				|

		52011PC0811

			Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama Bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020m.), įsteigimo /* COM/2011/0811 final - 2011/0402 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
Programai „Horizontas 2020“ skirtų
pasiūlymų paketas, parengtas pagal Komisijos komunikatą
„Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“[1],
visapusiškai atitinka strategiją „Europa 2020“, kurioje moksliniams tyrimams
ir inovacijoms numatytas esminis vaidmuo siekiant pažangaus, tvaraus ir
integracinio augimo. Šį paketą sudaro pasiūlymai dėl:
(1)
bendrosios programos „Horizontas 2020“ (Sutartis
dėl Europos Sąjungos veikimo – SESV);
(2)
vieno bendro dalyvavimo ir rezultatų sklaidos
taisyklių paketo (SESV);
(3)
vienos bendros specialiosios programos, skirtos
įgyvendinti programą „Horizontas 2020“ (SESV); ir
(4)
atskiro pasiūlymo, skirto su Euratomo
sutartimi susijusioms programos „Horizontas 2020“ dalims.
Bendras tokių pasiūlymų dėl
teisės aktų politinis motyvas ir kontekstas pateikiamas kartu su jais
priimame Komisijos komunikate, kuriame aptariami svarbiausi elementai, tokie
kaip supaprastinimas, ir apžvelgiama, kaip buvo stiprinamas orientacija į
inovacijas.
Programa „Horizontas 2020“ būtų
tiesiogiai naudinga sprendžiant pagrindinius visuomenės uždavinius,
nurodytus strategijoje „Europa 2020“ ir jos pavyzdinėse iniciatyvose. Ji
taip pat būtų naudinga siekiant, kad Europa taptų lydere pramonės
srityje. Ši programa taip pat padidins pranašumą mokslo bazės
srityje, kuris būtinas siekiant užtikrinti ilgalaikį
klestėjimą ir gerovę Europoje. Siekiant šių tikslų,
pasiūlymuose nurodoma visapusė pagalba, kuri apima visą mokslinių
tyrimų ir inovacijos ciklą. Dėl šios priežasties programa „Horizontas
2020“ jungia ir stiprina veiklas, kurios šiuo metu yra finansuojamos pagal
Septintąją bendrąją programą, pagal Konkurencingumo ir
inovacijų bendrojoje programos inovacijų dalį ir pagal Europos
inovacijų ir technologijų instituto programas. Taigi šiais
pasiūlymais siekiama žymiai supaprastinti reikalavimus dalyviams.
2.           KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
ŠALIMIS REZULTATAI IR POVEIKIO VERTINIMAS
Rengiant keturis pasiūlymus visapusiškai
atsižvelgta į atsakymus, gautus paskelbus viešąsias konsultacijas
pagal Žaliąją knygą „Iššūkius paversti galimybėmis.
Bendros strateginės ES mokslinių tyrimų ir inovacijų
finansavimo programos kūrimas“, COM(2011) 48. Nuomones pareiškė
Europos Vadovų Taryba, valstybės narės ir platus
suinteresuotųjų šalių ratas, įskaitant pramonės
sektorius, universitetų atstovus ir pilietinę visuomenę.
Pasiūlymas taip pat pagrįstas dviem
nuodugniais poveikio vertinimais, kuriuose remtasi konsultacijomis su
suinteresuotaisiais subjektais, vidaus ir išorės vertinimais ir
tarptautinių ekspertų nuomonėmis. Vertinant nustatyta, kad
parinktis „Horizontas 2020“ padėtų tiksliau orientuoti pastangas,
geriausiai pasiekti reikiamą kritinę pastangų masę
programos ir projekto mastu, labiausiai padėtų siekti politikos
tikslų ir paskui atneštų gražių vaisių konkurencijos,
ekonomikos ir socialinėje srityje, o tuo pačiu metu būtų
pasiektas supaprastinimas, pavyzdžiui., palengvinta dalyviams tenkanti
administracinė našta, supaprastėtų taikomos taisyklės ir
procedūros, būtų užtikrintas priemonių nuoseklumas, sukurta
nauja rizikos ir pasitikėjimo pusiausvyra.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
3.1.        Teisinis pagrindas
Pasiūlymas sujungia į vieną
mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklas ir padeda siekti politikos
tikslų.
Programa „Horizontas 2020“ grindžiama SESV
antraštinėmis dalimis „Pramonė“ ir „Moksliniai tyrimai ir
technologinė plėtra bei kosmosas“ (173 ir 182 straipsniai). Su ja
susijusios dalyvavimo ir sklaidos taisyklės grindžiamos tomis
pačiomis antraštinėmis SESV dalimis (173, 183 ir 188 straipsniai). „Pramonės“
pagrindas abiem atvejais daugiausiai bus siejamas su Europos inovacijos ir
technologijos institutu (EITI), kuriam pagal programą „Horizontas 2020“
bus skirtas finansinis įnašas. EITI nedalyvaus specialiojoje programoje.
Primenama, kad inovacijų veiklos buvo
įtrauktos į įvairias bendrąsias programas pagal Sutarties
dėl Europos Sąjungos veikimo antraštinę dalį „Moksliniai
tyrimai“ ir kad dabartinės bendrosios programos taip pat apima
įvairias inovacijų veiklas. Taigi specialioji programa, skirta
įgyvendinti programą „Horizontas 2020“, bus pagrįsta SESV
antraštine dalimi „Moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra bei
kosmosas“ (182 straipsnis), nes jose numatytos veiklos sutaps su šios
antraštinės dalies numatomomis veiklomis.
Pasiūlymas dėl Euratomo
mokslinių tyrimų ir mokymo programos, prisidedančios prie
programos „Horizontas 2020“, yra pagrįstas Euratomo sutarties 7
straipsniu.
3.2.        Subsidiarumo ir proporcingumo
principai
Pasiūlymais siekiama maksimaliai
padidinti ES pridėtinę vertę ir įtaką, ypatingą
dėmesį skiriant tiems tikslams ir veikloms, kurių valstybės
narės negalėtų įgyvendinti veikdamos po vieną.
Įsikišimas ES lygmeniu gali sustiprinti visą mokslinių
tyrimų ir inovacijų sistemą ir padėti koordinuoti
valstybių narių mokslinių tyrimų pastangas išvengiant
dubliavimo, išlaikant kritinę masę pagrindinėse srityse ir
užtikrinant, kad viešasis finansavimas būtų naudojamas optimaliai.
Įsikišimas ES lygiu suteikia galimybe konkuruoti viso žemyno mastu ir
pasirinkti geriausius pasiūlymus, tokiu būdu keliant kokybės
lygį ir užtikrinant, kad pirmaujantys moksliniai tyrimai ir inovacijos
taptų matomi. ES lygmuo taip pat labiausiai tinka siekiant palaikyti
tarpvalstybinį judumą ir pagerinti mokslo darbuotojų mokymo ir
karjeros perspektyvas. ES lygmens programa suteikia galimybę prisiimti
imtis didesnės rizikos ir ilgalaikių mokslinius tyrimų ir
technologinės plėtros, nes ta rizika paskirstoma, o programa gali
apimti daugiau sričių ir sukurti masto ekonomiją, o to
nebūtų galima pasiekti kitu būdu. Įsikišimas ES lygmeniu
gali paskatinti papildomas viešąsias investicijas į mokslinius
tyrimus ir inovacijas; prisidėti prie Europos mokslinių tyrimų
erdvės kūrimo, kurioje laisvai vyktų mokslo darbuotojų,
mokslinių žinių ir technologijų apykaita; paspartinti inovacijų
komercializaciją ir sklaidą bendrojoje rinkoje. ES lygmens programos
taip pat padėtų formuoti politiką ir įgyvendinti
įvairių politikos krypčių tikslus. Išsamūs argumentai
pateikti pridėtuose poveikio vertinimuose.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Visų pasiūlymų biudžetas
pateikiamas dabartinėmis kainomis. Prie šio pasiūlymo pridėtoje
finansinėje pažymoje nurodomas poveikis biudžetui, žmogiškiesiems ir
administraciniams ištekliams. Atsižvelgdama į sąnaudų ir naudos
analizę Komisija gali pasitelkti veikiančias vykdomąsias
įstaigas ir įgyvendinti programą „Horizontas 2020“, kaip
nurodyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 58/2003, nustatantį
vykdomųjų įstaigų, kurioms pavedamos tam tikros Bendrijos
programų valdymo užduotys, įstatus.
2011/0402 (CNS)
Pasiūlymas
TARYBOS SPRENDIMAS
XXX
dėl specialiosios programos, kuria
įgyvendinama Bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų
programa „Horizontas 2020“ (2014–2020m.), įsteigimo
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 182 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą,
teisės akto pasiūlymą perdavus
nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdama į Europos Parlamento
nuomonę[2],

atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[3],
atsižvelgdama į Regionų komiteto
nuomonę[4],
laikydamasi specialios teisėkūros
procedūros,
kadangi:
(1)
pagal Sutarties 182 straipsnio 3 dalį […]
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas Nr. […] dėl mokslinių
tyrimų ir inovacijų bendrosios programos („Horizontas 2020“) ()[5] turi būti
įgyvendintas specialiąja programa, kurioje nustatytos išsamios jos
specialūs tikslai ir įgyvendinimo taisyklės, nustatyta jos
trukmė ir būtinomis laikomos priemonės,
(2)
„Horizontu 2020“ siekiama trijų tikslų:
sukurti itin aukštos kokybės mokslą („Pažangus mokslas“), pirmauti
pramonės srityje („Pirmavimas pramonės srityje“) ir spręsti
visuomenės uždavinius („Visuomenės uždaviniai“). Šie prioritetai
įgyvendinami specialiąja programa, sudaryta iš trijų dalių,
skirtų netiesioginiams veiksmams, ir vienos dalies, skirtos tiesioginiams
Jungtinio tyrimų centro (JTC) veiksmams;
(3)
„Horizonte 2020“ nurodyti bendrieji tos bendrosios
programos tikslai, prioritetai ir bendrais bruožais išdėstyti specialieji
tikslai bei pagrindinės atliktinos veiklos, o specialiojoje programoje
turėtų būti apibrėžiami specialieji kiekvienos dalies
tikslai ir bendrais bruožais nusakytos kiekvienai daliai būdingos veiklos.
Įgyvendinimo nuostatų, išdėstytų programoje „Horizontas
2020“, turi būti laikomasi ir įgyvendinant šią
specialiąją programą, įskaitant su etikos principais
susijusias nuostatas;
(4)
kiekviena dalis turėtų papildyti kitas
specialiosios programos dalis ir jos visos turėtų būti
įgyvendinamos laikantis bendro nuoseklumo;
(5)
būtina sustiprinti ir plėsti Europos Sąjungos
mokslinės bazės pranašumą, puoselėti pasaulinio lygio
mokslinius tyrimus ir talentus, kad būtų užtikrintas ilgalaikis
Europos konkurencingumas ir gerovė. Dalis „Pažangus mokslas“
turėtų remti Europos mokslinių tyrimų tarybos veiklas,
susijusias su mažai tirtų sričių moksliniais tyrimais, ateities
ir kuriamomis technologijomis, Marie Curie veiksmais ir Europos mokslinių
tyrimų infrastruktūromis. Šios veiklos turėtų būti
nukreiptos į ilgalaikės kompetencijos siekimą, didelį
dėmesį kreipiant į naujos kartos mokslą, sistemas ir mokslo
darbuotojus ir paremiant kylančius talentus Europoje ir asocijuotose
šalyse. Europos Sąjungos veiklos, kuriomis remiamas aukštos kokybės
mokslas galėtų padėti integruoti Europos mokslinių
tyrimų erdvę ir suteikti Europos Sąjungos mokslo sistemai
konkurencingumo ir patrauklumo pasaulyje;
(6)
mokslinių tyrimų veiksmai, atliekami
vadovaujantis I dalimi „Pažangus mokslas“, turėtų būti nustatomi
remiantis mokslo poreikiais ir galimybėmis, iš anksto nesuteikiant
pirmenybės jokiai temai. Mokslinių tyrimų darbotvarkė
turėtų būti kruopščiai suderinta su moksline bendruomene.
Moksliniai tyrimai turėtų būti finansuojami pagal pažangumo
kriterijų;
(7)
            Europos mokslinių tyrimų
tarybą, įkurtą Komisijos sprendimu 2007/134/EB[6],
turėtų pakeisti ir jos teises ir įsipareigojimus
perimti Europos mokslinių tyrimų taryba. Ji turėtų laikytis
nustatytų mokslinio pažangumo, autonomijos, veiksmingumo ir skaidrumo
principų;
(8)
norint išlaikyti ir padidinti Europos Sąjungos
pirmavimą pramonės srityje, būtina skubiau skatinti
privačiojo sektoriaus investicijas į mokslinius tyrimus,
plėtrą ir investicijas, skatinti mokslinius tyrimus ir inovacijas
į verslą orientuota darbotvarke ir spartinti naujų
technologijų, kurios parems ateities verslus ir ekonomikos augimą, plėtrą.
II dalis „Pirmavimas pramonės srityje“ turėtų skatinti
investuoti į išskirtinius mokslinius tyrimus ir inovacijas
pagrindinėse didelio poveikio technologijose ir kitose pramonės
technologijose, pagerinti inovatyvių bendrovių ir projektų
galimybes gauti rizikos kapitalo ir suteikti paramą inovacijoms mažose ir
vidutinėse įmonėse visoje Sąjungoje;
(9)
kosmoso moksliniai tyrimai ir inovacijos, kurios
yra bendra Europos Sąjungos kompetencija, turėtų tapti
neatsiejamu II dalies „Pirmavimas pramonės srityje“ elementu, kad
būtų padidinta mokslinė, ekonominė ir visuomeninė
įtaka ir užtikrinamas sąnaudų ir kitais požiūriais
veiksmingas įgyvendinimas;
(10)
sprendžiant pagrindines strategijoje „Europa 2020“[7] nurodytus visuomenės
uždavinius būtinos didžiulės investicijos į mokslinius tyrimus
ir inovacijas, kad būtų sudaryta galimybė kurti ir
įgyvendinti reikiamo lygio ir masto sprendimus, lemiančius esminius
pokyčius. Šie uždaviniai taip pat reiškia dideles galimybes inovatyvioms
bendrovėms ir todėl prisideda prie Europos konkurencingumo ir
užimtumo didinimo;
(11)
III dalis „Visuomenės uždaviniai“
turėtų paremti išskirtines kokybiškas mokslinių tyrimų ir
inovacijų veiklas ir šitaip padidinti mokslinių tyrimų ir
inovacijų veiksmingumą sprendžiant pagrindinius visuomenės
uždavinius. Šios veiklos turėtų būti įgyvendinamos
laikantis į iššūkius orientuotos nuostatos, kuri sujungia mokslinius
tyrimus ir žinias iš skirtingų sričių, technologijų ir
disciplinų. Moksliniai tyrimai socialinių ir humanitarinių
mokslų srityse yra svarbus šių problemų sprendimo elementas.
Šios veiklos turėtų apimti platų spektrą mokslinių
tyrimų ir inovacijų, pabrėžiant su inovacijomis susijusias
veiklas, tokias kaip bandomieji projektai, demonstravimas, bandymo stendai,
parama viešiesiems pirkimams, prieš pradedant rengti standartus atliekami
moksliniai tyrimai, standartų kūrimas ir inovacijų diegimas
į rinką. Šios veiklos turėtų tiesiogiai remti
atitinkamų sektorinių politikų kompetencijas Europos Sąjungos
lygmeniu; Visi uždaviniai turėtų padėti siekti visa apimančio
darnaus vystymosi tikslo;
(12)
Jungtinis tyrimų centras, kaip
sudėtinė programos „Horizontas 2020“ dalis, turėtų ir
toliau teikti nepriklausomą, į kliento poreikius orientuotą
mokslinę ir techninę paramą formuojant, vystant, įgyvendinant
ir prižiūrint Europos Sąjungos politikos kryptis. Siekdamas savo
tikslų Jungtinis tyrimų centras turėtų vykdyti
aukščiausios kokybės mokslinius tyrimus. Vykdydamas tiesioginius
veiksmus pagal savo misiją, Jungtinis tyrimų centras turėtų
itin didelį dėmesį skirti daugiausiai rūpesčių
keliančioms Europos Sąjungos sritims, tokioms kaip pažangus,
integracinis ir tvarus augimas, saugumas ir pilietybė, Europa pasaulyje;
(13)
tiesioginiai JTC veiksmai turėtų
būti įgyvendinami lanksčiai, efektyviai ir skaidriai,
atsižvelgiant į atitinkamus JTC naudotojo ir Europos Sąjungos
politikos krypčių poreikius, taip pat apsaugant Europos Sąjungos
finansinius interesus. Įgyvendinant šiuos mokslinių tyrimų
veiksmus, kai tinka, reikėtų atsižvelgti į tuos poreikius,
mokslo ir technologijų pasiekimus ir siekti mokslo pažangumo;
(14)
JTC turėtų ir toliau generuoti papildomus
išteklius vykdydamas su konkurencingumu susijusiąsias veiklas,
įskaitant dalyvavimą netiesioginiuose programos „Horizontas 2020“
veiksmuose ir trečiųjų asmenų darbe, o retesniais atvejais
– naudojimąsi intelektine nuosavybe;
(15)
specialioji programa turėtų papildyti
valstybėse narėse atliekamus veiksmus ir kitus Sąjungos
veiksmus, kurie reikalingi bendrai siekiant įgyvendinti strategiją
„Europa 2020“, ypač veiksmus tokiose politikos srityse kaip sanglauda,
žemės ūkis ir kaimo plėtra, švietimas ir profesinis mokymas,
pramonė, visuomenės sveikata, vartotojų apsauga, užimtumas ir
socialinė politika, energetika, transportas, aplinka, klimato kaita,
saugumas, jūros ir žuvininkystė, vystomasis bendradarbiavimas,
plėtra ir kaimynystės politika;
(16)
norint užtikrinti, kad programos „Horizontas 2020“
įvertinimai tinkamai atspindėtų pažangą ir kad
finansinių priemonių naudojimo specialiosios sąlygos
atitiktų rinkos sąlygas, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos
veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti perduoti
įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų pritaikomi arba
tobulinami veiklos rezultatų rodikliai, atitinkantys specialiosios
programos tikslus ir finansinių priemonių naudojimo
specialiąsias sąlygas. Ypač
svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai
konsultuotųsi, taip pat ekspertų lygmeniu.
Atlikdama parengiamąjį darbą ir
rengdama deleguotuosius aktus Komisija turi užtikrinti, kad Tarybai
svarbūs dokumentai būtų perduoti laiku ir tinkamu būdu.
(17)
siekiant užtikrinti vienodas šios specialiosios
programos įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti
suteikiami įgyvendinimo įgaliojimai priimti DARO programas
specialiajai programai įgyvendinti;
(18)
įgyvendinimo galiomis, susijusiomis su I, II
ir III dalių darbo programomis, išskyrus Europos mokslinių
tyrimų tarybos veiksmus, kai Komisijos ir Mokslo komiteto pozicija
sutampa, turi būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos
Parlamento reglamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos
valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo
įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji
principai[8];
(19)
su JTC valdytojų taryba, paskirta 1996 m.
balandžio 10 d. Komisijos sprendimu 96/282/Euratomas dėl Jungtinio
tyrimų centro reorganizavimo[9],
buvo konsultuotasi dėl specialiosios programos, susijusios su
tiesioginiais JTC veiksmais, mokslinio ir technologinio turinio.
(20)
siekiant teisinio tikrumo ir aiškumo, 2006 m.
gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/971/EB, dėl specialiosios programos
„Bendradarbiavimas“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių
tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos
septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.)[10], 2006 m. gruodžio 19 d.
Tarybos sprendimas 2006/972/EB dėl specialiosios programos „Idėjos“,
įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų,
technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos
septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.)[11], 2006 m. gruodžio 19 d.
Tarybos sprendimas 2006/973/EB dėl specialiosios programos „Žmonės“, įgyvendinančios
Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros
ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją
programą (2007–2013 m.)[12],
2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/974/EB dėl specialiosios
programos „Pajėgumai“, įgyvendinančios Europos bendrijos
mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir
demonstracinės veiklos septintąją bendrąją
programą (2007–2013 m.)[13]
ir 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/975/EB dėl Specialiosios
programos, kurią vykdys Jungtinis tyrimų centras savo tiesiogine
veikla pagal Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės
plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją
bendrąją programą (2007–2013 m.)[14], turėtų būti
panaikinti,
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
I ANTRAŠTINĖ DALIS
SUKŪRIMAS
1 straipsnis
Dalykas
Šiuo sprendimu sukuriama specialioji programa,
kuria įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr.
XX/2012[15]
ir nustatomi Sąjungos paramos mokslinių tyrimų ir inovacijų
veikloms, nurodytoms to reglamento 1 straipsnyje, specialieji tikslai ir
įgyvendinimo taisyklės.
2 straipsnis
Specialiosios programos sukūrimas
1.           Nuo 2014 m. sausio 1 d.
iki 2020 m. gruodžio 31 d. sukuriama specialioji programa, kuria
įgyvendinama „Horizontas 2020“ – mokslinių tyrimų ir
inovacijų bendroji programa (2014–2020 m.), (toliau – specialioji
programa).
2.           Pagal Reglamento (ES) Nr.
XX/2012 („Horizontas 2020“) 5 straipsnio 2 ir 3 dalis specialiąją
programą sudaro tokios dalys:
(a)
I dalis „Pažangus mokslas“;
(b)
II dalis „Pirmavimas pramonės srityje“;
(c)
III dalis „Visuomenės uždaviniai“;
(d)
IV dalis „Jungtinio tyrimų centro tiesioginiai
nebranduoliniai veiksmai“.
3 straipsnis
Specialieji tikslai
1.           Vadovaujantis reglamento
(ES) Nr. XX/2012 („Horizontas 2020“) 5 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytu
prioritetu „Pažangus mokslas“, Europos mokslinių tyrimų kokybė
gerinama I dalimi „Pažangus mokslas“ siekiant šių specialiųjų
tikslų:
(a)
mažai tirtų sričių mokslinių
tyrimų stiprinimo Europos mokslinių tyrimų tarybos (EMTT)
veiklomis;
(b)
mokslinių tyrimų ateities ir kuriamų
technologijų srityse stiprinimo;
(c)
įgūdžių, mokymo ir karjeros
galimybių gerinimo vykdant Marie Skłodowska-Curie veiksmus (toliau –
Marie Curie veiksmai);
(d)
Europos mokslinių tyrimų
infrastruktūrų, įskaitant e. infrastruktūras, stiprinimo.
I priedo I dalyje bendrais bruožais nusakytos
veiklos, kuriomis galima siekti išvardytųjų specialiųjų
tikslų.
2.           Vadovaujantis reglamento
(ES) Nr. XX/2012 („Horizontas 2020“) 5 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytu
prioritetu „Pirmavimas pramonės srityje“, pramonės pirmavimas ir
konkurencingumas stiprinamas II dalimi „Pirmavimas pramonės srityje“
siekiant šių specialiųjų tikslų:
(a)
Europos pirmavimo pramonės srityje skatinimo
vykdant mokslinius tyrimus, technologijų plėtrą,
demonstravimą ir inovacijas, susijusias su šiomis didelio poveikio ir pramonės
technologijomis:
i)        informacinėmis ir ryšių
technologijomis;
ii)       nanotechnologijomis;
iii)      pažangiosiomis medžiagomis;
iv)      biotechnologija;
v)       pažangiąja gamyba ir apdirbimus;
vi)      kosmosu;
(b)
galimybių gauti rizikos kapitalo investicijoms
į mokslinius tyrimus ir inovacijas gerinimo;
(c)
inovacijų mažosiose ir vidutinėse
įmonėse didinimo.
I priedo II dalyje bendrais bruožais nusakytos
veiklos, kuriomis galima siekti išvardytųjų specialiųjų
tikslų.. Finansinės priemonės, numatytos specialiojo tikslo b
punkte, naudojamos laikantis specialių sąlygų. Tos sąlygos
išdėstytos I priedo II dalies 2 punkte.
Komisijai suteikiami įgaliojimai laikantis 10
straipsnio priimti deleguotuosius aktus, kuriais tos specialios sąlygos
būtų pritaikomos pagal rinkos poreikius ir pagal rezultatus,
pasiektais Konkurencingumo ir inovacijų programos paskolų
garantijų priemone ir Septintosios bendrosios programos rizikos
pasidalijimo finansinės priemonės rinkos pasidalijimo instrumentu.
3.           III dalis „Visuomenės
uždaviniai“ turėtų padėti įgyvendinti prioritetą
„Visuomenės uždaviniai“, kuris išdėstytas Reglamento (ES) Nr. XX/2012
(„Horizontas 2020“) 5 straipsnio 2 dalies c punkte, įgyvendinant
mokslinių tyrimų, technologijų plėtros, demonstracijos ir
inovacijų veiksmus, kuriems padedant būtų įgyvendinami
tokie specialieji tikslai:
(a)
sveikatos ir gerovės visą gyvenimą
gerinimas;
(b)
saugaus, aukštos kokybės maisto ir kitų
biotechnologinių produktų pakankamo tiekimo užtikrinimas kuriant
produktyvias ir tausiai išteklius naudojančias pirmines gamybos sistemas,
kurios palaikytų ekosistemų paslaugas, ir palaikant konkurencingas ir
mažai anglies dvideginio į aplinką išskiriančias tiekimo
grandines;
(c)
perėjimas prie patikimos, tvarios ir
konkurencingos energetikos sistemos atsižvelgiant į išteklių
mažėjimą, didėjančius energijos poreikius ir klimato
kaitą;
(d)
tausiai išteklius naudojančios, aplinkai
palankios, saugios ir vientisos Europos transporto sistemos, naudingos
piliečiams, ekonomikai ir visuomenei, kūrimas;
(e)
efektyviai išteklius naudojančios ir klimato
kaitai atsparios ekonomikos sukūrimas ir tvarus žaliavų tiekimas, kad
būtų patenkinti augantys pasaulio populiacijos poreikiai, tvariai
naudojant ribotus planetos gamtinius išteklius;
(f)
integracinių, naujoviškų ir saugių
Europos visuomenių kūrimo skatinimas beprecedenčių
permainų ir augančios pasaulio tarpusavio priklausomybės
sąlygomis.
I priedo III dalyje bendrais bruožais nusakytos
veiklos, kuriomis galima siekti išvardytųjų specialiųjų
tikslų.
4.           Siekti visų Reglamento
(ES) Nr. XX/2012 („Horizontas 2020“) 5 straipsnio 2 dalyje išdėstytų
prioritetų padeda IV dalis „Jungtinio tyrimų centro tiesioginiai
nebranduoliniai veiksmai“, kurios specialusis tikslas – teikti į
klientą orientuotą mokslinę ir techninę paramą
Sąjungos politikai.
I priedo IV dalyje bendrais bruožais nusakytos
veiklos, kuriomis galima siekti to specialiojo tikslo.
5            Specialioji programa
įvertinama pagal rezultatus ir poveikį, matuojamus pagal veiklos
rodiklius, įskaitant, kur tinka, publikacijas įtakinguose
leidiniuose, mokslo darbuotojų judumą, mokslinių tyrimų
infrastruktūrų prieinamumą, gautas paskolos finansavimo ir
rizikos kapitalo investicijas, MVĮ įdiegtų įmonei ar rinkai
naujų inovacijų skaičių, nuorodas į atitinkamas
mokslinių tyrimų veiklas politikos dokumentuose ir specifinio poveikio
politikai atvejus.
Išsamesnė informacija apie pagrindinius
veiklos rodiklius, susietus su šio straipsnio 1–4 dalyse išdėstytais
specialiaisiais tikslais, pateikta II priede.
Komisijai suteikiami įgaliojimai laikantis 10
straipsnio priimti deleguotuosius aktus, kuriais tie rodikliai būtų
pritaikomi pagal naujus pasiekimus arba toliau tobulinami.
4 straipsnis
Biudžetas
1.           Pagal reglamento (ES) Nr.
XX/2012 („Horizontas 2020“) 6 straipsnio 1 dalį specialiosios programos
įgyvendinimui skirtas finansavimas – 86 198 EUR.
2.           1 dalyje minima suma
paskirstoma keturioms dalims, nurodytoms šio sprendimo 2 straipsnio 2 dalyje
vadovaujantis reglamento (ES) Nr. XX/2012 („Horizontas 2020“) 6 straipsnio 2
dalimi. Orientacinis biudžeto paskirstymas šio sprendimo 3 straipsnyje
nurodytiems specialiesiems tikslams ir maksimalus visas Jungtinio tyrimų
centro veiksmams skirto įnašo dydis nurodyti Reglamento (ES) Nr. XX/2012
(„Horizontas 2020“) II priede.
3            Komisijos
administracinėms išlaidoms skiriama ne daugiau kaip 6 % Reglamento
(EU) Nr. XX/2012 („Horizontas 2020“) 6 straipsnio 2 dalyje nurodytos sumos,
skirtos specialiosios programos I, II ir II dalims.
4.           Prireikus asignavimai gali
būti įtraukti į biudžetą po 2020 m. siekiant padengti
technines ir administracines išlaidas tam, kad būtų galima vykdyti
iki 2020 m. gruodžio 31 d. neužbaigtus veiksmus.
II ANTRAŠTINĖ DALIS
ĮGYVENDINIMAS
5 straipsnis
Darbo programos
1.           Specialioji programa
įgyvendinama darbo programomis.
2.           Komisija priima bendras ar
atskiras darbo programas, pagal kurias įgyvendinamos 2 straipsnio 2 dalies
a, b ir c punktuose nurodytos šios specialiosios programos I, II ir III dalys,
išskyrus veiklas, numatytas pagal specialųjį tikslą „Europos
mokslinės bazės mažai tirtų sričių moksliniuose
tyrimuose stiprinimas“. Šie įgyvendinimo aktai priimami laikantis
nagrinėjimo procedūros, nurodytos 9 straipsnio 2 dalyje.
3.           Komisija įgyvendinimo
aktu priima 7 straipsnio 2 dalies b punkte numatytas Europos mokslinių
tyrimų tarybos Mokslo komiteto sudarytas darbo programas, kuriomis
įgyvendinamos veiklos pagal specialųjį tikslą „Europos
mokslinės bazės mažai tirtų sričių moksliniuose
tyrimuose stiprinimas“. Komisija nepriima Mokslo komiteto pateiktos darbo
programos tik tada, kai mano, kad ta programa neatitinka šio sprendimo
nuostatų. Tuo atveju Komisija priima darbo programą įgyvendinimo
aktu, laikydamasi 9 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo
procedūros. Komisija tinkamai pagrindžia tokią priemonę.
4.           Komisija įgyvendinimo
aktu priima atskirą daugiametę darbo programą, kuria
įgyvendinama specialiosios programos IV dalis, susijusi su 2 straipsnio 2
dalies d punkte minimais nebranduoliniais tiesioginiais JTC veiksmais.
Toje darbo programoje atsižvelgiama į
Sprendime 96/282/Euratomas numatytą JTC Jungtinio tyrimų centro
valdytojų tarybos nuomonę.
5.           Darbo programose
atsižvelgiama į mokslo, technologijų ir inovacijų
būklę nacionaliniu, Europos Sąjungos ir tarptautiniu lygmeniu ir
atitinkamą politikos, rinkos ir visuomenės raidą. Jose teikiama
informacija apie koordinavimą su valstybių narių vykdomomis
mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklomis, įskaitant veiklas
tose srityse, kuriose esama bendro programavimo iniciatyvų. Prireikus jos
atnaujinamos.
6.           Darbo programose, kuriomis
įgyvendinamos 2 straipsnio 2 dalies a, b ir c punktuose minimos I, II ir
III dalys, nusakomi tikslai, laukiami rezultatai, įgyvendinimo metodas ir
galutinė suma, įskaitant, kai tinka, preliminarią
informaciją apie išlaidų, siejamų su klimatu, dydį. Jose
taip pat yra finansuotinų veiksmų aprašas, nurodymas,
orientacinė kiekvieno veiksmo finansavimui skiriama suma, preliminarus
įgyvendinimo tvarkaraštis, taip pat daugiametė koncepcija ir
strateginė įgyvendinimo orientacija keleriais kitais metais. Šiose
programose nurodomi dotacijų prioritetai, esminiai vertinimo kriterijai ir
maksimali bendro finansavimo norma. Jos leidžia tikslų siekti inovatyvias
būdais, pagrįstais iš apačios kylančia iniciatyva.
Be to, tos darbo programos turi skirsnį,
kuriame nurodomi Reglamento (ES) Nr. XX/2012 („Horizontas 2020“) 13 straipsnyje
numatyti kompleksiniai veiksmai, susiję su dviem ar daugiau
specialiųjų tikslų, priskirtų tam pačiam arba
skirtingiems prioritetams. Tie veiksmai įgyvendinami integruotai.
6 straipsnis
Europos mokslinių tyrimų taryba
1.           Komisija įsteigia Europos
mokslinių tyrimų tarybą, kuri yra I dalyje „Pažangus mokslas“
numatomų veiklų, susijusių su specialiuoju tikslu „Europos
mokslo bazės mažai tirtų sričių moksliniuose tyrimuose
stiprinimas“, įgyvendinimo priemonė. Europos
mokslinių tyrimų taryba pakeičia Sprendimu 2007/134/EB
įsteigtą Europos mokslinių tyrimų tarybą.
2.           Europos mokslinių
tyrimų tarybą sudaro nepriklausomas 7 straipsnyje aptariamas Mokslo
komitetas ir 8 straipsnyje nurodyta tikslinė įgyvendinimo
struktūra.
3.           Europos mokslinių
tyrimų taryba turi pirmininką, kuris renkamas iš vyresnių
tarptautiniu mastu gerbiamų mokslininkų.
Pirmininką skiria Komisija po atrankos
procedūros, kurioje dalyvauja tam sudarytas paieškos komitetas, skiriamas
ketverių metų kadencijai; komitetas gali būti paskirtas dar
vienai kadencijai. Įdarbinimo procedūrą ir atrinktąjį
kandidatą tvirtina Mokslo komitetas.
Pirmininkas pirmininkauja Mokslo komitetui,
užtikrina jo vadovavimą tikslinei įgyvendinimo struktūrai ir
komiteto ryšius su ta struktūra, taip pat atstovauja komitetui mokslo
pasaulyje.
4.           Europos mokslinių
tyrimų taryba veikia vadovaudamasi mokslinio pažangumo, autonomijos,
efektyvumo, skaidrumo ir atskaitomybės principais. Ji užtikrina pagal
Tarybos sprendimą 2006/972/EB Europos mokslinių tyrimų tarybos
vykdytų veiksmų tęstinumą.
5.           Europos mokslinių
tyrimų tarybos veiklomis remiami tarpdalykiniai moksliniai tyrimai,
vykdomi Europos lygmeniu tarpusavyje konkuruojančių asmenų ir
tarptautinių komandų. Europos mokslinių tyrimų tarybos
netirtų sričių mokslinių tyrimų dotacijos skiriamos
remiantis tik pažangumo kriterijumi.
6.           Komisija užtikrina Europos
mokslinių tyrimų tarybos autonomiją ir neliečiamumą ir
užtikrina, kad tai tarybai pavestos užduotys būtų įgyvendintos
tinkamai.
Komisija užtikrina, kad Europos mokslinių
tyrimų tarybos veiksmų įgyvendinimas neprieštarauja šio
straipsnio 4 dalyje išdėstytiems principams ir 7 straipsnio 2 dalyje
minimai Mokslo komiteto bendrajai strategijai.
7 straipsnis
Mokslo komitetas
1.           Mokslo komitetą sudaro
kuo įvairesnėms mokslinių tyrimų sritims atstovaujantys
mokslininkai, inžinieriai ir kiti aukščiausią reputaciją ir
atitinkamą kompetenciją įgiję mokslo žmonės, kurie
priima sprendimus individualiai ir nepriklausomai nuo išorinių
interesų.
Mokslo komiteto narius skiria Komisija po
nepriklausomos ir skaidrios, su Mokslo komitetu sutartos jų nustatymo
procedūros, kurios dalis yra pasitarimas su mokslo bendruomene ir
atsiskaitymas Europos Parlamentui ir Tarybai.
Jų kadencija yra ketveri metai; jie gali
būti paskirti dar vieną kartą laikantis rotacijos sistemos, kuri
užtikrintų Mokslo komiteto darbo tęstinumą.
2.           Mokslo komitetas tvirtina:
(a)
Europos mokslinių tyrimų tarybos
bendrąja strategiją;
(b)
Europos mokslinių tyrimų tarybos
veiklų įgyvendinimo darbo programą;
(c)
tarpusavio vertinimo ir pasiūlymų
vertinimo, kuriuo remiantis sprendžiama, kurie pasiūlymai turėtų
būti finansuojami, metodus ir procedūras;
(d)
nuostatą klausimais, kurie moksliniu
požiūriu gali sustiprinti Europos mokslinių tyrimų tarybos
pasiekimus ir įtaką ir padidinti atliekamų mokslinių
tyrimų kokybę;
(e)
etikos kodeksą, kuriame, inter alia,
aptariami interesų konflikto klausimai.
Komisija nepriima nuostatų, kurias
priėmė Mokslo taryba pagal 1 pastraipos a, c, d ir e punktus tik
tada, jei mano, kad nepaisyta sprendimo nuostatų. Tuo atveju Komisija
priima priemones, kuriomis užtikrinamas specialiosios programos
įgyvendinimo tęstinumas ir jos tikslų siekimas, ir nurodo, kur
ji nesutinka su Mokslo komiteto pozicijomis, ir pateikia tinkamus argumentus.
3.           Mokslinis komitetas veikia
pagal I priedo I dalies 1.1 punkte išdėstytus įgaliojmus.
4.           Mokslo komitetas veikia vien
tik siekdamas įgyvendinti specialiosios programos dalies, susijusios su
„Europos mokslinės bazės mažai tirtų sričių
moksliniuose tyrimuose stiprinimo“ tikslu, tikslus pagal 6 straipsnio 4 dalyje
išdėstytus principus. Jis veikia nepažeisdama etikos ir sąžiningumo
principų, atlieka savo darbą efektyviai ir kiek įmanoma
skaidriau.
8 straipsnis
Tikslinė įgyvendinimo struktūra
1.           Tikslinė
įgyvendinimo struktūra atsakinga už administracinį
įgyvendinimo ir programos vykdymo aspektą, kaip nusakyta I priedo I
dalies 1.2 punkte, ir padeda Mokslo tarybai vykdyti visas jos užduotis.
2.           Komisija užtikrina, kad
tikslinė įgyvendinimo struktūra griežtai, veiksmingai ir tiek,
kiek reikia, lanksčiai paisytų Europos mokslinių tyrimų
tarybos tikslų ir reikalavimų.
III ANTRAŠTINĖ DALIS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
9 straipsnis
Komiteto procedūra
1.           Komisijai padeda komitetas.
Tai komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011[16].
2.           Jei yra pateikiama nuoroda
į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
3.           Kai 2 dalyje nurodyto
komiteto nuomonė turi pateikta rašytine procedūra, ta procedūra
nutraukiama nepasiekus rezultatų, jei per nuomonei pateikti skirtą
laiką taip nusprendžia komiteto pirmininkas arba to paprašo paprastoji
narių dauguma.
10 straipsnis
Delegavimas
1.           Įgaliojimai priimti
deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis
sąlygomis.
2.           Įgaliojimai priimti
deleguotuosius aktus suteikiami Komisijai neribotam laikui nuo šio sprendimo
įsigaliojimo.
3.           Įgaliojimų
delegavimą Taryba gali bet kada atšaukti. Sprendimu dėl atšaukimo
nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius
aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos
Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą
dieną. Jis neturi poveikio jau galiojančių deleguotųjų
aktų teisėtumui.
4.           Komisija apie priimtą
deleguotąjį aktą iš karto praneša Tarybai.
5.           Deleguotasis aktas
įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per 2 mėnesius nuo pranešimo Tarybai
apie šį aktą dienos Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu
dar nepasibaigus šiam laikotarpiui Taryba praneša Komisijai, kad neprieštaraus.
Tarybos iniciatyva šis laikotarpis gali būti pratęstas 2
mėnesiais.
6.           Komisija praneša Europos
Parlamentui apie priimtus deleguotuosius aktus, apie visus prieštaravimus
dėl jų priėmimo ir apie Tarybos sprendimus atšaukti
įgaliojimų delegavimą.
11 straipsnis
Panaikinimas ir pereinamojo laikotarpio nuostatos
1.           Sprendimai Nr. 2006/971/EB,
2006/972/EB, 2006/973/EB, 2006/974/EB ir 2006/975/EB panaikinami nuo 2014 m.
sausio 1 d.
2.           Tačiau pagal pirmoje
dalyje nurodytus sprendimus pradėti veiksmai ir su veiksmais,
įgyvendinamais pagal tuos sprendimus, susiję finansiniai
įsipareigojimai yra reglamentuojami tais sprendimais tol, kol bus
įvykdyti. Prireikus likusias pirmoje dalyje nurodytais sprendimais
įkurtų komitetų užduotis perima šio sprendimo 9 straipsnyje
nurodytas komitetas.
3.           Finansiniai asignavimai kiekvienai
programai taip pat gali apimti techninės bei administracinės paramos
išlaidas, būtinas užtikrinti perėjimą nuo sprendimuose Nr.
2006/971/EB, 2006/972/EB, 2006/973/EB, 2006/974/EB ir 2006/975/EB nurodytų
priemonių prie specialiosios programos.
12 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis sprendimas įsigalioja
trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje.
13 straipsnis
Šis sprendimas skiriamas valstybėms
narėms.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
I PRIEDAS
Veiklos bendrais bruožais
Bendri netiesioginių veiksmų
elementai
1.           Programavimas
1.1.        Bendrosios nuostatos
Reglamente (ES) Nr. XX/2012 („Horizontas
2020“) pateikiamas principų kompleksas, skatinantis programinį
požiūrį, kuriuo remiantis veiklos padeda siekti tikslų strategiškai
ir integruotai, ir užtikrinantis, kad tarpusavyje susijusios Europos
Sąjungos politikos kryptys ir programos viena kita svariai papildytų.
Bendrosios programos „Horizontas 2020“
netiesioginiai veiksmai bus įgyvendinami taikant finansiniame reglamente numatytas
formas, ypač dotacijas, prizus, viešųjų pirkimų ir
finansines priemones. Visos finansavimo priemonės bus lanksčiai
taikomos siekiant visų programos „Horizontas 2020“ bendrųjų ir konkrečių
tikslų, o jų panaudojimą lems kiekvieno konkretaus tikslo poreikiai
ir ypatumai.
Įgyvendinant bendrąją
programą „Horizontas 2020“ ypatingas dėmesys bus skiriamas plataus
požiūrio į inovacijas užtikrinimui, kai neapsiribojama tik naujų
produktų ir paslaugų kūrimu didelių atradimų mokslo ir
technologijų srityje pagrindu, bet ir apimami tokie aspektai, kaip naujas
dabartinių technologijų pritaikymas, nuolatinis tobulinimas,
netechnologinių ir socialinių naujovių diegimas. Tik esant
holistiniam požiūriui į inovacijas įmanoma spręsti ir
visuomenės uždavinius, sukurti konkurencingas įmones bei
pramonės sektorius.
Siekiant spręsti visuomenės uždavinius
ir ypač skatinti didelio poveikio bei pramonės technologijų
vystymą, labiausiai bus pabrėžiama būtinybė finansuoti
glaudžiai su galutiniais naudotojais ir rinka susijusias veiklos rūšis,
pvz., demonstracinę veiklą, bandomuosius ir koncepcijos įrodymo
(angl. proof-of-concept) projektus. Be to, siekiant, kad novatoriški
produktai ir paslaugos greičiau patektų į rinką, prireikus
bus įtraukta veikla, kuria remiama socialinė inovacija, į
paklausą orientuotos koncepcijos, kaip antai viešieji pirkimai nepasiekus
standartizavimo fazės, ikiprekybiniai viešieji pirkimai ir inovatyvių
sprendimų viešieji pirkimai, standartizavimas ir kitos į naudotojus
orientuotos priemonės. Be to, pakaks vietos iš apačios kylančia
iniciatyva pagrįstais metodams ir atviriems, paprastiems, spartaus veikimo
modeliams kiekvieno uždavinio ir technologijos atžvilgiu, kad Europos
geriausiems mokslo darbuotojams, verslininkams ir įmonėms
būtų suteikta galimybė pasiūlyti jų pasirinktus
perspektyviausius sprendimus.
Išsamus prioritetų nustatymas
įgyvendinant bendrąją programą „Horizontas 2020“ apims
strateginį požiūrį į mokslinių tyrimų
programavimą naudojant valdymo būdus, kurie glaudžiai dera su politikos
raida, tačiau peržengia tradicinės sektorių politikos ribas. Jis
bus pagrįstas pagrįstais įrodymais, analize ir įžvalga, o
pažanga vertinama pagal griežtus veiklos rodiklius. Šis kompleksinis
požiūris į programavimą valdymą leis efektyviai koordinuoti
visus programos „Horizontas 2020“ konkrečiuosius tikslus ir spręsti
uždavinius, prie kurių būtų galima priskirti, pavyzdžiui,
tvarumą, klimato kaitą arba jūrų mokslus ir technologijas.
Prioritetų nustatymas taip pat bus
pagrįstas įvairiomis gautomis nuomonėmis ir patarimais.
Nustatant prioritetus, kur reikės, dalyvaus nepriklausomų
ekspertų grupės, specialiai suburtos patarti dėl programos
„Horizontas 2020“ įgyvendinimo arba bet kurių iš jos
konkrečių tikslų. Šių ekspertų grupės
turėtų būti pakankamai kompetentingos ir turėti pakankamai
žinių konkrečiose srityse ir atstovauti įvairioms profesijoms,
įskaitant ir pramonės bei pilietinės visuomenės
sektorių.
Nustatant prioritetus taip pat gali būti
atsižvelgiama į Europos technologijų platformų strategines
mokslinių tyrimų darbotvarkes arba iš Europos inovacijų
partnerysčių gautą medžiagą. Kur reikės, viešojo
sektoriaus partnerystės ir viešojo bei privačiojo sektorių
partnerystės, remiamos programos „Horizontas 2020“, taip pat dalyvaus
prioritetų nustatymo procese ir šio proceso įgyvendinime, laikantis
nuostatų, išdėstytų sprendime dėl programos „Horizontas
2020“. Reguliarus bendravimas su galutiniais naudotojais, piliečiais ir
pilietinės visuomenės organizacijomis, taikant tinkamus tam metodus,
tokius kaip konsensuso konferencijos, dalyvaujamasis technologijų
vertinimas arba tiesioginis dalyvavimas mokslinių tyrimų ir
inovacijų kūrimo procesuose, taip pat bus svarbus prioritetų
nustatymo proceso elementas.
Kadangi programos „Horizontas 2020“
trukmė yra septyneri metai, ekonominis, socialinis ir politinis
kontekstas, su kuriuo ji bus susijusi, per programos gyvavimo laiką gali
kardinaliai pasikeisti. Programa „Horizontas 2020“ turi būti pajėgi
prie šių pokyčių prisitaikyti. Todėl įgyvendinant
kiekvieną specialųjį tikslą atsiras galimybė paremti
ir tas veiklas, kurios nėra nurodytos toliau pateikiamuose aprašymuose,
kur tai tinkamai pateisinama kaip būdas reaguoti į pagrindines
permainas, politikos poreikius ir nenumatytus įvykius.
1.2.        Socialiniai ir humanitariniai
mokslai
Socialinių ir humanitarinių
mokslų moksliniai tyrimai bus visiškai integruoti į pagrindinius
programos „Horizontas 2020“ tikslus. Taip atsiras labai daug galimybių
remti tokius mokslinius tyrimus per Europos mokslinių tyrimų
tarybą, Marie Curie veiksmus arba Mokslinių tyrimų
infrastruktūrų specialiuosius tikslus.
Socialiniai ir humanitariniai mokslai taip pat
yra laikomi būtinu elementu toms veikloms, kurių reikia imtis
siekiant spręsti kiekvieną iš visuomenės uždavinių, kad
būtų sustiprintas šių veiklų poveikis juos sprendžiant. Tai
apima, pavyzdžiui: lemiamų sveikatos veiksnių supratimą ir
sveikatos priežiūros sistemų veiksmingumo optimizavimą,
politikos, kuri suteikia galių kaimo vietovių gyventojams, rėmimą,
taip pat vartotojų skatinimą atsakingai rinktis prekes, tvirtų
sprendimų dėl energetikos politikos ir dėl vartotojui patogaus
elektros energijos tiekimo užtikrinimo priėmimą, įrodymais
pagrįstos transporto politikos rėmimą, klimato kaitos poveikio
švelninimo ir prisitaikymo strategijų rėmimą, išteklių efektyvumo
iniciatyvas ir priemones, skirtas sukurti tausią ir tvarią
ekonomiką.
Be to, konkretusis tikslas „Integracinė,
inovacijas diegianti ir saugi visuomenė“ parems socialinių ir
humanitarinių mokslų mokslinius tyrimus horizontalaus pobūdžio
srityse, tokiose kaip pažangaus ir tvaraus augimo kūrimas, socialinės
transformacijos Europos visuomenėse, socialinė inovacija arba Europos
vaidmuo pasaulyje.
1.3.        Mažosios ir vidutinės
įmonės (MVĮ)
Programa
„Horizontas 2020“ integruotai skatins ir rems MVĮ dalyvavimą siekiant
visų programos tikslų.
Pagal programos „Horizonto 2020“ 18
straipsnį, konkretiesiems tikslams „Pirmavimas didelio poveikio ir
pramonės technologijų srityse“ ir „Visuomenės uždaviniai“
įgyvendinti turėtų būti imamasi tikslinių priemonių,
nurodytų konkrečiajame tiksle „MVĮ inovacijos“ (tikslinė
MVĮ priemonė). Tokia integruota pozicija turėtų lemti, kad
maždaug 15 proc. šiems tikslams įgyvendinti skirto biudžeto bus paskirta
MVĮ.
1.4.        Galimybė gauti rizikos
finansavimą
Programa „Horizontas 2020“ padės
bendrovėms ir kitokio tipo organizacijoms gauti paskolų,
garantijų ir kapitalo pasitelkiant dvi priemones.
Skolų priemonė pavieniams
gavėjams teiks paskolas investicijoms į mokslinius tyrimus ir
inovacijas; garantijas finansinės naudos gavėjams, kurie skolina
gavėjams; taip pat paskolų ir garantijų derinius ir garantijas
arba priešpriešines garantijas nacionalinėms arba regioninėms
skolų finansavimo schemoms. Priemonėje bus MVĮ linija,
orientuota į moksliniais tyrimais ir inovacijomis pagrįstas MVĮ;
jos teikiamos paskolos papildys Įmonių konkurencingumo ir MVĮ
programos paskolų garantijų priemonės teikiamą MVĮ
finansavimą.
Akcijų priemonių teiks rizikos ir
(arba) mišrųjį kapitalą individualioms įmonėms
pradiniame etape (veiklos pradžios linija). Priemonė taip pat turės
galimybę investuoti plėtimosi ir augimo etapais kartu su
Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programoje numatyta akcijų ir
augimo priemone, įskaitant fondų fondus.
Šios priemonės bus pagrindinės
siekiant specialiojo tikslo „Galimybė gauti rizikos finansavimą“,
tačiau, esant reikalui, jie gali būti naudojami ir įgyvendinant
kitus specialiuosius programos „Horizontas 2020“ tikslus.
Akcijų priemonė ir Skolų
priemonės MVĮ linija bus įgyvendinamos kaip dalis dviejų ES
finansinių priemonių, kurie kartu su Įmonių konkurencingumo
ir MVĮ programoje numatytomis akcijų ir skolų priemonėmis
teikia akcijų ir skolos finansavimą, kad paremtų MVĮ
mokslinius tyrimus ir inovacijas.
1.5.        Komunikacija ir sklaida
Viena svarbiausių pridėtinės
vertės, gaunamos iš mokslinių tyrimų ir inovacijų, kurias
finansuoja Europos Sąjunga, dalių yra galimybė visame žemyne
skleisti rezultatus ir apie juos informuoti, kad jų poveikis
būtų stipresnis. Todėl programa „Horizontas 2020“ visuose
specialiuosiuose tiksluose vykdys tikslinę sklaidos veiklą
(įskaitant prieigos prie mokslinių tyrimų rezultatų
atvėrimą), komunikacijos ir dialogo veiksmus, ypač akcentuojant
rezultatų paskelbimo piliečiams, pilietinės visuomenės
organizacijoms, pramonės ir politikos formuotojams svarbą. Šiuo atžvilgiu
programa „Horizontas 2020“ gali pasinaudoti informacijos perdavimui sukurtais
tinklais. Komunikacijos veiklų, kurių bus imamasi įgyvendinant
programą „Horizontas 2020“, tikslas taip pat bus siekti kad visuomenė
suprastų mokslinių tyrimų ir inovacijų svarbą
skelbiant apie jas publikacijose, renginiuose, mokslo informacijos šaltiniuose,
duomenų bazėse, interneto puslapiuose arba tikslingai naudojant
socialinę žiniasklaidą.
2.           Tarptautinis bendradarbiavimas
Tarptautinis bendradarbiavimas su partneriais trečiosiose
šalyse reikalingas tam, kad būtų galima efektyviai pasiekti daugelio
specialiųjų tikslų, užsibrėžtų programoje „Horizontas
2020“, ypač tų, kurie susiję su ES išorės politika ir tarptautiniais
įsipareigojimais. Tai apima „Visuomenės uždavinius“, kurie iškelti
programoje „Horizontas 2020“ ir yra svarbūs pasauliniu mastu. Tarptautinis
bendradarbiavimas taip pat būtinas mažai tirtų sričių ir
pagrindiniams moksliniams tyrimams atlikti, kad būtų galima
pasinaudoti besiformuojančio mokslo ir technologijų teikiamomis
galimybėmis. Taigi svarbu skatinti tyrėjų ir inovacijų
personalo judumą tarptautiniu mastu, kad būtų galima sustiprinti
šį pasaulinį bendradarbiavimą. Veiklos tarptautiniu mastu yra taip
pat svarbios, kad skatinant domėjimąsi ir prekybą naujomis
technologijomis būtų didinamas Europos pramonės
konkurencingumas, pavyzdžiui, kuriant pasaulinius standartus ir sąveikumo
gaires ir skatinant už Europos ribų pateikiamų Europoje sukurtų
sprendimų priėmimą ir diegimą.
Tarptautinis bendradarbiavimas programoje
„Horizontas 2020“ bus orientuotas į bendradarbiavimą su šiomis trimis
pagrindinėmis šalių grupėmis:
(1)
pramoninėmis ir kylančios ekonomikos
šalimis;
(2)
plėtros ir kaimynystės šalimis; ir
(3)
besivystančiomis šalimis.
Esant reikalui, programa „Horizontas 2020“
skatins regioninį ir daugiašalį bendradarbiavimą. Tarptautinis
bendradarbiavimas mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje yra itin
svarbus ES pasaulinių įsipareigojimų aspektas ir atlieka
svarbų vaidmenį bendradarbiaujant su besivystančiomis šalimis,
pavyzdžiui, siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų.
Programos „Horizontas 2020“ 21 straipsnyje
išdėstyti pagrindiniai trečiųjų šalių
organizacijų ir tarptautinių organizacijų dalyvavimo programoje
principai. Kadangi moksliniai tyrimai ir inovacijos paprastai gauna daug naudos
iš to, kad yra atviri trečiosioms šalims, programoje „Horizontas 2020“ ir
toliau bus iš esmės laikomasi šio atvirumo principo, drauge skatinant, kad
kaip atsakas būtų atvertos ir trečiųjų šalių programos.
Tačiau kai kuriose srityse patartina laikytis atsargumo, kad
būtų apsaugoti Europos interesai.
Be to, žiūrint į tarptautinį
bendradarbiavimą strategiškai ir atsižvelgiant į bendrą
interesą ir abipusę naudą ir skatinant valstybių narių
veiklų koordinavimą ir sinergiją, turėtų būti
įgyvendinama daug tikslingų veiksmų. Jie apimtų bendrų
kvietimų skatinimo mechanizmą ir galimybę rengti bendro
finansavimo programas kartu su trečiosiomis šalimis arba
tarptautinėmis organizacijomis.
Sričių, kuriose įmanoma
plėtoti tokį strateginį tarptautinį bendradarbiavimą,
pavyzdžiai:
(a)
Europos ir besivystančių šalių
partnerystės klinikinių tyrimų srityje (angl. EDCTP2) tąsa,
atliekant klinikinius tyrimus, susijusius su ŽIV, maliarijos ir
tuberkuliozės gydymu;
(b)
Parama, kuri teikiama kaip metinis Netirtų
sričių humanitarinio mokslo programos (HSFP) mokestis; šia parama
didžiajam septynetui nepriklausančioms ES valstybėms narėms
suteikiama galimybė gauti HSFP finansavimą;
(c)
Tarptautinis retų ligų konsorciumas,
kuriame dalyvauja keletas ES valstybių narių ir trečiosios
šalys. Šios iniciatyvos tikslas yra iki 2020 parengti diagnostinius tyrimus
daugeliui retų ligų ir sukurti 200 naujų gydymo būdų
retoms ligoms gydyti;
(d)
Tarptautinio žiniomis grįstos bioekonomikos
forumo ir ES-JAV Darbo grupės dėl biotechnologinių tyrimų
veiklos, taip pat bendradarbiavimo ryšių su svarbiomis tarptautinėmis
organizacijomis ir iniciatyvomis (tokiomis kaip žemės ūkio
generuojamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir
gyvūnų sveikatos pasaulinių mokslinių tyrimų
sąjungos) skatinimas;
(e)
Prisidėjimas prie daugiašalių
procesų ir iniciatyvų, tokių kaip Tarpvyriausybinė klimato
kaitos komisija (angl. IPCC), Tarpvyriausybinė biologinės
įvairovės ir ekosistemų platforma (angl. IPBES) ir Žemės
stebėjimo grupė (angl. GEO);
(f)
ES, JAV ir Rusijos dialogas kosmoso klausimais,
kuriame dalyvauja dvi kosmoso pramonei itin daug dėmesio skiriančios
šalys, yra labai vertingas ir suformuoja pagrindą strateginio
bendradarbiavimo kosmose kūrimui, tokiose kosminėse
partnerystėse kaip tarptautinė kosminė stotis arba raketos paleidimo
sistemos ir bendradarbiavimui naujausiuose kosmoso mokslinių tyrimų
ir technologinės plėtros projektuose;
3.           Papildymai ir kompleksiniai veiksmai
Programa „Horizontas 2020“ siekiama
tikslų, kurie susiję su trimis pagrindinėmis jos dalimis:
aukštos kokybės mokslo kūrimu, siekiu pirmauti pramonės srityje
ir visuomenės uždavinių sprendimu. Ypatingas dėmesys bus
skiriamas tam, kad būtų užtikrinamas šių dalių
sąveikavimas ir iki galo pasinaudojant viskuo, kuo visi specialieji
tikslai gali būti susiję, kad būtų padidinamas jų
bendras poveikis aukštesnio lygmens Europos Sąjungos politikos tikslams.
Todėl programos „Horizontas 2020“ tikslų bus siekiama itin
didelį dėmesį skiriant veiksmingų sprendimų paieškai,
gerokai peržengiant tik tradicinėmis mokslo ir technologijų
disciplinomis ir ekonomikos sektoriais grindžiamo požiūrio ribas.
Dalyse, skirtose I daliai
„Pažangus mokslas“, visuomenės uždaviniams, didelio poveikio ir
pramonės technologijoms bus skatinami kompleksiniai veiksmai, kad
būtų bendrai vystomos naujų žinių, ateities ir
besivystančios technologijos, mokslinių tyrimų
infrastruktūros ir bendroji kompetencija. Mokslinių tyrimų
infrastruktūros taip pat bus naudojamos, pavyzdžiui viešosiose paslaugose,
skatinant mokslą, civilinę saugą ir kultūrą. Be to
Jungtinio tyrimų centro tiesioginių veiksmų ir Europos
inovacijų ir technologijų instituto (EITI) veiklos prioritetų
nustatymas įgyvendinant programą bus suderinamas su kitomis programos
„Horizontas 2020“ dalimis.
Be to, daugeliu atvejų tam, kad
būtų galima efektyviai prisidėti prie strategijos „Europa 2020“
ir jos pavyzdinės iniciatyvos „Inovacijų Sąjunga“ tikslų
įgyvendinimo, reikės ieškoti tarpdisciplininių sprendimų,
susijusių su keliais programos „Horizontas 2020“ tikslais. Ypatingas
dėmesys bus skiriamas atsakingiems moksliniams tyrimams ir inovacijoms.
Į problemas, susijusias su lytimi bus žiūrima kaip į vienas iš
pagrindinių problemų, kad būtų sumažinami moterų ir
vyrų skirtumai ir kad su lytimi susijusios problemos būtų
įtrauktos į mokslinių tyrimų ir inovacijų
planavimą ir turinį. Programoje „Horizontas 2020“ yra specialiosios
nuostatos, skirtos tokių svarbiausių veiksmų skatinimui,
įskaitant ir tas nuostatas, kuriose siūloma efektyviai vienyti biudžetus.
Tai taip pat apima galimybę pasinaudoti šiomis nuostatomis sprendžiant su visuomenės
uždaviniais ir didelio poveikio ir pramonės technologijomis susijusias
problemas ir rengiant finansines priemones ir tikslinę MVĮ priemonę.
Svarbiausi veiksmai taip pat bus svarbūs
skatinant „Visuomenės uždavinių“ ir „Didelio poveikio ir
pramonės technologijų“ sąveiką, reikalingą norint
pasiekti svarbiausių technologinių laimėjimų. Sritys,
kuriose tokia sąveika gali būti įmanoma: e. sveikatos sritis,
pažangieji tinklai, išmaniosiomis technologijomis paremta transporto sistema,
su klimatu susijusių veiksmų koordinavimas, nanomedicina,
lengvųjų automobilių pažangiosios medžiagos arba gamyboje
naudojamų bioprocesų ar bioproduktų plėtra. Todėl bus
skatinama stipri „Visuomenės uždavinių“ ir „Didelio poveikio ir
pramonės technologijų“ sąveika. Į tai bus itin
atsižvelgiama kuriant daugiametes strategijas ir nustatant kiekvieno iš
šių specialiųjų tikslų prioritetus. Tam reikės, kad
suinteresuotieji subjektai, atstovaujantys skirtingus požiūrius, turėtų
visas teises dalyvauti įgyvendinime ir daugeliu atvejų taip pat
reikės imtis veiksmų, kurie sujungia „Visuomenės uždavinių“
ir „Didelio poveikio ir pramonės technologijų“ finansavimą.
Ypatingas dėmesys bus skiriamas ir
programos „Horizontas 2020“ finansuojamų veiklų derinimui su
veiklomis, finansuojamomis pagal Europos Sąjungos finansavimo programas,
tokias kaip bendra žemės ūkio politika, bendra žuvininkystės
politika arba Erasmus programa visiems (Europos Sąjungos programa
švietimui, mokymui, jaunimui, sportui, arba sveikatos vardan augimo programa.
Tai apima ir atitinkamą suderinimą su sanglaudos politikos fondais,
kur parama gebėjimų mokslinių tyrimų ir inovacijų
srityje stiprinimui regioniniu lygmeniu gali tapti „laiptais į kokybę“,
regioninių kokybės centrų kūrimas gali padėti
sustabdyti inovacijų pasiskirstymą Europoje arba parama plataus masto
demonstraciniams ar bandomiesiems projektams gali padėti pasiekti tikslo,
susijusio su siekiu pirmauti Europos pramonėje.
4.           Partnerystė
Norint pasiekti tvaraus augimo Europoje, viešųjų
ir privačiųjų dalyvių įnašas turi būti optimalus.
Tai būtina norint sukurti Europos mokslinių tyrimų erdvę ir
sulaukti
„Inovacijų sąjungos“, „Skaitmeninės darbotvarkės“ ir
kitų „Europos 2020“ pavyzdinių iniciatyvų rezultatų.
Be to atsakingiems moksliniams tyrimams ir inovacijoms reikalingi geriausi
sprendimai, kuriuos pateikė skirtingų pažiūrų, bet
bendrų interesų turintys partneriai.
Programoje „Horizontas 2020“ nurodomi
kriterijai, kuriais turi būti vadovaujamasi kuriant viešųjų
sektorių tarpusavio partnerystes ir viešojo bei privataus sektorių
partnerystes. Viešojo bei privataus sektorių partnerystės gali
būti paremtos sutartimi tarp viešojo ir privataus sektorių
atstovų ir tik kai kuriais atvejais gali būti oficialiai įkurtos
viešojo ir privataus sektorių partnerystės (tokios kaip
jungtinių technologijų iniciatyvos ir kitos bendrosios
įmonės).
Dabartinės viešųjų
sektorių tarpusavio partnerystės ir viešojo bei privataus
sektorių partnerystės gali sulaukti paramos iš programos „Horizontas
2020“, jeigu jos siekia programoje nurodytų tikslų ir parodė,
kad padarė didelę pažangą pagal mokslinių tyrimų,
technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos
septintąją bendrąją programą (7BP).
Iniciatyvos pagal sutarties 185
straipsnį, remiamos pagal 6BP ir (arba) 7BP, kurioms gali būti
suteikiama kita parama, remiantis pirmiau nurodytomis sąlygomis: „Europos ir
besivystančių šalių klinikinių bandymų
partnerystė“ (EBŠKBP), „Kasdienį gyvenimą palengvinanti aplinka“
(KGPA), Jungtinė Baltijos jūros mokslinių tyrimų ir
plėtros programa (BONUS), ir Eurostatas ir Europos metrologijos
mokslinių tyrimų programa. Kita parama taip pat gali
būti suteikiama ir Europos energijos gamybos mokslinių tyrimų
sąjungai (angl. EERA), įkurtai pagal strateginį
energetikos technologijų planą (SET planą).
Bendrosios įmonės, įkurtos 7BP
pagal sutarties 187 straipsnį, kurioms gali būti suteikiama kita
parama, remiantis pirmiau nurodytomis sąlygomis: naujoviškų
vaistų iniciatyva, „Švarus dangus“, Bendro Europos dangaus ATM tyrimai
(SESAR), kuro elementai ir vandenilis (KEV), įterptųjų
kompiuterinių sistemų iniciatyva (ARTEMIS) ir nanoelektronikos
iniciatyva (ENIAC). Pastarosios dvi gali būti sujungtos į vieną
iniciatyvą.
Kitos viešojo ir privataus sektorių
partnerystės, remiamos pagal 7BP ir kurioms gali būti suteikiama kita
parama remiantis pirmiau nurodytomis sąlygomis: ateities gamyklos,
efektyviai energiją naudojantys pastatai, Europos ekologiškų
automobilių iniciatyva, ateities internetas. Kita parama taip pat gali
būti suteikiama ir Europos pramonės iniciatyvoms, sukurtoms pagal SET
planą.
Pagal programą „Horizontas 2020“ gali
būti sukurtos kitos viešųjų sektorių tarpusavio
partnerystės ir viešojo bei privataus sektorių partnerystės, jei
jos atitinka nurodytus kriterijus. Šioms partnerystėms gali būti
priskiriamos informacinių ir ryšių technologijų
partnerystės fotonikos ir robotikos srityse, tvaraus proceso pramonės
ir biopramonės partnerystės bei jūros sienų priežiūros
saugumo technologijų partnerystės.
I dalis
Pažangus mokslas
1.           Europos mokslinių tyrimų
taryba
Europos
mokslinių tyrimų taryba (EMTT) skatins atlikti pasaulinės
klasės mažai tirtų sričių mokslinius tyrimus. Mažai
tirtų arba visai netirtų sričių moksliniai tyrimai yra ne
tik labai svarbūs ekonominei ir socialinei gerovei bet ir iš esmės
labai rizikingas darbas, atliekamas naujose ir daugiausia jėgų
reikalaujančiose mokslinių tyrimų srityse, ir pasižymintis
disciplinų neapibrėžtumu.
Siekdama skatinti
esminę pažangą mažai ištirtose srityse EMTT rems individualias
komandas, kad jos galėtų atlikti mokslinius tyrimus bet kokioje
pagrindinėje mokslinių ir technologinių tyrimų srityje,
kuri yra iniciatyvos „Horizontas 2020“ ribose, įskaitant inžineriją,
socialinius ir humanitarinius mokslus. Kur reikės, gali būti
atsižvelgiama į specialiųjų mokslinių tyrimų temas
arba tikslines grupes (pvz., naujosios kartos tyrėjai besikuriančios
komandos), laikantis programos tikslų ir reikalavimų veiksmingam
įgyvendinimui. Ypatingas dėmesys bus skiriamas besikuriančioms
arba greitai besiplėtojančioms sritims, susijusioms su nežinomomis
sritimis ir disciplinų sąveikai.
Nepriklausomi bet
kokio amžiaus tyrėjai, įskaitant pradedančiuosius tyrėjus
iš bet kurios pasaulio šalies, kurie dar tik pradės dirbti kaip
nepriklausomi tyrėjai, bus paremti, kad galėtų atlikinėti
mokslinius tyrimus Europoje.

Bus taikomas pačių
mokslininkų iniciatyva grindžiamas metodas. Tai reiškia, kad pagal
šią programą bus remiami pačių mokslininkų
pasirinktomis temomis vykdomi projektai, atitinkantys kvietimuose teikti
pasiūlymus apibrėžtas ribas. Pasiūlymai bus vertinami remiantis
vieninteliu – mokslinės kompetencijos – kriterijumi, kuris užtikrinamas
atliekant mokslo darbuotojų tarpusavio įvertinimą, atsižvelgiant
į naujų grupių, naujos kartos mokslo darbuotojų, taip pat
pripažintų grupių kompetenciją, ypatingą dėmesį
kreipiant į labai novatoriškus pasiūlymus, pasižyminčius
atitinkamai didele moksline rizika.
EMTT veiks kaip mokslinė finansavimo
įstaiga, susidedanti iš nepriklausomos Mokslo tarybos, kuriai padeda
tausi bei ekonomiškai efektyvi tikslinė įgyvendinimo struktūra.

EMTT Mokslo komitetas nustato bendrą
mokslinę strategiją ir turi visus įgaliojimus priimti sprendimus
dėl finansuotinų mokslinių tyrimų rūšies.
Mokslo komitetas darbo programoje nustatys
atitinkamas finansavimo schemas, kad būtų pasiekti EMTT tikslai,
kurie paremti moksline strategija, pateikta toliau. Ji taip pat nustatys
reikiamas tarptautinio bendradarbiavimo iniciatyvas, atitinkančias jos
mokslinę strategiją, įskaitant informavimo veiklas, kuriomis siekiama
padidinti EMTT finansavimo schemų, skirtų geriausiems pasaulio
tyrėjams, matomumą.
Mokslo komitetas nuolat prižiūrės
EMTT finansavimo schemų veiklą ir nuspręs, kaip geriausiai
būtų galima pasiekti didesnių tikslų. Ji išplėtos EMTT
parengtą finansavimo schemų rinkinį, kad jis atitiktų
iškylančius reikalavimus.
EMTT sieks, kad jos veikla būtų
aukštos kokybės. EMTT administracinės ir personalo išlaidos, susijusios
su Mokslo komitetu ir tiksline įgyvendinimo
struktūra, atitiks taupaus ir ekonomiškai efektyvaus valdymo principus.
Administracinės išlaidos bus minimalios, laikantis principo užtikrinti
pasaulinio lygio įgyvendinimui būtinus išteklius, siekiant padidinti
mažai tirtų mokslinių sričių moksliniams tyrimams skirtą
finansavimą.
EMTT apdovanojimai ir stipendijos bus skiriami
pagal paprastas procedūras, kuriose pagrindinis dėmesys skiriamas
tam, kad būtų išlaikyta kokybė, skatinama iniciatyva ir
lankstumas derinamas su atskaitingumu. EMTT nuolat ieškos naujų būdų
supaprastinti ir pagerinti savo procedūras, kad būtų užtikrinama
jog yra laikomasi šių principų.
Kadangi EMTT kaip mokslinė finansavimo
įstaiga turi savitą struktūrą ir atlieka savitą
vaidmenį, jos veiklų įgyvendinimas ir valdymas bus nuolat
prižiūrimas ir vertinamas, o Mokslo komitetas aktyviai dalyvaudamas
veikloje vertins jos pasiekimus ir pritaikydama savo patirtį pakoreguos ir
pagerins procedūras ir struktūras.
1.1.        Mokslo komitetas
Kad atliktų savo užduotis, nurodytas 7
straipsnyje, Mokslo komitetas :
1)           mokslinės
strategijos srityje:
–      atsižvelgdamas į mokslo galimybes ir Europos mokslo poreikius,
nustatys bendrą EMTT mokslinę strategiją;
–      vadovaudamasis moksline strategija nuolat užtikrins, kad būtų
sukurta darbo programa ir padarytos reikiamos jos pataisos, įskaitant
finansavimo schemas, kvietimus teikti pasiūlymus ir kriterijus ir, jei
reikės, apibūdinant specialiąsias temas ir tikslines grupes
(pvz., pradinėsir (arba)besiformuojančios komandos);
2)           mokslinio
valdymo, stebėsenos ir kokybės kontrolės srityse:
–      kai tai moksliniu požiūriu tinkama, nustatys poziciją
dėl kvietimų teikti pasiūlymus įgyvendinimo ir valdymo,
vertinimo kriterijų, tarpusavio įvertinimo proceso, įskaitant
ekspertų atranką ir tarpusavio vertinimo bei pasiūlymų
vertinimo metodus ir reikalingas įgyvendinimo taisykles, kurios turi
būti įtrauktos į EMTT pateikimo taisykles, kuriomis remiantis,
prižiūrint Mokslo komitetui, bus atrenkami pasiūlymai finansavimui;
taip pat pozicijas bet kuriuo kitu klausimu, turinčiu įtakos
specialiosios programos rezultatams ir poveikiui bei vykdomų
mokslinių tyrimų kokybei, įskaitant EMTT dotacijos susitarimo
pagrindines nuostatas;
–      stebės veikimo kokybę ir įvertins programos
įgyvendinimą ir pasiekimus ir pateiks rekomendacijų, kaip
teisingai atlikti kitus veiksmus.
3)           bendravimo
ir sklaidos srityse:
–      užtikrins bendravimą su mokslo bendruomene ir pagrindiniais
suinteresuotaisiais subjektais ir informuos apie EMTT veiklas ir pasiekimus;
–      reguliariai informuos Komisiją apie savo veiklas.
Mokslo komitetas turi visus įgaliojimus
priimti sprendimus dėl finansuotinų mokslinių tyrimų
rūšies ir moksliniu požiūriu yra veiklos kokybės garantas.
Prireikus mokslo komitetas konsultuojasi su
mokslininkų, inžinierių ir kitų mokslo žmonių bendruomene.
Mokslo tarybos nariai gauna kompensacijas už
įvykdytas užduotis, tai yra tam tikro dydžio honorarus ir prireikus
padengiamos jų kelionių ir pragyvenimo išlaidos.
Kadencijos metu EMTT pirmininkas reziduos
Briuselyje ir skirs didžiumą savo laiko[17]
EMTT reikalams. Jam skiriamas atlyginimas palyginamas su aukščiausių
Komisijos vadovų atlyginimu.
Mokslo taryba iš savo narių išsirenka
tris vicepirmininkus, kurie atstovauja tarybos pirmininkui ir padeda jam
organizuoti savo darbą. Vicepirmininkai taip pat gali būti vadinami
ir Europos mokslinių tyrimų tarybos viceprezidentais.
Trims vicepirmininkams bus teikiama pagalba,
kad jie užtikrintų tinkamą administracinę pagalbą tuose
institutuose, kuriuose jie dirba.
1.2.        Tikslinė
įgyvendinimo struktūra
Tikslinė įgyvendinimo struktūra
bus atsakinga už visus administracinio įgyvendinimo ir programos vykdymo
aspektus, kaip nurodyta darbo programoje. Ji visų pirma vykdys įvertinimo
procedūras, tarpusavio įvertinimą ir atrankos procesą
vadovaudamasi Mokslo komiteto nustatytais principais ir užtikrins
finansinį ir mokslinį dotacijų valdymą.
Tikslinė įgyvendinimo struktūra
padės Mokslo komitetui atliekant visas pirmiau paminėtas užduotis,
suteiks prieigą prie jai priklausančių dokumentų ir
duomenų ir informuos Mokslo komitetą apie savo veiklas.
Siekiant užtikrinti veiksmingą ryšių
palaikymą su tiksline įgyvendinimo struktūra dėl
strategijos ir veiklos, Mokslo komiteto vadovybė ir tikslinės
įgyvendinimo struktūros direktorius organizuos reguliarius
koordinavimo susirinkimus.
EMTT valdymą atliks specialiai tam
pasamdytas personalas, įskaitant, jei reikės, pareigūnus iš ES
institucijų, ir šis valdymas apims tik tikruosius administracinius
poreikius, kad būtų užtikrintas stabilumas ir tęstinumas,
reikalingas veiksmingam valdymui.
1.3.        Komisijos vaidmuo
Siekdama įvykdyti 6, 7 ir 8 straipsnyje nurodytas
savo pareigas Komisija:
–
užtikrins Mokslo komiteto tęstinumą ir
atsinaujinimą ir rems nuolatinį Atrankos komitetą būsimiems
Mokslo komiteto nariams atrinkti;
–
užtikrins tikslinės įgyvendinimo
struktūros tęstinumą ir užduočių bei pareigų
pavedimą jai, atsižvelgiant į Mokslo komiteto nuomonę;
–
paskirs tikslinės įgyvendinimo
struktūros direktorių ir aukštesnio rango darbuotojus, atsižvelgiant
į Mokslo komiteto nuomonę;
–
užtikrins, kad laiku būtų priimta darbo
programa, nuomonės dėl įgyvendinimo metodologijos ir reikiamos
įgyvendinimo taisyklės, kaip nurodoma EMTT pateikimo taisyklėse
ir EMTT dotacijos susitarimo pavyzdyje, atsižvelgiant į Mokslo komiteto
nuomonę;
–
reguliariai informuos programos komitetą apie
EMTT veiklų įgyvendinimą;
2.           Ateities ir kuriamos technologijos
Ateities ir kuriamų technologijų
(AKT) veiklos sukonkretins skirtingas įsikišimo logikas nuo visiškai
atvirų iki įvairiai struktūrizuotų temų,
bendruomenių ir finansavimo, paremtų trimis ramsčiais:
2.1.        AKT atvirumas: naujų
idėjų skatinimas
Norint sėkmingai ištirti naujus pagrindus
radikaliai skirtingoms ateities technologijoms, reikia paremti didelę
grupę embrioninių, rizikingų vizualinių mokslo ir
technologijų bendradarbiavimo mokslinių tyrimų projektų.
Kadangi ši veikla neteminė ir neprivaloma, atsiranda galimybė naujoms
idėjoms, apimančioms platų spektrą temų ir
disciplinų, nesvarbu, kur ir iš kur jos kiltų. Skatinant tokias
trapias idėjas reikia laikytis paslankaus, nerizikingo ir itin tarpdisciplininio
požiūrio į mokslinius tyrimus, kuris peržengia bet kokias griežtas
technologinių sričių ribas. Siekiant turėti mokslo ir
pramonės lyderių ateityje, taip pat svarbu pritraukti ir skatinti
naujus potencialius mokslinių tyrimų ir inovacijų dalyvius,
tokius kaip jaunieji tyrėjai ir pažangiųjų technologijų
MVĮ.
2.2.        AKT iniciatyva: kuriamų
temų ir bendruomenių puoselėjimas
Naujos sritys ir temos turi būti gerai
apgalvotos, dirbant ta linkme, kad būtų suformuotos naujos
bendruomenės ir paremiant kitokių mokslinių tyrimų
temų planus ir vystymą. Pagrindinė nauda, kurią gali
atnešti šis besiformuojantis bet dar neištirtas požiūris yra naujos
besikuriančios sritys, kurios dar nėra tinkamos įtraukti į
pramonės mokslinių tyrimų veiksmų planus, ir aplink jas
besikuriančios ir besiformuojančios mokslinių tyrimų
bendruomenės. Tokiu būdu pereinama nuo keleto tyrėjų
bendradarbiavimo prie projektų grupės, kurioje kiekvienas projektas
orientuotas į tam tikrus mokslinio tyrimo temos aspektus ir yra
apsikeičiama rezultatais.
2.3.        AKT pavyzdinės
iniciatyvos: pagrindinių mokslo ir technologijų
tarpdisciplininių problemų sprendimas
Mokslo tyrimų iniciatyvos, susijusios su
šia problema yra pagrįstos mokslu, didelio masto, tarpdisciplininės
ir orientuotos į vieną įsivaizduojamą bendrą
tikslą. Šiomis iniciatyvomis siekiama išspręsti pagrindines mokslo ir
technologijų problemas, kurioms išspręsti būtina pasitelkti
į pagalbą daugelį disciplinų, bendruomenių ir
programų. Mokslo pažanga turėtų suteikti tvirtą ir
platų pagrindą ateities inovacijoms ir ekonominiam panaudojimui, taip
pat atnešti naujos naudos visuomenei. Tai, kad problemos yra visiems
rūpimos ir svarbios, reiškia, kad jas galima išspręsti tik
jungtinėmis ir ilgalaikėmis pastangomis (per 10 metų).
Trijų AKT ramsčių veiklos yra
papildomos daugeliu tinklų kūrimo ir bendruomeninėmis
veiklomis, kad būtų sukuriamas plataus masto ir veiksmingas
pamatas mokslu grindžiamiems tyrimams kuriant ateities technologijas Europoje.
Šie ramsčiai parems tolimesnę AKT veiklų plėtrą,
skatins diskusijas dėl naujų technologijų siūlymo ir
paspartins poveikį.
2.4.        Specialieji įgyvendinimo
aspektai
AKT patariamoji taryba pateiks
suinteresuotųjų subjektų įtaką visai mokslinei
strategijai, įskaitant darbo programos apibūdinimą.
AKT ir toliau bus mokslinė finansavimo
schema, paremta lengva ir veiksminga įgyvendinimo struktūra. Bus
priimtos paprastos administracinės procedūros, kuriomis ir toliau bus
siekiama didelį dėmesį skirti mokslu grindžiamų
technologinių inovacijų pranašumui, skatinti iniciatyvas ir derinti
lankstumą su atskaitingumu. Siekiant ištirti AKT mokslinių
tyrimų lauką (pvz., portfelio analizė) ir įtraukiant
suinteresuotųjų subjektų bendruomenes (pvz., konsultacijos), bus
laikomasi tinkamiausių požiūrių. Bus siekiama nuolatinės
pažangos ir ieškoma naujų būdų supaprastinti ir pagerinti
procedūras, kad būtų užtikrinama, jog yra laikomasi šių
principų. Bus atliekamas AKT veiklų efektyvumo ir įtakos
vertinimas, papildant juos programos lygmeniu.
Kadangi AKT misija yra skatinti mokslu
grindžiamus tyrimus ateities technologijų srityje, yra stengiamasi suburti
į vieną vietą mokslo, technologijų ir inovacijų
atstovus. Todėl AKT turėtų atlikti aktyvų ir
skatinamąjį vaidmenį siūlant naują mąstymą,
naujas veiklas ir naujus bendradarbiavimo būdus.
AKT atvirumas leidžia sugrupuoti veiklas, kad
būtų galima „iš apačios į viršų“ ieškoti naujų
perspektyvių idėjų. Rizika, kurią kiekviena tokia
idėja atneša yra nugalima išbandant daugelį idėjų. Laiko ir
išteklių efektyvumas, mažos alternatyviosios sąnaudos
siūlytojams ir neabejotinas atvirumas neįprastoms ir
tarpdisciplininėms idėjoms yra pagrindinės šių veiklų
savybės. Lengvomis ir greitomis ir nuolat atviromis pateikimo schemomis
bus siekiama rizikingų perspektyvių naujų mokslinių tyrimų
idėjų ir suteikiamos galimybės įtraukti naujus ir perspektyvius
inovacijų dalyvius, tokius kaip jaunieji tyrėjai ir
pažangiųjų technologijų MVĮ. Šios schemos bus papildytos
naujomis veiklomis, padedančiomis aktyviai skatinti kūrybišką,
netradicinį mąstymą.
AKT iniciatyva: ši veikla reikalaujama
reguliariai pateikti kai kurias rizikingas, perspektyvias inovacijų temas,
finansuojamas taip, kad būtų galima pasirinkti kelis projektus. Šie
projektai bus remiami vykdant bendruomenės didinimo veiksmus, kuriais
skatinamos tokios veiklos kaip bendri renginiai, naujų mokymo
programų plėtotė ir mokslinių tyrimų veiksmų
planai. Renkantis temas bus atsižvelgiama į mokslu grindžiamų
mokslinių tyrimų susijusių su ateities technologijomis
kokybę, potencialą sukurti kritinę masę ir įtaką
mokslui ir technologijoms.
Bus įgyvendinta keletas didelio masto
surinktų iniciatyvų (AKT pavyzdinių iniciatyvų). Jos bus
paremtos partnerystėmis, kurios suteikia galimybę sujungti Europos
Sąjungos, nacionalinę ir privačią pagalbą, pasiekti labiau
subalansuoto valdymo, kuris leistų programos savininkams turėti
tinkamą įtaką, taip pat įgyvendinant programas būti
labai savarankiškiems ir lankstiems, kad pavyzdinė iniciatyva
galėtų vykti kuo tiksliau laikantis plačiu mastu remiamo
mokslinių tyrimų veiksmų plano. Renkantis bus atsižvelgiama
į bendrą tikslą, įtaką, suinteresuotųjų
subjektų ir išteklių integraciją laikantis darnaus
mokslinių tyrimų veiksmų plano ir gaunant paramą iš
suinteresuotųjų subjektų ir nacionaliniųir (arba)regioninių
mokslinių tyrimų programų.
3.           Marie Curie politika
3.1.        Organizuojant kokybišką
pirminį tyrėjų mokymą, skatinami nauji įgūdžiai
Europai reikia stiprios ir kūrybingos
žmogiškųjų išteklių bazės, kuria būtų galima
užtikrinti judumą tarp šalių ir sektorių ir kurioje
galėtų atsirasti tinkamas įgūdžių, reikalingų
atnaujinti žinias ir paversti idėjas produktais ir paslaugomis ekonominei
ir socialinei gerovei, derinys.
Tai bus pasiekta būtent kuriant ir
keliant daugelio aukštos kokybės pirminių mokymų, skirtų
valstybių narių ir asocijuotų šalių pradedantiesiems
tyrėjams ir doktorantams, kokybę. Suteikus pradedantiesiems
tyrėjams įvairių įgūdžių, kurie leis jiems
spręsti esamas ir ateityje galinčias iškilti problemas, ateinanti
tyrėjų karta pasinaudos padaugėjusiomis karjeros
galimybėmis ir viešajame ir privačiajame sektoriuose ir todėl
padaugės jaunų žmonių, susižavinčių tyrėjo
karjeros galimybėmis.
Ši politika bus įgyvendinta remiant
Europos mastu konkurso būdu atrinktas mokslinių tyrimų mokymo
programas, kurias įgyvendina universitetų partnerystės,
mokslinių tyrimų institucijos, verslai, MVĮ ir kiti socialiniai
ir ekonominiai dalyviai iš įvairių Europos ir kitų šalių.
Bus remiamos institucijos, kurios gali pasiūlyti tokią
pačią praturtinančią aplinką. Kad būtų
patenkinami skirtingi poreikiai, reikės užtikrinti tikslų
įgyvendinimo lankstumą. Dažniausiai sėkmingos partnerystės
bus mokslinių tyrimų mokymo tinklai arba pramoniniai doktoratai, o
pavienės institucijos dažniausiai bus susijusios su pažangiomis daktaro
programomis. Todėl numatoma remti geriausius pradedančiuosius
tyrėjus iš bet kokios šalies, kad jie galėtų dalyvauti šiose
puikiose programose.
Šiomis mokymo programomis bus siekiama gerinti
ir plėsti pagrindines mokslinių tyrimų kompetencijas, išmokant
tyrėjus kūrybiškai mąstyti, vadovautis verslo logika ir
suteikiant jiems naujų įgūdžių, kurie bus būtent
tokie, kokių ateityje reikės darbo rinkoje. Programose taip pat
numatoma mokyti, kaip perduoti tokias kompetencijas kaip, pavyzdžiui, darbas
komandoje, gebėjimas rizikuoti, vadovavimas projektams, standartizavimas,
verslumas, etika, intelektinės nuosavybės teisė, bendravimas ir
ryšiai su visuomene.
3.2.        Pasiekus tarpvalstybinio ir
tarpsektorinio judumo skatinamas kokybiškumas
Europa turi būti patraukli geriausiems
tyrėjams, tiek Europos tiek ne Europos. To bus pasiekiama būtent
remiant patrauklias karjeros galimybes patyrusiems tyrėjams tiek viešajame
tiek privačiame sektoriuose ir skatinant juos judėti tarp šalių,
sektorių ir disciplinų, kad padidintų savo kūrybinį ir
inovacinį potencialą.
Perspektyviausi patyrę tyrėjai,
kurie nori tobulinti savo įgūdžius pasinaudoję tarptautinio
judumo galimybe bus finansuojami nepaisant jų tautybės. Jie, taip pat
net ir patys jauniausi tyrėjai, ką tik gavę daktaro laipsnį
arba turėję panašios patirties, gali būti remiami visais skirtingais
jų karjeros etapais. Šie tyrėjai bus finansuojami su sąlyga, kad
jie judės iš vienos šalies į kitą, kad išplėstų savo
gebėjimų įvairovę ir pagilintų žinias universitetuose,
mokslinių tyrimų institucijose, versluose, MVĮ ar kituose
jų pasirinktuose socialiniuose bei ekonominiuose dalyviuose,
dirbančiuose su mokslinių tyrimų ir inovacijų projektais,
kurie atitinka jų reikalavimus ir interesus. Jie taip pat bus skatinami
judėti iš viešojo sektoriaus į privatų sektorių ir
atvirkščiai remiant laikinus paskyrimus. Galėdami dirbti ne visą
darbo dieną, tyrėjai galės dirbti tiek viešajame tiek
privačiame sektoriuose vienu metu ir todėl padidės
galimybių perduoti žinias iš vieno sektoriaus į kitą, taip pat
bus skatinamas naujų veiklų kūrimas. Tokios konkretiems poreikiams
pritaikytos mokslinių tyrimų galimybės padės perspektyviems
tyrėjams tapti visiškai nepriklausomiems ir išbandyti karjerą tiek
viešajame tiek privačiame sektoriuose.
Siekiant iki galo išnaudoti esamą
tyrėjų potencialą, taip pat bus remiamos galimybės iš naujo
pradėti tyrėjo karjerą po pertraukos.
3.3.        Praturtinus mokslą
skatinamos inovacijos
Visuomenės uždaviniai tampa vis labiau
globalū ir norint juoišspręsti būtinas bendradarbiavimas tarp
valstybių ir tarp sektorių. Todėl mokslinių tyrimų žinių
ir idėjų pateikimas rinkai yra labai svarbus ir gali būti
pasiekiamas tik sujungiant žmones. Tai bus skatinama remiant lankstų
apsikeitimą aukštos kvalifikacijos mokslinių tyrimų ir
inovacijų darbuotojais tarp sektorių, šalių ir disciplinų.
Europos finansavimas bus skiriamas remti
trumpalaikius apsikeitimus mokslinių tyrimų ir inovacijų
darbuotojais tarp universitetų partnerysčių, mokslinių
tyrimų institucijų, verslų, MVĮ ir kitų socialinių
bei ekonominių dalyvių Europoje, taip pat tarp Europos ir trečiojo
pasaulio šalių, kad būtų stiprinamas tarptautinis
bendradarbiavimas. Mokslinių tyrimų ir inovacijų darbuotojai,
nuo pačių jauniausių (ką tik studijas baigusiųjų)
iki pačių vyriausių (vadovų), įskaitant ir
administracijos ir techninius darbuotojus, galės tuo pasinaudoti bet
kuriuo karjeros metu.
3.4.        Bendrai finansuojant veiklas
didinama struktūrinė įtaka
Skatinant regionines, nacionalines ir
tarptautines programas, kuriomis siekiama kokybiškumo ir geriausių Marie
Curie veiksmų pritaikymų sklaidos skatinant tyrėjų
mokymo, karjeros, vystymo ir apsikeitimo personalu galimybes, padidės Marie
Curie veiksmų kiekybinė ir struktūrinė įtaka. Tai
taip pat padarys Europoje esančius kokybės centrus patrauklesnius.
To bus pasiekta finansuojant naujas arba
esamas regionines, nacionalines, privačias ir tarptautines programas, kad
tyrėjams ir inovacijų darbuotojams visuose jų karjeros etapuose
būtų suteikiamas tarptautinis tarpsektorinis ir tarpdisciplininis
mokslinių tyrimų mokymas ir atveriamas kelias tarpvalstybiniam ir
tarpsektoriniam judumui.
Tai leis naudoti Europos sąjungos
veiksmų ir veiksmų regioniniu ir nacionaliniu lygmeniu sąveikas,
kad būtų išvengiama tikslų, vertinimo metodų ir
tyrėjų darbo sąlygų susiskaldymo.
3.5.        Specialieji paramos ir
politikos veiksmai
Kad būtų galima veiksmingai
išspręsti problemą, būtina kontroliuoti progresą. Ši
programa parems rodiklių plėtrą ir su tyrėju judumu,
įgūdžiais ir karjeromis susijusios informacijos analizę,
siekiant pastebėti Marie Curie veiksmų spragas ir sustiprinti
šių veiksmų poveikį. Šios veiklos bus įgyvendinamos
siekiant sąveikos ir glaudaus sujungimo su politikos paramos veiksmais
tyrėjams, jų darbdaviams ir rėmėjams, kaip nurodyta
„Šiuolaikiškos ir saugios visuomenės be atskirties“ projekte. Specialieji
veiksmai bus finansuojami siekiant paremti iniciatyvas ir atkreipti
dėmesį į tyrėjo karjeros svarbą ir platinti
mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatus, gautus dirbant pagal Marie
Curie veiksmus.
Kad toliau būtų didinama Marie
Curie politikos įtaka, bus sustiprintas Marie Curie
tyrėjų (esamų ir būsimų) tinklas taikant alumni
paslaugų strategiją. Šios paslaugos apims forumo, kuriame
tyrėjai galės bendrauti ir apsikeisti informacija ir galimybių
išnagrinėti bendradarbiavimą ir darbo galimybes sukūrimą,
taip pat bendrų renginių organizavimą, dalyvavimą Marie
Curie veiksmų ir Europos mokslinių tyrimų erdvės
ambasadorių informavimo veikloje.
3.6.        Specialieji įgyvendinimo
aspektai
Marie Curie
veiksmai bus atviri ir sieks pasiūlyti mokymo ir karjeros plėtros
galimybių veiklų visose mokslinių tyrimų ir inovacijų
srityse, minimose sutartyje, nuo paprastų mokslinių tyrimų iki
rinkos užėmimo ir inovacijų paslaugų. Mokslinių tyrimų
ir inovacijų laukus ir sektorius pasirinks kandidatai laisva valia.
Norint sulaukti naudos iš pasaulinio masto
žinių pagrindo, Marie Curie politika bus atvira tyrėjams ir
inovacijų darbuotojams, taip pat universitetams, mokslinių
tyrimų institucijoms, verslams ir kitiems socialiniams ir ekonominiams
dalyviams iš visų šalių, įskaitant trečiojo pasaulio šalis,
laikantis sąlygų, nurodytų Reglamente (ES) XX/2012 (dalyvavimo
taisyklėse).
Vykdant visas pirmiau nurodytas veiklas bus
kreipiamas dėmesys į tai, kad būtų skatinamas aktyvus
įmonių dalyvavimas, ypač MVĮ, taip pat ir kitų
socialinių ir ekonominių dalyvių aktyvumas, kad būtų
sėkmingai įgyvendinama Marie Curie politika ir stiprinama jos
įtaka. Marie Curie politika skatinamas aukštojo mokslo,
mokslinių tyrimų organizacijų ir privataus sektoriaus
bendradarbiavimas, atsižvelgiant į intelektinės nuosavybės
teisių apsaugą.
Išlieka galimybė, jei kiltų
poreikis, nukreipti tam tikras programoje minimas veiklas, susijusias su ypatingais
visuomenės uždaviniais, mokslinių tyrimų ir inovacijų
institucijų rūšimis arba geografinėmis vietovėmis ta
linkme, kad jos atitiktų kintančius Europos reikalavimus
įgūdžiams, mokslinių tyrimų mokymui, karjeros raidai ir
dalijimuisi žiniomis.
Norint atvirai priimti visas talentų
rūšis, bus užtikrinamos bendrai visiems taikomos priemonės
apsisaugoti nuo bet kokio neteisėto naudojimosi finansavimu, pavyzdžiui,
skatinant lygias galimybes visoms Marie Curie politikos priemonėms
ir nustatant moterų ir vyrų dalyvavimo proporcijas. Be to taip pat bus
numatyti veiksmai, kurie skirti palengvinti stabilesnę mokslo
darbuotojų karjeros raidą ir užtikrinti, kad mokslo darbuotojai
išlaikytų tinkamą darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą,
atsižvelgiant į šeimyninę padėtį, ir padėti
darbuotojams po pertraukos tęsti karjerą mokslinių tyrimų
srityje. Visi finansuojami dalyviai turės patvirtinti ir laikytis Europos
mokslininkų chartijos ir Mokslo darbuotojų samdymo taisyklių
principų, kuriais skatinamas atviras priėmimas į darbą ir
patrauklios darbo sąlygos.
Norintys pasinaudoti Marie Curie
politika ir sustiprinti sklaidą ir visuomenės dalyvavimą,
turės sudaryti tinkamų informavimo plačiajai visuomenei
veiklų planą. Šis planas taip pat turės būti
įvertintas vertinimo proceso metu ir organizuojant projektą.
4.           Mokslinių tyrimų
infrastruktūros
Siūlomomis veiklomis siekiama parengti
Europos mokslinių tyrimų infrastruktūras 2020 ir vėlesniems
metams, skatinant jų inovacijų potencialą ir
žmogiškąjį kapitalą ir stiprinant Europos politiką. Bus
siekiama suderinimo su sanglaudos finansavimo šaltiniais, kad būtų
užtikrintos mokslinių tyrimų infrastruktūrų vystymo
sąveikos ir nuoseklus požiūris.
4.1.        Europos mokslinių
tyrimų infrastruktūrų vystymo planas 2020 ir vėlesniems
metams
4.1.1.     Naujų pasaulinio lygio
mokslinių tyrimų infrastruktūrų vystymas[18]
Tikslas – užtikrinti infrastruktūrų,
nurodytų Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros
strategijos forume (EMTISF) ir kitose pasaulinio lygio mokslinių
tyrimų infrastruktūrose, kurios padės Europai spręsti
pagrindines mokslo, pramonės ir visuomenės uždavinius,
įgyvendinimą, ilgalaikį tvarumą ir efektyvų veikimą.
Šis tikslas siejamas konkrečiai su tomis infrastruktūromis, kurios
nustatinėja arba nustatė valdymą, pvz., pagal Europos
mokslinių tyrimų infrastruktūrų konsorciumą (EMTIK)
arba kitą lygią struktūrą Europos arba tarptautiniu
lygmeniu.
Europos Sąjungos finansavimu bus
paremiama:
(a)
parengiamoji ateities
infrastruktūrų fazė (pvz., detalūs konstrukcijų
planai, teisiniai susitarimai, daugiamečiai planai);
(b)
įgyvendinimo fazė (pvz., mokslinių tyrimų ir plėtros ir inžinerijų
darbas kartu su pramone ir vartotojais, regionninių partnerių
infrastruktūrų plėtra, siekiant labiau subalansuotos Europos
mokslinių tyrimų erdvės plėtros); ir (arba)
(c)
veikimo fazė
(pvz., prieiga, duomenų tvarkymas, informavimas, mokymas ir tarptautinio
bendradarbiavimo veiklos).
Taikant iniciatyvos iš apačios
metodą, šia veikla taip pat bus remiami naujų mokslinių
tyrimų infrastruktūrų projektavimo tyrimai.
4.1.2.     Nacionalinių visai
Europai svarbių mokslinių tyrimų infrastruktūrų
integravimas ir atvėrimas
Tikslas – padaryti, kad pagrindinės nacionalinių
mokslinių tyrimų infrastruktūros būtų prieinamos
visiems Europos tyrėjams, tiek mokslo, tiek pramonės įstaigose
ir užtikrinti, kad jos būtų optimaliai naudojamos ir bendrai
vystomos.
Europos Sąjunga rems tinklus, kurie
Europos mastu sujungia ir integruoja pagrindines nacionalinių
mokslinių tyrimų infrastruktūras. Jos bus finansuojamos
būtent dėl to, kad būtų prieinamos tyrėjams iš
kitų šalių ir būtų patalpintos internete ir kad būtų
suderintos ir patobulintos infrastruktūrų teikiamos paslaugos. Šios
paramos reikės maždaug šimtui infrastruktūrų tinklų visuose
mokslo ir technologijų srityse, kuriais per metus pasinaudoja iki
dvidešimties tūkstančių tyrėjų.
4.1.3.     Ryšių technologijomis
pagrįstų infrastruktūrų vystymas, sklaida ir veikimas[19]
Tikslas – iki 2020-ųjų sukurti
vieną bendrą Europos erdvę moksliniams tyrimams internetu,
kurioje tyrėjai turės galimybę naudotis moderniausiomis,
populiariomis ir patikimomis tinklų kūrimo ir duomenų apdorojimo
paslaugomis ir galės prieiti prie e. mokslo aplinkų ir
pasaulinių duomenų šaltinių.
Norint pasiekti šio tikslo, bus remiamos šios
sritys: pasauliniai mokslinių tyrimų ir švietimo tinklai, galintys
suteikti aukštesnio lygio, standartizuotas ir kintamo mastelio tarpsritines
užsakomąsias paslaugas; paskirstyto skaičiavimo principo
infrastruktūras, suteikiančias beveik neribotas skaičiavimo ir
duomenų apdorojimo galimybes; specialiojo lygio link plėtojama
superkompiuterio ekosistema; programinės įrangos ir paslaugų infrastruktūros,
pvz., imitavimas ir vizualizacija; tikrojo laiko bendrieji įrankiai; ir
suderinta, atvira ir patikima mokslinių duomenų infrastruktūra.
4.2.        Mokslinių tyrimų
infrastruktūrų inovacijų potencialo ir jų žmogiškojo
kapitalo skatinimas
4.2.1.     Mokslinių tyrimų
infrastruktūrų inovacijų potencialo išnaudojimas
Tikslas – skatinti inovacijas tiek
pačiose infrastruktūrose, tiek jų kūrėjų ir
naudotojų pramonėje.
Dėl šios priežasties bus remiama:
(a)
mokslinių tyrimų ir plėtros
partnerystės ir jų pramonė, kad būtų galima
plėtoti Europos Sąjungos kompetenciją ir pramoninį
tiekimą pažangiųjų technologijų srityse, tokiose kaip
mokslinė matavimo aparatūra arba IRT;
(b)
ikiprekybiniai viešieji pirkimai, kai
mokslinių tyrimų infrastruktūros dalyviai siūlo
inovaciją ir vieni iš pirmųjų priima technologijas;
(c)
mokslinių tyrimų infrastruktūrų
naudojimo pramonėje skatinimas, pvz., eksperimentinės tyrimų
laboratorijos, mokslu grindžiami centrai; ir
(d)
mokslinių tyrimų infrastruktūrų
integracijos į vietinę, regioninę ir pasaulinę
inovacijų ekosistemą skatinimas.
Europos Sąjungos veiksmai taip pat
turės įtakos mokslinių tyrimų infrastruktūrų
naudojimui, ypač tam, kaip bus naudojamos e. infrastruktūros, skirtos
viešosioms paslaugoms, socialinei inovacijai, kultūrai ir švietimui.
4.2.2.     Mokslinių tyrimų
infrastruktūrų žmogiškojo kapitalo stiprinimas
Kadangi mokslinių tyrimų
infrastruktūros yra sudėtingos, norint iki galo išnaudoti jų
potencialą, reikia, kad jų valdytojai, inžinieriai, technikai, taip
pat naudotojai turėtų reikiamų įgūdžių.
Europos Sąjunga finansuos vadovaujančio
mokslinių tyrimų infrastruktūroms, svarbioms visoje Europoje ir
dirbančio su jomis personalo mokymus, personalo ir geriausių
praktinių idėjų mainus ir reikiamų žmogiškųjų
išteklių tiekimą pagrindinėms disciplinoms, įskaitant
specialiųjų mokymo programų rengimą.
4.3.        Europos mokslinių
tyrimų infrastruktūrų politikos ir tarptautinio bendradarbiavimo
stiprinimas
4.3.1.     Europos mokslinių
tyrimų infrastruktūrų politikos stiprinimas
Tikslai – išnaudoti nacionalinių ir
Europos Sąjungos iniciatyvų sinergiją, steigiant partnerystes
tarp tų, kurie nustato esmines veiklos kryptis ir juos
finansuojančiųjų (pvz., Europos mokslinių tyrimų
infrastruktūros strategijos forumas (EMTISF) Elektroninių
infrastruktūrų svarstymo grupė (eISG), EURO forumo
organizacijos, nacionalinės valdžios institucijos), kad mokslinių
tyrimų infrastruktūros ir kitos veiklos, įgyvendinančios
kitas Europos Sąjungos politikas (pvz., regioninę, sanglaudos,
pramonės, sveikatos, užimtumo ir vystymosi politikas) viena kitą
papildytų ir bendradarbiautų ir užtikrinti skirtingų Europos
Sąjungos finansavimo šaltinių koordinavimą. Europos Sąjunga
savo veiksmais taip pat parems mokslinių tyrimų
infrastruktūrų tikrinimą, priežiūrą ir vertinimą
Europos Sąjungos lygmeniu, taip pat politikos studijas ir bendravimo
užduotis.
4.3.2.     Strateginio tarptautinio
bendradarbiavimo palengvinimas
Tikslas – palengvinti pasaulinių
mokslinių tyrimų infrastruktūrų vystymą, t.y.
tokių mokslinių tyrimų infrastruktūrų, kurioms
reikalingas pasaulinio masto finansavimas arba susitarimai. Kitas tikslas yra
palengvinti Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų
bendradarbiavimą su kitomis infrastruktūromis, esančiomis ne
Europoje, užtikrinant jų sąveiką ir pasiekiamumą visame pasaulyje
ir siekti, kad būtų priimti susitarimai dėl infrastruktūrų
abipusio naudojimo, atvirumo ir bendro finansavimo. Todėl bus
atsižvelgiama į vyresniųjų valstybės tarnautojų
Carnegie grupės pasaulinėms mokslinių tyrimų
infrastruktūroms rekomendacijas. Bus kreipiamas dėmesys ir į
tai, kad būtų užtikrinta, kad Europos Sąjunga kartu su
tarptautinėmis organizacijomis, tokiomis kaip JT arba EBPO, dalyvaus
koordinavime.
4.4.        Specialieji įgyvendinimo
aspektai
Įgyvendinant bus konsultuojamasi su nepriklausomomis ekspertų
grupėmis, taip pat su suinteresuotaisiais subjektais ir patariamosiomis
institucijomis, tokiomis kaip EMTISF arba eISG.
Įgyvendinant bus veikiama trimis
kryptimis: iš apačios į viršų, kai nežinomas projekto turinys ir
partneriai; tikslingai, kai specialiosios mokslinių tyrimų
infrastruktūros ir/arba bendrijos, su kuriomis bus dirbama yra aiškiai
nusakytos; ir išvardijant naudos gavėjus, pavyzdžiui, kai parama veikimo
išlaidoms yra duodama infrastruktūros valdytojui(-ų) (konsorciumui).
Pastarųjų dviejų veiklų
tikslai bus įgyvendinami pagal jų specialiuosius veiksmus ir, kur bus
tinkama, pagal pirmosios veiklos veiksmus.
II dalis
Pirmavimas pramonės srityje
1.           Pirmavimas didelio poveikio ir
pramonės technologijų srityje
Bendrosios nuostatos
Europos pramonėje sėkmingai valdomos
ir diegiamos didelio poveikio technologijos yra svarbiausias faktorius
stiprinant Europos našumą ir pajėgumą inovuoti ir užtikrinant,
kad Europa turėtų pažangią, tvarią ir konkurencingą
ekonomiką, pirmautų pasaulio pažangiųjų technologijų
prietaikų sektoriuose ir galėtų surasti unikalius
visuomenės uždavinių sprendimus. Inovacijų finansavimo veiklos
bus jungiamos su mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros
finansavimu ir bus būtina finansavimo dalis.
Integruotas
požiūris į pagrindines didelio poveikio technologijas
Labai svarbi
„Pirmavimo didelio poveikio ir pramonės technologijų srityje“ dalis
yra pagrindinės didelio poveikio technologijos (angl. KETs),
apimančios mikro- ir nanoelektroniką, fotoniką,
nanotechnologijas, biotechnologijas, pažangiąsias medžiagas ir
pažangiąsias gamybos sistemas[20].
Dauguma novatoriškų produktų gaminami naudojant kelias iš šių
technologijų vienu metu kaip atskiras arba bendras dalis. Kadangi kiekviena technologija siūlo
technologinę inovaciją, tai nauda, gauta sujungiant kelias didelio
poveikio technologijas, taip pat gali prisidėti prie technologinių
šuolių. Panaudojant pagrindines didelio
poveikio technologijas padidės produktų konkurencingumas ir
įtaka. Todėl daugelis šių
technologijų sąveikų bus panaudojamos. Didesnės apimties
bandomosioms linijoms ir demonstravimo projektams bus skiriama tikslinė
parama.
Prie to bus
galima priskirti kompleksines veiklas, sujungiančias įvairias
individualias technologijas ir sudarančias sąlygas įtvirtinti
technologijas pramonėje kaip išbaigtą ir kokybišką rinkai paruoštą
sistemą. Didelis privačiojo sektoriaus vaidmuo tokiose veiklose bus
būtinas, ypač viešojo ir privataus sektoriaus partnerystės
atvejais. Tam tikslui pasinaudojant tiksline valdymo struktūra bus sukurta
jungtinė darbo programa tarpsektorinėms pagrindinių didelio
poveikio technologijų veikloms. Atsižvelgiant į rinkos poreikius ir
visuomenės uždavinių sprendimo reikalavimus, ta programa bus siekiama
sukurti pagrindinių didelio poveikio technologijų tipinius formantus
įvairioms taikymo sritims, įskaitant visuomenės uždaviniams
spręsti.
Specialieji
įgyvendinimo aspektai
Prie inovacijų
veiklų reikėtų priskirti individualių technologijų
integraciją; pajėgumo kurti ir tiekti naujus produktus ir teikti
paslaugas demonstravimą; vartotojų ir klientų atliekamą
išbandymą, kuriuo būtų siekiama įrodyti
įgyvendinamumą ir pridėtinę vertę; ir platų
demonstracijos dalyvių ratą, palengvinantį mokslinių
tyrimų rezultatų įsitvirtinimą rinkoje.
Įvairios
individualios technologijos bus integruotos, todėl bus technologijos bus
įtvirtinamos įpramoninėje aplinkoje kaip išbaigta ir kokybiška
rinkai paruoštą sistemą. Didelis privačiojo sektoriaus vaidmuo
tokiose veiklose bus būtinas, ypač viešojo ir privataus sektoriaus
partnerystės atvejais.
Su paklausa susiję
veiksmai papildys mokslinių tyrimų ir inovacijų iniciatyvų
skleidžiamą technologijų reklamą. Prie šių veiksmų
priskirtinas naudojimasis viešaisiais inovacijų pirkimais; tinkamų
techninių standartų kūrimas; privataus sektoriaus paklausa ir
naudotojų įtraukimą, kad būtų galima sukurti
inovacijoms atviresnes rinkas.
Nanotechnologijų, o
ypač biotechnologijų atveju bendradarbiavimas su suinteresuotaisiais
subjektais ir bendra publika bus nukreiptas į dėmesio naudoms ir
rizikoms padidinimą. Saugumo įvertinimas ir bendras rizikų valdymas
skleidžiant šias technologijas bus vykdomas sistemiškai.
Šios veiklos papildys
paramą didelio poveikio technologijų moksliniams tyrimams ir
inovacijoms, kurią gali teikti nacionalinės ir regioninės
valdžios įstaigos iš Sandraugos politikos fondų pagal pažangiųjų
specializacijų strategijų sistemą.
Strateginių
tarptautinio bendradarbiavimo iniciatyvų bus laikomasi abipusiai svarbiose
srityse ir jų atnešta nauda bus pirmaujančios valstybės
partnerės. Didelio poveikio ir pramonės technologijoms itin svarbu,
bet ne svarbiausia:
–
pasaulinių standartų kūrimas;
–
pramoninio naudojimo ir prekybos sąlygų
kliūčių pašalinimas;
–
nanotechnologijomis ir biotechnologijomis
grindžiamų produktų saugumas;
–
medžiagų ir metodų, padedančių
sumažinti energijos ir išteklių naudojimą kūrimas;
–
pramonės vadovaujamos bendros
tarptautinės iniciatyvos gamybos bendruomenėje; ir
–
sistemų sąveika.
1.1.        Informacijos ir ryšių
technologijos (IRT)
Keletas veiklų linijų bus nukreiptos
į IRT pramonės ir technologijos pirmavimo problemas ir apims bendruosius
IRT mokslinius tyrimus ir inovacijų pagrindinių operacijų
sąrašą, įskaitant būtent:
1.1.1.     Naujų komponentų ir
sistemų gamyba: pažangiųjų ir išmaniųjų
plėtojamųjų komponentų inžinerija
Tikslas – išlaikyti ir sustiprinti Europos
pirmavimą technologijų, susijusių su pažangiais
įterptaisiais komponentais ir sistemomis, srityje. Taip pat su mikro-, nano-,
biosistemomis, organine elektronika, plačios erdvės integracija,
pagrindinėmis daiktų interneto (angl. IoT[21]) technologijomis,
įskaitant platformas padedančias suteikti pažangiąsias
paslaugas, sukurti pažangiąsias integruotas sistemas, sistemų
sistemas ir kompleksinių sistemų inžineriją.
1.1.2.     Naujos kartos skaičiavimo
sistemos: pažangiosios skaičiavimo sistemos ir technologijos
Tikslas – Europos lėšų, skirtų
procesoriaus ir sistemos architektūrai, susijungimo ir duomenų
nustatymo technologijoms, debesų kompiuterijai, lygiagrečiajai
kompiuterijai ir modeliavimo programinei įrangai visose kompiuterių
pramonės srityse, dauginamoji įtaka.
1.1.3.     Ateities internetas:
infrastruktūros, technologijos ir paslaugos
Tikslas – sustiprinti Europos pramonės
konkurencingumą, plėtojant, įvaldant ir modeliuojant naujos
kartos internetą, kuris palaipsniui pakeis dabartinį tinklą,
fiksuotuosius ir mobiliuosius tinklus ir paslaugų infrastruktūras ir
leis sujungti trilijonus prietaisų (IoT) su keliais operatoriais ir
domenais, kurie pakeis tai, kaip mes bendraujame, prieiname prie ir
naudojamės žiniomis. Tai apima mokslinių tyrimų ir
inovacijų tinklų, programinės įrangos ir paslaugų,
kompiuterinio saugumo, privatumo ir pasitikėjimo, belaidį[22] bendravimą ir visus
optinius tinklus, įtrauktąją interaktyviąją daugialypę
terpę ir sujungtąją ateities įmonę.
1.1.4.     Turinio technologijos ir
informacijjos valdymas: IRT skaitmeniniam turiniui ir kūrybingumui
Tikslas – suteikti profesionalams ir
piliečiams naujų įrankių, padedančių kurti,
naudoti ir išsaugoti bet kokio pobūdžio skaitmeninę informaciją
bet kuria kalba ir modeliuoti, analizuoti ir vizualizuoti didelius duomenų
kiekius, įskaitant nuorodinius duomenis. Tai apima naujas technologijas
kalboms, mokymuisi, bendravimui, skaitmeniniam išsaugojimui, informacijos
pasiekimui ir analitikai; pažangiąsias informacijos tvarkymo sistemas,
pagrįstas pažangia duomenų gavyba, mašininiu mokymusi, statistine
analize ir vizualinėmis kompiuterių technologijomis.
1.1.5.     Pažangiosios sąsajos ir
robotai: robotų technika ir išmaniosios erdvės
Tikslas – sustiprinti Europos pirmavimą
moksle ir pramonėje gaminant pramonės ir paslaugų robotų
techniką, kognytyviąsias sistemas, pažangiąsias sąsajas ir
išmaniąsias erdves ir jautriąsias mašinas, taip pat gerinant
kompiuterių ir tinklų charakteristikas ir tobulėjant turint
omenyje gebėjimą pagaminti sistemas, galinčias mokytis,
prisitaikyti ir reaguoti.
1.1.6.     Mikro ir nanoelektronika ir
fotonika
Tikslas – pasinaudoti pagrindinių Europos
didelio poveikio technologijų kokybe ir
skatinti konkurencingumą ir šios pramonės pirmavimą rinkoje.
Veiklos taip pat apims mokslinius tyrimus ir inovacijas, susijusias su dizainu,
pažangiaisiais procesais, bandomosiomis gamybos linijomis, susijusiomis gamybos
technologijomis ir demonstracine veikla, skirta įteisinti
technologijų plėtra ir novatoriškus verslo modelius.
Tikimasi, kad šios šešios pagrindinės
veiklų kryptys patenkins visus poreikius. Prie šių poreikių
galima priskirti pramonės pirmavimą ieškant bendrų IRT
grindžiamų sprendimų, produktus ir paslaugas, kurių reikia
sprendžiant pagrindinius visuomenės uždavinius, taip pat į taikymus
nukreiptų IRT mokslinių tyrimų ir inovacijų operacijų
sąrašus, kurie bus remiami kartu su konkrečia visuomenės
uždaviniu.
Prie šių šešių stambiųjų
veiklų krypčių reikėtų priskirti ir IRT
specialiųjų mokslinių tyrimų infrastruktūras, tokias
kaip „gyvosios laboratorijos“, kuriose atliekami plataus masto tyrimai ir
pagrindinių didelio poveikio technologijų infrastruktūras ir
jų integraciją į pažangiuosius produktus ir novatoriškas
išmaniąsias sistemas, įskaitant įrangą, įrankius, paramos
paslaugas, švarius kambarius ir priėjimą prie prototipų
kūrimo.
1.2.        Nanotechnologijos
1.2.1.     Naujos kartos
nanomedžiagų, nanoprietaisų ir nanosistemų gamyba
Mokslo plėtra ir integracija
skirtingų mokslo disciplinų sankryžoje, siekiant iš esmės
kitokių produktų, kurie leistų rasti tvarius sprendimus daugeliui
sektorių.
1.2.2.     Saugaus nanotechnologijų
vystymo ir pritaikomumo užtikrinimas
Mokslo žinių, galinčių
turėti įtaką sveikatai arba aplinkai, rėmimas, kad
būtų galima pasiekti veiklos, mokslu grindžiamo nanotechnologijų
valdymo ir pateikti patvirtintus mokslo įrankius ir platformas, skirtas
pavojaus, demonstravimo ir rizikos įvertinimui ir valdymui viso
nanomedžiagų ir nanosistemų gyvenimo ciklo metu.
1.2.3.     Socialinio
nanotechnologijų aspekto formavimas
Žmogiškųjų ir fizinių
infrastruktūros poreikių nanotechnologijų sklaidai patenkinimas
ir dėmesys nanotechnologijų panaudojimui socialiniams tikslams.
1.2.4.     Veiksminga nanomedžiagų,
komponentų ir sistemų sintezė ir gamyba
Dėmesys naujiems, lankstiems, kintamiems
ir kartotiniems funkciniams blokams, moderniam naujų ir esamų
procesų integravimui, taip pat tolesniam augimui, kad būtų
galima pasiekti masinės produktų ir įvairios paskirties
įmonių gamybos, kuri užtikrintų, kad žinios būtų efektyviai
paverčiamos pramonės inovacijomis.
1.2.5.     Pajėgumą didinančių
technikų, matavimo metodų ir įrangos kūrimas
Dėmesys pagrindinėms technologijoms,
kuriomis skatinamas kompleksinių nanomedžiagų ir nanosistemų
plėtra ir pristatymas rinkai, įskaitant charakterizavimą ir
valdymą nanomastu, modeliavimą, skaičiavimo dizainą ir
pažangiąją inžineriją atominiu mastu.
1.3.        Pažangiosios medžiagos
1.3.1      Svarbiausių ir
plėtojamųjų medžiagų technologijos
Funkcionalių ir daugiafunkcių
medžiagų, tokių kaip save pataisančių arba biologiškai
suderinamų ir struktūrinių medžiagų, skirtų
inovacijoms visuose pramonės sektoriuose, ypač aukštos vertės
rinkose, paieška.
1.3.2.     Medžiagų gamyba ir
transformacija
Moksliniai tyrimai ir plėtra, kad
būtų užtikrintas veiksmingas ir tvarus vystymasis ir pramonėje
būtų galima gaminti ateities produktus, pvz., metalo arba chemijos
pramonėse.
1.3.3.     Medžiagų komponentų
valdymas
Naujų ir novatoriškų technikų
ir sistemų moksliniai tyrimai ir plėtra, sujungimas, sukibimas,
atskyrimas, surinkimas, išmontavimas, skaidymas ir dekonstrukcija.
1.3.4.     Tvarios pramonės
medžiagos
Naujų produktų ir prietaisų ir
vartotojų elgsenos, mažinančios energetikos paklausą ir
palengvinančios mažai anglies dioksido naudojančios produkcijos
gamybą, taip pat proceso suintensyvinimą, perdirbimą, užteršimo
pašalinimą ir didelės pridėtinės vertės medžiagų
iš atliekų ir perdirbimo kūrimas.
1.3.5.     Kūrybinės
pramonės medžiagos
Konvergencinių technologijų dizaino
ir plėtros taikymas kuriant naujas verslo galimybes, įskaitant
Europos medžiagų, turinčių istorinę arba
kultūrinę vertę išsaugojimą.
1.3.6.     Metrologija,
charakterizavimas, standartizavimas ir kokybės kontrolė
Technologijų, tokių kaip
charakterizavimas, neardomieji vertinimo metodai arba prognozuojamasis
charakteristikos modeliavimas, skatinimas, kad vystytųsi medžiagų
mokslas ir inžinerija.
1.3.7.     Medžiagų naudojimo
optimizavimas
Moksliniai tyrimai ir plėtra kuria
siekiama surasti alternatyvių būdų panaudoti medžiagas ir naujus
verslo modelio požiūrius.
1.4.        Biotechnologijos
1.4.1.     Pažangiausių
biotechnologijų kaip būsimų inovacijų varomosios jėgos
skatinimas
Tikslas yra padėti tokius pagrindus
Europos pramonei, kad ji pagal inovacijas būtų tarp lyderių tiek
vidutiniu, tiek ir ilgu laikotarpiu. Tai apima naujai atsirandančių
priemonių, tokių kaip sintetinės biologijos, bioinformatikos,
sistemų biologijos, plėtrą ir konvergencijos su kitomis
padedančiomis technologijomis, tokiomis kaip nanotechnologijos (pvz.,
bionanotechnologijos) ir informacijos ir ryšių technologijos (ICT) (pvz.,
bioelektronika), naudojimas. Šioms ir kitoms pažangiausioms sritims reikalingi
atitinkamos mokslinių tyrimų ir plėtros priemonės,
palengvinančios veiksmingą perdavimą į naujas
taikomąsias programas ir jų įgyvendinimą (vaistų
padavimo sistemos, biojutikliai, biomikroschemos ir pan).
1.4.2.     Biotechnologijomis paremti
pramoniniai procesai
Tikslas yra dvejopas: viena vertus, sudaryti
palankias sąlygas Europos pramonei (pvz., chemijos, sveikatos,
kalnakasybos, energetikos, celiuliozės ir popieriaus, tekstilės,
krakmolo, maisto perdirbimo) kurti naujus produktus ir procesus, tenkinant
pramonės ir visuomenės poreikius, bei konkurencingas ir
išplėstas biotechnologijų pagrindu alternatyvas, kurios pakeistų
jau seniai žinomas; kita vertus, panaudoti biotechnologijų potencialą
taršos aptikimui, stebėjimui, prevencijai ir pašalinimui. Tai apima
fermentinių ir metabolinių kelių mokslinius tyrimus ir
inovacijas, biologinių procesų projektavimą, pažangią
fermentaciją, pirminį ir tolesnį apdorojimą, supratimo apie
mikrobų bendrijų dinamiką įgijimą. Jis taip pat apima prototipų kūrimą,
siekiant įvertinti sukurtų produktų ir procesų technines ir
ekonomines galimybes.
1.4.3.     Pažangios ir konkurencingos
platformos technologijos
Tikslas yra plėtoti platformos
technologijas (pvz., genomiką, meta-genomiką, proteomiką,
molekulines priemones), taip sąlygojant lyderiavimą ir
konkurencinį pranašumą daugelyje ekonomikos sektorių. Apimami
tokie aspektai, kaip biologinių išteklių vystymo palaikymas
optimizuotomis savybėmis ir programomis, skirtingomis nei įprastos
alternatyvos; palankios sąlygos tirti, suprasti ir tvariai naudoti
sausumos ir jūrų biologinę įvairovę naujomis
priemonėmis; biotechnologijomis paremtos sveikatos priežiūros
sprendimų (pvz., diagnostika, biologiniai preparatai, biologinės
medicinos prietaisai) plėtojimo parama.
1.5.        Pažangioji gamyba ir
perdirbimas
1.5.1.     Technologijos būsimoms
gamykloms
Skatinti tvarų pramonės augimą,
palengvinant Europoje strateginį perėjimą nuo išlaidomis
pagrįstos gamybos prie požiūrio, besiremiančio didelės
pridėtinės vertės kūrimu. Dėl to iškyla iššūkis
gaminti daugiau, naudojant mažiau medžiagų, naudojant mažiau energijos ir
paliekant mažiau atliekų bei mažiau teršiant. Pagrindinis dėmesys bus
skiriamas būsimų taikomųjų gamybos sistemų
plėtrai ir integravimui, ypatingai akcentuojant Europos MVĮ-ių
poreikius, siekiant įgyvendinti pažangias ir tvarias gamybos sistemas ir
procesus.
1.5.2.     Technologijos,
sudarančios palankias sąlygas statyti energetiškai efektyvius
pastatus
Sumažinti energijos suvartojimą ir
išmetamųjų CO2 dujų kiekį, plėtojant ir
diegiant tvarios statybos technologijas, įgyvendinant ir pakartojant
priemones, skirtas intensyviau naudoti energetiškai efektyvias sistemas ir
medžiagas naujuose, renovuotuose ir modifikuotuose pastatuose. Gyvavimo ciklo
aptarimas ir auganti koncepcijos „projektuoti-statyti-eksploatuoti“ svarba bus
labai svarbūs sprendžiant perėjimo prie beveik nulinės energijos
lygio pastatų Europoje iki 2020 m. uždavinį ir įgyvendinant
energetiškai efektyvių rajonų planą per susitarimą su
didele suinteresuotąja bendruomene.
1.5.3.     Tvarios mažai anglies dioksido
kiekio technologijos energijai imliose pramonės šakose
Didinti konkurencingumą perdirbimo
pramonės šakose, tokiose kaip chemijos, celiuliozės ir popieriaus,
stiklo, spalvotųjų metalų ir plieno, iš esmės pagerinant
išteklių ir energijos efektyvumą ir mažinant tokios pramonės
veiklos poveikį aplinkai. Dėmesys bus skiriamas technologijų,
sudarančių palankias sąlygas pažangioms medžiagoms, vystymui ir
tinkamumo patvirtinimui, medžiagoms ir technologiniams sprendimams dėl
produktų, kuriuos naudojant išmetama nedaug anglies dvideginio, ir mažiau
energijos naudojantiems procesams ir paslaugoms vertės grandinėje,
taip pat itin mažai anglies dvideginio išskiriančios gamybos technologijoms
ir metodams, norint pasiekti konkretų šiltnamio efektą
sukeliančių dujų emisijos intensyvumo sumažinimą.
1.5.4.     Nauji, tvarūs verslo
modeliai
Tarpsektorinis bendradarbiavimas žiniomis
pagrįstos, specializuotos gamybos koncepcijų ir metodologijos srityje
gali paskatinti kūrybiškumą ir naujoves, didžiausią
dėmesį skiriant individualiai pritaikytiems verslo modeliams, kurie
gali atitikti globalizuotos vertės grandinių ir tinklų,
besikeičiančių rinkų bei atsirandančių ir
būsimų pramonės šakų reikalavimus.
1.6.        Kosmosas
1.6.1.     Palankios sąlygos Europos
konkurencingumui, nepriklausomybei ir inovacijoms kosmoso veikloje
Tikslas yra išlaikyti pagrindinį
vaidmenį pasauliniu mastu kosmoso srityje, apsaugant ir plėtojant
konkurencingą kosmoso pramonę ir mokslinių tyrimų bendruomenę
bei skatinant kosmoso naujoves.
1.6.1.1.  Konkurencingos kosmoso
pramonės ir mokslinių tyrimų bendruomenės apsauga
Europa vaidina pagrindinį vaidmenį
kosmoso tyrimų ir kosminių technologijų plėtojimo srityje
ir yra sukūrusi savo kosmoso infrastruktūras (pvz., Galileo). Iš
tikrųjų, Europos pramonė yra pripažįstama kaip pirmos
klasės palydovų eksportuotoja. Vis dėlto, esant tokiai pozicijai
svarbūs iššūkiai yra Europos rinkų ir mokslinių tyrimų
institucijų fragmentiškas pobūdis, didžiųjų kosminę
politiką vykdančių valstybių, gaunančių
naudą iš didelių vidaus rinkų, konkurencija, ir ribotos
sisteminės investicijos į kosmoso mokslinius tyrimus ir
technologijų plėtrą ir gebėjimų stiprinimą
Europoje. Mokslinių tyrimų bazės plėtra, užtikrinant
kosmoso mokslinių tyrimų programų tęstinumą,
pavyzdžiui, per eilę mažesnių ir dažniau vykdomų kosmoso
demonstracinių projektų. Taip Europa galės plėtoti savo
pramoninę bazę ir kosmoso mokslinių tyrimų ir
technologijų plėtros bendruomenę, tokiu būdu prisidedant
prie nepriklausomybės nuo ypatingos svarbos technologijų importo.
1.6.1.2.  Inovacijų skatinimas
kosmoso ir nekosmoso sektoriuose
Kosmoso technologijų iššūkiai gali
būti palyginami su sausumos technologijų iššūkiais, pavyzdžiui,
energetikos, telekomunikacijų, gamtinių išteklių žvalgymo,
robotų technika, saugumo ir sveikatos srityse. Šie bendrumai siūlo
technologijų bendro pirminio plėtojimo galimybes, pirmiausia
MVĮ-ėms, visose kosmoso ir nekosmoso bendruomenėse, potencialiai
nulemiant proveržio inovacijas greičiau nei galima būtų pasiekti
bendradarbiaujant vėlesniame etape. Esamos Europos kosmoso
infrastruktūros eksploatavimas turėtų būti skatinamas
remiant pažangių produktų ir paslaugų, paremtų nuotolinio
stebėjimu ir geografinės vietos nustatymu, vystymąsi. Europa
turėtų toliau stiprinti tikslinėmis priemonėmis
pradėtą verslaus kosmoso sektoriaus plėtrą.
1.6.2.     Palankios sąlygos kosmoso
technologijų pažangai
Tikslas yra užtikrinti pajėgumus naudotis
kosmosu ir valdyti kosmoso sistemas Europos visuomenės labui per ateinančius
dešimtmečius.
Sugebėjimas naudotis
kosmosu ir prižiūrėti bei valdyti Europos ar tarptautines kosmoso
sistemas Žemės orbitoje ir už jos ribų, yra gyvybiškai svarbus
Europos visuomenės ateičiai. Būtiniems pajėgumams reikia nuolatinių
investicijų į daugelį kosmoso technologijų (pvz., paleidimo
įrenginius, palydovus, robotų techniką, prietaisus ir
jutiklius), ir į veiklos koncepcijas nuo idėjos iki demonstravimo
kosmose. Europa šiuo metu viena iš trijų pagrindinių kosmoso
politiką vykdančių valstybių, tačiau, palyginti su
investicijomis į mokslinius tyrimus ir plėtrą kosmoso srityje
Jungtinėse Amerikos Valstijose (pvz., apie 20 % bendrojo NASA
biudžeto) lygiu, Europos investicijų į ateities kosmoso technologijas
lygis yra nepakankamas (mažiau nei 10 % visų išlaidų kosmoso
srityje) ir turi būti stiprinamas visoje grandinėje, t.y.:
(a)
pagrindiniuose technologiniuose moksliniuose
tyrimuose, dažnai labai priklausančiuose nuo svarbiausių didelio
poveikio technologijų, su potencialu sukurti proveržio technologijas,
pritaikomas Žemėje;
(b)
tobulinant esamas technologijas, pvz. per
miniatiūrizaciją, didesnį energijos efektyvumą ir
didesnį jutiklių jautrumą;
(c)
demonstruojant ir patvirtinant naujas technologijas
ir koncepcijas kosmose ir analogiškoje aplinkoje Žemėje;
(d)
misijos kontekste, pavyzdžiui, analizuojant kosmoso
aplinką, antžemines palydovinio ryšio stotis, apsaugant kosmoso sistemas
nuo susidūrimo su nuolaužomis ir Saulės blyksnių poveikio
(informavimas apie padėtį kosmose, SSA), skatinant pažangią
duomenų ir pavyzdžių archyvavimo infrastruktūrą;
(e)
pažangios navigacijos ir nuotolinio stebėjimo
technologijos, apimančios mokslinius tyrimus, būtinus Sąjungos
kosmoso sistemų (pvz., Galileo) būsimoms generacijoms.
1.6.3.     Palankios sąlygos naudoti
kosmoso duomenis
Tikslas yra užtikrinti platesnį kosmoso
duomenų iš esamų ir būsimų Europos misijų
panaudojimą mokslo, viešojoje ir komercinėje sferose.
Kosmoso sistemos teikia
informaciją, kurios dažniausiai neįmanoma gauti jokiu kitu būdu.
Nepaisant pasaulinio lygio Europos misijų, skelbiami skaičiai rodo,
kad duomenys iš Europos misijų negali būti naudojami taip pat, kaip
duomenys iš JAV misijų. Žymiai intensyvesnio duomenų naudojimo galima
pasiekti, jei būtų imtasi bendrų pastangų koordinuoti ir
organizuoti kosmoso duomenų iš Europos misijų apdorojimą,
patvirtinimą ir standartizavimą. Duomenų gavimo ir apdorojimo,
duomenų sugretinimo ir duomenų sklaidos inovacijos, taip pat
pažangių informacijos ir ryšių technologijų bendradarbiavimo
formų naudojimas gali užtikrinti didesnę kosmoso infrastruktūros
investicijų grąžą. Kosmoso duomenų
kalibravimas ir patvirtinimas (atskiroms priemonėms, tarp priemonių
ir misijų, ir in-situ objektų atžvilgiu) yra labai
svarbūs veiksmingam kosmoso duomenų naudojimui visose srityse,
tačiau jam trukdo Sąjungos lygio organų arba institucijų,
įpareigotų užtikrinti iš kosmoso gautų duomenų
standartizavimą ir nuorodų pagrindus, trūkumas. Prieiga prie duomenų ir kosminių misijų
naudojimas yra klausimai, kuriems reikia visuotinio koordinavimo. Žemės stebėjimo duomenys, suderinti
požiūriai ir geriausios praktikos yra iš dalies yra pasiektos dirbant
kartu su tarpvyriausybine organizacija „Žemės stebėjimo grupė“,
siekiančioje išlaikyti Visuotinės Žemės stebėjimo sistemų
sistemą, kurioje Sąjunga dalyvauja.
1.6.4.     Palankios sąlygos Europos
moksliniams tyrimams, kuriais remiamos tarptautinės partnerystės
kosmoso srityje
Tikslas - remti Europos mokslinių
tyrimų ir inovacijų indėlį į ilgalaikes tarptautines
partnerystes kosmoso srityje.
Nors kosmoso informacija
suteikia didelę naudą vietos mastu, su kosmosu susiję dalykai,
iš esmės, yra pasaulinio pobūdžio. Tai ypač suprantama kalbant
apie kosminę grėsmę Žemei ir kosmoso sistemas. Palydovų
nuostoliai dėl kosminės erdvės oro ir kosminių
šiukšlių įvertinti maždaug 100 milijonų EUR per metus. Taip pat
pasaulinio pobūdžio yra tokia veikla, kaip, pavyzdžiui, Tarptautinė
kosmoso stotis (TKS), kurią pastatė ir valdo Europa, Jungtinės
Valstijos, Kanada, Japonija ir Rusija, bei robotų kosmoso mokslas ir
tyrinėjimo veikla. Pažangiausių kosmoso
technologijų plėtra vis dažniau vyksta per tokias tarptautines
struktūras, tokiu būdu svarbiu sėkmės veiksniu Europos
mokslininkams ir pramonei tampa prieigą prie tokių tarptautinių
projektų. Sąjungos indėlį į
tokias pasaulinius pastangas kosmoso srityje reikia apibrėžti
ilgalaikių strateginių veiksmų planuose (10 ir daugiau
metų), derinant su Sąjungos kosmoso politikos prioritetais, ir kartu
su vidiniais Europos partneriais, tokiais kaip EKA; su tarptautiniais partneriais,
tokiais kaip COSPAR, UNOOSA; ir kosmoso politiką vykdančių
valstybių agentūromis, tokiomis kaip NASA ir ROSCOSMOS.
1.6.5.     Specifiniai įgyvendinimo
aspektai
Kosmoso mokslinių tyrimų ir
inovacijų įgyvendinimas pagal „Horizontas 2020“ remiasi Sąjungos
kosmoso politikos prioritetais, kuriuos apibrėžė Kosmoso reikalų
taryba ir Komunikatas Piliečiams naudinga Europos Sąjungos kosmoso
strategija[23].
Įgyvendinimas bus vykdomas konsultuojantis su suinteresuotosiomis šalimis
iš Europos kosmoso pramonės, MVĮ, akademinio mokslo įstaigomis
ir technologijos institutais, kurioms atstovauja Patariamoji grupė kosmoso
klausimais ir svarbūs partneriai, tokie kaip Europos kosmoso agentūra
ir nacionalinės kosmoso agentūros. Kalbant apie tarptautinių
įmonių dalyvavimą, mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkė
bus nustatyta bendradarbiaujant su tarptautiniais partneriais (pvz., NASA,
ROSCOSMOS, JAXA).
2.           galimybė gauti finansavimą
rizikingiems projektams
„Horizontu 2020“ sukuriamos dvi priemonės
(Akcijų priemonė ir Skolų priemonė), sudarytos iš kelių
elementų. Akcijų priemonė ir
Skolų priemonės MVĮ elementas bus įgyvendinami kaip
dviejų ES finansinių priemonių, teikiančių akcijų
ir skolų finansavimą MVĮ moksliniams tyrimams, inovacijoms ir
augimui paremti, dalis.
Akcijų priemonė ir Skolų
priemonė gali būti papildytos finansinius ištekliais iš
valstybių narių, norinčių dalį jiems skirtų
struktūrinių fondų lėšų skirti toms priemonėms,
laikantis Tarybos reglamento dėl struktūrinių fondų 31
straipsnio 1 dalies a punkto.
Užuot galutiniams gavėjams teikusi tiesiogines
paskolas, garantijas, akcinį kapitalą ar kitas priemones, Komisija
finansinėms institucijoms paveda teikti paramą šiais būdais:
rizikos pasidalijimu, garantijų schemomis ir akcinio kapitalo ir
kvazikapitalo investicijomis.
2.1.        Skolos priemonė
Skolų priemonė leis atskiriems
naudos gavėjams suteikti paskolas investicijoms į mokslinių
tyrimų ir inovacijų sritį; teikti garantijas finansiniams
tarpininkams, teikiantiems paskolas naudos gavėjams; teikti kombinuotas
paskolas ir garantijas, o taip pat garantijas ir/ar netiesiogines garantijas
nacionalinėms ar regioninėms skolų finansavimo programoms. Skolų
priemonės pagrindu bus imamasi įvairių priemonių
įgyvendinamumo termino spartinimo veiklos ir teikiama parama mažoms ir
vidutinėms įmonėms (MVĮ) skirtos priemonės
įgyvendinimui (žr. šio priedo II d. 3 p. „Inovacijos MVĮ srityje“).
Vienoje ar keliose integruotų programų skolų priemonės
pagrindu gauti asignavimai gali būti sujungiami su asignavimais iš
finansinės akcinio kapitalo priemonės, galimai įskaičiuojant
ir subsidijas (tarp jų ir bendrąsias sumas). Taip pat galimos ir
lengvatinės ar konvertuojamos paskolos.
Šalia paskolų ir
garantijų teikimo remiantis rinkos ir pirmumo principais konkrečios
finansinės skolos priemonės sudedamosios dalys taip pat bus
orientuotos į konkrečias politikos kryptis ir sektorius. Šiuo
atžvilgiu tiksliniai biudžeto įnašai gali būti susiję su:
(a)
kitomis „Horizontas 2020“ programos dalimis,
konkrečiai III dalimi „Visuomenės uždaviniai“;
(b)
kitomis bendrosiomis programomis, programomis ir
biudžeto eilutėmis bendrajame Sąjungos biudžete;
(c)
konkrečiais regionais ir valstybėmis
narėmis, norinčiomis prisidėti joms prieinamais Sanglaudos
fondų ištekliais;
(d)
konkrečiais subjektais (pvz. Eureka arba
Jungtinės technologijų iniciatyvos) ar iniciatyvomis.
Tokie biudžeto įnašai gali būti
daromi arba papildomi bet kuriuo programos „Horizontas 2020“ metu.
Rizikos pasidalijimas ir kiti rodikliai
kiekviename politikos ar sektoriaus skyriuje gali būti skirtingi, su
sąlyga, kad jų vertės arba būsenos atitinka bendrąsias
skolų priemonės taisykles. Be to, jei norint įvertinti
paskolų perspektyvumą kuriame nors segmente reikalingos specialios
žinios, gali būti pasinaudota nacionalinio lygmens tarpininkais.
Skolų priemonės MVĮ linija
orientuosis į moksliniais tyrimais ir inovacijomis pagrįstas MVĮ
ir vidutinės kapitalizacijos įmones; jos teikiamos paskolos viršys
150 000 EUR ir taip papildys Įmonių konkurencingumo ir
MVĮ programos paskolų garantijų priemonės teikiamą
MVĮ finansavimą.
Skolos priemonės
dauginamoji įtaka – apibrėžiama kaip visos finansavimo (t.y. Europos
Sąjungos finansavimas kartu su kitų finansinių priemonių
indėliu) santykis su Europos Sąjungos finansiniu indėliu –
turėtų sudaryti vidutiniškai 1,5 – 6,5, priklausomai nuo
operacijų pobūdžio (rizikos lygmuo, numatomi naudos gavėjai ir
konkretaus skolos finansinio dokumento struktūra). Daugiklio –
apibūdinamo kaip visos remiamų naudos gavėjų investicijos,
padalintos iš Europos Sąjungos finansinio indėlio – poveikis
turėtų būti lygus nuo 5 iki 20, priklausomai nuo operacijų
pobūdžio.
2.2.        Akcijų priemonė
Akcijų priemonė orientuosis į
pradinių etapų rizikos kapitalo fondus, teikiančius rizikos
kapitalą ir (arba) mišrųjį kapitalą individualioms
portfelio įmonėms. Šios įmonės gali papildomai siekti skolos
finansavimo iš finansinių tarpininkų įgyvendinančių skolų
priemonę.
Priemonė taip pat galės investuoti
plėtimosi ir augimo etapais kartu su Įmonių konkurencingumo ir
MVĮ programoje numatyta akcijų ir augimo priemone EFG, įskaitant
investicijas į fondų fondus, kurių investuotojų bazė
plati ir kuriuos dalyvauja privatūs instituciniai ir strateginiai
investuotojai, taip pat nacionalinės viešosios ir pusiau viešosios
finansinės institucijos. Pastaruoju
atveju Horizonto 2020 akcijų priemonės investicijos neviršys
20 proc. visos ES investicijos, išskyrus daugiaetapių fondų atvejais,
kai EFG ir Akcijų priemonės finansavimas teikiamas proporcingai,
atsižvelgiant į fondų investavimo politiką. Kaip ir EFG, Akcijų priemonė vengs
įgyjamai įmonei išardyti skirto akcijų išpirkimo finansavimo. Komisija gali persvarstyti 20 proc. ribą pagal
kintančias rinkos sąlygas.
Investicijų
parametrai bus išdėstyti taip, kad specialieji politikos tikslai,
įskaitant dėmesį konkrečiomis potencialių naudos
gavėjų grupėmis, gali būti pasiekiami tebesilaikant į
rinką ir paklausą orientuoto požiūrio, pateikto šiame dokumente.
Akcijų priemonė
gali būti remiama biudžeto išmokomis iš kitų programos „Horizontas
2020“ dalių; iš kitų struktūrų, programų ir biudžeto
linijų Europos Sąjungos biudžete; iš konkrečių regionų
ir valstybių narių; ir iš specialiųjų įmonių ar
iniciatyvų.
Akcijų priemonės
dauginamoji įtaka – apibrėžiama kaip visos finansavimo (t.y. Europos
Sąjungos finansavimas kartu su kitų finansinių priemonių
indėliu) santykis su Europos Sąjungos finansiniu indėliu –
turėtų būti lygi maždaug 6, priklausomai nuo rinkos tikslumo ir
laukiamo daugiklio – apibūdinamo kaip visos remiamų naudos
gavėjų investicijos, paskirstytos pagal Europos Sąjungos
finansinį indėlį – poveikio, kuris būtų lygus maždaug
18.
2.3.        Specialieji įgyvendinimo
aspektai
Dviejų šių
priemonių įgyvendinimas bus patikėtas Europos investicijų
banko grupei (EIB, EIF) ir/arba kitoms finansinėms institucijoms, kurioms
pagal Finansinį reglamentą gali būti pavestas finansinių priemonių
įgyvendinimas. Priemonių formatas ir įgyvendinimas bus
suderintas su bendrosiomis nuostatomis finansinėms priemonėms,
išdėstytomis Finansiniame reglamente ir turės daugiau specifinių
veiklos reikalavimų, kurie turi būti išdėstyti Komisijos
gairėse.
Jų elementai gali
būti sujungti ir gali būti pridedamos pašalpos (įskaitant ir
vienetines išmokas), vienoje ar daugiau integruotų schemų remiant
konkrečias naudos gavėjų kategorijas arba specialaus tikslo projektus,
tokius kaip MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos, turinčios augimo
potencialą arba inovacijų technologijų didelės apimties
demonstravimas.
Jų įgyvendinimas
bus remiamas taikant papildomųjų priemonių rinkinį. Šioms
priemonėms, neskaitant kitų priemonių, galima priskirti
techninę pagalbą finansiniams tarpininkams dalyvaujantiems vertinant
paskolos paraiškos tinkamumą arba žinių lėšų vertę;
pasirengimo investicijoms schemas, apimančias MVĮ brandinimą,
instruktavimą ir vadovavimą ir skatinimą, kad jos
bendradarbiautų su potencialiais investuotojais; priemones, skirtas
atkreipti rizikos kapitalo firmų ir neformalių investuotojų
dėmesį į novatoriškų MVĮ, dalyvaujančių
Europos Sąjungos finansavimo programose, augimo potencialą; schemas,
skirtas pritraukti privačius investuotojus, galinčius paremti
novatoriškų MVĮ ir vidutinių kapitalizacijų augimą;
schemas, skatinančias filantropinius fondus ir individualius asmenis remti
R&I; ir schemas, skatinančias bendrų
įmonių kūrimą ir šeimos institucijų ir neformalių
investuotojų veiklą.
Papildomumas bus užtikrinamas taikant
Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programos finansines priemones.
3.           MVĮ Inovacijos
3.1.        MVĮ paramos
įtraukimas
MVĮ bus remiamos programos „Horizontas
2020“ metu. Todėl specialioji MVĮ priemonė yra nukreipta į
visus novatoriškų MVĮ tipus, išreiškiant stiprų siekį
vystytis, augti ir tapti peržengti savo šalies ribas. Ji bus susijusi su visais
inovacijų tipais, įskaitant netechnologines ir paslaugų
inovacijas. Tikslas – padėti užpildyti ankstyvos stadijos mokslinių tyrimų
ir inovacijų finansavimo spragą, skatinti naujausias inovacijas ir
didinti privačiojo sektoriaus mokslinių tyrimų rezultatų
komercializaciją.
Visi visuomenės uždaviniai bei didelio
poveikio ir pramonės technologijos siejasi su tiksline MVĮ
priemonę ir paskiria jai tam tikrą sumą.
Gauti finansavimą ir paramą
galės tikėtis tik MVĮ. Jos gali bendradarbiauti, priklausomai
nuo savo poreikių, įskaitant subrangos sutarties moksliniams tyrimams
ir plėtros darbui sudarymą. Projektai turi būti orientuoti tik
į MVĮ ir turėti joms potencialią naudą ir aiškų
Europos mastą.
MVĮ priemonė apims visus mokslo,
technologijų ir inovacijų laukus taikant požiūrį „iš
apačios į viršų“ konkretaus visuomenės uždavinio arba didelio
poveikio technologijos mastu, kad atsirastų pakankamai erdvės
įvairioms perspektyvioms idėjoms, ypač tarpsektoriniams ir
tarpdisciplininiams projektams finansuoti.
MVĮ priemonė suteiks
supaprastintą ir fazinę paramą. Jos trys fazės apims
visą inovacijos ciklą. Perėjimas nuo vienos fazės prie
kitos bus vientisas, jei pirmesnės fazės metu MVĮ projektas
pasirodė esantis vertas būti finansuojamas toliau. Kiekviena
fazė bus atvira visoms MVĮ:
–
1 fazė: Idėja ir įgyvendinamumo
įvertinimas:
MVĮ gaus finansavimą, kad
patikrintų naujos idėjos mokslinį ir techninį
įgyvendinamumą ir komercinį potencialą (praktinis
atitikties įrodymas), kad galėtų parengti inovacijos
projektą. Teigiamas šio įvertinimo rezultatas leis teikti
finansavimą kitoms fazėms.
–
2 fazė: Moksliniai tyrimai ir plėtra,
demonstravimas, pateikimas į rinką:
Moksliniai tyrimai ir plėtra bus remiami
ypatingą dėmesį skiriant demonstravimo veikloms (tyrimams,
prototipui, vystymosi studijoms, dizainui, inovacinių procesų
imitavimui, produktams ir paslaugoms, veiksmingumo patvirtinimui ir t.t.) ir
pateikimui į rinką.
–
3 fazė: Komercializacija:
Pagal šią fazę nebus tiesiogiai
finansuojama, tik remiamos veiklos ir siekiama palengvinti prieigą prie
privačiojo kapitalo ir inovaciją įgalinančių
aplinkų. Nuorodos į finansines priemones (žr. šio priedo II dalies 2
skyrių „Prieiga prie rizikingo finansavimo“) yra numatytos, pavyzdžiui,
suteikiant pirmenybę ir tam tikrą finansinių išteklių
kiekį toms MVĮ, kurios sėkmingai įvykdė 1 ir/arba 2
fazę. MVĮ taip pat galės pasinaudoti tokiomis paramos
priemonėmis kaip tinklų kūrimas, instruktavimas ir patarimas. Be
to ši dalis gali būti siejama su priemonėmis, skatinančiomis
ikiprekybinius viešuosius pirkimus ir novatoriškų sprendimų pirkimus.
Visoje programoje „Horizontas 2020“ vienodas
MVĮ priemonės skatinimas, įgyvendinimas ir kontrolė
užtikrins MVĮ lengvą prieigą. Remiantis esamais MVĮ paramos
tinklais turi būti sukurta naudą gaunančioms MVĮ skirta
kontrolės schema, kad būtų paspartinamas teikiamos paramos
poveikis.
Bus įkurta paskirtoji
suinteresuotųjų subjektų ir ekspertų institucija,
atliekanti su MVĮ susijusius mokslinius tyrimus ir inovacijas, siekiant
paskatinti ir papildyti specialiąsias programos „Horizontas 2020“ MVĮ
priemones.
3.2.        Specialioji parama
3.2.1.     Parama MVĮ, kuriose yra
didelė mokslinių tyrimų plėtra
Specialiąja veikla
bus skatinama į rinką orientuota mokslinius tyrimus ir
technologijų plėtrą vykdančių MVĮ inovacija. Ji
bus nukreipta į daug mokslinių tyrimų atliekančias MVĮ
pažangiųjų technologijų sektoriuose, kurioms taip pat reikia
pademonstruoti pajėgumą komerciškai panaudoti projekto rezultatus.
Ši veikla apims visą mokslo ir
technologijų lauką ir laikysis mokslinius tyrimus ir
technologinę plėtrą vykdančių MVĮ poreikius
patenkinančio požiūrio „iš apačios į viršų“.
Ši veikla bus įgyvendinama pagal 185 SESV
straipsnyje pateiktą iniciatyvą, susijusią su bendra programa
„Eurostars“ ir perorientuojančia ją pagal jos tarpiniame vertinime
pateiktas eilutes.
3.2.2.     MVĮ
pajėgumo inovacijoms didinimas
Bus paremiamos veiklos, padedančios
įgyvendinti ir papildančios specialiąsias MVĮ priemones
programoje „Horizontas 2020“, kad padidintų MVĮ potencialą
inovacijoms. Prie šių veiklų galima priskirti dėmesio
atkreipimą, informaciją ir sklaidą, mokymo ir judumo veiklas,
tinklų kūrimą ir apsikeitimą geriausiomis praktikomis,
aukštos kokybės inovacijų paramos mechanizmų ir paslaugų,
turinčių stiprią pridedamąją Europos Sąjungos
vertę MVĮ, kūrimą (pvz., intelektinės nuosavybės
ir inovacijų valdymas, žinių perdavimas, novatoriškas IRT
panaudojimas ir skaitmeninis MVĮ raštingumas), taip pat pagalbą MVĮ
susisiekti su mokslinių tyrimų ir inovacijų partneriais Europos
Sąjungoje, leidžiant joms įvaldyti technologiją ir sukurti savo
potencialą inovacijoms. Tarpininkaujančios organizacijos,
atstovaujančios novatoriškų MVĮ grupes, bus pakviestos atlikti
tarpsektorines ir tarpregionines inovacijų veiklas, susijusias su MVĮ
ir turės abipusiškai stiprinančias kompetencijas, kad
galėtų sukurti naujas pramoninės vertės grandines.
Nacionalinių ir regioninių
inovacijų strategijų, skirtų pažangiai specializacijai kontekste
bus ieškoma sąveikos su Europos Sąjungos sanglaudos politika.
Numatomas sustiprintas ryšys su Enterprise
Europe tinklu (pagal Įmonių konkurencingumo ir MVĮ
programą). Parama gali apimti platų spektrą veiksmų nuo
pagerintų informacijos ir patariamųjų paslaugų vykdant
kontrolės, instruktavimo ir partnerių MVĮ paieškos, siekiant
sukurti tarpvalstybinius inovacijų projektus, iki inovacijų paramos
paslaugų tiekimo. Tai sustiprins vieno langelio principą, kurį
taiko Enterprise Europe tinklas, siekdamas paremti MVĮ, kartu esant
ir stipriam regioniniam ir vietiniam tinklui.
3.2.3.     Parama
į rinkos tendencijas atsižvelgiančioms inovacijoms
Bus teikiama parama į rinkos tendencijas
atsižvelgiančioms inovacijoms, padidinant firmų pajėgumą
inovacijoms, gerinant pagrindines inovacijos sąlygas, taip pat kovojant su
specialiosiomis kliūtimis, stabdančiomis inovatyvių firmų,
ypač MVĮ ir vidutinių įmonių, turinčių
greito augimo potencialą, augimą. Bus teikiama specializuota parama
inovacijoms (pvz., naudojimas, tiekėjų tinklai, parama
technologijų perdavimo įstaigoms, strateginiam dizainui) ir su
inovacija susijusios viešosios tvarkos įvertinimai.
III dalis
Visuomenės uždaviniai
1.           Sveikata, demografiniai pokyčiai ir
gerovė
Veiksmingas sveiko gyvenimo būdo
skatinimas, pagrįstas tvirtais įrodymais, užkerta kelią ligoms,
pagerina gerovę ir yra ekonomiškai naudingas. Sveiko gyvenimo būdo
skatinimas ir ligų prevencija taip pat priklauso nuo sveikatą
lemiančių veiksnių suvokimo, veiksmingų profilaktikos
priemonių, pavyzdžiui, vakcinų, veiksmingos sveikatos
priežiūros, ligų stebėsenos, pasirengimo joms gydyti ir
efektyvių patikros programų.
Sėkmingas pastangas išvengti, valdyti ir
gydyti ligas, negalią ar sumažėjusį funkcionalumą palaiko
jų priežasčių, procesų ir poveikio bei geros sveikatos ir
gerovės pamatinių veiksnių esminis suvokimas. Veiksminga
informacijos sklaida ir šios informacijos susiejimas su realiais didelių
grupių tyrimais taip pat yra labai svarbus, nes mokslinių tyrimų
išvados yra perkeliamos į ligonines, dažniausiai klinikinių
tyrimų pavidalu.
Auganti ligų ir negalios našta
visuomenės senėjimo kontekste kelia naujus reikalavimus sveikatos ir
slaugos sektoriams. Jeigu veiksminga sveikatos priežiūra ir slauga turi
būti teikiama visoms amžiaus grupėms, reikia stengtis tobulinti
sprendimų priėmimą profilaktikos ir gydymo srityje, nustatyti ir
remti geriausios praktikos sklaidą sveikatos priežiūros sektoriuje,
remti kompleksines slaugos paslaugas, naudotis technologinėmis, organizacinėmis
ir socialinėmis inovacijomis, kurios ypač vyresnio amžiaus
žmonėms suteiktų galimybes išlikti aktyviems ir nepriklausomiems.
Šios priemonės padėtų pagerinti ir pailginti jų
fizinės, socialinės ir psichinės gerovės trukmę.
Įgyvendinant visas šias veiklas bus
remiamas mokslinių tyrimų ir inovacijų ciklas, stiprinamas
Europos pramonės konkurencingumas ir kuriamos naujos rinkos
galimybės.
Toliau aprašomos konkrečios veiklos.
1.1.        Sveikatą
lemiančių veiksnių suvokimas, sveiko gyvenimo būdo
skatinimo ir ligų profilaktikos didinimas
Geresnis sveikatą lemiančių
veiksnių suvokimas yra reikalingas tam, kad būtų aišku, ko
reikia veiksmingam sveiko gyvenimo būdo skatinimui ir ligų
profilaktikai, ir būtų galima kurti visapusius sveikatos ir gerovės
rodiklius Europos Sąjungoje. Bus tiriami aplinkos, elgesio, įskaitant
gyvenimo būdą, socioekonominiai ir genetiniai veiksniai
plačiąja prasme. Požiūriai bus formuojami, remiantis
ilgalaikiais grupių ir jų susiejimo su įvairių
„-omikų“ mokslinių tyrimų duomenimis tyrimais ir kitais
metodais.
Geresniam aplinkos kaip sveikatą
lemiančio veiksnio suvokimui reikės integruotais molekuliniu
biologiniu, epidemiologiniu ir toksikologiniu aspektais ištirti sveikatos ir
aplinkos sąryšį, įskaitant cheminių medžiagų veikimo
būdų tyrimus, mišrią taršą, kitus stresą sukeliančius
aplinkos ir klimato veiksnius, integruotus toksikologinius bandymus, ir surasti
alternatyvių priemonių bandymams su gyvūnais. Reikia taikyti
pažangius poveikio vertinimo metodus naudojant naujos kartos biologinius
žymeklius, pagrįstus „omikų“ ir epigenetikos principais, žmogaus
biologiniu stebėjimu, poveikio vertinimais ir modeliuojant mišraus,
kaupiamojo ir atsirandančio poveikio suvokimą bei integruojant
socialinius, ekonominius ir elgsenos veiksnius. Naudojant pažangias informacines
sistemas bus tobulinamos sąsajos su aplinkos apsaugos duomenimis.
Tokiu būdu gali būti įvertintos
esamos ir numatytos strategijos ir programos bei suteiktas strategijos
palaikymas. Panašiai gali būti kuriamos pažangios elgsenos korekcijos
intervencijos, prevencinės ir švietimo programos, įskaitant
susijusias su visuomenės medicininėmis žiniomis mitybos, vakcinacijos
klausimais ir kitomis pirminės priežiūros intervencijomis.
1.2.        Efektyvių patikros
programų kūrimas ir imlumo ligoms vertinimo gerinimas
Patikros programų kūrimas priklauso
nuo rizikos ir ligos pradžios ankstyvųjų biologinių
žymeklių nustatymo, o jų paskirstymas – nuo patikros metodų ir
programų bandymų ir patvirtinimo. Galimybė nustatyti didelės
ligos rizikos grupei priklausančius asmenis ir visuomenės grupes leis
kurti veiksmingos ir ekonomiškai naudingos ligų profilaktikos
individualias, suskirstytas ir kolektyvines strategijas.
1.3.        Stebėsenos ir
pasirengimo gerinimas
Žmonijai gresia naujos atsirandančios
infekcijos (įskaitant sukeltas klimato kaitos), esamų patogenų
atsparumas vaistams, kitos tiesioginės ir netiesioginės klimato
kaitos pasekmės. Pagerinti stebėsenos metodai, išankstinio
įspėjimo tinklai, sveikatos priežiūros paslaugų
organizavimas ir pasirengimo kampanijos yra reikalingos epidemijų modeliavimui,
efektyviam atsakui į pandemijas, atsakui į dėl klimato kaitos
atsirandančių neinfekcinių ligų pasekmes, siekiant
išlaikyti ir sustiprinti gebėjimus kovoti su vaistams atspariomis
infekcinėmis ligomis.
1.4.        Ligos suvokimas
Norint kurti naujas ir geresnes profilaktikos
priemones, vystyti diagnozavimo ir gydymo būdus, reikia, kad visų
amžiaus grupių žmonės geriau išmanytų apie sveikatą ir
ligas. Tarpdisciplininiai, transliaciniai ligos patofiziologijos moksliniai tyrimai
yra labai svarbūs, siekiant pagerinti ligos procesų visų
aspektų suvokimą, įskaitant įprastų pakitimų ir
molekuliniais duomenimis pagrįstos ligos perklasifikavimą, ir
patvirtinti bei naudoti mokslinių tyrimų rezultatus klinikinėje
praktikoje.
Pamatiniai moksliniai tyrimai apims ir
paskatins naujų priemonių ir biomedicininių duomenų
kūrimo metodų vystymą ir naudojimą, apims „-omikas“,
aukštą našumą ir sisteminės medicinos metodus. Šioms veikloms
bus reikalingas glaudus pamatinių ir klinikinių tyrimų ryšys
kartu su ilgalaikiais grupių tyrimais (ir atitinkamomis tyrimų
sritimis), kaip buvo parašyta pirmiau. Glaudūs ryšiai su mokslinių
tyrimų ir medicinos infrastruktūromis (duomenų bazėmis,
biologiniais bankais ir pan.) taip pat bus reikalingi, norint standartizuoti,
saugoti, dalintis ir prieiti prie duomenų, kurie visi yra labai
svarbūs maksimizuojant duomenų naudingumą ir skatinant
pažangesnius bei veiksmingesnius duomenų rinkinių analizės ir
derinimo būdus.
1.5.        Geresnių
profilaktinių vakcinų kūrimas
Reikia daugiau veiksmingų profilaktinių
vakcinų (ar alternatyvių profilaktinių intervencijų) ir
įrodymais pagrįstų vakcinacijos schemų, taikomų
įvairioms ligoms. Tai priklauso nuo geresnio ligos, ligos procesų ir
jų sukeliamų epidemijų suvokimo bei vykdomų klinikinių
ir jungtinių tyrimų.
1.6.        Diagnozavimo gerinimas
Visų amžiaus grupių žmonės turi
geriau išmanyti apie sveikatą, ligas ir ligų procesus, kad
būtų galima kurti naują, efektyvesnę diagnostiką.
Pažangios ir esamos technologijos bus plėtojamos siekiant smarkiai
patobulinti ligos pasekmes taikant ankstyvesnį ir tikslesnį
diagnozavimą ir skiriant labiau pacientui pritaikytą gydymą.
1.7.        In-silico metodo
naudojimas medicinoje, siekiant pagerinti ligos valdymą ir
prognozavimą
Kompiuterinė simuliacija, naudojant
konkrečius paciento duomenis ir kuriant sisteminės medicinos metodus,
fiziologinis modeliavimas gali būti naudojamas numatant imlumą ligai,
ligos raidą ir gydymo vaistais galimą sėkmę. Modeliu
pagrįsta simuliacija gali būti naudojama, siekiant paremti
klinikinius tyrimus, atsako į gydymą prognozę, gydymo
individualų pritaikymą ir gerinimą.
1.8.        Ligos gydymas
Reikia paremti kompleksines paramos
technologijas vaistams, vakcinoms ir kitiems gydymo būdams, įskaitant
transplantaciją, genų ir ląstelių gydymą, didinti
sėkmingą vaistų ir vakcinų kūrimo procesą
(įskaitant alternatyvius metodus klasikiniams saugos ir efektyvumo
bandymams, pavyzdžiui, naujų metodų kūrimą), kurti
regeneracinės medicinos būdus, įskaitant kamieninėmis
ląstelėmis pagrįstus būdus, kurti pagerintą gydymo ir
pagalbinę įrangą ir sistemas, išlaikyti ir didinti savo
gebėjimus kovoti su perduodamomis, retomis, pagrindinėmis ir
lėtinėmis ligomis ir imtis medicininių intervencijų, kurios
priklauso nuo veiksmingų antimikrobinių vaistų prieinamumo, ir
kurti visapusius metodus visų amžiaus grupių bendram sergamumui
gydyti ir išvengti polifarmacijos. Šie pagerinimai palengvins naujų,
efektyvesnių, veiksmingų ir tvarių ligų gydymo ir negalios
valdymo būdų vystymą.
1.9.        Žinių perkėlimas
į klinikinę praktiką ir įvairaus masto inovacijas
Klinikiniai tyrimai yra priemonė
pritaikyti biomedicinos žinias gydant pacientus, todėl bus remiamas
tyrimų vykdymas ir jų praktikos gerinimas. Pavyzdžiai apima
geresnių metodologijų vystymą, kad klinikiniai tyrimai būtų
orientuoti į susijusias žmonių grupes, įskaitant tas, kurios
serga susijusiomis šalutinėmis ligomis ir (ar) jau yra gydomos, taip pat
intervencijų ir sprendimų lyginamojo efektyvumo nustatymą bei
duomenų bazių elektroninių sveikatos įrašų kaip
duomenų šaltinio klinikiniams tyrimams ir žinių perkėlimui
naudojimo didinimą. Panašiai bus teikiama parama kitų
intervencijų rūšių perkėlimui, pavyzdžiui,
egzistuojančiųjų savarankiškai perkėlimui į
realią aplinką.
1.10.      Geresnis sveikatos
duomenų panaudojimas
Infrastruktūrų, informacijos struktūrų
ir šaltinių (įskaitant, gautus iš grupių tyrimų,
protokolų, duomenų rinkinių, rodiklių ir pan.) integravimas
bei duomenų standartizavimas, suderinamumas, saugojimas, jų sklaida
ir prieiga prie duomenų bus remiama, siekiant tokius duomenis išnaudoti tinkamai.
Reikėtų atkreipti dėmesį į duomenų
apdorojimą, žinių valdymą, modeliavimą ir
vizualizaciją.
1.11.      Mokslo priemonių ir
metodų gerinimas politikos formavimo ir priežiūros poreikiams paremti

Reikia remti mokslo priemonių,
metodų ir statistikos vystymą, siekiant sveikatos technologijų,
įskaitant naujų vaistų, biologinių preparatų,
pažangių gydymo būdų ir medicinos prietaisų, saugos,
veiksmingumo ir kokybės spartaus, tikslaus ir prognozuojančio
vertinimo. Tai ypač svarbu naujiems pasiekimams tam tikrose srityse,
įskaitant susijusias su vakcinomis, ląstelių / audinių ir
genų terapija, organų transplantacija, specializuota gamyba,
biobankais, naujais medicinos prietaisais, diagnostikos / gydymo
procedūromis, genetiniais tyrimais, sveikatos priežiūros elektroninę
sistemą ir jos suderinamumą, įskaitant privatumo aspektus.
Panašiai reikia remti pažangias rizikos vertinimo metodologijas, bandymų
būdus ir strategijas, susijusias su aplinka ir sveikata. Taip pat reikia
remti minėtų sričių etikos aspektų vertinimo
susijusių pagalbinių metodų vystymą.
1.12.      Aktyvus senėjimas,
savarankiškas gyvenimas ir kasdienį gyvenimą palengvinanti aplinka
Norint priimti ekonomiškai naudingus,
vartotojui palankius sprendimus dėl senėjančios visuomenės
ir žmonių su negalia savarankiško gyvenimo bei kasdienį gyvenimą
palengvinančios aplinkos, reikia pažangių, taikomųjų
tarpdisciplininių mokslinių tyrimų ir elgsenos, gerontologijos,
skaitmeninių ir kitų mokslų inovacijų. Tai susiję su
įvairiomis situacijomis bei technologijomis, sistemomis ir paslaugomis,
pagerinančiomis žmogaus gyvenimo kokybę, įskaitant judumą,
pažangias individualiai pritaikytas pagalbines technologijas, paslaugas ir
socialinius robotus ir kasdienį gyvenimą palengvinančią aplinką.
Bus remiamos mokslinių tyrimų ir inovacijų bandomosios programos
sprendimų plačiam panaudojimui ir įgyvendinimui įvertinti.
1.13.      Individualus gebėjimas
savarankiškai rūpintis sveikata
Galimybės žmonėms patiems
rūpintis savo sveikata ir ją puoselėti visą gyvenimą
suteikimas leis sutaupyti sveikatos priežiūros sistemų
lėšų, lėtinių ligų valdymą perkeliant už
institucijų ribų, ir pagerinti sveikatos priežiūros rezultatus.
To siekiant, reikia tirti elgesio ir socialinius modelius, socialines nuostatas
ir siekius, susijusius su asmens poreikius atitinkančiomis sveikatos
priežiūros technologijomis, mobiliomis ir (ar) nešiojamosiomis
priemonėmis, naujomis diagnostikos ir asmens poreikiams pritaikytomis
paslaugomis, kurios skatintų sveiką gyvenimo būdą, gerovę,
asmeninę sveikatos priežiūrą, pagerintą piliečių
ir sveikatos priežiūros profesionalų bendravimą, ligos ir
negalios valdymui pritaikytas programas bei remtų žinių
infrastruktūras.
1.14.      Integruotos priežiūros
skatinimas
Lėtinių ligų valdymo palaikymas
už institucijų ribų taip pat priklauso nuo sustiprinto
bendradarbiavimo tarp sveikatos ir socialinės ar informacinės
priežiūros paslaugas teikiančių specialistų. Mokslinių
tyrimų ir inovacijų taikomosios programos bus remiamos, siekiant
priimti sprendimus, pagrįstus platinama informacija, ir suteikti aiškumo
plataus masto projektams ir naujų sprendinių, įskaitant
suderinamas nuotolines sveikatos priežiūros paslaugas, pritaikymui
rinkoje. Taip pat bus remiami moksliniai tyrimai ir inovacijos ilgalaikės
sveikatos priežiūros paslaugų teikimo organizavimui pagerinti.
1.15.      Sveikatos priežiūros
sistemų efektyvumo ir našumo optimizavimas ir skirtumų mažinimas,
priimant įrodymais pagrįstus sprendimus ir skleidžiant geriausią
praktiką, pažangias technologijas ir metodus
Reikia remti sveikatos technologijų ir
sveikatos priežiūros sektoriaus ekonomikos vertinimo vystymą,
įrodymų rinkimą, geriausios praktikos, pažangių
technologijų ir metodų skleidimą sveikatos priežiūros
sektoriuje, įskaitant IRT ir elektroninės sveikatos priežiūros
sistemos taikomąsias programas. Bus remiamos Europos ir
trečiųjų šalių viešųjų sveikatos priežiūros
sistemų reformos lyginamosios analizės bei jų vidutinės ir
ilgalaikės trukmės socialinio ir ekonominio poveikio vertinimas. Bus
remiamos būsimų sveikatos priežiūros darbuotojų poreikių
ir naujiems sveikatos priežiūros modeliams reikalingų
įgūdžių analizės. Bus remiamas sveikatos priežiūros
skirtumų raidos, jų santykio su kitais ekonominiais ir socialiniais
skirtumais, šiems skirtumams Europoje ir už jos ribų mažinti skirtos
politikos efektyvumo mokslinis tyrimas. Galiausiai reikia remti sprendimų
dėl pacientų saugos ir kokybės užtikrinimo sistemų,
įskaitant pacientų vaidmens užtikrinant priežiūros saugą ir
kokybę, vertinimą.
1.16.      Specifiniai įgyvendinimo
aspektai
Suteikta parama apims visą veiklų
spektrą – nuo žinių ir technologijų perkėlimo iki
didelės apimties demonstravimo veiksmų, vedančių prie
įvairaus masto sprendimų Europoje ir už jos ribų.
2.           Maisto sauga, tvarus žemės
ūkis, jūros ir jūrininkystės tyrimai, bioekonomika
2.1.        Tvarus žemės ūkis
ir miškininkystė
Atitinkamos žinios, priemonės, paslaugos
ir inovacijos yra reikalingos produktyvesnėms, išteklius
tausojančioms, atsparioms žemės ūkio ir miškininkystės
sistemoms, tiekiančioms pakankamai maisto, pašarų, biomasės ir
kitų žaliavų bei tuo pat metu teikiančioms ekosistemų
paslaugas ir remiančioms klestinčio kaimo pragyvenimo šaltinių
vystymą, remti. Moksliniai tyrimai ir inovacijos suteiks galimybę
rinktis, ar reikia integruoti agronominius ir aplinkos apsaugos tikslus į
tvarią gamybą, vadinasi, dėl to didės žemės ūkio
produktyvumas ir išteklių efektyvumas, mažės žemės ūkio
veikloje išskiriamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų
kiekis, bus mažiau išplaunama maistingųjų medžiagų iš dirbamos
žemės į kitą sausumos ar vandens aplinką, sumažės
priklausomybė nuo užsienio gamyklose išgautų baltymų importo
į Europą, padidės biologinės įvairovės lygis
pirminėse gamybos sistemose.
2.1.1.     Gamybos našumo didinimas ir
prisitaikymas prie klimato kaitos, užtikrinant tvarumą ir atsparumą
Veiklos padidins produktyvumą ir
augalų, gyvūnų ir gamybos sistemų gebėjimą
prisitaikyti prie sparčiai besikeičiančių aplinkos ir
klimato sąlygų ir vis labiau senkančių gamtos
išteklių. Sukurtos inovacijos visai maisto ir pašarų tiekimo
grandinei padės pereiti prie mažai energijos suvartojančio, mažai
teršiančio ir mažai atliekų išmetančio ūkio. Be to,
prisidedant prie maisto saugos, bus sukurtos naujos galimybės biomasei ir
žemės ūkio bei miškininkystės šalutiniams produktams panaudoti
ne maisto paskirčiai.
Bus ieškoma tarpdisciplininių
būdų augalų, gyvūnų ir mikroorganizmų
savybėms pagerinti, užtikrinant efektyvų išteklių (vandens,
maistingųjų medžiagų, energijos) naudojimą ir ekologinį
kaimo vietovių vientisumą. Didžiausias dėmesys bus skiriamas
integruotoms ir įvairioms gamybos sistemoms ir agronominei praktikai,
įskaitant tikslių technologijų ir ekologijos stiprinimo
būdų naudojimą, siekiant duoti naudos tradiciniam ir organiniam
žemės ūkiui. Augalų ir gyvūnų prisitaikymo ir
produktyvumo savybių genetinis gerinimas pareikalaus visų
priskirtų tradicinių ir modernių auginimo būdų ir
geresnio genetinių išteklių panaudojimo. Deramas dėmesys bus
skirtas ūkio dirvožemio tvarkymui , siekiant padidinti dirvožemio derlingumą
kaip pasėlių produktyvumo pagrindą. Augalų ir
gyvūnų sveikata bus remiama, o integruotos ligų /
kenkėjų kontrolės priemonės bus toliau vystomos. Bus
taikomos gyvūnų ligų, įskaitant zoonozes, išnaikinimo
strategijos drauge su antimikrobinio atsparumo tyrimais. Išnagrinėjus
jų poveikį gyvūnų gerovei, bus lengviau patenkinti
visuomenės poreikius. Pirmiau minėtos sritys bus paremtos
svarbesniais tyrimais, siekiant atsakyti į susijusius biologinius
klausimus bei paremti Sąjungos politikos įgyvendinimą ir
plėtrą.
2.1.2.     Ekosistemos paslaugų
teikimas ir viešosios gėrybės
Žemės ūkis ir miškininkystė yra
unikalios sistemos, teikiančios komercinius produktus, taip pat
viešąsias gėrybes platesnei visuomenei (įskaitant
kultūrinę ir rekreacinę vertę) ir svarbias ekologines
paslaugas, pavyzdžiui, funkcinė ir in-situ įvairovė,
apdulkinimas, vandens reguliavimas, kraštovaizdis, erozijos sumažinimas ir
anglies dioksido įsisavinimas, šiltnamio efektą sukeliančių
dujų išsiskyrimo sumažinimas. Mokslinių tyrimų veikla rems
šių viešųjų gėrybių ir paslaugų teikimą,
teikdama valdymo sprendimus, sprendimų priėmimo priemones ir jų
ne rinkos vertės vertinimą. Tarp konkrečių uždavinių,
kuriuos reikia išspręsti, yra ūkininkavimo ir miškininkystės
sistemų ir kraštovaizdžio modelius, labiausiai tinkamų šiems tikslams
pasiekti, nustatymas. Žemės ūkio sistemų aktyvaus valdymo
permainos, įskaitant technologijų panaudojimą ir praktikos
pokyčius, sumažins šiltnamio efektą sukeliančių dujų
išsiskyrimą. Aktyvaus žemės ūkio valdymo sistemų permainos,
įskaitant technologijų naudojimą ir praktikų kaitą,
mažins žemės ūkio sektoriaus išmetamų šiltnamio dujų
kiekį ir didins sektoriaus galimybes prisitaikyti prie nepalankių
klimato kaitos padarinių.
2.1.3.     Kaimo vietovių
savarankiškumo didinimas, politikos ir kaimo inovacijų parama
Kaimo bendruomenių plėtros
galimybės bus mobilizuotos stiprinant jų pirminės gamybos ir
ekosistemų paslaugų teikimo pajėgumus bei atveriant galimybes
naujų, įvairių produktų (maisto, pašarų, medžiagų,
energijos) gamybai, kuri atitiktų mažai anglies dioksido į
aplinką išskiriančių, trumpos grandinės pristatymo
sistemų augančią paklausą. Sociologinių,
ekonominių mokslinių tyrimų ir naujų koncepcijų ir
institucinių inovacijų vystymo reikia tam, kad būtų
užtikrinta kaimo vietovių sanglauda ir išvengta ekonominės ir
socialinės izoliacijos, skatinamas įvairių ekonominių
veiklų plėtimas (įskaitant paslaugų sektorių),
užtikrinti atitinkami kaimo ir miesto vietovių santykiai, supaprastintas
keitimasis žiniomis, demonstravimas, inovacijos, sklaida; skatinamas
dalyvavimas išteklių valdyme. Taip pat reikia atsižvelgti į
būdus, kuriais viešosios gėrybės kaimo vietose gali būti
paverčiamos vietos ir regiono socialiniais, ekonominiais privalumais.
Regioniniu ir vietos lygmeniu apibrėžti inovacijų poreikiai bus
papildyti tarpsektorinių tyrimų veiklomis tarpregioniniu ir Europos
lygmeniu. Pateikdami reikalingas analitines priemones, rodiklius, modelius ir
būsimą veiklą, mokslinių tyrimų projektai parems
sprendimus priimančias ir kitas susijusias institucijas įgyvendinant,
stebint ir vertinant susijusias strategijas, politiką ir
įstatymų leidybą, ne tik kaimo vietovėms, bet ir visai
bioekonomikai. Priemonių ir duomenų taip pat reikia tam, kad
būtų galima tinkamai vertinti galimus įvairių išteklių
(žemės, vandens ir kitų sąnaudų) panaudojimo ir
bioekonomikos produktų kompromisus. Bus imtasi socialinio ekonominio ir
lyginamojo ūkininkavimo ir miškininkystės sistemų vertinimo.
2.2.        Tvarus ir konkurencingas
žemės ūkio ir maisto sektorius siekiant saugios ir sveikos mitybos
Turi būti patenkinami vartotojų
poreikiai gauti saugų, sveiką ir priimtiną maistą,
atsižvelgiant į maisto vartojimo bei maisto ir pašarų gamybos
poveikį žmogaus sveikatai ir visai ekosistemai. Turi būti sprendžiami
maisto ir pašarų saugos ir saugumo, Europos žemės ūkio ir maisto
pramonės konkurencingumo, maisto gamybos ir tiekimo tvarumo klausimai,
apimantys visą mitybos grandinę ir susijusias paslaugas, nesvarbu, ar
tradicines, ar organines, nuo pirminės gamybos iki vartojimo. Šis
būdas padės (a) užtikrinti maisto saugą ir apsirūpinimą
maistu visiems Europos gyventojams ir išnaikinti badą visame pasaulyje,
(b) sumažinti su maistu ir maitinimusi susijusių ligų naštą,
skatinant pereiti prie sveikos ir tvarios mitybos, šviečiant vartotojus ir
diegiant inovacijas maisto pramonėje, (c) sumažinti vandens ir energijos
suvartojimą maisto apdorojimo, transportavimo ir platinimo srityse ir (d)
iki 2030 m. 50 % sumažinti maisto atliekų kiekį.
2.2.1.     Kompetentingas vartotojo
pasirinkimas
Vartotojų pageidavimai, stereotipai,
poreikiai, elgesys, gyvenimo būdas ir išsilavinimas bus aptarti, o
vartotojų, mitybos grandinės mokslinių tyrimų
bendruomenės ir jos operatorių bendravimas bus sustiprintas, kad
būtų sustiprintas kompetentingas pasirinkimas, tvarus vartojimas ir
jų įtaka gamybai, įskaitant augimą ir gyvenimo kokybę,
ypač pažeidžiamų visuomenės grupių. Socialinėmis
inovacijomis bus sprendžiami visuomenės uždaviniai, o vartojimo
mokslų pažangūs modeliai ir metodologijos pateiks palyginamuosius
duomenis ir padės pagrindus atsakymams į Sąjungos politikos
poreikius.
2.2.2.     Sveikas ir saugus maistas ir
mityba visiems
Mitybos poreikiai ir maisto poveikis
fiziologinėms funkcijoms, fizinės ir psichinės savijautos
klausimai bus sprendžiami, taip pat ryšiai tarp mitybos, senėjimo,
lėtinių ligų ir sveikatos sutrikimų bei mitybos
modelių. Bus nustatyti mitybos sprendimai ir inovacijos, gerinančios
sveikatą ir gerovę. Bus įvertinta, stebima, valdoma cheminė
ir mikrobinė maisto ir pašarų tarša ir jos rizika, ir sekama nuo
maisto ir geriamojo vandens gamybos, laikymo, tiekimo grandinių iki
apdorojimo, pakavimo, platinimo, maitinimo ir paruošimo namuose. Dėl
maisto saugos inovacijų, pagerintų pranešimo apie riziką
priemonių ir padidintų maisto saugos standartų vartotojai
Europoje bus labiau apsaugoti. Pasauliniu mastu padidinti maisto saugos
standartai taip pat padės stiprinti Europos maisto pramonės
konkurencingumą.
2.2.3.     Tvari ir kompetentinga
žemės ūkio ir maisto pramonė
Tiek vietos, tiek pasauliniai maisto ir
pašarų pramonės poreikiai kovoti su socialiniais, aplinkos, klimato
ir ekonominiais pokyčiais bus sprendžiami visose maisto ir pašarų
gamybos stadijose, įskaitant maisto kūrimą, apdorojimą,
pakavimą, gamybos kontrolę, atliekų sumažinimą,
šalutinių produktų kainų nustatymą ir šalutinių
gyvūninių produktų saugų naudojimą ir šalinimą.
Bus kuriami pažangūs ir tvarūs išteklius tausojantys procesai ir
įvairūs, saugūs, prieinami, aukštos kokybės produktai. Tai
sustiprins Europos mitybos tiekimo grandinės inovacijų
potencialą, sustiprins konkurencingumą, didins ekonomikos augimą
ir užimtumą, ir leis Europos maisto pramonei prisitaikyti prie
pokyčių. Kiti aspektai, į kuriuos reikia atkreipti
dėmesį, yra atsekamumas, logistika ir paslaugos, socialiniai,
ekonominiai veiksniai, mitybos grandinės atsparumas aplinkos ir klimato
rizikoms, mitybos grandinės veiklos ir kintančių mitybos ir
gamybos sistemų neigiamo poveikio aplinkai apribojimas.
2.3.        Gyvųjų vandenų
išteklių potencialo atskleidimas
Viena
pagrindinių gyvųjų vandenų išteklių savybių yra
ta, kad jie atsinaujina, o jų tvarus panaudojimas priklauso nuo jų
nuodugnaus išmanymo ir vandens ekosistemų aukštos kokybės ir
produktyvumo. Bendras tikslas yra tvariai išnaudoti gyvųjų
vandenų išteklius siekiant maksimalios socialinės ir ekonominės
naudos ar pelno iš Europos vandenynų ir jūrų. Tai apima
poreikį optimizuoti žuvininkystės ir akvakultūros tvarų
indėlį į apsirūpimą maistu pasaulinės ekonomikos
kontekste ir sumažinti pavojingą Sąjungos priklausomybę nuo
jūros produktų importo (apie 60 % visų Europoje suvartojamų
jūros produktų importuojama, ir Sąjunga yra didžiausias
pasaulyje žuvininkystės produktų importuotojas), sužadinti
jūrų biotechnologijas, kad paskatintų jūrų
pramonės augimą. Laikantis esamos politikos gairių, mokslinių tyrimų veikla parems ekosistemos metodo
taikymą gamtinių išteklių valdymui ir panaudojimui ir ekologijos
susijusiuose sektoriuose skatinimui.
2.3.1.     Tvarios ir aplinką
tausojančios žuvininkystės vystymas
Nauja Bendroji žuvininkystės politika,
Jūrų strategijos pagrindų direktyva ir Sąjungos bioįvairovės
strategija ragina Europos žuvininkystės sektorių vykdyti tvarią,
konkurencingą ir aplinką tausojančią veiklą.
Perėjimas prie ekosisteminio žuvininkystės valdymo metodo pareikalaus
nuodugnaus jūrų ekosistemų išmanymo. Naujos įžvalgos,
priemonės ir modeliai bus kuriami siekiant geriau suprasti, dėl ko
jūrų ekosistemos yra sveikos ir produktyvios, įvertinti ir
sušvelninti žuvininkystės poveikį jūrų ekosistemoms
(įskaitant giliuosius vandenis). Bus kuriamos naujos išteklių
surinkimo strategijos, kurios visuomenei bus naudingos, kol bus rūpinamasi
sveikomis jūrų ekosistemomis. Valdymo pasirinkimo socialinis
ekonominis poveikis bus vertinamas. Poveikis ir prisitaikymas prie aplinkos
pokyčių, įskaitant klimato kitą, taip pat bus tiriamas
drauge su naujomis valdymo priemonėmis rizikos klausimams ir neaiškumams
išspręsti. Veiklomis bus remiami žuvų populiacijų biologijos,
genetikos ir dinamikos, pagrindinių rūšių vaidmens ekosistemose,
žuvininkystės veiklos ir jos stebėjimo, žuvininkystės sektoriaus
elgsenos ir prisitaikymo prie naujų rinkų, pavyzdžiui,
žuvininkystės pramonės dalyvavimas sprendimų dėl ekologinio
ženklinimo priėmime, moksliniai tyrimai. Su kitų veiklų
sektoriais bendro jūrų teritorijos naudojimo ir jo socialinio
ekonominio poveikio klausimai taip pat bus sprendžiami.

2.3.2.     Konkurencingos Europos
akvakultūros vystymas
Akvakultūra turi didelį
potencialą sveikiems, saugiems ir konkurencingiems produktams,
pritaikytiems pagal vartotojų poreikius ir pageidavimus, kurti bei
aplinkos apsaugos paslaugoms (biologinis atsinaujinimas, sausumo ir
vandenų valdymas ir pan.) teikti ir energijai gaminti, tačiau ji turi
būti visiškai panaudota Europoje. Žinios ir technologijos bus stiprinamos
visais aspektais nustatytų rūšių jaukinimui ir naujų
rūšių įvairinimui, atsižvelgiant į akvakultūros ir
vandens ekosistemų sąsajas, klimato kaitos poveikį ir kaip
sektorius gali prie jų prisitaikyti. Inovacijos taip pat bus skatinamos
kuriant tvarias gamybos sistemas nuo jūrų nutolusiose teritorijose,
pakrantės zonoje ir atviroje jūroje. Dėmesys bus atkreiptas ir
į sektoriaus socialinių bei ekonominių aspektų
suvokimą siekiant paremti sąnaudas ir energiją
tausojančią gamybą, atitinkančią rinkos ir vartotojų
poreikius, tuo pačiu užtikrinant konkurencingumą ir investuotojams
bei gamintojams patrauklias perspektyvas.
2.3.3.     Jūrų inovacijų
per biotechnologijas skatinimas
Vis dar neištirta yra daugiau kaip 90 %
jūrų bioįvairovės, kur yra nemažos galimybės atrasti
naujų rūšių ir pritaikyti jūrų biotechnologijas, taip
prognozuojama padidinti šio sektoriaus augimą 10 %. Parama bus teikiama
tolesniems tyrimams ir jūrų bioįvairovės ir vandens
biomasės siūlomo didelio potencialo išnaudojimui siekiant į
rinkas atvesti naujus pažangius procesus, produktus, paslaugas ir pritaikyti
tokiuose sektoriuose kaip chemijos ir medžiagų pramonė, farmacija,
žuvininkystė ir akvakultūra, energijos tiekimas ir kosmetika.
2.4.        Tvarios ir konkurencingos
biologinės pramonės šakos
Bendras tikslas yra pagreitinti Europos
pramonės šakų perėjimą nuo iškastinės prie mažai
anglies dioksido išskiriančios, išteklius tausojančius ir tvarios
energijos. Moksliniai tyrimai ir inovacijos suteiks priemones Sąjungos
priklausomybei nuo iškastinio kuro sumažinti ir iki 2020 m. energetikos ir
klimato kaitos politikos tikslams pasiekti (10 % transporto kuro iš
atsinaujinančių šaltinių ir 20 % šiltnamio efektą
sukeliančių dujų išsiskyrimo sumažėjimas).
Skaičiavimai rodo, kad perėjimas prie biologinių žaliavų ir
biologinių apdorojimo metodų galėtų sutaupyti iki 2,5
milijardo tonų CO2 ekvivalento per metus iki 2030 m., taip
keletą kartų padidinant rinkas biologinėms žaliavoms ir naujiems
vartotojų produktams. Norint išnaudoti šias galimybes, reikia kurti
išsamią žinių bazę ir (bio)technologijas, daugiausia
orientuojantis į tris esminius elementus: a) dabartinės
iškastinės energijos procesų keitimą išteklius ir energiją
tausojančiomis biotechnologijomis pagrįstais procesais; b)
patikimų ir tinkamų biomasės ir atliekų srautų tiekimo
grandinių ir plataus biologinio perdirbimo tinklo visoje Europoje
sukūrimą; ir c) biologinių produktų ir procesų
palaikymo rinkos kūrimą. Sinergijos bus siekiama, taikant
konkretų praktinio seminaro „Vadovavimas pritaikymui ir pramonės
technologijos“ tikslą.
2.4.1.     Biologinių pramonės
šakų bioekonomikos skatinimas
Svarbiausia pažanga, pereinant prie mažai
anglies dioksido išskiriančių, išteklius tausojančių ir
tvarių technologijų pramonės, bus remiama atrandant ir
panaudojant žemės ir vandens biologinius išteklius, bei sumažinant
nepalankų poveikį aplinkai. Turėtų būti
nagrinėjami įvairių biomasės panaudojimo būdų
galimi kompromisai. Bus siekiama vystyti naujos kokybės, funkcionalumo ir
pagerinto tvarumo biologinius produktus ir biologiškai aktyvius junginius
pramonės šakoms ir vartotojams. Atsinaujinančių šaltinių,
biologinių atliekų ir šalutinių produktų ekonominė
vertė bus maksimaliai padidinta taikant naujus, išteklius
tausojančius procesus.
2.4.2.     Integruoto biologinio
perdirbimo vystymas
Veikla bus remiama, siekiant skatinti naudoti
tvarius biologinius produktus, tarpinius junginius ir bioenergiją ar
biokurą, daugiausiai dėmesio kreipiant į perėjimo
palaipsniui metodą, prioritetą teikiant aukštos pridėtinės
vertės produktams. Bus kuriamos technologijos ir strategijos žaliavų
tiekimui užtikrinti. Biomasės rūšių, skirtų naudoti biokuro
gamybos įmonėse, įskaitant miškininkystės produktus,
biologines atliekas ir pramonės šalutinius produktus, asortimento
plėtimas padės išvengti konfliktų dėl maisto ir (arba) kuro
ir remti Sąjungos kaimo ir pakrančių teritorijų
ekonominę plėtrą.
2.4.3.     Rinkos biologiniams produktams
ir procesams vystymo rėmimas
Paklausos priemonės atvers naujas rinkas
biotechnologijų inovacijoms. Standartizacija Sąjungos ir
tarptautiniais lygmenimis be kita ko yra reikalinga biologiniam turiniui,
produkto funkcijos ir biologiniams skilimui nustatyti. Reikia toliau vystyti
gyvavimo ciklo analizės metodologijas ir būdus ir nuolatos pritaikyti
prie mokslo ir pramonės pažangos. Moksliniai tyrimai, remiantys
produktų ir procesų standartizaciją ir priežiūros
veiklą biotechnologijų srityje, yra laikoma esmine naujų
rinkų kūrimui remti ir prekybos galimybėms realizuoti.
2.5.        Specifiniai įgyvendinimo
veiksmai
Be bendro pobūdžio išorinių
konsultacijų bus siekiama gauti konkrečių Nuolatinio žemės
ūkio mokslinių tyrimų komiteto konsultacijų įvairiais
klausimais, įskaitant apie strateginius aspektus iš jo prognostinės
veiklos ir apie žemės ūkio mokslinių tyrimų
koordinavimą nacionaliniu ir Sąjungos lygmeniu. Turėtų
būti sukurtos atitinkamos sąsajos su Europos inovacijų
partneryste „Žemės ūkio našumas ir tvarumas“.
Mokslinių tyrimų rezultatų
poveikis ir sklaida bus palaikomi specialiais komunikacijos veiksmais,
žinių mainais ir įvairių suinteresuotųjų šalių
dalyvavimu per visą projektų trukmę. Įgyvendinimą sudarys
įvairi veikla, įskaitant reikšmingas demonstravimo ir
bandomąsias veiklas. Bus palaikomas lengva ir atvira prieiga prie
mokslinių tyrimų rezultatų, kai reikia, per duomenų bazes.
Konkreti parama mažoms ir vidutinėms
įmonėms leis mokslinių tyrimų ir pristatymo veikloje
dalyvauti daugiau ūkių, žvejų ir kitų rūšių
mikroįmonių. Bus atsižvelgiama į konkrečius pirminės
gamybos sektorių poreikius gauti remiamųjų novatoriškų
paslaugų ir pasinaudoti tarpininkaujančiomis struktūromis.
Įgyvendinimas apims įvairias veiklas, įskaitant keitimosi
patirtimi veiksmus, aktyviai įtraukiant ūkininkus ir tarpininkus
apibendrinant galutinių vartotojų poreikių mokslinius tyrimus.
Standartų nustatymas bus remiamas,
siekiant pagreitinti naujų biologinių prekių ir paslaugų
rinkos pasiskirstymą.
Gali būti svarstoma parama Bendro
programavimo iniciatyvoms (BPI), įskaitant iniciatyvas „Žemės
ūkis, maisto sauga ir klimato kaita“, „Sveika mityba – sveikas gyvenimas“,
„Sveikos ir produktyvios jūros ir vandenynai“, bei galimam privataus ir
viešojo sektoriaus partnerysčių įgyvendinimui biologinės
pramonės srityje.
Bus siekiama sinergijos su kitais
Sąjungos fondais, susijusiais su šiuo visuomenės uždaviniu,
pavyzdžiui, Kaimo plėtros fondu, Žuvininkystės fondu, ir jų
tolesnio paskirstymo.
Pažangios veiklos bus imtasi visuose
bioekonomikos sektoriuose, įskaitant duomenų bazių,
rodiklių ir modelių, atitinkančių pasaulio, Europos,
nacionalines ir regionines dimensijas, vystymą. Turi būti sukurta Europos
bioekonomikos stebėjimo sistema Sąjungos ir pasaulio moksliniams
tyrimams ir inovacijoms stebėti ir žymėti, pagrindiniams veiklos
rodikliams kurti bei inovacijų politikai bioekonomikoje stebėti.
3.           Saugi, švari ir efektyvi energija
3.1.        Energijos vartojimo ir
anglies pėdsako mažinimas per sumanų ir tvarų naudojimą
Europos pramonės
šakų, transporto, pastatų, miestų energijos šaltiniai ir jų
vartojimo įpročiai dažniausiai nėra tvarūs ir daro
didelį poveikį aplinkai ir klimato kaitai. Pastatų, dėl
kurių beveik neišmetama angluies dvideginio, labai efektyvių
pramonės šakų vystymas ir masinis įmonių, atskirų
asmenų, bendruomenių ir miestų perėjimas prie efektyvios
energijos būdų pareikalaus ne tik technologinės pažangos, bet ir
netechnologinių sprendimų, pavyzdžiui, naujų konsultavimo,
finansavimo ir paklausos valdymo paslaugų. Tokiu būdu energijos
efektyvumas gali suteikti vieną iš ekonomiškai naudingiausių
būdų mažinti energijos poreikį, taip sustiprinant energijos tiekimo
saugumą, mažinant poveikį aplinkai ir klimatui ir skatinant
konkurencingumą.
3.1.1.     Technologijų ir
paslaugų įvedimas į masinę rinką, siekiant pažangaus
ir efektyvaus energijos panaudojimo
Energijos vartojimo sumažinimas ir
energetinių atliekų pašalinimas, teikiant visuomenei ir ūkiui
reikalingas paslaugas, reikalauja ne tik, kad į masinę rinką
patektų daugiau efektyvių, konkurencingos kainos, aplinką
tausojančių ir pažangesnių produktų ir paslaugų, bet
ir kad komponentai ir prietaisai būtų integruojami tokiu būdu,
kad jie darniai sąveikautų optimizuodami bendrą pastatų,
paslaugų ir pramonės energijos panaudojimą.
Siekiant užtikrinti visišką
pritaikymą ir visišką naudingumą vartotojams (įskaitant
jų galimybę stebėti jų vartojimą), šių
technologijų ir paslaugų energijos veiksmingumas turi būti pritaikytas
jų taikymo aplinkai ir optimizuotas. Tam reikia, ne tik tirti, vystyti ir
bandyti informacijos ir ryšių technologijas (IRT) bei stebėti ir
valdyti metodikas, bet ir plačiai pristatyti projektus ir ikikomercinio
diegimo veiksmus, kad būtų užtikrintas suderinamumas ir
keičiamumas. Tokiais projektais turėtų būti siekiama
vystyti bendras procedūras energijos suvartojimo dujų išmetimo
duomenims rinkti, lyginti ir analizuoti, siekiant padidinti energijos
suvartojimo ir poveikio aplinkai išmatuojamumą, skaidrumą,
socialinį priimtinumą, planavimą ir stebėjimą. Šie
techniniai moksliniai tyrimai turėtų būti atliekami drauge su
elgsenos mokslų tyrimais apie energijos vartojimo nuostatas,
įskaitant interneto ir socialinių tinklų vaidmenį,
stimuliuojant kolektyvinius elgesio pokyčius.
3.1.2.     Efektyvių ir
atsinaujinančių šildymo ir vėsinimo sistemų potencialo
išnaudojimas
Didžioji dalis energijos Sąjungoje yra
suvartojama šildymo arba vėsinimo tikslais, todėl ekonomiškai
naudingų ir efektyvių technologijų, sistemos integracijos
metodikų, pavyzdžiui, tinklo sujungimo su standartinėmis kalbomis ir
paslaugomis toje srityje, turėtų didelį poveikį mažinant
energijos paklausą. Tam reikia pramoninių ir gyventojams skirtų
taikomųjų programų naujų sistemų ir komponentų tyrimo
ir pristatymo, pavyzdžiui, karšto vandens, patalpų šildymo ir
vėsinimo decentralizuoto ir rajoninio tiekimo atveju. Tai turėtų
apimti skirtingas technologijas: saulės šilumos, geoterminę,
biomasės, šilumos siurblius, kombinuoą šildymo ir elektros energijos
gamybą ir pan., ir atitikti anglies dvideginio beveik
neišmetančių pastatų ir rajonų reikalavimus. Reikia
naujų išradimų, ypač šilumos kaupimui iš
atsinaujinančių energijos šaltinių, ir skatinti centralizuotai
ir decentralizuotai taikomų hibridinių šildymo ir vėsinimo
sistemų efektyvių derinių vystymą ir diegimą.
3.1.3.     Europos pažangių
miestų ir gyvenviečių skatinimas
Miestų teritorijos yra didžiausi
energijos vartotojai Sąjungoje ir išmeta atitinkamai daugiausiai šiltnamio
efektą sukeliančių dujų, taip sukurdamos didžiulį
kiekį oro teršalų. Tuo pat metu miestų teritorijas veikia
prastėjanti oro kokybė, klimato kaita, todėl jos turi kurti savo
strategijas klimato kaitos poveikiui sušvelninti ir prie jo prisitaikyti. Rasti
pažangius energijos sprendimus (energijos efektyvumas, elektros, šildymo ir
vėsinimo tiekimo sistemos), suderintus su transporto, atliekų ir
vandens vartojimu bei IRT sprendimais, skirtais miesto aplinkai, yra labai
svarbu, pereinant prie mažai anglies dioksido į aplinką
išskiriančių technologijų visuomenės. Reikėtų
numatyti tikslines iniciatyvas, remiančias energijos, transporto ir IRT
sektorių pramoninių vertės grandinių siejimą, kuris
būtų naudojamas pažangioms miestų prietaikoms. Taip pat reikia
vystyti ir visa apimtimi pagal miestų ir gyvenviečių poreikius
ir lėšas išbandyti naujus technologinius, organizacinius, planavimo ir
verslo modelius. Moksliniai tyrimai taip pat yra reikalingi su šiuo
perėjimu susijusiems socialiniams, ekonominiams ir kultūriniams
klausimams suprasti.
3.2.        Mažų sąnaudų,
mažai anglies dioksido išskiriančios elektros energijos tiekimas
Elektrai bus skirtas
pagrindinis vaidmuo, kuriant aplinką tausojantį, tvarų, mažai
anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų
ūkį. Mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančios
elektros energijos gaminimas yra per lėtas dėl aukštų
sąnaudų. Nepaprastai svarbu rasti sprendimų, kurie smarkiai
sumažintų sąnaudas, padidintų našumą ir tvarumą, kad
būtų pagreitintas mažai anglies dioksido į aplinką
išskiriančios elektros energijos gaminimo diegimas. Ypač dėl
šių veiklų:
3.2.1.     Vėjo energijos viso
potencialo vystymas
Vėjo energijai keliamas tikslas yra iki
2020 m. sumažinti sausumos ir jūros vėjo gaminamos elektros
sąnaudas iki maždaug 20 proc. palyginti su 2010 m., intensyviau naudoti
jūros vėjo energiją, sudaryti galimybes tinkama integravimui
į elektros tinklą. Dėmesys bus kreipiamas į sausumos ir
jūros vėjo (įskaitant nuošalias vietas ir nepalankias oro
sąlygas) didesnių galimybių, didesnio keitimo efektyvumo,
platesnio masto naujos kartos vėjo energijos keitimo sistemų bei
naujos serijos gamybos procesų vystymą, bandymą ir
demonstravimą.
3.2.2.     Efektyvių, patikimų
ir ekonomiškai konkurencingų saulės energijos sistemų vystymas
Saulės energijos, apimančios fotoelektrą
ir koncentruotą saulės energiją, sąnaudos iki 2020 m.
turėtų sumažėti perpus palyginti su 2010 m., jeigu siekiama jai
skirti dalį elektros rinkos.
Siekiant plėtoti fotoelektrą reikės
atlikti ilgalaikius pažangių koncepcijų ir sistemų mokslinius
tyrimus, plataus masto masinės gamybos bandymus ir demonstracijas.
Siekiant plėtoti koncentruotą
saulės energiją, reikės plėtoti būdus, kaip padidinti
efektyvumą mažinant sąnaudas ir aplinkos poveikį, didinant
pademonstruotų technologijų pramoninį našumą, pastatant
pirmąją panašaus tipo gamyklą. Sprendimai dėl efektyvaus
saulės elektros gamybos derinimo su vandens gėlinimu bus tikrinami.
3.2.3.     Konkurencingų ir aplinkai
saugių CO2 surinkimo, gabenimo ir saugojimo technologijų vystymas
Anglies dioksido surinkimas ir saugojimas yra
esminis būdas, kuris turi būti pritaikytas versle pasauliniu lygiu,
norint iki 2050 m. įvykdyti anglies dioksido išsiskyrimo mažinimo,
gaminant elektros energiją, ir mažai anglies dioksido išskiriančios
pramonės užduotį. Tikslas yra sumažinti anglies dioksido surinkimo ir
saugojimo papildomas sąnaudas akmens anglimi ir dujomis kūrenamos
elektrinėms elektros sektoriuje palyginti su panašiomis elektrinėmis
be anglies dioksido surinkimo ir saugojimo bei daug energijos suvartojančių
pramoninių įrenginių.
Parama bus teikiama, ypač visai anglies
dioksido surinkimo ir saugojimo grandinei pademonstruoti, siekiant pristatyti
skirtingus surinkimo, gabenimo ir saugojimo technologijų būdus. Taip
pat bus atliekami moksliniai tyrimai, tolesniam šių technologijų
vystymui vykdyti ir konkurencingesnėms surinkimo technologijoms,
pagerintiems komponentams, integruotoms sistemoms ir procesams, saugiam
geologiniam saugojimui ir racionaliems surinkto CO2 plataus pakartotinio
panaudojimo sprendimams pristatyti, kad būtų galima anglies dioksido
surinkimo ir saugojimo technologijas komerciniais tikslais diegti iškastinio
kuro elektrinėse ir kitose daug anglies dioksido išskiriančiose
pramonės srityse, kurios veiks po 2020 m.
3.2.4.     Geoterminės,
hidroenergijos, jūros energijos ir kitų atsinaujinančių
energijos būdų vystymas
Geoterminės, hidroenergijos, jūros
energijos bei atsinaujinančios energijos rūšys gali prisidėti
prie Europos elektros energijos metu išskiriamo anglies dioksido kiekio
sumažinimo, jeigu bus didinamas įvairių energijos gamybos ir
naudojimo būdų lankstumas. Šios veiklos tikslas yra ekonomiškai
naudingas ir tvarias technologijas pradėti naudoti komerciniais tikslais,
plačiai įdiegti pramoniniame lygmenyje, įskaitant integravimą
į energetikos tinklą. Vandenyno energija, kaip antai potvynių,
srovių ar bangų energija, gaunama tikrai be anglies dioksido
išmetimo, ir ją galima numatyti. Mokslinių tyrimų dalis
turėtų būti laboratoriniai novatoriški nebrangių
komponentų ir medžiagų, naudojimo didelės korozijos ir apaugimo
aplinkoje, tyrimai, taip pat demonstravimas įvairiomis Europos vandenyse
sutinkamomis sąlygomis.
3.3.        Alternatyvus kuras ir
mobilieji energijos šaltiniai
Siekiant Europos energijos
ir CO2 sumažinimo tikslų, taip pat reikia plėtoti
naują kurą ir mobiliuosius energijos šaltinius. Tai ypač svarbu,
norint išspręsti pažangaus, ekologiško ir integruoto transporto
problemą. Šių technologijų ir alternatyvaus kuro vertės
grandinės nėra pakankami išvystytos, ir turi būti greičiau
parengtos demonstravimo etapui.
3.3.1.     Bioenergijos konkurencingumas
ir tvarumas
Bioenergijos tikslas yra daugiausiai
žadančias technologijas pritaikyti komerciniams tikslams, leisti
skirtingos vertės grandinių pažangaus antros kartos biokuro
transportui plataus masto, tvarią gamybą ir labai efektyvios,
kombinuotos šilumos ir elektros iš biomasės gamybą, įskaitant
anglies dioksido surinkimą ir saugojimą. Tikslas yra vystyti ir
demonstruoti technologijas skirtingiems bioenergijos keliams įvairias
mastais, atsižvelgiant į skirtingas geografines ir klimatines sąlygas
ir logistikos apribojimus. Ilgesniais moksliniais tyrimais bus remiamas tvarios
bioenergijos pramonės vystymas po 2020 m. Šios veiklos papildys tiekimo
(žaliavos, biologiniai ištekliai) ir vartojimo (integravimo į transporto priemonių
parkus) mokslinių tyrimų veiklą, atliktą ir susijusią
su kitais visuomenės uždaviniais.
3.3.2.     Vandenilio ir kuro
elementų technologijų patekimo į rinką laiko sumažinimas
Kuro elementai ir vandenilis turi didelį
potencialą padėti spręsti Europos energetikos problemas. Norint
šias technologijas paversti rinkoje konkurencingomis reikia smarkiai sumažinti
sąnaudas. Pavyzdžiui, kuro elementų sistemų sąnaudas
transportavimui per kitus 10 metų reikės sumažinti dešimteriopai. Tai
padarius, parama bus teikiama didesnio masto kilnojamųjų,
stacionariųjų ir transporto įrenginių demonstravimui ir
ikikomercinio diegimo veiksmams ir susijusioms paslaugoms, taip pat
ilgalaikiams moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai, siekiant
Sąjungoje sukurti konkurencingą kuro elementų grandinę ir
tvarią vandenilio energijos gamybą ir infrastruktūrą.
Reikia stipraus nacionalinio ir tarptautinio bendradarbiavimo, kad rinkos
laimėjimai pasiektų tinkamą mastą, įskaitant
atitinkamų standartų vystymą.
3.3.3.     Naujas alternatyvus kuras
Yra daug naujų būdų,
turinčių ilgalaikį potencialą, pavyzdžiui, metalo
miltelių kuras, kuras iš fotosintezės mikroorganizmų (vandens ir
žemės aplinkoje) ir iš dirbtinės fotosintezės imitatorių.
Šios naujos rūšys gali pasiūlyti galimybę efektyvesniam
energijos keitimui, ekonomiškai labiau konkurencingas ir tvaresnes
technologijas bei šiltnamio efektą sukeliančių dujų beveik
neišskiriančius procesus, kurie žemės ūkyje neturėtų
konkurentų. Parama bus pirmiausiai teikiama tam, kad šios naujos ir kitos potencialios
technologijos iš laboratorijų būtų pateiktos ikikomerciniam
demonstravimui iki 2020 m.
3.4.        Bendras pažangus Europos
elektros tinklas
Elektros tinklai turi
susidoroti su trimis tarpusavyje susijusiais iššūkiais, kad būtų
sukurta vartotojui patogi ir vis mažiau anglies dioksido į aplinką
išskirianti elektros sistema: paneuropinės rinkos sukūrimas; didelės
atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimo plėtros
integracija; ir bendravimo tarp milijonų tiekėjų ir klientų
(kartu su augančiais namų ūkiais), įskaitant elektros
transporto priemonių savininkus, valdymas. Ateities elektros tinklai
atliks pagrindinį vaidmenį pereinant prie visiškai anglies dioksido
neišskiriančių elektros sistemų, tuo pačiu vartotojams
pasiūlant papildomą lankstumą ir išlaidų sumažinimą.
Pagrindinis tikslas iki 2020 m. yra apie 35 proc. elektros energijos perduoti
ir paskirstyti iš išskirstytų ir koncentruotų
atsinaujinančių energijos šaltinių.
Smarkiai integruoti
moksliniai tyrimai ir demonstravimo pastangos parems naujų komponentų
ir technologijų plėtrą, kurios atitiks tiek su perdavimo, tiek
su paskirstymo tinklais , o taip pat su saugojimu susijusią
specifiką.
Visos galimybės sėkmingai
subalansuoti energijos tiekimą ir poreikį turi būti svarstomos,
kad būtų sumažinti išmetamų dujų kiekiai ir sąnaudos.
Turi būti išnagrinėtos ir į elektros tinklą įdiegtos
naujos energijos sistemų technologijos bei dvikryptė,
skaitmeninė komunikacijos infrastruktūra. Tai leis geriau planuoti,
stebėti, kontroliuoti ir saugiai naudoti tinklus normaliomis ir
kritinėmis sąlygomis, o taip pat valdyti bendravimą tarp
tiekėjų ir klientų, transportuoti, valdyti ir prekiauti
energijos srautu. Būsimos infrastruktūros diegimui rodikliai yra
nustatomi, o išlaidų ir pajamų analizė atliekama įvertinant
energijos sistemos plėtrą. Be to, sinergijos tarp pažangių
tinklų ir telekomunikacijos sistemų bus sumažintos, kad
būtų išvengta investicijų dubliavimo, ir pagreitintas
pažangių energetikos paslaugų diegimas.
Nauji
energijos saugojimo būdai (įskaitant dideles talpas ir elementus) ir
transporto priemonių sistemos suteiks reikiamą lankstumą tarp
gamybos ir poreikio. Patobulintos IRT technologijos toliau didins elektros
poreikio lankstumą aprūpinant klientus (pramoninius, komercinius ir
namų) reikiamais automatizuotais įrankiais.
Naujas planavimas,
rinkos ir reguliavimo konstrukcijos turi sąlygoti bendrą elektros
tiekimo tinklo veiksmingumą ir išlaidų efektyvumą ir
infrastruktūrų suderinamumą, o taip pat atviros ir
konkurencingos pažangių tinklų technologijų, produktų ir
paslaugų rinkos iškilimą. Didelio masto demonstraciniai projektai yra
reikalingi sprendimams patikrinti ir pagrįsti bei naudai sistemai ir
privatiems tarpininkams įvertinti, prieš pritaikant juos visoje Europoje.
Kartu turi būti atliekami tyrimai siekiant išsiaiškinti, kaip vartotojai
ir verslas reaguoja į ekonomines iniciatyvas, elgsenos pokyčius,
informavimo paslaugas ir kitas pažangių tinklų teikiamas naujoviškas
galimybes.
3.5.        Naujos žinios ir
technologijos
Naujos, efektyvesnės ir labiau konkurencingų
sąnaudų technologijos bus reikalingos ilgą laiką. Pažanga turi būti pagreitinta naudojant
įvairių disciplinų mokslinius tyrimus, kad būtų
pasiekti moksliniai laimėjimai energijos koncepcijų ir didelio
poveikio technologijų (pvz. nanomokslai, medžiagų mokslai,
kietųjų kūnų fizika, IRT, biologiniai mokslai,
kompiuterių naudojimas, kosminė erdvė) srityje, taip pat
ateities ir jau pasirodančių technologijų inovacijų
vystymą.
Pažangūs moksliniai tyrimai taip pat bus
reikalingi pateikiant sprendimus, kaip pritaikyti energijos sistemas
besikeičiančioms klimato sąlygoms. Prioritetai
turi būti priderinti prie naujausių mokslinių ir
technologinių poreikių ir galimybių ar naujai stebimo reiškinio,
kuris galėtų nustatyti perspektyvą ar riziką visuomenei, ir
tai galima padaryti įgyvendinant programą „Horizontas 2020“.
3.6.        Tvirtas sprendimų
priėmimas ir viešasis įsipareigojimas
Energetikos moksliniai tyrimai
turėtų paremti energetikos politiką ir prie jos derintis. Reikia nuodugnių žinių apie energijos
technologijas ir paslaugas, infrastruktūrą, rinkas, (įskaitant
reguliavimo teisinius pagrindus) ir vartotojų elgseną, kad
politiką formuojantiems subjektams būtų pateiktos patikimo
analizės. Parama bus teikiama, ypač
pagal SET plano Europos Komisijos informacijos sistemą, tvirtoms ir
skaidrioms priemonėms, metodams ir modeliams vystyti, pagrindiniams su
energija susijusiems ekonominiams ir socialiniams klausimams vertinti,
duomenų bazės ir veiksmų planui išsiplėtusioje
Sąjungoje kurti, energijos poveikio ir su energija susijusios politikos
dėl tiekimo saugumo, aplinkos ir klimato kaitos, energetikos pramonės
sektoriaus ir jos konkurencingumo poveikio vertinimui kurti, socialiniams
ekonominiams moksliniams tyrimams atlikti.
Tokios atvirose inovacijų platformose
kaip „realybės laboratorijos“ ir didelio masto paslaugų
inovacijų demonstracijose bus tiriamas pasinaudojimas galimybėmis,
kurias teikia interneto ir socialinės technologijos, vartotojų
elgsena, įskaitant tokius pažeidžiamus vartotojus kaip žmonės su
negalia ir elgesio sutrikimais.
3.7.        Energetikos inovacijų
diegimas į rinką, galių suteikimas rinkoms ir vartotojams
Pažangios rinkos perpratimo ir atkartojimo
sprendimai yra labai svarbūs paleidžiant naujas energijos technologijas
laiku ir ekonomiškai naudingai. Be technologijomis grįsto tyrimo ir
demonstravimo tai reikalauja veiksmų su aiškia pridėtine verte
Sąjungai turint tikslą vystyti, taikyti, dalintis ir atkartoti ne
technologines, didelį poveikį darančias inovacijas Sąjungos
tvariose energijos rinkose per valdymo lygius ir drausmę.
Tokios inovacijos turėtų būti
sutelktos į palankių rinkos sąlygų kūrimą mažai
anglies dioksido išskiriančių, atsinaujinančios energijos ir
energijos efektyvumo technologijų ir sprendimų reguliavimo,
administravimo ir finansavimo lygmenyje. Parama
bus teikiama priemonėms, palengvinančioms energetikos politikos
įgyvendinimą, parengiančioms pagrindus investicijoms ir
palaikančioms visuotinį pripažinimą kuriančiam ir
vykdančiam pajėgumui.
Moksliniai tyrimai ir analizė
pakartotinai patvirtina žmogiškojo faktoriaus lemiamą vaidmenį
tvarios energetikos politikos sėkmei arba nesėkmei. Bus skatinamos pažangios organizacinės
struktūros, keitimasis gerąja praktika, specifiniai mokymai ir
pajėgumų stiprinimo veiksmai.
3.8.        Specifiniai įgyvendinimo
aspektai
Šios veiklos įgyvendinimo prioriteto
nustatymas priklauso nuo poreikio stiprinti energetikos mokslinių
tyrimų ir inovacijų Europos dimensiją. Pagrindinis tikslas bus
remti Strateginio energijos technologijų plano (SET plano)[24] mokslinių tyrimų ir inovacijų
darbotvarkės įgyvendinimą, kad būtų pasiekti
Sąjungos energetikos ir klimato kaitos politikos tikslai. SET plano
veiksmų ir įgyvendinimo planai suteiks vertingą indėlį
rengiant darbo programas.
SET plano valdymo struktūra bus naudojama
kaip strateginio prioritetų nustatymo ir Energetikos mokslinių
tyrimų ir inovacijų visoje Sąjungoje koordinavimo pagrindas. Ne
technologijų darbotvarkei bus taikoma Sąjungos energetikos politika
ir teisės aktai. Bus remiamas aplinkos parengimas rodytų
technologijų ir paslaugų sprendimų, procesų ir politikos
iniciatyvų, susijusių su mažai anglies dioksido išskiriančiomis
technologijomis ir energijos efektyvumu, masinio diegimo visoje Sąjungoje.
Tai gali apimti techninę pagalbą energijos
efektyvumo ir atsinaujinančios energijos investicijų vykdymui ir
vystymui.
Partnerystė su Europos
suinteresuotaisiais asmenimis bus svarbi dalijantis ištekliais ir drauge
vykdant darbus. Atskirais atvejais, galima pamanyti, kad esamos SET plano
Europos pramonės iniciatyvos yra paverstos į formalias viešas ir
privačias partnerystes, taip manant, kad jos padidintų nacionalinio
finansavimo lygį ir sanglaudą ir skatintų bendrus valstybių
narių mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmus. Dėmesys
bus teikiamas paramos, įskaitant valstybių narių, teikimui
mokslinių tyrimų vykdytojų sąjungoms, ypač Europos
energijos gamybos mokslinių tyrimų sąjungai, įsteigtai
pagal SET planą, kad sutelktų viešuosius mokslinių tyrimų
išteklius ir infrastruktūras Europai svarbių mokslinių
tyrimų sričių klausimams spręsti. Tarptautinio koordinavimo
veiksmais turi būti remiami SET plano prioritetai pagal kintamos
geometrijos principą, atsižvelgiant į šalių pajėgumus ir
specifiką.
SET plano Europos
Komisijos informacijos sistema bus sutelkta drauge su suinteresuotaisiais
asmenimis pagrindiniams veiklos rodikliams (angl. KPI) kurti,
įgyvendinimo pažangai stebėti, kuri bus nuolatos peržiūrima,
atsižvelgiant į paskutinius atnaujinimus. Plačiau šio uždavinio
įgyvendinimu bus siekiama gerinti susijusių Sąjungos
programų, iniciatyvų ir politikos, pavyzdžiui, sanglaudos politikos,
koordinavimą ypač per pažangias nacionalines ir regionines
strategijas, Šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo
leidimų prekybos sistemos mechanizmus, pavyzdžiui, dėl paramos
demonstraciniams projektams.
4.           Pažangus, ekologiškas ir integruotas
transportas
4.1.        Efektyvaus išteklių
naudojimo transportas, tausojantis aplinką
Europa nustatė politikos tikslą iki
2050 m. 60 proc. sumažinti išmetamo CO2 kiekį. Tuo siekiama
perpus sumažinti įprastiniu kuru varomų automobilių
naudojimą miestuose ir iki 2030 m. pasiekti, kad vykdant miestų
logistikos veiklą didžiuosiuose urbanistiniuose centruose CO2
iš esmės nebūtų išmetamas. Iki 2050 m. aviacijos sektoriuje
naudojami tvarūs ir mažai anglies dioksido išskiriantys degalai
turėtų sudaryti 40 proc. naudojamo kuro, o ES jūrų
transporto bunkerių kuro išmetamo CO2 kiekis iki 2050 m.
turėtų būti sumažintas 40 proc.
Moksliniai tyrimai ir inovacijos iš esmės
prisidės prie visoms transporto rūšims reikalingų
sprendimų, kurie smarkiai sumažintų aplinkai kenkiančių
transporto teršalų (tokių kaip CO2, NOx ir SOx)
išmetimą, priklausomybę nuo iškastinio kuro ir taip sumažintų
transporto poveikį bioįvairovei ir apsaugotų gamtos išteklius,
priėmimo ir vystymo.
Šis darbas bus atliekamas vykdant šias
konkrečias veiklas:
4.1.1.     Švaresni ir tylesni orlaiviai,
transporto priemonės ir laivai pagerins aplinkos padėtį ir
sumažins juntamą triukšmą bei vibraciją
Šios srities veiklos bus nukreiptos į
galutinius produktus, tačiau bus kreipiamas dėmesys ir į
griežtus ir ekologiškus kūrimo ir gamybos procesus, į kūrimo
stadiją įtraukiant pakartotinio perdirbimo klausimus.
(a)
Švaresnių varymo technologijų
perėmimo vystymas ir spartinimas yra svarbus mažinant ar eliminuojant CO2
ir transporto skleidžiamą taršą. Reikalingi nauji, pažangūs
sprendimai, pagrįsti elektros varikliais ir baterijomis, kuro elementais
ar hibridinėmis varymo sistemomis. Technologiniai laimėjimai taip pat
padės pagerinti įprastinių varymo sistemų
aplinkosauginį veiksmingumą.
(b)
Galimybių naudoti alternatyvius, mažos taršos
energijos šaltinius tyrimas padės sumažinti iškastinio kuro
vartojimą. Tai apima tvaraus kuro ir elektros iš atsinaujinančių
energijos šaltinių naudojimą visoms transporto rūšims,
įskaitant aviaciją, kuro vartojimo sumažinimą per energijos
surinkimą ar įvairios energijos tiekimą ir kitus pažangius
sprendimus. Nauji įvairiapusiški požiūriai apims transporto
priemones, energijos saugojimo ir energijos tiekimo infrastruktūrą,
įskaitant transporto priemonių ir tinklų sąsajas bei
pažangius alternatyvaus kuro naudojimo sprendimus.
(c)
Orlaivių, laivų ir transporto
priemonių svorio sumažinimas bei jų aerodinaminio, hidrodinaminio ar
riedėjimo pasipriešinimo sumažinimas naudojant lengvesnes medžiagas, ne
tokias sudėtingas struktūras ir pažangų dizainą, padės
sumažinti kuro suvartojimą.
4.1.2.     Sumanios įrangos,
infrastruktūrų ir paslaugų vystymas
Tai padės optimizuoti transporto
operacijas ir sumažinti išteklių vartojimą. Dėmesys bus
sutelktas į efektyvų oro uostų, uostų, logistikos
platformų ir sausumos transporto infrastruktūrų efektyvų
naudojimą ir valdymą, taip pat į efektyvias, autonomiškas
priežiūros ir tikrinimo sistemas. Ypatingas dėmesys bus atkreiptas
į infrastruktūrų atsparumą klimatui, ekonomiškai naudingus
sprendimus, pagrįstus gyvavimo ciklo metodu, ir platesnį naujų
medžiagų, skirtų efektyvesnei ir mažiau sąnaudų
reikalaujančiai priežiūrai, pasirinkimą. Taip pat dėmesys
bus kreipiamas į prieinamumą ir socialinę įtrauktį.
4.1.3.     Transporto ir judumo gerinimas
miestuose
Tai bus naudinga didelei ir vis
didėjančiai gyventojui grupei, kuri gyvena ir dirba miestuose, arba
būna juose, kai naudojasi paslaugomis ir leidžia laisvalaikį. Turi
būti vystomos ir bandomos naujos judumo koncepcijos, transporto
organizavimas, logistikos ir planavimo sprendimai, kurie padės sumažinti
oro taršą ir triukšmą ir padidinti efektyvumą. Viešojo ir
nemotorizuoto transporto bei kiti efektyviu išteklių naudojimu grindžiamo
transporto būdai turėtų būti vystomi kaip reali alternatyva
privačių motorinių transporto priemonių naudojimui, remiama
didesnio intelektinių transporto sistemų naudojimo ir pažangaus
paklausos valdymo.
4.2.        Didesnis judumas – mažiau
spūsčių, daugiau saugumo
Pagrindiniais Europos transporto politikos
tikslais siekiama optimizuoti veiksmingumą, augant judumo poreikiams,
padaryti Europą saugiausios aviacijos regionu ir pasiekti beveik
visišką kelių saugą iki 2050 m. Iki 2030 m. 30 proc. daugiau
kaip 300 km keliais vežamų krovinių turėtų būti
gabenama kitų rūšių transportu – geležinkelių arba vandens
transportu. Nuolatiniam ir efektyviam paneuropiniam keleivių ir
krovinių vežimui, internalizuojant išorės sąnaudas, reikia
naujos Europos daugiarūšio transporto valdymo, informavimo ir
mokėjimo sistemos.
Mokslinių tyrių ir inovacijų
svarbus indėlis į šiuos ambicingus politikos tikslus bus įneštas
vykdant šias konkrečias veiklas:
4.2.1.     Esminis eismo
spūsčių sumažinimas
Tai galima pasiekti įgyvendinant
įvairiarūšio „nuo durų iki durų“ transporto sistemą ir
išvengiant nereikalingo transporto naudojimo. Tai reiškia, kad turi būti
skatinamas glaudesnis transporto rūšių bendradarbiavimas, transporto
tinklų optimizavimas ir geresnės bendros transporto paslaugos. Tokie
pažangūs sprendimai taip pat palengvins prieigą, įskaitant
senėjančios visuomenės ir pažeidžiamų naudotojų
prieigą.
4.2.2.     keleivių ir krovinių
judumo esminiai patobulinimai
Tai galima pasiekti vystant ir plačiai
naudojant pažangias transporto taikomąsias programas ir valdymo sistemas.
Tai apima planavimo, poreikių valdymo, informacijos ir mokėjimo
sistemas, naudojamas visoje Europoje, bei visišką informacijos
srautų, valdymo sistemų, infrastruktūros tinklų ir judumo
paslaugų integravimą į atviromis platformomis pagrįstą
naują bendrą įvairiarūšio transporto sistemą. Tai taip
pat užtikrins lankstumą ir spartų reagavimą į krizinius
reiškinius ir sudėtingas oro sąlygas, perkonfigūruojant
kelionę kitomis transporto rūšimis. Per palydovinės navigacijos
sistemas „Galileo“ ir EGNOS veikiančios naujos padėties nustatymo,
navigacijos ir laiko skaičiavimo taikomosios programos bus naudojamos
siekiant šio tikslo.
(a)
Pažangios oro transporto valdymo technologijos
prisidės prie esminių efektyvumo ir saugos pokyčių,
sparčiai didėjant paklausai, kad būtų pasiektas dar
didesnis punktualumas, sutrumpintas dėl kelionių procedūrų
oro uostuose praleidžiamas laikas ir pasiektas oro transporto sistemos
atsparumas. Bus remiamas tolesnis Bendros dangaus sistemos vystymas ir
įgyvendinimas, priimant sprendimus dėl oro eismo valdymo ir
orlaivių kontrolės padidinto automatizavimo ir autonomijos,
geresnės oro ir žemės komponentų integracijos ir naujus
sprendimus dėl efektyvaus ir vientiso keleivių ir krovinių
srautų valdymo per transporto sistemą.
(b)
Vandens transporto srityje pagerintos ir
integruotos planavimo ir valdymo technologijos prisidės prie
„mėlynųjų zonų“, kurios pagerins uostų darbą,
atsiradimo Europą supančiose jūrose ir tinkamo vidaus vandens
kelių teisinio reguliavimo.
(c)
Geležinkelių ir kelių transporto srityje
tinklo valdymo optimizavimas pagerins efektyvų infrastruktūros
naudojimą ir palengvins tarpvalstybines operacijas. Bus vystomos
visapusiškos bendradarbiavimo kelių eismo valdymo ir informacijos
sistemos, pasikliaujant ryšiais tarp transporto priemonių bei tarp transporto
priemonės ir infrastruktūros objekto.
4.2.3.     Krovininio transporto ir
logistikos naujų koncepcijų vystymas ir taikymas
Tai gali sumažinti įtampą transporto
sistemoje ir padidinti saugos ir krovinių vežimo pajėgumus. Jie gali
derinti, pavyzdžiui, aukštos kokybės ir mažai aplinką teršiančias
transporto priemones su sumaniomis, saugiomis, įmontuotomis,
infrastruktūra pagrįstomis sistemomis (pavyzdžiui, automobilinius
traukinius). Ši veikla taip pat rems e. krovinio – nedokumentuoto krovinių
vežimo proceso, kuriuo informacijos srautai, paslaugos ir mokėjimai
būtų susieti su fizinių krovinių srautais pagal transporto
rūšis, vizijos vystymą.
4.2.4.     Avarijų ir
žūčių skaičiaus mažinimas ir saugumo stiprinimas
Tai bus pasiekta nagrinėjant transporto
sistemų darbo ir rizikos organizavimui, valdymui ir stebėjimui
būdingus aspektus, sutelkiant dėmesį į orlaivių,
transporto priemonių, laivų, infrastruktūrų ir
terminalų projektavimą ir jų vykdomas operacijas. Dėmesys
bus sutelktas į pasyvų ir aktyvų saugumą, prevencinį
saugumą, padidintą automatizavimą ir mokymo procesus, kaip
sumažinti žmogaus klaidų poveikį. Specialios priemonės ir
metodikos bus sukurtos, siekiant geriau numatyti, įvertinti ir sušvelninti
oro sąlygų ir kitų gamtos pavojų poveikį. Veiklos taip
pat bus nukreiptos į saugumo aspektų integravimą į
keleivių ir krovinių srautų planavimą ir valdymą,
orlaivių, transporto priemonių ir laivų koncepciją, eismo
ir sistemų valdymą ir terminalų projektavimą.
4.3.        Europos transporto pirmavimas
pramonės srityje pasaulyje
Pirmaujant naujomis technologijomis ir
mažinant esamų gamybos procesų sąnaudas, moksliniais tyrimais ir
inovacijomis bus prisidedama prie Europos transporto pramonės augimo ir
aukštos kvalifikacijos darbuotojų poreikio, atsirandančio
didėjant konkurencijai. Pavojus kyla didžiausio ekonomikos sektoriaus,
kuris tiesiogiai sukuria 6,3 proc. Sąjungos BVP ir kuriame dirba beveik 13
milijonų Europos gyventojų, konkurencingumo išsaugojimui. Specifiniai
tikslai apima naujos kartos pažangių transporto priemonių
vystymą ir pagrindo tam paruošimą, kuriant naujas koncepcijas ir
projektus, sumanias kontrolės sistemas ir efektyvius gamybos procesus.
Europa siekia tapti lydere pagal visų transporto rūšių
efektyvumą ir saugumą.
Moksliai tyrimai ir inovacijos bus sutelktos
į šias konkrečias veiklas:
4.3.1.     Naujos kartos transporto
priemonių vystymas kaip būdas išsaugoti rinkos dalį ateityje
Tai padės sustiprinti Europos
pirmavimą orlaivių, greitųjų traukinių, miestų
(priemiesčių) geležinkelių transporto, kelių transporto
priemonių, elektromobilių, keleivinių kruizinių laivų,
keltų, specialiųjų, aukštų technologijų laivų ir
jūrininkystės platformų srityse. Tai taip pat paskatins Europos pramonės
šakų konkurencingumą būsimų technologijų ir
sistemų srityje ir parems jų įvairovę naujose rinkose,
įskaitant ir ne transporto sektorius. Tai apima pažangių, saugių
orlaivių, transporto priemonių ir laivų vystymą,
apimantį efektyvias varymo sistemas, aukštos kokybės ir pažangias
kontrolės sistemas.
4.3.2.     Įmontuotos sumanios
kontrolės sistemos
Jos yra reikalingos aukštesniems našumo
lygiams transporto sistemų integravimui įgyvendinti. Bus vystomos
atitinkamos ryšių tarp orlaivio, transporto priemonių, laivų ir
infrastruktūros objektų sąsajos su visais pagrindiniais deriniais,
apibrėžiant bendrus naudojimo standartus.
4.3.3.     Pažangūs gamybos procesai
Šie procesai leis orlaivius, transporto
priemones, laivus ir susijusią infrastruktūrą priderinti pagal
individualius poreikius, sumažinti jų gyvavimo ciklo sąnaudas ir
vystymo laiką ir palengvinti jų standartizavimą ir
sertifikavimą. Veiklos šioje srityje bus vystomos greitai, bus taikomos
ekonomiškai naudingos projektavimo ir gamybos metodikos, įskaitant
surinkimą, statybas, priežiūrą ir perdirbimą, naudojant
skaitmenines ir automatines priemones, išnaudojama galimybė integruoti
kompleksines sistemas. Tai paskatins konkurencinius tiekimo tinklus,
galinčius tiekti rinkai produktus per trumpą laiką ir
sumažintomis sąnaudomis.
4.3.4.     Visai naujų transporto
koncepcijų tyrimas
Jis padės sustiprinti Europos
konkurencingumo ribą ilgalaikėje perspektyvoje. Strateginiai
moksliniai tyrimai ir koncepcinės veiklos įrodymai turi būti
nukreipti į pažangias transporto sistemas ir paslaugas, įskaitant
visiškai automatizuotas ir kitas naujas orlaivių, transporto
priemonių ir laivų rūšis, turinčias ilgalaikį
potencialą.
4.4.        Socialiniai ekonominiai
moksliniai tyrimai ir būsima politikos formavimo veikla
Veiksmai politikos analizei vystyti ir remti,
įskaitant socialinius ekonominius transporto aspektus, yra reikalingi,
norint skatinti inovacijas ir spręsti transporto problemas. Veikla bus
nukreipta į Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos
transporto, numatomų studijų ir technologijų srityje
vystymą ir įgyvendinimą ir Europos mokslinių tyrimų
erdvės stiprinimą.
Vartotojo elgesio išmanymas, socialinis
priimtinumas, politikos priemonių poveikis, judumo ir verslo modeliai ir
jų reikšmė yra ypač svarbi Europos transporto sistemos raidai.
Veiksmų planas bus vystomas atsižvelgiant į visuomenines tendencijas,
politikos tikslus ir numatomas technologijas 2050 m. perspektyvoje. Norint
geriau suprasti sąsajas tarp teritorinės plėtros ir Europos
transporto sistemos, reikia tvirtų modelių, kuriais remiantis
būtų galima priimti svarbius politikos sprendimus.
Moksliniai tyrimai bus sutelkti į klausimus,
kaip išvengti socialinės nelygybės judumo prieigos atžvilgiu, ir kaip
pagerinti pažeidžiamų kelių naudotojų padėtį.
Ekonominiai klausimai taip pat turi būti nagrinėjami, atkreipiant
dėmesį į būdus, kaip įskaičiuoti visų
transporto rūšių išorės poveikį, apmokestinimo ir
kainų nustatymo modelius. Reikia numatyti mokslinius tyrimus, kurie
įvertintų būsimus darbuotojų kvalifikacijos ir
gebėjimų reikalavimus.
4.5.        Specifiniai įgyvendinimo
aspektai
Nustatant darbo programos prioritetus, be
išorinių nepriklausomų konsultacijų ir įvairių Europos
technologijų platformų indėlio bus atsižvelgiama ir į
darbus, atliktus pagal Strateginį transporto technologijų planą.
5.           Klimato kaita, išteklių efektyvumas
ir žaliavos
5.1.        Kova su klimato kaita ir
prisitaikymas prie jos
Dabartinis CO2 koncentracijos lygis
atmosferoje yra beveik 40 proc. didesnis negu buvo iki pramonės
revoliucijos ir pasiekė aukščiausią lygį per pastaruosius 2
milijonus metų. Kitos nei CO2 dujos taip pat turi įtakos
klimato kaitai, ir jų vaidmuo vis didėja. Jeigu nebus imtasi
ryžtingų veiksmų, klimato kaita pasauliui gali kainuoti mažiausiai 5
proc. BVP kiekvienais metais; o pagal tam tikrus scenarijus – iki 20 proc.
Jeigu bus imtasi ankstyvų ir efektyvių veiksmų, grynosios
sąnaudos gali būti sumažintos iki maždaug 1 proc. BVP per metus.
Norint laikytis 2 Celsijaus laipsnių apribojimo ir išvengti blogiausio
klimato kaitos poveikio, išsivysčiusioms šalims reikės sumažinti
išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų
kiekį 80–95 proc. palyginti su 1990 m. lygiu.
Todėl šios veiklos tikslas yra vystyti ir
įvertinti pažangias, ekonomiškai naudingas ir tvarias prisitaikymo ir
prevencijos priemones, nukreiptas į CO2 ir kitas nei CO2 dujas,
bei akcentuojančias technologinius ir ne technologinius ekologiškus
sprendimus, kuriant pagrindą informuotai, išankstinei ir efektyviai
veiklai bei reikalingų kompetencijų tinklui.
Norint tai
pasiekti, moksliniai tyrimai ir inovacijos bus sutelkti į šias veiklas:
5.1.1.     Klimato kaitos suvokimo
didinimas ir patikimų klimato projekcijų pateikimas
Klimato kaitos priežasčių ir raidos
geresnis suvokimas ir tikslesnės klimato projekcijos yra labai svarbios
visuomenei, norint apsaugoti gyvybes, vertybes, infrastruktūras ir
užtikrinti efektyvų sprendimų priėmimą. Labai svarbu yra
toliau gilinti mokslines žinias apie pagrindinius klimato veiksnius, procesus,
mechanizmus ir grįžtamąjį ryšį, susijusį su
vandenynų, sausumos ekosistemų ir atmosferos funkcionavimu.
Patobulintos klimato prognozės atitinkamais laiko ir vietos mastais bus
remiami per tikslesnių veiksmų planų ir modelių
vystymą, įskaitant visiškai susietus Žemės sistemos modelius.
5.1.2.     Poveikio ir pažeidžiamumo
vertinimas ir pažangių, ekonomiškai naudingų prisitaikymo ir rizikos
prevencijos priemonių vystymas
Dar nėra galutinai žinoma apie
visuomenės ir ūkio galimybes prisitaikyti prie klimato kaitos.
Efektyvioms, teisingoms ir socialiai priimtinoms priemonėms dėl
klimatui atsparios aplinkos ir visuomenės nustatyti reikia esamo ir
būsimo poveikio, pažeidžiamumo, žmonių pažeidžiamumo, rizikos,
sąnaudų ir galimybių, susijusių su klimato kaita ir
nepastovumu, integruotos analizės, atsižvelgiant į ypatingus
reiškinius ir susijusius klimato kaitos pavojus ir atsparumą jiems. Ši
analizė taip pat bus vystoma dėl nepalankaus klimato kaitos poveikio
biologinei įvairovei, ekosistemoms ir ekosistemų paslaugoms,
infrastruktūroms, ūkio ir gamtos ištekliams. Ypatingas dėmesys
bus teikiamas labiausiai vertinamoms gamtos ekosistemoms ir sukurtoms
aplinkoms, taip pat pagrindiniams visuomeniniams, ekonominiams ir
kultūriniams sektoriams visoje Europoje. Šiais veiksmais bus tiriamas
klimato kaitos poveikis, jos ir šiltnamio efektą sukeliančių
dujų koncentracijos lygio atmosferoje keliama rizika žmonių
sveikatai. Moksliniais tyrimais bus vertinamas pažangaus, teisingai paskirstyto
ir ekonomiškai naudingo prisitaikymo reagavimas į klimato kaitą,
įskaitant gamtos išteklių ir ekosistemų apsaugą ir
prisitaikymą, ir susijęs poveikis, siekiant informuoti ir paremti
jų vystymą ir įgyvendinimą visais lygmenimis, įvairiu
mastu. Taip pat tai apims geoinžinerijos galimybių potencialų
poveikį, sąnaudas ir riziką. Sudėtingi tarpusavio ryšiai,
konfliktai ir prisitaikymo ir rizikos prevencijos politikos sinergija su kita
klimato ir sektoriaus politika bus nagrinėjami, įskaitant
poveikį pažeidžiamų grupių užimtumui ir gyvenimo sąlygoms.
5.1.3.     Prevencinės politikos
rėmimas
Tam, kad Sąjunga iki 2050 m. pereitų
prie konkurencingo, išteklius tausojančio ir klimato kaitai atsparaus
ūkio, reikia kurti efektyvias, ilgalaikes, mažai anglies dioksido
išskiriančių technologijų strategijas, o svarbiausius
mūsų pasiekimus atnaujinti. Moksliniais tyrimais bus įvertinta
aplinkos, socialinė, ekonominė rizika, klimato kaitos prevencijos
būdų poveikis ir galimybės. Moksliniais tyrimais bus remiamas
naujų klimato, energijos ir ekonomikos modelių vystymas ir
tvirtinimas, atsižvelgiant į ekonominius instrumentus ir susijusius
išorės reiškinius, siekiant išbandyti prevencinės politikos
būdus ir mažai anglies dioksido išskiriančių technologijų
taikymą įvairiu mastu pagrindiniuose ekonominiuose ir visuomeniniuose
sektoriuose Sąjungos ir pasauliniu lygmeniu. Šiais veiksmais bus
palengvintas technologinių, institucinių ir socialinių
ekonominių inovacijų kūrimas, stiprinant ryšius tarp mokslinių
tyrimų ir taikymo, tarp verslininkų, galutinių vartotojų,
mokslininkų ir žinių institucijų.
5.2.        Gamtos išteklių ir
ekosistemų tvarus valdymas
Visuomenė susiduria su didele problema
sukurti žmogaus poreikių ir aplinkos tvarią pusiausvyrą.
Aplinkos ištekliai, įskaitant vandenį, orą, biomasę,
derlingą dirvą, bioįvairovę, ekosistemas, ir jų
teikiamos paslaugos palaiko Europos ir pasaulio ekonomikos funkcionavimą
ir gyvenimo kokybę. Iki 2050 m. pasaulio verslo galimybės, susijusios
su gamtos ištekliais, manoma, sieks daugiau kaip 2 trilijonus eurų[25].
Nepaisant to, ekosistemos Europoje ir pasaulyje yra sumenkusios taip, kad gamta
negali pati jų atkurti, o aplinkos ištekliai yra pereikvoti. Pavyzdžiui,
Sąjungoje kiekvienais metais prarandama 1000 km² derlingiausių
žemių ir vertingiausių ekosistemų, o ketvirtadalis gėlo
vandens yra išeikvojama. Toliau taip elgtis – ne išeitis. Moksliniai tyrimai
turi prisidėti prie aplinką žalojančių tendencijų
keitimo ir užtikrinti, kad ekosistemos toliau teiktų išteklius, prekes ir
paslaugas, kurios yra labai svarbios gerovei ir ekonominiam klestėjimui.
Todėl šios
veiklos tikslas yra suteikti žinių apie gamtos išteklių valdymą,
kad būtų pasiekta tvari pusiausvyra tarp ribotų išteklių
bei visuomenės ir ekonomikos poreikių.
Norint tai pasiekti, moksliniai tyrimai ir
inovacijos bus sutelkti į šias veiklas:
5.2.1.     Tolesnis mūsų
žinių apie ekosistemų funkcionavimą, jų sąveiką
su socialinėmis sistemomis ir vaidmenį, stiprinant ūkį ir
žmonių gerovę, gilinimas
Visuomenė savo veiksmais rizikuoja
sukeldama aplinkos pokyčius, kurie yra negrįžtami ir keičiantys
ekosistemų pobūdį. Labai svarbu numatyti tokią riziką
vertinant, stebint ir prognozuojant žmogaus veiklos poveikį aplinkai ir
aplinkos pokyčių poveikį žmogaus gerovei. Jūros (nuo
pakrančių zonų iki giliųjų vandenų), gėlo
vandens, sausumos ir miestų ekosistemų, įskaitant nuo
požeminių vandenų priklausomas ekosistemas, moksliniai tyrimai
pagerins mūsų suvokimą apie sudėtingas sąsajas tarp
gamtos išteklių ir socialinių, ekonominių ir ekologinių
sistemų, įskaitant persvėrimo tašką, bei žmogaus ir
biologinių sistemų atsparumą ar trapumą. Jais bus tiriama,
kaip ekosistemos veikia ir reaguoja į antropogeninį poveikį,
kaip jas galima atkurti ir kokį poveikį tai turės ūkiui ir
žmogaus gerovei. Taip pat bus tiriami išteklių problemų sprendimai.
Jais bus remiama politika ir praktika, užtikrinanti, kad socialinė ir
ekonominė veikla būtų vykdoma neviršijant ekosistemų ir
bioįvairovės tvarumo ir pritaikomumo ribų.
5.2.2.     Žinių ir priemonių
suteikimas efektyviam sprendimų priėmimui ir visuomenės
dalyvavimui
Socialinės, ekonominės ir valdžios
sistemos vis dar turi spręsti išteklių išeikvojimo ir žalos
ekosistemoms klausimus. Moksliniai tyrimai ir inovacijos parems politinius
sprendimus, reikalingus gamtos ištekliams ir ekosistemoms valdyti, taip pat
išvengti arba prisitaikyti prie ardančių klimato ar aplinkos
pokyčių ir skatinti institucinius, ekonominius, elgsenos ir
technologinius pokyčius, kurie užtikrintų tvarumą. Didžiausias
dėmesys bus skiriamas kritinėms su politika susijusioms ekosistemoms
ir ekosistemų paslaugoms, pavyzdžiui, gėlo vandens, jūrų ir
vandenynų, oro kokybės, bioįvairovės, žemės
panaudojimo ir dirvožemio. Visuomenės ir ekosistemų atsparumas
katastrofiškiems reiškiniams, įskaitant ir stichines nelaimes, bus
remiamas, gerinant prognozavimo, išankstinio įspėjimo, pažeidžiamumo
ir poveikio, įskaitant įvairios rizikos dimensiją, vertinimo
galimybių didinimu. Vadinasi, moksliniais tyrimais ir inovacijomis bus
remiama aplinkos ir išteklių efektyvumo politika, ir suteikiama
galimybė pasirinkti efektyvų įrodymais pagrįstą
valdymą, neviršijant saugaus veikimo apribojimų. Pažangūs
būdai bus kuriami, siekiant padidinti politikos sanglaudą, priimti
kompromisus ir valdyti prieštaringus interesus, didinti visuomenės
informuotumą apie mokslinių tyrimų rezultatus ir
piliečių dalyvavimą sprendimų priėmime.
5.3.        Ne energijos ir ne žemės
ūkio žaliavų tvaraus tiekimo užtikrinimas
Tokie kaip statybų, chemijos,
automobilių, mechanizmų ir įrangos sektoriai, kurių
bendroji pridėtinė vertė viršija 1000 milijardų eurų
ir kurie turi apie 30 milijonų darbuotojų, priklauso nuo galimybės
gauti žaliavų. Sąjunga turi pakankamai statybos mineralinių
medžiagų. Nepaisant to, kad Sąjunga yra viena didžiausių
pasaulyje tam tikrų pramoninių mineralinių medžiagų
gamintojų, daugumą šių medžiagų ji importuoja. Be to,
Sąjunga yra labai priklausoma nuo metalo mineralinių medžiagų
importo ir yra visiškai priklausoma nuo kai kurių kritinių
žaliavų importo.
Pastarosios tendencijos rodo, kad žaliavų
paklausą palaikys atsirandančių ūkių vystymas ir
spartus esminių technologijų paplitimas. Europa turi užtikrinti
tvarų valdymą ir apsaugoti tvarų žaliavų tiekimą tarp
valstybių visuose sektoriuose, kurie priklauso nuo žaliavų prieigos.
Politikos tikslai dėl kritinių žaliavų yra nustatyti Komisijos
žaliavų iniciatyvoje[26].
Todėl šios veikslo tikslas yra didinti
žinias apie žaliavas ir kurti žaliavų ekonomiškai naudingo ir aplinką
tausojančio ištyrimo, gavybos, apdorojimo, perdirbimo ir atkūrimo,
taip pat jų pakeitimo ekonomiškai patraukliomis, mažesnį poveikį
aplinkai turinčiomis alternatyvomis pažangius sprendimus.
Norint tai pasiekti, moksliniai tyrimai ir
inovacijos bus sutelkti į šias veiklas:
5.3.1.     Žinių apie žaliavų
prieinamumą didinimas
Pasaulio ir Europos išteklių ilgalaikio
prieinamumo vertinimas, įskaitant prieigą prie miesto telkinių
(sąvartynai ir kalnakasybos atliekos), jūros gelmių
išteklių (pavyzdžiui, retų žemės mineralų kasyba jūros
dugne), bus gerinamas, o susiję neaiškumai bus išspręsti. Šios žinios
padės visuomenei efektyviau panaudoti, perdirbti ir atgauti retas arba
aplinkai pavojingas žaliavas. Tokiu būdu bus kuriamos pasaulinės
taisyklės, praktika ir standartai, taikomi ekonomiškai perspektyviam,
aplinkai svarbiam ir socialiai priimtinam išteklių tyrimui, gavybai ir
apdorojimui, įskaitant žemės panaudojimo ir jūrų
erdvės planavimo praktiką.
5.3.2.     Tvaraus žaliavų tiekimo
ir naudojimo skatinimas, apimantis tyrimą, gavybą, apdorojimą,
perdirbimą ir atgavimą
Moksliniai tyrimai ir inovacijos yra
reikalingi visą medžiagų gyvavimo ciklą, kad būtų
užtikrintas leistinas, patikimas ir tvarus Europos pramonei svarbių
žaliavų tiekimas ir valdymas. Ekonomiškai
perspektyvių, aplinkai svarbių ir socialiai priimtinų
išteklių tyrimo, gavybos ir apdorojimo technologijų vystymas ir
diegimas sužadins efektyvų išteklių naudojimą. Taip pat bus
išnaudojamas miesto telkinių potencialas. Naujos ir ekonomiškai
perspektyvios, medžiagas atgaunančios technologijos, verslo modeliai ir
procesai taip pat padės mažinti Sąjungos priklausomybę nuo
pirminių žaliavų tiekimo. Ši veikla apims ilgesnio naudojimo, aukštos
kokybės perdirbimo ir atgavimo poreikį bei poreikį smarkiai
sumažinti išteklių nuostolius. Bus laikomasi viso gyvavimo ciklo metodo –
nuo prieinamų žaliavų tiekimo iki jų sunaudojimo su minimaliu
energijos ir išteklių poreikiu.
5.3.3.     Alternatyvų
kritinėms žaliavoms suradimas
Laukiant galimo tam tikrų medžiagų
prieinamumo pasaulinio sumažėjimo, pavyzdžiui, dėl prekybos
apribojimų, kritinių žaliavų tvarūs pakaitalai ir
alternatyvos bus tiriami ir vystomi. Tai sumažins Sąjungos
priklausomybę nuo pirminių žaliavų tiekimo ir pagerins
poveikį aplinkai.
5.3.4.     Visuomenės informuotumo
apie žaliavas ir įgūdžių stiprinimas
Perėjimui prie labiau savimi pasitikinčios
ir išteklius tausojančios ekonomikos reikės kultūrinių,
elgsenos, socialinių ekonominių ir institucinių
pokyčių. Tam, kad būtų galima spręsti
augančią kvalifikuotų darbuotojų trūkumo Sąjungos
žaliavų sektoriuje problemą (įskaitant Europos kalnakasybos
pramonę), bus skatinama daugiau efektyvių partnerysčių tarp
universitetų, remiami geologiniai tyrimai ir pramonė. Taip pat labai
svarbu bus remti pažangių, ekologiškų įgūdžių
vystymą. Be to, visuomenė vis dar yra ribotai informuojama apie
vidaus žaliavų svarbą Europos ekonomikai. Siekiant palengvinti
reikalingus struktūrinius pokyčius, moksliniais tyrimais ir
inovacijomis bus siekiama įgalinti piliečius, politiką
formuojančius asmenis, praktikus ir institucijas.
5.4.        Perėjimas prie
ekologiškos ekonomikos per ekologiškas inovacijas
Sąjunga negali klestėti pasaulyje
dėl vis didėjančio išteklių vartojimo, aplinkos
pablogėjimo ir bioįvairovės praradimo. Augimo ir gamtos
išteklių naudojimo atsiejimui reikia struktūrinių pokyčių,
kaip tuos išteklius naudoti, pakartotinai panaudoti ir tvarkyti, saugant
aplinką. Ekologiškos inovacijos leis mums sumažinti poveikį aplinkai,
padidinti išteklių efektyvumą, ir atvesti Sąjungą į
kelią išteklius ir energiją tausojančios ekonomikos link. Ekologiškos inovacijos taip pat sukuria plačias
galimybes ekonomikos augimui ir darbo vietų atsiradimui, didina Europos
konkurencingumą pasaulinėje rinkoje, kuri, skaičiuojama, po 2015
m. pasieks trilijoną eurų.[27].
Jau 45 proc. įmonių pristatė tam tikrų rūšių
ekologiškas inovacijas. Buvo apskaičiuota, kad apie 4 proc.
ekologiškų inovacijų lėmė daugiau kaip 40 proc.
medžiagų naudojimo vienetui sumažinimą[28] pabrėžiant puikų
būsimą potencialą.
Todėl šios veiklos tikslas yra skatinti
visas ekologiškų inovacijų formas, kurios padeda pereiti prie
ekologiško ūkio.
Norint tai pasiekti, moksliniai tyrimai ir
inovacijos bus sutelkti į šias veiklas:
5.4.1.     Ekologiškų pažangių
technologijų, procesų, paslaugų ir produktų stiprinimas ir
jų rinkos sužadinimas
Bus remiamos visos inovacijų formos, tiek
naudingos, tiek radikalios, derinant technologines, organizacines,
visuomenines, elgsenos, verslo ir politikos inovacijas, stiprinant
plačiosios visuomenės dalyvavimą. Ši veikla sustiprins labiau
žiedinę ekonomiką, mažinant aplinkos poveikį ir atsižvelgiant
į grįžtamąjį poveikį aplinkai. Ši veikla apims verslo
modelius, pramonės simbiozę, produktų aptarnavimo sistemas,
produktų projektavimą, viso gyvavimo ciklo ir grįžtamojo ciklo
metodus. Tikslas bus padidinti išteklių efektyvumą, sumažinant
sąnaudas, atliekas, pavojingų medžiagų išleidimą
vertės grandinėje, ir skatinti pakartotinį panaudojimą,
perdirbimą ir išteklių pakeitimą. Padidintas dėmesys bus
skirtas perėjimui nuo mokslinių tyrimų prie rinkos,
įskaitant pramonę ir svarbesnes mažas ir vidutines įmones, nuo
prototipų sukūrimo iki jų įvedimo į rinką ir
kopijavimui palengvinti. Ekologiškų inovacijų kūrėjų
tinklas taip pat sieks sustiprinti žinių sklaidą ir glaudesnį
paklausos ir tiekimo ryšį.
5.4.2.     Pažangios politikos ir
visuomenės pokyčių rėmimas
Reikia struktūrinių ir
institucinių pokyčių, kad būtų galima pereiti prie
ekologiškos ekonomikos. Moksliniais tyrimais ir inovacijomis bus sprendžiamos
visuomenės ir rinkos pokyčių pagrindinės kliūtys ir
bus siekiama suteikti vartotojams, verslo lyderiams ir politiką
formuojantiems asmenims galimybę elgtis pažangiai ir tvariai. Bus kuriamos
tvirtos, skaidrios priemonės, metodai ir modeliai pagrindiniams
ekonominiams, visuomeniniams ir instituciniams pokyčiams, reikalingiems
perėjimui prie ekologiškos ekonomikos, įvertinti ir vykdyti.
Moksliniai tyrimais bus tiriama, kaip reikia skatinti tvarius vartojimo
modelius, apimančius socialinius ekonominius mokslinius tyrimus, elgsenos
mokslus, vartotojo dalyvavimą ir visuotinį inovacijos pripažinimą,
tai pat bus tiriamos veiklos ryšiams ir visuomenės informuotumui didinti.
Iš demonstravimo veiklos bus gaunama visokeriopa nauda.
5.4.3.     Pažangos vertinimas ir
matavimas, siekiant ekologiškos ekonomikos
Reikia vystyti tvirtus rodiklius visuose
atitinkamuose lygmenyse, kurie papildo BVP, metodus ir sistemas perėjimui
prie ekologiškos ekonomikos ir susijusios politikos efektyvumui vertinti ir
remti. Gyvavimo ciklo metodu pagrįsti moksliniai tyrimai ir inovacijos
pagerins duomenų kokybę ir prieinamumą, matavimo metodus ir
sistemas, susijusias su išteklių efektyvumu ir ekologiškomis inovacijomis,
palengvins pažangių atsvaros schemų vystymą. Socialiniai
ekonominiai moksliniai tyrimai suteiks geresnį gamintojo ir vartotojo
elgsenos pagrindinių priežasčių suvokimą ir taip
prisidės prie efektyvesnės politikos priemonių kūrimo,
siekiant palengvinti perėjimą prie išteklius tausojančios ir
klimato kaitai atsparios ekonomikos. Be to, technologijų vertinimo
metodologijos ir integruotas modeliavimas bus vystomas, siekiant remti
išteklių efektyvumo ir ekologiškų inovacijų politiką visais
lygmenimis, didinant politikos sanglaudą ir sudarant kompromisus.
Rezultatai suteiks galimybę stebėti, vertinti ir sumažinti
medžiagų ir energijos srautus, dalyvaujančius gamyboje ir vartojime,
o politiką formuojantiems asmenims ir įmonėms – integruoti
aplinkos sąnaudas ir išorės poveikį į veiksmus ir
sprendimus.
5.4.4.     Išteklių efektyvumo
skatinimas per skaitmenines sistemas
Informacijos ir ryšių technologijų
inovacijos gali būti pagrindinė priemonė išteklių efektyvumui
remti. Kad būtų pasiektas šis tikslas, šiuolaikinės ir pažangios
IRT inovacijos parems efektyvumo įgijimą per produktyvumą,
ypač automatizuotus procesus, realaus laiko stebėjimo ir
sprendimų palaikymo sistemas. IRT naudojimas pagreitins laipsnišką
ekonomikos perėjimą prie skaitmeninių paslaugų, ir
palengvins vartojimo elgsenos pokyčius ir verslo modelius per
būsimų IRT naudojimą.
5.5.        Visapusiškų ir
tvarių pasaulinių aplinkos stebėjimo ir informacijos
sistemų vystymas
Visapusiškos aplinkos stebėjimo ir
informavimo sistemos yra esminės, siekiant užtikrinti šios problemos
sprendimui reikalingos informacijos ir ilgalaikių duomenų
tiekimą. Šios sistemos bus naudojamos klimato sąlygoms, būklei,
tendencijoms, gamtos ištekliams, įskaitant žaliavas, ekosistemas,
ekosistemų paslaugas, vertinti bei mažai anglies dioksido
išskiriančių technologijų ir klimato kaitos sušvelninimo bei
prisitaikymo politikai ir būdams visuose ekonomikos sektoriuose
įvertinti. Informacija ir žinios iš šių sistemų bus naudojamos pažangiam
strateginių išteklių naudojimui stimuliuoti, įrodymais
pagrįstos politikos vystymui remti, naujoms aplinkos ir klimato paslaugoms
skatinti ir naujoms galimybėms pasaulinėse rinkose vystyti.
Žemė stebėjimo ir stebėsenos
pajėgumai, technologijos ir duomenų infrastruktūros turi sukurti
IRT, kosmoso technologijų ir įdiegtų tinklų, nuotoliniu
būdu fiksuojamų stebėjimo sistemų, naujų in situ
jutiklių, mobiliųjų paslaugų, ryšių tinklų,
aktyvių žiniatinklio paslaugų priemonių ir pagerintos
kompiuterių ir modeliavimo infrastruktūros turi kurti pažangą,
siekiant nuolatos laiku teikti tikslią informaciją, prognozes ir
projektus. Bus skatinama nemokama, atvira prieiga be apribojimų prie
suderinamų duomenų ir informacijos bei mokslinių tyrimų
rezultatų efektyvus saugojimas, valdymas ir platinimas.
5.6.        Specifiniai įgyvendinimo
aspektai
Veikla sustiprins Sąjungos
dalyvavimą ir finansinę paramą daugiašaliams procesams ir
iniciatyvoms, pavyzdžiui, Tarpvyriausybinei komisijai, sprendžiančiai
klimato kaitos klausimus (angl. IPCC), Tarpvyriausybinei biologinės
įvairovės ir ekosistemų funkcijų platformai (angl.
IPBES) ir Žemės stebėjimo grupei (angl. GEO).
Bendradarbiavimas su kitais svarbiais viešų ir privačių
mokslinių tyrimų finansuotojais padidins pasaulio ir Europos
mokslinių tyrimų efektyvumą ir prisidės prie pasaulinio
mokslinių tyrimų valdymo.
Bendradarbiavimas mokslo ir technologijų
srityje prisidės prie Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos
konvencijos (JTBKKK) pasaulinių technologijų mechanizmo ir palengvins
technologijų vystymą, inovacijas ir perkėlimą, palaikant
prisitaikymą prie klimato kaitos šiltnamio efektą
sukeliančių dujų kiekio mažinimą.
Remiantis JT konferencijos „Rio+20“ išvadomis,
mechanizmas bus tiriamas, kad būtų galima sistemiškai rinkti, lyginti
ir analizuoti mokslines ir technologines žinias apie svarbiausius tvaraus
vystymo ir ekologiškos ekonomikos klausimus, kurie sudarys vertinimo pažangos
pagrindą. Ši veikla papildys esamas mokslo grupes ir institucijas bei
sieks sinergijos su jomis.
Šios problemos mokslinių tyrimų
veiksmai prisidės prie Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėsenos
sistemos (angl. GMES) eksploatavimo paslaugų, GME teikiant
plėtros žinių pagrindą.
Konkrečiomis priemonėmis bus
užtikrinta, kad Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų
klimato, išteklių efektyvumo ir žaliavų srityse rezultatai
būtų naudojami pagal kitas Sąjungos programas, pavyzdžiui
„Life+“, regioninius fondus ir išorinės bendradarbiavimo programas.
Gali būti įsteigtas Konsultacinis
institutų tinklas, kuris teiktų: mokslo ir technologijų progreso
Sąjungoje ir svarbiausiose partnerėse šalyse ir regionuose
nuolatinę analizę, naujų aplinkos technologijų ir praktikos
rinkos galimybių išankstinį tyrimą ir įžvalgas dėl
mokslinių tyrimų, inovacijų ir politikos.
6.           Integracinė, inovacijas diegianti
ir saugi visuomenė
6.1.        Visuomenė be atskirties
Dabartinės tendencijos Europos
visuomenėje atneša ne tik galimybes labiau suvienyti Europą, bet ir
rizikas. Šias galimybes ir rizikas reikia suprasti ir numatyti, kad Europa
galėtų plėtotis rodydama adekvatų solidarumą ir
bendradarbiaudama socialiniame, ekonominiame, politiniame ir kultūriniame
lygmenyse, atsižvelgdama į vis labiau susijungiantį pasaulį.
Šiame kontekste tikslas yra stiprinti
socialinę, ekonominę ir politinę įtrauktį, kovą
su skurdu, žmogaus teisių rėmimą, skaitmeninį
įtraukimą, lygybę, solidarumą ir tarpkultūrinę
dinamiką, remiant tarpdisciplininius mokslinius tyrimus, rodiklius,
technologinius pasiekimus, organizacinius sprendimus ir naujas bendradarbiavimo
ir bendros kūrybos formas. Moksliniai tyrimai ir kita veikla turi remti
2020 m. Europos strategijos įgyvendinimą bei kitą susijusią
Sąjungos užsienio politiką. Humanitariniai moksliniai tyrimai gali
būti labai svarbūs šiame kontekste. Europos strategijų ir politikos
tikslų nurodymui, stebėjimui ir vertinimui reikės aukštos
kokybės statistinės informacijos sistemų sutelktų
mokslinių tyrimų, ir pritaikytų priemonių plėtros,
kurių poveikį ir efektyvumą, ypač socialinės
įtraukties atžvilgiu, galėtų vertinti politiką formuojantys
asmenys.
Toliau bus siekiama šių
konkrečių tikslų:
6.1.1.     Pažangaus, tvaraus augimo be
atskirties skatinimas
Nuolatinis ekonominio augimo ieškojimas yra
susijęs su daugybe svarbių žmogiškųjų, socialinių,
aplinkos ir ekonominių sąnaudų. Pažangus, tvarus ir integracinis
augimas Europoje reiškia esminius pokyčius, kaip laikui bėgant bus
apibrėžiamas, matuojamas, kuriamas ir išlaikomas augimas bei gerovė
(įskaitant matavimą ne vien įprastiniu BVP rodikliu). Moksliniai
tyrimais bus analizuojamas tvaraus gyvenimo būdo, socialinio ekonominio elgesio
ir vertybių vystymas, sąsajos su paradigmomis, politika bei
institucijų, rinkų, firmų, valdymo ir tikėjimo sistemų
Europoje funkcionavimu. Jais bus kuriamos priemonės geresniam vertinimui
tokio pobūdžio raidos ir politikos būdų konteksto ir abipusio
poveikio aspektų tokiose srityse kaip užimtumas, apmokestinimas,
nelygybė, skurdas, socialinė įtrauktis, švietimas ir
įgūdžiai, bendruomenių plėtra, konkurencingumas ir vidaus
rinka. Jie taip pat analizuos, kaip vystosi nacionaliniai ūkiai, ir kuri
valdymo forma Europos ar tarptautiniu lygmeniu padėtų išvengti
makroekonominio nestabilumo, piniginių sunkumų, fiskalinio
konkurencingumo, nedarbo ir užimtumo problemų ir kitų ekonominių
ir finansinių sutrikimų formų. Bus atsižvelgta į
didėjančią Sąjungos ir pasaulio ūkių, rinkų
ir finansų sistemų tarpusavio priklausomybę.
6.1.2.     Atsparios visuomenės be
atskirties telkimas Europoje
Norinti suprasti socialines transformacijas
Europoje, reikia analizuoti kintančią demokratinę praktiką
ir lūkesčius bei tapatybių, įvairovės,
teritorijų, religijų, kultūrų ir vertybių
istorinę raidą. Tai susiję su geru Europos integracijos
istorijos išmanymu. Be to, naudojant IRT kylančios įtampos ir
galimybių suvokimas, ir individualiu, ir kolektyviniu lygmenimis, yra
labai svarbus, atveriant naujus kelius įtraukties inovacijoms. Labai
svarbu nustatyti būdus, kaip bus pritaikytos ir gerinamos Europos
gerovės sistemos, viešosios paslaugos ir platesnė politikos
socialinio saugumo dimensija, kad būtų pasiekta sanglauda ir labiau
skatinama socialinė ir ekonominė lygybė bei kartų
solidarumas. Moksliniais tyrimais bus analizuojama, kaip visuomenė ir
politikai tampa vis didesniais europiečiais plačiąja prasme per
tapatybių, kultūrų ir vertybių raidą, idėjų
ir įsitikinimų, principų ir grįžtamumo, bendrumo ir
lygybės praktikos derinių plitimą. Bus analizuojama, kaip
pažeidžiamos visuomenės grupės gali dalyvauti visuomenėje ir
demokratijoje, ypač per įvairių įgūdžių
įgijimą ir žmogaus teisių apsaugą. Tačiau pagrindiniu
analizės objektu išliks politinių sistemų reakcija į
tokią socialinę raidą ir jų pačių raida.
Moksliniai tyrimai taip pat nagrinės pagrindinių sistemų,
suteikiančių pamatines socialinių ryšių formas, pavyzdžiui,
šeimą, darbą, išsilavinimą, užimtumą ir pagalbą
kovojant su skurdu, raidą. Bus atsižvelgta į migracijos ir
demografijos svarbą Europos politikos tolesniam vystymui.
Augant skaitmeninės įtraukties socialinei-ekonominei
svarbai, moksliniai tyrimai ir plataus masto inovacijų veikla paskatins
integruoti IRT sprendimus ir efektyvų skaitmeninių
įgūdžių, įgalinančių piliečius ir
darbuotojus veikti, įgijimą. Didesnis dėmesys bus atkreiptas
į naujus technologinius laimėjimus, dėl kurių technologijos
bus pritaikomos labai individualiai, taps vartotojui patogios ir prieinamos, ir
šitaip piliečio, vartotojo ar naudotojo elgsena ir vertybės,
įskaitant ir žmonių su negalia, bus geriau suprantamos. Tam
reikės „įtraukties projektavimo“ tyrimo ir inovatyvios koncepcijos.
6.1.3.     Europos kaip pagrindinės
veikėjos vaidmens stiprinimas
Europos atskira istorinė, politinė,
socialinė ir kultūrinė sistema vis labiau patiria
pasaulinių pokyčių poveikį. Norėdama toliau
plėtoti išorinę veiklą kaimynystėje ir už jos ribų
kaip pagrindinė veikėja Europa turi pagerinti savo gebėjimus
nustatant, aiškinant, vertinant, skatinant politikos tikslus ir teikiant jiems
prioritetą drauge su kitais pasaulio regionais ir bendruomenėmis,
siekiant toliau bendradarbiauti, išvengti konfliktų ar juos spręsti.
Šiuo atžvilgiu Europa taip pat turi padidinti savo gebėjimus numatyti ir
atsakyti į globalizacijos poveikį ir jos raidą. Tai reikalauja
geresnio kitų pasaulio regionų istorijos, kultūros ir
politinių ekonominių sistemų, taip pat tarptautinių
subjektų įtakos ir vaidmens išmanymo. Galiausiai pati Europa taip pat
turi efektyviai prisidėti prie pasaulinio valdymo pagrindinėse
srityse, pavyzdžiui, prekybos, plėtros, darbo, ekonominio
bendradarbiavimo, žmogaus teisių, gynybos ir saugumo. Tai rodo
potencialą kurti naujus pajėgumus, nesvarbu, ar analizės
priemonių, sistemų ir instrumentų pavidalu, ar diplomatijos
būdu oficialioje ar neoficialioje tarptautinėje arenoje su valdžios
ir ne valdžios subjektais.
6.1.4.     Mokslinių tyrimų ir
inovacijų atotrūkio skirtinguose Europos vietose mažinimas
Mokslinių tyrimų ir inovacijų
įgyvendinimo ryškius regioninius skirtumus Europoje reikia spręsti.
Priemonės bus orientuotos į kompetencijos ir inovacijų
atskleidimą, jos bus skirtingos, papildančios ir susijusios su
Sanglaudos politikos fondų politika ir veiksmais. Jos apima:
–
atsirandančių institucijų,
kompetencijos centrų, inovatyvių regionų mažiau
išsivysčiusiose valstybėse narėse įtraukimas į
konkurenciją su pirmaujančiais Europos regionais. Ši veikla apima pažangiausių
mokslinių tyrimų institucijų ir mažiau išsivysčiusių
regionų siejimą, giminiavimąsi, darbuotojų mainus,
ekspertų konsultacijas ir pagalbą, bendrų strategijų
kompetencijos centrams steigti vystymą, kurie mažiau išvystytuose regionuose
gali būti remiami Sanglaudos politikos lėšomis. Bus svarstomas
sąsajų su inovatyvias klasteriais kūrimas ir kompetencijos
pripažinimas mažiau išvystytuose regionuose, įskaitant tarpusavio
peržiūras ir kompetencijos sertifikatų įteikimą toms
institucijoms, kurios atitinka tarptautinius standartus.
–
programos „Europos mokslinių tyrimų
katedros“ įkūrimą, kad išskirtiniai mokslininkai būtų pritraukti
į institucijas, turinčias didelį potencialą pasiekti
didelės pažangos, kad jie padėtų šioms institucijoms atskleisti
savo potencialą ir sukurti vienodas sąlygas moksliniams tyrimams ir
inovacijoms Europos mokslinių tyrimų erdvėje. Ši veikla apims
institucinę paramą, kuriant konkurencingą mokslinių
tyrimų aplinką ir pagrindines sąlygas, reikalingas pritraukti,
išlaikyti ir plėtoti geriausius mokslinių tyrimų talentus šiose
institucijose.
–
geriausių mokslo darbuotojų ir
inovacijų kūrėjų, kurie nepakankamai dalyvauja Europos ir
tarptautiniuose tinkluose, prieigos prie tarptautinių tinklų rėmima.
Ši veikla apims paramą per COST ir nacionalinius kontaktų punktus.
–
pažangios specializacijos strategijų vystymo
ir stebėjimo paramą. Politikos rėmimo priemonė bus
plėtojama, o politikos mokymasis regioniniu lygmeniu bus palengvintas per
tarptautinį tarpusavio vertinimą ir dalijimąsi geriausia
praktika.
6.2.        Pažangi visuomenė
Sąjungos indėlis, kuriant pasaulio
žinias, mažėja, todėl akivaizdžiai reikia didinti socialinį
ekonominį poveikį bei mokslinių tyrimų ir inovacijų
politikos efektyvumą ir iš esmės didinti transnacionalinės
politikos sinergiją ir darną. Inovacijos bus suvokiamos plačiąja
prasme, įskaitant plataus masto politiką, vartotojams ir rinkai
skirtas inovacijas. Ši veikla parems Europos mokslinių tyrimų
erdvės funkcionavimą ir pasiekimus, ypač 2020 m. Europos
strategijos pagrindines iniciatyvas „Inovacijų sąjunga“ ir „Europos
skaitmeninė darbotvarkė“.
Bus siekiama šių konkrečių
tikslų:
6.2.1.     Didinti paramą
„Inovacijų sąjungai“ bei Europos mokslinių tyrimų erdvei ir
stiprinti jų argumentacijos bazę
Mokslinių tyrimų ir inovacijų
politikos, sistemų ir pagrindinių subjektų Europoje ir
trečiosiose šalyse bei rodiklių, duomenų ir informacijos infrastruktūros
vystymas bus remiamas, norint įvertinti ir pagal prioritetus
išdėstyti investicijas ir sustiprinti „Inovacijų sąjungą“
bei Europos mokslinių tyrimų erdvę. Taip pat reikės į
ateitį orientuotos veiklos, bandomųjų iniciatyvų,
ekonomikos analizės, politikos stebėsenos, abipusio mokymo,
koordinavimo priemonių ir veiklos, poveikio vertinimo metodologijų
plėtojimo, tiriant tiesioginius suinteresuotųjų asmenų,
įmonių, viešųjų institucijų ir piliečių
atsiliepimus.
Siekiant užtikrinti mokslinių tyrimų
ir inovacijų vieningą rinką, bus įgyvendinamos EMTE
suderinamo elgesio skatinimo priemonės. Su mokslinių tyrimų
mokymo kokybe, mokslininkų judumo ir karjeros plėtojimu
susijusią politiką palaikanti veikla bus remiama, įskaitant
iniciatyvas, susijusias su judumo paslaugomis, darbo paieška, mokslininkų
teisėmis ir sąsajomis su pasauline mokslininkų bendruomene. Ši
veikla bus įgyvendinama siekiant sinergijos ir glaudaus Marie Curie
veiksmų programos „Pažangus mokslas“ koordinavimo. Bus remiamos pažangias
koncepcijas dėl spartaus EMTE principų, įskaitant Europos mokslo
darbuotojų chartiją ir Mokslo darbuotojų įdarbinimo elgesio
kodeksą, įgyvendinimo pristatančios institucijos.
Dėl politikos koordinavimo bus nustatyta
konsultacinė priemonė, kad nacionalinės institucijos
galėtų gauti konsultacijas, nustatydamos savo nacionalines
reformų programas ir mokslinių tyrimų ir inovacijų
strategijas.
Norint įgyvendinti „Inovacijų
sąjungą“, taip pat reikia remti (privačias ir viešas) rinkos
inovacijas, stiprinant firmų inovacijų pajėgumą ir
skatinant Europos konkurencingumą. Tam reikės pagerinti visas bendras
inovacijų sąlygas ir šalinti specifinius barjerus, stabdančius
pažangių firmų augimą. Bus remiami galingi inovacijų
rėmimo mechanizmai (pvz., patobulintas grupių valdymas, viešų ir
privačių partnerysčių ir tinklų bendradarbiavimas),
specializuotos inovacijų paramos paslaugos (pvz., intelektinės
nuosavybės valdymas ir eksploatavimas, inovacijų valdymas, pirkėjų
tinklai) ir su inovacijomis susijusios politikos peržiūros. Su mažomis ir
vidutinėmis įmonėmis susiję aspektai bus remiami pagal
konkretų tikslą „Inovacijos mažose ir vidutinėse
įmonėse“.
6.2.2.     Naujų inovacijų
formų, įskaitant socialines inovacijas ir kūrybingumą,
tyrimas
Socialinės inovacijos kuria naujas
prekes, paslaugas, procesus ir modelius, kurie atitinka visuomenės
poreikius ir sukuria naujus socialinius ryšius. Svarbu suprasti, kaip
socialinės inovacijos ir kūrybingumas gali pakeisti esamas
struktūras ir politiką, kaip jas galima skatinti ir keisti. Paprasti
interneto naduotojai ir paskirstytos platformos, jungiančios žmones ir
leidžiančios jiems bendradarbiauti ir priimti bendrus sprendimus,
remiantis socialiniu, politiniu ir aplinkos apsaugos kontekstu, gali būti
galinga priemonė remiant 2020 m. Europos strategijos tikslus. Parama taip
pat bus teikiama IRT naudojamiems tinklams ir eksperimentams, tobulinant mokymo
procesus, socialinių inovacijų išradėjų ir socialinės
srities verslininkų tinklams.
Inovacijas skatinti bus labai svarbu, kad
būtų puoselėjamos efektyvios, atviros, į piliečius
orientuotos viešos paslaugos (e. valdžia). Tam reikės
tarpdisciplininių naujų technologijų ir plataus masto inovacijų
mokslinių tyrimų, daugiausiai susijusių su skaitmeninių
duomenų privatumu, operaciniu suderinamumu, individualiu elektroniniu
tapatybės nustatymu, atvirais duomenimis, dinamiškomis vartotojo
sąsajomis, į piliečius orientuotų viešų paslaugų konfigūracija,
vartotojo valdomu integravimu ir inovacijomis, įskaitant socialinius ir
humanitarinius mokslus. Tokia veikla taip pat palies socialinių
tinklų dinamiką, grupinę paiešką, greitąją
paiešką visuomenės uždavinių sprendimams rasti, naudojant
atvirus duomenų rinkinius. Jie padės valdyti sudėtingą sprendimų
priėmimą, ypač didelių duomenų kiekių
tvarkymą ir analizę, siekiant bendros politikos modeliavimo,
sprendimų priėmimo, vizualizacijos metodikos, procesų
modeliavimo ir dalyvavimo sistemų imitavimo, ir analizuoti kintančius
piliečių ir viešojo sektoriaus santykius.
6.2.3.     Visuomenės dalyvavimo
mokslinių tyrimų ir inovacijų veikloje užtikrinimas
Visų visuomenės subjektų
dalyvavimas inovacijos cikle padidina inovacijos rezultatų kokybę,
svarbą, priimtinumą ir tvarumą, integruojant visuomenės
interesus ir vertybes. Tam reikia vystyti konkrečius įgūdžius,
žinias ir gebėjimus asmeniniu ir organizacijos bei nacionaliniu ir
tarptautiniu lygmenimis. Išsilavinusi, atsakinga ir kūrybinga
visuomenė bus puoselėjama, skatinant ir tiriant atitinkamo mokslo
mokymo metodą. Lyčių lygybė bus skatinama ypač
palaikant pokyčius mokslinių tyrimų institucijų
organizacijoje, mokslinių tyrimų veiklos turinyje ir formoje. Kad
mokslo ir platesnę visuomenę pasiektų žinios, viešai
finansuojamų mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimas ir
prieinamumas turi būti toliau vystomas. Mokslinių tyrimų ir
inovacijų etikos struktūra, pagrįsta bendraisiais etikos
principais, įskaitant ir tuos, kurie įtvirtinti Pagrindinių
teisių ir laisvių chartijoje ir visuose susijusiuose Sąjungos
teisės aktuose, bus skatinama bendradarbiaujant su kitomis
tarptautinėmis organizacijomis.
6.2.4.     Glaudaus ir efektyvaus
bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis skatinimas
Horizontali veikla užtikrins tarptautinio
bendradarbiavimo strateginį vystymą, siekiant „Horizontas 2020“ ir
bendrųjų politikos tikslų. Veikla, skirta paremti dvišalius,
daugiašalius ir dviejų regionų politinius dialogus mokslinių
tyrimų ir inovacijų srityje su trečiosiomis šalimis, regionais,
tarptautiniais forumais ir organizacijomis, palengvins politikos mainus,
abipusį mokymąsi ir prioritetų nustatymą, skatins
abipusę prieigą prie programų ir bus stebimas bendradarbiavimo
poveikis. Tinklų kūrimo ir giminiavimosi veikla palengvins
optimalią partnerystę tarp mokslinių tyrimų ir
inovacijų dalyvių abiejose pusėse, pagerins kompetenciją,
bendradarbiavimo pajėgumus, mažiau išsivysčiusiose trečiosiose
šalyse. Veiklomis bus skatinamas Sąjungos ir nacionalinės
bendradarbiavimo politikos, programų, valstybių narių ir
asocijuotų šalių su trečiosiomis šalimis bendrų
veiksmų derinimas, siekiant sustiprinti jų bendrą poveikį.
Galiausiai, Europos moksliniai tyrimai ir inovacijos, vykdomi trečiosiose
šalyse, bus konsoliduoti ir tobulinami, ypač skatinant Europos mokslo ir
inovacijų namų kūrimą, paslaugas Europos organizacijoms,
išplečiant veiklą į trečiąsias šalis, ir
mokslinių tyrimų centrų atidarymą organizacijoms ar
mokslininkams iš kitų valstybių narių ir asocijuotų
šalių.
6.3.        Saugi visuomenė
Europos Sąjunga, jos piliečiai ir
tarptautiniai partneriai susiduria su įvairiomis grėsmėmis
saugumui, tokiomis kaip nusikaltimai, terorizmas ir daugybe kritinių
atvejų dėl žmogaus sukeltų ar natūralių
katastrofų. Šios grėsmės gali plėstis per sienas ir
nusitaikyti į fizinius taikinius ar kibernetinę erdvę.
Pavyzdžiui, atakos, nukreiptos į valstybės valdžios institucijų
ir privačių kompanijų interneto tinklapius ne tik pakerta
piliečių pasitikėjimą, bet ir gali rimtai paveikti tokius
esminius sektorius kaip energetika, transportas, sveikata, finansai ar
telekomunikacijos.
Tam, kad numatyti, užkirsti kelią ir
valdyti šias grėsmes, būtina vystyti ir taikyti naujas technologijas,
sprendimus, toliaregiškas priemones ir žinias, skatinti bendradarbiavimą
tarp tiekėjų ir naudotojų, rasti civilinės saugos
sprendimus, pagerinti Europos saugumo konkurencingumą, IRT ir
paslaugų pramonę ir užkirsti kelią bei kovoti su privatumo ir
žmogaus teisių pažeidimais internete.
Saugos tyrimų koordinavimas ir gerinimas
tokiu būdu bus esminis elementas ir padės susieti esamas tyrimų
pastangas, įskaitant įžvalgas, ir pagerinti atitinkamas koordinavimo
teisines sąlygas ir procedūras, taip pat veiklas iki teisinio
reguliavimo.
Veikla bus vykdoma pagal atitinkamai
orientuotą požiūrį ir sudarys vieną visumą su
atitinkamais socialiniais lygmenimis. Jos palaikys Sąjungos vidaus ir
išorės saugumo politiką, gynybos politiką ir atitinkamas
Sutarties naujas nuostatas, bei užtikrins kibernetinę saugą,
pasitikėjimą ir privatumą vieningoje elektroninėje rinkoje.
Bus siekiama tokių konkrečių tikslų:
6.3.1.     Kova su nusikaltimais ir
terorizmu
Siekis išvengti incidentų ir kartu
sušvelninti jų galimas pasekmes. Užtikrinant sveikatos, maisto, vandens ir
aplinkos sričių saugą, kurios yra svarbiausios visuomenės
ir ekonomikos geram funkcionavimui, reikia naujų technologijų ir
gebėjimų (įskaitant prieš kibernetinius nusikaltimus ar
kibernetinį terorizmą). Naujos technologijos ir skirti gebėjimai
padės apsaugoti svarbias infrastruktūras, sistemas ir paslaugas
(įskaitant ryšius, transportą, sveikatą, maistą,
vandenį, energiją, logistiką ir tiekimo tinklus bei
aplinką). Tai apims valstybinių ir privačių kritinių
ryšio infrastruktūrų bei paslaugų analizę ir apsaugą
nuo bet kokių grėsmių tipų.
6.3.2.     Saugumo stiprinimas per
sienų valdymą
Technologijos ir gebėjimai taip pat reikalingi
gerinant sistemas, įrangą, įrankius, procesus ir metodus greitam
nustatymui, kaip greitai pagerinti sienų apsaugą, įskaitant tiek
kontrolės, tiek ir sekimo problemas, visiškai išnaudojant EUROSUR
galimybes. Jos bus vystomos ir tikrinamos atsižvelgiant į jų
efektyvumą, atitikimą teisiniams ir etiniams principams,
proporcingumą, socialinį priimtinumą ir atitikimą
pagrindinėms teisėms. Tyrimas taip pat padės pagerinti
integruotą Europos sienų valdymą, įskaitant padidintą
bendradarbiavimą su šalimis kandidatėmis, potencialiomis
kandidatėmis ir Europos kaimynystės politikos valstybėmis.
6.3.3.     Rūpinimasis kibernetine
sauga
Kibernetinė sauga yra būtina
sąlyga žmonėms, verslui ir visuomeninėms paslaugoms, norint
gauti naudą iš interneto siūlomų galimybių. Ji reikalauja
užtikrinti sistemų, tinklų, prieigos įrangos, programinės
įrangos ir paslaugų, įskaitant debesų kompiuteriją,
saugą, įvertinant įvairių technologijų operacinį
suderinamumą. Tyrimas padės užkirsti kelią, aptikti ir valdyti
realiuoju laiku kibernetines atakas įvairiuose domenuose ir jurisdikcijose
ir apsaugoti svarbias IRT infrastruktūras. Skaitmeninė visuomenė
sparčiai vystosi, kartu keičiasi interneto naudojimas bei
grėsmės, nauji visuomenės bendravimo būdai, naujos mobilios
ir su vieta susietos paslaugos, atsiranda Daiktų internetas. Tai
reikalauja naujų tyrimų, kuriuos sąlygoja atsirandančios
programos, vartojimo ir visuomenės tendencijos. Bus imamasi
lanksčių tyrimų iniciatyvų, įskaitant aktyvius
mokslinius tyrimus ir plėtrą, kad greitai, su pasitikėjimu ir
saugiai būtų reaguojama į naujus šiuolaikinius įvykius.
6.3.4.     Europos atsparumo krizėms
ir nelaimėms didinimas
Remiant įvairias avarinių
situacijų valdymo operacijas (tokias kaip civilinė apsauga,
priešgaisrinė sauga, jūrų tarša, humanitarinė pagalba,
civilinė gynyba, konfliktų prevencija, medicininės informacijos
infrastruktūros gelbėjimo užduočių vystymas ir
pokrizinių situacijų stabilizavimas) reikalingas skirtų
technologijų ir gebėjimų bei teisės aktų
įgyvendinimo gerinimas. Tyrimas apims visą krizių valdymo
grandinę ir visuomenės atsparumą ir parems įtvirtinant
Europos kovos su nepaprastosiomis situacijomis gebėjimus.
Visose misijos srityse vykstančios
veiklos taip pat bus nukreiptos į sistemų ir paslaugų
integravimą ir operacinį suderinamumą, įskaitant tokius
aspektus kaip komunikacija, išskaidytos architektūros ir žmogiškieji
faktoriai. Taip pat reikės integruoti civilinius ir karinius
gebėjimus sprendžiant uždavinius nuo civilinės saugos iki humanitarinės
pagalbos, sienų valdymo ar taikos palaikymo. Tai apims slaptų
dvejopos paskirties technologijų srities vystymą, kad būtų
užtikrintas operacinis suderinamumas tarp civilinės saugos ir
ginkluotųjų pajėgų ir tarp civilinės saugos
pajėgų visame pasaulyje, o taip pat patikimumą, organizacinius,
teisinius ir etinius aspektus, prekybos problemas, informacijos konfidencialumo
ir vientisumo apsaugą bei galimybę stebėti visas operacijas ir
apdorojimą.
6.3.5.     Privatumo ir laisvės
internete užtikrinimas bei saugos socialinio lygmens didinimas
Žmogaus teisės į privatumą
apsauga skaitmeninėje visuomenėje reikalauja vystyti „privatumo
apsaugos visą ciklą“ struktūras ir technologijas nuo pat
produktų ir paslaugų sumanymo. Technologijos bus vystomos leidžiant
vartotojams valdyti jų asmens duomenis ir galimybes juos naudoti
trečiosioms šalims; taip pat įrankiai, leidžiantys aptikti ir
blokuoti nelegalų turinį ir duomenų pažeidimus ir apsaugoti
žmogaus teises tiesiogiai užkertant kelią žmonių individualiai ar
grupinei elgsenai, apribojant neteisėtas paieškas ir profilius.
Bet koks naujas saugos sprendimas ir
technologija turi būti priimtina visuomenei, atitikti Sąjungos ir
tarptautinę teisę, būti efektyvi ir proporcinga nustatant ir
kreipiant dėmesį į grėsmę saugai. Geresnis
socialinių ekonominių, kultūrinių ir antropologinių
saugos lygmenų, nesaugių sąlygų priežasčių,
žiniasklaidos ir komunikacijos vaidmens ir piliečių nuovokos
supratimas yra būtinas. Bus kreipiamas dėmesys į etinės
problemas ir žmogiškųjų vertybių apsaugą bei pamatines
teises.
6.3.6.     Specifiniai įgyvendinimo
aspektai
Kadangi moksliniai tyrimai bus orientuoti
į civilinę saugą, bus aktyviai siekiama derinti veiklą su
Europos gynybos agentūra (angl. EDA), siekiant su ja sustiprinti
bendradarbiavimą, ypač per jau įsteigtą Europos
pamatinį bendradarbiavimą (angl. European Framework
Cooperation), pripažįstant, kad yra sričių, kuriose
technologijų naudojimas yra naudingas ir kariškiams, ir civiliams.
Koordinavimo mechanizmai su atitinkamomis Sąjungos agentūromis,
pavyzdžiui, FRONTEX, EMSA ir Europolu, tai pat bus toliau stiprinami, kad
būtų pagerintas Sąjungos programų ir politikos
koordinavimas, taip pat kitų Sąjungos iniciatyvų, vidaus ir
išorės saugumo srityje.
Atsižvelgiant į ypatingą saugumo
reikšmę, bus nustatyta speciali tvarka dėl programavimo ir valdymo,
įskaitant tvarką dėl šio sprendimo 9 straipsnyje numatyto
komiteto. Įslaptinta ir kita su saugumu susijusi slapta informacija bus
apsaugota, o tarptautinio bendradarbiavimo konkretūs reikalavimai ir
kriterijai gali būti išdėstyti darbo programose. Tai taip pat
atsispindės programavimo ir valdymo dokumentuose, skirtuose Saugioms
bendruomenėms (įskaitant komitologijos aspektus).
IV DALIS
Jungtinio tyrimų centro tiesioginiai
nebranduoliniai veiksmai
1.           Pažangus mokslas
JTC vykdys mokslinius tyrimus, siekdamas
patobulinti mokslinių įrodymų bazę, kurios reikia
formuojant politiką, skatindamas visuomenės iššūkius
sąlygojančių natūralių procesų suvokimą ir
ištirti naujas mokslo ir technologijų sritis, tuo tikslu taip pat
pasitelkdamas ir bandomąją mokslinių tyrimų programą.
2.           pirmavimas pramonės srityje
JTC prisidės prie inovacijų ir
konkurencingumo sutelkdamas pastangas į šias sritis:
(a)
į tolesnę paramą rengiant
strateginio orientavimo ir mokslo darbotvarkes, skirtas atitinkamiems
netiesioginių mokslinių tyrimų instrumentams, pavyzdžiui,
Europos inovacijų partnerystėms, o taip pat viešojo ir privataus
sektorių subjektų bei viešojo sektoriaus subjektų
partnerystėms.
(b)
į paramą įgyvendinant žinių ir
technologijų perdavimo procesą, tuo tikslu nustatant reikiamas
intelektinės nuosavybės teisių sistemas, taikomas skirtingiems
mokslinių tyrimų ir inovacijų instrumentams, bei skatinant
didelių viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų
bendradarbiavimą perduodant žinias ir technologijas.
(c)
į paramą tobulinant kosminių
technologijų ir duomenų panaudojimą, standartizavimą ir
validavimą, ypač kiek tai reikalinga sprendžiant visuomenės
uždavinius.
3.           Visuomenės uždaviniai
3.1.        Sveikata, demografiniai
pokyčiai ir gerovė
JTC prisidės prie Sąjungos
teisės aktus sveikatos ir vartotojų apsaugos srityse
įgyvendinanti padedančių metodų, standartų ir
praktikos harmonizavimo sutelkdamas pastangas į šias sritis:
(a)
naujų technologijų ir cheminių
medžiagų (įskaitant nanomedžiagas) taikymo maistui, pašarams ir
vartotojų produktams rizikos ir galimybių vertinimą;
suderintų matavimo, validavimo ir kiekybinio įvertinimo metodų,
integruotų bandymų strategijų ir modernių priemonių,
taikomų toksinio pavojaus vertinimui (įskaitant alternatyvius
bandymų su gyvūnais metodus), kūrimą ir įteisinimą;
aplinkos taršos poveikio sveikatai vertinimą.
(b)
sveikatos tikrinimo ir patikros praktikos
(įskaitant genetinius tyrimus ir vėžio patikrą)
plėtotę ir kokybės užtikrinimą.
3.2.        Aprūpinimas maistu,
tvarus žemės ūkis, jūrų ir jūrininkystės
moksliniai tyrimai, bioekonomika
JTC prisidės prie Europos žemės
ūkio ir žuvininkystės politikos (įskaitant aprūpinimą
maistu ir bioekonomikos plėtrą) sričių vystymo,
įgyvendinimo ir kontrolės sutelkdamas pastangas į šias sritis:
(a)
pasaulinės sistemos ir atitinkamų priemonių
pasėlių derliaus prognozei ir pasėlių produktyvumo
stebėjimui sukūrimą; paramą gerinant trumpalaikes ir
vidutinės trukmės žemės ūkio prekių perspektyvas,
įskaitant ir numatomus klimato kaitos padarinius;
(b)
paramą biotechnologinių inovacijų
srityje ir išteklių tausojimo gerinimą siekiant pagaminti „daugiau iš
mažiau“, tuo tikslu pasitelkiant technines-ekonomines analizes ir mokslinio
modeliavimo metodus;
(c)
sprendimų priėmimo žemės ūkio
politikos srityje scenarijaus modeliavimą ir politikos poveikiu makrolygmeniu,
regioniniu lygmeniu ir mikrolygmeniu analizes; bendros žemės ūkio
politikos artėjant 2020 m. poveikio besivystančios ar sparčiai
augančios ekonomikos šalims analizę;
(d)
tolesnę žuvininkystės kontrolės ir
įgyvendinimo bei žuvų ir žuvų produktų atsekamumo
metodų plėtrą; patvarių ekosistemos būklės
rodiklių sukūrimą ir bioekonomikos modeliavimą siekiant
geriau suvokti tiesioginį (pvz., žvejyba) ir netiesioginį (pvz.,
klimato kaita) žmogaus veiklos poveikį žuvų išteklių dinamikai,
jūrų aplinkai ir jų socialinius bei ekonominius padarinius.
3.3.        Saugi, švari ir naši energija

JTC pagrindinį dėmesį kreips
į 20/20/20 uždavinius klimato ir energijos srityje ir Sąjungos
planą konkurencingai mažo anglies dioksido kiekio technologijų
ekonomikai sukurti iki 2050 m. sutelkdamas pastangas į šių
sričių technologinių ir socialinių-ekonominių
aspektų mokslinius tyrimus:
(a)
energijos tiekimo saugumą, ypač kiek tai
susiję su ryšiais ir abipuse priklausomybe nuo už Europos ribų
esančių energijos tiekimo ir perdavimo sistemų; vietinių
pagrindinių ir išorės energijos šaltinių bei
infrastruktūrų, nuo kurių priklausoma Europa, nustatymą;
(b)
energijos ir elektros energijos perdavimo tinklus,
ypač transeuropinių energijos tinklų modeliavimą ir
simuliavimą, pažangiųjų ir visa apimančių tinklų
technologijų analizę ir energijos sistemų simuliavimą
realiuoju laiku;
(c)
energijos naudojimo efektyvumą, o būtent:
energijos naudojimo efektyvumo politikos instrumentų įgyvendinimo
priežiūros ir vertinimo metodiką, efektyviai energiją
naudojančių technologijų, instrumentų ir
pažangiųjų tinklų pritaikymo techninę-ekonominę
analizę;
(d)
mažo anglies dioksido kiekio technologijas
(įskaitant atominės energijos saugumą pagal Euratomo
programą), ypač būsimų mažo anglies dioksido kiekio
technologijų veiksmingumo vertinimą ir ikinormatyvinius mokslinius
tyrimus; jų plėtros ir įdiegimo paskatų ir
kliūčių analizę ir modeliavimą;
atsinaujinančių išteklių ir silpnųjų vietų
(pavyzdžiui, svarbiausių žaliavų) vertinimą atsižvelgiant į
mažo anglies dioksido kiekio technologijų tiekimo grandinę;
nuolatinį Strateginio energijos technologijų plano informacinės
sistemos (SETIS) tobulinimą ir panašią veiklą.
3.4.        Pažangus, „žaliasis“ ir
integruotas transportas
JTC prisidės prie 2050 m. planuojamos
įgyvendinti konkurencingos, pažangios, išteklius tausojančios ir
integruotos transporto sistemos patikimam ir saugiam žmonių ir prekių
transportui sutelkdamas pastangas į laboratorinius tyrimus,
modeliavimą ir stebėseną; jo veikimo sritys:
(a)
strateginės mažo anglies dioksido kiekio
transporto technologijos visoms transporto rūšims, įskaitant
kelių transporto elektrifikavimą ir alternatyviais degalais varomus
orlaivius, laivus, kitas transporto priemones, tolesnis Komisijos vidaus
informacijos centro informacijai apie atitinkamas technologijas rinkti ir
platinti veiklos gerinimas; neiškastinės kilmės degalų ir
energijos šaltinių prieinamumas ir išlaidos, įskaitant elektrifikuoto
kelių transporto poveikį elektros tinklams ir elektros generavimui;
(b)
netaršios ir efektyviai veikiančios transporto
priemonės, ypač suderintų bandymų procedūrų
apibrėžimas ir inovacinių technologijų vertinimas pagal
išmetamųjų teršalų (emisijų) normas, tradicinio ir
alternatyviojo kuro našumą ir saugumą; efektyvesnės emisijų
matavimo ir aplinkai keliamų pavojų apskaičiavimo metodikos
kūrimas; išmetamųjų teršalų kiekio registrų ir
priežiūros koordinavimas ir harmonizavimas europiniu lygmeniu.
(c)
pažangios mobilumo sistemos, leisiančios
įgyvendinti saugų, pažangų ir integruotą mobilumą,
įskaitant techninį-ekonominį naujų transporto sistemų
ir jų sudedamųjų dalių vertinimą, paraiškas dėl
eismo valdymo tobulinimo ir paramą rengiant integruotą
požiūrį į transporto paklausos ir valdymo klausimus.
(d)
integruotas transporto saugumas, ypač
priemonių ir paslaugų teikimas siekiant rinkti, keistis ir analizuoti
informaciją apie incidentus ir avarijas aviacijos, jūrų ir
žemės transporto sektoriuose; avarijų prevencijos tobulinimas
pasitelkiant analizę ir įvairiarūšio transporto saugumo pamokas,
tuo pačiu įgyvendinant sąnaudų taupymo ir efektyvumo
didinimo planą.
3.5.        Su klimatu susiję
veiksmai, išteklių našumas ir žaliavos
JTC prisidės prie ekologiškos Europos,
išteklių tiekimo saugumo ir tvaraus natūralių išteklių
valdymo pasauliniu mastu sutelkdamas pastangas į šias sritis:
(a)
sudarydamas sąlygas prieigai prie tarpusavyje
sąveikaujančių aplinkos duomenų ir informacijos toliau
tobulinant atitinkamus standartus ir susitarimus dėl sąveikos,
geoerdvines priemones ir inovacines informacijos ir ryšių technologijų
infrastruktūras, pavyzdžiui, Europos Sąjungos erdvinės
informacijos infrastruktūrą (INSPIRE) ir kitas Sąjungos bei
pasaulines iniciatyvas;
(b)
matuodamas ir stebėdamas pagrindinius aplinkos
rodiklius bei vertindamas natūralių išteklių būklę ir
pokyčius, toliau tobulindamas aplinkos infrastruktūrose taikomus
indikatorius ir informacines sistemas; analizuodamas ekosistemų funkcijas
(įskaitant jų vertinimo ir klimato kaitos poveikio ataskaitas);
(c)
plėtodamas integruotą modeliavimo
sistemą tvarumo vertinimui pagal tokius teminius modelius kaip dirvožemio,
žemės naudojimas, vandens, oro kokybė, šiltnamio efektą
sukeliančių dujų emisijos, miškininkystė, žemės
ūkis, energija ir transportas, o taip pat analizuodamas klimato kaitos
padarinius ir atsakomuosius veiksmus į šiuos reiškinius;
(d)
remdamas Sąjungos plėtros politikos
uždavinius ir skatindamas technologijų perdavimą, stebėdamas
pagrindinius išteklius (pavyzdžiui, miškus, dirvožemį, maisto
tiekimą) ir vykdydamas mokslinius tyrimus, kuriais siekiama sumažinti
klimato kaitos ir išteklių naudojimo padarinius aplinkai bei rasti
tinkamus kompromisus tais atvejais, kai vyksta konkurencija tarp žemės,
naudojamos maistinėms kultūroms auginti, ar žemės, naudojamos
energijai gaminti, ir žemės, skirtos, pavyzdžiui, biologinei
įvairovei remti;
(e)
vykdydamas integruotą vertinimą,
susijusį su tvarios gamybos ir vartojimo politikomis, įskaitant
strategiškai svarbių žaliavų tiekimo saugumą, išteklių
našumą, švarios ir mažo anglies dioksido kiekio gamybos
procedūrų ir technologijų, produktų ir paslaugų
plėtrą, vartojimo modelius ir prekybą; tolesnė politikos
analizių, susijusių su būvio ciklo vertinimu, plėtra ir
integracija;
(f)
atlikdamas integruotą poveikio analizę,
susijusią su klimato kaitos padarinių sušvelninimo ir (arba)
pritaikymo galimybėmis ir paremtą kiekybinio priemonių paketo –
regioninio ir pasaulinio masto modelių (nuo atskirų sektorių iki
makroekonomikos lygmens) – kūrimu.
3.6.        Integracinė, inovacijas
diegianti ir saugi visuomenė
JTC prisidės prie inovacijų
sąjungos, saugumo ir pilietybės bei Europos pasaulyje uždavinių
įgyvendinimo sutelkdamas pastangas į šias sritis:
(a)
išsami mokslinių tyrimų ir inovacijų
paskatų ir kliūčių analizė, modeliavimo platformos
plėtra siekiant įvertinti jų poveikį mikro- ir
makroekonomikos sferoms;
(b)
parama kontroliuojant inovacijų Europos tikslų
įgyvendinimo procesą pasitelkiant rezultatų suvestines,
rodiklių ir kt. priemonių tobulinimą, o taip pat viešos
informacinės ir operatyvinių duomenų sistemos valdymas
atitinkamų duomenų ir informacijos kaupimo tikslais;
(c)
viešos informacinės ir operatyvinių
duomenų platformos valdymas siekiant teikti paramą nacionalinėms
ir regioninėms institucijoms su pažangia specializacija; erdvinio
ekonominės veiklos modelio kiekybinė ekonominė analizė,
kurios tikslas –remiantis naujausių technologijų plėtra kiek galima
efektyviau pašalinti ir ištirti šio modelio ekonominius, socialinius ir
teritorinius skirtumus bei pokyčius;
(d)
ekonometrinė ir makroekonominė
finansų sistemos reformos analizė siekiant ir toliau užtikrinti
veiksmingą Sąjungos finansų krizių valdymo sistemos
funkcionavimą; tolesnis metodinės paramos teikimas kontroliuojant
valstybių narių biudžeto būkles pagal Stabilumo ir augimo pakto
nuostatas;
(e)
Europos mokslinių tyrimų erdvės
(ERA) veiklos stebėjimas ir paskatų bei kliūčių
analizė tam tikrų pagrindinių jos sudedamųjų
dalių (pavyzdžiui, mokslo darbuotojų mobilumo ar nacionalinių
mokslinių tyrimų programų inicijavimo) atžvilgiu ir
siūlymų dėl atitinkamų pasirinkimo galimybių
konkrečiose politikos srityse teikimas; svaraus vaidmens ERA erdvėje
išlaikymas per bendras tinklų sistemas, mokymus, prieigos prie
paslaugų ir duomenų bazių suteikimą vartotojams
valstybėse narėse, šalyse kandidatėse ir asocijuotose
valstybėse;
(f)
kiekybinės ekonominės skaitmeninės
ekonomikos analizės plėtra; moksliniai tyrimai, susiję su
informacijos ir ryšių technologijų poveikiu skaitmeninės
visuomenės uždavinių įgyvendinimui; jautrių saugumo
klausimų poveikio asmenų gyvenimui tyrimas (skaitmeninis gyvenimas);
(g)
koncentravimasis į svarbiausių
infrastruktūrų (įskaitant pasaulines navigacijos sistemas,
finansų rinkas) pažeidžiamumo nustatymą ir vertinimą;
priemonių, skirtų kovai su sukčiavimu, nukreiptu prieš
Sąjungos biudžetą, ir jūrų priežiūrai, tobulinimas;
asmens tapatybei skirtų ar su ja susijusių technologijų veikimo
efektyvumo vertinimas (skaitmeninė identifikacija);
(h)
Sąjungos gebėjimų mažinti
nelaimių keliamą riziką ir stichinių bei žmogaus
sukeltų nelaimių valdymo gerinimas, o būtent: pasaulinių
išankstinio perspėjimo apie kelis pavojus ir rizikos valdymo informacinių
sistemų plėtra bei Europos Žemės stebėjimo
technologijų panaudojimas;
(i)
tolesnis reikiamų priemonių teikimas
siekiant įvertinti ir kontroliuoti tokias pasaulines saugumo problemas
kaip terorizmas ir (cheminio, biologinio, radiologinio ir branduolinio (pagal
Euratomo programą) ginklo) neplatinimas, socialinio-politinio nestabilumo
ir užkrečiamųjų ligų keliamos grėsmės. Tarp
naujų analizuotinų sričių paminėtinos šios:
pažeidžiamumas ir atsparumas kylantiems ar mišraus pobūdžio pavojams,
pavyzdžiui, galimybė gauti žaliavų, piratavimas, išteklių
stygius ar varžymasis dėl išteklių ir klimato kaitos įtaka
stichinėms nelaimėms.
4.           konkretūs įgyvendinimo
aspektai
Vadovaudamasis prioritetinėmis veiklos
sritimis pasaulinės Europos tikslams įgyvendinti, JTC stiprins
bendradarbiavimą mokslinių tyrimų srityje su pagrindinėmis
tarptautinėmis organizacijomis ir trečiosiomis šalimis (pavyzdžiui,
Jungtinių Tautų institucijomis, Ekonominio bendradarbiavimo ir
plėtros organizacija (OECD), JAV, Japonija, Rusija, Kinija, Brazilija,
Indija) svarbiose visuotinio pobūdžio veiklos sferose, pavyzdžiui, klimato
kaita, aprūpinimas maistu ar nanotechnologijos.
Siekdamas dar efektyviau prisidėti prie
sprendimų priėmimo sektoriaus veiklos gerinimo, JTC toliau stiprins
savo gebėjimus analizuoti ir teikti siūlymus dėl
konkrečių pasirinkimo galimybių tarpsektorinės politikos
srityse ir vykdyti atitinkamus poveikio vertinimus. Šie gebėjimai bus
stiprinami sutelkiant pastangas į šias veiklos sritis:
(a)
pagrindinėms sritims (pavyzdžiui, energija ir
transportas, žemės ūkis, klimatas, aplinka, ekonomika) taikomas
modeliavimas. Čia pagrindinis dėmesys bus skiriamas tiek
sektorių, tiek integruotiems modeliams (vertinant tvarumą) ir apims
mokslinius-techninius bei ekonominius aspektus;
(b)
būsimi tyrimai, kurių metu bus išanalizuotos
tendencijos ir įvykiai mokslo, technologijų ir visuomenės
srityse bei jų galima įtaka viešajai tvarkai, inovacijoms ar
konkurencingumo bei tvaraus augimo stiprinimui. Remdamasis šių tyrimų
rezultatais, JTC galės akcentuoti klausimus, kurie ateityje gali
pareikalauti atitinkamų politikos priemonių priėmimo, ir iš
anksto numatyti vartotojų poreikius.
Įgyvendindamas Europos konkurencingumo
stiprinimo programos horizontalųjį komponentą, JTC stiprins savo
paramą standartizavimo proceso ir standartų atžvilgiu. Ši veikla
apims ikinormatyvinius mokslinius tyrimus, pamatinių medžiagų ir
matavimų plėtrą ir metodikos harmonizavimą. Šiuo atžvilgiu
išskirtos penkios pagrindinės veiklos sritys: energija, transportas,
skaitmeninė darbotvarkė, patikimumas ir saugumas (įskaitant
branduolinę veiklą pagal Euratomo programą) ir vartotojų
apsauga. Be to, JTC skatins savo tyrimų rezultatų skleidimą ir
Sąjungos institucijoms ir tarnyboms teiks paramą intelektinės
nuosavybės teisių valdymo klausimais.
JTC stiprins savo gebėjimus ir elgsenos
mokslų srityje, siekdamas prisidėti prie dar efektyvesnio šios
srities reguliavimo ir papildydamas savo veiklą konkrečiose srityse,
t.y. mityba, energijos našumas ir produktų politika.
Socialiniai-ekonominiai tyrimai bus priskirti
JTC veiklai pagal atskiras sritis, pavyzdžiui, skaitmeninė
darbotvarkė, tvari gamyba ir vartojimas ar visuomenės sveikata.
Tam, kad JTC įgyvendintų savo kaip
Sąjungos etaloninio centro misiją, išlaikytų svarų vaidmeny
ERA erdvėje ir vykdytų mokslinius tyrimus naujose srityse, JTC
privalo disponuoti pačia moderniausia infrastruktūra. Tuo tikslu JTC
tęs savo renovacijos ir atnaujinimo programos įgyvendinimą,
siekdamas užtikrinti atitinkamų aplinkos ir patikimumo bei saugumo
reikalavimų vykdymą, ir investuos į mokslinių tyrimų
infrastruktūrą (įskaitant modeliavimo platformų ar
naujų veiklos sričių (pavyzdžiui, genetinių tyrimų ar
kt.) infrastruktūros plėtrą. Šios investicijos bus atliekamos
vadovaujantis Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros
strategijos forumo (ESFRI) parengtu planu ir atsižvelgiant į
valstybių narių turimas infrastruktūras.
II priedas
Veiklos rodikliai
Toliau pateikiama keletas pagrindinių
rodiklių, pagal kuriuos bus vertinami programos „Horizontas 2020“
rezultatai ir poveikis.
1.           Part I. Prioritetas „Pažangus mokslas“
Konkretūs uždaviniai:
·
Europos mokslinių tyrimų taryba
–
Su EMTT finansuojamais projektais susijusių
publikacijų, priskiriamų 1% dažniausiai cituojamų leidinių
kategorijai, dalis
–
EMTT finansuotos veiklos pagrindu inicijuotų
institucinės politikos ir nacionalinės ar regioninės politikos
priemonių skaičius
·
Ateities ir kuriamos technologijos
–
Publikacijos rezenzuojamuose didelio poveikio
žurnaluose
–
Prašymai išduoti patentus ateities ir kuriamoms
technologijoms
·
Marie Curie veiksmai įgūdžių tobulinimui,
mokymų ir karjeros perspektyvų plėtrai
–
Tarpsektorinis ir tarpvalstybinis mokslo
darbuotojų, įskaitant doktorantus, judėjimas
·
Europos mokslinių tyrimų
infrastruktūros (įskaitant e. infrastruktūras)
–
Visiems Europos ir ne Europos šalių mokslo darbuotojams
sudaryta galimybė naudotis mokslinių tyrimų
infrastruktūromis, kurios tapo prieinamos dėl Sąjungos
finansavimo
2.           II dalis. prioritetinė veiklos
sritis „pirmavimas pramonės srityje“
Konkretūs uždaviniai:
·
Pirmavimas didelio poveikio ir pramoninių
technologijų srityje (informacinės ir ryšių technologijos,
nanotechnologijos, pažangios medžiagos, biotechnologijos, pažangi gamyba ir
kosmoso technologijos)
–
Įvairioms didelio poveikio ir pramoninėms
technologijoms gauti patentai
·
Galimybė gauti rizikos finansavimą
–
Bendras investicijų, sutelktų iš
skolų finansavimo ir rizikos kapitalo investicijų, kiekis
·
MVĮ Inovacijos
–
Programoje dalyvaujančių MVĮ,
diegiančių įmonėje ar rinkoje neišbandytas inovacijas
projekto laikotarpiu ir trejus metus po jo, dalis
3.           III dalis. prioritetinė veiklos
sritis „visuomenės iššūkiai“
Konkretūs uždaviniai:
Kiekvieno uždavinio atžvilgiu pažanga
vertinama pagal toliau pateikiamą konkrečių uždavinių
sąrašą, kuris išsamiau aprašytas „Horizontas 2020“ programos 1
priede, kur taip pat apibrėžti ir esminiai pasiekimai, būtini su
šiais uždaviniais ir politika siejamais rodikliams įgyvendinti:
–
viso gyvenimo metu gerinti žmonių
sveikatą ir gerovę;
–
saugaus, aukštos kokybės maisto ir kitų
biotechnologinių produktų patikimo ir pakankamo tiekimo užtikrinimas
kuriant produktyvias ir tausiai išteklius naudojančias pirmines gamybos
sistemas, kurios palaikytų ekosistemų paslaugas, ir palaikant
konkurencingas ir mažai anglies dvideginio į aplinką
išskiriančias tiekimo grandines;
–
sudaryti sąlygas perėjimui prie
patikimos, tvarios ir konkurencingos energetikos sistemos atsižvelgiant į
nuolat augantį išteklių stygių, didėjančius energijos
poreikius ir klimato kaitą.
–
sukurti išteklius bei aplinką
tausojančią, saugią ir integruotą Europos transporto sistemą,
kuri būtų naudinga piliečiams, ekonomikai ir visuomenei;
–
efektyviai išteklius naudojančios ir klimato
kaitai atsparios ekonomikos sukūrimas ir tvarus žaliavų tiekimas, kad
būtų patenkinti augantys pasaulio populiacijos poreikiai, tvariai
naudojant ribotus planetos gamtinius išteklius;
–
integracinių, naujoviškų ir saugių
Europos visuomenių kūrimo skatinimas beprecedenčių
permainų ir augančios pasaulio tarpusavio priklausomybės
sąlygomis
Papildomi veiklos rodikliai:
Publikacijos recenzuojamuose didelio poveikio
leidiniuose įvairių visuomenės uždavinių temomis
–
Prašymai išduoti patentus įvairių
visuomenės uždavinių srityse
–
Sąjungos teisinių instrumentų,
kuriuose nurodomos remiamos veiklos įvairių visuomenės
uždavinių srityse, skaičius
4.           IV dalis. Jungtinio tyrimų centro
tiesioginiai nebranduoliniai veiksmai
Konkretūs uždaviniai:
·
Teikti į klientą orientuotą
mokslinę ir techninę paramą Sąjungos politikai
–
Skaičius atvejų, kai Jungtiniam
tyrimų centrui suteikus techninę ir mokslinę paramą
padaryta konkretus apčiuopiamas poveikis Europos politikos kryptims;
–
recenzuotų publikacijų skaičius.
TEISINĘ GALIĄ TURINTI
FINANSINĖ PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO/INICIATYVOS
STRUKTŪRA
              1.1.    Pasiūlymo/iniciatyvos pavadinimas
              1.2.    Politikos
kryptis(-ys), susijusios su ABM/ABB sistemų struktūra
              1.3.    Pasiūlymo/iniciatyvos
pobūdis
              1.4.    Tikslas(-ai)

              1.5.    Pasiūlymo/iniciatyvos
pagrindas
              1.6.    Trukmė
ir finansinis poveikis
              1.7.    Numatytas
valdymo metodas(-ai)
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
              2.1.    Stebėsenos
ir atskaitomybės taisyklės
              2.2.    Valdymo
ir kontrolės sistema
              2.3.    Sukčiavimo
ir pažeidimų prevencijos priemonės
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
FINANSINIS POVEIKIS
              3.1.    Atitinkama
(-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os)
ir biudžeto išlaidų eilutė(s)
              3.2.    Numatomas
poveikis išlaidoms
              3.2.1. Numatomo poveikio
išlaidoms suvestinė
              3.2.2. Numatomas poveikis
veiklos asignavimams
              3.2.3. Numatomas poveikis
administracinio pobūdžio asignavimams
              3.2.4. Suderinamumas su
dabartine daugiamete finansine programa
              3.2.5. Trečiųjų
asmenų dalyvavimas finansavime
              3.3.    Numatytas poveikis
įplaukoms
TEISINĘ
GALIĄ TURINTI FINANSINĖ PAŽYMA

1.
PASIŪLYMO/INICIATYVOS STRUKTŪRA
1.1.
Pasiūlymo/iniciatyvos pavadinimas

Specialioji
programa, kuria įgyvendinama Bendroji mokslinių tyrimų ir
inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.)

1.2.
Politikos kryptis(-ys), susijusios su ABM/ABB
sistemų struktūra[29]

-
08 – Moksliniai tyrimai ir inovacijos
-
09 – Informacinė visuomenė ir žiniasklaida
-
02 – Įmonės ir pramonė
-
05 – Žemės ūkis
-
32 - Energetika
-
06 - Mobilumas ir transportas
-
15 – Švietimas ir kultūra
-
07 – Aplinka ir veiksmai klimato srityje
-
10 – Jungtinis tyrimų centras

1.3.
Pasiūlymo/iniciatyvos pobūdis

ý Pasiūlymas/iniciatyva
susijęs su nauja veikla
¨ Pasiūlymas/iniciatyva
susijęs su nauja veikla, tęsiama po bandomojo
projekto/parengiamųjų veiksmų[30]
¨ Pasiūlymas/iniciatyva susijęs su
vykdomos veiklos pratęsimu
¨ Pasiūlymas/iniciatyva
susijęs su veikla, nukreipta į naujos veiklos sritį

1.4.
Tikslai
1.4.1.
Komisijos daugiametis strateginis tikslas(-ai),
kurį(kuriuos) siekiama įgyvendinti pasiūlymu/iniciatyva

Specialiąją
programa, kuria įgyvendinama Bendroji mokslinių tyrimų ir
inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) (toliau – SP),
siekiama Bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos
„Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) bendrojo tikslo – prisidėti prie
strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo (įskaitant Europos
mokslinių tyrimų erdvės sukūrimą) skatinant
pažangų, tvarų ir integruotą augimą:
-
Pažangus augimas –žiniomis ir inovacijomis pagrįstos ekonomikos
kūrimas (pavyzdinės iniciatyvos „Inovacijų sąjunga“
įgyvendinimas)
-
Tvarus augimas – labiau išteklius ir aplinką tausojančios ir
konkurencingesnės ekonomikos skatinimas.
-
Integruotas augimas – didelį darbo vietų skaičių užtikrinančios
ekonomikos, kuri skatintų ekonominę, socialinę ir
teritorinę sanglaudą, puoselėjimas

1.4.2.
Uždavinys(iai) ir susijusi ABM/ABB veikla(os)

-
I dalis: Prioritetas„Pažangus mokslas“
-
II dalis: Prioritetas „Pirmavimas pramonės srityje“
-
III dalis: Prioritetas „Visuomenės uždaviniai“
-
IV dalis: Jungtinio tyrimų centro tiesioginiai nebranduoliniai veiksmai
Susijusios
ABM/ABB veiklos(-ų) kategorijos
-
08 – Moksliniai tyrimai ir inovacijos
-
09 – Informacinė visuomenė ir žiniasklaida
-
02 – Įmonės ir pramonė
-
05 – Žemės ūkis
-
32 - Energetika
-
06 - Mobilumas ir transportas
-
15 – Švietimas ir kultūra
-
07 – Aplinka ir veiksmai klimato srityje
-
10 – Jungtinis tyrimų centras

1.4.3.
Numatomas rezultatas(-ai) ir poveikis

Nurodykite
numatomą pasiūlymo/iniciatyvos poveikį tiksliniams naudos
gavėjams ar jų grupėms
Specialioji
programa apims esminę „Horizontas 2020“ programos dalį. Pagal
apytikrius skaičiavimus 2030 metais dėl „Horizonto 2020“
įgyvendinimo bus sukurta papildomus 0,92 proc. BVP, 1,37 proc. – eksporto,
0,15 proc. sumažins importo ir 0,40 proc. padidins užimtumą.
Išsamesnė
informacija pateikiama prie šio teisinio pasiūlymo pridedamame Komisijos
tarnybų darbiniame dokumente dėl „Horizonto 2020“ programos poveikio
vertinimo.

1.4.4.
Rezultatų rodikliai ir poveikis

Nurodykite
pasiūlymo/iniciatyvos įgyvendinimo priežiūros rodiklius
Šioje
lentelėje pateikiama keletas pagrindinių rodiklių, pagal kuriuos
bus vertinami programos rezultatai ir poveikis.
Papildomais
(tame tarpe ir naujai suformuluotais) rodikliais bus remiamasi fiksuojant
įvairias rezultatų ir poveikio rūšis pagal atskiras veiklos
kategorijas.
Bendrasis
tikslas:
Prisidėti
prie strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimo ir Europos
mokslinių tyrimų erdvės sukūrimo:
-
„Europos 2020“ mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros
(R&D) rodiklis (3 % BVP)
Dabar:            2,01
% BVP (ES-27, 2009 m.)
Tikslas           3
% BVP (2020 m.)
-
„Europos 2020“ pagrindinis rodiklis inovacijoms matuoti
Dabar:            Naujas
požiūris
Tikslas:           Svarus
sparčiai besivystančių inovacinių įmonių vaidmuo ekonomikoje
I dalis: Prioritetas „Pažangus mokslas“
Konkretūs uždaviniai
* Europos
mokslinių tyrimų taryba (EMTT)
-
Su EMTT finansuojamais projektais susijusių publikacijų,
priskiriamų 1% dažniausiai cituojamų leidinių kategorijai, dalis
Dabar:            0,8
% (ES leidiniai nuo 2004 iki 2006 m., cituoti iki 2008 m.)
Tikslas:           1,6
% (2014 – 2020 m. EMTT publikacijos)
-
EMTT finansuotos veiklos pagrindu inicijuotų institucinės politikos
ir nacionalinės ar regioninės politikos priemonių skaičius
Dabar:            20
(2007 – 2013 m. laikotarpio apskaičiavimai)
Tikslas:           100
(2014 – 2020)
* Ateities ir kuriamos technologijos
-
Publikacijos rezenzuojamuose didelio poveikio žurnaluose
Dabar:            Naujas
požiūris
Tikslas:           10
mln. EUR vertės finansinė parama – 25 publikacijos (2014 – 2020 m.)
-
Prašymai išduoti patentus ateities ir kuriamoms technologijoms
Dabar:            Naujas
požiūris
Tikslas:           10
mln. EUR vertės finansinė parama – 1 prašymas išduoti patentą
(2014 – 2020 m.)
* Marie Curie veiksmai įgūdžių tobulinimui,
mokymų ir karjeros perspektyvų plėtrai
-
Tarpsektorinis ir tarpvalstybinis mokslo darbuotojų, įskaitant
doktorantus, judėjimas
Dabar:            50 000,
iš jų apie 20 % doktorantai (2007–2013 m.)
Tikslas:           65 000,
iš jų apie 40 % doktorantai (2014–2013 m.)
* Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros (įskaitant
e. infrastruktūras)
-
Visiems Europos ir ne Europos šalių mokslo darbuotojams sudaryta
galimybė naudotis mokslinių tyrimų infrastruktūromis,
kurios tapo prieinamos dėl Sąjungos finansavimo
Dabar:            650
(2012)
Tikslas:           1000(2020)
II dalis: Prioritetas „Pirmavimas pramonės srityje“
Konkretūs uždaviniai
* Pirmavimas didelio poveikio ir pramoninių technologijų
srityje (informacinės ir ryšių
technologijos, nanotechnologijos, pažangios medžiagos, biotechnologijos,
pažangi gamyba ir kosmoso technologijos)
-
Įvairioms didelio poveikio ir pramoninėms technologijoms gauti
patentai
Dabar:            Naujas
požiūris
Tikslas:           10
mln. eurų vertės finansinė parama – 3 patentai (2014 – 2020 m.)
* Galimybė
gauti veiklos rizikos finansavimą
-
Bendras investicijų, sutelktų iš skolų finansavimo ir rizikos
kapitalo investicijų, kiekis
Dabar:            Naujas
požiūris
Tikslas:           10
mln. EUR vertės Sąjungos įnašas – 100 mln. EUR bendras
investicijų dydis (2014–2020 m.)
* Inovacijos
mažosiose ir vidutinėse įmonėse (MVĮ)
-
Programoje dalyvaujančių MVĮ, diegiančių
įmonėje ar rinkoje neišbandytas inovacijas projekto laikotarpiu ir
trejus metus po jo, dalis
Dabar:            Naujas
požiūris
Tikslas:           50
%
III dalis: Prioritetas „Visuomenės uždaviniai“
Konkretūs uždaviniai
Kiekvieno
uždavinio atžvilgiu pažanga vertinama pagal toliau pateikiamą
konkrečių uždavinių sąrašą, kuris išsamiau aprašytas
„Horizontas 2020“ programos 1 priede, kur taip pat apibrėžti ir esminiai
pasiekimai, būtini su šiais uždaviniais ir politika siejamais rodikliams
įgyvendinti:
-
Gerinti visų sveikatą ir gerovę visą gyvenimą
saugaus,
aukštos kokybės maisto ir kitų biotechnologinių produktų
patikimo ir pakankamo tiekimo užtikrinimas kuriant produktyvias ir tausiai
išteklius naudojančias pirmines gamybos sistemas, kurios palaikytų
ekosistemų paslaugas, ir palaikant konkurencingas ir mažai anglies
dvideginio į aplinką išskiriančias tiekimo grandines;
-
Sudaryti sąlygas perėjimui prie patikimos, tvarios ir konkurencingos
energetikos sistemos atsižvelgiant į nuolat augantį išteklių
stygių, didėjančius energijos poreikius ir klimato kaitą.
-
Sukurti išteklius bei aplinką tausojančią, saugią ir
integruotą Europos transporto sistemą, kuri būtų naudinga
piliečiams, ekonomikai ir visuomenei
efektyviai
išteklius naudojančios ir klimato kaitai atsparios ekonomikos
sukūrimas ir tvarus žaliavų tiekimas, kad būtų patenkinti
augantys pasaulio populiacijos poreikiai, tvariai naudojant ribotus planetos
gamtinius išteklius;
-
integracinių, naujoviškų ir saugių Europos visuomenių
kūrimo skatinimas beprecedenčių permainų ir augančios
pasaulio tarpusavio priklausomybės sąlygomis
Papildomi
veiklos rodikliai:
-
Publikacijos recenzuojamuose didelio poveikio leidiniuose įvairių
visuomenės uždavinių temomis
Dabar:            Naujas
požiūris (7BP programa (2007–2010 m.): 8149 publikacijų iš viso
(preliminariais apskaičiavimais)
Tikslas:           10
mln. eurų vertės finansinė parama – vidutiniškai 20
publikacijų (2014–2020 m.)
-
Prašymai išduoti patentus įvairių visuomenės uždavinių
srityse
Dabar:            153
(7BP bendradarbiavimo programoje 2007–2010 m., preliminarūs
apskaičiavimai)
Tikslas:           10
mln. eurų vertės finansinė parama – vidutiniškai 2 prašymai
išduoti patentus (2014–2020 m.)
-
Sąjungos teisinių instrumentų, kuriuose nurodomos remiamos
veiklos įvairių visuomenės uždavinių srityse, skaičius
Dabar:            Naujas
požiūris
Tikslas:           10
mln. eurų vertės finansinė parama – vidutiniškai 1 (2014–2020
m.)
IV dalis: Jungtinio tyrimų centro tiesioginiai nebranduoliniai
veiksmai
Teikti
į klientą orientuotą mokslinę ir techninę paramą
Sąjungos politikai
-
Jungtinių tyrimų centro techninės ir mokslinės paramos
atneštos konkrečios ir apčiuopiamos naudos Europos politikos kryptims
atvejų skaičius;
Dabar:            175
(2010)
Tikslas:           230
(2020)
-
Recenzuojamų publikacijų skaičius
Dabar:            430
(2010)
Tikslas:           500
(2020)

1.5.
Pasiūlymo/iniciatyvos pagrindas
1.5.1.
Trumpalaikė ar ilgalaikė sąlyga
(-os)

-Pagerinti
mokslinių tyrimų ir inovacijų indėlį sprendžiant esminius
visuomenės uždavinius.
-Stiprinti
Europos pramonės konkurencingumą skatinant pirmavimą
technologijų srityje ir geras idėjas įgyvendinant rinkoje.
-Tobulinti
Europos mokslinę bazę.
-Įgyvendinti
Europos mokslinių tyrimų erdvę ir sustiprinti jos
veiksmingumą (įvairias sritis apimantis tikslas).
-
Išsamesnė informacija pateikiama prie šio teisinio pasiūlymo
pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente dėl „Horizonto
2020“ programos poveikio vertinimo..

1.5.2.
ES dalyvavimo pridėtinė vertė

Akivaizdu,
jog, siekiant išspręsti 1.5.1 punkte išdėstytas problemas,
būtina viešoji intervencija. Rinkos pačios savaime negali užtikrinti
pirmaujančio Europos vaidmens naujojo technologijų ir ekonomikos
modelio kontekste. Norint efektyviai išspręsti rinkos nepakankamumo
problemas, susijusias su sisteminėmis permainomis pagrindinių
technologijų srityje, prireiks plataus masto viešosios intervencijos tiek
pasiūlos, tiek paklausos priemonėmis.
Tačiau
veikdamos atskirai valstybės narės nesugebės reikiamai
įgyvendinti viešosios intervencijos. Jų investicijos į
mokslinių tyrimų ir inovacijų sektorių santykinai
nedidelės, padrikos ir nevisad efektyvios, o tai technologijų modelio
permainų kontekste laikytina itin reikšminga kliūtimi. Pačioms
valstybėms narėms pavieniui sudėtinga spartinti
technologijų plėtrą pakankamai įvairiapusio technologijų
komplekso mastu ir mažinti tarptautinio bendradarbiavimo stoką.
Kaip
pabrėžiama pasiūlyme kitai daugiametei finansinei programai,
Sąjunga yra geriausiai pasirengusi padaryti poveikį paskirstydama
didelio masto investicijas mažai nagrinėtų sričių
fundamentiniams moksliniams tyrimams, tiksliniams taikomojo pobūdžio
moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai bei su tuo susijusiam
švietimui, mokymams ir infrastruktūroms, o tai leistų pagerinti
mūsų veiklos efektyvumą į tikslines temines sritis
orientuotų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros
bei pagalbinių technologijų sektoriuje; remdama įmonių
pastangas pritaikyti mokslinių tyrimų rezultatus ir paversti juos
paklausiais produktais, procesais ir paslaugomis; skatindama šių
inovacijų panaudojimą. Daugybė tarpvalstybinės veiklos
rūšių, tarp kurių paminėtinas nacionalinių
mokslinių tyrimų finansavimo koordinavimas, visos Sąjungos mastu
vykstantys konkursai dėl mokslinių tyrimų finansavimo, mokslo
darbuotojų mobilumas ir mokymai, mokslinių tyrimų
infrastruktūrų koordinavimas, bendri tarptautiniai moksliniai tyrimai
ir inovacijos bei parama inovacijoms, efektyviausiai ir veiksmingiausiai
organizuojamos būtent Europos lygmeniu. Ex-post vertinimo
rezultatai įtikinamai rodo, jog Sąjungos mokslinių tyrimų
ir inovacijų programos remia jų dalyviams itin didelės
strateginės reikšmės turinčius mokslinius tyrimus bei kitą
veiklą, kuri tiesiog nebūtų vykdoma be šios paramos. Kitaip
tariant, Sąjungos parama ir toliau išlieka nepakeičiama.
Be
to, turimi įrodymai patvirtina reikšmingą Europos vaidmenį
įvairioms politikos kryptims teikiant paramą, kurios veiksmai
sutelkia iš įvairių kontekstų perimtas žinias ir patirtį,
remia tarpvalstybinius inovacijų politikos priemonių ir patirties
palyginimą ir sudaro sąlygas nustatyti, skatinti ir patikrinti
geriausią praktiką iš pačių įvairiausių
sričių.
Jungtinių
tyrimų centro (JTC) tiesioginė veikla taip pat suteikia
europinės naudos dėl savo unikalaus europinio veiklos masto. JTC
teikiama nauda įvairi: jis patenkina Komisijos poreikį turėti
vidinę prieigą prie mokslinių įrodymų,
nepriklausančių nuo nacionalinių ir privačių
interesų; Sąjungos piliečiams tiesiogiai naudingas JTC
įnašas į įvairias politikos kryptis, kuriomis siekiama pagerinti
ekonomines, aplinkos ir socialines sąlygas, ir kt.
Išsamesnė
informacija pateikiama prie šio teisinio pasiūlymo pridedamame Komisijos
tarnybų darbiniame dokumente dėl „Horizonto 2020“ programos poveikio
vertinimo.

1.5.3.
Panašios patirties praeityje pamokos

Šios
programos pagrindas – patirtis, sukaupta įgyvendinant ankstesnes
bendrąsias programas, susijusias su moksliniais tyrimais,
technologijų plėtra ir demonstracine veikla, konkurencingumu ir
inovacijomis bei Europos technologijų ir inovacijų instituto veikla.
Per
kelių dešimtmečių laikotarpį Sąjungos programoms
padedant pavyko:
-
bendrai veiklai sutelkti geriausius Europos mokslo darbuotojus ir institutus;
-
visose valstybėse narėse įgyvendinti didelio masto
struktūruojamąsias permainas, pokyčius mokslo, technologijų
bei inovacijų srityse, gauti mikroekonominę naudą ir padaryti
reikšmingą poveikį makroekonomikos, visuomenės ir aplinkos
srityse.
Kita
vertus, šalia šių programų įgyvendinimo sėkmės
reikėtų nepamiršti ir svarbių pamokų, išmoktų šiuo
laikotarpiu:
-
Veikla mokslinių tyrimų, inovacijų ir švietimo srityse
turėtų būti labiau koordinuota;
-
Mokslinių tyrimų rezultatai turėtų būti veiksmingiau
platinami ir panaudojami kaip nauji produktai, procesai ir paslaugos;
-
Intervencija turėtų būti vykdoma pagal dar tikslingesnę,
konkretesnę, išsamesnę ir skaidresnę logiką;
-
Reikėtų gerinti neseniai pradėjusių veikti
įmonių, MVĮ, pramonės, ne taip sėkmingai veiklą
vykdančių valstybių narių ir trečiųjų
šalių galimybes naudotis programa ir skatinti jų dalyvavimą
joje;
-
Reikėtų sustiprinti programos įgyvendinimo priežiūrą
ir vertinimą.
Naujausiose
vertinimo ataskaitose pateiktose rekomendacijose dėl tiesioginės
veiklos pabrėžiama, kad, be kita ko, Jungtinis tyrimų centras (JTC)
gali:
-
skatinti žinių kūrimo integravimą Sąjungos mastu;
-
teikti konkrečios veiklos poveikio vertinimo ataskaitas ir
sąnaudų bei naudos analizes;
-
sustiprinti bendradarbiavimą su pramonės sektoriumi Europos
ekonomikos konkurencingumo gerinimo tikslais.
Išsamesnė
informacija pateikiama prie šio teisinio pasiūlymo pridedamame Komisijos
tarnybų darbiniame dokumente dėl „Horizonto 2020“ programos poveikio
vertinimo.

1.5.4.
Ryšys ir galima sąveika su kitais atitinkamais
instrumentais

Įgyvendinant
strategijos “Europa 2020” tikslus bus kuriamos sąveikos su kitomis
Sąjungos programomis, pavyzdžiui, Bendrąja strategine
ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos skatinimo
programa ir konkurencingumo bei smulkaus ir vidutinio verslo programa.

1.6.
Trukmė ir finansinis poveikis

ý Ribotos trukmės
pasiūlymas (iniciatyva)
–
ý  Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2014 m. sausio
1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.
–
ý  Finansinis poveikis nuo 2014 m. iki 2026 m.
¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
neribota
–
- Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM
iki MMMM,
–
- po to – visavertis taikymas.

1.7.
Numatytas(-i) valdymo būdas(-ai)[31]

ý Komisijos vykdomas tiesioginis
centralizuotas valdymas
ý Netiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant:
–
ý  vykdomosioms agentūroms
–
ý  Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[32]
–
ý  nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas
teikiančioms įstaigoms
–
¨  asmenims, kuriems patikėtas konkrečių veiksmų
vykdymas pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir
kurie nurodyti atitinkamame pagrindiniame teisės akte remiantis Finansinio
reglamento 49 straipsniu
¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis
¨ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis valstybėmis
ý Bendras valdymas
kartu su tarptautinėmis organizacijomis, įskaitant Europos kosmoso
agentūrą
Jei nurodomas
daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti
šio punkto pastabų skiltyje.
Pastabos

Komisija
ketina naudoti įvairius valdymo būdus, kad įgyvendintų
šią veiklą, remdamasi valdymo būdais, naudojamais pagal esamas
finansinę perspektyvą. Šie valdymo būdai apima
centralizuotą valdymą ir bendrą valdymą.
Valdymas
bus vykdomas per Komisijos tarnybas, per esamas Komisijos vykdomąsias
agentūras balansuotai atnaujinant ir pratęsiant jų
įgaliojimus, per kitas išorės įstaigas, tokias kaip subjektai,
sukurti pagal Sutarties 187 straipsnį (pvz., bendrosios įmonės
su atnaujintais įgaliojimais po įvertinimo ir naujos
įmonės, kurios turės būti įkurtos įgyvendinant,
pvz., „Visuomenės uždavinių“ dalį) arba 185 straipsnį
(bendrai kelių valstybių narių pradėtos vykdyti programos,
pagal kurias teikiamos viešosios paslaugos), ir per finansines priemones.
Pagal
esamą finansinę perspektyvą jau išorės subjektams perduota
veikla (pvz., mažai tirtų sričių moksliniai tyrimai, Marie Curie
veiksmai, MVĮ programa), tęsiama pagal šią SP, bus
įgyvendinta laikantis esamos perdavimo išorės subjektams formos. Tai
gali padėti atitinkamiems išorės subjektams specializuotis ir
paprastinti valdymą, taip pat nulemti, kad jie taptų panašaus
operatyvinio dydžio.
SP
papildomos veiklos perdavimas išorės subjektams, ypač kai kreipiamasi
į esamas Komisijos vykdomąsias agentūras, leistinas tol, kol
pagrindines politikos kompetencijas išsaugo Komisijos tarnybos. Šioms veikloms
įgyvendinti numatytos perdavimo išorės subjektams priemonės bus
atrenkamos pagal įrodytą efektyvumą ir našumą. Komisijos
vykdomosioms agentūroms reikės priskirti daugiau darbuotojų
–proporcingai biudžeto daliai, kuri priskirta išorės subjektų
veikloms, ir atsižvelgiant į Komisijos įsipareigojimus dėl
personalo kiekio („Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“ COM(2011) 500).
Tose
srityse, kuriose galima pasiekti didesnį dauginamąjį
poveikį, Europos kosmoso agentūra gali būti įtraukta į
„Horizonto 2020“ su kosmosu susijusios veiklos įgyvendinimą.

2.
VALDYMO PRIEMONĖS

Supaprastinimas
SP
turi pritraukti geriausius mokslo darbuotojus ir inovatyviausias Europos
įmones. Tai galima pasiekti programa su mažiausia įmanoma
administracine našta dalyviams ir atitinkamomis finansavimo sąlygomis.
Todėl supaprastinimas specialiojoje programoje bus nukreiptas
į tris visa apimančius tikslus: sumažinti dalyvių
administracines sąnaudas; paspartinti visus pasiūlymų ir
dotacijų valdymo procesus bei sumažinti finansinių klaidų
lygį. Be to, mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo
supaprastinimą taip pat lems Finansinio reglamento persvarstymas (pvz.,
jokių palūkaninių sąskaitų išankstiniam finansavimui,
finansuoti tinkamas PVM, sisteminių klaidų ekstrapoliacijos
ribojimas).
Supaprastinimas
SP bus pasiektas pagal kelis aspektus.
Struktūrinis supaprastinimas numatomas
per:
-
su Sąjungos moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusių
finansinių priemonių integravimą į šią SP;
-
šią bendrą specialiąją programą,
įgyvendinančią „Horizontą 2020“;
-
vieną bendrą dalyvavimo taisyklių komplektą, apimantį
visus „Horizontas 2020“ komponentus.
Ryškus
finansavimo taisyklių supaprastinimas palengvins
pasiūlymų rengimą ir projektų valdymą. Tuo pačiu
metu paprastesnės taisyklės sumažins finansinių klaidų
skaičių. Siūlomas toks metodas:
Pagrindinis
finansavimo modelis dotacijoms:
-
supaprastintas realių tiesioginių sąnaudų apmokėjimas
plačiau taikant gavėjui įprastą apskaitą,
įskaitant tam tikrų mokesčių tinkamumą finansuoti;
-
gavėjų galimybė remtis standartinėmis personalo
sąnaudomis (vidutinės personalo sąnaudos), kai tai yra jų
įprastas apskaitos metodas, ir be atlyginimo dirbantiems MVĮ
savininkams;
-
laiko registravimo supaprastinimas numatant aiškų ir paprastą
minimalių sąlygų rinkinį, visų pirmo laiko
registravimo prievolės panaikinimą personalui, dirbančiam
išimtinai su Sąjungos projektu;
-
viena bendra kompensavimo norma visiems dalyviams vietoj 3 skirtingų normų
pagal dalyvio tipą;
-
paprastai viena bendra nustatyto dydžio norma netiesioginėms
sąnaudoms vietoj 4 netiesioginių sąnaudų apskaičiavimo
metodų;
-
vieneto sąnaudų ir nustatyto dydžio normų mobilumo ir mokymo
programoms (Marie Curie) sistemos tęsimas;
- rezultatais
pagrįstas finansavimas su vienkartine išmoka visam projektui
konkrečiose srityse.
Persvarstyta kontrolės strategija, kaip aprašyta 2.2.2 dalyje, kuria sukuriama nauja pasitikėjimo ir kontrolės
pusiausvyra, toliau mažins dalyvių administracinę naštą.
Be
paprastesnių taisyklių ir kontrolės priemonių, bus
racionalizuotos visos projekto įgyvendinimo procedūros ir procesai.
Tai apima išsamias nuostatas dėl pasiūlymų turinio ir formos,
pasiūlymų transformavimo į projektus procesus,
atskaitomybės ir stebėsenos reikalavimus, susijusius rekomendacinius
dokumentus ir paramos paslaugas. Dalyvavimo administracines sąnaudas
ypač mažins bendra naudotojui patogios IT platforma, pagrįsta
Sąjungos septintosios mokslinių tyrimų ir plėtros
bendrosios programos (2007–2013 m.) (7BP) dalyvių portalu.

2.1.
Stebėsenos ir atskaitomybės
taisyklės

Nurodyti
dažnumą ir sąlygas.
Nauja
sistema bus išplėtota SP netiesioginiams veiksmams įvertinti ir
prižiūrėti. Ji bus pagrįsta visapuse, savalaike ir suderinta
strategija, kurs didelis dėmesys skiriamas našumui, rezultatams ir
poveikiams. Ją palaikys atitinkamas duomenų archyvas, ekspertai,
tikslinė mokslinių tyrimų veikla ir didesnis bendradarbiavimas
su valstybėmis narėmis ir asocijuotomis šalimis; jos rezultatai bus
naudojami tinkamai skleidžiant ir už juos atsiskaitant. JTC toliau gerins
tiesioginių veiksmų stebėseną toliau pritaikydamas jos
rodiklius, kuriais matuojamas rezultatas ir poveikis.
Sistemoje
bus informacija apie kompleksines temas, kaip antai tvarumą ir klimato
kaitą. Su veiksmais klimato srityje susijusios išlaidos bus
paskaičiuojamos Rio rodikliais pagrįsta atsekimo sistema.

2.2.
Valdymo ir kontrolės sistema

2
% klaidų riba buvo priimta kaip pagrindinis mokslinių tyrimų
dotacijų srities teisėtumo ir tvarkingumo rodiklis. Tačiau tai
sukėlė nemažai netikėtų arba nepageidaujamų
šalutinių poveikių. Gavėjai bei tarp įstatymų
leidėjas manė, kad kontrolės našta tapo per didelė. Taip
rizikuojama sumažinti Sąjungos mokslinių tyrimų programos
patrauklumą ir tuo neigiamai paveikti Sąjungos mokslinius tyrimus ir
inovacijas.
2011
m. vasario 4 d. Europos Taryba padarė išvadą, jog „svarbu, kad ES
priemonės, nukreiptos į mokslinių tyrimų, plėtros ir
inovacijų skatinimą, būtų supaprastintos taip, kad geriausi
mokslininkai ir pažangiausios bendrovės jų imtųsi, visų
pirma atitinkamoms institucijoms suderant naują pasitikėjimo ir
kontrolės, taip pat rizikos prisiėmimo ir rizikos vengimo
pusiausvyrą“ (žr. EUCO 2/1/11 REV1, Briuselis, 2011 m. kovo 8 d.).
Europos
Parlamentas savo 2010 m. lapkričio 11 d. Rezoliucijoje (P7_TA(2010)0401)
dėl bendrųjų mokslinių tyrimų programų
įgyvendinimo supaprastinimo aiškiai palaiko mokslinių tyrimų
finansavimo klaidų didesnę riziką ir „išreiškia susirūpinimą,
kad dabartinė sistemą ir 7BP valdymo praktika yra ypač nukreiptos
į kontrolę, o tai sukelia išteklių švaistymą, sąlygoja
negausų dalyvavimą ir nepatrauklią mokslininkams aplinką;
susirūpinęs pažymi, kad atrodo, jog dabartinė valdymo sistema,
kuri visiškai nepakanti rizikai, vengia rizikos, o ne ją valdo“.
Auditų
skaičiaus ryškus didėjimas ir tolesnė rezultatų
ekstrapoliacija taip pat sukėlė mokslinių tyrimų pasaulio
skundų bangą (pvz., „Trust Researchers“ iniciatyva[33], kurią iki dabar yra
pasirašę 13 800 asmenų).
Todėl
dauguma suinteresuotųjų šalių ir ES institucijų sutinka,
kad esamą metodą reikia peržiūrėti. Esama kitų
tikslų bei interesų, ypač mokslinių tyrimų politikos,
tarptautinės konkurencijos ir mokslinės kompetencijos
sėkmė, į kuriuos taip pat reikėtų atsižvelgti. Sykiu
reikia veiksmingai ir efektyviai valdyti biudžetą ir užkirsti kelią
sukčiavimui bei švaistymui. Tai yra specialiosios programos uždaviniai.
Komisijos
pagrindiniu tikslu lieka pasiekti mažiau nei 2 % visų išlaidų
likutinį klaidų lygį programos egzistavimo laikotarpiu, ir tam
tikslui ji įvedė nemažai supaprastinimo priemonių. Tačiau
reikia atsižvelgti į kitus tikslus, tokius kaip ES mokslinių
tyrimų politikos patrauklumas ir sėkmė, tarptautinis
konkurencingumas, mokslinė pažanga ir ypač kontrolės
sąnaudos (žr. 2.2.2 punktą).
Pasvėrus
šiuos elementus siūloma, kad generaliniai direktoratai, atsakingi už
mokslinių tyrimų ir inovacijų biudžeto įgyvendinimą,
sukurtų vidaus kontrolės sistemą, kuri pakankamai užtikrins, kad
klaidų norma per metus svyruotų nuo 2 iki 5 %, orientuojantis į
tikslą, kad bendras likutinis klaidų lygis pabaigus daugiametes
programas atsižvelgus į finansinį visų auditų, ištaisymo ir
susigražinimo priemonių poveikį būtų kuo arčiau 2 %.
2.2.1.     Vidaus kontrolės sistema
Dotacijų
vidaus kontrolės sistema yra kuriama remiantis:
- Komisijos
Vidaus kontrolės standartų įgyvendinimu;
-
procedūromis, kuriomis geriausi projektai atrenkami ir paverčiami
juridiniais dokumentais;
-
projektų ir sutarčių valdymu visą kiekvieno projekto
egzistavimo laikotarpį;
-
numatomais 100 % išmokų prašymų ex-ante patikrinimais,
įskaitant audito pažymų gavimą ir numatomą
sąnaudų apskaičiavimo metodikų atestaciją;
-
mokėjimo prašymų ėminių ex post auditais;
-
ir projektų rezultatų moksliniu įvertinimu.
Tiesioginių
veiksmų atveju į finansines grandines įeina numatomi pirkimo
patikrinimai ir ex-post kontrolės priemonės. Rizikos yra
vertinamos kasmet ir darbo vykdymo bei išteklių naudojimo progresas yra
reguliariai stebimas, remiantis apibrėžtais tikslais ir rodikliais.
2.2.2.     Kontrolės sąnaudos
ir nauda
Generalinių
direktoratų, atsakingų už mokslinių tyrimų ir
inovacijų biudžeto įgyvendinimą, vidaus kontrolės sistemos
sąnaudos yra apytikriai 267 milijonai eurų per metus (remiantis 2009
m. toleruotinos klaidų rizikos pavyzdžiu). Tai irgi gerokai sumažino
naštą gavėjams ir Komisijos tarnyboms.
43
% Komisijos tarnybų kontrolės visų sąnaudų
(neįskaitant gavėjų sąnaudų) yra susidaro projekto
valdymo etape, 18 % – atrenkant pasiūlymus, ir 16 % – derybose dėl
sutarčių (16 %). Atlikti auditai ir jų tolesnis įgyvendinimas
sudarė 23 % (61 milijonas eurų) nuo bendros sumos.
Tačiau
šiomis žymiomis kontrolės pastangomis nepavyko iki galo pasiekti jos
tikslo. Apytikris likutinis klaidų lygis 6BP atveju, atsižvelgus į
visus susigrąžinimus ir korekcijas, kurios yra arba bus įgyvendintos,
viršija 2 %. 7BP mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros
auditų, kuriuos atliko Mokslinių tyrimų ir inovacijų
generalinis direktoratas, dabartinis klaidų lygis yra apie 5 %, ir, nors
jis sumažės dėl auditų poveikio, be to, nėra visiškai tikslus,
nes remiasi anksčiau neaudituotais gavėjais, vargu, ar 2 % likutinis
klaidų lygis bus pasiektas. Europos Audito Rūmų nurodytas
klaidų lygis yra panašiame diapazone.
2.2.3.     Numatomas nesilaikymo rizikos
lygis
Atskaitos
taškas yra status quo, remiantis iki šiol 7BP atliktais auditais. Šis
preliminarus tipiškas klaidų lygis artimas 5 % (Mokslinių tyrimų
ir inovacijos generalinio direktorato atveju). Dauguma aptiktų klaidų
atsiranda dėl to, kad esama mokslinių tyrimų finansavimo sistema
yra paremta dalyvio paskelbto mokslinių tyrimų projekto faktinių
sąnaudų apmokėjimu. Tai priveda prie didelės painiavos,
susijusios su finansuoti tinkamų sąnaudų įvertinimu.
Mokslinių
tyrimų ir inovacijų generalinio direktorato iki šiol atliktuose 7BP
audituose nustatytų klaidų lygių analizė rodo, kad:
-
apie 27 % pagal skaičių ir 35 % pagal apimtį yra susiję su
klaidomis taikant personalo sąnaudas. Nustatytos reguliarios problemos –
prašymas kompensuoti vidutines arba į biudžetą įtrauktas
sąnaudas (o ne faktines sąnaudas), programai skirto laiko
tinkamų įrašų nesaugojimas, prašymas kompensuoti biudžeto
punktus, kurie netinkami finansuoti;
-
apie 40 % pagal skaičių ir 37 % pagal vertę yra susiję su
kitomis tiesioginėmis sąnaudomis (ne personalo). Nustatytos
reguliarios klaidos yra PVM įskaičiavimas, aiškaus ryšio su projektu
trūkumas, sąskaitų-faktūrų arba mokėjimo
įrodymo nepateikimas, neteisingas amortizacijos apskaičiavimas
taikant visą įrangos kainą, o ne nuvertėjimo sumą,
subrangos sutarčių sudarymas be išankstinio leidimo arba
neatsižvelgiant į kokybės ir kainos santykio taisykles ir t.t.;
-
apie 33 % pagal skaičių ir 28 % pagal apimtį yra susiję su
klaidomis netiesioginėse sąnaudose. Tokios pačios rizikos
galioja personalo sąnaudoms, o papildoma rizika atsiranda dėl netikslaus
arba nesąžiningo pridėtinių sąnaudų skyrimo
Sąjungos projektams.
Tam
tikrame skaičiuje atvejų netiesioginės sąnaudos yra
tiesioginių sąnaudų nustatyto dydžio normos procentinis
santykis, todėl klaida netiesioginėse sąnaudose yra proporcinga
klaidai tiesioginėse sąnaudose.
„Horizontas
2020“ įdiegia reikšmingą skaičių svarbių
supaprastinimo priemonių (žr. aukščiau esantį 2 punktą),
galiojančių šiai specialiajai programai; jos sumažins klaidų
lygį visose klaidos kategorijose. Tačiau konsultacijos su suinteresuotosiomis
šalimis ir institucijomis dėl tolesnio supaprastinimo ir „Horizonto 2020“
poveikio vertinimas aiškiai rodo, kad finansavimo modelio, pagrįsto
faktinių sąnaudų apmokėjimu, tęsimas yra
priimtiniausia galimybė. Sistemiškas rezultatais pagrįsto
finansavimo, vienodo dydžio normų ir vienkartinių išmokų
naudojimas šiuo metu atrodo pernelyg ankstyvas, nes tokia sistema neišbandyta
ankstesnėse programose. Tačiau sistemos, pagrįstos faktinių
sąnaudų apmokėjimu, išlaikymas reiškia tai, kad klaidų toliau
pasitaikys.
7BP
auditų metu nustatytų klaidų analizė rodo, kad apie 25-35 %
jų būtų išvengta taikant siūlomas supaprastinimo priemones.
Tada galima tikėtis, kad klaidų lygis nukris 1,5 %, t.y. nuo maždaug
5 % iki apytikriai 3,5 %; toks lygis Komisijos komunikate nurodomas kaip
kontrolės administracinių sąnaudų ir klaidos rizikos
pusiausvyros išraiška.
Todėl
Komisija mano, kad mokslinių tyrimų finansavimui pagal Horizontą
2020 nuo 2 % iki 5 % svyruojančios metinė klaidų
normos rizika yra realistinis tikslas atsižvelgiant į kontrolės
sąnaudas, taisyklių sudėtingumui mažinti siūlomas
paprastinimo priemones ir riziką, kuri neatsiejama, kai kompensuojamos
mokslinių tyrimų projekto sąnaudos. Galutinis siektinas tikslas
pabaigus programas ir įskaičiavus finansinį visų
auditų, ištaisymo ir susigrąžinimo priemonių poveikį – kiek
įmanoma 2 procentams artimas likutinis klaidų lygis.
Į
šį tikslą atsižvelgiama atlikto „Horizonto 2020“ sąnaudų
ex-post audito strategijoje. Ji bus paremtas vieno visoje programoje tipinio
sąnaudų ėminio finansiniu auditu, kuris bus papildytas
ėminiu, sudarytu pagal rizikos vertinimą.
Atliktų
auditų bendras skaičius bus ribojamas tiek, kad būtų
griežtai būtina šiam kiekybiniam rodikliui ir strategijai pasiekti.
Ex-post audito veiklos valdymas užtikrins, kad audito našta dalyviams
būtų kuo mažesnė. Komisija orientuojasi į tai, kad
programoje „Horizontas 2020“ per visą programavimo laikotarpį
būtų audituojama ne daugiau 7 % dalyvių. Ankstesnė patirtis
rodo, kad audituojamos išlaidos būtų žymiai didesnės.
Ex-post
audito strategija dėl teisėtumo ir tvarkingumo bus papildyta
sustiprintu moksliniu įvertinimu ir kovos su sukčiavimu strategija
(žr. toliau 2.3 punktą).
Šis
scenarijus yra pagrįstas prielaida, kad supaprastinimo priemonėms
netaikomos esminės modifikacijos sprendimų priėmimo procese.
Pastaba:
šioje dalyje kalbama tik apie dotacijų valdymo procesą; per
viešųjų pirkimų procesus realizuojamų administracinių
ir einamųjų sąnaudų atveju aukščiausia priimtina
klaidų rizika bus laikoma 2 % riba.

2.3.
Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos
priemonės

Nurodyti esamas arba būsimas prevencijos ir
apsaugos priemones..
Generaliniai
direktoratai, atsakingi už mokslinių tyrimų ir inovacijų
biudžeto įgyvendinimą, yra pasiryžę kovoti su sukčiavimu
visuose dotacijų valdymo proceso etapuose. Jie yra išplėtoję ir
įgyvendina kovos su sukčiavimu strategijas, įskaitant
didesnį žvalgybos naudojimą, ypač naudojant pažangias IT
priemones, taip pat personalo mokymą ir informavimą. Siekiant
atgrasyti nuo sukčiavimo priemones sukurtos sankcijos ir numatytos
tinkamos nuobaudas už nustatytą sukčiavimą. Šios pastangos
toliau bus dedamos. Programos „Horizontas 2020“ pasiūlymai tikrinami, ar
juose neslypi sukčiavimas, ir vertinamas jų poveikis. Visos
pasiūlytos priemonės turėtų turėti teigiamą
poveikį kovai su sukčiavimu, ir ypač būti naudingos į
riziką orientuotam auditui, sustiprintam moksliniam įvertinimui ir
kontrolei.
Reikėtų
pabrėžti, kad sukčiavimo aptikta labai nedaug lyginant su visomis
išlaidomis; generaliniai direktoratai, atsakingi už mokslinių tyrimų
biudžeto įgyvendinimą, nusiteikę su juo kovoti su toliau.
Komisija
tinkamomis priemonėmis užtikrina, kad vykdant pagal šį
reglamentą finansuojamus veiksmus Sąjungos finansiniai interesai
būtų saugomi taikant prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija
ir kitokia neteisėta veika priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus
ir, jei nustatoma pažeidimų, atgaunant nepagrįstai sumokėtas
sumas ir prireikus skiriant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas.
Komisijai
arba jos atstovams ir Audito Rūmams suteikiami įgaliojimai atlikti
visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų,
gavusių Sąjungos lėšų pagal programą, dokumentų
auditą ir auditą vietoje.
Europos
kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali, laikydamasi Reglamente (Euratomas,
EB) Nr. 2185/96 nustatytų procedūrų, atlikti ūkinės
veiklos vykdytojų, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusių su tokiu
finansavimu, patikrinimus ir inspektavimą vietoje, siekdama nustatyti, ar
vykdant dotacijos susitarimą, dotacijos sprendimą ar sutartį
dėl Sąjungos lėšų skyrimo nebūta Sąjungos
finansiniams interesams kenkiančių sukčiavimo, korupcijos ar
kitos neteisėtos veikos atvejų.
Nepažeidžiant
ankstesnių pastraipų nuostatų, bendradarbiavimo susitarimuose su
trečiosiomis šalimis bei tarptautinėmis organizacijomis ir
dotacijų susitarimuose, dotacijų sprendimuose ir sutartyse,
sudaromose įgyvendinant šį reglamentą, Komisijai, Audito
Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiami įgaliojimai atlikti tokį auditą,
patikrinimus ir inspektavimą vietoje.

3.
NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
3.1.
Atitinkama (-os) daugiametės finansinės
programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė(s)

·      Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės (netaikoma)
Daugiametės finansinės programos
išlaidų kategorijos ir biudžeto eilutės eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Aprašymas………………………...……….] || DA/NDA ([34]) || iš ELPA šalių || iš šalių kandidačių[35] || iš trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
   || [XX.YY.YY.YY]   || DA/NDA || TAIP/NE || TAIP/NE || TAIP/NE || TAIP/NE
·      Prašoma sukurti naujas biudžeto eilutes
Daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorijos ir biudžeto eilutės eilės
tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [1 išlaidų kategorija – Pažangus ir integracinis augimas] || DA/NDA || iš ELPA[36] šalių || iš šalių kandidačių || iš trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
   || Administracinės išlaidos Netiesioginiai moksliniai tyrimai: XX 01 05 01 Išlaidos mokslinių tyrimų personalui XX 01 05 02 Mokslinių tyrimų išorės personalas XX 01 05 03 Kitos mokslinių tyrimų valdymo išlaidos Tiesioginiai moksliniai tyrimai: 10 01 05 01 Išlaidos mokslinių tyrimų personalui 10 01 05 02 Mokslinių tyrimų išorės personalas 10 01 05 03 Kitos mokslinių tyrimų valdymo išlaidos 10 01 05 04 Kitos išlaidos didelėms mokslinių tyrimų infrastruktūromis[37]   || NDA || TAIP || TAIP || TAIP || TAIP
   || Veiklos išlaidos XX 02 01 01 Horizontalūs veiksmai   Pažangus mokslas 08 02 02 01 Europos mokslinių tyrimų taryba 15 02 02 00 Marie Curie veiksmai įgūdžių tobulinimui, mokymo ir karjeros perspektyvų plėtrai 08 02 02 02 Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros (įskaitant e. infrastruktūras) 08 02 02 01 Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros (įskaitant e. infrastruktūras) 08 02 02 03 Ateities ir kuriamos technologijos 08 02 02 02 Ateities ir kuriamos technologijos   Pirmavimas pramonės srityje 08 02 03 01 Pirmavimas didelio poveikio ir pramoninių technologijų srityje 09 02 03 00 Pirmavimas didelio poveikio ir pramoninių technologijų srityje 02 02 02 01 Pirmavimas didelio poveikio ir pramoninių technologijų srityje 08 02 03 02 Galimybė gauti rizikos finansavimą 02 02 02 02 Galimybė gauti rizikos finansavimą 08 02 03 03 MVĮ inovacijos 02 02 02 03 MVĮ inovacijos   Visuomenės uždaviniai 08 02 04 01 Sveikata, demografiniai pokyčiai ir gerovė 08 02 04 02 Maisto saugumas, tvarus žemės ūkis, jūrų ir jūrininkystės moksliniai tyrimai, bioekonomika 05 02 01 00 Aprūpinimas maistu, tvarus žemės ūkis, jūrų ir jūrininkystės moksliniai tyrimai, bioekonomika 08 02 04 03 Patikimai tiekiama, švariai gaminama ir efektyviai naudojama energija 32 02 02 00 Patikimai tiekiama, švariai gaminama ir efektyviai naudojama energija 08 02 04 04 Išmanus, netaršus ir integruotas transportas 06 02 02 00 Išmanus, netaršus ir integruotas transportas 08 02 04 05 Veiksmai klimato kaitos srityje, efektyvus išteklių naudojimas ir žaliavos 07 02 02 00 Veiksmai klimato kaitos srityje, efektyvus išteklių naudojimas ir žaliavos 02 02 03 01 Veiksmai klimato kaitos srityje, efektyvus išteklių naudojimas ir žaliavos 08 02 04 06 Integracinės, novatoriškos ir saugios visuomenės 02 02 03 02 Integracinės, novatoriškos ir saugios visuomenės 09 02 04 00 Integracinės, novatoriškos ir saugios visuomenės 10 02 01 00 Jungtinio tyrimų centro tiesioginiai nebranduoliniai veiksmai || DA || TAIP || TAIP || TAIP || TAIP
3.2.        Numatomas poveikis išlaidoms
3.2.1.     Numatomo poveikio išlaidoms
suvestinė
Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || Numeris || [1 išlaidų kategorija – Pažangus ir integracinis augimas]]
 Generaliniai direktoratai Mokslinių tyrimų ir inovacijų, Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos, Švietimo ir kultūros, Įmonių ir pramonės, Žemės ūkio ir kaimo plėtros, Energetikos, Mobilumo ir transporto, JTC tiesioginių tyrimų, Aplinkos || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ≥2021 || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai ||
 Horizontalūs veiksmai
 XX 02 01 01 || Įsipareigojimai || (1a) || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm ||
 Mokėjimai || (2a) || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm ||
 08 02 02 01 Europos mokslinių tyrimų taryba || Įsipareigojimai || (1b) || 1640,417 || 1753,575 || 1879,819 || 2009,349 || 2144,525 || 2284,826 || 2427,130 ||   || 14139,641
 Mokėjimai || (2b) || 204,154 || 1055,485 || 1335,717 || 1661,563 || 1868,955 || 2063,161 || 2199,449 || 3751,158 || 14139,641
 08 02 02 02 Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros (įskaitant e. infrastruktūras) || Įsipareigojimai || (1c) || 199,794 || 211,723 || 225,177 || 238,964 || 253,364 || 268,311 || 283,451 ||   || 1680,784
 Mokėjimai || (2c) || 24,865 || 128,015 || 161,107 || 199,448 || 223,066 || 244,699 || 259,212 || 440,372 || 1680,784
 08 02 02 03 Ateities ir kuriamos technologijos**   08 02 02 02 Ateities ir kuriamos technologijos** || Įsipareigojimai || (1d) || 283,318 || 300,310 || 320,217 || 469,448 || 606,917 || 642,722 || 678,989 ||   || 3301,921
 Mokėjimai || (2d) || 48,847 || 251,487 || 316,496 || 391,819 || 438,217 || 480,715 || 509,225 || 865,115 || 3301,921
 08 02 03 01 Pirmavimas didelio poveikio ir pramoninių technologijų srityje || Įsipareigojimai || (1e) || 545,193 || 577,744 || 614,457 || 652,078 || 691,372 || 732,159 || 773,472 ||   || 4586,474
 Mokėjimai || (2e) || 67,851 || 349,323 || 439,624 || 544,249 || 608,697 || 667,728 || 707,329 || 1201,673 || 4586,474
 08 02 03 02 Galimybė gauti rizikos finansavimą** 02 02 02 02 Galimybė gauti rizikos finansavimą** || Įsipareigojimai || (1f) || 447,955 || 474,700 || 504,865 || 535,776 || 568,062 || 601,574 || 635,520 ||   || 3768,450
 Mokėjimai || (2f) || 447,955 || 474,700 || 504,865 || 535,776 || 568,062 || 601,574 || 635,520 || 0 || 3768,450
 08 02 03 03 MVĮ inovacijos** 02 02 02 03 MVĮ inovacijos** || Įsipareigojimai || (1g) || 78,373 || 83,053 || 88,330 || 93,738 || 99,387 || 105,250 || 111,189 ||   || 659,320
 Mokėjimai || (2g) || 9,754 || 50,216 || 63,197 || 78,238 || 87,502 || 95,988 || 101,681 || 172,744 || 659,320
 08 02 04 01 Sveikata, demografiniai pokyčiai ir gerovė || Įsipareigojimai || (1h) || 1030,952 || 1051,848 || 1073,128 || 950,146 || 1398,959 || 1481,491 || 1565,088 ||   || 8551,612
 Mokėjimai || (2h) || 126,578 || 651,675 || 820,134 || 1015,317 || 1135,546 || 1245,671 || 1319,549 || 2237,142 || 8551,612
 08 02 04 02 Aprūpinimas maistu, tvarus žemės ūkis, jūrų ir jūrininkystės moksliniai tyrimai, bioekonomika** 05 02 01 00 Aprūpinimas maistu, tvarus žemės ūkis, jūrų ir jūrininkystės moksliniai tyrimai, bioekonomika** || Įsipareigojimai || (1i) || 525,695 || 557,082 || 592,481 || 628,757 || 666,645 || 705,974 || 745,810 ||   || 4422,444
 Mokėjimai || (2i) || 65,424 || 336,830 || 423,901 || 524,785 || 586,927 || 643,848 || 682,032 || 1158,697 || 4422,444
 08 02 04 03 Patikimai tiekiama, švariai gaminama ir efektyviai naudojama energija** 32 02 02 00 Patikimai tiekiama, švariai gaminama ir efektyviai naudojama energija** || Įsipareigojimai || (1j) || 732,073 || 775,781 || 825,079 || 875,596 || 928,359 || 983,126 || 1038,601 ||   || 6158,614
 Mokėjimai || (2j) || 91,108 || 469,063 || 590,317 || 730,805 || 817,344 || 896,610 || 949,786 || 1613,580 || 6158,614
 08 02 04 04 Išmanus, netaršus ir integruotas transportas** 06 02 02 00 Išmanus, netaršus ir integruotas transportas** || Įsipareigojimai || (1k) || 861,218 || 912,637 || 970,631 || 1030,059 || 1092,129 || 1156,559 || 1221,820 ||   || 7245,052
 Mokėjimai || (2k) || 107,180 || 551,811 || 694,454 || 859,727 || 961,532 || 1054,781 || 1117,337 || 1898,231 || 7245,052
 08 02 04 05 Veiksmai klimato kaitos srityje, efektyvus išteklių naudojimas ir žaliavos** 02 02 03 01 Veiksmai klimato kaitos srityje, efektyvus išteklių naudojimas ir žaliavos** 07 02 02 00 Veiksmai klimato kaitos srityje, efektyvus išteklių naudojimas ir žaliavos** || Įsipareigojimai || (1l) || 400,096 || 423,983 || 450,925 || 478,534 || 507,370 || 537,302 || 567,620 ||   || 3365,830
 Mokėjimai || (2l) || 49,793 || 256,354 || 322,622 || 399,403 || 446,698 || 490,019 || 519,081 || 881,860 || 3365,830
 08 02 04 06 Integracinės, novatoriškos ir saugios visuomenės** 09 02 04 00 Integracinės, novatoriškos ir saugios visuomenės 02 02 03 02 Integracinės, novatoriškos ir saugios visuomenės** || Įsipareigojimai || (1m) || 483,533 || 512,402 || 544,963 || 578,329 || 613,179 || 649,353 || 685,994 ||   || 4067,754
 Mokėjimai || (2m) || 60,177 || 309,815 || 389,903 || 482,696 || 539,855 || 592,210 || 627,332 || 1065,767 || 4067,754
 08 02 02 01 Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros (įskaitant e. infrastruktūras) || Įsipareigojimai || (1n) || 113,951 || 120,755 || 128,428 || 136,291 || 144,504 || 153,029 || 161,664 ||   || 958,622
 Mokėjimai || (2n) || 14,181 || 73,012 || 91,886 || 113,754 || 127,224 || 139,562 || 147,839 || 251,163 || 958,622
 09 02 03 00 Pirmavimas didelio poveikio ir pramoninių technologijų srityje || Įsipareigojimai || (1o) || 1005,176 || 1065,189 || 1132,878 || 1202,241 || 1274,686 || 1349,886 || 1426,056 ||   || 8456,112
 Mokėjimai || (2o) || 125,096 || 644,049 || 810,537 || 1003,436 || 1122,258 || 1231,095 || 1304,108 || 2215,533 || 8456,112
 02 02 02 01 Pirmavimas didelio poveikio ir pramoninių technologijų srityje || Įsipareigojimai || (1p) || 194,477 || 206,088 || 219,184 || 232,604 || 246,620 || 261,169 || 275,907 ||   || 1636,048
 Mokėjimai || (2p) || 24,203 || 124,608 || 156,819 || 194,140 || 217,129 || 238,186 || 252,313 || 428,651 || 1636,048
 15 02 02 00 Marie Curie veiksmai įgūdžių tobulinimui, mokymo ir karjeros perspektyvų plėtrai || Įsipareigojimai || (1q) || 728,274 || 771,756 || 820,798 || 871,052 || 923,542 || 978,025 || 1033,212 ||   || 6126,659
 Mokėjimai || (2q) || 90,635 || 466,629 || 587,254 || 727,013 || 813,103 || 891,958 || 944,858 || 1605,208 || 6126,659
 10 02 01 00 Jungtinio tyrimų centro tiesioginiai nebranduoliniai veiksmai || Įsipareigojimai || (1r) || 32,459 || 33,108 || 33,771 || 34,445 || 35,134 || 35,838 || 36,554 ||   || 241,311
 Mokėjimai || (2r) || 12,325 || 27,672 || 31,582 || 33,891 || 34,568 || 35,261 || 35,965 || 30,048 || 241,311
Papildoma 1628,002 mln. EUR suma skiriama
2018–2020 metams proporcingai iš Visuomenės uždavinių ir Pirmavimo
didelio poveikio ir pramonės technologijų srityje biudžetų; ta
suma orientacinė ir gali būti persvarstoma pagal 26 straipsnio 1
dalį.
** Šiuo metu generaliniams direktoratams dar
nepaskirstyta.
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ≥2021 || IŠ VISO
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 9302,954 || 9831,734 || 10425,13 || 11017,41 || 12194,75 || 12926,59 || 13668,08 || 0 || 79366,65
 Mokėjimai || (5) || 1570,126 || 6220,744 || 7740,415 || 9496,06 || 10596,68 || 11613,07 || 12312,62 || 19816,94 || 79366,65
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų paketo lėšomis || (6) ||
 XX 01 05 01 Išlaidos mokslinių tyrimų personalui* || (6a) || 225,330 || 229,437 || 234,401 || 239,375 || 244,140 || 249,023 || 254,004 ||   || 1675,710
 XX 01 05 02 Mokslinių tyrimų išorės personalas* || (6b) || 163,655 || 226,831 || 250,789 || 281,464 || 307,748 || 333,028 || 367,472 ||   || 1930,987
 XX 01 05 03 Kitos mokslinių tyrimų valdymo išlaidos* || (6c) || 136,441 || 160,039 || 170,285 || 182,771 || 193,866 || 204,350 || 218,071 ||   || 1265,823
 10 01 05 01 Išlaidos mokslinių tyrimų personalui || (6d) || 151,686 || 156,996 || 162,490 || 168,178 || 174,064 || 180,156 || 186,461 ||   || 1180,031
 10 01 05 02 Mokslinių tyrimų išorės personalas || (6e) || 34,280 || 35,052 || 35,840 || 36,647 || 37,471 || 38,314 || 39,176 ||   || 256,781
 10 01 05 03 Kitos mokslinių tyrimų valdymo išlaidos || (6f) || 65,312 || 66,618 || 67,950 || 69,309 || 70,695 || 72,109 || 73,551 ||   || 485,545
 10 01 05 04 Kitos išlaidos didelėms mokslinių tyrimų infrastruktūromis || (6g) || 6,551 || 6,682 || 6,816 || 6,952 || 7,091 || 7,233 || 7,378 ||   || 48,703
  IŠ VISO administracinių asignavimų || (6) || 783,255 || 881,655 || 928,571 || 984,696 || 1035,075 || 1084,213 || 1146,113 ||   || 6843,58
 IŠ VISO asignavimų pagal 1 daugiametės finansinės programos išlaidų kategoriją || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 10086,21 || 10713,39 || 11353,70 || 12002,11 || 13229,83 || 14010,8 || 14814,19 ||   || 86210,23
 Mokėjimai || =5+ 6 || 2353,381 || 7102,399 || 8668,986 || 10480,76 || 11631,76 || 12697,28 || 13458,73 || 19816,94 || 86210,23
* Paskaičiuota taip, tarsi susidarytų beveik
visos pagal teisinį pagrindą leidžiamos administracinės
išlaidos. Vaizdumo dėlei skaičiavimo vienetai yra asmenys, kurie
galėtų būti įdarbinti už skiriamas sumas.
Jei pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį
kelioms išlaidų kategorijoms:
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 Mokėjimai || (5) || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų paketo lėšomis || (6) || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 IŠ VISO asignavimų pagal 1–4 daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas (Orientacinė suma) || Įsipareigojimai || =4+ 6 || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 Mokėjimai || =5+ 6 || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 || „Administracinės išlaidos“
Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || Metai N || Metai N+1 || Metai N+2 || Metai N+3 || ... įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO
 Generalinis direktoratas: <…….> ||
  Žmogiškieji ištekliai || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
  Kitos administracinės išlaidos || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 IŠ VISO GD <…….> || Asignavimai || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 IŠ VISO asignavimų pagal 5 daugiametės finansinės programos išlaidų kategoriją || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || Metai 2014 || Metai 2015 || Metai 2016 || Metai 2017 || Metai 2018 || Metai 2019 || Metai 2020 || Metai ≥2021 || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal 1–5 daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas || Įsipareigojimai || 10086,21 || 10713,39 || 11353,7 || 12002,11 || 13229,83 || 14010,80 || 14814,19 || 0 || 86210,23
 Mokėjimai || 2353,381 || 7102,399 || 8668,986 || 10480,76 || 11631,76 || 12697,28 || 13458,73 || 19816,94 || 86210,23
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.2.     Numatomas poveikis veiklos
asignavimams
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
nenaudojami
–
þ  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
naudojami taip:
Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu) dabartinėmis kainomis
 Nurodyti tikslus ir rezultatus   ò ||   ||   || Metai 2014 || Metai 2015 || Metai 2016 || Metai 2017 || Metai 2018 || Metai 2019 || Metai 2020 || IŠ VISO
 REZULTATAI
 Rezultato tipas[38] || Vidutinės rezultato sąnaudos || Rezultatų skaičius || Sąnaudos || Rezultatų skaičius || Sąnaudos || Rezultatų skaičius || Sąnaudos || Rezultatų skaičius || Sąnaudos || Rezultatų skaičius || Sąnaudos || Rezultatų skaičius || Sąnaudos || Rezultatų skaičius || Sąnaudos || Rezultatų skaičius iš viso || Iš viso sąnaudų
 Konnkretus tikslas Nr. 1[39] Pažangus mokslas ||
 Rezultatai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultatai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultatai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Konkretaus tikslo Nr. 1 Pažangus mokslas tarpinė suma ||   || 2965,755 ||   || 3158,119 ||   || 3374,440 ||   || 3725,105 ||   || 4072,852 ||   || 4326,913 ||   || 4584,446 ||   || 26207,628
 KONKRETUS TIKSLAS Nr. 2 Pirmavimas pramonės srityje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultatai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Konkretaus tikslo Nr. 2 Pirmavimas pramonės srityje tarpinė suma ||   || 2271,175 ||   || 2406,774 ||   || 2559,714 ||   || 2716,437 ||   || 2880,127 ||   || 3050,036 ||   || 3222,143 ||   || 19106,407
 KONKRETUS TIKSLAS Nr. 3 Visuomenės uždaviniai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultatai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Konkretaus tikslo Nr. 3 Visuomenės uždaviniai tarpinė suma ||   || 4033,565 ||   || 4233,731 ||   || 4457,207 ||   || 4541,423 ||   || 5206,640 ||   || 5513,803 ||   || 5824,934 ||   || 33811,304
 KONKRETUS TIKSLAS Nr. 4 Teikti integruotą ir savalaikę mokslinę ir techninę paramą Europos politikos priėmimo proceso dalyviams (Jungtinis tyrimų centras) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultatai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KONKRETAUS TIKSLO Nr. 4 Teikti integruotą ir savalaikę mokslinę ir techninę paramą Europos politikos priėmimo proceso dalyviams (Jungtinis tyrimų centras) tarpinė suma ||   || 32,459 ||   || 33,108 ||   || 33,771 ||   || 34,445 ||   || 35,134 ||   || 35,838 ||   || 36,554 ||   || 241,311
 IŠ VISO IŠLAIDŲ ||   || 9302,954 || 0 || 9831,732 || 0 || 10425,13 || 0 || 11017,41 || 0 || 12194,75 || 0 || 12926,59 || 0 || 13668,08 || 0 || 79366,65
3.2.3.     Numatomas poveikis
administracinio pobūdžio asignavimams
3.2.3.1.  Santrauka
–
¨  Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams
–
þ  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
asignavimai naudojami taip:
Mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
   || Metai 2014 [40] || Metai 2015 || Metai 2016 || Metai 2017 || Metai 2018 || Metai 2019 || Metai 2020 || IŠ VISO
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 Žmogiškieji ištekliai || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 Kitos administracinės išlaidos || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[41] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai* || 574,951 || 648,316 || 683,520 || 725,664 || 763,423 || 800,521 || 847,113 || 5043,509
 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos* || 208,304 || 233,339 || 245,051 || 259,032 || 271,652 || 283,692 || 299 || 1800,071
 Suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 783,255 || 881,655 || 928,571 || 984,696 || 1035,075 || 1084,213 || 1146,113 || 6843,58
 IŠ VISO** || 783,255 || 881,655 || 928,571 || 984,696 || 1035,075 || 1084,213 || 1146,113 || 6843,58
* Paskaičiuota taip, tarsi susidarytų beveik
visos pagal teisinį pagrindą leidžiamos administracinės
išlaidos. Vaizdumo dėlei skaičiavimo vienetai yra asmenys, kurie
galėtų būti įdarbinti už skiriamas sumas.
** Skaičiai gali būti patikslinti dėl
numatomo perdavimo išorės subjektams proceso.
3.2.3.2.  Numatomi žmogiškųjų
išteklių poreikiai
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
nenaudojami
–
þ  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti Komisijos žmogiškieji
ištekliai naudojami taip:
Sąmata nurodoma sveikais skaičiais
(arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu)
 ||   || Metai 2014 || Metai 2015 || Metai 2016 || Metai 2017 || Metai 2018 || Metai 2019 || Metai 2020
  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) ||
 || XX 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 100 || 100 || 100 || 100 || 100 || 100 || 100
 || XX 01 01 02 (Delegacijos) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai)** || 1677.5 || 1677.5 || 1677.5 || 1677.5 || 1677.5 || 1677.5 || 1677.5
 || 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) || 1390 || 1390 || 1390 || 1390 || 1390 || 1390 || 1390
 ||  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais FTE)[42] ||
 || XX 01 02 01 (S, AĮD, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (S, AĮD, JED, VD ir SNE delegacijose) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy [43] || - būstinėje[44] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||   || - delegacijose ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (S, AĮD, SNE - netiesioginių mokslinių tyrimų srityje)* || 865 || 865 || 865 || 865 || 865 || 865 || 865
 || 10 01 05 02 (S, AĮD, SNE - tiesioginių mokslinių tyrimų srityje) || 593 || 593 || 593 || 593 || 593 || 593 || 593
 || Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || IŠ VISO || 4625.5 || 4625.5 || 4625.5 || 4625.5 || 4625.5 || 4625.5 || 4625.5
* Skaičiai bus patikslinti pagal numatomo perdavimo išorės
subjektams proceso rezultatus.
** Paskaičiuota,
kad EITI ir Inovacijų programos įgyvendinimo krūvis yra maždaug
100 Komisijos etatų plano pareigybių.
XX yra
atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
Žmogiškųjų
išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus
priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus GD, ir prireikus finansuojami iš
papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos
pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant
į biudžeto apribojimus.
Vykdytinų užduočių
aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Visas pareigūnų ir laikinųjų darbuotojų skaičius bus panaudotas tam, kad būtų siekiama Horizonto 2020 tikslų per visą procesą nuo darbo programos parengimo iki galutinės rezultatų sklaidos 2014–2020 metais. Šie žmogiškieji ištekliai apima visus įvairių valdymo modelių poreikius, kaip nurodyta teisinę galią turinčios finansinės pažymos 1.7 punkte.
 Išorės personalas || Visi išorės darbuotojai padės pareigūnams ir laikiniesiems darbuotojams, kad būtų siekiama Horizonto 2020 tikslų per visą procesą nuo darbo programos parengimo iki galutinės rezultatų sklaidos 2014–2020 metais. Šie žmogiškieji ištekliai apima visus įvairių valdymo modelių poreikius, kaip nurodyta teisinę galią turinčios finansinės pažymos 1.7 punkte.
3.2.4.     Suderinamumas su dabartine
daugiamete finansine programa
–
þ  Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę
finansinę programą.
–
¨  Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą),
reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos
išlaidų kategorijos programavimą.
Netaikoma
.
–
¨  –          Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą)
būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę
finansinę programą[45].
Netaikoma
.
3.2.5.     Trečiųjų
šalių įnašai
–
- Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras
finansavimas apskaičiuojamas taip:
Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
   || Metai 2014 || Metai 2015 || Metai 2016 || Metai 2017 || Metai 2018 || Metai 2019 || Metai 2020 || Iš viso
 Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą || Programos asocijuotos trečiosios šalys ||
 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų* || pm
* Dvišaliai asocijacijos susitarimai dar
nėra patvirtinti, todėl jie bus pridėti vėliau.
3.3.        Numatomas poveikis
įplaukoms
–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio
įplaukoms.
–
þ  Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
–
¨         nuosaviems ištekliams
–
þ         įvairioms įplaukoms
Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Biudžeto įplaukų eilutė: || Asignavimai, skirti einamųjų metų biudžetui || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[46]*
 Metai 2014 || Metai 2015 || Metai 2016 || Metai 2017 || Metai 2018 || Metai 2019 || Metai 2020
 Punktas 6011 Punktas 6012 Punktas 6013 Punktas 6031 ||   || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
* Dvišaliai asocijacijos susitarimai dar nėra
patvirtinti, todėl jie bus pridėti vėliau.
Nurodyti
įvairių įplaukų, kurioms bus daromas poveikis, išlaidų
biudžeto eilutę(-es).
02
03 01 Asignavimai iš trečiųjų šalių įmokų
05
03 01 Asignavimai iš trečiųjų šalių įmokų
06
03 01 Asignavimai iš trečiųjų šalių įmokų
07
03 01 Asignavimai iš trečiųjų šalių įmokų
08
04 01 Asignavimai iš trečiųjų šalių įmokų
09
03 01 Asignavimai iš trečiųjų šalių įmokų
10
02 02 Asignavimai iš trečiųjų šalių įmokų
15
03 01 Asignavimai iš trečiųjų šalių įmokų
32
03 01 Asignavimai iš trečiųjų šalių įmokų
Nurodyti poveikio
įplaukoms apskaičiavimo metodą.
Kai
kurios asocijuotos šalys gali prisidėti prie papildomo bendrosios
programos finansavimo pagal asociacijos susitarimus. Skaičiavimo metodas
bus sutartas tuose asociacijos susitarimuose ir nebūtinai bus visuose
juose vienodas. Dažniausiai skaičiavimas grindžiamas asocijuotųjų
šalių BVP lyginant jį su valstybių narių BVP, taikant
šį koeficientą bendram balsavimu priimtam biudžetui.
[1]               COM(2011) 500 final
[2]               OL C , p.
[3]               OL C , p.
[4]               OL C , p.
[5]               OL
, p.
[6]               OL L 57, 2007 2 24, p. 14.
[7]               COM (2010) 2020.
[8]               OL L 55, 2011 2 28, p. 13.
[9]               OL L 107, 1996 4 30, p. 12.
[10]             OL L 400, 2006 12 30, p. 86.
[11]             OL L 400, 2006 12 30, p. 243.
[12]             OL L 400, 2006 12 30, p. 272.
[13]             OL L 400, 2006 12 30, p. 299.
[14]             OL L 400, 2006 12 30, p. 368.
[15]
[16]             OL L 55, 2011 2 28, p. 13.
[17]             Iš esmės mažiausiai 80 proc.
[18]             Europos
strateginio mokslinių tyrimų infrastruktūros forumo (ESFRI)
veiksmų programoje yra maždaug penkiasdešimt Europai itin svarbių
infrastruktūrų (kurių veikla kasmet kainuoja maždaug 2
milijardus eurų), susijusių su visomis mokslo disciplinomis. Kitos pasaulinio lygio
Europos infrastruktūros yra GÉANT arba Europos
branduolinių tyrimų organizacijos (CERN) Europos dalelių fizikos
strategijoje nurodytos infrastruktūros. Norint visas
jas įgyvendinti reikia, kad bendradarbiautų valstybės narės
ir skirtų tam daug laiko.
[19]             Kadangi
visų mokslinių tyrimų metu neapsieinama be kompiuterių ir
dirbama su dideliu kiekiu duomenų, visiems tyrėjams būtina
turėti prieigą prie moderniausių e. infrastruktūrų. Pavyzdžiui,
GÉANT jungia 40 milijonų vartotojų 8000-iuose institucijų 40-yje
šalių, o Europos tinklo infrastruktūra yra didžiausia pasaulyje
naudojama kompiuterinė infrastruktūra, veikianti daugiau negu 290-yje
vietų 50-yje šalių. Nesiliaujantis informacinių ir ryšių
technologijų progresas ir didėjantys mokslo poreikiai apdoroti didelius
kiekius duomenų, kelia didelių finansinių ir organizacinių
problemų, nes visiems tyrėjams norima užtikrinti vienodas paslaugas.
[20]             COM (2009) 512.
[21]             Daiktų
internetas bus koordinuojamas kaip svarbiausias objektas.
[22]             Įskaitant
erdvėmis grįstus tinklus.
[23]             COM(2011)
152.
[24]             COM(2007)
723.
[25]             Skaičiavimus
pateikė „PricewaterhouseCoopers“ dėl „tvarių pasaulio verslo
galimybių, susijusių su gamtos ištekliais (įskaitant
energiją, miškininkystę, maistą ir žemės ūkį,
vandenį ir metalus)“ ir Pasaulinė verslo taryba tvariai plėtrai
(2010 m.) 2050 m. vizija: „The New Agenda for Business, World Business Council
for Sustainable Development“: Ženeva, URL: http://www.wbcsd.org/web/projects/BZrole/Vision2050-FullReport_Final.pdf.
[26]             COM (2008)
699.
[27]             Europos
Parlamentas „Politikos departamento Ekonomikos mokslų politika,
ekologiškos inovacijos – veda ES į išteklius ir energiją
tausojantį ūkį, tyrimas ir pastabos“, 2009 m. kovas.
[28]             Eco-innovation
Observatory "The Eco-Innovation Challenge - Pathways to a
resource-efficient Europe - Annual Report 2010", 2011 m. gegužė
[29]             ABM: veikla pagrįstas
valdymas – ABB: biudžeto sudarymas
pagal veiklos rūšis.
[30]             Žr.
Finansinio reglamento 49 str. 6 d. a arba b punkte pateiktą
apibrėžimą.
[31]             Valdymo
būdų duomenis ir nuorodas į Finansinį reglamentą
galima rasti „BudgWeb“ internetinėje svetainėje adresu: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[32]             Kaip
nurodoma Finansinio reglamento 185 straipsnyje.
[33]             http://www.trust-researchers.eu/
[34]             DA
– diferencijuotieji asignavimai / NDA – nediferencijuotieji asignavimai.
[35]             Šalių
kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių
šalių kandidačių.
[36]             Europos
laisvos prekybos asociacija.
[37]             JTC
prašo naujos biudžeto eilutės infrastruktūrų investicijoms.
Daugumos JTC įrenginių pastatyta praėjusio amžiaus septintajame
ir aštuntajame dešimtmetyje ir nebeatitinka dabartinių reikalavimų.
Todėl, norint įgyvendinti JTC daugiametę darbo programą
pagal ES saugos ir saugumo standartus, taip pat pagal ES 20/20/20 aplinkos
tikslus, būtini nauji įrenginiai ir esamos infrastruktūros
atnaujinimas. JTC parengė savo infrastruktūrų plėtros
planą 2014–2020 metams ir nurodė investicijų poreikius iki
2020 m. visuose JTC objektuose; siūlomoje naujoje biudžeto
eilutėje tie poreikiai atspindėti.
[38]             Rezultatai
– tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuotų studentų
mainų skaičius, nutiestų kelių kilometrai ir kt.).
[39]             Kaip
aprašyta 1.4.2. dalyje „Konkretus(-ūs) tikslas(-ai)…“
[40]             N
metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai.
[41]             Techninė
ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba)
veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės),
netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.
[42]             S
– sutartininkas; AĮD – per agentūrą įdarbintas darbuotojas
(„Intérimaire“); JED – „Jeune Expert en Délégation“ (jaunesnysis ekspertas
delegacijoje); VD – vietinis darbuotojas; SNE – deleguotasis nacionalinis
ekspertas.
[43]             Neviršijant
viršutinės ribos, nustatytos išorės personalui, finansuojamam iš
veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių).
[44]             Būtina
struktūriniams fondams, Europos žemės ūkio fondui kaimo
plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondui (EŽF).
[45]             žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.
[46]             Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi
būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius
25 % surinkimo išlaidų.