title: Pasiūlymas Tarybos reglamentas kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando kilmės, taip pat iš Taivano siunčiamoms vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies ar plieno, deklaruotoms kaip Taivano kilmės arba ne, ir panaikinamas Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. ir Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. taikytas atleidimas nuo antidempingo priemonių

text:
     LT

LT        LT
 ---pagebreak---                      EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA

                                                       Briuselis, 4.8.2009
                                                       KOM(2009) 417 galutinis

                                          Pasiūlymas

                                TARYBOS REGLAMENTAS

     kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikroms importuojamoms Kinijos
      Liaudies Respublikos ir Tailando kilmės, taip pat iš Taivano siunčiamoms vamzdžių ir
       vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies ar plieno, deklaruotoms kaip Taivano
        kilmės arba ne, ir panaikinamas Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. ir Nian Hong Pipe
                Fittings Co. Ltd. taikytas atleidimas nuo antidempingo priemonių

LT                                                                                LT
 ---pagebreak---                               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

     Pasiūlymo aplinkybės

            Pasiūlymo pagrindas ir tikslai

            Šis pasiūlymas susijęs su 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96
            dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių
            valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos
            reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (toliau – pagrindinis reglamentas), taikymu atliekant
            tyrimą dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando kilmės, taip pat iš
            Taivano siunčiamų vamzdžių ir vamzdelių jungiamųjų detalių (išskyrus lietines
            jungiamąsias detales, junges ir jungiamąsias detales su įsriegtais sriegiais) iš geležies
            arba plieno (išskyrus nerūdijantį plieną), kurių didžiausias išorinis skersmuo yra ne
            didesnis kaip 609,6 mm ir kurios naudojamos privirinimui sandūriniu būdu ar kitiems
            tikslams, neatsižvelgiant į tai, ar iš Taivano siunčiamos detalės yra deklaruojamos kaip
            Taivano kilmės, ar ne.

            Bendrosios aplinkybės

            Šis pasiūlymas teikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra
            parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius
            ir procedūrinius reikalavimus.

            Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos

            Tarybos Reglamentas (EB) Nr. 964/2003, įvedantis galutinius antidempingo muitus
            tam tikrų vamzdžių ar vamzdelių jungiamųjų detalių iš geležies ar plieno, kurių kilmės
            šalis yra Kinijos Liaudies Respublika ir Tailandas, bei siunčiamų iš Taivanio, nepaisant
            to, ar deklaruota jog kilmės šalis yra Taivanis, ar ne, importui.

            Priemonių, kurios buvo nustatytos KLR kilmės nagrinėjamajam produktui, taikymas
            Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2052/2004 išplėstas iš Indonezijos siunčiamiems
            importuojamiems produktams, Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2053/2004 – iš Šri
            Lankos siunčiamiems importuojamiems produktams ir Tarybos reglamentu (EB)
            Nr. 655/2006 – iš Filipinų siunčiamiems importuojamiems produktams, deklaruotiems
            kaip Filipinų, Indonezijos ir Šri Lankos kilmės arba ne.

            Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais

            Netaikoma.

     Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas

            Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

            Su tyrimu susijusioms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė ginti savo
            interesus atliekant tyrimą pagal pagrindinio reglamento nuostatas.

            Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

LT                                                 2                                                    LT
 ---pagebreak---            Nepriklausomo tyrimo neprireikė.

           Poveikio vertinimas

           Šis pasiūlymas parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą.

           Pagrindiniame reglamente nėra numatytas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame
           pateikiamas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas.

     Teisiniai pasiūlymo aspektai

           Siūlomų veiksmų santrauka

           Dabartinė priemonių taikymo pabaigos peržiūra buvo inicijuota 2008 m. birželio 5 d.,
           gavus Europos Sąjungos plieninių sandūriniu būdu privirinamų jungiamųjų detalių
           apsaugos komiteto prašymą. Galutinės priemonės pirmą kartą nustatytos 1996 m. ir
           paliktos galioti po 2003 m. birželio mėn. atliktos priemonių taikymo pabaigos
           peržiūros. Kinijos Liaudies Respublikai nustatytas 58,6 % antidempingo muitas, kurio
           taikymas išplėstas iš Taivano siunčiamiems produktams, išskyrus Chup Hsin
           Enterprise Co. Ltd, Rigid Industries Co. Ltd ir Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd.
           produktus. Tailandui taikomas 58,9 % muitas, išskyrus Thai Benkan Co. Ltd. (0 %) ir
           Awaji Sangyo Co. Ltd (7,4 %) bendroves.

           Kartu inicijuota dalinė tarpinė peržiūra, kurią atliekant tikrinti tik du eksportuojantys
           Taivano gamintojai ir jų atleidimas nuo Taivanui išplėstų priemonių. Priemonių
           netaikymas šioms bendrovėms nebėra pagrįstas, nes jos irgi vengia priemonių.

           Pridedamas Tarybos reglamento, kuriuo numatoma toliau taikyti minėtas priemones,
           pasiūlymas, pagrįstas išvadomis dėl dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo ir
           Bendrijos interesų.

           Dėl to Tarybai siūloma priimti pridedamą reglamento pasiūlymą, kuris turėtų būti kuo
           greičiau paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

           Teisinis pagrindas

           1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo
           importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su
           paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB)
           Nr. 2117/2005.

           Subsidiarumo principas

           Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas
           netaikomas.

           Proporcingumo principas

           Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių.

           Veiksmų pobūdis yra aprašytas minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant

LT                                                3                                                    LT
 ---pagebreak---            galimybės taikyti nacionalinį sprendimą.

           Nuoroda apie Bendrijai, nacionalinėms vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios
           institucijoms, ūkinės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės ir
           administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma.

           Pasirinkta priemonė

           Siūloma priemonė – reglamentas.

           Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos priežasties.

           Minėtame pagrindiniame reglamente kitos galimybės nenumatytos.

     Poveikis biudžetui

           Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui.

LT                                               4                                             LT
 ---pagebreak---                                                   Pasiūlymas

                                      TARYBOS REGLAMENTAS

     kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikroms importuojamoms Kinijos
      Liaudies Respublikos ir Tailando kilmės, taip pat iš Taivano siunčiamoms vamzdžių ir
       vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies ar plieno, deklaruotoms kaip Taivano
        kilmės arba ne, ir panaikinamas Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. ir Nian Hong Pipe
                Fittings Co. Ltd. taikytas atleidimas nuo antidempingo priemonių

     EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

     atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

     atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos
     nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių1 (toliau –
     pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 ir 3 dalis bei 13 straipsnio 4 dalį,

     atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

     kadangi:

                                              A. PROCEDŪRA

     1.         Galiojančios priemonės ir ankstesni tyrimai

     (1)    Tarybos reglamentu (EB) Nr. 584/962 buvo nustatytas galutinis antidempingo muitas
            tam tikroms importuojamoms, inter alia, Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR)
            ir Tailando kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms (toliau – VVJD
            arba nagrinėjamasis produktas) iš geležies ar plieno (toliau – pirminis tyrimas).
            Remiantis pagrindinio reglamento 13 straipsnio 3 dalimi ir atsižvelgiant į priemonių
            vengimo tyrimo išvadas, Reglamentu (EB) 763/20003 šios priemonės buvo išplėstos ir
            pradėtos taikyti iš Taivano siunčiamam tam tikrų rūšių nagrinėjamajam produktui.

     (2)    Šiuo metu galiojančios priemonės – tai pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2
            dalį atlikus priemonių taikymo pabaigos peržiūrą (toliau – pirmoji priemonių taikymo
            pabaigos peržiūra) Tarybos reglamentu (EB) Nr. 964/20034 nustatyti galutiniai

     1
            OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB)
            Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).
     2
            OL L 84, 1996 4 3, p. 1.
     3
            OL L 94, 2000 4 14, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2314/2000 (OL
            L 267, 2000 10 20, p. 15).
     4
            OL L 139, 2003 6 6, p. 1. Su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1496/2004 (OL L 275, 2004
            8 25, p. 1).

LT                                                      5                                                        LT
 ---pagebreak---            antidempingo muitai tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos
           (toliau – KLR) ir Tailando (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės vamzdžių ir
           vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies arba plieno, taip pat iš Taivano
           siunčiamoms vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies arba plieno,
           deklaruotoms kaip Taivano kilmės arba ne. KLR galioja 58,6 %, o Tailandui, išskyrus
           Thai Benkan Co. Ltd. (0%) ir Awaji Materia Co. Ltd5. (7,4 %), – 58,9 % antidempingo
           muitas. Trys Taivano bendrovės – Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Rigid Industries Co.
           Ltd ir Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. – atleistos nuo Taivanui išplėstų priemonių.

     (3)   Komisijos sprendimu 96/252/EB6 priimtas tam tikrų Tailando gamintojų
           įsipareigojimas. 2004 m. šie įsipareigojimai atšaukti Tarybos reglamentu (EB) Nr.
           1496/20047, iš dalies keičiančiu Tarybos reglamentą (EB) Nr. 964/20038.

     (4)   Remiantis pagrindinio reglamento 13 straipsnio 3 dalimi, KLR kilmės nagrinėjamajam
           produktui nustatytų priemonių taikymas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2052/20049
           išplėstas iš Indonezijos siunčiamiems importuojamiems produktams, Tarybos
           reglamentu (EB) Nr. 2053/200410 – iš Šri Lankos siunčiamiems importuojamiems
           produktams, o Tarybos reglamentu (EB) Nr. 655/200611 – iš Filipinų siunčiamiems
           importuojamiems produktams, deklaruotiems kaip Filipinų, Indonezijos ir Šri Lankos
           kilmės arba ne.

     (5)   Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1001/200812 nustatytos antidempingo priemonės dabar
           taip pat taikomos iš Korėjos Respublikos ir Malaizijos importuojamam
           nagrinėjamajam produktui.

     2.     Prašymas atlikti peržiūras

     (6)   Paskelbus pranešimą apie artėjančią galiojančių antidempingo priemonių, taikomų
           importuojamoms KLR ir Tailando kilmės VVJD, galiojimo pabaigą13, Komisija gavo
           prašymą atlikti peržiūras pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 ir 3 dalis.

     (7)   Tokį prašymą 2008 m. kovo 5 d. gamintojų, pagaminančių didžiąją dalį, šiuo atveju
           daugiau nei 50 %, visų Bendrijos VVJD, vardu pateikė Europos Sąjungos sandūriniu
           būdu privirinamų jungiamųjų detalių iš plieno pramonės interesus ginantis komitetas
           (toliau – pareiškėjas).

     (8)   Pagal 11 straipsnio 2 dalį pateiktas prašymas buvo grindžiamas tuo, kad pasibaigus
           priemonių galiojimui dempingas greičiausiai būtų tęsiamas arba pasikartotų ir
           Bendrijos pramonei vėl būtų daroma žala.

     5
           Anksčiau buvo Awaji Sangyo Co Ltd., ˛r. OL C 152/2007, p. 16.
     6
           OL L 84, 1996 4 3, p. 46.
     7
           OL L 275, 2004 8 25, p. 1.
     8
           OL L 139, 2003 6 6, p. 1. Su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1496/2004 (OL L 275, 2004
           8 25, p. 1).
     9
           OL L 355, 2004 12 1, p. 4.
     10
           OL L 355, 2004 12 1, p. 9.
     11
           OL L 116, 2006 4 29, p. 1.
     12
           OL L 275, 2008 10 16, p. 18.
     13
           OL C 238, 2007 10 10, p. 20.

LT                                                     6                                                        LT
 ---pagebreak---      (9)    Pagal 11 straipsnio 3 dalį pateiktas prašymas buvo grindžiamas pareiškėjo pateikta
            informacija, kad iš KLR importuojamam nagrinėjamajam produktui galiojanti
            priemonė yra nebepakankama žalingam dempingo poveikiui pašalinti, ypač
            atsižvelgiant į priemonės taikymo išplėtimą iš Taivano siunčiamam importuojamam
            produktui. Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad nebegalima išplėstosios
            priemonės netaikymo Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, ir Nian Hong Pipe Fittings Co.
            Ltd. pagamintiems importuojamiems produktams laikyti pagrįstu, nes šios bendrovės,
            kaip teigiama, vengia priemonių, pavyzdžiui, persiunčia KLR kilmės VVJD per
            Taivaną.

     (10)   Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų,
            pagrindžiančių priemonių taikymo pabaigos peržiūros ir dalinės tarpinės peržiūros,
            kurias atliekant būtų nagrinėjamas tik Kinijos Liaudies Respublikos kilmės
            importuojamiems produktams galiojančių ir iš Taivano siunčiamiems
            importuojamiems produktams išplėstų antidempingo priemonių netaikymas Chup Hsin
            Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung (Taivanas) ir Niang Hong Pipe Fittings Co. Ltd,
            Kaohsiung (Taivanas) pagamintoms VVJD, inicijavimą, Komisija pagal pagrindinio
            reglamento 11 straipsnio 2 ir 3 dalis inicijavo peržiūras (toliau – dabartinės
            peržiūros)14.

     3.      Tyrimas

     3.1. Su tyrimu susijusios šalys

     (11)   Apie peržiūrų inicijavimą Komisija oficialiai pranešė Bendrijos gamintojams
            pareiškėjams, kitiems Bendrijos gamintojams, nagrinėjamųjų šalių, įskaitant Taivaną,
            eksportuojantiems gamintojams, importuotojams ir (arba) prekiautojams, naudotojams
            ir jų susijusioms asociacijoms, taip pat eksportuojančių šalių vyriausybių atstovams.

     (12)   Komisija išsiuntė klausimynus visoms šioms šalims ir šalims, kurios pranešė apie save
            per pranešime apie iniciavimą nurodytą laikotarpį. Be to, Komisija suinteresuotosioms
            šalims suteikė galimybę pareikšti nuomonę raštu ir prašyti išklausyti per pranešime
            apie inicijavimą nustatytą laikotarpį.

     (13)   Klausimyno atsakymai gauti iš abiejų Taivano eksportuojančių gamintojų ir trijų
            atrinktų Bendrijos gamintojų, taip pat iš trijų atrinktų nesusijusių Bendrijos
            importuotojų (žr. 14–17 konstatuojamąsias dalis).

     3.2. Atranka

     (14)   Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį KLR eksportuojančių gamintojų, nesusijusių
            Bendrijos nagrinėjamojo produkto importuotojų ir prašymą parėmusių Bendrijos
            gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą numatyta atlikti atranką pagal
            pagrindinio reglamento 17 straipsnį. Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei
            būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paragino minėtas šalis pateikti
            pranešimo apie inicijavimą 5.1 dalies a punkto i–iii papunkčiuose nurodytą
            informaciją ir išsiuntė atrankos formas, kuriose prašoma pateikti konkrečią informaciją
            apie kiekvieno susijusio Bendrijos gamintojo, eksportuojančio gamintojo ir
            importuotojo vidutinę pardavimo apimtį ir kainas.

     14
            OL C 138, 2008 6 5, p. 42.

LT                                                 7                                                  LT
 ---pagebreak---      (15)   Kinijos ir Tailando eksportuojantys gamintojai atsakymų nepateikė, todėl atranka buvo
            nereikalinga.

     (16)   Devyni Bendrijos gamintojai užpildė atrankos formą. Atrinkti keturi Bendrijos
            gamintojai remiantis jų pardavimo Bendrijos rinkoje per peržiūros tiriamąjį laikotarpį
            apimtimi. Šie gamintojai buvo paprašyti užpildyti visą klausimyną. Viena iš atrinktų
            bendrovių neužpildė viso klausimyno, todėl buvo pašalinta iš atrinktų bendrovių
            grupės. Trys galiausiai atrinktos bendrovės pagamino daugiau kaip 59 % visos
            Bendrijos pramonės produkcijos, o jų parduodama produkcija sudarė 62 % viso
            Bendrijos pramonės Bendrijos rinkoje parduoto kiekio.

     (17)   Atrankos formą užpildė devyni nagrinėjamojo produkto importuotojai. Remiantis
            nagrinėjamojo produkto importo į Bendriją iš nagrinėjamųjų šalių per peržiūros
            tiriamąjį laikotarpį apimtimi, atrinkti keturi importuotojai. Tačiau viena iš bendrovių
            vėliau neužpildė viso klausimyno, todėl buvo pašalinta iš atrinktų bendrovių grupės.

     3.3. Tyrimas ir tikrinamieji vizitai

     (18)   Komisija gavo ir patikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga
            siekiant nustatyti dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Bendrijos
            interesus, taip pat įsitikinti, ar, norint pašalinti žalingą dempingą, vis dar galima
            pateisinti KLR galiojančių išplėstųjų antidempingo priemonių netaikymą tam tikroms
            9 konstatuojamojoje dalyje nurodytų bendrovių gaminamoms VVJD. Tikrinamieji
            vizitai surengti toliau nurodytų bendrovių patalpose.

     a) Atrinkti Bendrijos gamintojai:

              – Erne Fittings GmbH – Schlins, Austrija, įskantat susijusią bendrovę Siekmann
                Fittings, GmbH – Lohne, Vokietija;

              – Interfit S.A. – Maubeuge, Prancūzija;

              – Virgilio CENA & Figli S.p.A. – Brescia, Italija.

     b) Atrinkti nesusiję importuotojai:

              – BSS Group plc – Leicester, JK;

              – Eurobridas Fittings, S.A. – Zaragoza, Ispanija;

              – Manfred Geldbach GmbH & Co. – Gelsenkirchen, Vokietija.

     c) Eksportuojantys Taivano gamintojai:

              – Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. – Kaohsiung;

              – Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd – Kaohsiung.

     d) Panašios šalies (JAV) gamintojas:

              – Weldbend Corporation, Argo – Illinois, JAV.

     3.4. Peržiūros tiriamasis laikotarpis

LT                                                 8                                                  LT
 ---pagebreak---      (19)   Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą buvo nagrinėjamas 2007 m.
            balandžio 1 d. – 2008 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis
            laikotarpis arba PTL). Atliekant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti
            svarbių tendencijų tyrimą, buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2004 m. sausio 1 d. iki
            PTL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

               B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

     1.      Nagrinėjamasis produktas

     (20)   Nagrinėjamasis produktas yra tas pats kaip pirminiame tyrime ir pirmojoje priemonių
            taikymo pabaigos peržiūroje – tam tikros Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando
            kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosios detalės (išskyrus lietines jungiamąsias
            detales, junges ir jungiamąsias detales su įsriegtais sriegiais) iš geležies arba plieno
            (išskyrus nerūdijantį plieną), kurių didžiausias išorinis skersmuo ne didesnis kaip
            609,6 mm ir kurios naudojamos privirinimui sandūriniu būdu ar kitiems tikslams.

     (21)   VVJD gaminamos daugiausiai pjaustant ir formuojant vamzdžius ir vamzdelius. Jos
            naudojamos vamzdžiams ir vamzdeliams jungti ir jų yra įvairių formų: alkūnės,
            reduktoriai, trišakiai ir movos, taip pat skirtingų dydžių ir medžiagos rūšių. VVJD
            daugiausia naudojamos naftos chemijos pramonėje, statyboje, energetikoje, laivų
            statyboje ir pramonės įrenginiuose. Parduodant naftos chemijos pramonėje naudoti
            skirtas VVJD, taikomas ANSI pasaulinis standartas. Kai parduodamos VVJD, skirtos
            naudoti kitais tikslais, dažniausiai Bendrijoje taikomas DIN standartas.

     2.      Panašus produktas

     (22)   Kaip ir atliekant pirminį tyrimą bei pirmąją priemonių taikymo pabaigos peržiūrą,
            nustatyta, kad nagrinėjamosiose šalyse gaminamos ir šalies viduje parduodamos ir
            (arba) į Bendriją eksportuojamos VVJD turi tokias pačias pagrindines fizines,
            technines ir chemines savybes bei tą pačią galutinio naudojimo paskirtį kaip produktai,
            kuriuos Bendrijos gamintojai pareiškėjai parduoda Bendrijoje, todėl yra laikomi
            panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

                 C. DEMPINGO TĘSIMOSI AR PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

     (23)   Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi buvo tiriama, ar yra
            tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas bus tęsiamas arba
            pasikartos.

     1.     Pirminės pastabos

     (24)   Kaip jau buvo minėta, kadangi nė vienas KLR ir Tailando eksportuojantis gamintojas
            nebendradarbiavo, atlikdama tyrimą Komisija turėjo remtis kitų šaltinių informacija,
            kaip antai peržiūros prašymu, Eurostato ir Kinijos muitinės statistiniais duomenimis,
            taip pat panašioje šalyje surinkta informacija.

     2.     Tailandas

     a) Normalioji vertė

LT                                                 9                                                   LT
 ---pagebreak---      (25)   Vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu ir atsižvelgiant į tai, kad Tailando
            eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, normalioji vertė nustatyta remiantis
            prašyme pateiktais duomenimis, t. y. apskaičiuotosios gamybos Tailande sąnaudos,
            prie kurių buvo pridėtos 15 % pardavimo, bendrosios ir administracinės išlaidos bei
            11 % pelnas. Nebuvo pagrindo manyti, kad toks pelnas būtų didesnis už pelną, kurį
            paprastai gauna kiti eksportuotojai ar gamintojai parduodami tos pačios bendrosios
            kategorijos produktus jų kilmės šalies vidaus rinkoje, kaip numatyta 2 straipsnio 6
            dalies c punkte.

     b) Eksporto kaina

     (26)   Vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu ir atsižvelgiant į tai, kad Tailando
            eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, eksporto kaina apskaičiuota remiantis
            Eurostato duomenimis. Šie skaičiai buvo koreguojami pagal produkto rūšis
            proporcingai kiekvienos rūšies produkto tonažui remiantis prašyme pateikta
            informacija.

     c) Palyginimas

     (27)   Siekiant užtikrinti teisingą palyginimą, eksporto kaina koreguota pagal pagrindinio
            reglamento 2 straipsnio 10 dalį atsižvelgiant į krovinių gabenimo šalies viduje ir jūra,
            draudimo, komisinių ir pakavimo išlaidas.

     d) Dempingo skirtumas

     (28)   Siekdama apskaičiuoti dempingo skirtumą, Komisija pagal pagrindinio reglamento 2
            straipsnio 11 dalį lygino vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutine eksporto į
            Bendriją kaina gamintojo kainos EXW sąlygomis lygiu ir tuo pačiu prekybos lygiu.
            Atlikus palyginimą nustatyta, kad Tailando dempingo skirtumas yra 17,8 %, t. y. lygus
            sumai, kuria nustatyta normalioji vertė viršijo eksporto kainą.

     3.     Kinijos Liaudies Respublika

     a) Normalioji vertė: panaši šalis

     (29)   Galiojančios priemonės – tai vienas bendras visos šalies mastu nustatytas muitas,
            taikomas visų rūšių į Bendriją importuojamam KLR kilmės panašiam produktui. Taigi
            normalioji vertė buvo nustatyta remiantis informacija, gauta trečiojoje rinkos
            ekonomikos šalyje (toliau – panaši šalis). Pirminiame tyrime panašia šalimi buvo
            pasirinktas Tailandas. Tačiau pranešime apie inicijavimą panašia šalimi buvo
            numatyta pasirinkti Jungtines Amerikos Valstijas, nes peržiūros prašyme Bendrijos
            pramonė nurodė, kad dabar ši šalis tiktų labiau nei Tailandas. Vis dėlto, dėtos visos
            pastangos tam, kad būtų rastos galimos alternatyvos kitose trečiosiose šalyse, tačiau
            bendradarbiauti sutiko tik viena JAV bendrovė.

     (30)   Įvertinus JAV rinkos dydį, importo lygį ir dėl jo esančią didelę konkurenciją, JAV
            laikytos tinkamu pasirinkimu remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalimi.
            Be to, kadangi Tailando eksportuotojai atliekant tyrimą nebendradarbiavo, manyta,
            kad KLR normaliąją vertę labiau tiktų nustatyti remiantis patikrintais
            bendradarbiaujančios JAV bendrovės duomenimis. Paminėtina ir tai, kad, paskelbus
            pranešimą apie inicijavimą, nei viena suinteresuotoji šalis nepateikė pastabų dėl

LT                                                10                                                   LT
 ---pagebreak---             siūlymo pasirinkti JAV panašia šalimi. Todėl normalioji vertė nustatyta remiantis JAV
            gamintojo pateiktais duomenimis.

     b) Eksporto kaina

     (31)   Kadangi KLR eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, pagal pagrindinio
            reglamento 18 straipsnio 1 dalį išvados dėl eksporto į Bendriją turėjo būti daromos
            remiantis turimais faktais. Laikantis tos pačios tvarkos kaip pirminiame tyrime,
            eksporto kaina buvo nustatyta remiantis Kinijos muitinės statistiniais duomenimis. Šie
            duomenys buvo sulyginti su Eurostato duomenimis. Rasti dideli kiekio ir kainos
            neatitikimai. Atsižvelgiant į tai, kad KLR, kaip įrodyta, vengė priemonių, daroma
            išvada, kad Eurostato duomenys nėra pakankamai tikslūs, todėl šioje peržiūroje
            nuspręsta jų nenaudoti.

     c) Palyginimas

     (32)   Siekiant teisingo palyginimo ir remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10
            dalimi, atliekant koregavimą deramai atsižvelgta į transporto (krovinių gabenimo jūra),
            draudimo, kredito ir brokerių sąnaudų skirtumus, kurie, manyta, turėjo poveikio
            kainoms ir kainų palyginamumui.

     d) Dempingo skirtumas

     (33)   Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi, svertinė vidutinė normalioji
            vertė JAV gamintojo kainomis EXW sąlygomis buvo palyginta su svertine vidutine
            KLR gamintų eksporto kaina EXW sąlygomis tuo pačiu prekybos lygiu. Atlikus
            palyginimą nustatytas 100 % KLR dempingo skirtumas.

     e) Išvada

     (34)   Atlikus tyrimą nustatyta, kad importo iš abiejų šalių dempingo lygis tebebuvo aukštas.
            Tyrimas neatskleidė priežasčių, kodėl dempingas turėtų išnykti ar sumažėti, jei
            priemonės būtų panaikintos. Todėl buvo prieita prie išvados, kad dempingo tęsimosi
            tikimybė yra. Be to, reikia paminėti, kad nepaisant didelių antidempingo muitų,
            taikomų minėtų šalių eksportui, importas iš šių šalių labai išaugo. Tačiau nuspręsta,
            kad taip pat tikslinga išsiaiškinti, ar, panaikinus galiojančias priemones, dempingas
            pasikartotų padidėjusių eksporto apimčių požiūriu.

     4.     Importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos

     (35)   Siekiant išsiaiškinti dempingo pasikartojimo tikimybę įvertinti šie veiksniai:
            nagrinėjamųjų šalių eksporto ir (arba) gamybos pajėgumų kitimas, KLR priemonių
            vengimo aplinkybės ir eksporto politika trečiųjų šalių rinkose.

     5.     Tailandas

     (36)   Kadangi Tailando eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, atlikdama šią analizę
            Komisija turėjo remtis informacija, kurią gavo iš kitų šaltinių, t. y. prašyme pateikta
            informacija. Remiantis prašyme pateiktais duomenimis nustatyta, kad metiniai
            Tailando gamybos pajėgumai yra 63 000 tonų, iš kurių tik 4 200 tonų suvartojama
            vidaus rinkoje, todėl Tailando pramonė yra labai priklausoma nuo eksporto.

LT                                                11                                                  LT
 ---pagebreak---             Apskaičiuota, kad per metus pagaminama 38 000 tonų. Taigi nustatyta, kad
            nepanaudoti pajėgumai – 25 000 tonų.

     (37)   Atlikus tyrimą nustatyta, kad nei vienoje pasaulio rinkoje nebūtų galima realizuoti tiek
            produkcijos, nes Tailandui jau taikomos antidempingo priemonės. JAV taiko 10,68–
            52,6 % dydžio muitus produktui, kuris iš esmės yra toks pat kaip šiame tyrime
            nagrinėjamas produktas (produktui, kurio vidinis skersmuo ne didesnis kaip 14 colių).
            Be to, ankstesnė patirtis ir prašyme atlikti šią peržiūrą pateikti duomenys leidžia
            manyti, kad visame pasaulyje, ypač Pietryčių Azijoje, esama didžiulių perteklinių
            pajėgumų.

     (38)   Todėl, atsižvelgiant į galiojančius apribojimus ir aukštą kitose pagrindinėse rinkose
            taikomų priemonių lygį, yra tikimybė, kad, leidus priemonėms nustoti galioti, didelė
            Tailando perteklinio pajėgumo dalis bus nukreipta į ES rinką.

     6.     Kinijos Liaudies Respublika

     a) Gamyba ir pajėgumų naudojimas

     (39)   Kadangi Kinijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, Komisijos tarnybos
            turėjo remtis turimais faktais. Apie Kinijos pramonę turima mažai informacijos, todėl
            darant toliau pateiktas išvadas remtasi prašyme pateikta informacija ir Kinijos
            muitinės statistiniais duomenimis. Šios išvados taip pat grindžiamos informacija,
            paskelbta atliekant panašų tyrimą JAV.

     (40)   Remiantis šiais šaltiniais, visas Kinijos nagrinėjamojo produkto gamybos pajėgumas
            yra apie 365 000 tonų per metus. Dabar Kinija kasmet pagamina, kaip apskaičiuota
            prašyme, maždaug 291 000 tonų. Šie duomenys apskaičiuoti remiantis Kinijos
            eksporto visame pasaulyje apimtimi, kaip matyti iš muitinės prekybos statistinių
            duomenų (apie 70 000 tonų per metus), ir vidaus vartojimu (apie 221 000 tonų per
            metus).

     (41)   Remiantis šiais skaičiavimais, Kinijos nepanaudoti pajėgumai turėtų siekti 74 000
            tonų, kurių beveik pakaktų visam ES vartojimui (79 813 tonų) patenkinti.

     (42)   Kadangi KLR, kaip Tailandui, JAV taiko 35,06–182,9 % antidempingo priemones,
            galima manyti, kad didelė Kinijos perteklinio pajėgumo dalis bus nukreipta į ES rinką.

     (43)   Tai, kad nepaisant didelių antidempingo muitų (58,6 %), taikomų iš Kinijos
            eksportuojamiems produktams, Kinijos eksportuojantys gamintojai sugebėjo labai
            padidinti eksportą į ES (nuo 2 550 tonų 2004 m. iki 10 268 tonų per PTL), rodo
            nuolatinį didelį Kinijos eksportuotojų susidomėjimą ES rinka.

     7.     Priemonių vengimo aplinkybės

     (44)   Be to, kaip rodo daug kartų pasitaikę mėginimai vengti Tarybos reglamentu
            (EB) Nr. 964/2003 nustatytų priemonių eksportuojant per Taivaną, Indoneziją, Šri
            Lanką ir Filipinus, matyti, kad Kinijos eksportuotojai pasirengę naudotis bet kokiomis
            priemonėmis tam, kad galėtų eksportuoti į ES.

LT                                                12                                                   LT
 ---pagebreak---      (45)   Įvertinus Kinijos muitinės statistinius duomenis tampa dar aiškiau, kad Kinijos
            eksportuojantiems gamintojams ES rinka yra labai patraukli, nes į ES jie eksportuoja
            vienomis didžiausių savo eksporto kainų (nepaisant to, kad tai dempingo kainos).

     8.     Išvada

     (46)   Atlikus tyrimą nustatyta, kad abu KLR ir Tailando eksportuojantys gamintojai per
            PTL dempingą tęsė.

     (47)   Abiejų šalių nepanaudoti pajėgumai siekė 99 000 tonų – kur kas daugiau nei visa
            Bendrijos produkcija per PTL (86 723 tonų) ir net daugiau nei visas tuo pačiu
            laikotarpiu Bendrijoje suvartotas kiekis (79 813 tonų).

     (48)   Atsižvelgiant į tai, kad KLR turi didelius nepanaudotus gamybos pajėgumus ir kad jau
            būta priemonių vengimo atvejų, yra didelė tikimybė, kad panaikinus galiojančias
            priemones Kinijos eksportuojantys gamintojai labai padidintų nagrinėjamojo produkto
            eksportą į Bendriją dempingo kainomis.

     (49)   Dėl Tailando reikėtų pasakyti, kad, atsižvelgiant į tai, jog Tailando bendrovės
            orientuoja savo veiklą į eksportą, ir į Bendrijos rinkos patrauklumą, labai tikėtina, kad
            panaikinus galiojančias priemones šios bendrovės atnaujintų nagrinėjamojo produkto
            eksportą į Bendrijos rinką dideliais kiekiais ir dempingo kainomis.

     (50)   Galiausiai reikia paminėti Kinijos ir Tailando eksportuojančių gamintojų JAV rinkoje
            vykdomą dempingą ir JAV antidempingo priemones, kurių taikymas buvo atnaujintas
            2005 m. spalio mėn.

     (51)   Apibendrinant, labai tikėtina, kad panaikinus priemones importas į Bendriją iš
            nagrinėjamųjų šalių bus tęsiamas dideliais kiekiais ir dempingo kainomis.

                            D. BENDRIJOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS

     (52)   Pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį Bendrijos pramonė – tai trys
            Bendrijos gamintojai, kurių vardu buvo pateiktas prašymas ir kurie buvo atrinkti, taip
            pat prašymą parėmę šeši Bendrijos gamintojai. Taigi Bendrijos pramonė pagamino
            didžiąją dalį visos Bendrijos produkcijos, t. y. šiuo atveju daugiau kaip 76 %.

                               E. PADĖTIS BENDRIJOS RINKOJE

     1.      Vartojimas Bendrijos rinkoje

     (53)   Visa Bendrijos produkcija nustatyta remiantis devynių skundą parėmusių Bendrijos
            gamintojų informacija ir prašyme nurodyta apskaičiuotąja nebendradarbiavusių
            Bendrijos gamintojų gamybos apimtimi.

     (54)   Atlikus tyrimą nustatyta, kad Bendrijos gamintojai daugiausia savo produkcijos
            pardavė prekiautojams, kurie eksportavo nagrinėjamąjį produktą iš Bendrijos, t. y.
            parduota produkcija nebuvo skirta vartoti Bendrijos rinkoje. Kiek produkcijos minėti
            prekiautojai pardavė eksportui į kitas trečiųjų šalių rinkas, per tyrimą nebuvo galima
            nustatyti. Todėl tikrasis Bendrijoje suvartotas kiekis buvo nustatytas remiantis visu
            Bendrijoje pagamintos produkcijos kiekiu, kaip nurodyta 53 konstatuojamojoje dalyje,

LT                                                 13                                                   LT
 ---pagebreak---             ir bendru Bendrijos nagrinėjamojo produkto importo ir eksporto kiekiu, nustatytu
            remiantis Eurostato duomenimis.

     (55)   Taigi per nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijoje suvartojamas kiekis išaugo 28 % – nuo
            62 317 tonų 2004 m. iki 79 813 tonų pert PTL.

     1 LENTELĖ – Suvartojimas Bendrijoje

              Suvartojimas Bendrijoje         2004 m.      2005 m.        2006 m.     2007 m.    PTL

              Tonos                               62 317        57 492     64 919      77 095     79 813

              Indeksas (2004 m.=100)                100            92         104         124         128

              Metinis pokytis                                       -8         12          20           4

     Šaltinis: Eurostatas, prašymas, patikrinti Bendrijos pramonės klausimyno atsakymai.

     2.       Dabartinis importas iš nagrinėjamųjų šalių

     a) Kiekis ir rinkos dalis

     (56)   Siekiant nustatyti bendrą nagrinėjamojo produkto importo iš KLR kiekį nuspręsta, kad
            tikslinga įtraukti produkto, importuojamo iš tų šalių, kurioms pagal pagrindinio
            reglamento 13 straipsnio 3 dalį buvo išplėstas dabartinių antidempingo priemonių
            taikymas, t. y. Šri Lankos, Indonezijos, Filipinų ir Taivano (žr. 2 ir 4
            konstatuojamąsias dalis), kiekį. Laikyta, kad iš šių šalių importuojami produktai yra
            KLR kilmės produktai. Taigi bendras iš KLR ir Tailando importuotas VVJD kiekis
            padidėjo nuo 6 861 tonų 2004 m. iki 17 605 tonų per PTL, t. y. 157 %. Šio importo
            rinkos dalis, išreikšta Bendrijoje suvartojamo kiekio procentais, padidėjo nuo 11 %
            2004 m. iki 22 % per PTL.

     2 LENTELĖ – Importas iš nagrinėjamųjų šalių

     Importas (tonomis)                 2004 m.    2005 m.      2006 m.     2007 m.     PTL

     KLR, įskaitant Filipinus,            6 083       6 705       10 621     15 326        16 004
     Indoneziją, Šri Lanką ir
     Taivaną

     Rinkos dalis                          10 %          12 %      16 %        20 %           20 %

     Tailandas                              778           558      1 623      1 700           1 601

     Rinkos dalis                           1%           1%          2%         2%              2%

     Visos nagrinėjamosios šalys          6 861       7 263       12 244     17 026        17 605

     Rinkos dalis                          11 %          13 %      19 %        22 %           22 %

     Šaltinis: Eurostatas

LT                                                  14                                                      LT
 ---pagebreak---      b) Importuojamų produktų kainos ir priverstinis kainų mažinimas

     (57)   KLR ir Tailando eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, todėl eksporto kaina
            nustatyta remiantis Eurostato duomenimis. Dėl 56 konstatuojamojoje dalyje nurodytų
            priežasčių vidutinė KLR eksporto kaina taip pat nustatyta remiantis vidutinėmis
            eksporto iš Šri Lankos, Indonezijos ir Filipinų, t. y. šalių, kurioms dėl priemonių
            vengimo buvo išplėstas priemonių taikymas, kainomis. Todėl per nagrinėjamąjį
            laikotarpį vidutinė nagrinėjamojo produkto eksporto iš KLR kaina, įskaitant priemonių
            vengimą, padidėjo 17 % – nuo 997 EUR už toną iki 1 169 EUR už toną, eksporto iš
            Tailando kaina padidėjo 69 % – nuo 1 223 EUR už toną iki 2 067 EUR už toną, o
            eksporto iš Taivano kaina padidėjo 22 % – nuo 1 412 EUR už toną iki 1 718 EUR už
            toną. Iš viso vidutinė produkto eksporto iš nagrinėjamųjų šalių, įskaitant Taivaną,
            kaina padidėjo nuo 1 137 EUR 2004 m. iki 1 479 EUR per PTL, t. y. 30 %. Per tą patį
            laikotarpį pabrangus pagrindinei žaliavai – plieno vamzdžiams – smarkiai padidėjo
            gamybos sąnaudos.

     (58)   Palyginus atrinktų Bendrijos gamintojų kainas EXW sąlygomis su tinkamai
            pakoreguotomis Eurostato kainomis nustatyta, kad dėl importo iš KLR kainos
            priverstinai mažinamos 54,8 %, iš Tailando – 20 %, o iš Taivano – 33,5 %.

     3.       Importas iš kitų trečiųjų šalių

     (59)   Antidempingo muitai taikomi iš Korėjos Respublikos ir Malaizijos importuojamam
            produktui; kaip praneša Eurostatas, importas iš šių šalių per nagrinėjamąjį laikotarpį
            labai sumažėjo (t. y. mažiau kaip 1 % Bendrijoje suvartojamo kiekio).

     (60)   Bendras VVJD importas iš trečiųjų šalių, išskyrus ankstesnėje konstatuojamojoje
            dalyje minėtas šalis, padidėjo nuo 4 679 tonų 2004 m. iki 10 563 tonų PTL pabaigoje,
            t. y. 126 %. Šio importo rinkos dalis padidėjo iki 13 % Bendrijoje suvartojamo kiekio.
            Tai reiškia, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu ši dalis išaugo 76 % – nuo 8 iki 13 %.

     3 LENTELĖ – Importas iš kitų trečiųjų šalių ir rinkos dalis

                                 2004 m.        2005 m.    2006 m.     2007 m.     PTL

     Importas       iš    kitų       4 679         6 134      6 795        9 993     10 563
     trečiųjų šalių (tonomis)

     Indeksas                         100            131        145         214           226
     (2004 m.=100)

     Rinkos dalis                     8%            11 %       10 %        13 %          13 %

     Indeksas                         100            142        139         173           176
     (2004 m.=100)

     Šaltinis: Eurostatas ir pareiškėjo pateikta informacija apie rinką.

     4 LENTELĖ – Pagrindiniai importo į Bendriją srautai

     Pagrindiniai importo iš 2004 m.            2005 m.    2006 m.     2007 m.     RIP
     kitų   trečiųjų   šalių

LT                                                    15                                             LT
 ---pagebreak---      srautai tonomis pagal
     šalis

     Izraelis                            78         945           1 231           2 455          3 293

     Turkija                            650         506                467        1 991          2 138

     Vietnamas                          767         695           1 225           1 748          2 134

     Indija                           1 537       1 763           1 553           1 703          1 065

     Šaltinis: Eurostatas ir pareiškėjo pateikta informacija apie rinką.

     4.          Bendrijos pramonės ekonominė padėtis

     4.1. Pirminė pastaba

     (61)       Kaip kito tokie ekonominiai rodikliai kaip gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų
                naudojimas, užimtumas, našumas, pardavimas, rinkos dalis ir augimas, buvo
                vertinama remiantis iš visų Bendrijos gamintojų gauta informacija; kaip kito kainos,
                pelningumas, pinigų srautai, pajėgumas padidinti kapitalą ir investicijas, atsargos,
                investicijų grąža ir darbo užmokestis, buvo vertinama remiantis patikrinta atrinktų
                Bendrijos gamintojų išsamiuose klausimyno atsakymuose pateikta informacija.

     4.2 Su visa Bendrijos pramone susiję duomenys

     a) Našumas, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

     (62)       Visa Bendrijos pramonės gamyba nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 8 %, o
                gamybos pajėgumas – 5 %. Tuo pačiu laikotarpiu šiek tiek padidėjo pajėgumų
                naudojimas. Tačiau tai reikia vertinti atsižvelgiant į 28 % padidėjusį Bendrijoje
                suvartojamą kiekį.

     5 LENTELĖ – Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

                                              2004 m.        2005 m.     2006 m.      2007 m.     PTL

          Gamybos apimtis (tonomis)            80 044         73 049         82 950    85 536       86 723

          Gamybos pajėgumai (tonomis)         154 840        155 740     160 890      162 910      163 210

          Pajėgumų naudojimas (%)                52 %           47 %          52 %        53 %           53 %

     Šaltinis: Eurostatas, prašymas, patikrinti Bendrijos pramonės klausimyno atsakymai.

     b) Užimtumas ir našumas

     (63)       Užimtumo lygis Bendrijos pramonėje visu nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko palyginti
                stabilus, išskyrus 2005 m., kuomet užfiksuotas 1 % smuktelėjimas. Našumas,
                vertinamas vieno darbuotojo našumu tonomis, padidėjo 9 %.

     6 LENTELĖ – Užimtumas ir našumas

LT                                                      16                                                      LT
 ---pagebreak---                                        2004 m.       2005 m.      2006 m.      2007 m.      PTL

     Užimtumas       (nagrinėjamasis         1 297        1 073        1 268        1 289        1 287
     produktas)

     Našumas                (tonomis           62           68           65           66           67
     darbuotojui)

     c) Parduotas kiekis ir rinkos dalis

     (64)   Bendrijos pramonės pardavimo nesusijusiems pirkėjams apimtis Bendrijos rinkoje
            padidėjo 4 % – nuo 59 399 tonų 2004 m. iki 61 991 tonos per PTL. Tačiau per visą
            nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis nuolat mažėjo.
            Taip bendra Bendrijos pramonės rinkos dalis sumažėjo 21 %. Kaip minėta pirmiau,
            didelė Bendrijos produktų dalis parduodama eksportui per prekiautojus. Taigi rinkos
            dalis buvo išreikšta visos Bendrijos produkcijos dalimi iš tikrojo Bendrijoje
            suvartojamo kiekio atėmus visą eksportuotą kiekį.

     7 LENTELĖ – Parduoto produkto kiekis ir rinkos dalis

                                 2004 m.      2005 m.      2006 m.      2007 m.      PTL

     ES nesusijusioms šalims       59 399       51 461       57 299       60 193      61 991
     parduoto produkto kiekis
     (tonomis)

     Rinkos dalis                    81 %        77 %          71 %         65 %       65 %

     Indeksas (2004 m.=100)            100           94           87           80           79

     d) Augimas

     (65)   Nors Bendrijoje suvartojamas kiekis nuo 2004 m. iki PTL padidėjo 28 %, 21 %
            sumažėjusi Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis ir tuo pačiu metu padidėjęs
            importas iš nagrinėjamųjų šalių aiškiai rodo, kad Bendrijos pramonė negalėjo
            dalyvauti rinkos augimo procese.

     e) Dempingo skirtumo dydis

     (66)   Atsižvelgiant į importo dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių apimtį, užimamą
            rinkos dalį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų poveikio Bendrijos pramonei
            negalima laikyti nereikšmingu.

     f) Atsigavimas po dempingo

     (67)   Kaip rodo teigiami daugumos pirmiau išvardytų rodiklių pokyčiai, Bendrijos
            pramonės finansinė padėtis nuo 2004 m. iki 2008 m. pradžios iš dalies atsigavo nuo
            žalingo nagrinėjamųjų šalių kilmės importo dempingo kainomis poveikio.

     4.3 Tik su atrinktais Bendrijos gamintojais susiję duomenys

LT                                                   17                                                  LT
 ---pagebreak---      a) Atsargos

     (68)    Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį atsargos padidėjo 3 %. Atsargų sukaupta daug
             daugiau 2007 m., nes tuo metu didėjo plieno vamzdžių kainos, taigi bendrovės
             sukaupė didesnes atsargas.

     8 LENTELĖ – Atsargos

     Laikotarpio            2004 m.        2005 m.      2006 m.       2007 m.      PTL
     pabaigos atsargos

     Tonos                      7 449         7 206          7 580       8 510           7 703

     Šaltinis: patikrinti atrinktų Bendrijos gamintojų klausimyno atsakymai.

     b) Vidutinės pardavimo kainos

     (69)    Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės atrinktų Bendrijos gamintojų pardavimo
             Bendrijos rinkoje kainos palaipsniui didėjo. Nuo 2004 m. iki PTL jos iš viso padidėjo
             57 %. Šis augimas iš dalies paaiškinamas tuo, kad padidėjo pagrindinės žaliavos –
             plieno vamzdžių – kaina ir iš dalies tuo, kad du Bendrijos gamintojai perėjo prie tam
             tikrų brangesnių rūšių VVJD gamybos.

     9 LENTELĖ – Vidutinė pardavimo kaina

     Pardavimo kaina         2004 m.        2005 m.        2006 m.     2007 m.      PTL

     EUR/t                        1 779         2 128         2 482        2 738          2 790

     Indeksas                        100         120            139         154             157
     (2004 m.=100)

     Šaltinis: patikrinti atrinktų Bendrijos gamintojų klausimyno atsakymai.

     c) Vidutinės gamybos sąnaudos

     (70)    Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės gamybos sąnaudos taip pat palaipsniui didėjo –
             daugiausia dėl padidėjusių plieno kainų. Vidutinės gamybos sąnaudos didėjo nuo
             1 628 EUR už toną iki 2 401 EUR už toną per PTL, t. y. 48 %.

     10 LENTELĖ – Vidutinės gamybos sąnaudos

     Vieneto sąnaudos        2004 m.        2005 m.        2006 m.     2007 m.      PTL

     EUR/t                        1 628         2 059         1 998        2 040          2 401

     Indeksas                        100         127            123         125             148
     (2004 m.=100)

     Šaltinis: patikrinti atrinktų Bendrijos gamintojų klausimyno atsakymai.

     d) Pelningumas ir grynųjų pinigų srautas

LT                                                    18                                             LT
 ---pagebreak---      (71)   Atrinktų Bendrijos gamintojų pelningumo tendencijos buvo teigiamos, pelningumas
            didėjo proporcingai pardavimo kainų augimui. Nepaisant didelių problemų 2004 ir
            2005 m., bendras pelningumas per PTL buvo 9,1 %. Tai iš dalies galima paaiškinti
            tuo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu pradėti gaminti didesnės pridėtinės vertės
            produktai.

     (72)   2004 – 2006 m. grynųjų pinigų srautas smarkiai svyravo, o vėliau iki nagrinėjamojo
            laikotarpio pabaigos labai sparčiai nuolat augo.

     11 LENTELĖ – Pelningumas ir grynųjų pinigų srautas

                                         2004 m.    2005 m.      2006 m.       2007 m.      PTL

     Pelningumas                           1,8 %       1,2 %          7,2 %      10,6 %       9,1 %

     Indeksas (2004 m.=100)                  100           70          403           598       514

     Grynųjų pinigų srautas (tūkst.        3 320       1 425          7 577      10 100      12 308
     EUR)

     Indeksas (2004 m.=100)                  100           43          228           304       371

     Šaltinis: patikrinti atrinktų Bendrijos gamintojų klausimyno atsakymai.

     e) Investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

     (73)   Atrinktų Bendrijos gamintojų investicijos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 115 %.
            Siekiant didesnio našumo, daugiausia investicijų skirta įrenginiams tobulinti ir
            logistikos gebėjimams didinti.

     (74)   Investicijų grąža, išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu
            ir (arba) nuostoliu, siejamu su nagrinėjamuoju produktu, per tą laikotarpį labai išaugo
            ir kito taip pat kaip pelningumas.

     (75)   Komisijai nepateikta jokių įrodymų, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį būtų
            pablogėjusios ar pagerėjusios galimybės padidinti kapitalą.

     12 LENTELĖ – Investicijos ir investicijų grąža

                              2004 m.     2005 m.      2006 m.        2007 m.        PTL

     Investicijos   (tūkst.      2 567        4 448        3 930           4 986           5 524
     eurų)

     Indeksas                      100          173             153            194          215
     (2004 m.=100)

     Investicijų grąža             4%          2%           29 %              44 %         38 %

     Šaltinis: patikrinti atrinktų Bendrijos gamintojų klausimyno atsakymai.

     5.       Išvada dėl Bendrijos pramonės padėties

LT                                                    19                                               LT
 ---pagebreak---      (76)   Antidempingo priemonės turėjo teigiamos įtakos atrinktų Bendrijos gamintojų
            padėčiai, kaip rodo teigiami daugumos rodiklių pokyčiai nuo 2004 m. per palankaus
            ekonominio ciklo laikotarpį. Bendrijos pramonė padidino pardavimo kiekį ir kainas.
            Tokių žalos rodiklių kaip gamyba, gamybos pajėgumas, pelningumas, investicijos,
            investicijų grąža ir našumas kitimas taip pat buvo teigiamas. Nepaisant reikšmingo
            rinkos dalies praradimo, padidėjusios investicijos, skirtos gamybos įrangai gerinti,
            turėjo tiesioginės įtakos atrinktų gamintojų pelningumui.

     (77)   Tačiau reikia atkreipti dėmesį į tai, kad Bendrijos gamintojai, norėdami padengti
            pastoviąsias išlaidas, turi išlaikyti tam tikrą gamybos ir pardavimo kiekio lygį. VVJD
            yra gaminami specialiai tam skirtais specializuotais įrenginiais, kurie yra reikšmingas
            sąnaudų veiksnys. Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktos bendrovės veikė maždaug
            50 % pajėgumu ir negalėjo žymiai padidinti pajėgumų naudojimo. Todėl pelningumui
            toliau neigiamą įtaką gali daryti mažėjanti gamyba.

     (78)   Nepaisant pirmiau aprašytų teigiamų pokyčių, nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos
            pramonė prarado didelę rinkos dalį – nuo 81 % 2004 m. iki 65 % per PTL. Sumažėjus
            pardavimui, Bendrijos gamintojai sugebėjo vėl parduoti tiek, kiek pardavė 2004 m., o
            bendras Bendrijoje suvartojamas kiekis per tą laikotarpį padidėjo 28 %. Akivaizdu,
            kad Bendrijos pramonė nesugebėjo pasinaudoti reikšmingu suvartojimo Bendrijoje
            augimu. Be to, kai kuriuos iš minėtų teigiamų veiksnių lėmė tai, kad Jungtinėje
            Karalystėje nebeliko vieno reikšmingo gamintojo, kurio veiklą perėmė dvi prašymą
            parėmusios bendrovės.

     (79)   Todėl galima daryti išvadą, kad KLR ir Tailandui nustatytos priemonės turėjo tam
            tikro teigiamo poveikio finansinei Bendrijos pramonės, kuri vėl ėmė veikti pelningai,
            padėčiai. Vis dėlto, nors Bendrijos pramonė sugebėjo šiek tiek padidinti gamybos ir
            pardavimo apimtį, ji prarado rinkos dalį, nepaisant to, kad paklausa Bendrijos rinkoje
            smarkiai išaugo. Tai rodo, kad, nepaisant investicijų į modernizuotus gamybos
            įrenginius, apskritai Bendrijos pramonės padėtis tebėra pažeidžiama ir labai priklauso
            nuo pakankamo kainų lygio ir pakankamų gamybos apimčių, galinčių absorbuoti
            dideles pastoviąsias sąnaudas.

                            F. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

     (80)   Siekiant įvertinti galimą galiojančių priemonių taikymo pabaigos poveikį, buvo
            svarstyti toliau nurodyti veiksniai.

     (81)   Atsižvelgiant į tai, kad nustatyti dideli priverstinio kainų mažinimo PTL skirtumai,
            spaudimas mažinti kainas Bendrijos rinkoje tebėra labai didelis. Nors Bendrijos
            gamintojų gamybos sąnaudos per šį laikotarpį padidėjo 48 % (daugiausia dėl
            padidėjusios žaliavos, t. y. plieno vamzdžių, kainos), vidutinė importo iš
            nagrinėjamųjų šalių kaina padidėjo tik 30 %.

     (82)   Todėl nagrinėjamuoju laikotarpiu smarkiai išaugo importo iš nagrinėjamųjų šalių
            rinkos dalis. Tai rodo, kad didžiąją dalį Bendrijos pramonės prarastos rinkos dalies
            užėmė nagrinėjamųjų šalių importas dempingo kainomis, dėl kurio, nepaisant
            galiojančių antidempingo muitų, Bendrijos pramonė buvo priversta smarkiai mažinti
            pardavimo kainas.

LT                                                20                                                  LT
 ---pagebreak---      (83)   Be to, kaip minėta 40 ir 36 konstatuojamosiose dalyse, nepanaudoti pajėgumai
            nagrinėjamosiose šalyse yra daug didesni nei visa Bendrijos produkcija per PTL arba
            visas per tą laikotarpį Bendrijoje suvartotas kiekis. Todėl tikėtina, kad, panaikinus
            galiojančias priemones, dideli šiose šalyse pagamintų produktų kiekiai pateks į
            Bendrijos rinką. Kitose potencialiose eksporto rinkose galioja dideli antidempingo
            muitai, todėl patekti į Bendrijos rinką bus lengviau. Be to, kartotiniai bandymai vengti
            antidempingo priemonių patvirtina, kad nagrinėjamųjų šalių eksportuojančių
            gamintojų susidomėjimas Bendrijos rinka yra labai didelis.

     (84)   Atsižvelgiant į buvusią ir dabartinę nagrinėjamųjų šalių eksportuojančių gamintojų
            kainodaros politiką, manoma, kad bus importuojama mažomis kainomis, todėl bus
            smarkiai priverstinai mažinamos Bendrijos pramonės kainos. Importas mažomis
            kainomis neabejotinai turės neigiamos įtakos Bendrijos pramonei, kuri atsigavo tik dėl
            to, kad galėjo išlaikyti tam tikro dydžio kainas, tačiau tebėra menkai apsaugota nuo
            didelio masto importo mažomis dempingo kainomis.

     (85)   Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad, leidus nebetaikyti
            priemonių, yra didelė tikimybė, kad dėl importo dempingo kaina Bendrijos pramonei
            daroma žala kartosis. Pirmiausia tikėtina, kad Bendrijoje kainų lygis smarkiai
            sumažės; tai turės didelės neigiamos įtakos Bendrijos gamintojų pelno lygiui, o tai ne
            tik kels pavojų nuo 2004 m. padarytoms reikšmingoms investicijoms, bet ir užkirs
            kelią tolesnėms investicijoms. Be to, neišvengiamai smarkiai mažės užimtumas
            Bendrijos pramonėje. Žalos pasikartojimo tikimybė pastaruoju metu dar didesnė
            atsižvelgiant ekonominį nuosmukį ir dėl jo susidariusią dabartinę padėtį.

                                    G. BENDRIJOS INTERESAI

     1.      Įvadas

     (86)   Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį buvo nagrinėjama, ar galiojančių
            antidempingo priemonių pratęsimas prieštarautų visos Bendrijos pramonės interesams.
            Nustatant Bendrijos interesus įvertinti visi susiję interesai, t. y. Bendrijos pramonės,
            nagrinėjamojo produkto importuotojų, prekiautojų ir naudotojų interesai.

     (87)   Siekdama įvertinti tikėtiną priemonių pratęsimo ar nepratęsimo poveikį, Komisija
            paprašė visų pirmiau nurodytų suinteresuotųjų šalių pateikti informacijos. Komisija
            išsiuntė atrankos klausimynus 62 nagrinėjamojo produkto importuotojams ir gavo
            devynis atsakymus. Komisija atrinko keturias bendroves, iš kurių trys pateikė išsamius
            klausimyno atsakymus. Naudotojai informacijos nepateikė.

     (88)   Reikėtų priminti, kad atliekant ankstesnį tyrimą laikyta, kad priemonių priėmimas
            neprieštarauja Bendrijos interesams. Be to, šis tyrimas yra peržiūra, kurią atliekant
            analizuojama padėtis, kai antidempingo priemonės jau buvo nustatytos, todėl galima
            įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį susijusioms šalims daro
            galiojančios antidempingo priemonės.

     (89)   Taigi nagrinėta, ar, nepaisant išvadų dėl dempingo tęsimosi ir žalos pasikartojimo
            tikimybės, yra įtikinamų priežasčių, kurios leistų daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu
            atveju Bendrijai nebūtų naudinga toliau taikyti priemones.

     2.      Bendrijos pramonės interesai

LT                                                21                                                   LT
 ---pagebreak---      (90)   Bendrijos pramonė pasirodė esanti struktūriškai gyvybinga pramonė. Tai patvirtino
            teigiami jos ekonominės padėties pokyčiai, kai, nustačius dabar galiojančias
            antidempingo priemones, buvo atkurta veiksminga konkurencija. Iš tiesų, Bendrijos
            pramonės pastangos racionalizuoti gamybą ir didinti konkurencingumą per paskutinius
            dvejus nagrinėjamojo laikotarpio metus leido jai uždirbti pagrįstą pelną. Be to,
            Bendrijos pramonės eksporto veiklos pelningumas kito teigiama linkme, todėl galima
            teigti, kad trečiųjų šalių rinkose Bendrijos pramonė buvo konkurencinga
            (nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų gamintojų eksportas išaugo 21 %).

     (91)   Dėl 77 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių Bendrijos pramonė turi
            pagaminti tam tikrą kiekį standartinių produktų, kad sukurtų masto ekonomiją ir taip
            išliktų konkurencinga. Todėl standartiniai produktai tiesiogiai konkuruoja su iš KLR ir
            Tailando importuojamais produktais. Jei dempingo kaina importuojami produktai
            patektų į rinką, masto ekonomija – taigi ir veiklos Bendrijoje pelningumas – smarkiai
            sumažėtų. Todėl galima pagrįstai tikėtis, kad dabar galiojančios priemonės Bendrijos
            pramonei tebebus naudingos. Jeigu priemonės nebebus taikomos, tikėtina, kad
            Bendrijos pramonė patirs materialinę žalą.

     3.      Importuotojų (prekiautojų) interesai

     (92)   Nei vienas bendradarbiaujantis importuotojas neimportavo nagrinėjamojo produkto
            nei iš KLR, nei iš Tailando – tik iš Taivano. Atlikus tyrimą nenustatyta, kad
            galiojančios priemonės importuotojams būtų turėjusios materialaus poveikio. Kaip
            matyti iš kitoms trečiosioms šalims tenkančios importo rinkos dalies (13 %),
            akivaizdu, kad importuotojai sugebėjo rasti kitus tiekimo šaltinius – tai rodo, kad
            Bendrijos rinkoje užtikrinamos konkurencijos sąlygos.

     (93)   Dėl Taivano: kaip nurodyta 98–105 konstatuojamosiose dalyse, dėl įtariamo
            priemonių vengimo iš naujo nagrinėtas šiuo metu dviem eksportuojantiems
            gamintojams galiojantis atleidimas nuo priemonių. Importuotojai teigė neabejojantys,
            kad panaikinus šioms bendrovėms taikomą atleidimą nuo priemonių, jie rastų kitus
            tiekimo šaltinius. Todėl jei priemonės liks galioti, tai neturės reikšmingos neigiamos
            įtakos importuotojams, nes jie naudosis kitais tiekimo šaltiniais. Tačiau reikia
            paminėti, kad tam tikrų problemų gali kilti specifinėje Britanijos standartinių produktų
            rinkoje, kurioje pasiūlos galimybės ribotos – žinomas tik vienas Europos gamintojas ir
            vienas Taivano gamintojas. Tačiau šis poveikis greičiausiai bus juntamas neilgai – kol
            atsiras kitų pasiūlos šaltinių.

     (94)   Todėl daroma išvada, kad nustatytos galiojančios antidempingo priemonės reikšmingo
            neigiamo poveikio ekonominei nagrinėjamo produkto importuotojų padėčiai nepadarė.
            Tai patvirtina faktas, kad importuotojai tęsė nagrinėjamojo produkto prekybą dideliais
            kiekiais, o per nagrinėjamąjį laikotarpį importavo net daugiau. Be to, dėl tų pačių
            priežasčių nepanašu, kad toliau taikant priemones jų ekonominė padėtis ateityje
            pablogėtų.

     4.      Naudotojų interesai

     (95)   Nagrinėjamojo produkto naudotojai – tai daugiausia naftos chemijos ir statybos
            bendrovės. Komisija išsiuntė klausimynus 9 naudotojams. Atliekant dabartinį tyrimą
            nei vienas naudotojas nebendradarbiavo ir nepranešė apie save. Jų
            nebendradarbiavimas greičiausiai patvirtina tai, kad vamzdžių ir vamzdelių

LT                                                  22                                                 LT
 ---pagebreak---             jungiamosios detalės sudaro labai mažą jų visų gamybos sąnaudų dalį ir kad dėl
            galiojančių priemonių jie neprarado konkurencingumo.

     5.      Išvada dėl Bendrijos interesų

     (96)   Atlikus tyrimą nustatyta, kad dėl galiojančių antidempingo priemonių Bendrijos
            pramonė ėmė veikti pelningai, nors dėl besitęsiančio importo dempingo kaina prarado
            reikšmingą rinkos dalį. Jeigu būtų leista nebetaikyti priemonių, iškiltų pavojus
            atsigavimo procesui ir, galimas daiktas, Bendrijos pramonė išnyktų.

     (97)   Be to, manoma, kad anksčiau galiojančios priemonės neturėjo reikšmingo neigiamo
            poveikio naudotojų ir importuotojų ekonominei ir finansinei padėčiai. Todėl daroma
            išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl galiojančios antidempingo priemonės
            neturėtų būti toliau taikomos.

             H. TARPINĖ PERŽIŪRA DĖL ATLEISTŲJŲ TAIVANO BENDROVIŲ

     1.      Pagrindiniai faktai

     (98)   2000 m. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 763/2000 antidempingo priemonių, nustatytų
            importuojamiems KLR kilmės produktams, taikymas buvo išplėstas tam tikroms iš
            Taivano siunčiamoms vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies ar
            plieno, išskyrus detales, kurias pagaminto ir eksportavo Chup Hsin Enterprise Co. Ltd
            (Chup Hsin), Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd, (Nian Hong) ir Rigid Industries Co.,
            Ltd. (Kaohsiung, Taivanas), nes nustatyta, kad šios bendrovės nevengė priemonių.

     (99)   Atliekant dabartinę dalinę tarpinę peržiūrą buvo peržiūrimas tik Chup Hsin ir Nian
            Hong atleidimas nuo išplėstųjų muitų.

     (100) Abi šios bendrovės bendradarbiavo atliekant tyrimą atsakydamos į Komisijos
           klausimyną ir sutikdamos, kad jų patalpose būtų surengti tikrinamieji vizitai.

     (101) Reaguodama į galutinio atskleidimo dokumentą, viena bendrovė teigė, kad inicijuoti
           dabartinį tyrimą netikslinga. Tiksliau, bendrovė teigė, kad 2000 m. ji buvo atleista nuo
           išplėstųjų priemonių, todėl jai jokios priemonės netaikomos ir negali būti peržiūrimos.
           Šiam teiginiui pagrįsti bendrovė nurodė PPO Apeliacinės tarybos pranešimą byloje dėl
           Meksikos jautienos ir ryžių. Šioje ataskaitoje aiškinama, kad Antidempingo susitarimo
           5.8 straipsnis taikomas naujiems tyrimams, kai nustatomas eksportuotojų de minimis
           dempingo skirtumas. 5.8 straipsnyje iš tikrųjų yra aiški nuoroda į „pagal 5.1 straipsnį
           pateiktą prašymą“. Tačiau šiuo atveju Chup Hsin ir kitos dvi bendrovės dalyvavo ne
           naujame antidempingo tyrime, o priemonių vengimo tyrime, kuris buvo inicijuotas
           remiantis pagrindinio reglamento 13 straipsniu. Iš tikrųjų galima teigti, kad 2000 m.
           buvo nustatyta, kad iš Taivano importuojama vengiant KLR nustatytų priemonių,
           išskyrus trijų bendrovių importą, nes tuo metu jos neimportavo nagrinėjamojo
           produkto iš KLR. Pagrindiniu reglamentu neužkertamas kelias bet kada peržiūrėti tokį
           atleidimą nuo priemonių, jei esama priemonių vengimo įrodymų. Todėl dabartinės
           tarpinės peržiūros inicijavimas buvo iš tiesų pagrįstas ir teisiniu požiūriu teisingas.
           Todėl bendrovės argumentas atmetamas.

     (102) Kadangi nuo išplėstųjų muitų atleista remiantis pirminio priemonių vengimo tyrimo
           faktais, atliekant dabartinę peržiūrą nagrinėta, ar tie faktai vis dar teisingi. Remiantis

LT                                                 23                                                   LT
 ---pagebreak---             pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalimis nagrinėta, ar įvykdytos priemonių
            vengimo sąlygos.

     2.      Prekybos pobūdžio pasikeitimas

     (103) Remiantis nustatytais faktais, Nian Hong iš KLR importavo visų rūšių VVJD (alkūnes,
           reduktorius, movas ir trišakius). Bendrovė teigė, kad šie importuojami produktai yra
           ne nagrinėjamasis produktas, o pusfabrikačiai. Atlikus tyrimą šie teiginiai
           nepatvirtinti. Be to, nustatyta, kad Nian Hong šias prekes tik nuožulniai pjaustė,
           ženklino savo logotipu ir pakavo, o tai sudarė mažiau kaip 10 % visų gamybos
           sąnaudų. Be to, Taivano muitinės importo iš KLR deklaracijoje buvo nurodytas
           nagrinėjamojo produkto KN kodas (730793), t. y. gatavas produktas.

     (104) Chup Hsin klausimyno atsakyme nepateikė duomenų apie KLR kilmės VVJD pirkimą
           ar perpardavimą. Tik per vietoje surengtą tikrinamąjį vizitą nustatyta, kad ši bendrovė
           importavo VVJD iš KLR. Kaip matyti iš surinktų įrodymų, importuota per Japonijos
           bendrovę. Po tikrinamojo vizito bendrovė teigė visas importuotas KLR kilmės VVJD
           pardavusi Taivano vidaus rinkoje. Bendrovė pateikė patikslintus kai kurių klausimyno
           atsakymo lentelių duomenis. Tačiau tai, kad informacija apie importą iš KLR nebuvo
           pateikta iš pat pradžių, laikyta klaidinimu pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį ir
           priežastimi rimtai abejoti prieš tikrinamąjį vizitą ir po jo pateiktos informacijos
           patikimumu.

     (105) Kaip minėta pirmiau, Chup Hsin ir Nian Hong buvo iš pradžių atleistos nuo priemonių
           dėl to, kad tuo metu nei viena jų nepirko VVJD iš KLR, tačiau dabar padėtis pasikeitė.
           Atsižvelgiant į nustatytus priemonių vengimo veiksmus galima teigti, kad prekybos
           pobūdis pasikeitė, nes minėtos dvi bendrovės dabar taip pat siunčia KLR kilmės
           produktus per Taivaną.

     3.      Pagrįstos priežasties ar ekonominio pagrindo trūkumas

     (106) Nei vienai bendrovei nebuvo jokios kitos pagrįstos priežasties arba pakankamo
           ekonominio pagrindo reeksportuoti iš KLR importuotus produktus, išskyrus
           antidempingo priemonių vengimą.

     (107) Nian Hong produktus keitė tik šiek tiek, todėl šios bendrovės sukurta papildoma
           produkto vertė buvo labai maža.

     (108) Dėl Chup Hsin: tai, kad ši bendrovė klausimyno atsakymuose nepateikė duomenų apie
           KLR kilmės importuojamus produktus, pirma, laikyta klaidinimu, antra, leido manyti,
           kad bendrovė žinojo vengianti KLR kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosios
           detalėms nustatytų priemonių. Be to, remiantis abiejų bendrovių pateiktais įrodymais
           per tyrimą nustatyta, kad prekes į Taivaną buvo galima importuoti iš trečiosios šalies ir
           reeksportuoti jas su Taivano kilmės sertifikatu iš esmės jų nepakeitus.

     4.      Muito taisomojo poveikio mažinimas panašių produktų kainų ir (arba) kiekio
             požiūriu

     (109) Remiantis Eurostato duomenimis, eksportas iš Taivano į Bendriją iš viso išaugo 209 %
           nuo 2 372 tonų 2003 m. iki 7 335 tonų per PTL. Nors 2003 – 2005 m. eksporto apimtis
           iš esmės nesikeitė, tačiau nuo 2006 m. iki PTL galo smarkiai išaugo. Dvi Taivano

LT                                                 24                                                  LT
 ---pagebreak---             bendrovės, kurių eksportas per PTL sudarė beveik visą Taivano nagrinėjamojo
            produkto eksportą į ES, 2005 m. – PTL eksportą į ES padidino 206 %.

     (110) Susijusio importo kiekis sudarė 9 % Bendrijoje suvartojamo kiekio, ir tai laikoma
           reikšmingu rodikliu. Todėl akivaizdu, kad labai pasikeitus prekybos srautams
           sumažėjo taisomasis priemonių poveikis į Bendrijos rinką importuojamo kiekio
           požiūriu.

     (111) Dėl iš Taivano siunčiamų produktų kainų: remiantis Eurostato duomenimis, vidutinės
           iš Taivano importuojamų produktų eksporto kainos per PTL siekė 1 718 EUR už toną,
           t. y. buvo daug mažesnės už Bendrijos pramonės kainas (-33,5 %). Palyginus atrinktų
           Bendrijos gamintojų kainas EXW sąlygomis su Chup Hsin ir Nian Hong patikrintomis
           eksporto kainomis paaiškėjo, kad esama atitinkamai maždaug 86,6 % ir 71 %
           priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis, t. y. tokia procentine dalimi, kuria šių
           bendrovių eksporto kainos buvo mažesnės už nežalingas Bendrijos pramonės kainas.
           Taigi nustatyto antidempingo muito taisomasis poveikis yra mažinamas kainos
           požiūriu.

     (112) Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad, pasikeitus prekybos
           srautams ir smarkiai padidėjus importui iš Taivano labai mažomis kainomis, sumažėjo
           antidempingo priemonių taisomasis poveikis panašaus produkto kiekio ir kainos
           požiūriu.

     5.      Dempingo įrodymas įvertinus anksčiau panašiam produktui nustatytas normaliąsias

     (113) Siekiant nustatyti, ar esama įrodymų, kad per TL į Bendriją eksportuodamos
           nagrinėjamąjį produktą dvi Taivano bendrovės vykdė dempingą, eksporto kainos
           nustatytos remiantis pačių bendrovių pateiktais duomenimis.

     (114) Remiantis pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalimi, šios eksporto kainos buvo
           lyginamos su anksčiau panašiam produktui nustatyta normaliąja verte. 2003 m.
           atliekant priemonių taikymo pabaigos peržiūrą KLR normaliajai vertei nustatyti
           tinkama panašia rinkos ekonomikos šalimis buvo pasirinktas Tailandas.

     (115) Siekiant teisingai palyginti normaliąją vertę ir eksporto kainą, atliekant koregavimus
           buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, kurie daro poveikį kainoms ir kainų
           palyginimui. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį ir remiantis per
           tikrinamuosius vizitus surinkta informacija buvo koreguojamos transporto ir kredito
           sąnaudos.

     (116) Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį palyginus per pirminį tyrimą
           nustatytą normaliosios vertės svertinį vidurkį su per šį peržiūros tyrimą nustatytu
           eksporto kainų svertiniu vidurkiu, išreikštus CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš
           sumokant muitą procentais, nustatyta, kad importuodamos vamzdžių ir vamzdelių
           jungiamąsias detales abi Taivano bendrovės vykdė dempingą. Nustatyta, kad
           procentais išreikšti CIF importo kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą
           dempingo skirtumai yra atitinkamai 56,09 % ir 44,77 %.

     6.      Išplėstųjų priemonių netaikymo iš Taivano importuojamiems produktams peržiūros
             išvados

LT                                               25                                                 LT
 ---pagebreak---      (117) Atsižvelgiant į minėtą išvadą dėl priemonių vengimo ir remiantis pagrindinio
           reglamento 13 straipsnio 1 dalies pirmu sakiniu, KLR kilmės nagrinėjamajam
           produktui galiojančių antidempingo priemonių taikymas turėtų būti išplėstas iš Chup
           Hsin bei Nian Hong siunčiamam nagrinėjamajam produktui.

     7.      Ilgalaikis pasikeitusių aplinkybių pobūdis

     (118) Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį taip pat buvo tiriama, ar pasikeitusių
           aplinkybių pobūdis gali būti pagrįstai laikomas ilgalaikiu.

     (119) Dėl Nian Hong: atlikus tyrimą nustatyta, kad ši bendrovė kelerius metus nieko
           negamino ir kad visos iš šios bendrovės eksportuotos vamzdžių ir vamzdelių
           jungiamosios detalės buvo importuotos iš KLR. Atsižvelgiant į tai, kad jau keleri
           metai kaip ši bendrovė pati produkcijos negamina, nėra pagrindo manyti, kad tokia
           padėtis nėra ilgalaikė.

     (120) Dėl Chup Hsin: kaip minėta 104 konstatuojamojoje dalyje, šios bendrovės pateikta
           informacija laikyta nepatikima. Tai, kad Komisijos klausimyne ši bendrovė nenurodė
           duomenų apie iš Kinijos importuotus produktus, laikoma pagrindu matyti, jog ji žinojo
           vengianti priemonių, ir nėra jokios informacijos, patvirtinančios, kad ateityje ji
           neketina tęsti šios veiklos.

     (121) Todėl PTL rezultatus galima laikyti tebegaliojančiais. Taigi pagal pagrindinio
           reglamento 11 straipsnio 3 dalį ir atsižvelgiant į tai, kad buvo nustatyta, jog abu
           Taivano eksportuojantys gamintojai – Chup Hsin ir Nian Hong – vengia priemonių,
           tikslinga panaikinti atleidimą nuo išplėstųjų priemonių.

                                I. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

     (122) Visoms susijusioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais
           remiantis ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones ir panaikinti
           atleidimą nuo išplėstojo muito, taikomą Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung ir
           Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung pagamintam nagrinėjamajam produktui.
           Buvo nustatytas laikas pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti.

     (123) Atskleidus faktus vienas iš eksportuojančių gamintojų, kuriam panaikintas atleidimas,
           pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalį pasiūlė įsipareigojimą.

     (124) Pasiūlymas išnagrinėtas, tačiau nustatyta, kad oficialus pasiūlymas be pagrįstos
           priežasties pateiktas pasibaigus pastaboms teikti nustatytam terminui. Bendrovės
           teigimu, pasiūlymas buvo grindžiamas produkcijos, kurią pagamino pati bendrovė ir
           kurią jai tiekė Taivano subrangovas, per PTL eksportuotu kiekiu, kuriam nebūtų
           taikomas joks antidempingo muitas.

     (125) Tačiau atsižvelgiant į tai, kad per tyrimą vietoje bendrovė nepajėgė pateikti įrodymų,
           kuriais remiantis būtų galima spręsti, kokia jos Bendrijoje parduodamos produkcijos
           dalis yra pagaminta Taivane, o kokia – importuojama iš KLR, bendrovės argumentas,
           kad eksporto duomenis galima patikrinti tam tikrose duomenų bazėse, nebuvo
           pagrįstas, nes į eksporto į Bendriją duomenis galėjo būti įtraukti KLR kilmės prekių
           duomenys. Be to, tai, kad bendrovė nepateikė duomenų apie savo importą iš KLR per
           PTL, buvo laikoma klaidinimu, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje,

LT                                                26                                                  LT
 ---pagebreak---             ir priežastimi rimtai abejoti prieš tikrinamąjį vizitą ir po jo bendrovės pateiktos
            informacijos patikimumu.

     (126) Dėl nurodytų priežasčių minėto eksportuojančio gamintojo pasiūlytas įsipareigojimas
           priimtas nebuvo.

     (127) Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad, kaip nustatyta pagrindinio
           reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, KLR ir Tailando kilmės arba iš Taivano
           siunčiamoms importuojamoms vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms
           Reglamentu (EB) Nr. 964/2003 nustatyti antidempingo muitai turėtų būti toliau
           taikomi.

     (128) Todėl taip pat reikėtų toliau taikyti KLR kilmės nagrinėjamajam produktui nustatytų
           priemonių taikymo išplėtimą, nustatytą Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2052/200415 iš
           Indonezijos siunčiamiems importuojamiems produktams, Tarybos reglamentu (EB)
           Nr. 2053/200416 iš Šri Lankos siunčiamiems importuojamiems produktams ir Tarybos
           reglamentu (EB) Nr. 655/200617 iš Filipinų siunčiamiems importuojamiems
           produktams, kurie deklaruojami kaip Filipinų, Indonezijos ir Šri Lankos kilmės arba
           ne.

     (129) Išplėstųjų antidempingo priemonių netaikymą Chup Hsin ir Nian Hong pagamintoms
           VVJD reikėtų panaikinti. Todėl pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalį
           šioms bendrovėms bus taikomas toks pat antidempingo muitas kaip KLR
           gamintojams.

     PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

                                                1 straipsnis

     1. Importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando kilmės vamzdžių ir vamzdelių
     jungiamosioms detalėms (išskyrus lietines jungiamąsias detales, junges ir jungiamąsias
     detales su įsriegtais sriegiais) iš geležies ar plieno (išskyrus nerūdijantį plieną), kurių
     didžiausias išorinis skersmuo yra ne didesnis kaip 609,6 mm, kurios naudojamos privirinimui
     sandūriniu būdu ar kitiems tikslams ir kurių klasifikaciniai KN kodai šiuo metu yra ex 7307
     93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 30 ir ex 7307 99 90 (TARIC kodai 7307 93 11 91, 7307 93
     11 93, 7307 93 11 94, 7307 93 11 95, 7307 93 11 99, 7307 93 19 91, 7307 93 19 93, 7307 93
     19 94, 7307 9319 95, 7307 93 19 99, 7307 99 30 92, 7307 99 30 93, 7307 99 30 94, 7307 99
     30 95, 7307 99 30 98, 7307 99 90 92, 7307 99 90 93, 7307 99 90 94, 7307 99 90 95, 7307 99
     90 98), nustatomas galutinis antidempingo muitas.

     2. Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos
     pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą,
     yra tokia:
             Šalis                       Bendrovė               Muito       Papildomas
                                                                norma       TARIC
                                                                (%)         kodas

     15
            OL L 355, 2004 12 1, p. 4.
     16
            OL L 355, 2004 12 1, p. 9.
     17
            OL L 116, 2006 4 29, p. 1.

LT                                                  27                                             LT
 ---pagebreak---              Kinijos    Liaudies Visos bendrovės                   58,6        -
             Respublika
             Tailandas           Awaji Materia (Thailand)          7,4         8850
                                 Co. Ltd. Samutprakarn
                                 Thai Benkan Co. Ltd.              0           A 118
                                 Prapadaeng             -
                                 Samutprakarn
                                 Visos kitos bendrovės             58,9        A 999
     3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

                                              2 straipsnis

     Galutinis antidempingo muitas, 1 straipsniu nustatytas importuojamiems Kinijos Liaudies
     Respublikos kilmės produktams, išplečiamas toms pačioms importuojamoms jungiamosioms
     detalėms, siunčiamoms iš Taivano (TARIC kodai: 7307 93 11 91, 7307 93 19 91, 7307 99 30
     92 ir 7307 99 90 92; papildomas TARIC kodas A999), Indonezijos (TARIC kodai: 7307 93
     11 93, 7307 93 19 93, 7307 99 30 93 ir 7307 99 90 93), Šri Lankos (TARIC kodai: 7307 93
     11 94, 7307 93 19 94, 7307 99 30 94 ir 7307 99 90 94) ir Filipinų (TARIC kodai: 7307 93 11
     95, 7307 93 19 95, 7307 99 30 95 ir 7307 99 90 95) ir deklaruotoms kaip Taivano,
     Indonezijos, Šri Lankos ir Filipinų kilmės arba ne, išskyrus Rigid Industries Co. Ltd,
     Kaohsiung (Taivanas) (papildomas TARIC kodas A099) pagamintas jungiamąsias detales.
     Išplėstojo muito netaikymas tokioms pačioms jungiamosioms detalėms, pagamintoms Chup
     Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung (Taivanas) (papildomas TARIC kodas A098) ir Nian
     Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung (Taivanas) (papildomas TARIC kodas A100),
     panaikinamas.

                                              3 straipsnis

     Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame
     leidinyje.

     Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

     Priimta Briuselyje […]

                                                 Tarybos vardu
                                                 Pirmininkas
                                                 […]

LT                                                 28                                             LT


				|

		52013PC0250

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 302/2009 dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano /* COM/2013/0250 final - 2013/0133 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO
APLINKYBĖS
Sąjunga yra Tarptautinės konvencijos
dėl Atlanto tunų apsaugos (toliau – konvencija) Susitariančioji
Šalis. Paprastasis tunas yra Tarptautinei Atlanto tunų apsaugos komisijai
(toliau – ICCAT) svarbiausia rūšis ir šiuo metu vienintelė, kuriai
taikomas daugiametis išteklių atkūrimo planas. Šis perkėlimas
susijęs su labai svarbiomis išteklių atkūrimo plano nuostatomis,
dėl kurių išsamiai diskutuota ir kurios priimtos ICCAT metiniame
susitikime 2012 m. lapkričio mėn. pagal Rekomendaciją
12-03.
2008 m. vykusiame 16-ajame neeiliniame
pagal konvenciją įsteigtos ICCAT susitikime buvo priimta
Rekomendacija 08-05, kurioje siūloma parengti naują rytinės
Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų
tunų išteklių atkūrimo planą, kuriuo būtų
pakeistas ankstesnis 2006 m. priimtas išteklių atkūrimo planas.
Laukiant, kol įsigalios Rekomendacija 08-05, buvo priimtas Tarybos
reglamentas (EB) Nr. 302/2009[1];

2010 m. vykusiame 17-ajame neeiliniame
susitikime ICCAT priėmė Rekomendaciją 10-04, kuria iš dalies
keičiamas daugiametis paprastųjų tunų išteklių
atkūrimo planas. Siekiant atkurti išteklius, Rekomendacijoje 10-04
numatyta dar labiau sumažinti bendrą leidžiamą sužvejoti kiekį,
sugriežtinti žvejybos pajėgumų mažinimo priemones ir kontrolės
priemones, ypač susijusias su žuvų perkėlimo ir perkėlimo
į varžas operacijomis, taip pat numatyta, kad Nuolatinis tyrimų ir
statistikos komitetas (SCRS) 2012 m. pateiks papildomą rekomendaciją
dėl nerštaviečių nustatymo ir draustinių steigimo.
2012 m. vykusiame
neeiliniame susitikime ICCAT priėmė Rekomendaciją 12-03, kuria
iš dalies keičiamas daugiametis paprastųjų tunų
išteklių atkūrimo planas. Siekiant žvejybos sezoną geriau
suderinti su žvejybos laivyno veikla, Rekomendacijoje 12-03 numatyta
pakoreguoti žvejybos sezonus dabar leidžiant žvejoti tuo laikotarpiu, kuriuo
anksčiau buvo draudžiama pagal Tarybos reglamento 302/2009 7
straipsnį, su pakeitimais, padarytais Reglamento (ES) 500/2012[2] 1
straipsnio 6 dalimi. Be to, pakeistos datos, kada leidžiama žvejoti
gaubiamaisiais tinklais, kartinėmis ūdomis ir velkamosiomis
ūdomis žvejojantiems laivams. Galiausiai, siekiant išsklaidyti neaiškumus
dėl žvejybos visais kitais žvejybos įrankiais, kuriems netaikomos
jokios specifinės žvejybos sezono nustatymo taisyklės, buvo
būtina įtraukti nuostatą, kuria aiškiai leidžiama visais kitais
žvejybos įrankiais žvejoti ištisus metus.
Tačiau nemažai ICCAT
susitariančiųjų šalių prieštaravo šiai rekomendacijai, tad
jos įsigaliojimas atidėtas, greičiausiai iki 2013 m.
rugpjūčio mėn. Minėti prieštaravimai buvo susiję su
bendro leidžiamo sužvejoti kiekio paskirstymu, o ne žvejybos sezonais. Be to,
neseniai Sevilijoje tarp sesijų surengtame susitikime (2013 m.
vasario 18–20 d.) ICCAT susitariančiosios šalys pareiškė
ketinančios įgyvendinti Rekomendacijos 12-03 nuostatas,
įskaitant susijusias su naujais žvejybos sezonais, kaip nustatyta
rekomendacijos 22 punkte gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams (nuo
gegužės 26 d. iki birželio 24 d.).
Dėl 2013 m. žvejybos sezono Taryba,
siekdama valstybėms narėms suteikti pakankamai planavimo laiko, jau
Tarybos reglamente (ES) Nr. 40/2013, kuriuo nustatomos 2013 m. tam
tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių,
dėl kurių vedamos tarptautinės derybos ar kuriems taikomi
tarptautiniai susitarimai, žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse ir ES
laivams tam tikruose ne ES vandenyse[3],
nustatė, kad gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams žvejybos
sezonas prasidės 2013 m. gegužės 26 d. ir pasibaigs
2013 m. birželio 24 d. Atsižvelgiant į žvejybos sezono
laiką, į tai, kad gaubiamaisiais tinklais galima sužvejoti
didelį žuvų kiekį, ir į tai, kad praeityje būta
reikalavimų nesilaikymo atvejų, tame reglamente žvejybos sezonas
nustatytas tik gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams.
Kol įsigalios visos Rekomendacijos 12-03
nuostatos, siekiant veiksmingai apsaugoti paprastųjų tunų
išteklius užtikrinant, kad būtų laikomasi šių naujų
žvejybos sezonų, ir sudarant sąlygas vykdymo užtikrinimo veiklai,
taip pat siekiant suteikti teisinio aiškumo dėl atitinkamų žvejybos
sezonų, būtina pakeisti Tarybos reglamento 302/2009 nuostatą
dėl žvejybos sezonų.
Dėl šių minėtų
priežasčių, taip pat siekiant sudaryti sąlygas valstybėms
narėms tinkamai parengti savo žvejybos, pajėgumų ir
patikrinimų planus, susijusius su žvejybos sezonais, ir įgyvendinti
ataskaitų teikimo reikalavimus, tą nuostatą būtina pakeisti
kuo greičiau ir šiuos pakeitimus taikyti atgaline tvarka nuo 2013 m.
sausio 1 d.
Todėl Reglamentą (EB)
Nr. 302/2009 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.
2.           KONSULTACIJŲ SU
SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
Su minėtą žvejybos veiklą
vykdančiomis valstybėmis narėmis (CY, ES, FR, GR, IT, MT ir PT)
konsultuotasi Paprastųjų tunų jungtinės veiklos plano iniciatyvinės
grupės posėdyje, skirtame žvejybos sezono datoms išsiaiškinti ir
surengtame 2012 m. gruodžio 11 d. Vigo mieste įsikūrusios
Europos žuvininkystės kontrolės agentūros būstinėje.
Visų valstybių narių atstovai sutiko nustatyti tokias žvejybos
sezono datas, apibrėžtas ICCAT Rekomendacijos 12-03, kuria iš dalies
keičiama ICCAT rekomendacija, kuria nustatomas daugiametis rytinės
Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų
tunų išteklių atkūrimo planas, 21-26 punktuose.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO
ASPEKTAI
Pasiūlymo tikslas – į ES teisę
perkelti ICCAT rekomendaciją iš dalies pakeičiant Tarybos reglamento
Nr. 302/2009 nuostatas dėl žvejybos sezono laivams, žvejojantiems
paprastuosius tunus. Nedidelė šio
pasiūlymo taikymo sritis yra būtina siekiant užtikrinti skubų
reglamento priėmimą prieš prasidedant 2013 m. žvejybos sezonui.
2013/0133 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos
reglamentas (EB) Nr. 302/2009 dėl daugiamečio rytinės Atlanto
vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų
išteklių atkūrimo plano
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo
akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[4],
taikydami įprastą
teisėkūros procedūrą,
kadangi:
(1)       Sąjunga yra
Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tunų apsaugos (toliau –
konvencija) Susitariančioji Šalis;
(2)       2008 m. vykusiame
16-ajame neeiliniame pagal konvenciją įsteigtos Tarptautinės
Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) susitikime buvo priimta
Rekomendacija 08–05 parengti naują rytinės Atlanto vandenyno dalies
ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių
atkūrimo planą, kuriuo būtų pakeistas ankstesnis
2006 m. priimtas išteklių atkūrimo planas. Siekiant tas tarptautines
išsaugojimo priemones įgyvendinti Sąjungos lygmeniu priimtas
Reglamentas (EB) Nr. 302/2009[5];
(3)       2010 m. vykusiame
17-ajame neeiliniame susitikime ICCAT priėmė Rekomendaciją
10-04, kuria iš dalies keičiamas daugiametis paprastųjų
tunų išteklių atkūrimo planas. Reglamentas (EB)
Nr. 302/2009 buvo iš dalies pakeistas Reglamentu (ES) Nr. 500/2012[6] siekiant
tas pakeistas tarptautines išsaugojimo priemones įgyvendinti Sąjungos
lygmeniu;
(4)       2012 m. vykusiame
neeiliniame susitikime ICCAT priėmė Rekomendaciją 12-03, kuria
iš dalies keičiamas daugiametis paprastųjų tunų išteklių
atkūrimo planas. Siekiant žvejybos sezonus geriau suderinti su žvejybos
laivynų veikla, Rekomendacijoje 12-03 numatyta iš dalies pakeisti žvejybos
sezonus, kuriais žvejoti dabar leidžiama, o ne draudžiama, kaip nurodyta
ankstesnėje ICCAT rekomendacijoje. Be to, pakeistos datos, kada leidžiama
žvejoti gaubiamaisiais tinklais, kartinėmis ūdomis ir velkamosiomis
ūdomis žvejojantiems laivams. Galiausiai, siekiant išsklaidyti neaiškumus
dėl žvejybos visais kitais žvejybos įrankiais, kuriems netaikomos
jokios specifinės žvejybos sezono nustatymo taisyklės, buvo
būtina įtraukti nuostatą, kuria aiškiai leidžiama visais kitais
žvejybos įrankiais žvejoti ištisus metus;
(5)       kol įsigalios ir bus
įgyvendintos visos ICCAT Rekomendacijos 12-03 nuostatos, siekiant veiksmingai
apsaugoti paprastųjų tunų išteklius, suteikti teisinio aiškumo
dėl žvejybos sezonų ir galiausiai sudaryti sąlygas
valstybėms narėms tinkamai parengti žvejybos, pajėgumų ir
patikrinimų planus bei įgyvendinti kitus atskaitomybės
įpareigojimus, būtina kuo skubiau iš dalies pakeisti Tarybos
reglamento (EB) Nr. 302/2009 nuostatas dėl žvejybos sezonų ir
tuos pakeitimus taikyti nuo 2013 m. pradžios,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 302/2009
7 straipsnis pakeičiamas taip:
„7 straipsnis
Žvejybos sezonai
1.           Paprastuosius tunus
ilgesniais nei 24 m pelaginėmis ūdomis žvejojančiais
žūklės laivais rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio
jūroje leidžiama žvejoti nuo sausio 1 d. iki gegužės 31 d., išskyrus
žvejybos rajoną, kuris apibrėžiamas taip: į vakarus nuo 10°
vakarų ilgumos ir į šiaurę nuo 42° šiaurės platumos; jame
paprastųjų tunų žvejyba leidžiama nuo rugpjūčio 1 d.
iki sausio 31 d.
2.           Paprastuosius tunus
gaubiamaisiais tinklais rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje
leidžiama žvejoti nuo gegužės 26 d. iki birželio 24 d.
3.           Paprastuosius tunus
kartinėmis ūdomis ir velkamosiomis ūdomis žvejojančiais
laivais rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje
leidžiama žvejoti nuo liepos 1 d. iki spalio 31 d.
4.           Paprastuosius tunus
pelaginiais tralais žvejojančiais traleriais rytinėje Atlanto
vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje leidžiama žvejoti nuo birželio 16 d.
iki spalio 14 d.
5.           Poilsinė ir
sportinė paprastųjų tunų žūklė rytinėje
Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje leidžiama nuo birželio 16 d.
iki spalio 14 d.
6.           Visais kitais žvejybos
įrankiais, negu nurodytieji 1–5 dalyse, paprastuosius tunus leidžiama
žvejoti ištisus metus.“
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja
trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje. Jis taikomas nuo 2013 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir
tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
[1]               OL L 96,
2009 4 15.
[2]               OL L 157,
2012 6 16.
[3]               OL L 23,
2013 1 25.
[4]               OL C
[…], […], p. […].
[5]               OL L 96,
2009 4 15.
[6]               OL L 157,
2012 6 16.