				|

		52011PC0862

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS  dėl Europos socialinio verslumo fondų /* KOM/2011/0862 galutinis - 2011/0418 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.
PASIŪLYMO APLINKYBĖS

Pagrindinis šio pasiūlymo tikslas – paremti
socialinių įmonių rinką užtikrinant galimybę veiksmingiau pritraukti lėšas į
investicijų fondus, kurie siekia investuoti į šias įmones.
Socialinės įmonės[1] yra vienas iš ES
besiformuojančių sektorių. Socialinės įmonės – tai įmonės, kurių pagrindinis
tikslas yra siekti socialinio poveikio, o ne uždirbti pelną akcininkams ar
kitiems suinteresuotiesiems subjektams. Siekdama socialinio poveikio, socialinė
įmonė stengiasi remtis verslo metodais, įskaitant verslo finansavimą. Nors
sektorius naujas, jam būdingas spartus augimas. 2009 m. Pasaulinės
verslumo stebėsenos ataskaitos duomenimis, įvairių formų socialinėse įmonėse
atrinktose ES valstybėse narėse dirbo nuo 3 iki 7,5 proc. darbo jėgos.
Beveik visos socialinės įmonės yra mažosios ir
vidutinės įmonės (MVĮ). Socialinė socialinių įmonių paskirtis siejama su
dideliu dėmesiu darniam ar įtraukiam vystymuisi ir socialinių problemų ES
visuomenėje sprendimui: tai reiškia, kad investicijų į socialines įmones
teigiamas socialinis poveikis greičiausiai bus didesnis nei investicijų į MVĮ
bendresne prasme. Iš tam tikrų įverčių, kaip antai pateiktų
J. P. Morgan, matyti, kad socialinės investicijos galėtų sparčiai
augti ir virsti rinka, kurios vertė gerokai viršytų 100 mlrd. EUR;
tai parodo, kad šis besiformuojantis sektorius turi daug galimybių[2].
Taigi užtikrinus, kad šis sektorius toliau
augtų ir klestėtų, būtų vertingai padėta siekti strategijos „Europa 2020“
tikslų.
Socialinės įmonės dideles savo finansavimo
dalis gauna iš fondų, privačių asmenų ar viešojo sektoriaus dotacijų. Tačiau
jų, kaip įmonių, tvariam augimui reikia daugiau įvairesnių investicijų ir
finansavimo šaltinių. Šiuo atžvilgiu svarbų vaidmenį ėmė atlikti ES investicijų
fondų rinka. Jau susiformavo investicijų fondų, kurių pagrindinis tikslas –
investuoti į socialines įmones, rinka. Siekiant skirti tokius tikslinius fondus
nuo socialinių investicijų fondų platesne prasme, šie tiksliniai fondai šiame
pasiūlyme vadinami socialinio verslumo fondais. Socialinio verslumo fondų
augimas rodo vis didėjantį daugelio investuotojų susidomėjimą investicijomis
(kurios paprastai sudaro didesnio portfelio dalį), kuriomis, be finansinės
grąžos, siekiama ir teigiamo socialinio poveikio.
Iš reguliavimo ir rinkos trūkumų įrodymų
matyti dvi problemos, kurios varžo socialinio verslumo fondų augimą.
Pirma, reguliavimo reikalavimai ES ir
nacionaliniu lygmeniu nėra pritaikyti taip, kad šių rūšių fondams būtų
sudarytos geresnės sąlygos pritraukti kapitalą. Dėl nacionalinių taisyklių,
kuriomis reglamentuojamas „neviešas platinimas“[3]
užsienyje, nenuoseklumo pritraukti kapitalą tarpvalstybiniu mastu yra brangu ir
sudėtinga. Dėl būtinybės laikytis įvairių nacionalinių taisyklių, kuriomis
reglamentuojama neviešo platinimo atrinktoms investuotojų grupėms veikla,
kapitalo kaina šiems fondams padidėja. Be to, socialinio verslumo fondai
neklesti visose valstybėse narėse; jų geografinis pasiskirstymas šiuo metu yra
nevienodas.
Pasikonsultavus su valstybėmis narėmis
paaiškėjo, kad tokie socialinio verslumo fondai dažniausiai reglamentuojami
bendrosiomis nacionalinėmis taisyklėmis, kurios taikomos neviešam platinimui,
arba specialiomis teisinėmis nuostatomis, kurios skirtos rizikos kapitalui ar
privačiam kapitalui. Keletas valstybių narių taip pat taiko specialias
taisykles, skirtas platesnių kategorijų socialinių investicijų fondams, į
kuriuos taip pat gali investuoti mažmeniniai investuotojai. Šie platesnio
pobūdžio socialinių investicijų fondai nebūtinai savo investicijas skiria tik
socialinėms įmonėms. Iš įrodymų, nustatytų atliekant poveikio vertinimą,
matyti, kad dėl nacionalinių socialinio verslumo fondų taisyklių nenuoseklumo
ir tokių taisyklių nepritaikymo jų poreikiams padidėja tokių fondų sąnaudų našta
ir sumažėja jų veiksmingos galimybės gauti finansavimą kapitalo rinkose. Nors
investuotojai labai susidomėję socialinio investavimo strategijomis, ši
reguliavimo našta trukdo kurti veiksmingo dydžio socialinio verslumo fondus
(vidutinio socialinio verslumo fondo valdomo turto vertė retai kada viršija 20 mln. EUR).

Antra, galimiems investuotojams į socialinio
verslumo fondus tenka susidurti su daugybe įvairių socialinių investicijų
pasiūlymų, įvairaus lygio informacija, susijusia su socialinėmis investicijomis,
socialinių įmonių atranka ar tikrinimu ir jų socialinių rezultatų vertinimo
metodais. Dėl sutampančių ar konkuruojančių savireguliavimo priemonių,
susijusių su minėtais klausimais, sąnaudų gali patirti patys fondai ir jų
tikslinės socialinės įmonės. Tai pakerta investuotojų pasitikėjimą ir tikėjimą.
Šie sunkumai trukdo užtikrinti veiksmingus
kapitalo srautus socialinio verslumo fondams, taigi ir kapitalo srautus pačioms
socialinėms įmonėms, ir kliudo bendrosios investicijų rinkos plėtrai šioje srityje.

Šiomis aplinkybėmis Komisija Bendrosios rinkos
akte[4] apsiėmė parengti kelias
priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad ES socialinės įmonės galėtų klestėti,
be kita ko, šalinant tokius finansavimo trūkumus. Šis pasiūlymas dėl Europos
socialinio verslumo fondų sistemos yra viena iš iniciatyvų, kuriomis siekiama
įgyvendinti tą įsipareigojimą; jis įtrauktas į Komisijos socialinio verslo
iniciatyvą (COM(2011) 682/2), kuria siekiama šiame sektoriuje spręsti
platesnio pobūdžio problemas.
Siūlomo reglamento tikslas – nustatyti teisės
aktų sistemą, pritaikytą socialinių įmonių poreikiams, investuotojams,
siekiantiems finansuoti tokias įmones, ir specializuotiems investicijų fondams,
kurie siekia tarpininkauti šioms įmonėms bei investuotojams. Juo siekiama užtikrinti
didelį charakteristikų, kurios socialinio verslumo fondus skiria nuo platesnės
alternatyvaus investavimo fondų kategorijos, aiškumą. Teisę rinkti lėšas
remiantis siūloma Europos socialinio verslumo fondų sistema turi turėti tik
šias charakteristikas atitinkantys fondai.
Šios problemos sprendžiamos siūlomame
reglamente. Jame nustatomi vienodi reikalavimai, taikomi kolektyvinio
investavimo subjektų, kurie veikia su nuoroda „Europos socialinio verslumo
fondas“, valdytojams. Jame nustatomi reikalavimai, taikomi investicijų
portfeliui, investavimo metodams ir tinkamoms įmonėms, į kurias reikalavimus
atitinkantis socialinio verslumo fondas gali investuoti. Jame taip pat
nustatomos vienodos taisyklės dėl investuotojų kategorijų, į kurias
reikalavimus atitinkantis socialinio verslumo fondas gali sutelkti dėmesį, ir
dėl valdytojų, kurie platina tokių reikalavimus atitinkančių fondų akcijas ar
investicinius vienetus, vidaus organizacinės struktūros. Kolektyvinio
investavimo subjektų, kurie veikia su nuoroda „Europos socialinio verslumo
fondas“, valdytojams visoje ES bus taikomos vienodos esminės taisyklės, taigi
jie galės naudotis vienodais registracijos reikalavimais ir visoje ES
galiojančiu pasu, kurie padės sukurti vienodas sąlygas visiems socialinių
verslininkų finansavimo rinkos dalyviams.
Siūlomas Reglamentas dėl Europos socialinio
verslumo fondų (ESVF) papildo siūlomą Reglamentą […] dėl rizikos kapitalo
fondų. Abiem pasiūlymais siekiama skirtingų tikslų ir abu pasiūlymai, jei bus
priimti, bus kartu taikomi kaip savarankiški vienas nuo kito nepriklausomi
teisės aktai.
Rizikos kapitalo fondai daugiausia teikia
nuosavo kapitalo finansavimą mažosioms ir vidutinėms įmonėms, tačiau jie
paprastai nesiekia turtu pagrįstos ribos, kuria išsiskiria taisyklių rinkinys,
skirtas dideliems fondų valdytojams pagal Direktyvą 2011/61/EB (dėl
alternatyvaus investavimo fondų valdytojų). Nors socialinės įmonės taip pat yra
MVĮ, o fondai, kurie orientuojasi į socialinį verslą, taip pat veikia
nesiekdami turtu pagrįstų Direktyvoje 2011/61/EB nustatytų ribų, įvairios
tinkamos finansavimo priemonės, kurios siūlomos Reglamente dėl Europos
socialinio verslumo fondų, neapsiriboja nuosavo kapitalo finansavimu – tipiška
technologijų sektoriuje besikuriančių įmonių priemone. Be nuosavo kapitalo
finansavimo, socialinės įmonės taip pat naudojasi kitų formų finansavimu
derindamos viešojo ir privačiojo sektorių finansavimą, skolos priemones ar
nedideles paskolas. Taigi siūlomose socialinio verslumo fondų taisyklėse
nustatomas reikalavimus atitinkančių investicinių priemonių asortimentas yra
didesnis nei prieinamas rizikos kapitalo fondams.
Be to, skaidrumo klausimai, susiję su
investicijomis į socialines įmones, skiriasi nuo bendrųjų ataskaitų teikimo
prievolių, nustatytų rizikos kapitalo srityje: investicijomis į socialinį
verslumą siekiama tam tikros „socialinės grąžos“ arba teigiamo socialinio
poveikio. Siūlomose taisyklėse numatyti specialūs skirsniai, kuriuose
sutelkiamas dėmesys į informaciją, susijusią su socialiniu poveikiu, jo vertinimu
ir strategija, kuri įgyvendinama siekiant to poveikio.
Dėl šių priežasčių pageidautina nustatyti dvi
ES sistemas – rizikos kapitalo ir socialinio verslumo, – kurios veiktų
lygiagrečiai ir savarankiškai.
Siekiant užtikrinti, kad mokestinės kliūtys
nevaržytų teisių, kurios šiuo reglamentu suteikiamos ESVF valdytojams ir jų
valdomiems Europos socialinio verslumo fondams, reikėtų tęsti darbą šioje
srityje. Tinkamos apmokestinimo taisyklės svarbiai papildo šį reglamentą, nors
nuo jo ir nepriklauso, ir padeda ES plėtoti visiškai veikiančią Europos
socialinio verslumo fondų rinką. Jos galėtų užtikrinti veiksmingus kapitalo
srautus Europos socialinio verslumo fondams ir galiausiai reikalavimus
atitinkančioms portfeliui priklausančioms įmonėms, į kurias fondai investuoja.

2.
KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR
POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
2.1.
Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

2011 m. liepos 13 d. Komisijos tarnybos pradėjo viešas
konsultacijas dėl galimų priemonių, kuriomis siekiama suteikti socialinėms
įmonėms geresnes galimybes gauti finansavimą pasitelkiant investicijų fondus,
kurios užbaigtos 2011 m. rugsėjo 14 d.[5]. Gauti iš
viso 67 atsakymai, su kuriais galima susipažinti interneto svetainėje
http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2011/social_investment_funds_en.htm.
Be to, pasitelkus Europos vertybinių popierių
komitetą, konsultuotasi su reguliavimo ir priežiūros institucijomis, be kita
ko, pateikus klausimyną, kuriame prašyta pateikti išsamesnę informaciją apie
galiojančią nacionalinę socialinių investicijų fondams taikomą tvarką,
įskaitant informaciją apie socialinio verslumo fondus.
Tai susiję su platesnės apimties Komisijos darbu
ir konsultacijomis dėl Bendrosios rinkos akto, per kurias taip pat nustatyti
socialinių įmonių vaidmens ir jų finansavimo klausimai, kurie buvo išnagrinėti
su suinteresuotaisiais subjektais ir tų konsultacijų dalyviais. Vėliau Komisija
pradėjo įgyvendinti atskirą socialinio verslo iniciatyvą, kuri suteikė
papildomų galimybių diskutuoti su suinteresuotaisiais subjektais, be kita ko, 2011 m.
gegužės mėn. surengtame seminare.

2.2.
Poveikio vertinimas

Laikydamasi savo geresnio reglamentavimo
politikos, Komisija atliko įvairių politikos alternatyvų poveikio vertinimą.
Atliekant šią analizę, nustatytos dvi
pagrindinės problemos: viena vertus, investuotojams teikiama informacija apie
socialines įmones, investavimo politiką ir tikrinimo procedūras, kurių laikosi
socialinio verslumo fondai, ir apie socialinio poveikio vertinimą yra
nepakankamai išsami arba nepateikiama taip, kad ją būtų galima palyginti. Kita
vertus, reguliavimo požiūris į organizacijų, kurios specializuojasi investicijų
į socialines įmones srityje, vykdomą lėšų rinkimą nebuvo pakankamai pritaikytas
specialiems socialinio verslumo fondų poreikiams.
Pirma, rinkos dalyviai nepakankamai pasitiki
turima informacija, negali lengvai nustatyti fondų, kurie orientuojasi į
socialines įmones, ir nėra įsitikinę dėl socialinio poveikio, kurį jie gali
daryti investuodami į tokius fondus. Antroji problema susijusi su reguliavimo
trūkumais: nacionalinės sistemos, reglamentuojančios lėšų pritraukimą ne
atvirose rinkose (neviešą platinimą), skiriasi ir nėra specialiai pritaikytos
socialinio verslumo fondų ir jų valdytojų poreikiams. Tai reiškia, kad
tarpvalstybiniu mastu pritraukti lėšas sudėtinga ir yra reguliavimo skirtumų.
Nesant vienodų ES lygio taisyklių, socialinio verslumo fondai lėšas
socialiniais tikslais ir toliau greičiausiai pritrauks nacionaliniu lygmeniu.
Taigi atliekant analizę nustatyti trys
pagrindiniai tikslai: užtikrinti didesnį investicijų fondų, kurie orientuojasi
į socialines įmones, aiškumą ir palyginamumą, pagerinti socialinio poveikio
vertinimo ir analizės priemones ir socialinio verslumo fondams visoje Sąjungoje
taikomose taisyklėse geriau atsižvelgti į tokių fondų poreikius.
Atsižvelgiant į šiuos tikslus, išnagrinėta
daug įvairių galimybių.
Kalbant apie socialinio verslumo fondų aiškumo
ir palyginamumo didinimą, poveikio vertinime nagrinėjamos įvairios galimos
priemonės, kaip padidinti skaidrumą pasitelkiant savireguliaciją (elgesio
kodeksus), nustatant ES ženklą ir suderintas bei privalomas priemones
atitikčiai užtikrinti. Kalbant apie socialinio poveikio vertinimo ar analizės
priemonių gerinimą, išnagrinėtos įvairios galimos priemonės, įskaitant
galimybes sukurti diskusijoms skirtus suinteresuotųjų subjektų forumus ir
pradėti papildomą tyrimą dėl galimybių tokias vertinimo priemones suderinti ES
lygmeniu. Svarstytos įvairios galimybės, kaip sudaryti geresnes sąlygas tokiems
fondams pritraukti lėšų tarpvalstybiniu mastu ir pagerinti reguliavimo sąlygas,
kuriomis reglamentuojamas neviešas platinimas užsienyje, įskaitant galimybes
skatinti nacionalinių neviešo platinimo taisyklių tarpusavio pripažinimą,
taikyti rizikos kapitalui nustatytas taisykles siekiant padėti socialinio
verslumo fondams pritraukti lėšų, taip pat sukurti specifinę tokiems fondams
skirtą lėšų pritraukimo sistemą ir atskirą tokiems fondams skirtą Europos fondų
sistemą.
Poveikio vertinime padaryta išvada, kad
reikėtų sukurti savarankišką sistemą, kurioje būtų apibrėžti fondai ir jiems
taikomos taisyklės, kad būtų sudarytos geresnės sąlygos pritraukti lėšas
nacionaliniu ir tarpvalstybiniu mastu, be kita ko, nustatant Europos socialinio
verslumo fondų „ženklą“, kuriam paremti būtų nustatytos griežtos skaidrumo
priemonės.
Įvertintas galimų priemonių poveikis,
įskaitant išlaidas ir naudą fondų sektoriui, investuotojams, socialinėms įmonėms,
visuomenei, priežiūros institucijoms ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams.
Pasirinkta galima priemonė, kuria suteikiamos geriausios galimybės spręsti
nustatytas problemas ir kuri kartu yra proporcinga, kalbant apie subjektų,
kurie nori pasinaudoti naująja sistema, atitikties išlaidas.
Poveikio vertinimo ataskaitoje atsižvelgta į
Poveikio vertinimo valdybos pastabas, išreikštas jos 2011 m. lapkričio 18 d.
nuomonėje. Siekiant papildomai paaiškinti bendresnes šios iniciatyvos
aplinkybes, parodyta, kaip įvairios Komisijos iniciatyvos socialinio verslo
srityje yra susijusios tarpusavyje ir kaip pagal jas formuojama nuosekli
strategija. Problemos išanalizuotos išsamiau, be kita ko, aiškiau paaiškinant
priežastis, kodėl socialinio verslumo fondų problemų nebus galima išspręsti
įgyvendinant rizikos kapitalo fondų iniciatyvą. Papildomai išaiškinta
intervencijos logika ir įvairių galimų priemonių, visų pirma susijusių su
galimomis investuotojų kategorijomis, analizė. Aiškiau išdėstytas priemonių,
kurios numatytos dabar, ir tų, kurių galėtų prireikti vėlesniame etape,
turinys. Poveikio vertinimas patobulintas įtraukiant priemonių tarpusavio
priklausomybės jų galimo veiksmingumo atžvilgiu vertinimą. Galiausiai
papildomai išaiškinti stebėsenos ir atitikties klausimai.

3.
TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
3.1.
Teisinis pagrindas

Pasiūlymas grindžiamas SESV 114 straipsniu,
kuris yra tinkamiausias teisinis pagrindas šioje srityje. Pasiūlymu iš esmės
siekiama didinti platinimo veiklos, kurią vykdo veiklos vykdytojai, naudojantys
nuorodą „Europos socialinio verslumo fondas“, patikimumą ir teisinį tikrumą.
Siekiant šio tikslo, pasiūlyme nustatomi vienodi standartai dėl kolektyvinio
investavimo fondų, kurie veikia su ta nuoroda, portfelio sudėties, dėl tinkamų
investicinių priemonių ir dėl investicijų objektų, kuriems gali būti skiriamas
tokių fondų finansavimas. Pasiūlyme taip pat nustatomos taisyklės dėl
investuotojų, kurie laikomi tinkamais investuoti į tokius investicijų fondus,
kategorijų.
Siekiant nustatyti vienodus reikalavimus,
skirtus visiems lėšų rinkimo socialinėms įmonėms rinkos dalyviams –
investuotojams, socialinio verslumo fondams ir tikslinėms įmonėms, kurioms
skiriamas socialinio verslumo finansavimas, – tinkamiausia teisine priemone
laikomas reglamentas. Siekiant sukurti vienodas taisykles, kas gali būti
socialinio verslumo fondo investuotoju, kas gali naudoti nuorodą „Europos
socialinio verslumo fondas“ ir kokių rūšių įmonės gali gauti finansavimą iš
tokių reikalavimus atitinkančių fondų, tinkamiausia priemone taip pat laikomas
reglamentas. Galiausiai reglamentas laikomas tinkamiausia priemone užtikrinti,
kad visiems dalyviams būtų taikomi vienodi reikalavimai, susiję su „Europos
socialinio verslumo fondų“ akcijų ar investicinių vienetų pasirašymu, su
investavimo strategija, kurią įgyvendina tokie fondai, ir su jų naudojamomis
investicinėmis priemonėmis.
Be to, šio reglamento tikslai susiję su
vienodais reikalavimais dėl skaidrumo socialinio poveikio atžvilgiu, įskaitant
reikalavimus dėl atskaitomybės ir socialinio poveikio vertinimo. Todėl būtina
nustatyti atitinkamus vienodus reikalavimus, pvz., išsamiai nustatyti, kaip
turi būti teikiama informacija apie socialinį poveikį. Jeigu tikslios priemonės
šiems reikalavimams standartizuoti būtų pasirinktos valstybių narių nacionalinės
teisės aktuose, kiltų rizika, kad šie reikalavimai atskirose valstybėse narėse
galėtų skirtis. Dėl to srityje, kuri itin svarbi tolesnei į socialinį verslą
orientuotų investicijų fondų rinkos plėtrai, būtų kuriami nevienodi standartai.
Tokie nevienodi standartai trukdytų siekti tikslo užtikrinti, kad investuotojai
galėtų pasitikėti šia rinka. Taigi siekiant didinti investuotojų pasitikėjimą
būtina užtikrinti, kad fondų valdytojai šioje svarbioje srityje laikytųsi tokių
pat taisyklių.

3.2.
Subsidiarumas ir proporcingumas

Pasiūlymu iš esmės siekiama sukurti patikimą,
saugią ir teisiškai stabilią aplinką „Europos socialinio verslumo fondų“
akcijoms ar investiciniams vienetams platinti. Esminių tokio fondo
charakteristikų, kalbant apie jo portfelio sudėtį, investicines priemones,
investicijų objektus ir tinkamų investuotojų grupes, nustatymas negali būti
paliktas valstybių narių nuožiūrai, nes tai lemtų įvairų ir nenuoseklų šių
reikalavimų taikymą visoje ES. Taigi nustatant šiems fondams ir jų valdytojams taikomų
bendrų Europos rinkos taisyklių rinkinį, pagrindinis vaidmuo turi tekti
vienodoms apibrėžtims ir veiklos reikalavimams. Be to, visiems kolektyvinio
investavimo fondų valdytojams, kurie veikia šioje rinkoje naudodami nuorodą
„Europos socialinio verslumo fondas“, turi būti taikomi tokie pat
organizaciniai, veiklos vykdymo ir skaidrumo reikalavimai.
Kalbant apie „Europos socialinio verslumo
fondų“ valdytojų registraciją ir priežiūrą, pasiūlymu siekiama užtikrinti
veiksmingos priežiūros būtinybės, kompetentingų nacionalinių institucijų, kurių
teritorijoje yra tokių fondų buveinė arba kurioje tokių fondų akcijos ar
investiciniai vienetai siūlomi tinkamų kategorijų investuotojams, interesų ir
EVPRI koordinavimo vaidmens pusiausvyrą. Siekiant sukurti vientisą priežiūros
procesą, valstybės narės, kurioje yra reikalavimus atitinkančio „Europos
socialinio verslumo fondo“ valdytojo gyvenamoji vieta, kompetentinga
institucija tikrins valdytojo pareiškėjo pateiktus registracijos dokumentus ir
įvertinusi, ar pareiškėjas suteikia tinkamą savo gebėjimo laikytis šio
reglamento reikalavimų garantiją, užregistruos pareiškėją. Prižiūrėdama
registruotą valdytoją, jį užregistravusi kompetentinga institucija
bendradarbiaus su kompetentingomis institucijomis tose valstybėse narėse,
kuriose platinamos reikalavimus atitinkančio fondo akcijos ar investiciniai
vienetai. EVPRI tvarkys centrinę duomenų bazę, kurioje išvardijami visi
registruoti valdytojai, turintys teisę naudoti nuorodą „Europos socialinio
verslumo fondas“.
Kalbant apie proporcingumą, pasiūlymu
užtikrinama tinkama viešojo intereso skatinti veiksmingesnių „Europos
socialinio verslumo fondų“ rinkų kūrimą ir siūlomų priemonių ekonominio
veiksmingumo pusiausvyra. Nustatant paprastą registracijos sistemą, pasiūlyme
visiškai atsižvelgta į būtinybę saugumą ir patikimumą, siejamus su nuorodos
„Europos socialinio verslumo fondas“ naudojimu, suderinti su veiksmingu rinkos
veikimu ir įvairių jos suinteresuotųjų subjektų sąnaudomis.

3.3.
Derėjimas su SESV 290 ir 291 straipsniais

2009 m. rugsėjo 23 d. Komisija
priėmė reglamentų, kuriais įsteigiamos Europos bankininkystės institucija
(EBI), Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija (EDPPI) ir Europos
vertybinių popierių ir rinkų institucija (EVPRI), pasiūlymus. Šiuo atžvilgiu Komisija
nori priminti pareiškimus, susijusius su SESV 290 ir 291 straipsniais,
padarytus priimant Europos priežiūros institucijų steigimo reglamentus, kuriais
teigiama: „Reguliavimo standartų priėmimo proceso klausimu Komisija pabrėžia
finansinių paslaugų sektoriaus unikalų pobūdį, kuris susiformavo atsižvelgiant
į Lamfalussy struktūrą ir kuris aiškiai pripažintas SESV 39
deklaracijoje. Tačiau Komisija turi rimtų abejonių dėl to, ar jos vaidmeniui
priimant deleguotus aktus ir įgyvendinant priemones taikomi apribojimai
atitinka SESV 290 ir 291 straipsnius.“

3.4.
Pasiūlymo pristatymas

1 straipsnis. Taikymo sritis
1 straipsnyje
apibrėžiama numatomo reglamento taikymo sritis. Straipsnyje išaiškinama, kad
nuoroda „Europos socialinio verslumo fondas“ (ESVF) skiriama tiems fondų
valdytojams, kurie laikosi vienodų kokybės kriterijų, taikomų jų fondų akcijų
ar investicinių vienetų platinimui visoje Sąjungoje, rinkinio. Šiuo atžvilgiu 1 straipsnyje
pabrėžiamas tikslas nustatyti vienodą sąvoką, kas yra ESVF. Ši sąvoka nustatoma
siekiant užtikrinti sklandų tokių fondų akcijų ar investicinių vienetų
platinimą visoje Sąjungoje.
2 straipsnis. Taikymo mastas
2 straipsnyje
nurodoma, kad šis reglamentas taikomas kolektyvinio investavimo subjektų, kaip
apibrėžta šio reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, valdytojams, kurie
įsisteigę Sąjungoje ir turi būti užregistruoti savo buveinės valstybės narės
kompetentingoje institucijoje pagal Direktyvos 2011/61/EB 3 straipsnio 3 dalies
a punktą, jeigu jie valdo Europos socialinio verslumo fondų, kurių visa valdomo
turto vertė neviršija 500 mln. EUR ribos, portfelius.
3 straipsnis. Apibrėžtys
3 straipsnyje
pateikiamos esminės apibrėžtys, kuriomis apibrėžiamas siūlomo reglamento
taikymo mastas. Apibrėžiamos pagrindinės sąvokos, kaip antai pats ESVF, ESVF
valdytojas, reikalavimus atitinkančios investicinės priemonės ir reikalavimus
atitinkantys investicijų objektai. Iš esmės šiomis apibrėžtimis siekiama
aiškiai atskirti ESVF ir kitus fondus, kurie gali įgyvendinti panašią
investavimo strategiją, bet kurie nesiorientuoja į socialines įmones.
Siekiant tiksliai
apibrėžti fondus, kuriems taikomas šis reglamentas, 3 straipsnio 1 dalies a
punkte nustatyta, kad ESVF – tai fondas, bent 70 proc. visų savo
kapitalo įnašų ir nepareikalautojo numatytojo kapitalo skiriantis investicijoms
į reikalavimus atitinkančias portfeliui priklausančias įmones. Tai reiškia,
kad, pvz., veiklos išlaidos, teksiančios ESVF, kaip gali būti susitarta su
investuotojais, turi būti dengiamos iš likusių 30 proc. numatytųjų kapitalo
įnašų.
Šiame reglamente
taip pat atsižvelgiama į specialias socialinių įmonių charakteristikas.
Pagrindinis socialinių įmonių tikslas – siekti teigiamo socialinio poveikio.
Todėl šiame reglamente reikalaujama, kad reikalavimus atitinkanti portfeliui priklausanti
įmonė darytų išmatuojamą ir teigiamą socialinį poveikį, naudotų savo pelną
pagrindiniam tikslui siekti ir būtų valdoma atskaitingai ir skaidriai. 3
straipsnyje taip pat išdėstomos taisyklės ir procedūros, kurios turi būti
nustatytos siekiant atsižvelgti į aplinkybes, kuriomis reikalavimus atitinkanti
portfeliui priklausanti įmonė nori dalį savo pelno paskirstyti savo savininkams
ir akcininkams. Kaip paaiškinta konstatuojamojoje dalyje, taip paskirstant dalį
pelno įmonei neturėtų būti trukdoma veiksmingai siekti savo pagrindinio tikslo.

Atsižvelgiant į tokių įmonių finansavimo
poreikius, taip pat apibrėžiamos tinkamos investicinės priemonės. Tai, be kita
ko, yra nuosavo kapitalo priemonės, skolos priemonės, investicijos į kitus
Europos socialinio verslumo fondus, ilgalaikės ir vidutinės trukmės paskolos.
4 straipsnis. Nuorodos „Europos socialinio
verslumo fondas“ naudojimas
4 straipsnyje
nustatytas pagrindinis principas, kad Sąjungoje platindami Europos socialinio
verslumo fondų akcijas ar investicinius vienetus teisę naudoti nuorodą „Europos
socialinio verslumo fondas“ turi tik fondai, kurie laikosi vienodų šiuo
reglamentu nustatytų kriterijų.
5 straipsnis. Portfelio sudėtis
5 straipsnyje
pateikiamos išsamios nuostatos dėl portfelio sudėties, kuri būdinga ESVF. Šiuo
atžvilgiu 5 straipsnyje pateikiamos vienodos taisyklės dėl ESVF investicijų
objektų, tinkamų investicinių priemonių, taisyklės dėl ribų, iki kurių ESVF
valdytojas gali didinti savo poziciją. Siekiant suteikti Europos socialinio
verslumo fondams tam tikrą lankstumą jiems valdant savo investicijas ir
likvidumą, leidžiamos kitos investicijos, kurioms taikoma didžiausia riba
neviršija 30 proc. visų kapitalo įnašų ir nepareikalautųjų kapitalo
investicijų, ir kurios nebūtinai turi būti reikalavimus atitinkančios
investicijos.
6 straipsnis. Tinkami investuotojai
6 straipsnyje
pateikiamos išsamios nuostatos dėl tinkamų investuotojų, turinčių teisę
investuoti į Europos socialinio verslumo fondus: pagal šį straipsnį Europos
socialinio verslumo fondų akcijos ar investiciniai vienetai gali būti platinami
tik investuotojams, kurie pagal Direktyvą 2004/39/EB pripažinti profesionaliais
investuotojais. Platinimas kitiems investuotojams, kaip antai tam tikriems
didelės vertės turto turintiems asmenims, leidžiamas tik tuo atveju, jeigu jie
įsipareigoja skirti fondui mažiausiai 100 000 EUR ir jeigu fondo
valdytojas laikosi tam tikrų procedūrų, kad būtų pagrįstai užtikrintas, jog šie
kiti investuotojai geba patys priimti investicinius sprendimus ir suprasti
susijusią riziką.
7 straipsnis. Elgesio taisyklės
7 straipsnyje
pateikiami bendrieji principai, pagal kuriuos reguliuojamas ESVF valdytojo
elgesys, visų pirma jam vykdant veiklą ir palaikant ryšius su investuotojais.
8 straipsnis. Interesų konfliktai
8 straipsnyje
pateikiamos taisyklės, kaip ESVF valdytojui spręsti interesų konfliktus. Pagal
šias taisykles taip pat reikalaujama, kad valdytojas nustatytų būtinas
organizacines ir administracines procedūras, kad užtikrintų tinkamą interesų
konfliktų sprendimą.
9 straipsnis. Teigiamo socialinio poveikio
vertinimas
Pagal 9 straipsnį reikalaujama, kad
ESVF valdytojai nustatytų būtinas procedūras, kad galėtų vertinti teigiamą
socialinį poveikį, kurio reikalavimus atitinkančios portfeliui priklausančios
įmonės įsipareigoja siekti, ir jį stebėti.
10 straipsnis. Organizaciniai reikalavimai
10 straipsnyje
reikalaujama, kad ESVF valdytojas turėtų tinkamų žmogiškųjų ir techninių
išteklių, taip pat pakankamai nuosavų lėšų, kiek būtina Europos socialinio
verslumo fondams tinkamai valdyti.
11 straipsnis. Vertinimas
11 straipsnyje
aptariamas ESVF turto vertinimo klausimas. Taisyklės šiuo klausimu turėtų būti
nustatytos kiekvieno ESVF įstatymu nustatytuose dokumentuose.
12 straipsnis. Metinės ataskaitos
12 straipsnyje
pateikiamos taisyklės dėl metinių ataskaitų, kurias ESVF valdytojai turėtų
parengti apie valdomą ESVF. Ataskaitoje apibūdinama fondo portfelio sudėtis ir
praėjusių metų veikla. Joje taip pat pateikiama informacija apie socialinį
poveikį, padarytą fondui įgyvendinant savo investavimo politiką.
13 straipsnis. Informacijos atskleidimas
investuotojams
13 straipsnyje
pateikiami tam tikri pagrindiniai informacijos atskleidimo reikalavimai,
kuriuos ESVF valdytojas turi vykdyti savo investuotojų atžvilgiu. Šiuose reikalavimuose
nustatomos prievolės atskleisti bendrą ikisutartinę informaciją, susijusią su
ESVF investavimo strategija ir tikslais, informaciją apie sąnaudas ir
susijusius mokesčius ir apie investicijos, kurią siūlo ESVF, rizikos (atlygio)
pobūdį. Tokie reikalavimai taip pat apima informaciją apie tai, kaip
apskaičiuojamas ESVF valdytojo atlyginimas. Šiais reikalavimais taip pat
siekiama užtikrinti skaidrumą dėl ypatingo Europos socialinio verslumo fondų
pobūdžio, visų pirma kalbant apie teigiamus socialinius rezultatus, kurių turi
būti siekiama įgyvendinant investavimo politiką.
14 straipsnis. Priežiūra
Pagal 14 straipsnį siekiant užtikrinti,
kad buveinės valstybės narės kompetentinga institucija galėtų prižiūrėti, ar
ESVF valdytojas laikosi šiame reglamente nustatytų vienodų reikalavimų, ESVF
valdytojas turi pranešti kompetentingai institucijai apie ketinimą ESVF akcijas
ar investicinius vienetus platinti su nuoroda „Europos socialinio verslumo
fondas“. Valdytojas taip pat turi pateikti būtiną informaciją, įskaitant
informaciją apie procedūras, kurių bus imtasi siekiant laikytis šio reglamento,
ir informaciją apie fondus, kurių akcijas ar investicinius vienetus jis ketina
platinti. Kai kompetentinga institucija įsitikina, kad reikalaujama informacija
yra išsami ir kad procedūros yra tinkamos šiame reglamente nustatytų
reikalavimų laikymuisi užtikrinti, ji užregistruoja ESVF valdytoją. Ši
registracija galioja visoje Sąjungoje ir suteikia ESVF valdytojui galimybę ESVF
akcijas ar investicinius vienetus platinti su nuoroda „Europos socialinio
verslumo fondas“.
15 straipsnis. Informacijos atnaujinimas
15 straipsnyje
pateikiamos taisyklės dėl aplinkybių, kada reikia atnaujinti buveinės valstybės
narės kompetentingai institucijai pateiktą informaciją.
16 straipsnis. Tarpvalstybiniai pranešimai
16 straipsnyje
apibūdinama kompetentingų priežiūros institucijų tarpvalstybinių pranešimų
teikimo tvarka, kuri taikoma užregistravus ESVF valdytoją.
17 straipsnis. EVPRI duomenų bazė
17 straipsnyje
EVPRI patikima užduotis tvarkyti centrinę duomenų bazę, kurioje išvardijami
visi Sąjungoje užregistruoti Europos socialinio verslumo fondai.
18 straipsnis. Kompetentingos institucijos
vykdoma priežiūra
18 straipsnyje
nustatoma, kad buveinės valstybės narės kompetentinga institucija prižiūri,
kaip laikomasi šio reglamento reikalavimų.
19 straipsnis. Priežiūros įgaliojimai
19 straipsnyje
pateikiamas priežiūros įgaliojimų, kuriuos kompetentingos institucijos turi
turėti, kad užtikrintų reglamente nustatytų vienodų kriterijų laikymąsi,
sąrašas.
20 straipsnis. Sankcijos
20 straipsnyje
pateikiamos nuostatos dėl sankcijų, kuriomis siekiama užtikrinti tinkamą šio
reglamento reikalavimų vykdymą.
21 straipsnis. Pagrindinių nuostatų
pažeidimas
21 straipsnyje
nurodoma, kad pažeidus pagrindines šio reglamento nuostatas, kaip antai dėl
portfelio sudėties, tinkamų investuotojų ir nuorodos „Europos socialinio
verslumo fondas“ naudojimo, turėtų būti skiriamos sankcijos uždraudžiant
naudoti šią nuorodą ir pašalinant ESVF valdytoją iš registro.
22 straipsnis. Bendradarbiavimas priežiūros
srityje
22 straipsnyje
pateikiamos taisyklės dėl kompetentingų institucijų buveinės ir priimančiosiose
valstybėse narėse bei EVPRI keitimosi priežiūros informacija.
23 straipsnis. Profesinė paslaptis
23 straipsnyje
pateikiamos nuostatos dėl būtino profesinės paslapties lygio, kuris turėtų būti
taikomas visoms atitinkamoms nacionalinėms institucijoms ir Europos vertybinių
popierių ir rinkų institucijai (EVPRI).
24 straipsnis. Įgaliojimų suteikimo sąlygos
24 straipsnyje
nustatomos sąlygos, kuriomis Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius aktus.
25 straipsnis. Peržiūra
25 straipsnyje
pateikiamos nuostatos dėl siūlomo reglamento peržiūros ir galimų Komisijos
pasiūlymų keisti reglamentą.

4.
POVEIKIS BIUDŽETUI

Biudžetui nedaroma jokio poveikio.
2011/0418 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

dėl Europos socialinio verslumo fondų
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos
veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto
projektą nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos Centrinio Banko
nuomonę[6],
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[7],
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)
investuotojams vis labiau stengiantis neapsiriboti
vien finansine grąža ir siekti socialinių tikslų, Sąjungoje formuojasi
socialinių investicijų rinka, kurios dalį sudaro investiciniai fondai,
besiorientuojantys į socialines įmones. Tokie investicijų fondai teikia
finansavimą socialinėms įmonėms, kurios skatina socialinius pokyčius,
siūlydamos novatoriškus socialinių problemų sprendimus ir vertingai padėdamos
siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų;
(2)
būtina nustatyti bendrą taisyklių dėl nuorodos
„Europos socialinio verslumo fondas“ naudojimo sistemą, visų pirma dėl fondų,
kurie veikia naudodami šią nuorodą, portfelio sudėties, jų tinkamų investicijų
objektų, investicinių priemonių, kurias jie gali naudoti, ir dėl tinkamų
investuotojų, kurie turi teisę pagal vienodas taisykles visoje Sąjungoje
investuoti į tokius fondus, kategorijų. Nesant tokios bendros sistemos, kyla
rizika, kad valstybės narės nacionaliniu lygmeniu gali imtis skirtingų
priemonių, o tai darytų tiesioginį neigiamą poveikį geram vidaus rinkos
veikimui ir sudarytų jam kliūčių, nes fondams, norintiems veikti visoje
Sąjungoje, įvairiose valstybėse narėse būtų taikomos skirtingos taisyklės. Be
to, dėl portfelio sudėčiai, investicijų objektams ir tinkamiems investuotojams
taikomų skirtingų kokybės reikalavimų gali skirtis investuotojų apsaugos lygis
ir gali kilti painiava dėl investavimo pasiūlymų, siejamų su Europos socialinio
verslumo fondu (ESVF). Taigi investuotojai turėtų turėti galimybę palyginti
įvairių Europos socialinio verslumo fondų investavimo pasiūlymus. Būtina
pašalinti dideles kliūtis, trukdančias Europos socialinio verslumo fondams
pritraukti lėšas tarpvalstybiniu mastu, išvengti tų fondų konkurencijos iškraipymų
ir užkirsti kelią bet kokioms papildomoms galimoms prekybos kliūtims ir
dideliems konkurencijos iškraipymams ateityje. Taigi tinkamas teisinis
pagrindas yra SESV 114 straipsnis, kaip jis aiškinamas pagal nusistovėjusią
Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką;
(3)
būtina priimti reglamentą, kuriuo būtų nustatytos
vienodos Europos socialinio verslumo fondams taikytinos taisyklės, o jų
valdytojams, kurie nori visoje Sąjungoje pritraukti kapitalą naudodami nuorodą
„Europos socialinio verslumo fondas“, visose valstybėse narėse būtų nustatyti
atitinkami įpareigojimai. Šiais reikalavimais turėtų būti užtikrintas
investuotojų, kurie nori investuoti į tokius fondus, pasitikėjimas;
(4)
kokybės reikalavimus dėl nuorodos „Europos
socialinio verslumo fondas“ naudojimo apibrėžiant reglamente būtų užtikrinta,
kad tie reikalavimai būtų tiesiogiai taikomi kolektyvinio investavimo subjektų
valdytojams, kurie pritraukia lėšas naudodami šią nuorodą. Tai užtikrintų
vienodas šios nuorodos naudojimo sąlygas, nes būtų išvengta nacionalinių
reikalavimų skirtumų, kurių galėtų atsirasti, jeigu į nacionalinę teisę būtų
perkeliama direktyva. Šiuo reglamentu būtų užtikrinta, kad šią nuorodą
naudojantiems kolektyvinio investavimo subjektų valdytojams tokių pat taisyklių
reikėtų laikytis visoje Sąjungoje, o dėl to taip pat sustiprėtų investuotojų,
kurie nori investuoti į fondus, besiorientuojančius į socialines įmones,
pasitikėjimas. Priimant reglamentą taip pat sumažėtų reguliavimo sudėtingumas
ir valdytojų atitikties dažnai besiskiriančioms nacionalinėms taisyklėms,
kuriomis reglamentuojami tokie fondai, išlaidos, visų pirma tų valdytojų, kurie
nori pritraukti kapitalą tarpvalstybiniu mastu. Reglamentas taip pat turėtų
padėti pašalinti konkurencijos iškraipymus;
(5)
siekiant paaiškinti ryšį tarp šio reglamento ir
visuotinai taikomų Sąjungos kolektyvinio investavimo subjektų ir jų valdytojų
taisyklių, būtina nustatyti, kad šis reglamentas turėtų būti taikomas tik
kolektyvinio investavimo subjektų, kitų nei kolektyvinio investavimo į perleidžiamus
vertybinius popierius subjektai (KIPVPS) pagal 2009 m. liepos 13 d.
Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų teisės
aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius
popierius subjektais (KIPVPS), derinimo[8]
1 straipsnį, valdytojams, kurie įsisteigę Sąjungoje ir užregistruoti savo
buveinės valstybės narės kompetentingoje institucijoje pagal 2011 m.
birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/61/EB dėl
alternatyvaus investavimo fondų valdytojų, kuria iš dalies keičiami direktyvos 2003/41/EB
ir 2009/65/EB bei reglamentai (EB) Nr. 1060/2009 ir (ES) Nr. 1095/2010[9]. Be
to, šis reglamentas turėtų būti taikomas tik valdytojams, kurie valdo Europos
socialinio verslumo fondų, kurių visa valdomo turto vertė neviršija 500 mln. EUR
ribos, portfelius. Siekiant užtikrinti, kad ši riba būtų veiksmingai
apskaičiuojama, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl
Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį patvirtinti aktus, kuriais būtų
nustatyta, kaip apskaičiuojama ši riba. Naudodamasi šiais įgaliojimais,
Komisija turėtų atsižvelgti į priemones, kurias ji patvirtina pagal Direktyvos 2011/61/EB
3 straipsnio 6 dalies a punktą, kad užtikrintų kolektyvinio investavimo
subjektų taisyklių nuoseklumą;
(6)
jeigu kolektyvinio investavimo subjektų valdytojai
nenori naudoti nuorodos „Europos socialinio verslumo fondas“, šis reglamentas
netaikomas. Tais atvejais turėtų būti toliau taikomos galiojančios nacionalinės
taisyklės ir bendrosios Sąjungos taisyklės;
(7)
šiuo reglamentu turėtų būti nustatytos vienodos
taisyklės dėl Europos socialinio verslumo fondų pobūdžio, visų pirma dėl
portfeliui priklausančių įmonių, į kurias Europos socialinio verslumo fondams
turi būti leidžiama investuoti, ir dėl naudotinų investicinių priemonių.
Siekiant užtikrinti būtiną aiškumą ir tikrumą, šiame reglamente taip pat turėtų
būti nustatyti vienodi kriterijai, kaip nustatyti socialines įmones, kurios yra
tinkamos reikalavimus atitinkančios portfeliui priklausančios įmonės. Pagrindinis
socialinių įmonių tikslas – siekti teigiamo socialinio poveikio, o ne kuo
labiau didinti pelną. Todėl šiame reglamente turėtų būti reikalaujama, kad
reikalavimus atitinkanti portfeliui priklausanti įmonė turėtų siekti daryti
išmatuojamą ir teigiamą socialinį poveikį, kad ji naudotų savo pelną
pagrindiniam tikslui siekti ir kad ji būtų valdoma atskaitingai ir skaidriai.
Apskritai išimtiniais atvejais, kai reikalavimus atitinkanti portfeliui
priklausanti įmonė nori paskirstyti pelną akcininkams ir savininkams,
reikalavimus atitinkanti portfeliui priklausanti įmonė turėtų būti iš anksto
apibrėžusi procedūras ir taisykles, kaip paskirstyti pelną akcininkams ir
savininkams. Tose taisyklėse turėtų būti nustatyta, kad paskirstant pelną
netrukdoma siekti pagrindinio socialinio tikslo;
(8)
prie socialinių įmonių priskiriama daug įvairių
teisinių formų įmonių, teikiančių socialines paslaugas ar prekes pažeidžiamiems
ar atskirtį patiriantiems asmenims. Tokios paslaugos yra, be kita ko,
aprūpinimas būstu, sveikatos priežiūra, pagalba pagyvenusiems žmonėms ar
neįgaliesiems, vaikų priežiūra, įdarbinimas ir mokymas, taip pat priklausomybės
valdymas. Prie socialinių įmonių taip pat priskiriamos įmonės, kurios gamina
prekes arba teikia paslaugas tokiu būdu, kad būtų siekiama socialinio pobūdžio
tikslo, bet jų veikla gali nepatekti į socialinių prekių ar paslaugų teikimo
sritį. Tai, be kita ko, yra socialinė ir profesinė integracija suteikiant
galimybę dirbti asmenims, kurie atsidūrė nepalankioje padėtyje, visų pirma dėl atskirtį
ir atstūmimą lemiančios menkos kvalifikacijos ar socialinių arba profesinių
problemų;
(9)
atsižvelgiant į specifinius socialinių įmonių
finansavimo poreikius, būtina užtikrinti aiškumą dėl priemonių, kurias ESVF
turėtų naudoti tokiam finansavimui teikti, rūšių. Todėl šiame reglamente turėtų
būti nustatytos vienodos taisyklės dėl tinkamų priemonių, kurias ESVF turi
naudoti investuodamas; tai, be kita ko, yra nuosavo kapitalo priemonės, skolos
priemonės, investicijos į kitus Europos socialinio verslumo fondus ir
trumpalaikės bei vidutinės trukmės paskolos;
(10)
siekdami išlaikyti būtiną savo investicijų
portfelio lankstumą, Europos socialinio verslumo fondai taip pat gali
investuoti į kitokį nei reikalavimus atitinkančios investicijos turtą, tačiau
šių investicijų suma neturi viršyti šiuo reglamentu reikalavimų
neatitinkančioms investicijoms nustatytų ribų. Apskaičiuojant šiame reglamente
reikalavimų neatitinkančioms investicijoms nustatytas ribas, į trumpalaikes
atsargas, kaip antai grynųjų pinigų ir pinigų ekvivalentų, neturėtų būti
atsižvelgiama;
(11)
siekiant užtikrinti, kad nuoroda „Europos socialinio
verslumo fondas“ būtų patikima ir lengvai atpažįstama investuotojų visoje
Sąjungoje, šiame reglamente turėtų būti nustatyta, kad platinant Europos
socialinio verslumo fondų akcijas ar investicinius vienetus visoje Sąjungoje
teisę naudoti šią nuorodą turėtų turėti tik tie ESVF valdytojai, kurie laikosi
šiame reglamente nustatytų vienodų kokybės kriterijų;
(12)
siekiant užtikrinti, kad Europos socialinio
verslumo fondai pasižymėtų aiškiu ir atpažįstamu profiliu, kuris būtų tinkamas
jų paskirčiai, turėtų būti nustatytos vienodos portfelio sudėties ir
investavimo metodų, kuriuos tokiems fondams leidžiama taikyti, taisyklės;
(13)
siekiant užtikrinti, kad Europos socialinio
verslumo fondai nedidintų sisteminės rizikos ir kad tokie fondai, vykdydami
investicinę veiklą, sutelktų dėmesį į reikalavimus atitinkančių portfeliui
priklausančių įmonių rėmimą, skolintis ar naudoti finansinį svertą fondo
lygmeniu neturėtų būti leidžiama. Tačiau siekiant suteikti fondui galimybę
patenkinti specialius likvidumo poreikius, kurių gali atsirasti laikotarpiu nuo
numatytojo kapitalo pareikalavimo iš investuotojų iki faktinio kapitalo
pervedimo į fondo sąskaitas, turėtų būti leidžiama skolintis trumpam
laikotarpiui;
(14)
siekiant užtikrinti, kad Europos socialinio
verslumo fondų akcijos ar investiciniai vienetai būtų platinami investuotojams,
kurie turi žinių, patirties ir geba prisiimti riziką, susijusią su šiais
fondais, ir siekiant išlaikyti investuotojų pasitikėjimą ir tikėjimą Europos
socialinio verslumo fondais, reikėtų nustatyti tam tikras konkrečias apsaugos
priemones. Todėl Europos socialinio verslumo fondų akcijos ar investiciniai
vienetai paprastai turėtų būti platinami tik investuotojams, kurie yra
profesionalūs klientai arba kurie gali būti vertinami kaip profesionalūs
klientai pagal 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos
direktyvą 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų, iš dalies keičiančią
Tarybos direktyvas 85/611/EEB ir 93/6/EEB bei Europos Parlamento ir Tarybos
direktyvą 2000/12/EB ir panaikinančią Tarybos direktyvą 93/22/EEB[10]. Tačiau siekiant investicijoms
į Europos socialinio verslumo fondus užtikrinti pakankamai plačią investuotojų
bazę, taip pat pageidaujama, kad į šiuos fondus investuoti galėtų ir tam tikri
kiti investuotojai, įskaitant didelės vertės turto turinčius asmenis. Tiems
kitiems investuotojams turėtų būti nustatytos konkrečios apsaugos priemonės,
kuriomis būtų užtikrinta, kad Europos socialinio verslumo fondų akcijos ar
investiciniai vienetai būtų platinami tik tiems investuotojams, kurių profilis yra
tinkamas tokioms investicijoms. Pagal šias apsaugos priemones fondų akcijos ar
investiciniai vienetai negali būti platinami naudojant periodinius taupymo
planus;
(15)
siekiant užtikrinti, kad nuorodą „Europos
socialinio verslumo fondas“ naudotų tik tie ESVF valdytojai, kurie atitinka
vienodus kokybės kriterijus dėl elgesio rinkoje, šiame reglamente turėtų būti
nustatytos ESVF valdytojo veiklos vykdymo ir jo ryšių su savo investuotojais
taisyklės. Dėl tos pačios priežasties šiame reglamente taip pat turėtų būti
nustatytos vienodos sąlygos, pagal kurias tokie valdytojai turi spręsti
interesų konfliktus. Pagal šias taisykles taip pat turėtų būti reikalaujama,
kad valdytojas nustatytų būtinas organizacines ir administracines procedūras
tinkamam interesų konfliktų sprendimui užtikrinti;
(16)
pagrindinė investicijų fondų, kurie orientuojasi į
socialines įmones, charakteristika, skirianti juos nuo kitų rūšių investicijų
fondų, yra siekis daryti teigiamą socialinį poveikį, o ne tik užtikrinti
investuotojams finansinę grąžą. Todėl šiame reglamente turėtų būti
reikalaujama, kad ESVF valdytojai nustatytų procedūras teigiamam socialiniam
poveikiui, kurio turi būti siekiama investuojant į reikalavimus atitinkančias
portfeliui priklausančias įmones, stebėti ir vertinti;
(17)
siekiant užtikrinti nuorodos „Europos socialinio
verslumo fondas“ vientisumą, šiame reglamente taip pat turėtų būti nustatyti
ESVF valdytojo organizacijos kokybės kriterijai. Todėl šiame reglamente turėtų
būti nustatyti vienodi proporcingi reikalavimai, susiję su būtinybe turėti
tinkamų techninių ir žmogiškųjų išteklių, taip pat pakankamai nuosavų lėšų
Europos socialinio verslumo fondams tinkamai valdyti;
(18)
siekiant apsaugoti investuotojus, būtina
užtikrinti, kad Europos socialinio verslumo fondų turtas būtų tinkamai
įvertinamas. Todėl įstatymu nustatytuose ESVF dokumentuose turėtų būti
pateikiamos turto vertinimo taisyklės. Tai turėtų užtikrinti vertinimo
vientisumą ir skaidrumą;
(19)
siekiant užtikrinti, kad ESVF valdytojai,
naudojantys nuorodą „Europos socialinio verslumo fondai“, tinkamai atsiskaitytų
už savo veiklą, turėtų būti nustatytos vienodos metinių ataskaitų teikimo
taisyklės;
(20)
siekiant užtikrinti nuorodos „Europos socialinio
verslumo fondas“ vientisumą investuotojų požiūriu, būtina, kad ją naudotų tik
tie fondų valdytojai, kurių investicijų politika ir investicijų tikslai yra
visiškai skaidrūs. Taigi šiame reglamente turėtų būti nustatytos vienodos
taisyklės dėl informacijos atskleidimo reikalavimų, kurie ESVF valdytojui būtų
taikomi jo investuotojų atžvilgiu. Šie reikalavimai, be kita ko, apima tuos
elementus, kurie būdingi investicijoms į socialines įmones, kad būtų galima
užtikrinti didesnį tokios informacijos nuoseklumą ir palyginamumą. Tai, be kita
ko, yra informacija apie kriterijus ir procedūras, kurios taikomos sprendžiant,
į kurias konkrečias reikalavimus atitinkančias portfeliui priklausančias įmones
investuoti. Tai taip pat informacija apie teigiamą socialinį poveikį, kurio
turi būti siekiama įgyvendinant investicijų politiką, ir kaip tai turėtų būti stebima
ir vertinama. Siekiant užtikrinti būtiną investuotojų pasitikėjimą ir tikėjimą
tokiomis investicijomis, taip pat turi būti atskleidžiama informacija apie ESVF
turtą, kuris nėra investuojamas į reikalavimus atitinkančias portfeliui
priklausančias įmones, ir apie tai, kaip toks turtas pasirenkamas;
(21)
siekiant užtikrinti veiksmingą šiame reglamente
nustatytų vienodų reikalavimų priežiūrą, buveinės valstybės narės kompetentinga
institucija turėtų prižiūrėti, ar ESVF valdytojas laikosi šiame reglamente nustatytų
vienodų reikalavimų. Tuo tikslu ESVF valdytojas, norintis savo fondo akcijas ar
investicinius vienetus platinti su nuoroda „Europos socialinio verslumo
fondas“, turėtų pranešti apie šį ketinimą savo buveinės valstybės narės
kompetentingai institucijai. Kompetentinga institucija turėtų užregistruoti
fondo valdytoją, jeigu pateikiama visa būtina informacija ir nustatytos
tinkamos procedūros, kad būtų laikomasi šio reglamento reikalavimų. Ši
registracija turėtų galioti visoje Sąjungoje;
(22)
siekiant užtikrinti veiksmingą šiame reglamente
nustatytų vienodų kriterijų laikymosi priežiūrą, šiame reglamente taip pat
turėtų būti nustatytos taisyklės dėl aplinkybių, kuriomis reikia atnaujinti
buveinės valstybės narės kompetentingai institucijai pateiktą informaciją;
(23)
siekiant užtikrinti veiksmingą nustatytų
reikalavimų priežiūrą, šiame reglamente taip pat turėtų būti nustatyta
kompetentingų priežiūros institucijų tarpvalstybinių pranešimų teikimo tvarka,
kuri turėtų būti taikoma užregistravus ESVF valdytoją jo buveinės valstybėje
narėje;
(24)
siekiant išlaikyti skaidrias ESVF akcijų ar
investicinių vienetų platinimo visoje Sąjungoje sąlygas, Europos vertybinių
popierių ir rinkų institucijai (EVPRI) turėtų būti patikėta tvarkyti centrinę
duomenų bazę, kurioje būtų išvardyti visi pagal šį reglamentą užregistruoti
Europos socialinio verslumo fondai;
(25)
siekiant užtikrinti veiksmingą nustatytų vienodų
kriterijų priežiūrą, šiame reglamente turėtų būti išvardyti priežiūros
įgaliojimai, kuriuos kompetentingos institucijos turi turėti;
(26)
siekiant užtikrinti tinkamą vykdymą, šiame
reglamente turėtų būti nustatytos sankcijos, taikomos pažeidus pagrindines jo
nuostatas, t. y. taisykles dėl portfelio sudėties, dėl apsaugos priemonių,
susijusių su tinkamų investuotojų tapatybe, ir dėl nuorodos „Europos socialinio
verslumo fondas“, kurią gali naudoti tik registruoti ESVF valdytojai. Reikėtų
nustatyti, kad pažeidus šias pagrindines nuostatas uždraudžiama naudoti nuorodą
ir fondų valdytojas pašalinamas iš registro;
(27)
buveinės ir priimančiųjų valstybių narių
kompetentingos institucijos bei EVPRI turėtų keistis priežiūros informacija;
(28)
siekiant užtikrinti veiksmingą subjektų, kuriems
pavesta prižiūrėti šiame reglamente nustatytų vienodų kriterijų laikymąsi,
bendradarbiavimą reguliavimo klausimais, visoms atitinkamoms nacionalinėms
institucijoms ir EVPRI turėtų būti taikomi griežti profesinės paslapties
reikalavimai;
(29)
techniniais finansinių paslaugų standartais turėtų
būti užtikrintas nuoseklus derinimas ir aukšto lygio priežiūra visoje
Sąjungoje. Su politikos pasirinkimu nesusijusių techninių įgyvendinimo
standartų projektus, kurie būtų teikiami Komisijai, būtų veiksminga ir tinkama
patikėti rengti EVPRI, kuri yra itin specializuotą kompetenciją turinti
įstaiga;
(30)
Komisija turėtų būti įgaliota patvirtinti
techninius įgyvendinimo standartus priimdama įgyvendinimo aktus pagal Sutarties
dėl Europos Sąjungos veikimo 291 straipsnį ir pagal 2010 m. lapkričio
24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1095/2010,
kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių
ir rinkų institucija) ir iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB
bei panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/77/EB[11], 15 straipsnį. EVPRI
turėtų būti patikėta parengti 16 straipsnyje nustatytos pranešimo procedūros
formato ir metodo techninių įgyvendinimo standartų projektus;
(31)
siekiant patikslinti reikalavimus, išdėstytus šiame
reglamente, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl
Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti aktus, kuriais būtų nustatyti
šiame reglamente nurodytos ribos apskaičiavimo ir stebėjimo metodai, išsami
informacija, kaip nustatyti reikalavimus atitinkančias portfeliui
priklausančias įmones, interesų konfliktų, kurių ESVF valdytojams reikia
vengti, rūšys ir priemonės, kurių turi būti imtasi tuo atžvilgiu, išsami
informacija apie procedūras, pagal kurias turi būti vertinamas reikalavimus
atitinkančių portfeliui priklausančių įmonių siektinas socialinis poveikis, ir
išsami informacija apie skaidrumo reikalavimus. Ypač svarbu, kad Komisija
parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais.
Atliekant šį darbą taip pat turėtų būti atsižvelgiama į savireguliavimo
iniciatyvas ir elgesio kodeksus;
(32)
atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį
darbą ir rengdama jų tekstus, Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami
dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir
Tarybai;
(33)
ne vėliau kaip po ketverių metų nuo dienos, kurią
šis reglamentas pradedamas taikyti, turėtų būti atlikta šio reglamento
peržiūra, kad būtų atsižvelgta į Europos socialinio verslumo fondų rinkos
pokyčius. Remdamasi peržiūra, Komisija turėtų pateikti Europos Parlamentui ir
Tarybai ataskaitą, prie kurios, jei tinkama, pridedami teisės aktų pakeitimai;
(34)
šiuo reglamentu nepažeidžiamos pagrindinės teisės
ir laikomasi principų, visų pirma pripažintų Europos Sąjungos pagrindinių
teisių chartijoje, įskaitant teisę į privatų ir šeimos gyvenimą ir laisvę
užsiimti verslu;
(35)
asmens duomenų tvarkymas, atliekamas valstybėse
narėse įgyvendinant šį reglamentą ir prižiūrint valstybių narių kompetentingoms
institucijoms, visų pirma valstybių narių paskirtoms viešosioms nepriklausomoms
institucijoms, reglamentuojamas 1995 m. spalio 24 d. Europos
Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens
duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo[12].
2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES)
Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos ES institucijoms ir įstaigoms tvarkant
asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo[13] reglamentuojamas asmens
duomenų tvarkymas, kurį atlieka EVPRI pagal šį reglamentą prižiūrint Europos
duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui;
(36)
šio reglamento tikslą, būtent sukurti Europos
socialinio verslumo fondų vidaus rinką nustatant ESVF valdytojų registracijos
sistemą ir taip palengvinant ESVF akcijų ar investicinių vienetų platinimą
visoje Sąjungoje, galima pasiekti tik Sąjungos lygiu. Todėl Sąjunga gali
patvirtinti priemones, vadovaudamasi subsidiarumo principu, nustatytu Europos
Sąjungos sutarties 5 straipsnyje. Pagal tame straipsnyje nustatytą
proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina tam tikslui
pasiekti,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I SKYRIUS
DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖŽTYS
1 straipsnis
Šiame reglamente nustatomi vienodi
reikalavimai tiems kolektyvinio investavimo subjektų valdytojams, kurie nori
naudoti nuorodą „Europos socialinio verslumo fondas“ (ESVF), ir kolektyvinio
investavimo subjektų akcijų ar investicinių vienetų platinimo Sąjungoje
naudojant šią nuorodą sąlygos, taip prisidedant prie sklandaus vidaus rinkos
veikimo.
Šiame reglamente taip pat nustatomos vienodos
taisyklės dėl ESVF akcijų ar investicinių vienetų platinimo tinkamiems
investuotojams visoje Sąjungoje, dėl Europos socialinio verslumo fondų
portfelio sudėties, dėl tinkamų investicinių priemonių ir metodų, taip pat dėl
ESVF valdytojų, kurie platina ESVF akcijas ar investicinius vienetus visoje
Sąjungoje, struktūros, skaidrumo ir elgesio.
2 straipsnis
1.
Šis reglamentas taikomas kolektyvinio investavimo
subjektų, kaip apibrėžta 3 straipsnio 1 dalies b punkte, valdytojams, kurie
įsisteigę Sąjungoje ir turi būti registruojami savo buveinės valstybės narės
kompetentingose institucijose pagal Direktyvos 2011/61/EB 3 straipsnio 3 dalies
a punktą, jeigu tie valdytojai valdo Europos socialinio verslumo fondų, kurių
visa valdomo turto vertė neviršija 500 mln. EUR ribos arba valstybėse
narėse, kurių oficiali valiuta nėra euro, atitinkamos sumos nacionaline valiuta
šio reglamento įsigaliojimo dieną, portfelius.
2.
Apskaičiuojant 1 dalyje nurodytą ribą, kolektyvinio
investavimo subjektų valdytojams, kurie valdo kitus fondus nei Europos
socialinio verslumo fondai, tuose kituose fonduose valdomo turto sumuoti
nereikia.
3.
Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 24 straipsnį
priimti deleguotuosius aktus, kuriuose nurodomi šio straipsnio 1 dalyje
nurodytos ribos apskaičiavimo ir nuolatinio stebėjimo, ar laikomasi šios ribos,
metodai.
3 straipsnis
1.
Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:
(a)
Europos socialinio verslumo fondas (ESVF) –
kolektyvinio investavimo subjektas, bent 70 proc. visų savo kapitalo įnašų
ir nepareikalautojo numatytojo kapitalo investuojantis į turtą, investicijos į
kurį yra reikalavimus atitinkančios investicijos;
(b)
kolektyvinio investavimo subjektas – subjektas,
kuris pritraukia kapitalą iš kelių investuotojų, kad jį investuotų tų
investuotojų naudai pagal nustatytą investavimo politiką, ir kuriam nereikia
leidimo pagal Direktyvos 2009/65/EB 5 straipsnį;
(c)
reikalavimus atitinkančios investicijos – bet
kurios iš šių priemonių:
i)        nuosavo kapitalo priemonė, kurią:
–
išleidžia reikalavimus atitinkanti portfeliui
priklausanti įmonė ir kurią iš reikalavimus atitinkančios portfeliui
priklausančios įmonės tiesiogiai įsigyja ESVF, arba
–
išleidžia reikalavimus atitinkanti portfeliui
priklausanti įmonė mainais už nuosavybės vertybinius popierius, kuriuos
išleidžia reikalavimus atitinkanti portfeliui priklausanti įmonė, arba
–
išleidžia įmonė, valdanti reikalavimus
atitinkančios portfeliui priklausančios įmonės kontrolinį paketą, ir kurią ESVF
įsigyja mainais už nuosavo kapitalo priemonę, kurią išleidžia reikalavimus
atitinkanti portfeliui priklausanti įmonė;
ii)       reikalavimus atitinkančios portfeliui
priklausančios įmonės išleistos vertybiniais popieriais pakeistos ir
nepakeistos skolos priemonės;
iii)      vieno ar kelių kitų Europos socialinio
verslumo fondų investiciniai vienetai ar akcijos;
iv)      vidutinės trukmės ir (arba) ilgalaikės
paskolos, kurias reikalavimus atitinkančioms portfeliui priklausančioms įmonėms
teikia ESVF;
v)       bet kokios kitos rūšies dalyvavimas
reikalavimus atitinkančios portfeliui priklausančios įmonės kapitale;
(d)
reikalavimus atitinkanti portfeliui priklausanti
įmonė – įmonė, kuri tuo metu, kai į ją investuoja ESVF, nėra įtraukta į
prekybos reguliuojamoje rinkoje, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/39/EB 4
straipsnio 1 dalies 14 punkte, sąrašus, kurios metinė apyvarta neviršija 50 mln. EUR
arba kurios bendras metinis balansas neviršija 43 mln. EUR, kuri pati
nėra kolektyvinio investavimo subjektas ir kuri:
i)        pagal savo įstatus ar bet kokį kitą
įstatymu nustatytą įmonės steigimo dokumentą siekia pagrindinio tikslo –
išmatuojamo ir teigiamo socialinio poveikio, kai:
–
įmonė teikia paslaugas ar prekes pažeidžiamiems ar
atskirtį patiriantiems asmenims arba
–
įmonė gamina prekes arba teikia paslaugas tokiu
būdu, kad būtų siekiama socialinio pobūdžio tikslo;
ii)       naudoja savo pelną pagrindiniam tikslui
siekti užuot jį paskirsčiusi ir yra nustačiusi iš anksto apibrėžtas procedūras
ir taisykles, taikytinas tomis aplinkybėmis, kai pelnas paskirstomas
akcininkams ir savininkams;
iii)      valdoma atskaitingai ir skaidriai, visų
pirma įtraukiant į valdymą darbuotojus, klientus ir suinteresuotuosius
subjektus, kuriems daro poveikį jos verslo veikla;
(e)
nuosavas kapitalas – įmonės nuosavybės dalis,
išreiškiama akcijomis arba kita dalyvavimo reikalavimus atitinkančios
portfeliui priklausančios įmonės kapitale forma, išleidžiama investuotojams;
(f)
platinimas – tiesioginis ar netiesioginis ESVF
valdytojo valdomo ESVF investicinių vienetų ar akcijų siūlymas arba pateikimas
ESVF valdytojo iniciatyva arba jo vardu Sąjungoje gyvenantiems ar
registruotąsias buveines turintiems investuotojams;
(g)
numatytasis kapitalas – bet koks įsipareigojimas,
pagal kurį asmuo įsipareigoja įsigyti ESVF kapitalo dalį arba skirti ESVF
kapitalo įnašus;
(h)
ESVF valdytojas – juridinis asmuo, kurio įprasta
veikla – bent vieno ESVF valdymas;
(i)
buveinės valstybė narė – valstybė narė, kurioje
ESVF valdytojas įsteigtas arba turi registruotąją buveinę;
(j)
priimančioji valstybė narė – valstybė narė,
išskyrus buveinės valstybę narę, kurioje ESVF valdytojas platina ESVF akcijas
ar investicinius vienetus pagal šį reglamentą;
(k)
kompetentinga institucija – nacionalinė valdžios
institucija, kurią buveinės valstybė narė pagal įstatymus ar kitus teisės aktus
paskiria registruoti kolektyvinio investavimo subjektų valdytojus, kaip
nurodyta 2 straipsnio 1 dalyje.
2.
Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 24 straipsnį
priimti deleguotuosius aktus, kuriuose nustatomos paslaugų ar prekių rūšys bei
paslaugų teikimo ar prekių gamybos metodai, kuriais siekiama socialinio tikslo,
kaip nurodyta šio straipsnio 1 dalies d punkto i papunktyje, atsižvelgiant į
reikalavimus atitinkančių portfeliui priklausančių įmonių rūšių įvairovę ir
aplinkybes, kuriomis pelnas gali būti paskirstomas savininkams ir
investuotojams.
II SKYRIUS
NUORODOS „EUROPOS SOCIALINIO VERSLUMO FONDAS“ NAUDOJIMO SĄLYGOS
4 straipsnis
ESVF valdytojai, kurie laikosi šiame skyriuje
nustatytų reikalavimų, turi teisę Sąjungoje platindami ESVF akcijas ar
investicinius vienetus naudoti nuorodą „Europos socialinio verslumo fondas“.
5 straipsnis
1.
ESVF valdytojai užtikrina, kad įsigyjant turtą,
išskyrus reikalavimus atitinkančias investicijas, turtui, kuris nėra
reikalavimus atitinkančios investicijos, įsigyti būtų panaudojama ne daugiau
kaip 30 proc. visų ESVF kapitalo įnašų ir nepareikalautojo numatytojo
kapitalo; apskaičiuojant šią ribą į trumpalaikes grynųjų pinigų ir pinigų
ekvivalentų atsargas neatsižvelgiama.
2.
ESVF valdytojai nesiskolina, neleidžia skolinių
įsipareigojimų, neteikia garantijų ESVF lygmeniu ir ESVF lygmeniu nenaudoja
jokio metodo, kuriuo būtų didinama fondo pozicija skolinantis grynųjų pinigų
arba vertybinių popierių, įgyjant išvestinių finansinių priemonių pozicijas
arba bet kokiomis kitomis priemonėmis.
3.
2 dalyje nustatytas draudimas netaikomas
skolinantis nepratęsiamam ne ilgesniam nei 120 kalendorinių dienų laikotarpiui
siekiant užtikrinti likvidumą laikotarpiu nuo reikalavimo investuotojams
apmokėti numatytąjį kapitalą iki to kapitalo gavimo.
6 straipsnis
ESVF valdytojai valdomų Europos socialinio
verslumo fondų investicinius vienetus ir akcijas platina tik investuotojams,
kurie laikomi profesionaliais klientais pagal Direktyvos 2004/39/EB II priedo I
skirsnį arba paprašius gali būti vertinami kaip profesionalūs klientai pagal
Direktyvos 2004/39/EB II priedo II skirsnį, arba kitiems investuotojams, kai:
(a)
tie kiti investuotojai įsipareigoja investuoti bent
100 000 EUR;
(b)
tie kiti investuotojai atskirame nuo sutarties,
kuri sudaroma dėl įsipareigojimo investuoti, dokumente raštu patvirtina, kad
jie žino apie riziką, susijusią su numatomu įsipareigojimu;
(c)
ESVF valdytojas įvertina investuotojo kompetenciją,
patirtį ir žinias, nedarydamas prielaidos, kad investuotojas turi tokių žinių
apie rinką ir tokią patirtį, kaip Direktyvos 2004/39/EB II priedo I skirsnyje
išvardyti subjektai;
(d)
ESVF valdytojas, atsižvelgdamas į numatomo
įsipareigojimo pobūdį, yra pagrįstai užtikrintas, kad investuotojas geba pats
priimti investicinius sprendimus ir supranta susijusią riziką ir kad tokios
rūšies įsipareigojimas tokiam investuotojui yra tinkamas;
(e)
ESVF valdytojas raštu patvirtina, kad jis atliko c
punkte nurodytą vertinimą ir padarė d punkte nurodytą išvadą.
7 straipsnis
ESVF valdytojai, valdydami Europos socialinio
verslumo fondą:
(a)
veikia deramai profesionaliai, apdairiai ir
stropiai;
(b)
taiko tinkamą politiką ir procedūras, kad išvengtų
piktnaudžiavimo, kuris, kaip pagrįstai galima tikėtis, turėtų neigiamos įtakos
investuotojų ir reikalavimus atitinkančių portfeliui priklausančių įmonių
interesams;
(c)
savo veiklą vykdo taip, kad kuo geriau patenkintų
savo valdomų Europos socialinio verslumo fondų interesus, tų Europos socialinio
verslumo fondų investuotojų interesus ir skatintų rinkos vientisumą;
(d)
atrinkdami investicijas į reikalavimus
atitinkančias portfeliui priklausančias įmones ir nuolat jas stebėdami, elgiasi
labai dėmesingai;
(e)
turi tinkamų žinių ir supratimą apie reikalavimus
atitinkančias portfeliui priklausančias įmones, į kurias jie investuoja.
8 straipsnis
1.
ESVF valdytojai nustato interesų konfliktus ir jų
vengia, o kai jų neįmanoma išvengti, tuos interesų konfliktus valdo ir stebi ir
pagal 4 dalį juos atskleidžia, kad išvengtų neigiamos tokių konfliktų įtakos
Europos socialinio verslumo fondų ir jų investuotojų interesams ir užtikrintų
teisingą elgesį savo valdomų Europos socialinio verslumo fondų atžvilgiu.
2.
ESVF valdytojai visų pirma nustato tuos interesų
konfliktus, kurie gali kilti tarp:
(a)
ESVF valdytojų, tų asmenų, kurie faktiškai vykdo
ESVF valdytojo veiklą, darbuotojų ar bet kokio asmens, kuris tiesiogiai ar
netiesiogiai kontroliuoja ESVF valdytoją arba yra jo kontroliuojamas, ir ESVF,
kurį valdo ESVF valdytojas, ar tų Europos socialinio verslumo fondų
investuotojų;
(b)
ESVF ar to ESVF investuotojų ir kito ESVF, kurį
valdo tas ESVF valdytojas, ar to kito ESVF investuotojų.
3.
ESVF valdytojai palaiko ir taiko veiksmingas
organizacines ir administracines procedūras, kad laikytųsi 1 ir 2 dalyse
nustatytų reikalavimų.
4.
Informacija apie interesų konfliktus, kaip nurodyta
1 dalyje, atskleidžiama tais atvejais, kai organizacinės procedūros, kurias
ESVF valdytojas taiko siekdamas nustatyti interesų konfliktus, užkirsti jiems
kelią, juos valdyti ir stebėti, yra nepakankamos, kad būtų galima pakankamai
patikimai užkirsti kelią žalai, kuri gresia investuotojų interesams. Prieš
imdamiesi veiklos investuotojų vardu, ESVF valdytojai juos aiškiai informuoja
apie interesų konfliktų bendrą pobūdį arba priežastis.
5.
Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius aktus
pagal 24 straipsnį, kuriuose nurodoma:
(a)
šio straipsnio 2 dalyje nurodytų interesų
konfliktų rūšys;
(b)
veiksmai, kurių ESVF valdytojai turėtų imtis
struktūrų bei organizacinių ir administracinių procedūrų atžvilgiu, siekdami
nustatyti interesų konfliktus, užkirsti jiems kelią, juos valdyti, stebėti ir
apie juos informuoti.
9 straipsnis
1.
ESVF valdytojai kiekvienam ESVF, kurį jie valdo,
taiko procedūras, pagal kurias vertinama ir stebima, kokiu mastu reikalavimus
atitinkančios portfeliui priklausančios įmonės, į kurias ESVF investuoja,
padaro teigiamą socialinį poveikį, kurio jos įsipareigojusios siekti.
2.
Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 24 straipsnį
priimti deleguotuosius aktus, kuriuose pateikiama išsami informacija apie šio
straipsnio 1 dalyje nurodytas procedūras, susijusias su įvairiomis reikalavimus
atitinkančiomis portfeliui priklausančiomis įmonėmis.
10 straipsnis
ESVF valdytojai visada turi pakankamai nuosavų
lėšų ir naudoja pakankamus ir tinkamus žmogiškuosius ir techninius išteklius,
kurių reikia, kad Europos socialinio verslumo fondai būtų tinkamai valdomi.
11 straipsnis
Turto vertinimo taisyklės nustatomos ESVF
įstatymu nustatytuose dokumentuose.
12 straipsnis
1.
Ne vėliau kaip per 6 mėnesius nuo finansinių metų
pabaigos ESVF valdytojai buveinės valstybės narės kompetentingai institucijai
pateikia kiekvieno valdomo ESVF metinę ataskaitą. Ataskaitoje aprašoma ESVF
portfelio sudėtis ir praėjusių metų veikla. Joje pateikiamos auditorių
patikrintos ESVF finansinės ataskaitos. Ataskaita rengiama pagal galiojančius
ataskaitų teikimo standartus ir ESVF valdytojo bei investuotojų sutartas
sąlygas. ESVF valdytojai pateikia ataskaitą investuotojams jiems paprašius.
ESVF valdytojai ir investuotojai tarpusavyje gali susitarti dėl papildomos
informacijos atskleidimo.
2.
Metinėje ataskaitoje pateikiama bent ši
informacija:
(a)
išsami informacija apie bendrus socialinius
rezultatus, kurie pasiekti įgyvendinant investavimo politiką, ir atitinkamai
išsami informacija apie metodą, taikytą šiems rezultatams įvertinti;
(b)
informacija apie visus pardavimo, susijusio su
reikalavimus atitinkančiomis portfeliui priklausančiomis įmonėmis, atvejus;
(c)
aprašas, kuriame nurodoma, ar buvo pardavimo
atvejų, susijusių su kitu ESVF turtu, kuris nėra investuojamas į reikalavimus
atitinkančias portfeliui priklausančias įmones, remiantis 13 straipsnio 1
dalies e punkte nurodytais kriterijais;
(d)
informacijos apie ESVF valdytojo veiklą, kurios
imtasi dėl reikalavimus atitinkančių portfeliui priklausančių įmonių, kaip
nurodyta 13 straipsnio 1 dalies k punkte, santrauka.
3.
Jeigu ESVF valdytojas dėl ESVF privalo viešai
paskelbti metinę finansinę ataskaitą pagal Europos Parlamento ir Tarybos
direktyvos 2004/109/EB[14]
4 straipsnį, šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyta informacija gali būti
teikiama atskirai arba papildomoje metinės finansinės ataskaitos dalyje.
13 straipsnis
1.
ESVF valdytojai prieš jų investuotojams priimant
investicinius sprendimus pateikia jiems bent šią informaciją:
(a)
ESVF valdytojo ir visų kitų paslaugų teikėjų, su
kuriais ESVF valdytojas yra sudaręs sutartį dėl jų valdymo, tapatybę ir jų
pareigų aprašą;
(b)
ESVF investavimo strategijos ir tikslų aprašą,
įskaitant reikalavimus atitinkančių portfeliui priklausančių įmonių rūšių bei
joms nustatyti taikomos tvarkos ir kriterijų, investavimo metodų, kuriuos
fondas gali taikyti, ir visų taikomų investavimo apribojimų aprašą;
(c)
informaciją apie teigiamą socialinį poveikį, kurio
siekiama ESVF investavimo politika, įskaitant, kai taikoma, tokių rezultatų
prognozes, jei tai pagrįsta, ir informaciją apie ankstesnius rezultatus šioje
srityje;
(d)
informaciją apie metodiką, kuri bus taikoma
socialiniam poveikiui vertinti;
(e)
turto, išskyrus reikalavimus atitinkančias
portfeliui priklausančias įmones, bei tvarkos ir kriterijų, kurie taikomi šio
turto atrankai, nebent tai būtų grynieji pinigai ar pinigų ekvivalentai,
aprašą;
(f)
ESVF rizikos pobūdžio ir visos rizikos, susijusios
su turtu, į kurį fondas gali investuoti, arba investavimo metodų, kurie gali
būti taikomi, aprašą;
(g)
ESVF vertinimo procedūros ir turtui vertinti taikomos
kainų nustatymo metodikos aprašą, įskaitant metodus, taikomus reikalavimus
atitinkančioms portfeliui priklausančioms įmonėms vertinti;
(h)
visų įmokų, mokesčių ir išlaidų, tiesiogiai ar
netiesiogiai taikomų investuotojams, bei didžiausių jų sumų aprašą;
(i)
aprašą, kaip apskaičiuojamas ESVF valdytojo
atlyginimas;
(j)
ankstesnius ESVF finansinės veiklos rezultatus, jei
jie žinomi;
(k)
informaciją apie verslo paramos paslaugas ir kitą
paramos veiklą, kurią ESVF valdytojas vykdo arba parūpina pasitelkdamas
trečiąsias šalis, kad palengvintų reikalavimus atitinkančių portfeliui
priklausančių įmonių, į kurias ESVF investuoja, plėtrą, augimą arba jų veiklos
tęstinumą kokiu nors kitu atžvilgiu, arba, jeigu tokios paslaugos neteikiamos
ar tokia veikla nevykdoma, paaiškinimą, kodėl taip yra;
(l)
procedūrų, pagal kurias ESVF gali keisti savo
investavimo strategiją arba investavimo politiką, arba jas abi, aprašą.
2.
Visa 1 dalyje nurodyta informacija turi būti
tinkama, aiški ir neklaidinanti. Ji nuolat atnaujinama ir reguliariai peržiūrima.
3.
Jeigu ESVF valdytojas pagal Europos Parlamento ir
Tarybos direktyvą 2003/71/EB[15]
arba pagal nacionalinės teisės aktus privalo paskelbti prospektą dėl ESVF, šio
straipsnio 1 dalyje nurodyta informacija gali būti teikiama atskirai arba kaip
prospekto dalis.
4.
Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius aktus
pagal 24 straipsnį, kuriuose nurodoma:
(a)
šio straipsnio 1 dalies b–e ir k punktuose
nurodytos informacijos turinys;
(b)
kaip šio straipsnio 1 dalies b–e ir k punktuose
nurodyta informacija galėtų būti vienodai teikiama, kad būtų užtikrintas
didžiausias įmanomas jos palyginamumas.
III SKYRIUS
PRIEŽIŪRA IR ADMINISTRACINIS BENDRADARBIAVIMAS
14 straipsnis
1.
ESVF valdytojai, ketinantys naudoti nuorodą
„Europos socialinio verslumo fondas“ platindami savo ESVF akcijas ar
investicinius vienetus, praneša apie šį ketinimą savo buveinės valstybės narės
kompetentingai institucijai ir pateikia šią informaciją:
(a)
asmenų, kurie faktiškai vykdo Europos socialinio
verslumo fondų valdymo veiklą, tapatybę;
(b)
Europos socialinio verslumo fondų, kurių
investiciniai vienetai ar akcijos platinami, tapatybę ir jų investavimo
strategijas;
(c)
informaciją apie priemones, kurių imtasi siekiant
laikytis II skyriuje nustatytų reikalavimų;
(d)
valstybių narių, kuriose ESVF valdytojas ketina
platinti kiekvieno ESVF akcijas ar investicinius vienetus, sąrašą.
2.
Buveinės valstybės narės kompetentinga institucija
ESVF valdytoją užregistruoja tik tuo atveju, jeigu įsitikina, kad laikomasi šių
sąlygų:
(a)
informacija, kurią reikalaujama pateikti pagal 1
dalį, yra išsami ir
(b)
priemonės, apie kurias pranešta pagal 1 dalies c
punktą, yra tinkamos siekiant laikytis II skyriuje nustatytų reikalavimų.
3.
Registracija galioja visoje Sąjungos teritorijoje
ir suteikia ESVF valdytojams galimybę Europos socialinio verslumo fondų akcijas
ar investicinius vienetus su nuoroda „Europos socialinio verslumo fondai“
platinti visoje Sąjungoje.
15 straipsnis
ESVF valdytojas atnaujina informaciją,
pateiktą kompetentingai institucijai buveinės valstybėje narėje, kurioje ESVF
valdytojas ketina:
(a)
platinti naujo ESVF akcijas ar investicinius
vienetus;
(b)
platinti esamo ESVF akcijas ar investicinius
vienetus valstybėje narėje, kuri neminima 14 straipsnio 1 dalies d punkte
nurodytame sąraše.
16 straipsnis
1.
Užregistravusi ESVF valdytoją, buveinės valstybės
narės institucija apie ESVF valdytojo registraciją iš karto praneša valstybėms
narėms, nurodytoms pagal šio reglamento 14 straipsnio 1 dalies d punktą, ir
EVPRI.
2.
Priimančiosios valstybės narės, nurodytos pagal šio
reglamento 14 straipsnio 1 dalies d punktą, ESVF valdytojui, užregistruotam
pagal 14 straipsnį, nenustato jokių reikalavimų ar administracinių procedūrų,
susijusių su jo ESVF akcijų ar investicinių vienetų platinimu, ir nereikalauja
jokio platinimo patvirtinimo prieš jį pradedant.
3.
Siekiant užtikrinti vienodą šio straipsnio taikymą,
EVPRI parengia techninių įgyvendinimo standartų, kuriais nustatomas pranešimo
formatas, projektus.
4.
EVPRI tuos techninių įgyvendinimo standartų
projektus pateikia Komisijai iki [įrašyti datą].
5.
Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento
(ES) Nr. 1095/2010[16]
15 straipsnyje nustatytą procedūrą patvirtinti 3 dalyje nurodytus techninius
įgyvendinimo standartus.
17 straipsnis
EVPRI tvarko centrinę duomenų bazę, kuri
viešai prieinama internetu ir kurioje išvardijami visi ESVF valdytojai,
užregistruoti Sąjungoje pagal šį reglamentą.
18 straipsnis
Buveinės valstybės narės kompetentinga
institucija prižiūri, kaip laikomasi šiame reglamente nustatytų reikalavimų.
19 straipsnis
Laikantis nacionalinės teisės, kompetentingos
institucijos turi visus priežiūros ir tyrimo įgaliojimus, kurie būtini jų
funkcijoms vykdyti. Visų pirma jos turi įgaliojimus:
(a)
reikalauti susipažinti su bet kokiu bet kokios
formos dokumentu ir gauti tokio dokumento kopiją ar ją pasidaryti;
(b)
reikalauti, kad ESVF valdytojas nedelsdamas
pateiktų informaciją;
(c)
reikalauti informacijos iš bet kokio asmens,
susijusio su ESVF valdytojo ar ESVF veikla;
(d)
atlikti patikras vietoje iš anksto pranešus arba
nepranešus;
(e)
imtis atitinkamų priemonių siekiant užtikrinti, kad
ESVF valdytojas ir toliau laikytųsi šio reglamento reikalavimų;
(f)
duoti įsakymą siekiant užtikrinti, kad ESVF
valdytojas laikytųsi šiame reglamente nustatytų reikalavimų ir nebekartotų
jokių veiksmų, kuriais gali būti pažeistas šis reglamentas.
20 straipsnis
1.
Valstybės narės parengia administracinių priemonių
ir sankcijų, taikomų už šio reglamento nuostatų pažeidimus, taisykles ir imasi
visų priemonių, būtinų užtikrinti, kad šios taisyklės būtų įgyvendinamos.
Nustatytos priemonės ir sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir
atgrasios.
2.
Iki [24 mėnesiai nuo šio reglamento
įsigaliojimo dienos] valstybės narės praneša Komisijai ir EVPRI apie 1 dalyje
nurodytas taisykles. Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai ir EVPRI
apie visus vėlesnius tų taisyklių pakeitimus.
21 straipsnis
1.
Buveinės valstybės narės kompetentinga institucija
imasi atitinkamų 2 dalyje nurodytų priemonių, jeigu ESVF valdytojai:
(a)
nesilaiko reikalavimų, taikomų portfeliui sudėčiai
pagal 5 straipsnį;
(b)
neplatina ESVF akcijų ar investicinių vienetų teisę
investuoti turintiems investuotojams pagal 6 straipsnį;
(c)
nuorodą „Europos socialinio verslumo fondas“
naudoja neužsiregistravę savo buveinės valstybės narės kompetentingoje
institucijoje pagal 14 straipsnį.
2.
1 dalyje minėtais atvejais buveinės valstybės narės
kompetentinga institucija atitinkamai imasi šių priemonių:
(a)
uždraudžia naudoti nuorodą „Europos socialinio
verslumo fondas“ ESVF valdytojui platinant vieno ar daugiau Europos socialinio
verslumo fondų akcijas ar investicinius vienetus;
(b)
pašalina ESVF valdytoją iš registro.
3.
Buveinės valstybės narės kompetentingos
institucijos praneša priimančiųjų valstybių narių, nurodytų pagal 14 straipsnio
1 dalies d punktą, kompetentingoms institucijoms apie ESVF valdytojo pašalinimą
iš registro, kaip nurodyta šio straipsnio 1 dalies b punkte.
4.
Teisė Sąjungoje platinti vieno ar daugiau Europos
socialinio verslumo fondų akcijas ar investicinius vienetus su nuoroda „Europos
socialinio verslumo fondai“ nustoja galioti nuo 2 dalies a arba b punkte
nurodyto kompetentingos institucijos sprendimo priėmimo dienos.
22 straipsnis
1.
Kompetentingos institucijos ir EVPRI
bendradarbiauja, kai tai būtina jų atitinkamoms pareigoms pagal šį reglamentą
vykdyti.
2.
Jos keičiasi visa informacija ir dokumentais,
būtinais šio reglamento pažeidimams nustatyti ir pašalinti.
23 straipsnis
1.
Visiems asmenims, kurie dirba arba dirbo
kompetentingoms institucijoms arba EVPRI, taip pat kompetentingų institucijų ir
EVPRI nurodymus gaunantiems auditoriams ir ekspertams taikoma pareiga saugoti
profesinę paslaptį. Tiems asmenims draudžiama teikti bet kokią konfidencialią
informaciją, kurią jie sužino atlikdami pareigas, bet kokiam asmeniui ar
institucijai, išskyrus tokią jos santrauką ar apibendrinimą, kad atskiri ESVF
valdytojai ir Europos socialinio verslumo fondai negalėtų būti nustatyti,
išskyrus atvejus, kuriems taikoma baudžiamoji teisė ir procedūros pagal šį
reglamentą.
2.
Valstybių narių kompetentingoms institucijoms arba
EVPRI nedraudžiama keistis informacija remiantis šiuo reglamentu arba kitais
Sąjungos teisės aktais, kurie taikomi ESVF valdytojams ir Europos socialinio
verslumo fondams.
3.
Jeigu kompetentingos institucijos ir EVPRI gauna
konfidencialią informaciją pagal 1 dalį, šia informacija jos gali pasinaudoti
tik vykdydamos pareigas ir administracinių bei teisminių procesų tikslais.
IV SKYRIUS
PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
24 straipsnis
1.
Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai
suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
2.
2 straipsnio 3 dalyje, 3 straipsnio 2 dalyje, 8
straipsnio 5 dalyje, 9 straipsnio 2 dalyje ir 13 straipsnio 4 dalyje nurodyti
įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami ketverių metų
laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. Komisija parengia
ataskaitą dėl įgaliojimų priimti deleguotuosius aktus suteikimo likus ne mažiau
kaip devyniems mėnesiams iki ketverių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų
suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiui,
išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų
dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio
laikotarpio pabaigos.
3.
Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo
metu panaikinti 2 straipsnio 3 dalyje, 3 straipsnio 2 dalyje, 8 straipsnio 5
dalyje, 9 straipsnio 2 dalyje ir 13 straipsnio 4 dalyje nurodytus įgaliojimus
priimti deleguotuosius aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų panaikinimo nutraukiami
tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas
įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame
leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau
galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.
4.
Priėmusi deleguotąjį aktą, Komisija apie jį vienu
metu praneša ir Europos Parlamentui, ir Tarybai.
5.
Deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu
per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie tą aktą
dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu
dar nepasibaigus tam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša
Komisijai, kad neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas
laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.
25 straipsnis
1.
Ne vėliau kaip po ketverių metų nuo šio reglamento
taikymo dienos Komisija peržiūri šį reglamentą. Į peržiūrą įtraukiama bendra
šio reglamento taisyklių veikimo apžvalga ir jas taikant įgyta patirtis,
įskaitant:
(a)
mastą, kuriuo ESVF valdytojai įvairiose valstybėse
narėse arba tarpvalstybiniu mastu naudoja nuorodą „Europos socialinio verslumo
fondas“;
(b)
įvairių Europos socialinio verslumo fondų
reikalavimus atitinkančių investicijų naudojimą ir to poveikį socialinių įmonių
raidai visoje Sąjungoje;
(c)
praktinį reikalavimus atitinkančių portfeliui
priklausančių įmonių nustatymo kriterijų taikymą ir to poveikį socialinių
įmonių raidai visoje Sąjungoje;
(d)
šio reglamento taikymo sritį, taip pat 500 mln. EUR
ribą.
2.
Pasikonsultavusi su EVPRI, Komisija pateikia
Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, prie kurios, jei tinkama, pridedamas
pasiūlymas dėl įstatymo galią turinčio akto.
26 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po
jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis taikomas nuo
2013 m. liepos 22 d., išskyrus 2 straipsnio 3 dalį, 3 straipsnio 2
dalį, 8 straipsnio 5 dalį, 9 straipsnio 2 dalį ir 13 straipsnio 4 dalį, kurios
taikomos nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.
Šis
reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
[1]               Siekiant aiškumo dėl jų formos, teisės akto tekste jos
vadinamos socialinėmis įmonėmis (angl. social undertakings). Jos taip
pat vadinamos socialinėmis bendrovėmis (angl. social enterprises).
Daugumoje atvejų šios įvairios sąvokos turėtų būti laikomos lygiavertėmis.
[2]               Žr. J.P.Morgan, Impact Investments: An
Emerging Asset Class, 2011 m.
[3]               Neviešą platinimą galima apibūdinti kaip vertybinių
popierių pardavimą gana nedideliam atrinktų investuotojų skaičiui siekiant
pritraukti kapitalą. Investuotojai, dalyvaujantys neviešame platinime,
paprastai yra dideli bankai, savitarpio fondai, draudimo įmonės ir pensijų
fondai. Neviešas platinimas yra viešo platinimo, kai vertybiniai popieriai
parduodami atviroje rinkoje, priešprieša.
[4]               http://ec.europa.eu/internal_market/smact/docs/20110413-communication_en.pdf
[5]               Žr. http://ec.europa.eu/internal_market/investment/social_investment_funds_en.htm.
[6]               OL C …p…
[7]               OL C , , p. .
[8]               OL L 302, 2009 11 17, p. 32.
[9]               OL L 174, 2011 7 1, p. 1.
[10]             OL L 145, 2004 4 30, p. 1.
[11]             OL L 331, 2010 12 15, p. 84.
[12]             OL L 281, 1995 11 23, p. 31.
[13]             OL L 8, 2001 1 12, p. 1.
[14]             OL L 390, 2004 12 31, p. 38.
[15]             OL L 345, 2003 12 31, p. 64.
[16]             OL L 331, 2010 12 15, p. 84.