Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0637

Pasiūlymas Tarybos reglamentas [data] iš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 1911/2006 nuostatas dėl galutinio antidempingo muito importuojamiems Rusijos kilmės karbamido ir amonio nitrato tirpalams  /* KOM/2009/0637 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 2009.11.23KOM(2009)637 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTAS[data]iš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 1911/2006 nuostatas dėl galutinio antidempingo muito importuojamiems Rusijos kilmės karbamido ir amonio nitrato tirpalams  AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPasiūlymo aplinkybės |Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas yra susijęs su 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005, (toliau – pagrindinis reglamentas) taikymu atliekant tyrimą dėl importuojamų, inter alia, Rusijos kilmės karbamido ir amonio nitrato tirpalų. |Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas pateikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus. |Pasiūlymo srityje galiojančios priemonės Šiuo metu galiojančios priemonės buvo nustatytos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1911/2006, nustatančiu galutinį antidempingo muitą importuojamiems, inter alia, Rusijos kilmės karbamido ir amonio nitrato tirpalams. |Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |Su tyrimu susijusios suinteresuotosios šalys turėjo galimybę ginti savo interesus atliekant tyrimą pagal pagrindinio reglamento nuostatas. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nenumatytas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame pateikiamas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. |Teisiniai pasiūlymo aspektai |Siūlomų veiksmų santrauka 2009 m. kovo 21 d. Komisija, gavusi Rusijos eksportuojančio gamintojo Joint Stock Company Acron (toliau – pareiškėjas) prašymą, inicijavo naujo eksportuotojo peržiūrą dėl priemonių, taikomų importuojamiems Rusijos kilmės vandeninio ar amoniakinio tirpalo pavidalo karbamido ir amonio nitrato (toliau – KAN) mišiniams. Prašymas pagrįstas prima facie įrodymais, kad tiriamuoju laikotarpiu, kuriuo remiantis nustatytos antidempingo priemonės, pareiškėjas neeksportavo KAN į Bendriją ir kad jis nesusijęs su jokiais KAN eksportuojančiais gamintojais, kuriems taikomos minėtosios antidempingo priemonės. Be to, pareiškėjas teigė, kad KAN jis pradėjo eksportuoti į Bendriją pasibaigus pradiniam tiriamajam laikotarpiui. Pridedamas Tarybos reglamento pasiūlymas pagrįstas tyrimo, per kurį buvo tiriamas tik pripažinimas nauju eksportuotoju ir su pareiškėju susijęs dempingas, išvadomis. Atlikus tyrimą patvirtinta, kad pareiškėjas turėtų būti laikomas nauju eksportuotoju pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalį. Taip pat nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu buvo vykdomas dempingas. Nustatytas dempingo lygis buvo didesnis už pradiniame tyrime nustatytą žalos pašalinimo lygį. Todėl siūloma nustatyti antidempingo priemones, atitinkančias pradiniame tyrime nustatytą žalos skirtumo lygį. Šis skirtumas atitinka visai šaliai apskaičiuotą muitą iš Rusijos importuojamam KAN. Tikslinga nustatyti muitus (konkrečią sumą už toną), kaip Reglamentu (EB) Nr. 1995/2000 jau nustatyta kitiems eksportuotojams. Muitas taikomas atgaline data nuo peržiūros inicijavimo datos. |Teisinis pagrindas 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005. |Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių. |Veiksmų pobūdis yra aprašytas pirmiau minėtame pagrindiniame reglamente nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą. |Nuoroda apie Bendrijai, nacionalinėms vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ūkinės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės bei administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma. |Pasirinkta priemonė |Siūloma priemonė – iš dalies keičiantis reglamentas. |Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos priežasties. minėtame pagrindiniame reglamente kitos galimybės nenumatytos. |Poveikis biudžetui |Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. |PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTAS[data]iš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 1911/2006 nuostatas dėl galutinio antidempingo muito importuojamiems Rusijos kilmės karbamido ir amonio nitrato tirpalamsEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį ir 11 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,kadangi:A. ANKSTESNĖ PROCEDŪRA1.  Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1995/2000[2] nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamiems, inter alia , Rusijos kilmės karbamido ir amonio nitrato (toliau – KAN) tirpalams. Šis reglamentas toliau vadinamas „pradiniu reglamentu“, o tyrimas, po kurio pradiniu reglamentu buvo nustatytos priemonės, toliau vadinamas „pradiniu tyrimu“.2.  Atlikus 2005 m. rugsėjo mėn. inicijuotą galiojimo termino peržiūrą (toliau – galiojimo termino peržiūra), Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1911/2006[3] penkeriems metams atnaujino galiojančio dydžio priemones. Šios priemonės – tai konkrečiai suteikti muitai.B. DABARTINĖ PROCEDŪRA1. PRAšYMAS ATLIKTI PERžIūRą3.  Rusijos eksportuojantis gamintojas Joint Stock Company Acron (toliau – pareiškėjas) pateikė prašymą atlikti naujo eksportuotojo peržiūrą (toliau – ši peržiūra) pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalį. Prašyta tirti tik pareiškėjo dempingo aspektus.4.  Pareiškėjas teigė, kad per tiriamąjį laikotarpį, kuriuo remiantis nustatytos antidempingo priemonės, t. y. 1998 m. birželio 1 d.–1999 m. gegužės 31 d. (toliau – pradinis tiriamasis laikotarpis), jis neeksportavo KAN į Bendriją ir kad jis nesusijęs su jokiais KAN eksportuojančiais gamintojais, kuriems taikomos minėtosios antidempingo priemonės. Be to, pareiškėjas teigė, kad KAN jis pradėjo eksportuoti į Bendriją pasibaigus pradiniam tiriamajam laikotarpiui.2. NAUJO EKSPORTUOTOJO PERžIūROS INICIJAVIMAS5.  Komisija išnagrinėjo pareiškėjo pateiktus prima facie įrodymus ir nusprendė, kad jų pakanka pagrįstai inicijuoti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalį. Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir suteikusi galimybę susijusiai Bendrijos pramonei pateikti pastabas, Komisija Reglamentu (EB) Nr. 241/2009[4] inicijavo Reglamento (EB) Nr. 1911/2006 (toliau – galiojančios priemonės) peržiūrą dėl pareiškėjo.6.  Pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 241/2009 2 straipsnį panaikintas 20,11 EUR/t antidempingo muitas, Reglamentu (EB) Nr. 1911/2006 nustatytas importuojamam pareiškėjo gaminamam ir eksportui į Bendriją parduodamam KAN. Tuo pat metu pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalį muitinėms nurodyta imtis atitinkamų priemonių tokiam importuojamam produktui registruoti.3. NAGRINėJAMASIS PRODUKTAS7.  Šioje peržiūroje nagrinėjamasis produktas yra tas pats kaip ir pradiniame tyrime, t. y. Rusijos kilmės karbamido ir amonio nitrato tirpalas, žemės ūkyje paprastai naudojamas kaip skystosios trąšos (toliau – nagrinėjamasis produktas). Jį sudaro karbamido, amonio nitrato ir vandens mišinys. Šiuo metu nagrinėjamojo produkto KN kodas yra 3102 80 00.4. SUSIJUSIOS šALYS8.  Komisija apie peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, eksportuojančios šalies atstovams ir Bendrijos gamintojų asociacijai. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.9.  Komisija nusiuntė pareiškėjui ir susijusioms bendrovėms klausimyną ir iki nustatyto termino gavo atsakymus. Komisija surinko ir patikrino visą, jos manymu, dempingui nustatyti būtiną informaciją. Komisija surengė tikrinamuosius vizitus pareiškėjo ir su juo susijusios bendrovės patalpose:10.  JSC Acron , Novgorodas, Rusija;11.  Agronova International Inc. , Hallandale, JAV (toliau – Agronova ).5. PERžIūROS TIRIAMASIS LAIKOTARPIS12.  Atliekant naujo eksportuotojo peržiūros tyrimą nagrinėtas 2008 m. sausio 1 d.–2008 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – PTL).C. TYRIMO REZULTATAI1. PRIPAžINIMAS NAUJU EKSPORTUOTOJU13.  Atlikus tyrimą patvirtinta, kad pareiškėjas neeksportavo nagrinėjamojo produkto per pradinį tiriamąjį laikotarpį, o jį pradėjo eksportuoti į Bendriją pasibaigus tam laikotarpiui.14.  Be to, pareiškėjui pavyko įrodyti, kad jis nėra susijęs su jokiais Rusijos eksportuotojais arba gamintojais, kurių gaminamam ir importuojamam Rusijos kilmės nagrinėjamajam produktui taikomos galiojančios antidempingo priemonės.15.  Atsižvelgiant į tai patvirtinama, kad pareiškėjas turėtų būti laikomas naujuoju eksportuotoju pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalį.2. DEMPINGAS2.1 Normaliosios vertės nustatymas16.  Pareiškėjas Rusijos vidaus rinkoje nagrinėjamojo produkto nepardavė. Kai nustatant normaliąją vertę negalima remtis vidaus rinkos kainomis, reikia taikyti kitą metodą. Todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį Komisija nustatė apskaičiuotąją normaliąją vertę toliau nurodytu būdu.17.  Normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis pareiškėjo gamybos sąnaudomis prie jų pridėjus pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių sąnaudų (toliau – PBA) sumą bei pelną, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalyse.2.1.1. Gamtinių dujų sąnaudų Rusijos vidaus rinkoje koregavimas18.  Dėl gamybos sąnaudų reikėtų pažymėti, kad dujų sąnaudos sudaro didžiąją gamybos sąnaudų ir didelę bendrųjų gamybos sąnaudų dalį. Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalimi buvo tiriama, ar su nagrinėjamojo produkto gamyba ir pardavimu susijusios sąnaudos yra tinkamai parodytos pareiškėjo apskaitoje.19.  Nustatyta, kad pareiškėjo mokėtos dujų kainos buvo neįprastai mažos. Pavyzdžiui, jos sudarė maždaug nuo ketvirtadalio iki penktadalio Rusijos gamtinių dujų eksporto kainos. Šiuo atžvilgiu visi turimi duomenys rodo, kad Rusijos vidaus dujų kainos buvo reguliuojamos ir gerokai mažesnės už gamtinių dujų kainas nereguliuojamose rinkose. Kadangi pareiškėjo apskaitoje dujų sąnaudos nebuvo pagrįstai parodytos, jas reikėjo atitinkamai pakoreguoti. Neturint duomenų apie neiškreiptas Rusijos vidaus rinkos dujų kainas, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalimi, dujų kainas reikėjo nustatyti remiantis „bet kokiu kitu tinkamu pagrindu, įskaitant ir informaciją, gautą iš kitų tipinių rinkų“.20.  Pakoreguota kaina buvo pagrįsta vidutine Rusijos dujų kaina parduodant eksportui prie Vokietijos ir Čekijos sienos (Vaidhauzas) be transporto sąnaudų ir pakoregavus taip, kad būtų parodytos paskirstymo vietoje sąnaudos. Kadangi Vaidhauzas yra pagrindinis Rusijos dujų pardavimo ES centras, jis kartu yra didžiausia Rusijos dujų rinka, kurioje kainos pagrįstai atspindi sąnaudas, todėl jį galima laikyti tipine rinka, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje.21.  Po faktų atskleidimo pareiškėjas pateikė kelis skundus dėl i) atlikto dujų kainų koregavimo teisinio pagrindo ir ii) dujų kainų koregavimui taikytos metodikos.2.1.1.1. Dujų kainų koregavimo teisinis pagrindas22.  Pareiškėjas tvirtino, kad bet koks dujų kainos Rusijos vidaus rinkoje koregavimas nepateisinamas, nes apskaitos dokumentai visiškai parodo su nagrinėjamojo produkto gamyba susijusias sąnaudas Rusijoje. Pareiškėjas taip pat teigė, kad pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnį normalioji vertė visais atvejais turi būti apskaičiuojama atsižvelgiant į eksportuojančią šalį ir todėl šis straipsnis buvo pažeistas pagrindžiant išvadas iš kitų trečiųjų šalių gamintojų gauta informacija.23.  Dėl pareiškėjo tvirtinimo, kad buvo tariamai pažeistas pagrindinio reglamento 1 straipsnis, reikėtų pažymėti, kad 1 straipsnyje pateikiama tik bendra dempingo sąvoka, o išsamios dempingo nustatymo taisyklės išdėstytos pagrindinio reglamento 2 straipsnyje. Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje numatyta galimybė naudotis kitų tipinių rinkų, įskaitant trečiąją šalį, duomenimis, jei su nagrinėjamojo produkto gamyba ir pardavimu susijusios sąnaudos nėra tinkamai parodytos susijusios šalies apskaitoje. Todėl pareiškėjo argumentas šiuo klausimu turėjo būti atmestas.24.  Pareiškėjas taip pat nurodė natūralius konkurencinius pranašumus Rusijoje, kaip antai dideli gamtinių dujų ištekliai ir palankios tiekimo sąlygos, kurie galėtų paaiškinti šalies vidaus rinkoje parduodamų dujų ir eksportuojamų dujų kainų skirtumą. Pareiškėjas taip pat tvirtino, kad Rusijos vidaus dujų rinkos kainos galėtų padengti sąnaudas.25.  Nurodydamas natūralius pranašumus pareiškėjas nepaminėjo fakto, kad dujų kainos Rusijos vidaus rinkoje buvo reguliuojamos ir todėl negalėjo būti manoma, kad jos tinkamai parodo kainą, kuri paprastai mokama neiškreiptose rinkose. Pareiškėjas taip pat nepateikė jokių šiuos teiginius pagrindžiančių įrodymų. Be to, kalbant apie sąnaudas, net jei pareiškėjo mokėtos dujų kainos padengė vieneto gamybos ir dujų pardavimo sąnaudas, kurias patyrė jų tiekėjas, šis argumentas yra nepagrįstas, nes dujų rinkos kaina nebūtinai yra susijusi su jų gamybos ir pardavimo sąnaudomis. Todėl šie argumentai turėjo būti atmesti.26.  Be to, pareiškėjas teigė, kad pagal pagrindinį reglamentą tyrimas neturėtų apimti pirminės gamybos produktų subsidijavimo. Pažymima, kad pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalimi siekiama nustatyti, ar sąnaudos, susijusios su panašaus produkto gamyba ir pardavimu, yra tinkamai parodytos susijusios šalies apskaitoje. Remiantis 17 konstatuojamojoje dalyje nurodytomis priežastimis nustatyta, kad taip nėra. Tai nesusiję su subsidijų teikimo nustatymu, be to, tai ir nebuvo šio tyrimo objektas. Todėl pareiškėjo argumentas turėjo būti atmestas.27.  Šiomis aplinkybėmis pareiškėjas taip pat teigė, kad net jei rinkoje susidaro ypatingos situacijos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalyje, jos gali būti susijusios tik su nagrinėjamojo produkto, t. y. KAN, rinka ir negali būti taikomos pirminės gamybos produkto rinkos sąlygoms. Tačiau, kaip aišku iš 24 konstatuojamosios dalies, gamtinių dujų kainų koregavimas buvo atliktas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį, kuria, kaip minėta 21 konstatuojamojoje dalyje, institucijoms aiškiai suteikiama teisė taikyti kitos tipinės rinkos gamybos sąnaudas. Todėl pareiškėjo argumentas turėjo būti atmestas.28.  Galiausiai, pareiškėjas tvirtino, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį nagrinėjama tik tai, ar bendrovės apskaita atitinka trečiosios šalies bendruosius apskaitos principus ir nereikalaujama, kad sąnaudos atitiktų nereguliuojamų rinkų sąnaudas.29.  Reikėtų pažymėti, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį siekiant, kad sąnaudos būtų apskaičiuotos remiantis eksportuotojo turimais apskaitos dokumentais, būtina atitikti du reikalavimus: i) apskaitos dokumentai turi būti tvarkomi laikantis susijusios šalies bendrųjų apskaitos principų (BAP) ir ii) apskaitos dokumentai turi pagrįstai parodyti su nagrinėjamojo produkto gamyba ir pardavimu susijusias sąnaudas. Jei, kaip šiuo atveju, antrojo reikalavimo nėra laikomasi, nes sąnaudos nėra parodytos apskaitoje, jos turi būti pakoreguotos. Todėl pareiškėjo argumentas turėjo būti atmestas.2.1.1.2 Dujų kainų koregavimui taikyta metodika30.  Pareiškėjas teigė, kad šio tyrimo PTL dujų kainos smarkiai svyravo ir kad normalioji vertė turėtų būti nustatyta remiantis mėnesio (ar bent jau ketvirčio), o ne metiniais, duomenimis.31.  Reikėtų pažymėti, kad nors PTL dujų kainos svyravo, šie svyravimai nebuvo laikomi išskirtiniais ar ypač reikšmingais. Apskritai gamtinių dujų rinkai paprastai būdingas didelis kainų svyravimas. Pareiškėjas negalėjo įrodyti, kad būta kokių nors ypatingų aplinkybių ir kad kainų svyravimai PTL buvo išskirtinai dideli. Todėl nebuvo priežasties nukrypti nuo metodikos, taikytos atliekant tyrimą, po kurio buvo nustatytos galiojančios priemonės. Antra, informacija, kuria remiantis, pasak pareiškėjo, turėjo būti nustatoma normalioji vertė, buvo pateikta tik iš dalies, nes reikalinga JAV bendrovių informacija, t. y. PBA sąnaudos ir pelnas, parodė tik metinius duomenis. Todėl, net jei būtų remiamasi pareiškėjo argumentu, nebūtų buvę įmanoma pagrįstai apskaičiuoti mėnesio ar ketvirčio duomenų. Todėl pareiškėjo argumentas turėjo būti atmestas.32.  Pareiškėjas taip pat teigė, kad Vaidhauzas nėra tinkama orientacinė rinka dėl tariamai nekonkurencingų dujų kainų Vokietijoje ir šalių ryšių, o šis veiksnys yra susijęs su kainų skaičiavimo metodais dujų eksporto iš Rusijos sutartyse.33.  Reikėtų pažymėti, kad tariamai nekonkurencingos Vokietijos vidaus dujų kainos bet kokiu atveju buvo laikomos nesvarbiomis, nes jos susijusios tik su kainomis, kuriomis Vokietijos dujų tiekėjai parduoda dujas vidaus rinkoje ir todėl tai visiškai nesusiję su kaina, kuria Rusijos eksportuotos dujos yra parduodamos Vaidhauze. Pareiškėjo argumentas, kad rinkoje įsitvirtinusios Vokietijos bendrovės neturi paskatų derėtis dėl mažų Vaidhauze importuotų Rusijos dujų kainų, − tai tik jokiais faktais ir įrodymais nepagrįsta prielaida. Todėl šie argumentai buvo atmesti.34.  Pareiškėjas taip pat tvirtino, kad jei taikoma eksporto kaina Vaidhauze, Rusijos eksporto muitas, mokamas už visą eksportą, turėtų būti išskaičiuotas iš Vaidhauzo kainos, kadangi eksporto muitas taikytas ne vidaus rinkoje.35.  Rinkos kaina Vaidhauze, kuris buvo laikoma tipine rinka, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje, yra kaina sumokėjus eksporto mokesčius, o ne prieš juos sumokant. Pirkėjui svarbi ta kaina, kurią jis turi mokėti Vaidhauze, todėl nesvarbu, kokią šios kainos dalį sudaro eksporto mokestis, ir kokia dalis sumokėta dujų tiekėjui. Tačiau pastarasis visada nori gauti kuo didesnę kainą, todėl savo pirkėjams nustato didžiausią kainą, kuria jie pasirengę mokėti. Kadangi ši kaina visada yra gerokai didesnė už gamybos sąnaudas, o dujų tiekėjas taip gali uždirbti didelį pelną, todėl jis savo kainas pirmiausia nustato ne pagal eksporto mokesčių sumą, o pagal kainas, kurias jo pirkėjai pasirengę mokėti. Todėl padaryta išvada, kad neiškreipta kaina, kurią reguliuoja rinka, yra kaina sumokėjus eksporto mokesčius, o ne kaina prieš juos sumokant. Taigi, pareiškėjo argumentai šiuo klausimu buvo atmesti.36.  Šiomis aplinkybėmis pareiškėjas taip pat teigė, kad prie eksporto kainos Vaidhauze nereikėtų pridėti vietos paskirstytojo antkainio, tačiau nepaaiškino ir nepagrindė, kodėl jis manė, kad vietos paskirstytojo kainos koregavimas nebūtų tikslingas. Tačiau, kadangi vidaus pirkėjai dujas pirko iš vietos tiekėjų, galima daryti prielaidą, kad jie turėjo mokėti vietos paskirstymo sąnaudas, kurios neįtrauktos į nekoreguotas Vaidhauze mokėtas kainas. Todėl buvo manoma, kad šis koregavimas iš tiesų buvo nepagrįstas ir pareiškėjo teiginys buvo atmestas.2.1.2 Pardavimo, bendrosios ir administracinės sąnaudos (toliau – PBA sąnaudos)37.  PBA sąnaudos bei pelnas negalėjo būti nustatyti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies pirmąjį sakinį, nes pareiškėjas nevykdė panašaus produkto pardavimo Rusijos vidaus rinkoje. Nebuvo galima taikyti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies a punkto, nes buvo tiriama tik pareiškėjo veikla. Taip pat nebuvo taikomas 2 straipsnio 6 dalies b punktas, nes tai pačiai bendrajai prekių kategorijai priklausantiems produktams gamtinės dujos taip pat yra pati svarbiausia žaliava, todėl gamybos sąnaudas veikiausiai taip pat reikėtų pakoreguoti dėl 17 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių. Atliekant šią peržiūrą negauta informacijos, kad būtų galima tinkamai apskaičiuoti tokį koregavimą ir nustatyti PBA sąnaudas bei atitinkamus pelno skirtumus parduodant šiuos produktus po tokio koregavimo. Todėl PBA sąnaudos ir pelnas buvo nustatyti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą, remiantis pagrįstu metodu.38.  Kadangi tos pačios bendrosios kategorijos produktų vidaus rinka Rusijoje yra labai maža, informacijos reikėjo gauti iš kitų tipinių rinkų. Šiuo atžvilgiu buvo nagrinėjama vieša informacija, susijusi su didžiausiomis bendrovėmis, užsiimančiomis veikla azoto trąšų sektoriuje. Nustatyta, kad tyrimui labiausiai tiktų atitinkami Šiaurės Amerikos (t. y. JAV) gamintojų duomenys, atsižvelgiant į tai, kad yra daug patikimos ir visiškai viešos finansinės informacijos apie šiame pasaulio regione įregistruotas bendroves. Be to, Šiaurės Amerikos vidaus rinkoje parduodamas didelis nagrinėjamojo produkto kiekis ir joje smarkiai konkuruoja šalies bei užsienio bendrovės. Todėl PBA sąnaudos ir pelnas buvo nustatyti remiantis trijų Šiaurės Amerikos gamintojų, kurie buvo vieni iš didžiausių trąšų sektoriaus bendrovių, svertiniu PBA sąnaudų ir pelno vidurkiu pagal tos pačios bendrosios kategorijos produktų (azoto trąšų) pardavimą Šiaurės Amerikoje. Šie trys gamintojai buvo laikomi atstovaujančiais azoto trąšų verslui, o jų PBA sąnaudos ir pelnas atitinka tipines sėkmingai šiame versle veikiančių bendrovių paprastai patiriamas sąnaudas bei gaunamą pelną. Be to, nėra požymių, kad taip nustatytas pelnas būtų didesnis už pelną, kurį paprastai gauna Rusijos gamintojai parduodami tos pačios bendrosios kategorijos produktus savo vidaus rinkoje.39.  Atskleidus faktus, pareiškėjas paprieštaravo pirmiau aprašytai metodikai, teigdamas, kad taikytas pelno dydis yra nepagrįstas ir per didelis, ypač palyginti su ankstesniuose antidempingo tyrimuose, kurių metu tirtas tas pats produktas, taikytu pelno dydžiu. Pareiškėjas tvirtino, kad 2008 m., pagal kuriuos buvo nustatytos PBA ir pelnas, buvo išskirtiniai metai JAV rinkoje, nes dujų kainos labai svyravo ir trąšų kainos buvo ypač didelės, todėl JAV gamintojai gavo ypač didelį pelną.40.  Apskritai, ši peržiūra patvirtino, kad pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 9 dalį aplinkybės, kurios pagrįstų nukrypimą nuo metodikos, taikytos tyrimui, po kurio buvo nustatytos galiojančios priemonės, nebuvo pasikeitusios. Pirmiausia, nustatyta, kad tų pačių JAV gamintojų iki 2008 m. pasiektas pelno dydis buvo panašus į 2008 m. pelno dydį. Antra, net jei 2008 m. pelno lygis skyrėsi nuo ankstesnių metų pelno lygio, tai įprasta rinkos ekonomikoje, kurioje sąnaudos, kainos ir pelnas laikui bėgant keičiasi. Trečia, gamtinių dujų rinkai apskritai būdingas nepastovumas. Palyginus 2008 m. JAV ir Vaidhauze rinkų dujų kainas su ankstesniais metais, paaiškėjo, kad jos nebuvo tokios skirtingos, kad tuo remiantis būtų galima paaiškinti neįprastai didelį JAV rinkos pelną. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, manoma, kad nebuvo pagrindo nukrypti nuo 36 konstatuojamojoje dalyje aprašytos metodikos.41.  Be to, pareiškėjas teigė, kad 2 straipsnio 6 dalies c punkte numatytas taikyto pelno dydžio pagrįstumas nebuvo nagrinėtas, nes pelnas viršija pelną, kurį paprastai gauna kiti eksportuotojai ar gamintojai, parduodami tos pačios kategorijos produktus kilmės valstybės vidaus rinkoje, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punkte.42.  Pareiškėjas nepateikė jokių šį teiginį pagrindžiančių įrodymų. Kadangi šios peržiūros dalykas yra tik su pareiškėju susijusio dempingo nustatymas, jokios informacijos apie kitus Rusijos gamintojus nebuvo. Pažymint, kad pareiškėjo patirtos dujų sąnaudos turėjo būti atmestos dėl pirmiau išdėstytų priežasčių, pareiškėjo pateikti duomenys apie pelningumą bendrovės lygmeniu už vidaus rinkoje parduotus produktus, atlikus su ypatingosiomis pajamomis ir finansinės veiklos nuostoliais susijusius koregavimus, yra tokio pat lygio kaip ir JAV gamintojų pelningumo lygis. Šiomis aplinkybėmis nėra pagrindo manyti, kad naudotas pelno dydis viršytų pelną, kurį paprastai gauna kiti eksportuotojai ar gamintojai, parduodami tos pačios kategorijos produktus kilmės valstybės vidaus rinkoje, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punkte.43.  Bendrijos pramonė paprieštaravo minėto metodo taikymui nustatant PBA bei pelną ir teigė, kad turėjo būti taikomos paties pareiškėjo PBA. Tačiau pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalyje nustatyta, kad PBA ir pelnas grindžiamas tik faktiniais duomenimis apie susijusio eksportuojančio gamintojo gamybą ir pardavimus įprastomis prekybos sąlygomis. Kaip išdėstyta 35 ir 36 konstatuojamosiose dalyse, šiuo atveju taip nebuvo, nes pareiškėjas Rusijos vidaus rinkoje panašaus produkto nepardavė. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas.2.2 Eksporto kaina44.  Eksporto kaina nustatyta remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi, pagal faktiškai sumokėtą ar mokėtiną kainą už eksportuojančios šalies eksportui į Bendriją parduotą produktą.2.3 Palyginimas45.  Normalioji vertė ir eksporto kaina palygintos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Todėl prireikus ir kai koregavimas buvo pagrįstas patikrintais įrodymais, buvo koreguojama siekiant atsižvelgti į skirtumus, susijusius su transporto, tvarkymo, krovos ir papildomomis išlaidomis bei netiesioginiais mokesčiais.46.  Per PTL pareiškėjas eksportavo per susijusį prekybininką Agronova JAV. Tyrimo metu paaiškėjo, kad susijusios bendrovės funkcijos yra tik ieškoti pirkėjų ir derėtis dėl pardavimo sutarčių. Patikrinimo metu paaiškėjo, kad bendrovės Agronova sąskaitos nevisiškai parodė visą bendrovės veiklą ir buvo ženklų, kad, nors jokie su sandoriais susiję komisiniai bendrovei nebuvo sumokėti, už veiklą bendrovei buvo atsilyginta kitokiais būdais. Dėl šių priežasčių nuspręsta, kad bendrovės Agronova funkcijos buvo panašios į komisinių pagrindu dirbančio agento funkcijas. Todėl eksporto kaina buvo pakoreguota pridedant fiktyvius komisinius, atitinkančius įprastinį prekybininko antkainį pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktą.47.  Pareiškėjas teigė, kad eksporto kaina neturėjo būti koreguojama pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktą pridedant fiktyvius komisinius už susijusios bendrovės JAV pardavimus, nes ši bendrovė tariamai vykdė funkcijas, panašias į visiškai integruoto eksporto pardavimo skyriaus funkcijas, ir todėl neturėtų būti laikoma komisinių pagrindu dirbančiu agentu.48.  To nebuvo galima patvirtinti šiame tyrime, kurio metu paaiškėjo, kad atsižvelgiant į funkcijas ir būdą, kuriuo pareiškėjas susijusiai bendrovei atlygino už veiklą, susijusi bendrovė reikėtų laikyti komisinių pagrindu dirbančiu agentu.2.4 Dempingo skirtumas49.  Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį dempingo skirtumas buvo nustatytas palyginus vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutine svertine eksporto kaina.50.  Atlikus šį palyginimą, paaiškėjo, kad dempingo skirtumas, išreikštas CIF kainos Bendrijos pasienyje nesumokėjus muito procentine dalimi, yra 22,9 %.D. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS51.  Primenama, kad vadovaujantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi, ir kaip išdėstyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1995/2000 49 konstatuojamojoje dalyje, pradiniame tyrime buvo nustatytas galutinis antidempingo muitas, atitinkantis nustatytą žalos skirtumą, kuris buvo mažesnis už dempingo skirtumą, nes nustatyta, jog tokio mažesnio muito pakaktų Bendrijos pramonės žalai pašalinti. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, šioje peržiūroje nustatytas muitas neturėtų būti didesnis už žalos skirtumą.52.  Šioje dalinėje tarpinėje peržiūroje negalima nustatyti jokio atskiro žalos skirtumo, kadangi joje nagrinėjamas tik su pareiškėju susijęs dempingas. Todėl šioje peržiūroje nustatytas dempingo skirtumas buvo palygintas su pradiniame tyrime nustatytu žalos skirtumu. Kadangi pastarasis skirtumas buvo mažesnis nei šiame tyrime nustatytas dempingo skirtumas, pareiškėjui turėtų būti nustatytas galutinis antidempingo muitas, lygus pradiniame tyrime nustatytam dempingo skirtumui.53.  Dėl priemonės formos, buvo manoma, kad iš dalies pakeistas antidempingo muitas turėtų būti toks pat, kaip Reglamentu (EB) Nr. 1995/2000 nustatyti muitai. Siekiant užtikrinti priemonių veiksmingumą ir atgrasyti nuo manipuliavimo kainomis, buvo tikslinga nustatyti muitus (konkrečią sumą už toną). Taigi, importuojamam pareiškėjo gaminamam ir į Bendriją eksportui parduodamam nagrinėjamajam produktui nustatytinas antidempingo muitas, apskaičiuotas pagal žalos skirtumą, kaip nustatyta pradiniame tyrime, išreikštas konkrečia suma už toną, turėtų būti 20,11 EUR/t.E. ANTIDEMPINGO MUITO TAIKYMAS ATGALINE DATA54.  Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas išvadas, pareiškėjui taikytinas antidempingo muitas taikomas atgaline data nuo importuojamo nagrinėjamojo produkto, kuriam nustatyta privaloma registracija pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 241/2009 3 straipsnį, peržiūros inicijavimo datos.F. ATSKLEIDIMAS IR PRIEMONIŲ TAIKYMO TRUKMĖ55.  Pareiškėjui ir kitoms šalims pranešta apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu buvo ketinama vėl taikyti galutinį antidempingo muitą importuojamam, inter alia , Rusijos kilmės, pareiškėjo gaminamam ir eksportui į Bendriją parduodamam KAN, ir atgaline data šį muitą taikyti importuojamam produktui, kuriam nustatyta privaloma registracija. Visoms šalims buvo suteikta galimybė teikti pastabas.56.  Ši peržiūra neturi įtakos datai, nuo kurios pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį baigs galioti Reglamentu (EB) Nr. 1911/2006 nustatytos priemonės.G. ĮSIPAREIGOJIMAS57.  Galutinai atskleidus faktus, pareiškėjas pasiūlė įsipareigojimą pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnį. Pareiškėjas tvirtino, kad pasiūlymas pagrįstas lūkesčiais, kad kai kurie jo teiginiai, pateikti po galutinio faktų atskleidimo, būtų priimti ir būtų nustatyta pareiškėjui priimtina minimali importo kaina. Tačiau, kadangi buvo nustatyta, kad nei vienas pareiškėjo pateiktas teiginys nebuvo pagrįstas ir pareiškėjas nebuvo suinteresuotas pasiūlyti minimalią importo kainą, pagrįstą pradiniame tyrime nustatytu žalos pašalinimo lygiu, nuspręsta, kad nebūtina atlikti jokios išsamios įsipareigojimo pasiūlymo analizės svarstant ar jį priimti.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis1. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1911/2006 1 straipsnio 2 dalis iš dalies keičiama papildant šia informacija:„Šalis | Bendrovė | Muito dydis (už toną) | Papildomas TARIC kodas |Rusija | Joint Stock Company Acron | 20,11 EUR | A932“ |2. Šiuo reglamentu nustatytas muitas taip pat taikomas atgaline data už importuojamus vandeninio ar amoniakinio tirpalo pavidalo karbamido ir amonio nitrato mišinius, kurie buvo registruoti pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 241/2009 3 straipsnį.3. Muitinėms nurodoma nebevykdyti importuojamų bendrovės Joint Stock Company Acron gaminamų ir eksportui į Bendriją parduodamų Rusijos kilmės vandeninio ar amoniakinio tirpalo pavidalo karbamido ir amonio nitrato mišinių registracijos.4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduKomisijos narys Catherine ASHTON [1] OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).[2] OL L 238, 2000 9 22, p. 15.[3] OL L 365, 2006 12 21, p. 26.[4] OL L 75, 2009 03 21, p. 5.


				|

		52012PC0424

			Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 585/2012, kuriuo, atlikus dalinę tarpinę peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 3 dalį, nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikriems importuojamiems Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno /* COM/2012/0424 final - 2012/0204 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 Pasiūlymo aplinkybės
   || Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas susijęs su 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas) taikymu atliekant tyrimą dėl tam tikrų importuojamų Ukrainos kilmės besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba plieno.
   || Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas teikiamas įgyvendinant pagrindinį reglamentą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente, ypač jo 11 straipsnio 3 dalyje, nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus.
   || Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, šiuo metu galiojančios priemonės buvo nustatytos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 585/2012, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikriems importuojamiems Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno ir baigiamas priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Kroatijos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno, galiojimo termino peržiūros tyrimas.
   || Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos kryptimis ir tikslais Netaikoma.
 Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas
   || Konsultacijos su suinteresuotomis šalimis
   || Atliekant tyrimą, su tyrimu susijusios suinteresuotosios šalys turėjo galimybę ginti savo interesus pagal pagrindinio reglamento nuostatas.
   || Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas
   || Nepriklausomo tyrimo neprireikė.
   || Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nenumatytas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame pateiktas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas.
 Teisiniai pasiūlymo aspektai
   || Siūlomų veiksmų santrauka Ukrainos gamintojo Interpipe prašymu 2011 m. liepos 29 d. Komisija inicijavo dalinę tarpinę antidempingo priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno, peržiūrą. Pridedamas Tarybos reglamento pasiūlymas grindžiamas išvadomis, kuriomis patvirtinta, kad dempingo žalai pašalinti nėra būtina toliau taikyti tam tikriems importuojamiems besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno, kuriuos gamina Interpipe bendrovė, šiuo metu taikomą antidempingo muitų dydį ir kad pasikeitusios aplinkybės, dėl kurių sumažėjo dempingo skirtumas, yra ilgalaikės. Todėl siūloma, kad Taryba priimtų pridėtą reglamento, kuriuo keičiamas tam tikriems importuojamiems besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno, pagamintiems LLC Interpipe Niko Tube ir OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, šiuo metu taikomas antidempingo muitas, pasiūlymą.
   || Teisinis pagrindas 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių, ypač jo 11 straipsnio 3 dalis.
   || Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.
   || Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių.
   || Veiksmų pobūdis aprašytas minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą.
   || Nuoroda apie Sąjungai, šalių vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ekonominės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės bei administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma.
   || Pasirinkta priemonė
   || Siūloma priemonė – reglamentas.
   || Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos priežasties. Minėtame pagrindiniame reglamente kitos galimybės nenumatytos.
 Poveikis biudžetui
   || Pasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui.
2012/0204 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas
(ES) Nr. 585/2012, kuriuo, atlikus dalinę tarpinę
peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 3
dalį, nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikriems
importuojamiems Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir
vamzdeliams iš geležies arba plieno
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m.
lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009
dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis
nesančių valstybių[1]
(toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4
dalį ir 11 straipsnio 3, 5 ir 6 dalis,
atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau
– Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju
komitetu,
kadangi:
1.           PROCEDŪRA
1.1.        Galiojančios
priemonės
(1)       Po tyrimo (toliau – pradinis
tyrimas) Reglamentu (EB) Nr. 954/2006[2]
Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą tam tikriems
importuojamiems Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams
vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno. Nustatytos priemonės
buvo ad valorem antidempingo muitas, kurio dydis individualiai
nurodytų eksportuojančių Ukrainos gamintojų importuojamiems
produktams buvo 12,3–25,7 proc., o visų kitų Ukrainos
bendrovių importuojamiems produktams buvo nustatytas 25,7 proc.
muitas. Atliekant dabartinį
peržiūros tyrimą nagrinėjamam eksportuojančiam gamintojui CJSC
Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ir OJSC Nizhnedneprovsky Tube
Rolling Plant, kuris dabar vadinamas LLC Interpipe Niko Tube ir OJSC
Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (toliau – pareiškėjas
arba Interpipe), nustatytas 25,1 proc. galutinis antidempingo
muitas.
(2)       Interpipe pateikus
prašymą panaikinti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 954/2006 Europos
Sąjungos Bendrasis Teismas panaikino Tarybos reglamento (EB)
Nr. 954/2006 1 straipsnį tiek, kiek Interpipe nustatytas
antidempingo muitas viršijo antidempingo muitą, kuris būtų
taikytas, jei eksporto kaina nebūtų buvusi koreguota atsižvelgiant
į komisinius, kai pardavimas buvo vykdomas tarpininkaujant susijusiai
prekybos bendrovei Sepco SA[3].
2012 m. vasario 16 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas patvirtino
Bendrojo Teismo sprendimą[4].
(3)       Atsižvelgdama į šiuos
sprendimus Taryba iš dalies pakeitė Tarybos reglamentą (EB)
Nr. 954/2006 Reglamentu (ES) Nr. 540/2012[5], siekdama pataisyti klaidingai Interpipe
nustatytą antidempingo muitą. Todėl šiuo metu galiojantis Interpipe
taikomas antidempingo muitas yra 17,7 proc.
(4)       Po priemonių galiojimo
termino peržiūros Taryba Reglamentu 585/2012[6] toliau taikė Tarybos
reglamentu (EB) Nr. 954/2006 importuojamiems Rusijos ir Ukrainos
kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno
nustatytas priemones (toliau – priemonių galiojimo termino peržiūros
tyrimas).
(5)       Todėl šiuo metu
galiojančios priemonės yra tos, kurios nustatytos Reglamentu (ES)
Nr. 585/2012, t. y. 24,1–35,8 proc. iš Rusijos importuojamiems
produktams ir 12,3–25,7 proc. iš Ukrainos importuojamiems produktams, o LLC
Interpipe Niko Tube ir OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling
Plant taikomas 17,7 proc. antidempingo muitas.
1.2.        Prašymas atlikti dalinę
tarpinę peržiūrą
(6)       2011 m. liepos
29 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi,
paskelbė apie antidempingo priemonių, taikomų tam tikriems
importuojamiems Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams
iš geležies arba plieno, dalinės tarpinės peržiūros
inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą)[7].
(7)       Peržiūra, kurią
atliekant tirtas tik dempingas, inicijuota gavus pagrįstą
prašymą, kurį pateikė Interpipe. Prašyme Interpipe
pateikė prima facie įrodymų, kad nėra būtina
toliau taikyti dabartinio lygio priemonę ir taip kompensuoti dempingo
daromą žalą.
1.3.        Tyrimas
(8)       Atliekant dempingo lygio
tyrimą nagrinėtas 2010 m. balandžio 1 d. – 2011 m.
kovo 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis
arba PTL).
(9)       Komisija apie dalinės
tarpinės peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė
pareiškėjui, eksportuojančios šalies valdžios institucijoms ir
Sąjungos pramonei. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė
per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą raštu pareikšti
savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.
(10)     Norėdama gauti tyrimui
reikalingos informacijos Komisija nusiuntė klausimyną
pareiškėjui. Jis pateikė klausimyno atsakymus iki nurodyto termino.
(11)     Komisija rinko ir tikrino
visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga nustatant
dempingo lygį. Pareiškėjo ir jo susijusių prekybos
bendrovių LLC Interpipe Ukraine ir Interpipe Europe SA
patalpose buvo surengti tikrinamieji vizitai.
2.           NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS
IR PANAŠUS PRODUKTAS
2.1.        Nagrinėjamasis
produktas
(12)     Nagrinėjamasis
produktas yra tas pats kaip ir apibrėžtasis Reglamente 585/2012, kuriuo
nustatytos šiuo metu galiojančios priemonės – t. y. Ukrainos
kilmės apskrito skerspjūvio besiūliai vamzdžiai ir vamzdeliai iš
geležies arba plieno (toliau – BVV), kurių išorinis skersmuo yra ne
didesnis kaip 406,4 mm, o anglies ekvivalentas, remiantis Tarptautinio
suvirinimo instituto (TSI) formule ir chemine analize, yra ne didesnis kaip
0,86[8], kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex
7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304
29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51
89, ex 7304 59 92 ir ex 7304 59 93 (toliau – nagrinėjamasis produktas).
2.2.        Panašus
produktas
(13)     Kaip nustatyta pradiniame
tyrime ir priemonių galiojimo termino peržiūros tyrime, atlikus
dabartinį tyrimą patvirtinta, kad Ukrainoje gaminamas ir į
Sąjungą eksportuojamas produktas, Ukrainoje gaminamas ir vidaus
rinkoje parduodamas produktas ir Sąjungos gamintojų gaminamas ir
Sąjungoje parduodamas produktas pasižymi tomis pačiomis
pagrindinėmis fizinėmis bei techninėmis savybėmis ir turi
tą pačią galutinio naudojimo paskirtį. Todėl šie
produktai yra laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1
straipsnio 4 dalyje.
3.           DEMPINGAS
3.1.        Įžanginės
pastabos
(14)     Interpipe priklauso du
eksportuojantys gamintojai, kuriuos ji visapusiškai valdo – LLC Interpipe
Niko Tube (Niko Tube) ir OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling
Plant (Interpipe NTRP). Laikantis nusistovėjusios institucijų
praktikos abiems eksportuojantiems gamintojams buvo apskaičiuotas vienas
bendras dempingo skirtumas. Prieš nustatant bendrą abiejų
bendrovių vidutinį svertinį dempingo dydį,
apskaičiuotas dempingo dydis kiekvieno eksportuojančio gamintojo
atveju.
(15)     Tačiau ši metodika
skyrėsi nuo pradiniame tyrime taikytos metodikos, kai bendras dempingo
skirtumas buvo apskaičiuotas išskaidant visus duomenis pagal dviejų
gamybos subjektų gamybą, pelningumą ir pardavimą
Sąjungoje. Aplinkybės, kuriomis remiantis buvo pakeista metodika,
pasikeitė dėl itin pasikeitusios grupės organizacinės
struktūros, pagal kurią galima nustatyti susijusią gamybos
bendrovę pagal pardavimą ir gamybą, o atliekant pradinį
tyrimą tai padaryti buvo neįmanoma.
(16)     Be to, atliekant pradinį
tyrimą, Interpipe energijos sąnaudos buvo pakoreguotos, kaip
nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje, siekiant pagrįstai
atspindėti su elektros ir dujų gamyba bei pardavimu Ukrainoje
susijusias sąnaudas. Šis koregavimas laikytas būtinu dėl to, kad
tuo metu Ukrainos dujų ir elektros kainos buvo daug mažesnės nei
vidutinės Sąjungos kainos ir neatspindėjo tarptautinių
rinkų kainų. Koreguojant buvo remiamasi vidutinėmis kainomis
Rumunijoje, kuri tuo metu dalyvavo atliekant tyrimą.
(17)     Tačiau, priešingai nei
pradiniame tyrime, laikoma, kad atliekant šią tarpinę
peržiūrą energijos sąnaudų koreguoti nereikia. Atlikus
tyrimą nustatyta, kad po pradinio tyrimo vidutinės Ukrainos energijos
kainos nuolat kilo daug sparčiau nei vidutinės Europos Sąjungos
kainos ir taip palaipsniui sumažėjo tarp jų buvęs
atotrūkis. Todėl šiuo metu nebėra didelio energijos
sąnaudų kainų skirtumo, kuris buvo nustatytas atlikus
pradinį tyrimą, ir dėl kurio teko koreguoti sąnaudas.
(18)     Remiantis tuo, kas
išdėstyta, manoma, kad atliekant šią tarpinę peržiūrą būtų
netikslinga koreguoti energijos sąnaudas.
3.2.        Importas dempingo kaina per
PTL
3.2.1.     Normalioji
vertė
(19)     Pagal
pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia
nagrinėta, ar kiekvieno eksportuojančio gamintojo bendras panašaus
produkto vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams parduotas kiekis buvo
tipiškas palyginti su jo bendru eksportui į Sąjungą parduotu
kiekiu, t. y. ar bendras parduotas kiekis sudarė bent 5 proc.
bendro nagrinėjamojo produkto eksportui į Sąjungą parduoto
kiekio. Per tyrimą nustatyta, kad abiejų eksportuojančių
gamintojų atveju pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas.
(20)     Toliau nagrinėta, ar
kiekvienos rūšies panašus produktas, kurį eksportuojantys gamintojai
pardavė savo vidaus rinkoje, buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta
pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Konkrečios rūšies
produkto pardavimas vidaus rinkoje laikytas pakankamai tipišku, jeigu visas tos
rūšies produkto, per PTL pareiškėjo parduoto vidaus rinkoje
nepriklausomiems pirkėjams, kiekis sudarė ne mažiau nei 5 proc.
viso eksportui į Sąjungą parduoto palyginamos rūšies
produkto kiekio.
(21)     Pagal
pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį toliau nagrinėta, ar
galima laikyti, kad kiekvienos rūšies produktas, kurio parduotas tipiškas
kiekis, vidaus rinkoje buvo parduodamas įprastomis prekybos
sąlygomis. Tai padaryta nustatant pelningo kiekvienos rūšies
eksportuoto nagrinėjamojo produkto pardavimo vidaus rinkoje
nepriklausomiems pirkėjams per PTL dalį.
(22)     Tų rūšių
produkto, kurio kiekis, parduotas vidaus rinkoje didesnėmis už vieneto
sąnaudas kainomis, buvo didesnis nei 80 proc., o vidutinė
svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina buvo ne mažesnė nei
tos rūšies produkto vieneto gamybos sąnaudos, atveju normalioji
vertė kiekvienai produkto rūšiai apskaičiuota pagal viso
nagrinėjamosios rūšies produkto pardavimo faktinių vidaus rinkos
kainų vidutinę svertinę kainą, neatsižvelgiant į tai,
ar pardavimas buvo pelningas ar nepelningas.
(23)     Jeigu tam tikros rūšies
produkto pelningai parduotas kiekis sudarė ne daugiau kaip 80 proc.
viso tos rūšies produkto parduoto kiekio arba jeigu tos rūšies
produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos
sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę vidaus
rinkos kainą, kuri buvo apskaičiuota pagal tos rūšies produkto
tik pelningo pardavimo vidaus rinkoje per PTL vidutinę svertinę
kainą.
(24)     Netipiškų rūšių
produkto (t. y. tų, kurių pardavimas vidaus rinkoje sudarė
mažiau kaip 5 proc. pardavimo eksportui į Sąjungą arba
kurių vidaus rinkoje iš viso nebuvo parduota) normalioji vertė buvo
apskaičiuota pagal kiekvienos rūšies produkto gamybos sąnaudas,
pridėjus pardavimo, bendrąsias ir administracines sąnaudas bei
pelną. Jeigu produkto vidaus rinkoje buvo parduota, pridėtas
visų sandorių įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje
pelnas pagal nagrinėjamojo produkto rūšį. Jeigu produkto vidaus
rinkoje neparduota, pridėtas vidutinis pelnas. Metodika pakeista dėl
to, kad atlikus pradinį tyrimą PPO darbo grupė pateikė ir
PPO Ginčų sprendimo institucija patvirtino ataskaitą dėl
bylos „Europos Bendrijos – ūkyje auginamai lašišai iš Norvegijos taikoma
antidempingo priemonė“[9],
kurioje nustatyta, kad negalima nepaisyti faktinio pelno skirtumo, nustatyto
pagal įprastomis prekybos atitinkamų rūšių produktais,
kurių normalioji vertė turi būti apskaičiuojama,
sąlygomis atliktus sandorius.
(25)     Paskelbus
galutines išvadas du eksportuojantys gamintojai teigė, kad nevykdant
gamybos patirtos sąnaudos neturėjo būti įskaičiuotos
į jų bendras nagrinėjamojo produkto gamybos per PTL
sąnaudas ir tvirtino, kad tai padaryta pažeidžiant pagrindinio
antidempingo reglamento 2 straipsnio 5 dalį ir prieštaraujant
Tarptautiniuose apskaitos standartuose (TAS), ypač TAS2, išdėstytiems
apskaitos principams. Reikėtų paminėti, kad 2 straipsnio 5
dalyje nustatyta, kad jeigu laikoma, kad su nagrinėjamojo produkto gamyba
susiję sąnaudos nėra tinkamai atspindėtos suinteresuotosios
šalies apskaitoje, jos yra koreguojamos. Tai, kad bendrovė neveikė
visu pajėgumu, reiškė, kad sąnaudos vis dėlto buvo
patirtos. Tokios sąnaudos dviejų eksportuojančių
bendrovių pajamų ataskaitoje iš tiesų užfiksuotos kaip
sąnaudos ir galėtų būti tiesiogiai susijusios su panašiu
produktu. Be to, nustatyta, kad nuoroda į TAS2 neturi reikšmės, nes
TAS2 siekiama nustatyti atsargų apskaitos tvarką, o ne
apibrėžiama, kas turėtų būti laikoma gamybos
sąnaudomis. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.
(26)     Tie patys eksportuojantys
gamintojai taip pat tvirtino, kad tam tikros dėl paskolų patirtos
finansinės sąnaudos, kurios buvo įtrauktos į PBA išlaidas,
neturėjo būti įskaičiuotos. Jie teigė, kad šios
paskolos buvo paimtos tam, kad patenkinti bendrovės likvidumo ir
trumpalaikio finansavimo poreikius, ir jos nebuvo susijusios su nagrinėjamojo
produkto gamyba. Atliekant tikrinamąjį vizitą iš tiesų
nustatyta, kad palūkanų išlaidos buvo daugiausia susijusios su
apyvartinio kapitalo finansavimu. Todėl palūkanų sąnaudos
buvo priskirtos visiems produktams. Eksportuojantys gamintojai negalėjo
įrodyti, kad palūkanų išlaidos buvo patirtos kitais tikslais nei
apyvartiniam kapitalui finansuoti. Abu eksportuojantys gamintojai negalėjo
pateikti jokių papildomų įrodymų, pagrindžiančių
jų teiginį, todėl šis teiginys buvo atmestas.
3.2.2.     Eksporto kaina
(27)     Abu eksportuojantys gamintojai
visą nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą
eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems Sąjungos pirkėjams per jų
susijusią Šveicarijos prekybos bendrovę. Todėl eksporto kaina
nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, remiantis
faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.
3.2.3.     Palyginimas
(28)     Primenama, kad atliekant
pradinį tyrimą eksporto kaina tais atvejais, kai produktas parduotas
per susijusias prekybos bendroves, buvo koreguota remiantis pagrindinio
reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktu. Tačiau remiantis Teisingumo
Teismo sprendimu Interpipe byloje[10],
kuriuo nustatyta, kad koregavimas nebuvo pagrįstas, atliekant šią
tarpinę peržiūrą kaina nebuvo koreguota.
(29)     Dviejų
eksportuojančių gamintojų normalioji vertė ir eksporto
kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kaina EXW sąlygomis. Siekiant
užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos
palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį
koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio
kainoms ir kainų palyginamumui. Tuo remiantis koreguojant atsižvelgta
į transporto sąnaudas, lengvatas ir nuolaidas, komisinius ir kredito
išlaidas.
3.2.4.     Dempingo skirtumas
(30)     Pagal pagrindinio reglamento 2
straipsnio 11 ir 12 dalis kiekvieno iš abiejų eksportuojančių
gamintojų vidutinė svertinė normalioji vertė atskirai
lyginta su kiekvienos rūšies produkto vidutine svertine eksporto kaina
remiantis gamintojo kaina EXW sąlygomis. Kaip minėta 14
konstatuojamojoje dalyje, apskaičiavus vieną abiejų eksportuojančių
gamintojų, kurie sudaro Interpipe, vidutinį svertinį
dempingo dydį, Interpipe nustatytas vienas bendras dempingo
skirtumas.
(31)     Tuo remiantis dempingo
skirtumas, išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant
muitą procentine dalimi, yra 13,8 proc.
4.           ILGALAIKIS PASIKEITUSIŲ
APLINKYBIŲ POBŪDIS
(32)     Prašyme atlikti dalinę
tarpinę peržiūrą pareiškėjas teigė, kad bendrovės
struktūros ir gamybos organizavimo pokyčiai bei
restruktūrizuotas pardavimo tiek vidaus, tiek eksporto rinkose
organizavimas tiesiogiai paveikė jo išlaidų struktūrą ir
todėl dempingo daromai žalai kompensuoti nėra būtina toliau
taikyti dabartinio lygio antidempingo muitą.
(33)     Atitinkamai ištirta, ar
pasikeitusias aplinkybes, dėl kurių inicijuota ši tarpinė
peržiūra, ir jų poveikį galima pagrįstai laikyti
ilgalaikėmis.
(34)     Atlikus
tyrimą nustatyta, kad svarbiausi veiksniai, dėl kurių šiame
peržiūros tyrime nustatytas mažesnis dempingo skirtumas – tai susijungus
dviem gamybos bendrovėms pasikeitusi bendrovės organizacija ir restruktūrizuotas
(supaprastintas) pardavimo organizavimas. Šie pareiškėjo išlaidų
struktūrą nagrinėjamojo produkto gamybos ir pardavimo atžvilgiu
paveikę pokyčiai yra struktūrinio pobūdžio ir todėl
artimiausiu metu neturėtų keistis. Be to, nebuvo jokių didelio
pareiškėjo kainų svyravimo požymių.
(35)     Todėl daroma išvada, kad
pasikeitimai yra ilgalaikiai ir kad tolesnis dabartinio lygio priemonių
taikymas nėra būtinas,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
(1)
Reglamento (ES) Nr. 585/2012 1 straipsnio 2
dalies lentelėje esantis LLC Interpipe Niko Tube ir OJSC
Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
skirtas įrašas pakeičiamas taip:
 LLC Interpipe Niko Tube ir OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) || 13,8 proc. || A743
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą
dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir
tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L 343, 2009 12 22, p. 51.
[2]               OL L 175, 2006 6 29, p. 4.
[3]               2009 m. kovo 10 d. sprendimas byloje T-249/06,
Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT ir Interpipe
Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT prieš Europos Sąjungos
Tarybą (Interpipe prieš Tarybą).
[4]               2012 m. vasario 16 d. sprendimas
jungtinėse bylose C-191/09 P ir C-200/09 P, Europos Sąjungos Taryba
prieš Interpipe Nikopolsky Seamless Tube Plant Niko Tube ZAT ir Interpipe
Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Taryba prieš Interpipe).
[5]               OL L 165, 2012 6 26, p. 1.
[6]               OL L 174, 2012 7 4, p. 5.
[7]               OL C 223, 2011 7 29, p. 8.
[8]               Anglies ekvivalentas nustatomas pagal Tarptautinio
suvirinimo instituto (TSI) paskelbtą Techninę ataskaitą,
1967 m., IIW doc. IX-555-67.
[9]               2007 m. lapkričio 16 d. WT/DS337/R,
2008 m. sausio 15 d. ją patvirtino Ginčų sprendimo
institucija.
[10]             2012 m. vasario 16 d. Europos Sąjungos
Teisingumo Teismo sprendimas jungtinėse bylose C-191/09 P ir C-200/09 P,
Europos Sąjungos Taryba prieš Interpipe Nikopolsky Seamless Tube Plant
Niko Tube ZAT ir Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT
(toliau – Interpipe).


				|

		52014PC0374

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Juodkalnijos Respublikos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo (kodifikuota redakcija) /* COM/2014/0374 final - 2014/0190 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           Žmonių Europos kontekste
Komisija didelį dėmesį skiria tam, kad Sąjungos teisė
būtų paprastesnė ir aiškesnė siekiant, kad ji taptų
suprantamesnė ir prieinamesnė piliečiams, kurie įgytų
naujų galimybių ir galėtų pasinaudoti konkrečiomis
jiems suteiktomis teisėmis.
Šis tikslas nebus pasiektas, jei daug
nuostatų, kurios buvo iš dalies ir dažnai iš esmės keičiamos
keletą kartų, liktų išsibarsčiusios įvairiuose
aktuose, ir todėl dalies jų reikėtų ieškoti pradiniame
akte, o kitų – vėlesniuose keičiančiuose aktuose.
Todėl siekiant surasti konkrečiu momentu galiojančias taisykles
reikia atlikti tiriamąjį darbą lyginant įvairius
teisės aktus.
Dėl šios priežasties siekiant, kad teisė
būtų aiški ir skaidri, svarbu kodifikuoti taisykles, kurios buvo
dažnai keičiamos.
2.           1987 m. balandžio 1 d.
Komisija nusprendė[1],
kad visi aktai, kurie buvo iš dalies pakeisti ne daugiau nei dešimt
kartų, turėtų būti kodifikuojami ir pabrėžė, kad
šis reikalavimas yra minimalus bei kad Komisijos padaliniai turėtų
stengtis parengti kodifikuotas tekstų, už kuriuos jie yra atsakingi,
redakcijas per trumpesnį laikotarpį siekdami užtikrinti, jog jų
nuostatos būtų aiškios ir lengvai suprantamos.
3.           Tai buvo patvirtinta
1992 m. gruodžio mėn. Edinburgo Europos vadovų
taryboje pirmininkavusios valstybės išvadose[2],
pabrėžiančiose kodifikavimo, kuris konkrečiu momentu tam
tikroje srityje taikomai teisei suteikia apibrėžtumo, svarbą.
Kodifikavimas turi būti vykdomas laikantis
įprastos Sąjungos aktų priėmimo tvarkos.
1994 m. gruodžio 20 d. Europos
Parlamentas, Taryba ir Komisija, atsižvelgdami į tai, kad kodifikuojamuose
teisės aktuose negali būti daromi esminiai pakeitimai, sudarė
tarpinstitucinį susitarimą, kuriuo nusprendė kodifikuojamiems
teisės aktams taikyti pagreitinto priėmimo tvarką.
4.           Šiuo pasiūlymu siekiama
kodifikuoti 2007 m. lapkričio 19 d. Tarybos
reglamentą (EB) Nr. 140/2008 dėl Europos Bendrijų bei
jų valstybių narių ir Juodkalnijos Respublikos stabilizacijos ir
asociacijos susitarimo ir Europos bendrijos ir Juodkalnijos Respublikos
laikinojo susitarimo tam tikros taikymo tvarkos[3].
Naujas reglamentas pakeis įvairius aktus, kurių nuostatos buvo
į jį įtrauktos[4];
šis pasiūlymas nekeičia kodifikuojamų teisės aktų
turinio, nes jame tik sujungiami šie aktai, atliekant kodifikavimui
būtinus formos pakeitimus.
5.           Pasiūlymas dėl kodifikuoto
teisės akto buvo parengtas remiantis preliminariu
Reglamento (EB) Nr. 140/2008 ir jį iš dalies keičiančio
teisės akto konsoliduotu tekstu, kurį 22 oficialiomis kalbomis
parengė Europos Sąjungos leidinių biuras naudodamas duomenų
apdorojimo sistemą. Kadangi straipsniams suteikiami nauji numeriai,
kodifikuoto reglamento II priede nurodomas buvusių ir naujų
straipsnių numerių atitikimas.
ê 140/2008
(pritaikytas)
2014/0190 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
dėl Europos Bendrijų bei jų
valstybių narių ir Juodkalnijos Respublikos stabilizacijos ir
asociacijos susitarimo (kodifikuota redakcija)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį Ö dėl
Europos Sąjungos veikimo Õ, ypač į
jos Ö 207 straipsnio
2 dalį Õ ,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
perdavus įstatymo galią
turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami
į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[5],
laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
ê
(1)       Tarybos reglamentas (EB)
Nr. 140/2008[6]
buvo iš esmės keičiamas[7].
Dėl aiškumo ir racionalumo tas reglamentas turėtų būti
kodifikuotas;
ê 140/2008 1
konstatuojamoji dalis (pritaikytas)
(2)       Ö 2007 m. spalio 15 d.
buvo pasirašytas ir įsigaliojo
2010 m. gegužės 1 d. Õ Europos Ö Sąjungos Õ bei jų
valstybių narių ir Juodkalnijos Respublikos stabilizacijos ir
asociacijos susitarimas (toliau – SAS);
ê 140/2008
(pritaikytas)
(3)       būtina nustatyti tam
tikrų Ö SAS Õ nuostatų
taikymo tvarką;
(4)       SAS Ö nustatoma Õ, kad
žuvininkystės produktus, kurių kilmės šalis yra Juodkalnija,
galima importuoti į Ö Sąjungą
pagal nustatytas tarifines kvotas, Õ taikant
sumažintą muitą. Todėl būtina nustatyti Ö tų Õ tarifinių
kvotų administravimą reglamentuojančias nuostatas;
(5)       jeigu Ö būtinos Õ prekybos apsaugos
priemonės, jos turėtų būti priimamos pagal Tarybos
reglamente (EB) Nr. 260/2009[8],
Tarybos reglamente (EB) Nr. 1061/2009[9], Tarybos reglamente (EB) Nr. 1225/2009[10] išdėstytas
bendrąsias nuostatas arba atskirais atvejais Ö taikomas Õ Tarybos reglamentas (EB)
Nr. 597/2009[11];
(6)       tais atvejais, kai
valstybė narė suteikia Komisijai informaciją apie galimą
sukčiavimo atvejį arba apie tai, kad nėra administracinio
bendradarbiavimo, taikomi atitinkami Ö Sąjungos Õ teisės aktai,
visų pirma Tarybos reglamentas (EB) Nr. 515/97[12];
(7)       siekiant įgyvendinti atitinkamas
šio reglamento nuostatas, Komisijai turėtų padėti pagal Europos
Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013[13] 285 straipsnį Ö įsteigtas
Muitinės kodekso komitetas Õ;
ê 37/2014 1 str.
ir priedo 15 (pritaikytas)
(8)       Ö SAS Õ numatytoms
dvišalėms apsaugos sąlygoms įgyvendinti reikia vienodų
apsaugos ir kitų priemonių tvirtinimo sąlygų. Tos
priemonės turėtų būti tvirtinamos pagal Europos Parlamento
ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011[14];
(9)       Komisija turėtų
priimti nedelsiant taikytinus įgyvendinimo aktus, kai tinkamai
pagrįstais atvejais, susijusiais su Ö išskirtinėmis Õ ir kritinėmis
aplinkybėmis, susidariusiomis kaip apibrėžta 41 straipsnio 5 dalies
b punkte ir Ö SAS Õ 42 straipsnio
4 dalyje, yra priežasčių, dėl kurių privaloma
skubėti,
ê 140/2008
(pritaikytas)
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Dalykas
Šiuo reglamentu nustatoma Europos
Bendrijų bei jų valstybių narių ir Juodkalnijos Respublikos
stabilizacijos ir asociacijos susitarimo (toliau – SAS) tam tikrų
nuostatų išsamių įgyvendinimo taisyklių Ö tam tikra Õ priėmimo
tvarka.
ê 37/2014 1 str.
ir priedo 15 p. 1 pp.
2 straipsnis
Nuolaidos žuvų ir
žuvininkystės produktams
SAS 29 straipsnio nuostatų dėl
žuvų ir žuvininkystės produktų tarifinių kvotų
išsamias įgyvendinimo taisykles Komisija priima laikydamasi šio reglamento
9 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
ê 140/2008
(pritaikytas)
3 straipsnis
Tarifų sumažinimas
1. Taikant 2 dalį, Ö lengvatinio
tarifo normos Õ suapvalinamos iki
vieno skaitmens po kablelio.
2. Ö Lengvatinė
norma Õ laikoma visišku
atleidimu nuo muito, jeigu Ö pagal Õ 1 dalį
apskaičiuota Ö lengvatinio
muito norma Õ yra viena iš Ö toliau
nurodytų Õ :
(a)          1 % ar mažiau ad valorem
muitų atveju; arba
(b)          1 EUR ar mažiau nuo kiekvienos
sumos specifinių muitų atveju.
ê 37/2014 1 str.
ir priedo 15 p. 2 pp. (pritaikytas)
4 straipsnis
Techniniai pritaikymai
Pagal šį reglamentą priimtų
nuostatų pakeitimai ir techniniai pritaikymai, kurie yra reikalingi
pasikeitus kombinuotosios nomenklatūros kodams ir TARIC subpozicijoms arba
būtini Sąjungai ir Juodkalnijai sudarius naujus arba iš dalies
pakeistus susitarimus, protokolus, pasikeitus laiškais ar sudarius kitus aktus,
priimami laikantis 9 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo
procedūros.
5 straipsnis
Bendroji apsaugos sąlyga
Jei Sąjungai reikia imtis priemonės,
kaip numatyta SAS 41 straipsnyje, Ö ta
priemonė Õ patvirtinama
laikantis šio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje nurodytos
nagrinėjimo procedūros, išskyrus atvejus, kai SAS 41 straipsnyje
nurodyta kitaip.
6 straipsnis
Trūkumo sąlyga
Jei Sąjungai reikia imtis priemonės,
kaip numatyta SAS 42 straipsnyje, ji patvirtinama laikantis šio reglamento
9 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
ê 140/2008
(pritaikytas)
7 straipsnis
Išskirtinės ir kritinės
aplinkybės
Išskirtinėmis ir kritinėmis
aplinkybėmis, Ö kaip
apibrėžta Õ SAS
41 straipsnio 5 dalies b punkte ir 42 straipsnio 4 dalyje,
Komisija gali nedelsdama imtis priemonių, nustatytų SAS 41 ir 42 straipsniuose.
Gavusi valstybės narės prašymą,
Komisija priima sprendimą per penkias darbo dienas nuo prašymo gavimo.
ê 37/2014 1 str. ir
priedo 15 p. 3 pp. (pritaikytas)
Komisija imasi tokių priemonių
laikydamasi Ö šio reglamento Õ 9 straipsnio
3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Skubos atvejais
taikomos Ö šio reglamento Õ 9 straipsnio
4 dalies nuostatos.
ê 140/2008
(pritaikytas)
8 straipsnis
Žemės ūkio ir
žuvininkystės produktams skirta apsaugos sąlyga
1. Nepaisant Ö šio reglamento Õ 5 ir 6 straipsniuose
Ö nurodytos Õ tvarkos, jeigu Ö Sąjungai Õ reikia imtis Ö SAS
41 straipsnyje numatytos Õ apsaugos
priemonės dėl žemės ūkio ir
žuvininkystės produktų, valstybės narės prašymu arba savo
iniciatyva Komisija priima sprendimą dėl būtinų
priemonių, pasinaudojusi, kai taikoma, SAS 41 straipsnyje numatyta
kreipimosi procedūra.
Gavusi valstybės narės prašymą,
Komisija priima dėl jo sprendimą:
(a)          per tris darbo dienas nuo prašymo
gavimo dienos, kai SAS 41 straipsnyje numatyta kreipimosi procedūra
netaikoma; arba
(b)          per tris dienas nuo SAS
41 straipsnio 5 dalies a punkte nurodyto 30 dienų
laikotarpio pabaigos, kai taikoma SAS 41 straipsnyje numatyta
procedūra.
Komisija praneša Tarybai apie savo sprendimu
priimtas priemones.
ê 37/2014 1 str.
ir priedo 15 p. 4 pp.
2. Komisija imasi tokių priemonių
laikydamasi 9 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo
procedūros. Skubos atvejais taikomos 9 straipsnio 4 dalies nuostatos.
ê 37/2014 1 str.
ir priedo 15 p. 5 pp. (pritaikytas)
9 straipsnis
Komiteto procedūra
1. Įgyvendinant 4 straipsnį
Komisijai padeda Muitinės kodekso komitetas, įsteigtas pagal Reglamento
(ES) Nr. 952/2013 285 straipsnį. Tas komitetas – tai komitetas,
kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2. Įgyvendinant 5–8 straipsnius, Komisijai padeda Ö Apsaugos
priemonių Õ komitetas, įsteigtas
pagal Reglamento (EB) Nr. 260/2009 Ö 4 straipsnio 1
dalį Õ . Tas komitetas –
tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
3. Kai daroma nuoroda į šią
dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
4. Kai daroma nuoroda į šią
dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 8 straipsnis
kartu su to reglamento 5 straipsniu.
ê 140/2008
(pritaikytas)
10 straipsnis
Dempingas ir subsidijos
Atsiradus praktikai, dėl kurios Ö Sąjunga Õ turėtų
pagrindą taikyti SAS 40 straipsnio 2 dalyje nustatytas
priemones, dėl antidempingo ir (arba) kompensacinių priemonių Ö sprendžiama
atitinkamai Õ pagal Reglamente (EB)
Nr. 1225/2009 ir (arba) Reglamente (EB) Nr. 597/2009 nustatytas nuostatas.
11 straipsnis
Konkurencija
1. Atsiradus praktikai, dėl kurios
būtų pateisinama, kad Ö Sąjunga Õ taikytų SAS 73 straipsnyje
nustatytas priemones, Komisija, išnagrinėjusi konkretų atvejį,
savo iniciatyva arba valstybės narės prašymu sprendžia, ar tokia
praktika dera su Ö SAS Õ .
Pagalbos atvejais SAS 73 straipsnio
10 dalyje nustatytos priemonės priimamos laikantis
Reglamente (EB) Nr. 597/2009 nustatytos tvarkos, o kitais atvejais –
laikantis Europos bendrijos steigimo sutarties Ö 207 Õ straipsnyje nustatytos
tvarkos.
2. Atsiradus praktikai, dėl kurios
Juodkalnijai gali tekti taikyti priemones Ö Sąjungai Õ, remiantis SAS
73 straipsniu, Komisija, išnagrinėjusi konkretų atvejį,
sprendžia, ar tokia praktika dera su SAS nustatytais principais. Prireikus, Ö Komisija Õ priima atitinkamus
sprendimus remdamasi kriterijais, atsirandančiais taikant Sutarties 101,
102 ir 107 straipsnius.
12 straipsnis
Sukčiavimas arba administracinio
bendradarbiavimo nebuvimas
Jeigu remdamasi valstybių narių
suteikta informacija arba savo pačios iniciatyva Komisija nustato, kad yra
įvykdytos SAS 46 straipsnyje nustatytos sąlygos, ji nedelsdama:
(a)          informuoja Tarybą; ir
(b)          praneša Stabilizacijos ir
asociacijos komitetui apie nustatytą faktą kartu pateikdama
objektyvią informaciją ir pradeda konsultacijas Stabilizacijos ir
asociacijos komitete.
Visą informaciją pagal SAS 46 straipsnio
5 dalį Komisija skelbia Europos Sąjungos oficialiajame
leidinyje.
ê 37/2014 1 str.
ir priedo 15 p. 6 pp.
Komisija, laikydamasi šio reglamento 9 straipsnio
3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, gali nuspręsti
laikinai netaikyti produktams atitinkamo lengvatinio režimo, kaip numatyta SAS
46 straipsnio 4 dalyje.
ê 140/2008
(pritaikytas)
13 straipsnis
Pranešimai
Už pranešimų teikimą Stabilizacijos
ir asociacijos tarybai bei Stabilizacijos ir asociacijos komitetui, kaip
reikalaujama SAS, yra atsakinga Ö Sąjungos Õ vardu veikianti
Komisija.
ê
14 straipsnis
Panaikinimas
Reglamentas (EB) Nr. 140/2008
panaikinamas.
Nuorodos į panaikintą
reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą, ir
skaitomos pagal II priede pateiktą atitikties lentelę.
ê 140/2008
(pritaikytas)
15 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja
dvidešimtą dieną Ö nuo Õ jo paskelbimo Europos
Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas
ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                    Pirmininkas
[1]               COM(87) 868 PV.
[2]               Žr. Išvadų 3 priedo A dalį.
[3]               Įtrauktas į 2014 teisės aktų
leidybos programą.
[4]               Žr. šio pasiūlymo I priedą.
[5]               OL C [...], [...], p. [...].
[6]               2007 m. lapkričio 19 d. Tarybos
reglamentas (EB) Nr. 140/2008 dėl Europos Bendrijų bei
jų valstybių narių ir Juodkalnijos Respublikos stabilizacijos ir
asociacijos susitarimo ir Europos bendrijos ir Juodkalnijos Respublikos
laikinojo susitarimo tam tikros taikymo tvarkos (OL L 43, 2008 2 19,
p. 1).
[7]               Žr. I priedą.
[8]               2009 m. vasario 26 d. Tarybos
reglamentas (EB) Nr. 260/2009 dėl bendrų importo
taisyklių (OL L 84, 2009 3 31, p. 1).
[9]               2013 m. spalio 19 d. Tarybos
reglamentas (EB) Nr. 1061/2009, nustatantis bendrąsias eksporto
taisykles (OL L 291, 2009 11 7, p. 1).
[10]             2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos
reglamentas (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo
kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių
(OL L 343, 2009 12 22, p. 51).
[11]             2009 m. birželio 11 d. Tarybos
reglamentas (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto
importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių
(OL L 188, 2009 7 18, p. 93).
[12]             1997 m. kovo 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 515/97
dėl valstybių narių administracinių institucijų
tarpusavio pagalbos ir dėl pastarųjų bei Komisijos
bendradarbiavimo, siekiant užtikrinti teisingą muitinės ir žemės
ūkio teisės aktų taikymą (OL L 82,
1997 3 22, p. 1).
[13]             2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos
Reglamentas (ES) Nr. 952/2013, nustatantis Sąjungos muitinės
kodeksą (OL L 269, 2013 10 10, p. 1).
[14]             2011 m. vasario 16 d. Europos
Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo
nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi
įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės
ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).
é
I PRIEDAS
Panaikinamas reglamentas ir jo
vėlesnių pakeitimų sąrašas
 Tarybos reglamentas (EB) Nr. 140/2008 (OL L 43, 2008 2 19, p. 1) ||   ||
 || Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 37/2014 (OL L 18, 2014 1 21, p. 1) || Tik priedo 15 punktas
_____________
II PRIEDAS
Atitikties
Lentelė
 Reglamentas (EB) Nr. 140/2008 || Šis reglamentas
 Nuo 1 iki 8 straipsnio || Nuo 1 iki 8 straipsnio
 8a straipsnis || 9 straipsnis
 9 straipsnis || 10 straipsnis
 10 straipsnis || 11 straipsnis
 11 straipsnis || 12 straipsnis
 13 straipsnis || 13 straipsnis
 __ || 14 straipsnis
 14 straipsnis || 15 straipsnis
 __ || I priedas
 __ || II priedas
_____________


				|

		52014PC0304

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl apsaugos priemonių, numatytų Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarime (kodifikuota redakcija) /* COM/2014/0304 final - 2014/0159 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           Žmonių Europos kontekste
Komisija didelį dėmesį skiria tam, kad Sąjungos teisė būtų paprastesnė ir aiškesnė siekiant, kad ji taptų
suprantamesnė ir prieinamesnė piliečiams, kurie įgytų
naujų galimybių ir galėtų pasinaudoti konkrečiomis
jiems suteiktomis teisėmis.
Šis tikslas nebus pasiektas, jei daug
nuostatų, kurios buvo iš dalies ir dažnai iš esmės keičiamos
keletą kartų, liktų išsibarsčiusios įvairiuose
aktuose, ir todėl dalies jų reikėtų ieškoti pradiniame
akte, o kitų – vėlesniuose keičiančiuose aktuose.
Todėl siekiant surasti konkrečiu momentu galiojančias taisykles
reikia atlikti tiriamąjį darbą lyginant įvairius
teisės aktus.
Dėl šios priežasties siekiant, kad teisė
būtų aiški ir skaidri, svarbu kodifikuoti taisykles, kurios buvo
dažnai keičiamos.
2.           1987 m. balandžio 1 d. Komisija
nusprendė[1], kad visi aktai, kurie buvo iš dalies pakeisti ne daugiau nei dešimt kartų, turėtų būti kodifikuojami ir
pabrėžė, kad šis reikalavimas yra minimalus bei kad Komisijos
padaliniai turėtų stengtis parengti kodifikuotas tekstų, už
kuriuos jie yra atsakingi, redakcijas per trumpesnį laikotarpį siekdami užtikrinti, jog jų nuostatos
būtų aiškios ir lengvai suprantamos.
3.           Tai buvo patvirtinta 1992 m.
gruodžio mėn. Edinburgo Europos vadovų taryboje pirmininkavusios
valstybės išvadose[2],
pabrėžiančiose kodifikavimo, kuris konkrečiu momentu tam tikroje srityje taikomai teisei
suteikia apibrėžtumo, svarbą.
Kodifikavimas turi būti vykdomas laikantis
įprastos Sąjungos aktų priėmimo tvarkos.
1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamentas, Taryba
ir Komisija, atsižvelgdami į tai, kad kodifikuojamuose teisės aktuose negali būti daromi esminiai pakeitimai,
sudarė tarpinstitucinį susitarimą, kuriuo nusprendė
kodifikuojamiems teisės aktams taikyti pagreitinto priėmimo
tvarką.
4.           Šiuo
pasiūlymu siekiama kodifikuoti 1973 m. birželio 25 d. Tarybos Reglamentas (EEB) Nr. 1692/73 dėl
apsaugos priemonių, numatytų Europos ekonominės bendrijos ir
Norvegijos Karalystės susitarime[3]. Naujas reglamentas pakeis įvairius aktus,
kurių nuostatos buvo į jį įtrauktos[4]; šis pasiūlymas
nekeičia kodifikuojamų teisės aktų turinio, nes jame tik
sujungiami šie aktai, atliekant kodifikavimui būtinus formos pakeitimus.
5.           Pasiūlymas
dėl kodifikuoto teisės akto buvo
parengtas remiantis preliminariu Reglamento (EEB) Nr. 1692/73 ir jį iš dalies keičiančių teisės aktų konsoliduotu tekstu, kurį 22 oficialiomis kalbomis parengė Europos
Sąjungos leidinių biuras naudodamas duomenų apdorojimo
sistemą. Kadangi straipsniams suteikiami nauji
numeriai, kodifikuoto reglamento II priede nurodomas
buvusių ir naujų straipsnių numerių atitikimas.
ê 1692/73
(pritaikytas)
2014/0159 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
dėl apsaugos priemonių,
numatytų Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės
susitarime (kodifikuota redakcija)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama Sutartį Ö dėl
Europos Sąjungos veikimo Õ, ypač į
jos Ö 207 Õ straipsnio Ö 2
dalį Õ ,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo
akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[5],
laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
ê
(1)       Reglamentas
(EEB) Nr. 1692/73[6]
buvo keletą kartų iš esmės keičiamas[7]. Dėl aiškumo ir
racionalumo tas reglamentas turėtų būti kodifikuotas;
ê 1692/73 1
konstatuojamoji dalis (pritaikytas)
(2)       Europos
ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimas Ö (toliau –
Susitarimas) Õ buvo pasirašytas
1973 m. gegužės 14 d. Briuselyje;
ê 1692/73 3
konstatuojamoji dalis (pritaikytas)
(3)       Apsaugos
sąlygų ir atsargumo priemonių, numatytų susitarimo 22‑27
straipsniuose, Ö taikymui
būtinos išsamios  Õ taisyklės;
ê 37/2014 1str.
ir priedo 3 p.
(4)       Susitarime numatytoms
dvišalėms apsaugos sąlygoms įgyvendinti reikalingos vienodos
sąlygos, pagal kurias patvirtinamos apsaugos priemonės. Tos
priemonės turėtų būti tvirtinamos pagal Europos Parlamento
ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011[8];
(5)       Komisija turėtų
priimti nedelsiant taikytinus įgyvendinimo aktus, kai tinkamai
pagrįstais atvejais, susijusiais su Susitarimo 24, 24a ir 26 straipsniuose
nurodytomis situacijomis, arba kai teikiama parama eksportui tiesiogiai ir iš
karto veikia prekybą, yra priežasčių, dėl kurių privaloma
skubėti,
ê 1692/73
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
ê 37/2014 1 str.
ir priedo 3 p. 1 pap.
1 straipsnis
Komisija gali nuspręsti kreiptis į
jungtinį komitetą, įsteigtą Europos ekonominės
bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimu (toliau – Susitarimas), kad
būtų imtasi Susitarimo 22, 24, 24a ir 26 straipsniuose numatytų
priemonių. Prireikus Komisija patvirtina tas priemones laikydamasi šio
reglamento 6 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
Komisijai nusprendus perduoti klausimą
svarstyti jungtiniame komitete, apie tai ji informuoja valstybes nares.
ê 1692/73
(pritaikytas)
è1 37/2014 1 str. ir priedo 3 p. 2 pap.
2 straipsnis
1. Esant tokiai praktikai, kuri pateisina tai,
kad Ö Sąjunga Õ taikytų
Susitarimo 23 straipsnyje numatytas priemones, Komisija,
išnagrinėjusi atvejį savo iniciatyva arba kurios nors valstybės
narės prašymu, nusprendžia, ar tokia praktika yra suderinama su
Susitarimu. è1 Prireikus
Komisija patvirtina apsaugos priemones laikydamasi šio reglamento 6
straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. ç
2. Tokios praktikos atveju, dėl kurios
Susitarimo 23 straipsnio pagrindu apsaugos priemones gali reikėti
taikyti Ö Sąjungai Õ , Komisija,
išnagrinėjusi atvejį, nusprendžia, ar toji praktika derinasi su
Susitarime išdėstytais principais. Prireikus, ji formuluoja atitinkamas
rekomendacijas.
3 straipsnis
Esant tokiai praktikai, kuri pateisina tai,
kad Ö Sąjunga Õ taikytų
Susitarimo 25 straipsnyje numatytas priemones, taikomos
procedūros, nustatytos Tarybos reglamente (EB) Nr. 597/2009[9] ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1225/2009[10].
ê 37/2014 1str.
ir priedo 3 p. 3 pap.
4 straipsnis
1. Jei dėl išimtinių aplinkybių
reikia nedelsiant imtis veiksmų susiklosčius Susitarimo 24, 24a ir 26
straipsniuose nurodytoms situacijoms arba kai teikiama parama eksportui
tiesiogiai ir iš karto veikia prekybą, Komisija gali patvirtinti
Susitarimo 27 straipsnio 3 dalies e punkte numatytas atsargumo priemones
laikydamasi šio reglamento 6 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo
procedūros arba, jei reikia veikti nedelsiant, pagal šio reglamento 6
straipsnio 3 dalį.
2. Jei imtis veiksmų Komisijos prašo
valstybė narė, Komisija priima sprendimą dėl to prašymo ne
vėliau kaip per penkias darbo dienas nuo jo gavimo dienos.
ê 1692/73
(pritaikytas)
5 straipsnis
Už Ö Sąjungos Õ pranešimus
jungtiniam komitetui, kurių reikalaujama Susitarimo 27 straipsnio
2 dalyje, atsako Komisija.
ê 37/2014 1str.
ir priedo 3 p. 5 pap.
6 straipsnis
1. Komisijai padeda Apsaugos priemonių
komitetas, įsteigtas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 260/2009[11] 4 straipsnio 1 dalį. Tas komitetas – tai komitetas, kaip
nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2. Kai daroma nuoroda į šią
dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
3. Kai daroma nuoroda į šią
dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 8 straipsnis kartu su to
reglamento 5 straipsniu.
7 straipsnis
Vadovaudamasi Reglamento Nr. 1225/2009
22a straipsniu, Komisija į savo metinę ataskaitą Europos
Parlamentui ir Tarybai dėl prekybos apsaugos priemonių taikymo ir
įgyvendinimo įtraukia informaciją apie šio reglamento
įgyvendinimą.
ê
8 straipsnis
Reglamentas (EEB) Nr. 1692/73 panaikinamas.
Nuorodos į panaikintą
reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos
pagal II priede pateiktą atitikties lentelę.
9 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja
dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje.
ê 1692/73
Šis reglamentas privalomas visas ir
tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                    Pirmininkas
[1]               COM(87) 868 PV.
[2]               Žr. Išvadų 3 priedo A dalį.
[3]               Įtrauktas į 2014 m. teisės aktų
leidybos programą.
[4]               Žr. šio pasiūlymo I priedą.
[5]               OL C […], […], p. […].
[6]               1973 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas
(EEB) Nr. 1692/73 dėl apsaugos priemonių, numatytų Europos
ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarime (OL L 171,
1973 6 27, p. 103).
[7]               Žr. I priedą.
[8]               2011 m. vasario 16 d. Europos
Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos
valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo
įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji
principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).
[9]               2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr.
597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos
narėmis nesančių valstybių (OL L 188, 2009 7 18, p. 93).
[10]             2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr.
1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos
narėmis nesančių valstybių (OL L 343, 2009 12 22, p. 51).
[11]             2009 m. vasario 26 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 260/2009
dėl bendrų importo taisyklių (OL L 84, 2009 3 31, p. 1).
é
I
PRIEDAS
Panaikinamas
reglamentas ir jo vėlesnių pakeitimų
sąrašas
 Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1692/73        (OL L 171, 1973 6 27, p. 103) ||   ||
 || Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 641/90          (OL L 74, 1990 3 20, p. 5) ||
 || Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 37/2014           (OL L 18, 2014 1 21, p. 1) || Tik priedo 3 punktas
_____________
II
PRIEDAS
Atitikties lentelė
 Reglamentas (EEB) Nr. 1692/73 || Šis reglamentas
 1 – 4 straipsniai || 1 – 4 straipsniai
 6 straipsnis || 5 straipsnis
 7 straipsnis || 6 straipsnis
 8 straipsnis || 7 straipsnis
 - || 8 straipsnis
 - || 9 straipsnis
 - || I priedas
 - || II priedas
_____________


				|

		52014PC0308

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl apsaugos priemonių, numatytų Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos Respublikos susitarime (kodifikuota redakcija) /* COM/2014/0308 final - 2014/0160 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           Žmonių Europos kontekste Komisija didelį
dėmesį skiria tam, kad Sąjungos teisė būtų paprastesnė
ir aiškesnė siekiant, kad ji taptų suprantamesnė ir
prieinamesnė piliečiams, kurie įgytų naujų
galimybių ir galėtų pasinaudoti konkrečiomis jiems
suteiktomis teisėmis.
Šis tikslas nebus
pasiektas, jei daug nuostatų, kurios buvo iš dalies ir dažnai iš
esmės keičiamos keletą kartų, liktų
išsibarsčiusios įvairiuose aktuose, ir todėl dalies jų
reikėtų ieškoti pradiniame akte, o kitų – vėlesniuose
keičiančiuose aktuose. Todėl siekiant surasti konkrečiu
momentu galiojančias taisykles reikia atlikti tiriamąjį
darbą lyginant įvairius teisės aktus.
Dėl šios
priežasties siekiant, kad teisė būtų aiški ir skaidri, svarbu
kodifikuoti taisykles, kurios buvo dažnai keičiamos.
2.           1987 m. balandžio 1 d. Komisija nusprendė[1],
kad visi aktai, kurie buvo iš dalies pakeisti ne daugiau nei dešimt kartų, turėtų būti kodifikuojami ir
pabrėžė, kad šis reikalavimas yra minimalus bei kad Komisijos
padaliniai turėtų stengtis parengti kodifikuotas tekstų, už
kuriuos jie yra atsakingi, redakcijas per trumpesnį laikotarpį siekdami užtikrinti, jog jų nuostatos
būtų aiškios ir lengvai suprantamos.
3.           Tai buvo patvirtinta 1992 m. gruodžio mėn. Edinburgo
Europos vadovų taryboje pirmininkavusios valstybės išvadose[2],
pabrėžiančiose kodifikavimo, kuris konkrečiu momentu tam tikroje srityje taikomai teisei
suteikia apibrėžtumo, svarbą.
Kodifikavimas turi
būti vykdomas laikantis įprastos Sąjungos aktų
priėmimo tvarkos.
1994 m. gruodžio 20
d. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija, atsižvelgdami į tai, kad kodifikuojamuose teisės aktuose negali
būti daromi esminiai pakeitimai, sudarė tarpinstitucinį
susitarimą, kuriuo nusprendė kodifikuojamiems teisės aktams
taikyti pagreitinto priėmimo tvarką.
4.           Šiuo pasiūlymu siekiama
kodifikuoti 1972 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2843/72 dėl apsaugos priemonių,
numatytų Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos
Respublikos susitarime[3]. Naujas reglamentas pakeis įvairius aktus,
kurių nuostatos buvo į jį įtrauktos[4]; šis pasiūlymas
nekeičia kodifikuojamų teisės aktų turinio, nes jame tik
sujungiami šie aktai, atliekant kodifikavimui būtinus formos pakeitimus.
5.           Pasiūlymas dėl kodifikuoto
teisės akto buvo parengtas remiantis preliminariu
Reglamento (EEB) Nr. 2843/72 ir jį iš dalies
keičiančių teisės aktų konsoliduotu
tekstu, kurį 22 oficialiomis kalbomis parengė Europos Sąjungos leidinių biuras
naudodamas duomenų apdorojimo sistemą.
Kadangi straipsniams suteikiami nauji numeriai, kodifikuoto reglamento II priede nurodomas buvusių ir naujų straipsnių
numerių atitikimas.
ê 2843/72
(pritaikytas)
2014/0160 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
dėl apsaugos priemonių,
numatytų Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos Respublikos
susitarime (kodifikuota redakcija)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį Ö dėl
Europos Sąjungos veikimo Õ, ypač į
jos Ö 207 Õ straipsnio Ö 2
dalį Õ ,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo
akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[5],
laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
ê
(1)       Tarybos
reglamentas (EEB) Nr. 2843/73[6]
buvo keletą kartų iš esmės keičiamas[7]. Dėl aiškumo ir
racionalumo tas reglamentas turėtų būti kodifikuotas;
ê 2843/72 1
konstatuojamoji dalis (pritaikytas)
(2)       1972 m.
liepos 22 d. Briuselyje buvo pasirašytas Europos ekonominės bendrijos
ir Islandijos Respublikos susitarimas Ö (toliau –
Susitarimas) Õ ;
ê 2843/72 3
konstatuojamoji dalis (pritaikytas)
(3)       apsaugos sąlygų ir
atsargumo priemonių, numatytų Susitarimo 23‑28 straipsniuose,
Ö taikymui
būtinos išsamios Õ taisyklės;
ê 37/2014 1 str.
ir priedo 2 p.
(4)       Susitarime
numatytoms dvišalėms apsaugos sąlygoms įgyvendinti reikalingos
vienodos sąlygos, pagal kurias patvirtinamos apsaugos priemonės. Tos
priemonės turėtų būti tvirtinamos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011[8];
(5)       Komisija
turėtų priimti nedelsiant taikytinus įgyvendinimo aktus, kai
tinkamai pagrįstais atvejais, susijusiais su Susitarimo 25, 25a ir 27
straipsniuose nurodytomis situacijomis, arba kai teikiama parama eksportui
tiesiogiai ir iš karto veikia prekybą, yra priežasčių, dėl
kurių privaloma skubėti,
ê 2843/72
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
ê 37/2014 1str.
ir priedo 2 p. 1 pap.
1 straipsnis
Komisija gali nuspręsti kreiptis į
jungtinį komitetą, įsteigtą Europos ekonominės
bendrijos ir Islandijos Respublikos susitarimu (toliau – Susitarimas), kad
būtų imtasi Susitarimo 23, 25, 25a ir 27 straipsniuose numatytų
priemonių. Prireikus Komisija patvirtina tas priemones laikydamasi šio
reglamento 6 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
Komisijai nusprendus perduoti klausimą
svarstyti jungtiniame komitete, apie tai ji informuoja valstybes nares.
ê 2843/72
(pritaikytas)
è1 37/2014
1 str. ir priedo 2 p. 2 pap.
2 straipsnis
1. Esant tokiai praktikai, kuri pateisina tai,
kad Ö Sąjunga Õ taikytų
Susitarimo 24 straipsnyje numatytas priemones, Komisija,
išnagrinėjusi atvejį savo iniciatyva arba valstybės narės
prašymu, nusprendžia, ar tokia praktika suderinama su Susitarimu. è1 Prireikus
Komisija patvirtina apsaugos priemones laikydamasi šio reglamento 6 straipsnio
2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. ç
2. Esant tokiai praktikai, dėl kurios Ö Sąjungai Õ Susitarimo
24 straipsnio pagrindu gali reikėti taikyti apsaugos priemones,
Komisija, išnagrinėjusi atvejį, nusprendžia, ar toji praktika
suderinama su Susitarime išdėstytais principais. Prireikus, ji parengia
atitinkamas rekomendacijas.
3 straipsnis
Esant tokiai praktikai, kuri pateisina tai,
kad Ö Sąjunga Õ taikytų
Susitarimo 26 straipsnyje numatytas priemones, taikomos Tarybos
reglamente (EB) Nr. 597/2009[9] ir
Tarybos reglamente (EB) Nr. 1225/2009[10]
numatytos procedūros.
ê 37/2014 1 str.
ir priedo 2 p. 3 pap.
4 straipsnis
1. Jei dėl išimtinių aplinkybių
reikia nedelsiant imtis veiksmų susiklosčius Susitarimo 25, 25a ir 27
straipsniuose nurodytoms situacijoms arba kai teikiama parama eksportui
tiesiogiai ir iš karto veikia prekybą, Komisija gali patvirtinti
Susitarimo 28 straipsnio 3 dalies e punkte numatytas atsargumo priemones
laikydamasi šio reglamento 6 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo
procedūros arba, jei reikia veikti nedelsiant, pagal šio reglamento 6
straipsnio 3 dalį.
2. Jei imtis veiksmų Komisijos prašo
valstybė narė, Komisija priima sprendimą dėl to prašymo ne
vėliau kaip per penkias darbo dienas nuo jo gavimo dienos.
ê 2843/72
(pritaikytas)
5 straipsnis
Už Ö Sąjungos Õ pranešimus Jungtiniam
komitetui, kurių reikalaujama pagal Susitarimo 28 straipsnio
2 dalį, atsako Komisija.
ê 37/2014 1 str.
ir priedo 2 p. 5 pap.
6 straipsnis
1. Komisijai padeda Apsaugos priemonių
komitetas, įsteigtas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 260/2009[11] 4 straipsnio 1 dalį. Tas komitetas – tai komitetas, kaip
nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2. Kai daroma nuoroda į šią
dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
3. Kai daroma nuoroda į šią
dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 8 straipsnis kartu su to
reglamento 5 straipsniu.
7 straipsnis
Vadovaudamasi Reglamento Nr. 1225/2009
22a straipsniu, Komisija į savo du kartus per metus rengiamą
ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl prekybos apsaugos
priemonių taikymo ir įgyvendinimo įtraukia informaciją apie
šio reglamento įgyvendinimą.
ê
8 straipsnis
Reglamentas (EEB) Nr. 2843/72 panaikinamas.
Nuorodos į panaikintą
reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos
pagal II priede pateiktą atitikties lentelę.
9 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja
dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje.
ê 2843/72
Šis reglamentas privalomas visas ir
tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                    Pirmininkas
[1]               COM(87) 868 PV.
[2]               Žr. Išvadų 3 priedo A dalį.
[3]               Įtrauktas į 2014 m. teisės aktų
leidybos programą.
[4]               Žr. šio pasiūlymo I priedą.
[5]               OL C […], […],  p. […].
[6]               1972 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr.
2843/72 dėl apsaugos priemonių, numatytų Europos ekonominės
bendrijos ir Islandijos Respublikos susitarime (OL L 301, 1972 12 31,
p. 162).
[7]               Žr. I priedą.
[8]               2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių
vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais
kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55,
2011 2 28, p. 13).
[9]               2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr.
597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos
narėmis nesančių valstybių (OL L 188, 2009 7 18, p. 93).
[10]             2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr.
1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos
narėmis nesančių valstybių (OL L 343, 2009 12 22, p. 51).
[11]             2009 m. vasario 26 d. Tarybos reglamentas (EB)
Nr. 260/2009 dėl bendrų importo taisyklių (OL L 84,
2009 3 31, p. 1).
é
I
PRIEDAS
Panaikinamas
reglamentas ir jo vėlesnių pakeitimų
sąrašas
 Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2843/72        (OL L 301, 1972 12 31, p. 162) ||   ||
 || Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 640/90          (OL L 74, 1990 3 20, p. 4) ||
 || Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 37/2014     (OL L 18, 2014 1 21, p. 1) || Tik priedo 2 punktas
_____________
II
PRIEDAS
Atitikties lentelė
 Reglamentas (EEB) Nr. 2843/72 || Šis reglamentas
 1 – 4 straipsniai || 1 – 4 straipsniai
 6 straipsnis || 5 straipsnis
 7 straipsnis || 6 straipsnis
 8 straipsnis || 7 straipsnis
 - || 8 straipsnis
 - || 9 straipsnis
 - || I priedas
 - || II priedas
_____________