title: Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 234/2004 dėl tam tikrų ribojančių priemonių Liberijai ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1030/2003

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52007PC0296

Pasiūlymas Tarybos Reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 234/2004 dėl tam tikrų ribojančių priemonių Liberijai ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1030/2003

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 31.5.2007KOM(2007) 296 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 234/2004 dėl tam tikrų ribojančių priemonių Liberijai ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1030/2003(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1.  Su Liberija susijusiu Tarybos reglamentu (EB) Nr. 234/2004, su pakeitimais, įgyvendinamas tam tikrų su ginklais ir karine įranga susijusių paslaugų teikimo draudimas ir neapdirbtų deimantų importo draudimas pagal Bendrąją poziciją 2007/193/BUSP ir susijusias Bendrąsias pozicijas, JT Saugumo tarybos rezoliuciją 1521(2003) ir kitas svarbias JT Saugumo tarybos rezoliucijas.2.  2007 m. balandžio 27 d. Rezoliucija 1753(2007) JT Saugumo taryba nusprendė, inter alia, nutraukti deimantams taikomas priemones.3.  2007 m. gegužės 4 d. Liberija įtraukta į Kimberley proceso sertifikavimo schemą. Atitinkamai Komisijos reglamentu Liberija bus įtraukta į Reglamento (EB) Nr. 2368/2002, įgyvendinančio Kimberley proceso sertifikavimo schemą dėl tarptautinės prekybos neapdirbtais deimantais, II priede pateiktą sąrašą kaip dalyvė.4.  Atsižvelgdama į tai, Komisija siūlo panaikinti Reglamento (EB) Nr. 234/2004 nuostatas, pagal kurias draudžiama importuoti neapdirbtus deimantus iš Liberijos ir apeiti minėtą draudimą.PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 234/2004 dėl tam tikrų ribojančių priemonių Liberijai ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1030/2003EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 60 ir 301 straipsnius,atsižvelgdama į Bendrąją poziciją 2007/.../BUSP, iš dalies keičiančią Bendrąją poziciją 2007/193/BUSP dėl tam tikrų ribojančių priemonių Liberijai[1],atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:(1) 2004 m. vasario 10 d. Bendrojoje pozicijoje dėl tam tikrų ribojančių priemonių Liberijai numatyta įgyvendinti priemones, išdėstytas su Liberija susijusioje JT Saugumo tarybos rezoliucijoje 1521(2003), įskaitant, inter alia, neapdirbtų deimantų iš Liberijos importo draudimą. Bendrąja pozicija 2007/193/BUSP[2] šis draudimas buvo atnaujintas šešių mėnesių laikotarpiui. 2007 m. balandžio 27 d. JT Saugumo taryba priėmė rezoliuciją 1753(2007). Nuspręsta, inter alia, nutraukti deimantams taikomas priemones. 2007 m. gegužės 4 d. Liberija įtraukta į Kimberley proceso sertifikavimo schemą. Atitinkamai Liberija turėtų būti įtraukta į Reglamento (EB) Nr. 2368/2002, įgyvendinančio Kimberley proceso sertifikavimo schemą dėl tarptautinės prekybos neapdorotais deimantais, II priede pateiktą sąrašą kaip dalyvė.(2) Tarybos reglamentu (EB) Nr. 234/2004[3] draudžiamas, inter alia , neapdirbtų deimantų iš Liberijos importas.(3) Todėl Reglamento (EB) Nr. 234/2004 6 straipsnio 1 dalis, kuria draudžiamas Liberijos kilmės neapdirbtų deimantų importas į Bendriją, ir 6 straipsnio 3 dalis, kuria draudžiama apeiti minėtą draudimą, turėtų būti panaikintos atgaline data nuo 2007 m. balandžio 27 d.,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamento (EB) Nr. 234/2004 6 straipsnio 1 ir 3 dalys išbraukiamos.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Jis taikomas nuo 2007 m. balandžio 27 d.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas [1] OL L .., 2007 .. .., p. ....[2] OL L 41, 2007 2 13, p. 17.[3] OL L 40, 2004 2 12, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1791/2006 (OL L 363, 2006 12 20, p. 1).


				|

		52014PC0613

			Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomos Sąjungos žvejybos laivams taikomos tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių 2015 m. ir 2016 m. žvejybos galimybės /* COM/2014/0613 final - 2014/0284 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO
APLINKYBĖS
 Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Giliavandenių žuvų ištekliai yra žuvų ištekliai, sužvejojami vandenyse, kurie nepriklauso kontinentinių šelfų pagrindinėms žvejybos vietoms. Jie pasiskirstę aplink kontinentinius šlaitus arba susiję su povandeniniais kalnais. Dauguma šių rūšių žuvų lėtai auga ir ilgai gyvena, todėl žvejybos veikla gali joms labai pakenkti. Kitas svarbus aspektas, susijęs žvejybos pažeidžiamomis giliavandenių žuvų rūšimis, priklauso nuo to, ar jas galima žvejoti vietinių santalkų plotuose, ypač neršimo metu. Tai taikytina islandiniams pjūklapilviams beriksams, melsvosioms molvoms ir paprastiesiems beriksams. Kaip ir visų laukinių žuvų išteklių atveju, jei giliavandenė žvejyba neribojama, žvejybos įmonės ima varžytis tarpusavyje siekdamos pasinaudoti laisvais ištekliais, tačiau išteklius naudoja nepakankamai atsižvelgdamos į tausumą. Tai buvo akivaizdu kai kurių giliavandenių žuvų rūšių išteklių atveju, kol 2003 m. Europos Sąjunga šiuos išteklius ėmė reglamentuoti. Pavyzdžiui, šiuo metu išeikvoti svarbūs islandinių pjūklapilvių beriksų ištekliai šiaurės vakarų vandenyse ir raudonpelekiai pagelai Biskajos įlankoje. Todėl žvejybos veiklos ribojimas yra viešosios intervencijos priemonė, būtina siekiant užkirsti kelią mažėti žvejų pajamoms, išteklius naudoti taip, kad ilgainiui žuvų būtų galima sužvejoti daugiau, ir mažinti poveikį ekosistemoms ir maisto grandinei, kurį daro staigus tam tikrų žuvų populiacijų dydžio mažėjimas. Viešoji intervencija giliavandenių žuvų rūšių atveju yra labai svarbi todėl, kad ištekliams atsikurti gali prireikti labai daug laiko arba jiems atsikurti gali ir nepavykti. Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (angl. ICES) numato išsamią giliavandenių žuvų išteklių biologinės būklės peržiūrą kas dvejus metus. Naujausios ICES rekomendacijos paskelbtos 2014 m. gegužės mėn. Šis pasiūlymas nustatyti žvejybos galimybes grindžiamas paskesne peržiūra, kurią 2014 m. birželio mėn. po ICES darbo atliko Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (toliau – ŽMTEK, angl. STECF). Ir iš ICES, ir iš ŽMTEK rekomendacijų matyti, kad dauguma giliavandenių žuvų išteklių vis dar žvejojami netausiai ir kad, norint užtikrinti tų išteklių tvarumą, tų išteklių žvejybos galimybės turėtų būti toliau mažinamos, kol išteklių pokyčiai taps teigiami.  Tai sudaro pagrindą nustatyti giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybes, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 3 straipsnio c punkte nustatytu principu, pagal kurį bendros žuvininkystės politikos sprendimų priėmimas turi būti paremtas, be kitų, mokslinėmis rekomendacijomis.
 Bendrosios aplinkybės ES nuo 2003 m. giliavandenių žuvų rūšių žvejybą reguliuoja nustatydama bendrus leidžiamus sužvejoti kiekius (toliau – BLSK) pagal rūšį bei žvejybos rajoną ir didžiausias žvejybos pastangas, kurias leidžiama vykdyti šiaurės rytų Atlanto vandenyno dalyje. 2013 ir 2014 m. bendras leidžiamas sužvejoti tam tikrų rūšių giliavandenių žuvų kiekis nustatytas 2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1262/2012, kuriuo nustatomos Sąjungos laivams taikomos tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybės 2013 m. ir 2014 m.[1]. Sąjunga turi išimtinę kompetenciją nustatyti ir paskirstyti žvejybos galimybes. Su tausiu gyvųjų vandens išteklių naudojimu susiję įpareigojimai yra nustatyti Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnyje. Visų pirma to reglamento 2 straipsnio 2 dalyje nustatytas žuvininkystės valdymui taikomas atsargumo principas (apibrėžtas to reglamento 4 straipsnio 1 dalies 8 punkte) ir numatyta, kad bendra žuvininkystės politika siekiama atkurti ir išlaikyti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį. Be to, remiantis to reglamento 16 straipsnio 4 dalimi, žvejybos galimybės turi būti nustatomos atsižvelgiant į 2 straipsnio 2 dalyje nustatytus tikslus. Maža to, giliavandenės žvejybos galimybės turėtų būti nustatomos remiantis tarptautiniais susitarimais, be kita ko, 1995 m. Jungtinių Tautų susitarimu dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimo bei valdymo (toliau – 1995 m. JT žuvų išteklių susitarimas). Visų pirma atsargumas svarbus, jei informacija netiksli, nepatikima arba nepakankama. Pagal 1995 m. JT žuvų išteklių susitarimo 6 straipsnio 2 dalį tinkamos mokslinės informacijos nebuvimas neturi būti priežastis, dėl kurios būtų atidėtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių įgyvendinimas ar dėl kurios tų priemonių visai nebūtų imamasi. Siūlomi BLSK taip pat atitinka 2008 m. Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos tarptautines giliavandenės žvejybos atviroje jūroje valdymo gaires, patvirtintas vėlesnėmis JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijomis (2007 m. rezoliucija Nr. 61/105, 2009 m. rezoliucija Nr. 64/72 ir naujausia 2011 m. rezoliucija Nr. 66/231). Nemažai giliavandenių žuvų išteklių naudoja ir kitos žvejojančios šalys, visų pirma Norvegija, Islandija, Farerų Salos ir Rusija, taip pat reikia siekti susitarimo dėl suderintų valdymo priemonių su tomis žvejojančiomis šalimis arba Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijoje (angl. NEAFC), jei ištekliai gyvena tarptautiniuose vandenyse, tačiau, kol tie susitarimai bus pasiekti, Europos Sąjungos laivams reikia taikyti vienašales priemones. Jos padės išvengti pirmiau minėtų neigiamų nereglamentuojamos žvejybos pasekmių ir išteklių išeikvojimo.
 Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos nustatytos Tarybos reglamente (ES) Nr. 1262/2012 ir taikytinos iki 2014 m. gruodžio 31 d. Jos susijusios su Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2347/2002, nustatančiu konkrečius prieinamumo reikalavimus ir susijusias sąlygas, taikomas giliavandenių žuvų išteklių žvejybai[2].
 Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Siūlomos priemonės yra parengtos atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos tikslus bei taisykles ir dera su Sąjungos vykdoma darnaus vystymosi politika.
2.           KONSULTACIJŲ SU
SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis
Pasiūlymas parengtas remiantis principais
ir gairėmis, nustatytais Komisijos komunikate „Konsultacijos dėl 2015 m.
žvejybos galimybių“ (COM(2014) 388 final), kuriame
išdėstytas Komisijos požiūris ir ketinimai, susiję su jos
pasiūlymais dėl visų išteklių žvejybos galimybių 2015
metais. Atsižvelgdama į tą komunikatą, Komisija plačiai
konsultuojasi su suinteresuotaisiais subjektais, pilietine visuomene,
valstybėmis narėmis ir plačiąja visuomene.
Išsamus pasiūlymo paaiškinimas
Visų šiame pasiūlyme aptariamų
žuvų išteklių (išskyrus bukasnukių ilgauodegių
grenadierių išteklių) atvejais remdamiesi turima informacija
mokslininkai negali išsamiai vertinti išteklių būklės nei
populiacijų dydžio, nei mirtingumo dėl žvejybos atžvilgiu. Taip yra
dėl kelių priežasčių: šių rūšių žuvys dažnai
labai ilgai gyvena ir lėtai auga, todėl itin sunku klasifikuoti
išteklius pagal amžiaus grupes ir vertinti žvejybos poveikį ištekliams
pagal sužvejojamų žuvų dydžio arba amžiaus grupių pokyčius.
Išteklių pasipildymo žuvų jaunikliais dažnumas nėra žinomas. Šie
ištekliai plačiai paplitę gylyje, kurį dėl praktinių
priežasčių sunku tyrinėti. Dažnai neturima mokslinių
tyrimų duomenų todėl, kad šių išteklių komercinė
vertė yra sumažėjusi, arba tie duomenys apima ne visą paplitimo
arealą. Kartais žvejojamos tik tam tikros šių rūšių žuvys,
o kai kurios jų pradėtos žvejoti palyginti neseniai.
Siūlomi sužvejojamų žuvų kiekio
apribojimai atitinka Komisijos komunikatą „ES tausiosios
žuvininkystės įgyvendinimas taikant didžiausio ilgalaikio sugaunamo
kiekio principą“ (COM(2006) 360 galutinis).  Jie taip pat atitinka
vadinamojo pirminio aptarimo proceso principus, kurie nustatyti Komisijos
komunikate „Konsultacijų dėl Bendrijos žvejybos valdymo gerinimas“
(COM(2006) 246 galutinis) ir minėtame Komisijos komunikate
„Konsultacijos dėl 2015 m. žvejybos galimybių“. Pastarajame
komunikate išdėstytas Komisijos požiūris dėl žvejybos
galimybių nustatymo būdo, ir rengiant šį 22 BLSK įrašų
pasiūlymą, buvo laikomasi tokių taisyklių:
·
jei mokslinės rekomendacijos grindžiamos
visapusiškais duomenimis, kiekybine analize ir prognozėmis pagal ICES
didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio sistemą, BLSK
reikėtų nustatyti atsižvelgiant į mokslines rekomendacijas.
Pagal šį principą parengtas pasiūlymas dėl bukasnukių
ilgauodegių grenadierių BLSK šiaurės vakarų vandenyse;
·
jei preliminarios mokslinės rekomendacijos
grindžiamos kokybine turimos informacijos analize (net jei ta informacija
neišsami ir į ją neįtraukta ekspertų nuomonė), jomis
turėtų būti remiamasi priimant sprendimus dėl BLSK.
Atitinkamai pasiūlyme 5 atvejais BLSK sumažinamas, 4 atvejais BLSK
padidinamas ir 2 atvejais paliekamas buvęs BLSK dydis;
·
jei mokslinių rekomendacijų nedaug ir
negali būti pateikta kiekybinių rekomendacijų dėl
sužvejojamų žuvų kiekio, būtina vadovautis atsargumo principu:
tai taikytina 6 šio pasiūlymo BLSK įrašams, įskaitant 3 atvejus,
kai taikomas prevencinis nulinis BLSK;
·
galiausiai, ŽMTEK dar turi pateikti rekomendacijas
dėl vieno juodųjų kalavijų išteklio. Mokslines
rekomendacijas dėl giliavandenių ryklių ICES pateiks tik 2014 m.
spalio mėn. Todėl 3 BLSK įrašai, susij ę su giliavandeniais
rykliais ir su vienu juodųjų kalavijų ištekliumi, šiame
pasiūlyme pažymėti „pm“ (pro memoria) ir Komisija juos
atnaujins po jo priėmimo. Be to, ŽMTEK rekomenduoja išplėsti
atitinkamas giliavandenių ryklių apsaugos valdymo priemones, kad jos
būtų taikomos visur, kur paplitę šie ištekliai[3], todėl
siūloma, kad giliavandenių ryklių BLSK rajonas V, VI, VII, VIII
bei IX zonų Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse būtų
išplėstas tiek, kad apimtų CECAF (Žvejybos rytų vidurio Atlante
komiteto) vandenis aplink Madeirą, t. y. CECAF 34.1.1, 34.1.2 ir 34.2
rajonų Sąjungos vandenis.
Galiausiai, iš mokslinių
rekomendacijų ir Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijoje
neseniai vykusių diskusijų matyti, kad apie didelį
sužvejotų bukasnukių ilgauodegių grenadierių kiekį
galėjo būti klaidingai pranešta kaip apie sužvejotas kitas
grenadierių rūšis, daugiausia šiaurinius grenadierius. Nėra
nustatyto leidžiamo sužvejoti šiaurinių grenadierių  kiekio. Tokiomis
aplinkybėmis tikslinga išplėsti bukasnukių ilgauodegių
grenadierių BLSK taikymą, kad būtų įtrauktas
sužvejotų šiaurinių grenadierių kiekis kartu numatant
įpareigojimą atskirai pranešti apie kiekvienos iš šių
rūšių sužvejotą kiekį. Tai leis daugiau sužinoti apie
faktinį sužvejotą abiejų rūšių kiekį ir kituose
šio reglamento projekto pakeitimuose arba būsimuose reglamentuose
nustatyti tinkamesnius sužvejojamų žuvų kiekio apribojimus.
TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos
veikimo 43 straipsnio 3 dalį Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu,
priima žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo priemones. Šis
pasiūlymas susijęs tik su žvejybos galimybių nustatymu ir
paskirstymu ir su sąlygų, funkciškai susietų su tų žvejybos
galimybių naudojimu, nustatymu.
Todėl Tarybos reglamento pasiūlymu
Sąjungos žvejybos laivynams nustatomi sužvejojamų žuvų kiekio
apribojimai, skirti didžiausią komercinę reikšmę turinčioms
giliavandenių žuvų rūšims šiaurės rytų Atlanto
vandenyno dalies Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse, siekiant
įgyvendinti bendros žuvininkystės politikos tikslą užtikrinti
aplinkosauginiu, ekonominiu ir socialiniu atžvilgiais tausią žvejybą.
Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai, kaip nurodyta
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 3 straipsnio 1 dalies d
punkte. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.
Pasiūlymas neprieštarauja proporcingumo
principui dėl šios priežasties: bendra žuvininkystės politika yra
bendra politika. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43
straipsnio 3 dalį Taryba privalo priimti žvejybos galimybių nustatymo
ir paskirstymo priemones.
Atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1380/2013
16 straipsnio 6 dalį, žvejybos galimybes, kurioms netaikoma
perleidžiamųjų žvejybos teisių sistema, valstybės
narės savo nuožiūra paskirsto pagal regionus arba veiklos vykdytojus
laikydamosi 16 straipsnio 7 dalies nuostatų ir 17 straipsnyje
nustatytų kriterijų. Taigi valstybės narės gali pačios
spręsti pasirinkdamos socialinį ir (arba) ekonominį
paskirtų žvejybos galimybių naudojimo modelį.
Pasiūlymas papildomo finansinio poveikio
valstybėms narėms neturi. Taryba šį reglamentą priima kas
dvejus metus, o viešosios ir privačiosios priemonės jam
įgyvendinti jau yra parengtos.
2014/0284 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo nustatomos Sąjungos žvejybos
laivams taikomos tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių 2015 m.
ir 2016 m. žvejybos galimybės
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą,
kadangi:
(1)       Sutarties 43 straipsnio 3
dalyje numatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, patvirtina
priemones dėl žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo;
(2)       2013 m. gruodžio 11 d.
Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 dėl
bendros žuvininkystės politikos[4]
reikalaujama, kad atsižvelgiant į turimas mokslines, technines ir
ekonomines rekomendacijas, įskaitant Žuvininkystės mokslo, technikos
ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) parengtas ataskaitas, jei tokių yra,
būtų patvirtintos išsaugojimo priemonės;
(3)       Taryba įpareigojama
patvirtinti žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo priemones,
prireikus įskaitant tam tikras su jomis funkciškai susietas sąlygas.
Žvejybos galimybės valstybėms narėms turėtų būti
paskirstytos taip, kad kiekvienai valstybei narei būtų užtikrintas
sąlyginis kiekvienos išteklių rūšies žvejybos arba žvejybos
kiekviename rajone stabilumas, tinkamai atsižvelgiant į bendros
žuvininkystės politikos tikslus, nustatytus Reglamente (ES) Nr. 1380/2013;

(4)       bendri leidžiami sužvejoti
kiekiai (toliau – BLSK) turėtų būti nustatyti remiantis
turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir atsižvelgiant į
biologinius, socialinius ir ekonominius aspektus, kartu užtikrinant vienodas
veiklos sąlygas visiems žvejybos sektoriams, taip pat atsižvelgiant į
nuomones, pareikštas konsultacijose su suinteresuotaisiais subjektais,
visų pirma su atitinkamų regioninių patariamųjų tarybų
atstovais;
(5)       žvejybos galimybės
turėtų atitikti tarptautinius susitarimus ir principus, tokius kaip 1995 m.
Jungtinių Tautų susitarimą dėl vienos valstybės ribas
viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių
žuvų išteklių išsaugojimo bei valdymo[5],
taip pat išsamius valdymo principus, nustatytus 2008 m. Jungtinių
Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos tarptautinėse
giliavandenės žvejybos atviroje jūroje valdymo gairėse, pagal
kurias visų pirma reguliavimo institucija turėtų būti atsargesnė,
jei informacija netiksli, nepatikima arba nepakankama. Tinkamos mokslinės
informacijos trūkumas neturėtų būti priežastis atidėti
išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių taikymą arba iš viso
tų priemonių netaikyti;
(6)       iš naujausių
mokslinių Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (toliau
– ICES) rekomendacijų ir ŽMTEK rekomendacijų matyti, kad dauguma
giliavandenių žuvų išteklių vis dar žvejojami netausiai ir kad,
norint užtikrinti jų tvarumą, tų išteklių žvejybos
galimybės turėtų būti toliau mažinamos, kol išteklių
pokyčiai taps teigiami. ICES taip pat rekomendavo uždrausti
specializuotą islandinių pjūklapilvių beriksų
žvejybą visuose rajonuose ir tam tikrų raudonpelekių pagelų
ir bukasnukių ilgauodegių grenadierių išteklių žvejybą;

(7)       Kalbant apie keturis
bukasnukių ilgauodegių grenadierių išteklius, iš mokslinių
rekomendacijų ir Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijoje
neseniai vykusių diskusijų matyti, kad apie sužvejotą šios
rūšies kiekį galėjo būti klaidingai pranešta kaip apie
sužvejotų šiaurinių grenadierių kiekį. Tokiomis
aplinkybėmis tikslinga nustatyti abiems rūšims taikomą BLSK ir
sudaryti sąlygas teikti atskiras ataskaitas apie kiekvieną iš
šių rūšių.
(8)       atsižvelgiant į tai, kad
giliavandeniai rykliai yra migruojantys ir plačiai paplitę visoje
šiaurės Atlanto vandenyno dalyje, ŽMTEK rekomendavo, kad šioms rūšims
taikomos valdymo priemonės būtų išplėstos tiek, kad
apimtų CECAF (Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto) Sąjungos
vandenis aplink Madeirą;
(9)       giliavandenių žuvų
rūšių žvejybos galimybės nustatomos kartą per dvejus metus,
kaip nustatyta 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamento (EB)
Nr. 2347/2002, nustatančio konkrečius prieinamumo reikalavimus
ir susijusias sąlygas, taikomas giliavandenių žuvų išteklių
žvejybai[6],
2 straipsnio a punkte. Tačiau dėl atlantinių argentinų ir
melsvųjų molvų išteklių yra nustatyta išimtis.
Pagrindinė melsvųjų molvų žvejyba priklauso nuo
kasmetinių derybų su Norvegija; supaprastinimo tikslais visi
melsvųjų molvų BLSK turėtų būti nustatomi kartu
tame pačiame teisės akte. Todėl minėtų atlantinių
argentinų ir melsvųjų molvų išteklių žvejybos
galimybės turėtų būti nustatytos kitame atitinkamame
kasmetiniame reglamente, kuriuo nustatomos žvejybos galimybės;
(10)     pagal 1996 m gegužės
6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 847/96, nustatantį
bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo
papildomas sąlygas[7],
turėtų būti nustatyti ištekliai, kuriems taikomos įvairios
jame nurodytos priemonės. Prevenciniai BLSK turėtų būti
taikomi tiems ištekliams, dėl kurių neturima tų metų,
kuriais turi būti nustatyti BLSK, moksliškai pagrįsto žvejybos
galimybių vertinimo; priešingu atveju turėtų būti taikomi
mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti BLSK. Atsižvelgiant į ICES
ir ŽMTEK rekomendacijas dėl giliavandenių žuvų išteklių,
kurių atveju moksliškai pagrįsto atitinkamų žvejybos
galimybių vertinimo neturima, šiame reglamente jiems turėtų
būti taikomi prevenciniai BLSK;
(11)     siekiant išvengti žvejybos
veiklos pertrūkių ir užtikrinti pragyvenimo šaltinį
Sąjungos žvejams, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2015 m.
sausio 1 d. Dėl skubos priežasčių šis reglamentas
turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Dalykas
Šiuo reglamentu nustatomos 2015 m. ir 2016 m.
tam tikrų giliavandenių žuvų rūšių išteklių
žvejybos Sąjungos vandenyse ir tam tikruose Sąjungai
nepriklausančiuose vandenyse, kuriuose būtina riboti sužvejojamų
žuvų kiekį, galimybės Sąjungos žvejybos laivams.
2 straipsnis
Apibrėžtys
(1)
Šiame reglamente vartojamų terminų
apibrėžtys:
(a)
Sąjungos žvejybos laivas – žvejybos laivas,
plaukiojantis su valstybės narės vėliava ir įregistruotas
Sąjungoje;
(b)
Sąjungos vandenys – vandenys, į kuriuos
valstybės narės turi suverenias teises arba kurie priklauso jų
jurisdikcijai, išskyrus vandenis, esančius greta Sutarties II priede
išvardytų teritorijų;
(c)
bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK) –
kiekvienos rūšies žuvų išteklių kiekis, kurį per metus
galima sužvejoti ir iškrauti;
(d)
kvota – Sąjungai arba valstybei narei skirta
BLSK dalis;
(e)
tarptautiniai vandenys – vandenys, į kuriuos
nė viena valstybė neturi suverenių teisių arba kurie
nepriklauso nė vienos valstybės jurisdikcijai.
(2)
Šiame reglamente vartojamos zonos apibrėžtys:
(a)
ICES (Tarptautinės jūrų
tyrinėjimo tarybos) zonos – geografiniai rajonai, apibrėžti
Reglamento (EB) Nr. 218/2009[8]
III priede;
(b)
CECAF (Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto)
rajonai – geografiniai rajonai, apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 216/2009[9] II priede.
3 straipsnis
BLSK ir jų paskirstymas
Sąjungos vandenyse arba tam tikruose
Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse Sąjungos žvejybos laivų
sužvejojami giliavandenių žuvų rūšių BLSK, tokių BLSK
paskirstymas valstybėms narėms ir su tuo funkciškai susietos
sąlygos, jei tokių yra, išdėstyti šio reglamento priede.
4 straipsnis
Specialiosios žvejybos galimybių paskirstymo nuostatos
(1)
Šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės
valstybėms narėms paskirstomos nedarant poveikio:
(a)
žvejybos galimybėms, kuriomis pasikeista pagal
Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalį;
(b)
išskaitymams ir galimybių perskirstymui pagal
Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009[10]
37 straipsnį arba pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1006/2008[11] 10 straipsnio 4
dalį;
(c)
papildomam iškraunamam kiekiui, kuris leidžiamas
pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį;
(d)
išskaitymams, atliekamiems pagal Reglamento (EB)
Nr. 1224/2009 105, 106 ir 107 straipsnius.
(2)
Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis
taikomas ištekliams, kuriems taikomas prevencinis BLSK, o to reglamento 3
straipsnio 2 bei 3 dalys ir 4 straipsnis taikomi ištekliams, kuriems taikomas
mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK, išskyrus atvejus, kai
šio reglamento priede nurodyta kitaip.
5 straipsnis
Sužvejotų žuvų ir priegaudos iškrovimo sąlygos
Išteklių, kuriems yra nustatyti BLSK,
žuvys laikomos laive arba iškraunamos tik jei jas sužvejojo laivai,
plaukiojantys su kvotą turinčios ir jos neišnaudojusios
valstybės narės vėliava.
6 straipsnis
Duomenų perdavimas
Valstybės narės, pagal Reglamento
(EB) Nr. 1224/2009 33 ir 34 straipsnius Komisijai pateikdamos duomenis
apie iškrautą sužvejotų žuvų išteklių kiekį, naudoja
šio reglamento priede nustatytus žuvų išteklių kodus.
7 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą
dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d.
Šis
reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse
narėse.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L 356, 2012 12 22, p. 22.
[2]               OL L 351, 2002 12 28, p. 6–11.
[3]               2014 m. liepos mėn. vykusio 46-o plenarinio
posėdžio ataskaita pateikta adresu
http://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/812327/2014-07_STECF+PLEN+14-02_Final+Report_JRCxxx.pdf.
[4]               OL L 356, 2012 12 22, p. 22.
[5]               Susitarimas dėl 1982 m. gruodžio 10 d.
Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų,
susijusių su dviejų ar daugiau valstybių vandenyse
sutinkamų žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų
išteklių apsauga ir valdymu įgyvendinimo (OL L 189, 1998 7 3,
p. 16).
[6]               OL L 351, 2002 12 28, p. 6.
[7]               OL L 115, 1996 5 9, p. 3.
[8]               2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentas (EB) Nr. 218/2009 dėl valstybių narių,
žvejojančių Šiaurės Rytų Atlante, nominalių
sugavimų statistinių duomenų pateikimo (OL L 87, 2009 3 31, p. 70).
[9]               2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentas (EB) Nr. 216/2009 dėl tam tikruose ne Šiaurės
Atlanto rajonuose žvejojančių valstybių narių statistikos
duomenų pateikimo apie nominalius sugavimus (OL L 87, 2009 3 31,
p. 1).
[10]             2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009,
nustatantis Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas
bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (OL L 343, 2009
12 22, p. 1).
[11]             2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008
dėl Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse
leidimų ir trečiųjų šalių laivų žvejybos
galimybių Bendrijos vandenyse (OL L 286, 2008 10 29, p. 33).
PRIEDAS
prie pasiūlymo dėl
Tarybos reglamento
kuriuo nustatomos Sąjungos
žvejybos laivams taikomos tam tikrų giliavandenių žuvų
išteklių 2015 m. ir 2016 m. žvejybos galimybės
Nuorodos į žvejybos zonas reiškia
nuorodas į ICES zonas, išskyrus atvejus, kai nustatyta kitaip.
1 DALIS
Rūšių ir rūšių grupių apibrėžtis
1.           Šio priedo 2 dalyje pateiktame
sąraše žuvų ištekliai nurodomi išvardijant lotyniškus rūšių
pavadinimus abėcėlės tvarka; vienintelė išimtis yra to
sąrašo pradžioje nurodyti giliavandeniai rykliai. Šiame reglamente
pateikiama tokia bendrinių pavadinimų ir lotyniškų
pavadinimų atitikmenų lentelė:
 Bendrinis pavadinimas || Triraidis kodas || Mokslinis pavadinimas
 Juodoji kalavija || BSF || Aphanopus carbo
 Paprastasis beriksas || ALF || Beryx spp.
 Bukasnukis ilgauodegis grenadierius || RNG || Coryphaenoides rupestris
 Šiaurinis grenadierius || RHG || Macrourus berglax
 Islandinis pjūklapilvis beriksas || ORY || Hoplostethus atlanticus
 Raudonpelekis pagelas || SBR || Pagellus bogaraveo
 Didžiaakė siūlapelekė vėgėlė || GFB || Phycis blennoides
2.           Šiame
reglamente giliavandeniai rykliai reiškia šias rūšis:
 Bendrinis pavadinimas || Triraidis kodas || Mokslinis pavadinimas
 Juodasis katryklis || API || Apristurus spp.
 Gyvatryklis || HXC || Chlamydoselachus anguineus
 Trumpadyglis ryklys || CWO || Centrophorus spp.
 Portugalinis baltaakis dygliaryklis || CYO || Centroscymnus coelolepis
 Ilgašnipis baltaakis dygliaryklis || CYP || Centroscymnus crepidater
 Paprastasis juodasis šunryklis || CFB || Centroscyllium fabricii
 Paprastasis ilgasnukis dygliaryklis || DCA || Deania calcea
 Šokoladinis dygliaryklis || SCK || Dalatias licha
 Didysis juodasis dygliaryklis || ETR || Etmopterus princeps
 Naktinis juodasis dygliaryklis || ETX || Etmopterus spinax
 Islandinis pjūklauodegis katryklis || GAM || Galeus murinus
 Pilkasis šešiažiaunis ryklys || SBL || Hexanchus griseus
 Tribriaunis ryklys || OXN || Oxynotus paradoxus
 Aštriadantis velvetinis dygliaryklis || SYR || Scymnodon ringens
 Arktinis ryklys || GSK || Somniosus microcephalus
2 DALIS
Metinės žvejybos galimybės, taikomos ES laivams
rajonuose, kuriuose galioja pagal rūšis ir rajoną nustatyti BLSK
(tonomis gyvojo svorio)
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rūšis: || giliavandenis ryklys ||   ||   || Zona: || V, VI, VII, VIII ir IX zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys CECAF 34.1.1, 34.1.2 ir 34.2 rajonų Sąjungos vandenys
   ||   ||   ||   ||   || (DWS/ 56789-) ||   ||
 Metai || 2015 || 2016 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. ||   ||   ||
 Vokietija || pm || pm ||   || Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Estija || pm || pm ||   || Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Airija || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||
 Ispanija || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||
 Prancūzija || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||
 Lietuva || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||
 Lenkija || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||
 Portugalija || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||
 Jungtinė Karalystė || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||
 Sąjunga || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||
 BLSK || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rūšis: || giliavandenis ryklys ||   ||   || Zona: || X zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
   ||   ||   ||   ||   || (DWS/10-) ||   ||
 Metai || 2015 || 2016 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. ||   ||   ||
 Portugalija || pm || pm ||   || Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga || pm || pm ||   || Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 BLSK || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rūšis: || giliavandeniai rykliai Deania hystricosa ir Deania profundorum || Zona: || XII zonos tarptautiniai vandenys ||
   ||   ||   ||   ||   || (DWS/12INT-) ||   ||
 Metai || 2015 || 2016 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. ||   ||   ||
 Airija || pm || pm ||   || Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Ispanija || pm || pm ||   || Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Prancūzija || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||
 Jungtinė Karalystė || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||
 Sąjunga || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||
 BLSK || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rūšis: || juodoji kalavija ||   || Zona: || I, II, III ir IV zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
   || Aphanopus carbo ||   ||   || (BSF/1234-) ||   ||
 Metai || 2015 || 2016 ||   || Prevencinis BLSK ||   ||
 Vokietija ||  3 ||  3 ||   ||   ||   ||   ||
 Prancūzija ||  3 ||  3 ||   ||   ||   ||   ||
 Jungtinė Karalystė ||  3 ||  3 ||   ||   ||   ||   ||
 Sąjunga ||  9 ||  9 ||   ||   ||   ||   ||
 BLSK ||  9 ||  9 ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rūšis: || juodoji kalavija ||   || Zona: || V, VI, VII ir XII zonų ES ir tarptautiniai vandenys
   || Aphanopus carbo ||   ||   || (BSF/56712-) ||   ||
 Metai || 2015 || 2016 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. ||   ||   ||
 Vokietija ||  37 ||  29 ||   ||   ||   ||   ||
 Estija ||  18 ||  14 ||   ||   ||   ||   ||
 Airija ||  91 ||  73 ||   ||   ||   ||   ||
 Ispanija ||  180 ||  144 ||   ||   ||   ||   ||
 Prancūzija || 2 538 || 2 030 ||   ||   ||   ||   ||
 Latvija ||  118 ||  94 ||   ||   ||   ||   ||
 Lietuva ||  1 ||  1 ||   ||   ||   ||   ||
 Lenkija ||  1 ||  1 ||   ||   ||   ||   ||
 Jungtinė Karalystė ||  180 ||  144 ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos (1) ||  9 ||  8 ||   ||   ||   ||   ||
 Sąjunga || 3 173 || 2 538 ||   ||   ||   ||   ||
 BLSK || 3 173 || 2 538 ||   ||   ||   ||   ||
 (1)  Tik kaip priegauda. Pagal šią kvotą specializuota žvejyba neleidžiama. ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rūšis: || juodoji kalavija ||   || Zona: || VIII, IX ir X zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
   || Aphanopus carbo ||   ||   || (BSF/8910-) ||   ||
 Metai || 2015 || 2016 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. ||   ||   ||
 Ispanija ||  10 ||  9 ||   ||   ||   ||   ||
 Prancūzija ||  25 ||  22 ||   ||   ||   ||   ||
 Portugalija || 3 165 || 2 737 ||   ||   ||   ||   ||
 Sąjunga || 3 200 || 2 768 ||   ||   ||   ||   ||
 BLSK || 3 200 || 2 768 ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rūšis: || juodoji kalavija ||   || Zona: || CECAF 34.1.2 rajono Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
   || Aphanopus carbo ||   ||   || (BSF/C3412-) ||   ||
 Metai || 2015 || 2016 ||   || Prevencinis BLSK ||   ||
 Ispanija || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||
 Portugalija || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||
 Sąjunga || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||
 BLSK ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rūšis: || paprastasis beriksas ||   ||   || Zona: || III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
   || Beryx spp. ||   ||   ||   || (ALF/3X14-) ||   ||
 Metai || 2015 || 2016 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. ||   ||   ||
 Airija ||  9 ||  9 ||   ||   ||   ||   ||
 Ispanija ||  63 ||  63 ||   ||   ||   ||   ||
 Prancūzija ||  17 ||  17 ||   ||   ||   ||   ||
 Portugalija ||  182 ||  182 ||   ||   ||   ||   ||
 Jungtinė Karalystė ||  9 ||  9 ||   ||   ||   ||   ||
 Sąjunga ||  280 ||  280 ||   ||   ||   ||   ||
 BLSK ||  280 ||  280 ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rūšis: || bukasnukis ilgauodegis grenadierius ir šiaurinis grenadierius || Zona: || I, II ir IV zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
   || Coryphaenoides rupestris ir Macrourus berglax ||   || (RNG/124-) bukasnukio ilgauodegio grenadieriaus atveju;
   ||   ||   ||   ||   || (RHG/124-) šiaurinio grenadieriaus atveju
 Metai || 2015 || 2016 ||   || Prevencinis BLSK ||   ||
 Danija ||  1 ||  1 ||   ||   ||   ||   ||
 Vokietija ||  1 ||  1 ||   ||   ||   ||   ||
 Prancūzija ||  10 ||  10 ||   ||   ||   ||   ||
 Jungtinė Karalystė ||  1 ||  1 ||   ||   ||   ||   ||
 Sąjunga ||  13 ||  13 ||   ||   ||   ||   ||
 BLSK ||  13 ||  13 ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rūšis: || bukasnukis ilgauodegis grenadierius ir šiaurinis grenadierius || Zona: || III zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
   || Coryphaenoides rupestris ir Macrourus berglax ||   || (RNG/03-) bukasnukio ilgauodegio grenadieriaus atveju; || (1)
   ||   ||   ||   ||   || (RHG/03-) šiaurinio grenadieriaus atveju
 Metai || 2015 || 2016 ||   || Prevencinis BLSK ||   ||
 Danija ||  412 ||  329 ||   ||   ||   ||   ||
 Vokietija ||  2 ||  2 ||   ||   ||   ||   ||
 Švedija ||  21 ||  17 ||   ||   ||   ||   ||
 Sąjunga ||  435 ||  348 ||   ||   ||   ||   ||
 BLSK ||  435 ||  348 ||   ||   ||   ||   ||
 (1)  Kol įvyks Europos Sąjungos ir Norvegijos konsultacijos, specializuota bukasnukio ilgauodegio grenadieriaus žvejyba ICES IIIa zonoje nevykdoma. ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rūšis: || bukasnukis ilgauodegis grenadierius ir šiaurinis grenadierius || Zona: || Vb, VI ir VII zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
   || Coryphaenoides rupestris ir Macrourus berglax ||   || (RNG/5B67-) bukasnukio ilgauodegio grenadieriaus atveju;
   ||   ||   ||   ||   || (RHG/5B67-) šiaurinio grenadieriaus atveju ||   ||
 Metai || 2015(1) || 2016(1) ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. ||   ||   ||
 Vokietija ||  7 ||  7 ||   ||   ||   ||   ||
 Estija ||  56 ||  57 ||   ||   ||   ||   ||
 Airija ||  246 ||  250 ||   ||   ||   ||   ||
 Ispanija ||  61 ||  62 ||   ||   ||   ||   ||
 Prancūzija || 3 126 || 3 178 ||   ||   ||   ||   ||
 Lietuva ||  72 ||  73 ||   ||   ||   ||   ||
 Lenkija ||  36 ||  37 ||   ||   ||   ||   ||
 Jungtinė Karalystė ||  183 ||  187 ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos (2) ||  7 ||  7 ||   ||   ||   ||   ||
 Sąjunga || 3 794 || 3 858 ||   ||   ||   ||   ||
 BLSK || 3 794 || 3 858 ||   ||   ||   ||   ||
 (1)  VIII, IX, X, XII ir XIV zonų Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse (RNG/*8X14-) gali būti sužvejojama ne daugiau kaip 10 % kiekvienos kvotos. ||
 (2)  Tik kaip priegauda. Pagal šią kvotą specializuota žvejyba neleidžiama. ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rūšis: || bukasnukis ilgauodegis grenadierius ir šiaurinis grenadierius || Zona: || VIII, IX, X, XII ir XIV zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
   || Coryphaenoides rupestris ir Macrourus berglax ||   || (RNG/8X14-) bukasnukio ilgauodegio grenadieriaus atveju;
   ||   ||   ||   ||   || (RHG/8X14-) šiaurinio grenadieriaus atveju ||   ||
 Metai || 2015(1) || 2016(1) ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. ||   ||   ||
 Vokietija ||  17 ||  13 ||   ||   ||   ||   ||
 Airija ||  4 ||  3 ||   ||   ||   ||   ||
 Ispanija || 1 851 || 1 482 ||   ||   ||   ||   ||
 Prancūzija ||  85 ||  68 ||   ||   ||   ||   ||
 Latvija ||  30 ||  24 ||   ||   ||   ||   ||
 Lietuva ||  4 ||  3 ||   ||   ||   ||   ||
 Lenkija ||  579 ||  463 ||   ||   ||   ||   ||
 Jungtinė Karalystė ||  8 ||  6 ||   ||   ||   ||   ||
 Sąjunga || 2 578 || 2 062 ||   ||   ||   ||   ||
 BLSK || 2 578 || 2 062 ||   ||   ||   ||   ||
 (1)  Vb, VI, VII zonų Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse (RNG/*5B67-) gali būti sužvejojama ne daugiau kaip 10 % kiekvienos kvotos. ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rūšis: || islandinis pjūklapilvis beriksas ||   ||   || Zona: || VI zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
   || Hoplostethus atlanticus ||   ||   || (ORY/06-) ||   ||
 Metai || 2015 || 2016 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. ||   ||   ||
 Airija ||  0 ||  0 ||   || Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Ispanija ||  0 ||  0 ||   || Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Prancūzija ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||
 Jungtinė Karalystė ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||
 Sąjunga ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||
 BLSK ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rūšis: || islandinis pjūklapilvis beriksas ||   ||   || Zona: || VII zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
   || Hoplostethus atlanticus ||   ||   || (ORY/07-) ||   ||
 Metai || 2015 || 2016 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. ||   ||   ||
 Airija ||  0 ||  0 ||   || Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Ispanija ||  0 ||  0 ||   || Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Prancūzija ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||
 Jungtinė Karalystė ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||
 Sąjunga ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||
 BLSK ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rūšis: || islandinis pjūklapilvis beriksas ||   ||   || Zona: || I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII ir XIV zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
   || Hoplostethus atlanticus ||   ||   || (ORY/1CX14) ||   ||
 Metai || 2015 || 2016 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. ||   ||   ||
 Airija ||  0 ||  0 ||   || Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Ispanija ||  0 ||  0 ||   || Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Prancūzija ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||
 Portugalija ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||
 Jungtinė Karalystė ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||
 Sąjunga ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||
 BLSK ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rūšis: || raudonpelekis pagelas ||   ||   || Zona: || VI, VII ir VIII zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
   || Pagellus bogaraveo ||   ||   || (SBR/678-) ||   ||
 Metai || 2015 || 2016 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. ||   ||   ||
 Airija ||  4 ||  3 ||   ||   ||   ||   ||
 Ispanija ||  115 ||  92 ||   ||   ||   ||   ||
 Prancūzija ||  6 ||  5 ||   ||   ||   ||   ||
 Jungtinė Karalystė ||  14 ||  11 ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos (1) ||  4 ||  3 ||   ||   ||   ||   ||
 Sąjunga ||  143 ||  114 ||   ||   ||   ||   ||
 BLSK ||  143 ||  114 ||   ||   ||   ||   ||
 (1)  Tik kaip priegauda. Pagal šią kvotą specializuota žvejyba neleidžiama. ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rūšis: || raudonpelekis pagelas ||   ||   || Zona: || IX zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
   || Pagellus bogaraveo ||   ||   || (SBR/09-) ||   ||
 Metai || 2015(1) || 2016(1) ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. ||   ||   ||
 Ispanija ||  236 ||  90 ||   ||   ||   ||   ||
 Portugalija ||  64 ||  25 ||   ||   ||   ||   ||
 Sąjunga ||  300 ||  115 ||   ||   ||   ||   ||
 BLSK ||  300 ||  115 ||   ||   ||   ||   ||
 (1)  VI, VII ir VIII zonų Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse (SBR/*678-) gali būti sužvejojama ne daugiau kaip 8 % kiekvienos kvotos. ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rūšis: || raudonpelekis pagelas ||   ||   || Zona: || X zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
   || Pagellus bogaraveo ||   ||   || (SBR/10-) ||   ||
 Metai || 2015 || 2016 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. ||   ||   ||
 Ispanija ||  5 ||  4 ||   ||   ||   ||   ||
 Portugalija ||  600 ||  392 ||   ||   ||   ||   ||
 Jungtinė Karalystė ||  5 ||  4 ||   ||   ||   ||   ||
 Sąjunga ||  610 ||  400 ||   ||   ||   ||   ||
 BLSK ||  610 ||  400 ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rūšis: || didžiaakė siūlapelekė vėgėlė ||   || Zona: || I, II, III ir IV zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
   || Phycis blennoides ||   ||   || (GFB/1234-) ||   ||
 Metai || 2015 || 2016 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. ||   ||   ||
 Vokietija ||  9 ||  9 ||   ||   ||   ||   ||
 Prancūzija ||  9 ||  9 ||   ||   ||   ||   ||
 Jungtinė Karalystė ||  16 ||  16 ||   ||   ||   ||   ||
 Sąjunga ||  34 ||  34 ||   ||   ||   ||   ||
 BLSK ||  34 ||  34 ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rūšis: || didžiaakė siūlapelekė vėgėlė ||   || Zona: || V, VI ir VII zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
   || Phycis blennoides ||   ||   || (GFB/567-) ||   ||
 Metai || 2015(1) || 2016(1) ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. ||   ||   ||
 Vokietija ||  11 ||  11 ||   ||   ||   ||   ||
 Airija ||  287 ||  287 ||   ||   ||   ||   ||
 Ispanija ||  649 ||  649 ||   ||   ||   ||   ||
 Prancūzija ||  393 ||  393 ||   ||   ||   ||   ||
 Jungtinė Karalystė ||  899 ||  899 ||   ||   ||   ||   ||
 Sąjunga || 2 239 || 2 239 ||   ||   ||   ||   ||
 BLSK || 2 239 || 2 239 ||   ||   ||   ||   ||
 (1)  VIII ir IX zonų Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse (GFB/*89-) gali būti sužvejojama ne daugiau kaip 8 % kiekvienos kvotos. ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rūšis: || didžiaakė siūlapelekė vėgėlė ||   || Zona: || VIII ir IX zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
   || Phycis blennoides ||   ||   || (GFB/89-) ||   ||
 Metai || 2015(1) || 2016(1) ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. ||   ||   ||
 Ispanija ||  267 ||  267 ||   ||   ||   ||   ||
 Prancūzija ||  17 ||  17 ||   ||   ||   ||   ||
 Portugalija ||  11 ||  11 ||   ||   ||   ||   ||
 Sąjunga ||  295 ||  295 ||   ||   ||   ||   ||
 BLSK ||  295 ||  295 ||   ||   ||   ||   ||
 (1)  V, VI ir VII zonų Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse (GFB/*567-) gali būti sužvejojama ne daugiau kaip 8 % kiekvienos kvotos. ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rūšis: || didžiaakė siūlapelekė vėgėlė ||   || Zona: || X ir XII zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys
   || Phycis blennoides ||   ||   || (GFB/1012-) ||   ||
 Metai || 2015 || 2016 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. ||   ||   ||
 Prancūzija ||  10 ||  10 ||   ||   ||   ||   ||
 Portugalija ||  40 ||  40 ||   ||   ||   ||   ||
 Jungtinė Karalystė ||  10 ||  10 ||   ||   ||   ||   ||
 Sąjunga ||  60 ||  60 ||   ||   ||   ||   ||
 BLSK ||  60 ||  60 ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||


title: Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl priemonių, kurių Komisija turi imtis 2008–2013 metais naudodama sukurtas nuotolinio stebėjimo technologijas pagal bendrąją žemės ūkio politiką

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52007PC0383

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 5.7.2007KOM(2007) 383 galutinis2007/0132 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl priemonių, kurių Komisija turi imtis 2008–2013 metais naudodama sukurtas nuotolinio stebėjimo technologijas pagal bendrąją žemės ūkio politiką(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASEuropos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 2066/2003/EB be kita ko apima ir bandomąjį nuotolinio stebėjimo technologijų taikymo projektą, skirtą žemės ūkio rinkai stebėti 2004–2007 m. Dėl minėtu laikotarpiu sukauptos patirties agrometeorologinė prognozuojamo derliaus ir žemės bei auginamų kultūrų būklės kontrolės sistema ėmė veikti. Be to, buvo įrodyta, kad nuotolinis stebėjimas tenkina bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) administravimo poreikius ir kad tokių poreikių negalima patenkinti naudojant tradicines žemės ūkio prognozės ir statistikos priemones.Todėl reikėtų toliau vykdyti šias veiklos priemones, kurias finansuoja Europos žemės ūkio garantijų fondas (EŽŪGF).2007/0132 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl priemonių, kurių Komisija turi imtis 2008–2013 metais naudodama sukurtas nuotolinio stebėjimo technologijas pagal bendrąją žemės ūkio politikąEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[1],atsižvelgdama į Parlamento nuomonę[2],kadangi:(1) Remiantis Sutarties 33 straipsniu, kuriant bendrąją žemės ūkio politiką (BŽŪP) visų pirma atsižvelgiama į žemės ūkio veiklos savitumą, kuris priklauso nuo žemės ūkio socialinės struktūros ir nuo struktūrinių bei gamtinių įvairių žemės ūkio regionų skirtumų. Todėl poreikis turėti atitinkamos informacijos apie žemės ir kultūrų būklę šiame kontekste yra svarbus, ypač bendram rinkų organizavimui (BRO). Naudojantis nuotolinio stebėjimo technologijomis galima gauti tam reikalingų duomenų, su sąlyga, kad jos apimtų visus rajonus, svarbius administruojant žemės ūkio rinkas.(2) Dėl 2004–2007 m. įgytos patirties remiantis 2000 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1445/2000/EB dėl aerofotografavimo ir nuotolinio stebėjimo technologijų naudojimo žemės ūkio statistikos tikslams 1999–2003 metais[3] su pakeitimais ir prieš jį buvusiais sprendimais[4], agrometeorologinė prognozuojamo derliaus ir žemės bei auginamų kultūrų būklės kontrolės sistema buvo smarkiai išplėtota, ėmė veikti ir įrodė, kad yra veiksminga.(3) Be to, buvo įrodyta, kad nuotolinis stebėjimas tenkina BŽŪP administravimo poreikius ir kad tokių poreikių negalima patenkinti naudojant tradicines žemės ūkio prognozės ir statistikos priemones. Dėl jo taip pat išaugo stebėjimų tikslumas, objektyvumas, greitis, stebėjimai tapo dažnesni, o žemės ūkio prognozės modeliai, ypač modelių kūrimas regioniniu pagrindu, patobulėjo. Dėl nuotolinio stebėjimo buvo įmanoma parengti specifines ar papildomas technologijas, skirtas žemės ūkio statistiniams duomenims rinkti, ir sutaupyti stebėsenos ir žemės ūkio išlaidų kontrolės srityje. Todėl reikėtų numatyti, kad šios technologijos būtų ir toliau įgyvendinamos teikiant finansavimą iš Europos žemės ūkio garantijų fondo 2008–2013 m. remiantis 2005 m. birželio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo[5] 3 straipsnio 2 dalies e punktu.(4) Vis dėlto reikėtų pataisyti ir pertvarkyti priemonių, kurių Komisija turi imtis pagal BŽŪP nuotolinio stebėjimo srityje, įgyvendinimo taisykles ir atskirti veiklos priemones, vykdomas pagal šią sistemą, nuo priemonių, reikalaujančių mokslinių tyrimų. Pastarosios turi būti aiškiai numatytos bendrojoje mokslinių tyrimų ir plėtros programoje.(5) Taip pat reikėtų numatyti, kad įgyvendinant priemones Komisijos gauti duomenys ir apskaičiavimai turi būti pateikti valstybėms narėms ir apie juos pranešta Europos Parlamentui bei Tarybai pateikiant tarpinę bei galutinę vykdomų nuotolinio stebėjimo priemonių įgyvendinimo ir Komisijai skirtų išteklių panaudojimo ataskaitas kartu pateikiant, jei reikia, pasiūlymą tęsti tokių priemonių įgyvendinimą pasibaigus šiame reglamente nustatytam laikotarpiui.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis1. Per šešerius metus, pradedant 2008 m. sausio 1 d., priemonės, kurias Komisija įgyvendina naudodama nuotolinio stebėjimo technologijas pagal bendrąją žemės ūkio politiką, gali būti finansuojamos iš Europos žemės ūkio garantijų fondo remiantis 2005 m. birželio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo 3 straipsnio 2 dalies e punktu, kai tomis priemonėmis Komisija siekia:a) administruoti žemės ūkio rinkas;b) užtikrinti agroekonominę žemės ūkio paskirties plotų ir kultūrų būklės kontrolę, kad būtų galima apskaičiuoti derliaus ir produkcijos kiekį;c) skatinti galimybę naudotis b punkte numatytais duomenimis;d) užtikrinti technologinę agrometeorologinės sistemos kontrolę.2. 1 dalyje minimos priemonės yra šios:a) duomenų, reikalingų įgyvendinant ir kontroliuojant bendrąją žemės ūkio politiką, visų pirma, iš palydovų gautų duomenų ir meteorologinių duomenų kaupimas arba pirkimas;b) geografinių duomenų infrastruktūros ir interneto svetainės sukūrimas;c) su oro sąlygomis susijusių specifinių tyrimų atlikimas;d) agrometeorologinių ir ekonometrinių modelių atnaujinimas.Jei reikia, šios priemonės įgyvendinamos glaudžiai bendradarbiaujant su laboratorijomis ir nacionalinėmis institucijomis.2 straipsnisDuomenis ir apskaičiavimus, gautus įgyvendinant 1 straipsnio 1 dalyje numatytas priemones, Komisija elektroniniu būdu pateikia valstybėms narėms.3 straipsnisIšsamios šio reglamento įgyvendinimo taisyklės, susijusios visų pirma su šiame reglamente numatytų duomenų ir apskaičiavimų pateikimu, yra nustatytos remiantis Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 41 straipsnio 3 dalimi.4 straipsnisVėliausiai iki 2010 m. liepos 31 d. ir 2013 m. liepos 31 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia atliktų nuotolinio stebėjimo priemonių ir Komisijai skirtų išteklių panaudojimo pagal šį reglamentą ataskaitą, su antrąja ataskaita kartu pateikdama, jei reikia, pasiūlymą tęsti tokių priemonių įgyvendinimą pagal bendrąją žemės ūkio politiką.5 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Jis taikomas nuo 2008 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje, […]Tarybos varduPirmininkasFINANSINĖ PAŽYMA |1. | BIUDŽETO EILUTĖ: 05 08 03 – Žemės ūkio tyrimų sistemos pertvarkymas | ASIGNAVIMAI (2007 m.): 1,78 mln. EUR Įsipareigojimų asignavimai (AĮ) 4,03 mln. EUR Mokėjimų asignavimai (AM) |2. | PRIEMONĖS PAVADINIMAS: Tarybos reglamentas dėl priemonių, kurių Komisija turi imtis 2008–2013 metais naudodama sukurtas nuotolinio stebėjimo technologijas pagal Bendrąją žemės ūkio politiką. |3. | TEISINIS PAGRINDAS Sutarties 37 straipsnis |4. | PRIEMONĖS TIKSLAI: Sukurti priemones žemės ūkio rinkoms administruoti, užtikrinti agroekonominę žemės ūkio paskirties plotų ir kultūrų būklės kontrolę, kad būtų galima apskaičiuoti derliaus ir produkcijos kiekį ir užtikrinti technologinę agrometeorologinės sistemos kontrolę. |5. | FINANSINIS POVEIKIS | EINAMIEJI FINANSINIAI METAI 2007 m. (mln. EUR) | KITI FINANSINIAI METAI 2008 m. (Išankstinis biudžeto projektas) (mln. EUR) | 2009 FINANSINIAI METAI (mln. EUR) |5.0 | IŠLAIDOS IŠ – EB BIUDŽETO (GRĄŽINAMOSIOS IŠMOKOS IR (ARBA) INTERVENCIJOS) – NACIONALINIŲ ADMINISTRACIJŲ – KITOS | – | ĮA 1,90 MA 1,14 | ĮA 1,46 MA 1,64 |5.1 | ĮPLAUKOS – EB NUOSAVIEJI IŠTEKLIAI (RINKLIAVOS IR (ARBA) MUITAI) – NACIONALINĖS | – | – | – |2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. |5.0.1 | NUMATOMOS IŠLAIDOS | ĮA 1,46 MA 1,46 | ĮA 1,46 MA 1,46 | ĮA 1,46 MA 1,46 | ĮA 1,46 MA 2,04 |5.1.1 | NUMATOMOS ĮPLAUKOS | – | – | – | – |5.2 | APSKAIČIAVIMO METODAS – |6.0 | AR GALIMA FINANSUOTI IŠ EINAMŲJŲ METŲ BIUDŽETO ATITINKAMO SKYRIAUS ASIGNAVIMŲ | TAIP NE |6.1 | AR GALIMA FINANSUOTI IŠ EINAMŲJŲ METŲ BIUDŽETO ASIGNAVIMUS PERKELIANT IŠ VIENO SKYRIAUS Į KITĄ | TAIP NE |6.2 | AR REIKĖS PAPILDOMO BIUDŽETO | TAIP NE |6.3 | AR BŪSIMUOSE BIUDŽETUOSE REIKĖS NUMATYTI ASIGNAVIMŲ | TAIP NE |PASTABOS: Papildomų administracinių išlaidų, lyginant su dabartine padėtimi, nėra. |[1] OL C ..., [data..], p. ... .[2] OL C ..., [data..], p. ... .[3] OL L 163, 2000 7 4, p. 1. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 786/2004/EB (OL L 138, 2004 4 30, p. 7).[4] Ypač Tarybos sprendimas 88/503/EEB (OL L 273, 1988 10 5, p. 12).[5] OL L 209, 2005 8 11, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 378/2007 (OL L 95, 2007 4 5, p. 1).


title: Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 974/98 dėl euro įvedimo Kipre

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52007PC0257

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 16.5.2007KOM(2007) 257 galutinis2007/0091 (CNB)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 974/98 dėl euro įvedimo Kipre(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Pasiūlymo aplinkybės2007 m. gegužės 16 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo pagal Sutarties 122 straipsnio 2 dalį, kuriame nurodoma, kad Kipras atitinka būtinas bendros valiutos įvedimo sąlygas ir kad nuo 2008 m. sausio 1 d. panaikinama Kiprui daroma išlyga.Jeigu sprendimas bus priimtas, Taryba turės imtis kitų priemonių, kurios yra reikalingos eurui įvesti Kipre.Tarybos reglamentas (EB) Nr. 974/98 dėl euro įvedimo[1] reglamentuoja euro įvedimą valstybėse narėse, kurios įstojo į euro zoną pirmajame etape, ir Graikijoje[2]. Šis reglamentas buvo iš dalies pakeistas Reglamentu (EB) Nr. 2169/2005 siekiant pasirengti būsimiems euro zonos plėtros etapams ir Reglamentu (EB) Nr. 1647/2006, kad jį būtų galima taikyti Slovėnijai, kuri įvedė eurą 2007 m. sausio 1 d. Tačiau tam, kad Reglamentas (EB) Nr. 974/98 būtų taikomas Kiprui, šią valstybę narę būtina nurodyti šiame reglamente. Šiame pasiūlyme pateikiami visi reikalingi reglamento pakeitimai.Kipro valiutos keitimo plane nurodoma, kad bus taikomas vadinamasis „didžiojo sprogimo“ scenarijus, t. y. šioje valstybėje narėje tuo pat metu bus įvedamas euras kaip Kipro valiuta ir pradėti naudoti euro banknotai ir monetos.2. Teisiniai pasiūlymo aspektai2.1. Teisinis pagrindasŠis pasiūlymas parengtas vadovaujantis EB sutarties 123 straipsnio 5 dalimi, pagal kurią leidžiama imtis kitų priemonių, būtinų eurui įvesti valstybėje narėje, kuriai panaikinta išlyga pagal EB sutarties 122 straipsnio 2 dalį.Taryba sprendimą priima vieningu valstybių narių, kurioms nedaroma išlyga, ir suinteresuotosios valstybės narės sutarimu ir pasikonsultavusi su ECB.2.2. Subsidiarumo ir proporcingumo principaiPasiūlymas priklauso išimtinei Komisijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.Ši iniciatyva apima tik tas priemones, kurios yra būtinos jos tikslams pasiekti, todėl atitinka proporcingumo principą.2.3. Pasirinktos teisės priemonėsReglamentas yra vienintelė tinkama teisės priemonė Tarybos reglamentui (EB) Nr. 974/98 dėl euro įvedimo iš dalies pakeisti.3. Poveikis biudžetuiPasiūlymas nedaro įtakos Bendrijos biudžetui.4. Pastabos dėl kai kurių straipsnių4.1. 1 straipsnisPagal Reglamento (EB) Nr. 974/98 1 straipsnio a punktą ir 1a straipsnį šio reglamento priede pateiktoje lentelėje išvardijamos dalyvaujančios valstybės narės ir nurodoma euro įvedimo tose valstybėse narėse data, grynųjų pinigų pakeitimo data bei, jei taikomas, laipsniško perėjimo prie euro laikotarpis. Pagal Reglamento (EB) Nr. 974/98 1 straipsnio i punktą laipsniško perėjimo prie euro laikotarpis taikomas tik toms valstybėms narėms, kuriose euro įvedimo data ir grynųjų pinigų pakeitimo data sutampa. Vienuolikai valstybių narių, kurios įvedė eurą 1999 m. sausio 1 d., ir Graikijai, kuri įvedė eurą 2001 m. sausio 1 d., šis laikotarpis nebuvo netaikomas. Slovėnijoje euro įvedimo data ir grynųjų pinigų pakeitimo data sutapo (2007 m. sausio 1 d.), tačiau šalis nusprendė netaikyti laipsniško perėjimo prie euro laikotarpio. Kipro ir Maltos valiutos keitimo planuose taip pat nurodoma, kad euro įvedimo data ir grynųjų pinigų pakeitimo data yra ta pati (2008 m. sausio 1 d.), tačiau abi valstybės narės nusprendė laipsniško perėjimo prie euro laikotarpio netaikyti.Pagal šį straipsnį į Reglamento (EB) Nr. 974/98 priede pateiktą lentelę pagal protokolą įrašomas Kipras ir tokie duomenys apie šią valstybę narę:Valstybė narė | Euro įvedimo data | Grynųjų pinigų pakeitimo data | Valstybė narė, kuriai taikomas laipsniško perėjimo prie euro laikotarpis |„Kipras | 2008 m. sausio 1 d. | 2008 m. sausio 1 d. | Netaikoma“ |4.2. 2 straipsnisŠiame straipsnyje nustatoma, kad reglamentas įsigalioja 2008 m. sausio 1 d., taip užtikrinant, kad jis būtų nuosekliai taikomas kartu su kitais Tarybos teisės aktais, susijusiais su euro įvedimu Kipre, t. y. nuo tos dienos panaikinama Kiprui daroma išlyga ir įsigalioja Kipro svaro konvertavimo kursas.2007/0091 (CNB)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 974/98 dėl euro įvedimo KipreEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 123 straipsnio 5 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[3],atsižvelgdama į Europos centrinio banko nuomonę[4],kadangi:(1) 1998 m. gegužės 3 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 974/98 dėl euro įvedimo[5] numatyta vietoj valstybių narių, atitinkančių būtinas bendros valiutos įvedimo sąlygas, valiutų įvesti eurą Bendrijai perėjus prie trečiojo ekonominės ir pinigų sąjungos etapo.(2) Reglamentas (EB) Nr. 974/98 iš dalies pakeistas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2596/2000[6] siekiant reglamentuoti euro įvedimą vietoj Graikijos valiutos.(3) Reglamentas (EB) 974/98 iš dalies pakeistas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2169/2005[7] siekiant pasirengti būsimiems euro įvedimo valstybėse narėse, kurios dar nėra įvedusios euro kaip bendros valiutos, etapams.(4) Reglamentas (EB) Nr. 974/98 iš dalies pakeistas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1647/2006[8] siekiant reglamentuoti euro įvedimą vietoj Slovėnijos valiutos.(5) Pagal 2003 m. Stojimo akto 4 straipsnį Kiprui daroma Sutarties 122 straipsnyje nurodyta išlyga.(6) Pagal 2007 m. d. Tarybos sprendimą Nr. 2007/…/EB, priimtą pagal Sutarties 122 straipsnio 2 dalį, dėl bendros valiutos įvedimo Kipre 2008 m. sausio 1 d.[9], Kipras atitinka būtinas bendros valiutos įvedimo sąlygas ir nuo 2008 m. sausio 1 d. panaikinama Kiprui daroma išlyga.(7) Norint įvesti eurą Kipre Reglamento (EB) Nr. 974/98 nuostatų dėl euro įvedimo taikymą būtina išplėsti į jų taikymo sritį įtraukiant Kiprą.(8) Kipro valiutos keitimo plane nurodoma, kad euro banknotams ir monetoms turėtų būti suteikta teisinė perkamoji galia šioje valstybėje narėje euro, kaip jos valiutos, įvedimo dieną. Taigi euro įvedimo ir grynųjų pinigų pakeitimo data yra 2008 m. sausio 1 d. Laipsniško perėjimo prie euro laikotarpis netaikomas.(9) Todėl Reglamentas (EB) Nr. 974/98 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamento (EB) Nr. 974/98 priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja 2008 m. sausio 1 d.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse pagal Europos bendrijos steigimo sutartį.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkasPriedasReglamento (EB) Nr. 974/98 priede tarp Italijai ir Liuksemburgui skirtų įrašų įterpiama ši eilutė:Valstybė narė | Euro įvedimo data | Grynųjų pinigų pakeitimo data | Valstybė narė, kuriai taikomas laipsniško perėjimo prie euro laikotarpis |- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -„Kipras | 2008 m. sausio 1 d. | 2008 m. sausio 1 d. | Netaikoma“ |[1] OL L 139, 1998 5 11, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2006 m. lapkričio 7 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1647/2006 (OL L 309, 2006 11 9, p. 2).[2] Plg. 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2596/2000, iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 974/98 dėl euro įvedimo (OL L 300, 2000 11 29, p. 2).[3] OL C[4] OL C[5] OL L 139, 1998 5 11, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1647/2006 (OL L 309, 2006 11 9, p. 2).[6] OL L 300, 2000 11 29, p. 2.[7] OL L 346, 2005 12 29, p. 1.[8] OL L 309, 2006 11 9, p. 2.[9] OL L