title: Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo

text:
|

52010PC0526

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.9.29KOM(2010) 526 galutinis2010/0280 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASkuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimoAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. PASIŪLYMO APLINKYBĖSPasaulinė ekonomikos ir finansų krizė atskleidė ir padidino poreikį glaudžiau koordinuoti ir griežčiau prižiūrėti ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) ekonominę politiką. Dėl esamų koordinavimo ir priežiūros priemonių ir metodų ES sugebėjo įveikti sunkumus, kurių nė viena valstybė narė pati viena nebūtų įveikusi. Europos institucijos ir valstybės narės greitai ėmėsi veiksmų ir toliau dirba kartu, kad atsigautume po krizės – tokios krizės, kaip ši, mūsų karta niekada anksčiau nebuvo išgyvenusi.Tačiau pastarojo meto patirtis taip pat parodė dar likusius dabartinės koordinavimo sistemos ir galiojančių priežiūros procedūrų trūkumus ir silpnąsias vietas. Plačiai sutariama, kad EPS sistemą būtina skubiai stiprinti, kad būtų galima įtvirtinti makroekonominį stabilumą ir viešųjų finansų tvarumą – tai ilgalaikio gamybos apimties ir užimtumo augimo sąlyga.Krizė radikaliai pakeitė iki 2007 m. vyravusias palankias ekonomines ir finansines sąlygas ir dar kartą aiškiai parodė, kad ekonomikos pakilimo laikotarpiu sukauptos neplanuotos pajamos nepakankamai panaudotos siekiant užtikrinti, kad pablogėjus sąlygoms būtų daugiau veiksmų laisvės. Daugumoje valstybių narių reikės labai didelių konsolidavimo pastangų, kad valstybės skola vėl imtų mažėti. Imtis veiksmų kaip niekad svarbu, nes Europos visuomenė ir ekonomika patiria visuomenės senėjimo padarinius, dėl kurių bus daromas dar didesnis spaudimas darbo jėgos pasiūlai ir valstybių biudžetams. Daugeliui šalių labai svarbu mažinti skolos lygį, atsižvelgiant į jo neigiamą poveikį ekonominėms paskatoms ir augimui dėl didesnių mokesčių ir rizikos priedų.Pagrindinė fiskalinės politikos koordinavimo ir priežiūros priemonė – Stabilumo ir augimo paktas, kuriuo įgyvendinamos Sutarties nuostatos dėl biudžetinės drausmės. Kad būtų galima padidinti sutartos koordinuotos fiskalinės išeities iš krizės strategijos patikimumą ir nebekartoti praeities klaidų, Paktą būtina tobulinti. Dabar teikiamų pasiūlymų tikslas – tobulinti Paktą šiais būdais: i) patobulinti jo nuostatas atsižvelgiant į patirtį – ypač susijusią su krize; ii) numatyti veiksmingesnius reikalavimų vykdymo užtikrinimo mechanizmus; ir iii) papildyti jį nuostatomis dėl nacionalinių fiskalinių sistemų. Šis pasiūlymų rinkinys – pagal strategiją „Europa 2020“ vykdomos platesnės ekonomikos valdymo reformos dalis; į rinkinį, be kita ko, įtraukti pasiūlymai spręsti makroekonominio disbalanso problemas griežtinant priežiūrą, taip pat taikant įspėjimo ir sankcijų mechanizmus. Skirtingi ekonominės politikos koordinavimo aspektai, įskaitant struktūrinių reformų priežiūrą, bus integruoti į naują priežiūros ciklą – Europos semestrą, kuriuo bus susieti esami procesai pagal Stabilumo ir augimo paktą ir bendras ekonominės politikos gaires, įskaitant stabilumo ir konvergencijos programų ir nacionalinių reformų programų pateikimą tuo pat metu.2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS REZULTATAIPagrindinius dabartinių pasiūlymų principus Komisija paskelbė dviejuose komunikatuose: 2010 m. gegužės 12 d. komunikate „Ekonominės politikos koordinavimo stiprinimas“ ir 2010 m. birželio 30 d. komunikate „Ekonominės politikos koordinavimo stiprinimas siekiant stabilumo, ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo. Tvirtesnio ES ekonomikos valdymo priemonės“. Pasirinkdama oficialaus komunikato formą, Komisija siekė parodyti, kad yra pasiryžusi skatinti dialogą su valstybėmis narėmis, Europos Parlamentu ir visomis suinteresuotosiomis šalimis ir kartu pateikti konkrečius pasiūlymus imtis veiksmų.2010 m. birželį Europos Vadovų Taryba pritarė, kad reikia nedelsiant sustiprinti mūsų ekonominės politikos koordinavimą. Taip pat susitarta dėl pirmųjų gairių Stabilumo ir augimo pakto ir biudžeto priežiūros srityse. Visų pirma Europos Vadovų Taryba susitarė: i) stiprinti Stabilumo ir augimo pakto tiek prevencinę, tiek korekcinę dalis, be kita ko, nustatant sankcijas ir tinkamai atsižvelgiant į konkrečią euro zonos valstybių narių padėtį; ii) vykdant biudžeto priežiūrą gerokai daugiau dėmesio skirti skolos lygiams ir pokyčiams bei bendram tvarumui; iii) užtikrinti, kad visos valstybės narės turėtų patvirtintas nacionalines biudžeto taisykles ir vidutinės trukmės biudžeto sistemas, kurios atitiktų Stabilumo ir augimo paktą; iv) užtikrinti statistinių duomenų kokybę.Europos Vadovų Taryba paprašė savo pirmininko vadovaujamos Ekonomikos valdysenos darbo grupės, kuri įsteigta 2010 m. kovą, ir Komisijos skubiai toliau plėtoti šias gaires ir jas įgyvendinti. Komisija ir darbo grupė užmezgė konstruktyvius santykius. Komisija prisidėjo prie darbo grupės atliekamo darbo jau minėtais komunikatais ir ad hoc pasiūlymais.3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAITeisinis Stabilumo ir augimo pakto pagrindas nustatytas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 121 ir 126 straipsniuose. Stabilumo ir augimo paktą sudaro: 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (vadinamoji prevencinė dalis); 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (vadinamoji korekcinė dalis) ir 1997 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos rezoliucija dėl Stabilumo ir augimo pakto. 2005 m. šie reglamentai iš dalies pakeisti reglamentais (EB) Nr. 1055/2005 ir (EB) Nr. 1056/2005 ir papildyti 2005 m. kovo 20 d. Tarybos pranešimu „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo tobulinimas“. Dabar teikiamais pasiūlymais siekiama dar kartą iš dalies keisti reglamentus (EB) Nr. 1466/97 ir Nr. 1467/97. Nauju Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje, kurio pagrindas – Sutarties 136 straipsnis ir 121 straipsnio 6 dalis, siūlomos papildomos vykdymo užtikrinimo priemonės. Nauja Tarybos direktyva, kurios pagrindas – 126 straipsnio 14 dalis, nustatomi reikalavimai valstybių narių biudžeto sistemoms; šios direktyvos tikslas – visų pirma patikslinti nacionalinių valdžios institucijų pareigas laikytis Sutarčių Protokolo Nr. 12 dėl perviršinio deficito procedūros 3 straipsnio nuostatų.Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies paskirtis – užtikrinti, kad valstybės narės įgyvendintų atsargią fiskalinę politiką ir kad nereikėtų imtis griežtesnės formos koordinavimo priemonių, siekiant išvengti rizikos viešųjų finansų tvarumui ir kartu galimų neigiamų pasekmių visai EPS. Todėl reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų stabilumo ir konvergencijos programas ir jose bendrais bruožais apibūdintų savo planus, kaip ketina pasiekti vidutinės trukmės biudžeto tikslus, kurie išreiškiami BVP procentine dalimi struktūriniu požiūriu (t. y. pakoregavus pagal ciklo poveikį ir atmetus vienkartines ir laikinąsias priemones) ir kurie šalims nustatomi skirtingi reikalaujant išlaikyti beveik subalansuotą biudžetą, atsižvelgiant į valstybės skolos lygį ir su visuomenės senėjimu susijusius įsipareigojimus. Savo vidutinės trukmės tikslo nepasiekusios valstybės narės turėtų užtikrinti, kad konvergencijos mastas struktūriniu požiūriu būtų 0,5 % BVP per metus.Tačiau pažanga siekiant vidutinės trukmės tikslų iš esmės buvo nepakankama, todėl neigiamas ekonomikos nuosmukio poveikis viešiesiems finansams labai didelis. Be to, praktiškai paaiškėjo, kad struktūrinis balansas nėra tinkama priemonė šalies pagrindinei fiskalinei būklei įvertinti, nes realiuoju laiku sunku įvertinti ekonomikos ciklo padėtį ir nepakankamai atsižvelgiama į tiesiogiai su ekonomikos ciklu nesusijusias neplanuotas pajamas ir jų trūkumą (visų pirma dėl būsto ir finansų rinkų pokyčių). Todėl kai kuriose šalyse net tariamai tvirta biudžeto būklė prieš krizę slėpė didelę priklausomybę nuo neplanuotų pajamų išlaidoms finansuoti, o sumažėjus pajamų labai padidėjo biudžeto deficitas.Siekiant pašalinti šiuos trūkumus, pagal siūlomą prevencinės dalies reformą dabartiniai vidutinės trukmės tikslai ir 0,5 % BVP metinės konvergencijos reikalavimas išlieka, tačiau taikant naują atsargios fiskalinės politikos principą jie taps veiksmingesni. Pagal šį principą metinis išlaidų augimas neturėtų viršyti nuosaikaus vidutinės trukmės BVP augimo rodiklio (o jei vidutinės trukmės tikslas nepasiektas – turėtų būti už jį aiškiai mažesnis), nebent vidutinės trukmės tikslas gerokai viršijamas arba per didelis išlaidų augimas, palyginti su nuosaikiu vidutinės trukmės rodikliu, kompensuojamas diskrecinėmis pajamų didinimo priemonėmis. Svarbiausias tikslas – užtikrinti, kad neplanuotos pajamos būtų ne išleidžiamos, bet skiriamos skolai mažinti. Šis naujasis principas bus kriterijus, pagal kurį ketinama vertinti šalių stabilumo ir konvergencijos programose pateiktus fiskalinius planus. Be to, tuo atveju, jei valstybė narė nesilaikys sutarto išlaidų augimo rodiklio, kartu įvertinus nustatytas pajamų priemones, Komisija galės įspėti tą valstybę narę, o jei padėtis nebus ištaisyta ir (arba) nukrypimas bus labai didelis, jai pagal Sutarties 121 straipsnį gali būti pateikta Tarybos rekomendacija imtis taisomųjų veiksmų. Nors tokia rekomendacija teikiama pagal prevencinę dalį, pirmą kartą ir tik euro zonos šalių atveju pagal Sutarties 136 straipsnį būtų numatyta priemonė jos vykdymui užtikrinti – reikalavimas įnešti 0,2 % BVP dydžio palūkaninį indėlį. Nustatant reikalavimą įnešti palūkaninį indėlį, taikoma atvirkštinio balsavimo procedūra: pateikus rekomendaciją, Komisijos siūlymu indėlis taptų privalomas, nebent per dešimt dienų Taryba kvalifikuota balsų dauguma nuspręstų priešingai. Taryba galėtų sumažinti indėlio sumą tik vienbalsiai arba remdamasi Komisijos pasiūlymu ir pagrįstu atitinkamos valstybės narės prašymu. Indėlis ir sukauptos palūkanos bus grąžinami, kai tik Taryba įsitikins, kad padėtis, dėl kurios taikytas reikalavimas tą indėlį įnešti, ištaisyta.Stabilumo ir augimo pakto korekcinės dalies paskirtis – išvengti didelių biudžeto politikos klaidų, kurios galėtų kelti riziką viešųjų finansų tvarumui ir galbūt pavojų EPS. To siekiama valstybes nares įpareigojant vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito, kuris nustatomas lyginant su skaitine deficito riba (3 % BVP) ir skolos riba (60 % BVP arba skola pakankamai mažėja artėdama prie šios ribos). Pagal perviršinio deficito procedūrą (PDP), kurią taikant įgyvendinamas draudimas turėti perviršinį deficitą, numatyta veiksmų seka, įskaitant galimybę euro zonos šalims galiausiai skirti finansines sankcijas.Laikantis atitinkamų nuostatų, PDP buvo reguliariai taikoma – net ir išskirtinėmis finansų krizės aplinkybėmis – ir tai padėjo pateisinti lūkesčius, kad krizės problemas pavyks tinkamai išspręsti. Tačiau paaiškėjo tam tikrų trūkumų. Nors deficito ir skolos kriterijų svarba iš esmės vienoda, ir nuolat aukštas skolos lygis gali kelti gerokai didesnę grėsmę viešųjų finansų tvarumui nei retkarčiais didelis deficitas, praktiškai 3 % BVP riba buvo beveik vienintelis PDP kriterijus, o skolos vaidmuo iki šiol buvo nedidelis. Taip yra todėl, kad skolos pamatinės vertės kriterijus sudėtingesnis nei deficito, taip pat pakankamo skolos mažėjimo tempo sąvoka nėra aiškiai apibrėžta, o kintamųjų, kurių vyriausybė negali kontroliuoti (visų pirma infliacijos), poveikis skolos santykiui didesnis. PDP iš esmės pagrįsta tvirtu vykdymo užtikrinimo mechanizmu – tuo atveju, kai nuolat nesilaikoma reikalavimo panaikinti perviršinį deficitą, gali ir turėtų būti taikomos finansinės sankcijos. Tačiau, be jokios abejonės, tokios sankcijos PDP procese taikomos per vėlai, kad veiksmingai padėtų atgrasyti nuo didelių fiskalinės politikos klaidų, jau vien dėl to, kad atitinkamos šalies finansinė padėtis galėjo pablogėti tiek, kad baudos grėsmė tampa mažiau tikėtina kaip tik tuo metu, kai ji turėtų tapti reali. Galiausiai pastaroji krizė parodė, kad jei įpareigojimas panaikinti perviršinį deficitą padeda įtvirtinti lūkesčius, kad valdžios sektorius išliks mokus, perviršinio deficito panaikinimo tvarkaraštį ir koregavimo profilį gali reikėti pritaikyti taip, kad būtų atsižvelgiama į visos EPS aplinkybes.Siekiant pašalinti šiuos trūkumus, teikiami toliau nurodyti pagrindiniai korekcinės dalies reformos pasiūlymai.Ketinama pradėti taikyti PDP skolos kriterijų, visų pirma nustatant skaitinį lyginamąjį dydį, pagal kurį bus vertinama, ar skolos santykis pakankamai mažėja artėdamas prie 60 % BVP pamatinės vertės. Konkrečiai bus laikoma, kad 60 % viršijantis skolos ir BVP santykis pakankamai mažėja, jei per pastaruosius trejus metus skirtumas, palyginti su 60 % BVP pamatine verte, mažėjo maždaug viena dvidešimtąja per metus. Tačiau jei tam tikra šalis nesilaikys šio skaitinio lyginamojo dydžio, jai nebūtinai bus taikoma perviršinio deficito procedūra, nes priimant šį sprendimą reikėtų atsižvelgti į visus svarbius (ypač vertinant skolos pokyčius) veiksnius, pavyzdžiui, ar mažinti skolą trukdo labai mažas nominalusis augimas, taip pat į rizikos veiksnius, susijusius su skolos struktūra, privačiojo sektoriaus įsiskolinimu ir dėl visuomenės senėjimo atsirandančiais numanomais įsipareigojimais. Atsižvelgiant į tai, kad labiau pabrėžiama skolos svarba, deficito kriterijaus nesilaikymo atveju reikėtų daugiau dėmesio skirti svarbiems veiksniams, jei šalies skola nesiekia 60 % BVP ribos.Siūlomas lankstesnis požiūris į svarbių veiksnių vertinimą priimant sprendimą dėl to, ar egzistuoja perviršinis deficitas, taip pat galėtų būti naudingas šalims, įgyvendinančioms sistemines pensijų reformas pasibaigus dabar numatytam penkerių metų pereinamajam laikotarpiui. Specialios Stabilumo ir augimo pakto nuostatos dėl sisteminių pensijų reformų deficito kriterijaus atveju taip pat taikomos ir skolos kriterijaus atveju: bus nustatytas toks pat penkerių metų pereinamasis laikotarpis, per kurį vertinant atitiktį skolos kriterijui bus atsižvelgiama į grynąsias tokių reformų sąnaudas. Galiausiai, tiek pradedant, tiek nutraukiant PDP bus vienodai atsižvelgiama į dalinį ar visišką anksčiau įgyvendintų sisteminių pensijų reformų panaikinimą.Vykdymo užtikrinimo nuostatos griežtinamos euro zonos valstybėms narėms nustatant naujas finansines sankcijas, kurios taikant laipsnišką metodą PDP procese būtų skiriamos gerokai anksčiau. Konkrečiai, priėmus sprendimą tam tikrai šaliai pradėti perviršinio deficito procedūrą būtų reikalaujama įnešti 0,2 % BVP dydžio nepalūkaninį indėlį, kuris šaliai nesilaikant pradinės rekomendacijos panaikinti perviršinį deficitą būtų paverstas bauda. Šis dydis lygus paskutiniame PDP etape jau numatytų sankcijų pastovios sudedamosios dalies dydžiui. Jis taip pat susietas su ES biudžetu, todėl turėtų būti lengviau pereiti prie vykdymo užtikrinimo sistemos, pagrįstos ES biudžetu, kaip numatyta minėtame 2010 m. birželio 30 d. Komisijos komunikate. Jei reikalavimų būtų ir toliau nesilaikoma, sankcijos būtų griežtinamos, vadovaujantis jau galiojančiomis Stabilumo ir augimo pakto nuostatomis. Siekiant sumažinti diskrecinius įgaliojimus vykdymo užtikrinimo procese, taikant naujas sankcijas, susijusias su tolesniais PDP etapais, numatomas atvirkštinio balsavimo mechanizmas. Konkrečiai, kiekviename PDP etape Komisija siūlys atitinkamą sankciją, ir šis pasiūlymas bus laikomas priimtu, jei Taryba per dešimt dienų kvalifikuota balsų dauguma nenuspręs priešingai. Nepalūkaninis indėlis arba bauda galėtų būti panaikinti arba jų dydis sumažintas tik Tarybos sprendimu, priimtu vienbalsiai arba remiantis konkrečiu Komisijos pasiūlymu, atsižvelgiant į išimtines ekonomines aplinkybes arba pagrįstą atitinkamos valstybės narės prašymą.Be to, paaiškinami kriterijai, pagal kuriuos vertinama, kaip laikomasi rekomendacijų kiekvienu etapu, įskaitant galimybę leisti pratęsti perviršinio deficito panaikinimo terminus, aiškiai pabrėžiant fiskalinius kintamuosius, kurie gali būti laikomi tiesiogiai kontroliuojamais vyriausybės, visų pirma išlaidos, pagal analogiją su metodu, siūlomu pagal prevencinę dalį. Be šių konkrečioms šalims būdingų aplinkybių, galimybė pratęsti terminus taip pat numatoma visuotinės ekonomikos krizės atveju.Veiksmingas EPS biudžeto koordinavimo sistemos vykdymo užtikrinimas negali būti pagrįstas vien ES lygmens nuostatomis. Atsižvelgiant į ypatingą decentralizuotą fiskalinės politikos formavimo ES pobūdį ir apskritai poreikį užtikrinti valstybių atsakomybę už ES taisykles, svarbu, kad EPS biudžeto koordinavimo sistemos tikslai atsispindėtų nacionalinėse biudžeto sistemose. Nacionalinė biudžeto sistema – elementų, sudarančių nacionalinio fiskalinio valdymo pagrindą, rinkinys, t. y. konkrečios šalies institucinė politikos sistema, kuria remiantis formuojama fiskalinė politika nacionaliniu lygmeniu. Ji apima viešojo sektoriaus apskaitos sistemas, statistiką, prognozavimo praktiką, skaitines fiskalines taisykles, biudžeto procedūras, kuriomis reglamentuojami visi biudžeto proceso etapai ir pirmiausia vidutinės trukmės biudžeto sistemos, ir fiskalinius ryšius visuose valdžios sektoriaus subsektoriuose. Nors į valstybių narių specifinius poreikius ir prioritetus atsižvelgti būtina, yra tam tikri aspektai, reikalingi norint užtikrinti būtiniausią kokybę ir suderinamumą su EPS biudžeto sistema. Jie nagrinėjami Direktyvoje dėl nacionalinių biudžeto sistemų, kuria siūloma papildyti Stabilumo ir augimo pakto reformą. Visų pirma būtina užtikrinti, kad esminiai nacionalinių biudžeto sistemų elementai, būtent apskaita bei statistika ir prognozavimo praktika, atitiktų būtiniausius Europos standartus, kad padidėtų fiskalinių pokyčių skaidrumas ir būtų lengviau juos stebėti. Taip pat būtina, kad nacionalinėse biudžeto sistemose būtų pereita prie daugiamečio biudžeto planavimo perspektyvos, siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti ES lygiu nustatyti vidutinės trukmės biudžeto tikslai. Be to, valstybės narės turi nustatyti skaitines fiskalines taisykles, kurios padėtų užtikrinti, kad deficito ir skolos ribos nebūtų viršijamos. Valstybės narės privalo užtikrinti, kad šie principai būtų taikomi visiems valdžios sektoriaus subsektoriams. Nacionalinės valdžios institucijos taip pat privalo pateikti išsamią informaciją apie esamus nebiudžetinius fondus, mokesčių išlaidas ir neapibrėžtuosius įsipareigojimus ir taip garantuoti biudžeto proceso skaidrumą.2010/0280 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASkuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimoEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 6 dalį,atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,teisės akto pasiūlymą perdavus nacionaliniams parlamentams,spręsdami pagal įprastą teisėkūros procedūrą,kadangi:(1) Sąjungos mastu koordinuojant valstybių narių ekonominę politiką, kaip nustatyta Sutartimi, turėtų būti užtikrinta atitiktis pagrindiniams kainų stabilumo, viešųjų finansų būklės bei pinigų politikos sąlygų patikimumo ir mokėjimų balanso tvarumo principams.(2) Iš pradžių Stabilumo ir augimo paktą sudarė 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo[2] ir 1997 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos rezoliucija dėl Stabilumo ir augimo pakto[3]. 2005 m. reglamentai (EB) Nr. 1466/97 ir (EB) Nr. 1467/97 iš dalies atitinkamai pakeisti reglamentais (EB) Nr. 1055/2005 ir (EB) Nr. 1056/2005. Be to, buvo priimtas 2005 m. kovo 20 d. Tarybos pranešimas „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo tobulinimas“.(3) Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, kuris grindžiamas finansiniu stabilumu ir leidžia kurti naujas darbo vietas.(4) Stabilumo ir augimo pakto prevencine dalimi reikalaujama, kad valstybės narės pasiektų vidutinės trukmės biudžeto tikslą ir jo laikytųsi ir tuo tikslu teiktų stabilumo ir konvergencijos programas.(5) Stabilumo ir konvergencijos programų turinį ir jų nagrinėjimo kriterijus reikėtų toliau koreguoti atsižvelgiant į patirtį, įgytą įgyvendinant Stabilumo ir augimo paktą.(6) Laikydamosi vidutinės trukmės biudžeto būklės tikslo, valstybės narės turėtų sugebėti užtikrinti patikimumo ribą 3 % BVP pamatinės vertės atžvilgiu, kad užtikrintų sparčią pažangą siekiant tvarumo ir galėtų imtis biudžetinių priemonių, visų pirma atsižvelgiant į valstybės investicijų poreikius.(7) Įpareigojimą pasiekti vidutinės trukmės biudžeto tikslą ir jo laikytis reikia pradėti taikyti apibrėžus atsargios fiskalinės politikos principus.(8) Įpareigojimas pasiekti vidutinės trukmės biudžeto tikslą ir jo laikytis turėtų būti vienodai taikomas tiek dalyvaujančioms valstybės narėms, tiek valstybėms narėms, kurioms taikoma išimtis.(9) Atsargi fiskalinė politika reiškia, kad valdžios sektoriaus išlaidų augimo rodiklis paprastai neviršija nuosaikaus vidutinės trukmės BVP augimo rodiklio; minėtos normos viršijimas atitinka diskrecinį valdžios sektoriaus pajamų didinimą, o diskrecinis pajamų mažinimas kompensuojamas išlaidų mažinimu.(10) Laikinai nukrypti nuo atsargios fiskalinės politikos turėtų būti leidžiama esant dideliam bendro pobūdžio ekonomikos nuosmukiui, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos ekonomikos atsigavimui.(11) Didelio nukrypimo nuo atsargios fiskalinės politikos atveju atitinkamai valstybei narei turėtų būti teikiamas įspėjimas, o jei didelis nukrypimas išlieka arba tas nukrypimas yra ypač didelis, atitinkamai valstybei narei turėtų būti teikiama rekomendacija imtis būtinų taisomųjų priemonių.(12) Siekiant užtikrinti, kad dalyvaujančios valstybės narės laikytųsi Sąjungos fiskalinės priežiūros sistemos reikalavimų, remiantis Sutarties 136 straipsniu reikėtų sukurti specialų reikalavimų vykdymo užtikrinimo mechanizmą, taikytiną užsitęsusio didelio nukrypimo nuo atsargios fiskalinės politikos atvejais.(13) Reglamento (EB) Nr. 1466/97 nuorodose turėtų būti atsižvelgta į naują Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo straipsnių numeraciją.(14) Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1466/97 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamentas (EB) Nr. 1466/97 iš dalies keičiamas taip:1. 2 straipsnis pakeičiamas taip:„2 straipsnisŠiame reglamente „dalyvaujančios valstybės narės“ – valstybės narės, kurių valiuta yra euro, o „valstybės narės, kurioms taikoma išimtis“ – valstybės narės, kurių valiuta yra ne euro.“2. 3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:a) 1 dalis pakeičiama taip:„1. Visos dalyvaujančios valstybės narės Tarybai ir Komisijai reguliariai teikia daugiašalei priežiūrai vykdyti reikalingą informaciją, kaip numatyta Sutarties 121 straipsnyje, teikdamos stabilumo programas; taip sudaromas pagrindas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas.“b) 2 dalis iš dalies keičiama taip:i) a punktas pakeičiamas taip:„a) vidutinės trukmės biudžeto tikslas ir šiam tikslui, kuris yra valdžios sektoriaus balansas BVP procentine išraiška, pasiekti reikalingas koregavimo planas, numatoma valdžios sektoriaus skolos santykio raida, numatomas valdžios sektoriaus išlaidų augimas, numatomas valdžios sektoriaus pajamų augimas nesikeičiant politikai, taip pat kiekybinis planuojamų diskrecinių priemonių pajamų srityje įvertis;“ii) c punktas pakeičiamas taip:„c) biudžetinių ir kitų ekonominės politikos priemonių, kurios taikomos arba siūlomos programos tikslams įgyvendinti, kiekybinis įvertinimas, apimantis pagrindinių struktūrinių reformų, kurios turės tiesioginį ilgalaikį išlaidų mažinimo poveikį, įskaitant didinančias potencialų augimą, sąnaudų ir naudos analizę;“c) 3 dalis pakeičiama taip:„3. Informacija apie numatomą valdžios sektoriaus balanso ir skolos santykio raidą, valdžios sektoriaus išlaidų augimą, planuojamą valdžios sektoriaus pajamų augimą nesikeičiant politikai, planuojamas diskrecines pajamų priemones ir 2 dalies a ir b punktuose nurodytas pagrindines ekonomines prielaidas pateikiama kiekvienais metais ir apima praėjusius metus, einamuosius metus ir bent kitus trejus metus.“3. 4 straipsnis pakeičiamas taip:„ 4 straipsnis1. Stabilumo programos teikiamos kiekvienais metais nuo balandžio 1 iki 30 d. Eurą įsivedanti valstybė narė stabilumo programą pateikia per šešis mėnesius po to, kai Taryba priima sprendimą dėl jos dalyvavimo euro zonoje.2. Valstybės narės viešai skelbia savo stabilumo programas.4. 5 straipsnis pakeičiamas taip:„5 straipsnis1. Remdamasi Komisijos ir Ekonomikos ir finansų komiteto pateiktais vertinimais, Taryba, vykdydama Sutarties 121 straipsnyje numatytą daugiašalę priežiūrą, išnagrinėja atitinkamų valstybių narių pateiktus vidutinės trukmės biudžeto tikslus, įvertina, ar ekonominės prielaidos, kuriomis grindžiama programa, yra patikimos, ar koregavimo planas siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo yra tinkamas ir ar taikomos arba siūlomos priemonės, skirtos laikytis koregavimo plano, yra pakankamos vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti ciklo metu.Taryba, vertindama vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti reikalingą koregavimo planą, nagrinėja, ar atitinkamos valstybės narės pagal ciklą pakoreguotas biudžeto balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones kasmet tinkamai pagerėja, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą, kuris būtinas valstybės narės vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti. Valstybių narių, kurių skola yra didelė arba kuriose yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas, arba kuriose yra ir didelė skola, ir perviršinis makroekonominis disbalansas, atveju Taryba nagrinėja, ar metinis pagal ciklą pakoreguoto biudžeto balanso atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones pagerėjimas yra didesnis negu 0,5 % BVP. Taryba atsižvelgia į tai, ar ekonominio pakilimo laikotarpiais dedama daugiau koregavimo pastangų, o nuosmukio laikotarpiais šios pastangos gali būti labiau ribotos.Siekdama užtikrinti, kad vidutinės trukmės biudžeto tikslas būtų veiksmingai pasiektas ir kad jo būtų laikomasi, Taryba tikrina, kad valdžios sektoriaus išlaidų augimo raida, vertinama atsižvelgiant į priemonių, kurių imamasi arba planuojama imtis pajamų srityje, poveikį, atitiktų atsargią fiskalinę politiką.Laikoma, kad fiskalinė politika yra atsargi, ir todėl ja padedama siekti vidutinės trukmės biudžeto tikslo ir laikui bėgant jo laikytis, jei įvykdytos toliau išdėstytos sąlygos:a) valstybių narių, pasiekusių vidutinės trukmės biudžeto tikslą, metinis išlaidų augimas neviršija nuosaikaus vidutinės trukmės BVP augimo rodiklio, nebent perviršis kompensuojamas diskrecinėmis pajamų didinimo priemonėmis;b) valstybių narių, dar nepasiekusių vidutinės trukmės biudžeto tikslo, metinis išlaidų augimas neviršija rodiklio, kuris yra mažesnis už nuosaikų vidutinės trukmės BVP augimo rodiklį, nebent perviršis kompensuojamas diskrecinėmis pajamų didinimo priemonėmis. Valdžios sektoriaus išlaidų augimo rodiklio ir nuosaikaus vidutinės trukmės BVP augimo rodiklio skirtumas turi būti toks, kad būtų užtikrintas tinkamas koregavimas siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo;c) diskreciniai atskirų straipsnių valdžios sektoriaus pajamų sumažinimai kompensuojami arba išlaidų sumažinimais, arba diskreciniais kitų straipsnių valdžios sektoriaus pajamų padidinimais, arba ir išlaidų sumažinimais, ir diskreciniais kitų straipsnių valdžios sektoriaus pajamų padidinimais.Nuosaikus vidutinės trukmės augimas turėtų būti vertinamas remiantis dešimties metų projekcijomis, kurios turi būti reguliariai atnaujinamos.Apibrėždama koregavimo planą siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo valstybėms narėms, kurios dar nepasiekė šio tikslo, ir leisdama laikinai nukrypti nuo šio tikslo valstybėms narėms, kurios jį jau pasiekė, su sąlyga, kad išlaikoma atitinkama patikimumo riba deficito pamatinės vertės atžvilgiu ir kad programos įgyvendinimo laikotarpiu biudžeto būklė turėtų priartėti prie vidutinės trukmės biudžeto tikslo, Taryba atsižvelgia į įgyvendinamas pagrindines struktūrines reformas, turinčias tiesioginį ilgalaikį išlaidų mažinimo poveikį, įskaitant didinančias potencialų augimą, ir todėl turinčias įrodomos įtakos ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui.Ypatingas dėmesys skiriamas pensijų reformoms, kuriomis įvedama daugiapakopė sistema, apimanti ir privalomojo pensijų kaupimo iš socialinio draudimo įmokų pakopą. Tokias reformas įgyvendinančioms valstybėms narėms leidžiama nukrypti nuo koregavimo plano siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo arba nuo paties tikslo, o toks nukrypimas atitinka reformos grynąsias sąnaudas, kurios patiriamos įgyvendinant valstybės socialinio draudimo pensijų pakopą, su sąlyga, kad nukrypimas yra laikinas ir kad išlaikoma atitinkama patikimumo riba deficito pamatinės vertės atžvilgiu.Taryba taip pat nagrinėja, ar stabilumo programos turiniu padedama siekti tvarios konvergencijos euro zonoje, glaudesnio ekonominės politikos koordinavimo ir ar atitinkamos valstybės narės ekonominė politika atitinka bendras valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos gaires.Didelio bendro pobūdžio ekonomikos nuosmukio laikotarpiais valstybėms narėms gali būti leidžiama laikinai nukrypti nuo koregavimo plano, kuris reikalingas vykdant atsargią fiskalinę politiką, nurodytą ketvirtoje pastraipoje.2. Taryba išnagrinėja stabilumo programą ilgiausiai per tris mėnesius nuo programos pateikimo. Atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu Taryba prireikus pateikia nuomonę apie programą. Jeigu vadovaudamasi Sutarties 121 straipsniu Taryba nusprendžia, kad programos tikslus ir turinį reikia sugriežtinti, ypač turint omenyje apdairią fiskalinę politiką, ji savo nuomonėje ragina atitinkamą valstybę narę patikslinti savo programą.“5. 6 straipsnis pakeičiamas taip:„6 straipsnis1. Vykdydama 121 straipsnio 3 dalyje numatytą daugiašalę priežiūrą, Taryba, remdamasi dalyvaujančių valstybių narių pateikta informacija ir Komisijos bei Ekonomikos ir finansų komiteto vertinimais, stebi, kaip įgyvendinamos stabilumo programos, visų pirma siekdama nustatyti didelius faktinius arba numatomus biudžeto būklės nukrypimus nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslo arba nuo atitinkamo tam tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano nukrypus nuo atsargios fiskalinės politikos.2. Didelio nukrypimo nuo atsargios fiskalinės politikos, nurodytos šio reglamento 5 straipsnio 1 dalies ketvirtoje pastraipoje, atveju ir siekdama užkirsti kelią perviršinio deficito susidarymui, Komisija pagal Sutarties 121 straipsnio 4 dalį gali atitinkamai valstybei narei pateikti įspėjimą.Laikoma, kad nukrypimas nuo atsargios fiskalinės politikos yra didelis, jei egzistuoja šios sąlygos: pernelyg didelis išlaidų augimas, palyginti su atsargią fiskalinę politiką atitinkančiu išlaidų augimu, nekompensuojamas diskrecinėmis pajamų didinimo priemonėmis; arba diskrecinės pajamų mažinimo priemonės nekompensuojamos išlaidų sumažinimais; taip pat bendras nukrypimo poveikis valdžios sektoriaus balansui yra ne mažesnis kaip 0,5 % BVP per vienerius metus arba ne mažesnis kaip vidutiniškai 0,25 % BVP per metus atsižvelgiant į dvejų iš eilės metų laikotarpį.Į nukrypimą neatsižvelgiama, jei atitinkama valstybė narė gerokai viršijo vidutinės trukmės biudžeto tikslą, atsižvelgiant į tai, ar yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas, ir jei stabilumo programoje išdėstyti biudžeto planai nekelia grėsmės šiam tikslui programos laikotarpiu.Į nukrypimą taip pat galima neatsižvelgti esant dideliam bendro pobūdžio ekonomikos nuosmukiui.3. Jei didelis nukrypimas nuo atsargios fiskalinės politikos išlieka arba yra labai didelis, Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, teikia atitinkamai valstybei rekomendaciją imtis būtinų koregavimo priemonių. Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, rekomendaciją viešai paskelbia.“6. 7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:a) 1 dalis pakeičiama taip:„1. Visos valstybės narės, kurioms taikoma išimtis, Tarybai ir Komisijai reguliariai teikia daugiašalei priežiūrai vykdyti reikalingą informaciją, kaip numatyta Sutarties 121 straipsnyje, teikdamos konvergencijos programas; taip sudaromas pagrindas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas.“b) 2 dalis iš dalies keičiama taip:i) a punktas pakeičiamas taip:„a) vidutinės trukmės biudžeto tikslas ir šiam tikslui, kuris yra valdžios sektoriaus balansas BVP procentine išraiška, pasiekti reikalingas koregavimo planas, numatoma valdžios sektoriaus skolos santykio raida, numatomas valdžios sektoriaus išlaidų augimas, numatomas valdžios sektoriaus pajamų augimas nesikeičiant politikai ir kiekybinis planuojamų diskrecinių priemonių pajamų srityje įvertis, vidutinės trukmės pinigų politikos tikslai, šių tikslų ryšys su kainų bei valiutos keitimo kurso stabilumu, taip pat su tvarios konvergencijos pasiekimu;“ii) c punktas pakeičiamas taip:„c) biudžetinių ir kitų ekonominės politikos priemonių, kurios taikomos arba siūlomos programos tikslams įgyvendinti, kiekybinis įvertinimas, apimantis pagrindinių struktūrinių reformų, kurios turės tiesioginį ilgalaikį išlaidų mažinimo poveikį, įskaitant didinančias potencialų augimą, sąnaudų ir naudos analizę;“c) 3 dalis pakeičiama taip:„3. Informacija apie numatomą valdžios sektoriaus balanso ir skolos santykio raidą, valdžios sektoriaus išlaidų augimą, planuojamą valdžios sektoriaus pajamų augimą nesikeičiant politikai, planuojamas diskrecines pajamų priemones ir 2 dalies a ir b punktuose nurodytas pagrindines ekonomines prielaidas pateikiama kiekvienais metais ir apima praėjusius metus, einamuosius metus ir bent kitus trejus metus.“7. 8 straipsnis pakeičiamas taip:„ 8 straipsnis1. Konvergencijos programos teikiamos kiekvienais metais nuo balandžio 1 iki 30 d.2. Valstybės narės viešai skelbia savo konvergencijos programas.“8. 9 straipsnis pakeičiamas taip:„ 9 straipsnis1. Remdamasi Komisijos ir Ekonomikos ir finansų komiteto pateiktais vertinimais, Taryba, vykdydama Sutarties 121 straipsnyje numatytą daugiašalę priežiūrą, išnagrinėja atitinkamų valstybių narių pateiktus vidutinės trukmės biudžeto tikslus, įvertina, ar ekonominės prielaidos, kuriomis grindžiama programa, yra patikimos, ar koregavimo planas siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo yra tinkamas, taip pat ar taikomos ir (arba) siūlomos priemonės, skirtos laikytis koregavimo plano, yra pakankamos vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti ciklo metu ir tvariai konvergencijai užtikrinti.Taryba, vertindama koregavimo planą siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, atsižvelgia į tai, ar ekonominio pakilimo laikotarpiais dedama daugiau koregavimo pastangų, o nuosmukio laikotarpiais šios pastangos gali būti labiau ribotos. Valstybių narių, kurių skola yra didelė arba kuriose yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas, arba kuriose yra ir didelė skola, ir perviršinis makroekonominis disbalansas, atveju Taryba nagrinėja, ar metinis pagal ciklą pakoreguoto biudžeto balanso atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones pagerėjimas yra didesnis negu 0,5 % BVP. VKM II valstybių narių atveju Taryba nagrinėja, ar atitinkamos valstybės narės pagal ciklą pakoreguotas biudžeto balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones kasmet tinkamai pagerėja, etalonu nustatant 0,5 % BVP pagerėjimą, kuris būtinas valstybės narės vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti.Siekdama užtikrinti, kad vidutinės trukmės biudžeto tikslas būtų veiksmingai pasiektas ir kad jo būtų laikomasi, Taryba tikrina, kad valdžios sektoriaus išlaidų augimo raida, vertinama atsižvelgiant į priemonių, kurių imamasi arba planuojama imtis pajamų srityje, poveikį, atitiktų atsargią fiskalinę politiką.Laikoma, kad fiskalinė politika yra atsargi, ir todėl ja padedama siekti vidutinės trukmės biudžeto tikslo ir laikui bėgant jo laikytis, jei įvykdytos toliau išdėstytos sąlygos:a) valstybių narių, pasiekusių vidutinės trukmės biudžeto tikslą, metinis išlaidų augimas neviršija nuosaikaus vidutinės trukmės BVP augimo rodiklio, nebent perviršis kompensuojamas diskrecinėmis pajamų didinimo priemonėmis;b) valstybių narių, dar nepasiekusių vidutinės trukmės biudžeto tikslo, metinis išlaidų augimas neviršija rodiklio, kuris yra mažesnis už nuosaikų vidutinės trukmės BVP augimo rodiklį, nebent perviršis kompensuojamas diskrecinėmis pajamų didinimo priemonėmis. Valdžios sektoriaus išlaidų augimo rodiklio ir nuosaikaus vidutinės trukmės BVP augimo rodiklio skirtumas turi būti toks, kad būtų užtikrintas tinkamas koregavimas siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo;c) diskreciniai atskirų straipsnių valdžios sektoriaus pajamų sumažinimai kompensuojami arba išlaidų sumažinimais, arba diskreciniais kitų straipsnių valdžios sektoriaus pajamų padidinimais, arba ir išlaidų sumažinimais, ir diskreciniais kitų straipsnių valdžios sektoriaus pajamų padidinimais.Nuosaikus vidutinės trukmės augimas turėtų būti vertinamas remiantis dešimties metų projekcijomis, kurios turi būti reguliariai atnaujinamos.Apibrėždama koregavimo planą siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo valstybėms narėms, kurios dar nepasiekė šio tikslo, ir leisdama laikinai nukrypti nuo šio tikslo valstybėms narėms, kurios jį jau pasiekė, su sąlyga, kad išlaikoma atitinkama patikimumo riba deficito pamatinės vertės atžvilgiu ir kad programos įgyvendinimo laikotarpiu biudžeto būklė turėtų priartėti prie vidutinės trukmės biudžeto tikslo, Taryba atsižvelgia į įgyvendinamas pagrindines struktūrines reformas, turinčias tiesioginį ilgalaikį išlaidų mažinimo poveikį, įskaitant didinančias potencialų augimą, ir todėl turinčių įrodomos įtakos ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui.Ypatingas dėmesys skiriamas pensijų reformoms, kuriomis įvedama daugiapakopė sistema, apimanti ir privalomojo pensijų kaupimo iš socialinio draudimo įmokų pakopą. Tokias reformas įgyvendinančioms valstybėms narėms leidžiama nukrypti nuo koregavimo plano siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo arba nuo paties tikslo, o toks nukrypimas atitinka reformos grynąsias sąnaudas, kurios patiriamos įgyvendinant valstybės socialinio draudimo pensijų pakopą, su sąlyga, kad nukrypimas yra laikinas ir kad išlaikoma atitinkama patikimumo riba deficito pamatinės vertės atžvilgiu.Taryba taip pat nagrinėja, ar konvergencijos programos turiniu padedama glaudžiau koordinuoti ekonominę politiką ir ar atitinkamos valstybės narės ekonominė politika atitinka bendras valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos gaires. VKM II valstybių narių atveju Taryba taip pat nagrinėja, ar konvergencijos programos turiniu užtikrinamas sklandus dalyvavimas valiutų kurso mechanizme.Didelio bendro pobūdžio ekonomikos nuosmukio laikotarpiais valstybėms narėms gali būti leidžiama laikinai nukrypti nuo koregavimo plano, kuris reikalingas vykdant atsargią fiskalinę politiką, nurodytą ketvirtoje pastraipoje.2. Taryba išnagrinėja konvergencijos programą ilgiausiai per tris mėnesius nuo programos pateikimo. Atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu Taryba prireikus pateikia nuomonę apie programą. Jeigu, vadovaudamasi Sutarties 121 straipsniu, Taryba nusprendžia, kad programos tikslus ir turinį reikia sugriežtinti, ypač turint omenyje apdairią fiskalinę politiką, ji savo nuomonėje ragina atitinkamą valstybę narę patikslinti savo programą.“9. 10 straipsnis pakeičiamas taip:„10 straipsnis1. Vykdydama 121 straipsnio 3 dalyje numatytą daugiašalę priežiūrą, Taryba, remdamasi valstybių narių, kurioms taikoma išimtis, pateikta informacija ir Komisijos bei Ekonomikos ir finansų komiteto vertinimais, stebi, kaip įgyvendinamos konvergencijos programos, visų pirma siekdama nustatyti didelius faktinius arba numatomus biudžeto būklės nukrypimus nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslo arba nuo atitinkamo tam tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano nukrypus nuo atsargios fiskalinės politikos.Be to, Taryba stebi valstybių narių, kurioms taikoma išimtis, ekonominę politiką pagal konvergencijos programų tikslus, siekdama užtikrinti, kad jų politika būtų orientuota į stabilumą ir kad būtų išvengta realių valiutų kursų neatitikimų bei pernelyg didelių nominalių valiutų kursų svyravimų.2. Didelio nukrypimo nuo atsargios fiskalinės politikos, nurodytos šio reglamento 9 straipsnio 1 dalies ketvirtoje pastraipoje, atveju ir siekdama užkirsti kelią perviršinio deficito susidarymui Komisija pagal Sutarties 121 straipsnio 4 dalį gali atitinkamai valstybei narei pateikti įspėjimą.Laikoma, kad nukrypimas nuo atsargios fiskalinės politikos yra didelis, jei egzistuoja šios sąlygos: pernelyg didelis išlaidų augimas, palyginti su atsargią fiskalinę politiką atitinkančiu išlaidų augimu, nekompensuojamas diskrecinėmis pajamų didinimo priemonėmis; arba diskrecinės pajamų mažinimo priemonės nekompensuojamos išlaidų sumažinimais; taip pat bendras nukrypimo poveikis valdžios sektoriaus balansui yra ne mažesnis kaip 0,5% BVP per vienerius metus arba ne mažesnis kaip vidutiniškai 0,25 % BVP per metus atsižvelgiant į dvejų iš eilės metų laikotarpį.Į nuokrypį neatsižvelgiama, jei atitinkama valstybė narė gerokai viršijo vidutinės trukmės biudžeto tikslą, atsižvelgiant į tai, ar yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas, ir jei stabilumo programoje išdėstyti biudžeto planai nekelia grėsmės šiam tikslui programos laikotarpiu.Į nukrypimą taip pat galima neatsižvelgti esant dideliam bendro pobūdžio ekonomikos nuosmukiui.3. Jei didelis nukrypimas nuo atsargios fiskalinės politikos išlieka arba yra labai didelis, Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, teikia atitinkamai valstybei rekomendaciją imtis būtinų koregavimo priemonių. Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, rekomendaciją viešai paskelbia.“10. Reglamente visos nuorodos į 99 straipsnį pakeičiamos nuorodomis į 121 straipsnį.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeEuropos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas PirmininkasFINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA1. PASIŪLYMO / INICIATYVOS STRUKTŪRA1.1. Pasiūlymo / iniciatyvos pavadinimasEuropos Parlamento ir Tarybos reglamentas dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo;1.2. Veikla grindžiamo valdymo (VGV) ir veikla grindžiamo biudžeto sudarymo (VGB) struktūros atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) [4]Ekonomikos ir finansų reikalai1.3. Pasiūlymo / iniciatyvos pobūdis( Pasiūlymas / iniciatyva susijęs (-usi) su nauja priemone( Pasiūlymas / iniciatyva susijęs (-usi) su nauja priemone po bandomojo projekto/parengiamosios priemonės[5]( Pasiūlymas / iniciatyva susijęs (-usi) su esamos priemonės pratęsimu( Pasiūlymas / iniciatyva susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę1.4. Tikslai1.4.1. Pasiūlyme / iniciatyvoje nurodytas (-i) Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai)Skatinti ES ekonomikos augimą, darbo vietų kūrimą ir tvarų vystymąsi1.4.2. Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veiklaKonkretūs tikslai: Nr. 1 ir Nr. 3.- Rengiant ES atsaką į ekonomikos krizę, užtikrinti veiksmingą politikos koordinavimą ir visos politikos nuoseklumą, atsižvelgiant į darbotvarkės „ES 2020“ įgyvendinimą ir tvaraus vystymosi užtikrinimą, taip pat siekiant didinti valstybių narių augimo potencialą ir ES konkurencingumą.- Skatinti valstybes nares siekti patikimos biudžeto būklės ir patikimų viešujų finansų, kurių tvarumu ir kokybe būtų prisidedama prie ekonomikos augimo.Atitinkama VGV / VGB veiklaEkonominė ir pinigų sąjunga1.4.3. Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikisNurodyti, koks būtų pasiūlymo/iniciatyvos poveikis naudos gavėjams/tikslinėms grupėmsKomisijos komunikate COM(2010) 367 pabrėžta, kad ES reikia gerai apibrėžtos politikos strategijos, kuria būtų: i) remiamas ekonomikos atsigavimas, ii) atkuriamas valstybės finansų stabilumas ir iii) aktyviai skatinamas tvarus ekonomikos augimas ir darbo vietų kūrimas.Siūlomas reglamento, kuris sudaro Stabilumo ir augimo pakto prevencinę dalį, pakeitimas – minėtame komunikate paskelbtų oficialių teisės aktų pasiūlymų dalis. Šiais pakeitimais siekiama gerinti ekonominės politikos koordinavimą, visų pirma atsižvelgiant į poreikį užtikrinti valstybių narių fiskalinės politikos veiksmingą ekonominę priežiūrą naudojantis atitinkamomis iniciatyvomis ir sankcijomis ir didesnį dėmesį skiriant valstybės skolai ir fiskaliniam tvarumui.1.4.4. Rezultatų ir poveikio rodikliaiNurodyti pasiūlymo / iniciatyvos įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.Bendro Komisijos tikslo – skatinti ES ekonomikos augimą, darbo vietų kūrimą ir tvarų vystymąsi – pasiekimas vertinamas remiantis šiais poveikio rodikliais:- kokiu mastu valstybių narių fiksuojami biudžeto rezultatai atitinka Stabilumo ir augimo paktą;- potencialus augimas / potenciali gamybos apimtis.Pirmiau nurodyto konkretaus tikslo Nr. 3 pasiekimas vertinamas remiantis šiuo rezultatų rodikliu: valstybių narių įgyvendintų atskirų Komisijos rekomendacijų, susijusių su Stabilumo ir augimo paktu, procentinė dalis (su sąlyga, kad jas priėmė Taryba).1.5. Pasiūlymo / iniciatyvos pagrindas (-ai)1.5.1. Trumpalaikis (-iai) ir ilgalaikis (-iai) poreikis (-iai)Teisės akto pasiūlymas – 2010 m birželio 30 d. Komisijos komunikate COM(2010) 367, kuriame toliau plėtojamos 2010m. gegužės 12 d. Komisijos komunikate COM(2010) 250 nustatytos politikos idėjos ir remiamasi gairėmis, dėl kurių susitarta 2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos susitikime, paskelbtų priemonių dalis.1.5.2. Papildoma ES dalyvavimo naudaValstybių narių ekonominės politikos koordinavimas – neatsiejama ES kompetencijos sritis, kaip nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo VIII antraštinėje dalyje (ekonominė ir pinigų politika).1.5.3. Panašios ankstesnės veiklos patirtisIš ankstesnės patirties matyti, kad reikia griežtinti ekonominės politikos koordinavimą ir kad visų pirma reikia stiprinti Stabilumo ir augimo pakto prevencinę ir korekcinę dalis.1.5.4. Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmisTeisės akto pasiūlymas – viena iš 2010 m. birželio 30 d. Komunikate COM(2010) 367 pateikto išsamaus ekonominės reformos paketo sudedamųjų dalių.1.6. Trukmė ir finansinis poveikis( Pasiūlymo / iniciatyvos trukmė ribota-  ( Pasiūlymas / iniciatyva galioja nuo MMMM [MM DD] iki MMMM [MM DD]-  ( Finansinis poveikis nuo MMMM iki MMMM( Pasiūlymas / iniciatyva yra neribotos trukmės-  Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM,-  po to veikimas visu pajėgumu.1.7. Numatytas (-i) valdymo metodas (-ai) [6]( Centralizuotas tiesioginis Komisijos valdymas( Centralizuotas netiesioginis valdymas perduodant įgyvendinimo užduotis:-  ( vykdomosioms įstaigoms-  ( Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[7]-  ( nacionalinėms viešojo sektoriaus įstaigoms arba viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms-  ( asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsniu.( Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis( Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis valstybėmis( Bendras valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis ( nurodyti )Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo metodas, papildomą išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje.Pastabos2. VALDYMO PRIEMONĖS2.1. Stebėsenos ir atskaitomybės taisyklėsNurodyti dažnumą ir sąlygas.Netaikoma2.2. Valdymo ir kontrolės sistema2.2.1. Nustatyta rizikaNetaikoma2.2.2. Numatytas (-i) kontrolės metodas (-ai)Netaikoma2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonėsNurodyti esamas arba būsimas prevencijos ir apsaugos priemones.Netaikoma3. NUMATOMAS PASIŪLYMO / INICIATYVOS FINANSINIS POVEIKIS3.1. Susijusi (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)Dėl teisės akto pasiūlymo papildomų žmogiškųjų arba finansinių išteklių nereikia.-  Esamos biudžeto išlaidų eilutėsPagal daugiametės finansinės programos kategorijas ir biudžeto eilutes.Daugiametės finansinės programos kategorija | Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Įnašas |Numeris [Aprašymas…] | DIF/NDIF ([8]) | iš ELPA[9] šalių | iš šalių kandidačių[10] | iš trečiųjų šalių | pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą |[XX.YY.YY.YY.] | DIF/NDIF | TAIP / NE | TAIP / NE | TAIP / NE | TAIP / NE |-  Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės: Nėra.Pagal daugiametės finansinės programos kategorijas ir biudžeto eilutes.Daugiametės finansinės programos kategorija | Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Įnašas |Numeris [Pavadinimas…...….] | DIF/NDIF | iš ELPA šalių | iš šalių kandidačių | iš trečiųjų šalių | pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą |[XX.YY.YY.YY.] | TAIP / NE | TAIP / NE | TAIP / NE | TAIP / NE |3.2. Numatomas poveikis išlaidoms3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinėmln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Daugiametės finansinės programos kategorija: | Numeris | [Pavadinimas…...….] |mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)-  3.2.3.2. Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai-  ( Pasiūlymui / iniciatyvai įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami-  ( Pasiūlymui / iniciatyvai įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip:Įvertis turi būti išreikštas bendromis sumomis (arba daugiausia dešimtųjų tikslumu)N metai | N+1 metai | N+2 metai | N+3 metai | ... įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) |( Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) |XX 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) |XX 01 01 02 (Delegacijos) |XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) |10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) |( Išorės darbuotojai (visos darbo dienos ekvivalentais – )[18] |XX 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) |XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) |10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiesioginių mokslinių tyrimų srityje) |Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) |IŠ VISO |XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus GD viduje ir prireikus finansuojami iš papildomų asignavimų, kurie atsakingam GD galėtų būti skiriami pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.Vykdytinų užduočių aprašas:Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai |Išorės personalas |3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa-  ( Pasiūlymas / iniciatyva atitinka dabartinę finansinę programą.-  ( Atsižvelgiant į pasiūlymą / iniciatyvą, reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos kategorijos programavimą.Paaiškinkite, kaip reikia pakeisti programavimą, ir nurodykite atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.-  ( Įgyvendinant pasiūlymą / iniciatyvą būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą[21].Paaiškinkite, ką reikia atlikti, ir nurodykite atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.3.2.5. Trečiųjų šalių įnašai-  ( Pasiūlyme / iniciatyvoje nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo-  ( Pasiūlyme / iniciatyvoje numatytas bendrasis finansavimas apskaičiuojamas taip:Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)N metai | N+1 metai | N+2 metai | N+3 metai | ... įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) | Iš viso |N metai | N+1 metai | N+2 metai | N+3 metai | ... įterpti tiek stulpelių, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) |Straipsnis …. | | | | | | | | | |Nurodyti įvairių pajamų, kurioms bus daromas poveikis, išlaidų biudžeto eilutę (-es).Nurodyti poveikio pajamoms apskaičiavimo metodą.[1] OL L 209, 1997 8 2, p 1.[2] OL L 209, 1997 8 2, p 6.[3] OL C 236, 1997 8 2, p. 1.[4] VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas.[5] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies a arba b punktuose.[6] Išsamią informaciją apie valdymo metodus ir nuorodas į Finansinį reglamentą galima rasti svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.[7] Nurodytoms Finansinio reglamento 185 straipsnyje.[8] DIF – diferencijuotieji asignavimai / NDIF – nediferencijuotieji asignavimai.[9] ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.[10] Šalys kandidatės ir, jei taikoma, potencialios šalys kandidatės iš Vakarų Balkanų.[11] N metai yra pasiūlymo / iniciatyvos įgyvendinimo pradžios metai.[12] Techninė ir (arba) administracinė pagalba ir išlaidos ES programų ir (arba) priemonių įgyvendinimui (buvusios BA eilutės), netiesioginiams moksliniams tyrimams, tiesioginiams moksliniams tyrimams remti.[13] N metai yra pasiūlymo / iniciatyvos įgyvendinimo pradžios metai.[14] Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuotų studentų mainų skaičius, nutiestų kelių kilometrai ir kt.).[15] Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje. „Konkretus tikslas (-ai)“[16] N metai yra pasiūlymo / iniciatyvos įgyvendinimo pradžios metai.[17] Techninė ir (arba) administracinė pagalba ir išlaidos ES programų ir (arba) priemonių įgyvendinimui (buvusios BA eilutės), netiesioginiams moksliniams tyrimams, tiesioginiams moksliniams tyrimams remti.[18] CA – pagal sutartį dirbantis darbuotojas; INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED – „Jeune Expert en Délégation“ (jaunesnysis ekspertas delegacijoje); LA – vietinis darbuotojas; SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas.[19] Neviršijant ribos, nustatytos išorės darbuotojams, finansuojamiems iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių).[20] Aktualu struktūriniams fondams, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondui (EŽF).[21] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.[22] Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų.


				|

		52011PC0446

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1085/2006, nustatantis Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (IPA) /* KOM/2011/0446 galutinis - 2011/0193 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.
Pagrindiniai faktai

Islandija ir Juodkalnija
2010 m. birželio 17 d. išvadose
Europos Vadovų Taryba pabrėžė, kad Islandija atitinka 1993 m.
Kopenhagos Europos Vadovų Tarybos nustatytus politinius kriterijus, ir
pritarė Komisijos nuomonei dėl Islandijos paraiškos dėl
narystės ES. Todėl Europos Vadovų Taryba nutarė
pradėti derybas su Islandija. Taigi Islandija yra šalis kandidatė.
2010 m. gruodžio 16–17 d. Europos
Vadovų Taryba patvirtino 2010 m. gruodžio 14 d. Tarybos išvadas
dėl plėtros ir sutiko suteikti Juodkalnijai šalies kandidatės
statusą.
Todėl Komisija Tarybai ir Parlamentui
siūlo iš dalies pakeisti 2006 m. liepos 17 d. Tarybos
reglamentą (EB) Nr. 1085/2006, nustatantį Pasirengimo narystei
pagalbos priemonę (IPA), kad Islandija ir Juodkalnija būtų
perkeltos iš potencialių šalių kandidačių sąrašo (II
priedas) į šalių kandidačių sąrašą (I priedas).
19 straipsnis
Komisija Tarybai ir Parlamentui siūlo iš
dalies pakeisti IPA reglamento (EB) Nr. 1085/2006 19 straipsnį
„Dalyvavimo taisyklės ir kilmė, teisė gauti dotacijas“, kad jo
nuostatos būtų suderintos su EKPP reglamento (EB) Nr. 1638/2006 21
straipsnio „Dalyvavimas konkursuose ir sutarčių sudarymas“
nuostatomis.
Šiuo pakeitimu reaguojama į ES
valstybių narių, dalyvaujančių IPA tarpvalstybinio
bendradarbiavimo (CBC) programose, išreikštą susirūpinimą
dėl dalyvavimo kvietimuose teikti paraiškas. Valstybės narės
pageidavo, kad dalyvauti kvietimuose teikti paraiškas galėtų
pareiškėjai tik iš tų šalių, kurios dalyvauja atitinkamoje IPA
CBC programoje, kaip jau yra EKPP CBC programų atveju. Taryba paragino
Komisiją kuo greičiau pasiūlyti galimą sprendimą.
Komisija atliko 19 straipsnio peržiūros
galimo poveikio vertinimą, ypač kiek tai susiję su derėjimu
su kitomis išorės pagalbos priemonėmis ir labiausiai su EKPP, kuri
taip pat turi CBC komponentą. Todėl Komisija siūlo 19
straipsnį suderinti su EKPP reglamento (EB) Nr. 1638/2006 21 straipsniu,
įtraukiant naują 9 dalį, pagal kurią, atsižvelgiant į
CBC programų vietos pobūdį, dalyvauti kvietimuose teikti
paraiškas būtų galima tik vietos subjektams.
Parama Kipro turkų bendruomenei ir
IPA vadybos komitetui
Komisija siūlo iš dalies pakeisti IPA
reglamentą, kad leistų Phare komitetui toliau padėti
Komisijai valdyti finansinę paramą Kipro turkų bendruomenei,
kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 389/2006 dėl paramos Kipro
turkų bendruomenei.
Pasiūlymo srityje galiojančios
nuostatos
2010 m. birželio 16 d. Europos
Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 540/2010, kuriuo iš dalies
keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1085/2006, nustatantis
Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (IPA) ([1]).
2007 m. birželio 12 d. Komisijos
reglamentas (EB) Nr. 718/2007, įgyvendinantis Tarybos reglamentą
(EB) Nr. 1085/2006, nustatantį Pasirengimo narystei pagalbos
priemonę (IPA) ([2]).
2006 m. vasario 27 d. Tarybos reglamentas (EB)
Nr. 389/2006, nustatantis finansinės paramos priemonę Kipro
turkų bendruomenės ekonominei plėtrai skatinti ir iš dalies
keičiantis 2000 m. gruodžio 5 d. Tarybos reglamentą (EB)
Nr. 2667/2000 dėl Europos rekonstrukcijos agentūros([3]).
Derėjimas su kitomis Sąjungos
politikos sritimis ir tikslais
Komisija 19 straipsnio peržiūros
galimą poveikį įvertino dviem aspektais:
1) derėjimo su Reglamentu Nr. 2112/2005
(vadinamasis apribojimus panaikinantis reglamentas) vertinimas;
2) derėjimas su išorės pagalbos
priemonėmis.
Įvertinus padaryta išvada, kad IPA
reglamento (EB) Nr. 1085/2006 19 straipsnis turėtų būti
suderintas su EKPP reglamento (EB) Nr. 1638/2006 21 straipsniu
„Dalyvavimas konkursuose ir sutarčių sudarymas“, į IPA
reglamentą įtraukiant naują 9 dalį.

2.
Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis, tiriamųjų
duomenų rinkimas ir naudojimas

Komisija surengė vidaus konsultacijas.
Nepriklausomo tyrimo neprireikė.
Poveikio vertinimas
Netaikoma.

3.
Teisiniai pasiūlymo aspektai

Siūlomų veiksmų santrauka: trys
2006 m. liepos 17 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1085/2006,
nustatančio Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (IPA), pakeitimai.
I.            Islandija ir Juodkalnija bus
perkeltos iš potencialių šalių kandidačių sąrašo
(II priedas) į šalių kandidačių sąrašą (I
priedas), atsižvelgiant į Europos Vadovų Tarybos sprendimus.
II.           19 straipsnis bus papildytas
nauja 9 dalimi.
III.          Pakeičiama 25
straipsnio 1 dalies antroji pastraipa.
Teisinis pagrindas
Sutarties dėl Europos Sąjungos
veikimo 212 straipsnio 2 dalis.
Subsidiarumo principas
Netaikoma.
Proporcingumo principas
Netaikoma.
Pasirinkta priemonė
Siūloma priemonė – Tarybos
reglamento pakeitimas. Kitos priemonės būtų netinkamos dėl
šios priežasties: reglamentas turi būti iš dalies keičiamas
reglamentu.

4.
Poveikis biudžetui

Įgyvendinant šią priemonę nebus
patirta jokių papildomų išlaidų.

5.
Papildoma informacija

Paprastinimas
Netaikoma.
2011/0193 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos
reglamentas (EB) Nr. 1085/2006, nustatantis Pasirengimo narystei pagalbos
priemonę (IPA)
EUROPOS
PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 212 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą[4],
teisės akto projektą perdavus
nacionaliniams parlamentams,
laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)
2006 m. liepos 17 d. Tarybos reglamente
(EB) Nr. 1085/2006 ([5]),
nustatančiame Pasirengimo narystei pagalbos priemonę, numatyta
padėti narystės siekiančioms šalims kandidatėms ir
potencialioms šalims kandidatėms palaipsniui prisiderinti prie
Sąjungos standartų ir politikos sričių, įskaitant prireikus
ES acquis;
(2)
Tarybos reglamente (EB) Nr. 1085/2006 aiškiai
atskiriamos šalys kandidatės ir potencialios šalys kandidatės;
(3)
2010 m. birželio 17 d. išvadose Europos
Vadovų Taryba pritarė Komisijos nuomonei dėl Islandijos
paraiškos dėl narystės Sąjungoje, pabrėžė, kad
Islandija atitinka 1993 m. Kopenhagos Europos Vadovų Tarybos
nustatytus politinius kriterijus, ir nutarė su ja pradėti stojimo
derybas. Taigi Islandija yra šalis kandidatė;
(4)
2010 m. gruodžio 17 d. Europos
Vadovų Taryba patvirtino 2010 m. gruodžio mėn. Tarybos išvadas
dėl plėtros ir sutiko suteikti Juodkalnijai šalies kandidatės
statusą;
(5)
Taryba paragino Komisiją pasiūlyti
Tarybos reglamento (EB) Nr. 1085/2006 19 straipsnio pakeitimą,
kad būtų išaiškintos taisyklės dėl dalyvavimo sudarant
dotacijų sutartis, finansuojamas pagal IPA tarpvalstybinio bendradarbiavimo
komponentą, ir užtikrintas derėjimas su kitomis išorės pagalbos
priemonėmis ir visų pirma Europos kaimynystės ir
partnerystės priemone;
(6)
2006 m. vasario 27 d. Tarybos reglamentu
(EB) Nr. 389/2006, nustatančiu finansinės paramos priemonę
Kipro turkų bendruomenės ekonominei plėtrai skatinti ir iš
dalies keičiančiu Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2667/2000
dėl Europos rekonstrukcijos agentūros[6],
paskiriamas komitetas, kaip numatyta 1989 m. gruodžio 18 d. Tarybos
reglamente (EEB) Nr. 3906/89[7] (Phare
komitetas), kad padėtų Komisijai valdyti Kipro turkų
bendruomenei skirtą paramą. Pagal
Reglamento (EB) Nr. 1085/2006 25 straipsnį Reglamentas (EEB)
Nr. 3906/89 buvo panaikintas, bet jis toliau taikomas teisės aktams
ir įsipareigojimams, pagal kuriuos vykdomas biudžetas iki 2007 m. Kadangi Reglamentas (EB) Nr. 389/2006 ir
toliau yra pagrindinis Kipro turkų bendruomenei skirtą finansinę
paramą vėlesniais biudžetiniais metais reglamentuojantis teisės
aktas, Phare komitetas tuo pačiu tikslu irgi turėtų
tęsti savo veiklą;
(7)
todėl Reglamentą (EB) Nr. 1085/2006
reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamentas (EB) Nr. 1085/2006 iš dalies
keičiamas taip:
(1)
19 straipsnis papildomas tokia dalimi:
„9. 1–8 dalys neturi įtakos reikalavimus
pagal jų pobūdį ar vietą atitinkančių
kategorijų organizacijų teisei dalyvauti atsižvelgiant į
veiksmų tikslus.“
(2)
25 straipsnio 1 dalies antra pastraipa
pakeičiama taip:
„Šie reglamentai ir Reglamentas (EB) Nr. 2666/2000
toliau taikomi teisės aktams ir įsipareigojimams, pagal kuriuos
vykdomas biudžetas iki 2007 m., taip pat įgyvendinant Akto dėl
Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos stojimo sąlygų ir
Sutarčių, kuriomis yra grindžiama Europos Sąjunga,
pritaikomųjų pataisų 31 straipsnį (*) ir Tarybos
reglamento (EB) Nr. 389/2006 3 straipsnį (**).
______________________________
*OL L 157, 2005 6 21, p. 203.
**OL L 65, 2006 3 7, p. 5.“
(3)
I priede po Kroatijai skirto įrašo
įtraukiami šie įrašai:
„- Islandija
- Juodkalnija“.
(4)
II priede išbraukiami šie įrašai:
„- Islandija
- Juodkalnija“.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą
dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai
taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
([1])            OL L 2010, 2006 7 31,
p. 82.
([2])            OL L 170, 2007 6 29, p. 1.
([3])            OL L 65, 2006 3 7,
p. 5.
([4])            OL C ..., ..., p. ….
([5])            OL L 210,
2006 7 31, p. 82.
([6])            OL L 65, 2006 3 7, p. 5.
([7])            OL L 375,
1989 12 23, p. 11.


				|

		52012PC0284

			Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 349/2012, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vyno rūgščiai /* COM/2012/0284 final - 2012/0148 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
·      Pasiūlymo pagrindas ir tikslai
Šis pasiūlymas susijęs su
2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB)
Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos
bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis
reglamentas) taikymu atliekant tarpinės peržiūros tyrimą,
susijusį su importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR)
kilmės vyno rūgščiai taikomu antidempingo muitu.
·      Bendrosios aplinkybės
Šis pasiūlymas teikiamas įgyvendinant
pagrindinį reglamentą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu
laikantis pagrindiniame reglamente nustatytų esminių ir
procedūrinių reikalavimų.
·      Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos
Galutinis antidempingo muitas importuojamai
KLR kilmės vyno rūgščiai buvo nustatytas Tarybos reglamentu (EB)
Nr. 130/2006[2].
Šio muito taikymas buvo iš dalies pakeistas Tarybos įgyvendinimo
reglamentu (ES) Nr. 332/2012[3]
bei pratęstas dar penkeriems metams Tarybos įgyvendinimo reglamentu
(ES) Nr. 349/2012[4].

·      Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir
tikslais
Netaikoma.
2.           KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
·      Konsultacijos su suinteresuotomis šalimis
Su tyrimu susijusios suinteresuotosios šalys
turėjo galimybę ginti savo interesus atliekant tyrimą pagal
pagrindinio reglamento nuostatas.
·      Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas
Išorės tyrimo neprireikė.
·      Poveikio vertinimas
Šis pasiūlymas parengtas
įgyvendinant pagrindinį reglamentą.
Pagrindiniame reglamente nenustatytas bendras
poveikio vertinimas, tačiau jame pateiktas išsamus būtinų
įvertinti sąlygų sąrašas.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
·      Siūlomų veiksmų santrauka
2011 m. liepos 29 d. pranešimu Europos
Sąjungos oficialiajame leidinyje (toliau – pranešimas apie inicijavimą)
Komisija paskelbė apie galiojančio antidempingo muito, taikomo
importuojamai KLR vyno rūgščiai, tarpinę peržiūrą.
Peržiūra inicijuota gavus prašymą dėl peržiūros, kurią
atliekant būtų nagrinėjami tik dempingo aspektai ir tik du KLR
vyno rūgšties gamintojai, t. y. Ninghai Organic Chemical Factory,
Ninghai ir Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd., Changzhou.
Atlikus tyrimą nustatyta, kad ir toliau
buvo vykdomas dempingas.
Todėl Tarybai siūloma priimti
pridedamą reglamento, kuriuo būtų iš dalies pakeistos
galiojančios priemonės ir kuris turėtų būti paskelbtas
Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ne vėliau kaip
2012 m. liepos 28 d., pasiūlymą.
·      Teisinis pagrindas
2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos
reglamentas (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo
kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių.
·      Subsidiarumo principas
Pasiūlymas priklauso išimtinei Europos
Sąjungos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.
·      Proporcingumo principas
Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą
dėl toliau nurodytų priežasčių.
Veiksmų pobūdis aprašytas
pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį
sprendimą.
Nuoroda apie Sąjungai, šalių
vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms,
ūkinės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios
finansinės bei administracinės naštos mažinimą ir jos
proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma.
·      Pasirinkta priemonė
Siūloma priemonė – reglamentas.
Kitos priemonės būtų netinkamos
dėl toliau nurodytos priežasties.
Pagrindiniame reglamente kitos galimybės
nenumatytos.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Pasiūlymas poveikio Sąjungos
biudžetui neturi.
2012/0148 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas
(ES) Nr. 349/2012, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas
importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vyno rūgščiai
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m.
lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009
dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis
nesančių valstybių[5]
(toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį
ir 11 straipsnio 3, 5 ir 6 dalis,
atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau
– Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju
komitetu,
kadangi:
A.        PROCEDŪRA
1.           Galiojančios
priemonės
(1)       2006 m. Reglamentu (EB)
Nr. 130/2006[6]
Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamai Kinijos
Liaudies Respublikos (toliau – KLR arba nagrinėjamoji šalis) kilmės
vyno rūgščiai (toliau – pirminės antidempingo priemonės).
Šis reglamentas buvo iš dalies pakeistas Tarybos reglamentu (EB)
Nr. 150/2008[7].
2012 m. Taryba iš dalies pakeitė priemones Įgyvendinimo
reglamentu (ES) Nr. 332/2012[8]
ir pratęsė galiojančių priemonių taikymą dar
penkeriems metams Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 349/2012[9].
2.           Tarpinės
peržiūros inicijavimas
(2)       Prašymą
atlikti peržiūrą pateikė šie Sąjungos gamintojai:
Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari
SpA, Caviro Distillerie Srl ir Comercial Quimica Sarasa s.l. (toliau –
pareiškėjai).
(3)       Prašyta atliekant
peržiūrą tirti tik dempingą, susijusį su dviem
eksportuojančiais Kinijos gamintojais: Changmao Biochemical Engineering
Co., Ltd, Changzhou, ir Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.
Prašyme teigta, kad, norint kompensuoti dempingą nebepakanka toliau
taikyti dabartinės apimties priemones, kurių apimtis buvo
pagrįsta anksčiau nustatytu dempingo dydžiu, atsižvelgiant į
tai, kad abiem bendrovėms neturėtų būti taikomas rinkos
ekonomikos režimas (toliau – RER).
(4)       Nustačiusi, kad esama
pakankamai prima facie įrodymų, pagrindžiančių
tarpinės peržiūros inicijavimą, ir pasikonsultavusi su
Patariamuoju komitetu Komisija 2011 m. liepos 29 d. pranešimu Europos
Sąjungos oficialiajame leidinyje[10] (toliau –
pranešimas apie inicijavimą) paskelbė pagal pagrindinio reglamento
11 straipsnio 3 dalį inicijuojanti tarpinę
peržiūrą, kurią atliekant bus nagrinėjami tik dempingo
aspektai.
3.           Tyrimas

3.1.        Tiriamasis
laikotarpis
(5)       Atliekant
dempingo tyrimą buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2010 m. liepos
1 d. iki 2011 m. birželio 30 d. (toliau – peržiūros
tiriamasis laikotarpis arba PTL).
3.2.        Su
šiuo tyrimu susijusios šalys
(6)       Komisija
oficialiai pranešė dviem eksportuojantiems nagrinėjamosios šalies
gamintojams ir nagrinėjamosios šalies valdžios institucijoms apie
tarpinės peržiūros inicijavimą.
(7)       Suinteresuotosioms
šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti
jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį.
3.3.        Klausimyno
atsakymai ir patikrinimai
(8)       Komisija
nusiuntė klausimynus dviem prašyme atlikti peržiūrą nurodytiems
eksportuojantiems gamintojams ir panašios šalies, t. y. Argentinos,
gamintojams.
(9)       Klausimyno
atsakymus pateikė du eksportuojantys Kinijos gamintojai ir panašios šalies
bendradarbiaujantis gamintojas.
(10)     Kad du
eksportuojantys KLR gamintojai panorėję galėtų pateikti
prašymą taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau – RER) arba
individualų režimą (toliau – IR), Komisija jiems nusiuntė
prašymo formas. Prašymai dėl RER arba dėl IR (jei ištyrus
paaiškėja, kad prašymas neatitinka RER keliamų reikalavimų)
taikymo buvo gauti iš abiejų gamintojų.
(11)     Komisija
rinko ir tikrino visą, jos nuomone, dempingui nustatyti būtiną
informaciją ir atliko tikrinamuosius vizitus šių bendrovių
patalpose:
(a)
Eksportuojantys KLR gamintojai
–
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai
–
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd.,
Changzhou
(b)
Eksportuojantys panašios šalies gamintojai
–
TARCOL S.A., Buenos
Airės.
B.        NAGRINĖJAMASIS
PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
1.           Nagrinėjamasis
produktas
(12)     Šioje
peržiūroje nagrinėjamasis produktas – tai tas pats produktas, kuris
buvo tiriamas pradiniame tyrime, būtent KLR kilmės vyno rūgštis,
išskyrus D-(-)- vyno rūgštį su ne mažiau kaip 12 laipsnių
neigiama optine rotacija, matuojama vandens tirpale Europos farmakopėjoje
nurodytu metodu, kurios KN kodas šiuo metu yra ex 2918 12 00 (toliau –
nagrinėjamasis produktas).
(13)     Nagrinėjamasis
produktas yra naudojamas vyne, gėrimų ir maisto prieduose, kaip
antipirenas gipse ir daugelyje kitų produktų. Produktas gali
būti gaunamas iš šalutinių vyno gamybos produktų, kaip visų
Sąjungos gamintojų atveju, arba cheminės sintezės būdu
iš naftos chemijos junginių, kaip visų KLR gamintojų atveju. Tik
L+ vyno rūgštis gaminama iš šalutinių vyno gamybos produktų.
Sintetiniu būdu galima pagaminti L+ ir DL vyno rūgštį.
Abiejų rūšių produktai yra nagrinėjamasis produktas ir
jų paskirtis sutampa.
2.           Panašus
produktas
(14)     Kaip ir ankstesniame tyrime,
buvo laikoma, kad KLR gaminama ir į ES eksportuojama vyno rūgštis,
panašioje šalyje, Argentinoje, gaminama ir jos vidaus rinkoje parduodama vyno
rūgštis bei Sąjungos gamintojų ES gaminama ir parduodama vyno
rūgštis pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis
ir cheminėmis charakteristikomis ir pagrindinė jos naudojimo
paskirtis yra ta pati. Todėl jos laikomos panašiais produktais pagal
pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį.
C.        DEMPINGAS
1.           Rinkos
ekonomikos režimas (toliau – RER)
(15)     Prašyme
atlikti peržiūrą nurodytos abi bendrovės prašė taikyti
rinkos ekonomikos režimą (toliau – RER). Remiantis pagrindinio reglamento
2 straipsnio 7 dalies b punktu, atliekant antidempingo tyrimus
dėl importuojamų KLR kilmės produktų pagal
minėto straipsnio 1–6 dalis normalioji vertė nustatoma
tiems gamintojams, kurie atitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio
7 dalies c punkte išdėstytus kriterijus.
(16)     Trumpai
ir tik dėl aiškumo toliau pateikiami apibendrinti RER taikymo kriterijai:
(1)
verslo sprendimai priimami ir sąnaudos
numatomos atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be reikšmingo
valstybės kišimosi;
(2)
apskaitos įrašai yra tikrinami
nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus ir
naudojami visiems tikslams;
(3)
nėra jokių didelių iškraipymų,
likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos;
(4)
bankroto ir nuosavybės įstatymai
užtikrina teisinį tikrumą bei stabilumą;
(5)
valiutos kursas nustatomas pagal rinkos kursą.
(17)     Pagal pagrindinio reglamento
2 straipsnio 7 dalies c punktą abu eksportuojantys KLR
gamintojai pateikė prašymą taikyti RER. Kiekvienas prašymas taikyti
RER buvo išnagrinėtas ir atlikti patikrinimai šių
bendradarbiaujančių bendrovių patalpose.
(18)     Buvo
nuspręsta netaikyti RER abiem bendrovėms pagal 2 straipsnio
7 dalies c punkto 1 kriterijų remiantis įrodymais, kad
pagrindinės žaliavos benzeno kaina yra iškraipyta. Palyginus Kinijos
vidaus rinkos kainas, kaip šaltiniu remiantis vieno bendradarbiaujančio
gamintojo pirkimo kainomis, ir kitų rinkos ekonomikos šalių kainas
nustatytas kainų skirtumas tiriamuoju laikotarpiu buvo nuo 19 % iki
51 %. KLR taiko benzenui 40 % importo tarifą (nors per PTL jis
faktiškai nebuvo taikomas) ir taip pat visai nekompensuoja 17 % PVM,
taikomo eksportuojamiems produktams. Kaip šaltiniu remiantis kito
bendradarbiaujančio gamintojo pirkimo kainomis, taip pat nustatyta, kad
buvo iškraipyta jo perkamos tarpinės žaliavos − maleino
rūgšties anhidrido − kaina.
(19)     RER taip pat nebuvo taikomas
vienai bendrovei pagal 2 ir 3 kriterijus įrodžius, kad buvo mažinamos
teisių naudotis žeme kainos ir pervertintas bendrovės turtas,
siekiant užtikrinti paskolą iš valstybinio banko.
(20)     Abi šalys užginčijo
Komisijos joms atskleistas išvadas. Tačiau nė viena bendrovė
negalėjo paaiškinti mažos benzeno kainos Kinijos rinkoje.
19 konstatuojamojoje dalyje nurodyta bendrovė pateikė
keletą dokumentų, siekdama užginčyti mūsų išvadas
dėl teisių naudotis žeme kainų ir jos turto vertinimo. Tačiau,
kadangi šių dokumentų buvo prašoma per patikrinimą ir jie nebuvo
pateikti, nuspręsta, kad neįmanoma šios informacijos patikrinti ar ja
pasitikėti.
(21)     Todėl abiems
bendrovėms RER netaikomas.
(22)     Tačiau abi bendrovės
atitinka pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje išdėstytus
reikalavimus ir todėl turi teisę į individualų antidempingo
muitą, nustatytą remiantis jų eksporto kainomis.
2.           Panaši
šalis
(23)     Pagal
pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji
vertė buvo nustatyta remiantis kaina ar apskaičiuotąja verte,
gauta atitinkamoje trečiojoje rinkos ekonomikos šalyje (toliau – panaši
šalis), arba pagal kainą, taikomą importuojant iš panašios šalies
į kitas šalis, įskaitant Sąjungą, arba, jei tai
neįmanoma, bet kuriuo kitu pagrįstu būdu, įskaitant už
panašų produktą Sąjungoje faktiškai sumokėtą arba
mokėtiną kainą, kuri prireikus tinkamai pakoreguojama, kad
būtų įskaičiuotas pagrįstas pelno dydis.
(24)     Kaip
ir pradiniame tyrime, pranešime apie inicijavimą Argentina buvo
pasiūlyta kaip tinkama panaši šalis normaliajai vertei nustatyti pagal
pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą. Paskelbus
pranešimą apie inicijavimą viena Indijos bendrovė ir viena
Australijos bendrovė buvo nustatytos kaip alternatyvūs galimi
trečiosios rinkos ekonomikos šalies gamintojai. Tačiau nė viena
iš dviejų bendrovių neatsakė į joms nusiųstą
klausimyną.
(25)     Vienas Argentinos vyno
rūgšties gamintojas bendradarbiavo atliekant tyrimą ir atsakė
į klausimyną. Atlikus tyrimą nustatyta, kad Argentinos vyno
rūgšties rinka yra konkurencinga; joje konkuruoja du vietos gamintojai ir
yra importuojami produktai iš trečiųjų šalių. Gamybos
apimtis Argentinoje sudaro daugiau kaip 20 % nagrinėjamojo produkto
eksporto iš Kinijos į ES apimties. Todėl laikyta, kad Argentinos
rinka yra gana tipiška KLR normaliajai vertei nustatyti.
(26)     Todėl
kaip ir pradiniame tyrime nuspręsta, kad remiantis pagrindinio reglamento
2 straipsnio 7 dalies a punktu Argentina yra tinkama panaši šalis.
3.           Normalioji
vertė
(27)     Normalioji
vertė buvo nustatyta remiantis bendradarbiaujančio panašios šalies
gamintojo pateikta informacija. Nors panašios šalies gamintojas prekiavo
nagrinėjamuoju produktu vidaus rinkoje, atsižvelgiant į Argentinoje
ir KLR taikomų gamybos metodų skirtumus, kurie daro didelį
poveikį kainoms ir sąnaudoms, nuspręsta apskaičiuoti
normaliąją vertę, o ne naudoti šias pardavimo vidaus rinkoje
kainas. Žaliavos kainos Argentinoje buvo pakeistos vidutine benzeno rinkos
kaina ir buvo pakoreguotos pardavimo, bendrosios ir administracinės
išlaidos Argentinoje, kad būtų geriau atspindėta Kinijos vidaus
rinka.
(28)     Todėl
normalioji L+ vyno rūgšties (kurią gamina Argentinos gamintojas)
vertė buvo apskaičiuota remiantis L+ vyno rūgšties gamybos
Argentinoje sąnaudomis, atsižvelgiant į Argentinoje ir KLR
taikomų gamybos metodų skirtumą.
(29)     Atsižvelgiant
į tai, kad Argentinos gamintojas negamino DL vyno rūgšties,
normalioji vertė taip pat buvo apskaičiuota remiantis nustatytu
šių dviejų produkto rūšių kainų skirtumu.
4.           Eksporto
kaina
(30)     Abiejų
eksportuojančių Kinijos gamintojų eksporto kainos buvo
nustatytos remiantis pirmojo nepriklausomo pirkėjo Sąjungoje
faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina.
5.           Palyginimas
(31)     Siekiant
užtikrinti, kad normalioji vertė ir eksporto kaina būtų
palygintos teisingai, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio
10 dalimi atitinkamais pataisymais buvo atsižvelgta į tam tikrus
transporto, draudimo ir netiesioginių mokesčių srityje
esančius skirtumus, turinčius įtakos kainoms ir kainų
palyginimui.
6.           Dempingo
skirtumai
(32)     Kaip
nustatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, abiejų
bendrovių kiekvienos rūšies produkto vidutinė svertinė
normalioji vertė buvo palyginta su tos pačios rūšies produkto
vidutine svertine eksporto kaina.
(33)     Atsižvelgiant
į tai, CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą
procentine dalimi išreikšti vidutiniai svertiniai dempingo skirtumai yra tokie:
 Bendrovė || Dempingo skirtumas
 Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou || 13,1 %
 Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai || 8,3 %
7.           Ilgalaikis
pasikeitusių aplinkybių pobūdis
(34)     Prašyme
atlikti peržiūrą tvirtinta, kad abiem eksportuojantiems Kinijos
gamintojams nebeturėtų būti taikomas RER ir kad šis pokytis yra
ilgalaikis. Atsižvelgiant į RER netaikymo priežastis, gali būti
laikoma, kad šios peržiūros išvados yra ilgalaikio pobūdžio.
Įrodymais nustatyta, kad Kinijoje benzeno kaina buvo iškraipyta iki PTL ir
nėra įrodymų, kad Kinijos vyriausybė panaikino ar panaikins
tokius iškraipymus.
(35)     Su
konkrečia bendrove susijusios 19 konstatuojamoje dalyje išdėstytos
priežastys taip pat yra ilgalaikės ir per ilgą laikotarpį gali
turėti poveikio bendrovės sąnaudoms ir sprendimams. Jos
nėra įvykiai, galėję turėti įtakos pradiniam
tyrimui, po kurio šiai bendrovei buvo nustatytas RER.
D.        GALIOJANČIŲ ANTIDEMPINGO PRIEMONIŲ PAKEITIMAS
(36)     Atsižvelgiant į tai, kas
išdėstyta, manoma, kad atlikus dabartinę antidempingo
peržiūrą reikėtų iš dalies pakeisti
galiojančių priemonių, taikomų importuojamai Kinijos
Liaudies Respublikos kilmės vyno rūgščiai, apimtį.
(37)     Visoms šalims buvo pranešta
apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama
rekomenduoti iš dalies pakeisti galiojančias priemones. Be to,
nustatytas laikotarpis, per kurį, atskleidus šią informaciją,
šalys galėjo pateikti pastabas.
(38)     Reaguodama į faktų
atskleidimą viena Kinijos bendrovė vėl ginčijo išvadas
dėl rinkos ekonomikos režimo nenustatymo remiantis pagrindinės
žaliavos kainų iškraipymu. Tačiau ji nepateikė jokių naujų
jos teiginius pagrindžiančių įrodymų ir todėl jos
argumentai buvo atmesti. Ji taip pat paprašė papildomos informacijos
dėl 27 konstatuojamojoje dalyje nurodyto kainų koregavimo,
tačiau prašymą reikėjo atmesti, nes informacijos
nebūtų įmanoma pateikti neatskleidus vienintelio gamintojo
Argentinoje gamybos metodų ir sąnaudų.
(39)     Sąjungos pramonės
įmonės, atsakydamos į faktų atskleidimą,
užginčijo apskaičiuotosios normaliosios vertės, o ne pardavimo
panašios šalies vidaus rinkoje kainų, naudojimą bei pirmiau
minėtą apskaičiuotosios normaliosios vertės koregavimą
siekiant atsižvelgti į žaliavų ir gamybos proceso skirtumus lyginant
Argentiną ir Kiniją.
(40)     To, kad remiamasi apskaičiuotąja
normaliąja verte, o ne kainomis Argentinoje, negalima pripažinti metodikos
pakeitimu pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 9 dalį. Pradinio
tyrimo metu abiems Kinijos bendrovėms buvo nustatytas RER ir todėl
normalioji vertė nustatyta remiantis kainomis jų vidaus rinkoje.
Dabar, netaikant abiems bendrovėms RER, toliau remtis ta pačia
metodika nebegalima.
(41)     Sąjungos pramonės
įmonės taip pat teigė, kad Komisija turėjo remtis pradinio
tyrimo metu apskaičiuojant muitą kitiems Kinijos eksportuotojams
naudotais metodais, kad būtų apskaičiuotos dviejų šioje
peržiūroje nagrinėjamų eksportuotojų individualios muito
normos. Šis argumentas buvo atmestas, nes muitas kitiems tiriamosios šalies
eksportuotojams buvo apskaičiuotas bendrovėms, kurios
nebendradarbiavo atliekant pradinį tyrimą. Taigi to negalima
sulyginti su individualaus muito apskaičiavimu bendradarbiaujančiam
eksportuotojui, kuriam atsisakyta nustatyti rinkos ekonomikos režimą.
(42)     Pirmiau minėto
normaliosios vertės koregavimo reikėjo norint užtikrinti
teisingą sintetiniu būdu pagamintos vyno rūgšties eksporto
kainos ir natūraliu gamybos procesu pagrįstos normaliosios
vertės palyginimą. Tą patį apskaičiavimą atliekant
pagal Argentinos vidaus rinkos kainas ir tuomet koreguojant
normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą pagal pagrindinio
reglamento 2 straipsnio 10 dalį, nebūtų gautas
teisingas palyginimas. Todėl šie argumentai buvo atmesti.
E.         ĮSIPAREIGOJIMAI
(43)     Vienas KLR eksportuojantis
gamintojas pasiūlė įsipareigojimą dėl kainų pagal
pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalį. Nagrinėjamasis
produktas nėra tinkamas sudaryti fiksuotos kainos įsipareigojimą,
nes eksporto kaina yra kintanti. Siekdamas išspręsti šią
problemą eksportuojantis gamintojas pasiūlė indeksavimo
išlygą, tačiau nenurodė, kaip šis indeksavimas būtų
apskaičiuojamas. Jis taip pat pasiūlė indeksavimą, pagrįstą
iškraipyta benzeno kaina Kinijos vidaus rinkoje, kuriam pritarti negalima.
(44)     Šis eksportuojantis gamintojas
gamina kitus įvairių rūšių cheminius produktus ir gali juos
parduoti įprastiems pirkėjams Europos Sąjungoje per susijusias
prekybos bendroves. Dėl to kiltų didelė kryžminio kompensavimo rizika
ir vykdyti veiksmingą kontrolę būtų ypač sunku.
(45)     Be to, yra skirtingų
nagrinėjamojo produkto rūšių, kurias nelengva vieną nuo
kitos atskirti ir kurių kainos labai skiriasi. Todėl dėl
eksportuojančio gamintojo pasiūlytų skirtingų minimalių
importo kainų veiksminga kontrolė taptų neįgyvendinama.
Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad siūlomi
įsipareigojimai negali būti priimti,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Tarybos įgyvendinimo reglamento (ES)
Nr. 349/2012 1 straipsnio 2 dalies lentelė iš dalies
keičiama taip:
 Bendrovė || Antidempingo muitas || Papildomas TARIC kodas
 Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou || 13,1 % || A688
 Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai || 8,3 % || A689
 Visos kitos bendrovės (išskyrus Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou – papildomas TARIC kodas A687) || 34,9 % || A999
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą
dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir
tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L 343, 2009 12 22, p. 51.
[2]               OL L 23, 2006 1 27, p. 1.
[3]               OL L 108, 2012 4 20, p. 1.
[4]               OL L 110, 2012 4 24, p. 3.
[5]               OL L 343, 2009 12 22, p. 51.
[6]               OL L 23, 2006 1 27, p. 1.
[7]               OL L 48, 2008 2 22, p. 1.
[8]               OL L 108, 2012 4 20, p. 1.
[9]               OL L 110, 2012 4 24, p. 3.
[10]             OL C 223, 2011 7 29, p. 16.


|

52010PC0336

 Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. …/2010 … m. … … d. [data] kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 (Bendro BRO reglamento) nuostatos dėl pagalbos, teikiamos pasinaudojant Vokietijos alkoholio monopolija  /* KOM/2010/0336 galutinis - COD 2010/0183 */

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.6.24KOM(2010)336 galutinis2010/0183 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. …/2010 … m. … … d.[data]kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 (Bendro BRO reglamento) nuostatos dėl pagalbos, teikiamos pasinaudojant Vokietijos alkoholio monopolijaAIŠKINAMASIS MEMORANDUMASDabar pagal valstybės pagalbos taisyklėms taikomą išimtį Vokietijos valdžios institucijos pasinaudodamos Vokietijos alkoholio monopolija gali teikti pagalbą parduodamiems produktams po to, kai jie monopolijos buvo toliau perdirbti į žemės ūkio kilmės etilo alkoholį. Visa leidžiama valstybės pagalba negali viršyti 110 mln. EUR per metus.Remiantis 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007, nustatančiu bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas), 182 straipsnio 4 dalimi, leidžiančios nukrypti nuostatos galiojimas baigiasi 2010 m. gruodžio 31 d. Šiuo reglamentu pratęsiamas leidžiančios nukrypti nuostatos galiojimo laikas ir siūloma laipsniškai mažinti monopolijos gamybą ir pardavimą, kad monopolija galutinai nustotų egzistavusi 2018 m. sausio 1 d. Dviem distiliavimo gamyklų kategorijoms taikoma kitokia tvarka:- žemės ūkio kilmės alkoholio uždaro tipo distiliavimo gamykloms (vok. landwirtschaftliche Verschlussbrennereien ), kurių dabar yra apie 670 ir kurios daugiausiai perdirba grūdus ir bulves, gali tęsti savo narystę monopolijoje iki 2013 m. pabaigos. Tačiau jų gamyba bus laipsniškai mažinama nuo 540 000 hl 2011 m. iki 360 000 hl 2012 m. ir 180 000 hl 2013 m. Išstodamos iš monopolijos, žemės ūkio kilmės alkoholio uždaro tipo distiliavimo gamyklos už nominalių distiliavimo teisių hektolitrą gali gauti 257,50 EUR pagalbą. Kompensacinė pagalba teikiama ne ilgiau kaip iki 2013 m. gruodžio 31d., tačiau gali būti išmokama dalimis iki 2017 m. gruodžio 31d.- nedidelėms fiksuoto alkoholio kiekio distiliavimo gamykloms (vok. Abfindungsbrennereien) , distiliavimo gamyklų naudotojams (vok. Stoffbesitzer) ir vaisių augintojų kooperatyvų distiliavimo gamykloms (vok. Obstgemeinschaftsbrennereien), vykdančioms vietinę gamybą ir pardavimą ir pagaminančioms labai nedidelį alkoholio kiekį iš vaisių (iki 300 litrų per metus), iki 2017 m. pabaigos leidžiama pagaminti iš viso iki 60 000 hl alkoholio per metus.Visa nuo 2011 m. sausio 1d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. išmokama pagalbos suma neturi viršyti 269,9 mln., o visa nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2017 m. gruodžio 31d. išmokama suma neturi viršyti 268 mln. EUR.Vokietijos vyriausybė ir toliau teiks Komisijai sistemos veikimo ataskaitas. Be to, 2013–2016 m. laikotarpiu Vokietija kasmet pateiks metinį pagalbos mažinimo nedidelėms fiksuoto alkoholio kiekio distiliavimo gamykloms, distiliavimo gamyklų naudotojams ir vaisių augintojų kooperatyvų distiliavimo gamykloms planą.Pasiūlymas Bendrijos biudžetui finansinio poveikio neturi.2010/0183 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. …/2010 … m. … … d.[data]kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 (Bendro BRO reglamento) nuostatos dėl pagalbos, teikiamos pasinaudojant Vokietijos alkoholio monopolijaEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 42 straipsnio pirmą dalį ir 43 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę([1]),po to, kai pasiūlymas buvo perduotas nacionaliniams parlamentams.veikdami pagal įprastą teisėkūros procedūrą,kadangi:1.  specialiosios pagalbos, kurią Vokietijos vyriausybė gali teikti pasinaudodama Vokietijos alkoholio monopolija (toliau – monopolija), taisyklės, kaip numatyta 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1234/2007, nustatančiame bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrame bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamente)[2], nustos galioti 2010 m. gruodžio 31 d.2.  Remiantis Komisijos pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 184 straipsnio 3 dalį pateikta ataskaita, paskutiniais metais monopolijos reikšmė sumažėjo. 2001–2008 m. apie 70 žemės ūkio kilmės alkoholio uždaro tipo distiliavimo gamyklų (vok. landwirtschaftliche Verschlussbrennereien ) išstojo iš monopolijos. Monopolijos parduodamas alkoholio kiekis mažėja nuo 2003 m., o skiriamas biudžetas sumažėjo nuo 110 mln. EUR 2003 m. iki 80 mln. EUR 2008 m. Todėl kai kurios distiliavimo gamyklos jau pradėjo rengtis veiklai laisvos rinkos sąlygomis – jos įsteigė kooperatyvus, investavo į energiją taupančią įrangą siekdamos sumažinti gamybos išlaidas ir vis dažniau savo gaminamą alkoholį parduoda tiesiogiai. Tačiau siekiant palengvinti šį distiliavimo gamyklų prisitaikymo rinkos sąlygoms procesą, kad jos galėtų išsilaikyti laisvos rinkos sąlygomis, reikia daugiau laiko. Laikoma, kad nuostatos, leidžiančios taikyti išimtį, galiojimo laiką reikėtų pratęsti dar keliems metams, kad būtų galima užbaigti monopolijos panaikinimo ir pagalbos teikimo procesą, siekiant tai mažinti laipsniškai iki tol, kol monopolija bus visiškai panaikinta.3.  Kai kuriose Vokietijos dalyse alkoholio distiliavimo gamyklos yra tradiciškai susijusios su mažais ir vidutinio dydžio ūkiais ir atlieka svarbų vaidmenį ūkininkų sprendimuose tęsti veiklą, nes ūkininkai iš distiliavimo gamyklų gauna papildomas pajamas, ir taip yra užtikrinamas užimtumas kaimo vietovėse. Todėl žemės ūkio kilmės alkoholio uždaro tipo distiliavimo gamykloms, kurios daugiausiai perdirba grūdus ir bulves, turėtų būti suteikta galimybė gauti pagalbą iš monopolijos iki 2013 m. gruodžio 31 d. Iki tos dienos visos uždaro tipo distiliavimo gamyklos turi pradėti veiklą laisvoje rinkoje. Šis terminas taip pat sutampa su nauju 2014–2020 m. kaimo plėtros programavimo laikotarpiu, o tai reiškia, kad Vokietijos vyriausybė galės dalį monopolijos išmokamų lėšų pervesti į savo kaimo plėtros programas.4.  Nedidelės fiksuoto alkoholio kiekio distiliavimo gamyklos (vok. Abfindungsbrennereien) , distiliavimo gamyklų naudotojai (vok. Stoffbesitzer) ir vaisių augintojų kooperatyvų distiliavimo gamyklos (vok. Obstgemeinschaftsbrennereien) atlieka labai svarbų vaidmenį išsaugant tradicinius kraštovaizdžius ir biologinę įvairovę, nes jos padeda išsaugoti sodus, iš kurių joms tiekiama žaliava. Atsižvelgiant į šį faktą ir į tai, kad tokių distiliavimo gamyklų produkcija yra vietinė ir labai nedidelė, joms turėtų būti suteikta galimybė pasinaudoti monopolijos teikiama pagalba iki galutinio laikotarpio pabaigos – 2017 m. gruodžio 31d. Iki tos dienos monopolija bus panaikinta. Siekiant garantuoti laipsnišką pagalbos mažinimą, nuo 2013 m. Vokietija turės kasmet pateikti metinį laipsniško pagalbos mažinimo planą.5.  Monopolijai priklausančių distiliavimo gamyklų etilo alkoholio gamyba yra nedidelė ir dabar sudaro mažiau nei 10 % viso Vokietijoje pagaminamo žemės ūkio kilmės etilo alkoholio kiekio. Atsižvelgiant į tai, kad visų pirma visos uždaro tipo distiliavimo gamyklos turės pradėti veikti laisvos rinkos sąlygomis vėliausiai 2013 m. gruodžio 31 d., nuo šios dienos monopolijoje pagaminamo žemės ūkio kilmės etilo alkoholio kiekis smarkiai sumažės.6.  Siekiant užtikrinti pagalbos teikimo tęstinumą, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2011 m. sausio 1d.7.  Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamento (EB) Nr. 1234/2007 182 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:„4. Nukrypstant nuo šio reglamento 180 straipsnio, Vokietijos vyriausybės pagalbai, kuri, pasinaudojant esama nacionaline Vokietijos alkoholio monopolijos (toliau – monopolija) sistema, yra teikiama parduodamiems produktams, kurie buvo monopolijos toliau perdirbti į žemės ūko kilmės etilo alkoholį, nurodytą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo I priede, iki 2017 m. gruodžio 31d. taikomi tik Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 1 dalis ir 108 straipsnio 3 dalies pirmas sakinys, jei yra laikomasi šių sąlygų:a) visas monopolijos gamyklose pagaminamas etilo alkoholio kiekis, kuriam teikiama pagalba, bus laipsniškai mažinamas nuo didžiausio 600 000 hl kiekio 2011 m. iki 420 000 hl 2012 m. ir iki 240 000 hl 2013 m., o nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2017m. gruodžio 31d. (dienos, kurią monopolija nustos egzistavusi) didžiausias leidžiamas pagaminti kiekis bus 60 000 hl per metus;b) žemės ūkio kilmės alkoholio uždaro tipo distiliavimo gamyklų, kurioms teikiama pagalba, gamyba turės laipsniškai mažėti nuo 540 000 hl 2011 m. iki 360 000 hl 2012 m. ir 180 000 hl 2013 m. Visos distiliavimo gamyklos turi išstoti iš monopolijos 2013 m. gruodžio 31 d. Išstodamos iš monopolijos, žemės ūkio kilmės alkoholio uždaro tipo distiliavimo gamyklos už nominalių distiliavimo teisių hektolitrą galės gauti 257,50 EUR pagalbą. Ši kompensacinė pagalba gali būti suteikiama ne vėliau kaip 2013 m. gruodžio 31d. Tačiau ji gali būti išmokama keliomis dalimis ne vėliau kaip iki 2017 m. gruodžio 31 d;c) nedidelės fiksuoto alkoholio kiekio distiliavimo gamyklos, distiliavimo gamyklų naudotojai ir vaisių augintojų kooperatyvų distiliavimo gamyklos gali gauti monopolijos pagalbą iki 2017 m. gruodžio 31 d. su sąlyga, kad remiamos produkcijos kiekis neviršys 60 000 hl per metus;d) visa 2011 m. sausio 1d.–2013 m. gruodžio 31 d. išmokama pagalbos suma neturi viršyti 269,9 mln., o visa 2014 m. sausio 1 d.–2017 m. gruodžio 31d. išmokama suma neturi viršyti 268 mln. EUR; ire) iki kiekvienų metų birželio 30 d. Vokietijos vyriausybė turės pateikti Komisijai monopolijos veikimo ir ankstesniais metais pasinaudojant monopolijos sistema suteiktos pagalbos ataskaitą. Be to, su 2013–2016 m. metinėmis ataskaitomis turės būti pateiktas ateinančių metų metinis pagalbos nedidelėms fiksuoto alkoholio kiekio distiliavimo gamykloms, distiliavimo gamyklų naudotojams ir vaisių augintojų kooperatyvų distiliavimo gamykloms laipsniško mažinimo planas.“2 straipsnis ĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Jis taikomas nuo 2011 m. sausio 1 d.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeEuropos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas [1] OL C ..., p. ... .[2] OL L 299, 2007 11 16, p. 1.