Svarbus teisinis pranešimas

|

52007PC0515

Pasiūlymas Tarybos sprendimas įgyvendinantis Reglamento (EB) Nr. 168/2007 nuostatas dėl Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros 2007–2012 m. daugiametės programos priėmimo  /* KOM/2007/0515 galutinis - CNS 2007/0189 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 12.9.2007KOM(2007) 515 galutinis2007/0189 (CNS)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASįgyvendinantis Reglamento (EB) Nr. 168/2007 nuostatas dėl Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros 2007–2012 m. daugiametės programos priėmimo(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS |Pasiūlymo pagrindas ir tikslai 2007 m. vasario 15 d. Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 168/2007 (toliau – reglamentas)[1], įsteigiantį Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą (toliau – Agentūra). Agentūra veiklą pradėjo 2007 m. kovo 1 d. Agentūros tikslas yra teikti pagalbą atitinkamoms Bendrijos ir jos valstybių narių institucijoms, organams, biurams ir agentūroms, joms įgyvendinant Bendrijos teisę, ir dalytis patirtimi pagrindinių teisių srityje, siekiant joms padėti visapusiškai gerbti pagrindines teises, kai jos pagal savo atitinkamą kompetenciją imasi priemonių ar nustato veiklos kryptis. Siekdama šio tikslo, Agentūra vykdo savo užduotis neperžengdama Bendrijos kompetencijos ribų, kaip nustatyta Europos bendrijos steigimo sutartyje, ir vykdydama savo užduotis remiasi pagrindinėmis teisėmis, kaip apibrėžta Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnio 2 dalyje, įskaitant Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių konvenciją ir Europos socialinę chartiją. Šias pagrindines teises visų pirma atspindi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija, atsižvelgiant į jos statusą ir pridėtus paaiškinimus. Agentūrai pavesti uždaviniai susiję su informacijos bei duomenų rinkimu ir analize; konsultavimu teikiant ataskaitas ir nuomones; bendradarbiavimu su pilietine visuomene ir sąmoningumo ugdymu. Pagal reglamento 5 straipsnį Agentūros veiklos temines sritis nustato Taryba, priimdama daugiametę programą. Neperžengdama šių teminių sričių ribų, Agentūra minėtas užduotis vykdo visiškai nepriklausomai. Tačiau tai nepažeidžia Europos Parlamento, Tarybos arba Komisijos prašymų pagal reglamento 4 straipsnio 1 dalies c ir d punktus, peržengiant šių teminių sričių ribas, jei tai leidžia jos finansiniai ir žmogiškieji ištekliai. Šio pasiūlymo tikslas yra nustatyti Agentūros daugiametę programą, kaip reikalaujama reglamento 5 straipsnyje. |Bendrosios aplinkybės Reglamento 5 straipsnio 2 dalyje nustatyti pagrindiniai daugiametės programos elementai, kurioje pirmiausia nurodyta, kad programa turėtų apimti penkerius metus. Antra, programos veiklos teminės sritys turi apimti kovą su rasizmu, ksenofobija ir susijusiu nepakantumu. Reglamento preambulėje paaiškinta, kad be rasizmo, ksenofobijos ir antisemitizmo reiškinių, Agentūros, kaip Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro[2] teisių perėmėjos, veikla kaip svarbius pagrindinių teisių apsaugos elementus turėtų ir toliau apimti mažumoms priklausančių asmenų teisių apsaugą, taip pat lyčių lygybę. Trečia, daugiametė programa turi atitikti Sąjungos prioritetus, deramai atsižvelgiant į Europos Parlamento rezoliucijose ir Tarybos išvadose pateikiamas gaires pagrindinių teisių srityje. Pastaraisiais metais Europos Parlamento rezoliucijose buvo nagrinėjamos šios sritys, susijusios su pagrindinėmis teisėmis[3]: rasizmas ir ksenofobija; nediskriminavimas ir lygybė; diskriminacija dėl seksualinės orientacijos; homofobija Europoje; diskriminacija dėl negalios, su negalia susiję klausimai; saviraiškos laisvė, susirinkimų, susivienijimų ir minties laisvė; saviraiškos laisvė internete; teisė dalyvauti rinkimuose vienodomis sąlygomis; teisė į mokslą, švietimo laisvę ir mergaičių bei moterų mokymą; solidarumas ir socialinės teisės; vaikų teisės; lyčių lygybė, moterų teisės, smurtas prieš moteris; moterų lyties organų žalojimas; prekyba žmonėmis; pilietinės teisės ir teisingumas; teisė į prieglobstį; imigracija; imigrantų integravimas; tautinių mažumų apsauga, mažumų teisės ir su romais susiję klausimai; pagarba kultūrų, religijų ir kalbų įvairovei; mirties bausmė; psichikos sveikata. Remiantis Europos Vadovų Tarybos pastarųjų metų susitikimų išvadomis[4], Tarybos prioritetines gaires būtų galima išvardyti taip: Europos migracijos politika, įskaitant integracijos ir prieglobsčio politiką; vizų klausimai ir sienų kontrolė; prekyba žmonėmis; lyčių lygybė; kova su terorizmu; jaunimas. Daugiametėje programoje turi būti deramai atsižvelgta į Agentūros finansinius ir žmogiškuosius išteklius. Agentūros finansiniai ištekliai šios daugiametės programos laikotarpiu nustatyti finansinėje struktūroje, pridėtoje prie 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo[5] ir pateiktoje Komisijos 2008 m. sąmatos ataskaitos V dokumente „2008–2013 m. Finansinė programa“[6]. Galiausiai, daugiametė programa turi apimti nuostatas, kuriomis siekiama užtikrinti, kad jos veikla papildytų kitų Bendrijos ir Sąjungos organų, biurų ir agentūrų funkcijas, taip pat Europos Tarybos ir kitų tarptautinių organizacijų pagrindinių teisių srityje vykdomą veiklą. Su šia daugiamete programa labiausiai susiję Bendrijos organai ir agentūros yra Europos lyčių lygybės institutas, įsteigtas Reglamentu (EB) Nr. 1922/2006[7], ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno pareigybė, įsteigta Reglamentu (EB) Nr. 45/2001[8]. Kadangi lyčių lygybės klausimus nagrinės Europos lyčių lygybės institutas pagal Reglamento (EB) Nr. 1922/2006 2 straipsnį, Agentūra ir Institutas sudarys susitarimo memorandumą, kai tik Institutas bus pajėgus užtikrinti tinkamą veiklos koordinavimą pagal reglamento 7 straipsnį. Šie elementai sudaro kriterijus, kuriais turi būti grindžiama daugiametė programa, kartu su Agentūros uždaviniais pagal reglamento 3 straipsnį. |KONSULTAVIMASIS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |2004 m. spalio 25 d. Komisija paskelbė komunikatą dėl Pagrindinių teisių agentūros ir pradėjo viešas konsultacijas, per kurias taip pat buvo nagrinėjamas ir teminių sričių klausimas. Per konsultacijas raštu buvo gauta šimtas atsakymų. Atsakymus pateikė dešimt valstybių narių, Europos ir tarptautinės institucijos, nacionalinės žmogaus teisių apsaugos, kovos su diskriminacija įstaigos ir įstaigos, dirbančios lygių galimybių klausimų srityje, universitetų dėstytojai, privatūs piliečiai ir beveik 60 nevyriausybinių organizacijų. Viešas svarstymas įvyko 2005 m. sausio 25 d. Buvo užregistruota daugiau kaip 200 dalyvių, atstovaujančių pirmiau minėtoms suinteresuotosioms šalims. Suinteresuotosios šalys, su kuriomis buvo konsultuotasi, susitarė suteikti Agentūrai tam tikras temines prioritetines sritis ir visų pirma buvo paminėtos šios sritys: diskriminacija (įskaitant darbo vietoje); duomenų apsauga; prieglobstis; imigracija; pagrindinių teisių įtraukimas į visas Bendrijos politikos sritis; aukų teisės; mažumų teisės; teisė kreiptis į teismą; kalinimo sąlygos; kovos su terorizmu priemonės; pagrindinės socialinės teisės; lyčių klausimai. Konsultacijos buvo poveikio vertinimo dalis[9], per kurias buvo pritarta galimybei sukurti „stebėsenos ir vertinimo agentūrą, kuri specializuotųsi Sąjungos politikos klausimų srityje“. Ši galimybė buvo įgyvendinta reglamentu, kuriame pateikti daugelio sričių, kuriose labiausiai reikia Agentūros indėlio siekiant plėtoti Bendrijos politikos sritis, nustatymo kriterijai. Be to, rengdama šį pasiūlymą, Komisija 2007 m. liepos 12–13 d. posėdyje konsultavosi su Pagrindinių teisių agentūros Valdančiąja taryba ir 2007 m. liepos 25 d. gavo raštiškas pastabas. Šiame pasiūlyme Komisija atsižvelgė į pastabas, pareikštas per konsultacijas. Visus dokumentus, susijusius su konsultacijomis ir poveikio vertinimu, galima rasti šiuo adresu: http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/rights/fsj_rights_agency_en.htm . |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |Siūlomų veiksmų santrauka Remdamasi reglamente nustatytais kriterijais, Komisija į Agentūros daugiametę programą 2007–2012 m. laikotarpiui siūlo įtraukti šias temines sritis: a) rasizmas, ksenofobija ir susijęs nepakantumas; b) diskriminacija dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus, seksualinės orientacijos arba dėl priklausymo mažumoms; c) kompensacijos aukoms, nusikaltimų prevencija ir su piliečių saugumu susiję aspektai; d) vaikų apsauga, įskaitant vaiko teises; e) imigracija ir migrantų integravimas; f) prieglobstis; g) vizos ir sienų kontrolė; h) dalyvavimas Sąjungos demokratiniame funkcionavime; i) žmogaus teisių klausimai, susiję su informacine visuomene; j) teisė į veiksmingą ir nepriklausomą teisinę gynybą. Sąrašas sudarytas pagal temas arba politikos sritis – tai suteiktų Agentūrai galimybę nagrinėti visas su pagrindinėmis teisėmis susijusias problemas, kurios gali atsirasti konkrečioje teminėje srityje. Šias temines sritis įtraukus į daugiametę programą, bus padarytas tam tikras poveikis visiems Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos skyriams ir iki atitinkamo skaičiaus apribotos teminės sritys. |Teisinis pagrindas Siūlomo Tarybos sprendimo teisinis pagrindas yra Tarybos reglamento (EB) Nr. 168/2007 5 straipsnio 1 dalis. |Pasirinkta priemonė |Siūlomos priemonės: Tarybos sprendimas, kuris yra tinkama teisinė priemonė Bendrijos agentūros daugiametei programai nustatyti. |POVEIKIS BIUDžETUI |Pasiūlymas neturi jokio tiesioginio poveikio ES biudžetui. |IšSAMUS PASIūLYMO PAAIšKINIMAS Agentūros veiklos teminės sritys (2 straipsnis) suteikia Agentūrai galimybę nagrinėti visas su pagrindinėmis teisėmis susijusias problemas, kurios gali atsirasti konkrečioje teminėje srityje. Rasizmas, ksenofobija ir susijęs nepakantumas: ši teminė sritis nustatyta pačiame reglamente. Diskriminacija dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus, seksualinės orientacijos arba dėl priklausymo mažumoms: beveik visos suinteresuotosios šalys tikisi, kad Agentūra nagrinės diskriminacijos pagrindus, minimus EB sutarties 13 straipsnyje, t. y. dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos. Paskutinis diskriminacijos pagrindas – priklausymas mažumoms – atsispindi reglamento preambulėje. Kitos sritys susijusios su rasine ir etnine kilme, todėl Agentūra gali turėti naudos iš masto ekonomijos, kiek tai susiję su kompetencija ir duomenų rinkimo metodais. Be to, ši teminė sritis suteiks galimybę nagrinėti, pavyzdžiui, daugeriopą diskriminaciją, diskriminaciją darbo vietoje arba su socialinės įtraukties klausimais susijusius aspektus. Kalbant konkrečiai apie seksualinę orientaciją, tiek pastarojo meto pokyčiai Europos Sąjungoje, tiek stiprus reikalavimas, atsispindintis Europos Parlamento rezoliucijose dėl homofobijos, rodo, kad šią sritį būtina įtraukti į daugiametę programą. Šioje srityje Agentūra taip pat galėtų nagrinėti lyčių klausimus, įskaitant lyčių aspekto integravimą, papildomai ir glaudžiai bendradarbiaudama su Europos lyčių lygybės institutu susitarimo memorandumo, kurį sudarys Agentūra ir Institutas, pagrindu. Kompensacijos aukoms, nusikaltimų prevencija ir su piliečių saugumu susiję aspektai: sukūrus laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, saugumo politika tapo esminiu elementu taip pat ir pačioje EB, siekiant palengvinti laisvą asmenų judėjimą ir tuo pačiu užtikrinti piliečių apsaugą ir saugumą. Neatsiejama šio darbo dalis – nusikaltimų prevencija. Aukų teises reikėtų įtraukti į temines sritis, atitinkančias Bendrijos teisę, reglamentuojančią valstybės kompensacijas nusikaltimų aukoms arba prekybos žmonėmis aukoms. Suinteresuotosios šalys jau išreiškė akivaizdų susidomėjimą šiomis sritimis. Vaikų apsauga, įskaitant vaiko teises: ši sritis apimtų vaiko teises – sritį, akivaizdžiai susijusią su Bendrijos prioritetais. Veikla būtų visų pirma susijusi su laisvo judėjimo, švietimo, socialinės įtraukties sritimis ir jaunimo politika, žiniasklaida ir kitomis susijusiomis Bendrijos politikos sritimis. Imigracija: tą patį galima pasakyti apie imigraciją; visų pirma, ypatingą susirūpinimą pagrindinių teisių apsaugos atžvilgiu kelia elgesys prie sienų ir sąlygos nelegalių imigrantų sulaikymo centruose, taip pat aspektai, susiję su prekybos žmonėmis aukomis. Migrantų integravimas yra glaudžiai susijęs su imigracija. Tai sritis, kurioje svarbus veiksnys yra pagrindinės teisės ir kurioje, kaip tikimasi, vaidmenį atliks ir ES. Šioje teminėje srityje Agentūra taip pat galėtų nagrinėti aktualius socialinės įtraukties, religijos laisvės aspektus, moterų lyties organų žalojimo arba priverstinių santuokų klausimus. Prieglobstis: akivaizdu, kad tai Agentūros teminė sritis, kadangi ji susijusi su ypatingai pažeidžiamų žmonių grupe ir ją reglamentuoja daug Bendrijos teisės aktų, kuriuose svarbiausia vieta tenka pagrindinėms teisėms. Visos suinteresuotosios šalys taip pat tikisi, kad Agentūra nagrinės ir su prieglobsčiu susijusius klausimus. Sienų ir vizų politika yra konkretus judėjimo laisvės – pagrindinės teisės – aspektas. Ši sritis pasiūlyta todėl, kad valstybės pareigūnų elgesys šioje srityje gali turėti įtakos ne tik trečiųjų šalių, bet ir Sąjungos piliečiams. Daugelyje teisinių priemonių sienų ir vizų srityje yra konkrečių nuostatų dėl pagrindinių teisių ir laisvių apsaugos. Dalyvavimas Sąjungos demokratiniame funkcionavime: ši teminė sritis susijusi su Sąjungos piliečių teise dalyvauti vietos savivaldos ir Europos Parlamento rinkimuose. Su informacine visuomene susiję žmogaus teisių klausimai apima tokius svarbius klausimus kaip privatus gyvenimas ir duomenų apsauga. Ši sritis glaudžiai susijusi su Bendrijos politikos bei administravimo skaidrumu ir privatumo teisėmis, todėl apima ir šiuos klausimus. Šią teminę sritį suinteresuotosios šalys paminėjo daug kartų. Taip pat būtų įtraukti klausimai, susiję su internetu ir kitomis elektroninėmis ryšio priemonėmis, radijo dažnio nustatymu, žodžio laisve, viešaisiais saugumo ir kovos su nusikalstamumu interesais, intelektine nuosavybe. Teisė į veiksmingą ir nepriklausomą teisinę gynybą: Bendrija yra priėmusi teisės aktų, kuriais palengvinama galimybė kreiptis į teismą (teisinė pagalba, supaprastintas civilinis procesas, vartotojų teisė), kuri yra svarbi Europos civilinės teisenos srities dalis. |1.  2007/0189 (CNS)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASįgyvendinantis Reglamento (EB) Nr. 168/2007 nuostatas dėl Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros 2007–2012 m. daugiametės programos priėmimoEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 2007 m. vasario 15 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 168/2007, įsteigiantį Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą[10], ypač į jo 5 straipsnio 1 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[11],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[12],kadangi:(1) Kad Agentūra galėtų tinkamai vykdyti savo užduotis, tikslios jos veiklos teminės sritys turėtų būti nustatytos daugiametėje programoje, apimančioje penkerius metus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 168/2007 5 straipsnio 2 dalyje.(2) Programos nustatomos Agentūros veiklos teminės sritys turėtų apimti kovą su rasizmu, ksenofobija ir susijusiu nepakantumu.(3) Programa turėtų atitikti Sąjungos prioritetus, deramai atsižvelgiant į Europos Parlamento rezoliucijose ir Tarybos išvadose pateikiamas gaires pagrindinių teisių srityje.(4) Programoje turėtų būti deramai atsižvelgta į Agentūros finansinius ir žmogiškuosius išteklius.(5) Programa turėtų apimti nuostatas, kuriomis būtų siekiama užtikrinti, kad jos veikla papildytų kitų Bendrijos ir Sąjungos organų, biurų ir agentūrų funkcijas, taip pat Europos Tarybos ir kitų tarptautinių organizacijų pagrindinių teisių srityje vykdomą veiklą. Su šia daugiamete programa labiausiai susiję Bendrijos organai ir agentūros yra Europos lyčių lygybės institutas, įsteigtas 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1922/2006, įsteigiančiu Europos lyčių lygybės institutą[13], ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno pareigybė, įsteigta 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo[14]; todėl reikėtų atsižvelgti į jų tikslus.(6) Rengdama šį pasiūlymą, Komisija 2007 m. liepos 12–13 d. posėdyje konsultavosi su Pagrindinių teisių agentūros Valdančiąja taryba ir 2007 m. liepos 25 d. gavo raštiškas pastabas.(7) Pagal reglamento 5 straipsnio 3 dalį Agentūra gali atsakyti į Europos Parlamento, Tarybos ar Komisijos prašymus pagal reglamento 4 straipsnio 1 dalies c ir d punktus, peržengiant šios daugiametės programos nustatytas veiklos teminių sričių ribas,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnis Daugiametė programa1. Šiuo sprendimu nustatoma Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (toliau – Agentūra) 2007–2012 m. daugiametė programa.2. Agentūra vykdo Reglamento (EB) Nr. 168/2007 4 straipsnio 1 dalyje nustatytas užduotis neperžengdama 2 straipsnyje nurodytų teminių sričių ribų.2 straipsnis Teminės sritysTeminės sritys yra šios:a) rasizmas, ksenofobija ir susijęs nepakantumas;b) diskriminacija dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus, seksualinės orientacijos arba dėl priklausymo mažumoms;c) kompensacijos aukoms, nusikaltimų prevencija ir su piliečių saugumu susiję aspektai;d) vaikų apsauga, įskaitant vaiko teises;e) imigracija ir migrantų integravimas;f) prieglobstis;g) vizos ir sienų kontrolė;h) dalyvavimas Sąjungos demokratiniame funkcionavime;i) žmogaus teisių klausimai, susiję su informacine visuomene;j) teisė į veiksmingą ir nepriklausomą teisinę gynybą.3 straipsnis Papildomumas ir bendradarbiavimas su kitais organais1. Įgyvendindama šią programą, Agentūra užtikrina tinkamą veiklos koordinavimą su atitinkamais Bendrijos organais, biurais ir agentūromis, valstybėmis narėmis, tarptautinėmis organizacijomis ir pilietine visuomene Reglamento (EB) Nr. 168/2007 7, 8 ir 10 straipsniuose nustatytomis sąlygomis.2. Agentūra koordinuoja savo veiklą su Europos Tarybos veikla Reglamento (EB) Nr. 168/2007 9 straipsnyje nustatytomis sąlygomis ir pagal tame straipsnyje nurodytą susitarimą.3. Agentūra nagrinėja su diskriminacija dėl lyties susijusius klausimus tik vykdydama veiklą, susijusią su bendrųjų diskriminacijos klausimų, numatytų 2 straipsnio b punkte, nagrinėjimu, ir tiek, kiek ją būtina vykdyti, atsižvelgdama į tai, kad bendrieji Europos lyčių lygybės instituto, įsteigto Reglamentu (EB) Nr. 1922/2006, tikslai yra prisidėti prie lyčių lygybės skatinimo ir ją įtvirtinti, įskaitant lyčių aspekto integravimą į visas Bendrijos politikos sritis ir pagal ją parengtas nacionalinės politikos sritis, bei kova su diskriminacija dėl lyties ir ES piliečiams pabrėžti lyčių lygybės svarbą teikiant techninę pagalbą Bendrijos institucijoms, visų pirma Komisijai, ir valstybių narių institucijoms.4. Agentūra vykdo savo užduotis su informacine visuomene susijusių žmogaus teisių klausimų srityje nepažeisdama Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno pareigų užtikrinti, kad Bendrijos institucijos ir organai, atsižvelgdami į jo pareigas ir įgaliojimus, apibrėžtus Reglamento (EB) Nr. 45/2001 46 ir 47 straipsniuose, gerbtų fizinių asmenų pagrindines teises ir laisves, visų pirma jų teisę į privatumą.Priimta Briuselyje […]Tarybos varduPirmininkas[…] [1] OL L 53, 2007 2 22, p. 1.[2] Agentūra steigiama buvusio EUMC, įsteigto 1997 m. birželio 2 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1035/97 (OL L 151, 1997 6 10, p. 1, su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1652/2003, OL L 245, 2003 9 29, p. 33), vietoje.[3] 2006 1 17, 2006 1 18, 2006 2 2, 2006 2 16, 2006 3 15, 2006 6 1, 2006 6 14, 2006 6 15, 2006 7 6, 2006 9 6, 2006 6 28, 2006 10 26, 2006 11 15, 2006 11 16, 2006 11 30, 2005 5 26, 2007 1 18, 2007 2 1, 2007 3 13 ir 2007 4 26 rezoliucijos.[4] 2005 m. kovo 22–23 d., 2005 m. birželio 16–17 d., 2006 m. gruodžio 15–16 d., 2006 m. kovo 23–24 d., 2006 m. birželio 15–16 d. ir 2006 m. gruodžio 14–15 d. Briuselio Europos Vadovų Tarybos.[5] OL C 139, 2006 6 14, p. 1.[6] 2007 m. gegužės 2 d. SEC (2007) 500 galutinis.[7] OL L 403, 2006 12 30, p. 9.[8] OL L 8, 2001 1 12, p. 1.[9] Žr. ataskaitą SEC (2005) 849, 2005 6 30.[10] OL L 53, 2007 2 22, p. 1.[11] OL C […], […], p. […].[12] OL C […], […], p. […].[13] OL L 403, 2006 12 30, p. 9.[14] OL L 8, 2001 1 12, p. 1.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 05 26
            COM(2016) 286 final
            2016/0150(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi CARIFORUM valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių ekonominės partnerystės susitarimu įsteigtame CARIFORUM ir ES prekybos ir vystymosi komitete, dėl Specialiojo žemės ūkio ir žuvininkystės komiteto įsteigimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               Pridedamas pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo yra teisinė priemonė, skirta įsteigti Specialųjį žemės ūkio ir žuvininkystės komitetą pagal ekonominės partnerystės susitarimą (EPS), kurį 2008 m. spalio 15 d. pasirašė CARIFORUM valstybės ir Europos bendrijos bei jos valstybės narės. Susitarimas laikinai taikomas nuo 2008 m. gruodžio 29 d.

               Žemės ūkis ir žuvininkystė yra svarbios šio Susitarimo sritys, o pagal CARIFORUM ir ES ekonominės partnerystės susitarimo 230 straipsnio 4 dalį, siekiant veiksmingiau spręsti su šio Susitarimo įgyvendinimu susijusius klausimus, gali būti įsteigtas specialusis komitetas. Specialųjį žemės ūkio ir žuvininkystės komitetą sudarys Europos Komisijos atstovai ir CARIFORUM direktorato bei CARIFORUM susitarimą pasirašiusių valstybių atstovai.

               Specialusis komitetas turi būti įsteigtas CARIFORUM ir ES prekybos ir vystymosi komiteto, kurį sudaro šalių vyresnieji pareigūnai, sprendimu. Todėl siūlomo Tarybos sprendimo priede pateikiamas sprendimo projektas, dėl kurio šalys susitarė 2015 m. liepos 14 d. Gajanoje vykusiame penktajame metiniame CARIFORUM ir ES prekybos ir vystymosi komiteto posėdyje.

               Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               Į CARIFORUM ir ES ekonominės partnerystės susitarimą įtrauktas specialus skyrius, skirtas žemės ūkio ir žuvininkystės klausimams.

               Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

               Šio Specialiojo žemės ūkio ir žuvininkystės komiteto įsteigimas dera su dviejų paskutinių 2014 m. Briuselyje ir 2015 m. Gajanoje vykusių CARIFORUM ir ES prekybos ir vystymosi komiteto susitikimų išvadomis.

               2.
                     TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               Teisinis pagrindas

               Šio Tarybos sprendimo teisinis pagrindas – Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV), ypač jos 207 straipsnis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

               SESV 3 straipsnyje nustatyta, kad bendra prekybos politika priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai.

               Proporcingumo principas

               Šis pasiūlymas yra būtinas bet kokiam specialiajam komitetui įsteigti, kaip nustatyta CARIFORUM ir ES ekonominės partnerystės susitarimo 230 straipsnio 4 dalies tekste bei CARIFORUM ir ES prekybos ir vystymosi komiteto darbo tvarkos taisyklėse.

               Priemonės pasirinkimas

               Šis pasiūlymas pagrįstas SESV 218 straipsnio 5 dalimi, kurioje numatyta dėl tarptautinių susitarimų priimti Tarybos sprendimus. Kitų teisinių priemonių, kuriomis būtų galima pasiekti šio pasiūlymo tikslą, nenumatyta.

               3.
                     EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas ir tinkamumo patikros

                  Netaikoma.

               Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

               Netaikoma.

               Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Netaikoma.

               Poveikio vertinimas

                  Netaikoma.

               Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Specialiajam žemės ūkio ir žuvininkystės komitetui programa REFIT netaikoma; dėl jo Sąjunga nepatirs jokių išlaidų ir dėl jo nekyla jokių su skaitmenine aplinka susijusių klausimų.

               Pagrindinės teisės

               Pasiūlymas nedaro poveikio Sąjungos pagrindinių teisių apsaugai.

               4.
                     POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Šio specialiojo žemės ūkio ir žuvininkystės komiteto steigimas poveikio biudžetui neturi.

               5.
                     KITI ELEMENTAI

               Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Specialųjį žemės ūkio ir žuvininkystės komitetą sudarys Europos Komisijos atstovai ir CARIFORUM direktorato bei CARIFORUM susitarimą pasirašiusių valstybių atstovai.

               Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

                  Netaikoma.

               Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

                  Specialusis žemės ūkio ir žuvininkystės komitetas peržiūrės visus CARIFORUM ir ES ekonominės partnerystės susitarimo II dalies I antraštinės dalies 5 skyriaus („Žemės ūkis ir žuvininkystė“) aspektus, taip pat visus kitus Susitarimo žemės ūkio ir žuvininkystės aspektus.

               2016/0150 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi CARIFORUM valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių ekonominės partnerystės susitarimu įsteigtame CARIFORUM ir ES prekybos ir vystymosi komitete, dėl Specialiojo žemės ūkio ir žuvininkystės komiteto įsteigimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               1)CARIFORUM valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių ekonominės partnerystės susitarimas
                  1
                (toliau – Susitarimas), pasirašytas 2008 m. spalio 15 d. ir laikinai taikomas nuo 2008 m. gruodžio 29 d.;

               2)pagal Susitarimo 230 straipsnio 4 dalį CARIFORUM ir ES prekybos ir vystymosi komitetas gali įsteigti bet kokius specialius komitetus ir prižiūrėti jų veiklą, susijusią su jų kompetencijai priklausančiais klausimais;

               3)siekiant Susitarimo 37 straipsnyje nustatytų tikslų, turėtų būti įsteigtas Specialusis žemės ūkio ir žuvininkystės komitetas, kuris veiksmingiau spręstų minėtų sričių klausimus, kaip yra susitarta ankstesniuose CARIFORUM ir ES prekybos ir vystymosi komiteto posėdžiuose;

               4)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi CARIFORUM ir ES prekybos ir vystymosi komitete dėl Specialiojo žemės ūkio ir žuvininkystės komiteto įsteigimo;

               5)todėl Sąjungos pozicija CARIFORUM ir ES prekybos ir vystymosi komitete turėtų būti grindžiama pridėtu sprendimo projektu,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi CARIFORUM valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių ekonominės partnerystės susitarimu įsteigtame CARIFORUM ir ES prekybos ir vystymosi komitete, dėl Specialiojo žemės ūkio ir žuvininkystės komiteto įsteigimo, grindžiama prie šio Sprendimo pridėtu CARIFORUM ir ES prekybos ir vystymosi komiteto sprendimo projektu.

               Neesminiams Sprendimo projekto pakeitimams Sąjungos atstovai CARIFORUM ir ES prekybos ir vystymosi komitete gali pritarti be papildomo Tarybos sprendimo.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 289, 2008 10 30, p. 3.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 05 26
            COM(2016) 286 final
            PRIEDAS
            prie
            Tarybos sprendimo pasiūlymo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi CARIFORUM valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių ekonominės partnerystės susitarimu įsteigtame CARIFORUM ir ES prekybos ir vystymosi komitete dėl Specialiojo žemės ūkio ir žuvininkystės komiteto įsteigimo

               PROJEKTAS

               CARIFORUM IR ES PREKYBOS IR VYSTYMOSI KOMITETO, įsteigto CARIFORUM valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių ekonominės partnerystės susitarimu, SPRENDIMAS Nr. .../2016 dėl Specialiojo žemės ūkio ir žuvininkystės komiteto įsteigimo

               CARIFORUM ir ES prekybos ir vystymosi komitetas,

               atsižvelgdamas į CARIFORUM valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių ekonominės partnerystės susitarimą (toliau – Susitarimas), ypač į jo 230 straipsnio 4 dalies a punktą,

               atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 17 d. Jungtinės CARIFORUM ir ES tarybos sprendimu Nr. 1/2010 įsteigto CARIFORUM ir ES prekybos ir vystymosi komiteto darbo tvarkos taisykles, ypač į jų 11 straipsnį,

               kadangi:

               siekiant įgyvendinti Susitarimo nuostatų dėl žemės ūkio ir žuvininkystės tikslus, turi būti įsteigtas Specialusis žemės ūkio ir žuvininkystės komitetas,

               NUSPRENDĖ:

               1 straipsnis

               1.Šiuo sprendimu įsteigiamas specialusis CARIFORUM ir ES žemės ūkio ir žuvininkystės komitetas 2 straipsnyje nustatytoms funkcijoms vykdyti.

               2.Specialusis CARIFORUM ir ES žemės ūkio ir žuvininkystės komitetas taip pat yra platforma, kurioje šalys keisis patirtimi, informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais bei konsultuosis visais su Susitarimo II dalies I antraštinės dalies 5 skyriuje nustatytais tikslais bei šalių prekyba susijusiais klausimais.

               2 straipsnis

               Specialusis žemės ūkio ir žuvininkystės komitetas:

               a)nuolat bendrai peržiūri visus Susitarimo II dalies I antraštinės dalies 5 skyriaus (Žemės ūkis ir žuvininkystė) aspektus;

               b)nuolat bendrai peržiūri visus kitus Susitarimo žemės ūkio ir žuvininkystės aspektus, be kita ko, tokias II dalies I antraštinės dalies (Prekyba prekėmis) sritis:

               i)1 skyrius. Visi su prekyba žemės ūkio ir žuvininkystės produktais susiję klausimai, įskaitant tarifus;

               ii)3 skyriaus 28 straipsnis. Žemės ūkio eksporto subsidijos;

               iii)6 skyrius. Techninės prekybos kliūtys, susijusios su žemės ūkio ir žuvininkystės produktais ir

               iv)7 skyrius. Sanitarinės ir fitosanitarinės priemonės, susijusios su žemės ūkio ir žuvininkystės produktais;

               c)nuolat bendrai peržiūri visus IV antraštinės dalies 2 skyriaus (Inovacijos ir intelektinė nuosavybė) aspektus, susijusius su žemės ūkio ir žuvininkystės produktais, be kita ko, 145 straipsnio (Geografinės nuorodos) ir 149 straipsnio (Augalų veislės) aspektus;

               d)plėtoja dialogą žemės ūkio ir žuvininkystės klausimais, be kita ko, šiose srityse:

               i)žemės ūkio produkcija, vartojimas ir prekyba bei atitinkama žemės ūkio ir žuvininkystės produktų rinkos plėtra;

               ii)investicijų ir žinių perdavimo CARIFORUM valstybių žemės ūkio, maisto ir žuvininkystės sektoriuose, įskaitant nedidelio masto veiklą, skatinimas;

               iii)žemės ūkio, kaimo plėtros ir žuvininkystės sričių politika, teisės aktai ir reglamentai;

               iv)politikos ir institucijų pokyčiai, kurių reikia siekiant paremti žemės ūkio ir žuvininkystės sektorių pertvarkymą bei žemės ūkio, maisto, kaimo plėtros ir žuvininkystės regioninės politikos formavimą ir įgyvendinimą, siekiant regioninės integracijos;

               v)naujos technologijos, moksliniai tyrimai ir inovacijos bei su kokybe susijusios politikos sritys ir priemones;

               vi)prekybos politikos pokyčiai, susiję su prekėmis ir tradiciniais žemės ūkio produktais, įskaitant bananus, romą, ryžius ir cukrų;

               e)padeda CARIFORUM ir ES prekybos ir vystymosi komitetui atlikti šias funkcijas:

               i)prižiūrėti, kaip yra įgyvendinamos su žemės ūkiu ir žuvininkyste susijusios Susitarimo nuostatos, ir atsakyti už jų įgyvendinimą bei tinkamą jų taikymą, taip pat svarstyti bei teikti rekomendacijas dėl bendradarbiavimo šioje srityje prioritetų;

               ii)prižiūrėti tolimesnį su žemės ūkiu ir žuvininkyste susijusių Susitarimo nuostatų rengimą ir vertinti jų taikymo rezultatus;

               iii)pagal III dalies nuostatas imtis veiksmų ginčams išvengti ir spręsti ginčus, galinčius kilti dėl su žemės ūkiu ir žuvininkyste susijusių Susitarimo nuostatų aiškinimo ar taikymo;

               iv)svarstyti ir imtis veiksmų, kurie gali sudaryti geresnes šalių prekybos, investicijų ir verslo sąlygas žemės ūkio ir žuvininkystės sektoriuose ir

               v)svarstyti visus su šio Susitarimo žemės ūkio ir žuvininkystės nuostatomis susijusius klausimus ir kitus klausimus, galinčius turėti poveikio jo tikslų įgyvendinimui;

               f)CARIFORUM ir ES prekybos ir vystymosi komitetui teikia rekomendacijas, kaip gerinti šio Susitarimo žemės ūkio ir žuvininkystės nuostatų įgyvendinimą ir veikimą.

               3 straipsnis

               Specialųjį žemės ūkio ir žuvininkystės komitetą sudarys Europos Komisijos atstovai ir CARIFORUM direktorato bei CARIFORUM susitarimą pasirašiusių valstybių atstovai.

               4 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja …

               Priimta [vieta], 2016 m. ... ... d.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 09 22
            COM(2016) 621 final
            2016/0301(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjunga turi laikytis ES ir ICAO jungtiniame komitete dėl Sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos bendradarbiavimo memorandumo, kuriuo grindžiamas glaudesnis bendradarbiavimas, priedo dėl oro eismo valdymo priėmimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               1.1.Bendradarbiavimo memorandumo priedo dėl oro eismo valdymo tikslai

               Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija (ICAO) – tai Jungtinių Tautų specializuotoji agentūra, atliekanti pasaulinio civilinės aviacijos forumo funkciją. Siekdama įgyvendinti saugios, patikimos ir tvarios civilinės aviacijos raidos viziją, ICAO užtikrina jai priklausančių valstybių (šiuo metu jų yra 191) bendradarbiavimą. Jos teisinis pagrindas – 1944 m. Čikagos tarptautinės civilinės aviacijos konvencija.

               Europos Sąjunga glaudžiai bendradarbiauja su ICAO, visų pirma dėl to, kad dauguma Čikagos konvencijoje reglamentuojamų klausimų priklauso Sąjungos kompetencijai – ICAO įgyvendina politiką saugos, saugumo, aplinkos ir oro eismo valdymo srityse. Antra, ICAO standartais ir reikalavimais grindžiami tam tikri ES teisės aktai. Be to, tarptautiniai standartai, tokie kaip aviacijos saugumo srities standartai, perkeliami į ES teisę. Todėl ES svarbu dalyvauti ICAO darbe ir politikos formavimo veikloje ir taip padėti kurti patikimą pasaulio aviacijos politiką. Taip pat svarbu užtikrinti Europos civilinės aviacijos sektoriaus konkurencingumą. Dėl panašių priežasčių ICAO veikloje aktyviai dalyvauja ir kiti pasaulinio lygmens subjektai.

               ES ir ICAO sudarė bendradarbiavimo memorandumą, kuriuo grindžiamas glaudesnis bendradarbiavimas
                  1
               . Bendradarbiavimo memorandume nurodoma, kad oro eismo valdymas – tai viena iš bendradarbiavimo sričių, kuri bus išsamiau aptarta specialiame priede. Priėmus priedą bus prisidėta prie geresnio standartų suderinimo, pasaulinės naujų technologijų bei sistemų sąveikos ir glaudesnio veiksmų koordinavimo oro eismo valdymo srityje; tuo tikslu jame nustatytos bendradarbiavimo sritys, o bendradarbiavimas vyksta, inter alia, reguliariai keičiantis svarbiais oro eismo valdymo duomenimis ir (arba) informacija, sudarant sąlygas techninių oro eismo valdymo srities ekspertų mainams ir užtikrinant bendradarbiavimą toliau rengiant ir įgyvendinant ICAO pasaulinį oro navigacijos planą (GANP).

               Priedai dėl aviacijos saugos ir aviacijos saugumo jau parengti, taigi priedas dėl oro eismo valdymo yra trečias bendradarbiavimo memorandumo priedas. Jo priėmimas nedaro poveikio ES valstybių narių teisėms ir įsipareigojimams pagal Čikagos konvenciją arba su jų naryste ICAO susijusiems santykiams su organizacija.

               1.2.Procedūriniai aspektai

               2009 m. gruodžio 17 d. Taryba įgaliojo Komisiją vesti derybas dėl bendradarbiavimo protokolo. Šalims pranešus apie tai, kad atitinkamos jų vidaus procedūros (ES atveju – pasirašymo
                  2
                ir sudarymo
                  3
                procedūros) užbaigtos, jis įsigaliojo 2012 m. kovo 29 d.

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje nustatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, priima sprendimą, kuriuo nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti priimtos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus.

               Tarybos sprendimo 2012/243/ES
                  4
                dėl Europos Sąjungos ir Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos bendradarbiavimo memorandumo sudarymo 3 straipsnyje nustatyta, kad Taryba nustato poziciją dėl naujų bendradarbiavimo memorandumo priedų ir jų pakeitimų priėmimo, kaip nurodyta bendradarbiavimo memorandumo 7.3 punkto c papunktyje, kurios Sąjunga turi laikytis Jungtiniame komitete, įsteigtame pagal bendradarbiavimo memorandumo 7.1 punktą.

               Todėl reikia priimti Tarybos sprendimą dėl pozicijos, kurios ES turi laikytis Jungtiniame komitete dėl sprendimo priimti priedą dėl oro eismo valdymo.

               1.3.Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais

               Priėmus priedą dėl oro eismo valdymo, bus siekiama pagrindinių Bendro Europos dangaus ir aviacijos srityje vykdomos ES išorės politikos tikslų, įforminant jos bendradarbiavimą šioje srityje su ICAO.

               2.KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               Trečiame pagal ES ir ICAO bendradarbiavimo memorandumą įsteigto jungtinio komiteto posėdyje (2015 m. vasario 2 d., Monrealis) šalys susitarė tęsti bendradarbiavimo memorandumo priedo dėl oro eismo valdymo priėmimo procedūrą ir pradėti atitinkamų savo tarnybų dialogą, kad, jei įmanoma, dėl teksto būtų susitarta iki 2015 m. pabaigos.

               Apie posėdžio rezultatus valstybėms narėms pranešta per Bendro Europos dangaus komitetą, o Komisija (Mobilumo ir transporto GD) parengė priedo projektą; jį išnagrinėjo Europos aviacijos saugos agentūra (EASA) ir Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos (SESAR) bendra įmonė, o vėliau jį apsvarstė ir jam pritarė ICAO Oro navigacijos biuras.

               3.TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI

               3.1.Siūlomų veiksmų santrauka

               Priedas dėl oro eismo valdymo padės stiprinti bendradarbiavimą su ICAO siekiant sukurti diskusijų oro eismo valdymo klausimais forumą, keistis svarbiais oro eismo valdymo duomenimis ir (arba) informacija, skatinti imtis su oro eismo valdymu susijusių veiksmų ir skatinti regionų bendradarbiavimą, taip pat sudaryti sąlygas komandiruoti ekspertus.

               3.2.Teisinis pagrindas

               SESV 100 straipsnio 2 dalis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               3.3.Subsidiarumo principas

               Priedas dėl oro eismo valdymo apima sritis, kurios priklauso ES kompetencijai ir kuriose santykius su ICAO reikia palaikyti ES lygmeniu.

               3.4.Proporcingumo principas

               ES lygmeniu sutelkti pastangas ir sudaryti sąlygas geriau koordinuoti valstybių narių veiksmus bus galima tik priėmus tokį priedą.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Šis priedas dėl oro eismo valdymo neturi poveikio biudžetui.

               2016/0301 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjunga turi laikytis ES ir ICAO jungtiniame komitete dėl Sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos bendradarbiavimo memorandumo, kuriuo grindžiamas glaudesnis bendradarbiavimas, priedo dėl oro eismo valdymo priėmimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)2012 m. kovo 29 d. įsigaliojo Europos Sąjungos ir Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) bendradarbiavimo memorandumas, kuriuo grindžiamas glaudesnis bendradarbiavimas
                  5
                (toliau – bendradarbiavimo memorandumas);

               (2)pagal bendradarbiavimo memorandumo 7.3 punkto c papunktį Jungtinis komitetas, įsteigtas pagal bendradarbiavimo memorandumo 7.1 punktą, gali priimti bendradarbiavimo memorandumo priedus;

               (3)reikėtų nustatyti poziciją, kurios Europos Sąjunga turi laikytis Jungtiniame komitete dėl bendradarbiavimo memorandumo priedo dėl oro eismo valdymo priėmimo,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Europos Sąjunga turi laikytis ES ir ICAO jungtiniame komitete dėl Europos Sąjungos ir Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos bendradarbiavimo memorandumo, kuriuo grindžiamas glaudesnis bendradarbiavimas (toliau – bendradarbiavimo memorandumas), priedo dėl aviacijos saugumo priėmimo, kaip nurodyta bendradarbiavimo memorandumo 7.3 punkto c papunktyje, grindžiama prie šio sprendimo pridėtu ES ir ICAO jungtinio komiteto sprendimo projektu.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 232, 2011 9 9, p. 2 ir OL L 121, 2012 5 8, p. 16.

                     (2)
                  OL L 232, 2011 9 9, p. 1.

                     (3)
                  OL L 121, 2012 5 8, p. 16.

                     (4)
                  OL L 121, 2012 5 8, p. 16.

                     (5)
                  OL L 121, 2012 5 8, p. 16.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 09 22
            COM(2016) 621 final
            PRIEDAS
            prie pasiūlymo dėl
            Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjunga turi laikytis ES ir ICAO jungtiniame komitete, dėl Sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos bendradarbiavimo memorandumo, kuriuo grindžiamas glaudesnis bendradarbiavimas, priedo dėl oro eismo valdymo priėmimo

               PRIEDAS

               ES ir ICAO jungtinio komiteto sprendimo projektas
                  ... m. ... ... d.
                  dėl Europos Sąjungos ir Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos bendradarbiavimo memorandumo, kuriuo grindžiamas glaudesnis bendradarbiavimas, priedo dėl oro eismo valdymo priėmimo

               ES IR ICAO JUNGTINIS KOMITETAS,

               atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 29 d. įsigaliojusį Europos Sąjungos ir Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos bendradarbiavimo memorandumą, kuriuo grindžiamas glaudesnis bendradarbiavimas (toliau – bendradarbiavimo memorandumas), ypač į jo 7.3 punkto c papunktį,

               kadangi:

               tikslinga į bendradarbiavimo memorandumą įtraukti priedą dėl oro eismo valdymo,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Priimamas šio sprendimo priedas yra neatskiriama bendradarbiavimo memorandumo dalis.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta ....

               ES ir ICAO jungtinio komiteto vardu

               Pirmininkai

               PRIEDAS

               DĖL

               ORO EISMO VALDYMO

               1.
                     Tikslai

               1.1.Šalys susitaria bendradarbiauti oro eismo valdymo ir oro navigacijos paslaugų (toliau – ATM/ANS) srityje pagal Europos Sąjungos (ES) ir Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) bendradarbiavimo memorandumą, pasirašytą 2011 m. balandžio 28 d. Monrealyje ir 2011 m. gegužės 4 d. Briuselyje.

               1.2.Vykdydamos įsipareigojimą visuotiniu mastu suderinti standartų ir rekomenduojamos praktikos reikalavimus dėl ATM/ANS ir užtikrinti visuotinę naujų ATM/ANS srities technologijų bei sistemų sąveiką, Šalys susitaria glaudžiai bendradarbiauti vadovaudamosi skaidrumo ir dialogo principais ir koordinuoti savo veiklą ATM/ANS srityje.

               2.
                     Taikymo sritis

               2.1.Siekdamos 1.2 punkte nurodytų tikslų, Šalys susitaria bendradarbiauti toliau nurodytose srityse:

               -palaikydamos nuolatinį dialogą abiem Šalims svarbiais ATM/ANS klausimais;

               -nuolat keisdamosi svarbia ATM/ANS informacija ir taip užtikrindamos skaidrumą;

               -dalyvaudamos su ATM/ANS susijusioje veikloje;

               -stebėdamos ir vertindamos, kaip valstybės laikosi ICAO standartų ir rekomenduojamos praktikos ATM/ANS srityje;

               -bendradarbiaudamos reguliavimo ir standartų nustatymo klausimais;

               -užtikrindamos bendradarbiavimą rengiant ir įgyvendinant ICAO pasaulinį oro navigacijos planą ir jo aviacijos sistemos blokų atnaujinimo metodiką;

               -rengdamos ir teikdamos techninės pagalbos projektus ir programas;

               -skatindamos regionų bendradarbiavimą, visų pirma ICAO Europos (EUR) regione, ypač atsižvelgdamos į pasiektus Bendro Europos dangaus (BED) kūrimo bei įgyvendinimo rezultatus ir į Europos aviacijos saugos agentūros (EASA) veiklą, susijusią su ATM/ANS klausimais, ir

               -vykdydamos atitinkamų ATM/ANS sričių techninių ekspertų mainus.

               3.
                     Įgyvendinimas

               3.1.Šalys gali nustatyti darbo tvarką, kurioje nustatomi tarpusavyje suderinti mechanizmai ir procedūros, kad būtų galima veiksmingai bendradarbiauti 2.1 punkte nurodytose srityse. Šią darbo tvarką nustato pagal bendradarbiavimo memorandumo 7 straipsnį įsteigtas Jungtinis komitetas.

               3.2.Bendradarbiavimo veiklą pagal šį priedą Šalių vardu vykdo ICAO Oro navigacijos biuras ir Europos Komisija. Atitinkamais atvejais Europos Komisija gali pasitelkti kitas Europos organizacijas, įskaitant EASA, bendrą įmonę SESAR, SESAR diegimo administratorių ir Eurokontrolę.

               4.
                     Dialogas

               4.1.Šalys reguliariai rengia susitikimus ir (arba) telekonferencijas, siekdamos aptarti joms abiem svarbius ATM/ANS klausimus ir prireikus, jei tikslinga, koordinuoti veiklą.

               5.
                     Skaidrumas ir keitimasis informacija

               5.1.Šalys, palaikydamos santykius su trečiosiomis šalimis, pagal savo taikytinas taisykles skatina užtikrinti skaidrumą ATM/ANS srityje.

               5.2.Vykdydamos bendrą veiklą ir bendradarbiaudamos ATM/ANS srityje, Šalys, nedarydamos poveikio savo taikytinoms taisyklėms, keičiasi svarbiais ir tinkamais duomenimis, informacija bei dokumentais ir sudaro viena kitai palankias sąlygas dalyvauti susitikimuose.

               5.3.Siekdamos šio tikslo, Šalys nustato keitimosi informacija procedūras, kurias taikant pagal bendradarbiavimo memorandumo 6 punktą užtikrinamas iš kitos Šalies gautos informacijos konfidencialumas.

               6.
                     Dalyvavimas ATM/ANS veikloje

               6.1.Kad būtų užtikrintas glaudus bendradarbiavimas ir veiksmų koordinavimas, kiekviena Šalis, įgyvendindama šį priedą, atitinkamais atvejais kviečia kitą Šalį, laikantis nustatytų procedūrinių taisyklių, stebėtojo teisėmis dalyvauti su ATM/ANS susijusioje veikloje ir susitikimuose.

               7.
                     Keitimasis ATM/ANS informacija ir analizės duomenimis

               7.1.Nedarydamos poveikio savo taikytinoms taisyklėms ir laikydamosi parengsimos atitinkamos darbo tvarkos, Šalys keičiasi ATM/ANS informacija bei duomenimis ir remiantis šia informacija bei duomenimis atliktos analizės duomenimis.

               7.2.Šalys glaudžiai bendradarbiauja vykdydamos veiksmus, kuriais siekiama ES ir kitose valstybėse užtikrinti, kad būtų veiksmingiau laikomasi standartų ir rekomenduojamos praktikos. Toks bendradarbiavimas apima keitimąsi informacija, sąlygų suinteresuotų Šalių dialogui gerinimą ir visos su technine pagalba susijusios veiklos koordinavimą.

               7.3.Atsižvelgdama į veiklos rezultatų peržiūros ir tikslų nustatymo srities veiklos ir Europos oro eismo valdymo pagrindinio plano įgyvendinimo stebėsenos rezultatus, ES padeda ICAO formuoti visuotinį veiklos rezultatais grindžiamą požiūrį ir visuotinį požiūrį į ICAO pasaulinio oro navigacijos plano bei jo aviacijos sistemos blokų atnaujinimo metodikos įgyvendinimo stebėseną. Formuodama visuotinį požiūrį, ICAO sudaro sąlygas tinkamu būdu ir geriausiai naudotis ES turima ar rengiama medžiaga, kuri gaunama kuriant ir įgyvendinant BED.

               8.
                     Reguliavimo ir standartų nustatymo klausimai

               8.1.Kiekviena Šalis užtikrina, kad kita Šalis būtų nuolat informuojama apie visus atitinkamus įstatymus, kitus teisės aktus, standartus, reikalavimus ir rekomenduojamą praktiką, kurie gali turėti įtakos šio priedo įgyvendinimui, taip pat apie bet kokius jų pakeitimus.

               8.2.Šalys laiku praneša viena kitai apie visus siūlomus savo atitinkamų įstatymų, kitų teisės aktų, standartų, reikalavimų ir rekomenduojamos praktikos pakeitimus, jei šie pakeitimai gali daryti poveikį šio priedo taikymui. Prireikus tokiame pranešime taip pat gali būti pateikta informacijos apie atitinkamas planavimo priemones (pavyzdžiui, atitinkamas metines ir (arba) daugiametes programas). Atsižvelgdamas į bet kuriuos tokius pakeitimus, Jungtinis komitetas prireikus gali priimti šio priedo pakeitimų pagal bendradarbiavimo memorandumo 7 punktą.

               8.3.Siekdamos visuotiniu mastu suderinti ATM/ANS taisykles ir standartus, atitinkamais taisyklių nustatymo ar standartų ir rekomenduojamos praktikos rengimo etapais Šalys konsultuojasi viena su kita techniniais reguliavimo klausimais ATM/ANS srityje ir prireikus yra kviečiamos dalyvauti susijusių techninių įstaigų darbe.

               8.4.Šiuo tikslu ES ir ICAO toliau paprastina savo bendradarbiavimą, kad užtikrintų, jog ICAO priėmus Tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos (Čikagos konvencija) pakeitimų ES taisyklės būtų peržiūrėtos laiku, o svarstant ATM/ANS reikšmingus priedų pakeitimus ICAO būtų laiku pateikta pastabų.

               8.5.ICAO laiku teikia informaciją ES apie savo sprendimus ir rekomendacijas, kuriais daromas poveikis su ATM/ANS susijusiems standartams ir rekomenduojamai praktikai, ir tuo tikslu suteikia neribotą prieigą prie ICAO raštų valstybėms ir elektroninių leidinių.

               8.6.Atitinkamais atvejais ES siekia užtikrinti, kad atitinkami ES teisės aktai atitiktų su ATM/ANS susijusius ICAO standartus ir rekomenduojamą praktiką.

               8.7.Kadangi Europos oro eismo valdymo pagrindinis planas yra glaudžiai susijęs su ICAO pasauliniu oro navigacijos planu bei jame pateikta aviacijos sistemos blokų atnaujinimo metodika, bendradarbiaudama su savo valstybėmis narėmis ir atsižvelgdama į savo poreikius bei patirtį diegiant SESAR, ES padės ICAO rengti su naujais ATM/ANS reikalavimais susijusius standartus ir rekomenduojamą praktiką ir pagalbinę medžiagą. Analogiškai, remdamasi savo pasauliniu oro navigacijos planu, aviacijos sistemos blokų atnaujinimo metodika ir susijusiomis veiksmų gairėmis, ICAO padės ES atnaujinti savo naujų ATM/ANS reikalavimų visuotinio sąveikumo standartus.

               8.8.Nepaisant ES valstybių narių įsipareigojimų, kuriuos jos prisiėmė kaip Čikagos konvencijos susitariančiosios šalys, ES prireikus pradeda dialogą su ICAO, siekdama teikti techninę informaciją tais atvejais, kai taikant ES teisės aktus kyla klausimų, susijusių su atitiktimi ICAO standartams ir ICAO rekomenduojamos praktikos laikymusi.

               8.9.Bendradarbiavimo veiksmai, kurių imamasi reguliavimo ir standartų nustatymo klausimais, negali prieštarauti galiojančioms ICAO taisyklių nustatymo procedūroms ar jais ES arba jos valstybių narių atžvilgiu ICAO negali būti nustatyta kokių nors naujų teisinių pareigų ar ataskaitų teikimo reikalavimų.

               9.
                     Techninės pagalbos projektai ir programos

               9.1.Šalys koordinuoja valstybėms teikiamą pagalbą, siekdamos užtikrinti, kad būtų veiksmingai naudojami ištekliai ir nebūtų dubliuojamos pastangos, taip pat keičiasi informacija bei duomenimis apie techninės pagalbos projektus ir programas, susijusius su ATM/ANS.

               10.
                     Regionų bendradarbiavimas

               10.1.Šalys teikia pirmenybę veiklai, kuria siekiama sparčiau kurti Bendrą Europos dangų, įskaitant atitinkamą EASA veiklą ATM/ANS srityje, kur laikantis regioninio požiūrio atsiranda galimybių didinti išlaidų efektyvumą ir tobulinti priežiūros ir (arba) suderinimo procesus.

               10.2.Kalbant apie 10.1 punktą, ypatingas dėmesys bus skiriamas rezultatais grindžiamam regioniniam požiūriui, ATM/ANS srities Europos techniniams reglamentams, funkciniams oro erdvės blokams, tinklo funkcijų vykdymui (įskaitant Europos aviacijos krizių koordinavimo padalinį – EACCC) ir SESAR bei Europos oro erdvės valdymo pagrindiniu planu grindžiamų naujų ATM/ANS koncepcijų diegimui ir stebėsenai.

               10.3.Kad būtų įgyvendinti pirmiau išvardyti siekiai, ES ir ICAO regioninis biuras Paryžiuje palaikys glaudžius darbo santykius, be kita ko, jie abu dalyvaus atitinkamuose susitikimuose (pavyzdžiui, Bendro Europos dangaus komiteto posėdžiuose).

               10.4.ES užtikrins Europos organizacijų, ES valstybių narių ir ICAO regioninio biuro veiksmų koordinavimą atsižvelgdama į šio priedo taikymo sritį, visų pirma tam, kad būtų prisidedama prie veiklos, susijusios su ICAO regioniniais planais.

               10.5.Kadangi ICAO Europos Sąjungai atstovauja Europos Komisija, bet jos veikloje taip pat dalyvauja EASA ir bendra įmonė SESAR, be to, ES yra sudariusi aukšto lygio susitarimą su Eurokontrole, Europos Komisija tiesiogiai įtrauks EASA ir bendrą įmonę SESAR arba, remdamasi aukšto lygio susitarimu, – Eurokontrolę, kad prireikus būtų vykdoma veikla, dėl kurios susitarta šiame priede.

               11.
                     Ekspertų pagalba

               11.1.Nedarydama poveikio ekspertų pagalbos schemoms, parengtoms ne pagal šį priedą, Europos Sąjunga ICAO prašymu siekia suteikti jai galimybę pasikviesti ekspertų, turinčių techninės patirties atitinkamose ATM/ANS srityse, užduotims atlikti ir dalyvauti veikloje, patenkančioje į šio priedo taikymo sritį. Tokias ekspertų pagalbos sąlygas Šalys išsamiau nustato darbo tvarkoje.

               12.
                     Peržiūra

               12.1.Šalys reguliariai įvertina, kaip įgyvendinamas šis priedas, prireikus atsižvelgdamos į svarbius politikos ar reguliavimo srities pokyčius.

               12.2.Šio priedo peržiūrą atlieka pagal bendradarbiavimo memorandumo 7 punktą įsteigtas Jungtinis komitetas.

               13.Įsigaliojimas, pakeitimai ir galiojimo nutraukimas

               13.1.Šis priedas įsigalioja tą dieną, kai jį priima Jungtinis komitetas, ir lieka galioti iki jo galiojimo nutraukimo.

               13.2.Prireikus darbo tvarka, dėl kurios susitarta pagal šį priedą, įsigalioja tą dieną, kai ją priima Jungtinis komitetas.

               13.3.Bet kokie pagal šį priedą patvirtintos darbo tvarkos pakeitimai arba jos galiojimo nutraukimas derinami su Jungtiniu komitetu.

               13.4.Bet kuri Šalis šio priedo galiojimą gali bet kada nutraukti. Toks nutraukimas įsigalioja praėjus šešiems mėnesiams nuo tada, kai viena Šalis gavo kitos Šalies rašytinį pranešimą apie nutraukimą, jei per šį šešių mėnesių terminą Šalys abipusiu susitarimu neatšaukia minėto pranešimo apie nutraukimą.

               13.5.Nedarant poveikio jokioms kitoms šio punkto nuostatoms, jei bendradarbiavimo memorandumo galiojimas nutraukiamas, kartu nutraukiamas ir šio priedo, taip pat pagal jį patvirtintos darbo tvarkos galiojimas.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 12 15
            COM(2015) 643 final
            2015/0293(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl Europos Sąjungos ir Kinijos Liaudies Respublikos susitarimo dėl trumpalaikių vizų režimo panaikinimo diplomatinių pasų turėtojams sudarymo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindas ir tikslai

               Palaikydamos ES ir Kinijos dialogą judumo ir migracijos klausimais Europos Sąjunga ir Kinijos Liaudies Respublika susitarė dėl bendradarbiavimo priemonių rinkinio, apimančio kovos su neteisėta migracija srities ir vizų politikos priemones, dėl kurių bus deramasi ir kurios bus įgyvendinamos dviem etapais. Pirmuoju etapu būtų deramasi dėl abipusio susitarimo dėl bevizio režimo taikymo diplomatinių pasų turėtojams, Kinijos valdžios institucijos leistų valstybėms narėms atidaryti prašymų išduoti vizą centrus 15 paskirtų Kinijos miestų. Pirmuoju etapu taip pat būtų reguliariai rengiami ekspertų susitikimai kovos su neteisėta migracija , įskaitant neteisėtų migrantų nustatymą ir readmisiją, klausimais. Antruoju etapu abi šalys derėtųsi dėl vizų režimo supaprastinimo ir readmisijos susitarimų. Šį parengtą priemonių rinkinį 2015 m. birželio 29 d. 17-ajame ES ir Kinijos aukščiausio lygio susitikime patvirtino abiejų šalių politiniai lyderiai.

                  2015 m. rugsėjo 14 d. Taryba leido pradėti derybas su Kinija dėl susitarimo dėl trumpalaikių vizų režimo panaikinimo diplomatinių pasų turėtojams ir pateikė Komisijai derybinius nurodymus. Derybos pradėtos rugsėjo 21 d. ir vykdytos keičiantis raštiškais pareiškimais. Susitarimą ES ir Kinijos vyriausieji derybininkai parafavo atitinkamai 2015 m. lapkričio 3 ir 4 d. Valstybės narės apie derybų eigą buvo nuolat informuojamos Tarybos Vizų darbo grupės posėdžiuose.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               Tarybos reglamente (EB) Nr. 539/2001
                  1
                pateikti trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami valstybių narių išorės sienas, privalo turėti vizą, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašai. Reglamentą (EB) Nr. 539/2001 taiko visos valstybės narės, išskyrus Airiją ir Jungtinę Karalystę, taip pat Islandija, Lichtenšteinas, Norvegija ir Šveicarija.

               Kinija yra viena iš šalių, kurios piliečiai vykdami į Šengeno erdvę privalo turėti vizą. Į Kiniją vykstantys ES piliečiai taip pat turi turėti vizą.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

               ES ir Kinijos dialogas judumo ir migracijos klausimais pradėtas 2013 m. spalio mėn. Juo siekiama keistis nuomonėmis apie atitinkamą migracijos politiką, atsižvelgiant į keturis visuotinio požiūrio į migraciją ir judumą ramsčius, taip pat aptarti bendradarbiavimo sprendžiant abiem šalims svarbius klausimus galimybes.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               Sąjungos teisinis šio susitarimo pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 77 straipsnio 2 dalies a punktas kartu su jos 218 straipsniu.

               Pridedamas pasiūlymas yra susitarimo sudarymo teisinė priemonė. Taryba sprendimą priims kvalifikuota balsų dauguma po to, kai susitarimą Sąjungos vardu pasirašys Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės paskirtas asmuo, ir gavusi Europos Parlamento pritarimą pagal SESV 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Nors pagal Reglamento (EB) Nr. 539/2001 4 straipsnio 1 dalies a punktą atskiros valstybės narės gali sudaryti dvišalius susitarimus su trečiosiomis šalimis dėl vizos reikalavimo netaikymo diplomatinių, tarnybinių ir (arba) pareiginių pasų turėtojams, toks poveikis visoms valstybėms narėms galimas tik ES lygmens susitarimu ir juo būtų sukurtas pagrindas susitarimams su trečiosiomis šalimis, sudarytiniems susijusiose srityse, kaip antai neteisėtų migrantų readmisijos.

               •Proporcingumas

                  Tik tarptautiniu susitarimu galima nukrypti nuo Kinijos piliečiams taikomo bendro vizos reikalavimo, todėl jis reikalingas pirmiau nurodytiems tikslams pasiekti.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Žr. pirmiau.

               3.EX-POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Ex-post vertinimas / galiojančių teisės aktų tinkamumo patikrinimas

                  Netaikoma.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Su valstybėmis narėmis konsultuotasi Tarybos
                     Prieglobsčio ir migracijos aukšto lygio darbo grupėje ir Vizų darbo grupėje.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Netaikoma.

               •Poveikio vertinimas

                  Poveikio vertinimas nebuvo atliktas, nes nemanoma, kad ši iniciatyva gali suteikti apčiuopiamos ekonominės ar socialinės naudos. Tai iš esmės yra politinis susitarimas.

               •Reglamentavimo kokybė ir paprastinimas

                  Netaikoma.

               •Pagrindinės teisės

                  Netaikoma.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Netaikoma.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėjimo, vertinimo ir ataskaitų teikimo taisyklės

                  Susitarimu įsteigiamas Jungtinis susitarimo vykdymo priežiūros komitetas, kuriam pavesta, be kita ko, stebėti, kaip įgyvendinamas susitarimas, ir siūlyti pakeitimus ar papildymus.

               •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

                  Netaikoma.

               •Išsamus konkrečių šio pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

               Komisijos nuomone, derybiniuose nurodymuose Tarybos nustatyti tikslai buvo visiškai pasiekti. Pagrindines jų nuostatas galima apibendrinti taip:

               Tikslas ir taikymo sritis

               Susitarimu panaikinamas vizų režimas į kitos Susitariančiosios Šalies teritoriją vykstantiems Europos Sąjungos piliečiams, turintiems galiojančius diplomatinius pasus arba ES laissez-passer
                  2
               , ir Kinijos piliečiams, turintiems galiojančius diplomatinius pasus.

               Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas visoms ES valstybėms narėms, į susitarimą įtraukta nuostata, pagal kurią Kinija gali sustabdyti susitarimo galiojimą arba jį nutraukti tik visų Europos Sąjungos valstybių narių atžvilgiu, o Sąjunga gali sustabdyti susitarimo galiojimą arba jį nutraukti tik visų savo valstybių narių atžvilgiu.

               Apie ypatingą Jungtinės Karalystės ir Airijos padėtį kalbama preambulėje.

               Buvimo trukmė

               Susitarimu nustatyta, kad neturint vizos keliauti galima ne ilgiau kaip 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį. Prie susitarimo pridedama bendra deklaracija dėl 90 dienų laikotarpio per bet kurį 180 dienų laikotarpį aiškinimo.

               Susitarime atsižvelgiama į valstybių narių, kurios dar netaiko viso Šengeno acquis, padėtį. Šengeno erdvei be vidaus sienų nepriklausančių valstybių narių (Bulgarijos, Kipro, Kroatijos ir Rumunijos) atveju beviziu režimu Kinijos diplomatinių pasų turėtojams suteikiama teisė būti jų teritorijoje 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį, neskaičiuojant buvimo visoje Šengeno erdvėje trukmės.

               Aukštų pareigūnų vizitai

               Susitarime nurodyta, kad ministrų pavaduotojai arba aukštesnio rango centrinės valdžios pareigūnai ir Kinijos ginkluotųjų pajėgų generolo majoro arba aukštesnį laipsnį turintys karininkai prieš vykdami oficialaus vizito į valstybę narę privalo diplomatiniais kanalais apie tai pranešti tos valstybės narės kompetentingoms institucijoms.

               Keitimasis dokumentų pavyzdžiais

               Susitarime nurodyta, kad ne vėliau kaip per 90 dienų nuo susitarimo pasirašymo turi būti pasikeista diplomatinių pasų ir ES laissez-passer pavyzdžiais.

               Teritorinis taikymas

               Susitarime paaiškinama, kad Prancūzijos ir Nyderlandų atveju Kinijos diplomatinių pasų turėtojams bevizis režimas taikomas tik šių šalių europinėje teritorijoje.

               Bendros deklaracijos

               Be minėtos bendros deklaracijos, prie susitarimo pridedamos dvi kitos bendros deklaracijos:

               –dėl Norvegijos, Islandijos, Šveicarijos ir Lichtenšteino asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis;

               –dėl šio susitarimo ir bendradarbiavimo kitose srityse palaikant ES ir Kinijos dialogą judumo ir migracijos klausimais ryšio.

               Išvada

               Atsižvelgdama į minėtus rezultatus, Komisija siūlo Tarybai gavus Europos Parlamento pritarimą patvirtinti Europos Sąjungos ir Kinijos susitarimą dėl trumpalaikių vizų režimo panaikinimo diplomatinių pasų turėtojams.

               2015/0293 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl Europos Sąjungos ir Kinijos Liaudies Respublikos susitarimo dėl trumpalaikių vizų režimo panaikinimo diplomatinių pasų turėtojams sudarymo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies a punktą kartu su 218 straipsnio 6 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą
                  3
               ,

               kadangi:

               (1)Komisija Europos Sąjungos vardu derėjosi su Kinijos Liaudies Respublika (toliau – Kinija) dėl susitarimo dėl trumpalaikių vizų režimo panaikinimo diplomatinių pasų turėtojams (toliau – Susitarimas);

               (2)pagal Tarybos sprendimą (ES) 2015/...
                  4
                Susitarimas pasirašytas ir laikinai taikomas nuo [data] ;

               (3)
                  5
               Susitarimu įsteigiamas Jungtinis ekspertų komitetas, atsakingas už Susitarimo vykdymo priežiūrą. Jungtiniame komitete Sąjungai atstovauja Komisija, kuriai turėtų padėti valstybių narių atstovai;

               (4)šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Jungtinė Karalystė nedalyvauja pagal 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimą 2000/365/EB
                  6
               ; todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

               (5)šis sprendimas yra Šengeno acquis nuostatų, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB
                  7
               , plėtojimas; todėl Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

               (6)Susitarimas turėtų būti patvirtintas Europos Sąjungos vardu,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Europos Sąjungos ir Kinijos Liaudies Respublikos susitarimas dėl trumpalaikių vizų režimo panaikinimo diplomatinių pasų turėtojams patvirtinamas Sąjungos vardu.

               2 straipsnis

               Tarybos pirmininkas Sąjungos vardu pateikia Susitarimo
                  8
                10 straipsnio 1 dalyje numatytą pranešimą.

               3 straipsnis

               Komisija, padedama valstybių narių atstovų, atstovauja Sąjungai Jungtiniame ekspertų komitete, steigtame pagal Susitarimo 7 straipsnį.

               4 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  2001 m. kovo 15 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus, OL L 81, 2001 3 21, p. 1.

                     (2)
                  Išduodamas pagal 2013 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1417/2013, kuriuo nustatoma Europos Sąjungos išduodamo laissez-passer forma, OL L 353, 2013 12 28, p. 26–39.

                     (3)
                  Pritarimas pareikštas [data] (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

                     (4)
                  [data] Tarybos sprendimas (ES) 2015/... dėl Europos Sąjungos ir Kinijos Liaudies Respublikos susitarimo dėl trumpalaikių vizų režimo panaikinimo diplomatinių pasų turėtojams pasirašymo Sąjungos vardu ir laikino taikymo (OL ...).

                     (5)
                  OL: Prašom įrašyti dienos, praėjus trims dienoms nuo Susitarimo pasirašymo, datą.OL: Prašom įrašyti Tarybos sprendimo numerį, datą bei OL nuorodą ir tinkamai užpildyti išnašą.

                     (6)
                  2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimas 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas, OL L 131, 2000 6 1, p. 43.

                     (7)
                  2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas, OL L 64, 2002 3 7, p. 20.

                     (8)
                  Susitarimo įsigaliojimo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos Generalinis sekretoriatas.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 12 15
            COM(2015) 643 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl Europos Sąjungos ir Kinijos Liaudies Respublikos susitarimo dėl trumpalaikių vizų režimo panaikinimo diplomatinių pasų turėtojams sudarymo

               PRIEDAS

               prie

               Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo

               dėl Europos Sąjungos ir Kinijos Liaudies Respublikos susitarimo dėl trumpalaikių vizų režimo panaikinimo diplomatinių pasų turėtojams sudarymo

               SUSITARIMAS

               EUROPOS SĄJUNGOS IR KINIJOS LIAUDIES RESPUBLIKOS SUSITARIMAS

               DĖL TRUMPALAIKIŲ VIZŲ REŽIMO PANAIKINIMO DIPLOMATINIŲ PASŲ TURĖTOJAMS

               EUROPOS SĄJUNGA (toliau – Sąjunga arba ES) ir

               KINIJOS LIAUDIES RESPUBLIKA (toliau – Kinija),

               toliau kartu – Susitariančiosios Šalys,

               SIEKDAMOS toliau plėtoti draugiškus Susitariančiųjų Šalių santykius ir stiprinti glaudžius Susitariančiųjų Šalių ryšius,

               TROKŠDAMOS sudaryti palankesnes sąlygas keliauti, užtikrinant galimybę neturint vizos atvykti ir trumpai būti diplomatinių pasų bei ES laissez-passer turėtojams, ir užtikrinti, kad būtų laikomasi lygybės bei abipusiškumo principų,

               ATSIŽVELGDAMOS į prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėtus Protokolą dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės ir Protokolą dėl į Europos Sąjungos sistemą integruotos Šengeno acquis, ir patvirtindamos, kad šio susitarimo nuostatos Jungtinei Karalystei ir Airijai netaikomos,

               SUSITARĖ:

               1 STRAIPSNIS

               Tikslas

               Šiuo susitarimu panaikinamas vizų režimas Sąjungos ir Kinijos piliečiams, turintiems galiojančius diplomatinius pasus arba ES laissez-passer ir vykstantiems į kitos Susitariančiosios Šalies teritoriją ne ilgiau kaip 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį.

               2 STRAIPSNIS

               Sąvokų apibrėžtys

               Šiame susitarime:

               a)
                     valstybė narė – bet kuri Sąjungos valstybė narė, išskyrus Jungtinę Karalystę ir Airiją;

               b)
                     Sąjungos pilietis – a punkte apibrėžtos valstybės narės pilietis;

               c)
                     Kinijos pilietis – bet kuris Kinijos pilietybę turintis asmuo;

               d)
                     Šengeno erdvė – erdvė be vidaus sienų, kurią sudaro a punkte apibrėžtų valstybių narių, taikančių visą Šengeno acquis, teritorijos;

               e)
                     ES laissez-passer – dokumentas, kurį Sąjunga išduoda tam tikriems Sąjungos institucijų tarnautojams pagal Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1417/2013
                  1
               .

               3 STRAIPSNIS

               Taikymo sritis

               1.
                     Sąjungos piliečiai, turintys galiojančius diplomatinius pasus, išduotus valstybės narės, arba ES laissez-passer, gali neturėdami vizos atvykti į Kinijos teritoriją ir joje būti 4 straipsnio 1 dalyje apibrėžtą laikotarpį.

               Kinijos piliečiai, turintys Kinijos išduotus galiojančius diplomatinius pasus, gali neturėdami vizos atvykti į valstybių narių teritoriją ir joje būti 4 straipsnio 2 dalyje apibrėžtą laikotarpį.

               2.
                     Šiuo susitarimu nustatytas bevizis režimas taikomas nedarant poveikio Susitariančiųjų Šalių teisės aktams, susijusiems su atvykimo ir trumpalaikio buvimo sąlygomis. Jeigu nesilaikoma vienos ar kelių iš šių sąlygų, valstybės narės ir Kinija pasilieka teisę neleisti asmeniui atvykti į savo teritoriją ir trumpai joje būti.

               3.
                     Sąjungos piliečiai, kuriems taikomas šis susitarimas, būdami Kinijos teritorijoje, laikosi joje galiojančių įstatymų ir kitų teisės aktų.

               Kinijos piliečiai, kuriems taikomas šis susitarimas, būdami valstybės narės teritorijoje, laikosi joje galiojančių įstatymų ir kitų teisės aktų.

               4.
                     Bevizis režimas taikomas nepriklausomai nuo to, kokia transporto priemone kertamos Susitariančiųjų Šalių sienos.

               5.
                     Nepažeidžiant 8 straipsnio, šiuo susitarimu nereglamentuojami klausimai sprendžiami vadovaujantis Sąjungos teise, valstybių narių nacionaline teise ir Kinijos nacionaline teise.

               4 STRAIPSNIS

               Buvimo trukmė

               1.
                     Sąjungos piliečiai, turintys galiojančius diplomatinius pasus, išduotus valstybės narės, arba ES laissez-passer, gali būti Kinijos teritorijoje ne ilgiau kaip 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį.

               2.
                     Kinijos piliečiai, turintys Kinijos išduotus galiojančius diplomatinius pasus, gali būti valstybių narių, taikančių visą Šengeno acquis, teritorijoje ne ilgiau kaip 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį. Tas laikotarpis apskaičiuojamas neatsižvelgiant į buvimą valstybėje narėje, kuri dar netaiko viso Šengeno acquis.

               Kinijos piliečiai, turintys Kinijos išduotus galiojančius diplomatinius pasus, kiekvienos valstybės narės, kuri dar netaiko viso Šengeno acquis, teritorijoje gali būti ne ilgiau kaip 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį neatsižvelgiant į apskaičiuotą buvimo valstybių narių, kurios taiko visą Šengeno acquis, teritorijoje laikotarpį.

               3.
                     Šis susitarimas nedaro poveikio Kinijos ir valstybių narių galimybei praėjus 90 dienų pratęsti buvimo laikotarpį pagal savo atitinkamus nacionalinės teisės aktus ir Sąjungos teisę.

               5 STRAIPSNIS

               Aukštų pareigūnų vizitai

               Ministrų pavaduotojai arba aukštesnio rango centrinės valdžios pareigūnai ir Kinijos ginkluotųjų pajėgų generolo majoro arba aukštesnį laipsnį turintys karininkai prieš vykdami oficialaus vizito į valstybę narę diplomatiniais kanalais praneša apie tai tos valstybės narės kompetentingoms institucijoms.

               Ministrų pavaduotojai arba aukštesnio rango valstybių narių centrinės valdžios pareigūnai ir valstybių narių ginkluotųjų pajėgų generolo majoro arba aukštesnį laipsnį turintys karininkai prieš vykdami oficialaus vizito į Kinijos teritoriją diplomatiniais kanalais praneša apie tai Kinijos kompetentingoms institucijoms.

               6 STRAIPSNIS

               Teritorinis taikymas

               1.
                     Prancūzijos Respublikos atveju šis susitarimas taikomas tik europinėje Prancūzijos Respublikos teritorijoje.

               2.
                     Nyderlandų Karalystės atveju šis susitarimas taikomas tik europinėje Nyderlandų Karalystės teritorijoje.

               7 STRAIPSNIS

               Jungtinis susitarimo vykdymo priežiūros komitetas

               1.
                     Susitariančiosios Šalys įsteigia Jungtinį ekspertų komitetą (toliau – Komitetas), sudarytą iš Sąjungos ir Kinijos atstovų. Sąjungai atstovauja Europos Komisija.

               2.
                     Komiteto uždaviniai, inter alia:

               a)
                     stebėti, kaip įgyvendinamas šis susitarimas;

               b)
                     siūlyti šio susitarimo pakeitimus arba papildymus;

               c)
                     spręsti ginčus dėl šio susitarimo aiškinimo ar taikymo.

               3.
                     Prireikus Komitetas sušaukiamas vienos iš Susitariančiųjų Šalių prašymu.

               4.
                     Komitetas nustato savo darbo tvarkos taisykles.

               8 STRAIPSNIS

               Šio susitarimo ryšys su valstybių narių ir Kinijos esamais dvišaliais
                  bevizio režimo susitarimais

               Šiam susitarimui teikiama pirmenybė prieš atskirų valstybių narių ir Kinijos bet kokius dvišalius susitarimus ar priemones, jeigu jos reglamentuoja šio susitarimo taikymo sričiai priklausančius klausimus.

               9 STRAIPSNIS

               Keitimasis dokumentų pavyzdžiais

               1.
                     Jeigu to dar nepadarė, Kinija, valstybės narės ir Sąjunga ne vėliau kaip per 90 dienų nuo šio susitarimo pasirašymo diplomatiniais kanalais apsikeičia galiojančių diplomatinių pasų ir ES laisser-passer pavyzdžiais.

               2.
                     Jeigu įvedami nauji diplomatiniai pasai ar ES laissez-passer arba pakeičiami galiojantieji, Kinija, valstybės narės ir Sąjunga diplomatiniais kanalais ne vėliau kaip per 90 dienų iki jų taikymo pradžios perduoda viena kitai šių naujų arba pakeistų pasų arba ES laissez-passer pavyzdžius ir kartu pateikia išsamią informaciją apie jų specifikacijas ir taikymą.

               10 STRAIPSNIS

               Baigiamosios nuostatos

               1.
                     Šis susitarimas įsigalioja pirmą antrojo mėnesio po to, kai išsiunčiamas vėlesnis iš dviejų pranešimų, kuriais Susitariančiosios Šalys praneša viena kitai, kad šiuo tikslu būtinos atitinkamos vidaus procedūros yra baigtos, dieną.

               Šis susitarimas laikinai taikomas nuo trečios dienos po jo pasirašymo.

               2.
                     Šis susitarimas yra neterminuotas, nebent būtų nutrauktas pagal 5 dalį.

               3.
                     Šis susitarimas gali būti iš dalies keičiamas raštišku Susitariančiųjų Šalių susitarimu. Pakeitimai įsigalioja po to, kai Susitariančiosios Šalys praneša viena kitai apie būtinų vidaus procedūrų užbaigimą.

               4.
                     Bet kuri Susitariančioji Šalis visų pirma viešosios tvarkos, nacionalinio saugumo užtikrinimo arba visuomenės sveikatos apsaugos sumetimais, taip pat dėl neteisėtos imigracijos ar dėl kurios nors Susitariančiosios Šalies pakartotinai nustatyto reikalavimo turėti vizą, gali visiškai arba iš dalies sustabdyti šio susitarimo galiojimą. Apie sprendimą sustabdyti šio susitarimo galiojimą kitai Susitariančiajai Šaliai pranešama iki jo planuojamo įsigaliojimo likus ne mažiau kaip dviem mėnesiams. Jei priežasčių, dėl kurių sustabdytas šio susitarimo galiojimas, nebelieka, galiojimą sustabdžiusi Susitariančioji Šalis nedelsdama informuoja apie tai kitą Susitariančiąją Šalį ir panaikina tą sustabdymą.

               5.
                     Susitariančioji Šalis gali nutraukti šį susitarimą raštu pranešdama apie tai kitai Susitariančiajai Šaliai. Šis susitarimas netenka galios po 90 dienų nuo tokio pranešimo dienos.

               6.
                     Kinija gali sustabdyti šio susitarimo galiojimą arba jį nutraukti tik visų valstybių narių atžvilgiu.

               7.
                     Sąjunga gali sustabdyti arba nutraukti šio susitarimo galiojimą tik visų savo valstybių narių vardu.

               Priimta dviem egzemplioriais anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, kroatų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, nyderlandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų, vokiečių ir kinų kalbomis; visi tekstai yra vienodai autentiški. Jei autentiški tekstai skirtingomis kalbomis nesutampa, vadovaujamasi tekstu anglų kalba.

               BENDRA DEKLARACIJA DĖL ISLANDIJOS, NORVEGIJOS, ŠVEICARIJOS
                  IR LICHTENŠTEINO

               Susitariančiosios Šalys atkreipia dėmesį į glaudžius Europos Sąjungos ir Norvegijos, Islandijos, Šveicarijos ir Lichtenšteino santykius, visų pirma į 1999 m. gegužės 18 d. ir 2004 m. spalio 26 d. susitarimus dėl tų šalių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis.

               Tokiomis aplinkybėmis pageidautina, kad Norvegijos, Islandijos, Šveicarijos bei Lichtenšteino valdžios institucijos ir Kinijos valdžios institucijos nedelsdamos sudarytų dvišalius susitarimus dėl trumpalaikių vizų režimo panaikinimo diplomatinių pasų turėtojams, kurių sąlygos būtų panašios į nustatytąsias šiame susitarime.

               BENDRA DEKLARACIJA DĖL ŠIO SUSITARIMO 4 STRAIPSNYJE NURODYTO
                  90 DIENŲ LAIKOTARPIO PER BET KURĮ 180 DIENŲ LAIKOTARPĮ AIŠKINIMO

               Susitariančiosios Šalys sutaria, kad ne ilgesnis kaip 90 dienų laikotarpis per bet kurį 180 dienų laikotarpį, kaip nustatyta šio susitarimo 4 straipsnyje, reiškia nepertraukiamą buvimo laikotarpį arba kelis buvimo laikotarpius iš eilės, kurių bendra trukmė neviršija 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį.

               Sąvoka „per bet kurį“ reiškia, kad taikomas „slenkantis“ 180 dienų ataskaitinis laikotarpis, kai, siekiant patikrinti, ar ir toliau tenkinamas 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį reikalavimas, atsižvelgiama į kiekvieną buvimo dieną per pastarąsias 180 dienų. Be kita ko, tai reiškia, kad naujas buvimo iki 90 dienų laikotarpis leidžiamas, jei šalyje nebūta nepertraukiamą 90 dienų laikotarpį.

               BENDRA DEKLARACIJA DĖL BENDRADARBIAVIMO KITOSE SRITYSE PALAIKANT ES IR KINIJOS DIALOGĄ JUDUMO IR MIGRACIJOS KLAUSIMAIS

               Susitariančiosios Šalys primena, kad šis susitarimas yra vienas iš rezultatų, pasiektų įgyvendinant derybų gaires, dėl kurių susitarta ES ir Kinijos dialogo judumo ir migracijos klausimais antrojo rato protokolu ir kurias politiniai lyderiai patvirtino 17-ojo ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimo bendru pareiškimu. Šiose gairėse numatyta pirmuoju etapu vesti derybas, pasirašyti diplomatinių pasų turėtojams taikytiną bevizio režimo susitarimą, Kinijos miestuose, dėl kurių bendrai susitarta, atidaryti prašymų išduoti vizą centrus be konsulinio atstovavimo ir pradėti praktiškai bendradarbiauti kovojant su neteisėta migracija; antruoju etapu numatyta derėtis dėl susitarimų dėl vizų režimo supaprastinimo ir bendradarbiavimo kovos su neteisėta migracija srityje.

               Susitariančiosios Šalys dar kartą patvirtina savo tvirtą ketinimą laikytis gairėse prisiimtų įsipareigojimų ir laikosi bendro požiūrio, kad minėti įsipareigojimai yra tarpusavyje susiję ir sudaro nedalomą rinkinį.

               _________________

                     (1)
                  2013 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1417/2013, kuriuo nustatoma Europos Sąjungos išduodamo laissez-passer forma, OL L 353, 2013 12 28, p. 26.