				|

		52011PC0751

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo įsteigiamas Prieglobsčio ir migracijos fondas /* KOM/2011/0751 galutinis - 2011/0366 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO
APLINKYBĖS
Pastaraisiais
metais nuolat didėjo su laisvės, saugumo ir teisingumo erdve
susijusios politikos sričių apimtis. Jos svarba patvirtinta Stokholmo
programa[1]
ir jos veiksmų planu[2],
kurio įgyvendinimas yra ateinančių penkerių metų
strateginis prioritetas ir apima tokias sritis, kaip migracija (teisėta
migracija ir integracija; prieglobstis; neteisėta migracija ir
grąžinimas), saugumas (terorizmo ir organizuoto nusikalstamumo prevencija
ir kova su jais; policijos bendradarbiavimas) ir išorės sienų
valdymas (įskaitant vizų politiką), taip pat apima šių
politikos sričių išorės dimensiją. Lisabonos sutartimi
Sąjungai taip pat sudarytos sąlygos parodyti didesnį ryžtą
sprendžiant kasdienius piliečių laisvės, saugumo ir teisingumo
srities klausimus. Stokholmo programoje pripažįstama, kad
padidėjęs asmenų judumas tiek sudaro galimybes, tiek kelia
sunkumų, ir pabrėžiama, kad gerai valdoma migracija gali būti
naudinga visoms suinteresuotosioms šalims. Europos Vadovų Taryba taip pat
pripažino, kad dėl svarbių demografinių problemų, su
kuriomis Sąjunga susidurs ateityje padidėjus darbo jėgos
paklausai lanksti migracijos politika labai padės siekti Sąjungos
ekonominio vystymosi ir rezultatų ilguoju laikotarpiu.
2011 m. birželio 29 d. Komisija
priėmė kitos 2014–2020 m. daugiametės finansinės
programos pasiūlymą[3]
– strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo biudžetą. Vidaus
reikalų politikos srityje, apimančioje saugumą, migraciją
ir išorės sienų valdymą, Komisija pasiūlė supaprastinti
išlaidų priemonių struktūrą mažinant programų
skaičių ir jas suskirstant į du ramsčius: prieglobsčio
ir migracijos fondo ir vidaus saugumo fondo.
Šiuo reglamentu įsteigiamas
Prieglobsčio ir migracijos fondas, grindžiamas gebėjimų
stiprinimo procesu, išplėtotu naudojant Europos pabėgėlių
fondą[4],
Europos fondą trečiųjų šalių piliečių
integracijai[5]
ir Europos grąžinimo fondą[6];
reglamentu fondo taikymo sritis išplečiama, kad plačiau apimtų
įvairius Sąjungos bendros prieglobsčio ir imigracijos politikos
aspektus, įskaitant trečiosiose šalyse vykdomus, ir su jomis
susijusius veiksmus, kurie visų pirma yra susiję su ES interesais ir
tikslais tose politikos srityse, ir atsižvelgiama į naujausius
įvykius.
Plėtojant bendrą prieglobsčio
politiką ir siekiant suteikti tinkamą statusą kiekvienam
trečiosios šalies piliečiui, kuriam reikia tarptautinės
apsaugos, ir užtikrinti Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo
nustatyto negrąžinimo principo laikymąsi, reikia remiantis valstybių
narių solidarumu nustatyti mechanizmus, kuriais būtų skatinama
valstybių narių pastangų, susijusių su asmenų, kuriems
reikia tarptautinės apsaugos, ir perkeltųjų asmenų
priėmimu ir jo pasekmėmis, pusiausvyra. Tai taip pat apima
tvirtą perkėlimo į Europos Sąjungą ir perkėlimo
Europos Sąjungoje sudedamąją dalį.
Tinkamai organizuota teisėtos imigracijos
politika ir veiksmingesnės integracijos strategijos, atitinkančios
Stokholmo programą ir remiamos Sąjungos teisinėmis
priemonėmis, yra labai svarbios užtikrinant Sąjungos ilgalaikį
konkurencingumą ir ilgainiui jos socialinio modelio ateitį. Šiuo
atžvilgiu geresnė teisėtai Sąjungoje gyvenančių
trečiųjų šalių piliečių ekonominė ir
socialinė integracija tebelieka svarbi siekiant kuo labiau padidinti
imigracijos naudą.
Esminis gerai valdomos migracijos sistemos
Sąjungoje elementas yra veiksminga ir tvari grąžinimo politika. Ji
taip pat yra būtinas patikimos teisėtos imigracijos ir
prieglobsčio politikos papildomas elementas; be to, ji yra svarbus kovos
su neteisėta imigracija komponentas.
Naujausi įvykiai Graikijos ir Turkijos
pasienyje ir pietų Viduržemio jūros regione taip pat parodė,
kaip svarbu, kad Sąjunga laikytųsi visapusiško požiūrio į
migraciją, kuris apimtų įvarius aspektus, pvz., aktyvesnį
sienų ir Šengeno erdvės valdymą, geriau orientuotą tikslinę
teisėtą migraciją, geresnį integracijos geriausios
praktikos skleidimą, sustiprintą bendrą Europos
prieglobsčio sistemą ir strategiškesnį požiūrį į
su migracija susijusius santykius su trečiosiomis šalimis.
2.           KONSULTACIJŲ SU
SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
Kadangi vertinimui, kaip priemonei paveikti
politikos formavimą, skiriama daugiau dėmesio, šis pasiūlymas
parengtas atsižvelgiant į vertinimo rezultatus, konsultacijas su
suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimą.
Šiuo atžvilgiu
itin svarbūs buvo 2005–2007 m. Europos pabėgėlių fondo
ex-post vertinimo ir 2007–2009 m. Europos fondo
trečiųjų šalių piliečių integracijai ir 2008–2009 m.
Europos grąžinimo fondo laikotarpio vidurio vertinimo ataskaitų
rezultatai.
2010 m.
pradėtas ir 2011 m. tęstas būsimų vidaus reikalų
srities finansavimo priemonių rengimas. 2010 m. gruodžio mėn.,
rengiant priemones, su nepriklausomo rangovo pagalba pradėtas vertinimo ir
poveikio vertinimo tyrimas. 2011 m. liepos mėn. tyrimas baigtas: apibendrinti
dabartinių finansinių priemonių vertinimo rezultatai ir
apibūdintos poveikio vertinime nagrinėtos problemos, tikslai,
politikos galimybės ir galimas poveikis. Remdamasi šiuo tyrimu, Komisija
parengė poveikio vertinimo ataskaitą, dėl kurios 2011 m.
rugsėjo 9 d. Poveikio vertinimo valdyba pateikė nuomonę.
Poveikio vertinime atsižvelgiama į
internetu vykusių viešų konsultacijų dėl būsimo vidaus
reikalų srities finansavimo rezultatus. Konsultacijos vyko nuo 2011 m.
sausio 5 d. iki kovo 20 d.; jose galėjo dalyvauti visos
suinteresuotosios šalys. Iš privačių asmenų ir organizacijų
gauta 115 atsakymų, įskaitant 8 pareiškimus dėl pozicijos.
Konsultacijose dalyvavo respondentai iš visų valstybių narių ir
kai kurių trečiųjų šalių.
2011 m.
balandžio mėn. pagrindinės suinteresuotosios šalys (valstybės
narės, tarptautinės organizacijos, pilietinės visuomenės
organizacijos ir kt.) susirinko į konferenciją „Naujas žvilgsnis
į ES vidaus reikalų srities finansavimo ateitį“, kurioje
pasidalijo nuomonėmis apie Sąjungos vidaus reikalų srities
finansavimo ateitį. Per konferenciją taip pat pritarta padėties
apžvalgos išvadoms ir viešųjų konsultacijų rezultatams.
Sąjungos
vidaus reikalų finansavimo ateities klausimas keltas ir su institucijomis
aptartas įvairiomis progomis: per 2011 m. sausio 21 d. TVR
tarybos neoficialius pietus, 2011 m. sausio 26 d. neoficialius
pusryčius su Europos Parlamento politikos koordinatoriais, 2011 m.
kovo 10 d. Komisijos narės C. Malmström klausymą Parlamento
Politinių išbandymų komitete ir 2011 m. kovo 17 d. Vidaus
reikalų GD generaliniam direktoriui keičiantis nuomonėmis
Parlamento Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų
komitete.
Patarimų
dėl būsimų prieglobsčio ir migracijos srities finansavimo
priemonių ekspertai pateikė 2011 m. vasario 22 d. vykusioje
Imigracijos ir prieglobsčio komiteto posėdyje, 2011 m. kovo 15 d.
surengtame integracijos nacionalinių ryšių palaikymo institucijų
posėdyje, 2011 m. kovo 18 d. vykusiame Grąžinimo direktyvos
ryšių palaikymo komiteto posėdyje ir 2011 m. balandžio 27 d.
surengtame Prieglobsčio ir migracijos aukšto lygio darbo grupės
posėdyje. Techniniai aspektai, susiję su būsimos finansinės
prieglobsčio ir migracijos priemonės įgyvendinimu, taip pat
aptarti per 2011 m. balandžio mėn. vykusias konsultacijas raštu su
valstybių narių ekspertais, kurias surengė Solidarumo ir
migracijos srautų valdymo bendrosios programos komitetas (SOLID
komitetas).
Šios
konsultacijos, konferencijos ir ekspertų diskusijos patvirtino, kad
pagrindinės suinteresuotosios šalys iš esmės sutaria dėl
būtinybės plėsti Sąjungos finansavimo prieglobsčio ir
migracijos srityje (įskaitant išorės dimensiją) veiksmų
mastą, labiau supaprastinti finansavimo mechanizmus ir užtikrinti
didesnį lankstumą, kad visų pirma būtų galima reaguoti
į nepaprastąją padėtį. Suinteresuotųjų
šalių nuomone, platūs teminiai prieglobsčio ir migracijos
prioritetai jau nustatyti Stokholmo programoje ir jos veiksmų plane.
Dauguma pritarė, kad finansinių priemonių skaičių
reikia sumažinti iki dviejų fondų struktūros, jei taip realiai
galima užtikrinti supaprastinimą. Jie taip pat sutarė, kad
reikalingas lankstus reagavimo į nepaprastąją padėtį
mechanizmas, kad Sąjunga galėtų greitai ir veiksmingai reaguoti
į krizes, susijusias su migracija ir saugumu. Daugelio nuomone, tinkamas
visų vidaus reikalų srities išlaidų valdymo būdas yra
pasidalijamasis valdymas ir perėjimas prie daugiamečio programavimo
kartu nustatant Sąjungos lygmens tikslus, nors, nevyriausybinių
organizacijų nuomone, reikėtų toliau taikyti ir tiesioginio
valdymo būdą. Suinteresuotieji asmenys taip pat pritarė
minčiai stiprinti vidaus reikalų agentūrų vaidmenį,
siekiant skatinti bendradarbiavimą ir didinti sąveiką.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO
ASPEKTAI
Teisė veikti įtvirtinta Europos
Sąjungos sutarties 3 straipsnio 2 dalyje: „Sąjunga savo
piliečiams siūlo vidaus sienų neturinčią laisvės,
saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje laisvas asmenų judėjimas
užtikrinamas kartu taikant atitinkamas išorės sienų kontrolės,
prieglobsčio suteikimo, imigracijos ir nusikalstamumo prevencijos bei
kovos su juo priemones“.
Sąjungos veiksmai grindžiami Sutarties
dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – Sutartis) 67 straipsnyje,
kuriame išdėstytos priemonės laisvės, saugumo ir teisingumo
erdvei sukurti, nustatytais tikslais.
Šis reglamentas grindžiamas Sutarties V
antraštinėje dalyje nustatytais laisvės, saugumo ir teisingumo
srities teisiniais pagrindais, t. y. 78 straipsnio 2 dalimi ir 79 straipsnio
2 bei 4 dalimis, kurios yra Sąjungos veiksmų, be kita ko,
vykdomų bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis, prieglobsčio,
imigracijos, migracijos srautų valdymo, vienodų sąlygų
valstybėse narėse teisėtai gyvenantiems trečiųjų
šalių piliečiams sudarymo, kovos su neteisėta imigracija ir
prekyba žmonėmis srityse teisinis pagrindas.
Šie straipsniai yra suderinami teisiniai
pagrindai, atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės, Airijos ir
Danijos poziciją, susijusią su jų reglamentuojamomis sritimis,
todėl juose nustatytos suderinamos balsavimo Taryboje taisyklės.
Toliau kiekvienam iš jų taikoma įprasta teisėkūros
procedūra.

Taip pat atkreiptinas dėmesys į
Sutarties 80 straipsnį, kuriame pabrėžta, kad šioms Sąjungos
politikos sritims ir jų įgyvendinimui taikomas solidarumo ir teisingo
atsakomybės pasidalijimo tarp valstybių narių principas,
įskaitant jo finansinius padarinius.
Apskritai šioje srityje Sąjungos
intervencija akivaizdžiai naudingesnė už pavieniui veikiančių
valstybių narių veiksmus. Europos Sąjunga užima geresnę nei
valstybės narės poziciją, kad sukurtų Sąjungos
solidarumo valdant migracijos srautus sistemą. Todėl pagal šį
reglamentą teikiama finansinė parama visų pirma padeda stiprinti
nacionalinius ir europinius gebėjimus šiose srityse. Todėl šio
reglamento tikslas, inter alia, yra stiprinti ir plėtoti
bendrą Europos prieglobsčio sistemą, stiprinti valstybių
narių solidarumą ir atsakomybės pasidalijimą, ypač su
šalimis, kurioms migracijos ir prieglobsčio prašytojų srautai daro
didžiausią poveikį, skatinti taikyti ryžtingesnes imigracijos
strategijas, kurios būtų naudingos trečiųjų šalių
piliečių integracijos procesui ir jį remtų, ypatingą
dėmesį skiriant valstybių narių vietiniams ir regioniniams
lygmenims, stiprinti valstybių narių gebėjimą skatinti
taikyti teisingas ir veiksmingas grąžinimo strategijas ir remti
partnerystės ir bendradarbiavimo vystymą su trečiosiomis
šalimis.
Tačiau visiškai pripažįstama, kad
intervencija turi vykti atitinkamu lygmeniu ir kad Sąjungos vaidmuo neturi
būti didesnis, nei reikia. Kaip pabrėžta „ES biudžeto
peržiūroje“, „ES biudžetas turėtų būti naudojamas finansuoti
ES viešosioms gėrybėms, veiklai, kurios valstybės narės ir
regionai patys finansuoti negali arba kur juo užtikrinami geresni rezultatai“[7].
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Komisijos
pasiūlyme dėl daugiametės finansinės programos
pasiūlyta 2014–2020 m. prieglobsčio ir migracijos fondui skirti 3 869 mln. EUR
(dabartinėmis kainomis). Daugiau kaip 80 % šios sumos (3 232
mln. EUR) turėtų būti naudojama valstybių narių
nacionalinėms programoms finansuoti, o 637 mln. EUR turėtų
centralizuotai valdyti Komisija, kad finansuotų Sąjungos veiksmus,
paramą susiklosčius nepaprastajai padėčiai, Europos
migracijos tinklą, techninę pagalbą ir Sąjungos
agentūrų vykdomą specialių veiklos užduočių
įgyvendinimą.
mln. EUR
(dabartinėmis kainomis)
 Prieglobsčio ir migracijos fondas || 3 869
 Nacionalinės programos || 3 232
 Centralizuotas valdymas || 637
5.           PAGRINDINIAI PASIŪLYMO
ELEMENTAI
5.1.        Valstybėms narėms
skirti ištekliai
Didžiausia dalis iš fondo teiktinų
lėšų bus nukreipta per valstybių narių nacionalines
programas, apimančias visą 2014–2020 m. laikotarpį. Šiuo
tikslu valstybėms narėms iš fondo teiktinų lėšų suma
bus sudaryta iš bazinės ir kintamos sumos. Atlikus laikotarpio vidurio
vertinimą nuo 2018 biudžetinių metų gali būti skirta
papildoma suma.
5.1.1.     Bazinė suma
Bazinė suma nustatoma remiantis turimais
naujausiais statistiniais duomenimis, susijusiais su migracijos srautais,
pavyzdžiui, pirmų prieglobsčio prašymų skaičius, teigiami
sprendimai, kuriais suteikiamas pabėgėlio statusas arba papildoma
apsauga, į Europos Sąjungą perkeltų
pabėgėlių skaičius, teisėtai gyvenančių
trečiųjų šalių piliečių bendras skaičius ir
tokių asmenų srautai, nacionalinių institucijų priimtų
grąžinimo sprendimų ir faktiškai grąžintų asmenų
skaičius[8].
Šie duomenys yra tokie pat kaip duomenys, iki šiol naudoti apskaičiuojant
lėšų skyrimą iš Europos pabėgėlių fondo, Europos
fondo trečiųjų šalių piliečių integracijai ir
Europos grąžinimo fondo. Siekiant užtikrinti nacionalinių programų
įgyvendinimo kritinę masę, kiekvienai valstybei narei pridedama
mažiausiai po 5 mln. EUR.
Atskiroms valstybėms narėms
numatytos bazinės sumos bus pagrindas pradėti politinį
dialogą, po kurio bus imamasi daugiamečio programavimo siekiant
paremti ribotą skaičių privalomų tikslų (pvz., stiprinti
bendros Europos prieglobsčio sistemos kūrimą užtikrinant
veiksmingą ir vienodą Sąjungos prieglobsčio acquis
taikymą arba plėtojant remiamo savanoriško grįžimo
programą, įskaitant reintegracijos komponentą) ir tenkinti
konkrečius kiekvienos valstybės narės poreikius.
5.1.2.     Kintama suma
Surengus minėtą politikos
dialogą valstybėms narėms, pageidaujančioms dirbti tose
operatyvinėse srityse, kurios priklauso nuo jų politinio
įsipareigojimo ir noro veikti arba nuo jų gebėjimo bendradarbiauti
su kitomis valstybėmis narėmis, bus skiriama kintama suma. Tai vyks
konkrečių veiksmų įgyvendinimo atvejais, pvz., kai bendrai
nagrinėjami prieglobsčio prašymai, vykdomos bendros grąžinimo
operacijos, steigiami bendri migracijos centrai ir vykdomos perkėlimo į
Europos sąjungą bei perkėlimo Europos Sąjungoje operacijos.

Kiek tai susiję su perkėlimu į
Europos Sąjungą, valstybės narės kas dvejus metus gaus
jų prisiimtais įsipareigojimais pagrįstas finansines paskatas –
vienkartines išmokas, kurios bus mokamos nustačius Sąjungai bendrus
asmenų perkėlimo į Europos Sąjungą prioritetus. Tai
bus politinio proceso, kuriame visų pirma dalyvauja Europos Parlamentas ir
Taryba ir kuriuo atsižvelgiama į nacionalinės ir Sąjungos
politikos raidą, rezultatas. Šiomis finansinėmis paskatomis bus
siekiama dviejų tikslų: kiekybinio – smarkiai padidinti į
Europos Sąjungą perkeliamų asmenų skaičių, kuris
dabar yra per mažas, ir kokybinio – sustiprinti europinę dimensiją
įgyvendinant apibrėžtus, dinamiškus Sąjungai bendrus asmenų
perkėlimo į Europos Sąjungą prioritetus.
Be to, remiantis panašiai prisiimtais
įsipareigojimais valstybės narės reguliariai gaus finansines
paskatas (vienkartines išmokas), skirtas asmenų, kuriems suteikiama
tarptautinė apsauga, perkėlimui Europos Sąjungoje.
5.1.3.     Lėšų skyrimas
laikotarpio viduryje
Dalis turimų išteklių bus laikomi
iki laikotarpio vidurio peržiūros.
Tai leis skirti papildomų lėšų
toms valstybėms narėms, kurių migracijos srautai smarkiai
keičiasi ir kurios turi konkrečių poreikių, susijusių
su jų prieglobsčio ir priėmimo sistemomis, ir skirti
papildomų lėšų valstybėms narėms, norinčioms
įgyvendinti konkrečius veiksmus. Pastarosios sumos gali būti
peržiūrėtos atsižvelgiant į naujausius politinius įvykius.
5.2.        Sąjungos agentūros
Siekdama veiksmingiau panaudoti vidaus
reikalų srityje veikiančių Sąjungos agentūrų
įgaliojimus ir patirtį, Komisija taip pat ketina pasinaudoti
Finansiniame reglamente[9]
numatyta galimybe, pavesti šioms agentūroms vykdyti konkrečias
užduotis, priklausančias jų kompetencijai ir papildančias
jų darbo programas, panaudojant pagal šį reglamentą skiriamus
išteklius. Pagal šį reglamentą Europos prieglobsčio paramos
biurui (EASO) ir Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos
Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo
agentūrai (FRONTEX agentūra) pavedama Europos Sąjungoje ir už
jos ribų vykdyti veiklą, kuriai reikalinga operatyvinė patirtis
prieglobsčio ir neteisėtos imigracijos srityje.
5.3.        Trečiosiose šalyse
vykdomi arba su jomis susiję veiksmai
Šio fondo lėšomis remiami veiksmai,
kuriais pirmiausia paisoma Sąjungos interesų, daro tiesioginį
poveikį Sąjungai ir jos valstybėms narėms ir užtikrina
būtiną Sąjungos teritorijoje vykdomos veiklos
tęstinumą. Parama iš šio fondo neteikiama veiksmams, kurie yra tiesiogiai
orientuoti į vystymąsi. Įgyvendinant tokius veiksmus
reikėtų siekti visiško suderinamumo su Sąjungos išorės
veiksmų, susijusių su tam tikra šalimi ar regionu, principais ir
bendraisiais tikslais.
2011/0366 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo įsteigiamas Prieglobsčio ir
migracijos fondas
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 78 straipsnio 2 dalį
ir 79 straipsnio 2 bei 4 dalis,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
perdavus įstatymo galią
turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[10],
atsižvelgdami į Regionų komiteto
nuomonę[11],
laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)
Sąjunga turėtų siekti tikslo sukurti
laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, inter alia, imdamasi
bendrų priemonių, formuojančių prieglobsčio ir
imigracijos politiką, grindžiamą valstybių narių
solidarumu, kuria būtų užtikrintos vienodos galimybės
trečiosioms šalims ir jų piliečiams. 2009 m. gruodžio 2 d.
posėdžiavusi Europos Vadovų Taryba pripažino, kad Sąjungos
finansinius išteklius reikėtų lanksčiau ir nuosekliau naudoti
tiek apimties, tiek pritaikomumo požiūriu siekiant remti prieglobsčio
ir migracijos srityje plėtojamą politiką;
(2)
siekiant prisidėti prie Sąjungos bendros
prieglobsčio ir imigracijos politikos plėtojimo ir laisvės,
saugumo ir teisingumo erdvės stiprinimo atsižvelgiant į
valstybių narių solidarumo ir atsakomybės pasidalijimo
principų taikymą ir bendradarbiavimą su trečiosiomis
šalimis, šiuo reglamentu reikėtų įsteigti Prieglobsčio ir
migracijos fondą (toliau – fondas);
(3)
fondu reikėtų išreikšti solidarumą
teikiant finansinę paramą valstybėms narėm. Tai
turėtų gerinti veiksmingą migracijos į Sąjungą
srautų valdymą srityse, kuriose Sąjungos dalyvavimas teikia
didžiausią naudą, visų pirma valstybėms narėms
dalijantis atsakomybe ir stiprinant bendradarbiavimą su trečiosiomis
šalimis;
(4)
siekiant užtikrinti vienodą aukštos
kokybės prieglobsčio politiką ir taikyti aukštesnius
tarptautinės apsaugos standartus fondo lėšomis turėtų
būti prisidedama prie veiksmingo bendros Europos prieglobsčio
politikos vykdymo, kuris apima priemones, susijusias su politika, teisės
aktais, gebėjimų stiprinimu, bendradarbiavimą su kitomis
valstybėmis narėmis, Sąjungos agentūromis ir
trečiosiomis šalimis;
(5)
tikslinga remti ir gerinti valstybių
narių pastangas visiškai ir tinkamai įgyvendinti Sąjungos
prieglobsčio acquis, visų pirma siekiant prieglobsčio
prašytojams, perkeltiesiems asmenims arba asmenims, kuriems suteikta
tarptautinė apsauga, sudaryti tinkamas priėmimo sąlygas, kad
būtų teisingai nustatomas statusas pagal 2004 m. balandžio 29 d.
Tarybos direktyvą 2004/83/EB dėl trečiųjų šalių
piliečių ar asmenų be pilietybės priskyrimo
pabėgėliams ar asmenims, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga,
jų statuso ir suteikiamos apsaugos pobūdžio būtiniausių
standartų[12],
taikyti teisingas bei veiksmingas prieglobsčio procedūras ir skatinti
gerą praktiką prieglobsčio srityje, kad būtų
apsaugotos asmenų, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga,
teisės, o valstybių narių prieglobsčio sistemos
galėtų veiksmingai veikti;
(6)
tinkama fondo parama turėtų būti
teikiama bendriems valstybių narių veiksmams nustatant ir remiant
geriausią patirtį bei ja keičiantis, taip pat kuriant veiksmingas
bendradarbiavimo struktūras, kurios sustiprintų bendrosios Europos
prieglobsčio sistemos srityje priimamų sprendimų kokybę;
(7)
fondas turėtų papildyti ir sustiprinti
Europos prieglobsčio paramos biuro (EASO), įsteigto 2010 m.
gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 439/2010[13], veiklą siekiant
koordinuoti valstybių narių praktinį bendradarbiavimą
prieglobsčio srityje, remti valstybes nares, kurių prieglobsčio
sistemoms tenka ypatinga našta ir prisidėti prie bendros Europos prieglobsčio
sistemos įgyvendinimo;
(8)
fondo lėšomis turėtų būti
remiami Sąjungos ir valstybių narių veiksmai, susiję su
valstybių narių gebėjimų plėtoti, stebėti ir
vertinti savo prieglobsčio politiką stiprinimu atsižvelgiant į
jų prisiimtus įsipareigojimus pagal galiojančius Sąjungos
teisės aktus;
(9)
fondo lėšomis turėtų remiami
valstybių narių veiksmai savo teritorijose teikti tarptautinę
apsaugą ir rasti ilgalaikius sprendimus pabėgėliams ir
perkeltiesiems asmenims, kuriuos, Jungtinių Tautų vyriausiasis
pabėgėlių reikalų komisaro (JTVPRK) nuomone, galima
perkelti, pavyzdžiui, perkėlimo į Europos Sąjungą
poreikių įvertinimas ir susijusių asmenų perkėlimas
į jų teritoriją, siekiant suteikti jiems saugų teisinį
statusą ir skatinti jų veiksmingą integraciją;
(10)
iš fondo turėtų būti teikiama parama
dalijimosi našta operacijoms, kurias sudaro asmenų, kurie pateikė
prašymą dėl tarptautinės apsaugos, ir tokią apsaugą
gavusių asmenų perkėlimas iš vienos valstybės narės
į kitą;
(11)
esminė Sąjungos prieglobsčio
politikos sudedamoji dalis – partnerystė ir bendradarbiavimas su
trečiosiomis šalimis siekiant užtikrinti tinkamą asmenų, kurie
kreipiasi prieglobsčio arba kitos tarptautinės apsaugos formos,
srautų valdymą. Siekiant suteikti galimybę gauti
tarptautinę apsaugą ir naudotis tvariais sprendimais kuo ankstesniame
etape, įskaitant regionines apsaugos programas[14], fondas turėtų
turėti tvirtą asmenų perkėlimo į Europos
Sąjungą komponentą;
(12)
siekiant tobulinti ir stiprinti integracijos
procesą Europos visuomenėje fondas turėtų palengvinti teisėtą
migraciją į Sąjungą atsižvelgiant į valstybių
narių ekonominius ir socialinius poreikius, o integracijos procesui
būtų ruošiamasi dar į Sąjungą atvykstančių
trečiųjų šalių piliečių kilmės šalyse;
(13)
siekiant veiksmingumo ir norint gauti
didžiausią naudą fondas turėtų laikytis tikslingesnio
požiūrio remdamas nuoseklias strategijas, specialiai sukurtas
trečiųjų šalių piliečių integracijai vietiniu ir
(arba) regioniniu lygmeniu skatinti. Šias strategijas turėtų
įgyvendinti daugiausia vietinės arba regioninės valdžios
institucijos ir nevalstybinės organizacijos, o jeigu to reikalaujama
dėl valstybės narės specifinės administracinės
struktūros, ir nacionalinės valdžios institucijos. Iš
įvairių turimų priemonių strategijas
įgyvendinančios organizacijos turėtų pasirinkti jų
konkrečiai situacijai tinkamiausias priemones;
(14)
integracijos priemonių taikymo sritis
turėtų taip pat apimti pabėgėlius, prieglobsčio
prašytojus arba asmenis, kuriems suteikta kita tarptautinės apsaugos
forma, kad būtų užtikrintas visapusiškas požiūris į
integraciją, atsižvelgiant į tikslinių grupių ypatumus;
(15)
norint užtikrinti, kad Europos Sąjungos
veiksmai, susiję su trečiųjų šalių piliečių
integracija, būtų nuoseklūs, iš šio fondo finansuojami veiksmai
turėtų būti konkretūs ir papildyti iš Europos socialinio
fondo finansuojamus veiksmus. Šiomis aplinkybėmis už fondo lėšų
panaudojimą atsakingų valstybių narių valdžios institucijos
turėtų sukurti bendradarbiavimo ir koordinavimo mechanizmus kartu su
valstybių narių paskirtomis valdžios institucijomis siekiant valdyti
Europos socialinio fondo intervencijas;
(16)
fondo lėšomis turėtų būti
remiami valstybių narių strategijų rengimo, teisėtos
migracijos organizavimo, jų gebėjimų plėtoti,
įgyvendinti, stebėti ir apskritai vertinti visas trečiųjų
šalių piliečiams skirtas imigracijos ir integracijos strategijas,
politiką ir priemones, darbai, įskaitant Sąjungos teisines
priemones. Fondo lėšomis taip pat turėtų būti remiamas
keitimasis informacija, geriausia patirtimi ir įvairių
administracinių įstaigų bendradarbiavimas, be kita ko, ir su
kitomis valstybėmis narėmis;
(17)
Sąjunga turėtų toliau ir dar
plačiau naudoti judumo partnerystę kaip pagrindinę
strateginę, visapusišką ir ilgalaikę bendradarbiavimo
sistemą, skirtą migracijai valdyti kartu su trečiosiomis šalimis.
Fondo lėšomis turėtų būti remiama judumo partnerystės
veikla, vykstanti Sąjungoje arba trečiosiose šalyse, kurios tikslas
yra tenkinti Sąjungos poreikius ir siekti prioritetų, visų pirma
vykdant veiksmus, kuriais užtikrinamas finansavimo tęstinumas ir vykdomus
Sąjungoje bei trečiosiose šalyse;
(18)
reikia toliau remti ir skatinti valstybių
narių pastangas gerinti visus grąžinimo valdymo aspektus, siekiant
nuolat, teisingai ir veiksmingai įgyvendinti bendrus grąžinimo
standartus, visų pirma nustatytus 2008 m. gruodžio 16 d. Europos
Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/115/EB dėl bendrų nelegaliai
esančių trečiųjų šalių piliečių
grąžinimo standartų ir tvarkos valstybėse narėse[15]. Fondas turėtų
skatinti grąžinimo strategijų plėtojimą nacionaliniu
lygmeniu ir taip pat priemones, kuriomis remiamas jų veiksmingas
įgyvendinimas trečiosiose šalyse;
(19)
kiek tai susiję su savanorišku asmenų,
įskaitant tuos, kurie norėtų būti grąžinti, nors jiems
netaikoma prievolė išvykti iš teritorijos, grįžimu, turėtų
būti numatytos nuostatos dėl paskatų jiems, pavyzdžiui,
lengvatinės sąlygos teikiant didesnę grąžinimo paramą.
Dėl išlaidų efektyvumo tokio pobūdžio savanoriškas grįžimas
yra naudingas tiek grąžinamiems asmenims, tiek valdžios institucijoms.
Valstybės narės turėtų būti raginamos teikti
pirmenybę savanoriškam grįžimui;
(20)
tačiau politikos požiūriu savanoriškas
grįžimas ir priverstinis grąžinimas yra tarpusavyje susiję ir
vienas kitą papildo, todėl valstybės narės turėtų
būti skatinamos stiprinti abiejų formų papildomumą,
įgyvendinant grąžinimo valdymą. Yra poreikis vykdyti
priverstinio grąžinimo veiksmus, kad būtų užtikrintas
Sąjungos imigracijos bei prieglobsčio politikos ir valstybių
narių imigracijos bei prieglobsčio sistemų vientisumas.
Todėl priverstinio grąžinimo galimybė yra būtina
sąlyga siekiant užtikrinti, kad nebūtų pakenkta šiai politikai,
ir siekiant užtikrinti teisinės valstybės principo, kuris pats yra
labai svarbus laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės kūrimui,
įgyvendinimą. Todėl siekiant palengvinti priverstinį
grąžinimą fondo lėšomis turėtų būti remiami
valstybių narių veiksmai;
(21)
fondo lėšomis būtinai turėtų
būti remiamos konkrečios priemonės, skirtos grąžinamiems
asmenims grąžinimo šalyje, kad būtų užtikrintas veiksmingas
šių asmenų grąžinimas geromis sąlygomis į jų kilmės
miestą arba regioną ir kad būtų sustiprinta jų
ilgalaikė reintegracija į jų bendruomenę;
(22)
Sąjungos readmisijos susitarimai yra
neatsiejamas Sąjungos grąžinimo politikos komponentas ir veiksmingo
migracijos srautų valdymo pagrindinė priemonė, nes jie palengvina
greitą neteisėtų migrantų grąžinimą. Šie
susitarimai yra svarbi dialogo ir bendradarbiavimo su neteisėtų
migrantų kilmės ir tranzito trečiosiomis šalimis elementas ir
turėtų būti remiamas jų įgyvendinimas trečiosiose
šalyse, kad nacionalinio ir Sąjungos lygmens grąžinimo strategijos
būtų veiksmingos;
(23)
Fondas turėtų papildyti ir sustiprinti
Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių
narių išorės sienų valdymo agentūros (FRONTEX
agentūra), įsteigtos pagal 2004 m. spalio 26 d. Tarybos
reglamentą (EB) Nr. 2007/2004[16],
veiklą; viena jos užduočių – teikti reikiamą paramą
valstybėms narėms organizuojant bendras grąžinimo operacijas ir
nustatyti geriausią patirtį, susijusią su kelionės
dokumentų įgijimu ir neteisėtai valstybėse narėse
esančių trečiųjų šalių piliečių
išsiuntimu;
(24)
fondo veikla turėtų būti
įgyvendinama paisant visų Europos Sąjungos pagrindinių
teisių chartijoje įtvirtintų teisių ir principų.
Visų pirma tinkamais finansuoti veiksmais turėtų būti
atsižvelgiama į specifinę pažeidžiamų asmenų
padėtį, visų pirma skiriant ypatingą dėmesį
nelydimiems nepilnamečiams ir kitiems nepilnamečiams, kuriems yra
iškilusi rizika, ir rengiant konkrečiai tam tikslui skirtus veiksmus;
(25)
trečiosiose šalyse vykdomų ir su jomis
susijusių priemonių finansavimo Fondo lėšomis reikėtų
imtis jas derinant su kitais veiksmais, kurie įgyvendinami už
Sąjungos ribų pagal geografines ir temines Sąjungos išorės
paramos priemones. Įgyvendinant tokius veiksmus visų pirma
turėtų būti siekiama visapusiško suderinamumo su konkrečiai
šaliai ar regionui nustatytais Sąjungos išorės veiksmų ir
užsienio politikos principais ir bendrais tikslais. Jais neturėtų
būti remiami tiesiogiai į vystymąsi orientuoti veiksmai ir jie, kai
tinkama, turėtų papildyti pagal išorės pagalbos priemones
teikiamą finansinę paramą. Taip pat užtikrinamas suderinamumas
su Sąjungos humanitarine politika, pirmiausia teikiant pagalbą
susiklosčius nepaprastajai padėčiai;
(26)
didelė dalis fondo išteklių
turėtų būti paskirstoma remiantis objektyviais kriterijais
proporcingai kiekvienos valstybės narės atsakomybei už migracijos
srautų valdymą. Šiuo tikslu turėtų būti naudojami
turimi naujausi statistiniai duomenys, susiję su migracijos srautais,
pavyzdžiui, pirmų prieglobsčio prašymų skaičius,
teigiamų sprendimų, kuriais suteikiamas pabėgėlio statusas
arba papildoma apsauga, skaičius, persikėlusių
pabėgėlių skaičius, teisėtai gyvenančių
trečiųjų šalių piliečių skaičius,
trečiųjų šalių piliečių, gavusių
valstybių narių leidimą gyventi skaičius, nacionalinių
institucijų išduotų grąžinimo sprendimų skaičius ir
faktiškai įvykdytų grąžinimų skaičius[17];
(27)
nors kiekvienai valstybei narei suma
turėtų būti skiriama remiantis naujausiais turimais
statistiniais duomenimis, dalis turimų fondo išteklių taip pat
turėtų būti skiriama vykdyti konkretiems veiksmams, kuriems
reikia bendrų valstybių narių pastangų ir kurie duoda
Sąjungai didelę papildomą naudą, taip pat asmenų
perkėlimo į Europos Sąjungą programai vykdyti ir
asmenų perkėlimui Europos Sąjungoje įgyvendinti;
(28)
todėl šiuo reglamentu turėtų
būti nustatytas konkrečių veiksmų, tinkamų finansuoti
fondo lėšomis, sąrašas.
Papildomos lėšos turėtų būti skiriamos
valstybėms narėms, kurios įsipareigoja juos vykdyti;
(29)
atsižvelgiant į laipsnišką asmenų
perkėlimo į Europos Sąjungą programos rengimą, iš
fondo lėšų turėtų būti teikiama tikslinė parama
finansinių paskatų (vienkartinių išmokų) forma kiekvienam
perkeltam pabėgėliui;
(30)
siekiant padidinti asmenų perkėlimo
į Europos Sąjungą veiksmų teikiant apsaugą
pabėgėliams įtaką, taip pat padidinti strateginį
perkėlimo poveikį tikslingiau perkeliant asmenis, kuriems to
labiausiai reikia, Sąjungos lygmeniu kas dvejus metus turėtų
būti nustatomi bendri tokio perkėlimo srities prioritetai remiantis
bendromis kategorijomis, nustatytomis šiame reglamente;
(31)
atsižvelgiant į kai kurių kategorijų
pabėgėlių ypatingą pažeidžiamumą, jie visuomet
turėtų būti įtraukiami į Sąjungai bendrus
asmenų perkėlimo į Europos Sąjungą prioritetus;
(32)
atsižvelgiant į asmenų perkėlimo
į Europos Sąjungą poreikius, nustatytus Sąjungai bendruose
asmenų perkėlimo į Europos Sąjungą prioritetuose, taip
pat būtina suteikti papildomas finansines paskatas tokiam asmenų
perkėlimui, atsižvelgiant į konkrečius geografinius regionus,
tautybes ir konkrečias perkeltinų pabėgėlių kategorijas,
jeigu nustatoma, kad toks perkėlimas yra tinkamiausias šių
asmenų ypatingų poreikių sprendimas;
(33)
siekiant stiprinti valstybių narių
solidarumą ir geriau padalyti atsakomybę, ypač susijusią su
valstybėmis narėmis, kurios susiduria su didžiausiais prieglobsčio
prašytojų srautais, taip pat turėtų būti sukurtas panašus
finansinėmis paskatomis pagrįstas mechanizmas, skirtas perkelti
Europos Sąjungoje asmenis, kuriems suteikta tarptautinė apsauga;
(34)
siekiant atsižvelgti į didelius migracijos
srautų pokyčius ir spręsti valstybių narių
prieglobsčio ir priėmimo sistemų poreikių klausimą,
reikia atlikti laikotarpio vidurio peržiūrą. Šiuo tikslu
reikėtų laikyti finansinį rezervą, kurį būtų
galima paskirstyti per laikotarpio vidurio peržiūrą;
(35)
fondo teikiama parama bus veiksmingesnė ir
naudingesnė, jeigu šiame reglamente bus nustatytas ribotas skaičius
privalomų tikslų, kurių privaloma siekti programose, kurias
parengs kiekviena valstybė narė, atsižvelgdama į savo konkrečią
padėtį ir poreikius;
(36)
didesniam solidarumui svarbu tai, kad iš fondo
teikiama papildoma parama, kad būtų priimami sprendimai
nepaprastosios padėties atvejais, kai valstybėse narėse arba
trečiosiose šalyse smarkiai padidėja migracijos spaudimas arba esant
masiniam perkeltųjų asmenų srautui pagal 2001 m. liepos 20 d.
Tarybos direktyvą 2001/55/EB dėl minimalių normų,
suteikiant perkeltiesiems asmenims laikiną apsaugą esant masiniam
srautui, ir dėl priemonių, skatinančių valstybių
narių tarpusavio pastangų priimant tokius asmenis ir atsakant už
tokio veiksmo padarinius pusiausvyrą[18];
(37)
šiuo reglamentu turėtų būti
užtikrintas 2008 m. gegužės 14 d. Tarybos sprendimu 2008/381/EB dėl
Europos migracijos tinklo sukūrimo[19]
sukurto Europos migracijos tinklo tęstinumas ir teikiama jo veiklai
būtina finansinė parama, atsižvelgiant į šiame reglamente
nustatytus tikslus ir uždavinius;
(38)
todėl Sprendimas 2008/381/EB turėtų
būti panaikintas;
(39)
atsižvelgiant į valstybėms narėms
skirtas finansines paskatas asmenų perkėlimui į Europos
Sąjungą ir (arba) perkėlimui Europos Sąjungoje vienkartinių
išmokų forma ir į tai, jog jos sudaro tik nedidelę dalį
tikrųjų sąnaudų, šiuo reglamentu turėtų būti
nustatytos nukrypti nuo finansuoti tinkamų išlaidų taisyklių
leidžiančios nuostatos;
(40)
siekiant papildyti ar iš dalies keisti šio
reglamento nuostatas dėl perkėlimo į Europos Sąjungą
ir (arba) perkėlimo Europos Sąjungoje vienkartinių išmokų,
konkrečių veiksmų ir Sąjungai bendrų asmenų
perkėlimo į Europos Sąjungą prioritetų
apibrėžimo, Komisijai reikėtų perduoti įgaliojimus priimti
teisės aktus, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos
veikimo 290 straipsnyje. Labai svarbu, kad
atlikdama parengiamąjį darbą, Komisija tinkamai
konsultuotųsi, taip pat su ekspertais. Komisija, rengdama ir sudarydama
deleguotuosius aktus, turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai
būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir
Tarybai;
(41)
siekiant užtikrinti vienodą ir veiksmingą
šio reglamento nuostatų įgyvendinimą laiku, įgyvendinimo
įgaliojimai turėtų būti suteikti Komisijai. Tais
įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m.
vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011,
kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi
įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų
taisyklės ir bendrieji principai[20];
(42)
daugiausia lėšų iš Sąjungos biudžeto
reikėtų skirti veiklai, kurioje Sąjungos masto intervencija
naudingesnė už pavieniui veikiančių valstybių narių
veiksmus. Kadangi Europos Sąjunga turi geresnes galimybes nei
valstybės narės sudaryti sąlygas Sąjungos solidarumui
valdant migracijos srautus, pagal šį reglamentą teikiama
finansinė parama turėtų visų pirma padėti stiprinti
šios srities nacionalinio ir Sąjungos lygmenų gebėjimus;
(43)
kad būtų galima valdyti fondą ir
naudoti jo lėšas, fondas turėtų būti nuoseklios sistemos,
kurią sudaro šis reglamentas ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas
(ES) Nr. […/…], kuriuo nustatomos Prieglobsčio ir migracijos fondo
bendrosios nuostatos ir policijos bendradarbiavimo, kovos su nusikalstamumu ir
jo prevencijos, taip pat krizių valdymo finansinės paramos
priemonės bendrosios nuostatos[21],
dalis;
(44)
            kadangi šio reglamento tikslo,
t. y. prisidėti prie veiksmingo migracijos srautų valdymo, kuris
yra laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės dalis, Sąjungoje
laikantis bendros prieglobsčio, papildomos apsaugos, laikinos apsaugos
politikos ir bendros imigracijos politikos, valstybės narės negali
deramai pasiekti ir kadangi to tikslo būtų geriau siekti
Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5
straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti
priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą
šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;
(45)
2007 m. gegužės 23 d. Europos Parlamento ir
Tarybos sprendimą Nr. 573/2007/EB dėl Europos
pabėgėlių fondo 2008–2013 m. laikotarpiui įsteigimo[22] reikėtų panaikinti;
(46)
2007 m. gegužės 23 d. Europos
Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 575/2007/EB dėl Europos
grąžinimo fondo 2008–2013 m. laikotarpiui įsteigimo[23] reikėtų panaikinti;
(47)
2007 m. birželio 25 d. Tarybos
sprendimą 2007/435/EB dėl Europos fondo trečiųjų
šalių piliečių integracijai 2007–2013 m. laikotarpiui
įsteigimo[24]
reikėtų panaikinti;
(48)
pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo
dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl
laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 ir 2 straipsnius ir
nepažeidžiant to protokolo 4 straipsnio, Airija [nedalyvauja priimant
šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas /
pranešė norinti dalyvauti priimant ir taikant šį reglamentą];
(49)
pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo
dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl
laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 ir 2 straipsnius ir nepažeidžiant
to protokolo 4 straipsnio, Jungtinė Karalystė [nedalyvauja
priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas /
pranešė norinti dalyvauti priimant ir taikant šį reglamentą];
(50)
pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo
dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant
šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
I SKYRIUS
BENDROSIOS NUOSTATOS
1 straipsnis
Tikslas ir taikymo sritis
1. Šiuo reglamentu 2014 m. sausio 1 d. – 2020
m. gruodžio 31 d. laikotarpiui įsteigiamas Prieglobsčio ir migracijos
fondas (toliau – fondas).
2. Šiuo reglamentu nustatomi:
(a)
finansinės paramos tikslai ir tinkami
finansuoti veiksmai;
(b)
bendroji tinkamų finansuoti veiksmų
įgyvendinimo sistema;
(c)
turimi finansiniai ištekliai ir jų
paskirstymas;
(d)
Sąjungai bendrų asmenų
perkėlimo į Europos Sąjungą prioritetų nustatymo
principai ir mechanizmas;
(e)
Europos migracijos tinklo tikslai, uždaviniai ir
sudėtis.
3. Šiuo reglamentu nustatoma, kad taikomos
Reglamento (ES) Nr. .../... [Horizontaliojo reglamento]
taisyklės.
2 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų terminų
apibrėžtys:
(a)
perkėlimas į Europos Sąjungą –
tai procesas, kai Jungtinių Tautų vyriausiojo
pabėgėlių reikalų komisaro prašymu, pagrįstu
būtinybe suteikti asmeniui tarptautinę apsaugą,
trečiųjų šalių piliečiai arba asmenys be
pilietybės, kurie turi 1951 m. liepos 28 d. Ženevos konvencijoje
apibrėžtą statusą, ir kuriems leidžiama gyventi kaip
pabėgėliams vienoje iš valstybių narių, perkeliami iš
trečiosios šalies ir įkurdinami valstybėje narėje, kurioje
jiems leidžiama gyventi turint vieną iš toliau nurodytų statusų:
i)        pabėgėlio statusą, kaip
apibrėžta Direktyvos 2004/83/EB 2 straipsnio d punkte, arba
ii)       statusą, kuriuo pagal
nacionalinę ir Sąjungos teisę suteikiamos panašios teises ir
privilegijos kaip ir pabėgėlio statusą turintiems asmenims;
(b)
perkėlimas Europos Sąjungoje – tai
procesas, kai 4 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodyti asmenys
perkeliami iš jiems tarptautinę apsaugą suteikusios valstybės
narės į kitą valstybę narę, kurioje jiems bus suteikta
lygiavertė apsauga, arba 4 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytai
kategorijai priklausančių asmenų perkėlimas iš
valstybės narės, atsakingos už jų prašymo nagrinėjimą,
į kitą valstybę narę, kurioje bus nagrinėjamas jų
prašymas dėl tarptautinės apsaugos;
(c)
trečiosios šalies pilietis – tai bet kuris
asmuo, kuris nėra Sąjungos pilietis, kaip nustatyta Sutarties 20
straipsnio 1 dalyje;
(d)
nelydimas nepilnametis – bet kuris jaunesnis nei
aštuoniolikos metų trečiosios šalies pilietis arba asmuo be
pilietybės, atvykstantis arba atvykęs į valstybių
narių teritoriją nelydimas suaugusiojo, atsakingo už jį pagal
susijusios valstybės narės įstatymus ar nacionalinę
praktiką, tol, kol juo toks suaugęs asmuo nesirūpina,
įskaitant nepilnametį, kuris nebelydimas suaugusiojo po atvykimo
į valstybių narių teritoriją;
(e)
šeimos nariai – tai bet kurie išlaikomi asmenys,
susiję tiesiosios aukštutinės arba tiesiosios žemutinės linijos
giminystės ryšiais, įskaitant įvaikius, sutuoktinius,
nesusituokusius partnerius, turinčius tinkamą ilgalaikių
santykių patvirtinimą arba gyvenančius registruotoje
partnerystėje, jei taikytina pagal susijusios valstybės narės
nacionalinę teisę;
(f)
nepaprastoji padėtis – tai padėtis,
kylanti dėl:
i)        didelio migracijos spaudimo vienoje arba
daugiau valstybių narių, kai dėl didelio ir neproporcingo
trečiųjų šalių piliečių antplūdžio atsiranda
dideli ir skubūs poreikiai, susiję su pajėgumu tuos
piliečius priimti ir laikyti, prieglobsčio sistemomis ir
procedūromis,
ii)       laikinos apsaugos mechanizmų
įgyvendinimo, kaip nustatyta Direktyvoje 2001/55/EB, arba
iii)      didelio migracijos spaudimo
trečiosiose šalyse, iš kurių pabėgėliai negali išvykti
dėl, pvz., politinių įvykių arba konfliktų.
3 straipsnis
Tikslai
1. Bendrasis Fondo tikslas – prisidėti
prie Sąjungos veiksmingo migracijos srautų valdymo, kuris yra
laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės dalis, laikantis bendros
prieglobsčio, papildomos apsaugos, laikinos apsaugos politikos ir bendros
imigracijos politikos.
2. Įgyvendinant bendrąjį
tikslą fondas padeda siekti šių konkrečių tikslų:
(a)
stiprinti ir plėtoti bendrą Europos
prieglobsčio sistemą, įskaitant jos išorės dimensiją;
Kaip įgyvendinamas šis tikslas, vertinama
remiantis įvairiais rodikliais, inter alia, prieglobsčio
prašytojų priėmimo sąlygų, prieglobsčio
procedūrų kokybės, pripažinimo rodiklių vienodinimo
valstybėse narėse ir prieglobsčio prašytojų perkėlimo
į valstybes nares pastangų pagerinimo lygis.
(b)
remti teisėtą migraciją į
Sąjungą siekiant patenkinti valstybių narių ekonominius ir
socialinius poreikius ir skatinti veiksmingą trečiųjų
šalių piliečių, įskaitant prieglobsčio prašytojus ir
asmenis, kuriems suteikta tarptautinė apsauga integraciją;
Kaip įgyvendinamas šis tikslas, vertinama
remiantis įvairiais rodikliais, inter alia, aktyvesnis
trečiųjų šalių piliečių dalyvavimas darbo
rinkoje, švietimo sistemoje ir demokratiniuose procesuose.
(c)
stiprinti valstybių narių teisingas ir
veiksmingas grąžinimo strategijas, kuriose būtų akcentuojamas
grąžinimo tvarumas ir veiksminga readmisija kilmės šalyse;
Kaip įgyvendinamas šis tikslas, vertinama
remiantis įvairiais rodikliais, inter alia, sugrąžintų
asmenų skaičius.
(d)
stiprinti valstybių narių solidarumą
ir dalijimąsi atsakomybe, visų pirma kiek tai susiję su šalimis,
kurioms migracijos ir prieglobsčio prašytojų srautai daro
didžiausią poveikį;
Kaip įgyvendinamas šis tikslas, vertinama
remiantis įvairiais rodikliais, inter alia, aktyvesnė
valstybių narių tarpusavio parama, įskaitant praktinį
bendradarbiavimą ir asmenų perkėlimą Europos
Sąjungoje.
4 straipsnis
Tikslinės grupės
1. Fondo lėšomis finansuojami veiksmai,
skirti vienai arba daugiau iš šių asmenų kategorijų:
(a)
trečiosios šalies pilietis arba asmuo be
pilietybės, turintis Ženevos konvencijoje apibrėžtą
statusą, kuriam leidžiama gyventi kaip pabėgėliui vienoje iš
valstybių narių;
(b)
trečiosios šalies pilietis arba asmuo be
pilietybės, kuris naudojasi papildoma apsauga, kaip apibrėžta
Direktyvoje 2004/83/EB;
(c)
trečiosios šalies pilietis arba asmuo be
pilietybės, kuris kreipėsi dėl vienos iš a ir b punktuose
nurodytų apsaugos formų;
(d)
trečiosios šalies pilietis arba asmuo be
pilietybės, kuris naudojasi laikina apsauga, kaip apibrėžta
Direktyvoje 2001/55/EB;
(e)
trečiosios šalies pilietis arba asmuo be
pilietybės, kuris yra perkeliamas arba yra perkeltas į valstybę
narę;
(f)
trečiosios šalies pilietis, teisėtai
gyvenantis valstybėje narėje arba pradėjęs teisėto
apsigyvenimo valstybėje narėje procesą;
(g)
trečiosios šalies teritorijoje esantis
trečiosios šalies pilietis, kuris ketina migruoti į Sąjungą
ir kuris laikosi konkrečių priemonių, taikomų iki išvykimo,
ir (arba) nacionalinės teisės aktuose nustatytų
sąlygų, be kita ko, susijusių su gebėjimu integruotis
valstybės narės visuomenėje;
(h)
trečiosios šalies pilietis, kuris dar
nėra gavęs galutinio neigiamo sprendimo dėl prašymo būti,
teisėtai gyventi ir (arba) suteikti tarptautinę apsaugą
valstybėje narėje ir kuris gali pasirinkti savanorišką grįžimą,
jeigu jis neįgijo naujos pilietybės ir neišvyko iš tos valstybės
narės teritorijos;
(i)
trečiosios šalies pilietis, kuris turi
teisę būti, teisėtai gyventi šalyje arba naudojasi tarptautine
apsauga, kaip apibrėžta Direktyvoje 2004/83/EB, arba laikina apsauga, kaip
apibrėžta Direktyvoje 2001/55/EB, valstybėje narėje, ir
kuris pasirinko savanorišką grįžimą, jeigu jis neįgijo
naujos pilietybės ir neišvyko iš tos valstybės narės
teritorijos;
(j)
trečiosios šalies pilietis, kuris neatitinka
arba nebeatitinka atvykimo ir (arba) buvimo valstybėje narėje
sąlygų.
2. Prireikus tikslinė grupė apima
pirmiau paminėtų asmenų šeimos narius su sąlyga, kad
taikomos tokios pačios sąlygos.
II SKYRIUS
BENDRA EUROPOS PRIEGLOBSČIO SISTEMA
5 straipsnis
Priėmimo ir prieglobsčio
sistemos
1. Įgyvendinant 3 straipsnio 2 dalies a
punkto konkretų tikslą ir atsižvelgiant į Reglamento (ES)
Nr. .../... [Horizontaliojo reglamento] 13 straipsnyje nustatyto politinio
dialogo patvirtintas išvadas, fondo lėšomis remiami veiksmai, skirti
asmenims, paminėtiems 4 straipsnio 1 dalies a–e punktuose, ir visų pirma
susiję su vienu arba daugiau iš šių aspektų:
(a)
materialinės pagalbos, švietimo, mokymo,
paramos paslaugų, sveikatos priežiūros ir psichologinės pagalbos
teikimu;
(b)
socialinės pagalbos, informacijos ar pagalbos
administraciniams ir (arba) teisminiams formalumams atlikti teikimu,
informavimu apie galimą prieglobsčio procedūros baigtį ar
konsultavimu šiuo klausimu, įskaitant tokius aspektus kaip savanoriškas
grįžimas;
(c)
teisinės ir kalbinės pagalbos teikimu;
(d)
specifine parama pažeidžiamiems asmenims,
pavyzdžiui, nepilnamečiams, nelydimiems nepilnamečiams,
neįgaliesiems, vyresnio amžiaus žmonėms, nėščioms moterims,
nepilnamečių vaikų turintiems vienišiems tėvams, prekybos
žmonėmis aukoms, sunkių fizinės sveikatos, psichikos sveikatos
problemų arba potrauminių sutrikimų turintiems asmenims, taip
pat asmenims, kurie patyrė kankinimus, išprievartavimą arba kitokios
sunkios psichologinės, fizinės arba seksualinės formos
smurtą;
(e)
vietos bendruomenių informavimas ir vietos
valdžios institucijų, bendrausiančių su priimamais asmenimis,
personalo mokymas;
(f)
integracijos veiksmų, išvardytų 9
straipsnio 1 dalies sąraše, organizavimu, kai tai vykdoma kartu su
asmenų, nurodytų 4 straipsnio 1 dalies a–e punktuose, priėmimu.
2. Naujosiose valstybėse narėse,
kurios į Sąjungą įstoja 2013 m. sausio 1 d., ir
valstybėse narėse, kurios susiduria su ypatingais,
struktūriniais apgyvendinimo infrastruktūros ir paslaugų
trūkumais, be finansuoti tinkamų veiksmų, nurodytų 1
dalyje, fondo lėšomis taip pat gali būti remiami veiksmai, kurių
tikslas:
(a)
kurti, plėtoti ir gerinti apgyvendinimo
infrastruktūrą ir paslaugas;
(b)
kurti administracines struktūras, sistemas ir
organizuoti personalo ir susijusių teisminių institucijų
mokymą, kad prieglobsčio prašytojai galėtų sklandžiai
naudotis veiksmingomis ir kokybiškomis prieglobsčio procedūromis.
6 straipsnis
Valstybių narių
gebėjimas plėtoti, stebėti ir vertinti savo prieglobsčio
politiką
Įgyvendinant 3 straipsnio 2 dalies a
punkto konkretų tikslą ir atsižvelgiant į Reglamento (ES)
Nr. .../... [Horizontaliojo reglamento] 13 straipsnyje nustatyto politinio
dialogo patvirtintas išvadas, visų pirma tinkami finansuoti veiksmai yra
šie:
(a)
veiksmai, kuriais stiprinami valstybių
narių gebėjimai rinkti, analizuoti ir skleisti duomenis bei
statistinę informaciją apie prieglobsčio procedūras,
priėmimo pajėgumus, perkėlimo į Europos Sąjungą
ir perkėlimo Europos Sąjungoje veiksmus;
(b)
veiksmai, kuriais tiesiogiai prisidedama prie
prieglobsčio politikos vertinimo, pavyzdžiui, nacionaliniai poveikio
vertinimai, tikslinių grupių apklausos, rodiklių ir lyginamosios
metodikos nustatymas.
7 straipsnis
Perkėlimas į Europos
Sąjungą ir perkėlimas Europos Sąjungoje
Įgyvendinant 3 straipsnio 2 dalies a ir d
punktų konkretų tikslą ir atsižvelgiant į Reglamento (ES)
Nr. .../... [Horizontaliojo reglamento] 13 straipsnyje nustatyto politinio
dialogo patvirtintas išvadas, fondo lėšomis visų pirma remiami
veiksmai, susiję su 4 straipsnio e punkte nurodytų asmenų
perkėlimu į Europos Sąjungą ir (arba) 4 straipsnio 1 dalies
a, b ir c punktuose nurodytų asmenų perkėlimu Europos
Sąjungoje:
(a)
nacionalinių perkėlimo į Europos
Sąjungą ir perkėlimo Europos Sąjungoje programų
rengimas ir plėtojimas;
(b)
tinkamos infrastruktūros sukūrimas ir
paslaugų teikimas, kad perkėlimo į Europos Sąjungą ir
perkėlimo Europos Sąjungoje veiksmai būtų vykdomi
sklandžiai ir efektyviai;
(c)
struktūrų, sistemų kūrimas ir
personalo mokymas siekiant rengti vizitus į trečiąsias šalis ir
(arba) kitas valstybes nares, kad būtų rengiami pokalbiai,
medicininės apžiūros ir saugumo patikrinimai;
(d)
veiksmai, susiję su valstybių narių
kompetentingų institucijų atliekamu galimų perkėlimo į
Europos Sąjungą ir (arba) perkėlimo Europos Sąjungoje
atvejų įvertinimu, pavyzdžiui, vizitai į trečiąją
šalį ir (arba) kitas valstybes nares, pokalbiai, medicininės
apžiūros ir saugumo patikrinimai;
(e)
sveikatos būklės įvertinimas ir
medicininis gydymas iki išvykimo, materialinis aprūpinimas iki išvykimo,
informavimo priemonės iki išvykimo ir kelionės organizavimas,
įskaitant lydinčių medikų paslaugų teikimą;
(f)
informacija ir pagalba atvykus, be kita ko, vertimo
žodžiu paslaugos;
(g)
infrastruktūros ir paslaugų teikimo
šalyse, kuriose numatoma vykdyti regionines apsaugos programas, stiprinimas.
III SKYRIUS
TREČIŲJŲ ŠALIŲ
PILIEČIŲ INTEGRACIJA IR TEISĖTA MIGRACIJA
8 straipsnis
Imigracija ir iki išvykimo taikomos
priemonės
Siekiant palengvinti teisėtą
migraciją į Sąjungą ir geriau paruošti 4 straipsnio 1
dalies g punkte nurodytus asmenis integracijai į
priimančiąją visuomenę, įgyvendinant 3 straipsnio 2
dalies b punkto konkretų tikslą ir atsižvelgiant į Reglamento
(ES) Nr. .../... [Horizontaliojo reglamento] 13 straipsnyje nustatyto
politinio dialogo patvirtintas išvadas, visų pirma tinkami finansuoti šie
kilmės šalyje vykdomi veiksmai:
(a)
visuomenės informavimo akcijos ir informuotumo
didinimo kampanijos, įskaitant informacijos platinimą vartotojams
lengvai prieinamomis ryšių priemonėmis naudojant informacines
technologijas ir interneto svetaines;
(b)
kilmės šalyse įgytų
įgūdžių bei kvalifikacijos vertinimas ir įgūdžių
bei kvalifikacijos skaidrumo ir lygiavertiškumo didinimas;
(c)
profesinis mokymas;
(d)
išsamūs kursai apie piliečių teises
bei pareigas ir kalbų mokymas.
9 straipsnis
Vietinio ir regioninio lygmenų
integracijos priemonės
1. Įgyvendinant 3 straipsnio 2 dalies b
punkte nustatytą tikslą tinkami finansuoti tikslai vykdomi
atsižvelgiant į nuoseklias nevyriausybinių organizacijų,
vietinių ir (arba) regioninių valdžios institucijų strategijas,
specialiai parengtas asmenų, nurodytų 4 straipsnio 1 dalies a–g
punktuose, integracijai atitinkamai vietiniu ir (arba) regioniniu lygmeniu.
Šiomis aplinkybėmis tinkami finansuoti veiksmai visų pirma yra šie:
(a)
tokių integracijos strategijų,
įskaitant poreikių analizę, rengimas ir plėtojimas,
rodiklių ir vertinimo gerinimas;
(b)
patarimai ir pagalba tokiose srityse, kaip
būstas, pragyvenimo lėšos, administraciniai ir teisiniai patarimai,
medicininė priežiūra, psichologinė pagalba ir socialinė
rūpyba, vaikų priežiūra;
(c)
veiksmai, kuriais trečiųjų
šalių piliečiai supažindinami su priimančiąja visuomene, ir
veiksmai, kuriais jiems padedama adaptuotis joje, gauti informacijos apie savo
teises ir pareigas, dalyvauti pilietiniame bei kultūriniame gyvenime ir
susipažindinti su Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje
nustatytomis vertybėmis;
(d)
į švietimą orientuotos priemonės,
įskaitant kalbų mokymąsi ir pradinius veiksmus, kuriais
palengvinamos galimybės įsidarbinti;
(e)
veiksmai, skirti asmenims skatinti naudotis savo
teisėmis ir suteikti trečiųjų šalių piliečiams
galimybes pasirūpinti savimi;
(f)
veiksmai, kuriais skatinami trečiųjų
šalių piliečių ir priimančiosios visuomenės prasmingi
ryšiai ir konstruktyvus dialogas, ir veiksmai, kuriai padidinamas jų
pripažinimas priimančiojoje visuomenėje, be kita ko, šiam tikslui
pasitelkiant žiniasklaidą;
(g)
veiksmai, kuriais skatinamos vienodos
trečiųjų šalių piliečių galimybės kreiptis
į valstybės institucijas ir gauti vienodus rezultatus tvarkant
reikalus valstybės tarnybose ir privačiose įmonėse,
įskaitant šių tarnybų pritaikymą darbui su
trečiųjų šalių piliečiais;
(h)
įgyvendinančių organizacijų
gebėjimų stiprinimas, įskaitant keitimąsi patirtimi bei
gerąja praktika ir tinklų kūrimą.
2. 1 dalyje nurodytais veiksmais
atsižvelgiama į konkrečius poreikius, kurių gali turėti
skirtingų kategorijų trečiųjų šalių
piliečiai ir jų šeimos nariai, įskaitant atvykstančius ar
apsigyvenančius siekiant įsidarbinti arba dirbti savarankiškai ir
atvykstančius ir apsigyvenančius dėl šeimos susijungimo,
asmenis, kuriems suteikiama tarptautinė apsauga, prieglobsčio
prašytojus, asmenis, perkeltus į Europos Sąjungą, arba asmenis,
perkeltus Europos Sąjungoje, pažeidžiamų migrantų grupėms
priklausančius asmenis, visų pirma nepilnamečius, nelydimus
nepilnamečius, neįgaliuosius, vyresnio amžiaus žmones, nėščias
moteris, nepilnamečių vaikų turinčius vienišus tėvus,
prekybos žmonėmis aukų bei kankinimo arba išprievartavimo ar
kitokių sunkių formų psichologinio, fizinio ar seksualinio
smurto aukas.
3. Prireikus 1 dalyje nurodyti veiksmai gali
būti taikomi valstybių narių piliečiams, kurie praeityje
buvo migrantai, t. y. kurių bent vienas iš tėvų (t. y.
motina arba tėvas) yra trečiosios šalies pilietis.
4. Siekiant
programuoti ir įgyvendinti 1 dalyje nurodytus veiksmus, Reglamento (ES)
Nr. .../... [Horizontaliojo reglamento] 12 straipsnyje nurodyta
partnerystė taip pat apima valstybių narių paskirtas Europos
socialinio fondo intervencijų valdymo institucijas.
10 straipsnis
Gebėjimų stiprinimo
priemonės
Įgyvendinant 3 straipsnio 2 dalies b
punkto konkretų tikslą ir atsižvelgiant į Reglamento (ES)
Nr. .../... [Horizontaliojo reglamento] 13 straipsnyje nustatyto politinio
dialogo patvirtintas išvadas, visų pirma tinkami finansuoti veiksmai yra
šie:
(a)
kurti strategijas, kuriomis skatinama teisėta
migracija siekiant palengvinti lanksčių priėmimo
procedūrų rengimą ir įgyvendinimą, inter alia,
remiant valstybių narių ir trečiųjų šalių
darbuotojų paieškos ir įdarbinimo agentūrų
bendradarbiavimą, taip pat remiant Sąjungos migracijos teisės
įgyvendinimo valstybėse narėse darbus, konsultacijas su
atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis ir ekspertų patarimus arba
keitimąsi informacija apie tikslinių konkrečių
pilietybių arba kategorijų trečiųjų šalių
piliečius atsižvelgiant į darbo rinkų poreikius;
(b)
stiprinti valstybių narių gebėjimus
rengti, įgyvendinti, stebėti ir vertinti jų imigracijos
strategijas, politiką bei priemones įvairiais lygmenimis ir
administraciniuose padaliniuose, visų pirma stiprinti jų
gebėjimus rinkti, analizuoti ir skleisti duomenis bei statistinę
informaciją apie migracijos procedūras ir srautus, leidimus gyventi
ir stebėjimo priemonių, vertinimo schemų, rodiklių bei
standartų, naudojamų šių strategijų rezultatams vertinti,
plėtojimą;
(c)
didinti viešąsias ir privačias paslaugas
teikiančių įgyvendinimo organizacijų, įskaitant
švietimo įstaigas, tarpkultūrinius gebėjimus, skatinti jų
keitimąsi patirtimi ir gerąja praktika, bendradarbiavimą bei
tinklų kūrimą;
(d)
kurti tvarias integracijos ir įvairovės
valdymo organizacines struktūras visų pirma bendradarbiaujant
įvairioms suinteresuotosioms šalims, kad įvairių
nacionalinių administracijų lygmenų pareigūnai
galėtų greitai gauti informacijos apie kitų šalių
patirtį bei geriausią praktiką ir, jei įmanoma, sujungti
išteklius;
(e)
prisidėti prie dinamiško abipusės
sąveikos proceso, kuriuo grindžiamos vietinio ir regioninio lygmens integracijos
strategijos, rengiant trečiųjų šalių piliečių
konsultavimo programas, plėtojant suinteresuotųjų šalių
keitimąsi informacija ir trečiųjų šalių
piliečių bendruomenių ir (arba) šių bendruomenių ir
priimančiosios visuomenės ir (arba) šių bendruomenių ir
politiką formuojančių ir sprendimus priimančių
institucijų dialogą skirtingų kultūrų bei religijos
klausimais.
IV SKYRIUS
GRĄŽINIMAS
11 straipsnis
Priemonės, susijusios su
gražinimo procedūromis
Įgyvendinant 3 straipsnio 2 dalies c
punkto konkretų tikslą ir atsižvelgiant į Reglamento (ES)
Nr. .../... [Horizontaliojo reglamento] 13 straipsnyje nustatyto politinio
dialogo patvirtintas išvadas, fondo lėšomis remiami veiksmai, skirti
asmenims, paminėtiems 4 straipsnio 1 dalies h–j punktuose, ir visų
pirma susiję su vienu arba daugiau iš šių aspektų:
(a)
apgyvendinimo infrastruktūros arba
paslaugų ir priėmimo arba sulaikymo sąlygų sukūrimu ir
gerinimu;
(b)
administracinių struktūrų ir
sistemų sukūrimu ir personalo mokymo organizavimu siekiant užtikrinti
sklandžias grąžinimo procedūras;
(c)
materialinės pagalbos, sveikatos
priežiūros ir psichologinės pagalbos teikimu;
(d)
socialinės paramos, informacijos arba
pagalbos, susijusios su administraciniais ir (arba) teisminiais formalumais,
teikimu ir informacijos arba konsultacijų teikimu;
(e)
teisinės ir kalbinės pagalbos teikimu;
(f)
specifine pagalba pažeidžiamiems asmenims,
pavyzdžiui, nepilnamečiams, nelydimiems nepilnamečiams,
neįgaliesiems, vyresnio amžiaus žmonėms, nėščioms moterims,
nepilnamečių vaikų turintiems vienišiems tėvams, prekybos
žmonėmis aukoms ir kankinimo arba išprievartavimo ar kitokių
sunkių formų psichologinio, fizinio ar seksualinio smurto aukoms.
12 straipsnis
Grąžinimo priemonės
Įgyvendinant 3 straipsnio 2 dalies c
punkto konkretų tikslą ir atsižvelgiant į Reglamento (ES)
Nr. .../... [Horizontaliojo reglamento] 13 straipsnyje nustatyto politinio
dialogo patvirtintas išvadas, fondo lėšomis remiami veiksmai, skirti
asmenims, paminėtiems 4 straipsnio 1 dalies h–j punktuose, ir visų
pirma susiję su vienu arba daugiau iš šių aspektų:
(a)
bendradarbiavimu su trečiųjų
šalių konsulinėmis įstaigomis ir imigracijos tarnybomis siekiant
gauti kelionės dokumentus, palengvinti repatriaciją ir užtikrinti
readmisiją;
(b)
remiamo savanoriško grįžimo priemonėmis,
įskaitant medicinines apžiūras ir pagalbą, kelionės
organizavimą, finansines išmokas ir konsultavimą bei pagalbą
prieš grįžimą ir po jo;
(c)
priemonėmis, skirtomis pradėti
grįžusio asmens reintegracijos procesą jo asmeninio vystymosi labui,
pvz., piniginėmis paskatomis, mokymu, įsidarbinimo pagalba ir pradine
parama ekonominei veiklai;
(d)
priemonėmis ir paslaugomis trečiosiose
šalyse, kuriomis užtikrinamas laikinas apgyvendinimas ir priėmimas
atvykus;
(e)
specifine pagalba pažeidžiamiems asmenims,
pavyzdžiui, nepilnamečiams, nelydimiems nepilnamečiams,
neįgaliesiems, vyresnio amžiaus žmonėms, nėščioms moterims,
nepilnamečių vaikų turintiems vienišiems tėvams, prekybos
žmonėmis aukoms ir kankinimo arba išprievartavimo ar kitokių sunkių
formų psichologinio, fizinio ar seksualinio smurto aukoms.
13 straipsnis
Praktinės bendradarbiavimo ir
gebėjimų stiprinimo priemonės
Įgyvendinant 3 straipsnio 2 dalies c
punkto konkretų tikslą ir atsižvelgiant į Reglamento (ES)
Nr. .../... [Horizontaliojo reglamento] 13 straipsnyje nustatyto politinio
dialogo patvirtintas išvadas, visų pirma tinkami finansuoti veiksmai yra
šie:
(a)
veiksmai, kuriais skatinamas ir stiprinamas
valstybių narių grąžinimo tarnybų operatyvinis
bendradarbiavimas, įskaitant bendradarbiavimą su
trečiųjų šalių konsulinėmis įstaigomis ir
imigracijos tarnybomis;
(b)
veiksmai, skirti valstybių narių ir
trečiųjų šalių grąžinimo tarnybų
bendradarbiavimui remti, įskaitant priemones, kurių tikslas –
stiprinti trečiųjų šalių, įgyvendinančių
readmisijos susitarimus, gebėjimus vykdyti tokius readmisijos ir reintegracijos
veiksmus;
(c)
veiksmai, kuriais stiprinami gebėjimai
plėtoti efektyvią ir tvarią grąžinimo politiką,
visų pirma keitimasis informacija apie padėtį grąžinimo
šalyse, geriausia praktika, dalijimasis patirtimi ir valstybių narių
išteklių telkimas;
(d)
veiksmai, kuriais stiprinami gebėjimai rinkti,
analizuoti ir skleisti duomenis ir statistinę informaciją apie
grąžinimo procedūras ir priemones, priėmimo ir sulaikymo
gebėjimus, priverstinį grąžinimą ir savanorišką
grįžimą, stebėjimą ir reintegraciją;
(e)
veiksmai, kuriais tiesiogiai prisidedama prie
grąžinimo politikos vertinimo, pavyzdžiui, nacionaliniai poveikio
vertinimai, tikslinių grupių apklausos, rodiklių ir lyginamosios
metodikos nustatymas.
V SKYRIUS
FINANSINĖ IR ĮGYVENDINIMO
SISTEMA
14 straipsnis
Bendrieji ištekliai ir
įgyvendinimas
1. Šiam reglamentui įgyvendinti skiriama 3 869
mln. EUR bendrų išteklių.
2. Metinius asignavimus biudžeto valdymo
institucija tvirtina neviršydama finansinės programos ribų.
3. Bendrieji ištekliai naudojami pasitelkiant
tokias priemones:
(a)
nacionalines programas, kaip apibrėžta 20
straipsnyje;
(b)
Sąjungos veiksmus, kaip apibrėžta 21
straipsnyje;
(c)
pagalbą susiklosčius nepaprastajai
padėčiai, kaip apibrėžta 22 straipsnyje;
(d)
Europos migracijos tinklą, kaip apibrėžta
23 straipsnyje;
(e)
techninę pagalbą, kaip apibrėžta 24
straipsnyje.
4. Pagal šį reglamentą skiriami
bendri ištekliai naudojami pasidalijamojo valdymo būdu, kaip
apibrėžta [naujojo Finansinio reglamento[25] 55 straipsnio 1 dalies b punkte], išskyrus 21
straipsnyje paminėtus Sąjungos veiksmus, 22 straipsnyje
paminėtą paramą susiklosčius nepaprastajai
padėčiai, 23 straipsnyje paminėtą Europos migracijos
tinklą ir 24 straipsnyje paminėtą techninę pagalbą.
5. Orientacinis bendrų išteklių
naudojimas:
(a)
3 232 mln. EUR – valstybių
narių nacionalinėms programoms;
(b)
637 mln. EUR – Sąjungos veiksmams, pagalbai
susiklosčius nepaprastajai padėčiai, Europos migracijos tinklui
ir Komisijos techninei pagalbai teikti.
15 straipsnis
Ištekliai tinkamiems finansuoti
veiksmams valstybėse narėse
1. 3 232 mln. EUR sumos
orientacinis paskirstymas valstybėms narėms:
(a)
2 372 mln. EUR, kaip nurodyta I priede;
(b)
700 mln. EUR pagrįsti paskirstymo mechanizmu,
skirtu konkretiems veiksmams, kaip nustatyta 16 straipsnyje, asmenų
perkėlimo į Europos Sąjungą programai, kaip nustatyta 17 straipsnyje,
ir perkėlimui Europos Sąjungoje, kaip nustatyta 18 straipsnyje;
(c)
160 mln. EUR, susiję su laikotarpio
vidurio peržiūra; juos bus galima skirti nuo 2018 biudžetinių
metų, atsižvelgiant į svarbius migracijos srautų pokyčius
ir (arba) sprendžiant Komisijos nustatytų specifinių poreikių,
nustatytų 19 straipsnyje, klausimą.
2. 1 dalies b punkte nurodyta suma skirta
remti:
(a)
II priede išvardytus konkrečius veiksmus,
(b)
4 straipsnio e punkte nurodytų asmenų
perkėlimą į Europos Sąjungą ir (arba) 4 straipsnio 1
dalies a, b ir c punktuose nurodytų asmenų perkėlimą
Europos Sąjungoje.
16 straipsnis
Konkretiems veiksmams skirti ištekliai

1. 15 straipsnio 2 dalies a punkte nurodyta
papildoma suma gali būti skirta valstybėms narėms, su
sąlyga, kad ji yra numatyta programoje ir naudojama konkretiems veiksmams
vykdyti. Šie konkretūs veiksmai, išvardyti II priede.
2. Kad atsižvelgtų į politikos
raidą, Komisija įgaliojama pagal 26 straipsnį priimti
deleguotuosius aktus dėl II priedo peržiūros tuo metu, kai bus
vykdoma laikotarpio vidurio peržiūra. Peržiūrėto
konkrečių veiksmų sąrašo pagrindu valstybės narės
gali gauti papildomą sumą, kaip nustatyta šio straipsnio 1 dalyje,
jei pakanka išteklių.
3. Papildomos sumos, nurodytos šio straipsnio 1
ir 2 dalyse, valstybėms narėms skiriamos atskirais finansavimo
sprendimais, kuriais pagal Reglamento (ES) Nr. .../... [Horizontaliojo
reglamento] 14 ir 15 straipsniuose nustatytą procedūrą vykdant
laikotarpio vidurio peržiūrą patvirtinama arba taisoma jų
nacionalinė programa. Šios sumos naudojamos tik konkretiems veiksmams
vykdyti.
17 straipsnis
Asmenų perkėlimo į
Europos Sąjungą programai skirti ištekliai
1. Be asignavimų, apskaičiuotų
pagal 15 straipsnio 1 dalies a punktą, kas dvejus metus valstybės
narės gauna papildomą sumą, kaip nustatyta 15 straipsnio 2
dalies b punkte, pagrįstą vienkartine 6 000 EUR išmoka
kiekvienam iš trečiosios šalies į Europos Sąjungą perkeltam
asmeniui.
2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyta
vienkartinė išmoka padidinama iki 10 000 EUR kiekvienam asmeniui,
perkeltam pagal Sąjungai bendrus asmenų perkėlimo į Europos
Sąjungą prioritetus, nustatytus pagal šio straipsnio 3 ir 4 punktus
ir išvardytus III priede.
3. Pagal 26 straipsnį Komisijai
suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriuose nustatoma,
kad kas dvejus metus nustatomi Sąjungai bendri asmenų perkėlimo
į Europos Sąjungą prioritetai remiantis šiomis bendromis
kategorijomis:
–
asmenys iš šalies ar regiono, kuriame numatyta
įgyvendinti regioninę apsaugos programą;
–
asmenys iš šalies ar regiono, kuris Jungtinių
Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro
įtrauktas į asmenų perkėlimo iš trečiųjų
šalių prognozes ir kuriame Sąjungos bendri veiksmai padarytų
didelį poveikį sprendžiant apsaugos poreikius;
–
asmenys, priklausantys konkrečiai kategorijai,
įtrauktai į Jungtinių Tautų vyriausiojo
pabėgėlių reikalų komisaro biuro asmenų perkėlimo
iš trečiųjų šalių kriterijus.
4. Toliau išvardytos pažeidžiamų
pabėgėlių grupės visais atvejais įtraukiamos į
bendrus Sąjungai bendrus asmenų perkėlimo į Europos
Sąjungą prioritetus ir joms gali būti teikiamos šio straipsnio 2
dalyje nurodytos vienkartinės išmokos:
–
moterys ir vaikai, kuriems kyla rizika,
–
nelydimi nepilnamečiai,
–
asmenys, turintys medicininių poreikių,
kurie gali būti patenkinti tik jiems persikėlus,
–
asmenys, kuriuos reikia neatidėliotinai arba
skubos tvarka perkelti į Sąjungą iš trečiųjų
šalių dėl teisinių arba fizinės apsaugos
priežasčių.
5. Valstybė narė, perkėlusi
asmenį, kuris priklauso vienai iš 1 ir 2 dalyse nurodytų
kategorijų, gauna vienkartinę išmoką šiam asmeniui tik
vieną kartą.
6. Komisija įgyvendinimo aktuose nustato
tvarkaraštį ir kitas įgyvendinimo sąlygas, susijusias su
išteklių skyrimo asmenų perkėlimo į Europos
Sąjungą programai mechanizmu pagal 27 straipsnio 2 dalyje nurodytą
procedūrą.
7. 1 dalyje nurodytos papildomos sumos
teikiamos valstybėms narėms kas dvejus metus: pirmą kartą
atskiru finansavimo sprendimu, kuriuo patvirtinama jų nacionalinė
programa, laikantis procedūros, nustatytos Reglamento (ES) Nr. .../...
[Horizontaliojo reglamento] 14 straipsnyje, o vėliau finansavimo
sprendimu, pridedamu prie jų nacionalines programas
patvirtinančių sprendimų. Šios sumos neperkeliamos kitiems
veiksmams pagal nacionalinę programą.
8. Siekiant efektyviai siekti asmenų
perkėlimo į Europos Sąjungą programos tikslų ir
neviršyti turimų išteklių Komisija įgaliojama priimti
deleguotuosius aktus pagal 26 straipsnį, kad prireikus patikslintų
vienkartinių išmokų sumas, nustatytas 1 ir 2 dalyse.
18 straipsnis
Ištekliai perkėlimui Europos
Sąjungoje
1. Be asignavimų, apskaičiuotų
pagal 15 straipsnio 1 dalies a punktą, tinkamu laiku valstybės
narės gauna papildomą sumą, kaip nustatyta 15 straipsnio 2
dalies b punkte, pagrįstą vienkartine 6 000 EUR išmoka
kiekvienam asmeniui, perkeltam iš kitos valstybės narės.
2. Komisija nustato tvarkaraštį ir kitas
įgyvendinimo sąlygas, susijusias su išteklių skyrimo
perkėlimui Europos Sąjungoje mechanizmu pagal 26 straipsnio 2 dalyje
nurodytą procedūrą.
3. 1 dalyje nurodytos papildomos sumos
teikiamos valstybėms narėms reguliariai: pirmą kartą
atskiru finansavimo sprendimu, kuriuo patvirtinama jų nacionalinė
programa, laikantis procedūros, nustatytos Reglamento (ES)
Nr. .../... [Horizontaliojo reglamento] 14 straipsnyje, o vėliau
finansavimo sprendimu, pridedamu prie jų nacionalinę programą
patvirtinančio sprendimo. Šios sumos neperkeliamos kitiems veiksmams pagal
nacionalinę programą.
4. Siekiant efektyviai siekti valstybių
narių solidarumo ir atsakomybės dalijimosi tikslų ir neviršyti
turimų išteklių Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius aktus
pagal 26 straipsnį, kad patikslintų vienkartinių išmokų
sumą, nustatytą 1 dalyje.
19 straipsnis
Ištekliai atsižvelgiant į
laikotarpio vidurio peržiūrą
1. Siekiant skirti 15 straipsnio 1 dalies c
punkte nurodytą sumą iki 2017 m. gegužės 31 d.
Komisija įvertina valstybių narių poreikius, susijusius su
jų prieglobsčio ir priėmimo sistemomis, jų su migracijos
srautais susijusią padėtį 2014–2016 m. ir numatomą
įvykių raidą.
Vertinimui Komisija naudoja, inter alia,
informaciją, surinktą iš Eurostato, Europos migracijos tinklo,
Europos prieglobsčio paramos biuro ir FRONTEX agentūros rizikos
analizių.
Remdamasi šia analize Komisija nustato
ypatingų poreikių, susijusių su prieglobsčio ir
priėmimo sistemomis ir su valstybių narių patiriamu migraciniu
spaudimu, lygį taikydama šiuos bendrus veiksnius:
(a)
prieglobsčio ir priėmimo sistemos:
i)        nėra konkrečių
poreikių – koeficientas 1,
ii)       vidutiniai konkretūs poreikiai –
koeficientas 1,5,
iii)      dideli konkretūs poreikiai –
koeficientas 3;
(b)
migracinis spaudimas:
i)        nėra ypatingo spaudimo –
koeficientas 1,
ii)       vidutinis ypatingas spaudimas –
koeficientas 1,5,
iii)      didelis ypatingas spaudimas –
koeficientas 3.
2. Remdamasi šia sistema Komisija
įgyvendinimo aktais nustato valstybes nares, kurios gaus papildomas sumas,
ir sukuria turimų išteklių paskirstymo toms valstybėms
narėms sistemą, laikydamasi 27 straipsnio 3 dalyje nurodytos
procedūros.
20 straipsnis
Nacionalinės programos
1. Pagal programas, kurios turi būti
išnagrinėtos ir patvirtintos remiantis Reglamento (ES) Nr. ..../...
[Horizontaliojo reglamento] 14 straipsniu, valstybės narės visų
pirma siekia tokių tikslų:
(a)
stiprinti bendros Europos prieglobsčio
sistemos kūrimą užtikrinant veiksmingą ir vienodą
Sąjungos prieglobsčio acquis taikymą;
(b)
remti asmenų perkėlimo į Europos
Sąjungą programos kūrimą ir plėtojimą
siūlant tvarius sprendimus iš trečiųjų šalių
negalintiems išvykti pabėgėliams, pirmiausiai remiantis Sąjungai
bendrais asmenų perkėlimo į Europos Sąjungą
prioritetais;
(c)
vietos ir (arba) regioniniu lygmeniu nustatyti ir
plėtoti integracijos strategijas, apimančias įvairius
dvikrypčio dinamiško proceso aspektus, siekiant patenkinti
įvairių kategorijų migrantų konkrečius poreikius ir
plėtoti visų suinteresuotųjų šalių efektyvias
partnerystes;
(d)
plėtoti remiamo savanoriško grįžimo
programas, įskaitant reintegracijos komponentą.
2. Valstybės narės užtikrina, kad
visi fondo lėšomis remiami veiksmai atitiktų Sąjungos
prieglobsčio ir imigracijos acquis, net jei jos neprivalo taikyti
atitinkamų priemonių.
21 straipsnis
Sąjungos veiksmai
1. Komisijos iniciatyva fondo lėšos gali
būti naudojamos tarpvalstybiniams veiksmams arba Sąjungai ypatingai
svarbiems veiksmams, susijusiems su 3 straipsnyje minėtų
bendrųjų, konkrečių tikslų įgyvendinimu,
finansuoti.
2. Sąjungos veiksmai laikomi tinkamais
finansuoti, kai jais visų pirma:
(a)
aktyvinamas Sąjungos bendradarbiavimas
įgyvendinant Sąjungos teisę ir gerąją praktiką
prieglobsčio, įskaitant perkėlimą į Europos
Sąjungą ir perkėlimą Europos Sąjungoje, teisėtos
migracijos, įskaitant trečiųjų šalių
piliečių integraciją, ir grąžinimo srityje;
(b)
steigiami tarpvalstybiniai bendradarbiavimo tinklai
ir rengiami bandomieji projektai, įskaitant naujoviškus projektus,
pagrįsti tarpvalstybine įstaigų, esančių dviejose ar
daugiau valstybių narių, partneryste, stengiantis skatinti naujoves
ir palengvinti keitimąsi patirtimi ir gerąja praktika;
(c)
nagrinėjamos galimos naujos Sąjungos
bendradarbiavimo prieglobsčio, imigracijos, integracijos, grąžinimo
ir atitinkamos ES teisės srityse formos, informacijos apie geriausią
praktiką ir visus kitus prieglobsčio, imigracijos, integracijos ir
grąžinimo politikos platinimas ir keitimasis ja, įskaitant
institucinę komunikaciją apie politinius Sąjungos prioritetus;
(d)
plėtojamas ir taikomas valstybių
narių vykdomas bendrų statistinių priemonių, metodų ir
rodiklių, skirtų įvertinti prieglobsčio, teisėtos
migracijos, integracijos ir grąžinimo politikos pokyčius;
(e)
teikiama rengimo, stebėjimo, administravimo ir
techninė parama ir kuriamas vertinimo mechanizmas, reikalingas
prieglobsčio ir imigracijos politikai įgyvendinti;
(f)
bendradarbiaujama su trečiosiomis šalimis,
visų pirma įgyvendinant readmisijos susitarimus, judumo partnerystes
ir regioninės apsaugos programas.
3. Šiame straipsnyje nurodyti veiksmai vykdomi
pagal Reglamento (ES) Nr. .../... [Horizontaliojo reglamento] 7
straipsnį.
22 straipsnis
Pagalba susidarius nepaprastajai
padėčiai
1. Pagal priemonę finansinė parama
teikiama susiklosčius nepaprastajai padėčiai, kai reikia
tenkinti skubius ir konkrečius poreikius.
2. Parama susiklosčius nepaprastajai
padėčiai teikiama pagal Reglamento (ES) Nr. .../...
[Horizontaliojo reglamento] 8 straipsnį.
23 straipsnis
Europos migracijos tinklas
1. Fondo lėšomis remiamas Europos
migracijos tinklas ir teikiama jo veiklai bei būsimam plėtojimui
būtina finansinė parama.
2. Europos migracijos tinklo tikslas:
(a)
būti Sąjungos patariamąja taryba
migracijos ir prieglobsčio klausimais koordinuojant ir valstybių
narių atstovų, akademinės bendruomenės, pilietinės
visuomenės, ekspertų grupių ir kitų Sąjungos ir (arba)
tarptautinių institucijų darbą, ir bendradarbiaujant su jais
nacionaliniu ir Sąjungos lygmeniu;
(b)
patenkinti Sąjungos institucijų ir
valstybių narių informacijos apie migraciją ir prieglobstį
poreikius teikiant naujausią, objektyvią, patikimą ir
palyginamą informaciją apie migraciją ir prieglobstį,
siekiant prisidėti prie šių sričių politikos formavimo
Europos Sąjungoje;
(c)
teikti plačiajai visuomenei b punkte
nurodytą informaciją.
3. Kad pasiektų šį tikslą
Europos migracijos tinklas:
(a)
renka ir keičiasi naujausiais,
objektyviausiais, patikimais ir palyginamais duomenimis ir informacija iš
įvairių šaltinių, įskaitant posėdžius, naudojant
elektronines priemones, bendras studijas ir ad-hoc užklausas;
(b)
analizuoja a punkte nurodytus duomenis bei
informaciją (ir pagerina jų palyginamumą) ir juos pateikia
lengvai prieinama forma (ypač politiką formuojantiems asmenims);
(c)
rengia ir skelbia periodiškas migracijos ir
prieglobsčio padėties Sąjungoje bei valstybėse narėse
ataskaitas;
(d)
teikdamas paties parengtą informaciją yra
informacijos centras, platinantis plačiajai visuomenei objektyvią,
nešališką informaciją apie migraciją ir prieglobstį.
4. Europos migracijos tinklas, Europos
prieglobsčio paramos biuras ir FRONTEX agentūra užtikrina, kad
jų atitinkama veikla būtų nuosekli ir suderinta.
5. Europos migracijos tinklą sudaro:
(a)
Komisija, kuri koordinuoja Europos migracijos
tinklo darbą ir visų pirma užtikrina, kad jis deramai
atspindėtų Sąjungos migracijos ir prieglobsčio srities
politikos prioritetus;
(b)
valdyba, teikianti politines gaires dėl
Europos migracijos tinklo veiklos ir ją tvirtinanti; į ją
įeina Komisija ir valstybių narių bei Europos Parlamento
ekspertai ir kiti susiję subjektai;
(c)
valstybių narių paskirti nacionaliniai
informacijos centrai, kurių kiekvieną sudaro mažiausiai trys
ekspertai, kartu turintys prieglobsčio ir migracijos srities
specialiųjų žinių, apimančių politikos formavimo,
teisės, mokslinių tyrimų ir statistikos aspektus, ir kurie koordinuoja
ir teikia nacionalinius indėlius į 19 straipsnio 1 dalyje
nurodytą veiklą, kad būtų surinkti visų susijusių
suinteresuotųjų šalių indėliai;
(d)
kiti susiję nacionaliniai ir Sąjungos
lygmens migracijos ir prieglobsčio srities subjektai.
6. Komisija priimdama įgyvendinimo
aktus nustato Europos migracijos tinklo veikimo taisykles 27 straipsnio 2
dalyje nustatyta tvarka.
7. Pagal metinius fondo asignavimus ir
darbo programą, kurioje išdėstyti tinklo veiklos prioritetai,
sprendimas dėl Europos migracijos tinklui skiriamos sumos nustatomas 27 straipsnio
3 dalyje nustatyta tvarka ir, jei įmanoma, sujungiamas su Sąjungos
veiksmų darbo programa ir parama susiklosčius nepaprastajai
padėčiai.
8. Europos migracijos tinklo veiklai teikiama
finansinė parama yra atitinkamai dotacijų nacionaliniams informacijos
centrams ir viešųjų sutarčių formos, kaip nustatyta
Finansiniame reglamente.
24 straipsnis
Techninė pagalba
1. Komisijos iniciatyva ir (arba) jos vardu
iki 2,5 mln. EUR fondo lėšų kasmet naudojama techninei
pagalbai, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. .../... [Horizontaliojo
reglamento] 10 straipsnyje.
2. Valstybės narės iniciatyva fondo
įnašas siekia iki 5 % visos valstybei narei teikiamos techninės
pagalbos pagal nacionalinę programą per metus, kaip nustatyta
Reglamento (ES) Nr. .../... [Horizontaliojo reglamento] 20 straipsnyje.
VI SKYRIUS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
25 straipsnis
Konkrečios nuostatos, susijusios
su perkėlimui į Europos Sąjungą ir perkėlimui Europos
Sąjungoje skirtomis vienkartinėmis išmokomis
Nukrypstant nuo finansuoti tinkamų
išlaidų taisyklių, nustatytų Reglamento (ES) Nr. .../...
[Horizontaliojo reglamento] 18 straipsnyje, visų pirma susijusių su
vienkartinėmis išmokomis ir fiksuoto dydžio išmokomis, valstybėms
narėms teikiamos perkėlimui į Europos Sąjungą ir
perkėlimui Europos Sąjungoje skirtos vienkartinės išmokos:
–
neprivalo būti grindžiamos statistiniais arba
ankstesnio laikotarpio duomenimis ir
–
teikiamos su sąlyga, kad asmuo, dėl kurio
skiriama vienkartinė išmoka, buvo iš tiesų perkeltas į Europos
Sąjungą ir (arba) perkeltas Europos Sąjungoje, kaip nustatyta
šiame reglamente.
26 straipsnis
Naudojimasis įgaliojimais
1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius
aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
2. Šiame reglamente nurodyti įgaliojimai
priimti deleguotuosius teisės aktus Komisijai suteikiami 7 metų
laikotarpiui [nuo šio reglamento įsigaliojimo].
Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios
pačios trukmės laikotarpiui, išskyrus atvejus, kai Europos
Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo
likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio
pabaigos.
3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet
kuriuo metu panaikinti šiame reglamente nurodytus įgaliojimus priimti
deleguotuosius teisės aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų panaikinimo
nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius
aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos
Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame
nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojančių
deleguotųjų aktų teisėtumui.
4. Priėmusi deleguotąjį
aktą, Komisija apie jį vienu metu praneša ir Europos Parlamentui, ir
Tarybai.
5. Pagal šį reglamentą priimtas
deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jei Europos Parlamentas arba
Taryba per 2 mėnesius nuo pranešimo apie tą aktą Europos
Parlamentui ir Tarybai nepareiškia prieštaravimo arba jei nesibaigus tam
laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba informavo Komisiją apie
neprieštaravimą. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis
laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.
27 straipsnis
Komiteto procedūra
1. Komisijai padeda Reglamento (ES)
Nr. .../... [Horizontaliojo reglamento] 55 straipsnio 1 dalimi
įsteigtas bendras Prieglobsčio, migracijos ir saugumo komitetas.
2. Kai daroma nuoroda į šią
dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.
3. Kai daroma nuoroda į šią
dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
28 straipsnis
Peržiūra
Remdamiesi Komisijos pasiūlymu, Europos
Parlamentas ir Taryba nė vėliau kaip iki 2020 m. birželio 30 d.
peržiūri šį reglamentą.
29 straipsnis
Reglamento (ES) Nr. .../...
[Horizontaliojo reglamento] taikomumas
Šiam fondui taikomos [Reglamento (ES) Nr.
.../...] nuostatos.
30 straipsnis
Panaikinimas
Panaikinami ir nuo 2014 m. sausio 1 d.
netaikomi šie sprendimai:
(a)
Sprendimas Nr. 573/2007/EB;
(b)
Sprendimas Nr. 575/2007/EB;
(c)
Sprendimas 2007/435/EB;
(d)
Sprendimas 2008/381/EB.
31 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio nuostatos
1. Šis reglamentas neturi poveikio
projektų ir susijusių metinių programų tęsimui ar
keitimui, įskaitant visišką ar dalinį panaikinimą, iki
jų baigimo arba Komisijos remiantis sprendimais Nr. 573/2007/EB ir 2007/435/EB
arba bet kuriuo kitu tai paramai 2013 m. gruodžio 31 d. taikomu
teisės aktu, patvirtintos finansinės paramos tęsimui ar
keitimui.
Šis reglamentas neturi poveikio Komisijos,
remiantis Sprendimu 2008/381/EB arba bet kuriuo kitu tai paramai 2013 m.
gruodžio 31 d. taikomu teisės aktu, patvirtintos finansinės
paramos tęsimui ar keitimui, įskaitant visišką ar dalinį
panaikinimą.
2. Priimdama sprendimus dėl bendro
finansavimo pagal šį reglamentą Komisija atsižvelgia į remiantis
sprendimais Nr. 573/2007/EB, Nr. 575/2007/EB, 2007/435/EB ir 2008/381/EB iki
[paskelbimo Oficialiajame leidinyje datos] priimtas priemones, kurios daro
finansinį poveikį bendro finansavimo laikotarpiu.
3. Nuo 2011 m. sausio 1 d. iki 2013 m.
gruodžio 31 d. Komisijos patvirtintas bendram finansavimui skirtas sumas, su
kuriomis susiję dokumentai, reikalingi veiksmams užbaigti, Komisijai
nebuvo išsiųsti iki galutinės ataskaitos pateikimo termino, Komisija
iki 2017 m. gruodžio 31 d. automatiškai panaikina, o neteisėtai
išmokėtas sumas išieško.
4. Apskaičiuojant automatiškai
panaikinamą sumą, į sumas, susijusias su veikla, laikinai
sustabdyta dėl sustabdomąjį poveikį turinčio teismo
proceso ar skundo nagrinėjimo administracine tvarka, neatsižvelgiama.
32 straipsnis
Įsigaliojimas ir taikymas
Šis reglamentas įsigalioja kitą
dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas pagal Sutartis
privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
I PRIEDAS
2014–2020 m. orientacinis
daugiametis išlaidų paskirstymas valstybėms narėms
II PRIEDAS
Konkrečių veiksmų
sąrašas pagal 16 straipsnį
(1)
Kurti ir plėtoti Sąjungoje
pabėgėlių tranzito ir įforminimo centrus, visų pirma
remiant perkėlimo į Europos Sąjungą operacijas
bendradarbiaujant su Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių
reikalų komisaro biuru.
(2)
Bendradarbiaujant su Jungtinių Tautų
vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuru kurti naujus
metodus, susijusius su galimybėmis naudotis prieglobsčio
procedūromis, daugiausia dėmesio sutelkiant į pagrindines
tranzito šalis, pvz., konkrečių grupių apsaugos programos arba
tam tikros prieglobsčio prašymų nagrinėjimo procedūros.
(3)
Bendros valstybių narių integracijos
srities iniciatyvos, pvz., lyginamoji analizė, tarpusavio vertinimai arba
Europos modulių bandymai, pvz., susiję su kalbinių
įgūdžiu įgijimu arba įžanginių programų parengimu.
(4)
Bendros iniciatyvos, kurių tikslas – nustatyti
ir įgyvendinti naujus metodus, susijusius su pirmo susitikimo
procedūromis ir nelydimų nepilnamečių apsaugos standartais.
(5)
Bendros grąžinimo operacijos, įskaitant
bendrus Sąjungos readmisijos susitarimų įgyvendinimo veiksmus
(6)
Bendri reintegracijos projektai kilmės šalyse,
siekiant grąžinimo tvarumo ir bendri veiksmai, kuriais stiprinami
trečiųjų šalių gebėjimai įgyvendinti
Sąjungos readmisijos susitarimus.
(7)
Bendros iniciatyvos, kurių tikslas – šeimos
susijungimas ir nelydimų nepilnamečių reintegracija į
jų kilmės šalis.
(8)
Bendrų migracijos centrų steigimas
trečiosiose šalyse ir bendri projektai, kuriais skatinamas valstybių
narių ir trečiųjų šalių darbuotojų paieškos ir
įdarbinimo tarnybų bendradarbiavimas.
III PRIEDAS
2014–2015 m. Sąjungai
bendrų asmenų perkėlimo į Europos Sąjungą
prioritetų sąrašas
(1)
Regioninė apsaugos programa Rytų Europoje
(Baltarusija, Moldova, Ukraina)
(2)
Regioninė apsaugos programa Somalio
pusiasalyje (Džibutis, Kenija, Jemenas)
(3)
Regioninė apsaugos programa Šiaurės
Afrikoje (Egiptas, Libija, Tunisas)
(4)
Rytų Afrikos ir Didžiųjų ežerų
regiono pabėgėliai
(5)
Irako pabėgėliai Sirijoje, Libane ir
Jordanijoje
(6)
Irako pabėgėliai Turkijoje
FINANSINĖ TEISĖS
AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
              1.1.    Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
              1.2.    Atitinkama
(-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
              1.3.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pobūdis
              1.4.    Tikslas
(-ai)
              1.5.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pagrindas
              1.6.    Trukmė
ir finansinis poveikis
              1.7.    Numatomas
(-i) valdymo metodas (-ai)
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
              2.1.    Priežiūros
ir atskaitomybės taisyklės
              2.2.    Valdymo
ir kontrolės sistema
              2.3.    Sukčiavimo
ir pažeidimų prevencijos priemonės
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO
(INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
              3.1.    Atitinkama
(-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os)
ir biudžeto išlaidų eilutė (-s)
              3.2.    Numatomas
poveikis išlaidoms
              3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė
              3.2.2. Numatomas
poveikis veiklos asignavimams
              3.2.3. Numatomas
poveikis administracinio pobūdžio asignavimams
              3.2.4. Suderinamumas
su dabartine daugiamete finansine programa
              3.2.5. Trečiųjų
šalių finansinis įnašas
              3.3.    Numatomas poveikis
įplaukoms
FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO
PAŽYMA

1.
PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA
1.1.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas

Komunikatas
„Atviros ir saugios Europos kūrimas. Vidaus reikalų biudžetas 2014–2020 m.“
Reglamento,
kuriuo nustatomos Prieglobsčio ir migracijos fondo bendrosios nuostatos ir
policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo, taip
pat krizių valdymo finansinės paramos priemonės bendrosios
nuostatos, pasiūlymas
Reglamento,
kuriuo įsteigiamas prieglobsčio ir migracijos fondas, pasiūlymas

1.2.
Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB
sistemoje[26]

3 išlaidų
kategorija, 18 antraštinė dalis: Vidaus reikalai
Būsimos
daugiametės finansinės perspektyvos: 3 išlaidų kategorija
(Saugumas ir pilietybė) – Prieglobsčio ir migracijos fondas
Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis
þ Pasiūlymas (iniciatyva)
susijęs (-usi) su nauja priemone (vidaus reikalų
finansavimas 2014–2020 m. laikotarpiu)
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta
įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus
parengiamuosius veiksmus[27]

¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo
pratęsimu
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į
naują priemonę

1.3.
Tikslai
1.3.1.
Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis
(-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia
iniciatyva)

Galutinis
vidaus reikalų politikos tikslas – sukurti vidaus sienų
neturinčią erdvę, į kurią ES ir
trečiųjų šalių piliečiai galėtų patekti,
joje judėti, gyventi, dirbti, o drauge atsinešti naujų
idėjų, kapitalo, žinių ir naujovių arba užpildyti jos
nacionalinių darbo rinkų spragas, būdami tikri dėl savo
teisių ir saugumo. Šiam tikslui pasiekti nepaprastai svarbus
bendradarbiavimas su ES nepriklausančiomis šalimis ir tarptautinėmis
organizacijomis.
Vis
didėjanti vidaus reikalų politikos svarba patvirtinta Stokholmo
programoje ir jos veiksmų plane, kurių vykdymas yra strateginis
Sąjungos prioritetas, susijęs su tokiomis sritimis kaip migracija
(teisėta migracija ir integracija, prieglobstis, neteisėta migracija
ir grąžinimas), saugumas (terorizmo ir organizuoto nusikalstamumo
prevencija ir kova su juo, policijos bendradarbiavimas) ir išorės
sienų valdymas (įskaitant vizų politiką), taip pat šių
politikos sričių išorės dimensija. Lisabonos sutartis taip pat
sudaro Sąjungai sąlygas parodyti didesnį ryžtą sprendžiant
kasdienius piliečių klausimus laisvės, saugumo ir teisingumo
srityje. Vidaus reikalų politikos prioritetus, visų pirma
trečiųjų šalių piliečių integraciją,
reikėtų vertinti atsižvelgiant ir į strategijoje „Europa 2020“
pateiktas septynias pavyzdines iniciatyvas, kuriomis siekiama padėti ES
įveikti dabartinę finansų ir ekonomikos krizę, taip pat
užtikrinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą.
Iš
Prieglobsčio ir migracijos fondo bus teikiama finansinė parama, kad
įgyvendinant Sąjungos vidaus reikalų tikslus būtų
pasiekta konkrečių rezultatų.

1.3.2.
Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama
VGV / VGB veikla

PRIEGLOBSČIO
IR MIGRACIJOS FONDAS
a)         stiprinti
ir plėtoti bendrą Europos prieglobsčio sistemą,
įskaitant jos išorės dimensiją;
b)         remti
į Sąjungą nukreiptą teisėtą migraciją
siekiant patenkinti valstybių narių ekonominius ir socialinius
poreikius ir skatinti veiksmingą trečiųjų šalių
piliečių integraciją, įskaitant prieglobsčio
prašytojus ir asmenis, kuriems suteikta tarptautinė apsauga;
c)         stiprinti
teisingas ir veiksmingas valstybių narių grąžinimo strategijas,
kuriose būtų akcentuojamas grąžinimo tvarumas ir veiksminga
readmisija kilmės šalyse;
d)         stiprinti
valstybių narių solidarumą ir dalijimąsi atsakomybe,
visų pirma kiek tai susiję su šalimis, kurioms migracijos ir
prieglobsčio prašytojų srautai daro didžiausią poveikį;
Dabartinė
atitinkama VGB veikla: 18.03 (Europos
pabėgėlių fondas, nepaprastosios padėties priemonės ir
Europos fondas trečiųjų šalių piliečių
integracijai) ir 18.02 (kiek tai susiję su Europos grąžinimo fondu).

1.3.3.
Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis

Nurodyti poveikį,
kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams
gavėjams (tikslinėms grupėms).
Pasiūlymo
poveikis tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms) išsamiau
apibūdinamas Poveikio vertinimo 4.1.2 skirsnyje.
Apskritai,
visų finansavimo proceso lygių ir kiekvieno valdymo būdo
supaprastinimas turės akivaizdžiai naudingą poveikį
finansinės paramos valdymo procesams.
Pagrindinės
prieglobsčio ir migracijos paramos gavėjos bus valstybių
narių tarnybos, atsakingos už susijusio acquis arba susijusios
politikos įgyvendinimą, taip pat tarptautinės organizacijos arba
NVO, veikiančios prieglobsčio ir migracijos srityje (priėmimo
tvarka, integracijos priemonės ir grąžinimo operacijos).
Šie
pokyčiai bus naudingi šioms tikslinėms grupėms:
prieglobsčio prašytojams, asmenims, kuriems suteikta tarptautinė
apsauga, perkeltiesiems pabėgėliams ir kitiems
trečiųjų šalių piliečiams, kurių atvykimo į
ES priežastys bei susiję poreikiai skiriasi (pvz., ekonominės
priežastys, šeimos susijungimo priežastys, nelydimi nepilnamečiai ir kt.).
Įvairius migracijos valdymo veiksmus sujungus į vieną
fondą, bus lengviau palaikyti ryšius su šiomis tikslinėmis
grupėmis (viena atsakinga institucija, didesnis žinomumas ir aiškesnė
intervencijos taikymo sritis), taip pat bus galima lanksčiau teikti
paramą (pvz., vienodo pobūdžio veiksmai, skirti kelioms
tikslinėms grupėms). Be to, intervencijos taikymo sritis bus
išplėsta, kad apimtų visą migracijos grandinę ir skirtingas
tikslines grupes, įskaitant platesnes tikslines grupes, t. y. antros
kartos trečiųjų šalių piliečius (kurių motina
arba tėvas yra trečiosios šalies pilietis).

1.3.4.
Rezultatų ir poveikio rodikliai

Nurodyti
pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.
Kadangi prieš
rengiant nacionalines programas būtinas politinis dialogas, šiuo etapu
neįmanoma sudaryti galutinio rodiklių, kuriais remiantis bus
vertinamas minėtų konkrečių tikslų įgyvendinimas,
sąrašo.
Vis dėlto prieglobsčio ir migracijos srityje
turėtų būti taikomi, inter alia, šie rodikliai:
prieglobsčio prašytojų priėmimo sąlygų,
prieglobsčio procedūrų, prieglobsčio prašytojų
pripažinimo konvergencijos ir valstybių narių vykdomų
perkėlimo į Europos Sąjungą veiksmų kokybės
padidėjimo lygis, trečiųjų šalių piliečių
aktyvesnio dalyvavimo darbo rinkoje, švietimo ir demokratiniuose procesuose
lygis, didesnis grąžinamų asmenų skaičius ir aktyvesnė
valstybių narių tarpusavio pagalba, be kita ko, bendradarbiaujant
praktiškai ir vykdant perkėlimą Europos Sąjungoje.

1.4.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas
1.4.1.
Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai

Kaip ir
anksčiau, 2014–2020 m. laikotarpiu vidaus reikalų srityje ES
laukia nemenki iššūkiai. Atsižvelgiant į demografinius pokyčius,
struktūrinius pokyčius darbo rinkose ir konkurencijos dėl
įgūdžių modelius, į ateitį orientuota teisėtos
imigracijos ir integracijos politika bus labai svarbi didinant ES
konkurencingumą ir socialinę sanglaudą, turtinant mūsų
visuomenę ir teikiant visiems vienodas galimybes.. ES taip pat turi
tinkamai spręsti neteisėtos migracijos problemą ir kovoti su
prekyba žmonėmis. Kartu privalome išlikti solidarūs su tais, kuriems
reikalinga tarptautinė apsauga. Didesnę apsaugą užtikrinančios
ir veiksmingesnės bendros Europos prieglobsčio sistemos užbaigimas
tebėra prioritetinis uždavinys.
Šiems tikslams
pasiekti nepaprastai svarbus bendradarbiavimas su ES nepriklausančiomis
šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis. Pastarojo meto įvykiai
Šiaurės Afrikoje parodė, kad ES labai svarbu laikytis išsamaus,
koordinuoto požiūrio į migraciją, sienas ir saugumą.
Todėl reikia sustiprinti vis svarbesnę ES vidaus reikalų
politikos išorės dimensiją, visapusiškai atsižvelgiant į Sąjungos
užsienio politiką.

1.4.2.
Papildoma ES dalyvavimo nauda

Valdant
migracijos srautus gali kilti sunkumų, kurių valstybės
narės negali įveikti vienos. Šioje srityje akivaizdi papildoma ES
biudžeto naudojimo nauda.
Kai kurioms
valstybėms narėms tenka sunki našta dėl ypatingos
geografinės padėties ir Sąjungos išorės sienų, kurias
jos turi valdyti, ilgio. Todėl svarbiausi bendros prieglobsčio ir
imigracijos politikos principai – valstybių narių solidarumas ir
teisingas atsakomybės pasidalijimas. ES biudžete numatytos lėšos,
susijusios su šio principo taikymo finansiniu poveikiu.
Kalbant apie
vidaus reikalų išorės dimensiją akivaizdu, kad, ėmusis
priemonių ir sutelkus išteklius ES lygiu, ES turės daug daugiau
galimybių įtikinti trečiąsias šalis bendradarbiauti su ja
sprendžiant migracijos klausimus, kurie pirmiausia svarbūs ES ir
valstybėms narėms.
ES teisė
imtis veiksmų vidaus reikalų srityje nustatyta Sutarties dėl
Europos Sąjungos veikimo (SESV) V antraštinėje dalyje „Laisvės,
saugumo ir teisingumo erdvė“, ypač SESV 77 ir 78 straipsnių 2
dalyse, 79 straipsnio 2 ir 4 dalyse, 82 straipsnio 1 dalyje, 84
straipsnyje ir 87 straipsnio 2 dalyje. Bendradarbiavimas su trečiosiomis
šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis reglamentuojamas SESV 212
straipsnio 3 dalimi. Pasiūlymais nepažeidžiamas subsidiarumo principas,
nes dauguma lėšų bus naudojamos vadovaujantis pasidalijamojo valdymo
principu ir atsižvelgiant į valstybių narių institucijų
kompetenciją.

1.4.3.
Panašios patirties išvados

Nors
dabartinės vidaus reikalų finansinės priemonės paprastai
laikomos atitinkančiomis savo paskirtį ir veikiančiomis
veiksmingai, laikotarpio vidurio peržiūros išvados ir
suinteresuotųjų šalių konsultacijos rodo, kad reikia:
–      supaprastinti ir racionalizuoti būsimas vidaus reikalų
srities priemones, sumažinant finansinių
programų skaičių iki dviejų: įsteigiant
Prieglobsčio ir migracijos fondą ir Vidaus saugumo fondą. Tai ES
leis strategiškiau naudoti priemones, kad jos labiau atitiktų ES
politinius prioritetus ir poreikius;
–      sustiprinti ES, kaip pasaulinio masto veikėjos, vaidmenį, į būsimus fondus įtraukiant išorės dimensijos
komponentą ir taip sustiprinant ES įtaką, susijusią su
vidaus reikalų politikos išorės dimensija;
–      kai įmanoma, pirmenybę teikti ne centralizuotam, o pasidalijamajam
valdymui, siekiant sumažinti nereikalingą biurokratinę
naštą;
–      pasidalijamajam valdymui taikyti labiau į rezultatus
orientuotą požiūrį, pereinant prie
daugiamečio programavimo ir aukšto lygio politinio dialogo: taip bus
užtikrinta, kad valstybių narių nacionalinės programos visiškai
atitiktų ES politikos tikslus bei prioritetus ir daugiausia dėmesio
jose būtų skiriama rezultatų siekimui;
–      pagerinti centralizuotą valdymą siekiant parengti
įvairias politinio pobūdžio veiklos priemones, įskaitant paramą tarpvalstybiniams veiksmams, ypač
naujoviškiems veiksmams, trečiosiose šalyse vykdomiems ir su jomis
susijusiems veiksmams (išorės dimensija), taip pat veiksmams
susiklosčius nepaprastajai padėčiai, tyrimams ir renginiams;
–      sukurti bendrą reglamentavimo sistemą, kuo panašesnę į kitų pasidalijamojo valdymo būdu
valdomų ES fondų reglamentavimo sistemą, ir priimti bendras
programavimo, atskaitomybės, finansų valdymo bei kontrolės
taisykles, kad visos suinteresuotosios šalys kuo geriau suvoktų taisykles
ir būtų užtikrintas didelis suderinamumas bei darnumas;
–      greitai ir veiksmingai reaguoti susiklosčius nepaprastajai
padėčiai, parengti fondus taip, kad ES
galėtų tinkamai reaguoti sparčiai kintančiose situacijose;
–      sustiprinti vidaus reikalų agentūrų įtaką siekiant paskatinti valstybes nares praktiškai bendradarbiauti,
pavedant joms imtis konkrečių veiksmų ir kartu užtikrinti
tinkamą politinę agentūrų veiklos kontrolę.
Daugiau
informacijos galima rasti kiekvieno reglamento poveikio vertinime ir
aiškinamajame memorandume.

1.4.4.
Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis
atitinkamomis priemonėmis

Veiklą,
kuri bus finansuojama iš Prieglobsčio ir migracijos fondo ir Vidaus
saugumo fondo, papildanti veikla bus remiama pagal įvairias kitas ES
priemones.
Iš Europos
socialinio fondo šiuo metu remiamos integracijos priemonės, susijusios
su patekimu į darbo rinką, o iš Integracijos fondo remiamos,
pavyzdžiui, šios priemonės: pilietinio supažindinimo kursai, dalyvavimas
socialiniame ir pilietiniame gyvenime, vienodos galimybės naudotis
paslaugomis ir kt. Integracijos priemonės ir toliau bus remiamos pagal tas
pačias eilutes kaip ir Prieglobsčio ir migracijos fondas bei
būsimasis Europos socialinis fondas.
Pagal
Prieglobsčio ir migracijos fondo išorės dimensijos komponentą
bus remiami trečiosiose šalyse vykdomi ir su jomis susiję veiksmai,
kuriais pirmiausia paisoma ES interesų ir tikslų, kurie turi
tiesioginį poveikį ES bei jos valstybėms narėms ir kuriais
užtikrinamas ES teritorijoje vykdomos veiklos tęsimas. Parama bus
planuojama ir teikiama atsižvelgiant į ES išorės veiksmų ir
užsienio politiką. Ji nėra skirta į vystymąsi orientuotiems
veiksmams remti ir tam tikrais atvejais papildys pagal išorės pagalbos
priemones teikiamą finansinę paramą. Šiuo atžvilgiu itin svarbi
vidaus reikalų srityje bus nauja teminė migracijos ir
prieglobsčio programa ir nauja stabilumo priemonė. Pagal
išorės pagalbos priemones remiami pagalbą gaunančių
šalių vystymosi poreikiai arba bendrieji politiniai ES interesai,
susiję su strateginiais partneriais, o iš vidaus reikalų fondų
bus remiami konkretūs trečiosiose šalyse vykdomi veiksmai,
svarbūs ES migracijos politikai. Todėl jie užpildys
konkrečią spragą ir papildys ES turimas priemones.

1.5.
Trukmė ir finansinis poveikis

þ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
ribota
–
þ    Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2014 01 01 iki 2020 12 31
–
þ    Finansinis poveikis nuo 2014 m. iki 2023 m.
¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
neribota
–
Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM
iki MMMM,
–
Vėliau – visavertis taikymas.

1.6.
Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[28]

þKomisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas valdymas
þ Netiesioginis centralizuotas valdymas,
vykdymo užduotis perduodant:
–
þ    vykdomosioms įstaigoms
–
þ    Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[29]
–
þ    nacionalinėms viešojo sektoriaus įstaigoms arba
viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms
–
¨    asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų
vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį
ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame
Finansinio reglamento 49 straipsnyje
þ Pasidalijamasis valdymas kartu su
valstybėmis narėmis
þ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis
þ Jungtinis valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)
Jei nurodomas daugiau
kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio
punkto pastabų skiltyje.
Pastabos
Daugiausia
pasiūlymai bus įgyvendinami pasidalijamojo valdymo būdu,
priimant daugiametes nacionalines programas.
Pagal
nacionalines programas įgyvendintinus tikslus papildys Sąjungos
veiksmai ir greitojo reagavimo susiklosčius nepaprastajai
padėčiai mechanizmas. Dažniausiai tai bus centralizuoto tiesioginio
valdymo būdu teikiamos dotacijos ir vykdomi viešieji pirkimai, skirti
trečiosiose šalyse vykdomiems ir su jomis susijusiems veiksmams
finansuoti.
Susiskaldymui
išvengti bus pasitelktos visos įmanomos priemonės, iš esmės
išteklius skiriant ribotam skaičiui ES tikslų įgyvendinti ir
naudojantis pagrindinių suinteresuotųjų šalių patirtimi,
jei tinka, pagal partnerystės ir bendruosius susitarimus.
Komisijos
iniciatyva teikiama techninė pagalba bus skiriama centralizuoto
tiesioginio valdymo būdu.

2.
VALDYMO PRIEMONĖS
2.1.
Priežiūros ir atskaitomybės
taisyklės

Nurodyti dažnumą
ir sąlygas.
Pasidalijamojo
valdymo atveju siūloma taikyti suderintą,
veiksmingą atskaitomybės, stebėjimo ir vertinimo sistemą.
Rengdamos kiekvieną nacionalinę programą, valstybės
narės turės sudaryti stebėjimo komitetą, kurio veikloje
gali dalyvauti Komisija.
Kiekvienais
metais valstybės narės teiks daugiametės programos vykdymo
ataskaitas. Nuo šių ataskaitų priklauso metiniai mokėjimai. Kad
padėtų atlikti laikotarpio vidurio peržiūrą, 2017 m.
valstybės narės turės pateikti papildomos informacijos apie
įgyvendinant šiuos tikslus pasiektą pažangą. Tokios informacijos
bus prašoma ir 2019 m., kad prireikus paskutiniais finansiniais metais (2020 m.)
būtų galima patikslinti biudžetą.
Fondams, iš
kurių remiamas vertinimu grindžiamos kultūros puoselėjimas
vidaus reikalų srityje, bus taikoma bendra vertinimo bei stebėjimo
sistema ir platūs politiniai rodikliai, pabrėžiantys į
rezultatus orientuotą fondų metodą ir esminį vaidmenį,
kurį jie galėtų atlikti derinant politikos priemones siekiant
laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės sukūrimo tikslo. Šie
rodikliai susiję su galimu fondų poveikiu: bendros sienų
saugumo, policijos bendradarbiavimo ir krizių valdymo kultūros
puoselėjimas, veiksmingas migracijos į ES srautų valdymas,
teisingas ir vienodas požiūris į trečiųjų šalių
piliečius, valstybių narių tarpusavio solidarumas ir
bendradarbiavimas sprendžiant migracijos bei vidaus saugumo klausimus, bendras
ES požiūris į migraciją ir saugumą trečiųjų
šalių atžvilgiu.
Siekdama
užtikrinti tinkamą vertinimo principų taikymą ir turėdama
omenyje praktinę dabartinių ES vidaus reikalų lėšų
naudojimo vertinimo patirtį valstybėse narėse, Komisija kartu su
valstybėmis narėmis kurs bendrą vertinimo ir stebėjimo
sistemą, pvz., parengs šablonus ir bendrus rezultatų rodiklius.
Visos
priemonės bus nustatytos programavimo laikotarpio pradžioje – taip
valstybėms narėms bus sudarytos sąlygos sukurti savas
atskaitomybės ir vertinimo sistemas vadovaujantis sutartais principais ir
reikalavimais.
Siekiant
sumažinti administracinę naštą ir užtikrinti atskaitomybės bei
vertinimo sąveiką, vertinimo ataskaitoms reikalinga informacija bus
grindžiama metinėse nacionalinių programų vykdymo ataskaitose
valstybių narių pateikta informacija ir ją papildys.
2018 m.
Komisija taip pat pateiks nacionalinių programų vykdymo laikotarpio
vidurio peržiūros ataskaitą.
Kalbant
bendriau, iki 2018 m. gruodžio 31 d.
Komisija pateiks fondų lėšų panaudojimo tarpinę
ataskaitą, o iki 2024 m. birželio 30 d. ex post vertinimo
ataskaitą, kurioje apžvelgs visus lėšų panaudojimo aspektus
(t. y. ne tik nacionalines programas, parengtas taikant pasidalijamojo
valdymo būdą).

2.2.
Valdymo ir kontrolės sistema
2.2.1.
Nustatyta rizika

Vidaus
reikalų generalinis direktoratas nesusidūrė su didele
išlaidų programų klaidų rizika. Tai matyti iš
pastarųjų metų Audito Rūmų ataskaitų, kuriose
nenustatyta didelių klaidų, ir Vidaus reikalų generalinio
direktorato (buvusio Teisingumo, laisvės ir saugumo generalinio direktorato)
metinių veiklos ataskaitų, kuriose neaptiktųjų klaidų
buvo ne daugiau kaip 2 %.
Taikant
pasidalijamojo valdymo būdą, bendrą
dabartinių programų vykdymo riziką galima iš esmės
suskirstyti į tris kategorijas:
–      neveiksmingo arba nepakankamai tikslingo fondų lėšų
naudojimo rizika;
–      dėl taisyklių sudėtingumo ir valdymo bei kontrolės
sistemų trūkumų kylančios klaidos;
–      neveiksmingas administracinių išteklių naudojimas (ribotas
reikalavimų proporcingumas).
Taip pat verta
paminėti tam tikrus Solidarumo ir migracijos srautų valdymo
bendrojoje programoje numatytos 4 fondų sistemos aspektus:
–      metinių programų sistema užtikrinama, kad galutiniai
mokėjimai būtų reguliariai mokami remiantis patvirtintomis ir
audituotomis išlaidomis. Tačiau metinių programų tinkamumo finansuoti
laikotarpis nesiejamas su ES finansiniais metais, todėl, nepaisant itin
griežtos sistemos, patikimumo grandinė nėra visiškai patenkinama;
–      išsamias tinkamumo finansuoti taisykles nustato Komisija. Taip iš
esmės užtikrinama, kad būtų finansuojamos vienodos išlaidos.
Tačiau tai nacionalinėms institucijoms ir Komisijai užkelia
nereikalingą darbo naštą ir didina riziką, kad paramos
gavėjai ir (arba) valstybės narės gali padaryti klaidų
dėl netinkamos ES taisyklių interpretacijos;
–      dabartinės valdymo ir kontrolės sistemos labai panašios
į struktūrinių fondų valdymo ir kontrolės sistemas.
Tačiau jos šiek tiek skiriasi, pvz., skiriasi išlaidas
tvirtinančių ir audito institucijų atsakomybės grandinė.
Tai valstybėse narėse kelia painiavą, ypač kai institucijos
veikia pagal 2 fondų sistemą. Be to, tai didina klaidų
riziką ir reikalauja atidesnio stebėjimo.
Šiame
pasiūlyme bus gerokai pakeisti šie aspektai:
–      valdymo ir kontrolės sistemos bus taikomos atsižvelgiant į
Bendrijos paramos sistemų (BPS) fondams nustatytus bendruosius
reikalavimus ir atitiks visus naujus naujojo Finansinio reglamento
reikalavimus: vietoj 3 institucijų bus 2 institucijos (atsakinga
institucija ir audito institucija), kurių užduotys bus aiškiau
apibrėžtos siekiant užtikrinti didesnį patikimumą;
–      vykdant daugiametį programavimą ir metinį
sąskaitų tvirtinimą, grindžiamą atsakingos institucijos
mokėjimais, tinkamumo finansuoti laikotarpiai su Komisijos metinėmis
finansinėmis ataskaitomis bus suderinti nepadidinant administracinės
naštos daugiau nei pagal dabartinę sistemą;
–      patikrinimai vietoje bus atliekami vykdant 1 lygmens kontrolę, t.
y. patikrinimus atliks atsakinga institucija, jais bus paremta jos metinė
valdymo patikinimo deklaracija;
–      aiškiau apibrėžus, supaprastinus ir su kitomis ES finansinės
paramos priemonėmis suderinus tinkamumo finansuoti taisykles, sumažės
paramos iš įvairių šaltinių gavėjų daromų
klaidų skaičius. Tinkamumo finansuoti taisyklės bus nustatytos
nacionaliniu lygmeniu, išskyrus kai kuriuos pagrindinius principus, panašius
į taikomus BPS fondams;
–      rekomenduojama naudotis supaprastintų išlaidų
galimybėmis, ypač mažų dotacijų atveju.
Pagrindinė
centralizuoto valdymo rizika yra tokia:
–      menkos gautų projektų atitikties Vidaus reikalų
generalinio direktorato politiniams prioritetams rizika;
–      blogos atrinktų projektų kokybės ir projekto prasto
techninio įgyvendinimo rizika, dėl kurios mažėja programų
poveikis (dėl netinkamų atrankos procedūrų – kompetencijos
stokos arba nepakankamo stebėjimo rizika);
–      neveiksmingo arba neekonomiško skirtų lėšų, tiek
susijusių su dotacijomis (sudėtingas tinkamų finansuoti
faktinių išlaidų grąžinimas ir ribotos galimybės tinkamas
finansuoti išlaidas tikrinti remiantis dokumentais), tiek susijusių su
pirkimais (kartais mažai ekonominės veiklos vykdytojų turi
reikiamų atitinkamos srities žinių, dėl to neįmanoma
palyginti siūlomų kainų), naudojimo rizika;
–      rizika, susijusi su (ypač) mažesnių organizacijų
gebėjimu veiksmingai kontroliuoti išlaidas ir užtikrinti operacijų
skaidrumą;
–      Komisijos reputacijai kylanti rizika, jei atskleidžiami sukčiavimo
atvejai ar nusikaltimai; dėl gana gausių rangovų ir paramos
gavėjų, kurių kiekvienas taiko savą, neretai gana mažo
masto kontrolės sistemą, įvairovės pasitikėjimą
kelia tik dalis trečiųjų šalių vidaus kontrolės sistemų.
Tikimasi, kad
tokia rizika sumažės geriau apibrėžiant pasiūlymų tikslus
ir atsižvelgiant į supaprastintas nuostatas, įtrauktas į
naująjį Finansinį reglamentą.

2.2.2.
Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai)

Pasidalijamasis
valdymas
Valstybių
narių lygmeniu siūloma valdymo ir
kontrolės sistemų struktūra skiriasi nuo 2007–2013 m.
struktūros, tačiau išlaikyta dauguma dabartinio laikotarpio
funkcijų, įskaitant administracines patikras, patikrinimus vietoje,
valdymo ir kontrolės sistemų auditą, projektų auditą.
Vis dėlto šių funkcijų seka pakeista, kad už patikrinimus
vietoje, vykdomus rengiantis metiniam sąskaitų tvirtinimui, aiškiai
atsakytų atsakinga institucija.
Siekiant
patikimesnės atskaitomybės, atsakingas institucijas akredituotų
nacionalinės akreditavimo įstaigos, atsakingos už jų
nuolatinę priežiūrą. Tikimasi, kad, sumažinus institucijų
skaičių (atsisakius tvirtinančiosios institucijos) ir fondų
skaičių, bus galima ne tik sumažinti administracinę naštą
ir sustiprinti administracinius gebėjimus, bet ir aiškiau pasidalyti
atsakomybę.
Kol kas
nėra parengta patikima vidaus reikalų srities pasidalijimo fondų
kontrolės išlaidų sąmata. Parengta tik ERPF ir Sanglaudos fondo
sąmata: apskaičiuota, kad su kontrole susijusių
užduočių vykdymo išlaidos (nacionaliniu lygmeniu, išskyrus Komisijos
išlaidas) turėtų sudaryti apie 2 % viso 2007–2013 m.
administruoto finansavimo. Šios išlaidos susijusios su tokiomis kontrolės
sritimis: 1 % siejamas su nacionaliniu koordinavimu ir programų
rengimu, 82 % – su programų valdymu, 4 % – su sertifikavimu ir 13 %
– su auditu.
Kontrolės
išlaidos padidės įgyvendinus šiuos pasiūlymus:
–      akreditavimo įstaigos steigimas ir veikla, apskritai sistemos
keitimas;
–      valdymo deklaracijos, pridedamos prie metinių finansinių
ataskaitų, teikimas;
–      atsakingos institucijos vykdomi patikrinimai vietoje;
–      audito institucijų vykdomo papildomo valdymo deklaracijos audito
poreikis.
Tačiau
taip pat yra pasiūlymų, kuriuos įgyvendinus kontrolės
išlaidų sumažės:
–      tvirtinančioji institucija nustos veikti. Nors dalis jos
funkcijų bus perduotos atsakingai institucijai, taip valstybė
narė galės sutaupyti didelę sertifikavimo išlaidų
dalį, nes bus geriau administruojama veikla, reikės mažiau
koordinuoti ir audituoti;
–      audito vykdoma kontrolė bus labiau orientuota į pakartotinį
atsakingos institucijos atliktų 1 lygmens administracinių
patikrinimų ir patikrinimų vietoje (imties) vykdymą. Taip
paspartės rungimosi principu grindžiama procedūra ir bus užtikrinta,
kad visi reikiami patikrinimai būtų atlikti iki metinių finansinių
ataskaitų pateikimo;
–      taikant supaprastintas išlaidas sumažės tiek administracijų,
tiek paramos gavėjų administracinės išlaidos ir našta visais
lygmenimis;
–      vykdant metinį sąskaitų uždarymą ir atitikties
patvirtinimo laikotarpį apribojus iki 36 mėnesių, viešosioms
administracijoms ir paramos gavėjams sumažės dokumentų saugojimo
kontrolės tikslais išlaidos;
–      Komisija ir valstybės narės privalės palaikyti
elektroninius ryšius.
Prie šių
aspektų reikia pridėti 2.2.1 punkte išvardytus supaprastinimo
aspektus, kurie taip pat padės mažinti paramos gavėjams
tenkančią administracinę naštą – taip kartu mažinama ir
klaidų rizika, ir administracinė našta.
Taigi,
apskritai manoma, kad įgyvendinus šiuos pasiūlymus, kontrolės
išlaidos ne padidės ar sumažės, o bus perskirstytos. Tačiau
numatoma, kad taip perskirsčius išlaidas (ne tik pagal įvairias
funkcijas ir dėl proporcingų kontrolės priemonių, bet ir
pagal valstybes nares bei programas), bus galima veiksmingiau sumažinti
riziką ir užtikrinti geresnę bei spartesnę patikimumo
grandinę.
Komisijos
lygmeniu pirmąją programavimo laikotarpio
pusę pasidalijamojo valdymo ir patikrų išlaidų
neturėtų sumažėti. Taip visų pirma bus dėl to, kad su
pasidalijamuoju valdymu susijusi suma ir politikos sritys bus didesnės nei
dabartiniu laikotarpiu. Todėl, kad išteklių būtų tiek pat,
reikės veiksmingiau juos naudoti. Be to, pirmaisiais metais teks
įvykdyti daug svarbių užduočių: baigti 2007–2013 m.
programas (paskutinės baigimo ataskaitos turi būti pateiktos iki 2016 m.
kovo 31 d.), palaikyti politinį dialogą ir patvirtinti 2014–2020 m.
daugiametes nacionalines programas, įdiegti naują sąskaitų
patvirtinimo sistemą. Antrąją laikotarpio pusę turimi
ištekliai bus naudojami vertinimui ir stebėjimui gerinti.
Centralizuotas
valdymas
Komisija
toliau taiko dabartinę kontrolės sistemą, kuriai būdinga
veiklos direktoratų vykdoma veiklos priežiūra, Biudžeto ir
kontrolės skyriaus atliekama ex ante kontrolė, Vidaus
pirkimų komiteto (bendrų pirkimų tarnybos ir humanitarinių
pirkimų centrų) kontrolė, vidaus audito įstaigos ir (arba)
vidaus audito tarnybos vykdoma dotacijų ex post kontrolė arba
auditas. Ex post kontrolės sektoriuje taikoma kuo didesnio
anomalijų nustatymo siekiant susigrąžinti nepagrįstai
išmokėtas sumas strategija. Vadovaujantis šia strategija, atliekamas vieno
iš projektų, kurių dauguma atrinkti remiantis rizikos analize,
auditas.
Kadangi
vykdoma ex ante ir ex post kontrolė, taip pat dokumentų
patikrinimai ir auditai vietoje, pastaraisiais metais neaptiktųjų
klaidų buvo vidutiniškai mažiau nei 2 %. Todėl Vidaus
reikalų generaliniame direktorate vidaus kontrolės sistema ir jos
taikymo išlaidos laikomos tinkamomis mažo klaidų dažnio tikslui pasiekti.
Tačiau,
atsižvelgdamas į šią sistemą, Vidaus reikalų GD toliau
svarstys, kaip pagerinti valdymą ir labiau supaprastinti taisykles. Antai,
kai tik bus galima, bus naudojamasi visomis naujajame finansiniame reglamente
numatytomis supaprastintomis galimybėmis, nes tikimasi, kad jos padės
sumažinti paramos gavėjų administracinę naštą ir kartu –
Komisijos klaidų ir administracinės naštos riziką.
Naujos
kryptys
Pasiūlymuose
numatomos naujos ES finansavimo vidaus reikalų srityje kryptis: geriau
panaudoti ES agentūrų sukauptą patirtį, plėtoti
išorės dimensiją, stiprinti reagavimo susiklosčius nepaprastajai
padėčiai mechanizmus.
Tam Vidaus reikalų GD turės taikyti naujus valdymo ir kontrolės
metodus.
Naujoms kryptims skirsimos sumos dar nenustatytos, tačiau tikėtina,
kad jos nesudarys didelės bendro vidaus reikalų biudžeto dalies. Vis
dėlto itin svarbu bus kuo ankstesniu laikotarpio etapu priimti naujoms
užduotims vykdyti reikalingas vidaus priemones ir darbo tvarką, griežtai
laikantis patikimo finansų valdymo principų.
Iš pateiktos
analizės akivaizdžiai matyti, kad nepaisant sistemos supaprastinimo Vidaus
reikalų generaliniam direktoratui prireiks daugiau žmogiškųjų
išteklių padidėjusiam biudžetui vykdyti.
Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant
generalinio direktorato darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba)
perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami papildomomis
lėšomis, kurios atsakingam generaliniam direktoratui gali būti
skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir
atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.

2.3.
Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės

Nurodyti dabartines
arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones.
Vidaus
reikalų GD ne tik taikys visus teisės aktuose nustatytus
kontrolės mechanizmus, bet ir parengs kovos su sukčiavimu
strategiją, atitinkančią 2011 m. birželio 24 d.
Komisijos priimtą naują kovos su sukčiavimu strategiją,
siekdamas, inter alia, užtikrinti, kad vidaus kontrolė, susijusi su
kova su sukčiavimu, visiškai atitiktų naują Komisijos kovos su
sukčiavimu strategiją ir kad sukčiavimo rizikos valdymo metodu
būtų siekiama nustatyti sukčiavimo rizikos zonas ir rasti
tinkamus sprendimus. Prireikus bus sukurti tinklai ir įdiegtos tinkamos IT
priemonės, skirtos su fondais susijusio sukčiavimo atvejams
nagrinėti.
Komisijos
kovos su sukčiavimu strategijoje dėl pasidalijamojo valdymo aiškiai
nurodyta, kad Komisijos pasiūlymuose dėl 2014–2020 m.
reglamentų reikia reikalauti, kad valstybės narės imtųsi
veiksmingų ir nustatytai sukčiavimo rizikai proporcingų
sukčiavimo prevencijos priemonių. Dabartinio pasiūlymo 5
straipsnyje aiškiai reikalaujama, kad valstybės narės užkirstų
kelią pažeidimams, juos nustatytų, pašalintų ir apie juos
praneštų Komisijai. Daugiau informacijos apie šiuos įpareigojimus bus
pateikta išsamiose taisyklėse dėl atsakingos institucijos
funkcijų, kaip nustatyta 24 straipsnio 5 dalies c punkte.
Be to, 41
straipsnyje aiškiai nurodyta, kaip lėšos, gautos po finansinių
klaidų ištaisymo, atlikto atsižvelgiant į Komisijos arba Audito
Rūmų išvadas, pakartotinai panaudojamos.

3.
NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS
POVEIKIS
3.1.
Atitinkama (-os) daugiametės finansinės
programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė
(-s)

·      Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės
Daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti
eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija   || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris || DA[30]   || ELPA šalių[31]   || šalių kandidačių[32]   || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 3 ||   || DA || NE || NE || NE || NE
·      Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės
Daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti
eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris 3 išlaidų kategorija || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 3 || 18 01 04 aa      Prieglobsčio ir migracijos fondas. Techninė pagalba || NDA || NE || NE || NE || NE
 3 || 18 02 aa           Prieglobsčio ir migracijos fondas || DA || NE || NE || NE || NE

3.2.
Numatomas poveikis išlaidoms
3.2.1.
Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė

mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Numeris 3 || Saugumas ir pilietybė
 Vidaus reikalų GD ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||   || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai (dabartinėmis kainomis) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 02 aa  Prieglobsčio ir migracijos fondas || Įsipareigojimai || (1) || 517.492 || 527.892 || 538.500 || 549.320 || 560.356 || 571.613 || 586.266 || - || 3,851.439
 Mokėjimai || (2) || 90.085 || 102.823 || 270.844 || 420.790 || 532.681 || 543.385 || 554.303 || 1,336.528 || 3,851.439
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[33]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 01 04 aa             Prieglobsčio ir migracijos fondas ||   || (3) || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 ||   || 18.500
 IŠ VISO asignavimų Vidaus reikalų GD || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 519.992 || 530.392 || 541.000 || 551.820 || 562.856 || 574.113 || 588.766 ||   || 3,868.939
 Mokėjimai || =2+2a +3 || 92.585 || 105.323 || 273.344 || 423.290 || 535.181 || 545.885 || 556.803 || 1,336.528 || 3,868.939
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 5 || Administracinės išlaidos
Kadangi
Prieglobsčio ir migracijos fondo ir Vidaus saugumo fondo lėšų
panaudojimui būdingi tam tikri bendri dalykai, pavyzdžiui, politinis
dialogas su valstybėmis narėmis, o Vidaus reikalų GD vidaus
struktūra gali būti pakeista siekiant užtikrinti naujų
fondų valdymą (ir dabar valdomų programų baigimą),
Prieglobsčio ir migracijos fondo administracinių išlaidų
neįmanoma atskirti nuo Vidaus saugumo fondo administracinių
išlaidų.
Todėl toliau
pateikti 5 išlaidų kategorijos duomenys atitinka bendrą
administracinių išlaidų, laikomų GD reikalingomis abiem fondams
valdyti, sumą; bendra asignavimų suma nenurodoma.
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Po 2020 || IŠ VISO
 Vidaus reikalų GD ||
  Žmogiškieji ištekliai || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 ||   || 145.887
  Kitos administracinės išlaidos || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 ||   || 1,157
 IŠ VISO VIDAUS REIKALŲ GD || 20.997 || 21.000 || 21.003 || 21.006 || 21.009 || 21.013 || 21.016 ||   || 147.044 || 165,589
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 20.997 || 21.000 || 21.003 || 21.006 || 21.009 || 21.013 || 21.016 ||   || 147.044
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||   || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų ||
 Mokėjimai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.2.
Numatomas poveikis veiklos asignavimams

–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
nenaudojami
–
þ  Pasiūlymui įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip:
Vidaus reikalų politika iš esmės vykdoma pasidalijamojo valdymo
būdu. Išlaidų prioritetai nustatomi ES lygmeniu, o faktinis kasdienis
valdymas pavedamas nacionaliniu lygmeniu atsakingoms institucijoms. Dėl
bendrų rezultatų rodiklių ir tikslų rengiant nacionalines
programas spręs Komisija ir atsakingos institucijos, o juos tvirtins
Komisija. Todėl nurodyti rezultatų tikslus sunku, kol 2013–2014 m.
nebus parengtos, sutartos ir patvirtintos programos.
Dėl centralizuoto valdymo: Vidaus reikalų GD taip pat negali pateikti
baigtinio visų rezultatų, siektinų panaudojant finansinės
intervencijos iš fondų lėšas, jų vidutinių išlaidų ir
duomenų, sąrašo, kaip pra6ome šiame skyriuje. Šiuo metu nėra
statistinių priemonių, pagal kurias būtų galima
apskaičiuoti tikslias vidutines išlaidas remiantis dabartinėmis
programomis, be to, tikslus išlaidų nustatymas prieštarautų principui,
pagal kurį būsima programa turėtų būti pakankamai
lanksti, kad būtų galima prisitaikyti prie 2014–2020 m.
politinių prioritetų. Ypač tai pasakytina apie paramą
susiklosčius nepaprastajai padėčiai ir trečiosiose šalyse
vykdomus bei su jomis susijusius veiksmus.
Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
 Nurodyti tikslus ir rezultatus   ò ||   ||   || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO
 REZULTATAI
 Rezultato rūšis[34]   || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų
 1 KONKRETUS TIKSLAS[35] ...   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 1 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2 KONKRETUS TIKSLAS ... ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO IŠLAIDŲ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Numatomas poveikis administracinio pobūdžio
asignavimams
3.2.3.1.
Suvestinė

–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
asignavimai nenaudojami
–
þ Pasiūlymui įgyvendinti administraciniai asignavimai
naudojami taip:
Kadangi
Prieglobsčio ir migracijos fondo ir Vidaus saugumo fondo lėšų
panaudojimui būdingi tam tikri bendri dalykai, pavyzdžiui, politinis
dialogas su valstybėmis narėmis, o Vidaus reikalų GD vidaus
struktūra gali būti pakeista siekiant užtikrinti naujų
fondų valdymą (ir dabar valdomų programų baigimą),
Prieglobsčio ir migracijos fondo administracinių išlaidų
neįmanoma atskirti nuo Vidaus saugumo fondo administracinių
išlaidų.
Todėl toliau
pateikti 5 išlaidų kategorijos duomenys atitinka bendrą
administracinių išlaidų, laikomų GD reikalingomis abiem fondams
valdyti, sumą; bendra asignavimų suma nenurodoma.
mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu) HOME
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA[36]   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
 Vidaus reikalų GD žmogiškieji ištekliai || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 145,887
 Kitos administracinės išlaidos || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 || 1,157
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 20.997 || 21.000 || 21.003 || 21.006 || 21.009 || 21.013 || 21.016 || 147.044
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos[37] 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[38]   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
 Vidaus reikalų GD žmogiškieji ištekliai || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 4.480
 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 13.020
                 Į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ neįtrauktų išlaidų tarpinė suma || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 17.500
 IŠ VISO || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų

3.2.3.2.
 Numatomi žmogiškųjų išteklių
poreikiai

–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
nenaudojami
–
þ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
naudojami taip: n metų duomenys yra 2011 m. duomenys.
Kadangi
Prieglobsčio ir migracijos fondo ir Vidaus saugumo fondo lėšų
panaudojimui būdingi tam tikri bendri dalykai, pavyzdžiui, politinis
dialogas su valstybėmis narėmis, o Vidaus reikalų GD vidaus
struktūra gali būti pakeista siekiant užtikrinti naujų
fondų valdymą (ir dabar valdomų programų baigimą),
Prieglobsčio ir migracijos fondo administracinių išlaidų
neįmanoma atskirti nuo Vidaus saugumo fondo administracinių
išlaidų.
Todėl toliau
pateikti 5 išlaidų kategorijos duomenys atitinka bendrą
administracinių išlaidų, laikomų GD reikalingomis abiem fondams
valdyti, sumą; bendra asignavimų suma nenurodoma.
Sąmatą nurodyti sveikais skaičiais
(arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu)
 ||   || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || N+4 metai || N+5 metai || N+6 metai
  Vidaus reikalų GD etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) ||
 || 18 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136
 || XX 01 01 02 (Delegacijos) || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15
 || 18 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE)[39]   ||
 || 18 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16
 || XX 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 || 18 01 04 aa[40]   || - būstinėje[41]   || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 || - delegacijose || * || * || * || * || * || * || *
 || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE - netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE - tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Kiti 13 01 04 02 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || IŠ VISO || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų
XX yra
atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
Žmogiškųjų išteklių poreikiai
bus tenkinami panaudojant generalinio direktorato darbuotojus, jau paskirtus
priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir
prireikus finansuojami papildomomis lėšomis, kurios atsakingam generalinio
direktoratui gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo
procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Sumos ir
jų priskyrimas būtų taisomi, jei užduotys būtų
pavedamos vykdomajai įstaigai.
Vykdytinų
užduočių aprašymas:
 Būstinėje dirbantys pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Vykdytinos užduotys apima visas užduotis, reikalingas finansinei programai valdyti, pvz.: – prisidėti prie biudžetinės procedūros;           – palaikyti politinį dialogą su valstybėmis narėmis;       – rengti metines darbo programas ir (arba) finansavimo sprendimus, nustatyti metinius prioritetus, tvirtinti nacionalines programas;  – administruoti nacionalines programas, kvietimus teikti paraiškas, kvietimus dalyvauti konkursuose ir su jais susijusias atrankos procedūras;                – bendrauti su suinteresuotosiomis šalimis (galimais arba dabartiniais paramos gavėjais, valstybėmis narėmis ir kt.); – rengti valstybėms narėms skirtas gaires;      – administruoti einamuosius ir finansinius projektų klausimus;  – vykdyti minėtas patikras (ex ante patikra, pirkimų komitetas, ex post auditas, vidaus auditas, sąskaitų patvirtinimas);        – tvarkyti apskaitą;              – rengti ir administruoti dotacijų ir nacionalinių programų valdymo IT priemones; – stebėti ir atsiskaityti, kaip įgyvendinami tikslai, įskaitant nustatytuosius metinės veiklos ataskaitoje ir perįgaliotojo leidimus suteikiančio pareigūno ataskaitose.
 Išorės personalas || Užduotys panašios į pareigūnų ir laikinųjų darbuotojų vykdomas užduotis, išskyrus tas, kurių išorės personalas negali vykdyti.
 Delegacijose dirbantis personalas || Kad padėtų plėtoti vidaus reikalų politiką, visų pirma jos išorės dimensiją, ES delegacijoms reikės pakankamai vidaus reikalų srityje kompetentingų specialistų. Tai galėtų būti Europos Komisijos ir (arba) Europos išorės veiksmų tarnybos darbuotojai.

3.2.4.
Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine
programa

–
þ  Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka kitą
daugiametę finansinę programą
–
¨  Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą),
reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos
išlaidų kategorijos programavimą
Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir
nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.
–
¨  Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina
taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę
programą[42]
Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti
atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.

3.2.5.
Trečiųjų šalių įnašai

–
Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su
trečiosiomis šalimis finansavimo
–
þ Pasiūlyme numatyta, kad, be Europos finansavimo, turi būti
taikomas bendras finansavimas. Tiksli suma kiekybiškai neišreiškiama.
Reglamentu nustatomos didžiausio bendro finansavimo normos, diferencijuotos
pagal veiksmų rūšį:
Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Iš viso
 Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą || VN || VN || VN || VN || VN || VN || VN ||
 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų || bus nustatyta || bus nustatyta || bus nustatyta || bus nustatyta || bus nustatyta || bus nustatyta || bus nustatyta ||

3.3.
Numatomas poveikis įplaukoms

–
þ  Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio
įplaukoms
–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
–
¨         nuosaviems ištekliams
–
¨         įvairioms įplaukoms
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Biudžeto įplaukų eilutė || Asignavimai, skirti einamųjų metų biudžetui || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[43]
 N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą)
 Straipsnis …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Įvairių
asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų
eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas poveikis.
Nurodyti poveikio
įplaukoms apskaičiavimo metodą.
[1]               OL C 115,
2010 5 4, p. 1.
[2]               COM(2010)
171 galutinis, 2010 4 20.
[3]               COM(2011) 500 galutinis.
[4]               Europos
Parlamento ir Tarybos sprendimas 573/2007/EB (OL L 144, 2007 6 6, p. 1).
[5]               Tarybos
sprendimas 2007/435/EB (OL L 168, 2007 6 28, p. 18).
[6]               Europos
Parlamento ir Tarybos sprendimas 575/2007/EB (OL L 144, 2007 6 6, p. 45).
[7]               „ES
biudžeto peržiūra“, COM(2010) 700, 2010 10 19.
[8]               Pagal
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 862/2007 dėl
Bendrijos migracijos statistikos ir tarptautinės apsaugos statistikos
Eurostato surinkti duomenys.
[9]               Kas
trejus metus vykdomos Finansinio reglamento peržiūros metu nustatyti
pasidalijamojo valdymo principai, į kuriuos būtina atsižvelgti.
[10]             OL C , ,
p. .
[11]             OL C , ,
p. .
[12]             OL L 304, 2004 9 30, p. 12.
[13]             OL L 132,
2010 5 29, p. 11.
[14]             COM(2005) 388
galutinis.
[15]             OL L 348,
2008 12 24, p. 98.
[16]             OL L 349,
2004 11 25, p. 1.
[17]             Pagal
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 862/2007 dėl
Bendrijos migracijos statistikos ir tarptautinės apsaugos statistikos
Eurostato surinkti duomenys.
[18]             OL L 212, 2001 8 7, p. 12.
[19]             OL L 131,
2008 5 21, p. 7.
[20]             OL L 55,
2011 2 28, p. 13.
[21]             OL L ,
, p..
[22]             OL L 144,
2007 6 6, p. 1.
[23]             OL L 144,
2007 6 6, p. 45.
[24]             OL L 168,
2007 6 28, p. 18.
[25]             Komisijos
pasiūlymas „Reglamentas dėl Sąjungos metiniam biudžetui
taikomų finansinių taisyklių“ (COM(2010) 815 galutinis, 2010
12 22). Šiuo pasiūlymu Komisija oficialiai atsiima ankstesnius teisės
aktų pasiūlymus COM(2010) 71 galutinis ir COM(2010) 260 galutinis.
[26]             VGV –
veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas.
[27]             Kaip
nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies a arba b punkte.
[28]             Informacija
apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą
pateikiamos svetainėje „BudgWeb“
http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[29]             Kaip
nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje.
[30]             DA –
diferencijuotieji asignavimai / NDA – nediferencijuotieji asignavimai.
[31]             ELPA –
Europos laisvosios prekybos asociacija.
[32]             Šalių
kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių
šalių kandidačių.
[33]             Techninė
ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba)
veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės),
netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.
[34]             Rezultatai
– tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuotų studentų
mainų skaičius, nutiestų kelių kilometrai ir kt.).
[35]             Kaip
apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ...“.
[36]             Bendras
biudžetas, grindžiamas atlikus 2011 m. galutinį žmogiškųjų
išteklių, įskaitant pareigūnus ir išorės darbuotojus,
asignavimų paskirstymą.
[37]             Techninė
ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba)
veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės),
netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.
[38]             Išorės
darbuotojai, finansuojami iš buvusių BA eilučių remiantis 2011 m.
galutiniu žmogiškųjų išteklių, įskaitant
būstinėje ir delegacijose dirbančius išorės darbuotojus,
asignavimų paskirstymu.
[39]             CA –
sutartininkas („Contract Agent“); INT – per agentūrą įdarbintas
darbuotojas („Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune
Expert en Délégation“); LA – vietinis darbuotojas („Local Agent“); SNE –
deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“).
[40]             Neviršijant
viršutinės ribos, nustatytos išorės personalui, finansuojamam iš
veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių).
[41]             Būtina
struktūriniams fondams, Europos žemės ūkio fondui kaimo
plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondui (EŽF).
[42]             Žr. Tarpinstitucinio
susitarimo 19 ir 24 punktus.
[43]             Tradiciniai
nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi
grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo
išlaidų.