Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0496

Pasiūlymas Tarybos reglamentas, iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 423/2007 dėl ribojančių priemonių Iranui  /* KOM/2009/0496 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 22.9.2009KOM(2009) 496 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTAS,iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 423/2007 dėl ribojančių priemonių IranuiAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1.  Kaip numatyta Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijose 1737 (2006) ir 1747 (2007), Bendrąja pozicija 2007/140/BUSP ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 423/2007, su pakeitimais, nustatomos ribojamosios priemonės Iranui.2.  Pagal Bendrąją poziciją 2007/140/BUSP Reglamentu (EB) Nr. 423/2007 be Saugumo Tarybos ar Sankcijų komiteto nustatytų objektų, medžiagų, įrangos, prekių ir technologijų, visų pirma ribojamas tam tikrų objektų, medžiagų, įrangos, prekių ir technologijų, kuriuos Iranas galėtų panaudoti veikloje, susijusioje su sodrinimu, perdirbimu arba sunkiuoju vandeniu, kuriant branduolinių ginklų pristatymo sistemas ar veikloje, susijusioje su kitais klausimais, dėl kurių Tarptautinė atominės energetikos agentūra (TATENA) išreiškė susirūpinimą ar kuriuos nurodė kaip neišspręstus, tiekimas, pardavimas ar perdavimas Iranui. Šie objektai išvardyti Reglamento (EB) Nr. 423/2007 II priede.3.  Atsižvelgiant į Irano vis labiau vystomą sodrinimo veiklą, II priedo kontroliuojamų objektų sąrašas turi būti peržiūrėtas, kad būtų užtikrintas jo veiksmingumas.4.  Reglamentu (EB) Nr. 423/2007 taip pat draudžiamas IA priede išvardytų tam tikrų prekių ir technologijų eksportas. Būtina pataisyti tam tikras IA priedo nuorodas.5.  Reglamento (EB) Nr. 423/2007 15 straipsnio 1 dalis taip pat turi būti iš dalies pakeista, kad Komisija būtų įgaliota iš dalies keisti IA ir II priedus vadovaudamasi Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos, Sankcijų komiteto arba valstybių narių pateikta informacija.6.  Šiuo pasiūlymu siekiama ištaisyti Tarybos reglamento (EB) Nr. 423/2007 IA priedą, atnaujinti II priedą ir įgalioti Komisiją iš dalies keisti minėtuosius priedus.PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTAS,iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 423/2007 dėl ribojančių priemonių IranuiEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį, visų pirma jos 60 ir 301 straipsnius,atsižvelgdama į 2007 m. vasario 27 d. Bendrąją poziciją 2007/140/BUSP dėl ribojančių priemonių Iranui[1],atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:7.  Pagal Bendrąją poziciją 2007/140/BUSP Reglamentu (EB) Nr. 423/2007 dėl ribojančių priemonių Iranui[2] be Saugumo Tarybos ar Sankcijų komiteto nustatytų objektų, medžiagų, įrangos, prekių ir technologijų, visų pirma ribojamas tam tikrų objektų, medžiagų, įrangos, prekių ir technologijų, kuriuos Iranas galėtų panaudoti veikloje, susijusioje su sodrinimu, perdirbimu arba sunkiuoju vandeniu, kuriant branduolinių ginklų pristatymo sistemas ar veikloje, susijusioje su kitais klausimais, dėl kurių Tarptautinė atominės energetikos agentūra (TATENA) išreiškė susirūpinimą ar kuriuos nurodė kaip neišspręstus, tiekimas, pardavimas ar perdavimas Iranui.8.  Šie objektai išvardyti Reglamento (EB) Nr. 423/2007 II priede. Sąrašas turi būti peržiūrėtas, kad būtų užtikrintas jo veiksmingumas.9.  Reglamentu (EB) Nr. 423/2007 taip pat draudžiamas IA priede išvardytų tam tikrų kitų prekių ir technologijų eksportas. Būtina pataisyti tam tikras IA priedo nuorodas.10.  Praktiniais sumetimais Komisija turėtų būti įgaliota išlaikyti draudžiamų ir kontroliuojamų prekių ir technologijų sąrašus ir juos iš dalies keisti vadovaudamasi Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos, Sankcijų komiteto arba valstybių narių pateikta informacija.11.  Todėl Reglamentas (EB) Nr. 423/2007 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamentas (EB) Nr. 423/2007 iš dalies keičiamas taip:(1) 3 straipsnio 1a dalis pakeičiama šiuo tekstu:„1.a Eksportui, kuris leidžiamas pagal šį reglamentą, leidimą suteikia valstybės narės, kurioje yra įsisteigęs eksportuotojas, kompetentingos institucijos laikydamosi Reglamento (EB) Nr. 428/2007 11 straipsnyje nustatytų išsamių taisyklių. Leidimas galioja visoje Bendrijoje.“;(2) 15 straipsnio 1 dalis pakeičiama šiuo tekstu:„1. Komisija:a) iš dalies keičia I priedą remdamasi Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos arba Sankcijų komiteto priimtais nutarimais;b) iš dalies keičia IA priedą ir II priedą remdamasi valstybių narių pateikta informacija;c) iš dalies keičia III priedą remdamasi valstybių narių pateikta informacija;d) iš dalies keičia IV priedą remdamasi Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos arba Sankcijų komiteto priimtais nutarimais;e) iš dalies keičia VI priedą remdamasi sprendimais, priimtais dėl Bendrosios pozicijos 2008/652/BUSP III ir IV priedų.“;(3) IA priedas iš dalies keičiamas taip, kaip nurodyta šio reglamento I priede.(4) II priedas pakeičiamas šio reglamento II priedo tekstu.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje [...]Tarybos varduPirmininkas […]I PRIEDASReglamento (EB) Nr. 423/2007 IA priedas iš dalies keičiamas taip:1) Įrašo IA.A1.009 aprašymas pakeičiamas šiuo tekstu:„Pluoštinės ar gijinės medžiagos“ arba prepregai, išvardyti toliau:a. anglies ar aramidinės „pluoštinės ar gijinės medžiagos“, turinčios bet kurią iš šių charakteristikų:1. A „savitasis tampros modulis“ didesnis kaip 10 × 106 m; arba2. A „savitasis tempiamasis stipris“ didesnis kaip 17 × 104 m;b. stiklinės „pluoštinės ar gijinės medžiagos“, turinčios bet kurią iš šių charakteristikų:1. A „savitasis tampros modulis“ didesnis kaip 3,18 × 106 m; arba2. A „savitasis tempiamasis stipris“ didesnis kaip 76,2 × 103 m;c. termoreaktingosiomis dervomis impregnuoti ištisiniai „verpalai“, „pusverpaliai“, „grįžtės“ arba „juostos“, kurių plotis ne didesnis kaip 15 mm (prepregai), pagaminti iš anglinių arba stiklinių „pluoštinių ar gijinių medžiagų“, išskyrus nurodytas IA.A1.010.a arba b.Pastaba: Šis punktas netaikomas pluoštinėms ar gijinėms medžiagoms, apibrėžtoms 1C010.a, 1C010.b, 1C210.a ir 1C210.b punktuose.“2) Įrašo IA.A1.010 apibūdinimas pakeičiamas šiuo tekstu:„Derva arba pikiu impregnuoti pluoštai (prepregai), metalu ar anglimi padengti pluoštai (ruošiniai) ar „anglies pluošto ruošiniai“, išvardyti toliau:a. pagaminti iš „pluoštinių ar gijinių medžiagų“, kaip nurodyta IA.A1.009;b. epoksidinės dervos „rišikliu“ impregnuotos anglies „pluoštinės ar gijinės medžiagos“ (prepregai), nurodytos 1C010.a, 1C010.b arba 1C010.c punktuose, skirtos orlaivių konstrukcijoms taisyti, arba sluoksniuotosioms medžiagoms, kuriose atskiri prepregų lakštai ne didesni kaip 50 cm × 90 cm;c. 1C010.a, 1C010.b arba 1C010.c punktuose nurodyti prepregai, impregnuoti fenoline ar epoksidine derva, kurių stiklėjimo temperatūra (Tg) yra mažesnė nei 433 K (160 °C) ir kurių kietėjimo temperatūra yra žemesnė nei stiklėjimo temperatūra.Pastaba: Šis punktas netaikomas pluoštinėms ar gijinėms medžiagoms, apibrėžtoms 1C010.e punkte.“II PRIEDAS„II PRIEDAS3 straipsnyje nurodytos prekės ir technologijosĮVADINĖS PASTABOS1. Jeigu nenurodyta kitaip, skiltyje „Aprašymas“ naudojamais identifikavimo numeriais nurodomi dvejopo naudojimo objektų ir technologijų aprašymai, nustatyti Reglamento (EB) Nr. 428/2009 I priede.2. Identifikavimo numeris skiltyje „Susijęs punktas Reglamento (EB) Nr. 428/2009 I priede“ reiškia, kad skiltyje „Aprašymas“ apibūdinto objekto charakteristikos neatitinka dvejopo naudojimo objekto, į kurį daroma nuoroda, aprašyme nustatytų parametrų.3. Viengubose kabutėse rašomų terminų apibrėžtys pateikiamos techninėje pastaboje dėl atitinkamo punkto.4. Dvigubose kabutėse rašomų terminų apibrėžtys pateikiamos Reglamento (EB) Nr. 428/2009 I priede.Bendros pastabos1. Šiame priede nurodytų prekių kontrolė negali būti panaikinta eksportuojant bet kurias kitas nekontroliuojamas prekes (įskaitant agregatus), turinčias vieną ar daugiau kontroliuojamų komponentų, kai kontroliuojamas komponentas ar komponentai yra pagrindinis prekės elementas, kurį įmanoma pašalinti arba panaudoti kitais tikslais.Pastaba: Sprendžiant, ar kontroliuojamas komponentas ar komponentai gali būti laikomi pagrindiniu elementu, būtina įvertinti kiekio, vertės ir technologinės pažangos veiksnius ir kitas specialias aplinkybes, kurioms esant būtų galima nustatyti, kad kontroliuojamas komponentas ar komponentai yra pagrindinis perkamų prekių elementas.2. Šiame priede nurodytos prekės apima ir naujas, ir naudotas prekes.Bendra pastaba dėl technologijų(Turi būti skaitoma kartu su II.B skirsniu)1. „Technologijų“, „reikalingų“ prekėms, kurių pardavimas, tiekimas, perdavimas ar eksportas kontroliuojamas toliau pateiktoje A dalyje (Prekės), „kurti“, „gaminti“ ar „naudoti“, pardavimas, tiekimas, perdavimas ar eksportas kontroliuojamas pagal II.B skirsnio nuostatas.2. „Technologijos“, „reikalingos“ draudžiamoms prekėms „kurti“, „gaminti“ ar „naudoti“, išlieka kontroliuojamos netgi tada, kai jos taikomos nekontroliuojamoms prekėms.3. Kontrolė netaikoma tokioms „technologijoms“, kurios yra būtiniausios tokioms prekėms, kurios nėra kontroliuojamos ar kurių eksportas buvo leistas pagal Reglamentą (EB) Nr. 423/2007, įrengti, eksploatuoti, prižiūrėti (tikrinti) ir taisyti.4. „Technologijų“ perdavimo kontrolė netaikoma „viešųjų sričių“ informacijai arba „fundamentaliesiems moksliniams tyrimams“ arba būtiniausiai informacijai teikiant patentų paraiškas.II.A. PREKĖSA0. Branduolinės medžiagos, įrenginiai ir įrangaNr. | Aprašymas | Susijęs punktas Reglamento (EB) Nr. 428/2009 I priede |II.A0.002 | Faradėjaus izoliatoriai, veikiantys 500–650 nm bangos ilgio diapazone | – |II.A0.003 | Optinės gardelės, veikiančios 500–650 nm bangos ilgio diapazone | – |II.A0.004 | Optinės skaidulos, veikiančios 500–650 nm bangos ilgio diapazone, padengtos antirefleksiniais sluoksniais, veikiančiais 500–650 nm bangos ilgio diapazone, kurių šerdies skersmuo didesnis nei 0,4 mm, bet neviršija 2 mm. | – |II.A0.008 | Lazerių veidrodžiai, išskyrus nurodytus 6A005.e, kurių pagrindo šiluminės kaitos koeficientas (20°C) yra 10-6K-1 arba mažesnis (pvz., lydytasis silicio dioksidas arba safyras). Pastaba: Šis punktas netaikomas optinėms sistemoms, specialiai sukurtoms astronomijos tikslais, išskyrus veidrodžius su lydytuoju silicio dioksidu. | 0B001.g.5, 6A005.e |II.A0.009 | Lazerių lęšiai, išskyrus nurodytus 6A005.e.2, kurių pagrindo šiluminės kaitos koeficientas (20°C) yra 10-6K-1 arba mažesnis (pvz., lydytasis silicio dioksidas). | 0B001.g, 6A005.e.2 |II.A0.010 | Vamzdžiai, vamzdynai, flanšai, tvirtinimo elementai, pagaminti iš nikelio arba nikelio lydinio, kurio sudėtyje yra daugiau kaip 40 % nikelio pagal masę, arba juo padengti, išskyrus nurodytus 2B350.h.1. | 2B350 |II.A0.011 | Vakuuminiai siurbliai, išskyrus nurodytus 0B002.f.2 arba 2B231, išvardyti toliau: turbomolekuliniai siurbliai, kurių srautas 400 l/s arba didesnis; rūtso tipo pirminio išretinimo vakuuminiai siurbliai, kurių tūrinis siurbimo veikimo greitis didesnis negu 200m3/h. Silfoninio tipo sraigtiniai su bealyviais kompresoriais ir silfoninio tipo sraigtiniai bealyviai vakuuminiai siurbliai. | 0B002.f.2, 2B231 |II.A0.014 | Detonacijos kameros, kurių sprogimo sugerties pajėgumas didesnis negu 2,5 kg trinitrotoleno (TNT) ekvivalento. |A1. Medžiagos, cheminės medžiagos, „mikroorganizmai“ ir „toksinai“Nr. | Aprašymas | Susijęs punktas Reglamento (EB) Nr. 428/2009 I priede |II.A1.003 | Žiedo formos riebokšliai ir tarpikliai, kurių vidinis skersmuo ne daugiau 400 mm, pagaminti iš bet kurios iš išvardytų medžiagų: a. netemptųjų vinilidenfluorido kopolimerų, turinčių 75 % ar didesnę beta kristalinės sandaros dalį; b. fluorintų poliimidų, kurių 10 % ar daugiau masės sudaro sujungtasis fluoras; c. fluorintų fosfazeno elastomerų, kurių 30 % ar daugiau masės sudaro sujungtasis fluoras; d. polichlortrifluoretileno (PCTFE, pvz., Kel-F ®); e. fluoro elastomerų (pvz., Viton ®, Tecnoflon ®); f. politetrafluoretileno (PTFE). |II.A1.004 | Asmeninė įranga branduolinei spinduliuotei aptikti, įskaitant asmeninius dozimetrus. Pastaba. Šis punktas netaikomas branduolinėms aptikimo sistemoms, apibrėžtoms 1A004.c punkte. | 1A004.c |II.A1.006 | Katalizatoriai, išskyrus draudžiamus I.1A.003 punktu, turintys platinos, paladžio arba rodžio, naudojami vandenilio izotopo mainų reakcijai tarp vandenilio ir vandens paspartinti, išgaunant tritį iš sunkiojo vandens, arba sunkiojo vandens gamybai. | 1B231, 1A225 |II.A1.007 | Aliuminis ir jo lydiniai, išskyrus nurodytus 1C002b.4 arba 1C202.a punkte, žaliavų ar pusgaminių pavidalo, turintys bet kurią iš išvardytų charakteristikų: a. didžiausias tempiamasis stipris esant 293 K (20 °C) temperatūrai yra 460 MPa arba didesnis; arba b. tempiamasis stipris esant 298 K (25 °C) temperatūrai yra 415 MPa arba didesnis. | 1C002.b.4, 1C202.a |II.A1.014 | Kobalto, neodimio arba samario elementiniai milteliai arba jų lydiniai ar mišiniai, kurių bent 20 % masės sudaro kobaltas, neodimis arba samaris, kurių dalelių dydis mažesnis nei 200 µm. |II.A1.015 | Grynasis tributilfosfatas (TBP) [CAS Nr. 126-73-8] arba bet koks mišinys, kurio daugiau kaip 5 % masės sudaro TBP. |II.A1.016 | Martensitiškai senėjantis plienas, išskyrus draudžiamą I.1A.030, I.1A.035 arba IA.A1.012 punktu. Techninė pastaba. Martensitiškai senėjantis plienas – tai geležies lydiniai, turintys daug nikelio ir labai mažai anglies, kurių dispersiniam kietėjimui panaudoti pakaitiniai elementai ar nusodikliai. |II.A1.017 | Metalai, metalo milteliai ir medžiagos, nurodyti toliau: a. volframas ir volframo junginiai, išskyrus draudžiamus I.1A.031 punktu, turintys vienodų sferinių arba dulkinių dalelių, kurių skersmuo ne didesnis kaip 500μm ir kurių 97 % arba daugiau masės sudaro volframas; b. molibdenas ir molibdeno junginiai, išskyrus draudžiamus I.1A.031 punktu, turintys vienodų sferinių arba dulkinių dalelių, kurių skersmuo ne didesnis kaip 500μm ir kurių 97 % arba daugiau masės sudaro molibdenas; c. kieto pavidalo volframo medžiagos, išskyrus draudžiamas I.1A.037 arba IA.A1.013 punktu, kurių medžiagų sudėtis tokia: 1 . volframas ir lydiniai, kurių 97 % arba daugiau masės sudaro volframas; 2. volframas su įterptu variu, kurio 80 % arba daugiau masės sudaro volframas, arba 3. volframas su įterptu sidabru, kurio 80 % arba daugiau masės sudaro volframas. |II.A1.018 | Minkšti magnetiniai lydiniai, kurių cheminė sudėtis tokia: a. geležies 30–60 % ir b. kobalto 40–60 %. |II.A1.019 | „Pluoštinės ar gijinės medžiagos“ ar prepregai, nedraudžiami šio reglamento I arba IA priedu (pagal IA.A1.009, IA.A1.010 punktus) arba nenurodyti Reglamento (EB) Nr. 428/2009 I priede: a. anglinės „pluoštinės ar gijinės medžiagos“; Pastaba. II.A1.019a. netaikomas audiniams. b. termoreaktingosiomis dervomis impregnuoti ištisiniai „verpalai“, „pusverparpaliai“, „grįžtės“ arba „juostos“, pagaminti iš anglinių „pluoštinių ar gijinių medžiagų“; c. poliakrilnitrilo (PAN) ištisiniai verpalai“, „pusverparpaliai“, „grįžtės“ arba „juostos“. |A2. Medžiagų perdirbimasNr. | Aprašymas | Susijęs punktas Reglamento (EB) Nr. 428/2009 I priede |II.A2.002 | Šlifavimo staklės, kurių pagal ISO 230/2 (1988) (1) standartą ar atitinkamus nacionalinius standartus įvertintas padėties nustatymo tikslumas su „visomis leidžiamomis pataisomis“ išilgai bet kurios tiesinės ašies yra lygus 15 μm arba mažesnis (geresnis). Pastaba. Šis punktas netaikomas šlifavimo staklėms, apibrėžtoms 2B201.b ir 2B001.c punktuose. | 2B201.b, 2B001.c |II.A2.002a | Komponentai ir skaitmeninio valdymo įtaisai, specialiai suprojektuoti 2B001, 2B201 arba II.A2.002 punktuose nurodytoms staklėms. |II.A2.003 | Balansavimo mašinos ir susijusi įranga, išvardyta toliau: a. Stomatologinei arba kitai medicininei įrangai skirtos arba pritaikytos balansavimo mašinos, kurioms būdingos visos šios charakteristikos: 1. nepritaikytos balansuoti didesnės nei 3 kg masės rotorių ir (arba) sąrankų; 2. tinkamos didesniu nei 12 500 sūkių per minutę greičiu balansuoti rotorius ir (arba) sąrankas; 3. tinkamos ištaisyti nebalansą dviejose ar daugiau plokštumų ir 4. galinčios subalansuoti iki 0,2 g x mm liekamojo specifinio disbalanso vienam rotoriaus masės kilogramui. b. Indikatorių galvutės, skirtos arba pritaikytos naudoti a punkte nurodytose mašinose. Techninė pastaba. Kartais indikatorių galvutės yra vadinamos balansavimo darbo įrankiais. | 2B119 |II.A2.005 | Kontroliuojamos aplinkos terminio apdorojimo krosnys, išvardytos toliau: Krosnys, galinčios veikti esant didesnei kaip 400 °C temperatūrai. | 2B226, 2B227 |II.A2.006 | Oksidavimo krosnys, galinčios veikti esant didesnei kaip 400 °C temperatūrai. Pastaba. Šis punktas netaikomas tunelinėms krosnims, kuriose medžiagos tiekiamos ritininiais konvejeriais arba vežimėliais, tunelinėms krosnims su juostiniu konvejeriu, stumtuvinėms krosnims ir šaudyklinėms krosnims, specialiai suprojektuotoms stiklui, keraminiams stalo reikmenims arba statybiniams keramikos dirbiniams gaminti. | 2B226, 2B227 |II.A2.007 | „Slėgio keitikliai“, išskyrus apibrėžtus 2B230 punkte, galintys matuoti absoliutųjį slėgį bet kuriame 0–200 kPa intervalo taške ir turintys abi nurodytas charakteristikas: a. slėgio jutikliai, pagaminti iš „urano heksafluorido (UF6) korozijai atsparių medžiagų“ ar jomis apsaugoti ir b. turintys vieną iš išvardytų charakteristikų: 1. visa matavimo skalė mažesnė kaip 200 kPa, o „tikslumas“ geresnis kaip ± 1 % visos skalės atžvilgiu arba 2. visa matavimo skalė ne mažesnė kaip 200 kPa, o „tikslumas“ geresnis kaip 2 kPa. Techninė pastaba. 2B230 punkte vartojama „tikslumo“ sąvoka apima netiesiškumą, histerezę ir pakartojamumą aplinkos temperatūroje. | 2B230 |II.A2.008 | Skysčių maišymo įranga (maišytuvai-nusodintuvai, impulsinės kolonos, išcentriniai maišytuvai) ir šiai įrangai suprojektuoti skysčio ar garų skirstytuvai ar skysčių surinkėjai, kurių visi paviršiai, tiesiogiai susiliečiantys su apdorojama (-omis) chemine (-ėmis) medžiaga (-omis), yra pagaminti iš bet kurios iš šių medžiagų: 1. lydinių, kurių daugiau nei 25 % masės sudaro nikelis ir 20 % – chromas; 2. fluoropolimerų; 3. stiklo (įskaitant glazūruotą arba emalinę dangą ar apdailą stiklu); 4. grafito ar „anglies grafito“; 5. nikelio ar lydinių, kurių daugiau nei 40 % masės sudaro nikelis; 6. tantalo ar tantalo lydinių; 7. titano ar titano lydinių; 8. cirkonio ar cirkonio lydinių arba 9. nerūdijančio plieno. Techninė pastaba. „Anglies grafitas“ yra amorfiškos anglies ir grafito darinys, kurio 8 % arba daugiau masės sudaro grafitas. | 2B350.e |II.A2.009 | Pramoninė įranga ir komponentai, išskyrus nurodytus 2B350.d punkte, išvardyti toliau: Šilumokaičiai ar kondensatoriai, kurių šilumos perdavimo paviršiaus plotas didesnis nei 0,05 m2, bet mažesnis nei 30 m2, ir šiems šilumokaičiams ar kondensatoriams suprojektuoti vamzdžiai, plokštės, ritės ar blokai, kurių visi paviršiai, tiesiogiai susiliečiantys su skysčiu (-ais), yra pagaminti iš bet kurios iš šių medžiagų: 1. lydinių, kurių daugiau nei 25 % masės sudaro nikelis ir 20 % – chromas; 2. fluoropolimerų; 3. stiklo (įskaitant glazūruotą arba emalinę dangą ar apdailą stiklu); 4. grafito ar „anglies grafito“; 5. nikelio arba lydinių, kurių daugiau nei 40 % masės sudaro nikelis; 6. tantalo arba tantalo lydinių; 7. titano arba titano lydinių; 8. cirkonio arba cirkonio lydinių; 9. silicio karbido; 10. titano karbido arba 11. nerūdijančio plieno. Pastaba. Šis punktas netaikomas transporto priemonių radiatoriams. Techninė pastaba. Šilumokaičio kontrolės statusas nenustatomas pagal medžiagas, naudojamas tarpikliams ir riebokšliams, taip pat kitoms tvirtinimo ar sandarinimo priemonėms. | 2B350.d |II.A2.010 | Siurbliai su daugialypiais sandarikliais ir be sandariklių, išskyrus nurodytus 2B350.i punkte, tinkami koroziją sukeliantiems skysčiams, kuriems gamintojas nurodo didesnę nei 0,6 m3/h maksimalią tėkmės spartą, ar vakuuminiai siurbliai, kuriems gamintojas nurodo didesnę nei 5 m3/h maksimalią tėkmės spartą, [išmatuotą esant normalios temperatūros (273 K arba 0°C) ir slėgio (101,3 kPa) sąlygoms]; ir korpusai (siurblių futliarai), iš anksto tokiems siurbliams suformuoti korpusų įdėklai, sparnuotės, rotoriai ar srautinės siurblių tūtos, kurių visi paviršiai, tiesiogiai susiliečiantys su apdorojama (-omis) chemine (-ėmis) medžiaga (-omis), yra pagaminti iš bet kurios iš šių medžiagų: lydinių, kurių daugiau nei 25 % masės sudaro nikelis ir 20 % – chromas; keramikos; ferosilicio; fluoropolimerų; stiklo (įskaitant glazūruotą arba emalinę dangą ar apdailą stiklu); grafito ar „anglies grafito“; nikelio arba lydinių, kurių daugiau nei 40 % masės sudaro nikelis; tantalo ar tantalo lydinių; titano arba titano lydinių; cirkonio arba cirkonio lydinių; niobio arba niobo lydinių; nerūdijančio plieno arba aliuminio lydinių. Techninė pastaba. Siurblio kontrolės statusas nenustatomas pagal medžiagas, naudojamas tarpikliams ir riebokšliams, taip pat kitoms tvirtinimo ar sandarinimo priemonėms. |II.A2.013 | Sukimosi formavimo ir srauto formavimo mašinos, išskyrus kontroliuojamas 2B009 punktu arba draudžiamas I.2A.009 arba I.2A.020 punktu, kurių vyniojimo jėga didesnė nei 60 kN, ir specialiai joms suprojektuoti komponentai. Techninė pastaba. Sukimosi formavimo ir srauto formavimo funkcijas suderinančios mašinos II.A2.013 punkte laikomos srauto formavimo mašinomis. |A3. ElektronikaII.A3.003 | Dažnio keitikliai arba generatoriai, išskyrus draudžiamus I.0A.002.b.13 arba I.3A.004 punktu, turintys visas išvardytas charakteristikas, ir specialiai jiems suprojektuoti komponentai ir programinė įranga: a. daugiafaziai išėjimai, galintys tiekti 40 W ar didesnę galią; b. galintys veikti 600–2000 Hz dažnių intervale; ir c. dažnių valdymo paklaida geresnė (mažesnė) kaip 0,1 %. Techninė pastaba. Dažnio keitikliai II.A3.003 punkte taip pat vadinami konverteriais arba inverteriais. |II.A3.004 | Spektometrai ir difraktometrai, skirti metalų arba lydinių elementinės sudėties nustatymo bandymui arba kiekybinei analizei atlikti chemiškai neskaidant medžiagos. |A6. Jutikliai ir lazeriaiNr. | Aprašymas | Susijęs punktas Reglamento (EB) Nr. 428/2009 I priede |II.A6.002 | Optinė įranga ir komponentai, išskyrus nurodytus 6A002, 6A004.b punktuose, išvardyti toliau: Infraraudonųjų spindulių optika, veikianti 9 000nm – 17 000nm bangos ilgio diapazone, ir jos komponentai, įskaitant komponentus iš kadmio teliūrido (CdTe). | 6A002, 6A004.b |II.A6.005 | Puslaidininkiniai „lazeriai“ ir jų komponentai, išvardyti toliau: a. atskiri puslaidininkiniai „lazeriai“, kurių kiekvieno išėjimo galia yra didesnė kaip 200 mW, didesniais kiekiais nei 100; b. puslaidininkinių „lazerių“ matricos, kurių išėjimo galia yra didesnė kaip 20 W. Pastabos: 1. Puslaidininkiniai „lazeriai“ dažnai vadinami „lazeriniais“ diodais. 2. Šis punktas netaikomas „lazeriams“, apibrėžtiems 0B001.g.5, 0B001.h.6 ir 6A005b punktuose. 3. Šis punktas netaikomas „lazeriniams“ diodams, kurių bangos ilgis yra 1200–2000 nm diapazone. | 6A005.b |II.A6.007 | Kietojo kūno „derinami“ „lazeriai“ ir specialiai jiems suprojektuoti komponentai, išvardyti toliau: a. titano-safyro lazeriai, b. aleksandrito lazeriai. Pastaba. Šis punktas netaikomas titano-safyro ir aleksandrito lazeriams, apibrėžtiems 0B001.g.5, 0B001.h.6 ir 6A005.c.1 punktuose. | 6A005.c.1 |II.A6.009 | Akustooptinių prietaisų komponentai, išvardyti toliau: a. kadravimo vamzdžiai ir kietojo kūno vizualizavimo įtaisai, kurių pasikartojimo dažnis yra 1 kHz arba didesnis; b. pasikartojimo dažnio šaltiniai; c. pokelso ląstelės. | 6A203.b.4.c |A7. Navigacija ir avionikaNr. | Aprašymas | Susijęs punktas Reglamento (EB) Nr. 428/2009 I priede |II.A7.001 | Inercinės navigacijos sistemos ir specialiai joms suprojektuoti komponentai, išvardyti toliau: I. Inercinės navigacijos sistemos, kurios yra Vasenaro susitarime dalyvaujančių valstybių civilinių institucijų patvirtintos naudoti „civiliniuose orlaiviuose“, ir specialiai joms suprojektuoti komponentai, išvardyti toliau: a. Inercinės (kardaninės ar beplatformės) navigacijos sistemos (INS) ir inercinė įranga, skirtos „orlaivių“, antžeminių transporto priemonių, laivų (antvandeninių arba povandeninių) ar „erdvėlaivių“ erdvinei padėčiai išlaikyti, jiems vesti ar valdyti, turinčios kurią nors iš išvardytų charakteristikų, ir specialiai joms suprojektuoti komponentai: 1. kurių navigacinė paklaida (neskaitant inertiškumo) lygi 0,8 jūrmylės per valandą (nm/h) „tikimajai apskritiminei paklaidai“ (CEP) ar mažesnė (geresnė), normaliai suderinus; arba 2. skirti veikti esant linijinio pagreičio lygiams, didesniems kaip 10 g. | 7A003, 7A103 |b. Mišriosios inercinės navigacijos sistemos, kuriose yra įmontuota viena ar kelios pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos (GNSS) arba viena ar kelios „Duomenų bazėmis pagrįstos navigacijos sistemos“ (DBRN), kūno erdvinės padėties nustatymui, valdymui arba kontrolei, normaliai suderinus, esant navigacijos padėties tikslumui INS, atitinkančiam mažesnę (geresnę) kaip 10 metrų „tikimąją apskritiminę paklaidą“ (ECP), kai ne daugiau kaip 4 minutėms prarandama GNSS arba DBRN. c. Inercinė įranga, skirta azimuto, kurso ar šiaurės nustatymui, turinti kurią nors iš išvardytų charakteristikų, ir specialiai jai suprojektuoti komponentai: 1. suprojektuoti taip, kad azimuto, kurso ar šiaurės krypties tikslumas būtų ne blogesnis kaip 6 kampo minutės (vidutinė kvadratinė vertė) ties 45° platumos, arba 2. suprojektuoti taip, kad nedarbiniu režimu atlaikytų bent 900 g ir ne trumpesnius kaip 1 ms smūgius. |Pastaba. I.a ir I.b įvardyti parametrai taikomi esant bet kuriai iš šių aplinkos sąlygų: 1. atsitiktinė vibracija įėjime turi visuminę 7,7 g vidutinę kvadratinę vertę per pirmąjį pusvalandį, o visa bandymo trukmė yra pusantros valandos kiekvienai ašiai iš trijų tarpusavyje statmenų ašių, kai atsitiktinė vibracija apibūdinama taip: a. pastovus 0,04 g2/Hz galios spektrinis tankis dažnių diapazone nuo 15 iki 1000 Hz ir b. galios spektrinis tankis silpsta nuo 0,04 g2/Hz iki 0,01 g2/Hz dažniui kintant nuo 1 000 iki 2 000 Hz; 2. posvyrio ir kampinio nuokrypio sparta yra lygi arba didesnė negu +2,62 rad/s (150 laipsnių/s); arba 3. pagal pirmiau išvardytiems 1 ar 2 punktams tapačius šalies standartus. |Techninės pastabos: 1. I.b nurodo sistemas, kuriose INS ir kitos nepriklausomos navigacijos pagalbinės priemonės yra įmontuotos į vieną įrenginį, kad būtų pagerintas jo veikimas. 2. „Tikimoji apskritiminė paklaida“ apskritiminio normaliojo pasiskirstymo atveju – tai apskritimo plotas, apimantis 50 % visų padarytų atskirų matavimų rezultatų, arba apskritimo plotas, apimantis 50 % aptikimo tikimybę. II. Teodolitinės sistemos, apimančios inercinę įrangą, specialiai suprojektuotos civilinio žvalgymo tikslais taip, kad azimuto, kurso ar šiaurės krypties tikslumas būtų ne blogesnis kaip 6 kampo minutės (vidutinė kvadratinė vertė) ties 45° platumos, ir specialiai joms suprojektuoti komponentai. III. Inercinė ar kita įranga, kurioje naudojami 7A001 arba 7A101 punktuose nurodyti akselerometrai, kai tokie akselerometrai yra specialiai suprojektuoti ir sukurti kaip MWD (matavimo gręžiant) jutikliai, naudojami eksploatuojant gręžinius. |A9. Oro erdvė ir varomoji jėgaII.A9.001 | Sprogstamieji varžtai. |II.B. TECHNOLOGIJOSNr. | Aprašymas | Susijęs punktas Reglamento (EB) Nr. 428/2009 I priede |II.B.001 | Technologijos, kurių reikia II. A dalyje (Prekės) išvardytų objektų kūrimui, gamybai ar naudojimui. Techninė pastaba. Reglamento (EB) Nr. 423/2007 1 straipsnio d dalyje terminas „technologija“ apima ir programinę įrangą. | „ |“[1] OL L 61, 2007 2 28, p. 49.[2] OL L 103, 2007 4 20, p. 1.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52005PC0130

Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2728/94, įsteigiantį Išorės veiksmų garantijų fondą  /* KOM/2005/0130 galutinis - CNS 2005/0025 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 5.4.2005KOM(2005) 130 galutinis2005/0025 (CNS).PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2728/94, įsteigiantį Išorės veiksmų garantijų fondą(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. ĮVADAS / PAGRINDIMASŠio reglamento, iš dalies keičiančio 1994 m. spalio 31 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2728/94, įsteigiantį Išorės veiksmų garantijų fondą[1] (toliau – Reglamentas) tikslas – pagerinti Garantijų fondo (toliau – Fondas) atidėjimų sudarymo mechanizmo taisykles, t. y. taisykles, kuriomis Fondo turtas suderinimas su Fondo planuojama suma.Patirtis parodė, kad taikant esamas taisykles, dažnai Fondui būdavo sudaromi per dideli atidėjimai ir dėl to būdavo ne visai optimaliai panaudojamos biudžeto lėšos. Ši problema daugiausia kildavo dėl atidėjimų sudarymo procese naudojamų nepatikimų prognozių duomenų. Be to, pagal esamas taisykles atliekami keli pervedimai į Fondą ir iš jo per metus, dėl to sukuriamos nereikalingos administracinės procedūros, į jas įtraukiant ne tik Komisijos tarnybas, bet ir biudžeto valdymo institucijos dalis.Siūlomas pakeitimas atitinka Išsamioje Garantijų fondo (KOM(2003) 604) veiklos ataskaitoje nustatytus poreikius.Šiuo pakeitimu keičiamas tik Fondo atidėjimų sudarymo mechanizmas2. FONDASReglamentu buvo įsteigtas Išorės veiksmų garantijų fondas, kad būtų galima atlyginti Bendrijos kreditoriams, jei kuris nors gavėjas negrąžintų Bendrijos suteiktų arba garantuotų paskolų. Pagrindinė Fondo funkcija – apsaugoti Sąjungos biudžetą nuo sukrėtimų dėl Fondo dengiamų suteiktų arba garantuotų paskolų negrąžinimo. Lėšos į Fondą pervedamos iš Sąjungos biudžeto, ir jis turi būti išlaikomas tam tikro procentinio dydžio, t. y. Fondo dengiamų suteiktų arba garantuotų paskolų negrąžintai sumai taikant planuojamą normą (kuri šiuo metu sudaro 9 %).Esamas atidėjimų sudarymo mechanizmas yra pagrįstas ex-ante atidėjimais pagal atskirus Tarybos sprendimus (makrofinansinė parama) atskirų Komisijos sprendimų prognozėmis (Euratomo paskolos) arba bendromis metinėmis planuojamų paskolų suteikimo prognozėmis (EIB garantuotos paskolos).3. NAUJASIS ATIDėJIMų SUDARYMO MECHANIZMAS3.1. Pagrindiniai naujojo atidėjimų sudarymo mechanizmo principaiSiūlomas naujasis mechanizmas grindžiamas ex-post atidėjimais, susijusiais su negrąžintomis paskolų arba garantuotų paskolų sumomis, t. y. faktiškomis grynosiomis išmokomis (t. y. išmokomis atėmus grąžintas skolos dalis ir panaikintas skolas).Šiame kontekste vienas iš pagrindinių naujosios atidėjimų sistemos privalumų yra jos paprastumas ir biudžetinių reikalavimų aiškumas. Pagal naująjį mechanizmą visi pervedimams iš biudžeto į Fondą (arba iš Fondo į biudžetą) nustatyti reikalingi skaičiai yra tiksliai žinomi pradėjus preliminaraus biudžeto projekto (PBP) sudarymą, todėl nereikalingos prognozės (taip išvengiama prognozėse pasitaikančių klaidų) ir ex-post biudžeto koregavimai.Siekiant pakeisti dabartinę praktiką, kai per metus atliekami keli pervedimai į Fondą ir vienas pervedimas iš Fondo į biudžetą, pagal naująjį atidėjimų mechanizmą per metus bus atliekamas tik vienas grynasis pervedimas tarp Sąjungos biudžeto ir Fondo.Toks supaprastinimas yra teigiamas žingsnis, palyginti su dabartine sistema, pagal kurią vyksta gana didelių srautų iš Fondo ir į jį judėjimas. Pavyzdžiui, 2000–2004 m. į Fondą 13 pervedimų buvo įmokėta apie 894 mln. EUR (didžiausia suma, kuri buvo pervesta vienu metu – 169 mln. EUR); į biudžetą 5 pervedimais buvo pervesta apie 1,132 mlrd. EUR. Taigi, grynasis pervedimas iš Fondo į Sąjungos biudžetą tuo laikotarpiu sudarė maždaug 238 mln. EUR. Iš viso buvo atlikta 18 mokėjimų, tuo tarpu pagal naująją sistemą būtų buvę atlikti 5 metiniai mokėjimai. Jei naujasis mechanizmas būtų pradėjęs veikti 1999 m., didžiausias vienu kartu atliekamas metinis pervedimas iš Sąjungos biudžeto į Fondą tuo pačiu laikotarpiu būtų siekęs apie 88 mln. EUR.Vienas atskiras metinis pervedimas apskaičiuojamas tokiu būdu:1.  negrąžintai suteiktų paskolų ir garantuotų paskolų daliai taikoma planuojama norma (kuri šiuo metu yra 9 %),2.  nustatoma faktinė Fondo turto vertė, įskaitant gautas palūkanas ir nuostolius dėl prašymų padengti negrąžintas sumas,3.  iš biudžeto į Fondą (arba į biudžetą, jei Fonde susidarytų perteklius) pervedamas a ir b punktų skirtumas.Atidėjimai būtų vykdomi tokia chronologine tvarka:Reikalaujama atidėjimų suma apskaičiuojama „n“ metų pradžioje remiantis metų pabaigoje esančiomis negrąžintomis paskolų ir garantuotų paskolų sumomis „n-1“ metais. PBP pateikiamas prašymas tai sumai ir atitinkamos biudžeto eilutės kreditas yra gaunamas „n+1“ metų pradžioje. Ir atvirkščiai, jei Fondo turto vertė viršija Fondo planuojamą sumą, PBP įtraukiamos pajamos į biudžetą „n+1“ metais.Tai reiškia, kad nuo to momento, kai žinoma negrąžinta suma metų pabaigoje iki faktiškai sudaromo atidėjimo susidaro maždaug vienerių metų uždelsimo laikotarpis (nuo „n“ metų sausio mėn. iki „n+1“ metų sausio arba vasario mėn.). Tačiau šio uždelsimo laikotarpio atsiradimą kompensuoja patikimi duomenys ir didesnis atidėjimų mechanizmo poveikio biudžetui skaidrumas ir nuspėjamumas. Jis neturėtų būti vertinamas kaip nepakankamas Fondo finansavimas. Iš tiesų, kai sumos įrašomos į ateinančių metų biudžeto projektą, mokėtinos sumos gali būti vertinamos kaip atidėtieji mokėjimai iš Sąjungos biudžeto, panašiai kaip „dar neapmokėtas kapitalas“ įmonių atveju.3.2. Įmokų į Fondą didinimo poreikis siekiant sumažinti didelių nuostolių dėl negrąžintų paskolų poveikį – švelninamasis mechanizmasSiekiant pagrindinio Fondo tikslo – apsaugoti Sąjungos biudžetą nuo sukrėtimų – numatytas švelninamasis mechanizmas didelių paskolų negrąžinimo atveju.„n-1“ metais atsiradus nuostoliams dėl negrąžintų suteiktų ir garantuotų paskolų, nesant kitokiam sprendimui, automatiškai padidėja pervedimai į Fondą „n+1“ metais. Kyla pavojų dėl Fondo galimybės apsaugoti biudžetą nuo netikėtų atsiradusių išlaidų keliamų sukrėtimų.Šią problemą bandoma spręsti siūlymu sukurti švelninantįjį mechanizmą, kad didelių nuostolių dėl negrąžintų paskolų poveikį būtų galima „paskirstyti“ per kelis metus. Kadangi biudžetas gali padengti mažesnius nuostolius be didelių sunkumų, švelninamasis mechanizmas pradėtų veikti tik tada, kai nuostoliai viršytų tam tikrą sumą.Siūloma 100 mln. EUR ribinė suma remiantis toliau pateiktais argumentais.Remiantis apskaičiavimais pagal įvairius scenarijus, įskaitant scenarijus, kuriuose numatomas galimas paskolų ir garantuotų paskolų per būsimas finansines perspektyvas padidėjimas, metinė suma, reikalinga „įprastų“ atidėjimų sudarymui retai kada viršytų 100 mln. EUR per metus. Jei, sudarant atidėjimus, būtų pridedama papildoma 100 mln. EUR suma negrąžintų paskolų (maksimali nuostolių suma, kuri gali būti padengta taikant „įprastinį“ atidėjimų sudarymo mechanizmą be švelninamojo mechanizmo) arba padidėjusios skolinimo veiklos sukeltiems Fondo nuostoliams padengti, vadovaujantis pagrįstomis prielaidomis maksimalus metinis pervedimas iš biudžeto į Fondą būtų apribotas iki sumos, atitinkančios 2005 m. Fondui skirtą biudžeto rezervo sumą (223 mln. EUR).Kitas argumentas, palaikantis švelninamojo mechanizmo sukūrimą nuostoliams viršijus 100 mln. EUR, yra tai, kad didžiausios bet kuriai šaliai taikomos metinės suma rizikos[2] šiuo metu yra mažesnė už 250 mln. EUR. Net be įprastų atidėjimų tokia suma per daug apsunkintų vienų metų biudžetą. Be to, negalima atmesti, kad per metus gali būti neįvykdytas daugiau nei vienas įsipareigojimas, o negrąžinamos sumos per laiką gali susikaupti, jei įsipareigojimų nevykdymas tęstųsi keletą metų. Tai dar labiau sustiprina švelninamojo mechanizmo sukūrimo argumentus.Reikia pažymėti, kad švelninamasis mechanizmas veikia nepriklausomai nuo „įprastų“ atidėjimų sudarymo sistemos, kuri ir toliau būtų vykdoma įprasta tvarka. Švelninamuoju laikotarpiu, kiekvienais metais į Fondo portfelį pervedamos švelninamajam mechanizmui skirtos biudžeto lėšos (daugiausia 100 mln. EUR per metus) būtų išskaitomos iš bendros iš biudžeto gaunamos sumos faktiško tos sumos pervedimo į Fondą metu (kartu su pervedamais „įprastais“ atidėjimais) tol, kol į Fondą nebus sumokėta visa suma. Šio sprendimo pranašumas yra tai, kad jis yra visiškai skaidrus, nes nurodoma, kokia bendrų metinių atidėjimų į Fondą suma sudaroma dėl įprastų atidėjimų ir kokia suma – dėl sumų, gautinų iš biudžeto taikant švelninantįjį mechanizmą, grąžinimo.Švelninamojo laikotarpio trukmė priklauso nuo bendros biudžeto dengiamos nuotolių ar keletos nuostolių sekos dėl negrąžintų paskolų sumos. Pavyzdžiui, 2010 m. patirtų 350 mln. EUR nuostolių grąžinimas būtų paskirstytas per laikotarpį, kuris baigtųsi 2015 m. (100 mln. 2012–2014 m. ir 50 mln. 2015 m.). Pagal švelninantįjį mechanizmą iš biudžeto gautinos sumos būtų laikomos Fondo turtu, t. y. apskaičiuojant „įprastus“ atidėjimus, jos būtų įtrauktos į Fondo turtą.Siekiant išvengti, kad ypač mažai tikėtinais kelių didelių nuostolių atvejais Fondas nepasiektų kritinio mažesnio už 50 % planuojamos sumos lygio, ir jo lėšų nebepakaktų apsaugoti Sąjungos biudžetą nuo sukrėtimų, numatyta išlaikyti nuostatą (esama 5 straipsnio 2 dalis taptų 5 straipsnio 3 dalimi), pagal kurią Komisija gali pateikti ataskaitą biudžeto valdymo institucijai apie išimtines priemones Fondui papildyti.3.3. Naujojo atidėjimų sudarymo mechanizmo finansinis poveikis ir finansinė pažymaFinansinėje pažymoje buvo nurodyta apie 200 mln. EUR „įprastų“ atidėjimų (atidėjimai, padengiantys negrąžintų paskolų ir garantuotų paskolų sumą, plius iki 100 mln. EUR suma nuostoliams padengti) sudarymą atitinkanti suma. Ši suma nustatyta vykdant modeliavimus, pagrįstus buvusiais negrąžintų sumų augimo tempais ir 100 mln. EUR per metus viršijančių nuostolių dėl negrąžintų paskolų.Kaip paaiškinta prieš tai buvusiame skyriuje, ypač mažai tikėtino švelninamojo mechanizmo panaudojimo atveju, jei Fondas patirtų didelių nuostolių dėl negrąžintų paskolų, tos „švelninimo“ sumos būtų pridedamos prie sumos, mokamos iš biudžeto pagal „įprastą“ atidėjimų sudarymo sistemą. Tačiau atidėjimų mechanizmas sukurtas siekiant užtikrinti, kad negrąžintų paskolų sumos, kurios turėtų būti mokamos iš biudžeto, nė vienais metais neviršytų 100 mln. EUR per metus (be „įprastų“ atidėjimų), todėl įprastomis aplinkybėmis 200 mln. EUR suma nebūtų viršijama.Tačiau reikia pažymėti, kad svarbūs paskolų ir garantuotų paskolų sumų augimo tempo pokyčiai turi poveikį Garantijų fondui reikalingiems biudžeto ištekliams. Tokios situacijos pavyzdys galėtų būti žymus Europos investicijų banko garantuojamų paskolų skaičiaus padidėjimas pagal naują būsimų 2007–2013 m. finansinių perspektyvų įgaliojimą.Jei kurių nors „n-1“ metų pabaigoje Fondo turtas, palyginti su planuojama suma, būtų didesnis, pvz., dėl didelių išmokėtų skolos dalių, didelės Fondo portfelio grąžos arba neapmokėtų sumų susigrąžinimo, ta suma būtų sumokėta į specialią biudžeto eilutę „n+1“ metų pradžioje kaip pajamos tokiu pat būdu, kaip ir atidėjimai. Tokiu atveju valstybės narės nebūtų baudžiamos, palyginti su esamu atidėjimų mechanizmu, nes perteklinė suma „n“ metais būtų įtraukta į PBP kaip „n+1“ metų pajamos.4. PEREINAMASIS LAIKOTARPISPirmaisiais naujojo atidėjimų mechanizmo taikymo metais, t. y. nuo 2006 m. sausio 1 d., nebus vykdoma jokių biudžetinių pervedimų (perėjimas nuo ex-ante prie ex-post metodo). Tačiau kadangi yra įmanoma, kad gali būti priimta naujų sprendimų dėl paskolų pačioje 2005 m. pabaigoje, mokėjimai tarp biudžeto ir Fondo, kurie, esant tokioms sąlygoms, dėl administracinių vėlavimų galėtų būti vykdomi tik pirmaisiais naujojo atidėjimų mechanizmo taikymo metais, vis tiek turėtų būti vykdomi esamame Reglamente numatyta tvarka.Taip pat reikia pažymėti, kad dėl suprantamų su biudžetu susijusių priežasčių pakeitimas gali būti vykdomas tiktai metų pradžioje. Jei pakeitimo įsigaliojimas 2006 m. sausio 1 d. nebūtų įmanomas, pakeitimas, jį priėmus Taryboje, turėtų įsigalioti paskesnių metų sausio 1 d.5. IšVADOSPagrindiniai Fondo atidėjimų mechanizmo patobulinimai:-  pagerintas biudžeto lėšų panaudojimas, o metinių pervedimų tarp Sąjungos biudžeto ir Fondo skaičius sumažintas iki vieno;-  atidėjimų sudarymas pagrįstas įvairiais buvusiais grynaisiais išmokėjimais; dėl to padidintas biudžeto planavimo skaidrumas ir tikslumas.2005/0025 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2728/94, įsteigiantį Išorės veiksmų garantijų fondąEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 308 straipsnį,atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 203 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[3],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[4],atsižvelgdama į Audito Rūmų nuomonę[5],kadangi:(1) Reikia pagerinti Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2728/94[6] Garantijų fondui skiriamų biudžeto lėšų panaudojimą ir sumažinti administracinį darbą, susijusį su Garantijų fondo biudžeto valdymu.(2) Reikia pagerinti biudžeto operacijų, susijusių su atidėjimų Garantijų fondui sudarymu, skaidrumą ir planavimą.(3) Pagal 2000–2006 m. finansines perspektyvas 2006 m. nustatyta 229 mln. EUR rezervo suma[7] (galiojusiomis kainomis), remiantis 1999 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžeto drausmės ir biudžeto procedūrų pagerinimo[8] 15 punktu.(4) Jei pagal 2007–2013 m. finansines perspektyvas būtų panaikintas Garantijų fondo finansavimui sukurtas rezervas, lėšos Garantijų fondui turėtų būti skiriamos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto kaip privalomosios išlaidos.(5) Reikia išlaikyti pagrindinę Fondo funkciją – apsaugoti Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą nuo sukrėtimų dėl Fondo dengiamų suteiktų arba garantuotų paskolų negrąžinimo.(6) Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB, Eurotomas) Nr. 2728/94.(7) Sutartyse nenumatyta kitų galių priimti šį reglamentą, išskyrus numatytąsias EB sutarties 308 straipsnyje ir Euratomo sutarties 203 straipsnyje,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamentas (EB, Eurotomas) Nr. 2728/94 iš dalies keičiamas taip:1. 2 straipsnio pirma įtrauka pakeičiama taip:„– vienos Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įmokos per metus pagal 4 ir 5 straipsnius,“;2. 3 straipsnio trečia pastraipa pakeičiama taip:„Remiantis metų pabaigos „n-1“ planuojamos sumos ir Garantijų fondo grynojo turto vertės skirtumu, apskaičiuotu „n“ metų pradžioje, perteklius viena operacija turi būti sumokamas į Europos Sąjungos „n+1“ metų bendrąjį biudžetą, įrašant į jo įplaukų sąskaitos specialiąją išlaidų kategoriją.“;3. 4 straipsnis pakeičiamas taip:„4 straipsnisRemiantis „n-1“ metų pabaigos planuojamos sumos ir Garantijų fondo grynojo turto vertės skirtumu, apskaičiuotu „n“ metų pradžioje, reikiama atidėjimų suma „n+1“ metais iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto viena operacija turi būti sumokama į Fondą.“;4. 5 straipsnis pakeičiamas taip:„5 straipsnis1. Jei vienos ar kelių negrąžintų paskolų atveju įvykdyti garantijose numatyti įsipareigojimai „n-1“ metais viršija 100 mln. EUR, 100 mln. EUR viršijanti suma metinėmis įmokomis turi būti grąžinama į Garantijų fondą pradedant „n+1“ metais ir tęsiant paskesniais metais tol, kol išmokama visa suma (švelninamasis mechanizmas). Metinės dalies dydis turi būti mažesnis už vieną iš šių sumų:-  100 mln. EUR arba-  likusi negrąžinta suma pagal švelninamąjį mechanizmą.2. Švelninamuoju mechanizmu pagrįsti apskaičiavimai atliekami atskirai nuo 3 straipsnio trečioje pastraipoje ir 4 straipsnyje nurodytų apskaičiavimų. Tačiau pagal tuos apskaičiavimus atliekamas tik vienas pervedimas per metus. Pagal šį mechanizmą iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto mokamos sumos laikomos Fondo grynuoju turtu vykdant skaičiavimus pagal 3 ir 4 straipsnius.3. Jei vienos ar kelių negrąžintų didelių paskolų atveju įvykdomi garantijose numatyti įsipareigojimai ir Fondo lėšos dėl to sumažėja iki mažesnės už 50 % planuojamos sumos, Komisija pateikia ataskaitą apie išimtines priemones, kurių gali tekti imtis Fondui papildyti.“5. Priedas panaikinamas.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja 2006 m. sausio 1 d.Šis reglamentas netaikomas šiuo metu atliekamoms Bendrijos skolinimosi bei skolinimo operacijoms arba garantijoms Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2728/94 priedo 1 punkto a papunktyje nurodytoms finansų institucijoms, jei tos operacijos buvo pradėtos arba garantijos buvo suteiktos 2005 kalendoriniais metais.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje, [...]Tarybos varduPirmininkasFINANSINĖ PAŽYMA |DATA: |1. | BIUDŽETO IŠLAIDŲ KATEGORIJA: 6 išlaidų kategorija (2006 m.) ir 4 išlaidų kategorija: ES kaip pasaulinė partnerė (nuo 2007 m.) | ASIGNAVIMAI: |2. | PAVADINIMAS: Paskolų garantijos trečiosioms šalims |3. | TEISINIS PAGRINDAS: Tarybos reglamento pasiūlymas, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2728/94, įsteigiantį Išorės veiksmų garantijų fondą |4. | TIKSLAI: Išorės veiksmų garantijų fondo aprūpinimas lėšomis |5. | FINANSINĖS PASEKMĖS | METAI n (mln. EUR) | PASKESNI FINANSINIAI METAI (mln. EUR) |5.0 | IŠLAIDOS 01 04 01 14 punktas. Įmokos į Garantijų fondą, susijusios su naujomis operacijomis | 0 | 200 |5.1 | PAJAMOS 302 punktas. Pertekliniai nuosavi ištekliai, atsiradę dėl pertekliaus iš Išorės veiksnių garantijų fondo išmokėjimo | p. m. | p. m. |[n] |5.0.1 | NUMATOMOS IŠLAIDOS | 0 | 200 |5.1.1 | NUMATOMOS PAJAMOS | p. m. | p. m. |5.2 | SKAIČIAVIMO METODAS: Įprasti atidėjimai nustatyti operacijoms iki 100 mln. EUR sumai. Pridedama papildoma 100 mln. EUR suma siekiant padengti įvykdytus garantijose numatytus įsipareigojimus dėl didelių neįvykdytų įsipareigojimų. |6.0 | AR PROJEKTAS GALI BŪTI FINANSUOJAMAS IŠ ASIGNAVIMŲ, ĮTRAUKTŲ Į ATITINKAMĄ EINAMOJO BIUDŽETO SKYRIŲ? | NE |6.1 | AR PROJEKTAS GALI BŪTI FINANSUOJAMAS PERKĖLIMAIS TARP EINAMOJO BIUDŽETO SKYRIŲ? | NE |6.2 | AR REIKĖS SKIRTI PAPILDOMĄ BIUDŽETĄ? | NE |6.3 | AR ASIGNAVIMUS REIKĖS ĮTRAUKTI Į BŪSIMUS BIUDŽETUS? | TAIP |PASTABOS: 2006 metai Jei pasiūlymas priimamas iki 2005 12 31, suma lygi nuliui. Priešingu atveju taikomas esamas reglamentas, pagal kurį Garantijų rezervo suma – 229 mln. EUR (galiojusiomis kainomis). |

[1] OL L 293, 1994 11 12, p. 1. Reglamentas, su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas)Nr. 1149/1999 (OL L 139, 1999 6 2, p. 1) ir Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2273/2004(OL L 396, 2004 12 31, p. 28).

[2] Kadangi neįvykdyti įsipareigojimai paprastai nesąlygoja visos paskolos sumos išmokėjimo pagreitinimo, metinę riziką galima apibrėžti kaip vienerių metų priklausančias sumas išmokoms ir palūkanoms.

[3] OL C […], […], p. […].

[4] OL C […], […], p. […].

[5] OL C […], […], p. […].

[6] OL L 293, 1994 11 12, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu(EB, Euratomas) Nr. 2273/2004 (OL L 396, 2004 12 31, p. 28).

[7] KOM(2004) 837 galutinis.

[8] OL C 172, 1999 6 18, p. 1.