				|

		52013PC0708

			Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl ES vidutinės trukmės prevencinės finansinės pagalbos Rumunijai skyrimo /* COM/2013/0708 final - 2013/0338 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1. Įžanga
Nuo 2009 m. pavasario iki 2011 m.
pavasario įgyvendinus Rumunijai skirtą bendrą ES ir TVF
vidutinės trukmės finansinės pagalbos programą, pagal
kurią išmokėta 5 mlrd. EUR Europos lėšų suma ir
12,9 mlrd. EUR TVF lėšų suma, 2011 m. gegužės
12 d. Europos Sąjungos Taryba priėmė sprendimą
dėl paskesnės prevencinės programos, pagal kurią Rumunijai
skirta 1,4 mlrd. EUR dydžio ES vidutinės trukmės finansinė
pagalba[1].
Pagal antrąją programą, kuri taip pat buvo bendra ES ir TVF programa,
nei ES, nei TVF neišmokėjo jokių prevencinio pobūdžio sumų.
Atsižvelgdamos į išliekančią
riziką savo šalies mokėjimų balansui, 2013 m. liepos
4 d. Rumunijos valdžios institucijos paprašė parengti
trečią ES vidutinės trukmės finansinės pagalbos programą
vėl kartu su TVF rezerviniu susitarimu. Planuojama skirti prevencinio
pobūdžio ES ir TVF pagalbą, nenumatant faktinių išmokų.
Liepos 9 d. Ekonomikos ir finansų komitetas (EFK) palankiai
įvertino šį prašymą ir įpareigojo Komisiją
derėtis dėl naujos bendros ES ir TVF prevencinės programos.
2013 m. liepos 17–31 d. Komisijos
tarnybos ir TVF pareigūnai dalyvavo bendrose derybose Bukarešte. Pasiektas
pareigūnų lygmens susitarimas dėl naujos programos
sąlygų ir turinio. Pagal naują programą bus tęsiama
parama vyriausybės ekonominei programai, be kita ko, siekiant konsoliduoti
makroekonominį, fiskalinį ir finansinį stabilumą, didinti
ekonomikos atsparumą ir augimo potencialą, tobulinti administracinius
gebėjimus, reformuoti mokesčių administravimą ir gerinti viešųjų
finansų valdymą ir kontrolę. Naujoji programa truktų 24
mėnesius; ją sudarytų iki 2 mlrd. EUR dydžio Europos
Sąjungos prevencinė pagalba ir iki 1,75 mlrd. SST (apie
2 mlrd. EUR) vertės TVF parama pagal rezervinį susitarimą.
Be to, Pasaulio bankas toliau teiks anksčiau paskirtą 891 mln.
EUR paramą, iš kurios dar liko išmokėti 514 mln. EUR.
2. Makroekonominės tendencijos ir
perspektyva
Nuo 2011 m. Rumunijoje stebimas teigiamas
ekonomikos augimas. Iš naujausių pokyčių galima spręsti,
kad ekonomikos augimas 2013 m. sieks apie 2 %, t. y. šiek tiek
daugiau nei Komisijos pavasario prognozėje numatytas 1,6 % augimas.
Pagrindiniai augimą skatinantys veiksniai – puikūs eksporto rodikliai
(daugiausia susiję su automobilių pramonės ir paslaugų
sritimi) ir geras derlius. Tačiau šios teigiamos tendencijos slepia
menką vidaus paklausą – per pirmąjį 2013 m.
pusmetį vartojimo lygis nekito, o investicijų mažėjo.
Žvelgiant į ateitį, viliamasi, kad
ekonomikos augimas laipsniškai spartės, nes bus juntamas
struktūrinių reformų poveikis, ES lėšų
įsisavinimas gerės, o atsižvelgiant į Europos ekonomikos
atsigavimą eksporto rodikliai išliks puikūs. Darant prielaidą,
kad derlius bus vidutinis, prognozuojamas ekonomikos augimas 2014 m. šiek
tiek viršys 2 %. Ekonomikos augimą labiausiai skatins vidaus
paklausa, kuriai teigiamą įtaką darys investicijos ir privatus
vartojimas, tačiau grynojo eksporto poveikis ekonomikos augimui,
prognozuojama, bus šiek tiek nepalankus, nes dėl stiprėjančios
vidaus paklausos 2014 m. tikimasi importo augimo.
2009–2011 m. infliacija, matuojama SVKI,
Rumunijoje išliko didelė (apie 6 %), bet 2012 m. sumažėjo
iki vidutiniškai 3,4 %. Tačiau 2012 m. pabaigoje ir
pirmąjį 2013 m. pusmetį vėl ėmė stipriau
kilti kainos. Tikimasi, kad dėl smarkaus maisto produktų kainų
sumažėjimo ir atvirkštinio bazės efekto poveikio per
antrąjį 2013 m. pusmetį infliacija atslūgs ir iki
2013 m. pabaigos nesieks 3,5 %, taigi neviršys centrinio banko
nustatyto intervalo (2,5 % ± 1 procentinis punktas). Infliacija, manoma,
toliau mažės ir 2014 m.
3.
Valstybės finansai
Pastaraisiais metais Rumunija sėkmingai
konsolidavo savo valstybės finansus, sumažindama biudžeto deficitą
nuo 9 % BVP 2009 m. iki mažiau nei 3 % BVP 2012 m.
Atsižvelgdama į šį pasiekimą, 2013 m. birželio 21 d.
Taryba nutraukė Rumunijai taikytą perviršinio deficito
procedūrą. Naująja programa būtų remiamas tolesnis
vyriausybės vykdomas fiskalinis konsolidavimas, kuriuo siekiama Rumunijos
vidutinės trukmės laikotarpio tikslo, t. y. 1 % BVP pagal
ciklą pakoreguoto biudžeto deficito iki 2015 m. Valdžios institucijos
toliau deda pastangas siekdamos ankstesnėje programoje nustatyto
2,4 % deficito pagal ESS tikslo 2013 m. 2014 m. planuojama
tęsti konsolidavimą pagal Stabilumo ir augimo pakto (SAP)
reikalavimus. Iš dabartinių požymių matyti, kad Rumunija
pasiektų 2 % deficito pagal ESS tikslą pagal 2013 m.
atnaujintą savo konvergencijos programą.
Per bendras derybas liepos mėn. susitarta
dėl metų vidurio taisomojo biudžeto, numatant keletą
įplaukų ir išlaidų pertvarkymų ir paliekant bendrą
2013 m. deficito tikslą, t. y. 2,3 % grynaisiais ir
2,4 % pagal ESS. Peržiūrėtas biudžetas labiau tinka
mažesnėms įplaukoms ir mažesnėms vidaus kapitalo investicijoms,
jame sumažinti rezervai, skirti su ES fondais susijusiam koregavimui, ir
perkėlimai į kitus viešojo administravimo skyrius. Kas dėl
2014 m. biudžeto, valdžios institucijos ieško būdų
įplaukoms didinti, daugiausia dėmesio skirdamos mokesčių
bazės plėtimui. Kalbant apie išlaidas, vienas iš esminių
sunkumų – pagal pirmąją programą suderinto vienodo darbo
užmokesčio įstatymo laipsniškas taikymas.
Įvykdžius pagrindinę reikiamo
fiskalinio konsolidavimo dalį, naujosios programos dėmesio centre
atsidurs fiskalinio valdymo gerinimas. Geresniu fiskaliniu valdymu bus siekiama
atnaujinti fiskalinę sistemą, ją suderinant su fiskalinio
susitarimo reikalavimais, kartu atliekant keletą kitų fiskalinės
strategijos turinio ir biudžeto sudarymo proceso skaidrumo patobulinimų.
Tam reikės patobulinti metinį ir vidutinės trukmės kapitalo
biudžeto sudarymo procesą, užbaigti įgyvendinti biudžetinių
įsipareigojimų kontrolės sistemą (kad būtų
užkirstas kelias naujų uždelstų skolų susidarymui) ir gerinti
mokesčių administravimą, orientuojant jį į
veiksmingesnį mokesčių surinkimą.
4. Finansų rinkos ir bankų sektoriaus
pokyčiai
Gerėjant nuotaikoms pasaulio rinkose ir
artėjant 2012 m. pabaigai nusistovėjus vidaus politinei
situacijai, nuo 2012 m. vasaros finansų rinkos sąlygos
pastebimai pagerėjo. Ši tendencija apskritai atitiko tendencijas kitose
regiono valstybėse ir išliko palyginti teigiama pirmąjį
2013 m. pusmetį. Penkerių metų valstybės garantuotos
skolos kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo
sandorių vertės skirtumai Rumunijoje sumažėjo nuo beveik 500
bazinių punktų 2012 m. gegužės mėn. iki mažiau nei 200
bazinių punktų 2013 m. sausio mėn. pradžioje, o nuo
2013 m. birželio mėn. pabaigos laikėsi šiek tiek aukščiau
200 bazinių punktų ribos. Po didelių nuostolių 2012 m.
gegužės mėn. akcijų rinkos indekso BET vertė iki
2012 m. pabaigos grįžo iki ankstesnio lygio; nuo tada ji buvo
nestabili, tačiau iki 2013 m. rugsėjo mėn. pradžios paaugo
apie 10 %.
Nepaisant blogo turto gausėjimo
(2013 m. birželio mėn. neveiksnių paskolų ir viso
paskolų portfelio santykis pasiekė 20,3 %), bankų
sektoriaus kapitalizacijos lygis ir toliau rizikos nekelia (kapitalo
pakankamumo rodiklis birželio mėn. buvo 14,7 %). Su neveiksnių
paskolų gausėjimu susijusią riziką sušvelnino riziką
ribojanti politika, pagal kurią sudaromi atidėjiniai paskolų
nuostoliams padengti, nors atidėjiniai ir toliau daro neigiamą
poveikį pelningumui (po trejų nuostolingų metų
nuosavybės vertybinių popierių grąža per pirmąjį
2013 m. pusmetį pasiekė 6 %). Centrinis bankas toliau
atidžiai prižiūri bankus, kurių patronuojantys bankai
įsisteigę periferinėse euro zonos valstybėse, išlaikiusiose
pakankamą kapitalo rezervą. Kipro krizės šalutinis poveikis buvo
sušvelnintas susitarimu perkelti Kipro banko filiale Rumunijoje laikomų
vietinių indėlių bazę į „Laiki Group“
patronuojamąjį „Marfin“ banką, užsienio bankų finansinio
įsiskolinimo mažinimu ir patronuojančiųjų bankų
finansavimo mažinimu (-14,6 % nuo 2012 m. gruodžio mėn.); nors
šie procesai atitinka regiono tendencijas ir apskritai vykdomi tvarkingai,
jiems ir toliau būtina atidi priežiūra.
5.
Mokėjimų balansas ir išorės finansavimo poreikiai
Jei nesusiklostys nepalankių
išorinių aplinkybių, per numatytą programos laikotarpį (24
mėnesius) Rumunija, manoma, turės neribojamas galimybes naudotis
valstybės skolos rinkomis. Kredito įsipareigojimų neįvykdymo
apsikeitimo sandorių vertės skirtumai dabar patys mažiausi nuo
2010 m. Manoma, kad einamosios sąskaitos deficitas mažės nuo
maždaug 4 % BVP 2012 m. iki maždaug 2 % BVP 2013 m.;
šį poslinkį iš esmės lems mažėjantis prekybos balanso
deficitas.
Pagal pagrindinį scenarijų per
ateinančius dvejus metus neturėtų susidaryti jokio
valstybės arba išorės finansavimo trūkumo. Tačiau Rumunija
išlieka jautri valiutos kursų svyravimui ir tarptautinio kapitalo
judėjimo nestabilumui. Nepalankaus scenarijaus atveju einamosios
sąskaitos finansavimas galėtų tapti sudėtingas, o
galimybės naudotis valstybės skolos rinka – ribotos. Pastaruoju
atveju pirmąja gynybos linija būtų iždo grynųjų
pinigų rezervas (atitinkantis maždaug 6 mėnesių finansavimo
poreikius) ir – mažesniu mastu – Rumunijos nacionalinio banko (RNB)
tarptautiniai rezervai. Jei Rumunijai kiltų ilgai trunkančių
didelių finansavimo sunkumų, galima būtų pradėti
naudotis prevencine programa ir jai skirtomis lėšomis (2 mlrd. EUR ES
lėšų, išmokamų dviem 1 mlrd. EUR dalimis, ir iki 2 mlrd. EUR
suma pagal TVF rezervinį susitarimą), kuriomis būtų
įmanoma padengti valstybės finansinius ir biudžeto
įsipareigojimus. Be to, naujoji programa finansų rinkoms
suteiktų garantiją, kad Rumunija yra įsipareigojusi vykdyti
plataus užmojo ekonomikos reformų darbotvarkę.
6. ES parama pagal mokėjimų
balanso priemonę – tarptautinės pagalbos dalis
Atsižvelgdama į tolesnį
pažeidžiamumą ir riziką patirti mokėjimų balanso
sunkumų ir su sąlyga, kad Rumunijos valdžios institucijos ir toliau
bus įsipareigojusios įgyvendinti fiskalinio, finansinio ir
struktūrinio koregavimo programą, 2013 m. spalio 3 d.
pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Komisija rekomenduoja
Tarybai priimti sprendimą toliau Rumunijai teikti savitarpio pagalbą,
numatytą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 143
straipsnyje. Rumunijos vyriausybė įgyvendina savo ekonominę
programą, siekdama pašalinti šalies pažeidžiamumą ir sušvelninti
likusius pavojus savo mokėjimų balanso tvarumui, ir vysto reikiamus
gebėjimus ekonominei politikai parengti ir įgyvendinti be
tarptautinės paramos.
Be to, Komisija, pasikonsultavusi su EFK,
siūlo Tarybai priimti sprendimą skirti Rumunijai iki 2 mlrd. EUR
ES vidutinės trukmės prevencinę finansinę pagalbą
Rumunijos mokėjimų balanso tvarumui paremti. Galimybė
prašyti pasinaudoti prevencine Sąjungos finansine pagalba ir išmokomis
suteikiama iki 2015 m. rugsėjo 30 d.
7. Pagrindinės naujosios programos
dalys
Pagal naują prevencinę
finansinės pagalbos programą remiama vyriausybės ekonominė
programa, be kita ko, siekiant konsoliduoti makroekonominį, fiskalinį
ir finansinį stabilumą, didinti ekonomikos atsparumą ir augimo
potencialą, tobulinti administracinius gebėjimus, reformuoti
mokesčių administravimą ir gerinti viešųjų
finansų valdymą ir kontrolę. Konkrečios ekonominės
politikos sąlygos bus nustatytos susitarimo memorandume (SM), kurį
Komisija sudarys su Rumunijos valdžios institucijomis. Jame bus išsaugoti
ankstesnių dviejų programų laimėjimai ir pakartotos dar
neįvykdytos antrosios programos sąlygos.
A. Fiskalinis konsolidavimas
Ištaisiusi perviršinio deficito
padėtį, Rumunija, tikimasi, imsis mažinti savo pagal ciklą
pakoreguoto biudžeto deficitą pagal SAP reikalavimus, kol pasieks savo
vidutinės trukmės laikotarpio tikslą – 1 % BVP struktūrinį
valdžios sektoriaus deficitą iki 2015 m. ir vėliau neleis jam
didėti. Be to, programa bus toliau siekiama užkirsti kelią
vyriausybės įsiskolinimo susidarymui tiek centrinės valdžios,
tiek savivaldybių lygmeniu. Valdžios sektoriaus darbo užmokesčio
išlaidos turės išlikti tvarios; tam reikės riboti darbo
užmokesčio augimą ir valdžios sektoriaus darbuotojų
skaičių.
B. Fiskalinis valdymas ir
struktūrinė fiskalinė reforma
Siekiant įtvirtinti fiskalinio
konsolidavimo poveikį, programoje bus nustatytas tolesnis fiskalinio
valdymo sistemos stiprinimas. Tam labai svarbu įgyvendinti fiskalinį
susitarimą, o patobulinus daugiametį biudžeto planavimą bus
užtikrinta tvaresnė fiskalinė politika.
Vyriausybei bus labai naudinga TVF ir Pasaulio
banko teikiama plataus masto techninė pagalba viešųjų
finansų valdymo ir kontrolės srityje. Keliais etapais
įgyvendinta biudžetinių įsipareigojimų kontrolės
sistema padės užtikrinti įsiskolinimų mažinimą ir
kontrolę. Sveikatos priežiūros sektoriuje biudžeto kontrolės
mechanizmai bus stiprinami, tobulinant ataskaitų teikimo ir stebėjimo
sistemas, ypač ligoninių ir farmacinių išlaidų atžvilgiu,
kad būtų išvengta pakartotinio įsiskolinimo. Siekiant didinti
šalies ekonomikos augimo potencialą bus sustiprintas valstybės
investicijų prioritizavimas.
C. Valstybės skolos valdymas
Valdžios institucijos imsis reikiamų
priemonių valstybės skolos valdymui gerinti, kad būtų
sumažintos finansavimo sąnaudos ir rizika bei pailgintas valstybės
skolos vidutinis terminas.
D. Finansų sektoriaus reguliavimas ir
priežiūra
Finansų sektoriuje valdžios institucijos
toliau tobulins bankų ar investicinių įmonių pertvarkymo
sistemą ir teisės aktus, susijusius su indėlių
garantijų fondu, iš dalies keisdamos GO 39/1996 ir GEO 99/2006 aktus.
Siekdamas paspartinti balanso tvarkymo procesą, Rumunijos nacionalinis
bankas su Rumunijos bankų asociacija išaiškino paskolų nurašymui
taikytinas nuostatas ir atliks išsamią bankų sektoriaus turto
kokybės analizę. Valdžios institucijos pakeis su padengtomis
obligacijomis susijusius teisės aktus, kad sudarytų sąlygas
toliau plėtotis kapitalo rinkai ir diversifikuotų bankų teikiamo
finansavimo šaltinius. Išlaikant kreditavimo drausmę ir vengiant
neatsakingo skolininkų elgesio rizikos, gerokai prisidedama prie
finansų stabilumo didinimo. Todėl vyriausybė ir ateityje
susilaikys nuo teisėkūros iniciatyvų (kaip antai fizinių
asmenų nemokumo įstatymo) ir nepritars skolų išieškojimo
įstatymo nuostatoms, kurios pakenktų kreditavimo drausmei. Valdžios
institucijos, atsižvelgdamos ir į RNB atliktą poveikio
vertinimą, dideliu mastu konsultuosis su visomis atitinkamomis
suinteresuotosiomis šalimis dėl naujų civilinio proceso kodekso
taikymo įstatymo nuostatų, susijusių su sąlygas
piktnaudžiauti sudarančiomis išlygomis, užtikrins teismo bylų,
apimančių minėtas išlygas, svarstymą aukštesnės
instancijos teismuose arba specifiniame specializuotame teisme ir imsis
visų kitų reikiamų priemonių nuosekliam šių
nuostatų taikymui užtikrinti. Siekdamos sustiprinti nebankinių
finansų rinkos priežiūrą ir skatinti vartotojų
apsaugą, valdžios institucijos užtikrins, kad būtų iš dalies
pakeisti teisės aktai, susiję su integruota nebankinių
finansų reguliavimo institucija (Finansų priežiūros institucija,
FSA), juos suderinant su tarptautine gerąja praktika.
E. Struktūrinės reformos
Struktūrinėmis reformomis siekiama
tobulinti rinkos veikimą, didinti atsparumą išorės
sukrėtimams ir stiprinti Rumunijos ilgalaikio ekonomikos augimo
potencialą. Šios programos struktūrinių reformų darbotvarkė
sudaro dalį platesnio masto darbotvarkės, nustatytos Rumunijos
nacionalinėje reformų programoje ir aptartos per Europos
semestrą parengtose konkrečiai Rumunijai skirtose rekomendacijose.
Valstybės įmonių (VĮ)
restruktūrizavimas, įskaitant privatizavimą, bus paspartintas, siekiant
sumažinti valdžios sektoriaus biudžetui dėl susikaupusių skolų
ir veiklos nuostolių kylančią riziką, kartu didinant
daugelio šių įmonių veiklos finansinį pajėgumą.
Valdžios institucijos imsis priemonių valstybės įmonių,
įskaitant ir finansų sektoriaus, valdymui gerinti.
Energetikos sektoriuje bus įgyvendinamos
pagal dvi ankstesnes programas suderintos, bet neįgyvendintos
priemonės, įskaitant dujų ir elektros energijos rinkų
liberalizavimo veiklos planų įgyvendinimą.
Kitas svarbus programos struktūrinių
reformų darbotvarkės ramstis – mažųjų ir vidutinių
įmonių (MVĮ) verslo aplinkos gerinimas ir jų galimybių
gauti finansavimą didinimas. Programa siekiama mažinti MVĮ
tenkančią administracinę naštą, sudaryti joms daugiau
galimybių naudotis bankų ir akciniu kapitalu, mažinti teisinį
neapibrėžtumą tobulinant žemės ir turto registravimą ir
remti MVĮ pastangas vystyti veiklą užsienyje. Be to, programa remiama
intelektinių nuosavybės teisių sistemos reforma, visų pirma
patentų srityje, taip siekiant pritraukti tiesiogines užsienio
investicijas į mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą.
Darbo rinkų srityje programa remiamas
2010 m. pensijų reformos užbaigimas, suvienodinant vyrų ir
moterų pensinį amžių.
Be pirmiau aprašytų plataus masto
priemonių viešojo administravimo veiksmingumui didinti programos
įgyvendinimui svarbiose srityse, Rumunijos valdžios institucijos bus
paragintos kas šešis mėnesius pateikti šioje srityje padarytos pažangos
ataskaitą Ekonomikos ir finansų komitetui ir (arba) Ekonominės
politikos komitetui.
F. Pinigų politika
Pinigų politika ir toliau bus orientuota
į kainų stabilumą ir siekį išlaikyti infliaciją
Rumunijos nacionalinio banko nustatytose tikslinėse ribose (2,5 % ± 1
procentinis punktas).
2013/0338 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS SPRENDIMAS
dėl ES vidutinės trukmės
prevencinės finansinės pagalbos Rumunijai skyrimo
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2002 m. vasario
18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 332/2002 dėl
priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę
pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams,
sukūrimo[2],
ypač į jo 3 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į Komisijos
pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Ekonomikos ir
finansų komitetu,
kadangi:
(1)       Sprendimu 2013/XXX/ES[3] Taryba nusprendė teikti
Rumunijai savitarpio pagalbą;
(2)       atsižvelgiant į
dabartines aplinkybes, t. y. nestabilų kapitalo judėjimą,
visų pirma darantį poveikį besiformuojančioms rinkoms,
makroekonominiam scenarijui kylančią riziką ir nepašalintą
bankų sektoriaus pažeidžiamumą, pagal valstybėms narėms
skirtą mokėjimų balanso priemonę derėtų teikti
vidutinės trukmės prevencinę finansinę pagalbą. Nors
dabartinėmis rinkos sąlygomis Rumunija neketina prašyti kurios nors
pagalbos dalies išmokėjimo, tikėtina, kad prevencinė pagalba
padės konsoliduoti makroekonominį, biudžeto ir finansinį
stabilumą, o vykdant struktūrines reformas – didins Rumunijos
ekonomikos atsparumą ir augimo potencialą;
(3)       susiklosčius
nepalankioms aplinkybėms Rumunija gali būti nepajėgi savo
išorės finansavimo poreikių tenkinti turimais finansavimo ištekliais.
Ši rizika, bet kita ko, susijusi su reikšmingo dydžio išorės skola ir
finansų sektoriaus permainomis, labai neigiama grynąja
investicijų pozicija ir nepalankių euro zonos įvykių
šalutiniais poveikiais. Nepalankiausių sąlygų scenarijaus atveju
likusius finansavimo poreikius gali tekti padengti pasinaudojant ES prevencine
finansine pagalba;
(4)       Rumunijai reikėtų
skirti iki 2 mlrd. EUR dydžio ES prevencinę paramą pagal
Sąjungos vidutinės trukmės finansinės pagalbos
valstybių narių mokėjimų balansui priemonę,
nustatytą Tarybos reglamentu (EB) Nr. 332/2002. Ši pagalba
turėtų būti teikiama kartu su 1 751,34 mln. SST (apie
2 mlrd. EUR, 170 % Rumunijos TVF kvotos) TVF parama taikant
rezervinį susitarimą, patvirtintą 2013 m. rugsėjo
27 d.; šią pagalbą valdžios institucijos taip pat laikytų
prevencine. Pasaulio bankas pagal vystymosi politiką suteikė
1 mlrd. EUR paskolą su galimybe atidėti pasinaudojimą ja
iki 2015 m. birželio mėn. Be to, Pasaulio bankas toliau teiks
anksčiau paskirtą 891 mln. EUR paramą, iš kurios dar liko
išmokėti 514 mln. EUR;
(5)       pagalbą turėtų
administruoti Komisija; pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu
(EFK), Komisija susitars su Rumunijos valdžios institucijomis dėl konkrečių
ekonominės politikos sąlygų, sietinų su prevencine
finansine pagalba. Šios sąlygos turėtų būti nustatytos
susitarimo memorandume;
(6)       atsižvelgdama į
prevencinį pagalbos pobūdį, Rumunija neprašys, kad
būtų išmokėta kuri nors Sąjungos paskolos dalis, nebent
patirtų sunkumų, susijusių su jos einamųjų
mokėjimų balansu arba kapitalo judėjimu. Tuo atveju, jei
Rumunija pateiks Komisijai finansavimo prašymą, Komisija, pasikonsultavusi
su Ekonomikos ir finansų komitetu, priims sprendimą dėl
pasinaudojimo programa ir dėl pagalbos dalių dydžio bei
išmokėjimo laiko. Su galimais išmokėjimais susijusios išsamios
finansinės sąlygos bus išdėstytos Prevencinės paskolos
priemonės susitarime;
(7)       prevencinė
finansinė pagalba teikiama siekiant padėti sėkmingai
įgyvendinti vyriausybės ekonominės politikos programą, taip
remiant Rumunijos mokėjimų balanso tvarumą,
NUSPRENDĖ:
1 straipsnis
1.           Sąjunga suteikia
Rumunijai ne daugiau kaip 2 mlrd. EUR vidutinės trukmės
prevencinę finansinę pagalbą. Jei šia priemone bus pasinaudota ir
bus atliekami mokėjimai, pagalba teikiama paskolos pavidalu; ilgiausias
vidutinis paskolos terminas yra aštuoneri metai.
2.           Galimybė
prašyti pasinaudoti prevencine Sąjungos finansine pagalba ir išmokomis
suteikiama iki 2015 m. rugsėjo 30 d.
2 straipsnis
1.           Pagalbą Komisija
administruoja taip, kad būtų atsižvelgiama į Rumunijos
įsipareigojimus ir Tarybos rekomendacijas, visų pirma susijusias su
nacionalinės reformų programos ir kasmet atnaujinamos Rumunijos
konvergencijos programos įgyvendinimu.
2.           Komisija, pasikonsultavusi su
EFK, su Rumunijos valdžios institucijomis suderina su prevencine finansine
pagalba susietas specialias ekonominės politikos sąlygas, kaip
nustatyta 3 straipsnio 3 dalyje. Tos sąlygos išdėstomos susitarimo
memorandume (SM), atsižvelgiant į 1 dalyje nurodytus įsipareigojimus
ir rekomendacijas. Išsamias finansines sąlygas Komisija išdėsto
Prevencinės paskolos priemonės susitarime.
3.           Bendradarbiaudama su EFK,
Komisija reguliariai tikrina, ar vykdomos su pagalba susietos ekonominės
politikos sąlygos.
3 straipsnis
1.           Gavusi Rumunijos
rašytinį prašymą, Komisija nagrinėja leidimo pasinaudoti
Sąjungos prevencine finansine pagalba klausimą. Komisija,
pasikonsultavusi su EFK, sprendžia dėl leidimo pasinaudoti pagalba ir
pagalbos išmokų prašymo pagrįstumo, taip pat sprendžia dėl
tokių išmokų dydžio ir išmokėjimo laiko. Jei finansinę
pagalbą nutariama suteikti, lėšas galima išmokėti ne daugiau
kaip dviem dalimis. Kiekviena dalis gali būti išmokama viena ar keliomis
dalinėmis išmokomis.
2.           Nutarus suteikti
pagalbą, dėl Sąjungos paskolos ar jos dalių išmokėjimo
Komisija sprendžia gavusi Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę.
3.           Bet koks mokėjimas
atliekamas remiantis tinkamai vykdoma Rumunijos vyriausybės ekonomine
programa, kuri bus įtraukta į Rumunijos konvergencijos programą
ir nacionalinę reformų programą; specialios ekonominės
politikos sąlygos, išdėstytos SM, be kitų, yra šios:
(a)
biudžeto patvirtinimas ir politikos
įgyvendinimas pagal fiskalinio konsolidavimo planą, atitinkantį
Rumunijos įsipareigojimus pagal Stabilumo ir augimo paktą, kad
būtų pasiektas ir vėliau palaikomas Rumunijos vidutinės
trukmės laikotarpio biudžeto tikslas iki 2015 m.;
(b)
pagal dvi ankstesnes programas nustatytų
priemonių pilnavertis vykdymas ir visų likusių
neįvykdytų sąlygų įgyvendinimas;
(c)
tolesnis fiskalinio valdymo sistemos stiprinimas,
taip pat įgyvendinant Sutarties dėl stabilumo, koordinavimo ir
valdymo ekonominėje ir pinigų sąjungoje (fiskalinio susitarimo)
3 straipsnį, siekiant tinkamai įtvirtinti fiskalinio konsolidavimo
rezultatą. Ypatingas dėmesys skiriamas daugiamečio biudžeto
planavimo stiprinimui, veiksmingos biudžeto įsipareigojimų
kontrolės sistemos įgyvendinimui, mokesčių surinkimo
gerinimui ir kapitalo biudžeto sudarymo proceso tobulinimui;
(d)
veiksmų planų, patvirtintų
atsižvelgiant į 2010–2011 m. Pasaulio banko atliktų
funkcinių vertinimų išvadas, įgyvendinimas laiku ir centrinio
vykdymo skyriaus įsteigimas, siekiant pagerinti vyriausybės lygmens
politikos prioritizavimą;
(e)
įsiskolinimo panaikinimas ir biudžeto kontrolės
mechanizmų stiprinimas sveikatos priežiūros sektoriuje, taikant
veiksmingesnį ataskaitų teikimo metodą ir stebėjimo
sistemas;
(f)
sveikatos priežiūros strateginio veiksmų
plano įgyvendinimas, racionalizuojant ligoninių struktūrą
ir plečiant pirminės priežiūros veiklą siekiant gerinti
poveikį sveikatai;
(g)
valstybės skolos valdymo tobulinimas, siekiant
mažinti riziką, konsoliduoti valstybės skolą ir didinti jos
pajamingumą;
(h)
tolesnis bankų ar investicinių
įmonių pertvarkymo sistemos stiprinimas, centrinio banko
nenumatytų atvejų planavimas ir indėlių garantijų
fondo valdymas, taip pat priemonių, kuriomis spartinamas bankų
balanso tvarkymo procesas ir bankų sektoriaus kreditavimo drausmės
palaikymas, vykdymas;
(i)
su Finansų priežiūros institucija
susijusių teisės aktų suderinimas su tarptautine gerąja
praktika, siekiant stiprinti nebankinių finansų rinkos
priežiūrą;
(j)
valstybės įmonių
restruktūrizavimas, įskaitant kapitalo dalių pardavimą, ir
valstybės įmonių valdymo stiprinimas;
(k)
tolesnis priemonių, kuriomis gerinama
mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) verslo aplinka,
įskaitant joms tenkančios administracinės naštos mažinimą,
ir didinamos jų galimybės gauti finansavimą, įgyvendinimas.
4.           Jei to reikia paskolai
finansuoti, leidžiama laikantis rizikos ribojimo principų naudoti
palūkanų normų apsikeitimo sandorius su didžiausią kredito
kokybės vertinimą turinčiomis sandorio šalimis. Komisija
informuoja EFK apie galimą pasiskolintų lėšų
refinansavimą arba finansinių sąlygų
restruktūrizavimą.
4 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja pranešimo apie
jį dieną.
5 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Rumunijai.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
POVEIKIO BIUDŽETUI PAŽYMA
(plg. su
vidaus taisyklių 16 straipsniu)
POLITIKOS SRITIS: 01 ANTRAŠTINĖ DALIS.
EKONOMIKOS IR FINANSŲ REIKALAI
VEIKLA: FINANSINĖS OPERACIJOS IR
PRIEMONĖS
1.           PASIŪLYMO PAVADINIMAS,
ATITINKAMA BIUDŽETO EILUTĖ IR ANTRAŠTINĖ DALIS
Tarybos sprendimo dėl ES vidutinės
trukmės prevencinės finansinės pagalbos Rumunijai skyrimo
pasiūlymas kartu su Tarybos sprendimo dėl savitarpio pagalbos
Rumunijai skyrimo rekomendacija.
01 04 01 01 Europos Sąjungos garantija ES
paskoloms, skirtoms mokėjimų balansui sureguliuoti.
2.           TEISINIS
PAGRINDAS
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo
143 ir 352 straipsniai, Tarybos reglamentas Nr. 332/2002.
3.           BENDRIEJI
FINANSINIŲ METŲ DUOMENYS (EURAIS)
Šiame punkte nustatoma Europos Sąjungos
teikiamos garantijos struktūra. Ji leis Komisijai aptarnauti skolą
(grąžinti pagrindinę skolos dalį, sumokėti palūkanas
ir padengti kitas išlaidas) tuo atveju, jei skolininkas (Rumunija)
nevykdytų įsipareigojimų.
Biudžeto įrašas („p. m.“), kuriame
nurodyta biudžeto garantija, bus panaudotas tik tuomet, jei bus faktiškai
pareikalauta šios garantijos. Tikimasi, kad biudžeto garantijos nebus
pareikalauta.
3a – Einamieji metai
Netaikoma
   ||   || ĮA
 Pradinė asignavimo suma finansiniams metams (biudžetas) ||   ||
 Perkeltos sumos ||   ||
 Papildomas asignavimas ||   ||
 Bendra asignavimo suma ||   ||
 Kitoje darbo programoje jau numatyti asignavimai ||   ||
 Turimas likutis ||   ||
 Suma siūlomai veiklai ||   ||
3b – Perkėlimas į kitą
laikotarpį
Netaikoma
   ||   || ĮA
 Perkėlimas į kitą laikotarpį ||   ||
 Kitoje darbo programoje jau numatyti asignavimai ||   ||
 Turimas likutis ||   ||
 Suma siūlomai veiklai ||   ||
3c – Kiti finansiniai metai
Netaikoma
   ||   || ĮA
 Pradinė asignavimo suma finansiniams metams (biudžetas) ||   || p. m.
 Perkeltos sumos ||   ||
 Papildomas asignavimas ||   ||
 Bendra asignavimo suma ||   ||
 Kitoje darbo programoje jau numatyti asignavimai ||   ||
 Turimas likutis ||   ||
 Suma siūlomai veiklai ||   || p. m.
4.           VEIKLOS APRAŠAS
Siūlomą ES vidutinės trukmės prevencinę
finansinę pagalbą Rumunijai, jei ja būtų naudojamasi,
sudaro iki 2 mlrd. EUR ES paskola (kuri bus finansuojama ES pasiskolinus
tarptautinėse kapitalo rinkose arba iš finansų įstaigų). Ji
bus suteikta kaip tarptautinio finansavimo paketo, kuriam priklauso ir
1,75 mlrd. SST (apie 2 mlrd. EUR) TVF paskola pagal rezervinį
susitarimą, dalis. Pasaulio bankas pagal vystymosi politiką
suteikė 1 mlrd. EUR paskolą su galimybe atidėti
pasinaudojimą ja. Be to, Pasaulio bankas toliau teiks anksčiau
paskirtą 891 mln. EUR paramą, iš kurios dar liko išmokėti
514 mln. EUR. ES vidutinės trukmės prevencine finansine pagalba
Rumunijai siekiama šalinti tebegresiančią riziką Rumunijos
mokėjimų balanso tvarumui; nors einamosios sąskaitos deficitas
akivaizdžiai sumažėjo, jos finansavimui kyla rizika dėl nestabilaus
kapitalo judėjimo. Be to, prevencine pagalba toliau remiama
vyriausybės ekonominė programa, kuria, be kitų dalykų,
siekiama konsoliduoti makroekonominį, fiskalinį ir finansinį
stabilumą, tobulinti administracinius gebėjimus, reformuoti
mokesčių administravimą, gerinti viešųjų finansų
valdymą ir kontrolę, didinti Rumunijos ekonomikos atsparumą ir
augimo potencialą. Galiausiai konsultuojantis su Ekonomikos ir
finansų komitetu Komisijos administruojama pagalba yra būdas skatinti
Rumuniją savo ekonominę politiką derinti su Rumunijos
įsipareigojimais Europos Sąjungoje bei Tarybos rekomendacijomis,
ypač kiek tai susiję su nacionalinės reformų programos ir
konvergencijos programos įgyvendinimu.
ES lėšoms, gautoms kapitalo rinkose arba iš
finansų įstaigų, siekiant suteikti paskolą Rumunijai, jei
Rumunija jos paprašytų ir jei Komisija, pasikonsultavusi su EFK, jos
prašymą įvertintų teigiamai, suteikiama ES garantija. Paskola
gaunama kapitalo rinkose arba iš finansų įstaigų.
Pagrindinė paskolų, kurios galėtų būti suteiktos
Rumunijai, suma yra iki 2 mlrd. EUR.
Europos Sąjungos teikiamos garantijos
struktūra suteiks galimybę Komisijai aptarnauti skolą, jei
Rumunija nevykdytų savo įsipareigojimų.
Įsipareigojimams vykdyti Komisija gali
naudoti savo grynųjų pinigų išteklius, kad laikinai
aptarnautų skolą. Tokiu atveju bus taikomas 2000 m. gegužės
22 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000,
įgyvendinančio Sprendimą 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos
Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (OL L 130, 2000 5 31, p. 1),
12 straipsnis.
5.           PATVIRTINTAS
SKAIČIAVIMO METODAS
Netaikoma.
6.           MOKĖJIMO GRAFIKAS
(EURAIS)
Netaikoma.
 Išlaidų kategorija || Asignavimai || Mokėjimai
   ||   ||   || n metai || n+1 metai || n+2 metai || n+3 metai || Vėlesni finansiniai metai
   || n metai ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || n+1 metai ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || n metai ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || n+1 metai ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Iš viso ||   ||   ||   ||   ||   ||
[1]               Pirmoji programa nustatyta Tarybos sprendimu
2009/459/EB, antroji – Tarybos sprendimu 2011/288/ES.
[2]               OL L 53, 2002 2 23, p. 1.
[3]               Žr. Oficialiojo leidinio p. xx.


				|

		52014PC0622

			Pasiūlymas TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS kuriuo Estijos Respublikai leidžiama taikyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 26 straipsnio 1 dalies a punkto ir 168 bei 168a straipsnių /* COM/2014/0622 final - 2014/0288 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO
APLINKYBĖS
Pagal 2006 m. lapkričio 28 d.
Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio
bendros sistemos (toliau – PVM direktyva) 395 straipsnio 1 dalį Taryba,
Komisijos pasiūlymu, gali vieningai leisti bet kuriai valstybei narei
taikyti nuo tos direktyvos nuostatų nukrypstančias specialias
priemones, kad būtų paprastinama PVM rinkimo tvarka arba užkirstas
kelias tam tikriems mokesčių slėpimo ar vengimo būdams.
Raštu, kurį Komisija užregistravo
2014 m. gegužės 26 d., Estija paprašė leisti taikyti
priemonę, kuria nukrypstama nuo bendrų principų, taikomų
teisei atskaityti su lengvaisiais automobiliais susijusį pirkimo PVM.
Vadovaudamasi PVM direktyvos 395 straipsnio 2 dalimi, 2014 m. birželio
11 d. raštu Komisija pranešė kitoms valstybėms narėms apie
Estijos prašymą. 2014 m. birželio 12 d. raštu Komisija
pranešė Estijai turinti visą informaciją, kuri, jos nuomone, yra
būtina prašymui įvertinti.
Bendrosios aplinkybės
PVM direktyvos 168 ir 168a straipsniuose
nustatyta, kad apmokestinamasis asmuo turi teisę į PVM, mokėtino
už apmokestinamiesiems sandoriams įsigytas prekes ir paslaugas,
atskaitą. Tos direktyvos 26 straipsnio 1 dalies a punkte
reikalaujama prekių, kurios yra įmonės turto dalis,
naudojimą asmeninėms reikmėms laikyti paslaugų teikimu už
atlygį, jeigu PVM už šias prekes gali būti įtrauktas į PVM
atskaitą. Pagal šią sistemą galima susigrąžinti iš
pradžių atskaitytą PVM, susijusį su naudojimu asmeninėms
reikmėms.
Lengvųjų automobilių atveju
šią sistemą taikyti sudėtinga, visų pirma todėl, kad
sunku nustatyti, kada automobiliai naudojami asmeninėms, o kada – verslo
reikmėms. Kai duomenys apie naudojimą yra renkami, įmonėms
ir administracijai tenka papildoma našta, nes reikia juos tvarkyti ir tikrinti,
netgi tuo atveju, jeigu Estija pasinaudotų PVM direktyvos 168a straipsnyje
numatyta galimybe apriboti išlaidų, susijusių su tarnybiniais
automobiliais, atskaitą iki apmokestinamojo asmens faktinio naudojimo
verslo reikmėms procentinės dalies.
Todėl Estija paprašė leisti apriboti
teisę į atskaitą nustatyta procentine dalimi, kad verslo
įmonėms nereikėtų tvarkyti mokesčių už
naudojimą asmeninėms reikmėms apskaitos. Taip supaprastinama
sistema visoms susijusioms šalims ir kartu užkertamas kelias mokesčių
slėpimui ar vengimui neteisingai tvarkant apskaitą.
Remiantis Estijos pateikta informacija,
atrodo, kad vidutiniškai 50 % tarnybinių lengvųjų
automobilių naudojami asmeninėms reikmėms. Todėl
procentinės dalies apribojimas turėtų būti 50 %.
Naujoji sistema bus taikoma visiems
lengviesiems automobiliams, kuriuose, be vairuotojo vietos, yra ne daugiau kaip
aštuonios vietos, kurie neviršija 3500 kg svorio ir nenaudojami vien tik
verslo reikmėms. Vis dėlto lengviesiems automobiliams, naudojamiems
tam tikrai specialiai veiklai, nebūtų taikomas teisės į
atskaitą apribojimas ir jiems būtų taikomos įprastos
taisyklės, kaip perpardavimui, nuomai ar išperkamajai nuomai
įsigytiems automobiliams, keleivių pervežimui skirtiems automobiliams
(kai antai taksi) ir vairavimo pamokoms naudojamiems automobiliams.
Leidžiančiai nukrypti nuostatai
reikėtų nustatyti galiojimo terminą iki 2017 m. gruodžio
31 d., kad būtų galima įvertinti, ar apribojimu atskaityti
iki 50 % vis dar teisingai parodomas bendras pasidalijimas tarp naudojimo
verslo ir asmeninėms reikmėms. Bet koks prašymas pratęsti
terminą kartu su ataskaita, kurioje būtų pateikta taikomos
procentinės dalies peržiūra, turi būti pateiktas Komisijai iki
2017 m. kovo 31 d.
Pasiūlymo srityje galiojančios
nuostatos
Kitoms valstybėms narėms buvo leista
taikyti panašias leidžiančias nukrypti nuostatas, susijusias su teise
į atskaitą.
PVM direktyvos 176 straipsnyje nurodyta, kad
Taryba nustato išlaidas, kurios negali būti įtraukiamos į PVM
atskaitą. Kol tokios išlaidos nenustatytos, valstybėms narėms
leidžiama ir toliau taikyti išimtis, galiojusias 1979 m. sausio 1 d.
Todėl yra kelios esamos padėties nekeitimo nuostatos, kuriomis
ribojama teisė į PVM, susijusio su lengvaisiais automobiliais,
atskaitą.
2.           KONSULTACIJŲ SU
SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
Konsultacijos su suinteresuotosiomis
šalimis
Neaktualu.
Tiriamųjų duomenų rinkimas
ir naudojimas
Nepriklausomo tyrimo neprireikė.
Poveikio vertinimas
Sprendimo pasiūlymu pirmiausia siekiama
supaprastinti su lengvaisiais automobiliais, kurie iš dalies naudojami ne
verslo reikmėms, susijusio PVM surinkimą, todėl jis gali
turėti teigiamą poveikį. Kartu kovojama ir su mokesčių
slėpimu neteisingai tvarkant apskaitą.
Vis dėlto dėl siauros
leidžiančios nukrypti nuostatos taikymo srities ir riboto taikymo
laikotarpio bet kuriuo atveju poveikis bus nedidelis.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO
ASPEKTAI
Siūlomų veiksmų santrauka
Leidimas Estijai apriboti teisę į
atskaitą iki 50 % PVM, mokėtino už išlaidas, susijusias su
tarnybiniais lengvaisiais automobiliais, naudojamais ne vien verslo
reikmėms. Apribojus tą teisę į atskaitą,
apmokestinamajam asmeniui nebereikia tvarkyti PVM už automobilio naudojimą
asmeninėms reikmėms apskaitos.
Teisinis pagrindas
PVM direktyvos 395 straipsnis.
Subsidiarumo principas
Atsižvelgiant į PVM direktyvos, kuria
grindžiamas pasiūlymas, nuostatas, pasiūlymas patenka į
išimtinę Sąjungos kompetenciją. Todėl subsidiarumo
principas netaikomas.
Proporcingumo principas
Pasiūlymas atitinka proporcingumo
principą dėl toliau nurodytų priežasčių.
Šis sprendimas yra susijęs su valstybei
narei jos pačios prašymu suteiktu leidimu ir nėra privalomas.
Atsižvelgiant į ribotą
leidžiančios nukrypti nuostatos taikymo sritį, speciali priemonė
yra proporcinga siekiamam tikslui.
Pasirinkta
priemonė
Pagal PVM direktyvos 395 straipsnį
nukrypti nuo įprastinių PVM taisyklių galima tik Komisijos
pasiūlymu vieningai leidus Tarybai. Be to, Tarybos sprendimas yra
tinkamiausia priemonė, nes jis gali būti skirtas atskiroms valstybėms
narėms.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Pasiūlymas neturi poveikio Sąjungos
biudžetui.
5.           NEPRIVALOMI ELEMENTAI
Į pasiūlymą įtraukta
laikinojo galiojimo išlyga.
2014/0288 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS
kuriuo Estijos Respublikai leidžiama taikyti
specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB
dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 26
straipsnio 1 dalies a punkto ir 168 bei 168a straipsnių

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2006 m.
lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl
pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos[1], ypač į jos
395 straipsnio 1 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą,
kadangi:
(1)       raštu, kurį Komisija
užregistravo 2014 m. gegužės 26 d., Estija paprašė leidimo
nukrypti nuo Direktyvos 2006/112/EB, kuria reglamentuojama teisė
atskaityti su lengvaisiais automobiliais susijusį pirkimo PVM,
nuostatų;
(2)       2014 m. birželio
11 d. raštu Komisija pranešė kitoms valstybėms narėms apie
Estijos prašymą. 2014 m. birželio 12 d. raštu Komisija
pranešė Estijai turinti visą informaciją, kuri, jos nuomone, yra
būtina prašymui įvertinti;
(3)       Direktyvos 2006/112/EB 168 ir
168a straipsniuose nustatoma apmokestinamojo asmens teisė atskaityti pridėtinės
vertės mokestį (PVM), mokėtiną už jo įsigytas prekes
ir paslaugas, jeigu jos naudojamos to asmens apmokestinamiesiems sandoriams.
Tos direktyvos 26 straipsnio 1 dalies a punktu nustatomas reikalavimas
apskaityti PVM, kai įmonės turtas naudojamas ne verslo reikmėms;
(4)       tiksliai nustatyti, kada
turtas naudojamas ne verslo reikmėms, dažnai yra labai sunku, ir net tais
atvejais, kai tai padaryti galima, tuo tikslu naudojamas mechanizmas dažnai yra
didelė našta jo naudotojams. Pagal prašomą leidimą lengvųjų
automobilių, kurie naudojami ne vien tik verslo tikslais, leidžiama
atskaityti išlaidų PVM suma turėtų būti nustatyta (išskyrus
tam tikras išimtis) kaip vienodo dydžio procentinė norma. Remdamosi šiuo
metu turima informacija Estijos institucijos mano, kad būtų
pagrįsta taikyti 50 % normą. Kartu siekiant išvengti dvigubo
apmokestinimo, reikalavimas apskaityti PVM, mokėtiną už
lengvųjų automobilių naudojimą ne verslo reikmėms,
turėtų būti laikinai netaikomas, jeigu jiems taikomas
apribojimas. Taikant šią supaprastinimo priemonę, nebereikia tvarkyti
tarnybinių automobilių naudojimo asmeninėms reikmėms
apskaitos ir kartu užkertamas kelias mokesčiams slėpti neteisingai
tvarkant apskaitą;
(5)       teisės į
atskaitą apribojimas pagal prašomą leidimą turėtų
būti taikomas PVM, kuriuo apmokestinamas nurodytų lengvųjų
automobilių pirkimas, išperkamoji nuoma, įsigijimas Bendrijoje ir
importas, taip pat PVM, kuriuo apmokestinamos su minėtais lengvaisiais
automobiliais susijusios išlaidos, įskaitant degalų pirkimą;
(6)       prašomas leidimas
turėtų būti taikomas tik lengviesiems automobiliams, kurių
didžiausias leistinas svoris neviršija 3500 kilogramų ir kuriuose, be
vairuotojo vietos, yra ne daugiau kaip aštuonios vietos, nes bet koks
lengvųjų automobilių, sveriančių daugiau kaip 3500
kilogramų arba kuriuose, be vairuotojo vietos, yra daugiau kaip aštuonios
vietos, naudojimas ne verslo reikmėms yra nereikšmingas dėl jų
pobūdžio arba dėl veiklos, kuriai jie naudojami, rūšies. Taip
pat reikėtų pateikti išsamų specialių lengvųjų automobilių,
kuriems netaikomas tas leidimas, sąrašą, grindžiamą
konkrečiu šių automobilių naudojimu;
(7)       leidimui reikėtų
nustatyti galiojimo terminą iki 2017 m. gruodžio 31 d., kadangi
reikės peržiūrėti leidžiančios nukrypti priemonės
būtinumą ir veiksmingumą, taip pat pasidalijimo tarp naudojimo
verslo ir ne verslo tikslais procentinę dalį;
(8)       jeigu Estija mano, kad
leidimą būtina toliau taikyti po 2017 m., ne vėliau kaip
2017 m. kovo 31 d. ji turėtų pateikti Komisijai
ataskaitą, kurioje būtų pateikta taikomos procentinės
normos peržiūra, kartu su prašymu pratęsti leidimą;
(9)       nukrypti leidžianti nuostata
turės tik nedidelį poveikį bendrai mokesčių
pajamų, surenkamų galutinio vartojimo etape, sumai ir neturės
neigiamo poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams iš PVM,
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Nukrypstant nuo Direktyvos 2006/112/EB 168 ir
168a straipsnių, Estijai leidžiama iki 50 % apriboti teisę
atskaityti pridėtinės vertės mokestį (PVM) už išlaidas,
susijusias su lengvaisiais automobiliais, naudojamais ne vien verslo tikslais.
2 straipsnis
Nukrypstant nuo Direktyvos 2006/112/EB 26
straipsnio 1 dalies a punkto, lengvojo automobilio, įtraukto į
apmokestinamojo asmens veiklai skirtą turtą, naudojimo ne verslo
tikslais Estija nelaiko paslaugų teikimu už atlygį, kai tam
automobiliui taikomas apribojimas, leidžiamas pagal šio sprendimo 1
straipsnį.
3 straipsnis
1 straipsnyje nurodytos išlaidos apima
lengvųjų automobilių, naudojamų ne vien verslo tikslais,
pirkimą, išperkamąją nuomą, įsigijimą Bendrijoje
ir importą, taip pat išlaidas, susijusias su tokių automobilių
priežiūra, remontu ir degalais.
4 straipsnis
Šis sprendimas turėtų būti
taikomas tik lengviesiems automobiliams, kurių didžiausias leistinas
svoris neviršija 3500 kilogramų ir kuriuose, be vairuotojo vietos, yra ne
daugiau kaip aštuonios vietos.
5 straipsnis
1 ir 2 straipsniai netaikomi šių
kategorijų lengviesiems automobiliams:
a) perpardavimui, nuomai ar išperkamajai
nuomai įsigytiems automobiliams;
b) keleiviams vežti už atlygį,
įskaitant taksi paslaugas, naudojamiems automobiliams;
c) vairavimo pamokoms naudojamiems
automobiliams.
6 straipsnis
Šis sprendimas nustoja galioti 2017 m.
gruodžio 31 d. Visi prašymai pratęsti šiame sprendime numatyto
leidimo galiojimą kartu su ataskaita, kurioje pateikiama
peržiūrėta 1 straipsnyje nustatyta procentinė norma, Komisijai
pateikiami iki 2017 m. kovo 30 d.
7 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Estijos Respublikai.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L 347, 2006 12 11, p. 1.