Svarbus teisinis pranešimas

|

52005PC0235

Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 2075/92 dėl bendro žaliavinio tabako rinkos organizavimo  /* KOM/2005/0235 galutinis - CNS 2005/0010 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 03.06.2005KOM(2005)235 galutinis20005/0105(CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 2075/92 dėl bendro žaliavinio tabako rinkos organizavimo(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASTarybos reglamento (EEB) Nr. 2075/92 dėl bendro žaliavinio tabako rinkos organizavimo I ir II antraštinėse dalyse yra numatytos priemokos ir gamybos apribojimo sistema. Taryba nustato garantuojamąją ribą kiekvienai veislių grupei trims derliams į priekį ir toliau paskirsto turimą kiekį kiekvienai veislių grupei tarp valstybių narių gamintojų, atsižvelgdama į Bendrijai nustatytą žaliavinio lapinio tabako bendrą aukščiausią garantuojamąją ribą kiekvienam derliui. Taryba taip pat nustato priemokas pagal veislės grupę. Priemoka suteikiama už žaliavinį tabaką, pagamintą ir pristatytą pagal sutartį pirminiams perdirbėjams, neviršijant nacionalinės garantuojamosios ribos pagal veislės grupę. Ši paramos schema taikoma iki 2005 m. derliaus.Priemokų ir gamybos apribojimo sistemos nebeliks, ir nauja paramos schema yra pradedama taikyti pagal BŽŪP reformos antrąjį paketą, dėl kurio susitarta 2004 m. balandį. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1782/2003, nustatančio bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatančio tam tikras paramos schemas ūkininkams, 152 straipsnyje numatytas Reglamento Nr. 2075/92 I ir II antraštinių dalių panaikinimas nuo 2005 m. sausio 1 d. Tačiau šių antraštinių dalių nuostatos bus toliau taikomos tiesioginių išmokų paraiškoms dėl 2005 m. derliaus.Siekiant teisinio aiškumo ir skaidrumo, keletas Reglamento(EEB) Nr. 2075/92 straipsnių ir jo priedas nebeteks prasmės dėl priemokų ir gamybos apribojimo sistemų panaikinimo ir kai kurių straipsnių bei priedo turinio perkėlimo į numatomas išsamias žaliavinio tabako taisykles. Visų pirma, nebėra būtina laikytis nuostatos dėl 2005 m. derliaus kvotų atpirkimo programos. Todėl būtina iš dalies atitinkamai pakeisti Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2075/92. Dalys, sudarančios bendrą žaliavinio tabako rinkos organizavimą, bus įtrauktos į supaprastintą bendrą rinkos organizavimą nuo 2010 m.20005/0105(CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 2075/92 dėl bendro žaliavinio tabako rinkos organizavimoEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[2],atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[3],kadangi:(1) Tarybos reglamento Nr. 2075/92[4] I ir II antraštinėse dalyse yra nustatytos priemokos už tabako gamybą ir šios gamybos apribojimo sistema.(2) Tarybos reglamento (EB) Nr. 1782/2003[5], nustatančio bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatančio tam tikras paramos schemas ūkininkams, 152 straipsnyje numatytas Reglamento Nr. 2075/92 I ir II antraštinių dalių panaikinimas nuo 2005 m. sausio 1 d., tačiau nurodyta, kad jos bus taikomos 2005 m. derliui. Reglamentu (EEB) Nr. 2075/92 nustatytos priemokų ir gamybos apribojimo schemos nustoja galioti nuo 2005 m. derliaus pabaigos.(3) Todėl keletas Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2075/92 straipsnių netenka prasmės ir turėtų būti išbraukti, siekiant teisinio aiškumo ir skaidrumo.(4) Todėl būtina iš dalies atitinkamai pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 2075/92,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamentas (EEB) Nr. 2075/92 iš dalies keičiamas taip:(1) 1 straipsnis pakeičiamas taip:„1 straipsnisBendro žaliavinio tabako rinkos organizavimas taikomas žaliaviniam arba neperdirbtam tabakui ir tabako liekanoms, priskiriamiems KN 2401 pozicijai.“(2) 2, 12, 19, 25, 26 ir 27 straipsniai bei priedas išbraukiami.(3) 13 straipsnio 2 dalies b punktas pakeičiamas taip:„b) konkrečias priemones, padedančias tabako augintojams persiorientuoti į kitų kultūrų auginimą arba kitą darbo vietas sukuriančią veiklą, ir tabako augintojų galimybių taip persiorientuoti tyrimus.“(4) 14 straipsnis išbraukiamas.(5) 14a straipsnis pakeičiamas taip:„14a straipsnisIšsamios 13 straipsnio taikymo taisyklės priimamos 23 straipsnyje nurodyta tvarka.“(6) 17 straipsnis pakeičiamas taip:„17 straipsnis1. Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad būtų laikomasi Bendrijos nuostatų dėl žaliavinio tabako.2. Šios antraštinės dalies taikymo taisyklės priimamos 23 straipsnyje nustatyta tvarka.“2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .1 straipsnio 1, 2 ir 6 dalys taikomos nuo 2006 m. sausio 1 d.Tačiau nuostatos, kurios yra būtinos priemokų sistemos valdymui ir kontrolei, toliau bus taikomos 2005 m. derliui.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkasFICHE FINANCIERE |1. | LIGNE BUDGETAIRE: 05 02 10 | CREDITS: 928,8 Mio € |2. | INTITULE DE LA MESURE: Proposition de règlement du Conseil modifiant le règlement (CEE) n° 2075/92 portant organisation commune de marché dans le secteur du tabac brut. |3. | BASE JURIDIQUE: Article 37 du traité |4. | OBJECTIFS DE LA MESURE: Mettre à jour le règlement (CEE) n° 2075/92 |5. | INCIDENCES FINANCIERES | PERIODE DE 12 MOIS (Mio EUR) | EXERCICE EN COURS 2005 (Mio EUR) | EXERCICE SUIVANT 2006 (Mio EUR) |5.0 | DEPENSES A LA CHARGE – DU BUDGET DES CE (RESTITUTIONS/INTERVENTIONS) – DES BUDGETS NATIONAUX – D'AUTRES SECTEURS | – | – | – |5.1 | RECETTES – RESSOURCES PROPRES DES CE (PRELEVEMENTS/DROITS DE DOUANE) – SUR LE PLAN NATIONAL | – | – | – |2007 | 2008 | 2009 | 2010 |5.0.1 | PREVISIONS DES DEPENSES | – | – | – | – |5.1.1 | PREVISIONS DES RECETTES | – | – | – | – |5.2 | MODE DE CALCUL: – |6.0 | FINANCEMENT POSSIBLE PAR CREDITS INSCRITS AU CHAPITRE CONCERNE DU BUDGET EN COURS D'EXECUTION | OUI NON |6.1 | FINANCEMENT POSSIBLE PAR VIREMENT ENTRE CHAPITRES DU BUDGET EN COURS D'EXECUTION | OUI NON |6.2 | NECESSITE D'UN BUDGET SUPPLEMENTAIRE | OUI NON |6.3 | CREDITS A INSCRIRE DANS LES BUDGETS FUTURS | OUI NON |OBSERVATIONS: |[1] OL C […], […], p. […].[2] OL C […], […], p. […].[3] OL C […], […], p. […].[4] OL L 215, 1992 7 30, p. 70. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1782/2003, iš dalies pakeistu Reglamentu (EB) Nr. 864/2004 (OL L 161, 2004 4 30, p. 48).[5] OL L 270, 2003 10 21, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 118/2005 (OL L 24, 2005 1 27, p. 15).


Svarbus teisinis pranešimas

|

52006PC0740

Pasiūlymas Tarybos reglamentas nustatantis papildomų išlaidų, perkant tam tikrus žuvininkystės produktus iš Azorų, Madeiros, Kanarų salų ir Prancūzijos Gvianos bei Reuniono departamentų, kompensavimo sistemą 2007–2013 m.  /* KOM/2006/0740 galutinis - CNS 2006/0247 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 30.11.2006KOM(2006) 740 galutinis2006/0247 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASnustatantis papildomų išlaidų, perkant tam tikrus žuvininkystės produktus iš Azorų, Madeiros, Kanarų salų ir Prancūzijos Gvianos bei Reuniono departamentų, kompensavimo sistemą 2007–2013 m.(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. PASIūLYMO APLINKYBėS-  Pasiūlymo pagrindas ir tikslaiTarybos reglamento (EB) Nr. 2328/2003, nustatančio papildomų išlaidų, perkant tam tikrus žuvininkystės produktus iš Azorų, Madeiros, Kanarų salų ir Prancūzijos Gvianos bei Reuniono departamentų, kompensavimo sistemą, taikomą dėl minėtų regionų atokumo, 12 straipsnyje numatyta, kad Komisija turi pateikti Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos bei socialinių reikalų komitetui ataskaitą apie šiame reglamente numatytų priemonių įgyvendinimą, prireikus kartu pateikdama pasiūlymus dėl tam tikrų pakeitimų, būtinų norint pasiekti šiame reglamente nustatytus tikslus.-  Bendrosios aplinkybėsNuo 1992 m. Europos Sąjunga teikia paramą žuvininkystės produktų gamintojams atokiausiuose regionuose, siekdama kompensuoti papildomas išlaidas gabenant žuvininkystės produktus į atokias žemyninės Europos rinkas ir tokiu būdu geriau integruoti žuvininkystės sektorių tuose regionuose į vidaus rinką. Ši parama buvo pradžioje taikoma Azorų, Madeiros ir Kanarų saloms, o vėliau buvo išplėsta įtraukiant ir Prancūzijos Gvianos (nuo 1994 m.) bei Reuniono (nuo 1998 m.) teritorijas.-  Pasiūlymo srityje esančios nuostatosDabar galiojančio paramos pagrindo, Reglamento (EB) Nr. 2328/2003, kuriuo aprėpiama bendroji 15 mln. eurų per metus finansavimo suma, galiojimo laikas pasibaigia 2006 m. gruodžio 31 d.Komisijos ataskaitoje ir prie jos pridėtame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente pateiktas kompensavimo sistemos taikymo įvertinimas, atliktas remiantis Komisijos turimais duomenimis ir išorine studija apie „bendrosios žuvininkystės politikos struktūrinius aspektus atokiausiuose regionuose“. Ataskaitoje daroma išvada, kad reikėtų apsvarstyti galimybę ir toliau taikyti sistemą 2007–2013 m., atsižvelgiant į teigiamą sistemos poveikį žuvininkystės sektoriui atokiausiuose regionuose ir išliekantį paramos poreikį.Tačiau atsižvelgiant į vertinimą ir studijos išvadas, siūloma padidinti kompensavimo sistemos veiksmingumą ir į dabartinę sistemą įtraukti šiuos pakeitimus:-  valstybės narės sudaro ir pakeičia kompensuotinų žuvininkystės produktų sąrašus bei jų kiekius ir kompensacijos sumas iki tam tikros fiksuotos sumos per metus, remiantis paskirstymu pagal dabartinę sistemą, siekiant padidinti sistemos tinkamumą ir lankstumą;-  taikyti apsaugos priemones, kad būtų išvengta nepagrįsto kompensavimo, sutelkiant dėmesį į gabenimo išlaidų kompensavimą, ribojant kompensaciją iki nustatytos dalies gabenimo ir kitoms susijusioms išlaidoms padengti, ir atsižvelgiant į kitas valstybės kišimosi priemones nustatant kompensaciją;-  apibrėžti aiškesnes gavėjų ir produktų kriterijų atitikties sąlygas, kad būtų užtikrintas geresnis sistemos tikslų įgyvendinimas ir remiamų produktų bendrosios žuvininkystės politikos atitiktis;-  nustatyti reikalavimą valstybėms narėms kasmet teikti ataskaitas ir užtikrinti, kad būtų sukurta įgyvendinimo sistema, garantuojanti veiklos pastovumą;-  pakeisti finansinio valdymo sistemą ir pereiti nuo bendro valdymo pagal Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo Garantijų skyrių prie tiesioginio centralizuoto valdymo pagal Europos žemės ūkio garantijų fondą remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo 3 straipsnio 2 dalies f punktą.Reikėtų pažymėti, kad Gairėse dėl valstybės pagalbos žuvininkystei ir akvakultūrai patikrinimo (2004/C229/03, OL C 229, 2004 9 19, p. 5) numatyta, kad pagalba, skirta atokiausių regionų reikmėms patenkinti, turi būti vertinama atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį ir į tam tikrus Sutarties 299 straipsnio 2 dalyje pripažintus trūkumus.-  Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisTolesnis kompensavimo sistemos taikymas atitinka EB sutarties 299 straipsnio 2 dalį, kurioje numatytos konkrečios priemonės padėti atokiausiems regionams. Tai taip pat atitinka ir Komisijos įsipareigojimą, nustatytą 2004 m. gegužės 26 d. komunikate dėl glaudesnės atokiausių regionų partnerystės (COM(2004) 343 galutinis), kuriame numatyta sumažinti papildomas išlaidas atokiausiuose regionuose dėl jų pripažintų trūkumų, pabrėžiant šį tikslą kaip vieną iš Europos Sąjungos veiklos prioritetų padedant šiems regionams išspręsti dėl jų atokumo kylančias problemas.2. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS-  Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisKonsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis žuvininkystės sektoriuje atokiausiuose regionuose bei regioninių ir nacionalinių administracijų atstovais vyko duomenų rinkimo misijų metu renkant informaciją išorinei studijai apie bendrosios žuvininkystės politikos struktūrinių aspektų atokiausiuose regionuose. Be to, Komisija organizavo du seminarus, kurių metu informavo ir konsultavo juos šios studijos klausimais. Vienas renginys vyko 2005 m. lapkričio mėn. Reunione, Prancūzija, tema „Atokiausi regionai ir žuvininkystė – apžvalga ir konkretūs klausimai“. Šiame renginyje buvo paaiškinti studijos tikslai ir metodologija. Kitas seminaras buvo surengtas 2006 m. sausio mėn. Briuselyje, ir jo metu buvo pristatyta ir aptarta faktinė studijos dalis.Išorės ekspertai studijoje didžiąja dalimi atsižvelgė į pokalbių ir seminarų diskusijų metu gautus atsakymus.-  Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimasŽr. pirmiau.-  Poveikio vertinimasPoveikis nebuvo vertinamas, nes pasiūlymas nėra svarbi politikos iniciatyva. Tai tiesiog galiojančios paramos sistemos taikymo pratęsimas. Taip pat nuspręsta, kad toks vertinimas nebūtinas, atsižvelgus į išorinę studiją, kurios tikslas, be kitų dalykų, buvo pateikti rekomendacijas dėl kompensavimo sistemos ateities.3. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI-  Siūlomų veiksmų santraukaSiūloma ir toliau teikti Bendrijos kompensacijas papildomoms išlaidoms, patirtas perkant žuvininkystės produktus kai kuriuose atokiausiuose regionuose padengti per 2007–2013 m. laikotarpį, siekiant kompensuoti papildomas išlaidas, patirtas gabenant šiuos produktus į žemyninę Europą.-  Teisinis pagrindasEB sutarties 37 straipsnis ir 299 straipsnio 2 dalis-  Subsidiarumo principasEB sutarties 299 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, nustatytų konkrečias priemones atokiausiems regionams.-  Proporcingumo principasPasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šios priežasties (-ių).Pasiūlymas pratęsti kompensavimo sistemos taikymą susijęs su didesniu proporcingumu, nes pagal jį kompensuotinus produktus, jų kiekius ir kompensavimo sumas nustato valstybės narės ir kiekvienai iš jų skiria tam tikrą fiksuotą sumą.Administracinė našta nacionalinei ir regioninei valstybių narių valdžiai bei Komisijos tarnyboms labai sumažinama sukuriant paprastas teikimo ir priėmimo procedūras.-  Pasirinkta priemonėSiūlomos priemonės: reglamentas.Kitos priemonės nėra tinkamos dėl šios priežasties (-čių).Šių Bendrijos veiksmų pagrindas yra EB Sutarties 299 straipsnio 2 dalis.4. POVEIKIS BIUDžETUI2007–2013 metams numatytas maždaug 15 mln. eurų biudžetas per metus. Jį suteiks Europos žemės ūkio garantijų fondas, o įgyvendintas jis bus tiesioginio centralizuoto valdymo būdu.5. PAPILDOMA INFORMACIJA-  SupaprastinimasPasiūlyme numatoma supaprastinti įstatymus ir administracines procedūras (ES arba nacionaliniams) valdžios organams.Kompensuotini žuvininkystės produktai, jų kiekiai ir kompensavimo sumos nebenustatomos Tarybos lygmeniu. Jas nustatys nacionalinė arba regioninė valdžia, remdamasi bendromis kriterijų atitikties taisyklėmis, kurios nustatytos Tarybos reglamente.Nacionalinė valdžia turi teikti Komisijai informaciją apie kompensuotinų produktų, jų kiekių ir kompensavimo sumų nustatymą ir keitimą. Jeigu Komisija per 2 mėnesius nuo informacijos pateikimo neatsako, ši informacija laikoma pripažinta.Pasiūlymas įtrauktas į Komisijos atnaujinamą Bendrijos teisyno atnaujinimo ir supaprastinimo programą.-  Peržiūros arba galiojimo pasibaigimo straipsnisĮ pasiūlymą įtrauktas peržiūros straipsnis.Į pasiūlymą įtrauktas straipsnis apie galiojimo pasibaigimą.2006/0247 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASnustatantis papildomų išlaidų, perkant tam tikrus žuvininkystės produktus iš Azorų, Madeiros, Kanarų salų ir Prancūzijos Gvianos bei Reuniono departamentų, kompensavimo sistemą 2007–2013 m.EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį ir 299 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[1],atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[2],kadangi(1) žuvininkystės sektorius atokiausiuose Bendrijos regionuose susiduria su sunkumais, visų pirma su papildomomis išlaidomis prekiaujant tam tikrais žuvininkystės produktais dėl EB sutarties 299 straipsnio 2 dalyje pripažįstamų tam tikrų trūkumų, didžiąja dalimi susijusių su gabenimo išlaidomis į žemyninę Europą;(2) siekdama išlaikyti tam tikrų žuvininkystės produktų konkurencingumą, palyginti su panašiais produktais iš kitų Bendrijos regionų, Bendrija žuvininkystės sektoriuje nuo 1992 m. taiko papildomų išlaidų kompensavimo priemones. 2003–2006 m. taikomos priemonės nustatytos Reglamente (EB) Nr. 2328/2003[3]. Nuo 2007 m. būtina ir toliau taikyti papildomų išlaidų perkant tam tikrus žuvininkystės produktus kompensavimo priemones, remiantis Komisijos ataskaita Europos Vadovų Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui;(3) atsižvelgiant į skirtingas rinkos sąlygas atokiausiuose regionuose, pagautų žuvų kiekių, atsargų ir rinkos paklausos pokyčius, reikia leisti valstybėms narėms nustatyti žuvininkystės produktus, kuriems gali būti skiriama kompensacija, jų didžiausius kiekius ir kompensavimo sumas iš bendros valstybėms narėms skiriamos sumos;(4) valstybėms narėms turi būti leidžiama nustatyti tam tikrų žuvininkystės produktų sąrašą ir kiekius bei kompensavimo sumas iš bendros valstybei narei skiriamos sumos. Joms taip pat turi būti leidžiama keisti kompensavimo planus, jeigu tai pateisinama besikeičiančiomis sąlygomis;(5) valstybės narės turėtų nustatyti kompensacijos sumą taip, kad ja galima būtų tinkamai padengti papildomas išlaidas, patiriamas dėl atokiausių regionų tam tikrų trūkumų, visų pirma – produktų gabenimo į žemyninę Europą išlaidų. Kad būtų išvengta pernelyg didelių kompensacijų, suma turi būti proporcinga papildomoms išlaidoms, kurioms padengti skiriama parama, ir jokiu būdu neviršyti nustatytos dalies gabenimo ir kitoms susijusioms išlaidoms į Europos žemyną padengti. Dėl to reikėtų atsižvelgti į kitas valstybės kišimosi priemones, darančias poveikį papildomų išlaidų lygiui;(6) norint tinkamai įgyvendinti šio reglamento tikslus ir garantuoti bendrosios žuvininkystės politikos atitiktį, paramą reikėtų skirti tik pagal jos taisykles pagautiems ir perdirbtiems žuvininkystės produktams;(7) kad kompensavimo sistema veiktų efektyviai ir teisingai, valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad paramos gavėjai būtų ekonomiškai perspektyvūs ir kad įgyvendinimo sistema leistų nuolat taikyti sistemą;(8) kad kompensavimo sistema būtų tinkamai prižiūrima, tam tikros valstybės narės turėtų teikti metines jos veikimo ataskaitas;(9) kad būtų galima priimti sprendimą, ar reikia toliau taikyti kompensavimo sistemą nuo 2013 m., Komisija, likus pakankamai laiko iki sistemos galiojimo pabaigos, turėtų pateikti nepriklausomu įvertinimu pagrįstą ataskaitą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui;(10) Bendrijos išlaidos, numatytos skirti kompensavimo sistemai, turėtų būti tiesiogiai finansuojamos iš Europos žemės ūkio garantijų fondo pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1290/2005 3 straipsnio 2 dalies f punktą[4];(11) šiam reglamentui įgyvendinti būtinas priemones reikia priimti pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijai suteiktų įgyvendinimo įgaliojimų vykdymo tvarką[5];(12) tiesioginiam centralizuotam finansų valdymui įgyvendinti reikėtų taikyti Komisijos reglamentą (EB) xxx/2006,[6] nustatantį išsamias bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkos organizavimo taikymo taisykles,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis TikslasŠiuo reglamentu nustatoma sistema 2007–2013 m., pagal kurią kompensuojamos 3 straipsnyje numatytos papildomos išlaidos, patiriamos operatorių prekiaujant tam tikrais žuvininkystės produktais iš toliau išvardytų regionų dėl tam tikrų tų regionų trūkumų (toliau – kompensacija):-  Azorų salos;-  Madeira;-  Kanarų salos;-  Prancūzijos Gviana;-  Reunionas.2 straipsnis ApibrėžtysŠiame reglamente vartojama „žuvininkystės produktų“ apibrėžtis, pateikta Tarybos reglamento (EB) Nr. 104/2000[7] 1 straipsnyje.3 straipsnis Operatoriai1. Kompensacija išmokama toliau išvardytiems operatoriams, kurie patiria papildomų išlaidų prekiaudami žuvininkystės produktais:(a) gamintojai;(b) 1 straipsnyje nurodytų regionų uostuose įregistruotų laivų savininkai arba operatoriai, ten dirbantys, arba šių operatorių asociacijos;(c) perdirbimo bei prekybos sektoriaus operatoriai ir šių operatorių asociacijos, dėl minėtų regionų atokumo patiriantys papildomų išlaidų prekiaudami minimais produktais.2. Atitinkamos valstybės narės imasi visų veiksmų, kad užtikrintų kompensaciją gaunančių operatorių ekonominį perspektyvumą.4 straipsnis Kompensuotini žuvininkystės produktai1. Kiekviena atitinkama valstybė narė savo regionams, išvardytiems 1 straipsnyje, nustato žuvininkystės produktų sąrašus ir šių produktų kiekius, kuriems gali būti skirta kompensacija. Žuvininkystės produktų sąrašus ir kiekius galima nurodyti atskirai kiekvienam iš regionų, priklausančių vienai valstybei narei.2. Sudarydamos 1 dalyje minėtus sąrašus ir nustatydamos kiekius, valstybės narės atsižvelgia į visus svarbius veiksnius, pirmiausia į būtinybę užtikrinti, kad dėl kompensacijos nedidėtų poveikis biologiškai jautriems ištekliams, papildomų išlaidų lygius, gamybos ir prekybos kokybinius bei kiekybinius aspektus.3. Žuvininkystės produktai, kuriems skiriama kompensacija, turi būti pagauti ir perdirbti pagal bendrosios žuvininkystės politikos taisykles, susijusias su:(a) išsaugojimu ir valdymu;(b) atsekamumu;(c) rūšiavimo standartais.4. Kompensacija neskiriama žuvininkystės produktams:(a) pagautiems trečiųjų šalių laivų, išskyrus žvejybos laivus su Venesuelos vėliava, plaukiojančius Bendrijos vandenyse;(b) pagautiems Bendrijos žvejybos laivų, kurie neįregistruoti kurio nors vieno iš 1 straipsnyje išvardytų regionų uoste;(c) importuotiems iš trečiųjų šalių;(d) pagautiems taikant neteisėtą, nedeklaruotą ir nereguliuojamą žvejybą.5 straipsnis Kompensacija1. Kiekviena minėta valstybė narė savo regionams, išvardytiems 1 straipsnyje, nustato kompensacijos lygį kiekvienam į 4 straipsnyje minėtą sąrašą įtrauktam žuvininkystės produktui. Šis lygis gali būti nustatomas atskirai vienai valstybei narei priklausantiems individualiems regionams arba tarp regionų.2. Nustatant kompensaciją atsižvelgiama:(a) į dėl kiekvieno žuvininkystės produkto atsirandančias papildomas išlaidas, patiriamas dėl minimų regionų tam tikrų trūkumų, pirmiausia į išlaidas, patiriamas gabenant produktus į žemyninę Europą;(b) į bet kokias kitas valstybės kišimosi priemones, darančias poveikį papildomų išlaidų lygiui.3. Papildomų išlaidų kompensacija yra proporcinga kompensuojamoms papildomoms išlaidoms ir neviršija 75 % produktų gabenimo į žemyninę Europą ir kitų susijusių išlaidų.4. Bendroji kompensacijos suma per metus yra ne didesnė kaip:(a) Azorų salos ir Madeira: 4 283 992 eurų(b) Kanarų salos: 5 844 076 eurų(c) Prancūzijos Gviana ir Reunionas: 4 868 700 eurų.6 straipsnis PakeitimaiMinėtos valstybės narės gali keisti 4 straipsnio 1 dalyje minėtus kompensuotinų žuvininkystės produktų sąrašą ir kiekius ir 5 straipsnio 1 dalyje minėtą kompensacijos lygį , atsižvelgdamos į besikeičiančias sąlygas ir neviršydamos 5 straipsnio 4 dalyje nurodytų bendrųjų sumų.7 straipsnis Kompensavimo planų teikimas1. Per keturis mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos minėtos valstybės narės pateikia Komisijai 4 straipsnio 1 dalyje minėtus sąrašą ir kiekius ir 5 straipsnio 1 dalyje minėtą kompensacijos lygį, toliau kartu vadinamus „kompensavimo planu“.2. Jeigu kompensavimo planas neatitinka šiame reglamente nustatytų reikalavimų, Komisija per du mėnesius prašo valstybės narės pakeisti planą. Tokiu atveju valstybė narė pateikia Komisijai pakeistą kompensavimo planą.3. Jeigu Komisija nepateikia atsakymo per dviejų mėnesių laikotarpį nuo 1 ir 2 dalyse minėto kompensavimo plano gavimo dienos, kompensavimo planas laikomas patvirtintu.4. Jeigu valstybė narė daro pakeitimus pagal 6 straipsnį, ji pateikia Komisijai pakeistą kompensavimo planą, o 2 ir 3 dalyse nustatyta procedūra taikoma mutatis mutandis .8 straipsnis Ataskaitos1. Kiekviena atitinkama valstybė narė rengia metinę kompensavimo sistemos įgyvendinimo ataskaitą ir pateikia ją Komisijai iki kiekvienų metų balandžio 30 d.2. Vėliausiai iki 2011 m. gruodžio 31 d. Komisija, remdamasi nepriklausomu įvertinimu, pateikia Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui kompensavimo sistemos įgyvendinimo ataskaitą, prireikus kartu pateikdama teisės aktų pasiūlymus.9 straipsnis Finansinės nuostatos1. Valstybių narių patirtos išlaidos pagal šį reglamentą laikomos išlaidomis, apibrėžtomis Tarybos Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 3 straipsnio 2 dalies f punkte.2. 1 daliai įgyvendinti taikomas Komisijos reglamentas (EB) Nr. …./2006 [nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 104/2000 dėl su bendru žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkos organizavimu susijusių išlaidų finansavimo iš Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) taikymo taisykles].10 straipsnis KontrolėValstybės narės priima reikiamas nuostatas, pagal kurias būtų užtikrinta šiame reglamente nustatytų reikalavimų atitiktis ir veiklos reguliarumas.11 straipsnis Išsamios taisyklėsIšsamias šio reglamento taikymo taisykles galima priimti 12 straipsnio 2 dalyje numatyta tvarka.12 straipsnis Komitetas1. Komisijai padeda Žvejybos produktų vadybos komitetas (toliau – Komitetas).2. Jeigu į šią dalį daroma nuoroda, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai.Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis yra vienas mėnuo.3. Komitetas patvirtina savo vidaus darbo tvarkos taisykles.13 straipsnis Pereinamojo laikotarpio priemonės1. Jeigu valstybės narės pateikė Komisijai prašymus dėl pakeitimų pagal Reglamento (EB) Nr. 2328/2003 8 straipsnio 1 ir 2 dalis, dėl kurių iki 2006 m. gruodžio 31 d. nepriimtas joks sprendimas, tiems prašymams ir toliau taikomas to reglamento 8 straipsnis.2. 9 straipsnio nuostatos taikomos išlaidoms, kurias valstybės narės patyrė pagal Reglamentą (EB) Nr. 2328/2003 ir apie kurias pranešė Komisijai po 2006 m. spalio 15 d.14 straipsnis ĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.Jis taikomas nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.Priimta BriuselyTarybos varduFINANSINĖ PAŽYMA |1. | BIUDŽETO EILUTĖ: 11 02 03 | ASIGNAVIMAI: 15 mln. EUR |2. | PAVADINIMAS: Tarybos reglamento, nustatančio papildomų išlaidų, perkant tam tikrus žuvininkystės produktus iš Azorų, Madeiros, Kanarų salų ir Prancūzijos Gvianos bei Reuniono departamentų, kompensavimo sistemą 2007–2013 m., pasiūlymas |3. | TEISINIS PAGRINDAS: EB sutarties 37 straipsnis ir 299 straipsnio 2 dalis |4. | TIKSLAI: Septyneriems metams (2007–2013) užtikrinti tolesnį papildomų išlaidų, perkant tam tikrus žuvininkystės produktus iš atokiausių regionų, kompensavimo sistemos taikymą, pagerinus jos veiksmingumą. Dabartinės sistemos galiojimo laikotarpis baigiasi 2006 m. pabaigoje (žr . (1) pastabą). |5. | FINANSINIS POVEIKIS | 12 MĖN. LAIKOTARPIS (milijonai EUR) | EINAMIEJI FINANSINIAI METAI 2006 m. (milijonai EUR) | KITI FINANSINIAI METAI 2007 m. (milijonai EUR) |5.0 | IŠLAIDOS – IŠ EB BIUDŽETO (GRĄŽINAMOSIOS IŠMOKOS IR (ARBA) INTERVENCIJOS) – NACIONALINĖS VALDŽIOS INSTITUCIJOS – KITOS | 15 | – | 15 |5.1 | PAJAMOS – EB NUOSAVIEJI IŠTEKLIAI (MOKESČIAI IR (ARBA) MUITAI) – NACIONALINĖS | – | – | – |2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. |5.0.1 | NUMATOMOS IŠLAIDOS | 15 | 15 | 15 | 15 |5.1.1 | NUMATOMOS PAJAMOS | – | – | – | – |5.2 | APSKAIČIAVIMO METODAS: Metinės viršutinės finansavimo ribos, numatytos pagal dabartinę sistemą, išlaikomos. Jos aiškiai nurodytos pasiūlymo 5 straipsnio 4 dalyje. |6.0 | AR PROJEKTAS GALI BŪTI FINANSUOJAMAS IŠ ASIGNAVIMŲ, ĮTRAUKTŲ Į ATITINKAMĄ EINAMOJO BIUDŽETO SKYRIŲ? | TAIP/NE |6.1 | AR PROJEKTĄ GALIMA FINANSUOTI PERKĖLIMAIS TARP EINAMOJO BIUDŽETO SKYRIŲ? | TAIP/NE |6.2 | AR REIKĖS PAPILDOMO BIUDŽETO? | TAIP/NE |6.3 | AR BŪSIMUOSE BIUDŽETUOSE REIKĖS NUMATYTI ASIGNAVIMŲ? | TAIP/NE |PASTABOS: (1) Dabartinės sistemos (2003–2006) teisinis pagrindas yra Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2328/2003 nustatantis papildomų išlaidų perkant tam tikrus žuvininkystės produktus iš Azorų, Madeiros, Kanarų salų ir Prancūzijos Gvianos bei Reuniono departamentų kompensavimo sistemą, taikomą dėl minėtų regionų atokumo (OL L 345, 2003 12 31, p. 34). (2) Pasiūlymas neturi poveikio dabartiniam, t. y., 2006 m. biudžetui, tik 2007 m. ir vėlesniems biudžetams. Laukiant, kol bus priimtas reglamento pasiūlymas, buvo paprašyta įrašyti 15 mln. EUR į 2007 m. PBP rezervo eilutę. Priemones finansuoja Europos žemės ūkio garantijų fondas (EŽŪGF) su tiesioginiu centralizuotu Komisijos valdymu. |[1] ……….nuomonė (OL... arba dar neskelbta OL)[2] …. nuomonė (OL... arba dar neskelbta OL)[3] OL L 345, 2003 12 31, 34 p.[4] OL L 209, 2005 8 11, 1 p.[5] OL L 184, 1999 7 17, 23 p. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu Nr. 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, 11 p.)[6] OL L ……..[7] OL L 17, 2000 1 21, 22 p.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52008PC0867

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą {SEK(2008) 3055} {SEK(2008) 3056}  /* KOM/2008/0867 galutinis - COD 2008/0267 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 16.12.2008KOM(2008) 867 galutinis2008/0267 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą{SE K(2008) 3055}{SEK(2008) 3056}AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Pasiūlymo aplinkybės-  Pasiūlymo pagrindas ir tikslaiŠio pasiūlymo tikslas – naudojantis Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondu (toliau − EGF) veiksmingiau remti dėl globalizacijos atleistus darbuotojus, laikinai išplėsti jo taikymo sritį, šiai sričiai priskiriant atleidimus dėl pasaulio finansų ir ekonomikos krizės, ir fondo veiklą derinti su solidarumo tikslu. Siekiant šio tikslo reikia iš dalies pakeisti tam tikras Reglamento (EB) Nr. 1927/2006[1], įsteigiančio Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą, nuostatas.-  Bendrosios aplinkybės2007 m. EGF veiklos metinė ataskaita – neatskiriama 2008 m. liepos 2 d. Komisijos priimto komunikato „Atnaujinta socialinė darbotvarkė: galimybės, prieinamumas ir solidarumas Europoje XXI amžiuje“[2] dalis. Komunikate „Solidarumas pokyčių akivaizdoje: Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF) 2007 m. Apžvalga ir perspektyvos“[3] Komisija paskelbė ketinimą iš dalies pakeisti EGF reglamentą prieš pateikdama kitą metinę ataskaitą iki 2009 m. vidurio.2008 m. lapkričio 26 d. paskelbtame Europos ekonomikos atkūrimo plane[4] Komisija paskelbė ketinimą EGF padaryti veiksmingesne ankstyvo įsikišimo priemone kaip atsako į Europos krizę dalimi. Komisija dar kartą patvirtino ketinimą peržiūrėti EGF taisykles, kad juo būtų galima sparčiau daryti įtaką pagrindiniams sektoriams t. y. prisidėti prie dėl ekonomikos krizės atleistų darbuotojų mokymo ar įdarbinimo finansavimo.-  Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatosEuropos socialinis fondas (toliau – ESF)[5] įsteigtas tam, kad prisidėtų Bendrijos prioritetų, atsižvelgiant į ekonominės ir socialinės sanglaudos stiprinimą, gerinant užimtumo ir įsidarbinimo galimybes, skatinant aukštą užimtumo lygį ir gausesnių bei geresnių darbo vietų kūrimą. Fondas atitinka Europos užimtumo strategiją ir valstybių narių politikos kryptis, kuriomis siekiama visiško užimtumo ir darbo kokybės bei našumo, skatinama socialinė aprėptis, be kita ko, socialiai pažeidžiamų žmonių užimtumo galimybės, ir mažinami nacionalinio, regioninio ir vietos užimtumo skirtumai. ESF nuo EGF iš esmės skiriasi tuo, kad ESF sudaro daugiametės programos, kuriomis siekiama strateginių ilgalaikių tikslų – t. y. pasirengimo pokyčiams bei restruktūrizavimui ir jų valdymo vykdant įvairią, pvz., mokymosi visą gyvenimą, veiklą. EGF reaguojama į konkrečias dėl globalizacijos kilusias Europos masto krizes. EGF teikia vienkartinę individualią paramą ribotam laikotarpiui, kurios tiesioginė paskirtis – padėti atleistiems darbuotojams.Iš dalies keičiančiame pasiūlyme svarstomos tam tikros galiojančios EGF reglamento nuostatos siekiant padidinti našumą reintegruojant dėl globalizacijos atleistus darbuotojus į darbo rinką. Šiame pasiūlyme nustatytos sąvokos ir nuostatos toliau dera su pagrindiniais EGF tikslais rodyti solidarumą su darbuotojais, kuriuos neigiamai paveikė pasaulio ekonomikos pokyčiai.-  Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisBendrijos parama dėl padidėjusios konkurencijos pasaulio rinkose atleistiems darbuotojams teikiama laikantis Lisabonos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos. Parama visiškai dera su pagrindiniais Europos užimtumo strategijos tikslais siekti visiško užimtumo ir mažinti nedarbą bei neveiklumą, gerinti darbo kokybę ir našumą, gerinti darbo vietų patrauklumą bei stiprinti socialinę ir teritorinę sanglaudą. EGF parama yra struktūrinių fondų, ypač Europos socialinio fondo, bendrai finansuojamų veiksmų papildymas.EGF atitinka Europos užimtumo strategijos Užimtumo gaires, ypač 20, 21 ir 24 gaires, kurių laikantis yra geriau patenkinami darbo rinkos poreikiai, nes šalinamos kliūtys, trukdančios darbuotojų judumui visoje Europoje bei tiksliau numatomi gebėjimų poreikiai, darbo rinkos trūkumai ir problemos. Šiomis gairėmis skatinamas lankstumas, nes yra geriau numatomi ir pozityviai valdomi pokyčiai, ypač su prekybos atvėrimu susiję pokyčiai, siekiant sumažinti jų socialines sąnaudas ir palengvinti prisitaikymą, bei skatinami profesiniai pokyčiai, įskaitant profesinį mokymą, savarankišką darbą, verslo kūrimą ir geografinį judumą. Be to, gairėmis skatinama kuo veiksmingiau taikyti naujus kompetencijos poreikius atitinkančias švietimo ir profesinio mokymo sistemas reaguojant į naujus profesinius poreikius, pagrindinius gebėjimus ir būsimus gebėjimų reikalavimus gerinant kvalifikacijų apibrėžimus ir skaidrumą, veiksmingą jų pripažinimą ir neformalaus bei neinstitucinio mokymosi įvertinimą.EGF visiškai atitinka 2007 m. gruodį Europos Tarybos priimtame komunikate „Siekiant bendrų lankstumo ir užimtumo garantijų principų" išdėstytą integruotų lankstumo ir užimtumo garantijų politikos krypčių įgyvendinimą, kadangi juo siekiama atleistiems darbuotojams palengvinti persikvalifikavimą ir taip kvalifikuotus darbuotojus išlaikyti darbo rinkoje.2. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas-  Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisKonsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimasKomisija su valstybių narių ekspertais ir socialiniais partneriais konsultavosi du kartus: pirmą kartą – 2008 m. liepos mėn. nusiųsdama su EGF veikla ir valdymu bei galimais EGF metinėje ataskaitoje nurodytais patobulinimais susijusį klausimyną, o antrą kartą – 2008 rugsėjo 4 d. Briuselyje surengtoje konferencijoje. Konferencijos darbotvarkėje buvo numatyti aiškumo sumetimais pagrindinių klausimų dokumente apibendrinti ir visiems dalyviams prieš konferenciją išsiųsti klausimai, kurie metinėje ataskaitoje buvo nurodyti kaip pabrėžti klausimyno atsakymuose.Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgtaKomisija ypač norėjo išsiaiškinti valstybių narių ir kitų suinteresuotųjų šalių požiūrį svarbiausiais metinėje ataskaitoje nurodytais klausimais, visų pirma susijusiais su: kitų globalizacijos veiksnių, nei tarptautinės prekybos pokyčiai, įtraukimo nauda; EGF bendro finansavimo normos tinkamumu; atleidimų iš darbo, kai atleidžiama per 1 000 darbuotojų bei nuo 500 iki 1 000 darbuotojų, skaičiumi ir pobūdžiu; reglamente nustatytų laikotarpių (ataskaitinių laikotarpių ir įgyvendinimo laikotarpių) tinkamumu; ir su klausimais, susijusiais su EGF administravimu ES ir nacionaliniu lygmenimis. Atsakymai gauti iš 22 valstybių narių ir keleto socialinių partnerių organizacijų.Visos šios problemos sprendžiamos siūlomais pakeitimais.-  Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimasPagal sutartį atliekamo nepriklausomo tyrimo neprireikė. Tačiau veiksmingai prisidėjo keletas nepriklausomų tyrėjų, kurie pareiškė savo nuomonę 2008 m. rugsėjo 4 d. Briuselyje surengtoje suinteresuotųjų šalių konferencijoje.-  Poveikio vertinimasPoveikio vertinimo ataskaitoje aptartos problemos, susijusios su dabartinio EGF reglamento įgyvendinimu, kaip nurodyta metinėje ataskaitoje. Komisija įvertino trijų sprendimų (ir dviejų trečio sprendimo variantų) ekonominį ir socialinį poveikį siekiant išplėsti EGF taikymo sritį ir padidinti veiksmingumą reintegruiojant dėl globalizacijos atleistus darbuotojus į darbo rinką.-  Pagal 1 galimą sprendimą, „be pokyčių“, EGF reglamentas toliau būtų taikomas nepakeistas. Šio galimo sprendimo privalumai susiję su teisinės sistemos tęstinumu ir praktiniais veiksmų, kurie yra finansuojami iš EGF, įgyvendinimo aspektais.-  Pagal 2 galimą sprendimą, „be pokyčių, tačiau patobulinus“, būtų padaryti veiklos patobulinimai nedarant EGF reglamento pakeitimų Šie patobulinimai būtų: supaprastinti procedūrų ir taikymo reikalavimus; naudotis egzistuojančiais tinklais, siekiant skatinti potencialių suinteresuotųjų šalių domėjimąsi EGF ir keitimąsi gerąja patirtimi; patikslinti paslaugų sektoriaus tinkamumo paramai nuostatas ir nuostatas dėl tokių priemonių, kaip mobilumo pašalpos ir mikrokreditai; stiprinti informavimo veiklą, kad EGF veikla būtų žinomesnė.Pagal 3 galimą sprendimą, „patobulinimai ir veiklos pakeitimas“, Komisija įvertino du variantus, susijusius su tinkamumo kriterijumi:-  pagal „A variantą: prekyba “ (3 galimas sprendimas) tinkamumo kriterijus ir toliau būtų pasaulio prekybos tendencijų pokyčiai, tačiau EGF reglamentas būtų iš dalies pakeistas taip: nuo 1 000 iki 500 mažinama atleidimų iš darbo skaičiaus riba; įtraukiami prieš referencinį laikotarpį prasidėję atleidimai tų atleistų darbuotojų, kurie yra tinkami EGF paramai gauti; nuo 12 iki 24 mėnesių pailginamas EGF paramos įgyvendinimo laikotarpis; patikslinama Komisijos iniciatyva techninei pagalbai skiriama suma ir, įtraukus būsimą veiklą, išplečiama techninės pagalbos taikymo sritis; patikslinama termino finansinės paramos „panaudojimas“ reikšmė; EGF paramos suma padidinama nuo 50 iki 75 % visų sąnaudų.-  Pagal „B variantą: rinkos “ (3 galimas sprendimas) EGF reglamentas būtų iš dalies pakeistas kaip nurodyta pirmiau, išskyrus vieną skirtumą: įtraukiama nuostata, kad tinkamumas paramai gauti atsiranda ne tik dėl didelių pasaulio prekybos tendencijų pokyčių, bet ir dėl didelių pokyčių pasaulio rinkose, kaip antai: gamybos ir gaminių technologijų pokyčiai, gamybos organizavimo pokyčiai (pavyzdžiui, užsakomųjų paslaugų naudojimas) ir žaliavų bei kitų priemonių prieinamumas ir jų kaina.-  EGF taikymo srities išplėtimasDėl pasaulio finansų krizės yra atleidžiami ir bus atleidžiami daug darbuotojų vis didesniu sektorių mastu, kadangi yra sumažėjusios galimybės gauti kreditą ir sumažėjusi piliečių perkamoji galia. Komisija yra linkusi imtis laikinų ir išskirtinių veiksmų, kad naudojantis EGF būtų galima geriau spręsti šias problemas. Dėl to Komisija siūlo išplėsti EGF taikymo sritį nustatytam laikotarpiui, kad būtų sudarytos sąlygos EGF intervencijai reaguojant į pasaulio finansų ir ekonomikos krizę. Šis sprendimas nebuvo įtrauktas į pradinį poveikio vertinimą, todėl taikymo sritis sprendimo „rinkos“ atveju buvo daug siauresnė nei aptarta pirmiau.Todėl poveikio vertinimas buvo priimtas siekiant įtraukti finansų krizės užimtumo aspektus, galiojančio reglamento trūkumų apibrėžimą atsižvelgiant į naują situaciją ir galimų EGF reglamento pokyčių, kurie sudarys sąlygas geriau taikyti EGF kaip atsako į krizę priemonę, analizę.Pasiūlymas atitinka EGF loginį pagrindą, kad Europos Sąjunga turėtų sugebėti rodyti solidarumą su darbuotojais, praradusiais darbą dėl ekonomikos sutrikimų, atsiradusių pasaulio įvykių, kaip antai dabartinė pasaulio krizė, įtakoje. Laikantis vidaus rinkos principų EGF finansavimas ir toliau nebus taikomas prisiderinimui ir restruktūrizavimui Bendrijos viduje.3. Teisiniai pasiūlymo aspektai-  Siūlomų veiksmų santraukaSiūlomų veiksmų tikslas – iš dalies pakeisti EGF reglamentą, siekiant užtikrinti, kad EGF visiškai atitiktų suformuluotą solidarumo su darbuotojais, kurie prarado darbą dėl esminių globalizacijos sukeltų pokyčių, tikslą, įtraukiant laikiną nuostatą remti dėl pasaulio finansų ir ekonomikos krizės atleistus darbuotojus.-  Teisinis pagrindasPasiūlymas grindžiamas EB sutarties 159 straipsnio trečia dalimi.-  Subsidiarumo principasSubsidiarumo principas taikomas tik tada, jei pasiūlymas nepriklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai.Valstybės narės negali deramai pasiekti pasiūlyme numatytų tikslų. Šiuos tikslus galima pasiekti tik keičiant galiojantį reglamentą.Pasiūlyme iškeltus tikslus galima lengviau pasiekti veikiant Bendrijos lygmeniu, kadangi:Kaip nurodyta EGF reglamento pradinio pasiūlymo aiškinamajame memorandume[6], pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą Bendrija gali imtis veiksmų siekdama skatinti solidarumo tikslo įgyvendinimą.Teikdama šį pasiūlymą Komisija rėmėsi kiekybiniais duomenimis gautais po pirmųjų 18 mėnesių EGF veiklos, įtraukiant ir paminėtus EGF pirmojoje metinėje ataskaitoje.Šios priemonės veikimą galima iš dalies pakeisti tik imantis teisės aktų iniciatyvos Europos Sąjungos lygmeniu. Pasiūlymu nustatomos Bendrijos lygmeniu galimos finansinės priemonės veikimo taisyklės.Todėl šis pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą.-  Proporcingumo principasPasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių).Pagal proporcingumo principą, šio reglamento nuostatose nenumatoma nieko, kas nėra būtina siekiant šių tikslų. Siūlomi tik tie Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 pakeitimai, kurie yra reikalingi siekiant padidinti EGF daromą poveikį darbuotojų, kurie buvo atleisti dėl pasaulio ekonomikos pokyčių, reintegracijai į darbo rinką.Palyginus su galiojančiu EGF reglamentu, valstybėms narėms nenustatoma jokia papildoma administracinė našta.-  Pasirinkta priemonėSiūloma priemonė – reglamentas.Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių).Reglamentas yra tinkama teisinė priemonė galiojančiam reglamentui iš dalies pakeisti.4. Poveikis biudžetui2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo[7] dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 straipsniu leista skirti EGF paramą, kurios metinės sumos viršutinė riba negali viršyti 500 mln. EUR .Komunikate dėl Europos ekonomikos atkūrimo plano nurodyta, kad Komisija peržiūrės EGF turimas biudžetines priemones, atsižvelgdama į pataisytų taisyklių įgyvendinimą .5. Papildoma informacija-  Išsamus pasiūlymo paaiškinimasSiūlomais 1 straipsnio pakeitimais išplečiama EGF taikymo sritis reaguojant į pasaulio finansų ir ekonomikos krizę ir nustatomi būtini patikslinimai, kuriais vadovaujantis laikinai remiami dėl šios krizės atleisti darbuotojai.Siūlomais 2 straipsnio pakeitimais nuo 1 000 iki 500 mažinama atleidimų iš darbo skaičiaus riba, tikslinamas pagal 2 straipsnio c punkto intervencijos kriterijus pateiktų paraiškų statusas ir nustatoma atleidimo iš darbo dėl teisminės praktikos apibrėžtis[8].Siūlomu 5 straipsnio 2 dalies a punkto pakeitimu siekiama užtikrinti teisingas ir nediskriminuojančias sąlygas darbuotojams, atleistiems prieš ar po 2 straipsnio a ir c punkte nurodyto 4 mėnesių referencinio laikotarpio, tačiau kurių atleidimas yra aiškiai susijęs su tais pačiais atleidimo iš darbo atvejais.Siūlomais 8 straipsnio pakeitimais tikslinama, kuo grindžiant skaičiuojama techninei pagalbai bei pagal 13 straipsnį finansuojamai įvairiai veiklai skiriama suma.Siūlomu 10 straipsnio pakeitimu intervencijos suma didinama nuo 50 iki 75 %, taip geriau parodant, kokia būtina yra parama remiant atleistus darbuotojus.Siūlomu 13 straipsnio pakeitimu EGF paramos įgyvendinimo laikotarpis pratęsiamas nuo 12 iki 24 mėnesių.Siūlomu 20 straipsnio pakeitimu nustatyta, kad remdamiesi 17 straipsnio 1 dalies a punkte numatytu vidurio laikotarpio vertinimu Europos Parlamentas ir Taryba, remdamiesi Komisijos pasiūlymu, gali peržiūrėti šį reglamentą, įtraukiant 1 straipsnio 1a dalyje numatytą laikiną leidžiančią nukrypti nuostatą.2008/0267 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondąEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 159 straipsnio trečią dalį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[9],atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[10],atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[11],laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[12],kadangi:(1) 2006 m gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1927/2006[13] įsteigtas Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF), leidžiantis Bendrijai suteikti paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl esminių su globalizacija susijusių struktūrinių pasaulio prekybos tendencijų pokyčių ir rodyti solidarumą su jais.(2) Pagal Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 16 straipsnį Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikė pirmą metinę ataskaitą. 2008 m. liepos 2 d. komunikato ataskaitoje[14] Komisija nusprendė, kad yra tikslinga stiprinti EGF poveikį Europos darbuotojams skirtų darbo vietų, mokymo programų ir galimybių kūrimui.(3) Komisijos komunikate „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms: darbo rinka ir gebėjimo poreikių numatymas ir derinimas“[15] ir 2007 m. gruodžio 14 d. Europos Tarybos priimtuose bendruose lankstumo ir užimtumo garantijų principuose daug dėmesio skiriama nuolatinio darbuotojų gebėjimo prisitaikyti ir jų galimybių įsidarbinti didinimo tikslams, sudarant geresnes mokymosi sąlygas visais lygmenimis bei siūlant ekonomikos poreikius atitinkančias gebėjimų tobulinimo strategijas.(4) 2008 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Europos ekonomikos atkūrimo plano[16], grindžiamo fundamentaliais solidarumo ir socialinio teisingumo principais. Kaip atsako į krizę dalis, EGF taisyklės turi būti peržiūrėtos, siekiant laikinai išplėsti jo taikymo sritį, kad, taikant EGF, būtų galima veiksmingiau reaguoti į krizę.(5) Siekiant užtikrinti intervencijos kriterijų taikymo skaidrumą, reikia nustatyti atleidimo iš darbo apibrėžtį. Siekiant valstybėms narėms leisti lanksčiau teikti paraiškas bei geriau laikytis solidarumo tikslo, atleidimų skaičiaus riba turėtų būti mažinama.(6) Laikantis teisingų ir nediskriminuojančių sąlygų tikslo, visiems darbuotojams, kurių atleidimas yra aiškiai susijęs su tais pačiais atleidimo iš darbo atvejais, turėtų būti skiriama EGF paramai skirto individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketo išmoka.(7) Siekiant palengvinti EGF įgyvendinimą, turėtų būti naudojama techninė pagalba Komisijos iniciatyva.(8) Siekiant EGF paramos bendro finansavimo sumą suderinti su ESF skirtomis intervencijos sumomis, EGF paramos bendro finansavimo sumą reikia padidinti.(9) Siekiant pagerinti veiksmų kokybę ir paliekant pakankamai laiko tam, kad į darbą reintegruojant labiausiai pažeidžiamus darbuotojus priemonės būtų veiksmingos, būtiniems veiksmams skirtą laikotarpį reikia pratęsti arba patikslinti.(10) Tikslinga peržiūrėti EGF veikimą, įtraukiant laikiną leidžiančią nukrypti nuostatą remti dėl pasaulio finansų ir ekonomikos krizės atleistus darbuotojus.(11) Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamentas (EB) Nr. 1927/2006 iš dalies keičiamas taip:1. 1 straipsnyje įterpiama 1a dalis:„1a. Nukrypstant nuo 1 dalies nuostatų EGF remia dėl pasaulio finansų ir ekonomikos krizės atleistus darbuotojus, jei paraiškos atitinka 2 straipsnio a, b arba c punktuose nurodytus kriterijus.Ši leidžianti nukrypti nuostata taikoma iki 2010 m. gruodžio 31 d. pateiktoms paraiškoms“.2. 2 straipsnis pakeičiamas taip:„2 straipsnisIntervencijos kriterijaiEGF finansinė parama teikiama, kai dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos tendencijų pokyčių rimtai sutrikdoma ekonomika, pavyzdžiui, smarkiai auga importas į Europos Sąjungą ar sparčiai mažėja ES rinkos dalis tam tikrame sektoriuje arba veikla perkeliama į trečiąsias šalis, o dėl to:a) per keturių mėnesių laikotarpį valstybėje narėje esanti įmonė atleidžia ne mažiau kaip 500 darbuotojų, įskaitant darbuotojus, atleistus tiekėjų ar tolesnės gamybos grandies įmonėse, arbab) per devynių mėnesių laikotarpį visų pirma mažos arba vidutinės įmonės NACE 2 sektoriuje viename regione arba dviejuose gretimuose regionuose pagal NUTS II lygį atleidžia mažiausiai 500 darbuotojų, arbac) mažose darbo rinkose arba atitinkamos valstybės narės tinkamai pagrįstomis išimtinėmis aplinkybėmis, kuriomis pateikta paraiška dėl EGF paramos gali būti laikoma priimtina, net jei nevisiškai atitinka a arba b punktuose nustatytas sąlygas, kai atleidimai iš darbo daro didelę įtaka užimtumo lygiui ir vietos ekonomikai. Valstybės narės nurodo, kad jų paraiškos ne visiškai atitinka a arba b punktuose nurodytus intervencijos kriterijus. Bendra išimtinėmis aplinkybėmis skiriamų išmokų suma negali būti didesnė kaip 15% EGF per metus.Siekiant suskaičiuoti pirmos pastraipos a, b ir c punktuose numatytus atleidimus iš darbo, atleidimu laikomas tiek asmeninis darbdavio pranešimas apie nutraukiamą atleidžiamo darbuotojo darbo sutartį, tiek de facto anksčiau, nei nustoja galioti, nutraukta darbo sutartis dėl su konkrečiu darbuotoju nesusijusių priežasčių. Kiekvienu atveju reikia pasirinkti vieną iš dviejų sprendimų ir nurodyti paraiškoje.“3. 5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:2 dalies a punktas pakeičiamas taip:„a) atleidimų ir esminių struktūrinių pasaulio prekybos tendencijų pokyčių arba finansų ir ekonomikos krizės ryšį pagrindžianti analizė, duomenys apie atleidimų skaičių bei paaiškinimas apie nenumatytą šių atleidimų pobūdį. Atleidimams prieš ar po 2 straipsnio a arba c punktuose numatyto laikotarpio, jei pagal tą straipsnį parengta paraiška nukrypsta nuo 2 straipsnio a punkte nurodytų kriterijų, galima skirti paramą bendro finansavimo priemonėmis, jei darbuotojai atleisti po to, kai bendrai paskelbta apie numatomus atleidimus ir galima nustatyti aiškų funkcinį ryšį su atleidimus paskatinusiu įvykiu per referencinį laikotarpį.“4. 8 straipsnis pakeičiama taip:„8 straipsnisTechninė pagalba Komisijos iniciatyva1. Komisijos iniciatyva EGF lėšos, apribojant jas maksimalia 0,35% tiems metams skirtos EGF sumos dalimi, gali būti naudojamos finansuoti rengimo, stebėsenos, informacijos, su EGF įgyvendinimu susijusios žinių bazės kūrimo, administracinės ir techninės pagalbos, audito, kontrolės ir vertinimo veiklą, kuri yra būtina šiam reglamentui įgyvendinti.2. Neviršijant techninei pagalbai skirtos sumos, kaip nurodyta 1 dalyje, biudžeto valdymo institucija šią sumą skiria kiekvienų metų pradžioje remdamasi Komisijos pasiūlymu.3. 1 dalyje nurodytos užduotys vykdomos laikantis Finansinio reglamento ir įgyvendinimo taisyklių, taikomų šiai biudžeto vykdymo formai.“5. 10 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:„1. Jei finansinė parama skiriama, Komisija, remdamasi pagal 5 straipsnio 5 dalį atliktu vertinimu, ypač atsižvelgdama į remtinų darbuotojų skaičių, siūlomus veiksmus ir numatomas išlaidas, kuo greičiau įvertina ir pasiūlo finansinės paramos sumą, kuri negali viršyti turimų išteklių. Ši suma negali viršyti 75% visų 5 straipsnio 2 dalies d punkte nurodytų numatytų išlaidų.“6. 13 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:„2. Pagal 5 straipsnį valstybė (-ės) narė (-ės) visus numatytus suderintų individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų veiksmus atlieka per 24 mėnesius nuo paraiškos pateikimo dienos.“7. 20 straipsnyje po pirmos pastraipos įterpiama ši pastraipa:„Remdamiesi Komisijos pasiūlymu Europos Parlamentas ir Taryba gali peržiūrėti šį reglamentą, įtraukiant 1 straipsnio 1a dalyje numatytą laikiną leidžiančią nukrypti nuostatą.“2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeEuropos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas PirmininkasFINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA1. PASIŪLYMO PAVADINIMASEuropos Parlamento ir Tarybos reglamentas, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą.2. VEIKLA GRINDŽIAMO VALDYMO IR VEIKLA GRINDŽIAMO BIUDŽETO SUDARYMO SISTEMAAtitinkama (-os) politikos sritis (-ys) ir susijusi (-ios) veiklos rūšis (-ys):Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti3. BIUDŽETO EILUTĖS3.1. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės bei administracinės pagalbos eilutės (buvusios BA eilutės)) su pavadinimais:40.0243 Rezervas Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondui04.0501 Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF)04.010414 Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF), administracinės valdymo išlaidos2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstituciniu susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktu nustatyta EGF asignavimų biudžete įrašymo tvarka ir ne didesnė nei 500 mln. EUR EGF skirtos metinės sumos riba.3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė:Peržiūrėti iki 2013 m. gruodžio 31 d. (Reglamento 1927/2006 20 straipsnis)3.3. Biudžeto ypatybės:Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija |04.0501 | NPI | NDIF | NE | NE | NE | 1.1 |04.010414 | NPI | NDIF | NE | NE | NE | 1.1 |4. IŠTEKLIŲ SUVESTINĖ4.1. Finansiniai ištekliai4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinėmln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Iš viso |Veiklos išlaidos |Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1. | a | pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm |Mokėjimų asignavimai (MA) | b | pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm |Į orientacinę sumą įskaičiuotos administracinės išlaidos |Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | 8.2.4. | c | pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm |ORIENTACINĖ SUMA, IŠ VISO |Įsipareigojimų asignavimai | a+c | pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm |Mokėjimų asignavimai | b+c | pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm |Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos |Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5. | d | 0.732 | 0.854 | 0.976 | 0.876 | 0.976 | 0.976 | 0.732 |Žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms nepriskiriamos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą (NDIF) | 8.2.6. | e | pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm |Iš viso orientacinių priemonės finansinių išlaidų |Iš viso ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+c+d+e | pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm |Iš viso MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b+c+d+e | pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm |Išsami informacija apie bendrąjį finansavimąJeigu numatoma, kad pasiūlymą bendrai finansuos kelios valstybės narės arba kitos įstaigos (nurodyti kokios), toliau pateiktoje lentelėje reikėtų nurodyti tokio bendrojo finansavimo dalies įvertinimą (jei numatoma, kad bendrai finansuos kelios skirtingos įstaigos, galima pridėti papildomų eilučių):mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Bendrąjį finansavimą teikianti įstaiga | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Iš viso |…………………… | f |Iš viso ĮA, įskaitant bendrąjį finansavimą | a+c+d+e+f | pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm |4.1.2. Suderinamumas su finansiniu programavimuX Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą.( Atsižvelgiant į pasiūlymą, reikės pakeisti atitinkamos finansinės perspektyvos išlaidų kategorijos programavimą.X Įgyvendinant pasiūlymą, gali tekti taikyti Tarpinstitucinio susitarimo[17] nuostatas (t. y. taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti finansinę perspektyvą).4.1.3. Finansinis poveikis įplaukomsX Pasiūlymas neturi finansinio poveikio įplaukoms.( Pasiūlymas įplaukoms turi tokį finansinį poveikį:Mln. EUR (dešimtųjų tikslumu)Prieš taikant priemonę [n-1 metai] | Padėtis pradėjus taikyti priemonę |Iš viso žmogiškųjų išteklių | 6 | 7 | 8 | 8 | 8 | 8 |5. YPATYBĖS IR TIKSLAI5.1. Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiaiŽr. aiškinamąjį memorandumą.5.2. Papildoma Bendrijos dalyvavimo nauda, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sąveikaŽr. aiškinamąjį memorandumą.5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į veikla grindžiamo valdymo sistemąŽr. aiškinamąjį memorandumą.5.4. Įgyvendinimo metodai (orientaciniai)( Centralizuotasis valdymas:( tiesioginis, vykdomas Komisijos( netiesioginis, perduodama:( vykdomosioms agentūroms( Bendrijų įkurtoms įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 185 str.( nacionalinėms viešojo sektoriaus įstaigoms arba viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigomsX Pasidalijamasis arba decentralizuotasis valdymas:X kartu su valstybėmis narėmis( kartu su trečiosiomis šalimis( Jungtinis valdymas su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)Svarbios pastabos:6. STEBĖSENA IR VERTINIMASEGF reglamento 16 straipsnyje nustatyta, kad Komisija kiekvienais metais Europos Parlamentui ir Tarybai teikia kiekybinę ir kokybinę praėjusiais metais pagal EGF reglamentą vykdytos veiklos ataskaitą. Ataskaitoje, inter alia , pateikiamos Komisijos pastabos dėl stebėsenos konkrečiais metais.Pagal EGF reglamento 17 straipsnį Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, iki 2011 m. gruodžio 31 d. privalo atlikti taikant EGF gautų rezultatų tvarumo ir veiksmingumo laikotarpio vidurio vertinimą. Iki 2014 m. gruodžio 31 d. Komisija, padedant išorės ekspertams, privalo atlikti ex post vertinimą, siekiant įvertinantį EGF poveikį ir jo pridėtinę vertę.7. Kovos su sukčiavimu priemonėsPasidalijamojo valdymo srityje nustatytos priemonės taikomos EGF. Be to, pagal EGF reglamento 18 straipsnį valstybės narės pirmiausia turi prisiimti atsakomybę už finansinę veiksmų, įtraukiant neatitikimų prevenciją, nustatymą ir ištaisymą, kontrolę.8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS8.1. Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal finansines išlaidasĮsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai[20] (XX 01 01) | A*/AD | 4 | 5 | 6 | 6 | 6 | 6 |B*, C*/AST | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |Pagal XX 01 02 str. finansuojami[21] darbuotojai |Kiti pagal XX 01 04/05 str. finansuojami[22] darbuotojai |IŠ VISO | 6 | 7 | 8 | 8 | 8 | 8 |8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymasParaiškų vertinimas, jų stebėjimas per priėmimo procedūrą, metinių ataskaitų rengimas, teisės aktų peržiūra, įgyvendinimo stebėsena ir auditas, patarimų ir konsultacijų teikimas galimiems ar esamiems pareiškėjams, ir kt.8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniaiX Šiuo metu programos valdymui skirti etatai, kuriuos reikia pakeisti arba pratęsti( Etatai pagal MPS (metinę politikos strategiją) / PBP (preliminarų biudžeto projektą) iš anksto skirti n-tiesiems metams( Etatai, kurių bus prašoma kitos MPS ir (arba) PBP procedūros metu( Etatai, kurie bus perskirstytos naudojant valdymo tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas)( Etatai, reikalingi n-tiesiems metams, tačiau nenumatyti tų metų MPS/PBP.8.2.4. Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą ( XX 01 04/0, administracinio valdymo išlaidos )mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Biudžeto eilutė (numeris ir išlaidų kategorija) | n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėlesni metai | IŠ VISO |Kita techninė ir administracinė pagalba |– intra muros |– extra muros |Iš viso techninei ir administracinei pagalbai |8.2.5. Į orientacinę sumą neįskaičiuotos finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidosmln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Žmogiškųjų išteklių rūšis | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (XX 01 01) | 0.732 | 0.854 | 0.976 | 0.876 | 0.976 | 0.976 |pagal XX 01 02 str. finansuojami darbuotojai (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0.732 | 0.854 | 0.976 | 0.876 | 0.976 | 0.976 |Apskaičiuota: pareigūnai ir laikinieji tarnautojai |nuo 6 iki 8 statutinių etatų skirta 122 000 EUR per metus. |Apskaičiuota: pagal XX 01 02 str. finansuojami darbuotojai |8.2.6. Kitos į orientacinę sumą neįskaičiuotos administravimo išlaidos mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) |n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėlesni metai | IŠ VISO |XX 01 02 11 01 – Komandiruotės |XX 01 02 11 02 – Posėdžiai ir konferencijos |XX 01 02 11 03 – Komitetai[24] |XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos |XX 01 02 11 05 – Informacinės sistemos |2 Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) |3 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę) |Iš viso administracinių išlaidų, išskyrus žmogiškųjų išteklių ir susijusias išlaidas (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) |Apskaičiuota: kitos į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos |[1] OL L 406, 2006 12 30, p. 1. Reglamento klaidų ištaisymas OL L 48, 2008 2 22, p. 82, anglų kalba OL L 202, 2008 7 31, p. 74.[2] COM(2008) 412, 2008 7 2.[3] COM(2008) 421, 2008 7 2.[4] COM(2008) 800, 2008 11 26.[5] Reglamentas (EB) Nr. 1081/2006 (OL L 210, 2006 7 31, p. 12).[6] COM(2006) 91, 2006 3 1.[7] OL C 139, 2006 6 14, p. 1.[8] 2005 m. sprendimo Junk , C-188/03, Rink., p. I-885.[9] OL C , , p. .[10] OL C , , p. .[11] OL C , , p. .[12] OL C , , p. .[13] OL L 48, 2008 2 22, p. 82.[14] COM(2008) 421.[15] COM(2008) 868.[16] COM(2008) 800.[17] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.[18] Jei priemonė trunka ilgiau nei 6 metus, reikėtų įterpti papildomų skilčių.[19] Kaip apibūdinta 5.3 skirsnyje.[20] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[21] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[22] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą.[23] Prie atitinkamos (-ų) vykdomosios (-ųjų) įstaigos (-ų) reikėtų pateikti nuorodą į konkrečią finansinę teisės akto pažymą.[24] Nurodyti komiteto rūšį ir kuriai grupei jis priklauso.


				|

		52013PC0185

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 827/2004, draudžiantis importuoti Atlanto didžiaakius tunus (Thunnus obesus), kurių kilmės šalis Bolivija, Kambodža, Pusiaujo Gvinėja, Gruzija ir Siera Leonė, ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1036/2001 /* COM/2013/0185 final - 2013/0097 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO
APLINKYBĖS
Nuo 1997 m. lapkričio 14 d.,
priėmus Tarybos sprendimą 86/238/EEB,[1]
Sąjunga yra Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tunų
apsaugos (ICCAT konvencija), susitariančioji šalis.
ICCAT konvencijoje yra numatytas regioninis
bendradarbiavimas dėl tunų ir tunams giminingų rūšių
žuvų išteklių Atlanto vandenyne ir gretimose jūrose išsaugojimo
ir valdymo įsteigiant Tarptautinę Atlanto tunų apsaugos komisiją
(toliau – ICCAT) ir šiai komisijai patvirtinant Konvencijos
susitariančiosioms šalims privalomas apsaugos ir valdymo priemones.
1998 m. ICCAT priėmė
Rezoliuciją Nr. 98–18 dėl dideliais ūdomis
žvejojančiais laivais Konvencijos rajone sužvejojamo nedeklaruojamo ir
nereglamentuojamo tunų kiekio. Toje rezoliucijoje yra nustatyta
šalių, kurių laivais žvejojant tunus ir tunams giminingų
rūšių žuvis mažinamas ICCAT išsaugojimo ir valdymo priemonių
veiksmingumas, identifikavimo tvarka. Be to, joje nurodytos priemonės,
kurių reikia imtis norint sustabdyti tolesnę minėtą tų
šalių laivų žvejybą, prireikus taikant nediskriminacines
prekybos apribojimo priemones.
Priėmus Rezoliuciją Nr. 98–18,
Boliviją, Kambodžą, Pusiaujo Gvinėją, Gruziją ir Siera
Leonę ICCAT pripažino šalimis, kurių laivais žvejojant Atlanto
didžiaakius tunus (Thunnus obesus) mažėja išsaugojimo ir valdymo
priemonių veiksmingumas, savo išvadas pagrįsdama duomenimis apie
sužvejotą kiekį, prekybą ir laivų veiklą. Todėl
ICCAT rekomendavo susitariančiosioms šalims imtis atitinkamų
priemonių, atitinkančių 1998 m. rezoliucijos nuostatas, kad
būtų uždraustas Atlanto didžiaakių tunų ir bet kokio
pavidalo jų produktų importas iš išvardytųjų šalių.
Todėl Atlanto didžiaakių tunų
importas iš Bolivijos, Kambodžos, Pusiaujo Gvinėjos, Gruzijos ir Siera
Leonės į Europos Sąjungą buvo uždraustas Reglamentu (EB)
Nr. 827/2004[2]..
2004 m. vykusiame 14-ajame nepaprastajame
posėdyje ICCAT pripažino, kad Kambodža, Pusiaujo Gvinėja ir Siera
Leonė dėjo pastangas, kad išspręstų nurodytąsias
problemas, ir priėmė rekomendacijas dėl prekybos apribojimo
priemonių toms trims šalims panaikinimo.
Todėl Reglamentas (EB) Nr. 827/2004
iš dalies pakeistas Reglamentu (EB) Nr. 919/2005[3], kad ir toliau būtų
draudžiamas toks importas tik iš Bolivijos ir Gruzijos, o importas iš
Kambodžos, Pusiaujo Gvinėjos ir Siera Leonės vėl būtų
leidžiamas.
Vėliau 22-ajame eiliniame metiniame
posėdyje ICCAT pripažino Bolivijos ir Gruzijos pastangas ir veiksmus ir
priėmė Rekomendaciją Nr. 11-19, kuria panaikintas Atlanto
didžiaakių tunų ir jų produktų importo iš tų
dviejų šalių draudimas.
Todėl reikėtų panaikinti
Reglamentu (EB) Nr. 919/2005 iš dalies pakeistą Reglamentą (EB)
Nr. 827/2004.
2.           KONSULTACIJŲ SU
SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
Netaikoma.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO
ASPEKTAI
ICCAT (tarptautinė organizacija, kurios
viena susitariančioji šalis yra Europos Sąjunga) nusprendė
panaikinti Atlanto didžiaakių tunų ir jų produktų importo
iš Bolivijos ir Gruzijos draudimą. Vykdydama savo tarptautinius įsipareigojimus
Europos Sąjunga turėtų tą sprendimą perkelti į
Sąjungos teisę ir dėl to panaikinti Reglamentą (EB)
Nr. 827/2004. Kadangi šis pasiūlymas susijęs su bendra prekybos
politika, jo teisinis pagrindas turėtų būtų Sutarties
dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnis.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Netaikoma.
5.           NEPRIVALOMI DUOMENYS
Netaikoma.
2013/0097 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB)
Nr. 827/2004, draudžiantis importuoti Atlanto didžiaakius tunus (Thunnus
obesus), kurių kilmės šalis Bolivija, Kambodža, Pusiaujo
Gvinėja, Gruzija ir Siera Leonė, ir panaikinantis Reglamentą
(EB) Nr. 1036/2001
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
perdavus įstatymo galią
turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,
taikydami įprastą
teisėkūros procedūrą,
kadangi:
(1)       nuo 1997 m.
lapkričio 14 d., priėmus Tarybos sprendimą 86/238/EEB[4], Sąjunga yra
Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tunų apsaugos (ICCAT
konvencija) susitariančioji šalis;
(2)       ICCAT konvencijoje numatytas
regioninis bendradarbiavimas dėl tunų ir tunams giminingų
rūšių žuvų išteklių Atlanto vandenyne ir gretimose
jūrose išsaugojimo ir valdymo įsteigiant Tarptautinę Atlanto
tunų apsaugos komisiją (ICCAT) ir šiai komisijai patvirtinant
konvencijos susitariančiosioms šalims privalomas apsaugos ir valdymo
priemones;
(3)       1998 m. ICCAT
priėmė Rezoliuciją Nr. 98–18 dėl dideliais ūdomis
žvejojančiais laivais Konvencijos rajone sužvejojamo nedeklaruojamo ir
nereglamentuojamo tunų kiekio. Toje rezoliucijoje yra nustatytos
šalių, kurių laivais žvejojant tunus ir tunams giminingų
rūšių žuvis mažėja ICCAT išsaugojimo ir valdymo priemonių
veiksmingumas, identifikavimo tvarka. Be to, joje nurodytos priemonės,
kurių būtina imtis norint sustabdyti tolesnę minėtą
tų šalių laivų žvejybą, prireikus taikant nediskriminacines
prekybos apribojimo priemones;
(4)       priėmus Rezoliuciją
Nr. 98–18, Boliviją, Kambodžą, Pusiaujo Gvinėją,
Gruziją ir Siera Leonę ICCAT pripažino šalimis, kurių laivais
žvejojant Atlanto didžiaakius tunus (Thunnus obesus) mažėja
išsaugojimo ir valdymo priemonių veiksmingumas, savo išvadas
pagrįsdama duomenimis apie sužvejotą kiekį, prekybą ir
laivų veiklą;
(5)       todėl ICCAT rekomendavo
susitariančiosioms šalims imtis tinkamų priemonių,
atitinkančių 1998 m. rezoliucijos nuostatas, kad būtų
uždraustas Atlanto didžiaakių tunų ir bet kokio pavidalo jų
produktų importas iš išvardytųjų šalių;
(6)       Atlanto didžiaakių
tunų importas iš Bolivijos, Kambodžos, Pusiaujo Gvinėjos, Gruzijos ir
Siera Leonės buvo uždraustas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 827/2004[5];
(7)       2004 m. vykusiame
14-ajame nepaprastajame posėdyje ICCAT pripažino, kad Kambodža, Pusiaujo
Gvinėja ir Siera Leonė dėjo pastangas, kad išspręstų
nurodytąsias problemas, ir priėmė rekomendacijas dėl
prekybos apribojimo priemonių toms trims šalims panaikinimo;
(8)       todėl Reglamentas (EB)
Nr. 827/2004 iš dalies pakeistas Reglamentu (EB) Nr. 919/2005[6], kad ir toliau būtų
draudžiamas toks importas tik iš Bolivijos ir Gruzijos, o importas iš
Kambodžos, Pusiaujo Gvinėjos ir Siera Leonės vėl būtų
leidžiamas;
(9)       22-ajame eiliniame metiniame
posėdyje ICCAT pripažino Bolivijos ir Gruzijos pastangas ir veiksmus, ir
priėmė Rekomendaciją Nr. 11-19, kuria panaikintas Atlanto
didžiaakių tunų ir jų produktų importo iš tų
dviejų likusių šalių draudimas;
(10)     todėl Reglamentas (EB)
Nr. 827/2004 turėtų būti panaikintas,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamentas (ES) Nr. 827/2004
panaikinamas.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja septintą
dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas
ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
[1]               OL L 162, 1986 6 18, p. 33.
[2]               OL L 127, 2004 4 29, p. 21.
[3]               OL L 156, 2005 6 18, p. 1
[4]               OL L 162, 1986 6 18, p. 33.
[5]               OL L 127, 2004 4 29, p. 21.
[6]               OL L 156, 2005 6 18, p. 1