIDHR)19 04 02 Support for the victims of human rights’ abuses (partially)19 04 03 Development and consolidation of democracy and the rule of law – Respect for human rights and fundamental freedoms (partially)19 04 04 Support for the activities of international criminal tribunals and the International Criminal Court (partially)19 06 RELATIONS WITH EASTERN EUROPE, THE CAUCASUS AND CENTRAL ASIAN REPUBLICS19 06 01 Assistance to partner countries in Eastern Europe and central Asia (partially)19 06 02 Cross-border cooperation in structural matters (partially)19 06 04 Rehabilitation and reconstruction operations in the partner countries of Eastern Europe and central Asia (partially)19 08 RELATIONS WITH THE MIDDLE EAST AND SOUTHERN MEDITERRANEAN19 08 01 01 First and Second Financial Protocols with the southern Mediterranean countries19 08 01 02 Third and Fourth Financial Protocols with the southern Mediterranean countries19 08 02 01 MEDA (measures to accompany the reforms to the economic and social structures In the Mediterranean non-member countries)19 08 02 02 Community contribution to the Euro-Mediterranean Investment Facility and Partnership19 08 03 Community operations connected with the Israel / PLO peace agreement19 08 04 Aid to the United Nations Relief and Works Agency for Palestinian Refugees in the Near East19 08 05 Rehabilitation and reconstruction operations in the Mediterranean and Middle Eastern countries (partially)19 08 06 Other operations in favour of Middle East developing countries (partially)2. OVERALL FIGURES2.1 Total allocation for action (Part B): € 14 929 million2.2 Period of application: 2007-20132.3 Overall multiannual estimate of expenditure: (current prices)(a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial intervention) (see point 6.1.1)€ million ( to three decimal places)2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 and following[17] | Total |Commitments | 1.376 | 1.506 | 1.802 | 2.000 | 2.229 | 2.536 | 2.883 | 14.332 |Payments | 206 | 432 | 744 | 1.117 | 1.508 | 1.816 | 8.509 | 14.332 |(b1) Technical and administrative assistance: of which staff ( see point 6.1.2):Commitments | 33 | 37 | 45 | 51 | 59 | 68 | 78 | 371 |Payments | 33 | 37 | 45 | 51 | 59 | 68 | 78 | 371 |(b2) Technical and administrative assistance of which support expenditure (see point 6.1.2):Commitments | 24 | 26 | 30 | 32 | 34 | 38 | 42 | 226 |Payments | 24 | 26 | 30 | 32 | 34 | 38 | 42 | 226 |Subtotal a+b |Commitments | 1.433 | 1.569 | 1.877 | 2.083 | 2.322 | 2.642 | 3.003 | 14.929 |Payments | 263 | 495 | 819 | 1.200 | 1.601 | 1.922 | 8.629 | 14.929 |(c) Overall financial impact of human resources and other administrative expenditures (see points 7.2 and 7.3)€ million (to three decimal places)Commitments/Payments | 69 | 78 | 95 | 107 | 122 | 142 | 164 | 777 |TOTAL a+ b2+c |Commitments | 1.469 | 1.610 | 1.927 | 2.139 | 2.385 | 2.716 | 3.089 | 15.335 |Payments | 299 | 536 | 869 | 1.256 | 1.664 | 1.996 | 8.715 | 15.335 |2.4 Compatibility with financial programming and financial perspectiveProposal compatible with existing financial programming.2.5 Financial impact on revenueProposal has no financial implications on revenue.3. BUDGET CHRACTERISTICSType of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions form applicant countries | Heading in financial perspective |Non-comp | Diff | YES | NO | NO | 4 |4. LEGAL BASEArticle 181a and Article 179 of the EC Treaty.5. DESCRIPTION AND GROUNDS5.1. Need for Community intervention5.1.1. Objectives pursuedThe European Council has repeatedly stated its determination that enlargement of the Union must not lead to new dividing lines at the external borders of the EU of 25. The European Neighbourhood Policy was conceived as a way to respond to this challenge and develop increasingly close relations with our neighbours to the East and South. The Commission has presented a “Strategy Paper on the European Neighbourhood Policy”[18] (ENP) which spells out how the Union will continue to promote stability, security and prosperity beyond its borders by deepening political cooperation and intensifying economic relations with Russia, the Western NIS, the Southern Caucasus and the Southern Mediterranean countries. Regional and cross-border cooperation should be intensified.The ENP covers a wide range of areas: political dialogue and reform; trade; measures preparing partners for gradually obtaining a stake in the Internal Market; justice and home affairs; energy, transport, information society, environment, and research and innovation; social policy and people-to-people contacts, including the opening of certain Community programmes; and cross-border and regional co-operation.The ENP is aimed at developing the full potential of the Association Agreements and Partnership and Cooperation Agreements which for the time being continue to constitute the contractual frameworks for relations between the EU and the neighbouring countries concerned.The main operational tools of the ENP are the Action Plans drawn up jointly with partner countries. Action Plans identify priority measures for political and economic reform, and enhanced co-operation in all the relevant areas. They will be a key point of reference for the country-specific programming of Community assistance (see 5.2).The development and consolidation of democracy and the rule of law, and respect for human rights and fundamental freedoms constitute key objectives of the European Union’s external policies. Within the framework of the present Regulation and its geographical scope, the European Community will contribute to the implementation of operations advancing respect for human rights and fundamental freedoms, promoting and strengthening democratic processes, including where appropriate through election observation and assistance, and developing and consolidating the rule of law and good governance.The proposed European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI) will be the main financial instrument to support the implementation of ENP and it will focus in particular on supporting the implementation of the ENP Action Plans. Its scope will go beyond promoting objectives such as sustainable development or fighting poverty to encompass for example considerable support for measures leading to progressive participation in the EU’s internal market. Legislative approximation, regulatory convergence and institution building will be supported through mechanisms such as the exchange of experience, long term twinning arrangements with Member States or participation in Community programmes and agencies.The ENPI will improve the coherence and visibility of Community assistance and allow for simplified delivery mechanisms. A specific and innovative feature of the instrument is its cross border co-operation component. Under this component, the ENPI will finance ”joint programmes” bringing together regions from Members States and partner countries sharing a common border. The instrument will bring a radical simplification in procedures and substantial gains in efficiency. It will use a “Structural Funds” approach, based on multi-annual programming, partnership and co-financing. The cross border co-operation component of the ENPI will be co-financed by the European Regional Development Fund (ERDF).The EU and Russia have decided to develop their relations in the framework of a Strategic Partnership based on four common spaces, rather than through the European Neighbourhood Policy. However, the issues discussed in this framework are largely similar to those dealt with in the ENP context. For this reason the ENPI will also cover Community assistance to Russia.The partner countries’ ability to meet the commitments of the Action Plans and thus move to a more advanced stage of relations with the EU will constitute the main indicator of success for the proposed approach. Periodic reporting by the Commission on progress in the implementation of the Action Plans through the institutional framework already in place (sub-committees etc.) will provide a constant feedback.5.1.2.and 5.1.3 Ex post and ex ante evaluationa) The work of the Peace GroupThe Commission carried out in the second half of 2003 an extensive high-level review of the whole range of European Community external instruments, in the context of the preparation of its proposals for the new financial perspectives. The Commission established the “Peace Group” which was tasked with leading the identification of the future priorities for external relations and the instruments needed to serve those priorities. This Group functioned at both the level of the external relations Commissioners and the services. It met regularly between April and December 2003 and developed the principles, which were set out in the Communication “Building our Common Future, Policy Challenges and Budgetary Means of the Enlarged Union 2007-2013”[19]. The need to align objectives and instruments more closely to European Union values and interests was identified as being fundamentally important.In particular, the “Peace Group” underlined that the European Union’s values, reflected by its democratic tradition, social model and integration experience, include human dignity, the rule of law, human rights, solidarity, equality between the sexes, adherence to the multilateral system of the United Nations and support, within the multilateral economic system, for regionalism as a force for development and stability. It emphasised that its interests drive the European Union to promote stable international growth founded on sustainable development. In this way it guarantees itself increasing outlets and quality jobs on competitive, open and regulated markets. Finally, the “Peace Group” recommended that the European Union promotes its values and interests by operating simultaneously as a continental power, and as a global economic and political player.As far as external community instruments are concerned, the “Peace Group” recognised that the European Union's co-operation and assistance policy is the result of 50 years of successive sedimentation, which results in a multiplication of assistance instruments and a fragmentation of aid management both in terms of programming and implementation functions (even if recent policy and structural reforms have helped to improve coherence and consistency of the European Union's co-operation and assistance policy).The “Peace Group” put forward that the European Union’s framework for external assistance should be rationalised and simplified by a reduction in the number of legal bases, the number of budget lines, and the number of programmes. More precisely, it recommended that:-  the complex structure of existing aid programs (EDF, ALA, MEDA, TACIS, CARDS, etc…) covering a wide range of interventions (peacekeeping and post-crisis operations; rehabilitation; economic reforms; projects; human rights programs; budgetary support) should be significantly streamlined;-  European Community and Member States policies and implementation should be harmonised.Furthermore, the “Peace Group” underlined the following points:-  Large geographic programmes based on the principles of ownership and partnership with partner countries and regions and thematic programmes allowing for policy initiatives by the Community should be maintained;-  Strategy papers, subject to regular reviews, are the right tool to ensure overall policy coherence and to respect external policy objectives in the different areas as well as in the external aspects of internal policies;-  Resources should be allocated to partner countries according to expected and measured performances and strategy papers process, backed up by stronger analytical capabilities, should confront goals and achievements;-  Performance-based allocations do not mean increased conditionality in the traditional sense and the issue of political conditionality should be approached cautiously, on the basis of lessons drawn from experience;-  Though this is not necessarily a solution in each and every case, such concerns for results, namely the political and economic reforms in the partner countries, leads the Commission to suggest, where possible, moving further financial and technical assistance from projects towards sector programmes, budget support and macro-economic financial assistance which facilitate both the absorption by the partner country since its own budgetary procedures are used, and donors’ co-ordination as well as quick disbursement subject to compliance though.The current proposal also takes account of the vast literature of work on development, the practice of other international and bi-lateral donors, as well as of the principles and objectives of the reform of the management of external assistance launched by the Commission in May 2000.b) Evaluation of existing instruments operating in neighbouring counries -introductionThe ENPI is a policy-driven instrument that will bring more coherence in the delivery of Community assistance to all countries covered by the ENP. It will replace TACIS, MEDA and a number of thematic programmes. It will also replace the cross-border cooperation programmes financed by TACIS and MEDA as well as by Interreg.All these instruments have been in operation for some time, during which considerable evaluation work has been carried out.Regarding MEDA II, this continuous evaluation and refinement process will culminate in a major overall evaluation to be reviewed by the Council in 2006. Its outcome will provide a major input to an ex ante evaluation for its successor instrument.As far as TACIS is concerned, a proposal for a revision of the regulation currently in force has been elaborated for the period 2005-2006. This proposal is also based on a specific ex ante evaluation.Cross border co-operation has been subject to considerable interim and ex post evaluation work outlining the difficulties that different budget lines and different programming and implementing structures have created to the financing of truly joint projects operating on both sides of the Union’s external borders.A summary of the findings of this evaluation work is given below. Lessons learnt in this context have been used in the elaboration of the ENPI concept.b) TACISA detailed ex ante evaluation has been carried out for a revised TACIS regulation for the period 2005-2006. It included detailed stakeholder consultation and ex post evaluation of lessons learnt.The evaluation revealed that overall, the appropriateness of the TACIS approach has faded over time. At the time of initial design in the early 1990s, TACIS correctly identified the need to support to democratic and economic transition. More recently, partner countries display widely varying results in terms of growth, poverty reduction, democracy and credible reforms. In the face of this increased divergence, the focus on technical assistance is seen as far less appropriate.While having achieved notable results, TACIS has consistently had difficulties in ensuring sufficient ownership by partner countries. It only had a moderate effect on overall reforms. The procedures have been criticised as heavy and slow, thereby putting obstacles in the way of responsiveness and flexibility, essential elements for technical assistance.The evaluation has produced a list of recommendations including, inter alia: tailor assistance programmes better to country needs through greater differentiation; improve ability to support poverty reduction, pay more attention to capacity-building and the rule of law; conditionality should be linked to ongoing reform efforts; improve funding and coordination with Interreg and Phare CBC; improve the efficiency of the institutional set-up for implementation; and the strengthen ability to learn from experience and to disseminate lessons.c) MEDAThe MEDA regulation currently in force provides for an evaluation to be done by 31 December 2005. This evaluation will provide further elements to improve programming and delivery of assistance under the ENPI.Meanwhile, there is an ongoing programme of evaluations, whose recommendations prepare the ground for the ex ante evaluation. Most recently an evaluation was conducted in 2003/04 covering economic cooperation with seven MED partners: Algeria, Egypt, Jordan, Lebanon, Morocco, Syria and Tunisia. The main recommendations were:-  At strategic level : Continue and improve the practice of designing (and regularly updating) an explicit strategy at country level. Assist partner countries in identifying their strengths and weaknesses with respect to social and economic development, and in designing their own strategies and programmes to prepare the establishment of the Euro-Mediterranean Free-Trade-Area.-  At programming level : Link Structural Adjustment Facilities and technical assistance projects. Develop complementarities with regional programmes and with EIB lending activities. Adopt a comprehensive approach to the financing of SMEs. The newly created Facility for Euro-Mediterranean Investment and Partnership (FEMIP) is a very important step in this direction. Devote more attention to the enhancement of trade and external economic relations.-  At implementation level : Generally speaking the process of “deconcentration” should favour more efficient management of the projects. Project preparation and monitoring should be strengthened. Where conditions are met, full responsibility for the management should be given to local authorities. Support to the development of local consultancy capacities should be considered.d) Cross-border cooperation (CBC)The CBC component of the ENPI builds on the experience of promoting cross-border cooperation within the Phare, Tacis and Interreg programmes. Starting with the Communication on the “New Neighbourhood Instrument”, the reflection leading to the present proposal drew heavily upon the lessons learnt from these current programmes. Therefore, although a formal ex ante evaluation has not been made yet, all the points that should be covered by such an evaluation as specified in the Financial Regulation and its Implementing Rules have been addressed at the reflection stage. Meetings were held with evaluators and experts, and input received from NGOs.Interreg II (1994 – 99) was recently subjected to an ex-post evaluation commissioned by DG Regio (December 2003). The results are in general satisfactory with an extensive added value generated by the programmes of all its strands. Among the shortcomings identified were Member States´ programme management and difficulties in establishing functioning cross-border partnerships. These issues deserve of course special attention when it comes to implementing a new instrument like the ENPI and fostering a “cooperation culture” in border regions where the new Member States have limited experience of CBC and the Partner Countries no previous direct experience at all.CBC programmes have also been subject to audits in the past by the Court of Auditors. The CoA remarked the absence of strong co-ordination mechanisms for CBC projects which involved funding under different instruments such as Interreg, Phare and Tacis. This problem has also been identified in the Commission’s evaluations and addressing it is one of the primary objectives of the ENPI. As regards Phare CBC, the existence of different Phare and Structural Funds rules for project selection, tendering, contracting and monitoring proved to be a deterrent to joint projects across the borders. The ENPI, as a unified instrument stressing joint ownership, should overcome the obstacles to joint programmes and projects.Other observations relevant for the ENPI included that the allocation of funds between countries did not adequately take into account their absorption capacities. The distribution of funds between larger and smaller projects and their cross-border impact was also questioned. Another observation concerned delays in the implementation of projects due to lengthy procurement procedures and problems with customs clearance in the beneficiary countries.The observations and recommendations resulting from the various evaluation work referred to above have been taken into account for the drafting of the ENPI regulation here proposed.e) Conclusions - Added value of Community interventionEffective support is needed to underpin a policy of contributing to a peaceful, stable, democratic and prosperous neighbourhood. This new policy driven instrument is specifically designed for that purpose.There is also a gap to be bridged between the level of ambition of the policy and the resources currently allocated to it by the Community and its Member States. Community assistance remains below the expectation of the beneficiaries and most bilateral assistance programmes are small.Regarding CBC, the ENPI added value will first and foremost consist in addressing specific problems associated with national borders or issues of a transnational nature, which otherwise would not be addressed. The ENPI will have a financial leverage effect for the EU neighbouring countries/regions by matching national co-financing with EU funds. Finally the implementation of the ENPI will allow for the dissemination of sound financial management and good practice in terms of programming and project design, management, implementation, financial control, monitoring and evaluation.5.2. Action envisaged and budget intervention arrangementsThe Partnership and Co-operation agreements and the Association agreements will provide an overall policy framework for Community assistance. Where they exist, jointly agreed action plans drawn up by the EU and each partner country will define priorities for action in the areas described above.Within that framework it is expected that the instrument will promote enhanced co-operation and progressive economic integration between the EU and the partner countries. In that context promoting legislative and regulatory approximation to encourage progressive participation in the internal market and the intensification of trade is a key strategic objective of the instrument.While the ENP provides a clear policy focus for the instrument, the provision of assistance shall take into account, for those partner countries that are developing countries, the principles and objectives of the Community development policy.Individual actions and measures, specific objectives and corresponding criteria to measure their attainment will be defined in Country Strategy Papers and National Indicative Programmes. These will be elaborated on the basis of the Action Plans and in-depth analyses of a given country’s situation and needs, its capacities and track-record in implementing commitments made, and also the level of ambition in our bilateral relations, such as the actual commitment to shared values.It is expected that the mix between the various objectives will vary considerably taking into account the specific situation of each of the 17 the countries concerned. While assistance to Ukraine or co-operation with Russia and Israel can focus mainly on legislative and regulatory approximation, assistance to Moldova, Azerbaijan or Egypt should continue to have a significant component focussing on poverty reduction and more traditional development objectives. Similarly the geographical, economic, social and cultural specificities of the two main “regional” groups covered by the instrument (Medierranean Countries on one side and Russia, WNIS and Southern Caucasus on the other) should be adequately reflected in the objectives to be pursued and the measures to be financed.The ENPI will have a specific component covering Cross border co-operation between Member Sates and partner countries. This component will be mainly geared towards promoting sustainable economic, social and environmental development in border regions of the EU and the member states. This component will be implemented through multi-annual programmes elaborated in partnership by the beneficiaries from both sides of the borders and approved by the Commission. In addition it will be possible to associate Member States to multi-country or thematic programmes through trans-regional co-operation addressing global challenges common to the EU and its neighbours.The ENPI will also cover external aspects of internal policies which, in the current financial perspective are covered under specific legal instruments. This will provide the possibility for mainstreaming thematic actions into country and regional programmes allowing for better co-ordination and synergy. The regulation also provides the possibility of creating thematic programmes when it is considered appropriate for reasons of efficiency, effectiveness or visibility. This is an option that may be pursued in areas such as Human Rights, migration management, environment or students mobility and co-operation among higher education institutions.Concerning the field of promoting democratisation and the rule of law, and respect for human rights and fundamental freedoms a thematic programme receiving Community support in pursuit of the present Regulation’s objectives may include-  pertinent global, regional and country projects and programmes of local and EU non-governmental and civil society based organisations,-  cooperation with international organisations in the field of democratisation and human rights.In the area of migration management, a thematic programme, operating in complementarity with measures supported under country and regional programmes may focus on:-  the development of third country’s legislation in the field of legal immigration;-  the devlopment of legal migration;-  the development of legislation and national practices as regards international protection;-  the establishment in the third countries concerned of an effective and preventive policy in the fight against illegal migration, including the fight against trafficking in human being and smuggling of migrants, and the development of relevant legislation;Relevant indicators will have to be developed for each measure. The extensive experience already made will be useful, as reflected for instance in the Working Paper on Indicators for Interreg developed by DG REGIO. They will cover aspects such as co-financing, multiplication effect, transfer of knowledge, capacity building.Target population: The ENPI targets over 400 million people in 17 countries. Russia and the Western NIS (Belarus, Ukraine, Moldova) have a total population of 208 million people, the countries of Southern Caucasus ( (Georgia, Armenia, Azerbaijan) 16 million people and the countries of the southern Mediterranean ( Syria, Lebanon, Israel, the Palestinian Authority, Jordan, Egypt, Algeria, Tunisia, Libya, and Morocco) 176 milllion.It is estimated that around 65 million people in member states and partner countries will benefit from bilateral cross border co-operation programme and over 175 million people will be involved into multi-lateral maritime programmes.The large number of co-operation objectives, related to the need to support a new and ambitious policy and the broadening of the scope of the instrument to support thematic actions and cross border co-operation with member states justify the considerable increase in resources which is foreseen for the ENPI in the future financial perspective.5.3. Methods of implementationProgrammes may be implemented under direct centralised management by the Commission from Headquarters and/or thought the devolved Delegations using both statutory and temporary staff. They may also be implemented under decentralised management by the beneficiary country and under joint management with international organisations. The Regulation also leaves open the possibility for programme implementation under indirect centralised management arrangements by national public sector bodies or bodies governed by private law with a public service mission or by an executive agency for programme implementation.Cross-border co-operation programmes will be normally implemented through shared management by a managing authority located in Member States.6. FINANCIAL IMPACT6.1 Total financial impact on Part B – (over the entire programme) (current prices)6.1.1 Financial interventionCommitments € million (to three decimal places)Number of permanent posts | Number of temporary posts |Officials or temporary staff | HQ: 192 Del: 141 | 333 |Other human resources | HQ: END: AUX: INT: Ex BA-lines : ATA: Delegations: Ex: BA-lines ALAT/AL: Ind.Expert: | 3 9 2 87 338 84 |Total | 856 |7.2. Overall financial impact of human resources (2004 prices)Type of human resources | Amount (€) | Method of calculation * |Officials+Temporary staff HQ Delegation | 20 736 000 27 376 278 | 192x 108 000€ 141x 194.158€ |HQ: END AUX INT Ex BA-lines ATA Delegations: Ex BA-lines: ALAT/AL Individ. Experts: | 133 632 510 840 126 192 5 015 202 25 853 620 15 540 000 | 3x 44 544€ 9x 56 760€ 2x 63 096€ 87 x57 646€ 338x 76 490€ 84x 185 000€ |Total | 95 291 764 |7.3. Other administrative expenditure deriving from the action (2004 prices)Budget line (number and heading) | Amount € | Method of calculation |Overall allocation (Title A7) A0701 – Missions A07030 – Meetings A07031 – Compulsory committees 1 A07032 – Non-compulsory committees 1 A07040 – Conferences A0705 – Studies and consultations Other expenditure (specify) | 933.800 100.000 500.000 0 300.000 200.000 0 | 667 missions x 1.400 euro per mission 100 meetings x 1.000 euro per meeting 2x /month x 10 months = 20 meetings per year x 25.000 euro per meeting |Information systems (A-5001/A-4300) | 200.000 |Other expenditure - Part A (specify) | 0 |Total | 2.233.800 |The amounts are total expenditure for twelve months.1 Specify the type of committee and the group to which it belongs.(2004 prices)I. Annual total (7.2 + 7.3) II. Duration of action III. Total cost of action (I x II) | € 97 525 564 7 years € 682 678 948 |-  The needs in human and administrative resources are covered within the budget allocated to the managing DG in the framework of the annual allocation procedure.-  The allocation of posts will depend on the internal organisation of the next Commission and on a possible reallocation of posts between the services following the new financial perspectives.8. FOLLOW UP AND EVALUATION8.1. Follow up arrangementsThe Commission will monitor progress of its external co-operation on all levels, input (in particular financial flows (commitments, contracts and payments), activities / outputs (project and programme execution, internal monitoring carried out on the spot by Commission Delegations), progress / outcome (external Results-Oriented Monitoring - ROM[20]) and impact (Millennium Development Goals are jointly monitored with partners).All countries and regional pluriannual indicative program will include the specific objectives and expected results for each area of co-operation, and a limited number of key outcome indicators in regard to economic and poverty situation. These indicators must relate to developments that are measurable in the short/medium term. If there is a Poverty Reduction Strategy Paper process under way, the indicators must correspond to those developed in that framework.The programming of long-term external aid for partner countries and regions is carried out in the framework of the preparation of country and regional strategy papers (up to 7-years). These country strategies also include a work plan or national / regional indicative programme jointly agreed between the Community and partner country/region concerned.Under the principle of rolling programming, a review process is foreseen including annual operational reviews, mid-term reviews, and ad-hoc reviews where necessary. These review mechanism provides the flexibility required to ensure that operations are kept constantly in line with changes occurring in the economic situation, priorities and objectives of the partner country/region.Reviews take a special interest on progress achieved in terms of financial execution of aid, as well as in terms of results achieved and evolution of the context in term of poverty reduction, economic performance and supported sectors. Updated intervention frameworks and indicator tables on focal sectors are annexed to review documents in order to facilitate the assessment at the time of the review. In particular, mid-term reviews may lead to a change of strategy, as well as a change in the country/region allocation in the light of the current needs and performance.The thematic strategy papers will include a list of indicators that will allow, on the basis of available information, to monitor the global situation in relation to the specific theme.The annual Action Programmes will include information on the type of performance indicators that will have to be monitored when implementing the measures financed by the Commission.Cross Border Co-operation programmes to be prepared by the partners for adoption by the Commission will devote particular attention to the definition of indicators at the level of the priorities and measures and the elaboration of the necessary institutional arrangements for monitoring.8.2 Arrangements and schedule for the planned evaluationIn application of current rules and in view of the vast scope of the activities foreseen, an evaluation system covering the different levels of intervention and types of instruments has been set up.Notably, the financial regulation, as well as the internal control standards, calls for regular evaluation of all (sizable) activities. This is translated into the evaluation of single operations (e.g. development projects), of programmes (e.g. country strategies) and policy sectors or themes (e.g. transport or gender issues). Evaluations of are also necessary and ongoing of wider legal obligations such as the 3 Cs (Coherence, Complementarity, Coordination).In practical terms, above mentioned obligations would amount to a yearly evaluation programme covering roughly the following: 30 country strategy evaluations (approximately 120 sizeable Country Strategy Papers covered over a 4 year cycle) , 4 evaluations of regional and sub regional strategies; 4 evaluations of themes and sectors and 4 joint evaluations. It is also estimated that about 300 projects and other operations have to be evaluated each year.[21]These works will be complemented by relevant works on databases, meta-analyses, methodology and training.9. ANTI-FRAUD MEASURESThe protection of the Community’s financial interests and the fight against fraud and irregularities form an integral part of this Regulation.Administrative monitoring of contracts and payments will be the responsibility of the EC Delegations in beneficiary countries.Each of the operations financed under this regulation will be supervised at all stages in the project cycle through the delegations. Supervision will take account of contractual obligations as well as of the principles of cost/benefit analysis and sound financial management.For Cross Border co-operation programmes operating under shared management the Member State where the joint managing authority is located is responsible for ensuring sound financial management and the legality and regularity of the transactions.Moreover, any agreement or contract concluded pursuant to this Regulation shall expressly provide for monitoring of spending authorised under the projects/programmes and the proper implementation of activities as well as financial control by the Commission, including the European Anti-Fraud Office (OLAF), and audits by the Court of Auditors, if necessary on the spot. They shall authorise the Commission (OLAF) to carry out on-the-spot checks and inspections in accordance with Council Regulation (Euratom, EC) No 2185/96 of 11 November 1996 concerning on-the-spot checks and inspections carried out by the Commission in order to protect the European Communities’ financial interests against fraud and irregularities.Particular attention will be paid to the nature of expenditure (eligibility of expenditure), to respect for budgets (actual expenditure) and to verify supporting information and relevant documentation (evidence of expenditure).[1] 2004 m. vasario 10 d. KOM(2004) 101 ir 2004 m. liepos 14 d. KOM(2004) 487.[2] „Europos kaimynystės politikos strateginis dokumentas“, 2004 m. gegužės 12 d. KOM(2004) 373.[3] 2004 m. birželio 14 d. Bendrųjų reikalų taryba.[4] Jos yra tokios: bendroji ekonominė erdvė (taip pat ypač pabrėžiant aplinką ir energetiką), bendroji laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė, bendradarbiavimo erdvė išorės saugumo srityje ir mokslinių tyrimų bei švietimo erdvė, įskaitant kultūrinius aspektus.[5] Kaip ir MEDA bei Tacis reglamentuose.[6] 2004 m. balandžio 26 d. KOM(2004) 313.[7] OL C […], […], p. […].[8] OL C […], […], p. […].[9] OL C […], […], p. […].[10] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.[11] OL L 181, 1992 7 1, p. 1.[12] OL L 189, 1996 7 30, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2698/2000 (OL L 311, 2000 12 12, p. 1).[13] OL L 12, 2000 1 18, p. 1.[14] OL L 182, 1994 7 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 669/2004 (OL L 105, 2004 4 14, p. 1).[15] OL L 248, 2002 9 16, p. 1.[16] Partially, as some of the actions currently covered under this budget heading will be covered under the Economic Co-operation and Development Instrument and/or the Stability instrument.[17] “Following years” only applies to payments[18] European Neighbourhood Policy Strategy Paper COM(2004) 373 [and separate explanatory note?].[19] COM(2004) 101 du 10 février 2004.[20] The results-oriented monitoring system (ROM) allows a rapid appreciation of a project or programme’s performance, as well as of its wider implications and provides the Commission with independent advice on its project portfolio. The system was initially developed and tested in 2000/2001 before expansion during 2002 to all regions of the Commission’s external co-operation. Having one consistent approach ensures that the Commission has comparable data for all regions where it provides external assistance.[21] The evaluation programme mentioned in this paragraph covers all co-operation activities covered by the four external aid instruments: « instrument for pre-accession », « european neighbourhood and partnership instrument », stability instrument » and « economic co-operation and development instrument ». Human and financial resources necessary for the implementation of the programme are estimated at 72 man/year and 24,6 M€ per year.