               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 04 22
            COM(2022) 176 final
            2022/0116(NLE)

            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi pagal Ganos, vienos šalies, ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių, kitos šalies, tarpinį ekonominės partnerystės susitarimą įsteigtame EPS komitete, dėl ginčų sprendimo darbo tvarkos taisyklių priėmimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu Ganos, vienos šalies, ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių, kitos šalies, tarpiniu ekonominės partnerystės susitarimu įsteigtame EPS komitete dėl ginčų sprendimo darbo tvarkos taisyklių ir elgesio kodekso priėmimo.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Ganos, vienos šalies, ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių, kitos šalies, tarpinis ekonominės partnerystės susitarimas

               Ganos, vienos šalies, ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių, kitos šalies, tarpiniu ekonominės partnerystės susitarimu (toliau – Susitarimas) siekiama:

               (a)suteikti Ganai galimybę pasinaudoti geresnėmis patekimo į rinką galimybėmis, kurias Sąjunga suteikia derėdamasi dėl EPS, o kartu išvengti Ganos ir Sąjungos prekybos sutrikdymo, nustojus galioti 2007 m. gruodžio 31 d. Kotonu susitarimu nustatytam pereinamojo laikotarpio prekybos režimui, iki bus sudarytas visuotinis EPS;

               (b)pasirengti deryboms dėl EPS, kuriuo būtų prisidėta prie skurdo mažinimo, būtų skatinama regionų integracija, ekonominis bendradarbiavimas ir geras administravimas Vakarų Afrikoje ir didinami Vakarų Afrikos prekybos politikos ir kitų su prekyba susijusių sričių gebėjimai;

               (c)skatinti darnią ir laipsnišką Ganos integraciją į pasaulio ekonomiką, atsižvelgiant į jos politinį pasirinkimą ir vystymosi prioritetus;

               (d)stiprinti esamus Šalių ryšius ir grįsti juos solidarumu bei abipusiais interesais;

               (e)sudaryti 1994 m. GATT susitarimo XXIV straipsnį atitinkantį susitarimą.

               Gana ir Europos Sąjunga bei jos valstybės narės tarpinį ekonominės partnerystės susitarimą laikinai taiko tarpusavyje nuo 2016 m. gruodžio 15 d.

               2.2.EPS KOMITETAS

               Susitarimo 73 straipsniu įsteigiamas EPS komitetas ir nustatoma, kad jis yra atsakingas už visų Susitarime numatytų sričių administravimą ir Susitarime minėtų užduočių įgyvendinimą. Susitarime taip pat numatyta, kad komitetas nustatys savo darbo organizavimo ir veiklos taisykles. Komitetas atitinkamai priėmė savo darbo tvarkos taisykles
                  1
               .

               V antraštinės dalies (Ginčų vengimas ir sprendimas) 59 straipsnyje (Darbo tvarkos taisyklės) nustatyta, kad šios antraštinės dalies 3 skyriuje nustatytoms ginčų sprendimo procedūroms taikomos darbo tvarkos taisyklės, kurias priima EPS komitetas per tris mėnesius nuo jo įsteigimo. Pagal 64 straipsnio 2 dalį prie darbo tvarkos taisyklių pridedamas elgesio kodeksas. Arbitrų elgesio kodeksą tikslinga taikyti tarpininkams.

               2.3.Numatomas EPS komiteto aktas

               Per antrąjį 2022 m. pusmetį EPS komitetas turi priimti sprendimą dėl ginčų sprendimo darbo tvarkos taisyklių (toliau – numatomas aktas). Numatomo akto tikslas – nustatyti ginčų sprendimą reglamentuojančias darbo tvarkos taisykles ir susijusį elgesio kodeksą.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Šiuo pasiūlymu dėl Tarybos sprendimo nustatoma pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu Susitarimu įsteigtame EPS komitete dėl ginčų sprendimo darbo tvarkos taisyklių ir susijusio elgesio kodekso. Arbitrų elgesio kodeksą tikslinga taikyti tarpininkams.

               Susitarimo šalys aptarė numatomas darbo tvarkos taisykles ir elgesio kodeksą ir susitarė, kad vadovaujantis Sąjungos sprendimų priėmimo procedūromis EPS komitetas šias darbo tvarkos taisykles ir elgesio kodeksą turėtų priimti per 2022 m. antrąjį pusmetį.

               Numatomų darbo tvarkos taisyklių ir susijusio elgesio kodekso esmė panaši į kitų Sąjungos prekybos susitarimų darbo tvarkos taisyklių ir elgesio kodekso esmę.

               Darbo tvarkos taisyklės yra būtinos siekiant užbaigti kurti Susitarimo institucinę struktūrą ir taip užtikrinti sklandų Susitarimo įgyvendinimą.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  2
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               EPS komitetas yra susitarimu, būtent ES ir Ganos tarpiniu EPS, įsteigtas organas.

               Aktas, kurį EPS komitetas turėtų priimti, yra teisinę galią turintis aktas, nes juo bus nustatytos teisiškai privalomos Šalių ginčų sprendimo taisyklės.

               Numatomu aktu Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagal Susitarimo 46 straipsnį Susitarimo V antraštinėje dalyje nustatytas ginčų vengimo ir sprendimo mechanizmas netaikomas Susitarimo II antraštinei daliai („Vystomoji partnerystė“). Tai reiškia, kad V antraštinėje dalyje nustatytas ginčų vengimo ir sprendimo mechanizmas taikomas ginčams dėl prekybos klausimų, kurie Sąjungos požiūriu patenka į bendros prekybos politikos taikymo sritį. Todėl pagal Susitarimo V antraštinės dalies 59 straipsnį ir 64 straipsnio 2 dalį ginčams prekybos klausimais taip pat bus taikomos darbo tvarkos taisyklės ir susijęs elgesio kodeksas, kuriuos turi priimti EPS komitetas.

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, akivaizdu, kad numatomo akto turinys yra susijęs su bendra prekybos politika.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 207 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 207 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               5.Numatomo akto skelbimas

               Kadangi EPS komiteto aktu pagal Susitarimą bus nustatytos ginčų sprendimo darbo tvarkos taisyklės, po priėmimo jis turėtų būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               2022/0116 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi pagal Ganos, vienos šalies, ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių, kitos šalies, tarpinį ekonominės partnerystės susitarimą įsteigtame EPS komitete, dėl ginčų sprendimo darbo tvarkos taisyklių priėmimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)2016 m. liepos 28 d. Europos Sąjunga bei jos valstybės narės pasirašė Ganos, vienos šalies, ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių, kitos šalies, tarpinį ekonominės partnerystės susitarimą
                  3
                (toliau – Susitarimas). ES bei jos valstybės narės ir Gana susitarimą laikinai taiko tarpusavyje nuo 2016 m. gruodžio 15 d.
                  4
               ;

               (2)pagal Susitarimo 73 straipsnio 3 dalį EPS komitetas yra atsakingas už visų tame susitarime numatytų sričių administravimą ir tame susitarime minėtų užduočių įgyvendinimą;

               (3)pagal 59 straipsnį ginčų sprendimo procedūroms taikomos darbo tvarkos taisyklės, kurias priima EPS komitetas per tris mėnesius nuo jo įsteigimo;

               (4)pagal 64 straipsnio 2 dalį prie darbo tvarkos taisyklių pridedamas elgesio kodeksas. Elgesio kodekso paskirtis – nustatyti pagrindinius principus, teises ir pareigas, kurių turi laikytis arbitrai. Arbitrų elgesio kodeksą tikslinga taikyti tarpininkams mutatis mutandis;

               (5)EPS komitetas sprendimą dėl ginčų sprendimo darbo tvarkos taisyklių turi priimti per antrąjį 2022 m. pusmetį;

               (6)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi EPS komitete, nes numatomu EPS komiteto sprendimu bus nustatytos teisiškai privalomos ginčų sprendimo taisyklės,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu, grindžiama šio sprendimo priedu.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2021 m. liepos 29 d. EPS komiteto, įsteigto Ganos, vienos šalies, ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių, kitos šalies, tarpiniu ekonominės partnerystės susitarimu, sprendimas Nr. 1/2021 dėl EPS komiteto darbo tvarkos taisyklių priėmimo (OL L 459, 2021 12 22, p. 3).

                     (2)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (3)

                        Ganos, vienos šalies, ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių, kitos šalies, tarpinis ekonominės partnerystės susitarimas (OL L 287, 2016 10 21, p. 3).

                     (4)

                        2008 m. lapkričio 21 d. Tarybos sprendimas (ES) 2016/1850 dėl Ganos, vienos šalies, ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių, kitos šalies, tarpinio ekonominės partnerystės susitarimo pasirašymo ir laikino taikymo.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 04 22
            COM(2022) 176 final

            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi pagal Ganos, vienos šalies, ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių, kitos šalies, tarpinį ekonominės partnerystės susitarimą įsteigtame EPS komitete, dėl ginčų sprendimo darbo tvarkos taisyklių priėmimo

               PRIEDAS

               EPS KOMITETO SPRENDIMAS Nr. …/2022

               EPS komiteto, įsteigto Ganos, vienos šalies, ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių, kitos šalies, tarpiniu ekonominės partnerystės susitarimu, sprendimas dėl ginčų sprendimo darbo tvarkos taisyklių priėmimo

               EPS KOMITETAS,

               atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 28 d. Briuselyje pasirašytą Ganos, vienos šalies, ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių, kitos šalies, tarpinį ekonominės partnerystės susitarimą
                  1
                (toliau – Susitarimas), ypač į jo 59 straipsnį,

               kadangi Susitarime numatyta, kad ginčų sprendimo procedūros reglamentuojamos darbo tvarkos taisyklėmis, kurias priima EPS komitetas. Prie šių darbo tvarkos taisyklių pridedamas elgesio kodeksas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Priimamos priede išdėstytos ginčų sprendimo darbo tvarkos taisyklės.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta ...

               PRIEDAS

               GINČŲ SPRENDIMO DARBO TVARKOS TAISYKLĖS

               a. Apibrėžtys

               1.Susitarimo 3 skyriuje (Ginčų sprendimo procedūros) ir pagal šias Darbo tvarkos taisykles vartojamų terminų apibrėžtys:

               (a)administracijos personalas – kolegijos nario vadovaujami ir kontroliuojami asmenys, išskyrus padėjėjus;

               (b)patarėjas – asmuo, Šalies pasamdytas patarti arba padėti tai Šaliai klausimais, susijusiais su kolegijos procedūromis;

               (c)padėjėjas – kolegijos nario vadovaujamas ir kontroliuojamas asmuo, kuris kolegijos nario nustatytomis sąlygomis atlieka tyrimus arba padeda tam kolegijos nariui;

               (d)Šalis ieškovė – Šalis, kuri prašo sudaryti kolegiją pagal Susitarimo 49 straipsnį (Arbitražo procedūros inicijavimas);

               (e)diena – kalendorinė diena;

               (f)kolegija – pagal Susitarimo 50 straipsnį (Arbitrų kolegijos sudarymas) sudaryta kolegija;

               (g)kolegijos narys arba arbitras – kolegijos narys;

               (h)Šalis atsakovė – Šalis, kuri įtariama pažeidusi atitinkamas nuostatas;

               (i)Šalies atstovas – darbuotojas arba kitas Šalies vyriausybės departamento, įstaigos ar kitos valstybinės institucijos paskirtas asmuo, atstovaujantis Šaliai sprendžiant ginčą pagal Susitarimą.

               b. Pranešimas

               2.Visi prašymai, pranešimai, rašytiniai pareiškimai ar kiti dokumentai, kuriuos pateikė:

               (a)kolegija – tuo pat metu siunčiami abiem Šalims;

               (b)Šalis kolegijai (jų kopijos) – siunčiami kitai Šaliai tuo pačiu metu, ir

               (c)Šalis kitai Šaliai (jų kopijos) – atitinkamai siunčiami kolegijai tuo pačiu metu.

               3.Visi 2 taisyklėje nurodyti pranešimai siunčiami e. paštu arba tinkamais atvejais bet kuriomis kitomis ryšių priemonėmis, kurias naudojant išsiunčiami pranešimai registruojami. Jei neįrodyta kitaip, toks pranešimas laikomas įteiktu jo išsiuntimo dieną.

               4.Visi pranešimai atitinkamai siunčiami Europos Komisijos Prekybos generaliniam direktoratui ir Ganos prekybos ir pramonės ministerijos vyriausiajam direktoriui.

               5.Prašyme, pranešime, rašytiniame pareiškime ar kitame su kolegijos procedūromis susijusiame dokumente rastos smulkios korektūros klaidos gali būti ištaisytos atsiunčiant naują dokumentą, kuriame aiškiai nurodyti pakeitimai.

               6.Jeigu paskutinė dokumento įteikimo diena sutampa su Europos Sąjungos institucijų ar Ganos Vyriausybės poilsio diena, dokumento įteikimo laikotarpis baigiasi artimiausią darbo dieną.

               c. Kolegijos narių skyrimas

               7.Jei pagal Susitarimo 3 skyriaus 50 straipsnį (Arbitrų kolegijos sudarymas) kolegijos narys atrenkamas burtų keliu, Šaliai ieškovei atstovaujantis EPS komiteto bendrapirmininkis nedelsdamas informuoja Šaliai atsakovei atstovaujantį bendrapirmininkį apie burtų traukimo datą, laiką ir vietą. Šaliai ieškovei atstovaujančio EPS komiteto bendrapirmininkio arba jo atstovo paprašoma traukti burtus ir jis tai atlieka, kaip numatyta Susitarimo 50 straipsnio (Arbitrų kolegijos sudarymas) 3 ir 4 dalyse. Tokią kolegijos nario atranką burtų keliu Šaliai ieškovei atstovaujantis EPS komiteto bendrapirmininkis gali deleguoti.

               8.Šaliai ieškovei atstovaujantis EPS komiteto bendrapirmininkis burtų keliu atrenka kolegijos narį arba pirmininką per penkias dienas nuo 50 straipsnio (Arbitrų kolegijos sudarymas) 2 dalyje nurodyto laikotarpio pabaigos, jei kuri nors iš 64 straipsnio (Arbitrų sąrašas) 1 dalyje nurodytų sąrašo dalių:

               (a)nėra sudaryta – iš asmenų, kuriuos viena ar abi Šalys oficialiai pasiūlė tai konkrečiai sąrašo daliai sudaryti, arba

               (b)nebeturi bent penkių asmenų – iš toje konkrečioje sąrašo dalyje likusių asmenų.

               Tokią kolegijos nario atranką burtų keliu Šaliai ieškovei atstovaujantis EPS komiteto bendrapirmininkis gali deleguoti.

               9.Šaliai ieškovei atstovaujantis EPS komiteto bendrapirmininkis raštu informuoja kiekvieną asmenį, kuris buvo išrinktas kolegijos nariu, apie jo paskyrimą. Kiekvienas asmuo per penkias dienas nuo tos datos, kai jis buvo informuotas apie paskyrimą, abiem Šalims patvirtina, kad gali eiti šias pareigas. Nustatant kolegijos sudarymo pagal Susitarimo 50 straipsnio (Arbitrų kolegijos sudarymas) 5 dalį datą, kolegijos narių atrankos data laikoma ta diena, kurią paskutinis iš trijų atrinktų kolegijos narių pranešė apie savo pritarimą paskyrimui.

               d. Įgaliojimai

               10.Nebent Šalys nuspręstų kitaip per penkias dienas po kolegijos sudarymo, kolegijos įgaliojimai yra šie:

               „atsižvelgiant į atitinkamas Šalių nurodytas šio Susitarimo nuostatas, išnagrinėti prašyme sudaryti kolegiją nurodytą klausimą, padaryti išvadas dėl nagrinėjamos priemonės atitikties 46 straipsnyje (Taikymo sritis) nurodytoms Susitarimo nuostatoms ir pateikti ataskaitą pagal 51 straipsnį (Tarpinė kolegijos ataskaita) ir 52 straipsnį (Arbitrų kolegijos sprendimas).“

               11.Jeigu Šalys sutaria dėl kitų įgaliojimų, jos informuoja kolegiją apie įgaliojimus, dėl kurių sutarė, per 10 taisyklėje nustatytą laikotarpį.

               e. Kolegijos funkcijos

               12.Kolegija:

               (a)objektyviai įvertina pateiktą klausimą, objektyviai įvertindama atvejo faktus ir atitinkamų nuostatų taikomumą ir atitiktį joms;

               (b)savo sprendimuose ir ataskaitose išdėsto nustatytus faktus, atitinkamų nuostatų taikomumą ir pagrindžia visus nustatytus faktus ir padarytas išvadas, taip pat

               (c)turėtų reguliariai konsultuotis su Šalimis bei sudaryti tinkamas galimybes parengti abiem Šalims priimtiną sprendimą.

               13.Kolegija taip pat atsižvelgia į susijusius aiškinimus, pateiktus PPO ginčų sprendimo institucijos priimtose kolegijų ir Ginčų sprendimo tarybos ataskaitose.

               f. Organizacinis posėdis

               14.Jei Šalys nesusitaria kitaip, per septynias dienas nuo kolegijos sudarymo jos susitinka su kolegija, kad nustatytų klausimus, kuriuos, Šalių arba kolegijos nuomone, reikia išspręsti, įskaitant:

               (a)kolegijos narių atlygį ir jiems atlygintinas išlaidas, išskyrus atvejus, kai dėl to susitariama anksčiau. Atlygis turi atitikti PPO standartus;

               (b)padėjėjų atlygį, išskyrus atvejus, kai dėl to susitariama anksčiau. Kiekvieno kolegijos nario padėjėjo ar padėjėjų atlygio bendra suma neviršija 50 proc. to kolegijos nario atlygio;

               (c)procedūrų tvarkaraštį ir

               (d)ad hoc procedūras dėl konfidencialios informacijos apsaugos.

               15.Kolegijos nariai ir Šalių atstovai gali šiame posėdyje dalyvauti telefonu ar per vaizdo konferenciją.

               g. Rašytiniai pareiškimai

               16.Šalis ieškovė ne vėliau kaip per 20 dienų nuo kolegijos sudarymo dienos pateikia rašytinį pareiškimą. Šalis atsakovė rašytinį pareiškimą pateikia ne vėliau kaip per 20 dienų nuo Šalies ieškovės rašytinio pareiškimo pateikimo dienos.

               h. Kolegijos veikla

               17.Kolegijos pirmininkas pirmininkauja visiems posėdžiams. Kolegija gali įgalioti pirmininką priimti administracinius ir procedūrinius sprendimus.

               18.Jei Susitarimo 3 skyriuje (Ginčų sprendimo procedūros) ar šiose darbo tvarkos taisyklėse nenumatyta kitaip, kolegija veiklą gali vykdyti naudodama bet kokias priemones, įskaitant telefoninį, faksimilinį ar kompiuterinį ryšį.

               19.Kolegijos svarstymuose gali dalyvauti tik kolegijos nariai, tačiau kolegija gali leisti, kad tokiuose svarstymuose dalyvautų ir jų padėjėjai.

               20.Visų sprendimų ir ataskaitų rengimas yra išskirtinė kolegijos pareiga ir ji negali būti perleidžiama.

               21.Kilus procedūriniam klausimui, kuris nepatenka į Susitarimo 3 skyriaus (Ginčų sprendimo procedūros) taikymo sritį, kolegija, pasitarusi su Šalimis, gali taikyti tinkamą procedūrą, kuri atitinka minėtas nuostatas.

               22.Jei kolegija mano, kad reikia pakeisti procedūroms taikomus laikotarpius, išskyrus nustatytus Susitarimo 3 skyriuje (Ginčų sprendimo procedūros), arba atlikti kitus procedūrinius ar administracinius koregavimus, ji, pasikonsultavusi su Šalimis, raštu informuoja jas apie pakeitimų ar koregavimų priežastis ir reikiamą naują laikotarpį ar koregavimą.

               i. Pakeitimas

               23.Kai Šalis mano, kad kolegijos narys neatitinka kolegijos narių ir tarpininkų elgesio kodekse (šių darbo tvarkos taisyklių I priedas) nustatytų reikalavimų ir dėl tos priežasties turėtų būti pakeistas, ta Šalis informuoja kitą Šalį per 15 dienų nuo tos datos, kai ji gavo pakankamai įrodymų, kad kolegijos narys, kaip įtariama, neatitinka tame elgesio kodekse nustatytų reikalavimų.

               24.Per 15 dienų nuo 23 taisyklėje nurodyto pranešimo Šalys pasikonsultuoja. Jos praneša kolegijos nariui apie įtariamą jo pareigų nevykdymą ir gali prašyti kolegijos nario imtis priemonių klaidai ištaisyti. Jos taip pat, jei susitaria, gali nušalinti kolegijos narį ir pasirinkti naują kolegijos narį pagal Susitarimo 50 straipsnį (Arbitrų kolegijos sudarymas).

               25.Jei Šalys nesutaria, ar reikia pakeisti kolegijos narį, išskyrus kolegijos pirmininką, bet kuri Šalis gali prašyti šį klausimą perduoti spręsti kolegijos pirmininkui, ir jo sprendimas yra galutinis.

               Jeigu kolegijos pirmininkas nustato, kad kolegijos narys neatitinka kolegijos narių ir tarpininkų elgesio kodekse nustatytų reikalavimų, pagal Susitarimo 50 straipsnį (Arbitrų kolegijos sudarymas) išrenkamas naujas kolegijos narys.

               26.Jei Šalys nesutaria, ar reikia pakeisti pirmininką, bet kuri Šalis gali prašyti, kad šis klausimas būtų perduotas spręsti vienam iš pirmininkų sąrašo dalyje, sudarytoje Susitarimo 64 straipsnį (Arbitrų sąrašas), likusių asmenų. Jo asmenvardį burtų keliu išrenka prašančiajai Šaliai atstovaujantis EPS komiteto bendrapirmininkis arba jo atstovas. Atrinktojo asmens sprendimas dėl būtinybės pakeisti pirmininką yra galutinis.

               Jei šis asmuo nustato, kad pirmininkas neatitinka kolegijos narių ir tarpininkų elgesio kodekse nustatytų reikalavimų, pagal Susitarimo 50 straipsnį (Arbitrų kolegijos sudarymas) išrenkamas naujas pirmininkas.

               27.Ataskaitos įteikimo laikotarpis pratęsiamas tiek, kiek reikia naujam kolegijos nariui paskirti.

               j. Sustabdymas ir nutraukimas

               28.Kolegija abiejų Šalių prašymu bet kuriuo metu sustabdo procesą Šalių sutartam laikotarpiui, neviršijančiam 12 iš eilės einančių mėnesių. Kolegija atnaujina savo darbą iki sustabdymo laikotarpio pabaigos abiejų Šalių rašytiniu prašymu arba pasibaigus sustabdymo laikotarpiui bet kurios Šalies rašytiniu prašymu. Prašančioji Šalis įteikia atitinkamą pranešimą kitai Šaliai. Jei pasibaigus sustabdymo laikotarpiui Šalis neprašo atnaujinti kolegijos veiklos, kolegijos įgaliojimai nustoja galioti ir ginčo sprendimo procedūra nutraukiama. Jei kolegijos veikla sustabdoma, pagal šį skirsnį atitinkami laikotarpiai pratęsiami tokiam pat laikotarpiui, kokį truko kolegijos veiklos sustabdymas.

               k. Klausymai

               29.Laikydamasis 14 taisyklėje nustatyto tvarkaraščio, pasikonsultavęs su Šalimis ir kitais kolegijos nariais, kolegijos pirmininkas informuoja Šalis apie posėdžio datą, laiką ir vietą. Jei posėdis nėra uždaras, Šalis, kurios teritorijoje vyksta posėdis, šią informaciją paskelbia viešai.

               30.Jei Šalys nesusitaria kitaip, posėdis rengiamas Briuselyje, jei Šalis ieškovė yra Gana, ir Akroje, jei Šalis ieškovė yra Europos Sąjunga. Šalis atsakovė padengia su posėdžio logistiniu administravimu susijusias išlaidas.

               31.Šalims susitarus kolegija gali sušaukti papildomus posėdžius.

               32.Visi kolegijos nariai dalyvauja visame posėdyje.

               33.Jei Šalys nesusitaria kitaip, nepaisant to, ar procesas yra viešas, ar ne, posėdyje gali dalyvauti šie asmenys:

               (a)Šalies atstovai;

               (b)patarėjai;

               (c)padėjėjai ir administracijos personalas;

               (d)vertėjai žodžiu bei raštu ir kolegijos teismo referentai ir

               (e)ekspertai kolegijos sprendimu pagal Susitarimo 60 straipsnį (Informacija ir techninės konsultacijos).

               34.Ne vėliau kaip likus penkioms dienoms iki posėdžio dienos kiekviena Šalis įteikia kolegijai ir kitai Šaliai asmenų, kurie posėdyje tos Šalies vardu pateiks žodinių argumentų ar paaiškinimų, ir kitų atstovų ar patarėjų, kurie dalyvaus posėdyje, asmenvardžių sąrašą.

               35.Užtikrindama, kad Šaliai ieškovei ir Šaliai atsakovei pateikiant argumentus ir priešinius argumentus būtų skirta tiek pat laiko, kolegija posėdžius rengia taip:

               Argumentai

               (a)Šalies ieškovės argumentai;

               (b)Šalies atsakovės argumentai.

               Priešiniai argumentai

               (a)Šalies ieškovės atsakymas;

               (b)Šalies atsakovės prieštaravimas.

               36.Posėdžio metu Kolegija gali bet kada pateikti klausimus bet kuriai Šaliai.

               37.Kolegija pasirūpina, kad posėdžio protokolas būtų parengtas ir įteiktas Šalims kuo greičiau po posėdžio. Šalys gali pateikti pastabų dėl protokolo, o kolegija gali į tas pastabas atsižvelgti.

               38.Per 10 dienų po posėdžio dienos kiekviena Šalis gali įteikti papildomą rašytinį pareiškimą dėl bet kurio per posėdį kilusio klausimo.

               l. Klausimai raštu

               39.Kolegija bet kuriuo procedūrų metu gali vienai ar abiem Šalims pateikti klausimus raštu. Visų vienai Šaliai pateiktų klausimų kopijos pateikiamos kitai Šaliai.

               40.Atsakymo į kolegijos pateiktus klausimus kopiją kiekviena Šalis pateikia kitai Šaliai. Kita Šalis turi galimybę per penkias dienas nuo tokios kopijos įteikimo raštu pateikti pastabų dėl tos Šalies atsakymų.

               41.Šalies prašymu arba savo iniciatyva kolegija gali prašyti Šalių pateikti informaciją, kurią jį mano esant reikiamą ir tinkamą. Šalys greitai ir visapusiškai atsako į kolegijos prašymus pateikti tokią informaciją.

               m. Konfidencialumas

               42.Kiekviena Šalis ir kolegija konfidencialia laiko informaciją, kurią kita Šalis pateikė kolegijai ir nurodė ją esant konfidencialią. Kai Šalis kolegijai pateikia rašytinį pareiškimą, kuriame yra konfidencialios informacijos, ji per 15 dienų taip pat pateikia pareiškimą be konfidencialios informacijos, kuris turi būti skelbiamas viešai.

               43.Jokia šio procedūros reglamento nuostata Šaliai netrukdo viešai atskleisti savo pozicijos tiek, kiek kalbant apie kitos Šalies pateiktą informaciją neatskleidžiama ta informacija, kurią kita Šalis nurodė esant konfidencialią.

               44.Jei Šalies pareiškimuose ir argumentuose yra konfidencialios verslo informacijos, kolegija posėdžiauja uždarai. Jei posėdžiaujama uždarai, Šalys užtikrina kolegijos posėdžių konfidencialumą.

               n. Ex parte ryšiai

               45.Kolegija nesusitinka ar nesusisiekia su Šalimi, jeigu nedalyvauja kita Šalis.

               46.Kolegijos narys su viena iš Šalių arba abiem Šalimis neaptarinėja jokio procedūrų dalyko, jeigu nedalyvauja kiti kolegijos nariai.

               o. Amicus curiae pareiškimai

               47.Jei Šalys nesusitaria kitaip per penkias dienas nuo kolegijos įsteigimo dienos, kolegija gali priimti neprašytus Šalies fizinių asmenų arba Šalies teritorijoje įsisteigusių juridinių asmenų, kurie yra nepriklausomi nuo Šalių valdžios institucijų, rašytinius pareiškimus, jeigu:

               (a)jie pateikiami kolegijai per 10 dienų nuo kolegijos sudarymo datos;

               (b)jie yra glausti, jokiu būdu ne ilgesni kaip 15 puslapių (su dvigubais tarpais), įskaitant priedus;

               (c)jie tiesiogiai susiję su kolegijos svarstomu faktiniu ar teisiniu ginču;

               (d)juose pateikiamas pareiškimą pateikusio asmens aprašymas, pavyzdžiui, fizinio asmens atveju nurodoma jo pilietybė, o juridinio asmens atveju – jo įsisteigimo vieta, veiklos pobūdis, teisinis statusas, bendrieji tikslai ir finansavimo šaltinis;

               (e)juose nurodomas asmens interesų kolegijos procedūrose pobūdis ir

               (f)pareiškimai yra parengti Šalių pasirinkta kalba pagal darbo tvarkos taisyklių 54 ir 55 taisykles.

               48.Pareiškimai pateikiami Šalims, kad šios galėtų pateikti pastabų. Šalys gali pateikti kolegijai pastabų per 10 dienų nuo pareiškimo gavimo.

               49.Kolegija savo ataskaitoje išvardija visus gautus pareiškimus pagal 47 taisyklę. Kolegija neprivalo savo nutarime atsižvelgti į tokiuose pareiškimuose pateiktus argumentus, tačiau, jeigu į juos atsižvelgia, jis taip pat atsižvelgia į visas pagal 48 taisyklę pateiktas Šalių pastabas.

               p. Skubos atvejai

               50.Susitarimo 52 straipsnio (Arbitrų kolegijos sprendimas) 2 dalyje nurodytais skubiais atvejais kolegija, pasikonsultavusi su Šalimis, prireikus patikslina šiose darbo tvarkos taisyklėse nurodytus laikotarpius, išskyrus 10 taisyklėje (Įgaliojimai) nurodytus laikotarpius. Apie tokius pakeitimus kolegija praneša Šalims.

               51.Šalies prašymu kolegija per 10 dienų nuo jos sudarymo nusprendžia, ar ginčas yra susijęs su skubos atvejais.

               q. Išlaidos

               52.Šalys padengia savo sąnaudas, susijusias su dalyvavimu kolegijos procedūroje.

               53.Nedarant poveikio 30 taisyklei, Šalys bendrai ir lygiomis dalimis dalijasi su organizaciniais reikalais susijusias išlaidas, įskaitant kolegijos narių ir jų padėjėjų atlygį ir išlaidas.

               r. Vertimas raštu ir žodžiu

               54.Vykstant Susitarimo 47 straipsnyje nurodytoms konsultacijoms arba Susitarimo 48 straipsnyje nurodytam tarpininkavimui ir ne vėliau, nei įvyksta šių darbo tvarkos taisyklių 14 taisyklėje nurodytas posėdis, Šalys siekia susitarti dėl bendros darbo kalbos kolegijos procedūrose.

               55.Jei Šalims nepavyksta susitarti dėl bendros darbo kalbos, kiekviena Šalis rašytinius pareiškimus pateikia pasirinkta kalba. Tokiu atveju kiekviena Šalis tuo pat metu pateikia vertimą į kitos Šalies pasirinktą kalbą, nebent rašytinis pareiškimas būtų pateiktas viena iš PPO darbo kalbų. Šalis atsakovė pasirūpina žodinių pareiškimų vertimu žodžiu į Šalių pasirinktas kalbas.

               56.Kolegijos ataskaitos ir sprendimai skelbiami Šalių pasirinkta (-omis) kalba (-omis). Jeigu Šalys nėra sutarusios dėl bendros darbo kalbos, kolegijos tarpinė ir galutinė ataskaitos turi būti parengtos viena iš PPO darbo kalbų.

               57.Šalis gali pareikšti pastabų dėl pagal šias taisykles parengto dokumento išverstos redakcijos vertimo tikslumo.

               58.Kiekviena Šalis padengia savo rašytinių pareiškimų vertimo išlaidas. Sprendimo vertimo išlaidas Šalys pasidalija po lygiai.

               s. Kitos procedūros

               59.Šiame darbo tvarkos taisyklėse nustatyti laikotarpiai patikslinami pagal specialius laikotarpius kolegijos procedūrų ataskaitai arba sprendimui priimti, numatytus Susitarimo 54 straipsnyje (Pagrįstos trukmės laikotarpis sprendimui įgyvendinti), 55 straipsnyje (Arbitrų kolegijos sprendimo įgyvendinimo priemonių persvarstymas), 56 straipsnyje (Laikinosios taisomosios priemonės sprendimo neįgyvendinimo atveju) ir 57 straipsnyje (Sprendimo įgyvendinimo priemonių, taikomų priėmus tinkamas priemones, nagrinėjimas).

               PRIEDAS

               ELGESIO KODEKSAS

               I.
                     Apibrėžtys

               1.Šiame elgesio kodekse vartojamų terminų apibrėžtys:

               (a)administracijos personalas – kolegijos nario vadovaujami ir kontroliuojami asmenys, išskyrus padėjėjus;

               (b)padėjėjas – asmuo, kuris kolegijos nario nustatytomis sąlygomis atlieka tyrimus arba padeda tam kolegijos nariui;

               (c)kandidatas – asmuo, kurio vardas ir pavardė yra Susitarimo 64 straipsnyje (Arbitrų sąrašas) nurodytame kolegijos narių sąraše ir kurio išrinkimas kolegijos nariu yra svarstomas pagal Susitarimo 50 straipsnį (Arbitrų kolegijos sudarymas);

               (d)tarpininkas – asmuo, kuris išrinktas tarpininku pagal Susitarimo 48 straipsnį (Tarpininkavimas);

               (e)kolegijos narys arba arbitras – kolegijos narys.

               II.
                     Svarbiausi principai

               2.Kad ginčų sprendimo mechanizmas išliktų sąžiningas ir nešališkas, kiekvienas kandidatas ir kolegijos narys:

               (a)susipažįsta su šiuo elgesio kodeksu;

               (b)yra nepriklausomas ir nešališkas;

               (c)vengia tiesioginių ir netiesioginių interesų konfliktų;

               (d)vengia netinkamo elgesio ir neleidžia pasireikšti tendencingumui;

               (e)griežtai laikosi gero elgesio normų ir

               (f)jam nedaro įtakos asmeniniai interesai, spaudimas iš išorės, politinės aplinkybės, vieši protestai, lojalumas Šaliai arba kritikos baimė.

               3.Kolegijos narys nei tiesiogiai, nei netiesiogiai neprisiima jokių prievolių ir nesiekia jokios naudos, jeigu tai kokiu nors būdu trukdo arba gali trukdyti tinkamai vykdyti pareigas.

               4.Kolegijos narys nesinaudoja priklausymu kolegijai, kad patenkintų asmeninius ar privačius interesus. Kolegijos narys vengia veiksmų, kurie galėtų sukelti įspūdį, kad kiti asmenys gali jį kaip nors paveikti.

               5.Kolegijos narys neleidžia, kad buvę ar esami finansiniai, verslo, profesiniai, asmeniniai ar socialiniai ryšiai ar įsipareigojimai paveiktų jo elgesį arba nuomonę.

               6.Kolegijos narys vengia užmegzti ryšius ar įgyti finansinių interesų, kurie gali paveikti jo nešališkumą arba daryti pagrįstą netinkamo elgesio ar šališkumo įspūdį.

               III.
                     Informacijos atskleidimo prievolės

               7.Prieš sutikdamas būti paskirtas kolegijos nariu pagal Susitarimo 50 straipsnį (Arbitrų kolegijos sudarymas), kandidatas atskleidžia informaciją apie interesus, ryšius ar dalykus, kurie gali paveikti jo nepriklausomumą ar nešališkumą arba pagrįstai sukelti netinkamo elgesio ar tendencingumo įspūdį procedūrų metu. Todėl kandidatas deda visas pagrįstas pastangas, kad išsiaiškintų minėtus interesus, ryšius ir dalykus, įskaitant finansinius interesus, profesinius interesus arba darbo ar šeimos interesus.

               8.Prievolė atskleisti informaciją pagal 7 dalį yra nuolatinė kolegijos nario pareiga atskleisti visus tokius interesus, ryšius ar dalykus, kurių gali iškilti bet kuriame procedūrų etape.

               9.Kandidatas arba kolegijos narys informuoja EPS komitetą apie bet kokius dalykus, susijusius su faktiniais arba galimais šio elgesio kodekso pažeidimais, kai tik apie juos sužino, kad Šalys galėtų juos apsvarstyti.

               IV.
                     Kolegijos narių pareigos

               10.Sutikęs būti paskirtas, kolegijos narys sutinka atlikti savo pareigas ir jas procedūrų metu vykdo kruopščiai, greitai, sąžiningai ir stropiai.

               11.Kolegijos narys nagrinėja tik per procedūras iškeltus ir sprendimui priimti reikalingus klausimus ir šios pareigos neperleidžia jokiam kitam asmeniui.

               12.Kolegijos narys imasi visų tinkamų priemonių užtikrinti, kad jo padėjėjai ir administracijos personalas būtų susipažinę su šio elgesio kodekso II, III, IV ir VI dalyse kolegijos nariams nustatytomis pareigomis ir jas vykdytų.

               V.
                     Buvusių kolegijos narių prievolės

               13.Kiekvienas buvęs kolegijos narys vengia veiksmų, kurie gali daryti įspūdį, jog vykdydamas pareigas jis buvo tendencingas arba galėjo turėti naudos dėl kolegijos sprendimo.

               14.Kiekvienas buvęs kolegijos narys vykdo šio elgesio kodekso VI dalyje nustatytas pareigas.

               VI.
                     Konfidencialumas

               15.Kolegijos narys niekada neatskleidžia jokios neviešos informacijos, kuri yra susijusi su procedūromis arba buvo gauta per procedūras, kurioms jis buvo paskirtas. Kolegijos narys niekada neatskleidžia šios informacijos arba ja nesinaudoja, kad įgytų asmeninės naudos, suteiktų naudos kitiems arba pakenktų kitų asmenų interesams.

               16.Kolegijos narys neatskleidžia kolegijos sprendimų arba jų dalių anksčiau, nei jie paskelbiami pagal Susitarimo 3 skyrių (Ginčų sprendimo procedūros).

               17.Kolegijos narys niekada neatskleidžia kolegijos svarstymų detalių ar kurio nors iš kolegijos narių nuomonės ir nedaro jokių pareiškimų dėl procedūrų, kurioms vykdyti jis buvo paskirtas, ar dėl per procedūras nagrinėjamų ginčo klausimų.

               VII.
                     Išlaidos

               18.Kiekvienas kolegijos narys registruoja procedūroms skirtą laiką ir savo išlaidas, savo padėjėjų ir administracijos personalo laiką bei išlaidas ir pateikia galutinę jų ataskaitą.

               VIII.
                     Tarpininkai

               19.Šis elgesio kodeksas mutatis mutandis taikomas tarpininkams.

               ****

                     (1)

                        OL L 287, 2016 10 21, p. 3.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 04 27
            COM(2022) 186 final
            2022/0129(NLE)

            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Pasaulio muitinių organizacijos taryboje, dėl Suderintos sistemos (SS) komiteto darbo reglamento pakeitimo projekto priėmimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.
                     Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Pasaulio muitinių organizacijos taryboje, dėl numatomo Suderintos sistemos (SS) komiteto darbo reglamento pakeitimo projekto patvirtinimo.

               2.
                     Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.
                     Tarptautinė konvencija dėl suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos

               Tarptautinės konvencijos dėl suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos (toliau – Susitarimas)
                  1
                tikslas – sudaryti palankesnes sąlygas tarptautinei prekybai vykdyti ir statistiniams duomenims, ypač susijusiems su tarptautine prekyba, rinkti, lyginti ir analizuoti. Susitarimo priede pateikta SS nomenklatūra – tarptautinė suderinta sistema, kuria naudodamosi dalyvaujančios valstybės parduodamų prekių muitinį klasifikavimą gali atlikti remdamosi bendru pagrindu. Visų pirma SS nomenklatūroje pateikiamas prekių aprašymas (pozicijos ir subpozicijos) ir atitinkami prekių skaitiniai kodai (nustatomi pagal šešiaženklę kodavimo sistemą). SS nomenklatūra peržiūrima kas penkerius metus
                  2
               . Ji taikoma daugiau kaip 200 pasaulio šalių ir ekonomikų. Taigi, pagal ją klasifikuojama daugiau kaip 98 proc. visų pasaulyje parduodamų prekių.

               Susitarimas įsigaliojo 1988 m. sausio 1 d.

               Europos Sąjunga ir visos valstybės narės yra Susitarimo šalys.

               2.2.
                     Pasaulio muitinių organizacija (PMO)

               Pasaulio muitinių organizacija (PMO), 1952 m. įsteigta kaip Muitinių bendradarbiavimo taryba, yra nepriklausomas tarpvyriausybinis organas, kurio paskirtis – didinti muitinės administracijų efektyvumą ir veiksmingumą. PMO savo nariams siūlo įvairias konvencijas ir kitas tarptautines priemones, techninę pagalbą ir mokymo paslaugas. Šiuo metu PMO atstovauja 184 įvairių pasaulio šalių muitinės administracijoms.

               PMO valdymo organas yra taryba, kuri savo funkcijas vykdo pasikliaudama sekretoriato ir įvairių techninių bei patariamųjų komitetų gebėjimais bei įgūdžiais.

               Už parengiamąjį darbą, susijusį su Susitarimu, PMO atsakingas techninis komitetas – SS komitetas. Pagrindinės SS komiteto užduotys:

               ·užtikrinti vienodą SS teisinių tekstų aiškinimą ir taikymą, be kita ko, spręsti susitariančiųjų šalių ginčus dėl klasifikacijos, ir taip sudaryti palankesnes sąlygas prekybai;

               ·kad būtų atsižvelgta į technologijų pažangą ir prekybos sistemos pokyčius bei kitus naudotojų poreikius, teikti pasiūlymus dėl SS pakeitimų ir atnaujinimo;

               ·skatinti plačiai taikyti SS ir nagrinėti su ja susijusius bendro pobūdžio ir politikos klausimus.

               Pagal SS konvencijos 6 straipsnio 6 dalį, SS komitetas „parengia savo darbo reglamentą, kuris priimamas ne mažiau kaip dviejų trečdalių jo narių balsų sprendimu. Taip parengtą darbo reglamentą tvirtina Taryba.“

               Pagal SS komiteto darbo reglamento 26 taisyklę, šis reglamentas gali būti visiškai arba iš dalies persvarstytas pagal Konvencijos 6 straipsnio 6 dalies nuostatas.

               Pozicijos dėl SS klausimų, kurių Sąjungos vardu turi būti laikomasi PMO, derinamos su valstybėmis narėmis. Sąjunga ir jos valstybės narės PMO SS komitete kartu turi tik vieną balsą. PMO taryboje dėl ES kompetencijai priklausančių klausimų, pvz., SS klausimų, ES balsuoja posėdyje dalyvaujančių valstybių narių vardu.

               2.3.
                     Numatomas PMO tarybos aktas

               139-ojoje / 140-ojoje sesijoje (2022 m. birželio 23–25 d.) PMO taryba turi patvirtinti SS komiteto darbo reglamento 19 ir 20 taisyklių pakeitimus (toliau – numatomas aktas).

               64-ojoje sesijoje (2019 m. rugsėjo mėn.) SS komitetas bendru sutarimu susitarė dėl pasiūlymo iš dalies pakeisti darbo reglamento 20 taisyklę, kad būtų patikslinta išlygų teikimo procedūra. Dėl pandemijos šis klausimas PMO tarybai patvirtinti dar nebuvo pateiktas.

               68-ojoje sesijoje (2021 m. rugsėjo mėn.) SS komitetas susitarė dėl pasiūlymo iš dalies pakeisti darbo reglamento 19 taisyklę, kad būtų patikslinta balsavimo procedūra.

               Toliau pateikiami pasiūlymai dėl darbo reglamento 19 ir 20 taisyklių pakeitimų.

               Darbo reglamento 19 taisyklės pakeitimai

               –Pakeitimo projektas, kuriuo iš dalies keičiamos 19 taisyklės trečia ir ketvirta dalys, suteikia aiškumo dėl balsų daugumos, būtinos SS komitetui priimant sprendimus dėl SS konvencijos pakeitimų (ne mažiau kaip du trečdaliai balsavusių komiteto narių balsų), pvz., dėl SS nomenklatūros pakeitimų, taip pat kitus sprendimus, kuriems priimti reikia paprastos balsų daugumos (daugiau kaip 50 proc. balsavusių komiteto narių balsų), pvz., dėl klasifikavimo sprendimų, paaiškinimų, klasifikavimo nuomonių ir kt., nustatymo.

               –Pagrindinis tikslas – užtikrinti, kad tuo atveju, jei bus svarstomi keli variantai, procedūra būtų vykdoma sklandžiai ir skaidriai, kad komiteto sprendimas būtų priimtas absoliučiai komiteto narių daugumai pritarus variantui, likusiam palaipsniui atsisakius mažiau pritarimo sulaukusių variantų.

               –Pakeitimo projektas išdėstytas toliau pateiktoje lentelėje (pakeitimai pabraukti):

                        Dabartinis tekstas

                        Naujas tekstas

                        Trečia dalis

                        Sprendimai dėl Konvencijos pakeitimų priimami ne mažiau kaip dviejų trečdalių balsavusių komiteto narių balsų dauguma.

                        Sprendimai dėl Konvencijos pakeitimų priimami ne mažiau kaip dviejų trečdalių balsavusių komiteto narių balsų dauguma.  Tačiau, jei yra du ar daugiau pakeitimo variantų, komitetas pirmiausia taiko balsavimo etapais procedūrą, kaip nurodyta toliau, pagal paprastos daugumos balsavimo procedūras, kad variantų būtų sumažinta iki vieno. Kai lieka vienas pakeitimo variantas, pagal dviejų trečdalių balsų daugumos taisyklę surengiamas galutinis balsavimas dėl to, ar pakeitimui pritarti, ar jį atmesti.

                        Ketvirta dalis

                        Kiti sprendimai priimami paprasta balsavusių komiteto narių balsų dauguma.

                        Kiti sprendimai priimami paprasta balsavusių komiteto narių balsų dauguma (daugiau kaip 50 proc. balsų). Jei yra daugiau kaip du variantai ir nė vienas iš jų nesurinko daugiau kaip 50 proc. balsavusių komiteto narių balsų, balsuojama paprasta balsų dauguma taikant balsavimo etapais procedūrą, pagal kurią variantų skaičius mažinamas atmetant mažiausiai balsų surinkusį variantą, kol daugiausia balsų gavęs variantas surenka daugiau kaip 50 proc. balsavusių komiteto narių balsų.

               Darbo reglamento 20 taisyklės pakeitimai

               –Pakeitimo projekte, kuriuo iš dalies keičiamos 20 taisyklės 1 ir 4 dalys (jos tampa atitinkamai 2 ir 1 dalimis), paaiškinama, kad pranešimus PMO generaliniam sekretoriui dėl SS komiteto išnagrinėto klausimo perdavimo Tarybai arba grąžinimo SS komitetui pakartotinai nagrinėti generalinis sekretorius turėtų gauti iki paskutinės laikotarpio dienos 24.00 val. (Briuselio laiku).

               –Šis pakeitimas ypač aktualus administracijoms, esančioms kitoje laiko zonoje nei PMO būstinė, kurių pranešimus PMO generalinis sekretorius gali gauti pasibaigus laikotarpiui, per kurį, atsižvelgiant į PMO sekretoriato laiko zoną, tokius prašymus dėl pakartotinio nagrinėjimo galima pateikti.

               –Pakeitimo projektas išdėstytas toliau pateiktoje lentelėje (pakeitimai pabraukti):

                        Dabartinis tekstas

                        Naujas tekstas

                        Pagal Tarybos sprendimą Nr. 298, generalinis sekretorius susitariančiosios šalies prašymu gali komitetui tiesiogiai grąžinti pakartotinai nagrinėti klausimus, kylančius pagal Konvencijos 8 straipsnio 2 dalį, su sąlyga, kad prašymas raštu pateikiamas ne vėliau kaip iki antro mėnesio, einančio po mėnesio, kurį baigta komiteto sesija, pabaigos. Tuomet generalinis sekretorius klausimą įtraukia į kitos komiteto sesijos darbotvarkę, kad jis būtų iš naujo išnagrinėtas.

                        Jei iš skirtingų susitariančiųjų šalių gaunami prašymai, susiję su tuo pačiu klausimu, perduoti tą klausimą nagrinėti ir Tarybai, ir komitetui, arba jei susitariančioji šalis nenurodo, ar klausimas turėtų būti perduotas Tarybai, ar tiesiogiai komitetui, klausimas perduodamas Tarybai. Generalinis sekretorius visas susitariančiąsias šalis informuoja apie prašymo perduoti klausimą Tarybai arba komitetui gavimą.

                        Susitariančioji šalis, pateikusi prašymą perduoti klausimą nagrinėti Tarybai arba komitetui, gali bet kuriuo metu savo prašymą atsiimti iki klausimo nagrinėjimo Taryboje arba pakartotinio nagrinėjimo komitete. Tačiau komitetas klausimą nagrinės, jei jį perdavė Taryba. Jei susitariančioji šalis prašymą atsiima, pirminis komiteto sprendimas laikomas patvirtintu, išskyrus atvejus, kai nagrinėjamas kitos susitariančiosios šalies prašymas dėl to paties klausimo. Generalinis sekretorius susitariančiosioms šalims praneša apie prašymo atsiėmimą.

                        Pranešimai generaliniam sekretoriui dėl bet kokio klausimo perdavimo Tarybai arba komitetui pakartotinai nagrinėti pagal Konvencijos 8 straipsnio 2 dalį ir Tarybos sprendimą Nr. 298 negali būti teikiami iki kitos dienos po komiteto sesijos pabaigos, tačiau turi būti pateikti iki antro mėnesio, einančio po mėnesio, kurį ta sesija buvo baigta, pabaigos.

                        Kai pagal Konvencijos 8 straipsnio 3 dalies nuostatas ir Tarybos sprendimą Nr. 298 bet kuris klausimas visiškai ar iš dalies perduodamas komitetui pakartotinai nagrinėti, susitariančioji šalis, paprašiusi, kad klausimas būtų pakartotinai nagrinėjamas, ne vėliau kaip likus 60 dienų iki kitos komiteto sesijos pradžios generaliniam sekretoriui pateikia raštą, kuriame išdėstytos prašymo pakartotinai nagrinėti priežastys ir klausimo sprendimo pasiūlymai. Generalinis sekretorius šį pranešimą išplatina kitoms susitariančiosioms šalims.

                        Pranešimai generaliniam sekretoriui dėl bet kokio klausimo perdavimo Tarybai arba komitetui pakartotinai nagrinėti pagal Konvencijos 8 straipsnio 2 dalį ir Tarybos sprendimą Nr. 298 negali būti teikiami iki kitos dienos po komiteto sesijos pabaigos, tačiau turi būti pateikti iki antro mėnesio, einančio po mėnesio, kurį ta sesija buvo baigta, pabaigos.  Pranešimas laikomas pateiktu per tą laikotarpį, jeigu generalinis sekretorius jį gavo iki paskutinės laikotarpio dienos 24.00 val. (Briuselio laiku).

                        Pagal Tarybos sprendimą Nr. 298 generalinis sekretorius susitariančiosios šalies prašymu komitetui gali tiesiogiai grąžinti pakartotinai nagrinėti klausimus, kylančius pagal Konvencijos 8 straipsnio 2 dalį, su sąlyga, kad prašymas raštu pateikiamas per pirmesnėje dalyje nurodytą laikotarpį.  Tuomet generalinis sekretorius klausimą įtraukia į kitos komiteto sesijos darbotvarkę, kad jis būtų iš naujo išnagrinėtas.

                        Jei iš skirtingų susitariančiųjų šalių gaunami prašymai, susiję su tuo pačiu klausimu, perduoti tą klausimą nagrinėti ir Tarybai, ir komitetui, arba jei susitariančioji šalis nenurodo, ar klausimas turėtų būti perduotas Tarybai, ar tiesiogiai komitetui, klausimas perduodamas Tarybai.  Generalinis sekretorius visas susitariančiąsias šalis informuoja apie prašymo perduoti klausimą Tarybai arba komitetui gavimą.

                        Susitariančioji šalis, pateikusi prašymą perduoti klausimą nagrinėti Tarybai arba komitetui, gali bet kuriuo metu savo prašymą atsiimti iki klausimo nagrinėjimo Taryboje arba pakartotinio nagrinėjimo komitete.  Tačiau komitetas klausimą nagrinės, jei jį perdavė Taryba.  Jei susitariančioji šalis prašymą atsiima, pirminis komiteto sprendimas laikomas patvirtintu, išskyrus atvejus, kai nagrinėjamas kitos susitariančiosios šalies prašymas dėl to paties klausimo.  Generalinis sekretorius susitariančiosioms šalims praneša apie prašymo atsiėmimą.

                        Kai pagal Konvencijos 8 straipsnio 3 dalies nuostatas ir Tarybos sprendimą Nr. 298 bet kuris klausimas visiškai ar iš dalies perduodamas komitetui pakartotinai nagrinėti, susitariančioji šalis, paprašiusi, kad klausimas būtų pakartotinai nagrinėjamas, ne vėliau kaip likus 60 dienų iki kitos komiteto sesijos pradžios generaliniam sekretoriui pateikia raštą, kuriame išdėstytos prašymo pakartotinai nagrinėti priežastys ir klausimo sprendimo pasiūlymai.  Generalinis sekretorius šį pranešimą išplatina kitoms susitariančiosioms šalims.

               3.
                     Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Siūloma pozicija siekiama pareikšti pritarimą SS komiteto darbo reglamento pakeitimo projektui.

               ES svarbu, kad toks pakeitimas būtų priimtas, nes juo siekiama paaiškinti SS komiteto sprendimų priėmimo procesą ir užtikrinti, kad sprendimai būtų priimami neginčijama šio komiteto narių balsų dauguma.

               Buvo vykdomos konsultacijos su valstybėmis narėmis Muitinės ekspertų grupėje (SS/PMO koordinavimo skyriuje) ir Taryboje.

               Todėl siūloma tokia pozicija:

               –dėl darbo reglamento pakeitimo – Sąjunga turėtų pritarti pakeitimo priėmimui;

               –prireikus Sąjunga taip pat turėtų pritarti tolesniems redakcinio pobūdžio pakeitimams, kuriuos gali pasiūlyti PMO sekretoriatas.

               Siūloma ES pozicija atitinka nustatytą muitų politiką ir praktiką, kurios laikosi SS komitetas.

               Siūloma pozicija būtina, kad ES galėtų ją pareikšti kitame PMO tarybos posėdyje.

               4.
                     Teisinis pagrindas

               4.1.
                     Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.
                     Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  3
               .

               Todėl siūlomo sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu ir dėl numatomo akto, procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.1.2.
                     Taikymas aptariamuoju atveju

               PMO taryba yra susitarimu, būtent 1950 m. gruodžio 15 d. Muitinių bendradarbiavimo tarybos steigimo konvencija, įsteigtas organas. Remiantis Tarptautine konvencija dėl suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos, šis organas yra atsakingas už rekomendacijų dėl šios Konvencijos pakeitimų teikimą susitariančiosioms šalims ir SS komiteto darbo reglamento patvirtinimą.

               Tikimasi, kad pagal SS konvencijos 6 straipsnį PMO taryba birželio mėn. posėdyje patvirtins SS komiteto darbo reglamento pakeitimą. Patvirtintas pakeitimas turės teisinį poveikį ES teisės aktams, būtent Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo 1 priedui. Taip yra dėl to, kad pirmiau minėto reglamento 2 straipsnio a punkte nustatyta, kad „2.  Kombinuotąją nomenklatūrą sudaro: a) suderintos sistemos nomenklatūra;“, ir kad šis pakeitimas turės įtakos sprendimų dėl Suderintos sistemos nomenklatūros aiškinimo ir keitimo priėmimo procesui SS komitete, taigi ir Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimui.

               Numatomu aktu Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.
                     Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.
                     Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.
                     Taikymas aptariamuoju atveju

               Kadangi numatomo akto pagrindinis tikslas ir turinys susiję su sprendimų priėmimo aiškinant tarifus ir taikant tarptautinį susitarimą dėl bendros prekybos politikos, taip pat taikant SS nomenklatūrą ir ES kombinuotąją nomenklatūrą, procesu, siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas – SESV 31 straipsnis, 43 straipsnio 2 dalis ir 207 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa.

               4.3.
                     Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 31 straipsnis, 43 straipsnio 2 dalis ir 207 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               5.
                     Poveikis biudžetui

               Pasiūlymas neturi poveikio Europos Sąjungos biudžetui.

               2022/0129 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Pasaulio muitinių organizacijos taryboje, dėl Suderintos sistemos (SS) komiteto darbo reglamento pakeitimo projekto priėmimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 31 straipsnį, 43 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               1)
                     Tarybos sprendimu 87/369
                  41 Sąjunga sudarė Tarptautinę konvenciją dėl suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos (toliau – Susitarimas); Susitarimas įsigaliojo 1988 m. sausio 1 d.;

               2)
                     pagal Susitarimo 6 straipsnio 6 dalį, Suderintos sistemos (SS) komitetas turi parengti savo darbo reglamentą, kuris priimamas ne mažiau kaip dviejų trečdalių jo narių balsų sprendimu. Taip parengtą darbo reglamentą turi patvirtinti Taryba;

               3)
                     tikimasi, kad PMO taryba SS komiteto darbo reglamento pakeitimo projektą patvirtins birželio mėn. sesijose. Toks pakeitimas bus patvirtintas remiantis SS komiteto parengtu ir per jo 64-ąją sesiją (2019 m. rugsėjo 18–27 d.) ir 68-ąją sesiją (2021 m. rugsėjo 6–28 d.) baigtu svarstyti pasiūlymu. Jis įsigalios, kai bus priimtas;

               4)
                     labai svarbu, kad SS komitetas sprendimus priimtų skaidriai ir veiksmingai ir kad tokiems sprendimams kuo labiau pritartų šio komiteto nariai;

               5)
                     tą SS komiteto darbo reglamento pakeitimo projektą turi patvirtinti PMO taryba, todėl tikslinga nustatyti poziciją, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu, nes patvirtintas iš dalies pakeistas darbo reglamentas bus privalomas Sąjungai ir gali paveikti Sąjungos teisės aktų, visų pirma Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87
                  52 I priedo, turinį;

               6)
                     todėl tikslinga, kad Sąjungos pozicija būtų pritarti SS komiteto darbo reglamento pakeitimo projektui ir visiems neesminiams redakcinio ar lingvistinio pobūdžio pakeitimams, kurie gali būti laikomi būtinais,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi 2022 m. birželio mėn. vyksiančiose PMO tarybos sesijose, yra pritarti priede išdėstytam SS komiteto darbo reglamento pakeitimo projektui.

               Neesminiams redakcinio ar lingvistinio pobūdžio pakeitimams Sąjungos atstovai, atsižvelgdami į būsimų PMO tarybos sesijų eigą, konsultuodamiesi su valstybėmis narėmis arba derindami veiksmus vietoje vykstančiuose koordinaciniuose posėdžiuose, gali pritarti be tolesnio Tarybos sprendimo.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        1987 m. balandžio 7 d. Tarybos sprendimas 87/369 dėl Tarptautinės suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos konvencijos bei konvencijos pakeitimo protokolo sudarymo (OL L 198, 1987 7 20, p. 1).

                     (2)

                        SS nomenklatūra buvo sukurta 1988 m. ir nuo to laiko buvo peržiūrėta šešis kartus. Jos pakeitimai įsigaliojo 1996, 2002, 2007, 2012, 2017 ir 2022 metais.

                     (3)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014: 2258, 61–64 punktai.

                     (4)
                  1
                        1987 m. balandžio 7 d. Tarybos sprendimas 87/369/EEB dėl Tarptautinės suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos konvencijos bei konvencijos dalinio pakeitimo protokolo sudarymo (OL L 198, 1987 7 20, p. 1).

                     (5)
                  2
                        1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (OL L 256, 1987 9 7, p. 1).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 04 27
            COM(2022) 186 final

            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl TARYBOS SPRENDIMO
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Pasaulio muitinių organizacijos taryboje, dėl Suderintos sistemos (SS) komiteto darbo reglamento pakeitimo projekto priėmimo

               PRIEDAS

               Darbo reglamento 19 taisyklės pakeitimai

                        Trečia dalis

                        Sprendimai dėl Konvencijos pakeitimų priimami ne mažiau kaip dviejų trečdalių balsavusių komiteto narių balsų dauguma. Tačiau, jei yra du ar daugiau pakeitimo variantų, komitetas pirmiausia taiko balsavimo etapais procedūrą, kaip nurodyta toliau, pagal paprastos daugumos balsavimo procedūras, kad variantų būtų sumažinta iki vieno. Kai lieka vienas pakeitimo variantas, pagal dviejų trečdalių balsų daugumos taisyklę surengiamas galutinis balsavimas dėl to, ar pakeitimui pritarti, ar jį atmesti.

                        Ketvirta dalis

                        Kiti sprendimai priimami paprasta balsavusių komiteto narių balsų dauguma (daugiau kaip 50 proc. balsų). Jei yra daugiau kaip du variantai ir nė vienas iš jų nesurinko daugiau kaip 50 proc. balsavusių komiteto narių balsų, balsuojama paprasta balsų dauguma taikant balsavimo etapais procedūrą, pagal kurią variantų skaičius mažinamas atmetant mažiausiai balsų surinkusį variantą, kol daugiausia balsų gavęs variantas surenka daugiau kaip 50 proc. balsavusių komiteto narių balsų.

               Darbo reglamento 20 taisyklės pakeitimai

                        Pranešimai generaliniam sekretoriui dėl bet kokio klausimo perdavimo Tarybai arba komitetui pakartotinai nagrinėti pagal Konvencijos 8 straipsnio 2 dalį ir Tarybos sprendimą Nr. 298 negali būti teikiami iki kitos dienos po komiteto sesijos pabaigos, tačiau turi būti pateikti iki antro mėnesio, einančio po mėnesio, kurį ta sesija buvo baigta, pabaigos. Pranešimas laikomas pateiktu per tą laikotarpį, jeigu generalinis sekretorius jį gavo iki paskutinės laikotarpio dienos 24.00 val. (Briuselio laiku).

                        Pagal Tarybos sprendimą Nr. 298 generalinis sekretorius susitariančiosios šalies prašymu komitetui gali tiesiogiai grąžinti pakartotinai nagrinėti klausimus, kylančius pagal Konvencijos 8 straipsnio 2 dalį, su sąlyga, kad prašymas raštu pateikiamas per pirmesnėje dalyje nurodytą laikotarpį. Tuomet generalinis sekretorius klausimą įtraukia į kitos komiteto sesijos darbotvarkę, kad jis būtų iš naujo išnagrinėtas.

                        Jei iš skirtingų susitariančiųjų šalių gaunami prašymai, susiję su tuo pačiu klausimu, perduoti tą klausimą nagrinėti ir Tarybai, ir komitetui, arba jei susitariančioji šalis nenurodo, ar klausimas turėtų būti perduotas Tarybai, ar tiesiogiai komitetui, klausimas perduodamas Tarybai. Generalinis sekretorius visas susitariančiąsias šalis informuoja apie prašymo perduoti klausimą Tarybai arba komitetui gavimą.

                        Susitariančioji šalis, pateikusi prašymą perduoti klausimą nagrinėti Tarybai arba komitetui, gali bet kuriuo metu savo prašymą atsiimti iki klausimo nagrinėjimo Taryboje arba pakartotinio nagrinėjimo komitete. Tačiau komitetas klausimą nagrinės, jei jį perdavė Taryba.  Jei susitariančioji šalis prašymą atsiima, pirminis komiteto sprendimas laikomas patvirtintu, išskyrus atvejus, kai nagrinėjamas kitos susitariančiosios šalies prašymas dėl to paties klausimo.  Generalinis sekretorius susitariančiosioms šalims praneša apie prašymo atsiėmimą.

                        Kai pagal Konvencijos 8 straipsnio 3 dalies nuostatas ir Tarybos sprendimą Nr. 298 bet kuris klausimas visiškai ar iš dalies perduodamas komitetui pakartotinai nagrinėti, susitariančioji šalis, paprašiusi, kad klausimas būtų pakartotinai nagrinėjamas, ne vėliau kaip likus 60 dienų iki kitos komiteto sesijos pradžios generaliniam sekretoriui pateikia raštą, kuriame išdėstytos prašymo pakartotinai nagrinėti priežastys ir klausimo sprendimo pasiūlymai.  Generalinis sekretorius šį pranešimą išplatina kitoms susitariančiosioms šalims.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 04 29
            COM(2022) 202 final
            2022/0144(NLE)

            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Paryžiaus susitarimo memorandumo dėl uosto valstybės kontrolės organizacijos Uosto valstybės kontrolės komiteto posėdyje, dėl Rusijos Federacijos narystės šioje organizacijoje

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo aplinkybės

               ES uosto valstybės kontrolės tvarka nustatyta Direktyvoje 2009/16/EB (su pakeitimais). Sąjungoje taikoma uosto valstybės kontrolės tvarka grindžiama nuo 1982 m. galiojančio Paryžiaus susitarimo memorandumo (toliau – Paryžiaus SM) dėl uosto valstybės kontrolės struktūra. Į Direktyvą 2009/16/EB (su pakeitimais) įtrauktos Paryžiaus SM procedūros ir priemonės. Paryžiaus SM organizacijos veikloje dalyvauja visos jūrinės ES valstybės narės, taip pat Islandija, Jungtinė Karalystė, Kanada, Norvegija ir Rusijos Federacija. Europos Sąjunga nėra Paryžiaus SM organizacijos narė.

               Norint, kad Sąjungoje vykdoma uosto valstybės kontrolė būtų veiksminga, kasmet pagal Paryžiaus SM turi būti priimamas tam tikras sprendimų skaičius. Tuos sprendimus bendru sutarimu priima kasmet gegužės mėn. posėdžiaujantis Uosto valstybės kontrolės komitetas. Pagal Direktyvą 2009/16/EB Paryžiaus SM organizacijos atitinkamo kompetentingo organo priimti sprendimai ES valstybėms narėms tampa privalomi.

               Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 9 dalį pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi tarptautinėse organizacijose (tokiose kaip Paryžiaus SM), kai joms reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, turi būti priimama Tarybos sprendimu, grindžiamu Komisijos pasiūlymu.

               Po to, kai Rusijos Federacija įsiveržė į Ukrainą, 2022 m. kovo 14 d. Paryžiaus SM sekretoriatas gavo Ukrainos infrastruktūros ministro Oleksandro Kubrakovo laišką. Laiške Paryžiaus SM organizacijos prašoma i) po su uosto valstybės kontrole susijusio inspektavimo nepagrįstai nesulaikyti su Ukrainos vėliava plaukiojančių laivų, ii) pašalinti Rusijos Federaciją iš Paryžiaus SM organizacijos ir iii) nepripažinti Rusijos Federacijos laivybos administracijos vardu išduotų liudijimų.

               Dėl pirmojo prašymo nepagrįstai nesulaikyti Ukrainos laivų: 2022 m. kovo 2 d. Paryžiaus SM organizacija išleido aplinkraštį „PSCircular 101“ (Jūrininkų repatriacijos dėl padėties Ukrainoje gairės (angl. Guidance on repatriation of seafarers due to situation in Ukraine)), kuriame aptariamas šis klausimas. Aplinkraštyje „PSCircular 101“ narių institucijos informuojamos, kad dabartinėmis aplinkybėmis reikia taikyti lankstumo principą, įskaitant dėl jūrininkų repatriacijos, 2006 m. Konvencijos dėl darbo jūrų laivyboje, liudijimų, išduotų pagal 1978 m. Tarptautinę konvenciją dėl jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų, ir medicinos pažymų. Jei dėl pokyčių to prireiks, Paryžiaus SM organizacija gali svarstyti galimybę aplinkraštį „PSCircular 101“ toliau koreguoti.

               Kalbant apie prašymą dėl Rusijos Federacijos narystės Paryžiaus SM organizacijoje, reikėtų pažymėti, kad Rusijos Federacijai nebesuteikiama prieiga prie Direktyvos 2009/16/EB 24 straipsnyje numatytos uosto valstybės kontrolės inspektavimo duomenų bazės ir inspektuotinų laivų atrankos priemonės THETIS, kaip ir galimybė šia duomenų baze ir priemone naudotis. Tai reiškia, kad Rusijos Federacijos dalyvavimas Paryžiaus SM organizacijos veikloje jau yra labai apribotas, o neturėdama prieigos prie tos duomenų bazės Rusijos Federacija negali veiksmingai vykdyti savo įsipareigojimų pagal Paryžiaus SM arba prisidėti prie SM organizacijos veiklos.

               Nors ES valstybės narės sutaria, kad reikia imtis veiksmų prieš Rusijos Federaciją, nei memorandume, nei jokiuose politiniuose nurodymuose nenumatyta jokia procedūra ar mechanizmas, kaip pašalinti nares iš Paryžiaus SM organizacijos. Nuomonę pareiškę nariai, be varianto pašalinti, nurodė ir kitą pageidaujamą alternatyvą – sustabdyti narystę iki tol, kol bus nuspręsta kitaip. Nors tiesioginis teisinis poveikis būtų panašus į pašalinimo, jis būtų trumpesnis. Sustabdymas leistų toliau svarstyti, ar reikia visiškai pašalinti iš Paryžiaus SM organizacijos, o pasikeitus aplinkybėms jis galėtų būti atšauktas. Tačiau memorandume nėra nuostatos ir dėl narystės sustabdymo.

               Paryžiaus SM organizacijos pirmininkas pasiūlė iki metinio Uosto valstybės kontrolės komiteto 55-ojo posėdžio, kuris turėtų įvykti 2022 m. gegužės 16–20 d., atlikti Paryžiaus SM numatytą rašytinę procedūrą, kad būtų priimtas sprendimas dėl Rusijos Federacijos narystės sustabdymo. Taip siekiama, kad šis opus klausimas nenustelbtų Uosto valstybės kontrolės komiteto 55-ojo posėdžio.

               2.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Atsižvelgiant į padėties rimtumą, tikslinga: (i) pritarti dokumento PSCC55/11.1 5 dalyje išdėstytam požiūriui po su uosto valstybės kontrole susijusio inspektavimo nepagrįstai nesulaikyti su Ukrainos vėliava plaukiojančių laivų, ii) reaguojant į neišprovokuotą ir nepagrįstą Rusijos invaziją į Ukrainą, sustabdyti Rusijos Federacijos narystę Paryžiaus SM organizacijoje pagal Vienos konvencijos dėl tarptautinių sutarčių teisės 62 straipsnio 3 dalį, iii) pritarti dokumento PSCC55/11.1 7 dalyje išdėstytam požiūriui dėl Rusijos Federacijos išduotų teisės aktais nustatytų liudijimų pripažinimo panaikinimo.

               Pridedamas tekstas yra pasiūlymas dėl Sąjungos pozicijos pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį, kurį vėliau turi priimti Taryba. Juo siekiama pritarti Paryžiaus SM dokumente PSCC55/11.1 išdėstytam veiksmų planui. Detali ES pozicija pridedama prie Tarybos sprendimo projekto kaip I priedas.

               Direktyva 2009/16/EB Paryžiaus SM organizacijos procedūros, priemonės ir veikla faktiškai įtraukiamos į Sąjungos teisės taikymo sritį. Taigi remiantis SESV 3 straipsnio 2 dalies sakinio pabaiga Paryžiaus SM priklauso Sąjungos išimtinei išorės kompetencijai.

               3.Teisinis pagrindas

               Šis sprendimas grindžiamas Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač jos 100 straipsnio 2 dalimi kartu su 218 straipsnio 9 dalimi, kurioje numatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, priima sprendimą, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu laikomasi susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus. Tai taikoma pozicijai, kurios turi laikytis valstybės narės, pagal Paryžiaus SM veikdamos kartu Sąjungos labui.

               2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės (su pakeitimais) yra teisinis principų, kurių valstybės narės turi laikytis Paryžiaus SM organizacijos Uosto valstybės kontrolės komitete, nustatymo pagrindas.

               Aktai, kurie turi būti priimti pagal Paryžiaus SM, yra teisinę galią turintys aktai. Numatomi aktai turi teisinę galią, nes jie gali stipriai paveikti ES teisės aktų, visų pirma Direktyvos 2009/16/EB, turinį. Taip yra todėl, kad Direktyva 2009/16/EB Paryžiaus SM organizacijos procedūros, priemonės ir veikla faktiškai įtraukiamos į Sąjungos teisės taikymo sritį. Be to, Rusijos Federacijos narystės Paryžiaus SM organizacijoje sustabdymas yra organizacinio pobūdžio veiksmas, turintis įtakos sprendimų priėmimui Paryžiaus SM organizacijoje.

               Numatomais aktais Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama. Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               2022/0144 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Paryžiaus susitarimo memorandumo dėl uosto valstybės kontrolės organizacijos Uosto valstybės kontrolės komiteto posėdyje, dėl Rusijos Federacijos narystės šioje organizacijoje

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį kartu 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Susitarimo memorandumas dėl uosto valstybės kontrolės (toliau – Paryžiaus SM) pasirašytas 1982 m. sausio 26 d. ir įsigaliojo 1982 m. liepos 1 d. Paryžiaus SM organizacijos narės yra 27 laivybos administracijos (Airijos, Belgijos, Bulgarijos, Danijos, Estijos, Graikijos, Islandijos, Ispanijos, Italijos, Jungtinės Karalystės, Kanados, Kipro, Kroatijos, Latvijos, Lenkijos, Lietuvos, Maltos, Nyderlandų, Norvegijos, Portugalijos, Prancūzijos, Rumunijos, Rusijos Federacijos, Slovėnijos, Suomijos, Švedijos ir Vokietijos). Sąjunga nėra Paryžiaus SM organizacijos narė;

               (2)Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/16/EB
                  1
                nustatyta Sąjungoje taikoma uosto valstybės kontrolės teisinė tvarka ir performuluoti bei sugriežtinti nuo 1995 m. galioję ankstesni šios srities Sąjungos teisės aktai. Sąjungos teisinė tvarka grindžiama Paryžiaus SM;

               (3)Sąjungos valstybių narių atžvilgiu Direktyva 2009/16/EB Paryžiaus SM organizacijos procedūros, priemonės ir veikla faktiškai įtraukiamos į Sąjungos teisės taikymo sritį. Pagal tą direktyvą tam tikri Paryžiaus SM organizacijos atitinkamo kompetentingo organo priimti sprendimai Sąjungos valstybėms narėms tampa privalomi;

               (4)tikslinga nustatyti poziciją, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu dėl Paryžiaus SM, nes numatomi aktai gali stipriai paveikti Sąjungos teisės aktų, visų pirma Direktyvos 2009/16/EB, turinį. Pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, turi būti priimama Tarybos sprendimu, grindžiamu Komisijos pasiūlymu;

               (5)2022 m. vasario 24 d. Europos Vadovų Taryba priėmė išvadas, kuriose kuo griežčiausiai pasmerkė neišprovokuotą ir nepagrįstą Rusijos Federacijos karinę agresiją prieš Ukrainą. 2022 m. kovo 24–25 d. posėdyje Europos Vadovų Taryba pareiškė, kad Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą šiurkščiai pažeidžia tarptautinę teisę, ir pakartojo reikalavimą, kad Rusija nedelsdama nutrauktų karinę agresiją Ukrainos teritorijoje;

               (6)po to, kai Rusijos Federacija įsiveržė į Ukrainą, 2022 m. kovo 14 d. Paryžiaus SM sekretoriatas gavo Ukrainos infrastruktūros ministro laišką. Laiške Paryžiaus SM organizacijos prašoma po su uosto valstybės kontrole susijusio inspektavimo nepagrįstai nesulaikyti su Ukrainos vėliava plaukiojančių laivų, pašalinti Rusijos Federaciją iš Paryžiaus SM organizacijos ir nepripažinti Rusijos Federacijos laivybos administracijos vardu išduotų liudijimų;

               (7)Dėl pirmojo prašymo nepagrįstai nesulaikyti Ukrainos laivų: 2022 m. kovo 2 d. Paryžiaus SM organizacija išleido aplinkraštį „PSCircular 101“ (Jūrininkų repatriacijos dėl padėties Ukrainoje gairės (angl. Guidance on repatriation of seafarers due to situation in Ukraine)), kuriame aptariamas šis klausimas. Aplinkraštyje „PSCircular 101“ narių institucijos informuojamos, kad dabartinėmis aplinkybėmis reikia taikyti lankstumo principą, įskaitant dėl jūrininkų repatriacijos, 2006 m. Konvencijos dėl darbo jūrų laivyboje, liudijimų, išduotų pagal 1978 m. Tarptautinę konvenciją dėl jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų, ir medicinos pažymų. Jei dėl pokyčių to prireiks, Paryžiaus SM organizacija gali svarstyti galimybę aplinkraštį „PSCircular 101“ toliau koreguoti; Apie šią poziciją turėtų būti pranešta Ukrainos valdžios institucijoms;

               (8)kalbant apie prašymą dėl Rusijos Federacijos narystės, reikėtų pažymėti, kad Rusijos Federacijai nebesuteikiama prieiga prie Direktyvos 2009/16/EB 24 straipsnyje numatytos uosto valstybės kontrolės inspektavimo duomenų bazės ir inspektuotinų laivų atrankos priemonės THETIS, kaip ir galimybė šia duomenų baze ir priemone naudotis. Tai reiškia, kad Rusijos Federacijos dalyvavimas Paryžiaus SM organizacijos veikloje jau yra labai apribotas, o neturėdama prieigos prie tos duomenų bazės Rusijos Federacija negali veiksmingai vykdyti savo įsipareigojimų pagal Paryžiaus SM;

               (9)nei memorandume, nei jokiuose politiniuose nurodymuose nenumatyta jokia procedūra ar mechanizmas, kaip pašalinti nares iš Paryžiaus SM organizacijos. Be pašalinimo iš Paryžiaus SM organizacijos, kita alternatyva – narystės sustabdymas iki tol, kol bus nuspręsta kitaip. Nors tiesioginis poveikis būtų panašus į pašalinimo, jis būtų trumpesnis. Tačiau memorandume nėra nuostatos ir dėl sustabdymo. Sustabdymas leidžia toliau svarstyti, ar reikia visiškai pašalinti iš Paryžiaus SM organizacijos, o pasikeitus aplinkybėms jis galėtų būti atšauktas;

               (10)Europos Sąjunga, kaip pasaulinė veikėja, deda daugiausia pastangų JT
                  2
                ir kituose daugiašaliuose forumuose ir procesuose siekiant patraukti Rusijos Federaciją atsakomybėn už neišprovokuotą ir nepagrįstą invaziją į Ukrainą, nutraukti invaziją ir užtikrinti, kad būtų atkurta visapusiška pagarba Ukrainos suverenitetui, nepriklausomybei ir teritoriniam vientisumui atsižvelgiant į tarptautiniu mastu pripažintas jos sienas. Neišprovokuotas ir nepagrįstas Rusijos agresijos aktas prieš Ukrainą yra grubus JT chartijos 2 straipsnio 4 dalies, kuria draudžiama grasinti jėga arba ją naudoti prieš kurios nors valstybės teritorinį vientisumą arba politinę nepriklausomybę, pažeidimas;

               (11)atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, į padėties rimtumą ir tol, kol Rusijos Federacija nesilaikys JT chartijos principų ir savo tarptautinių įsipareigojimų, reaguojant į neišprovokuotą ir nepagrįstą Rusijos invaziją į Ukrainą, tikslinga pagal Vienos konvencijos dėl tarptautinių sutarčių teisės 62 straipsnio 3 dalį sustabdyti Rusijos Federacijos narystę Paryžiaus SM organizacijoje;

               (12)dėl trečiojo prašymo nepripažinti Rusijos Federacijos laivybos administracijos išduotų liudijimų: šie liudijimai išduodami pagal tarptautines konvencijas, be to, Rusijos Federacija tebėra Tarptautinės jūrų organizacijos narė ir Paryžiaus SM organizacija neturi kompetencijos panaikinti tokių liudijimų pripažinimą. Apie šią poziciją turėtų būti pranešta Ukrainos valdžios institucijoms;

               (13)Sąjunga nėra Paryžiaus SM susitariančioji šalis. Todėl Sąjungos poziciją kartu pareikš Sąjungos valstybės narės, kurios yra Paryžiaus SM organizacijos narės;

               (14)todėl būtina įgalioti valstybes nares veikti laikantis pozicijos, kuri turi būti priimta Sąjungos vardu;

               (15)priimant sprendimą sustabdyti Rusijos Federacijos narystę Paryžiaus SM organizacijoje, labai svarbu Uosto valstybės kontrolės komitete bendradarbiauti su kitomis Paryžiaus SM organizacijai priklausančiomis trečiosiomis valstybėmis (Islandija, Jungtine Karalyste, Kanada ir Norvegija),

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi atsižvelgiant į Paryžiaus susitarimo memorandumą dėl uosto valstybės kontrolės (toliau – Paryžiaus SM), dėl Rusijos Federacijos narystės Paryžiaus SM organizacijoje išdėstyta šio sprendimo I priede.

               2 straipsnis

               1 straipsnyje nurodytą poziciją kartu pareiškia Sąjungos valstybės narės, kurios yra Paryžiaus SM organizacijos narės.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės (OL L 131, 2009 5 28, p. 57).

                     (2)

                        Žr. 2022 m. kovo 2 d. įvykusioje 11-ojoje neeilinėje Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos specialiojoje sesijoje priimtą Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją ES-11/1 „Agresija prieš Ukrainą“ ir 2022 m. kovo 4 d. Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją 49/1.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 04 29
            COM(2022) 202 final

            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Paryžiaus susitarimo memorandumo dėl uosto valstybės kontrolės organizacijos Uosto valstybės kontrolės komiteto posėdyje, dėl Rusijos Federacijos narystės šioje organizacijoje

               PRIEDAS

               Dėl Uosto valstybės kontrolės komiteto 55-ajame posėdyje priimto dokumento PSCC55/11.1

               Sąjungos pozicija yra tokia:

               (1)pritarti dokumento PSCC55/11.1 5 dalyje išdėstytam požiūriui dėl su Ukrainos vėliava plaukiojančių laivų sulaikymo Paryžiaus SM uostuose;

               (2)aktyviai remti tai, kad Rusijos Federacijos narystė Paryžiaus SM organizacijoje būtų sustabdyta dėl neišprovokuotos ir nepagrįstos jos karinės agresijos prieš Ukrainą;

               (3)siekti Paryžiaus SM organizacijos narių, išskyrus Rusijos Federaciją, sutarimo dėl Rusijos Federacijos narystės Paryžiaus SM organizacijoje sustabdymo iki tol, kol bus nuspręsta kitaip;

               (4)pritarti dokumento PSCC55/11.1 7 dalyje išdėstytam požiūriui dėl Rusijos Federacijos išduotų teisės aktais nustatytų liudijimų pripažinimo panaikinimo.