Svarbus teisinis pranešimas

|

52008PC0643

Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl Europos bendrijos ir Kazachstano Respublikos prekybos tam tikrais plieno gaminiais  /* KOM/2008/0643 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 15.10.2008KOM(2008) 643 galutinisPasiūlymasTarybos reglamentasdėl Europos bendrijos ir Kazachstano Respublikos prekybos tam tikrais plieno gaminiais(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS |110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Bendrijos ir Kazachstano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarime numatyta, kad prekyba tam tikrais plieno gaminiais turi būti reglamentuojama šalių susitarimu. |120 | Bendrosios aplinkybės Dabartinės autonominės priemonės galioja iki 2008 m. gruodžio 31 d. Komisijos iniciatyva sudaryti naują susitarimą liko be atsako. Todėl, kol bus sudarytas naujas susitarimas arba Kazachstanas įstos į PPO, reikėtų imtis autonominių priemonių, kuriomis nuo 2009 m. sausio 1 d. būtų nustatytos kvotos. |130 | Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1531/2007 (OL L 337, 2006 12 21, p. 2). |141 | Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos kryptimis ir tikslais Netaikoma. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |219 | Dėl susijusio pasiūlymo buvo konsultuotasi šalimis. Šiuo reglamentu toliau taikoma jau keletą matų taikyta sistema. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |229 | Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |230 | Poveikio vertinimas Netaikoma. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |305 | Siūlomų veiksmų santrauka Tarybos reglamente nuo sausio 1 d. nustatytos kiekybinės normos, kurios bus taikomos, kol įsigalios naujas susitarimas. |310 | Teisinis pagrindas EB steigimo sutarties 133 straipsnis. |329 | Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas |331 | Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau išvardytos (-ų) priežasties (-čių). Plieno gaminių importui, kuriam taikomas šis Tarybos reglamentas, nustatomos kvotos ir importo leidimai. ES importuotojai kreipiasi dėl privalomų importo leidimų į valstybių narių kompetentingas institucijas. Kompetentinga institucija, patikrinusi pareiškėjo pateiktus dokumentus ir elektroniniu būdu centrinėje duomenų bazėje įsitikinusi, kad galima skirti prašomus kiekius, išduoda importo leidimą. Įgyvendinimo mechanizmas sukurtas siekiant maksimaliai sumažinti susijusių šalių skaičių. Todėl sistema yra pakankamai paprasta, nes ji apima tik keletą lygių, o Komisijos tarnybos neįtrauktos. |332 | Jau keletą metų galiojančiuose tarptautiniuose susitarimuose keliamas tas pats tikslas, ir juose pateikiamos tos pačios veiklos taisyklės. Negavus iš visų susijusių šalių prašymų pakeisti šią sistemą, galima spręsti, kad ūkio subjektai ir nacionalinės administracijos ją laiko tinkama. |Pasirinkta priemonė |341 | Siūloma priemonė: reglamentas. |342 | Kitos priemonės nebūtų tinkamos dėl šios (-ių) priežasties (-čių). Tai vienintelis būdas nustatyti kiekybines normas. |POVEIKIS BIUDžETUI |409 | Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. |PasiūlymasTarybos reglamentasdėl Europos bendrijos ir Kazachstano Respublikos prekybos tam tikrais plieno gaminiaisEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:(1) Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Kazachstano Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo[1] 17 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad prekybą tam tikrais plieno gaminiais reglamentuoja specialus susitarimas dėl kiekybinių priemonių.(2) 2005 m. liepos 19 d. sudarytas dvišalis Europos bendrijos ir Kazachstano Respublikos vyriausybės susitarimas dėl prekybos tam tikrais plieno gaminiais[2] nustojo galioti 2006 m. gruodžio 31 d. Europos bendrijos ir Kazachstano prekybai tam tikrais plieno gaminiais 2007 ir 2008 m. buvo taikomos atitinkamai Tarybos reglamentu (EB) 1870/2006[3] ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1531/2007[4] nustatytos autonominės priemonės.(3) Iki bus pasirašytas ir įsigalios naujas susitarimas arba Kazachstanas įstos į PPO, nuo 2009 m. turėtų būti nustatytos kiekybinės normos.(4) Atsižvelgiant į tai, kad sąlygos, pagal kurias 2007 ir 2008 metams buvo nustatytos kiekybinės normos, iš esmės nepasikeitė, tikslinga 2009 metams nustatyti 2007 ir 2008 metų dydžio kiekybines normas.(5) Būtina numatyti šio režimo administravimo Bendrijoje priemones taip, kad būtų lengviau įgyvendinti naują susitarimą, numatant kiek įmanoma panašesnes nuostatas.(6) Būtina užtikrinti, kad atitinkamų gaminių kilmė būtų tikrinama, ir tam būtų sukurti tinkami administracinio bendradarbiavimo metodai.(7) Gaminiai, laikomi laisvojoje zonoje arba importuojami įforminant jiems muitinio sandėliavimo, laikinojo įvežimo arba laikinojo įvežimo perdirbti procedūrą (sąlyginio neapmokestinimo sistema), neturėtų būti atimami iš atitinkamiems gaminiams nustatytų normų.(8) Kad šis reglamentas būtų veiksmingai taikomas, būtina įvesti reikalavimą pateikti Bendrijos importo licenciją, kai tie gaminiai išleidžiami į laisvą apyvartą Bendrijoje.(9) Siekiant užtikrinti, kad šios kiekybinės normos nebūtų viršijamos, būtina nustatyti valdymo procedūrą, pagal kurią valstybių narių kompetentingos institucijos išduos importo licencijas tik gavusios išankstinį Komisijos patvirtinimą, kad atitinkami kiekiai neviršys pagal tas kiekybines normas nustatytų kiekių,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis1. Šis reglamentas taikomas nuo 2009 m. sausio 1 d. I priede išvardytiems į Bendriją importuojamiems Kazachstano Respublikos kilmės plieno gaminiams. Tuo atveju, jei įsigalioja Europos bendrijos ir Kazachstano susitarimas dėl prekybos šiais plieno gaminiais arba jei Kazachstanas įstoja į PPO, šis reglamentas nustoja galioti nuo atitinkamos įsigaliojimo arba įstojimo datos.2. Plieno gaminiai skirstomi į gaminių grupes, kaip nurodyta I priede.3. I priede išvardyti gaminiai klasifikuojami pagal Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2658/87[5] nustatytą Kombinuotąją nomenklatūrą (KN).4. 1 dalyje minimų gaminių kilmė nustatoma pagal Bendrijoje galiojančias taisykles.2 straipsnis1. I priede išvardytų Kazachstano Respublikos kilmės plieno gaminių importui į Bendriją taikomos V priede nustatytos kiekybinės normos. I priede nurodyti Kazachstano Respublikos kilmės gaminiai į laisvą apyvartą Bendrijoje išleidžiami tik pateikus II priede nurodytą kilmės sertifikatą ir valstybių narių valdžios institucijų pagal 4 straipsnio nuostatas išduotą importo licenciją.2. Siekdamos užtikrinti, kad kiekiai, kuriems išduotos importo licencijos, bet kuriuo metu neviršytų kiekvienai gaminių grupei nustatytų bendrų kiekybinių normų, IV priede išvardytos kompetentingos institucijos išduoda importo licencijas tik gavusios Komisijos patvirtinimą, kad dar yra nepanaudotų kiekių, neviršijančių konkrečiai plieno gaminių grupei pagal šalį tiekėją nustatytų kiekybinių normų, dėl kurių importuotojas arba importuotojai pateikė paraiškas minėtoms institucijoms.3. Leidžiamų importuoti gaminių kiekis atimamas iš V priede nustatytų konkrečios kiekybinės normos. Gaminiai išsiunčiami tą dieną, kurią jie pakraunami į eksportuojančią transporto priemonę.3 straipsnis1. V priede nurodytos kiekybinės normos netaikomos gaminiams, įvežtiems į laisvąją zoną ar padėtiems į laisvąjį sandėlį arba importuotiems pagal tvarką, reglamentuojančią muitinės sandėlius, laikiną importą ar laikiną įvežimą perdirbti (sąlyginio neapmokestinimo sistema).2. Jeigu 1 dalyje nurodyti gaminiai vėliau išleidžiami į laisvą apyvartą nepakeitus jų pavidalo arba juos apdorojus ar perdirbus, taikoma 2 straipsnio 2 dalis, o taip išleistų gaminių kiekis atimamas iš atitinkamos V priede nustatytos kiekybinės normos.4 straipsnis1. 2 straipsnio 2 dalies taikymo tikslais IV priede išvardytos valstybių narių kompetentingos institucijos, prieš išduodamos importo licencijas, praneša Komisijai apie jų gautuose importo licencijų prašymuose, pateiktuose kartu su eksporto licencijų originalais, nurodytus kiekius. Atsakydama Komisija chronologine tvarka, kuria buvo gauti valstybių narių pranešimai (eiliškumo principas), patvirtina, kad prašomas(-i) importuoti kiekis(-iai) dar neišnaudotas(-i).2. Prašymai, apie kuriuos pranešama Komisijai, galioja, jeigu kiekviename jų yra aiškiai nurodyta šalis eksportuotoja, atitinkamas gaminių kodas, numatomi importuoti kiekiai, eksporto licencijos numeris, kvotos metai ir valstybė narė, kurioje gaminius ketinama išleisti į laisvą apyvartą.3. Visada, jei įmanoma, Komisija valstybių narių institucijoms patvirtina visą kiekį, nurodytą prašymuose, apie kuriuos pranešta, kiekvienai gaminių grupei.4. Gavusios informaciją kompetentingos institucijos nedelsdamos praneša Komisijai apie visus kiekius, kurie buvo nepanaudoti per importo licencijos galiojimo laikotarpį. Nepanaudoti kiekiai automatiškai perkeliami į likusius kiekvienos gaminių grupės bendros Bendrijos kiekybinės normos kiekius.5. 1−4 dalyse nurodyti pranešimai perduodami elektroniniu būdu per šiuo tikslu sukurtą integruotą tinklą, išskyrus atvejus, kai dėl svarbių techninių priežasčių reikia laikinai naudotis kitomis ryšių priemonėmis.6. Importo licencijos arba lygiaverčiai dokumentai išduodami vadovaujantis 12–16 straipsniais.7. Valstybių narių kompetentingos institucijos praneša Komisijai apie bet kokį jau išduotų importo licencijų arba lygiaverčių dokumentų anuliavimą tuo atveju, kai Kazachstano Respublikos kompetentingos institucijos panaikina arba anuliuoja atitinkamas eksporto licencijas. Tačiau, jeigu Kazachstano Respublikos kompetentingos institucijos Komisijai arba valstybių narių kompetentingoms institucijoms praneša apie eksporto licencijos panaikinimą arba anuliavimą po atitinkamų gaminių importo į Bendriją, joje nurodyti kiekiai atimami iš atitinkamos V priede nustatytos kiekybinės normos.5 straipsnis1. Jei Komisija turi nurodymų, kad I priede išvardyti Kazachstano Respublikos kilmės gaminiai buvo perkrauti į kitą transporto priemonę, pakeistas jų maršrutas ar jie buvo importuoti į Bendriją nesilaikant 2 straipsnyje nurodytų kiekybinių normų, ir kad reikia atlikti būtinus koregavimus, ji prašo pradėti konsultacijas, kad būtų pasiektas susitarimas dėl būtino atitinkamų kiekybinių normų koregavimo.2. Kol laukiama 1 dalyje nurodytų konsultacijų rezultato, Komisija gali paprašyti, kad Kazachstano Respublika imtųsi būtinų atsargumo priemonių siekdama užtikrinti, jog po minėtų konsultacijų sutartas kiekybinių normų koregavimas galėtų būti atliktas. .3. Jei Bendrija ir Kazachstano Respublika neranda tinkamo sprendimo, ir jei Komisija pažymi, kad yra pakankamai nuostatų apėjimo įrodymų, ji iš kiekybinės normos atima lygiavertį Kazachstano Respublikos kilmės gaminių kiekį.6 straipsnis1. Reikalaujama pateikti visų plieno gaminių krovinių, kuriems taikomos V priede nustatytos kiekybinės normos, eksporto licenciją (kurią turi išduoti Kazachstano Respublikos kompetentingos institucijos), neviršijančią nustatytų apribojimų dydžio.2. Norėdamas gauti 12 straipsnyje nurodytą importo licenciją, importuotojas pateikia eksporto licencijos originalą.7 straipsnis1. Kiekybinių normų eksporto licencija atitinka II priede pateiktą pavyzdį ir patvirtina, inter alia , kad atitinkamų prekių kiekis buvo atimtas iš atitinkamai gaminių grupei nustatytos kiekybinės normos.2. Kiekviena eksporto licencija išduodama tik vienai iš I priede išvardytų gaminių grupių.8 straipsnisEksportuojami kiekiai atimami iš V priede nustatytų kiekybinių normų ir išsiųsti, kaip apibrėžta 2 straipsnio 3 dalyje.9 straipsnis1. Gali būti ne vienas, o daugiau 6 straipsnyje nurodytų eksporto licencijų egzempliorių, bet turi būti aiškiai nurodyta, kad tai kopijos. Eksporto licencija ir kilmės sertifikatas bei jų kopijos surašomos anglų kalba.2. Jeigu 1 dalyje nurodyti dokumentai pildomi ranka, rašyti reikia rašalu spausdintinėmis raidėmis.3. Eksporto licencijų arba lygiaverčių dokumentų matmenys yra 210 x 297 mm. Jų popierius yra baltas rašomasis, nustatyto dydžio, kurio sudėtyje nėra mechaninių priemaišų ir kuris sveria ne mažiau kaip 25 g/m². Abiejų lapo pusių fone turi būti atspausdintas apsauginis tinklelis, leidžiantis aiškiai pastebėti bet kokią klastotę, atliktą mechaninėmis ar cheminėmis priemonėmis.4. Bendrijos kompetentingos institucijos priima tik originalą kaip dokumentą, tinkamą importui pagal šio reglamento nuostatas.5. Kiekviena eksporto licencija ar lygiavertis dokumentas ir kilmės sertifikatas pažymimas atspausdintu arba neatspausdintu standartiniu serijos numeriu, pagal kurį dokumentas gali būti atpažintas.6. Šį numerį sudaro šios sudedamosios dalys:-  dvi raidės, nurodančios šalį eksportuotoją:KZ = Kazachstano Respublika-  dvi raidės, nurodančios numatomos paskirties valstybę narę:BE = BelgijaBG = BulgarijaCZ = ČekijaDK = DanijaDE = VokietijaEE = EstijaGR = GraikijaES = IspanijaFR = PrancūzijaIE = AirijaIT = ItalijaCY = KiprasLV = LatvijaLT = LietuvaLU = LiuksemburgasHU = VengrijaMT = MaltaNL = NyderlandaiAT = AustrijaPL = LenkijaPT = PortugalijaRO = RumunijaSI = SlovėnijaSK = SlovakijaFI = SuomijaSE = ŠvedijaGB = Jungtinė Karalystė,-  vienaženklis skaičius, nurodantis kvotos metus ir atitinkantis paskutinį atitinkamų metų skaičių, pvz., skaičius „9“ žymi 2009 metus;-  dviženklis skaičius, nurodantis šalies eksportuotojos dokumentus išduodančią įstaigą;-  penkiaženklis skaičius nuo 00 001 iki 99 999, paskirtas konkrečiai paskirties valstybei narei.10 straipsnisEksporto licencija gali būti išduota jau išsiuntus joje nurodytus gaminius. Tokiais atvejais juose įrašoma „retrospektyvusis išdavimas“.11 straipsnisEksporto licencijos praradimo arba sunaikinimo atveju eksportuotojas gali kreiptis į dokumentą išdavusią kompetentingą instituciją prašydamas išduoti dublikatą jo turimų eksporto dokumentų pagrindu.Taip išduotame licencijos dublikate turi būti žyma „dublikatas“. Dublikate nurodoma pirminės licencijos data.12 straipsnis1. Jei Komisija, vadovaudamasi 4 straipsniu, patvirtino, kad prašomą kiekį galima gauti remiantis atitinkama kiekybine norma, valstybių narių kompetentingos institucijos išduoda importo licenciją ne vėliau kaip per penkias darbo dienas nuo tos dienos, kai importuotojas pateikė atitinkamos eksporto licencijos originalą. Šį originalą reikia pateikti ne vėliau kaip kitų metų kovo 31 d. po to, kai buvo išsiųstos prekės, kurioms taikoma licencija. Importo licencijas išduoda bet kurios valstybės narės kompetentingos institucijos, neatsižvelgiant į tai, kuri valstybė narė yra nurodyta eksporto licencijoje, jeigu Komisija 4 straipsnyje nustatyta tvarka patvirtino, kad prašomi kiekiai neviršys atitinkamos kiekybinės normos.2. Importo licencijos galioja keturis mėnesius nuo jų išdavimo dienos. Jeigu importuotojas pateikia tinkamai motyvuotą prašymą, valstybės narės kompetentingos institucijos gali pratęsti galiojimo laiką, bet ne ilgiau kaip dar keturiems mėnesiams.3. Importo licencijos parengiamos pagal III priede pateiktą pavyzdį ir galioja visoje Bendrijos muitų teritorijoje.4. Norėdamas gauti importo licenciją, importuotojas savo deklaracijoje arba prašyme nurodo:a) visą eksportuotojo vardą ir pavardę (pavadinimą) ir adresą;b) visą importuotojo vardą ir pavardę (pavadinimą) ir adresą;c) tikslų prekių aprašymą ir jų TARIC kodą(-us);d) prekių kilmės šalį;e) išsiuntimo šalį;f) atitinkamą gaminių grupę ir atitinkamų gaminių kiekį;g) neto masę pagal TARIC poziciją;h) gaminių CIF vertę prie Bendrijos sienos pagal TARIC poziciją;i) ar atitinkami gaminiai yra antrarūšiai arba neatitinka kokybės standartų;j) jei reikia, apmokėjimo ir pristatymo datas ir važtaraščio bei pirkimo sutarties kopiją;k) eksporto licencijos datą ir numerį;l) visus vidaus kodus, naudojamus administravimo tikslais;m) datą ir importuotojo parašą.5. Importuotojai neprivalo visą importo licencijoje nurodytą kiekį importuoti vienoje siuntoje.13 straipsnisValstybių narių institucijų išduotų importo licencijų galiojimas priklauso nuo eksporto licencijų galiojimo ir nuo kiekių, nurodytų Kazachstano Respublikos kompetentingų institucijų išduotose eksporto licencijose, kurių pagrindu buvo išduotos importo licencijos.14 straipsnisNepažeidžiant kitų galiojančių taisyklių nustatytų sąlygų, importo licencijas ar lygiaverčius dokumentus valstybių narių kompetentingos institucijos išduoda pagal 2 straipsnio 2 dalį nediskriminuodamos nė vieno Bendrijos importuotojo dėl jo įsisteigimo Bendrijoje vietos.15 straipsnis1. Jeigu Komisija nustato, kad bendri kiekiai, nurodyti Kazachstano Respublikos tam tikrai gaminių grupei išduotose eksporto licencijose, kuriais nors metais viršija tai gaminių grupei nustatytą kiekybinę normą, apie tai nedelsiant pranešama valstybių narių kompetentingoms licencijas išduodančioms institucijoms, kad būtų sustabdytas tolesnis importo licencijų išdavimas. Šiuo atveju, Komisija nedelsdama pradeda konsultacijas.2. Valstybės narės kompetentingos institucijos atsisako išduoti importo licencijas tiems Kazachstano Respublikos kilmės gaminiams, kuriems pagal šio 6–11 straipsnių nuostatas nebuvo išduotos eksporto licencijos.16 straipsnis1. Blankai, kuriuos turi naudoti valstybių narių kompetentingos institucijos, išduodamos 12 straipsnyje nurodytas importo licencijas, atitinka III priede pateiktą importo licencijos pavyzdį.2. Importo licencijų blankai ir jų išrašai parengiami dviem egzemplioriais; vienas egzempliorius su užrašu „Turėtojo egzempliorius“ ir pažymėtas numeriu 1 išduodamas pareiškėjui, o kitą egzempliorių su užrašu „Dokumentą išdavusios institucijos egzempliorius“ su numeriu 2 saugo licenciją išdavusi institucija. Administraciniais tikslais kompetentingos institucijos prie 2 blanko gali pridėti papildomus egzempliorius.3. Blankams spausdinti naudojamas baltas rašomasis popierius, kurio sudėtyje nėra mechaninių priemaišų ir kuris sveria 55−65 g/m². Jų matmenys − 210 × 297 mm; tarpas tarp eilučių 4.24 mm (viena šeštoji colio); griežtai laikomasi blankų formato. Egzempliorius Nr. 1, tai yra pati licencija, iš abiejų pusių turi būti padengta raudonai atspausdintu apsauginiu tinkleliu, leidžiančiu pastebėti bet kokią klastotę, atliktą mechaninėmis ar cheminėmis priemonėmis.4. Už blankų spausdinimą atsako valstybės narės. Blankus taip pat gali spausdinti spaustuvės, kurias paskiria valstybės narės, kuriose jos yra įsisteigusios. Pastaruoju atveju ant kiekvieno blanko turi būti nuoroda, kad spaustuvę paskyrė valstybė narė. Kiekviename blanke turi būti nurodytas spaustuvės pavadinimas bei adresas arba skiriamasis spaustuvės atpažinimo ženklas.5. Juos išduodant, importo licencijoms ar jų išrašams suteikiamas numeris, kurį nustato valstybės narės kompetentingos institucijos. Importo licencijos numeris pranešamas Komisijai elektroninėmis priemonėmis integruotu tinklu, sukurtu pagal 4 straipsnį.6. Licencijos ir išrašai užpildomi išduodančiosios valstybės narės oficialia kalba arba viena iš jos oficialių kalbų.7. 10 langelyje atsakingos institucijos nurodo atitinkamą plieno gaminių grupę.8. Dokumentą išdavusios įstaigos ir kiekius išskaitančios institucijos jį patvirtina dėdamos antspaudą. Tačiau vietoj išduodančiosios institucijos antspaudo gali būti naudojamas reljefinis įspaudimas kartu su raidėmis arba skaičiais, gautais performavimo būdu, arba spausdinimas ant licencijos. Dokumentą išduodančios institucijos pasitelkia bet kokį apsaugos nuo suklastojimo būdą paskirtam kiekiui užfiksuoti taip, kad nebūtų įmanoma įterpti skaičių arba nuorodų.9. Kitoje egzemplioriaus Nr. 1 ir egzemplioriaus Nr. 2 pusėje turi būti langelis, kuriame muitinės, atlikdamos importo formalumus, arba kompetentingos administracijos institucijos, išduodamos išrašą, galėtų įrašyti kiekius. Jei kiekiams išskaityti skirtos vietos licencijoje arba jos išraše nepakanka, kompetentingos institucijos gali pridėti vieną arba kelis papildomus lapus, kuriuose būtų langeliai, atitinkantys kitoje licencijos arba išrašo egzemplioriaus Nr. 1 ir egzemplioriaus Nr. 2 pusėje esančius langelius. Kiekius išskaitančios institucijos antspaudą deda taip, kad pusė jo būtų ant licencijos ar išrašo, o kita pusė − ant papildomo lapo. Jei papildomi lapai yra keli, panašiu būdu toliau antspauduojamas kiekvienas lapas ir prieš tai einantis lapas.10. Vienos valstybės narės institucijų išduotos importo licencijos ir išrašai, taip jų padaryti įrašai ir žymos turi tokią pačią juridinę galią visose kitose valstybėse narėse kaip tų kitų valstybių narių institucijų išduoti dokumentai ir padaryti įrašai bei žymos.11. Atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos gali, jei būtina, reikalauti išversti licencijos arba jos išrašo turinį į tos valstybės narės oficialią kalbą arba į vieną iš jos oficialių kalbų.17 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje […]Tarybos varduPirmininkas[…]I PRIEDASSA plokšti valcavimo gaminiai |SA1. Ritiniai | SA2. Sunkioji plokštė | SA3. Kiti plokšti valcavimo gaminiai |7208 10 00 00 | 7208 40 00 10 | 7208 40 00 90 | 7210 49 00 10 | 7212 50 40 11 |7208 25 00 00 | 7208 51 20 00 | 7208 53 90 00 | 7210 50 00 10 | 7212 50 61 11 |7208 26 00 00 | 7208 51 91 00 | 7208 54 00 00 | 7210 61 00 10 | 7212 50 69 11 |7208 27 00 00 | 7208 51 98 00 | 7210 69 00 10 | 7212 50 90 13 |7208 36 00 00 | 7208 52 91 00 | 7208 90 80 10 | 7210 70 10 10 | 7212 60 00 11 |7208 37 00 10 | 7208 52 10 00 | 7210 70 80 10 | 7212 60 00 91 |7208 37 00 90 | 7208 52 99 00 | 7209 15 00 00 | 7210 90 30 10 | 7219 21 10 00 |7208 38 00 10 | 7208 53 10 00 | 7210 90 40 10 | 7219 21 90 00 |7208 38 00 90 | 7211 13 00 00 | 7209 16 10 00 | 7210 90 80 91 | 7219 22 10 00 |7208 39 00 10 | 7211 14 00 90 | 7219 22 90 00 |7208 39 00 90 | 7209 16 90 00 | 7211 19 00 90 | 7219 23 00 00 |7211 14 00 10 | 7209 17 10 00 | 7211 23 20 10 | 7219 24 00 00 |7211 19 00 10 | 7209 17 90 00 | 7211 23 30 10 | 7219 31 00 00 |7219 11 00 00 | 7209 18 10 00 | 7211 23 30 91 | 7219 32 10 00 |7219 12 10 00 | 7209 18 91 00 | 7211 23 80 10 | 7219 32 90 00 |7219 12 90 00 | 7209 18 99 00 | 7211 23 80 91 | 7219 33 10 00 |7219 13 10 00 | 7209 25 00 00 | 7211 29 00 10 | 7219 33 90 00 |7219 13 90 00 | 7209 26 10 00 | 7211 90 80 10 | 7219 34 10 00 |7219 14 10 00 | 7209 26 90 00 | 7212 10 10 00 | 7219 34 90 00 |7219 14 90 00 | 7209 27 10 00 | 7212 10 90 11 | 7219 35 10 00 |7225 30 10 00 | 7209 27 90 00 | 7212 20 00 11 | 7219 35 90 00 |7225 30 30 10 | 7209 28 10 00 | 7212 30 00 11 | 7225 40 12 90 |7225 30 90 00 | 7209 28 90 00 | 7212 40 20 10 | 7225 40 90 00 |7225 40 15 10 | 7209 90 80 10 | 7212 40 20 91 |7225 50 20 10 | 7210 11 00 10 | 7212 40 80 11 |7210 12 20 10 | 7212 50 20 11 |7210 12 80 10 | 7212 50 30 11 |7210 20 00 10 |7210 30 00 10 |7210 41 00 10 |II PRIEDASEXPORT LICENCE(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | ORIGINAL | 2 No |3 Year | 4 Product group |EXPORT LICENCE |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 TARIC code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above have been charged against the quantitative limit established for the year shown in box No 3 in respect of the Product group shown in box No 4 by the provisions regulating trade in certain steel products with the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At …………………………………. on ……………………………………… (Signature) (Stamp) |EXPORT LICENCE(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | COPY | 2 No |3 Year | 4 Product group |EXPORT LICENCE |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 TARIC code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above have been charged against the quantitative limit established for the year shown in box No 3 in respect of the Product group shown in box No 4 by the provisions regulating trade in certain steel products with the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At …………………………………. on ……………………………………… (Signature) (Stamp) |CERTIFICATE OF ORIGIN(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | ORIGINAL | 2 No |3 Year | 4 Product group |CERTIFICATE OF ORIGIN (for certain steel products) |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 CN code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above originated in the country shown in box No 6, in accordance with the provisions in force in the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At …………………………………. on ……………………………………… (Signature) (Stamp) |CERTIFICATE OF ORIGIN(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | COPY | 2 No |3 Year | 4 Product group |CERTIFICATE OF ORIGIN (for certain steel products) |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 CN code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above originated in the country shown in box No 6, in accordance with the provisions in force in the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At …………………………………. on ……………………………………… (Signature) (Stamp) |III PRIEDASEuropos bendrijos importo licencija1 | 1. Gavėjas (vardas ir pavardė (pavadinimas), tikslus adresas, šalis, PVM mokėtojo kodas) | 2. Išdavimo numeris |Turėtojo egzempliorius | 3. Metai |4. Dokumentą išdavusi institucija (pavadinimas, adresas ir telefono numeris) |5. Deklarantas/atstovas (atitinkamais atvejais) (vardas ir pavardė (pavadinimas) ir tikslus adresas) | 6. Kilmės šalis (ir geonomenklatūros kodas) |7. Išsiuntimo šalis (ir geonomenklatūros kodas) |1 | 8. Paskutinė galiojimo diena |9. Prekių aprašymas | 10. TARIC kodas |11. Kiekis kvotos vienetais |12. Užstatas/garantija (jei taikoma) |13. Papildomi duomenys |14. Kompetentingos institucijos patvirtinimas Data : …………………………………. (Parašas) (antspaudas) |15. SKIRIAMI KIEKIAI Turimą kiekį nurodyti 17 skilties 1 dalyje, paskirtą − 2 dalyje. |16. Neto kiekis (neto masė arba kitas matavimo vienetas, nurodant vienetą) | 19. Muitinės dokumentas (forma ir numeris) arba išrašo numeris ir kiekio skyrimo data | 20. Skiriančiosios institucijos pavadinimas, valstybė narė, antspaudas ir parašas |17. Skaičiais | 18. Paskirtas kiekis žodžiais |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |Čia pridedami papildomi lapai. |Europos bendrijos importo licencija2 | 1. Gavėjas (vardas ir pavardė (pavadinimas), tikslus adresas, šalis, PVM mokėtojo kodas) | 2. Išdavimo numeris |Dokumentą išdavusios institucijos egzempliorius | 3. Metai |4. Dokumentą išdavusi institucija (pavadinimas, adresas ir telefono numeris) |5. Deklarantas/atstovas (atitinkamais atvejais) (vardas ir pavardė (pavadinimas) ir tikslus adresas) | 6. Kilmės šalis (ir geonomenklatūros kodas) |7. Išsiuntimo šalis (ir geonomenklatūros kodas) |2 | 8. Paskutinė galiojimo diena |9. Prekių aprašymas | 10. TARIC kodas |11. Kiekis kvotos vienetais |12. Užstatas/garantija (jei taikoma) |13. Papildomi duomenys |14. Kompetentingos institucijos patvirtinimas Data : …………………………………. (Parašas) (antspaudas) |15. SKIRIAMI KIEKIAI Turimą kiekį nurodyti 17 skilties 1 dalyje, paskirtą − 2 dalyje. |16. Neto kiekis (neto masė arba kitas matavimo vienetas, nurodant vienetą) | 19. Muitinės dokumentas (forma ir numeris) arba išrašo numeris ir kiekio skyrimo data | 20. Skiriančiosios institucijos pavadinimas, valstybė narė, antspaudas ir parašas |17. Skaičiais | 18. Paskirtas kiekis žodžiais |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |Čia pridedami papildomi lapai. |IV PRIEDASLISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTESSEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮLISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDERLISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATENPÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRIΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝLIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIESLISTE DES AUTORITES NATIONALES COMPETENTESELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITA NAZIONALIVALSTU KOMPETENTO IESTAŽU SARAKSTSATSAKINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠASAZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJALISTA TA' L-AWTORITAJIET KOMPETENTI NAZZJONALILIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIESLISTA WLAŒCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCHLISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTESZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOVSEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOVLUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTAFÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETERBELGIQUE/BELGIË Service public fédéral de l'économie, des PME, des classes moyennes et de l'énergie Direction générale du potentiel économique Service des licences Rue de Louvain 44 B-1000 Bruxelles Fax (32-2) 277 50 63 | БЪЛГАРИЯ дирекция ‘Регистриране, лицензиране и контрол’ ул. ‘Славянска’ № 8 1052 София Факс: (359-2) 981 50 41 Fax: (359-2) 980 47 10 (359-2) 988 36 54 |Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie Algemene Directie Economisch Potentieel Dienst Vergunningen Leuvenseweg 44 B-1000 Brussel Fax (32-2) 277 50 63 | ČESKÁ REPUBLIKA Ministerstvo průmyslu a obchodu Licenční správa Na Františku 32 CZ-110 15 Praha 1 Fax: (420) 224 21 21 33 |DANMARK Erhvervs- og Byggestyrelsen Økonomi- og Erhvervsministeriet Langelinie Allé 17 DK-2100 København Ø Fax: (45) 35 46 60 01 | FRANCE Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie Direction générale des entreprises Sous-direction des biens de consommation Bureau textile-importations Le Bervil 12, rue Villiot F-75572 Paris Cedex 12 Fax (33) 153 44 91 81 |DEUTSCHLAND Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA) Frankfurter Straße 29—35 D-65760 Eschborn 1 Fax: (49) 6196 90 88 00 | ITALIA Ministero delle Attività produttive Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi Viale America, 341 I-00144 Roma Fax (39) 06 59 93 22 35/59 93 26 36 |EESTI Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium Harju 11 EE-15072 Tallinn Faks: + 372 631 3660 | KYPROS Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού Υπηρεσία Εμπορίου Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ. 6 CY-1421 Λευκωσία Φαξ: (357) 22 37 51 20 |IRELAND Department of Enterprise, Trade and Employment Import/Export Licensing, Block C Earlsfort Centre Hatch Street IE-Dublin 2 Fax: + 353-1-631 25 62 | LATVIJA Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija Brīvības iela 55 LV-1519 Rīga Fakss: + 371-728 08 82 |ΕΛΛΑΣ Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, Εμπορικής Άμυνας Κορνάρου 1 GR-105 63 Αθήνα Φαξ: (30-210) 328 60 94 | LIETUVA Lietuvos Respublikos ūkio ministerija Prekybos departamentas Gedimino pr. 38/2 LT-01104 Vilnius Fax: + 370-5-26 23 974 |ESPAÑA Ministerio de Industria, Turismo y Comercio Secretaría General de Comercio Exterior Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales Paseo de la Castellana 162 E-28046 Madrid Fax: + 34-91 349 38 31 | LUXEMBOURG Ministère de l'économie et du commerce extérieur Office des licences BP 113 L-2011 Luxembourg Fax (352) 46 61 38 |MAGYARORSZÁG Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal Margit krt. 85. HU-1024 Budapest Fax: (36-1) 336 73 02 | ROMÂNIA Ministerul pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii, Comerț, Turism și Profesii Liberale Direcția Generală Politici Comerciale Str. Ion Câmpineanu, nr. 16 București, sector 1 Cod poștal 010036 Tel.: (40-21) 315 00 81, Fax: (40-21) 315 04 54 e-mail: clc@dce.gov.ro |MALTA Diviżjoni għall-Kummerċ Servizzi Kummerċjali Lascaris MT-Valletta CMR02 Fax: (356) 25 69 02 99 | SLOVENIJA Ministrstvo za finance Carinska uprava Republike Slovenije Carinski urad Jesenice Spodnji plavž 6C SI-4270 Jesenice Faks (386-4) 297 44 56 |NEDERLAND Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer Postbus 30003, Engelse Kamp 2 NL-9700 RD Groningen Fax (31-50) 523 23 41 | SLOVENSKO Ministerstvo hospodárstva Mierová 19 827 15 Bratislava 212 Slovenská republika Fax: (421-2) 48 54 31 16 |ÖSTERREICH Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit Außenwirtschaftsadministration Abteilung C2/2 Stubenring 1 A-1011 Wien Fax: (43-1) 7 11 00/83 86 | SUOMI/FINLAND Tullihallitus PL 512 FI-00101 Helsinki Faksi + 358-20-492 28 52 Tullstyrelsen PB 512 FI-00101 Helsingfors Fax.: + 358-20-492 28 52 |POLSKA Ministerstwo Gospodarki Plac Trzech Krzyży 3/5 00-507 Warszawa Polska Fax: (48-22) 693 40 21/693 40 22 | SVERIGE Kommerskollegium Box 6803 S-113 86 Stockholm Fax (46-8) 30 67 59 |PORTUGAL Ministério das Finanças e da Administração Pública Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais sobre o Consumo Rua da Alfândega, n.o 5, r/c P-1149-006 Lisboa Fax: (+ 351) 218 81 39 90 | UNITED KINGDOM Department of Trade and Industry Import Licensing Branch Queensway House — West Precinct Billingham UK-TS23 2NF Fax + (44-1642) 36 42 69 |V PRIEDASKIEKYBINĖS NORMOS(tonos)Gaminiai |SA. Plokšti gaminiai |SA1. Ritiniai | 87 125 |SA2. Sunkioji plokštė | 0 |SA3. Kiti plokšti gaminiai | 117 875 |[1] OL L 196, 1999 7 28, p. 3.[2] OL L 232, 2005 9 8, p. 64.[3] OL L 360, 2006 12 19, p. 1.[4] OL L 337, 2007 12 21, p. 2.[5] OL L 256, 1987 9 7, p. 1.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52007PC0742

Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl laikino kai kurių grūdų importo muitų netaikymo 2007–2008 prekybos metais  /* KOM/2007/0742 galutinis - ACC 2007/0261 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 26.11.2007KOM(2007) 742 galutinis2007/0261 (ACC)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl laikino kai kurių grūdų importo muitų netaikymo 2007–2008 prekybos metais(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS-  Pasiūlymo pagrindas ir tikslaiNorint panaikinti Europos Sąjungos grūdų rinkose susidariusią įtampą šiuo pasiūlymu siekiama pagerinti Bendrijos rinkos aprūpinimą grūdais, palengvinant importą iš trečiųjų šalių.Šį pasiūlymą teikti verčia nedidelis Europos derlius ir pakilusios rinkos kainos tiek pasaulinėje, tiek Bendrijos rinkoje. Net jei su grūdais susiję apsaugos prie sienų lygiai dabar yra palyginti maži, kai kuriems grūdams, kurie svarbūs Europos Sąjungos rinkos pusiausvyrai, tebetaikomi importo muitai.-  Bendrosios aplinkybės1.1. Tendencija pasaulio grūdų rinkosePasak Tarptautinės javų tarybos, grūdų suvartojimo pasaulyje lygis 2007–2008 m. (1 669 milijonai tonų) trečius metus iš eilės turėtų būti aukštesnis nei pasaulinės grūdų produkcijos lygis (1 655 milijonai tonų). Dėl vasarą Šiaurės pusrutulyje susidariusių nepalankių klimato sąlygų ir sausros Australijoje planuojama, kad grūdų produkcija sumažės iki 601 milijono tonų, tuo tarpu dėl nepaprastai gero derliaus Jungtinėse Amerikos Valstijose planuojamas rekordinis 766 milijonų tonų kukurūzų produkcijos kiekis. Pasaulinė grūdų paklausa išlieka didelė, viena vertus, dėl to, kad daugiau gaminama biodegalų, kita vertus, dėl to, kad sparčiai augančios ekonomikos šalyse kyla gyvenimo lygis ir gyventojai daugiau vartoja baltos mėsos (paukštienos ir kiaulienos), taigi didesnis tampa ir grūdų poreikis. Dėl padidėjusios pasaulinės grūdų paklausos 2007–2008 prekybos metų pabaigoje jų atsargos pasaulyje turėtų būti mažiausios nuo 1979–1980 metų. Manoma, kad grūdų atsargos sudarys 107 milijonus tonų, iš kurių 25 milijonai tonų teks penkioms pagrindinėms šalims eksportuotojoms; 2006–2007 prekybos metų pabaigoje grūdų atsargos sudarė 118 milijonų tonų, o minėtoms šalims teko 38 milijonai tonų.[pic]Dėl sumažėjusių grūdų atsargų pasaulyje grūdų biržos kainos (eksporto kainos) nuo pat 2007–2008 prekybos metų pradžios labai išaugo: kviečių kaina padidėjo apie 50 proc.; pasaulinė kviečių FOB kaina 2007 m. rugsėjo pabaigoje siekė apie 360 JAV dolerių už toną. Šiaurės pusrutulyje vasara buvo nepalanki kviečiams ir tai turėjo didžiausią įtaką grūdų derliui ir kokybei Europoje, tačiau rinkos buvo prisotintos dėl didelės paklausos, kurią sukūrė importuotojai, besistengiantys patenkinti savo poreikius, nors pasaulinės kainos ir toliau kilo. Nepaisant didelių kainų tradiciniai importuotojai stengėsi greičiau atlikti pirkimus, baimindamiesi, kad vėliau kainos dar labiau išaugs. Nuo pat 2007–2008 prekybos metų pradžios daug grūdų pirko Šiaurės Afrika, Viduriniai Rytai ir Indija, visų pirma iš Jungtinių Amerikos Valstijų ir Rusijos: rugsėjo pradžioje JAV eksporto įsipareigojimai jau sudarė beveik 60 proc. viso šiems prekybos metams Jungtinių Amerikos Valstijų žemės ūkio departamento (USDA) numatyto eksporto.Labai išaugus kviečių kainoms ir nesumažėjus eksporto paklausai, išaugo kainos ir pasaulinėse pašarinių miežių rinkose. 2007 m. rugsėjo pabaigoje eksporto FOB kaina Juodosios jūros regione, nuo prekybos metų pradžios padidėjusi maždaug 30 proc., siekė 314 JAV dolerių už toną.Nepaisant padidėjusios JAV kukurūzų produkcijos pasaulinės šios kultūros eksporto kainos taip pat išaugo. 2007 m. pabaigoje JAV FOB kainos, nuo prekybos metų pradžios padidėjusios 20 proc., siekė apie 180 JAV dolerių už toną. Argentinoje 2007 m. rugsėjo pabaigoje FOB kainos Up River , padidėjusios 30 proc., taip pat siekė apie 180 JAV dolerių už toną. Tokios kainos laikėsi dėl nemažėjančios paklausos, o ekonominių operacijų vykdytojai jas kėlė dėl padidėjusių eksporto iš Brazilijos kainų, kur FOB vertės, iš esmės dėl Europos Sąjungoje susiklosčiusios padėties, peržengė 200 JAV dolerių už toną ribą.1.2. Padėtis Europos Sąjungos grūdų rinkojePradinės 2007–2008 prekybos metų atsargos palyginti su praėjusiais prekybos metais sumažėjo 13 milijonų tonų. Šį sumažėjimą lėmė dviejų veiksnių derinys: nedidelis 2006–2007 metų javų derlius ir minėtais prekybos metais labai sumažėjusios Bendrijos intervencinės atsargos. Iš tikrųjų siekiant patenkinti pirmiausia vidaus rinkos poreikius 2006–2007 m. iš intervencinių atsargų buvo parduota daugiau kaip 8 milijonai tonų javų (3,1 milijono tonų kviečių, 3,4 milijono tonų kukurūzų, 1,4 milijono tonų miežių ir beveik 395 000 tonų rugių). 2007–2008 prekybos metų pradžioje Bendrijos intervencines atsargas sudarė apie 2,4 milijono tonų javų, daugiausia vengriški kukurūzai.2007 m. dėl gausių kritulių nukentėjo pašarinių javų derliaus kokybė Europos Sąjungos vakaruose, tiksliau Prancūzijoje, Vokietijoje ir Jungtinėje Karalystėje. Centrinėje ir Rytų Europoje vasarą kelis kartus pasikartoję veiksniai (neįprastai aukšta temperatūra ir kritulių nebuvimas) sutrukdė kultūroms tinkamai augti. Tik Iberijos pusiasalyje ir prie Baltijos jūros esančiose šalyse klimato sąlygos grūdinėms kultūroms buvo palankios. Europos Sąjungos grūdinė produkcija dabar iš viso sudaro 258 milijonus tonų; tai 8 milijonais tonų (3 proc.) mažiau palyginti su 2006–2007 m. derliumi, kuris taip pat buvo nedidelis.Taigi Europos produkcija mažėja ir Europos Sąjungos atsargų jau yra mažai. Todėl Europos Sąjunga 2007–2008 m. turi importuoti daugiau nei 2006–2007 m. Paprastai daugiau eksportuojanti Europos Sąjunga 2007–2008 prekybos metais daugiau importuoja (maždaug 2,5 milijono tonų[1]), nors ir ES eksportas nelėtėja.Nuo 2007–2008 prekybos metų pradžios kainos Europos grūdų rinkose nepaprastai išaugo. Šis padidėjimas labai ryškus tiek pagal nominaliąją vertę, tiek pagal neįprastai didelį biržos kainų ir intervencinės kainos (101,3 EUR už toną) skirtumą. Padėtis įtempta tiek pašarinių javų, tiek kukurūzų rinkoje. Taip atsitiko dėl sumažėjusio Bendrijos paprastųjų kviečių ir kukurūzų derliaus, blogesnės nei buvo tikėtasi kokybės ir Bendrijos intervencinių atsargų, kurios šiuo metu sumažėjusios iki 0,5 milijono tonų, išnaudojimo.[pic]Kviečių „Meunier“ FOB kaina Ruane (Rouen) (179 EUR už toną) nuo naujų prekybos metų pradžios (nuo 2007 m. liepos 2 d.) padidėjo ir 2007 m. rugsėjo pradžioje siekė beveik 300 EUR už toną. Vokietijoje duoniniai kviečiai buvo parduodami 70 proc. brangiau nei praėjusių metų rugpjūčio viduryje. Europoje paprastųjų kviečių daugiausia auginama Prancūzijoje, Vokietijoje, Jungtinėje Karalystėje, Lenkijoje ir Rumunijoje. Paprastai metinį eksportą sudaro 12–14 milijonų tonų, daugiausia į Šiaurės Afrikos šalis. Metinis importas siekia apie 5 milijonus tonų, iš kurių 1,5 milijono tonų sudaro aukščiausios kokybės paprastieji kviečiai iš Šiaurės Amerikos. Likusią dalį sudaro vidutinės ir žemos kokybės kviečiai, daugiausia iš Juodosios jūros regiono šalių.[pic]Pašarinių miežių biržos kainos didėjo panašiai kaip ir kviečių kainos. Prancūzijos rinkoje pašariniai miežiai palyginti su kaina 2006 m. vasarą pabrango daugiau kaip du kartus; 2007 m. rugsėjo pabaigoje pašarinių miežių kaina Ruane pasiekė 270 EUR už toną. Miežių daugiausia auginama Vokietijoje, Prancūzijoje, Jungtinėje Karalystėje, Danijoje ir Lenkijoje. Paprastai metinį eksportą sudaro maždaug 6 milijonai tonų, daugiausia į Saudo Arabiją. Metinis importas nedidelis, nesiekia 0,5 milijono tonų.[pic]Dėl išaugusios miežių kainos padidėjo gyvulių pašarui skirtų kukurūzų paklausa. Bajonoje (Bayonne) kukurūzai iš Prancūzijos taip pat pabrango; jų kaina, naujų prekybos metų pradžioje (2007 m. liepos 2 d.) siekusi 183 EUR už toną, 2007 m. rugsėjo viduryje tapo didžiausia – 255 EUR už toną. Kukurūzų daugiausia auginama Prancūzijoje, Italijoje, Vengrijoje, Rumunijoje ir Lenkijoje. Paprastai metinis grūdinių kukurūzų eksportas būna nedidelis – apie 0,5 milijono tonų. Metinis importas, daugiausia iš Pietų Amerikos ir Ukrainos (neseniai pradėta importuoti ir iš Serbijos), siekia apie 3–4 milijonus tonų.-  Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatosPagal Bendrąjį susitarimą dėl muitų tarifų ir prekybos taikomi šie tarifai:Produktas | Tarifas |Kietieji kviečiai | 148 EUR už toną |Paprastieji kviečiai | 95 EUR už toną |Rugiai | 93 EUR už toną |Miežiai | 93 EUR už toną |Avižos | 89 EUR už toną |Kukurūzai (išskyrus sėklą ir kai kuriuos hibridus) | 94 EUR už toną |Sorgai | 94 EUR už toną |Grikiai | 37 EUR už toną |Soros | 56 EUR už toną |Kvietrugiai | 93 EUR už toną |Europos Sąjunga visiems grūdams taikomus muitus nustatė Bendrajame susitarime dėl muitų tarifų ir prekybos. Muitai taikomi laikantis prie Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos pridėto sąrašo, kuriam atsirasti pagrindą davė „Blair House“ susitarimas, sudarytas su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, 6 įžanginėje pastaboje nustatytos tvarkos. Muitai, išskyrus taikomus miežiams bei vidutinės ir žemos kokybės paprastiesiems kviečiams, nustatomi pagal atskiras aiškiai apibrėžtų grūdinių kultūrų veislių pasaulines atskaitos kainas.Muitas nustatomas remiantis skirtumu tarp Bendrijos faktinės intervencinės grūdų kainos (įskaitant mėnesinius padidinimus), padaugintos iš 1,55, ir reprezentacinės grūdų importo CIF kainos Roterdame.Taip apskaičiuotas muitas šiuo metu yra 0 EUR už toną kietiesiems kviečiams, aukščiausios kokybės paprastiesiems kviečiams, rugiams ir sorgams. Dėl kukurūzų atskaitos kainų nepastovumo Amerikos rinkoje kukurūzams taikytinas tarifas nuo 2007–2008 prekybos metų pradžios labai svyravo: nuo didžiausio – 16,21 EUR už toną, iki 0 EUR už toną, taikomo nuo 2007 m. spalio 1 d.2002 m. miežių bei vidutinės ir žemos kokybės paprastųjų kviečių importui buvo nustatytos tarifinės kvotos. Be šių kvotų taikomas atitinkamai 93 EUR už toną ir 95 EUR už toną didžiausias muitas.Vidutinės ir žemos kokybės kviečiams nustatyta 2 989 240 tonų metinė tarifinė kvota, įskaitant, viena vertus, specialią 572 000 tonų kvotą, skirtą importui iš JAV, ir, kita, vertus, 38 853 tonų kvotą, skirtą importui iš Kanados. Likusios 2 378 387 tonos paskirstytos kitoms trečiosioms šalims pagal ketvirčius. Mokėtinas muitas už importą, kuriam nustatyta kvota, yra 12 EUR už toną.Iš toliau pateikiamos lentelės matyti, kaip nuo 2007 m. pradžios išnaudotos trys paprastųjų kviečių kvotos dalys:I kvotos dalis | II kvotos dalis | III kvotos dalis |Kvota (tonomis) | 572 000 | 38 853 | 2 378 387 |Išnaudojimas 2007 m. (tonomis) | 191 378 | 38 800 | 900 390 |Išnaudojimas (%) | 33,5 | 99,9 | 37,9 |Likusi dalis (tonomis) | 380 622 | 53 | 1 477 997 |Miežiams nustatyta 306 215 tonų metinė tarifinė kvota ir 16 EUR už toną muitas. Salykliniams miežiams nustatyta 50 000 tonų kvota ir 8 EUR už toną muitas.Iš toliau pateikiamos lentelės matyti, kaip nuo 2007 m. pradžios išnaudotos dvi miežių importo kvotos:Miežiai | Salykliniai miežiai |Kvota (tonomis) | 306 215 | 50 000 |Išnaudojimas 2007 m. (tonomis) | 103 708 | 0 |Išnaudojimas (%) | 33,9 | 0 |Likusi dalis (tonomis) | 202 507 | 50 000 |Pasibaigus deryboms dėl 10 naujų valstybių narių įstojimo 2006 m. kukurūzams buvo nustatyta 242 074 tonų muitu neapmokestinama erga omnes kvota. 2007 metams nustatyta kvota buvo visiškai išnaudota.Iš Ispanijos ir Portugalijos importuojamiems kukurūzams ir sorgams nustatyti importo muitai, kurie šioms abiem šalims įstojus į ES, buvo sumažinti. Pagal ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimą leidžiama importuoti nustatytą kukurūzų ir sorgų kiekį iš trečiųjų šalių sumažintu tarifu (sumažinimas) siekiant kompensuoti Jungtinėms Amerikos Valstijoms rinkų Iberijos pusiasalyje praradimą. Dabar galiojantis susitarimas taikomas per metus iš Ispanijos importuotiniems 2 milijonams tonų kukurūzų ir 300 000 tonų sorgų. Šie kiekiai sumažinti grūdų tam tikrų pakaitinių produktų (krakmolo gamybos liekanų, maisto produktų, kurių pagrindas kukurūzų glitimas, ir citrusų vaisių tyrės), tais pačiais metais importuojamų iš Ispanijos, dalimi. Iš Portugalijos importuojamiems kukurūzams nustatyta 500 000 tonų tarifinė kvota (siekiant užtikrinti visišką kvotos išnaudojimą nustatytas didžiausias 50 EUR už toną muitas). Atsižvelgiant į nedidelius muitus ir pastovų kukurūzų importą 2007 m. nebuvo nustatytas joks sumažinimas.-  Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisNetaikoma.2. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS-  Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisNetaikoma.-  Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimasNetaikoma.-  Poveikio vertinimasNetaikoma atsižvelgiant į visuotinį priemonės mastą.3. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI-  Siūlomų veiksmų santraukaŠiuo pasiūlymu siekiama sustabdyti kai kurių grūdų importo muitų taikymą kalbant tiek apie sumažintu muitu apmokestinamas tarifines kvotas, tiek apie vadovaujantis bendrąja teise vykdomą importą.Ši sustabdymo priemonė taikoma tik 2007–2008 prekybos metams ir ją turi būti galima prireikus iškart panaikinti. Todėl Komisijai reikėtų numatyti galimybę imtis atitinkamų priemonių, kad vėl būtų pradėta taikyti muitus, kai tik padėtis rinkoje tai pateisintų, ir nustatyti kriterijus, kuriais vadovaujantis padėtį reikėtų tokia laikyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 25 straipsnį (Grūdų vadybos komitetas).-  Teisinis pagrindasEuropos bendrijos steigimo sutartis, ypač jos 26 ir 133 straipsniai.-  Subsidiarumo principasPasiūlymas patenka į Bendrijos išimtinės kompetencijos sritį. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.-  Proporcingumo principasNetaikoma.-  Pasirinkta priemonėSiūloma priemonė: reglamentas.Kitos priemonės nebūtų tinkamos dėl toliau išvardytų priežasčių:dokumente svarstomas laikinas galiojančio reglamento nuostatos taikymo sustabdymas.4. POVEIKIS BIUDžETUIManoma, kad pritaikius šią priemonę 2007 finansiniais metais nuosavi ištekliai galėtų grynąja verte (valstybėms narėms pasilikus 25 proc.) sumažėti 2,9 milijono EUR, o 2008 finansiniais metais – 17,6 milijono EUR.2007/0261 (ACC)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl laikino kai kurių grūdų importo muitų netaikymo 2007–2008 prekybos metaisEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 26 straipsnį ir 133 straipsnio 4 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:1.  2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo[2] numatyta apsaugos nuo importo galimo neigiamo poveikio sistema, kuria pirmiausia siekiama stabilizuoti Bendrijos rinką.2.  Apskritai žemės ūkio produktams pagal Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) susitarimus taikomos muito normos nustatytos bendrajame muitų tarife. Tačiau kai kurių grūdų importas, vykdomas laikantis tarifinių kvotų, nustatytų pagal Sutartį sudarytuose tarptautiniuose susitarimuose arba kituose Tarybos aktuose, apmokestinamas specialiais muitais.3.  Pasaulinei grūdų paklausai išliekant didelei dėl to, kad sparčiai augančios ekonomikos šalyse kyla gyvenimo lygis ir daugiau gaminama biodegalų, pasaulinės grūdų atsargos mažėja trečius metus iš eilės ir 2007–2008 prekybos metų pabaigoje turėtų būti mažiausios nuo 1979–1980 prekybos metų. Tokiomis aplinkybėmis nuo 2007–2008 prekybos metų pradžios pasaulinės grūdų kainos biržoje labai išaugo: paprastųjų kviečių kaina padidėjo apie 50 proc., miežių – apie 30 proc., kukurūzų – apie 20–30 proc.4.  Dėl nepalankių klimato sąlygų daugumoje valstybių narių planuojama, kad 2007–2008 prekybos metų grūdų produkcija bus 258 milijonus tonų; palyginti su 2006–2007 prekybos metų derliumi, kuris taip pat buvo nedidelis, ji sumažės 8 milijonais tonų (3 proc.). Labiausiai sumažėjo Bendrijos paprastųjų kviečių ir kukurūzų produkcija, tačiau produkcijos sumažėjimas jaučiamas visuose grūdų sektoriuose apskritai, o tai trukdo subalansuotai aprūpinti grūdais vidaus rinką. Tokia pusiausvyros stoka ypač pasireiškia javų sektoriuje: skiriasi įvairiuose Bendrijos regionuose išaugintų javų kokybė ir kiekis, todėl ekonominių operacijų vykdytojai skirtingai elgiasi naudodami turimus javų kiekius. Be to, šio bendro produkcijos sumažėjimo negalima kompensuoti tik kai kuriose vietose padidėjusia miežių, rugių ir avižų produkcija.5.  Nuo 2007–2008 prekybos metų pradžios kainos Europos grūdų rinkose nepaprastai išaugo. Šis padidėjimas yra labai ryškus tiek pagal nominaliąją vertę, tiek pagal neįprastai didelį biržos kainų ir intervencinės kainos skirtumą. Padėtis įtempta tiek pašarinių javų, tiek kukurūzų rinkoje. Kviečių „Meunier“ kaina Ruane (179 EUR už toną) didėjo nuo naujų prekybos metų pradžios ir 2007 m. rugsėjo pradžioje siekė beveik 300 EUR už toną, o pašarinių miežių kaina Ruane palyginti su kaina 2006 m. vasarą išaugo daugiau kaip du kartus, 2007 m. rugsėjo pabaigoje pasiekdama 270 EUR už toną. Salyklinių miežių kaina taip pat labai išaugo ir 2007 m. rugsėjo pabaigoje ji pasiekė beveik 310 EUR už toną. Bajonoje kukurūzai iš Prancūzijos taip pat pabrango; jų kaina, naujų prekybos metų pradžioje siekusi 183 EUR už toną, 2007 m. rugsėjo viduryje tapo didžiausia – 255 EUR už toną. Tokia padėtis susiklostė dėl sumažėjusio Bendrijos paprastųjų kviečių ir kukurūzų derliaus, vidutiniškos kokybės ir Bendrijos intervencinių atsargų, kuriose šiuo metu yra mažiau kaip 500 000 tonų, išnaudojimo.6.  Siekiant ištaisyti labai įtemptą padėtį grūdų rinkose, reikėtų skatinti Bendrijos rinkų aprūpinimą grūdais ir tuo tikslu laikinai netaikyti kai kurių grūdų importo muitų tiek sumažintu muitu apmokestinamų tarifinių kvotų atveju, tiek pagal bendrąją teisę reglamentuojamo importo atveju. Tačiau šią priemonę reikėtų taikyti tik 2007–2008 prekybos metais.7.  Be to, šią priemonę turi būti galima iškart panaikinti, jei sutrikdoma arba gali būti sutrikdyta Bendrijos rinka. Todėl Komisijai reikėtų numatyti galimybę nedelsiant imtis atitinkamų priemonių, kad vėl būtų pradėta taikyti muitus, kai tik padėtis rinkoje tai pateisintų, ir nustatyti kriterijus, kuriais vadovaujantis padėtį reikėtų tokia laikyti.8.  Šios priemonės turi būti patvirtintos vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[3],PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis1. Iki 2008 m. birželio 30 d. produktams, kurių KN kodai 1001 90 99, 1001 10, 1002 00 00, 1003 00, 1005 90 00, 1007 00 90 ir 1008, laikinai nebetaikomi nustatyti importo muitai; muitai laikinai nebetaikomi visam importui, kuris vykdomas vadovaujantis bendrąja teise, pagal Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 9 straipsnį arba pagal šio reglamento 12 straipsnyje nustatytas tarifines kvotas, kurioms taikomas sumažintas muitas.2. Komisija gali Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 10 straipsnyje numatytais lygiais ir sąlygomis vėl taikyti muitus, jei vieno ar kelių 1 dalyje minėtų produktų eksporto į trečiąsias šalis FOB kaina, nustatyta Bendrijos uostuose, yra 180 proc. mažesnė už intervencinę kainą arba, jei tai produktai, kuriems netaikomos intervencinės kainos, 180 proc. mažesnė už 101,3 EUR už toną.3. Prireikus Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 25 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka priimamos šio reglamento taikymo taisyklės.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Šis reglamentas taikomas importui, vykdomam pagal importo licencijas, išduotas nuo jo paskelbimo dienos.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasFINANSINĖ PAŽYMA |1. | BIUDŽETO EILUTĖ: 10 skyrius – Žemės ūkio mokesčiai | ASIGNAVIMAI: 2007 B: 1 486,7 mln. EUR 2008 PBP: 1 683,2 mln. EUR |2. | PRIEMONĖS PAVADINIMAS: Tarybos reglamentas dėl kai kurių grūdų importo muitų taikymo laikino sustabdymo 2007–2008 prekybos metais |3. | TEISINIS PAGRINDAS: Sutarties 26 ir 133 straipsniai |4. | PRIEMONĖS TIKSLAI: Priemone siekiama skatinti Bendrijos rinkos aprūpinimą grūdais palengvinant importą iš trečiųjų šalių. |5. | FINANSINĖS PASEKMĖS | 12 MĖNESIŲ LAIKOTARPIS (MLN. EUR) | EINAMIEJI FINANSINIAI METAI 2007 (MLN. EUR) | ATEINANTYS FINANSINIAI METAI 2008 (MLN. EUR) |5.0 | IŠLAIDOS IŠ – EB BIUDŽETO (GRĄŽINAMOSIOS IŠMOKOS IR (ARBA) INTERVENCIJOS) – NACIONALINIO BIUDŽETO – KITŲ SEKTORIŲ | – | – | – |5.1 | PAJAMOS – EB NUOSAVIEJI IŠTEKLIAI (RINKLIAVOS IR (ARBA) MUITAI) – NACIONALINĖS | – | – 2,9 | – 17,6 |2009 | 2010 | 2011 | 2012 |5.0.1 | NUMATOMOS IŠLAIDOS |5.1.1 | NUMATOMOS PAJAMOS |5.2 | APSKAIČIAVIMO METODAS: |6.0 | AR GALIMA FINANSUOTI IŠ EINAMŲJŲ METŲ BIUDŽETO ATITINKAMO SKYRIAUS ASIGNAVIMŲ? | TAIP NE |6.1 | AR GALIMA FINANSUOTI IŠ EINAMŲJŲ METŲ BIUDŽETO ASIGNAVIMUS PERKELIANT IŠ VIENO SKYRIAUS Į KITĄ? | TAIP NE |6.2 | AR REIKĖS PAPILDOMO BIUDŽETO? | TAIP NE |6.3 | AR BŪSIMUOSE BIUDŽETUOSE REIKĖS NUMATYTI ASIGNAVIMŲ? | TAIP NE |PASTABOS: Dėl pajamų ir palyginti su status quo scenarijumi, t. y., kas būtų, jei pasiūlymas nebūtų priimtas, manoma, kad pritaikius priemonę 2007 finansiniais metais nuosavi ištekliai galėtų grynąja verte (valstybėms narėms pasilikus 25 proc.) sumažėti 2,9 milijono EUR, o 2008 finansiniais metais – 17,6 milijono EUR. Dėl išlaidų: priemonė jokios įtakos neturėtų, nes ja siekiama ištaisyti deficitinę padėtį, todėl neturėtų prireikti intervencijos, nepaisant galimo grūdų kiekio padidėjimo vidaus rinkoje. |[1] 2007 m. spalio mėn. 10 d. duomenimis.[2] OL L 270, 2003 10 21, p. 78. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 735/2007 (OL L 169, 2007 6 29, p. 6).[3] OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas, iš dalies pakeistas Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).