				|

		52013PC0233

			Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS skirtas Kipro Respublikai, dėl specialiųjų priemonių finansiniam stabilumui ir tvariam augimui atkurti /* COM/2013/0233 final - 2013/0121 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
Pastaruoju metu
spaudimas Kiprui finansų rinkose vis didėjo, nes augo nerimas
dėl šios šalies valstybės finansų tvarumo, įskaitant
nusilpusį finansų sektorių ir potencialių valstybės
pagalbos priemonių mastą. Vienus disbalansus nulėmė
neigiami euro zonos krizės padariniai ir įvykiai Graikijoje, kiti
disbalansai kilo šalies viduje ir yra ilgalaikiškesni. Kredito reitingų
agentūroms keletą kartų iš eilės sumažinus Kipro vyriausybės
obligacijų reitingus, šalis tapo nepajėgi refinansuoti savo
skolų tokiomis palūkanų normomis, kurios atitiktų
ilgalaikio fiskalinio tvarumo tikslą. Taip pat bankų sektoriui
laipsniškai buvo nutraukiamas tarptautinių rinkų finansavimas, o
didžiausios finansų įstaigos užregistravo esminį kapitalo
nepakankamumą. 2013 m. pirmaisiais mėnesiais smukus
pasitikėjimui ir dėl to smarkiai išaugus indėlių srautams
į užsienį, bankų sektoriaus padėtis smarkiai
pablogėjo. 2013 m. kovo mėn. Euro grupė pasiekė
politinį susitarimą dėl Kipro makroekonominio koregavimo programos
pagrindinių klausimų ir skyrė 10 mlrd. EUR finansinį
paketą. Po finansinės sumaišties buvo įvesta 10 nedarbo
dienų bankams, per kurias sektorius buvo smarkiai sumažintas pertvarkant
ir restruktūrizuojant bankus ir atskiriant Graikijoje vykdomas Kipro bankų
operacijas.
Šiomis
ekonominių ir finansinių sunkumų sąlygomis Kipro valdžios
institucijos oficialiai paprašė finansinės pagalbos – 2012 m.
birželio 25 d. kreipėsi paskolos į Europos finansinio stabilumo
fondą/Europos stabilumo mechanizmą (EFSF/ESM), taip pat kreipėsi
paskolos į Tarptautinį valiutos fondą (TVF), – kad atkurtų
tvarų ekonomikos augimą, užtikrintų tvarkingai
veikiančią bankų sistemą ir apsaugotų Europos
Sąjungos ir euro zonos finansinį stabilumą. 2012 m. birželio 27
d. Euro grupė paragino Komisiją kartu su Europos Centriniu Banku
(ECB), Kipro valdžios institucijas ir TVF susitarti dėl makroekonominio
koregavimo programos, įskaitant finansavimo poreikius, ir imtis
tinkamų veiksmų, kad būtų užtikrintas finansinis
stabilumas. 2013 m. kovo 16 ir 25 d. Euro grupė pasiekė politinį
susitarimą su Kipro valdžios institucijomis dėl pagrindinių
programos klausimų, t. y. bankų sektoriaus
restruktūrizavimo ir esminio mažinimo, fiskalinio konsolidavimo
stiprinimo, struktūrinių reformų ir privatizavimo. Svarbi
susitarimo dalis – bankai bus rekapitalizuoti beveik vien tik pačių
bankų (t. y. akcininkų ir kreditorių) lėšomis. Tai
neturės įtakos mažesniems kaip 100 000 EUR indėliams.
Kreditorių nuostoliai neviršys nuostolių, kurių jie
būtų turėję likvidavus bankus pagal įprastines
nemokumo procedūras. 2013 m. balandžio 2 d. pasiektas techninio lygmens
susitarimas dėl išsamaus politikos priemonių paketo įgyvendinimo
per trejus makroekonominio koregavimo programos metus; pagrindiniai tikslai,
priemonės ir rezultatai išdėstyti Komisijos ir Kipro Respublikos
susitarimo memorandume.
Makroekonominio
koregavimo programos tikslas – atgauti finansų rinkos
pasitikėjimą, atkurti tvirtą makroekonominę
pusiausvyrą ir sudaryti sąlygas grįžti prie tvaraus ekonomikos
augimo. Kad būtų pasiekti šie tikslai, programa pagrįsta trimis
ramsčiais. Pirmasis ramstis – finansų sektoriaus strategija,
grindžiama šio sektoriaus finansų įstaigų restruktūrizavimu
ir mažinimu, taip pat sektoriaus priežiūros stiprinimu siekiant
spręsti kapitalo ir likvidumo problemas. Antrasis ramstis – plataus užmojo
fiskalinio konsolidavimo strategija, grindžiama 2012 m. pradėtu
konsolidavimu, visų pirma taikant einamųjų pirminių
išlaidų mažinimo, valdžios sektoriaus pajamų didinimo, viešojo
sektoriaus veikimo gerinimo ir fiskalinio konsolidavimo išlaikymo
vidutinės trukmės laikotarpiu priemones. Taip siekiama panaikinti
perviršinį valdžios sektoriaus deficitą ir stabiliai mažinti
bendrosios valstybės skolos ir BVP santykį vidutinės
trukmės laikotarpiu. Valdžios institucijos įsipareigojo kuo
greičiau sumažinti deficitą iki mažesnės kaip 3 % BVP
vertės. Ir toliau turėtų būti sėkmingai naudojami
struktūriniai ir kiti ES fondai, įgyvendinamos ES politikos
iniciatyvos darbo vietoms kurti ir augimui skatinti. Šios priemonės
padės Kiprui pasiekti ilgalaikį augimą. Trečiasis ramstis –
plataus užmojo struktūrinių reformų darbotvarkė, kuri
skirta konkurencingumui bei tvariam ir subalansuotam augimui remti,
atsižvelgiant į 2012 m. konkrečiai Kiprui skirtas rekomendacijas, ir
kuria sudaromos sąlygos šalinti makroekonominius disbalansus. Remiantis
2013 m. vasario 28 d. politiniu susitarimu dėl Tarybos rekomendacijos
dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo, turėtų
būti išlaikytos jaunimo įsidarbinimo galimybės ir perspektyvos.
Programa apima
2013–2016 m. laikotarpį.
2013/0121 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS SPRENDIMAS
skirtas Kipro Respublikai, dėl
specialiųjų priemonių finansiniam stabilumui ir tvariam augimui
atkurti
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 136 straipsnio 1 dalį
kartu su 126 straipsnio 6 dalimi,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą,
kadangi:
(1)       Sutarties dėl Europos
Sąjungos veikimo (SESV) 136 straipsnio 1 dalyje numatyta galimybė
patvirtinti valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, skirtas
priemones, kuriomis siekiama užtikrinti tinkamą ekonominės ir
pinigų sąjungos veikimą;
(2)       2010 m. liepos 13 d. Taryba
pagal SESV 126 straipsnio 6 dalį priėmė sprendimą, kuriuo
konstatuojama, kad Kipre yra perviršinis deficitas[1] ir pagal SESV 126 straipsnio 7
dalį rekomendavo Kiprui panaikinti perviršinį valdžios sektoriaus
deficitą, nurodydama, kad „Kipro valdžios institucijos esamą
perviršinio deficito padėtį turėtų ištaisyti kuo skubiau ir
ne vėliau kaip iki 2012 m.“;
(3)       Rekomendacijoje dėl
Kipro 2012 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone
dėl 2012–2015 m. Kipro stabilumo programos[2]
Taryba, be kita ko, rekomendavo, kad Kipras imtųsi veiksmų ir tvariai
panaikintų perviršinį deficitą 2012 m., užtikrintų
pakankamą skolos mažinimo kriterijaus atitikties pažangą,
griežtintų finansų įstaigų veiksmingo rekapitalizavimo
reguliavimo nuostatas ir pagerintų konkurencingumą;
(4)       pastaruoju metu spaudimas
Kiprui finansų rinkose vis didėjo, nes augo nerimas dėl šios
šalies valstybės finansų tvarumo, įskaitant nusilpusiam
finansų sektoriui reikalingas valstybės pagalbos priemones. Vienus
disbalansus nulėmė neigiami euro zonos krizės padariniai, kiti
disbalansai kilo šalies viduje ir yra ilgalaikiškesni[3]. Kredito reitingų
agentūroms keletą kartų iš eilės sumažinus Kipro
vyriausybės obligacijų reitingus, šalis tapo nepajėgi
refinansuoti savo skolų tokiomis palūkanų normomis, kurios
atitiktų ilgalaikio fiskalinio tvarumo tikslą. Taip pat bankų
sektoriui laipsniškai buvo nutraukiamas tarptautinių rinkų
finansavimas, o didžiausios įstaigos užregistravo esminį kapitalo
nepakankamumą;
(5)       atsižvelgdamos į šiuos
ekonominius ir finansinius sunkumus, Kipro valdžios institucijos oficialiai
paprašė finansinės pagalbos – 2012 m. birželio 25 d. kreipėsi
paskolos į Europos finansinio stabilumo fondą/Europos stabilumo
mechanizmą (EFSF/ESM), taip pat kreipėsi paskolos į TVF, – kad
atkurtų tvarų ekonomikos augimą, užtikrintų tvarkingai
veikiančią bankų sistemą ir apsaugotų Europos Sąjungos
ir euro zonos finansinį stabilumą. 2012 m. birželio 27 d. Euro
grupė paragino Komisiją kartu su ECB, Kipro valdžios institucijas ir
TVF susitarti dėl makroekonominio koregavimo programos, įskaitant
finansavimo poreikius, ir imtis tinkamų veiksmų, kad būtų
užtikrintas finansinis stabilumas dabartinėmis labai sudėtingomis
aplinkybėmis kylant grėsmei, kad gali pasireikšti šalutinis
neramumų valstybės skolos vertybinių popierių rinkoje
poveikis. 2013 m. kovo 16 ir 25 d. Euro grupė pasiekė
politinį susitarimą su Kipro valdžios institucijomis dėl
kertinių programos klausimų. Bankų sektorius turi būti
restruktūrizuotas ir sumažintas, turi būti paspartintas fiskalinis
konsolidavimas, struktūrinės reformos ir privatizavimas. Bankai turi
būti rekapitalizuoti beveik išskirtinai pačių bankų
(t. y. akcininkų ir kreditorių) lėšomis;
(6)       šiomis aplinkybėmis
Kipras turėtų patvirtinti išsamų politikos priemonių
paketą, kuris turi būti įgyvendintas per 3-ejus makroekonominio
koregavimo programos metus nuo 2013 m. antrojo ketvirčio iki 2016 m.
pirmojo ketvirčio;
(7)       politikos priemonių
paketas turėtų būti skirtas atgauti finansų rinkos
pasitikėjimą, atkurti tvirtą makroekonominę
pusiausvyrą ir sudaryti sąlygas grįžti prie tvaraus ekonomikos
augimo. Jį turėtų sudaryti trys ramsčiai. Pirmasis ramstis
turėtų apimti finansų sektoriaus strategiją,
grindžiamą šio sektoriaus finansų įstaigų
restruktūrizavimu ir mažinimu, taip pat šio sektoriaus priežiūros
stiprinimu siekiant spręsti kapitalo ir likvidumo problemas. Antrasis ramstis
turėtų apimti plataus užmojo fiskalinio konsolidavimo, kurio
pastangos koncentruojamos laikotarpio pradžioje, strategiją, visų
pirma taikant einamųjų pirminių išlaidų mažinimo, valdžios
sektoriaus pajamų didinimo, viešojo sektoriaus veikimo gerinimo ir
fiskalinio konsolidavimo išlaikymo vidutinės trukmės laikotarpiu
priemones, kartu kuo labiau mažinant poveikį socialiai remtiniems
žmonėms ir toliau sėkmingai naudojant struktūrinius ir kitus ES
fondus. Trečiasis ramstis turėtų apimti plataus užmojo struktūrinių
reformų darbotvarkę, kuri skirta konkurencingumui bei tvariam ir
subalansuotam augimui remti ir kuria sudaromos sąlygos šalinti
makroekonominius disbalansus (visų pirma reformuojant darbo
užmokesčio indeksavimo sistemą konsultuojantis su socialiniais
partneriais) ir sklandaus rinkų veikimo kliūtis. Remiantis 2013 m.
vasario 28 d. politiniu susitarimu dėl Tarybos rekomendacijos dėl
Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo, turėtų būti
išlaikytos jaunimo įsidarbinimo galimybės ir perspektyvos;
(8)       pagal naujausią
Komisijos nominaliojo BVP augimo prognozę (-0,5 % 2012 m.,
-8,2 % 2013 m., -2,9 % 2014 m., 2,6 % 2015 m. ir 3,7 % 2016
m.) 2012 m. skolos ir BVP santykis būtų 87 %, 2013 m. –
109 %, 2014 m. – 123 %, 2015 m. – 126 % ir 2016 m. – 122 %. Taigi iki 2015
m. skolos ir BVP santykis sparčiai didėtų, tačiau
vėliau imtų laipsniškai mažėti ir 2020 m. sumažėtų iki
apskaičiuotųjų 105 %. Skolos dinamikai poveikio turi
keletas ypatingų operacijų. Pagal naujausią Komisijos
nominaliojo BVP augimo prognozę numatyta, kad 2013 m. pirminis valdžios
sektoriaus deficitas bus 395 mln. EUR (2,4 % BVP), 2014 m. – 678 mln. EUR
(4,3 % BVP), 2015 m. – 344 mln. EUR (2,1 % BVP), o 2016 m. numatomas perviršis
– 204 mln. EUR (1,2 % BVP);
(9)       kad būtų atkurtas
Kipro finansinis stabilumas ir (atsižvelgiant į glaudų tarpusavio
ryšį) kad būtų išlaikytas finansinis stabilumas visoje euro
zonoje, labai svarbu padidinti ilgalaikį Kipro bankų sektoriaus
atsparumą. Esminis Kipro bankų sektoriaus mažinimas ir
restruktūrizavimas jau vyksta. Atstovų Rūmai priėmė
teisės aktą, kuriuo nustatoma išsami kredito įstaigų
atgaivinimo ir pertvarkymo sistema. Panaudojus šią naują sistemą
Kipro bankų sektorius nedelsiant iš esmės sumažintas. Siekiant
išlaikyti Kipro bankų sektoriaus likvidumą, įvestos laikinos
administracinės priemonės;
(10)     įgyvendinus visapusiškas
ir plataus užmojo finansines, fiskalines ir struktūrines reformas,
turėtų būti užtikrintas Kipro valstybės skolos tvarumas
vidutinės trukmės laikotarpiu;
(11)     Komisija kartu su ECB ir prireikus
su TVF, pasitelkusi išvykstamuosius tikrinimus ir reguliarias Kipro valdžios
institucijų ataskaitas, turėtų reguliariai, kas ketvirtį,
tikrinti, ar tiksliai įgyvendinama makroekonominio koregavimo programa;
(12)     per visą politikos
priemonių paketo įgyvendinimo laikotarpį Komisija
turėtų teikti papildomas politines rekomendacijas ir techninę
pagalbą konkrečiose srityse;
(13)     laikydamosi turimų
nacionalinių taisyklių ir tvarkos, Kipro valdžios institucijos
turėtų įtraukti socialinius partnerius ir pilietinės
visuomenės organizacijas rengiant, įgyvendinant, stebint ir vertinant
finansinės pagalbos programą;
(14)     bet kokia gaunama
finansinė pagalba makroekonominio koregavimo programos politikos
priemonėms įgyvendinti turi atitikti teisinius Europos Sąjungos
reikalavimus ir politikos sritis, visų pirma Sąjungos ekonomikos
valdymo sistemą. Finansų įstaigų rėmimo veiksmai turi
būti vykdomi pagal Europos Sąjungos konkurencijos taisykles. Komisija
užtikrins, kad visos susitarimo memorandume nurodytos priemonės,
susijusios su prašoma ESM finansine pagalba, visapusiškai atitiktų šį
sprendimą.
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
1.           Kad būtų lengviau
atkurtas tvarus Kipro ekonomikos augimas ir fiskalinis bei finansinis
stabilumas, Kipras tiksliai įgyvendina makroekonominio koregavimo
programą, kurios pagrindiniai elementai išdėstyti šio sprendimo 2
straipsnyje. Makroekonominio koregavimo programa (toliau – programa)
sprendžiamos konkrečios rizikos, kurią kelia Kipras euro zonos
finansiniam stabilumui, problemos, o jos tikslas – greitai atkurti tvirtą
ir tvarią ekonominę ir finansinę padėtį Kipre bei šios
šalies gebėjimą finansuoti visus savo poreikius finansų rinkose.
Programoje deramai atsižvelgiama į pagal SESV 121, 126, 136 ir 148
straipsnius Kiprui skirtas rekomendacijas bei jo veiksmus siekiant laikytis
šių rekomendacijų ir plėsti, stiprinti ir tikslinti reikalingas
politikos priemones.
2.           Komisija kartu su ECB ir
prireikus su TVF stebi programos įgyvendinimo pažangą. Kipras
visapusiškai bendradarbiauja su Komisija ir ECB. Visų pirma jis pateikia
Komisijai ir ECB visą informaciją, kuri, jų nuomone, reikalinga
programai stebėti.
3.           Komisija kartu su ECB ir
prireikus su TVF bei su Kipro valdžios institucijomis nagrinėja visus
programos pakeitimus ir atnaujinimus, kurių gali reikėti, kad
būtų tinkamai atsižvelgta į, be kita ko, bet kokį
reikšmingą makroekonominių ir fiskalinių prognozių
atotrūkį nuo rezultatų (įskaitant užimtumą),
neigiamą šalutinį poveikį ir makroekonominius ir finansinius
sukrėtimus. Siekdama užtikrinti, kad programa būtų sklandžiai
įgyvendinama, ir norėdama padėti tvariai ištaisyti disbalansus,
Komisija nuolat teikia patarimus ir rekomendacijas dėl fiskalinių,
finansų rinkos ir struktūrinių reformų. Komisija
periodiškai vertina programos ekonominį poveikį ir rekomenduoja
būtinus pataisymus siekiant skatinti augimą ir darbo vietų
kūrimą, užtikrinant būtiną fiskalinį konsolidavimą
ir kuo labiau mažinant žalingą socialinį poveikį.
2 straipsnis
1.           Pagrindiniai Kipro programos
tikslai yra šie: atkurti Kipro bankų sektoriaus patikimumą,
tęsti vykstantį fiskalinį konsolidavimą, įgyvendinti
struktūrines reformas konkurencingumui ir tvariam ir subalansuotam augimui
skatinti.
2.           Kipras vykdo fiskalinį
konsolidavimą, atitinkantį jo įsipareigojimus pagal perviršinio
deficito procedūrą, įgyvendindamas nuolatines aukštos
kokybės priemones ir kuo labiau mažindamas poveikį socialiai
remtiniems žmonėms.
3.           Kipras patvirtina 4–15 dalyse
nustatytas priemones.
4.           Kad kuo greičiau
sumažintų deficitą iki mažiau kaip 3 % BVP, Kipras yra
pasirengęs imtis papildomų konsolidavimo priemonių.
Konkrečiai, jei dėl neigiamo makroekonominio poveikio nesurenkamos
numatytos pajamos arba socialinės išlaidos yra didesnės, vyriausybė
yra pasirengusi imtis papildomų priemonių, kad ir toliau
būtų vykdomi programos tikslai, be kita ko, mažinti diskrecines
išlaidas kuo labiau mažinant poveikį socialiai remtiniems žmonėms.
Per programos vykdymo laikotarpį didesnės, negu numatyta programoje,
grynųjų pinigų pajamos, įskaitant bet kokias nenumatytas
pajamas, yra kaupiamos arba naudojamos skolai mažinti. Jei pasiekiama
geresnių, nei numatyta, rezultatų ir laikoma, kad jie yra
ilgalaikiai, gali sumažėti poreikis taikyti papildomas priemones
vėlesniais metais.
5.           Kipras ir toliau
sėkmingai naudoja struktūrinius ir kitus ES fondus.
6.           Siekdamas atkurti
finansų sektoriaus patikimumą, Kipras toliau iš esmės reformuoja
ir restruktūrizuoja bankų sektorių ir stiprina gyvybingus bankus
– atkuria jų kapitalą, sprendžia likvidumo problemas ir stiprina
jų priežiūrą. Programoje numatytos šios priemonės ir
rezultatai:
a)      užtikrinti, kad būtų atidžiai
stebimos bankų sektoriaus likvidumo sąlygos ir, laikantis
Eurosistemos taisyklių, taikomos atitinkamos priemonės pakankamam
likvidumui sistemoje išlaikyti. Bus atidžiai stebimi neseniai nustatyti laikini
laisvo kapitalo judėjimo apribojimai (be kita ko, grynųjų
pinigų išėmimo, elektroninio mokėjimo ir pervedimų į
užsienį apribojimai). Šių apribojimų tikslas – taikyti
kontrolę ne ilgiau, negu iš tiesų reikia, kad būtų išvengta
rimtos tiesioginės grėsmės finansiniam stabilumui. Nuo centrinio
banko finansavimo arba valstybės pagalbos priklausančių šalies
bankų vidutinės trukmės finansavimas ir kapitalo planai
turėtų realiai atspindėti numatytą bankų sektoriaus
finansinio įsiskolinimo mažinimą, taip pat turėtų būti
mažinama priklausomybė nuo skolinimosi iš centrinių bankų,
išvengiant skubaus turto išpardavimo ir kreditų krizės. Kad ateityje
būtų užkirstas kelias turto eurais koncentracijai, bus atnaujintos
mažiausių likvidumo reikalavimų taisyklės;
b)      nustatyti nepriklausomą Kipro banko
ir Kipro liaudies banko turto vertinimą ir Kipro liaudies banko operacijas
skubiai integruoti į Kipro banko operacijas. Vertinimas atliekamas
skubiai, kad būtų galima panaikinti atitinkamos neapdraustų
indėlių dalies Kipro banke įšaldymą;
c)      priimti būtinus norminius
reikalavimus, susijusius su bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo
rodiklio padidinimu iki 9 % iki 2013 m. pabaigos;
d)      imtis priemonių, kad būtų
kuo labiau sumažintos dėl bankų restruktūrizavimo
mokesčių mokėtojams tenkančios išlaidos. Prieš
pasinaudodamos valstybės pagalbos priemonėmis, pakankamai kapitalo
neturinčios komercinės ir kooperacinės kredito įstaigos
kiek įmanoma padidina savo kapitalą iš privačių
šaltinių, įskaitant (bet ne vien tik) bankų akcininkus ir
kreditorius. Prieš suteikiant valstybės pagalbą, bet kokie
restruktūrizavimo ar pertvarkymo planai oficialiai tvirtinami pagal
valstybės pagalbos taisykles;
e)      užtikrinti, kad būtų sukurtas
kreditų registras, prireikus būtų peržiūrėta ir
pataisyta paskolų suteikimo reguliavimo sistema ir būtų priimti
teisės aktai, kuriais stiprinamas komercinių bankų valdymas;
f)       stiprinti bankų valdymą,
įskaitant draudimą skolinti nepriklausomiems valdybos nariams arba
susijusioms šalims;
g)      maksimaliai padidinti neveiksnių
skolų išieškojimą ir mažinti strateginio skolininkų
įsipareigojimų nevykdymo paskatas. Be kita ko, bus sumažinti
suvaržymai konfiskuoti užstatą ir užtikrinta tinkama neveiksnių
paskolų stebėsena ir valdymas. Kipro centrinis bankas rekomenduos
visas paskolas, kurių mokėjimo terminas baigėsi prieš daugiau
kaip 90 dienų, laikyti neveiksniomis;
h)      prilyginti kooperacinių kredito
institucijų reguliavimą ir priežiūrą prie komercinių
bankų reguliavimo ir priežiūros;
i)       nustatyti kooperacinių kredito
įstaigų gyvybingumą ir, konsultuojantis su Komisija bei
pranešant ECB ir TVF, parengti kooperacinių kredito įstaigų
sektoriaus būsimos struktūros, veikimo ir gyvybingumo
strategiją. Strategijos įgyvendinimas turėtų būti
baigtas iki 2015 m. vidurio;
j)       padidinti bendrovių ir namų
ūkių sektorių įsiskolinimo stebėseną ir nustatyti
tikslinio privačiojo sektoriaus restruktūrizavimo sistemą; taip
pat
k)      toliau stiprinti kovos su pinigų
plovimu sistemą ir, atsižvelgiant į geriausią patirtį,
užtikrinti visapusišką subjektų skaidrumą.
7.           2013 m. valdžios institucijos
tiksliai vykdo 2013 m. biudžeto įstatymą ir taiko papildomas
nuolatines priemones, kurių vertė – mažiausiai 351 mln. EUR
(2,1 % BVP). Kipras iš dalies pakeičia 2013 m. biudžeto
įstatymą ir į jį įtraukia papildomas konsolidavimo
priemones. Kipras patvirtina šias priemones:
a)      kalbant apie išlaidas, į
biudžetą įtraukiamas išlaidų būsto programoms sumažinimas mažiausiai
36 mln. EUR ir tolesnis laipsniškas viešojo sektoriaus darbuotojų darbo
užmokesčio mažinimas bei tam tikrų socialinių išmokų
racionalizavimas;
b)      kalbant apie pajamas, į papildomas
priemones įtraukiamas nekilnojamojo turto mokesčių,
įstatymais nustatyto pelno mokesčio tarifo, pajamų iš
palūkanų mokesčio tarifo, bankams taikomo mokesčio ir
mokesčio už viešąsias paslaugas didinimas;
c)      Kipras reformuoja mokesčio už
transporto priemones sistemą, grįsdamas ją ekologiniais
principais ir siekdamas gauti papildomų pajamų;
d)      Kipras pradeda taikyti priemones
sveikatos priežiūros išlaidoms kontroliuoti ir sveikatos priežiūros
sektoriaus išlaidų veiksmingumui gerinti – didina viešųjų
ligoninių efektyvumą, konkurencingumą ir išlaidų efektyvumą.
Be to, Kipras pradeda taikyti bendro mokėjimo už tam tikras medicinos
paslaugas ir vaistus sistemą; taip pat
e)      Kipras užtikrina visapusišką nuo
2012 m. gruodžio mėn. priimtų konsolidavimo priemonių
įgyvendinimą.
8.           Nuo 2014 m. sausio 1 d.
taikomos šios priemonės:
a)      kalbant apie išlaidas, į
biudžetą įtraukiamas: bendrų socialinių pervedimų
išlaidų sumažinimas padidinant jų tikslingumą, kad
būtų sutaupyta mažiausiai 28,5 mln. EUR; tolesnis viešojo ir bendro
viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio mažinimas; mokesčio
studentams ir pensininkams už naudojimąsi viešuoju transportu nustatymas,
struktūrinės švietimo sektoriaus reformos priemonės siekiant
sumažinti darbo užmokesčio išlaidas; taip pat
b)      kalbant apie pajamas, į 2014 m.
biudžetą įtraukiamas: laikinų įmokų nuo viešojo ir
privačiojo sektoriaus darbuotojų bruto darbo užmokesčio
pratęsimas iki 2016 m. gruodžio 31 d.; PVM didinimas; akcizų
didinimas; bendrosios socialinio draudimo sistemos įmokų didinimas.
9.           Siekdamas užtikrinti
ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, Kipras vykdo
fiskalines struktūrines reformas, apimančias, be kita ko, šias
priemones ir rezultatus:
a)      bendrosios ir viešojo sektoriaus
pensijų sistemos reformas, kad pensijų sistema būtų tvari
ir būtų sprendžiama pensijų pakankamumo problema. Prireikus
reformos bus papildomai stiprinamos;
b)      sveikatos išlaidų augimo
kontrolę, kad būtų padidintas finansavimo struktūros
tvarumas ir viešosios sveikatos priežiūros paslaugų teikimo
veiksmingumas;
c)      viešųjų išlaidų
veiksmingumo ir biudžeto sudarymo gerinimą, taikant veiksmingą
vidutinės trukmės biudžeto sudarymo sistemą, kuri yra geresnio
viešųjų finansų valdymo dalis ir visapusiškai atitinka
Direktyvą dėl reikalavimų biudžeto sistemoms ir Sutartį
dėl stabilumo, koordinavimo ir valdymo (SSKV);
d)      tinkamos teisinės ir
institucinės viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės
sistemos, pagrįstos geriausia praktika, patvirtinimą;
e)      programos, kuria sukuriama tvirta
valstybinių ir pusiau valstybinių įmonių valdymo sistema,
parengimą ir privatizavimo plano, kuriuo padedama gerinti ekonominį
veiksmingumą ir atkurti skolos tvarumą, inicijavimą;
f)       išsamaus reformų plano, kuriuo
gerinamas mokesčių surinkimo ir administravimo efektyvumas ir
veiksmingumas (įskaitant priemones visapusiškam įstatymų ir
standartų, reglamentuojančių tarptautinį
bendradarbiavimą mokesčių srityje bei keitimąsi
mokesčių informacija, taikymui tinkamu laiku gerinti) parengimą
ir vykdymą;
g)      nekilnojamo turto mokesčio
reformą;
h)      viešojo administravimo reformą, kad
būtų pagerintas jo veikimas ir išlaidų efektyvumas, visų
pirma peržiūrint viešosios tarnybos dydį, įdarbinimo
sąlygas ir funkcinę organizaciją siekiant užtikrinti
veiksmingą valdžios sektoriaus išteklių panaudojimą ir
kokybiškas paslaugas gyventojams; taip pat
i)       bendrą socialinių išmokų
struktūros ir dydžių reformą siekiant veiksmingai panaudoti
išteklius ir užtikrinti tinkamą socialinės paramos ir paskatų
dirbti pusiausvyrą.
10.         Pasikonsultavęs su
socialiniais partneriais, Kipras vykdo darbo užmokesčio indeksavimo
sistemos reformą, atitinkančią ekonomikos konkurencingumo
gerinimo tikslus ir atspindinčią darbo našumo pokyčius.
Planuojama valstybės paramos reforma turėtų užtikrinti, kad
socialinė parama būtų minimali apsauga, užtikrinanti minimalias
pajamas žmonėms, negalintiems užsitikrinti būtiniausio gyvenimo
lygio, tačiau išlaikanti paskatas dirbti. Bet koks minimalaus darbo
užmokesčio pokytis, pasikonsultavus su socialiniais partneriais, atitinka
ekonominius ir darbo rinkos pokyčius.
11.         Kipras priima likusius
būtinus konkrečių sektorių teisės aktų
pakeitimus, kad visapusiškai įgyvendintų Paslaugų
direktyvą. Pašalinamos nepagrįstos kliūtys paslaugų
rinkose, visų pirma reglamentuojamųjų profesijų srityje.
Konkurencijos sistema gerinama stiprinant kompetentingos konkurencijos institucijos
veikimą, taip pat nacionalinių reguliavimo institucijų
savarankiškumą ir įgaliojimus.
12.         Iki 2014 m. pabaigos Kipras
sumažina vėluojamų išduoti nuosavybės dokumentų
skaičių iki mažiau negu 2000 ir laikosi nustatytų pastatų
sertifikatų ir nuosavybės dokumentų išdavimo terminų.
13.         Kipras iš dalies pakeičia
įkeisto turto priverstinio pardavimo nuostatas ir per trumpiausią
pagrįstą laikotarpį iki 2013 m. pabaigos sudaro sąlygas
vykdyti privačius aukcionus. Paspartinamas bylų nagrinėjimas
teismuose ir iki programos pabaigos pašalinamas bylų nagrinėjimo
vėlavimas.
14.         Kipras imasi iniciatyvų
stiprinti turizmo sektoriaus konkurencingumą. Šios iniciatyvos apima 2011–2015
m. turizmo strategijos peržiūrą, pagrįstą tyrimu, kaip
pagerinti turizmo sektoriaus verslo modelį, ir išsamią geriausių
būdų, kaip užtikrinti pakankamų oro transporto jungčių
su Kipru, analizę.
15.         Energetikos srityje Kipras
į nacionalinius teisės aktus perkelia ir visapusiškai įgyvendina
Trečiąjį energetikos paketą. Be to, parengiamas išsamus
plėtros planas Kipro energetikos sektoriui pertvarkyti. Planas apima:
a)      dujoms eksploatuoti reikalingos
infrastruktūros diegimo planą;
b)      energetikos sektoriaus ir dujų
eksporto reguliavimo tvarkos ir rinkos organizavimo pagrindus; taip pat
c)      planą nustatyti institucinę
angliavandenilių išteklių valdymo sistemą, įskaitant
išteklių fondą, kuriam turėtų būti skirtos
valstybės lėšos, gaunamos iš dujų eksploatavimo jūroje,
kuris turėtų šias lėšas valdyti ir kuris būtų
įsteigtas pagal tarptautiniu mastu pripažintą geriausią
patirtį.
3 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Kipro Respublikai.
4 straipsnis
Šis sprendimas skelbiamas Europos
Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L 186, 2012 7 20, p. 30.
[2]               OL C 219, 2012 7 24, p. 13.
[3]               Kaip nurodyta 2012 m. nuodugnioje Kipro apžvalgoje ir
2012 m. konkrečiai Kiprui skirtose rekomendacijose, pateiktose pagal
Europos semestrą.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0444

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl leidimo pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, kurie yra sudaryti ar pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 88017 (MON-88Ø17-3), pagal Europos parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003  /* KOM/2009/0444 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 3.9.2009KOM(2009) 444 galutinisPasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl leidimo pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, kurie yra sudaryti ar pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 88017 (MON-88Ø17-3), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPridedamas Tarybos sprendimo pasiūlymas yra susijęs su maisto produktais ir pašarais, kurių sudėtyje yra, kurie yra sudaryti ar pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 88017. 2005 m. spalio 4 d. Monsanto Europe S.A. pateikė kompetentingai Čekijos Respublikos institucijai prašymą dėl šių produktų pateikimo rinkai pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų.Pridedamas pasiūlymas taikomas ir kitų produktų, kurių sudėtyje yra arba kurie yra sudaryti iš kukurūzų MON 88017, pateikimui rinkai naudoti ta pačia paskirtimi, kaip ir bet kuriuos kitus kukurūzus, išskyrus auginimą.2009 m. gegužės 6 d. Europos maisto saugos tarnyba (toliau – EMST) pateikė palankią nuomonę pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 ir 18 straipsnius ir padarė išvadą, kad nėra tikėtina, jog pateikus rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, kurie yra sudaryti ar pagaminti iš prašyme aprašytų kukurūzų MON 88017, būtų padarytas neigiamas poveikis žmonių ar gyvūnų sveikatai arba aplinkai, produktus naudojant pagal numatytą paskirtį.Atsižvelgiant į šias aplinkybes, Komisijos sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti Bendrijos rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, kurie yra sudaryti ar pagaminti iš genetiškai modifikuotų MON 88017 kukurūzų, projektas 2009 m. liepos 22 d. buvo pateiktas balsavimui Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniam komitetui. Komitetas nuomonės nepateikė: keturiolika valstybių narių (167 balsai) balsavo už, aštuonios valstybės narės (80 balsai) balsavo prieš, keturios valstybės narės (94 balsai) susilaikė, vienai valstybei narei (4 balsai) nebuvo atstovaujama.Todėl pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnio 2 dalį ir Tarybos sprendimo 1999/468/EB su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu 2006/512/EB, 5 straipsnį Komisija turi pateikti Tarybai pasiūlymą dėl priemonių, kurių reikia imtis (Taryba kvalifikuota balsų dauguma turi priimti sprendimą per tris mėnesius), ir informuoti Parlamentą.PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl leidimo pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, kurie yra sudaryti ar pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 88017 (MON-88Ø17-3), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 (Tekstas svarbus EEE)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų[1], ypač į jo 7 straipsnio 3 dalį ir 19 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:(1) 2005 m. spalio 4 d. Monsanto Europe S.A . pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 5 ir 17 straipsnius pateikė kompetentingai Čekijos Respublikos institucijai prašymą dėl maisto produktų, maisto ingredientų ir pašarų, kurių sudėtyje yra, kurie yra sudaryti ar pagaminti iš kukurūzų MON 88017, pateikimo rinkai (toliau – prašymas).(2) Prašymas pateiktas ir dėl kitų produktų, kurių sudėtyje yra kurie yra sudaryti iš kukurūzų MON 88017, pateikimo rinkai naudoti ta pačia paskirtimi kaip ir bet kuriuos kitus kukurūzus, išskyrus auginimą. Todėl pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 5 straipsnio 5 dalį ir 17 straipsnio 5 dalį jame pateikiami duomenys ir informacija, kurių reikalaujama pagal 2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką ir panaikinančios Tarybos direktyvą 90/220/EB[2] III ir IV priedus, taip pat informacija apie pagal Direktyvos 2001/18/EB II priedo principus atliktą rizikos vertinimą ir jo išvados. Direktyvos 2001/18/EB VII priede taip pat nurodytas poveikio aplinkai stebėsenos planas.(3) 2009 m. gegužės 6 d. Europos maisto saugos tarnyba (toliau – EMST) pateikė palankią nuomonę pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 ir 18 straipsnius ir padarė išvadą, kad nėra tikėtina, jog pateikus rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, kurie yra sudaryti ar pagaminti iš prašyme aprašytų kukurūzų MON 88017, būtų padarytas neigiamas poveikis žmonių ar gyvūnų sveikatai arba aplinkai, produktus naudojant pagal numatytą paskirtį[3]. Pateikdama nuomonę EMST apsvarstė visus konsultuojantis su nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis valstybių narių iškeltus konkrečius klausimus ir problemas, kaip nustatyta šio reglamento 6 straipsnio 4 dalyje ir 18 straipsnio 4 dalyje.(4) EMST savo nuomonėje padarė išvadą, kad pareiškėjo pateiktas aplinkos stebėsenos planas, kurį sudaro bendrosios priežiūros planas, atitinka numatomą produktų naudojimo paskirtį.(5) Atsižvelgiant į šias aplinkybes reikėtų suteikti leidimą pateikti šiuos produktus rinkai.(6) Kaip numatyta 2004 m. sausio 14 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 65/2004, nustatančiame genetiškai modifikuotų organizmų unikalių identifikatorių sudarymo ir priskyrimo sistemą, kiekvienam GMO turėtų būti priskirtas unikalus identifikatorius[4].(7) Remiantis EMST nuomone, maisto produktams, maisto ingredientams ir pašarams, kurių sudėtyje yra, kurie yra sudaryti ar pagaminti iš kukurūzų MON 88017, netaikomi jokie specialūs ženklinimo reikalavimai, išskyrus nustatytuosius Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 13 straipsnio 1 dalyje ir 25 straipsnio 2 dalyje. Tačiau, siekiant užtikrinti, kad produktai būtų naudojami pagal paskirtį, kuri leidžiama šiuo sprendimu, ženklinant pašarus, kurių sudėtyje yra arba kurie yra sudaryti iš GMO, ir kitus nei maistas ir pašarai produktus, kurių sudėtyje yra arba kurie yra sudaryti iš GMO, kuriuos prašoma leisti pateikti rinkai, reikėtų papildyti aiškiu nurodymu, kad svarstomi produktai neturi būti naudojami auginimui.(8) EMST nuomonė taip pat negali būti pagrindas taikyti specialias teikimo rinkai ir (arba) specialias naudojimo ir tvarkymo sąlygas ar apribojimus, įskaitant jau pateiktų rinkai maisto produktų ir pašarų stebėsenos reikalavimus, ar specialias Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 straipsnio 5 dalies e punkte ir 18 straipsnio 5 dalies e punkte nurodytas konkrečių ekosistemų (aplinkos) ir (arba) geografinių regionų apsaugos sąlygas.(9) Visa reikiama informacija dėl produktų leidimų turėtų būti įrašoma į Bendrijos genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų registrą, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1829/2003.(10) 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1830/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų ir iš jų pagamintų maisto produktų ir pašarų susekamumo ir ženklinimo ir iš dalies pakeičiančio Direktyvą 2001/18/EB[5] 4 straipsnio 6 dalyje nustatyti produktų, kurių sudėtyje yra arba kurie yra sudaryti iš GMO, ženklinimo reikalavimai.(11) Pagal 2003 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento Nr. 1946/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų tarpvalstybinio judėjimo[6] 9 straipsnio 1 dalį ir 15 straipsnio 2 dalies c punktą apie šį sprendimą per Biologinės saugos informacijos rinkimo, apdorojimo ir skleidimo centrą turėtų būti pranešta Biologinės įvairovės konvencijos Kartagenos biosaugos protokolą pasirašiusioms šalims.(12) Dėl šiuo sprendimu nustatomų priemonių konsultuotasi su pareiškėju.(13) Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per jo pirmininko nustatytą terminą nuomonės nepateikė,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnis Genetiškai modifikuotas organizmas ir unikalus identifikatoriusŠio sprendimo priedo b punkte nurodytiems genetiškai modifikuotiems kukurūzams ( Zea mays L.) MON 88017 yra priskiriamas unikalus identifikatorius MON-88Ø17-3, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 65/2004.2 straipsnisLeidimaiReglamento (EB) Nr. 1829/2003 4 straipsnio 2 dalyje ir 16 straipsnio 2 dalyje nurodytais tikslais ir laikantis šiame sprendime nurodytų sąlygų suteikiami toliau nurodytų produktų leidimai:a) maisto produktų ir maisto ingredientų, kurių sudėtyje yra, kurie yra sudaryti ar pagaminti iš kukurūzų MON-88Ø17-3;b) pašarų, kurių sudėtyje yra, kurie yra sudaryti ar pagaminti iš kukurūzų MON-88Ø17-3;c) kitų nei maistas ir pašarai produktų, kurių sudėtyje yra arba jie yra sudaryti iš kukurūzų MON-88Ø17-3, naudojamų ta pačia paskirtimi kaip bet kurie kiti kukurūzai, išskyrus auginimą.3 straipsnis Ženklinimas1. Laikantis Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 13 straipsnio 1 dalyje bei 25 straipsnio 2 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1830/2003 4 straipsnio 6 dalyje nustatytų ženklinimo reikalavimų, „organizmo pavadinimas“ yra „kukurūzai“.2. Žodžiai „neskirti auginimui“ turi būti įrašyti 2 straipsnio b ir c punktuose nurodytų produktų, kurių sudėtyje yra arba kurie yra sudaryti iš kukurūzų MON-88Ø17-3, etiketėje ir prie tokių produktų pridedamuose dokumentuose.4 straipsnis Poveikio aplinkai stebėsena1. Leidimo turėtojas užtikrina, kad būtų parengtas ir įgyvendintas priedo h punkte nurodytas poveikio aplinkai stebėsenos planas.2. Leidimo turėtojas pateikia Komisijai metines stebėsenos plane nustatytas veiklos įgyvendinimo ir rezultatų ataskaitas.5 straipsnisBendrijos registrasŠio sprendimo priede nurodyta informacija įrašoma į Bendrijos genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų registrą, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 28 straipsnyje.6 straipsnisLeidimo turėtojasLeidimo turėtojas yra Monsanto Europe S.A (Belgija), atstovaujantis Monsanto Company (Jungtinės Amerikos Valstijos).7 straipsnisGaliojimasŠis sprendimas taikomas 10 metų nuo pranešimo apie jį dienos.8 straipsnisAdresataiŠis sprendimas skirtas Monsanto Europe S.A. , Avenue de Tervuren 270-272, B-1150, Briuselis, Belgija.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasPRIEDASa) Pareiškėjas ir leidimo turėtojas:Pavadinimas : Monsanto Europe S.A.Adresas: Avenue de Tervuren 270-272, B-1150 Briuselis, Belgija.Veikia Monsanto Company (adresas: 800 N. Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Jungtinės Amerikos Valstijos) vardu.b) Produktų paskirtis ir specifikacija(1) maisto produktai ir maisto ingredientai, kurių sudėtyje yra, kurie yra sudaryti ar pagaminti iš kukurūzų MON-88Ø17-3;(2) pašarai, kurių sudėtyje yra, kurie yra sudaryti ar pagaminti iš kukurūzų MON-88Ø17-3;(3) kiti nei maistas ir pašarai produktai, kurių sudėtyje yra arba kurie yra sudaryti iš kukurūzų MON-88Ø17-3, naudojami ta pačia paskirtimi kaip bet kurie kiti kukurūzai, išskyrus auginimą.Genetiškai modifikuoti kukurūzai MON-88Ø17-3, kaip aprašyta prašyme išreiškia Cry3Bb1 baltymą, kuris suteikia apsaugą nuo tam tikrų kietasparnių kenkėjų, ir CP4 EPSPS baltymą, kuris suteikia toleranciją glifosato herbicidui.c) Ženklinimas:(1) Laikantis Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 13 straipsnio 1 dalyje ir 25 straipsnio 2 dalyje bei Reglamento (EB) Nr. 1830/2003 4 straipsnio 6 dalyje nustatytų specialių ženklinimo reikalavimų, „organizmo pavadinimas“ yra „kukurūzai“.(2) Žodžiai „neskirti auginimui“ turi būti įrašyti šio sprendimo 2 straipsnio b ir c punktuose nurodytų produktų, kurių sudėtyje yra arba kurie yra sudaryti iš kukurūzų MON-88Ø17-3, etiketėje ir prie tokių produktų pridedamuose dokumentuose.d) Aptikimo metodas-  Konkretaus įvykio realaus laiko PGR pagrįstas metodas, taikomas kukurūzų MON-88Ø17-3 kiekybiniam vertinimui atlikti;-  Bendrijos etaloninės laboratorijos, įkurtos Reglamentu (EB) Nr. 1829/2003, įteisintas sėkloms ir paskelbtas adresu http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm;-  Etaloninė medžiaga – AOCS 0406-D, kurią galima rasti American Oil Chemists Society (AOCS) interneto svetainėje adresu http://www.aocs.org/tech/crm/corn.cfme) Unikalus identifikatorius:MON-88Ø17-3f) Informacija, kurios reikalaujama pagal Biologinės įvairovės konvencijos Kartagenos biosaugos protokolo II priedąBiologinės saugos informacijos rinkimo, apdorojimo ir skleidimo centras, įrašo Nr.: žr. [ užpildyti gavus pranešimą ].g) Produktų pateikimo rinkai, naudojimo arba tvarkymo sąlygos arba ribojimai:Nereikalaujama.h) Stebėsenos planasDirektyvos 2001/18/EB VII priede nurodytas poveikio aplinkai stebėsenos planas[Nuoroda: internete paskelbtas planas ]i) Rinkai pateikto žmonėms vartoti skirto maisto stebėsenos reikalavimaiNereikalaujama.Pastaba: nuorodos į susijusius dokumentus laikui bėgant gali keistis. Visuomenė su šiais pakeitimais galės susipažinti nuolat atnaujinamame Bendrijos genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų registre. [1] OL L 268, 2003 10 18, p. 1.[2] OL L 106, 2001 4 17, p. 1.[3] http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-280[4] OL L 10, 2004 1 16, p. 5.[5] OL L 268, 2003 10 18, p. 24.[6] OL L 287, 2003 11 5, p. 1.


				|

		52012PC0567

			Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2009/790/EB, kuriuo Lenkijai leidžiama toliau taikyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 287 straipsnio /* COM/2012/0567 final - 2012/0272 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO
APLINKYBĖS
Pasiūlymo pagrindas ir tikslai
Pagal 2006 m. lapkričio 28 d.
Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio
bendros sistemos[1]
(toliau – PVM direktyva) 395 straipsnio 1 dalį Taryba, remdamasi Komisijos
pasiūlymu, gali vieningai leisti bet kuriai valstybei narei taikyti nuo
tos direktyvos nuostatų nukrypstančias specialias priemones, kad
būtų supaprastinta PVM rinkimo procedūra arba užkirstas kelias
tam tikrų formų mokesčių slėpimui ar vengimui.
2012 m. balandžio 12 d. Komisijoje
užregistruotu raštu Lenkija paprašė leidimo ir toliau atleisti nuo
mokesčio apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta
neviršija 30 000 EUR lygiavertės sumos nacionaline valiuta pagal jos
įstojimo dienos valiutos keitimo kursą. Vadovaudamasi PVM direktyvos 395
straipsnio 2 dalimi, 2012 m. liepos 17 ir 18 d. raštais Komisija
informavo kitas valstybes nares apie Lenkijos prašymą. 2012 m. liepos
19 d. raštu Komisija pranešė Lenkijai, kad turi visą prašymui
įvertinti būtiną informaciją.
Bendrosios aplinkybės
Remdamasi PVM direktyvos XII antraštinės
dalies 1 skyriumi valstybėms narėms suteikiama galimybė
mažosioms įmonėms taikyti specialias schemas, įskaitant
galimybę nuo PVM atleisti apmokestinamuosius asmenis, kurių
metinė apyvarta neviršija tam tikros ribos. Ši išimtis reiškia, kad
apmokestinamieji asmenys neturi apskaičiuoti PVM už tiekiamas prekes ar
teikiamas paslaugas ir todėl negali atskaityti pirkimo PVM.
Remiantis PVM direktyvos 287 straipsnio 14 dalimi,
Lenkija gali atleisti nuo PVM apmokestinamuosius asmenis, kurių
metinė apyvarta neviršija 10 000 EUR sumos, apskaičiuotos
nacionaline valiuta pagal jos įstojimo dienos valiutos keitimo kursą.
2009 m. Lenkija paprašė nustatyti
nukrypti leidžiančią nuostatą, kad būtų supaprastintos
smulkiųjų prekybininkų PVM prievolės ir nacionaliniam
mokesčių administratoriui būtų lengviau rinkti
mokesčius. 2009 m. spalio 20 d. Tarybos sprendimu 2009/790/EB[2] Taryba leido Lenkijai nuo PVM
atleisti apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta neviršija 30 000 EUR
lygiavertės sumos nacionaline valiuta iki 2012 m. gruodžio 31 d.
Ši priemonė apmokestinamiems asmenims nėra privaloma.
Dabar Lenkija prašo šią priemonę
pratęsti.
Komisija į 2004 m. spalio 29 d.
direktyvos, kuria siekiama supaprastinti PVM prievoles vykdymą,
pasiūlymą (COM(2004) 728 galutinis) įtraukė nuostatas,
kuriomis valstybėms narėms leidžiama atleisti nuo PVM
apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta neviršija 100 000
EUR viršutinės ribos, ir suteikiama galimybė šią sumą
kasmet peržiūrėti. Tačiau kol kas Taryba dar nepasiekė
sutarimo dėl minėto pasiūlymo.
Iš Lenkijos pateiktos informacijos matyti, kad
pritaikius priemonę beveik 70 000 apmokestinamųjų
asmenų buvo atleista nuo PVM ir apskaičiuota, kad dėl to į
valstybės biudžetą iš PVM surenkamų pajamų bendra suma
sumažėjo apytiksliai 0,14 %. Todėl siūloma pratęsti
nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimą bent iki 2015 m.
gruodžio 31 d. arba kol įsigalios direktyva dėl metinės
apyvartos ribos, iki kurios apmokestinamieji asmenys gali būti atleidžiami
nuo PVM.
Pasiūlymo srityje galiojančios
nuostatos
2004 m. Komisija pateikė
pasiūlymą iki 100 000 EUR padidinti valstybėse
narėse taikomą metinės apyvartos ribą (COM(2004) 728 galutinis),
kurios nepasiekę apmokestinamieji asmenys atleidžiami nuo PVM.
Derėjimas su kitomis Sąjungos
politikos sritimis ir tikslais
Netaikoma.
2.           KONSULTACIJŲ SU
SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
Konsultacijos su suinteresuotomis šalimis
Neaktualu.
Tiriamųjų duomenų rinkimas ir
naudojimas
Nepriklausomo tyrimo neprireikė.
Poveikio vertinimas
Tarybos sprendimo pasiūlymu siekiama
pratęsti supaprastinimo priemonės, kuria panaikinama daug PVM
prievolių įmonėms, kurių metinė apyvarta neviršija 30 000
EUR sumos, apskaičiuotos nacionaline valiuta, ir turinčios
galimą teigiamą poveikį, taikymą.
Dėl siauros nukrypti leidžiančios
nuostatos taikymo srities ir riboto jos taikymo laikotarpio, bet kuriuo atveju
poveikis bus ribotas.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO
ASPEKTAI
Siūlomų veiksmų santrauka
Leidimas Lenkijai toliau taikyti priemonę,
kuria nukrypstama nuo PVM direktyvos nuostatų dėl atleidimo schemos
taikymo įmonėms, kurių metinė apyvarta neviršija 30 000 EUR
sumos, apskaičiuotos nacionaline valiuta pagal įstojimą
dieną galiojusį valiutos kursą.
Teisinis pagrindas
PVM direktyvos 395 straipsnis.
Subsidiarumo principas
Pasiūlymas priklauso išimtinei Europos
Sąjungos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.
Proporcingumo principas
Pasiūlymas atitinka proporcingumo
principą dėl toliau nurodytų priežasčių.
Šis sprendimas yra susijęs su valstybei narei
jos pačios prašymu suteiktu leidimu ir nėra privalomas.
Atsižvelgiant į ribotą šios nukrypti
leidžiančios nuostatos taikymo sritį, speciali priemonė yra
proporcinga siekiamam tikslui.
Pasirinkta priemonė
Siūloma priemonė – Tarybos sprendimas.
Pagal PVM direktyvos 395 straipsnį
nukrypti nuo įprastinių PVM taisyklių galima tik Komisijos
pasiūlymu vieningai leidus Tarybai. Be to, Tarybos sprendimas yra
tinkamiausia priemonė, nes jis gali būti skirtas atskiroms
valstybėms narėms.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Pasiūlymas ES biudžetui poveikio neturi.
5.           NEPRIVALOMI ELEMENTAI
Persvarstymo, peržiūros, laikino galiojimo
sąlyga
Į pasiūlymą įtraukta laikino
galiojimo sąlyga.
2012/0272 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS SPRENDIMAS
kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2009/790/EB,
kuriuo Lenkijai leidžiama toliau taikyti specialią priemonę, kuria
nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės
vertės mokesčio bendros sistemos 287 straipsnio
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 291 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į 2006 m.
lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl
pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos[3], ypač į jos 395
straipsnio 1 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą,
kadangi:
(1)       2012 m. balandžio 12 d.
Komisijoje užregistruotu raštu Lenkija paprašė leisti taikyti
priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB 285 straipsnio,
siekdama ir toliau nuo pridėtinės vertės mokesčio (toliau –
PVM) atleisti apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta
neviršija 30 000 EUR sumos, apskaičiuotos nacionaline valiuta
pagal jos įstojimo dieną galiojusį valiutos kursą. Pagal
šią priemonę apmokestinamieji asmenys ir toliau būtų atleidžiami
nuo tam tikrų ar visų su PVM susijusių prievolių,
nurodytų Direktyvos 2006/112/EB XI antraštinės dalies 2–6 skyriuose;
(2)       2012 m. liepos 17 ir
18 d. raštais Komisija pranešė kitoms valstybėms narėms
apie Lenkijos prašymą. 2012 m. liepos 19 d. raštu Komisija
pranešė Lenkijai, kad turi visą prašymui įvertinti
būtiną informaciją;
(3)       remdamasi Direktyvos 2006/112/EB
287 straipsnio 14 dalimi, Lenkija nuo PVM gali atleisti apmokestinamuosius
asmenis, kurių metinė apyvarta neviršija 10 000 EUR sumos,
apskaičiuotos nacionaline valiuta pagal jos įstojimo dienos valiutos
keitimo kursą;
(4)       2009 m. spalio 20 d.
Tarybos sprendimu 2009/790/EB, kuriuo Lenkijos Respublikai leidžiama taikyti
priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl
pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos[4] 287 straipsnio, Lenkijai leista
taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą ir iki 2012 m.
gruodžio 31 d. atleisti nuo PVM apmokestinamuosius asmenis, kurių
metinė apyvarta neviršija 30 000 EUR sumos, apskaičiuotos
nacionaline valiuta pagal jos įstojimo dienos valiutos keitimo kursą.
Atsižvelgiant į tai, kad padidinus ribą sumažėjo mažiausių
įmonių PVM prievolės, nors jos ir toliau gali pasirinkti taikyti
įprastines PVM procedūras, kaip nustatyta Direktyvos 2006/112/EB 290 straipsnyje,
reikėtų leisti Lenkijai toliau ribotą laikotarpį taikyti
minėtą priemonę;
(5)       Komisija į 2004 m.
spalio 29 d. Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 77/388/EEB
siekiant supaprastinti pridėtinės vertės mokesčio
prievolės vykdymą[5],
pasiūlymą įtraukė nuostatas, kuriomis pagal atleidimo nuo
PVM schemą valstybėms narėms leidžiama nustatyti viršutinę
metinės apyvartos ribą neviršijant 100 000 EUR arba
lygiavertės sumos nacionaline valiuta ir suteikiama galimybė šią
sumą kasmet persvarstyti. Lenkijos pateiktas prašymas pratęsti
priemonės galiojimą atitinka minėtą pasiūlymą;
(6)       iš Lenkijos pateiktos
informacijos matyti, kad dėl priemonės į valstybės
biudžetą iš PVM surenkamų pajamų bendra suma sumažėjo
apytiksliai 0,14 %;
(7)       nukrypti leidžianti nuostata
neturi neigiamo poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams, kuriuos sudaro
surenkamas PVM;
(8)       todėl Sprendimas 2009/790/EB
turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Sprendimo 2009/790/EB 2 straipsnyje data „2012 m.
gruodžio 31 d.“ pakeičiama data „2015 m. gruodžio 31 d.“
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Lenkijos Respublikai.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L 347, 2006 12 11, p. 1.
[2]               OL L 283, 2009 10 30, p. 53.
[3]               OL L 347, 2006 12 11, p. 1.
[4]               OL L 283, 2009 10 30, p. 53.
[5]               COM(2004) 728 galutinis.