Svarbus teisinis pranešimas

|

52007PC0466

Pasiūlymas Tarybos sprendimas sukuriantis Europos migracijos tinklą {SEC(2007)1062}  /* KOM/2007/0466 galutinis - CNS 2007/0016 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 10.8.2007KOM(2007)466 galutinis2007/0167(CNS)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASsukuriantis Europos migracijos tinklą(pateikta Komisijos) {SEC(2007)1062}AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Pasiūlymo kontekstas ir tikslasJau 1994 m. savo pirmajame komunikate dėl imigracijos ir prieglobsčio politikos[1] Europos Komisija pabrėžė visapusiško ES migracijos srautų stebėjimo mechanizmo sukūrimo svarbą. Tai paskatino 1996 m. atlikti galimybių studiją[2].1999 m. gegužės 1 d. įsigaliojus Amsterdamo sutarčiai ir po 1999 m. spalio mėn. Europos Vadovų Tarybos susitikimo Tamperėje, Europos Sąjunga įsipareigojo plėtoti bendrą imigracijos ir prieglobsčio politiką, siekdama užtikrinti veiksmingesnį migracijos srautų į ES valdymą. Šiuo įsipareigojimu pabrėžiamas vienodų sąlygų trečiųjų šalių piliečiams taikymas, partnerystė su kilmės šalimis, subalansuotas požiūris į migracijos valdymą ir bendros Europos prieglobsčio sistemos plėtojimas.2001 m. gruodžio mėn. Lakeno Europos Vadovų Tarybos išvadose Komisija raginama „sukurti keitimosi informacija apie prieglobstį, migraciją ir kilmės šalis sistemą“. Atsižvelgiant į tai, kad reikia daugiau ir geresnės kokybės su migracijos klausimais susijusios informacijos, į 2002 m. Europos Bendrijų biudžetą įtraukta nauja biudžeto eilutė (biudžeto eilutė 18 03 05 (ex B5-814)) kaip bandomasis projektas siekiant sukurti Europos migracijos stebėjimo centrą ir patobulinti statistiką migracijos ir prieglobsčio srityje. Kadangi buvo vėluojama sukurti tinklą, pagal 2002 m. biudžeto eilutę finansuojama veikla iš tikrųjų buvo pradėta 2003 m. ir nuo tada tarp veiklos įrašymo į biudžeto eilutę ir jos įgyvendinimo yra vienerių metų skirtumas. Projektas, kuris galiausiai pavadintas Europos migracijos tinklu, nuo 2003 m. iki 2006 m. buvo vykdomas kaip parengiamoji priemonė (2005 m. biudžeto eilutė).2003 m. birželio mėn. Salonikų Europos Vadovų Tarybos susitikime valstybių ir vyriausybių vadovai pripažino, kad „svarbu stebėti ir analizuoti daugiaplanį migracijos reiškinį“, ir pareiškė, kad pritaria Europos migracijos tinklo sukūrimui. Jie taip pat susitarė apsvarstyti galimybę ateityje sukurti nuolatinę struktūrą.2004 m. lapkričio mėn. Europos Vadovų Tarybos patvirtinta Hagos programa grindžiama Tamperės programos struktūra siekiant paspartinti naują laisvės, saugumo ir teisingumo ES darbotvarkę. Šiuo metu plėtojant Europos imigracijos ir prieglobsčio politiką, Hagos programoje pabrėžiama, kad svarbu „sustiprinti naujausios informacijos ir duomenų apie visus susijusius migracijos pokyčius rinkimą, pateikimą, keitimąsi šia informacija ir veiksmingą jos naudojimą“, valstybėse narėse būtina derinti duomenis ir informaciją.Įsigaliojus Amsterdamo sutarčiai nuolat plėtojant bendrą Europos politiką migracijos ir prieglobsčio srityse, būtina remtis palyginama, patikima ir objektyvia informacija bei duomenimis nacionaliniu ir Europos lygmeniu. Norint vykdyti bendrą geresnio migracijos valdymo politiką, būtina bendrai analizuoti migracijos reiškinį. 1996 m. galimybių studijoje jau buvo atskleista, o 2005 m. EMT vertinimu[3] patvirtinta, kad migracijos ir prieglobsčio ES ir valstybių narių politiką formuojantiems asmenims reikia svarbios informacijos, ir kad prie tokios informacijos teikimo turėtų prisidėti būsima EMT struktūra.Pirma, nepaisant informacijos apie įvairius tarptautinės migracijos aspektus gausos, susipažinti su ja nėra lengva, nes ji yra padrika ir nėra laikoma vienoje vietoje. Todėl šiai informacijai atrinkti ir apdoroti skirtas vienas informacijos punktas, veikiantis kaip centrinis biuras, būtų labai naudingas ES institucijoms, valstybėms narėms, politiką formuojantiems asmenims ir plačiajai visuomenei.Antra, ir ES, ir nacionaliniu lygmeniu trūksta patikimos, palyginamos ir naujausios informacijos prieglobsčio bei migracijos politikos klausimais ir teisės bei politikos raidos šioje srityje analizės. Taip pat trūksta palyginamos informacijos apie ES ir nacionalinės politikos poveikį šioje srityje. Be to, nuolat didėja ES ir valstybių narių poreikis greitai išspręsti konkrečius su migracija ir prieglobsčiu susijusius klausimus. Siekiant užpildyti šias informacijos spragas, reikėtų sukurti visas valstybes nares jungsiančią centrinio koordinavimo tinklo struktūrą.Trečia, viena didžiausių problemų – tikslių, naujausių ir palyginamų statistinių duomenų apie migraciją ir prieglobstį trūkumas. Nors šiai problemai spręsti neseniai Komisija priėmė Reglamento dėl Bendrijos statistikos apie migraciją ir tarptautinę apsaugą[4] pasiūlymą, tokios statistinės informacijos palyginamosios analizės poreikis išliks.Siekiant lengviau sukurti EMT bandomąją parengiamąją priemonę, buvo laikomasi laipsniško metodo „iš apačios į viršų“, pagal kurį iš pradžių buvo sukurtas nacionalinių informacijos centrų tinklas. Šie informacijos centrai, kuriuos paskyrė valstybės narės, yra EMT pagrindas ir jie tvarko dokumentus, atlieka analizę bei mokslinius tyrimus. Taip pat tikimasi, kad nacionaliniai informacijos centrai sukurs nacionalinius partnerių tinklus, kurie pareikš savo nuomonę ir dalysis patirtimi įvairiomis nagrinėjamomis temomis. Bendrą EMT raidą stebėjo Europos Komisijos laisvės, saugumo ir teisingumo generalinis direktoratas, padedamas atvirame konkurse išrinktos mokslinio ir administracinio koordinavimo grupės.Atsižvelgiant į būtinybę tęsti ir stiprinti EMT veiklą siekiant įgyvendinti Hagos programos reikalavimą „veiksmingai teikti naujausią informaciją ir duomenis apie visus susijusius migracijos pokyčius“ ir prisidėti prie to, kad šiuo metu plėtojant bendrą Europos imigracijos ir prieglobsčio politiką politika būtų formuojama ir sprendimai priimami pagrįstai, siūloma įteisinti EMT priimant atitinkamą teisinę priemonę (Tarybos sprendimą EB sutarties 66 straipsnio pagrindu). Siūloma išsaugoti daugelį dabartinės struktūros elementų, nors pateikiama ir keletas svarbių pakeitimų EMT veikimui patobulinti. Tarybos sprendimu bus apibrėžti pagrindiniai elementai, būtini EMT darbui, visų pirma jo tikslas, uždaviniai, struktūra, keitimosi informacija sistema, finansavimo tvarka ir santykiai su kitomis organizacijomis.2. Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatosDabartinis EMT iš pradžių buvo įgyvendinamas kaip bandomasis projektas, o paskui kaip parengiamoji priemonė; tinkamo teisinio pagrindo jam nereikėjo ir jis buvo finansuojamas pagal specialią Bendrijos biudžeto eilutę (biudžeto eilutė 18 03 05 (ex B5-814))[5]. Pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento[6] 49 straipsnio 2 dalies b punktą parengiamosios priemonės negali trukti ilgiau kaip trejus metus. Todėl norint tęsti EMT veiklą, būtina priimti teisinę priemonę.3. KonsultacijosSiekdama konsultuotis su susijusiomis suinteresuotosiomis šalimis dėl EMT ateities, 2005 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė Žaliąją knygą dėl Europos migracijos tinklo ateities[7], kurioje, atsižvelgiant į EMT veikimo parengiamuoju laikotarpiu įvertinimą, buvo nagrinėjami tokie klausimai kaip EMT įgaliojimai ir būsima struktūra.Žaliąja knyga pradėtos viešosios konsultacijos, kurios truko iki 2006 m. sausio 28 d.; buvo gauti 32 atsiliepimai – maždaug pusė iš valstybių narių, likusieji iš dabartinių EMT nacionalinių informacijos centrų, valstybių narių federacinės ir regioninės valdžios institucijų ir kitų institucijų, daugiausia universitetų[8].2006 m. balandžio 6 d. Briuselyje buvo surengtas pasirinktų ekspertų išklausymas dėl Europos migracijos tinklo ateities. Per išklausymą Komisija pateikė pagrindines viešųjų konsultacijų išvadas, keli ekspertai pristatė būsimus EMT įgaliojimus ir struktūrą.Viešosios konsultacijos ir ekspertų išklausymas akivaizdžiai parodė, kad buvo bendrai sutariama dėl būtinybės tęsti EMT veiklą išsaugant dabartinius jo įgaliojimus ir struktūrą.Galiausiai, Komisija du kartus (2005 m. balandžio 29 d. ir 2006 m. birželio 20 d.) Imigracijos ir prieglobsčio komitete konsultavosi su valstybių narių ekspertais dėl klausimų, susijusių su EMT ateitimi. Valstybės narės abiem atvejais pritarė Komisijos ketinimams įteisinti EMT.4. Siūlomų veiksmų santraukaPagrindinis pasiūlymo tikslas yra įteisinti Europos migracijos tinklą ir suteikti jam tinkamą teisinį pagrindą, apibrėžiantį jo tikslus, uždavinius, struktūrą ir kitus EMT veikimui svarbius elementus, pvz., jo finansavimo tvarką ir visuomenei prieinamos keitimosi informacija sistemos sukūrimą.TikslasPasiūlyme apibrėžiamas toks EMT tikslas : „patenkinti Bendrijos institucijų, valstybių narių valdžios institucijų ir įstaigų bei plačiosios visuomenės informacijos apie migraciją ir prieglobstį poreikius teikiant naujausią, objektyvią, patikimą ir palyginamą informaciją apie migraciją ir prieglobstį siekiant prisidėti prie politikos formavimo ir sprendimų priėmimo šiose srityse Europos Sąjungoje“.VeiklaNorint pasiekti pirmiau minėtą tikslą, EMT turėtų vykdyti įvairią veiklą , aprašytą 2 straipsnyje, inter alia : rinkti ir keistis turimais naujausiais duomenimis ir informacija iš įvairių šaltinių; analizuoti tokius duomenis ir informaciją; skelbti ataskaitas; sukurti ir tvarkyti internetinę keitimosi informacija sistemą; bendradarbiauti su kitomis atitinkamomis Europos ir tarptautinėmis įstaigomis.StruktūraTinklą sudaro nacionaliniai informacijos centrai, paskirti valstybių narių, ir Europos Komisija .Siekiant, kad aktyviai dalyvautų valstybės narės, o EMT būtų teikiamos politinės gairės, įsteigiama valdyba , kurią sudaro kiekvienos valstybės narės, Komisijos ir Europos Parlamento atstovas.Visų pirma ji:-  dalyvaus rengiant EMT metinės veiklos programą;-  vertins EMT padarytą pažangą ir prireikus teiks rekomendacijas dėl būtinų veiksmų;-  bent kartą per metus visoms Europos institucijoms teiks EMT vykdomos veiklos padėties ataskaitas ir pagrindinius savo tyrimų rezultatus;-  nustatys tinkamiausias strateginio bendradarbiavimo su kitomis įstaigomis, kompetentingomis migracijos ir prieglobsčio srityje, formas;-  teiks koordinatoriui ir nacionaliniams informacijos centrams patarimus ir pagalbą dėl veiklos tobulinimo.Nacionaliniai informacijos centrai turi atitikti tam tikrus reikalavimus, pvz., turėti patirties prieglobsčio ir migracijos srityje; informacinių technologijų srities žinių ir įrangos; sugebėti kurti bendradarbiavimo projektus ir tinklus su kitomis nacionalinėmis organizacijomis ir įstaigomis; ir sugebėti dirbti bei rašyti antra oficialiąja Europos institucijų kalba.Kiekviena valstybė narė paskiria vieną įstaigą, kuri atlieka nacionalinio informacijos centro funkcijas. Nacionalinį informacijos centrą turi sudaryti ne mažiau kaip trys ekspertai. Vienas iš šių ekspertų, kuris bus nacionalinio informacijos centro nacionalinis koordinatorius, turi būti paskirtos įstaigos pareigūnas arba darbuotojas. Likusieji ekspertai gali priklausyti šiai įstaigai arba kitoms valstybinėms ar privačioms nacionalinėms ir tarptautinėms organizacijoms, esančioms valstybėje narėje.Nacionaliniai informacijos centrai rengs nacionalines ataskaitas, EMT keitimosi informacija sistemoje teiks nacionalinius duomenis, didins gebėjimus teikti ad hoc prašymus kitiems nacionaliniams informacijos centrams ir greitai atsakyti į prašymus, gautus iš kitų nacionalinių informacijos centrų, ir sukurs nacionalinį migracijos tinklą, sudarytą iš įvairių organizacijų ir asmenų, veikiančių migracijos ir prieglobsčio srityje, įskaitant su migracija susijusius darbo, švietimo ir išorės santykių (plėtros) aspektus, ir atstovaujančių visoms susijusioms suinteresuotosioms šalims.Komisijos uždaviniai bus:-  bendrai koordinuoti EMT;-  priimti metinę tinklo veiklos programą;-  vienas Komisijos atstovas bus paskirtas į valdybą ir jai vadovaus. Jam (-ai) padės du Komisijos paskirti moksliniai ekspertai;-  užtikrinti, kad EMT darbas atspindėtų Bendrijos politikos prioritetus migracijos ir prieglobsčio srityje;-  paskirti paslaugų teikėją, kuris padės Komisijai vykdyti kasdieninį EMT valdymą, įskaitant EMT keitimosi informacija sistemą. Komisija atidžiai stebės tokio paslaugų teikėjo veiklą, aiškiai nustatys jo įgaliojimus ir darbo tvarką; prireikus pakvies nacionalinių informacijos centrų darbo grupes dirbti glaudžiai bendradarbiaujant su paslaugų teikėju tam tikrose veiklos srityse;-  Komisija taip pat užtikrins, kad nacionaliniai informacijos centrai būtų pajėgūs atlikti jiems pavestus uždavinius. Šiuo tikslu ji turės tikrinti, ar valstybių narių siūlomi nacionaliniai informacijos centrai atitinka visus būtinus reikalavimus, ir siūlyti valdybai priemones, kurių būtina imtis, jei nustatys, kad nacionalinio informacijos centro darbe yra nuolatinių trūkumų, kurie gali turėti neigiamų padarinių EMT darbui;-  galiausiai, Komisija skirs dotacijas veiklai, bendrai finansuos metines nacionalinių informacijos centrų veiklos programas, atitinkančias visus būtinus reikalavimus.Paslaugų teikėjo, kurio uždavinys padėti Komisijai, paskyrimą pateisina tam tikrų koordinavimo užduočių techninis pobūdis, visų pirma IT sistemos bei interneto svetainės sukūrimas ir apibendrinamųjų ataskaitų parengimas, ir sudėtingas uždavinys užtikrinti tinkamą 26 nacionalinių informacijos centrų bendradarbiavimą.Keitimosi informacija sistema ir tyrimaiSvarbu, kad EMT plačiai skleistų savo rengiamą informaciją studijų ir tyrimų forma naudodamas pažangiausias technologines priemones, įskaitant tam skirtą tinklavietę. Keitimosi informacija sistemą prižiūrint Komisijai tvarko paslaugų teikėjas, kuris padės Komisijai. Ji prieinama visuomenei ir joje esančia informacija iš esmės gali naudotis visi; tačiau nuo šios bendros taisyklės gali būti nukrypstama, jei EMT nariai perduoda slaptą (konfidencialią) informaciją.Šią keitimosi informacija sistemą inter alia sudarys EMT parengti tyrimai ir ataskaitos , migracijos ir prieglobsčio tezauras ir nacionalinės bei Bendrijos teisės aktų migracijos ir prieglobsčio srityje duomenų bazė.FinansavimasTinklo veiklai skirti biudžeto ištekliai bus įtraukti į Europos Sąjungos bendrojo biudžeto metinius asignavimus. Iš tokių išteklių bus bendrai finansuojamos (iki 80 %) nacionalinių informacijos centrų reikalavimus atitinkančios išlaidos ir bus padengiamos paslaugų teikėjo išlaidos, taip pat kitos išlaidos, įskaitant susijusias su vertinimu, specialia veikla ir parama naujai įsteigtiems nacionaliniams informacijos centrams. Biudžeto valdymo institucija patvirtina turimus metinius asignavimus atsižvelgdama į finansinės struktūros ribas, pagal kurią 2007–2013 m. EMT planuojama skirti 59,7 mln. EUR. Tačiau 2007 m. numatyti 3 mln. EUR nebus panaudoti, kadangi tinklas turėtų pradėti savo veiklą tik 2008 m. sausio 1 d. Todėl 2008–2013 m. laikotarpiu numatyta 56,7 mln. EUR asignavimų. Tai taip pat reikš, kad tarp įrašymo į biudžeto eilutę ir įgyvendinimo nebebus vienerių metų skirtumo.Už dotacijų skyrimą nacionaliniams informacijos centrams, atitinkantiems visus būtinus reikalavimus, ir sutartinių santykių su paslaugų teikėju užmezgimą bus atsakinga Komisija.Poveikio vertinime ir finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje pateikta daugiau informacijos apie EMT finansavimą.5. Teisinis pagrindasTarybos sprendimas grindžiamas EB sutarties 66 straipsniu. Nuo 2004 m. gegužės 1 d. pagal Protokolą dėl Nicos sutarties 67 straipsnio šios priemonės priimamos Taryboje kvalifikuota balsų dauguma pasikonsultavus su Europos Parlamentu.EB sutarties 66 straipsnyje aptariamas valstybių narių administracijų atitinkamų padalinių, taip pat tų padalinių ir Komisijos bendradarbiavimas daugelyje sričių, įskaitant imigraciją ir prieglobstį. Valstybių narių administracijos vaidins svarbų vaidmenį skirdamos nacionalinius informacijos centrus ir dalyvaudamos valdybos darbe. Kadangi tikėtina, kad dauguma nacionalinių informacijos centrų bus vyriausybinės įstaigos, EMT darbe neabejotinai aktyviai dalyvaus nacionalinės administracijos. Šios priežastys pateisina EB sutarties 66 straipsnio pasirinkimą pasiūlymo teisiniu pagrindu.EB sutarties IV antraštinė dalis netaikoma Jungtinei Karalystei ir Airijai, išskyrus atvejus, kai šios valstybės narės nusprendžia kitaip, laikydamosi tvarkos, nustatytos Protokole dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos, pridedamame prie Sutarčių. IV antraštinė dalis taip pat netaikoma Danijai, remiantis Protokolu dėl Danijos pozicijos, pridedamu prie Sutarčių.6. SubsidiarumasŠis pasiūlymas susijęs su laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės kūrimu – Sutartyse pareikštu raginimu, kuris dar kartą pabrėžtas Tamperės ir Hagos Europos Vadovų Tarybos susitikimuose. Konkrečiau, priemone siekiama suburti valstybių narių valdžios institucijas, universitetus, mokslininkus ir kitas susijusias suinteresuotąsias šalis migracijos ir prieglobsčio srityje, kad jie galėtų teikti Bendrijai, valstybėms narėms ir visuomenei objektyvią, patikimą ir palyginamą informaciją apie migracijos ir prieglobsčio padėtį Europos ir nacionaliniu lygiu. Kadangi valstybės narės vienos negali pasiekti šio tikslo gerinti bendradarbiavimą ir teikti duomenis bei atlikti analizę visoje Europoje, būtina imtis veiksmų Bendrijos lygiu. Siūlomu sprendimu siekiama suderintai ir tolygiai visoje Sąjungoje stiprinti informavimo mechanizmus, susijusius su visais migracijos reiškiniais.7. ProporcingumasPasiūlymu siekiama tik sustiprinti nacionalinių administracijų ir kitų organizacijų, veikiančių migracijos ir prieglobsčio srityse, bendradarbiavimą siekiant teikti Bendrijai, valstybėms narėms ir visuomenei objektyvią, patikimą ir palyginamą informaciją apie migracijos ir prieglobsčio padėtį Europos ir nacionaliniu lygiu. Pirmenybė suteikta tinklo struktūrai, kad būtų išlaikyta federacinė struktūra ir užtikrintas lygiateisis atstovavimas visoms valstybėms narėms.Šiame pasiūlyme numatytos tik būtiniausios priemonės, kurių reikia užsibrėžtiems tikslams pasiekti, ir nenumatyta daugiau negu būtina tam tikslui. Jis nepažeidžia dabartinių bendradarbiavimo mechanizmų ir struktūrų.8. EMT ryšys su kitomis keitimosi informacija priemonėmis arba struktūromis migracijos ir prieglobsčio srityjeSiūlomas EMT tikslas – teikti Bendrijai, valstybėms narėms ir visuomenei objektyvią, patikimą ir palyginamą informaciją apie migracijos ir prieglobsčio padėtį Europos ir nacionaliniu lygiu siekiant prisidėti prie politikos formavimo ir sprendimų priėmimo šiose srityse Europos Sąjungoje. Tai akivaizdžiai susiję su moksliniais tyrimais ir analize, informuotumo apie visus migracijos reiškinio aspektus didinimu, duomenų, ataskaitų ir tyrimų, kuriais gali būti naudojamasi kaip pagrindu pagrįstoms diskusijoms apie prieglobstį ir migraciją, teikimu politiką formuojantiems asmenims ir visuomenei.EMT nebus vienintelė Bendrijos priemonė arba struktūra, kurios tikslas – rinkti informaciją ir ja keistis migracijos ir prieglobsčio srityse. Tačiau palyginti su kitomis tokiomis priemonėmis arba struktūromis, pvz., ICONet, Pagrindinių teisių agentūra (įskaitant RAXEN tinklą), Eurostatu, CIREFI, nacionaliniais informacijos apie integraciją centrais ar tarpusavio keitimosi informacija mechanizmu, EMT būdingos kelios ypatybės, suteikiančios jam unikalų pobūdį, kurį galima apibendrinti šiais trim aspektais:-  platus uždavinių mastas;-  didelis dėmesys analizei ir ryšiams su akademine bendruomene;-  plati jo veiklos rezultatų sklaida (plačioji visuomenė ir politiką formuojantys asmenys).Komisija dės visas įmanomas pastangas, kad būtų užtikrinta sąveika ir išvengta EMT darbo ir kitų susijusių priemonių bei struktūrų veiklos dubliavimo. Siekdama šio tikslo, Komisija pasinaudos savo įgaliojimais siūlyti EMT metinę veiklos programą, kaip numatyta 4 straipsnio 2 dalies a punkte.Poveikio vertinimo 1 priede pateikta išsamesnės informacijos apie EMT ir kitų susijusių priemonių bei struktūrų skirtumus.2007/0167(CNS)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASsukuriantis Europos migracijos tinkląEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 66 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[9],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[10],atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[11],atsižvelgdama į Regionų komiteto nuomonę[12],kadangi:(1) 2003 m. Komisija nustatė trejų metų parengiamąją priemonę Europos migracijos tinklui[13] sukurti siekdama Bendrijai ir valstybėms narėms teikti objektyvius, patikimus ir naujausius su migracija susijusius duomenis.(2) 2003 m. birželio mėn. susitikime Salonikuose Europos Vadovų Taryba, atsižvelgdama į būtinybę stebėti ir analizuoti daugiaplanį migracijos reiškinį, savo išvadose[14] išreiškė pritarimą EMT sukūrimui ir pažymėjo, kad apsvarstys galimybę ateityje sukurti nuolatinę struktūrą.(3) 2004 m. lapkričio 4 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino daugiametę programą, vadinamąją Hagos programą, dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės stiprinimo[15], kurioje raginama plėtoti bendros politikos prieglobsčio, migracijos, vizų ir pasienio srityse 2004 m. gegužės 1 d. prasidėjusį antrąjį etapą remiantis inter alia glaudesniu valstybių narių praktiniu bendradarbiavimu ir intensyvesniu keitimusi informacija. Hagos programoje pripažįstama, kad „kuriama Europos prieglobsčio ir migracijos politika turėtų būti grindžiama bendra visų migracijos reiškinių aspektų analize. Ypač svarbu sustiprinti naujausios informacijos ir duomenų apie visus susijusius migracijos pokyčius rinkimą, pateikimą, keitimąsi šia informacija ir veiksmingą jos naudojimą.“(4) Siekdama konsultuotis su susijusiomis suinteresuotosiomis šalimis dėl EMT ateities, 2005 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė Žaliąją knygą dėl Europos migracijos tinklo ateities[16], kurioje, atsižvelgiant į EMT veikimo pirmaisiais parengiamojo laikotarpio metais įvertinimą, buvo nagrinėjami tokie klausimai kaip EMT įgaliojimai ir būsima struktūra.(5) Viešosios konsultacijos parodė, kad dauguma suinteresuotųjų šalių pasisakė už tai, kad būtų tęsiama ir stiprinama EMT veikla ir tai, kad būtų toliau siekiama pradinio EMT tikslo – teikti naujausią, objektyvią, patikimą ir palyginamą informaciją apie migraciją ir prieglobstį. Taip pat paaiškėjo, kad dauguma suinteresuotųjų šalių pageidavo, kad EMT ir toliau veiktų prie Komisijos.(6) Svarbu, kad EMT darbas nesidubliuotų su dabartinių Bendrijos priemonių arba struktūrų, kurių tikslas yra rinkti informaciją ir keistis ja migracijos ir prieglobsčio srityse, veikla ir kad, palyginti su jomis, tinklas sukurtų pridėtinės vertės, visų pirma dėl plataus savo uždavinių masto, didelio dėmesio analizei, ryšių su akademine bendruomene ir viešai prieinamų savo veiklos rezultatų.(7) Norint, kad EMT pasiektų savo tikslus, kiekvienoje valstybėje narėje jam turi padėti nacionalinis informacijos centras. Nacionalinių informacijos centrų veiklą Bendrijos lygiu turėtų koordinuoti Komisija, kuriai padėtų paslaugų teikėjas, turintis reikiamos patirties kasdieniniam EMT darbui organizuoti, įskaitant jo keitimosi informacija sistemą.(8) Siekiant užtikrinti, kad nacionaliniai informacijos centrai turėtų reikiamų žinių įvairiems su migracijos ir prieglobsčio klausimais susijusiems aspektams spręsti, juose turėtų būti bent trys ekspertai, kurie kiekvienas atskirai arba kartu turėtų patirties politikos formavimo, teisės, mokslinių tyrimų ir statistikos srityse. Šie ekspertai gali būti valstybių narių administracijų arba bet kurios kitos organizacijos atstovai.(9) Kiekvienas nacionalinis informacijos centras turėtų sukurti nacionalinį migracijos tinklą, kurį sudarytų organizacijos ir asmenys, veikiantys migracijos ir prieglobsčio srityje, įskaitant, pvz., universitetus, mokslinių tyrimų organizacijas ir mokslininkus, vyriausybines ir nevyriausybines organizacijas ir tarptautines organizacijas, kad visos susijusios suinteresuotosios šalys galėtų pareikšti savo nuomonę.(10) Valdyba turėtų teikti EMT politines gaires ir dalyvauti rengiant EMT metinę veiklos programą.(11) Siekiant užtikrinti, kad informacija, kurią EMT rengia studijų ir ataskaitų forma, būtų kuo plačiau platinama, ji turėtų būti prieinama naudojantis pažangiausiomis technologinėmis priemonėmis, įskaitant tam skirtą tinklavietę.(12) Jei būtina tikslams pasiekti, EMT turėtų turėti galimybę užmegzti bendradarbiavimo santykius su kitomis migracijos ir prieglobsčio srityje veikiančiomis įstaigomis. Užmezgant tokius santykius ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas deramam bendradarbiavimui su įstaigomis Danijoje, Norvegijoje, Islandijoje, Šveicarijoje, šalyse kandidatėse, Europos kaimynystės politikoje dalyvaujančiose šalyse ir Rusijoje.(13) EMT turėtų būti bendrai finansuojamas iš Komisijos dotacijų pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002[17].(14) Atsižvelgiant į EMT keitimosi informacija sistemą, turėtų būti taikomi 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo[18] bei 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo[19].(15) Pagal Protokolo dėl Danijos pozicijos, pridedamo prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą, nėra jo saistoma ir neprivalo jo taikyti,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisDalykas ir taikymo sritisŠiuo sprendimu sukuriamas Europos migracijos tinklas (toliau – EMT).EMT tikslas – patenkinti Bendrijos institucijų, valstybių narių valdžios institucijų bei įstaigų ir plačiosios visuomenės informacijos apie migraciją ir prieglobstį poreikius teikiant naujausią, objektyvią, patikimą ir palyginamą informaciją apie migraciją ir prieglobstį, siekiant prisidėti prie politikos formavimo ir sprendimų priėmimo šiose srityse Europos Sąjungoje.2 straipsnisUždaviniaiSiekdamas 1 straipsnyje nurodyto tikslo, EMT:1.  renka ir keičiasi naujausiais duomenimis ir informacija iš įvairių šaltinių, įskaitant universitetus;2.  analizuoja a punkte minėtus duomenis bei informaciją ir juos pateikia lengvai prieinama forma;3.  kuria būdus duomenų lyginamumui, objektyvumui ir patikimumui Bendrijoje gerinti, nustatydamas tam tikrus rodiklius ir kriterijus, dėl kurių informacija būtų nuoseklesnė ir kurie padėtų plėtoti Bendrijos veiklą, susijusią su migracijos statistiniais duomenimis;4.  skelbia periodiškas ataskaitas apie migracijos ir prieglobsčio padėtį Bendrijoje ir valstybėse narėse;5.  kuria ir tvarko internetinę keitimosi informacija sistemą, kurioje galima susipažinti su atitinkamais migracijos ir prieglobsčio srities dokumentais bei leidiniais;6.  didina informuotumą apie EMT leisdamas susipažinti su surinkta informacija ir platindamas savo veiklos rezultatus;7.  koordinuoja informaciją ir bendradarbiauja su kitomis susijusiomis Europos ir tarptautinėmis įstaigomis.3 straipsnisSudėtisEMT sudaro:8.  valstybių narių paskirti nacionaliniai informacijos centrai;9.  Komisija.4 straipsnisValdyba10.  EMT vadovauja valdyba, kurią sudaro vienas atstovas iš kiekvienos valstybės narės, vienas Europos Parlamento atstovas ir vienas Komisijos atstovas, kuriam padeda du moksliniai ekspertai.Valdybos pirmininko pareigas eina Komisijos atstovas.Kiekvienas valdybos narys, įskaitant pirmininką, turi vieną balsą. Sprendimai priimami balsų dauguma, kurią sudaro dvi trečiosios visų balsų.11.  Valdyba visų pirma:a) dalyvauja rengiant EMT metinės veiklos programą, remdamasi pirmininko projektu;b) vertina EMT padarytą pažangą ir prireikus teikia rekomendacijas dėl būtinų veiksmų;c) ne rečiau kaip kartą per metus Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui teikia glaustą padėties ataskaitą apie vykdomą EMT veiklą ir svarbiausius savo tyrimų rezultatus;d) nustato tinkamiausias strateginio bendradarbiavimo su kitomis įstaigomis, kompetentingomis migracijos ir prieglobsčio srityje, formas ir, prireikus, tokio bendradarbiavimo administravimo tvarką, kaip numatyta 10 straipsnyje;e) teikia nacionaliniams informacijos centrams patarimus dėl veiklos tobulinimo ir padeda jiems imtis reikiamų veiksmų, jei nustatyti nuolatiniai nacionalinio informacijos centro darbo trūkumai gali turėti neigiamų padarinių EMT darbui.12.  Pirmininkui sušaukus, valdyba renkasi bent du kartus per metus.Valdyba tvirtina savo darbo tvarkos taisykles.5 straipsnisNacionaliniai informacijos centrai13.  Kiekviena valstybė narė paskiria vieną įstaigą, kuri atlieka nacionalinio informacijos centro funkcijas.Nacionalinį informacijos centrą sudaro ne mažiau kaip trys ekspertai. Vienas iš šių ekspertų, kuris eina nacionalinio koordinatoriaus pareigas, yra paskirtos įstaigos pareigūnas arba darbuotojas. Likusieji ekspertai gali priklausyti šiai įstaigai arba kitoms valstybinėms ar privačioms nacionalinėms ir tarptautinėms valstybėje narėje įsikūrusioms organizacijoms.14.  Kiekvienas nacionalinis informacijos centras kolektyviai privalo:a) turėti žinių prieglobsčio ir migracijos srityje, įskaitant su politikos formavimu, teise, moksliniais tyrimais ir statistika susijusius aspektus;b) turėti informacinių technologijų srities žinių ir įrangos;c) sugebėti kurti bendradarbiavimo projektus ir tinklus su kitomis nacionalinėmis organizacijomis ir įstaigomis;d) sugebėti bendradarbiauti Europos lygiu ire) sugebėti dirbti bei rašyti oficialiąja Europos institucijų kalba, kuri (-ios) nėra valstybės narės, kurioje jis veikia, kalba (-os).Valstybės narės perduoda Komisijai nacionalinių informacijos centrų ekspertų vardus, pavardes bei tikslius adresus, ir pateikia informaciją, patvirtinančią, kad jie atitinka a–e punktuose išdėstytus reikalavimus.15.  Nacionaliniai informacijos centrai vykdo EMT uždavinius nacionaliniu lygiu ir visų pirma:a) rengia nacionalines ataskaitas, įskaitant 9 straipsnyje minimas ataskaitas;b) į keitimosi informacija sistemą, nurodytą 8 straipsnyje, įveda nacionalinius duomenis;c) didina gebėjimus teikti ad hoc prašymus kitiems nacionaliniams informacijos centrams ir greitai atsakyti į tokius prašymus, gautus iš kitų nacionalinių informacijos centrų;d) įsteigia nacionalinį migracijos tinklą, sudarytą iš įvairių organizacijų ir asmenų, veikiančių migracijos ir prieglobsčio srityje, ir atstovaujančių visoms susijusioms suinteresuotosioms šalims. Nacionalinio migracijos tinklo narių gali būti prašoma dalyvauti EMT veikloje, visų pirma pagal 8 ir 9 straipsnius.16.  Nacionalinio informacijos centro ekspertai reguliariai susitinka aptarti savo veiklą; prireikus, jie taip pat susitinka su savo nacionalinio migracijos tinklo, nurodyto šio straipsnio 3 dalies d punkte, nariais, kad apsikeistų informacija apie vykdomą ir būsimą veiklą.6 straipsnisKoordina vimas17.  Komisija koordinuoja EMT darbą ir užtikrina, kad jis deramai atspindėtų Bendrijos politikos migracijos ir prieglobsčio srityje prioritetus.18.  Koordinuoti EMT darbą Komisijai padeda paslaugų teikėjas, atrinktas laikantis viešųjų pirkimų tvarkos. Toks paslaugų teikėjas turi atitikti 5 straipsnio 2 dalyje išdėstytus reikalavimus ir bet kokius kitus Komisijos nustatytus svarbius reikalavimus.Paslaugų teikėjas, prižiūrint Komisijai, inter alia :19.  organizuoja kasdieninį EMT darbą;20.  sukuria ir tvarko keitimosi informacija sistemą, nurodytą 8 straipsnyje;21.  koordinuoja iš nacionalinių informacijos centrų gaunamą informaciją;22.  organizuoja 7 straipsnyje minimus posėdžius;23.  rengia ataskaitų ir tyrimų, nurodytų 9 straipsnyje, rinkinius ir apibendrinimus.24.  Komisija, pasikonsultavusi su valdyba bei nacionaliniais informacijos centrais ir atsižvelgusi į 1 ir 2 straipsniuose apibrėžtą bendrąjį tikslą ir uždavinius, priima EMT metinę veiklos programą. Programoje nurodomi tikslai ir teminiai prioritetai. Komisija stebi, kaip įgyvendinama metinė veiklos programa, ir teikia reguliarias jos įgyvendinimo ir EMT raidos ataskaitas valdybai.25.  Pasitarusi su valdyba, nurodyta 4 straipsnio 2 dalies e punkte, Komisija, remdamasi šio straipsnio 5 dalyje nurodytais dotacijų susitarimais, imasi reikiamų priemonių.26.  Komisija, remdamasi EMT metine veiklos programa, nustato preliminarias sumas, turimas dotacijoms ir sutartims pagal finansavimo sprendimą, priimtą vadovaujantis 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 75 straipsniu.Remdamasi atskiromis nacionalinių informacijos centrų pateiktomis paraiškomis dėl dotacijų, Komisija skiria dotacijas veiklai nacionaliniams informacijos centrams, kurie atitinka 5 straipsnio 1 ir 2 dalyse išdėstytus reikalavimus. Didžiausia suma, kurią Bendrija gali bendrai finansuoti, yra 80 % bendrųjų reikalavimus atitinkančių išlaidų.Remiantis 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 113 straipsnio 2 dalimi, atnaujinant tokias dotacijas laipsniško mažėjimo principas netaikomas.7 straipsnisPosėdžiai27.  EMT posėdžiai šaukiami mažiausiai penkis kartus per metus.28.  Kiekvienas nacionalinis informacijos centras į EMT posėdžius siunčia bent vieną ekspertą. Posėdžiuose dalyvauja ne daugiau kaip trys nacionalinio informacijos centro ekspertai.29.  EMT posėdžius sušaukia ir jiems vadovauja Komisijos atstovas.30.  EMT reguliariais posėdžiais siekiama, kad:31.  nacionaliniai informacijos centrai galėtų keistis žiniomis ir patirtimi, visų pirma susijusiomis su EMT veikimu;32.  būtų įvertinta EMT padaryta pažanga, visų pirma rengiant 9 straipsnyje nurodytas ataskaitas ir tyrimus;33.  būtų keičiamasi duomenimis ir nuomonėmis, ypač apie 8 straipsnyje minimos turimos informacijos struktūrą, rūšiavimą, turinį ir galimybę ją gauti;34.  būtų suteikta galimybė aptarti praktines ir teisines problemas, su kuriomis valstybės narės susiduria migracijos ir prieglobsčio srityje, visų pirma nagrinėjant ad hoc prašymus, nurodytus 5 straipsnio 3 dalies c punkte;35.  būtų konsultuojamasi su nacionaliniais informacijos centrais plėtojant EMT metinę veiklos programą, nurodytą 6 straipsnio 3 dalyje.36.  EMT nepriklausantys asmenys ir įstaigos gali būti pakviesti į jo posėdžius, jei manoma, kad jų dalyvavimas būtinas. Taip pat gali būti organizuojami jungtiniai posėdžiai su kitais tinklais ar organizacijomis.8 straipsnisKeitimosi informacija sistema37.  Vadovaujantis šiuo straipsniu, sukuriama internetinė keitimosi informacija sistema, prieinama per tam skirtą tinklavietę.38.  Keitimosi informacija sistemos duomenys paprastai yra vieši.Galimybė susipažinti su konfidencialia informacija gali būti suteikta tik EMT.39.  Keitimosi informacija sistemą sudaro bent šie elementai:40.  prieiga prie Bendrijos ir nacionalinės teisės aktų, teismo praktikos ir politikos migracijos ir prieglobsčio srityse, įskaitant specialius konkrečių kategorijų migrantams taikomus migracijos režimus;41.  ad hoc prašymų, nurodytų 5 straipsnio 3 dalies c punkte, funkcija;42.  migracijos ir prieglobsčio tezauras;43.  tiesioginė prieiga prie visų EMT leidinių, įskaitant 9 straipsnyje minimas ataskaitas ir tyrimus, taip pat reguliarusis informacinis biuletenis;44.  pašto dėžutė, prie kurios galima prieiti per tam skirtą tinklavietę, į kurią visuomenė gali siųsti savo klausimus, susijusius su EMT nagrinėjamais migracijos ir prieglobsčio aspektais;45.  mokslininkų ir mokslinių tyrimų institucijų, veikiančių migracijos ir prieglobsčio srityje, katalogas.46.  Siekiant palengvinti prieigą prie šio straipsnio 3 dalyje minėtos informacijos, prireikus EMT gali papildomai pateikti nuorodas į kitas tinklavietes, kuriose skelbiama pirminė informacija.47.  Speciali tinklavietė palengvina prieigą prie panašių visuomenės informavimo iniciatyvų ir tinklaviečių, kuriose pateikta informacija apie migracijos bei prieglobsčio padėtį valstybėse narėse ir trečiosiose šalyse.9 straipsnisAtaskaitos ir tyrimai48.  Kiekvienas nacionalinis informacijos centras kiekvienais metais parengia migracijos ir prieglobsčio padėties valstybėje narėje ataskaitą, kurioje aprašoma politikos raida ir pateikiami statistiniai duomenys.49.  Pagal metinę veiklos programą kiekvienas nacionalinis informacijos centras atlieka kitus tyrimus, susijusius su konkrečiais migracijos ir prieglobsčio klausimais, kurių reikia politikai formuoti ir sprendimams priimti.10 straipsnisBendradarbiavimas su kitomis įstaigomis50.  EMT bendradarbiauja su valstybių narių arba trečiųjų šalių įstaigomis, įskaitant tarptautines organizacijas, kompetentingomis migracijos ir prieglobsčio srityje.51.  Šio straipsnio 1 dalyje minėto bendradarbiavimo (įskaitant galimus atvejus, kai Komisijai gali tekti sudaryti susitarimus Bendrijos vardu) administravimo tvarką nustato valdyba.11 straipsnisBiudžetiniai ištekliaiŠiame sprendime numatytiems veiksmams įgyvendinti skirtos biudžetinės lėšos įtraukiamos į Europos Sąjungos bendrojo biudžeto metinius asignavimus. Atsižvelgdama į finansinėje struktūroje nustatytas ribas, turimus metinius asignavimus tvirtina Biudžeto valdymo institucija.1 2 straipsnisBiudžeto įgyvendinimasKomisija Bendrijos finansinę paramą įgyvendina pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002.1 3 straipsnisPeržiūraNe vėliau kaip per trejus metus nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos, o po to – kas trejus metus, Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Regionų komitetui bei Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui EMT raidos ataskaitą. Kartu su ataskaita prireikus pateikiami šio sprendimo pataisų pasiūlymai.1 4 straipsnisPagrindinių EMT sudėtinių dalių sukūrimasNe vėliau kaip per tris mėnesius nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos valstybės narės nusiunčia Komisijai informaciją, nurodytą 5 straipsnio 2 dalyje.1 5 straipsnisTaikymo dataŠis sprendimas taikomas nuo 2008 m. sausio 1 d.Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms laikantis Europos bendrijos steigimo sutartyje nustatytos tvarkos.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkasFINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMAŠis dokumentas yra aiškinamąjį memorandumą papildantis priedas. Todėl pildant šią finansinę teisės akto pasiūlymo pažymą, reikėtų stengtis nekartoti aiškinamajame memorandume pateiktos informacijos, tačiau būtina išlaikyti jos aiškumą. Prieš pildydami šią formą, prašom perskaityti konkrečias rekomendacijas, kuriose pateikiama patarimų ir paaiškinimų.1. PASIŪLYMO PAVADINIMAS:Tarybos sprendimo, sukuriančio Europos migracijos tinklą, pasiūlymas2. VALDYMO IR BIUDŽETO SUDARYMO PAGAL VEIKLOS RŪŠIS SISTEMAAtitinkama (-os) politikos sritis (-ys) ir susijusi (-ios) veiklos rūšis (-ys):Imigracijos ir prieglobsčio politika3. BIUDŽETO EILUTĖS3.1. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės bei administracinės pagalbos eilutės (buvusios BA eilutės)) su pavadinimais:18 03 05 – Europos migracijos stebėjimo centras3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė:Priemonės trukmė: 2008 m. ir vėliau. Finansinis poveikis apskaičiuotas tik 2008–2013 m. finansiniam laikotarpiui.3.3. Biudžeto ypatybės (prireikus įterpti eilučių):Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija |18 03 05 | NPI | Dif.[20] | NE | NE | NE | Nr. 3A |4. IŠTEKLIŲ APŽVALGA4.1. Finansiniai ištekliai4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinėmln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | n metai | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ir vėlesni metai | Iš viso |Veiklos išlaidos[21] |Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1. | a | 6,500 | 8,800 | 10,100 | 10,300 | 10,500 | 10,500 | 56,700 |Mokėjimų asignavimai (MA) | b | 2,790 | 8,110 | 9,450 | 10,200 | 10,400 | 10,500 | 51,450 |Administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą[22] |Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | 8.2.4. | c |ORIENTACINĖ SUMA IŠ VISO |Įsipareigojimų asignavimai | a + c | 6,500 | 8,800 | 10,100 | 10,300 | 10,500 | 10,500 | 56,700 |Mokėjimų asignavimai | b + c | 2,790 | 8,110 | 9,450 | 10,200 | 10,400 | 10,500 | 51,450 |Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos[23] |Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5. | d | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 1,404 |Žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms nepriskiriamos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą (NDIF) | 8.2.6. | e |Iš viso orientacinių priemonės finansinių išlaidų |IŠ VISO ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a + c + d + e | 6,734 | 9,034 | 10,334 | 10,534 | 10,734 | 10,734 | 58,104 |Iš viso MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b + c + d + e | 3,024 | 8,344 | 9,684 | 10,434 | 10,634 | 10,734 | 52,854 |Išsami informacija apie bendrą finansavimąJeigu numatoma, kad pasiūlymą bendrai finansuos kelios valstybės narės arba kitos įstaigos (nurodyti kokios), toliau pateiktoje lentelėje reikėtų nurodyti tokio bendro finansavimo dalies įvertinimą (jei numatoma, kad bendrai finansuos kelios skirtingos įstaigos, galima pridėti papildomų eilučių):mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)Bendrą finansavimą teikianti įstaiga | n metai | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ir vėlesni metai | Iš viso |26 valstybės narės (išskyrus Daniją). Šias sumas sudaro bendras visų 26 valstybių narių finansavimas | f | 1,175 | 1,669 | 1,944 | 1,986 | 1,986 | 1,986 | 10,751 |IŠ VISO ĮA, įskaitant bendrą finansavimą | a + c + d + e + f | 7,909 | 10,703 | 12,278 | 12,520 | 12,720 | 12,720 | 68,850 |4.1.2. Suderinamumas su finansiniu programavimuX Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą.( Atsižvelgiant į pasiūlymą teks pakeisti atitinkamų finansinės perspektyvos išlaidų kategorijų programas.( Įgyvendinant pasiūlymą, gali tekti taikyti Tarpinstitucinio susitarimo[24] nuostatas (t. y. taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti finansinę perspektyvą).4.1.3. Finansinis poveikis įplaukomsX Pasiūlymas neturi finansinio poveikio įplaukoms.( Pasiūlymas įplaukoms turi tokį finansinį poveikį:Pastaba: visa išsami informacija ir pastabos, susijusios su poveikio įplaukoms apskaičiavimo metodu, turėtų būti pateiktos atskirame priede.mln. eurų (dešimtųjų tikslumu)Prieš taikant priemonę [n-1 metai] | Padėtis pradėjus taikyti priemonę |Iš viso žmogiškųjų išteklių | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |5. YPATYBĖS IR TIKSLAIAIšKINAMAJAME MEMORANDUME REIKIA PATEIKTI IšSAMIą INFORMACIJą APIE PASIūLYMO APLINKYBES. ŠIAME FINANSINėS TEISėS AKTO PASIūLYMO PAžYMOS SKIRSNYJE TURI BūTI PATEIKTA šI KONKRETI PAPILDOMA INFORMACIJA:5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiaiSustiprinti naujausios informacijos ir duomenų apie visus susijusius migracijos pokyčius rinkimą, pateikimą, keitimąsi šia informacija ir veiksmingą jos naudojimą.5.2. Papildoma nauda, sukurta dalyvaujant Bendrijai, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sinergijaSiūloma priemone siekiama kurti valdžios institucijų, universitetų, mokslininkų ir kitų susijusių suinteresuotųjų šalių migracijos ir prieglobsčio srityje valstybėse narėse tinklus, kad jie galėtų teikti Bendrijai, valstybėms narėms ir visuomenei objektyvią, patikimą ir palyginamą informaciją apie migracijos ir prieglobsčio padėtį Europos ir nacionaliniu lygiu. Kadangi valstybės narės vienos negali pasiekti šio tikslo gerinti bendradarbiavimą ir teikti duomenis bei atlikti tyrimus visoje Europoje, būtina imtis veiksmų Bendrijos lygiu.Sinergija ir ryšiai su kitomis iniciatyvomis, tinklais ir kt. paaiškinti aiškinamajame memorandume ir poveikio vertinime.5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į valdymo pagal veiklos rūšis sistemąPasiūlymo tikslas – sukurti struktūrą, galinčią teikti Bendrijai, valstybėms narėms ir visuomenei objektyvią, patikimą ir palyginamą informaciją apie migracijos ir prieglobsčio padėtį Europos ir nacionaliniu lygiu. Todėl pasiūlymu sukuriamas tinklas, kurį sudaro Komisija ir po nacionalinį informacijos centrą kiekvienoje valstybėje narėje. Jie atsako už pasiūlymo 2 straipsnyje nurodytų tinklo uždavinių vykdymą ir už poveikio vertinimo 4 skirsnyje išvardytų rezultatų įgyvendinimą.Iš tinklui skirtų išteklių turi būti finansuojami du pagrindiniai veiklos tikslai: tiesioginė parama nacionaliniams informacijos tinklams ir parama tinklo veiklai, nesusijusiai su nacionaliniais informacijos tinklais, kuri apima:-  paramą Komisijai už koordinavimo užduotis-  vertinimo išlaidas-  rezervines lėšas specialiai arba nenumatytai veiklai, susijusiai su EMT veiklos sritimis-  ryšius su kitomis įstaigomis-  specialią paramą naujiems nacionaliniams informacijos centrams pirmaisiais priemonės įgyvendinimo metais.8.1. skirsnyje pateiktoje lentelėje aprašomos pirmiau minėtų tikslų finansinės išlaidos.5.4. Įgyvendinimo metodai (orientaciniai)Toliau nurodykite metodą (-us)[26], kurį (-iuos) pasirinkote priemonei įgyvendinti.X Centralizuotas valdymasX tiesioginis, vykdomas Komisijos( netiesioginis, deleguojama:( vykdomosioms agentūroms( Bendrijų įkurtoms įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 185 str.( nacionalinei (-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai (-oms) ar įstaigai (-oms), teikiančiai (-ioms) viešąsias paslaugas( Pasidalijamasis arba decentralizuotas valdymas( kartu su valstybėmis narėmis( kartu su trečiosiomis šalimis( Bendras valdymas su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)Pastabos:Tinklo veiklai skirtos biudžetinės lėšos bus įtrauktos į Europos Sąjungos bendrojo biudžeto metinius asignavimus. Iš tokių išteklių bus bendrai finansuojamos nacionalinių informacijos centrų išlaidos ir padengiamos paslaugų teikėjo, kuriam patikėtos koordinavimo užduotys, išlaidos, taip pat kitos išlaidos, susijusios su vertinimu, specialia veikla ir parama naujai sukurtiems nacionaliniams informacijos centrams. Turimus metinius asignavimus nustato biudžeto valdymo institucija, atsižvelgdama į finansinėje programoje nustatytas ribas.Už dotacijų skyrimą būtinus reikalavimus atitinkantiems nacionaliniams informacijos centrams ir sutartinių santykių su paslaugų teikėju, kuriam patikėtos koordinavimo užduotys, ir kitais paslaugų teikėjais užmezgimą bus atsakinga Komisija.6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS6.1. Stebėsenos sistemaVienas iš valdybos uždavinių bus „vertinti tinklo padarytą pažangą“ (4 straipsnio 2 dalies b punktas). Dėl to bus sukurta nuolatinės stebėsenos sistema. Šiuo atžvilgiu Komisija taip pat vaidins svarbų vaidmenį, kadangi ji „stebės, kaip įgyvendinama metinė veiklos programa, ir teiks reguliarias jos įgyvendinimo ir tinklo raidos ataskaitas valdybai bei Komisijai“ (6 straipsnio 3 dalis).6.2. Vertinimas6.2.1. Ex-ante vertinimasTeisingumo, laisvės ir saugumo GD pavedė atlikti EMT parengiamosios priemonės vertinimą, įskaitant būsimo EMT ex-ante vertinimą. Vertinimą atliko paslaugų teikėjas (GHK – EPEC), o galutinis vertinimas Komisijos tarnyboms buvo pateiktas 2005 m. liepos mėn.6.2.2. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex-post vertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis)Rengiant teisinį pagrindą atsižvelgta į dabartinės EMT parengiamosios priemonės privalumus ir trūkumus. Keletas pavyzdžių:-  valstybės narės įpareigojamos pasiūlymu įsteigti nacionalinius informacijos centrus; taip bandoma išvengti dabartinės situacijos, kai daugelis valstybių narių nedalyvauja EMT darbe, kadangi nėra paskyrusios nacionalinio informacijos centro (šiuo metu dalyvavimas yra savanoriškas);-  pasiūlyme aiškiai apibrėžiamas įvairių dalyvių (nacionalinių informacijos centrų, Komisijos) vaidmuo siekiant išvengti neaiškumo dėl to, kas ką daro tinkle;-  pasiūlymu užtikrinamas politinis valstybių narių dalyvavimas numatant jų dalyvavimą valdybos veikloje. Tokio dalyvavimo nebuvo pirmajame EMT etape (parengiamoji priemonė);-  nacionaliniai informacijos centrai turės laikytis daugelio reikalavimų ir juose turės būti keli ekspertai, atsakingi už įvairias sritis. Taip bus užtikrinta, kad visi nacionaliniai informacijos centrai teiks aukštos kokybės rezultatus.6.2.3. Būsimų vertinimų sąlygos ir dažnumasRemiantis teisiniu pagrindu (13 straipsniu), Komisija privalo parengti EMT raidos ataskaitą ne vėliau kaip per trejus metus nuo sprendimo įsigaliojimo dienos, vėliau – kas trejus metus. Finansinėje programoje numatyti vertinimui būtini ištekliai.7. KOVOS SU SUKčIAVIMU PRIEMONėSKomisija užtikrina, kad, įgyvendinant pagal šią priemonę finansuojamus veiksmus, Bendrijos finansiniai interesai būtų apsaugomi taikant prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija ir kitokia neteisėta veikla priemones, atliekant veiksmingus tikrinimus, išieškant netinkamai sumokėtas sumas ir, nustačius pažeidimus, skiriant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomąsias nuobaudas pagal Tarybos reglamentus (EB, Euratomas) Nr. 2988/95, (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999.Pažeidimo sąvoka, minima Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 1 straipsnio 2 dalyje, pagal šią priemonę finansuojamų Bendrijos veiksmų atžvilgiu – tai bet kuris Bendrijos teisės aktų nuostatų ar sutartinių įsipareigojimų pažeidimas, susijęs su ekonominės veiklos vykdytojo veiksmais ar neveikimu, dėl kurio Bendrijų bendrajam biudžetui ar jų valdomiems biudžetams žala padaroma arba gali būti daroma nepagrįstomis išlaidomis.Sutartyse ir susitarimuose visų pirma numatyta Komisijos ar jos įgalioto atstovo vykdoma priežiūra bei finansų kontrolė ir Europos Audito Rūmų atliekami auditai, jei būtina – vietoje.8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS8.1. Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal finansines išlaidas[27]Tikslas | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Iš viso 2008–2013 m. |1 parama specialiai tinklo veiklai, nesusijusiai su nacionaliniais informacijos centrais | 1 600 000 | 1 825 000 | 2 125 000 | 2 150 000 | 2 450 000 | 2 450 000 | 12 600 000 |1 priemonė. Koordinacinė parama Komisijai | 1 000 000 | 1 100 000 | 1 500 000 | 1 500 000 | 1 600 000 | 1 700 000 | 8 400 000 |4 priemonė. Santykiai su kitomis įstaigomis | 100 000 | 125 000 | 125 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 800 000 |IŠ VISO IŠLAIDŲ | 6 500 000 | 8 800 000 | 10 100 000 | 10 300 000 | 10 500 000 | 10 500 000 | 56 700 000 |8.2. Administracinės išlaidos8.2.1. Žmogiškųjų išteklių skaičius ir rūšisPareigų rūšis | Darbuotojai, skiriami priemonei įgyvendinti iš esamų ir (arba) papildomų išteklių (darbo vietų arba visos darbo dienos ekvivalentų skaičius) |n metai | n + 1 metai | n + 2 metai | n + 3 metai | n + 4 metai | n + 5 metai |Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai[28] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |B*, C*/AST | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |Darbuotojai, finansuojami[29] pagal XX 01 02 str. |Kiti darbuotojai[30], finansuojami pagal XX 01 04/05 str. |IŠ VISO | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymasKoordinuoti tinklo veiklą, stebėti paslaugų teikėjo, palaikančio ryšį su koordinatoriumi ir nacionaliniais informacijos centrais, darbą, užtikrinti, kad būtų tinkamai tvarkomos sutartys su tinklo nariais.8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniaiPateikus daugiau kaip vieną šaltinį, nurodyti su kiekvienu šaltiniu susijusių darbo vietų skaičių.X Šiuo metu programos valdymui skirtų darbo vietų, kurias reikia pakeisti arba pratęsti.( Darbo vietų, pagal MPS (metinę politikos strategiją) arba PBP (preliminarų biudžeto projektą) iš anksto skirtų n-tiesiems metams.( Darbo vietų, kurių bus prašoma per kitą MPS arba PBP procedūrą.( Darbo vietų, kurios bus perskirstytos naudojant valdymo tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas).( Darbo vietų, reikalingų n-tiesiems metams, tačiau nenumatytų tų metų MPS arba PBP.8.2.4. Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą (XX 01 04/05 – administracinės valdymo išlaidos)mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)Biudžeto eilutė (numeris ir pavadinimas) | n metai | n + 1 metai | n + 2 metai | n + 3 metai | n + 4 metai | n + 5 ir vėliau | IŠ VISO |Kita techninė ir administracinė pagalba |- intra muros |- extra muros |Iš viso techninei ir administracinei pagalbai |8.2.5. Finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumąmln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)Žmogiškųjų išteklių rūšis | n metai | n + 1 metai | n + 2 metai | n + 3 metai | n + 4 metai | n + 5 ir vėliau |Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (XX 01 01) | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 |Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) |Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 |Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji tarnautojaiPrireikus, pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą2 x 117 000 EUR = 234 000 EURApskaičiuota – Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str.Prireikus, pateikti nuorodą į 8.2.1 punktąNetaikoma8.2.6. Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) |n metai | n + 1 metai | n + 2 metai | n + 3 metai | n + 4 metai | n + 5 ir vėliau | IŠ VISO |XX 01 02 11 01 – Komandiruotės |XX 01 02 11 02 – Posėdžiai ir konferencijos |XX 01 02 11 03 – Komitetai[32] |XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos |XX 01 02 11 05 – Informacinės sistemos |2 Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) |3 Kitos administravimui priskiriamos išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę) |Iš viso administracinių išlaidų, nepriskiriamų žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) |Apskaičiuota – Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumąNetaikoma[1] COM(94)23 – Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui dėl imigracijos ir prieglobsčio politikos.[2] 1996 m. Europos migracijos stebėjimo tarnybos galimybių studija.[3] Europos migracijos tinklo veiklos vertinimas, 2005 m.[4] COM(2005)375.[5] Žr. 2003 m. biudžetą, B5–8 antraštinę dalį, Teisingumas, saugumas ir laisvė.[6] OL L 248, 2002 m. rugsėjo 16 d.[7] COM(2005)606.[8] Visus dokumentus, susijusius su viešosiomis konsultacijomis, įskaitant suinteresuotųjų šalių atsiliepimus, galima rasti internete: http://ec.europa.eu/justice_home/news/consulting_public/emn/news_contributions_emn_en.htm.[9] OL C […], [...], p. […].[10] OL C […], [...], p. […].[11] OL C […], [...], p. […].[12] OL C […], [...], p. […].[13] Toliau – EMT.[14] Tarybos dokumentas 11638/03.[15] Tarybos dokumentas 14292/1/04 REV 1.[16] COM(2005)606.[17] OL L 248, 2002 9 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2006 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamentu Nr. 1995/2006 (OL L 390, 2006 12 30, p. 1).[18] OL L 281, 1995 11 23, p. 31.[19] OL L 8, 2001 1 12, p. 1.[20] Diferencijuoti asignavimai.[21] Išlaidos, nepriklausančios atitinkamos xx antraštinės dalies xx 01 skyriui.[22] Išlaidos pagal xx antraštinės dalies xx 01 04 straipsnį.[23] Išlaidos pagal xx 01 skyrių, nepriskiriamos xx 01 04 arba xx 01 05 straipsniams.[24] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.[25] Jeigu būtina, t. y. jeigu priemonė trunka ilgiau kaip 6 metus, reikėtų pridėti papildomų stulpelių.[26] Jei nurodomas daugiau kaip vienas metodas, papildomą išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje.[27] Kaip bus panaudoti padidėję ištekliai, paaiškinta poveikio vertinimo 2 priede, kuriame taip pat pateiktas paaiškinimas dėl pagrindinių rezultatų, kurie pateisina nacionaliniams informacijos centrams skirtinas sumas.[28] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[29] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[30] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą.[31] Prie atitinkamos (-ų) vykdomosios (-ųjų) agentūros (-ų) reikėtų pateikti nuorodą į konkrečią finansinę teisės akto pasiūlymo pažymą.[32] Nurodyti komiteto rūšį ir kuriai grupei jis priklauso.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 10 23
            COM(2017) 618 final
            Pasiūlymas
            EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimopagal Suomijos paraišką „EGF/2017/005 FI/Retail“

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               1.Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (toliau – EGF) finansinės paramos taisyklės nustatytos 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006
                  1
                (toliau – EGF reglamentas).

               2.2017 m. birželio 12 d. Suomija pateikė paraišką „EGF/2017/005 FI/Retail“ dėl finansinės paramos iš EGF atleidus darbuotojus
                  2
                ekonomikos sektoriuje, kuris priskiriamas NACE 2 red. 47 skyriui (Mažmeninė prekyba, išskyrus variklinių transporto priemonių ir motociklų prekybą) NUTS 2 lygmens Vakarų Suomijos (FI19, Länsi-Suomi), Helsinkio-Ūsimos (FI1B, Helsinki-Uusimaa), Pietų Suomijos (FI1C, Etelä-Suomi) ir Šiaurės ir Rytų Suomijos (FI1D, Pohjois- ja Itä-Suomi) regionuose.

               3.Įvertinusi šią paraišką Komisija, laikydamasi visų EGF reglamento taikytinų nuostatų, padarė išvadą, kad finansinės paramos suteikimo iš EGF sąlygos yra įvykdytos.

               PARAIŠKOS SANTRAUKA

                        EGF paraiška

                        „EGF/2017/005 FI/Retail“

                        Valstybė narė

                        Suomija

                        Susijęs (-ę) regionas (-ai) (NUTS
                           3
                         2 lygis)

                        Vakarų Suomijos regionas (FI19)

                        Helsinkio-Ūsimos regionas (FI1B)

                        Pietų Suomijos regionas (FI1C)

                        Šiaurės ir Rytų Suomijos regionas (FI1D)

                        Paraiškos pateikimo data

                        2017 m. birželio 12 d.

                        Paraiškos gavimo patvirtinimo data

                        2017 m. birželio 12 d.

                        Prašymo pateikti papildomos informacijos data

                        2017 m. birželio 19 d.

                        Papildomos informacijos pateikimo terminas

                        2017 m. liepos 31 d.

                        Vertinimo atlikimo terminas

                        2017 m. spalio 23 d.

                        Intervencijos kriterijus

                        EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies b punktas

                        Susijusių įmonių skaičius

                        3

                        Ekonominės veiklos sektorius (-iai)

                        (NACE 2 red. skyrius)
                           4

                        47 skyrius – Mažmeninė prekyba, išskyrus variklinių transporto priemonių ir motociklų prekybą

                        Ataskaitinis laikotarpis (devynių mėnesių):

                        2016 m. rugpjūčio 3 d. – 2017 m. gegužės 3 d.

                        Bendras atleistų darbuotojų skaičius

                        1 660

                        Bendras reikalavimus atitinkančių paramos gavėjų skaičius

                        1 660

                        Bendras tikslinių paramos gavėjų skaičius

                        1 500

                        Tikslinių nedirbančių ir nesimokančių jaunuolių (NEET) skaičius:

                        0

                        Individualiems poreikiams pritaikytoms paslaugoms skirtas biudžetas (EUR)

                        3 906 600

                        EGF paramai įgyvendinti skirtas biudžetas
                           5
                         (EUR)

                           259 000

                        Bendras biudžetas (EUR)

                        4 165 600

                        EGF parama (EUR) (60 %)

                        2 499 360

               PARAIŠKOS VERTINIMAS

               Procedūra

               4.Suomija paraišką „EGF/2017/005 FI/Retail“ pateikė 2017 m. birželio 12 d., t. y. per 12 savaičių nuo tos dienos, kurią buvo įgyvendinti EGF reglamento 4 straipsnyje nustatyti intervencijos kriterijai. Tą pačią dieną Komisija patvirtino gavusi paraišką ir 2017 m. birželio 19 d. Suomijos paprašė pateikti papildomos informacijos. Papildoma informacija pateikta per šešias savaites nuo prašymo gavimo. 12 savaičių terminas, iki kurio, gavusi tinkamai užpildytą paraišką, Komisija turėtų baigti paraiškos atitikties EGF finansinės paramos suteikimo sąlygoms vertinimą, baigiasi 2017 m. spalio 23 d.

               Paraiškos tinkamumas

               Susijusios įmonės ir paramos gavėjai

               5.Paraiška susijusi su 1 660 darbuotojų, atleistų iš darbo ekonomikos sektoriuje, kuris priskiriamas NACE 2 red. 47 skyriui (Mažmeninė prekyba, išskyrus variklinių transporto priemonių ir motociklų prekybą). Darbuotojai atleisti NUTS 2 lygio regionuose – Vakarų Suomijos (FI19), Helsinkio-Ūsimos (FI1B), Pietų Suomijos (FI1C) ir Šiaurės ir Rytų Suomijos (FI1D) regionuose.

                        Įmonės ir atleistų darbuotojų skaičius per ataskaitinį laikotarpį

                        „Anttila Oy“

                        1 217

                        „Oy Vallila Collection Ab“

                        26

                        „Stockmann Oy“

                        417

                        Iš viso įmonių: 3
                           6

                        Iš viso atleistų darbuotojų:

                        1 660

                        Iš viso savarankiškai dirbančių asmenų, kurių veikla nutrūko:

                        0

                        Iš viso reikalavimus atitinkančių darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų:

                        1 660

               Intervencijos kriterijai

               6.Suomija pateikė paraišką laikydamasi EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytų intervencijos kriterijų, pagal kuriuos reikalaujama, kad per devynių mėnesių ataskaitinį laikotarpį iš įmonių, kurios visos veikia tame pačiame NACE 2 red. skyriaus ekonomikos sektoriuje ir yra viename valstybės narės NUTS 2 lygio regione arba dviejuose gretimuose NUTS 2 lygio regionuose, būtų atleista ne mažiau kaip 500 darbuotojų. Vien tik Helsinkio-Ūsimos regione (FI1B) atleisti 835 darbuotojai.

               7.Šios paraiškos ataskaitinis devynių mėnesių laikotarpis – 2016 m. rugpjūčio 3 d. – 2017 m. gegužės 3 d.

               Atleistų darbuotojų ir darbo veiklą nutraukusių asmenų skaičiaus apskaičiavimas

               8.Apskaičiuotas ataskaitiniu laikotarpiu atleistų darbuotojų skaičius:

               –1 660 – nuo darbdavio individualaus įspėjimo apie darbuotojo atleidimą arba apie darbo sutarties nutraukimą dienos.

               Reikalavimus atitinkantys paramos gavėjai

               9.Bendras reikalavimus atitinkančių paramos gavėjų skaičius – 1 660.

               Darbuotojų atleidimo sąsaja su esminiais pasaulio prekybos sistemos struktūriniais pokyčiais dėl globalizacijos

               10.Siekdama įrodyti darbuotojų atleidimo sąsają su esminiais pasaulio prekybos sistemos struktūriniais pokyčiais dėl globalizacijos, Suomija teigia, kad dėl globalizacijos (internetinės prekybos) mažmeninei prekybai dabar yra didelių pokyčių metas. Pokyčiams įtakos taip pat turi kintantys vartotojų įpročiai, skaitmeninimas ir ekonomikos krizė.

               11.Pardavimo internetu mastas didėja jau daugybę metų. Manoma, kad iki 2019 m. 13 proc. visos pasaulio mažmeninės prekybos vyks internete. 2014 m. ši dalis buvo tik 6,3 proc.
                  7
               . Vartotojai pirmenybę ėmė teikti internetinėms parduotuvėms. Pastaruoju metu jie pradėjo dažniau pirkti iš tarptautinių internetinių parduotuvių, įsikūrusių už ES ribų.

               12.Pirkimas internetu daro didelį poveikį tradicinių prekybos centrų pardavimo mastui. Didžiausios internetinės parduotuvės yra įsikūrusios Kinijoje, Indijoje ir JAV.

               13.Suomijoje 2010–2015 m. mažmeninių produktų pardavimas internetu padidėjo 34 proc. Suomiai, labiau nei kitų Skandinavijos šalių gyventojai, dažniau linkę apsipirkti užsienio internetinėse parduotuvėse
                  8
               . Dėl to Suomijos prekybos centrų pardavimo mastas sumažėjo. Palyginti su 2013 m., 2014 m. prekybos centrų pardavimo mastas sumažėjo 4,3 proc., o 2016 m., palyginti su 2015 m., jis sumažėjo 2,8 proc.
                  9
               .

               14.Taip pat labai keičiasi su mažmenine prekyba susijusios darbo vietos. Sistemiškai mažėja visos darbo dienos darbo vietų, nauji darbo pasiūlymai yra darbui ne visą darbo dieną ir šioms darbo vietoms reikia naujų gebėjimų, pvz., IT, prognozavimo, duomenų analizės, komunikacijos, vartotojų informavimo gebėjimų ir logistikos žinių
                  10
               . 43 proc. mažmeninės prekybos darbuotojų yra vyresni nei 45 m. ir neturi pirmiau nurodytų gebėjimų.

               15.Iki šio meto pateiktos 8 EGF paraiškos pagal NACE 2 red. 47 skyrių (Mažmeninė prekyba, išskyrus variklinių transporto priemonių ir motociklų prekybą)
                  11
               .

               Darbuotojų atleidimą ir darbo veiklos nutraukimą lemiantys įvykiai

               16.Mažmeninės prekybos sektoriuje Suomijoje dirba 7 proc. visų šalies darbuotojų, tačiau šis sektorius atviras jauniems, ne visą darbo dieną dirbantiems ir naujų gebėjimų turintiems darbuotojams. Pirkimo iš ES nepriklausančiose šalyse įsikūrusių internetinių parduotuvių mastas padidėjo nuo 6 proc. (2008 m.) iki 19 proc. (2016 m.) nuo viso pardavimo masto. 32 proc. pirkimo internetu atvejų apsiperkama ES valstybėse narėse įsikūrusiuose internetinėse parduotuvėse, 16 proc. – parduotuvėse, įsikūrusiose už ES ribų. 23 proc. Suomijos tarptautinės internetinės prekybos sudaro prekyba su Kinija
                  12
               .

               17.Panaši tendencija reiškiasi kitose ES šalyse; pirkimo internetu iš ES nepriklausančių šalių mastas 2012–2016 m. laikotarpiu padidėjo nuo 13 proc. iki 20 proc., skaičiuojant nuo visų tarptautinių pirkimo internetu atvejų kartu paėmus (šaltinis – Eurostatas).

               18.„Anttila Oy“ buvo mažmeninės prekybos įmonė, įsteigta 1952 m. kaip užsakomosios prekybos paštu įmonė. Ji daugiausia prekiavo buitiniais elektronikos prietaisais, drabužiais ir namų apyvokos reikmenimis. „Anttila “ prekybos centrų buvo 23 vietovėse.

               19.„Anttila “ jau nemažai metų veikė nuostolingai, visų pirma dėl bendro prekybos centrų verslo modelio nuosmukio. Įmonė dėjo pastangas savo pelningumui atkurti. Ji buvo rekapitalizuota, taip pat pasikeitė savininkas. „Anttila“ taip pat sumažino darbuotojų skaičių (2015 m.)
                  13
               .

               20.Nors buvo dėtos visos pastangos, įmonės pinigų srautas ir pelningumas toliau mažėjo, visų pirma dėl tarptautinės internetinės prekybos. Įmonė ieškojo išorinių finansinių išteklių, tačiau nesėkmingai
                  14
               .

               21.Klientų skaičius „Anttila“ prekybos centruose kasmet sumažėdavo 10–20 proc. Dėl skaitmeninimo ir internetinės prekybos „Anttila“ prekybos centruose visiškai smuko prekyba muzika, filmais, žaidimais ir namų apyvokos reikmenimis
                  15
               .

               22.2016 m. ji buvo priversta skelbti bankrotą. Įspėjimai apie atleidimą iš darbo buvo įteikti visiems 1 222 darbuotojams. 2017 m. „Anttila“ buvo visiškai uždaryta. Darbo taip pat neteko „Anttila“ patronuojamosios įmonės „Oy Vallila“ darbuotojai.

               23.„Anttila“ pardavimo mastui įtakos taip pat turėjo ekonomikos nuosmukis Suomijoje
                  16
               . „Anttila“ darbuotojai dirbdavo 30–35 valandas per savaitę. Dabar siūlomos laisvos 12 valandų per savaitę darbo vietos.

               24.„Stockmann“ yra Suomijos tradicinis prekybos centrų tinklas, žinomas kaip aukštos kokybės produktų prekybos vieta. „Stockmann“ susidūrė su panašaus pobūdžio problemomis kaip „Anttila“, tačiau mažesniu mastu
                  17
               .

               25.„Stockmann“ savo finansinę padėtį ir padėtį rinkoje pradėjo gerinti 2015 m. 2017 m. buvo uždaryta parduotuvė Oulu mieste. Šiuo metu tinklas turi tik šešis prekybos centrus. „Stockmann“ problemos iš dalies yra susijusios su e. prekyba, kintančiais apsipirkimo įpročiais ir menku vartotojų pasitikėjimu ekonomika
                  18
               .

               26.2012–2016 m. „Stockmann“ klientų skaičius sumažėjo daugiau kaip 40 proc. Per tą patį laikotarpį pardavimo apyvarta sumažėjo 38 proc. Veiklos marža tapo neigiama
                  19
               .

               Tikėtinas darbuotojų atleidimo poveikis vietos, regiono ar šalies ekonomikai ir užimtumui

               27.Poveikį patyrė visi keturi NUTS 2 lygio Suomijos regionai. Labiausiai paveiktas yra Helsinkio-Ūsimos regionas (prarastos 835 darbo vietos). 2017 m. kovo mėn. Suomijoje buvo 317 251 darbo ieškančių bedarbių. Tai 10,3 proc. darbingo amžiaus žmonių. 38 proc. iš jų buvo vyresni nei 50 metų
                  20
               . Kiekvienai laisvai darbo vietai teko 6 bedarbiai. 4 proc. visų bedarbių anksčiau dirbo prekybos sektoriuje
                  21
               .

               Vakarų Suomija

               28.Pirkanmos srityje
                  22
                mažmeninė ir didmeninė prekyba sudaro didelę visų sektorių apyvartos dalį (apie 30 proc). Regiono ekonomika pamažu atsigauna dėl eksporto pramonės ir statybų sektoriaus plėtros.

               29.2017 m. kovo mėn. Pirkanmos ekonominės plėtros, transporto ir aplinkos centre užsiregistravusių bedarbių skaičius siekė 31 577. Tai 12,9 proc. darbingo amžiaus žmonių – skaičius, didesnis už šalies vidurkį
                  23
               .

               30.„Anttila“ prekybos centrų tinklas buvo svarbus regiono darbdavys. Sunkiausia naują darbą susirasti vyresniems nei 50 metų asmenims.

               Helsinkis-Ūsima

               31.2017 m. kovo pabaigoje Ūsimos regione buvo 86 659 darbo ieškantys bedarbiai ir tai sudarė 10,3 proc. darbingo amžiaus žmonių.

               32.2017 m. kovo mėn. buvo 34 942 ilgalaikiai bedarbiai. Vyresni nei 50 metų asmenys sudarė 36 proc. visų darbo ieškančių bedarbių
                  24
               .

               Pietų Suomija

               33.„Anttila“ buvo vienas didžiausių mažmeninės prekybos sektoriaus darbdavių Turku mieste. Užsidarius „Anttila“ tinklo parduotuvėms prarasta nemažai darbo vietų.

               34.Šio regiono nedarbo lygis siekia 11,6 proc. Įmonės įdarbina jaunus darbuotojus į darbo ne visą darbo dieną vietas. Daug bedarbių yra vyresni nei 50 metų
                  25
               .

               35.2017 m. pavasario pabaigoje regiono pietvakarinėje srityje buvo maždaug 26 224 bedarbiai. Tai 11,6 proc. darbingo amžiaus žmonių. Be to, dar 10 600 žmonių naudojosi užimtumo skatinimo paslaugomis
                  26
               .

               Šiaurės ir Rytų Suomija

               36.„Stockmann“ ir „Anttila“ buvo svarbūs mažmeninės prekybos sektoriaus darbdaviai Oulu srityje. Šiems tinklams nutraukus veiklą mieste atleista daug darbuotojų, daug jų priklausė vyresnio amžiaus grupėms.

               37.Nedarbo lygis Oulu srityje tebėra aukštas. 2017 m. kovo mėn. buvo 25 928 bedarbiai. Be to, Užimtumo ir ekonominės plėtros tarnybos (toliau – TE tarnybos) maždaug 9 650 žmonių teikė užimtumo skatinimo paslaugas
                  27
               .

               Tiksliniai paramos gavėjai ir siūlomi veiksmai

               Tiksliniai paramos gavėjai

               38.Apskaičiuota, kad priemonėmis pasinaudos 1 500 atleistų darbuotojų. Šių darbuotojų pasiskirstymas pagal lytį, pilietybę ir amžiaus grupę:

                        Kategorija

                        Tikslinių paramos gavėjų
                           skaičius

                        Lytis:

                        Vyrai:

                        355

                        (23,7 proc.)

                        Moterys:

                        1 145

                        (76,3 proc.)

                        Pilietybė:

                        ES piliečiai:

                        1 495

                        (99,7 proc.)

                        ne ES piliečiai:

                        5

                        (0,3 proc.)

                        Amžiaus grupė:

                        15–24 metai:

                        103

                        (6,9 proc.)

                        25–29 metai:

                        144

                        (9,6 proc.)

                        30–54 metai:

                        985

                        (65,7 proc.)

                        55–64 metai:

                        263

                        (17,5 proc.)

                        vyresni nei 64 metų:

                        5

                        (0,3 proc.)

               Siūlomų veiksmų tinkamumas

               39.Prie individualių poreikių pritaikytos paslaugos, kurios bus teikiamos atleistiems darbuotojams, apima toliau išvardytus veiksmus.

               –Konsultuojamojo ugdymo priemonės ir kitos parengiamosios priemonės. Jos apima darbo paieškos mokymus pasitikėjimui savimi stiprinti ir darbo paieškos gebėjimams atnaujinti. Į tai taip pat įeina individualus konsultuojamasis ugdymas darbe.

               –Užimtumas ir kitos su verslu susijusios priemonės. Šios priemonės tikslas – teikti informaciją, ekspertų paslaugas ir konsultuoti planuojant iš naujo įdarbinti naudos gavėjus, taikant internetines paslaugas, orientuojant profesijos ir darbo paieškos klausimais, teikiant darbo pasiūlymus, nustatant kompetenciją, vertinant darbo gebėjimus, suteikiant galimybę pabandyti darbą.

               –Kursai. Šios priemonės tikslas – teikti profesinio, tęstinio, prisitaikymo prie pokyčių mokymo ir profesinio perkvalifikavimo kursus. Ji apima ir verslumo paramos kursus. Šie kursai bus pritaikyti tikslinėms grupėms.

               –Veiklos pradžios dotacijos. Šios dotacijos tikslas – paskatinti pradėti verslo veiklą ir didinti atskirų asmenų užimtumą. Veiklos pradžios dotacija padeda laipsniškai pradėti ir sukurti visos darbo dienos etatą atitinkantį verslą. Ji teikiama ne ilgiau kaip 12 mėnesių. Su dotacijomis taip pat siejamos mokymo ir konsultuojamojo ugdymo paslaugos.

               –Bandomieji konsultuojamojo ugdymo projektai. Vykdant vyresniems nei 50 metų paramos gavėjams skirtą bandomąjį projektą bus nagrinėjamos fizinės, psichinės ir kitos priežastys, kurios gali kliudyti iš naujo įsidarbinti. Be to, kai kuriems naudos gavėjams gali reikėti intensyvaus orientavimo paslaugų.

               –Darbo užmokesčio subsidija. Ši subsidija bus skiriama įsidarbinimui naujoje darbo vietoje remti, sumažinant darbo užmokesčio sąnaudas. Darbo užmokesčio subsidija padengs 30–50 proc. darbo užmokesčio sąnaudų ir bus mokama darbdaviui. Subsidija bus mokama 6–18 mėn., priklausomai nuo nedarbo laikotarpio trukmės.

               –Išmoka kelionės ir apgyvendinimo išlaidoms. Ji gali būti skiriama darbo ieškančiam asmeniui kelionės ir apgyvendinimo išlaidomoms, patirtoms ieškant darbo ar užimtumo skatinimo mokymo metu, padengti.

               40.Čia aprašyti siūlomi veiksmai yra aktyvios darbo rinkos priemonės, priskiriamos prie tinkamų finansuoti veiksmų, apibrėžtų EGF reglamento 7 straipsnyje. Šie veiksmai neatstoja pasyvių socialinės apsaugos priemonių.

               41.Suomija pateikė prašomą informaciją apie veiksmus, kurių susijusi įmonė privalo imtis pagal nacionalinės teisės aktus arba kolektyvines sutartis. Ji patvirtino, kad tokie veiksmai negali būti pakeisti EGF finansine parama.

               Biudžeto sąmata

               42.Numatomos bendros išlaidos sudaro 4 165 600 EUR, iš kurių prie individualių poreikių pritaikytoms paslaugoms skiriama 3 906 600 EUR, o išlaidų parengiamajai, valdymo, informavimo ir viešinimo, kontrolės ir ataskaitų teikimo veiklai – 259 000 EUR.

               43.Bendra iš EGF prašomos finansinės paramos suma yra 2 499 360 EUR (60 proc. visų išlaidų).

                        Veiksmai

                        Numatomas dalyvių skaičius

                        Numatomos išlaidos vienam dalyviui
                        (EUR)

                        Numatomos visos išlaidos

                        (EUR)

                        Individualiems poreikiams pritaikytos paslaugos (veiksmai pagal EGF reglamento 7 straipsnio 1 dalies a ir c punktus)

                        Konsultuojamojo ugdymo ir kitos parengiamosios priemonės (Valmennukset ja muut valmentavat toimenpiteet)

                        315

                        1 200

                        378 000

                        Įdarbinimo ir verslo paslaugos (Työllisyys- ja yrityspalvelut)

                        500

                        60

                        30 000

                        Kursai (Koulutus)

                        235

                        5 000

                        1 175 000

                        Veiklos pradžios dotacijos (Starttiraha)

                        18

                        9 000

                        162 000

                        Bandomieji konsultuojamojo ugdymo projektai (Uravalmennuspilotti)

                        260

                        5 000

                        1 300 000

                        Tarpinė suma (a):

                        Individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketo procentinė dalis

                        –

                        3 045 000

                        (77,95 proc.)

                        Išmokos ir paskatos (veiksmai pagal EGF reglamento 7 straipsnio 1 dalies b punktą)

                        Darbo užmokesčio subsidijos

                        200

                        4 200

                        840 000

                        Išmokos kelionės ir apgyvendinimo išlaidoms

                        180

                        120

                        21 600

                        Tarpinė suma (b):

                        Individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketo procentinė dalis

                        –

                        861 600

                        (22,05 proc.)

                         Veiksmai pagal EGF reglamento 7 straipsnio 4 dalį

                        1. Parengiamoji veikla

                        –

                        4 000

                        2. Valdymas

                        –

                        150 000

                        3. Informavimas ir viešinimas

                        –

                        25 000

                        4. Kontrolė ir ataskaitų teikimas

                        –

                        80 000

                        Tarpinė suma (c):

                        Bendrų išlaidų procentinė dalis:

                        –

                        259 000

                        (6,22 proc.)

                        Visos išlaidos (a + b + c):

                        –

                        4 165 600

                        EGF parama (60 proc. visų išlaidų)

                        –

                        2 499 360

               44.Lentelėje nurodytiems veiksmams, kaip ir veiksmams pagal EGF reglamento 7 straipsnio 1 dalies b punktą, skirtos išlaidos neviršija 35 proc. bendrų išlaidų, skirtų suderintam prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketui. Suomija patvirtino, kad šie veiksmai taikomi tik tuo atveju, jeigu tiksliniai paramos gavėjai patys aktyviai dalyvauja ieškant darbo ar mokymo veikloje.

               45.Suomija patvirtino, kad investicijų, skirtų savarankišką veiklą ar verslą pradedantiems asmenims ir įmonę perimantiems darbuotojams, sąnaudos neviršys 15 000 EUR vienam paramos gavėjui.

               Išlaidų tinkamumo finansuoti laikotarpis

               46.2016 m. rugpjūčio 3 d. Suomija tiksliniams paramos gavėjams pradėjo teikti individualiems poreikiams pritaikytas paslaugas. Todėl šių veiksmų išlaidos bus laikomos tinkamomis finansuoti EGF lėšomis nuo 2016 m. rugpjūčio 3 d. iki 2019 m. birželio 12 d.

               47.2016 m. rugpjūčio 3 d. Suomija patyrė pirmąsias administracines išlaidas, susijusias su EGF paramos įgyvendinimu. Todėl parengiamosios, valdymo, informavimo ir viešinimo, kontrolės ir ataskaitų teikimo veiklos išlaidos laikomos tinkamomis finansuoti EGF finansinės paramos lėšomis nuo 2016 m. rugpjūčio 3 d. iki 2019 m. gruodžio 12 d.

               Nacionalinių ar Sąjungos fondų finansuojamų veiksmų papildomumas

               48.Nacionalinio išankstinio finansavimo ar bendro finansavimo dalis skiriama pagal Ekonomikos ir užimtumo ministerijos administracinio padalinio valstybinių užimtumo tarnybų biudžeto eilutę. Kai kurios paslaugos taip pat bus finansuojamos kaip ekonominės plėtros centrų (toliau – ELY centrai) ir TE tarnybų veiklos išlaidos. Techninės paramos užduotys bus finansuojamos kaip Ekonomikos ir užimtumo ministerijos ir ELY centrų veiklos išlaidos. Bus stengiamasi visų veiksmų ir užduočių įgyvendinimui suteikti nacionalinį išankstinį finansavimą.

               49.Suomija patvirtino, kad pirmiau aprašytoms priemonėms, kurioms skiriama finansinė parama iš EGF, nebus skiriama finansinė parama pagal kitas Sąjungos finansines priemones.

               Tvarka, pagal kurią buvo konsultuotasi su tiksliniais paramos gavėjais ar jų atstovais arba socialiniais partneriais, vietos ir regioninėmis valdžios institucijomis

               50.Suomija nurodė, kad suderintas individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketas buvo parengtas konsultuojantis su Ūsimos, Pirkanmos, Šiaurės Pohjanmos ir Pietvakarių Suomijos ELY centrų bei Ūsimos TE tarnybos atstovais. Taip pat buvo įtraukti „Anttila“ ir profesinių sąjungų atstovai (PAM, Paslaugų sektoriaus profesinių sąjungų asociacija).

               51.Ekonomikos ir užimtumo ministerija įsteigė darbo grupę, kurią sudaro visų pirmiau nurodytų vietos ir regionų valdžios institucijų, „Anttila“ ir PAM atstovai. Ši darbo grupė sprendžia iš prekybos sektoriaus atleistų darbuotojų klausimą; ji dalyvavo rengiant EGF paraišką.

               Valdymo ir kontrolės sistemos

               52.Paraiškoje pateiktas valdymo ir kontrolės sistemos aprašas, kuriame nurodyta susijusių įstaigų atsakomybė.

               –Suomija Komisijai pranešė, kad finansinę paramą administruos Ekonomikos ir užimtumo ministerija, kuri veikia kaip EGF vadovaujančioji ir tvirtinančioji institucija ir EGF lėšas paskirstanti tarpinė institucija. EGF valdymo funkcijos priskirtos Užimtumo ir verslumo departamentui.

               –Tvirtinimo funkcijos priskirtos Žmogiškųjų išteklių ir administracijos skyriui. Išmokos paramos gavėjams skiriamos per ELY centrus ir TE tarnybas.

               –Nepriklausomas vidaus audito padalinys yra atsakingas už auditą, jis veikia prie Ekonomikos ir užimtumo ministerijos nuolatinio sekretoriato.

               Susijusios valstybės narės prisiimti įsipareigojimai

               53.Suomija suteikė visas būtinas garantijas, kad:

               –suteikiant galimybę naudotis siūlomais veiksmais ir juos įgyvendinant bus laikomasi vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principo;

               –buvo laikytasi nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytų su kolektyviniu atleidimu susijusių reikalavimų;

               –darbuotojus atleidusios įmonės, tęsusios veiklą po atleidimo, patenkino visus teisinius reikalavimus, susijusius su atleidimais, ir tinkamai parėmė tuos darbuotojus;

               –siūlomi veiksmai nebus finansiškai remiami iš kitų Sąjungos fondų ar pagal kitas finansines priemones ir bus išvengta bet kokio dvigubo finansavimo;

               –siūlomi veiksmai papildys struktūrinių fondų lėšomis finansuojamus veiksmus;

               –finansinė parama EGF lėšomis atitiks procedūrines ir materialines Sąjungos taikomas valstybės pagalbos taisykles.

               POVEIKIS BIUDŽETUI

               Biudžeto pasiūlymas

               54.EGF lėšų didžiausia metinė suma neviršija 150 mln. EUR (2011 m. kainomis), kaip nustatyta 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa
                  28
               , 12 straipsnyje.

               55.Išnagrinėjusi paraišką pagal taikytinas EGF reglamento 13 straipsnio 1 dalies sąlygas ir atsižvelgusi į tikslinių paramos gavėjų skaičių, siūlomus veiksmus ir numatytas išlaidas, Komisija siūlo iš EGF mobilizuoti 2 499 360 EUR sumą, atitinkančią 60 proc. siūlomų veiksmų bendrų išlaidų, kad būtų suteikta finansinė parama pagal pateiktą paraišką.

               56.Siūlomą sprendimą mobilizuoti EGF lėšas bendrai priims Europos Parlamentas ir Taryba, kaip nustatyta 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo
                  29
                13 punkte.

               Susiję teisės aktai

               57.Komisija, pateikdama šį pasiūlymą dėl sprendimo mobilizuoti EGF lėšas, Europos Parlamentui ir Tarybai taip pat pateikia pasiūlymą pervesti 2 499 360 EUR sumą į atitinkamą biudžeto eilutę.

               58.Kartu su šiuo pasiūlymu dėl sprendimo mobilizuoti EGF lėšas Komisija kaip įgyvendinimo aktą priims sprendimą dėl finansinės paramos, kuris įsigalios tą dieną, kurią Europos Parlamentas ir Taryba priims siūlomą sprendimą mobilizuoti EGF lėšas.

               Pasiūlymas

               EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo
                  pagal Suomijos paraišką „EGF/2017/005 FI/Retail“

               EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

               atsižvelgdami į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006
                  30
               , ypač į jo 15 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdami į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo
                  31
               , ypač į jo 13 punktą,

               atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (toliau – EGF) tikslas – teikti paramą atleistiems darbuotojams ir savarankiškai dirbantiems asmenims, nutraukusiems darbo veiklą dėl su globalizacija susijusių esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, atsiradusių dėl tebesitęsiančios pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės arba dėl naujos pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką;

               (2)EGF lėšų didžiausia metinė suma neturi viršyti 150 mln. EUR (2011 m. kainomis), kaip nustatyta Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013
                  32
                12 straipsnyje;

               (3)2017 m. birželio 12 d. Suomija pateikė paraišką mobilizuoti EGF lėšas dėl atleistų darbuotojų ekonomikos sektoriuje, kuris pagal Europos bendrijos statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių (NACE) priskiriamas 2 red. 47 skyriui (Mažmeninė prekyba, išskyrus variklinių transporto priemonių ir motociklų prekybą) teritorinių statistinių vienetų nomenklatūros (NUTS)
                  33
                2 lygmens Vakarų Suomijos (FI19, Länsi-Suomi), Helsinkio-Ūsimos (FI1B, Helsinki-Uusimaa), Pietų Suomijos (FI1C, Etelä-Suomi) ir Šiaurės ir Rytų Suomijos (FI1D, Pohjois- ja Itä-Suomi) regionuose. Paraiška buvo papildyta papildoma informacija pagal Reglamento (ES) Nr. 1309/2013 8 straipsnio 3 dalį. Paraiška atitinka EGF finansinės paramos sumai nustatyti taikomus reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1309/2013 13 straipsnyje;

               (4)todėl finansinei paramai pagal Suomijos pateiktą paraišką suteikti iš EGF turėtų būti mobilizuota 2 499 360 EUR suma;

               (5)siekiant kuo greičiau mobilizuoti EGF lėšas, šis sprendimas turėtų būti taikomas nuo jo priėmimo dienos,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               2017 finansinių metų Sąjungos bendrajame biudžete Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšos mobilizuojamos siekiant skirti 2 499 360 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų sumą.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną. Jis taikomas nuo [the date of its adoption]*.

               Priimta Briuselyje

                  Europos Parlamento vardu
                        Tarybos vardu

                  Pirmininkas
                        Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 347, 2013 12 20, p. 855.

                     (2)
                  Pagal EGF reglamento 3 straipsnį.

                     (3)
                  2012 m. lapkričio 8 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1046/2012, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo nuostatos dėl naujojo regionų suskirstymo laiko eilučių perdavimo (OL L 310, 2012 11 9, p. 34).

                     (4)
                  OL L 393, 2006 12 30, p. 1.

                     (5)
                  Laikantis Reglamento (ES) Nr. 1309/2013 7 straipsnio ketvirtos pastraipos nuostatų.

                     (6)
                  Darbuotojai atleisti iš dviejų didelių prekybos centrų tinklų („Anttila“ ir „Stockman“) ir iš vienos patronuojamosios įmonės („Vallila“). „Anttila“ ir „Vallila“ visiškai nutraukė veiklą.

                     (7)

                     http://www.emarketer.com/public_media/docs/....2016_Worldwide_ECommerce_Report.pdf

                     (8)

                  http://kauppa.fi/eng/press_releases/e_commerce_of_goods_increasing_despite_recession_24804
                  http://www.postnord.fi/globalassets/suomi/tutkimukset/e-commerce-in-nordics-2017_eng_low.pdf
                  ,

                     (9)

                     http://tilastokeskus.fi/til/klv/2016/12/klv_2016_12_2017-02-15_tie_002_en.html

                  http://tilastokeskus.fi/til/klv/2014/12/klv_2014_12_2015-02-12_tie_002_en.html
                  ,

                     (10)

                        http://www.stat.fi/til/tyti/2016/13/tyti_2016_13_2017-04-12_kat_002_en.html

                     (11)
                  „EGF/2010/010 CZ/Unilever“, „EGF/2010/016_ES/Aragon retail“, „EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas“, „EGF/2014/009 EL/Sprider Stores“, „EGF/2014/013 EL/Odyssefs Fokas“, „EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa“, „EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel Retail“, „EGF/2017/003 GR/Attica retail“.

                     (12)

                  http://www.postnord.com/en/media/publications/

                     (13)

                        http://www.helsinkitimes.fi/business/14110-anttila-declares-bankruptcy.html

                     (14)

                        https://www.statista.com/statistics/243872/number-of-employees-in-the-e-commerce-segment-in-china

                     (15)

                        http://www.ifpi.org/downloads/GMR2016.pdf

                     (16)

                        http://www.reuters.com/article/stockmann-seppala-idUSL6N0VC0NQ20150202

                     (17)

                        https://ek.fi/wp-content/uploads/Luottamusindikaattori1412eng.pdf

                     (18)

                        http://tilastokeskus.fi/til/kbar/2016/07/kbar_2016_07_2016-07-27_tie_001_en.html

                     (19)

                        https://fashionunited.uk/news/retail/a-challenging-turnaround-ahead-for-the-owner-of-lindex/2015062216813

                     (20)

                        https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/79319

                        https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/79798

                     (21)

                        https://www.ammattibarometri.fi

                     (22)
                  28–30 ir 33–38 straipsniuose „sritys“ reiškia NUTS 3 lygio regionus.

                     (23)

                        https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/79319

                     (24)

                        https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/79798

                     (25)

                        https://www.ammattibarometri.fi

                     (26)

                        https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/79319

                     (27)

                        https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/79319

                     (28)
                  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

                     (29)
                  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

                     (30)
                  OL L 347, 2013 12 20, p. 855.

                     (31)
                  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

                     (32)
                  2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).

                     (33)
                  2012 m. lapkričio 8 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1046/2012, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo nuostatos dėl naujojo regionų suskirstymo laiko eilučių perdavimo (OL L 310, 2012 11 9, p. 34).