               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 12 11
            COM(2020) 794 final
            2020/0352(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Maroko Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimu dėl oro susisiekimo įsteigtame Jungtiniame komitete

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Maroko Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimu dėl oro susisiekimo (toliau – Susitarimas)
                  1
                įsteigtame Jungtiniame komitete.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Maroko Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimas dėl oro susisiekimo

               Susitarimu siekiama teikti pirmenybę laipsniškam patekimo į rinką atvėrimui ir teisės aktų derinimui siekiant priartėti prie ES, be kita ko, saugos, oro eismo valdymo, ekonominio reguliavimo, vartotojų apsaugos ir aplinkos srityse. Kaip nustatyta šio Susitarimo VI priede, taisyklės turėtų būti grindžiamos atitinkamais Europos Sąjungoje galiojančiais teisės aktais.

               Susitarimas įsigaliojo 2018 m. kovo 19 d.

               2.2.Jungtinis komitetas

               Jungtinis komitetas įsteigtas Susitarimo 22 straipsniu. Jungtinis komitetas yra atsakingas už Susitarimo administravimą ir užtikrina tinkamą jo įgyvendinimą.

               Šiuo tikslu jis bendradarbiauja įvairiose srityse ir teikia rekomendacijas bei priima sprendimus Susitarime aiškiai nurodytais atvejais. Jo pagrindinės užduotys – bendradarbiauti: a) skatinant keitimąsi informacija ekspertų lygiu apie naujas teisėkūros arba reguliavimo iniciatyvas ir pokyčius, įskaitant iniciatyvas ir pokyčius saugumo, saugos, aplinkos, aviacijos infrastruktūros (įskaitant laiko tarpsnius) ir vartotojų apsaugos srityse; b) reguliariai nagrinėjant Susitarimo socialinį poveikį, ypač užimtumo srityje, ir ieškant atitinkamų būdų spręsti pagrįstus susirūpinimą keliančius klausimus; c) svarstant, kokiose srityse būtų galima plėtoti Susitarimą, įskaitant rekomendacijas dėl Susitarimo pakeitimų.

               Be to, pagal Susitarimo 5 straipsnį (Investicijos) Jungtinis komitetas nagrinėja klausimus, susijusius su dvišalėmis kontrolinio akcijų paketo turėtojų investicijomis arba su Šalių oro vežėjų faktinės kontrolės pokyčiais.

               Pagal Susitarimo 22 straipsnio 6 dalį Jungtinis komitetas savo sprendimu priima savo darbo tvarkos taisykles.

               2.3.Numatomas Jungtinio komiteto aktas

               Per pirmąjį posėdį Jungtinis komitetas turi priimti sprendimą dėl savo darbo tvarkos taisyklių priėmimo (toliau – numatomas aktas).

               Numatomo akto paskirtis – remiantis Susitarimo 22 straipsnio 6 dalimi priimti Jungtinio komiteto darbo organizavimą ir veiklą reglamentuojančias darbo tvarkos taisykles, siekiant tinkamai įgyvendinti Susitarimą.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu, – remti Susitarimu įsteigto Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklių priėmimą. Pozicija turėtų būti grindžiama Jungtinio komiteto sprendimo projektu, pridedamu prie Tarybos sprendimo pasiūlymo.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“.

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Jungtinis komitetas yra susitarimu, šiuo atveju Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Maroko Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimu dėl oro susisiekimo, įsteigtas organas.

               Aktas, kurį Jungtinis komitetas raginamas priimti, yra teisinę galią turintis aktas, nes pagal tarptautinę teisę jis Šalims bus privalomas.

               Numatomu aktu Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su oro transportu.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 100 straipsnio 2 dalis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 100 straipsnio 2 dalis kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               5.Numatomo akto skelbimas

               Jungtinio komiteto akte bus nustatytos komiteto darbo tvarkos taisyklės, todėl priimtą aktą tikslinga paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               2020/0352 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Maroko Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimu dėl oro susisiekimo įsteigtame Jungtiniame komitete

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Maroko Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimą dėl oro susisiekimo (toliau – Susitarimas) Sąjunga sudarė Tarybos sprendimu (ES) 2018/146
                  2
               ; Susitarimas įsigaliojo 2018 m. kovo 19 d.;

               (2)Susitarimo administravimui ir tinkamam įgyvendinimui užtikrinti jo 22 straipsniu įsteigtas Jungtinis komitetas;

               (3)Susitarimo 22 straipsnio 6 dalyje numatyta, kad Jungtinis komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles;

               (4)siekiant užtikrinti tinkamą Susitarimo įgyvendinimą, turėtų būti priimtos Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklės;

               (5)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete, nes Jungtinio komiteto sprendimas, kuriuo priimamos jo darbo tvarkos taisyklės, Sąjungai bus privalomas. Sąjungos pozicija Jungtiniame komitete turėtų būti grindžiama prie šio sprendimo pridėtu Jungtinio komiteto sprendimo projektu,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi pirmajame Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Maroko Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo dėl oro susisiekimo 22 straipsniu įsteigto Jungtinio komiteto posėdyje, dėl Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklių priėmimo grindžiama prie šio sprendimo pridėtu Jungtinio komiteto sprendimo projektu.

               Dėl neesminių Jungtinio komiteto sprendimo projekto pakeitimų Sąjungos atstovai Jungtiniame komitete gali susitarti be papildomo Tarybos sprendimo.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2018 m. sausio 22 d. Tarybos sprendimas (ES) 2018/146 dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Maroko Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo dėl oro susisiekimo sudarymo Sąjungos vardu (OL L 26, 2018 1 31, p. 4).

                     (2)

                        2018 m. sausio 22 d. Tarybos sprendimas (ES) 2018/146 dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Maroko Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo dėl oro susisiekimo sudarymo Sąjungos vardu (OL L 26, 2018 1 31, p. 4).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 12 11
            COM(2020) 794 final
            PRIEDAS
            prie
            Tarybos sprendimo pasiūlymo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Maroko Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimu dėl oro susisiekimo įsteigtame Jungtiniame komitete

               EUROPOS BENDRIJOS BEI JOS VALSTYBIŲ NARIŲ IR MAROKO KARALYSTĖS EUROPOS IR VIDURŽEMIO JŪROS REGIONO ŠALIŲ SUSITARIMU DĖL ORO SUSISIEKIMO ĮSTEIGTO JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS NR. 1/ [metai]

               [data]

               dėl Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklių priėmimo

               ES IR MAROKO SUSITARIMO JUNGTINIS KOMITETAS,

               atsižvelgdamas į Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Maroko Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimą dėl oro susisiekimo (toliau – Susitarimas), ypač į jo 22 straipsnio 6 dalį,

               NUSPRENDĖ:

               Vienintelis straipsnis

               Patvirtinamos šio sprendimo priede pateiktos Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklės.

               Priimta

               Jungtinio komiteto vardu

               Europos Sąjungos delegacijos vadovas

               [vardas, pavardė]

               Maroko delegacijos vadovas

               [vardas, pavardė]

               Priedas

               Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklės

               1 straipsnis. Delegacijų vadovai

               1. Kaip numatoma Susitarimo 22 straipsnio 1 dalyje, Jungtinį komitetą sudaro susitariančiųjų šalių atstovai.

               2. Jungtiniam komitetui bendrai pirmininkauja susitariančiųjų šalių delegacijų vadovai.

               2 straipsnis. Posėdžiai

               1. Pagal Susitarimo 22 straipsnio 3 dalį Jungtinis komitetas susirenka, kai būtina. Bet kuri susitariančioji šalis gali prašyti, kad būtų sušauktas posėdis.

               2. Jungtinis komitetas gali rengti tiesioginius ar kitokius posėdžius (pvz., telefonu ar vaizdo konferencija).

               3. Jei įmanoma, posėdžiai rengiami pakaitomis Europos Sąjungos valstybėje narėje ir Maroko Karalystėje, jei susitariančiosios šalys nenusprendžia kitaip.

               4. Šalims susitarus dėl posėdžių datos ir vietos, posėdžius sušaukia Europos Sąjungai ir jos valstybėms narėms atstovaujanti Europos Komisija ir už civilinę aviaciją atsakinga Maroko Karalystės ministerija.

               5. Jeigu nesusitariama kitaip, Jungtinio komiteto posėdžiai yra uždari. Prireikus posėdžio pabaigoje bendru sutarimu gali būti parengtas pranešimas spaudai.

               3 straipsnis. Delegacijos

               1. Prieš kiekvieną posėdį delegacijų vadovai informuoja vienas kitą apie numatomą savo delegacijų sudėtį posėdyje.

               2. Jungtiniam komitetui sutikus, oro susisiekimo sektoriaus atstovai gali būti kviečiami dalyvauti posėdžiuose stebėtojų teisėmis.

               3. Jungtinis komitetas į posėdžius gali kviesti kitas suinteresuotąsias šalis ar ekspertus, kad jie pateiktų informacijos konkrečiais klausimais.

               4 straipsnis. Sekretoriatas

               Europos Komisijos pareigūnas ir už civilinę aviaciją atsakingos Maroko Karalystės ministerijos pareigūnas kartu eina Jungtinio komiteto sekretorių pareigas.

               5 straipsnis. Posėdžių darbotvarkė

               1. Delegacijų vadovai bendru sutarimu parengia preliminarią kiekvieno posėdžio darbotvarkę. Šią preliminarią darbotvarkę sekretoriai delegacijų nariams perduoda ne vėliau kaip prieš penkiolika dienų iki posėdžio dienos.

               2. Jungtinis komitetas darbotvarkę tvirtina kiekvieno posėdžio pradžioje. Jungtiniam komitetui sutikus, į darbotvarkę gali būti įtraukti preliminarioje darbotvarkėje nenumatyti klausimai.

               3. Delegacijų vadovai gali sutrumpinti šio straipsnio 1 dalyje nurodytą terminą, kad būtų atsižvelgta į konkretaus klausimo aplinkybes ar skubumą.

               6 straipsnis. Protokolas

               1. Po kiekvieno Jungtinio komiteto posėdžio sekretorius parengia posėdžio protokolą. Jame nurodomi aptarti klausimai, pateiktos rekomendacijos ir priimti sprendimai.

               2. Per vieną mėnesį po posėdžio priimančiosios delegacijos vadovas pateikia protokolo projektą kitos delegacijos vadovui patvirtinti taikant rašytinę procedūrą.

               3. Patvirtintą protokolą dviem egzemplioriais pasirašo delegacijos vadovai; kiekviena šalis pasilieka po vieną originalo egzempliorių. Delegacijų vadovai gali nuspręsti, kad elektroninių egzempliorių pasirašymas ir keitimasis jais atitinka šį reikalavimą.

               4. Jungtinio komiteto posėdžių protokolai yra vieši, išskyrus atvejus, kai viena iš susitariančiųjų šalių reikalauja kitaip.

               7 straipsnis. Rašytinė procedūra

               Jei būtina ir tam yra pagrįstų priežasčių, Jungtinio komiteto sprendimai ir rekomendacijos gali būti priimami taikant rašytinę procedūrą. Šiuo tikslu delegacijų vadovai keičiasi priemonių projektais, dėl kurių prašoma Jungtinio komiteto nuomonės, ir tie priemonių projektai vėliau gali būti patvirtinti apsikeičiant korespondencija. Tačiau kiekviena Šalis gali paprašyti, kad Jungtinis komitetas būtų sušauktas klausimui aptarti.

               8 straipsnis. Sprendimai ir rekomendacijos

               1. Jungtinis komitetas teikia rekomendacijas ir priima sprendimus bendru sutarimu.

               2. Jungtinio komiteto sprendimų ir rekomendacijų antraštė yra atitinkamai „Sprendimas“ arba „Rekomendacija“, po antrašte nurodomas eilės numeris, priėmimo data ir dalykas.

               3. Jungtinio komiteto sprendimus ir rekomendacijas pasirašo delegacijų vadovai ir jie pridedami prie protokolo.

               4. Jungtinio komiteto priimtus sprendimus susitariančiosios šalys įgyvendina pagal savo vidaus procedūras.

               5. Jungtinio komiteto priimtus sprendimus susitariančiosios šalys gali skelbti savo atitinkamuose oficialiuose leidiniuose. Kiekviena susitariančioji šalis gali nuspręsti, ar skelbti bet kurį kitą Jungtinio komiteto priimtą aktą. Kiekviena susitariančioji šalis pasilieka sprendimų ir rekomendacijų originalus.

               9 straipsnis. Darbo grupės

               1. Jungtinis komitetas gali sudaryti darbo grupes, kurios jam padėtų atlikti savo pareigas. Darbo grupės įgaliojimai pateikti sprendimo, kuriuo įsteigiama darbo grupė, priede.

               2. Darbo grupių nariai yra susitariančiųjų šalių atstovai.

               3. Darbo grupės yra pavaldžios Jungtiniam komitetui, kuriam jos teikia ataskaitas po kiekvieno savo posėdžio. Jos nepriima sprendimų, bet teikia rekomendacijas Jungtiniam komitetui.

               4. Jungtinis komitetas gali bet kuriuo metu nuspręsti panaikinti bet kurią veikiančią darbo grupę, iš dalies pakeisti jų įgaliojimus arba įsteigti naujas darbo grupes, kurios padėtų jam vykdyti jo funkcijas.

               10 straipsnis. Kalbų vartojimo tvarka

               Jungtinio komiteto oficialiosios kalbos yra Šalių oficialiosios kalbos.

               11 straipsnis. Išlaidos

               1. Kiekviena susitariančioji šalis padengia dėl dalyvavimo Jungtinio komiteto ir darbo grupių posėdžiuose patirtas savo išlaidas (personalo, kelionės, pragyvenimo, pašto ir telekomunikacijų išlaidas).

               2. Kitas su praktiniu posėdžių organizavimu susijusias išlaidas padengia posėdžius rengianti Šalis.

               12 straipsnis. Darbo tvarkos taisyklių keitimas

               Jungtinis komitetas gali bet kuriuo metu iš dalies pakeisti šias darbo tvarkos taisykles sprendimu, priimtu pagal Susitarimo 22 straipsnį.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 12 14
            COM(2020) 802 final
            2020/0354(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, Šalių susitikimuose

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas susijęs su sprendimu, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, Šalių susitikimuose.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Susitarimas dėl uosto valstybės priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti

               Susitarimas dėl uosto valstybės priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (toliau – Susitarimas), yra pirmasis privalomas tarptautinis susitarimas, konkrečiai skirtas neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos (NNN) žvejybos klausimams spręsti.

               Jo pagrindinis tikslas – užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, neleidžiant NNN žvejybos veiklą vykdantiems laivams naudotis uostais ir pateikti sužvejotą laimikį rinkai. Taip Susitarimu sumažinama paskata tokiems laivams toliau vykdyti veiklą ir kartu užkertamas kelias žvejybos produktų, gautų vykdant NNN žvejybą, patekimui į nacionalines ir tarptautines rinkas. Veiksmingai įgyvendinant Susitarimą galiausiai prisidedama prie ilgalaikio jūrų gyvųjų išteklių ir jūrų ekosistemų išsaugojimo bei tausaus naudojimo. Susitarimo nuostatos taikomos žvejybos laivams, norintiems įplaukti į valstybės, kuri nėra jų vėliavos valstybė, uostą.

               Derybos dėl Susitarimo vyko Maisto ir žemės ūkio organizacijoje (FAO), kurios narė yra Europos Sąjunga. 2009 m. lapkričio 22 d. vykusioje FAO konferencijos 36-ojoje sesijoje jis buvo patvirtintas Rezoliucija Nr. 12/2009 pagal FAO įstatų XIV straipsnio 1 dalį. Susitarimas įsigaliojo 2016 m. birželio 5 d. ir šiuo metu prie jo prisijungusios
                  1
                67 Šalys.

               2011 m. Europos Sąjunga viena pirmųjų tapo Susitarimo šalimi
                  2
               .

               2.2.Šalių susitikimas

               Šalių susitikimas yra pagal Susitarimą sprendimus priimantis organas, kuris posėdžiauja kas dvejus metus arba dažniau, jei taip nusprendžia
                  3
               .

               Susitarimo 24 straipsnio 2 dalyje taip pat nustatyta, kad praėjus ketveriems metams nuo Susitarimo įsigaliojimo, FAO sušaukia Šalių susitikimą, kuriame peržiūrimas ir įvertinamas šio susitarimo veiksmingumas siekiant jo tikslo
                  4
               . Prireikus Šalys nusprendžia dėl tolesnių tokių susitikimų.

               Neeiliniai Šalių susitikimai taip pat gali būti rengiami kitu laiku, jei Šalys mano esant tai reikalinga, arba bet kurios Šalies rašytiniu prašymu
                  5
               .

               2.3.Šalių susitikime priimami sprendimai

               Šalių susitikimas turi įgaliojimus priimti priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti ir kurios susitariančiosioms šalims yra privalomos.

               Iš esmės Šalys priima sprendimus bendru sutarimu, tačiau jei pirmininkas nustato, kad visos pastangos pasiekti bendrą sutarimą išnaudotos, sprendimas priimamas paprasta balsavusiųjų balsų dauguma
                  6
               .

               Šalių susitikimų darbo tvarkos taisyklių pakeitimai gali būti priimami bendru sutarimu, o jei bendro sutarimo pasiekti nepavyksta, sprendimas priimamas dviejų trečdalių balsavusiųjų balsų dauguma, jei tokia balsų dauguma yra daugiau kaip pusė visų Šalių
                  7
               . Sąjunga turi dalyvavimo ir balsavimo teises.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Siūloma, kad pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Šalių susitikimuose, būtų nustatyta laikantis dviejų pakopų požiūrio. Tarybos sprendimu nustatomi daugiametės Sąjungos pozicijos priėmimo pagrindiniai principai bei gairės, paskui ši pozicija prieš kiekvieną susitikimą koreguojama neoficialiais Komisijos dokumentais ir jie aptariami Tarybos darbo grupėje.

               Šiuo metu šio požiūrio taip pat laikomasi regioninėse žvejybos valdymo organizacijose (RŽVO) ir nustatant poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi tuose susitikimuose.

               Į šį sprendimą įtraukti bendros žuvininkystės politikos (toliau – BŽP) principai ir gairės, nustatyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013
                  8
                ir jis grindžiamas Reglamentu (EB) Nr. 1005/2008 nustatyta Bendrijos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti. Sprendime atsižvelgiama į Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis
                  9
               , 2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo
                  10
               , 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1241 dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones
                  11
                ir Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 404/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, įgyvendinimo taisyklės
                  12
               , nuostatas.

               Šiame sprendime taip pat atsižvelgiama į tarptautinius ES įsipareigojimus pagal 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją (UNCLOS), 1995 m. rugpjūčio 4 d. Jungtinių Tautų susitarimą, susijusį su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimu ir valdymu (JT susitarimas dėl žuvų išteklių), 1993 m. lapkričio 24 d. Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos Susitarimą dėl skatinimo žvejybos laivams atviroje jūroje laikytis tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių (FAO priemonių laikymosi susitarimas), taip pat kitus atitinkamus daugiašalius ir dvišalius susitarimus.

               Šis sprendimas atspindi tikslus, nustatytus Komisijos komunikate dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto
                  13
                ir susijusiose Tarybos išvadose, Tarybos išvadose dėl vandenynų ir jūrų
                  14
               , Tarybos išvadose
                  15
                dėl Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendro komunikato „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“
                  16
               , įskaitant dėl bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis įgyvendinant Susitarimą dėl uosto valstybės priemonių. Sprendime taip pat atsižvelgiama į ES jūrų saugumo strategijos
                  17
                ir peržiūrėto jos įgyvendinimo veiksmų plano
                  18
                aspektus, susijusius su NNN žvejyba.

               Galiausiai Susitarimas grindžiamas Komisijos komunikate „Europos žaliasis kursas“
                  19
                pateiktu pareiškimu, kad ji visiškai netoleruos neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos žvejybos, – šis tikslas vėliau buvo dar kartą patvirtintas dviejuose Komisijos komunikatuose „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija“
                  20
                ir „Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“
                  21
                .

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  22
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Šalių susitikimas yra susitarimu, t. y. Susitarimu dėl uosto valstybės priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, įsteigtas organas.

               Aktai, kuriuos raginama priimti Šalių susitikime, yra teisinę galią turintys aktai. Numatomi Šalių susitikimo aktai bus privalomi pagal tarptautinę teisę ir gali labai paveikti ES teisės aktų turinį, būtent:

               ·Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008, nustatančio Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai
                  23
               ;

               ·Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis
                  24
               ;

               ·2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo
                  25
               ;

               ·2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1241 dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones
                  26
               ;

               ·Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 404/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, įgyvendinimo taisyklės
                  27
               .

               Tačiau numatomais aktais susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomų aktų tikslas ir turinys yra susiję su žuvininkyste. Reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 yra teisinis principų, į kuriuos turi būti atsižvelgta šioje pozicijoje, pagrindas.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 43 straipsnio 2 dalis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 43 straipsnio 2 dalis kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               2020/0354 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, Šalių susitikimuose

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Sąjunga Tarybos sprendimu (ES) 2011/443
                  28
                patvirtino Susitarimą dėl uosto valstybės priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (toliau – Susitarimas), dėl kurio derybos vyko vadovaujant Maisto ir žemės ūkio organizacijai (FAO), kurios narė yra Sąjunga. Susitarimas įsigaliojo 2016 m. birželio 5 d.;

               (2)Šalių susitikimas yra pagal Susitarimą sprendimus priimantis organas ir turi įgaliojimus priimti Šalims privalomas priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti. Susitikimas rengiamas kas dvejus metus arba dažniau, jei Šalys taip nusprendžia;

               (3)Susitarimo 24 straipsnio 2 dalyje taip pat numatyta, kad praėjus ketveriems metams nuo Susitarimo įsigaliojimo, FAO sušaukia Šalių susitikimą, kuriame peržiūrimas ir įvertinamas Susitarimo veiksmingumas siekiant jo tikslo. Prireikus Šalys nusprendžia dėl tolesnių tokių susirinkimų. Neeiliniai Šalių susitikimai taip pat gali būti rengiami kitu laiku, kaip Šalys mano esant tai reikalinga, arba bet kurios Šalies rašytiniu prašymu;

               (4)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi pirmajame Susitarimo šalių Susitarimo peržiūros posėdyje
                  29
               , kaip nustatyta Susitarimo 24 straipsnio 2 dalyje, ir trijuose vėlesniuose kas dvejus metus vykstančiuose Šalių susitikimuose ir visuose susijusiuose tarp sesijų vykstančiuose susitikimuose dėl šio klausimo nuo dabartinės pozicijos priėmimo, nes pagal Susitarimą priimtos priemonės bus privalomos Sąjungai ir gali turėti lemiamos įtakos Sąjungos teisės aktų, t. y. Tarybos reglamentų (EB) Nr. 1005/2008
                  30
                ir (ES) Nr. 1224/2009
                  31
               , Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/2403
                  32
                ir Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 404/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, įgyvendinimo taisyklės
                  33
               , turiniui;

               (5)atsižvelgiant į tai, kad nustatant Sąjungos poziciją turi būti atsižvelgta į naujus pokyčius, remiantis prieš Šalių susitikimus arba jų metu pateikta aktualia informacija, laikantis Europos Sąjungos sutarties 13 straipsnio 2 dalyje įtvirtinto lojalaus Sąjungos institucijų bendradarbiavimo principo, taip pat turėtų būti nustatytos procedūros, pagal kurias kasmet tikslinama Sąjungos pozicija, kurios turi būti laikomasi pirmajame Susitarimo peržiūros posėdyje, kaip nustatyta Susitarimo 24 straipsnio 2 dalyje, ir trijuose vėlesniuose kas dvejus metus vykstančiuose Šalių susitikimuose ir visuose susijusiuose tarp sesijų vykstančiuose susitikimuose;

               (6)pagrindinis Susitarimo tikslas – užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, neleidžiant NNN žvejybos veiklą vykdantiems laivams naudotis uostais ir pateikti sužvejotą laimikį rinkai. Taip Susitarimu sumažinama paskata tokiems laivams toliau vykdyti veiklą ir kartu užkertamas kelias žvejybos produktų, gautų vykdant NNN žvejybą, patekimui į nacionalines ir tarptautines rinkas;

               (7)NNN žvejyba yra viena iš didžiausių grėsmių tausiam gyvųjų vandens išteklių naudojimui, ir dėl jos kyla pavojus pačiam Sąjungos bendrosios žuvininkystės politikos pagrindui ir tarptautinėms pastangoms skatinti geresnį vandenynų valdymą;

               (8)Susitarimo šalių susitikimas yra atsakingas už priemonių, skirtų Susitarimo įgyvendinimui užtikrinti, taip užtikrinant ilgalaikį jūrų gyvųjų išteklių ir jūrų ekosistemų išsaugojimą ir tausų naudojimą, priėmimą. Sąjunga turėtų aktyviai, veiksmingai ir konstruktyviai dalyvauti šiuose susitikimuose, kad užtikrintų Susitarimo įgyvendinimą ir skatintų tarptautinį bendradarbiavimą kovos su NNN žvejyba srityje,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, Šalių susitikimuose, yra nustatyta I priede.

               Nustatytos pozicijos turi būti laikomasi pirmajame Susitarimo peržiūros posėdyje, kaip nustatyta jo 24 straipsnio 2 dalyje, tai pat trijuose vėlesniuose kas dvejus metus vykstančiuose Šalių susitikimuose ir visuose susijusiuose tarp sesijų vykstančiuose susitikimuose.

               2 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjunga turi laikytis 1 straipsnio antroje pastraipoje nurodytuose Susitarimo šalių susitikimuose, kasmet tikslinama laikantis II priedo.

               3 straipsnis

               I priede nustatytą Sąjungos poziciją įvertina ir prireikus, remdamasi Komisijos pasiūlymu, ne vėliau kaip iki Susitarimo šalių susitikimo, vyksiančio po 1 straipsnio antroje pastraipoje nurodyto trečiojo kas dvejus metus rengiamo susitikimo, peržiūri Taryba.

               4 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                        Tarybos vardu

                        Pirmininkas

                     (1)

                        2020 m. spalio mėn.
                  http://www.fao.org/port-state-measures/background/parties-psma/en/

                     (2)

                        2011 m. birželio 20 d. Tarybos sprendimas (ES) 2011/443 dėl Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, patvirtinimo Europos Sąjungos vardu (OL L 191, 2011 7 22, p. 1).

                     (3)

                        Šalių susitikimų darbo tvarkos taisyklių 5.1 taisyklė.

                     (4)

                        Šis susitikimas, kurį turi rengti ES, turėjo įvykti 2020 m., bet dėl COVID-19 buvo atidėtas iki 2021 m.

                     (5)

                        Šalių susitikimų darbo tvarkos taisyklių 5.2 taisyklė.

                     (6)

                        Šalių susitikimų darbo tvarkos taisyklių 7.2 ir 7.3 taisyklės.
                        Organizacijos bendrųjų taisyklių XVII straipsnio 3 dalies a punktas.

                     (7)

                        Šalių susitikimų darbo tvarkos taisyklių 13 taisyklė.

                     (8)

                        Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

                     (9)

                        OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

                     (10)

                        OL L 347, 2017 12 28, p. 81.

                     (11)

                        OL L 198, 2019 7 25, p. 105.

                     (12)

                        OL L 112, 2011 4 30, p. 1.

                     (13)

                        KOM(2011) 424, 2011 7 13.

                     (14)

                        14249/19, 2019 11 19.

                     (15)

                        7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.

                     (16)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

                     (17)

                        Europos Sąjungos Tarybos dok. 11205/14, 2014 6 24.

                     (18)

                        Europos Sąjungos Tarybos dok. 10494/18, 2018 6 26.

                     (19)

                        COM(2019) 640 final, 2019 12 11.

                     (20)

                        COM(2020) 380 final, 2020 5 20.

                     (21)

                        COM(2020) 381 final, 2020 5 20.

                     (22)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimas Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014: 2258, 61–64 punktai.

                     (23)

                        OL L 286, 2008 10 29, p. 1.

                     (24)

                        OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

                     (25)

                        OL L 347, 2017 12 28, p. 81.

                     (26)

                        OL L 198, 2019 7 25, p. 105.

                     (27)

                        OL L 112, 2011 4 30, p. 1.

                     (28)

                        2011 m. birželio 20 d. Tarybos sprendimas (ES) 2011/443 dėl Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, patvirtinimo Europos Sąjungos vardu (OL L 191, 2011 7 22, p. 1).

                     (29)

                        Šiuo metu planuojamas 2021 m. gegužės 31 d. – birželio 4 d.

                     (30)

                        OL L 286, 2008 10 29, p. 1.

                     (31)

                        OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

                     (32)

                        OL L 347, 2017 12 28, p. 81.

                     (33)

                        OL L 112, 2011 4 30, p. 1.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 12 14
            COM(2020) 802 final
            PRIEDAI
            prie
            Pasiūlymo dėl TARYBOS SPRENDIMO
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, Šalių susitikimuose

               I PRIEDAS

               Pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, Šalių susitikimuose

                1. PRINCIPAI

               Pagal Susitarimą dėl uosto valstybės priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, Sąjunga, inter alia, laikosi šių principų:

               (a)užtikrina, kad pagal Susitarimą priimamos priemonės atitiktų patį Susitarimą ir tarptautinę teisę, visų pirma Sąjungos tarptautinius įsipareigojimus pagal Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją (UNCLOS)
                  1
               , 1995 m. Susitarimą dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimo bei valdymo (UNFSA)
                  2
                ir 1993 m. Susitarimą dėl skatinimo žvejybos laivams atviroje jūroje laikytis tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių
                  3
               ;

               (b)veikia vadovaudamasi Sąjungos tikslais ir principais, įgyvendinamais vykdant bendrą žuvininkystės politiką, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 1380/2013, taip pat vadovaudamasi Reglamentu (EB) Nr. 1005/2008 nustatytos Sąjungos sistemos, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, nuostatomis;

               (c)veikia vadovaudamasi 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadomis dėl Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto
                  4
                ir siekia, kad išorės aspektas būtų grindžiamas tais pačiais principais ir skatintų tuos pačius žuvininkystės valdymo ir kontrolės standartus, kurie taikomi Sąjungos vandenyse; skatina vienodas sąlygas, inter alia, siekdama remti skaidrią prekybą žvejybos produktais, kuriems taikomi griežtai kontroliuojami standartai; skatina iniciatyvas, susijusias su uosto valstybių ir vėliavos valstybių vaidmeniu kovojant su neteisėta, nereglamentuojama ir nedeklaruojama (NNN) žvejyba;

               (d)veikia vadovaudamasi Tarybos išvadomis dėl vandenynų ir jūrų
                  5
               , Tarybos išvadomis
                  6
                dėl Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendro komunikato „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“
                  7
                ir skatina priemones, kuriomis remiamas ir stiprinamas veiksmingas Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių įgyvendinimas, siekiant prisidėti prie darnaus vandenynų valdymo visais jo aspektais;

               (e)visiškai netoleruoja NNN žvejybos, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad dėl COVID-19 susiklosčiusios politinės ir socialinės bei ekonominės sąlygos galėjo lemti palankią aplinką nesąžiningiems rinkos dalyviams vykdyti NNN žvejybos veiklą ar palankesnes sąlygas prekiauti NNN žvejybos produktais, todėl dar svarbiau imtis drastiškų priemonių pagal šį susitarimą.

               2. GAIRĖS

               Sąjunga stengiasi plėtoti toliau nurodytus veiksmus ir gaires ir remti jų priėmimą, siekdama užtikrinti visuotinį šalių dalyvavimą veiksmingai įgyvendinant Susitarimą:

               (a)užtikrinti suderinamumą su kitomis Sąjungos politikos sritimis, visų pirma išorės santykių, aplinkos, prekybos, užimtumo, plėtros, mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse, ir siekti suderinamumo bei sąveikos su Sąjungos vykdoma politika plėtojant dvišalius žuvininkystės santykius su trečiosiomis šalimis;

               (b)skatinti laikytis pozicijų, derančių su regioninių žvejybos valdymo organizacijų (RŽVO) ir regioninių žvejybos institucijų (RŽI) geriausia patirtimi, taip pat skatinti šių organizacijų veiklos derinimą su Susitarimu;

               (c)skatinti visuotinių gebėjimų ugdymo programų, skirtų padėti besivystančioms valstybėms pasirengti Susitarimo įgyvendinimui ar jį įgyvendinti, priėmimą, prireikus užtikrinant tų programų ir Sąjungos teikiamos pagalbos trečiosioms šalims kovojant su NNN tarpusavio papildomumą;

               (d)skatinti priemones, kuriomis, kai tikslinga, stiprinamas Susitarimo šalių bendradarbiavimas su kitomis pasaulinėmis ir regioninėmis organizacijomis pagal jų įgaliojimus, taip pat, prireikus ir jei taikytina, su valstybėmis, kurios nėra Susitarimo šalys;

               (e)remti priemones, kuriomis valstybės, kurios nėra Susitarimo šalys, skatinamos jį ratifikuoti, be kita ko, visame pasaulyje didinant informuotumą ir stiprinant gebėjimus, siekiant užtikrinti, kad valstybės suprastų tiek Susitarimo teikiamą naudą, tiek jo įgyvendinimo reikalavimus, jei jos taptų jo Šalimis;

               (f)remti priemones, kuriomis plėtojamas ir skatinamas priemonių (technologijų, informacijos mainų sistemų, registrų ir kt.), skirtų Susitarimo įgyvendinimui sustiprinti ir palengvinti, taikymas, ir užtikrinti, kad jos būtų suderintos su Sąjungoje sukurtomis priemonėmis, skirtomis panašiems tikslams;

               (g)remti priemones, kuriomis siekiama didinti skaidrumą ir stiprinti dialogą bei bendradarbiavimą su atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant žvejus, žvejybos pramonės atstovus, pilietinės visuomenės organizacijas, mokslininkus ir akademinės bendruomenės atstovus ir ne tik juos, su Susitarimo įgyvendinimu susijusiais klausimais, taip pat, jeigu reikia, priemones, kuriomis siekiama aktyvesnio jų dalyvavimo su Susitarimo įgyvendinimu susijusioje veikloje, laikantis įprastos kitų daugiašalių susitarimų praktikos.

               II PRIEDAS

               Kasmetinis pozicijos, kurios Sąjunga turi laikytis Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, Šalių susitikimuose, tikslinimas

               Prieš kiekvieną Susitarimo šalių susitikimą, sušaukiamą sprendimams, turėsiantiems Sąjungai teisinę galią, priimti, imamasi veiksmų, būtinų siekiant, kad pozicijoje, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, būtų atsižvelgta į Komisijai pateiktą naujausią mokslinę ir kitą susijusią informaciją, laikantis I priede išdėstytų principų ir gairių.

               Šiuo tikslu ir remdamasi ta informacija, Komisija, likus pakankamai laiko iki kiekvieno Susitarimo šalių susitikimo, perduoda Tarybai rašytinį dokumentą, kuriame išdėstoma išsami informacija apie siūlomą Sąjungos pozicijos patikslinimą, kad būtų apsvarstyti ir patvirtinti pozicijos, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, elementai.

               Jei Susitarimo šalių susitikime, įskaitant susitikimą vietoje, susitarti neįmanoma, klausimas, siekiant Sąjungos pozicijoje atsižvelgti į naujus elementus, perduodamas Tarybai arba jos parengiamiesiems organams.

                     (1)

                        OL L 179, 1998 6 23, p. 3.

                     (2)

                        OL L 189, 1998 7 3, p. 16.

                     (3)

                        OL L 177, 1996 7 16, p. 26.

                     (4)

                        Dok. 7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (5)

                        14249/19, 2019 11 19.

                     (6)

                        7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.

                     (7)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 12 15
            COM(2020) 801 final
            2020/0355(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl vykdomosios institucijos sprendimo dėl patikslinimų, kuriais atsižvelgiama į pasikeitusį Europos Sąjungos narių skaičių, metodikos pasiūlymo pateikimo Europos Sąjungos vardu rengiantis Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos vykdomosios institucijos 41-ajai sesijai ir dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi šioje sesijoje

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis Tarybos sprendimo pasiūlymas yra susijęs su vykdomosios institucijos sprendimo dėl Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos (toliau – Oro teršalų konvencija) Protokolo dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo (toliau – Geteborgo protokolas) su pakeitimais, padarytais 2012 m., II priedo 2–6 lentelių patikslinimo metodikos, leidžiančios atsižvelgti į pasikeitusį Europos Sąjungos narių skaičių, pateikimu Europos Sąjungos vardu. Pasiūlymas dėl vykdomosios institucijos sprendimo būtų pateiktas rengiantis Oro teršalų konvencijos vykdomosios institucijos 41-ajai sesijai.

               Šis Tarybos sprendimo pasiūlymas taip pat apima Europos Sąjungos derybinę poziciją dėl vykdomosios institucijos sprendimo, jei kitos Šalys pateiktų pastabų dėl ES pasiūlymo.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Oro teršalų konvencija ir Geteborgo protokolas (su pakeitimais, padarytais 2012 m.)

               1979 m. priimta Oro teršalų konvencija yra pažangiausias regioninis aplinkos apsaugos susitarimas, pagal kurį sprendžiami oro kokybės ir oro taršos klausimai.

               Pagal Oro teršalų konvenciją dėl pirminio Geteborgo protokolo buvo susitarta 1999 m. lapkričio mėn. 2012 m. Geteborgo protokolas buvo iš dalies pakeistas. Iš dalies pakeista redakcija įsigaliojo 2019 m. spalio 7 d. Iš dalies pakeistu protokolu buvo grindžiami 2020–2029 m. išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai pagal Direktyvą (ES) 2016/2284 dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo, kuria panaikinta Direktyva 2001/81/EB dėl tam tikrų atmosferos teršalų išmetimo nacionalinių ribų.

               Europos Sąjunga yra Oro teršalų konvencijos
                  1
                ir 2012 m. iš dalies pakeisto Geteborgo protokolo
                  2
                Šalis. Visos valstybės narės yra Oro teršalų konvencijos Šalys; 21 valstybė narė yra pirminio Geteborgo protokolo Šalis
                  3
               ; o Geteborgo protokolo 2012 m. pakeitimą
                  4
                kol kas priėmė 17 valstybių narių.

               2.2.Oro teršalų konvencijos vykdomoji institucija

               Vykdomoji institucija yra Oro teršalų konvenciją administruojantis organas, kurį sudaro konvencijos Šalių atstovai. Pagal Oro teršalų konvencijos 10 straipsnį vykdomoji institucija stebi, kaip įgyvendinama ir plėtojama Oro teršalų konvencija ir jos protokolai.

               Vykdomoji institucija siekia savo sprendimus priimti bendru sutarimu
                  5
               .

               2.3.Numatomas vykdomosios institucijos aktas

               Europos Sąjunga ir jos valstybės narės turėtų pateikti pasiūlymą dėl vykdomosios institucijos sprendimo, kuriuo nustatoma Geteborgo protokolo (su pakeitimais, padarytais 2012 m.) II priedo 2–6 lentelių patikslinimo metodika, leidžianti atsižvelgti į pasikeitusį Europos Sąjungos narių skaičių (toliau – numatomas aktas).

               Numatomo akto tikslas – užtikrinti, kad atitikties peržiūros pagal iš dalies pakeistą protokolą būtų atliekamos remiantis teisingais Europos Sąjungos duomenimis. II priedo 2–6 lentelėse išvardyti 2005 m. valstybių narių nacionaliniai išmetamųjų teršalų kiekiai (bazinis lygis) ir nacionaliniai išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai nuo 2020 m. ir vėliau pagal atskirus teršalus (sieros dioksido, azoto oksido, amoniako, lakiųjų organinių junginių ir smulkių kietųjų dalelių). Į visas lenteles taip pat įtraukta eilutė, kurioje nurodytas bendras ES kiekis (ES valstybių narių 2005 m. išmesto teršalų kiekio kilotonomis suma ir ES valstybių narių teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų suma, išreikšta bendru procentiniu pokyčiu, palyginti su ES valstybių narių bazinių verčių suma). Šiuo metu ES vertė šiose lentelėse yra ES 27 (2013 m.) verčių suma, atspindinti Europos Sąjungos sudėtį 2012 m., kai buvo iš dalies keičiamas protokolas. Todėl II priedą reikia pataisyti.

               Dabartinėse taisyklėse dar nenustatyta šio konkretaus techninio patikslinimo atvejo metodika, kaip savo 36-ojoje sesijoje padarė išvadą vykdomoji institucija. Panašus vykdomosios institucijos sprendimas dėl galimybės patikslinti Europos Sąjungos išmetamųjų teršalų kiekio viršutines ribas pradiniame Geteborgo protokole buvo priimtas 2017 m.
                  6
               , atsižvelgiant į vykdomosios institucijos 36-ojoje sesijoje pateiktą Europos Sąjungos pasiūlymą. Kadangi iš dalies pakeistas Geteborgo protokolas tuo metu dar nebuvo įsigaliojęs, jis nebuvo įtrauktas į 2017 m. vykdomosios institucijos sprendimą.

               Pageidautina, kad vykdomosios institucijos sprendimas dėl Europos Sąjungos verčių, pateiktų iš dalies pakeisto Geteborgo protokolo II priedo 2–6 lentelėse, pritaikymo metodikos būtų priimtas 2021 m. gegužės mėn. preliminarioje papildomoje vykdomosios institucijos sesijoje ir ne vėliau kaip 2021 m. gruodžio mėn. vykdomosios institucijos sesijoje, kad prašymą dėl lentelių patikslinimo būtų galima pateikti prieš pradedant pirmąją 2020 m. duomenų atitikties peržiūrą (ją tikimasi atlikti 2022 m. II ketvirtį).

               Numatomas aktas bus taikomas nuo vykdomosios institucijos sprendimo priėmimo dienos. Priėmus numatomą aktą, Europos Sąjunga galės pateikti techninius atnaujinimus, kurių reikia, kad būtų atsižvelgta į pasikeitusį Europos Sąjungos narių skaičių. Pačius patikslinimus, kuriais siekiama atsižvelgti į pasikeitusį Europos Sąjungos narių skaičių, Oro teršalų konvencijos sekretoriatui Europos Sąjungos vardu pateiks Komisija.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Europos Sąjunga turėtų pateikti pasiūlymą dėl Oro teršalų konvencijos vykdomosios institucijos sprendimo (žr. pasiūlymo projektą I priede).

               Šio pasiūlymo tikslas – patvirtinti metodiką, pagal kurią būtų galima techniškai patikslinti iš dalies pakeisto Geteborgo protokolo II priedo 2–6 lentelėse nurodytas Europos Sąjungos išmetamųjų teršalų kiekio bazines vertes ir išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus, siekiant užtikrinti, kad Europos Sąjungos vertės šiose lentelėse teisingai atspindėtų jos valstybių narių išmetamųjų teršalų kiekio bazinių verčių ir išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų sumą pasikeitus Europos Sąjungos sudėčiai. Galimybė patikslinti šias lenteles atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes, susijusias su Europos Sąjungos sudėties pokyčiais, yra būtina siekiant atlikti tinkamą Europos Sąjungos įsipareigojimų pagal iš dalies pakeistą Geteborgo protokolą laikymosi peržiūrą.

               Jei kitos Šalys pasiūlytų siūlomo vykdomosios institucijos sprendimo redakcinių pakeitimų, kuriais būtų galima pasiekti tuos pačius tikslus, kurių siekiama Europos Sąjungos pasiūlymu, Europos Sąjunga iš principo galėtų tokiems pasiūlymams pritarti.

               Pasiūlymams patikslinti valstybių narių išmetamųjų teršalų kiekio nacionalines ribas arba nacionalinius išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus (politinis poveikis) nebus pritarta, tačiau bus pasiūlyta dėl tokių pakeitimų diskutuoti atskirai, visų pirma per šiuo metu vykstančią iš dalies pakeisto Geteborgo protokolo peržiūrą.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  7
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Vykdomoji institucija yra įsteigta susitarimu, būtent Oro teršalų konvencija.

               Aktas, kurį vykdomoji institucija raginama priimti, yra teisinę galią turintis aktas. Numatomas aktas bus privalomas pagal tarptautinę teisę, vadovaujantis iš dalies pakeisto Geteborgo protokolo 13 straipsnio 5 dalimi.

               Numatomu aktu Oro teršalų konvencijos ar Geteborgo protokolo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Europos Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kitas tikslas yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su aplinka.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 192 straipsnio 1 dalis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 192 straipsnio 1 dalis kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               5.Numatomo akto skelbimas

               Nėra duomenų

               2020/0355 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl vykdomosios institucijos sprendimo dėl patikslinimų, kuriais atsižvelgiama į pasikeitusį Europos Sąjungos narių skaičių, metodikos pasiūlymo pateikimo Europos Sąjungos vardu rengiantis Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos vykdomosios institucijos 41-ajai sesijai ir dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi šioje sesijoje

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Europos Sąjunga Tarybos sprendimu (ES) 2017/1757 sudarė Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos (toliau – Oro teršalų konvencija) Protokolą dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo (2012 m. priimtą iš dalies pakeistą redakciją) (toliau – iš dalies pakeistas Geteborgo protokolas), ir jis įsigaliojo 2019 m. spalio 7 d.;

               (2)pagal Oro teršalų konvencijos 10 straipsnį vykdomoji institucija stebi, kaip įgyvendinama ir plėtojama Oro teršalų konvencija ir jos protokolai, ir gali priimti sprendimus, kuriais būtų paaiškintas šių protokolų įgyvendinimas;

               (3)36-ojoje Oro teršalų konvencijos vykdomosios institucijos sesijoje konvencijos Šalys paragino Europos Sąjungą ir jos valstybes nares pasiūlyti pradinio Geteborgo protokolo (redakcija, priimta 1999 m.) II priedo 1 lentelėje nurodytų Europos Sąjungos išmetamųjų teršalų kiekio viršutinių ribų patikslinimo metodiką, kuria būtų galima atsižvelgti į pasikeitusį Europos Sąjungos narių skaičių;

               (4)37-ojoje Oro teršalų konvencijos vykdomosios institucijos sesijoje buvo priimtas Europos Sąjungos ir jos valstybių narių vėliau pasiūlytas sprendimas
                  8
               ;

               (5)iš dalies pakeisto Geteborgo protokolo II priedo 2–6 lentelėse pateiktų Europos Sąjungos verčių patikslinimo metodika, leidžianti atsižvelgti į pasikeitusį Europos Sąjungos narių skaičių, reikalinga tam, kad peržiūrint, kaip Europos Sąjunga laikosi įsipareigojimų pagal iš dalies pakeistą Geteborgo protokolą, būtų tinkamai atsižvelgta į pasikeitusį Europos Sąjungos narių skaičių. Tai nėra susiję su jokiais tose pačiose lentelėse nurodytų nacionalinių išmetamųjų teršalų kiekio ribų arba nacionalinių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų patikslinimais;

               (6)vykdomajai institucijai patvirtinus patikslinimo metodiką, Komisija Europos Sąjungos vardu turėtų Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos vykdomajam sekretoriui pateikti taikant tą metodiką atliktus patikslinimus, būtinus kad būtų atsižvelgta į Europos Sąjungos narių skaičiaus pasikeitimus, įvykusius nuo iš dalies pakeisto Geteborgo protokolo priėmimo, ir analogiškai pateikti visus reikiamus patikslinimus, jei Europos Sąjungos sudėtis pasikeistų ateityje;

               (7)tikslinga nustatyti poziciją. kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi vykdomojoje institucijoje, nes vykdomosios institucijos sprendimas Europos Sąjungai bus privalomas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               1.
                     Oro teršalų konvencijos vykdomosios institucijos 41-ojoje sesijoje Europos Sąjunga siekia šio tikslo: nustatyti metodiką, leidžiančią patikslinti iš dalies pakeisto Geteborgo protokolo II priedo 2–6 lentelėse nurodytas Europos Sąjungos išmetamųjų teršalų kiekio bazines vertes ir išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus, siekiant užtikrinti, kad Europos Sąjungos vertes šiose lentelėse būtų galima patikslinti taip, kad, pasikeitus Europos Sąjungos narių skaičiui, jos teisingai atspindėtų bendras valstybių narių išmetamųjų teršalų kiekio bazinių verčių ir išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų verčių sumas.

               2.
                     Atsižvelgdama į Oro teršalų konvencijos vykdomosios institucijos 41-ąją sesiją ir siekdama 1 dalyje nustatyto tikslo, Europos Sąjunga pateikia prie šio sprendimo pridedamą pasiūlymą dėl reikiamos patikslinimo metodikos.

               3.
                     Komisija Europos Sąjungos vardu pateiks šį pasiūlymą Konvencijos sekretoriatui.

               2 straipsnis

               Europos Sąjunga gali pritarti kitų konvencijos Šalių pasiūlytiems pakeitimams, jei jais padedama siekti 1 straipsnyje išvardytų Europos Sąjungos tikslų.

               3 straipsnis

               Atsižvelgdami į Oro teršalų konvencijos vykdomosios institucijos 41-osios sesijos eigą, Europos Sąjungos atstovai, pasikonsultavę su valstybėmis narėmis, gali be papildomo Tarybos sprendimo vietoje surengtuose koordinavimo posėdžiuose susitarti dėl 1 ir 2 straipsniuose nurodytos pozicijos koregavimo.

               4 straipsnis

               Kai Oro teršalų konvencijos vykdomoji institucija patvirtina metodiką, leidžiančią atlikti šiuos patikslinimus, Komisija Europos Sąjungos vardu pateikia būtinus patikslinimus, atliktus taikant tą metodiką.

               5 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        81/462/EEB: 1981 m. birželio 11 d. Tarybos sprendimas dėl Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos sudarymo, OL L 171, 1981 6 27, p. 11–24.

                     (2)

                        2003/507/EB: 2003 m. birželio 13 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos prisijungimo prie 1979 m. Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų Konvencijos Protokolo dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo, OL L 179, 2003 7 17, p. 0001–0002; 2017 m. liepos 17 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/1757 dėl 1979 m. Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos 1999 m. Protokolo dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo pakeitimo priėmimo Europos Sąjungos vardu, OL L 248, 2017 9 27, p. 3–75.

                     (3)

                        Belgija, Bulgarija, Čekija, Danija, Estija, Ispanija, Kipras, Kroatija, Latvija, Lietuva, Liuksemburgas, Nyderlandai, Portugalija, Prancūzija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija, Suomija, Švedija, Vengrija ir Vokietija (2020 m. spalio 1 d. duomenys apie ratifikavimo procedūrą baigusias šalis).

                     (4)

                        Bulgarija, Čekija, Danija, Estija, Ispanija, Kipras, Kroatija, Latvija, Lietuva, Liuksemburgas, Nyderlandai, Portugalija, Rumunija, Slovakija, Suomija, Švedija ir Vokietija (2020 m. spalio 1 d. duomenys apie ratifikavimo procedūrą baigusias šalis).

                     (5)

                        Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos vykdomosios institucijos sesijų darbo tvarkos taisyklių, patvirtintų Sprendimu 2010/19 ir iš dalies pakeistų Sprendimu 2013/1, 29 taisyklė.

                     (6)

                        Vykdomosios institucijos sprendimas 2017/3,
                  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/documents/2017/AIR/EB/EB_Decisions_2017_3-E.pdf

                     (7)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimas Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (8)

                        Oro teršalų konvencijos vykdomosios institucijos sprendimas 2017/3,
                  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/documents/2017/AIR/EB/EB_Decisions_2017_3-E.pdf

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 12 15
            COM(2020) 801 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl vykdomosios institucijos sprendimo dėl patikslinimų, kuriais atsižvelgiama į pasikeitusį Sąjungos narių skaičių, metodikos pasiūlymo pateikimo Europos Sąjungos vardu rengiantis Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos vykdomosios institucijos 41-ajai sesijai ir dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi šioje sesijoje

               Europos Sąjungos pasiūlymas dėl Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos vykdomosios institucijos sprendimo: Protokolo dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo (toliau – Geteborgo protokolas) su pakeitimais, padarytais 2012 m., II priedo 2–6 lentelių patikslinimo metodika, leidžianti atsižvelgti į pasikeitusį Europos Sąjungos narių skaičių.

               Sprendimo dėl Geteborgo protokolo su pakeitimais, padarytais 2012 m., II priedo patikslinimų, siekiant atsižvelgti į pasikeitusį Europos Sąjungos narių skaičių, projektas

               Vykdomoji institucija,

               primindama savo sprendimus 2013/14 ir 2016/4 dėl to, kaip Europos Sąjunga laikosi Protokolo dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo (Geteborgo protokolo),

               pažymėdama, kad iš dalies pakeisto Geteborgo protokolo 13 straipsnio 2 dalyje numatyta procedūra, pagal kurią Šalis gali siūlyti savo išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų, išvardytų Geteborgo protokolo II priede, patikslinimą, tačiau vykdomosios institucijos sprendimuose 2012/3 ir 2012/12 dėl patikslinimų nustatytos metodikos nebūtų taikomos šių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų patikslinimui siekiant atsižvelgti į pasikeitusį Europos Sąjungos narių skaičių,

               primindama savo sprendimą 2017/3 dėl patikslinimų pagal Protokolą dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo, siekiant atsižvelgti į pasikeitusį Europos Sąjungos narių skaičių, priimtą remiantis Europos Sąjungos ir jos valstybių narių pasiūlymu, pateiktu atsakant į konvencijos Šalių prašymą vykdomosios institucijos 36-ojoje sesijoje (ECE/EB.AIR/137),

               palankiai vertindama tai, kad 2019 m. spalio 7 d. įsigaliojo Protokolas dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo (Geteborgo protokolas) su pakeitimais, padarytais 2012 m.,

               1.pagal iš dalies pakeisto Geteborgo protokolo 13 straipsnio 2 dalį nusprendžia nustatyti iš dalies pakeisto Geteborgo protokolo II priedo 2–6 lentelėse nustatytų Europos Sąjungos išmetamųjų teršalų kiekio bazinių verčių ir išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų patikslinimo metodiką, taikytiną pasikeitus Europos Sąjungos narių skaičiui:

               -Europos Sąjungos atskirų išmetamųjų teršalų bazinis lygis, iš dalies pakeisto Geteborgo protokolo II priedo 2–6 lentelėse išreikštas 2005 m. išmetamųjų teršalų kiekiu kilotonomis, yra Europos Sąjungos valstybių narių – atsižvelgiant į bet kokį įstojimą į Europos Sąjungą arba išstojimą iš jos – atskirų išmetamųjų teršalų kiekio bazinių verčių suma;

               -Europos Sąjungos atskirų išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai, nurodyti iš dalies pakeisto Geteborgo protokolo II priedo 2–6 lentelėse, yra Europos Sąjungos valstybių narių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų suma, apskaičiuota a) iš dalies pakeisto Geteborgo protokolo II priedo 2–6 lentelėse nustatytiems kiekvienos Europos Sąjungos valstybės narės 2005 m. išmetamųjų teršalų kiekiams taikant tose pačiose lentelėse nustatytus kiekvienos Europos Sąjungos valstybės narės 2020 m. išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimus ir b) išreiškiant a punkte nurodytų rezultatų sumą kaip 2005 m. Europos Sąjungos valstybių narių išmetamųjų teršalų kiekio sumos procentinę dalį;

               -taikant šią metodiką, 2005 m. išmetamųjų teršalų kiekiai nurodyti iš dalies pakeisto Geteborgo protokolo II priedo 2–6 lentelėse, išskyrus atvejus, kai II priede nenustatyti tam tikros pasirašiusios šalies arba Šalies 2005 m. išmetamųjų teršalų kiekiai – tokiu atveju naudojamas naujausias 2005 m. išmetamųjų teršalų kiekis, apie kurį pranešta. 2020 m. ir vėlesni išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai yra išvardyti iš dalies pakeisto Geteborgo protokolo II priedo 2–6 lentelėse, išskyrus atvejus, kai tam tikros pasirašiusios šalies arba Šalies 2020 m. ir vėlesni išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai nėra nustatyti II priede; tokiu atveju Europos Sąjunga šią informaciją Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos vykdomajam sekretoriui pateikia raštu;

               2.nusprendžia, kad Europos Sąjunga, taikydama pirmiau nurodytą metodiką, gali raštu pateikti patikslinimus Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos vykdomajam sekretoriui, kuris apie patikslinimus informuoja visas Šalis.