				|

		52014PC0448

			Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo dėl Kroatijos įstojimo į Europos Sąjungą adaptuojamas 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1340/2008 dėl Europos bendrijos ir Kazachstano Respublikos prekybos tam tikrais plieno gaminiais /* COM/2014/0448 final - 2014/0207 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO
APLINKYBĖS
Europos bendrijos bei jos valstybių
narių ir Kazachstano Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo
susitarimo 17 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad prekybą tam tikrais plieno
gaminiais reglamentuoja specialus susitarimas dėl kiekybinių
priemonių.
2005 m. liepos 19 d. sudarytas
dvišalis Europos bendrijos ir Kazachstano Respublikos vyriausybės
susitarimas dėl prekybos tam tikrais plieno gaminiais nustojo galioti 2006 m.
gruodžio 31 d. Nuo 2007 m. Europos bendrijos ir Kazachstano prekybai
tam tikrais plieno gaminiais taikomos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1870/2006
ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1531/2007 nustatytos autonominės
priemonės. Iki kol bus pasirašytas ir įsigalios naujas susitarimas
arba Kazachstanas įstos į Pasaulio prekybos organizaciją (PPO),
nuo 2009 m. taikomos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1340/2008 nustatytos
kiekybinės normos. Be to, šiame reglamente numatyta šio režimo
administravimo tvarka, pagal kurią valstybių narių
kompetentingos institucijos išduoda importo licencijas tik gavusios Komisijos
patvirtinimą, kad atitinkami kiekiai neviršys pagal kiekybines normas
nustatytų kiekių.
2013 m. liepos 1 d. Kroatija tapo ES
valstybe nare. Šis pasiūlymas yra adaptacija siekiant atsižvelgti į
Kroatijos įstojimą į ES.
Šiuo pasiūlymu nenumatoma keisti
nustatytus kvotų dydžius. Remiantis Kroatijos valstybinės prekybos
politikos tarnybos duomenimis Kroatija per pastaruosius trejus metus iš
Kazachstano neimportavo jokių plieno produktų, kuriems taikomas šis
reglamentas. Be to, nustatytos kvotos nebuvo panaudotos. 2012 m. ir 2013 m.
panaudota 0 % kvotų.
2.           TEISINIAI PASIŪLYMO
ASPEKTAI
Kroatijos stojimo akto 50 straipsnyje
numatyta, kad tais atvejais, kai dėl stojimo būtina daryti iki
įstojimo dienos institucijų priimtų aktų adaptacijas ir kai
būtinos adaptacijos nebuvo numatytos Stojimo akte ar jo prieduose,
būtinus aktus remdamasi Komisijos pasiūlymu kvalifikuota balsų
dauguma turėtų priimti Taryba. Jei tie aktai priimami po
įstojimo, juos galima taikyti nuo įstojimo dienos.
Numatyti reglamento pakeitimai yra tiesiogiai
susiję tik su Kroatijos stojimu į Europos Sąjungą,
todėl vienintelis teisinis pagrindas yra Stojimo akto 50 straipsnis.
Numatomi šie pakeitimai:
1)           iš dalies keičiamas 9.6
straipsnis pridedant dvi raides (HR), nurodančias Kroatiją kaip
numatomos paskirties valstybę narę standartiniame serijos numeryje,
kuriuo žymima kiekviena eksporto licencija ar lygiavertis dokumentas;
2)           iš dalies keičiamas IV
priedas įtraukiant Kroatijos nacionalinę instituciją į
kompetentingų nacionalinių institucijų, atsakingų už
Tarybos reglamento (EB) Nr. 1340/2008 įgyvendinimą,
sąrašą.
3.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Nenumatoma jokio poveikio biudžetui.
2014/0207 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo dėl Kroatijos įstojimo
į Europos Sąjungą adaptuojamas 2008 m. gruodžio 8 d.
Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1340/2008 dėl Europos bendrijos ir
Kazachstano Respublikos prekybos tam tikrais plieno gaminiais
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į Kroatijos stojimo
aktą, ypač į jo 50 straipsnį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą,
kadangi:
(1)       pagal Kroatijos stojimo akto 50
straipsnį, jeigu dėl stojimo būtina daryti institucijų
priimtų po 2013 m. liepos 1 d. galiosiančių aktų
adaptacijas, o būtinos adaptacijos nebuvo numatytos Stojimo akte arba jo
prieduose, būtinus aktus turi priimti Taryba;
(2)       2008 m. gruodžio 8 d.
Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1340/2008 dėl Europos bendrijos ir
Kazachstano Respublikos prekybos tam tikrais plieno gaminiais[1] buvo priimtas prieš
Kroatijos įstojimą, todėl būtina jį adaptuoti, ir
tokia adaptacija nenumatyta Kroatijos stojimo akte arba jo prieduose;
(3)       todėl tikslinga
pridėti dvi raides, nurodančias Kroatiją kaip numatomos
paskirties valstybę narę standartiniame serijos numeryje, kuriuo
žymima kiekviena eksporto licencija ar lygiavertis dokumentas, ir įtraukti
Kroatijos nacionalinę instituciją į kompetentingų
nacionalinių institucijų, atsakingų už Tarybos reglamento (EB)
Nr. 1340/2008 įgyvendinimą, sąrašą;
(4)       siekiant užtikrinti, kad
prekybai plieno gaminiais pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1340/2008
nebūtų daroma jokio poveikio, šį reglamentą būtina
taikyti atgaline data;
(5)       Reglamentas (EB) Nr. 1340/2008
turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamentas (EB) Nr. 1340/2008 iš dalies
keičiamas taip:
1)           9 straipsnio 6 dalis
pakeičiama taip:
„6.     Serijos numerį sudaro šios
sudedamosios dalys:
–
dvi raidės, nurodančios šalį
eksportuotoją:
KZ = Kazachstano Respublika,
–
dvi raidės, nurodančios numatomos
paskirties valstybę narę:
BE = Belgija
BG = Bulgarija
CZ = Čekija
DK = Danija
DE = Vokietija
EE = Estija
IE = Airija
GR = Graikija
ES = Ispanija
FR = Prancūzija
HR = Kroatija
IT = Italija
CY = Kipras
LV = Latvija
LT = Lietuva
LU = Liuksemburgas
HU = Vengrija
MT = Malta
NL = Nyderlandai
AT = Austrija
PL = Lenkija
PT = Portugalija
RO = Rumunija
SI = Slovėnija
SK = Slovakija
FI = Suomija
SE = Švedija
GB = Jungtinė Karalystė,
– vienaženklis
skaičius, nurodantis kvotos metus ir atitinkantis paskutinį
atitinkamų metų skaičių, pvz., skaičius „9“ žymi 2009
metus,
– dviženklis
skaičius, nurodantis šalies eksportuotojos dokumentus
išduodančią įstaigą,
– penkiaženklis skaičius
nuo 00 001 iki 99 999, paskirtas konkrečiai paskirties valstybei narei.“
2)           Reglamento (EB) Nr. 1340/2008
IV priedas pakeičiamas šio reglamento priedo tekstu.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą
dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2013 m. liepos 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir
tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos reglamentas (EB)
Nr. 1340/2008 dėl Europos bendrijos ir Kazachstano Respublikos
prekybos tam tikrais plieno gaminiais (OL L 348, 2008 12 24, p. 1).
PRIEDAS
„IV
priedas
СПИСЪК
НА
КОМПЕТЕНТНИТЕ
НАЦИОНАЛНИ
ОРГАНИ
LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES
COMPETENTES
SEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH
ORGÁNŮ
LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER
LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER
MITGLIEDSTAATEN
PÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRI
ΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ
ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ
ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ
ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ
LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES
LISTE DES AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTES
POPIS NADLEZNIH NACIONALNIH TIJELA
ELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITÀ NAZIONALI
VALSTU KOMPETENTO IESTĀŽU SARAKSTS
ATSAKINGŲ NACIONALINIŲ
INSTITUCIJŲ SĄRAŠAS
AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJA
LISTA TAL-AWTORITAJIET NAZZJONALI KOMPETENTI
LIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES
WYKAZ WŁAŚCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCH
LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES
LISTA AUTORITĂȚILOR NAȚIONALE
COMPETENTE
ZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOV
SEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOV
LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA
VIRANOMAISISTA
FÖRTECKNING ÖVER
BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETER
BELGIQUE/BELGIË
Service public fédéral de l'économie, des PME,
des classes moyennes et de l'énergie
Direction générale du potentiel économique
Service des licences
Rue de Louvain 44
B-1000 Bruxelles
Fax (32-2) 277 50 63
Federale Overheidsdienst Economie, KMO,
Middenstand & Energie
Algemene Directie Economisch Potentieel
Dienst Vergunningen
Leuvenseweg 44
B-1000 Brussel
Fax (32-2) 277 50
63
DANMARK
Erhvervs- og Byggestyrelsen
Økonomi- og Erhvervsministeriet
Langelinie Allé 17
DK-2100 København Ø
Fax: (45) 35 46
60 01
DEUTSCHLAND
Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle,
(BAFA)
Frankfurter Straße 29—35
D-65760 Eschborn 1
Fax: (49) 6196 90
88 00
БЪЛГАРИЯ
Министерство
на
икономиката
и енергетиката
дирекция
"Регистриране,
лицензиране
и контрол"
ул.
"Славянска"
№ 8
1052 София
Факс: (359-2) 981 50
41
Fax (359-2) 980
47 10
ČESKÁ REPUBLIKA
Ministerstvo průmyslu a obchodu
Licenční správa
Na Františku 32
CZ-110 15 Praha 1
Fax: (420) 224 21
21 33
FRANCE
Ministère de l'économie, des finances et de
l'industrie
Direction générale des entreprises
Sous-direction des biens de consommation
Bureau textile-importations
Le Bervil
12, rue Villiot
F-75572 Paris Cedex 12
Fax (33) 153 44
91 81
REPUBLIKA HRVATSKA
Ministarstvo vanjskih i europskih poslova
Trg N. Š. Zrinskog 7-8,
10000 Zagreb
Tel: (385) 1 6444626
Fax: (385) 1
6444601
ITALIA
Ministero dello Sviluppo Economico
Direzione Generale per la Politica Commerciale
DIV. III
Viale America, 341
I-00144 Roma
Tel. (39) 06 59 64 24 71/59 64 22 79
Fax (39) 06 59 93 22 35/59 93 26 36
E-mail:
polcom3@mincomes.it
EESTI
Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium
Harju 11
EE-15072 Tallinn
Faks: +372 631
3660
IRELAND
Department of Enterprise, Trade and Employment
Import/Export Licensing, Block C
Earlsfort Centre
Hatch Street
IE-Dublin 2
Fax: +353-1-631
25 62
ΕΛΛΑΣ
Υπουργείο
Οικονομίας &
Οικονομικών
Γενική
Διεύθυνση
Διεθνούς
Οικονομικής
Πολιτικής
Διεύθυνση
Καθεστώτων
Εισαγωγών-Εξαγωγών,
Εμπορικής
Άμυνας
Κορνάρου
1
GR-105 63 Αθήνα
Φαξ
(30-210) 328 60 94
ESPAÑA
Ministerio de Industria, Turismo y Comercio
Secretaría General de Comercio Exterior
Subdirección General de Comercio Exterior de
Productos Industriales
Paseo de la Castellana 162
E-28046 Madrid
Fax: +34-91 349
38 31
ΚΥΠΡΟΣ
Υπουργείο
Εμπορίου,
Βιομηχανίας
και Τουρισμού
Υπηρεσία
Εμπορίου
Μονάδα
Έκδοσης Αδειών
Εισαγωγής/Εξαγωγής
Οδός
Ανδρέα
Αραούζου Αρ. 6
CY-1421
Λευκωσία
Φαξ
(357) 22 37 51 20
LATVIJA
Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija
Brīvības iela 55
LV-1519 Rīga
Fakss: +371-728
08 82
LIETUVA
Lietuvos Respublikos ūkio ministerija
Prekybos departamentas
Gedimino pr. 38/2
LT-01104 Vilnius
Faks. +370-5-26
23 974
LUXEMBOURG
Ministère de l’économie et du commerce
extérieur
Office des licences
BP 113
L-2011 Luxembourg
Fax (352) 46 61
38
MAGYARORSZÁG
Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal
Margit krt. 85.
HU-1024 Budapest
Fax: (36-1) 336
73 02
MALTA
Diviżjoni għall-Kummerċ
Servizzi Kummerċjali
Lascaris
MT-Valletta CMR02
Fax: (356) 25 69
02 99
NEDERLAND
Belastingdienst/Douane centrale dienst voor
in- en uitvoer
Postbus 30003, Engelse Kamp 2
NL-9700 RD Groningen
Fax (31-50) 523
23 41
ÖSTERREICH
Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit
Außenwirtschaftsadministration
Abteilung C2/2
Stubenring 1
A-1011 Wien
Fax: (43-1) 7 11
00/83 86
ROMÂNIA
Ministerul pentru Întreprinderi Mici și
Mijlocii, Comerț, Turism și Profesii Liberale
Direcția Generală Politici
Comerciale
Str. Ion Câmpineanu, nr. 16
București, sector 1
Cod poștal 010036
Tel. (40-21) 315 00 81
Fax (40-21) 315 04 54
e-mail:
clc@dce.gov.ro
SLOVENIJA
Ministrstvo za finance
Carinska uprava Republike Slovenije
Carinski urad Jesenice
Spodnji plavž 6C
SI-4270 Jesenice
Faks (386-4) 297
44 72
SLOVENSKO
Odbor obchodnej politiky
Ministerstvo hospodárstva
Mierová 19
827 15 Bratislava 212
Slovenská republika
Fax: (421-2) 48
54 31 16
SUOMI/FINLAND
Tullihallitus
PL 512
FI-00101 Helsinki
Faksi +358-20-492 28 52
Tullstyrelsen
PB 512
FI-00101 Helsingfors
Fax +358-20-492
28 52
POLSKA
Ministerstwo Gospodarki
Plac Trzech Krzyży 3/5
00-507 Warszawa
Polska
Fax: (48-22) 693
40 21/693 40 22
PORTUGAL
Ministério das Finanças e da Administração
Pública
Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos
Especiais sobre o Consumo
Rua da Alfândega, n.o 5, r/c
P-1149-006 Lisboa
Fax: (+351) 218
81 39 90
SVERIGE
Kommerskollegium
Box 6803
S-113 86 Stockholm
Fax (46-8) 30 67
59
UNITED KINGDOM
Department of Trade and Industry
Import Licensing Branch
Queensway House — West Precinct
Billingham
UK-TS23 2NF
Fax (44-1642) 36 42 69“


Svarbus teisinis pranešimas

|

52006PC0383(01)

Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2424/2001 dėl antros kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo  /* KOM/2006/0383 galutinis - CNS 2006/0125 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 12.7.2006KOM(2006) 383 galutinis2006/0125 (CNS)2006/0126 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2424/2001 dėl antros kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimoPasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASiš dalies keičiantis Sprendimą 2001/886/TVR dėl antros kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo(pateiktos Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS PASIūLYMO APLINKYBėS |Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Taryba Reglamentu (EB) Nr. 2424/2001 ir Sprendimu 2001/886/TVR pavedė Komisijai sukurti antros kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II). Šių pasiūlymų tikslas yra iš dalies pakeisti pirmiau minėtą reglamentą ir sprendimą siekiant pratęsti galutinį SIS II sukūrimo terminą iki 2007 m. gruodžio 31 d. ir sudaryti galimybę paskirti reikiamą biudžetą. Be to, jais nustatoma, kad sistemos kūrimo metu ji bus įdiegta Prancūzijoje ir Austrijoje. |Bendrosios aplinkybės Šengeno informacinė sistema (SIS), sukurta pagal 1990 m. Konvencijos dėl 1985 m. birželio 14 d. Šengeno susitarimo dėl laipsniško bendrų sienų kontrolės panaikinimo įgyvendinimo IV antraštinės dalies nuostatas, sudaro esminę Šengeno acquis, integruoto į Europos Sąjungos sistemą, nuostatų taikymo priemonę. Dabartinė SIS nebuvo parengta taip, kad būtų tinkama padidėjusiam Europos Sąjungos valstybių narių skaičiaus po jos plėtros ir kitų šalių, kurios bus įtrauktos į SIS II, poreikiams. Be to, 2001 m. siekiant pasinaudoti naujausiais informacinių technologijų laimėjimais ir sudaryti sąlygas įdiegti naujas funkcijas buvo nuspręsta sukurti naują antros kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II). Tai, kad vienais metais reikia pratęsti pirminius Tarybos Komisijai suteiktus įgaliojimus, paaiškinama atsižvelgiant į kelis veiksnius: laikinas darbų sustabdymas dėl Pirmosios instancijos teismo nustatyto draudimo (T-447/04), susijusio su viešųjų pirkimų konkurso tvarka kuriant SIS II, kuris vėliau buvo panaikintas; pagal IDABC programą finansuojama S-Testa ryšių infrastruktūra, kuri nebus tinkama naudoti, kaip buvo numatyta, pirminio bandomojo etapo metu. Nepakankamas pasirengimas ir neaiškumas dėl sistemos kūrimo vietų ir paties projekto sudėtingumas taip pat turėjo neigiamos įtakos planavimui. Sistemos kūrimo vietos Prancūzijoje ir Austrijoje pasirinktos atsižvelgiant į 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos išvadas, kai Taryba susitarė, kad: „1. Centrinė SIS II dalis bus įdiegta Strasbūre, o Prancūzija bus atsakinga už šios vietos veikimo valdymą ir ryšių palaikymą su Komisija. 2. Veiklos tęstinumo vieta bus Zalcburge atsižvelgiant į tam tikrus susitarimus, kuriuos būtinai reikės sudaryti iki tol, kol sistema šioje vietoje pradės veikti. Tokiu atveju Austrija bus atsakinga už šios vietos veikimo valdymą ir ryšių palaikymą su Komisija.“ |Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos - Konvencija dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo (92–119 straipsniai) - 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 871/2004 dėl naujų Šengeno informacinės sistemos funkcijų, įskaitant kovą su terorizmu, nustatymo - 2005 m. vasario 24 d. Tarybos sprendimas 2005/211/TVR, dėl Šengeno informacinės sistemos kai kurių naujų funkcijų nustatymo, įskaitant kovos su terorizmu srityje 2005 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1160/2005, iš dalies keičiantis Konvenciją dėl 1985 m. birželio 14 d. Šengeno susitarimo dėl laipsniško bendrų sienų kontrolės panaikinimo įgyvendinimo dėl valstybių narių tarnybų, atsakingų už transporto priemonių registracijos liudijimų išdavimą, prieigos prie Šengeno informacinės sistemos Pirmiau nurodyta Konvencija ir trys teisės aktai sudaro dabartinę SIS teisinę sistemą, kurią pakeis būsima SIS II. Komisija pateikė reglamento ir sprendimo dėl SIS II sukūrimo, veikimo ir naudojimo pasiūlymus (dokumentai COM (2005) 230 ir 236) ir dar vieną reglamento dėl valstybių narių tarnybų, atsakingų už transporto priemonių registracijos liudijimų išdavimą, prieigos prie SIS II pasiūlymą (dokumentas COM (2005) 237). |Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Valstybių narių ekspertai aktyviai dalyvauja kuriant SIS II, visų pirma dalyvaudami SIS II komiteto veikloje. |Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgta Netaikoma |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |Poveikio vertinimas Nereikia atlikti šio pasiūlymo, nenumatyto 2006 m. Komisijos darbo programoje, poveikio vertinimo. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |Siūlomų veiksmų santrauka Šių pasiūlymų tikslas yra iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) 2424/2001 ir Sprendimą 2001/886/TVR siekiant pratęsti galutinį SIS II sukūrimo terminą iki 2007 m. gruodžio 31 d. ir numatyti SIS II įdiegimo ir galutinio sukūrimo vietas. Tai apima įpareigojimą kompetentingoms valstybėms narėms parengti infrastruktūrą ir numatyti priemones, susijusias su sistemos priegloba. Šiuo tikslu gali būti suteikta Bendrijos dotacija. |Teisinis pagrindas Reglamento teisinis pagrindas yra Europos bendrijos steigimo sutarties 66 straipsnis. Nuoroda į Sutartį yra tokia pati, kaip ir iš dalies keičiamo teisės akto. Sprendimo teisinis pagrindas yra Europos Sąjungos sutarties 30 straipsnio 1 dalies a punktas, 31 straipsnio 1 dalies a ir b punktai ir 34 straipsnio 2 dalies c punktas. Nuoroda į Sutartį yra tokia pati, kaip ir iš dalies keičiamo teisės akto. |Subsidiarumo principas |Siūlomo veiksmo tikslo, būtent sukurti bendrą informacinę sistemą, susijusią su tam tikromis asmenų ir objektų kategorijomis, sukuriant kompiuterizuotą informacinę sistemą, valstybės narės negali pasiekti atskirai. |SIS II yra būtina įgyvendinant bendrąsias Europos Sąjungos politikos kryptis. Pirmiausia tai yra išankstinė sąlyga siekiant užtikrinti erdvę be vidaus sienų kontrolės. |Bendrijos užduotis yra tik sukurti centrinę SIS II dalį ir jos ryšių infrastruktūrą. Valstybės narės yra atsakingos už nacionalinių sistemų, užtikrinančių galutiniams vartotojams galimybę naudotis SIS II teikiamomis paslaugomis, sukūrimą. |Todėl pasiūlymai atitinka subsidiarumo principą. |Proporcingumo principas Pasiūlymas dėl toliau nurodytos priežasties atitinka proporcingumo principą. |Valstybėms narėms priklauso visa kompetencija, kiek tai susiję su nacionalinių sistemų įgyvendinimo administracinėmis ir finansinėmis priemonėmis. Tačiau parengiamieji veiksmai nacionaliniu lygiu turi atitikti bendrąjį SIS II kūrimo planavimą. Komisija teikia technines specifikacijas nacionalinėms sąsajoms, kurios sudarys sąlygas nacionalinių sistemų ir SIS II sklandžiam sujungimui ir nepriekaištingam duomenų pasikeitimui. |Reglamentas (EB) 2424/2001 ir Sprendimas 2001/886/TVR, kurie abu yra iš dalies keičiami, nustato SIS II įgyvendinimo priemonių, turinčių didelį finansinį poveikį valstybių narių biudžetams, reglamentavimo tvarką, kuri bus taikoma ir toliau. |Pasirinkta priemonė |Pasiūlytos priemonės: reglamentas ir sprendimas. |Kitos priemonės nėra laikomos tinkamomis dėl toliau nurodytos priežasties. Reglamento tikslas yra iš dalies pakeisti kitą reglamentą, o pasiūlyto sprendimo tikslas – iš dalies pakeisti kitą sprendimą, todėl vadovaujantis „formalaus paralelizmo“ principu iš dalies keičiantis aktas turi būti tokios pat formos, kaip ir iš dalies keičiamas aktas. |POVEIKIS BIUDžETUI |Pratęsus įgaliojimus ir siekiant užbaigti SIS II kūrimą 2007 m. prireiks tam tikrų papildomų finansinių išteklių, kurie jau yra numatyti 2007 m. PBP (preliminariame biudžeto projekte). Papildomos išlaidos susijusios su tinklu, centrinės sistemos apimties keitimu ir pagalba, teikiama sistemos kūrimo vietose. |1.  2006/0125 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2424/2001 dėl antros kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimoEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 66 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[2],kadangi:(1) Reglamentas (EB) Nr. 2424/2001 kartu su 2001 m. gruodžio 6 d. Tarybos sprendimu 2001/886/TVR dėl antros kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo sudaro teisinę bazę, leidžiančią įtraukti į Sąjungos biudžetą SIS II sukūrimui reikalingus finansinius asignavimus ir tą biudžeto dalį vykdyti. Reglamentas (EB) Nr. 2424/2001 ir Sprendimas 2001/886/TVR nustoja galioti 2006 m. gruodžio 31 d.(2) SIS II bus kuriama ilgiau, nei iš anksto buvo numatyta, dėl ko turi būti galimybė po 2006 m. gruodžio 31 d. skirti finansinių asignavimų.(3) Todėl reikia pratęsti Reglamento (EB) Nr. 2424/2001 galiojimo laikotarpį, kad Komisija 2007 m. galėtų įgyvendinti biudžetą siekdama užbaigti SIS II kūrimo projektą, įskaitant ryšių infrastruktūros sukūrimą.(4) 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos išvadose konstatuojama, kad kuriant SIS II centrinė SIS II dalis bus Strasbūre, o veiklos tęstinumo vieta – Zalcburge, atsižvelgiant į tam tikrus susitarimus, kuriuos būtinai reikės sudaryti iki tol, kol sistema šioje vietoje pradės veikti. Prancūzija ir Austrija atsakingos už atitinkamos vietos veikimo valdymą ir ryšių palaikymą su Komisija.(5) Reglamentas nepažeidžia galimybės ateityje priimti teisės aktus dėl SIS II sukūrimo, veikimo ir naudojimo.(6) Kaip nustatyta prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties pridedamo Protokolo dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsniuose, Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir dėl to jis nėra jai privalomas ar taikytinas. Atsižvelgiant į tai, kad šiuo reglamentu plėtojamas Šengeno acquis pagal EB sutarties trečiosios dalies IV antraštinės dalies nuostatas, Danija pagal minėto protokolo 5 straipsnį per šešis mėnesius nuo šio reglamento priėmimo turi nuspręsti, ar jį įgyvendins savo nacionalinėje teisėje.(7) Šis reglamentas ir Jungtinės Karalystės bei Airijos dalyvavimas jį priimant bei taikant nepažeidžia susitarimų dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos dalinio dalyvavimo Šengeno acquis , kaip atitinkamai apibrėžta 2000 m. gegužės 29 d. Sprendime 2000/365/EB[3] ir 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendime 2002/192/EB[4].(8) Kalbant apie Islandiją ir Norvegiją, šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės sudarytame susitarime dėl šių dviejų valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis [5] 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimo 1999/437/EB dėl tam tikrų priemonių taikant šį susitarimą 1 straipsnio G punkte nurodytoje srityje.(9) Kalbant apie Šveicariją, šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos pasirašytame susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis Tarybos sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio G punkte, kuris siejamas su Tarybos sprendimo 2004/860/EB dėl šio susitarimo pasirašymo Europos bendrijos vardu ir dėl laikino tam tikrų nuostatų taikymo[6], 4 straipsnio 1 dalimi, nurodytoje srityje.(10) Šis reglamentas grindžiamas Šengeno acquis ar yra kitaip su juo susijęs aktas, kaip apibrėžta 2003 m. Stojimo akto 3 straipsnio 1 dalyje.(11) Todėl atitinkamai reikia iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 2424/2001.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamentas (EB) Nr. 2424/2001 iš dalies keičiamas taip:1) įterpiamas toks 4a straipsnis:„4a straipsnis1. Nepažeidžiant Komisijos atsakomybės už SIS II sukūrimą, kuriant sistemą centrinis SIS II skyrius yra Strasbūre (Prancūzija), o atsarginis centrinis skyrius – Sankt Johann im Pongau (Austrija).2. Prancūzija ir Austrija parengia reikiamą infrastruktūrą ir numato priemones, atitinkamai reikalingas SIS II centrinio skyriaus ir atsarginio centrinio skyriaus prieglobai kuriant sistemą.3. Nacionalinei institucijai, rengiančiai infrastruktūrą ir numatančiai priemones, minėtas 2 dalyje, gali būti suteikta Bendrijos dotacija šios vietos parengimui ir priežiūrai arba kitų paslaugų, reikalingų SIS II prieglobai, teikimui kuriant šią sistemą.“2) 7 straipsnio antroji pastraipa pakeičiama taip:„Jis galioja iki 2007 m. gruodžio 31 d.“2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse pagal Europos bendrijos steigimo sutartį.Priimta Briuselyje […]Tarybos varduPirmininkas[…]2006/0126 (CNS)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASiš dalies keičiantis Sprendimą 2001/886/TVR dėl antros kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimoEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 30 straipsnio 1 dalies a ir b punktus, 31 straipsnio 1 dalies a ir b punktus bei 34 straipsnio 2 dalies c punktą,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[7],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[8],kadangi:(1) Sprendimas 2001/886/TVR kartu su 2001 m. gruodžio 6 d. Reglamentu (EB) Nr. 2424/2001 dėl antros kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo sudaro teisinę bazę, leidžiančią įtraukti į Sąjungos biudžetą SIS II sukūrimui reikalingus finansinius asignavimus ir tą biudžeto dalį vykdyti. Sprendimas 2001/886/TVR ir Reglamentas (EB) Nr. 2424/2001 nustoja galioti 2006 m. gruodžio 31 d.(2) SIS II bus kuriama ilgiau, nei iš anksto buvo numatyta, dėl ko turi būti galimybė po 2006 m. gruodžio 31 d. skirti finansinių asignavimų.(3) Todėl reikia pratęsti Sprendimo 2001/886/TVR galiojimo laikotarpį, kad Komisija 2007 m. galėtų įgyvendinti biudžetą siekdama užbaigti SIS II kūrimo projektą, įskaitant ryšių infrastruktūros sukūrimą.(4) 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos išvadose konstatuojama, kad kuriant SIS II centrinė SIS II dalis bus Strasbūre, o veiklos tęstinumo vieta – Zalcburge, atsižvelgiant į tam tikrus susitarimus, kuriuos būtinai reikės sudaryti iki tol, kol sistema šioje vietoje pradės veikti. Prancūzija ir Austrija atsakingos už atitinkamos vietos veikimo valdymą ir ryšių palaikymą su Komisija.(5) Sprendimas nepažeidžia galimybės ateityje priimti teisės aktus dėl SIS II sukūrimo, veikimo ir naudojimo.(6) Jungtinė Karalystė taiko šį sprendimą pagal Protokolo dėl Šengeno acquis integravimo į Europos Sąjungos sistemą, pridėto prie ES sutarties ir EB sutarties, 5 straipsnį ir 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimo 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti taikant kai kurias Šengeno acquis nuostatas[9] 8 straipsnio 2 dalį.(7) Airija šiame sprendime dalyvauja pagal Protokolo dėl Šengeno acquis integravimo į Europos Sąjungos teisės sistemą, pridedamo prie Europos Sąjungos sutarties ir EB sutarties, 5 straipsnį ir 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimo 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas[10] 5 straipsnio 1 dalį ir 6 straipsnio 2 dalį.(8) Kalbant apie Islandiją ir Norvegiją, šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės sudarytame susitarime dėl šių dviejų valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis 1996 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimo 1999/437/EB dėl tam tikrų priemonių taikant šį susitarimą[11] 1 straipsnio G punkte nurodytoje srityje.(9) Kalbant apie Šveicariją, šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos pasirašytame susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis Tarybos sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio G punkte, kuris siejamas su Tarybos sprendimo 2004/849/EB dėl šio susitarimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir dėl laikino tam tikrų nuostatų taikymo[12], 4 straipsnio 1 dalimi, nurodytoje srityje.(10) Šis sprendimas grindžiamas Šengeno acquis ar yra kitaip su juo susijęs aktas, kaip apibrėžta 2003 m. Stojimo akto 3 straipsnio 1 dalyje.(11) Todėl Sprendimą 2001/886/TVR reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.NUSPRENDĖ:1 straipsnisSprendimas 2001/886/TVR iš dalies keičiamas taip:1) įterpiamas toks 4a straipsnis:„4 a straipsnis1. Nepažeidžiant Komisijos atsakomybės už SIS II sukūrimą, kuriant sistemą centrinis SIS II skyrius yra Strasbūre (Prancūzija), o atsarginis centrinis skyrius – Sankt Johann im Pongau (Austrija).2. Prancūzija ir Austrija parengia reikiamą infrastruktūrą ir numato priemones, atitinkamai reikalingas SIS II centrinio skyriaus ir atsarginio centrinio skyriaus prieglobai kuriant sistemą.3. Nacionalinei institucijai, rengiančiai infrastruktūrą ir numatančiai priemones, minėtas 2 dalyje, gali būti suteikta Bendrijos dotacija šios vietos parengimui ir priežiūrai arba kitų paslaugų, reikalingų SIS II prieglobai, teikimui kuriant šią sistemą.“2) 7 straipsnio antroji pastraipa pakeičiama taip:„Jis galioja iki 2007 m. gruodžio 31 d.“2 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Priimta Briuselyje […]Tarybos varduPirmininkas[…PRIEDASFINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA1. PASIŪLYMO PAVADINIMASTarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 2424/2001, ir Tarybos sprendimo, iš dalies keičiančio Sprendimą (TVR) Nr. 886/2001 dėl antros kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, pasiūlymai2. VALDYMO IR BIUDŽETO SUDARYMO PAGAL VEIKLOS RŪŠIS SISTEMAAtitinkama (-os) politikos sritis (-ys) ir susijusi (-ios) veiklos rūšis (-ys): Teisingumas, laisvė, saugumas – Solidarumas – Išorės sienos – Vizų politika – Laisvas asmenų judėjimas3. BIUDŽETO EILUTĖS3.1. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės bei administracinės pagalbos eilutės (buvusios BA eilutės)) su pavadinimais:PBP 18 02 04 (anksčiau – 18 08 02)3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė:2007 m.3.3. Biudžetinės charakteristikos (jei reikia, įterpti eilučių):Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija |18 02 04 | NPI | DIF[13] | NE | NE | NE | Nr. 3 (a) |4. IŠTEKLIŲ APŽVALGA4.1. Finansiniai ištekliai4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinėMln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | 2007 metai | 2008 | Iš viso |Veiklos išlaidos[14] |Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1. | a | 9,000 |Mokėjimų asignavimai (MA) | b | 7,000 | 2,000 | 9,000 |Administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą[15] |Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | 8.2.4. | c |BENDRA ORIENTACINĖ SUMA |Įsipareigojimų asignavimai | a+c | 9,000 | 9,000 |Mokėjimų asignavimai | b+c | 7,000 | 2,000 | 9,000 |Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos[16] |Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5. | d | 1,404 | 1,404 |Žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms nepriskiriamos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą (NDIF) | 8.2.6. | e | 0,186 | 0,186 |Iš viso orientacinių priemonės finansinių išlaidų |Iš viso ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+c+d+e | 10,590 | 10,590 |Iš viso MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b+c+d+e | 8,590 | 2,000 | 10,590 |4.1.2. Suderinamumas su finansiniu programavimu:X Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą.( Atsižvelgiant į pasiūlymą, reikės pakeisti atitinkamų finansinės perspektyvos išlaidų kategorijų programas.( Įgyvendinant pasiūlymą, gali tekti taikyti Tarpinstitucinio susitarimo[17] nuostatas (t. y. taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti finansinę perspektyvą).4.1.3. Finansinis poveikis pajamoms:( Pasiūlymas neturi finansinio poveikio įplaukoms.X Pasiūlymas įplaukoms turi tokį finansinį poveikį:Mln. eurų (dešimtųjų tikslumu)Prieš taikant priemonę [n-1 metai] | Padėtis pradėjus taikyti priemonę |Iš viso žmogiškųjų išteklių | 13 |5. YPATYBĖS IR TIKSLAI5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiaiPasiūlymo tikslas yra iš dalies pakeisti pirmiau minėtą reglamentą ir sprendimą siekiant:2.  Pratęsti galutinį SIS II sukūrimo terminą iki 2007 m. gruodžio 31 d. ir sudaryti galimybę paskirti biudžetą, reikalingą užbaigti SIS II kūrimą, įskaitant ryšių infrastruktūros parengimą;3.  Numatyti centrinio skyriaus (Strasbūras, Prancūzija) ir atsarginio centrinio skyriaus (Sankt Johann im Pongau, Austrija) vietas, įskaitant įpareigojimą kompetentingoms valstybėms narėms parengti infrastruktūrą ir numatyti priemones, kurioms šiuo tikslu gali būti suteikta Bendrijos dotacija.5.2. Papildoma nauda, sukurta dalyvaujant Bendrijai, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sinergijaPasiūlymas susijęs su Komisijos atliekamu tolesniu SIS II plėtojimu, vykstančiu nuo 2002 m.5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į valdymo pagal veiklos rūšis sistemąBendras tikslas yra užbaigti SIS II kūrimo projektą numatytose vietose 2007 m., tačiau kai kurie 2006 m. numatyti veiksmai bus tęsiami 2007 m. Be to, numatyti keli nauji veiksmai siekiant kaip įmanoma labiau sumažinti vėlavimų, atsirandančių dėl Teisme nagrinėjamų bylų ar projekto sudėtingumo, įtaką. Tai pirmiausia susiję su padidėjusiomis tinklo išlaidomis, papildomais ištekliais ir parengiamųjų darbų perdavimu valstybėms narėms. Pagaliau galėtų būti padidinti techninės įrangos pajėgumai siekiant atsižvelgti į tyrimų rezultatus, atliktus pradėjus kurti sistemą. 2007 m. numatyta atlikti tokius veiksmus:1 veiksmas: TinklasRemiantis kūrimo etape atlikto tyrimo rezultatais, reikia padidinti tinklo pajėgumus siekiant laiku pateikti atsakymus dėl SIS II užklausų. Didesnės apimties tinklui reikės skirti papildomų finansinių išteklių.Kadangi nebuvo galima laiku pasinaudoti s-Testa tinklu, reikėjo numatyti alternatyvias priemones SIS II išbandymui. Dėl to atsiras papildomų išlaidų pereinant nuo laikino tinklo į galutinį tinklą.2 veiksmas: Specializuota techninė patirtis ir papildomi tyrimaiNorint pasiekti reikiamą IT žinių lygį reikia papildomų išteklių. Dėl ribotų vidinių išteklių paskesniems veiksmams, auditui ir vertinimui atlikti bus pasinaudota aukštos kokybės išorės pagalba. Be to, reikia atlikti papildomus tyrimus ir nepriklausomą vertinimą, pirmiausia dėl su saugumu ir tinklu susijusių klausimų.3 veiksmas: Pagalba ir nuolatinis vietos rengimas kūrimo etapuKūrimo etapo metu buvo pradėti parengiamieji darbai Prancūzijos ir Austrijos vietose, kuriems reikia skirti didelių išteklių. Komisijos darbuotojai tiesiogiai neatliks kai kurių uždavinių, susijusių su pasirengimu, kuriuos bus pavesta atlikti valstybėms narėms, kuriose kūrimo etape bus įdiegta sistema. Šiose srityse numatytiems poreikiams reikia papildomo biudžeto.5.4. Įgyvendinimo metodai (orientaciniai)X Centralizuotas valdymas:X Tiesioginis, vykdomas Komisijos( Netiesioginis, deleguojama:( vykdomosioms agentūroms( Bendrijų įkurtoms įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 185 str.( nacionalinei (-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai (-oms) ar įstaigai (-oms), teikiančiai (-čioms) viešąsias paslaugas( Pasidalijamasis arba decentralizuotas valdymas:( kartu su valstybėmis narėmis( kartu su trečiosiomis šalimis( Bendras valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)Pastabos:2007 m. biudžeto dalis gali būti paskirta valstybėms narėms arba nacionalinėms viešojo sektoriaus institucijoms, perduodant įgaliojimus arba suteikiant dotaciją, siekiant finansuoti sistemos prieglobos vietų parengimą arba ryšių infrastruktūrą.6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS6.1. Stebėsenos sistemaPažanga bus vertinama reguliariai, o pasiekimai bus lyginami su reikalaujamais standartais ir iš anksto nustatytais kriterijais.Turėtų būti parodoma, kad dėl investicijos pasiektas reikiamas rezultatas.6.2. Vertinimas6.2.1. Ex-ante vertinimasNetaikoma6.2.2. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex-post vertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis)Netaikoma6.2.3. Būsimų vertinimų sąlygos ir dažnumasNetaikoma7. Kovos su sukčiavimu priemonėsBus taikoma Komisijos sutarčių sudarymo procedūra, užtikrinant, kad būtų laikomasi Bendrijos teisės aktų dėl viešųjų pirkimų sutarčių.8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS8.1. Pasiūlymo tikslai pagal jų finansines išlaidasĮsipareigojimų asignavimai mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)(Nurodyti tikslų, priemonių ir rezultatų pavadinimus) | Rezultato rūšis | Vid. išlaidos | 2007 metai | IŠ VISO |Rezultatų skaičius | Iš viso išlaidų | Rezultatų skaičius | Iš viso išlaidų |1 veiksmas: Tinklas | perėjimas iš bandomojo į galutinį tinklą didesnio pajėgumo tinklas | 5,000 | 5,000 |2 veiksmas: Specializuota techninė patirtis ir papildomi tyrimai | patirtis, tyrimai | 1,000 | 1,000 |3 veiksmas: Pagalba ir vietos rengimas kūrimo etapu | išorės žmogiškieji ištekliai vietos rengimas | 3,000 | 3,000 |VISO IŠLAIDŲ | 9,000 | 9,000 |8.2. Administracinės išlaidos8.2.1. Žmogiškųjų išteklių skaičius ir rūšisPareigų rūšis | Darbuotojai, skiriami priemonei įgyvendinti iš esamų ir (arba) papildomų išteklių (darbo vietų arba visos darbo dienos ekvivalentų skaičius) |2007 metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai |Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai[20] (XX 01 01) | A*/AD | 4,5 |B*, C*/AST | 2,5 |Darbuotojai, finansuojami[21] pagal XX 01 02 str. | 6 |Kiti darbuotojai[22], finansuojami pagal XX 01 04/05 str. |IŠ VISO | 13 |8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymasProjekto valdymas ir SIS II kūrimo koordinavimas.8.2.3. Žmogiškųjų išteklių šaltiniai (numatyti teisės aktuose)x Šiuo metu programos valdymui skirtų darbo vietų, kurias reikia pakeisti arba pratęsti( Darbo vietų, pagal MPS (metinę politikos strategiją) ir (arba) PBP (preliminarų biudžeto projektą) iš anksto skirtų n-tiesiems metams( Darbo vietų, kurių prašoma kitos MPS ir (arba) PBP procedūros metu.( Darbo vietos, kurios bus perskirstytos naudojant valdymo tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas)( Darbo vietų, reikalingų n-tiesiems metams, tačiau nenumatytų tų metų MPS ir (arba) PBP.8.2.4. Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą ( XX 01 04/05 – Administracinės valdymo išlaidos)Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)Biudžeto eilutė (numeris ir pavadinimas) | 2007 metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau | IŠ VISO |Kita techninė ir administracinė pagalba |- intra muros |- extra muros |Iš viso techninei ir administracinei pagalbai |8.2.5. Finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumąMln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)Žmogiškųjų išteklių rūšis | 2007 metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau |Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (XX 01 01) | 0,756 |Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) | 0,648 |Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 1,404 |Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji tarnautojai7*108 000 (asmeniui per metus) = 756 000 EURApskaičiuota – Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str.6*108 000 (asmeniui per metus) = 648 000 EUR8.2.6. Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) |2007 metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau | IŠ VISO |XX 01 02 11 01 – Komandiruotės | 0,022 |XX 01 02 11 02 – Posėdžiai ir konferencijos | 0,014 |XX 01 02 11 03 – Komitetai[24] (SIS II/VIS komitetas) | 0,150 |XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos |XX 01 02 11 05 – Informacinės sistemos |2 Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) |3 Kitos administravimui priskiriamos išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę) |Iš viso administracinių išlaidų, nepriskiriamų žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,186 |Apskaičiuota – Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą10 (posėdžių skaičius) * 15 000 (25 Komiteto narių susitikimas) = 150 000 EUR[1] OL C […], […], p. […].[2] OL C […], […], p. […].[3] OL L 131, 2000 6 1, p. 43.[4] OL L 64, 2002 3 7, p. 20.[5] OL L 176, 1999 7 10, p. 31.[6] OL L 370, 2004 12 17, p. 78.[7] OL C […], […], p. […].[8] OL C […], […], p. […].[9] OL L 131, 2000 6 1, p. 43.[10] OL L 64, 2002 3 7, p. 20.[11] OL L 176, 1999 7 10, p. 31.[12] OL L 368, 2004 12 15, p. 26.[13] Diferencijuoti asignavimai[14] Išlaidos, nepriklausančios atitinkamos xx antraštinės dalies xx 01 skyriui.[15] Išlaidos pagal xx antraštinės dalies xx 01 04 straipsnį.[16] Išlaidos pagal xx 01 skyrių, nepriskiriamos xx 01 04 arba xx 01 05 straipsniams.[17] ˇr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.[18] Jeigu būtina, t. y. jeigu priemonė trunka ilgiau kaip 6 metus, reikėtų pridėti papildomų stulpelių.[19] OL L 176, 1999 7 10, p. 36.[20] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[21] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[22] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą.[23] Prie atitinkamos (-ų) vykdomosios (-ųjų) agentūros (-ų) reikėtų pateikti nuorodą į konkrečią finansinę teisės akto pažymą.[24] Nurodyti komiteto rūšį ir kuriai grupei jis priklauso.


				|

		52013PC0769

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 dėl Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo techninio įgyvendinimo /* COM/2013/0769 final - 2013/0377 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO
APLINKYBĖS
Dohos pakeitimas
2012 m. gruodžio mėn. Dohos klimato
kaitos konferencijoje 192 Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos
konvencijos (toliau – konvencija) Kioto protokolo šalys priėmė Kioto
protokolo pakeitimą[1].
Šiuo vadinamuoju Dohos pakeitimu nustatomas antrasis Kioto protokolo
įsipareigojimų laikotarpis, prasidėjęs 2013 m. sausio 1 d.
ir pasibaigsiantis 2020 m. gruodžio 31 d.
Pagal Dohos pakeitimą Europos
Sąjunga, jos valstybės narės ir Islandija įsipareigoja
2013–2020 m. vidutinį metinį išmetamų šiltnamio efektą
sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį sumažinti iki 80 %
bazinių metų (daugiausia 1990 m.) kiekio[2]. Šis įsipareigojimas
grindžiamas išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslais,
nustatytais 2009 m. priimtame klimato kaitos ir energetikos dokumentų
rinkinyje, visų pirma ES apyvartinių taršos leidimų prekybos
sistemos ir pastangų pasidalijimo teisės aktuose[3]. Apskaičiuojant
įsipareigojimą atsižvelgta į Europos Sąjungos teisės
aktų taikymo srities ir Kioto protokolo antrojo įsipareigojimų
laikotarpio aprėpties skirtumus[4].
Šis principas atitinka 2012 m. kovo mėn. Tarybos išvadas, kuriose
teigiama, kad Europos Sąjungos, jos valstybių narių ir
Islandijos bendras įsipareigojimas turėtų būti grindžiamas
klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkiniu, taip pat kad
atskirų valstybių narių išmetamųjų teršalų kiekio
mažinimo Kioto protokolo antruoju laikotarpiu įpareigojimai neturi viršyti
Europos Sąjungos teisės aktais joms nustatytų
įpareigojimų. Šio principo laikytasi Europos Sąjungos ir jos
valstybių narių 2012 m. balandžio mėn. pateiktame dokumente
dėl įsipareigojimų antruoju įsipareigojimų laikotarpiu[5].
Dohos klimato kaitos konferencijoje, be Dohos
pakeitimo, priimta dar keletas sprendimų, susijusių su didelio masto
Dohos pakeitime numatytų teršalų mažinimo įsipareigojimų
įgyvendinimo techniniais klausimais. Tarp jų – sprendimai dėl
Kioto vienetų apskaitos ir tvarkymo pereinamuoju laikotarpiu tarp pirmojo
ir antrojo įsipareigojimų laikotarpių ir antruoju įsipareigojimų
laikotarpiu (sprendimai 1/CMP.8 ir 2/CMP.8)[6].
Dar keletas sprendimų, kuriais bus papildytas įgyvendinimo
teisės aktų rinkinys, šiuo metu yra rengiami. Europos Sąjunga
siekia padėti užtikrinti, kad jie būtų priimti 2013 m.
lapkričio mėn. Varšuvoje įvyksiančioje Klimato kaitos
konferencijoje.
Bendras Europos Sąjungos, jos
valstybių narių ir Islandijos įsipareigojimų vykdymas
Kioto protokolo 4 straipsnyje numatyta, kad
Šalys savo įsipareigojimus gali vykdyti bendrai. Šia galimybe Europos
Sąjunga ir jos valstybės narės pasinaudojo ratifikuodamos Kioto
protokolą 2002 m. ir įgyvendindamos pirmojo laikotarpio
įsipareigojimus[7].
Per derybas dėl Dohos pakeitimo Europos Sąjunga ir jos valstybės
narės neslėpė, kad jos ir antrojo laikotarpio
įsipareigojimus ketina vykdyti bendrai, šįkart kartu su Islandija.
Jei Šalys susitaria įsipareigojimus
vykdyti bendrai, laikoma, kad kiekviena Šalis savo įsipareigojimus
įvykdė, jei įvykdomas jų bendras įsipareigojimas
(grindžiamas bendru per įsipareigojimų laikotarpį išmestų
šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu). Tačiau, jei
bendro įsipareigojimo įvykdyti nepavyktų, kiekviena Šalis
prisiima atsakomybę už savo išmetamųjų teršalų kiekį,
nurodytą bendro įsipareigojimų vykdymo susitarime. Todėl
Kioto protokole reikalaujama, kad bendro įsipareigojimų vykdymo
susitarimo šalys nustatytų ir deponuodamos priėmimo dokumentus
praneštų apie kiekvienai bendro įsipareigojimų vykdymo
susitarimo šaliai paskirtą išmetamųjų teršalų kiekį.
Bendro Europos Sąjungos, jos
valstybių narių ir Islandijos įsipareigojimų vykdymo
sąlygos išdėstytos Tarybos sprendimo dėl Jungtinių
Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo Dohos
pakeitimo patvirtinimo ir bendro pagal jį prisiimtų įsipareigojimų
vykdymo pasiūlymo I priede[8].
Šios sąlygos taip pat bus įtrauktos į dvišalį
susitarimą su Islandija, dėl kurio 2013 m. birželio mėn.
Komisija pasiūlė Tarybai priimti derybų įgaliojimų
rekomendacijas. Kai bus sutarta dėl šių sąlygų,
įskaitant atitinkamus išmetamųjų teršalų kiekius, jas
reikės pranešti JTBKKK sekretoriatui tuo metu, kai Europos Sąjunga,
jos valstybės narės ir Islandija deponuos Dohos pakeitimo
priėmimo dokumentus.
Išmetamųjų teršalų
apskaita po 2012 m.
Kioto protokolo antruoju
įsipareigojimų laikotarpiu bus kaip ir iki šiol, o tam tikru mastu
netgi plačiau, taikoma dabartinė išmetamųjų teršalų
apskaitos sistema siekiant, kad būtų galima skaidriai stebėti
Šalių rezultatus ir atitiktį įpareigojimams. Vienas
pagrindinių šios sistemos reikalavimų – kad kiekviena
įsipareigojusi Šalis apskaičiuotų nustatytąją
normą. Nustatytoji norma – tai anglies dioksido ekvivalento (CO2 ekv)
tonomis išreikštas išmetamųjų teršalų kiekis, kurį
kiekviena Šalis turi teisę išmesti per visą įsipareigojimų
laikotarpį. Pagal nustatytosios normos dydį kiekviena Šalis savo
nacionaliniame registre sukuria atitinkamą skaičių nustatytosios
normos vienetų (NNV). Pagal Tarybos sprendimo pasiūlymo II priede
išdėstytą bendro įsipareigojimų vykdymo susitarimą tai
reiškia, kad Europos Sąjunga, jos valstybės narės ir Islandija
kiekviena yra atsakinga už tai, kad kiekvienos iš jų nacionaliniame
registre būtų sukurtas jos nustatytąją normą
atitinkantis nustatytosios normos vienetų skaičius.
Be NNV, nacionaliniuose registruose taip pat
registruojami ir apskaitomi naudojant Kioto protokolo lanksčiuosius
mechanizmus įgytų vienetų sandoriai. Tokie vienetai gali
būti ne tik NNV, bet ir patvirtinti išmetamųjų teršalų
mažinimo vienetai (PTMV), kurie įgyjami vykdant projektus pagal švarios plėtros
mechanizmą, išmetamųjų teršalų mažinimo vienetai (TMV),
kurie įgyjami vykdant bendro įgyvendinimo projektus, taip pat
išmetamųjų teršalų šalinimo vienetai (TŠV), kurie įgyjami
už išmetamųjų teršalų šalinimą absorbentais. Šių
vienetų sandoriams bus taikomi tarptautiniai reikalavimai, kaip antai dalyvavimo
lanksčiuosiuose mechanizmuose kriterijai ir su įsipareigojimų
laikotarpio rezervu (ĮLR) susiję reikalavimai. Tokiais reikalavimais
užtikrinama, kad Šalis neparduotų daugiau vienetų, negu kad joje iš
tikrųjų sumažinama išmetamųjų teršalų. Be to, Dohos
klimato kaitos konferencijoje susitarta dėl perėjimo nuo pirmojo prie
antrojo įsipareigojimų laikotarpio taisyklių, visų pirma
susijusių su pirmojo įsipareigojimų laikotarpio NNV pertekliaus
perkėlimu į antrąjį įsipareigojimų
laikotarpį.
Nors iš esmės naujosios pagal Kioto
protokolą sutartos taisyklės neturi poveikio ES apyvartinių
taršos leidimų prekybos sistemos (ES ATLPS) veikimui ir Sprendimo dėl
pastangų pasidalijimo taikymui, tačiau apskaitos, vykdomos pagal
Kioto protokolo sistemą, ir apskaitos, vykdomos pagal Europos
Sąjungos teisės aktus, sąveiką reikėtų
išdėstyti aiškiau, o pagal Kioto protokolą nustatytas taisykles
reikėtų suderinti su ES teisės aktais nustatytomis
taisyklėmis. Be to, reikės priimti papildomų techninių
taisyklių, susijusių su bendro įsipareigojimų vykdymo
susitarimo įgyvendinimu.
Techninio įgyvendinimo Europos
Sąjungoje teisinis pagrindas
Per pirmąjį Kioto protokolo
įsipareigojimų laikotarpį (2008–2012 m.) reikalavimai,
dėl kurių buvo sutarta tarptautiniu mastu, buvo įgyvendinami
Sprendimu dėl monitoringo mechanizmo[9]
ir registrų reglamentais, taikomais ES ATLPS antruoju prekybos laikotarpiu
(2008–2012 m.)[10].
Pagal šiuos reikalavimus buvo apskaitomi išmetamieji teršalai ir vienetai,
vykdoma ES bendro įsipareigojimų vykdymo veikla, tvarkomi vienetai,
susiję su įsipareigojimais pagal Kioto protokolą; jais taip pat
buvo reglamentuojama Kioto vienetų ir ES ATLPS vienetų administravimo
sąveika. Registrų reglamentuose nustatytos vienetų apskaitos ir
tvarkymo taisyklės, susijusios su ES ATLPS ir Kioto protokolo pirmojo
įsipareigojimų laikotarpio įgyvendinimu. Šiuo metu
galiojančiu Registrų reglamentu[11]
reglamentuojamas tik vienetų tvarkymas, susijęs su trečiojo ES
ATLPS prekybos laikotarpio bei Sprendimo dėl pastangų pasidalijimo
įgyvendinimu ir taikymu. Tačiau juo nereglamentuojami apskaitos
reikalavimai, susiję su Kioto protokolo techniniu įgyvendinimu po
2012 m.
Siekiant užtikrinti Kioto protokolo
įgyvendinimą po 2012 m., Europos Sąjunga, jos
valstybės narės ir Islandija turi nustatyti techninio
įgyvendinimo taisykles. Neseniai priimtame Stebėsenos mechanizmo
reglamente[12]
nėra teisinio pagrindo, kuriuo remdamasi Komisija galėtų tai
padaryti valstybių narių nacionalinių registrų atžvilgiu.
Todėl Stebėsenos mechanizmo reglamentą reikia iš dalies
pakeisti, kad būtų įtvirtintas reikiamas teisinis pagrindas.
2.           Techninis Kioto protokolo
įgyvendinimas po 2012 m.
Norint užtikrinti Kioto protokolo
techninį įgyvendinimą Europos Sąjungoje po 2012 m.,
sudaryti sąlygas veiksmingai bendrai vykdyti Europos Sąjungos, jos
valstybių narių ir Islandijos įsipareigojimus ir užtikrinti, kad
tai derėtų su ES ATLPS veikla ir Sprendimu dėl pastangų
pasidalijimo, Europos Sąjungai reikalingos techninės įgyvendinimo
taisyklės. Tose taisyklėse turėtų būti nustatyta daugelis
dalykų, visų pirma:
–
vienetų tvarkymo procesas, kaip antai Kioto
vienetų sandoriai (vienetų išdavimas, perdavimas, įsigijimas,
panaikinimas, nurašymas, perkėlimas, pakeitimas ar galiojimo datos
pakeitimas) Europos Sąjungos, nacionaliniuose valstybių narių ir
Islandijos registruose bei tarp tokių registrų;
–
apskaitos procesai, susiję su perėjimu
nuo pirmojo prie antrojo įsipareigojimų laikotarpio, įskaitant
pirmojo įsipareigojimų laikotarpio NNV, PTMV ir TMV pertekliaus
perkėlimą į antrąjį įsipareigojimų
laikotarpį;
–
ankstesnio laikotarpio pertekliaus rezervo (ALPR)
ir įsipareigojimų laikotarpio rezervo (ĮLR) kiekvienam bendro
įsipareigojimų vykdymo susitarimo dalyviui sukūrimas ir
tvarkymas;
–
mokestis, arba pajamų mokestis, taikomas
išduodant TMV ir pirmą kartą tarptautiniu mastu perduodant NNV
antruoju įsipareigojimų laikotarpiu.
Šiuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamento
pasiūlymu sukuriamas teisinis pagrindas, kuriuo remiantis šiuos techninius
klausimus bus galima įgyvendinti Europos Sąjungoje priimant
teisės aktus.
Vienetų tvarkymo procesas
Šiame pasiūlyme numatyti deleguotieji
aktai reikalingi tam, kad būtų užtikrinta, jog visi Kioto
vienetų sandoriai Europos Sąjungos registre ir nacionaliniuose
valstybių narių ir Islandijos registruose derėtų su bendru
jų įsipareigojimų vykdymu. Sandoriai apima vienetų
išdavimą, perdavimą, įsigijimą, panaikinimą,
perkėlimą, pakeitimą, galiojimo datos pakeitimą ir
nurašymą. Be to, būtina užtikrinti, kad būtų veiksmingai
įgyvendinami vienetų tvarkymo procesai, nustatyti siekiant apskaityti
išmetamuosius teršalus ir vienetus, kuriems taikoma ES ATLPS ir Sprendimas
dėl pastangų pasidalijimo. Antrojo įsipareigojimų
laikotarpio bendro įsipareigojimų vykdymo susitarime reikės
išsamiau išdėstyti Kioto protokolo įgyvendinimo taisykles Europos
Sąjungoje.
Be to, ir pagal ES ATLPS, ir pagal
Sprendimą dėl pastangų pasidalijimo leidžiama tam tikru ribotu
mastu naudoti Kioto vienetus atitikčiai ES teisės aktuose
nustatytiems įpareigojimams užtikrinti. Labai svarbu, kad Kioto protokolo
techninio įgyvendinimo Europos Sąjungoje taisyklėse
būtų numatyta tiek pat veiksmų laisvės kaip ir
Sąjungos teisės aktuose, kad veiklos vykdytojai tais vienetais
galėtų naudotis pagal ES ATLPS nuostatas, o valstybės narės
– vykdydamos savo įsipareigojimus pagal Sprendimą dėl
pastangų pasidalijimo. Taip pat labai svarbu, kad techninėse
įgyvendinimo taisyklėse būtų numatyti patikimi apskaitos
metodai ir taip Kioto protokolo įgyvendinimo taisyklės būtų
kuo labiau suderintos su ES ATLPS ir Sprendimu dėl pastangų
pasidalijimo. Tai, be kita ko, reiškia, kad turi būti užtikrinta, jog už
kiekvieną sukuriamą arba atitikčiai panaudojamą ES
vienetą būtų išduodamas arba nurašomas vienas Kioto vienetas.
Be to, šiame pasiūlyme numatyti
deleguotieji teisės aktai reikalingi tam, kad būtų veiksmingai
reguliuojamas vienetų nurašymas po 2012 m., nes bendro
įsipareigojimų vykdymo sėkmė priklausys nuo to, ar Europos
Sąjunga, kiekviena jos valstybė narė ir Islandija nurašys tiek
vienetų, kiek yra išmetusios teršalų. Jei Europos Sąjunga, jos
valstybės narės ir Islandija nuosekliai nurašinės vienetus ir
bus aiškiai nustatyta, kiek vienetų turi nurašyti kiekviena Šalis,
įgyvendindamos savo įsipareigojimus pagal Sąjungos teisės
aktus Šalys automatiškai bus įgyvendinusios savo įsipareigojimus
pagal Kioto protokolą ir vice versa. Be to, toks procesas
reikalingas pagal ES ATLPS vykdomos apskaitos vientisumui užtikrinti. Jei
veiklos vykdytojai, kuriems taikoma ES ATLPS, įvykdys įpareigojimus
pagal šią sistema, tai bus garantija, kad jiems nereikia įsigyti
papildomų Kioto vienetų savo išmetamiesiems teršalams kompensuoti
pagal Kioto protokolo apskaitos reikalavimus antruoju įsipareigojimų
laikotarpiu. Todėl šiame pasiūlyme numatytais deleguotaisiais aktais
bus užtikrinta, kad 2013 m. sausio 1 d.–2020 m. gruodžio
31 d. laikotarpio išmetamųjų teršalų, kuriems taikoma ES
ATLPS, kiekis atitiks nurašytų Kioto protokolo antrojo
įsipareigojimų laikotarpio vienetų skaičių. Iš
esmės jais bus užtikrinta, kad už kiekvieną ES ATLPS vienetą,
grąžintą dėl teršalų išmetimo iš Kioto protokolo A priede
nurodytų šaltinių, bus nurašytas vienas Kioto vienetas, galiojantis
antruoju įsipareigojimų laikotarpiu. Lygiai taip pat jais bus
nustatyta, kad antruoju įsipareigojimų laikotarpiu galiojantys Kioto
vienetai turi būti nurašomi už sektoriuose, kuriems ATLPS netaikoma,
valstybių narių ir Islandijos išmestus ir absorbuotus teršalus, jei
toms dujoms, šaltiniams ir absorbentams taikomas Kioto protokolas.
Apskaitos procesai, susiję su
perėjimu nuo pirmojo prie antrojo įsipareigojimų laikotarpio
Sprendime 13/CMP.1, kuriame išdėstytos
pagrindinės Kioto protokolo apskaitos taisyklės[13], numatyta, kad užbaigus
visų Šalių atitikties vertinimą, Šalys gali perkelti TMV, PTMV
ir NNV į kitą įsipareigojimų laikotarpį. Pagal
minėtą sprendimą galima perkelti 2,5 % Šalies nustatytosios
normos sudarantį TMV ir PTMV kiekį. Negalima perkelti teršalų
šalinimo vienetų (TŠV), laikinų PTMV (LPTMV), ilgalaikių PTMV
(IPTMV) ir TMV, kurie konvertuoti iš TŠV. Sprendimu 1/CMP.8 patvirtinama, kad
šios taisyklės galioja ir po 2012 m., bei nustatomas naujas
reikalavimas, kad perkeltas NNV kiekis turi būti pervestas į Šalies
ankstesnio laikotarpio pertekliaus rezervą (ALPR).
PTMV ir TMV kiekio, kuris gali būti
perkeltas, procentinės dalies riba taikoma remiantis nustatytąja
norma, o pirmuoju įsipareigojimų laikotarpiu galiojantys PTMV ir TMV,
panaudoti atitikčiai trečiajame ES ATLPS etape užtikrinti
(2013–2020 m.) laikomi Sąjungos registre. Dėl šių priežasčių
labai svarbu, kad ta riba visoje Europos Sąjungoje ir jos valstybėse
narėse būtų taikoma taip, kad tuos vienetus būtų
galima perkelti siekiant vėliau nurašyti. Be to, pagal ES ATLPS
reikalaujama, kad sąskaitas būtų atsidariusios ir jas tvarkytų
ne tik Šalys, bet ir privatūs subjektai. Jei tarp tose sąskaitose
laikomų vienetų yra PTMV ir TMV, svarbu, kad būtų
nustatytos nuoseklios taisyklės, leidžiančios optimaliai
įgyvendinti perkėlimo taisykles.  NNV, atitinkantys tarp antro ir
trečio ES ATLPS etapų sukauptų ATL skaičių, taip pat
laikomi Sąjungos registre. Todėl deleguotaisiais aktais taip pat
reikės nustatyti perkėlimo taikymo nustatytosios normos vienetams
taisykles siekiant pagal Kioto protokolą galiojančios apskaitos
sistemos įgyvendinimą suderinti su ES ATLPS ir Sprendimu dėl
pastangų pasidalijimo.
Įsipareigojimų laikotarpio
rezervo (ĮLR) ir ankstesnio laikotarpio pertekliaus rezervo (ALPR)
kiekvienai bendro įsipareigojimų vykdymo susitarimo šaliai
sukūrimas ir tvarkymas
Šiame pasiūlyme numatytais
deleguotaisiais aktais taip pat reikės nustatyti įsipareigojimų
laikotarpio rezervo (ĮLR) darbo tvarką Europos Sąjungos, jos
valstybių narių ir Islandijos nacionaliniuose registruose.
Tarptautinis reikalavimas sukurti ir tvarkyti ĮLR yra kiekvienos Šalies
atsakomybės už jos nustatytosios normos vienetų tvarkymą ir
apskaitą dalis. Tarptautiniuose sprendimuose nustatyta, kad ĮLR yra
lygus arba 90 % Šalies pradinės nustatytosios normos, arba 100 %
naujausio peržiūrėto inventoriaus, padauginto iš aštuonių – priklausomai
nuo to, kuris dydis yra mažesnis. Kiekvienas bendro įsipareigojimų
vykdymo susitarimo dalyvis turi savo atskirą ĮLR. Kadangi
valstybių narių ir Islandijos nustatytoji norma susijusi tik su
sektoriais, kuriems netaikoma ES ATLPS, o Sąjungos nustatytoji norma
susijusi su ATLPS sektoriais, šiame pasiūlyme numatytais deleguotaisiais
aktais turi būti nustatytas nuoseklus tikslaus skaičiavimo ir
skaidraus ataskaitų teikimo metodas, taikomas atitinkamo
įsipareigojimų laikotarpio Europos Sąjungos, jos valstybių
narių ir Islandijos rezervams.
Sprendimu 1/CMP.8 reikalaujama, kad kiekviena
Šalis savo nacionaliniame registre sukurtų ankstesnio laikotarpio
pertekliaus rezervo (ALPR) sąskaitą, ir nustatomos tokios ALPR
taikomos taisyklės: vienetai gali būti perkeliami iš vienos ALPR
sąskaitos į kitą; kiekviena Šalis gali nurašyti tiek savo ALPR
esančių vienetų, kiek antrojo įsipareigojimų
laikotarpio išmetamųjų teršalų kiekis viršija
nustatytąją normą; Šalis gali įsigyti ne daugiau kaip
2 % jos ankstesnio įsipareigojimų laikotarpio nustatytosios
normos sudarančių vienetų iš kitos Šalies ALPR. Europos
Sąjunga, jos valstybės narės ir Islandija kiekviena yra
atsakinga už ALPR sukūrimą ir tvarkymą pagal sutartas
tarptautines taisykles ir bendro įsipareigojimų vykdymo susitarimo
sąlygas. Būtina nustatyti kiekvieno ALPR aprėptį remiantis
siūlomo Tarybos sprendimo I priede apibrėžtais išmetamųjų
teršalų kiekiais. Taip pat būtina nustatyti bendras taisykles
dėl pradinio balanso[14]
ir dėl vienetų naudojimo bei įsigijimo Europos Sąjungos,
jos valstybių narių ir Islandijos ankstesnio laikotarpio pertekliaus
rezervuose.
Pajamų mokestis, taikomas NNV ir TMV
Sprendime 1/CMP.8 nustatyta, kad pirmą
kartą atliekant tarptautinį NNV perdavimą ir išduodant TMV turi
būti mokamas 2 % pajamų mokestis. Už šio mokesčio
taikymą išduodant TMV atsakingos kiekviena valstybė narė ir
Islandija. Vis dėlto, kadangi turi būti išlaikytas NNV balansas
siekiant užtikrinti, kad už kiekvieną vienetą, panaudotą
atitikčiai pagal Sprendimą dėl pastangų pasidalijimo
užtikrinti, būtų galimybė nurašyti vieną galiojantį
Kioto vienetą, šiame pasiūlyme numatytais deleguotaisiais aktais turi
būti užtikrinta, kad pajamų mokesčio taikymas būtų
suderintas su Europos Sąjungos teisės aktų reikalavimais.
3.           Teisiniai pasiūlymo
aspektai
Šiuo pasiūlymu iš dalies keičiamas
Stebėsenos mechanizmo reglamento teisinis pagrindas, kad Komisija ne
teisėkūros procedūra galėtų priimti neesmines
nuostatas dėl Kioto vienetų apskaitos po 2012 m. ES
teisėje. Esminės nuostatos, susijusios su Europos Sąjungos, jos
valstybių narių ir Islandijos įsipareigojimais, jų
įgyvendinimu ir bendru vykdymu, nustatytos įvairiose teisės
priemonėse, be kita ko, atskirame Tarybos sprendimo pasiūlyme. Jos
taip pat bus nustatomos dvišaliame susitarime su Islandija ir yra
įtrauktos į Dohos pakeitimą bei į papildomus Šalių
konferencijos, laikomos Kioto protokolo Šalių posėdžiu, sprendimus, taip
pat jos bus nustatomos Stebėsenos mechanizmo reglamente ir pagal jį
priimsimuose deleguotuosiuose ir įgyvendinimo aktuose.
Pagal ankstesnius registrų reglamentus
tokios taisyklės buvo priimamos taikant reguliavimo su tikrinimu komiteto
procedūrą. Jų teisinis pagrindas buvo nustatytas Sprendime
dėl monitoringo mechanizmo. Teisinis pagrindas, kuriuo remiantis
techninius klausimus, susijusius su vienetų tvarkymu Kioto protokolo
pirmuoju įsipareigojimų laikotarpiu, buvo galima įgyvendinti
priimant registrų reglamentus, nustatytas Sprendime dėl monitoringo
mechanizmo 3 straipsnio 3 dalyje ir 6 straipsnio 1 dalyje. Tose nuostatose, be
kita ko, nustatyta, kad komitologijos tvarka turi būti priimtos
įgyvendinimo nuostatos, susijusios su nacionalinių registrų ankstesnių
metų informacijos apie nustatytosios normos vienetų, teršalų
šalinimo vienetų, išmetamųjų teršalų mažinimo vienetų
ir patvirtintų teršalų šalinimo vienetų išdavimą,
laikymą, perdavimą, atšaukimą bei panaikinimą ataskaitomis.
Jose taip pat numatyta, kad komitologijos tvarka priimamos priemonės,
susijusios su Bendrijai ir jos valstybėms narėms taikomu reikalavimu
sukurti ir tvarkyti registrus, kad užtikrintų tikslią nustatytosios
normos vienetų, teršalų šalinimo vienetų, teršalų mažinimo
vienetų ir patvirtintų išmetamųjų teršalų mažinimo
vienetų išdavimo, laikymo, perdavimo, įsigijimo, atšaukimo bei
panaikinimo ir nustatytosios normos vienetų, teršalų mažinimo
vienetų ir patvirtintų išmetamųjų teršalų mažinimo
vienetų apskaitą.
Sprendimas dėl monitoringo mechanizmo
buvo panaikintas ir pakeistas Stebėsenos mechanizmo reglamentu, kuris
įsigaliojo 2013 m. liepos 8 d. Stebėsenos mechanizmo
reglamento 10 straipsnyje (Registrų sudarymas ir tvarkymas) daroma nuoroda
į registrų sistemą, kuria techniškai įgyvendinamas Kioto
protokolas dėl vienetų tvarkymo nacionaliniuose registruose. Šia
sistema įgyvendintas pagrindinis elementas tarptautinio reikalavimo, kad
Sąjunga ir valstybės narės sukurtų ir tvarkytų
registrus siekdamos vesti tikslią atitinkamai NNV, TŠV, TMV, PTMV,
laikinų PTMV ir ilgalaikių PTMV išdavimo, laikymo, perdavimo,
įsigijimo, atšaukimo, nurašymo, perkėlimo, pakeitimo arba galiojimo
pabaigos pakeitimo apskaitą. 10 straipsnio 4 dalies nuostata, kuria
pakeista Sprendimo dėl monitoringo mechanizmo 6 straipsnio 1 dalis, taip
pat yra teisinis pagrindas, kuriuo remiantis gali būti priimamas
deleguotasis aktas, kuriuo įgyvendinamos neesminės Kioto protokolo
techninio įgyvendinimo nuostatos, susijusios su vienetų tvarkymu
nacionaliniuose registruose. Tačiau Sprendimo dėl monitoringo
mechanizmo 6 straipsnio 1 dalis buvo taikoma visiems vienetų tvarkymo
klausimams, susijusiems su Bendrijos ir jos valstybių narių
registrais, o Stebėsenos mechanizmo reglamente šios nuostatos taikymo sritis
susiaurinta. Deleguotųjų aktų priėmimo teisinis pagrindas
dabar taikomas tik Sąjungos registro (o ne Sąjungos ir
valstybių narių registrų) sukūrimui (o ne
sukūrimui ir tvarkymui).
Siekiant sukurti
veiksmingą registrų sistemą, kuria būtų
įgyvendinti nauji vienetų tvarkymo Kioto protokolo antruoju
įsipareigojimų laikotarpiu reikalavimai, būtina iš dalies
pakeisti Stebėsenos mechanizmo reglamento 10 straipsnį. Jo taikymo
sritis turėtų būti išplėsta taip, kad apimtų visus
techninio įgyvendinimo klausimus, susijusius su vienetų tvarkymu
nacionaliniuose registruose, kaip reikalaujama Kioto protokole, Dohos pakeitime
ir pagal jį priimtuose sprendimuose dėl Kioto protokolo antrojo
įsipareigojimų laikotarpio.
Remiantis taisyklių, kurios turi
būti priimamos šiame pasiūlyme numatytais teisės aktais,
turiniu, šie teisės aktai taip pat turi būti priimami kaip
deleguotieji aktai pagal SESV 290 straipsnį, kaip numatyta Stebėsenos
mechanizmo reglamento 10 straipsnio 4 dalyje.
Deleguotaisiais aktais papildomos esminės
taisyklės išsamiau išdėstant jų esmę ir išsamiau
reglamentuojant detales. Jie skiriasi nuo įgyvendinimo aktų,
numatytų SESV 291 straipsnyje, kuriais nustatomos vienodos Sąjungos
teisės aktų įgyvendinimo valstybėse narėse sąlygos.
Kaip matyti iš to, kas išdėstyta pirmiau, apskaitos reikalavimai, kurie
turi būti įgyvendinti po 2012 m., kyla ne tik iš ES teisės,
bet ir dažnai yra grindžiami tarptautiniu mastu suderintomis taisyklėmis.
Be to, juos įgyvendina ne tik valstybės narės, bet jie taip pat
taikomi pačiai Europos Sąjungai, todėl atitinkamos
prievolės tenka ES institucijoms, Kaip numatyta SESV 290 straipsnyje,
šiame pasiūlyme numatytais deleguotaisiais aktais nebūtų
derinamas jau esamų taisyklių įgyvendinimas, – jais
turėtų būti nustatytos papildomos konkrečios Kioto
protokolo įgyvendinimo po 2012 m. techninės detalės.
2013/0377 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas
(ES) Nr. 525/2013 dėl Jungtinių Tautų bendrosios klimato
kaitos konvencijos Kioto protokolo techninio įgyvendinimo
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo
akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[15] ir atsižvelgdami į
Regionų komiteto nuomonę[16],
laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)       Taryba priėmė
sprendimą […] dėl Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos
konvencijos Kioto protokolo Dohos pakeitimo patvirtinimo ir bendro pagal
jį prisiimtų įsipareigojimų vykdymo.[17] Tuo sprendimu Sąjungos
vardu patvirtinamas Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos
konvencijos (JTBKKK) Kioto protokolo Dohos pakeitimas, kuriuo nustatomas
antrasis įsipareigojimų laikotarpis, ir nustatomos bendro
Sąjungos, jos valstybių narių ir Islandijos
įsipareigojimų vykdymo pagal Kioto protokolo 4 straipsnį
sąlygos;
(2)       reikia nustatyti tam tikras
taisykles, susijusias su Dohos pakeitimo patvirtinimu, Šalių
konferencijoje, laikomoje Kioto protokolo Šalių posėdžiu,
priimtų papildomų sprendimų įgyvendinimu ir bendro
Sąjungos, jos valstybių narių ir Islandijos įsipareigojimų
vykdymo sąlygomis; tomis taisyklėmis turėtų būti
užtikrintas Kioto protokolo techninis įgyvendinimas po 2012 m.,
siekiant, kad bendras Sąjungos, jos valstybių narių ir
Islandijos įsipareigojimų vykdymas būtų veiksmingas, taip
pat siekiant šį vykdymą suderinti su Sąjungos apyvartinių
taršos leidimų prekybos sistema (ES ATLPS), nustatyta Europos Parlamento
ir Tarybos direktyva 2003/87/EB[18],
ir su Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 406/2009/EB[19];
(3)       pirmuoju Kioto protokolo
įsipareigojimų laikotarpiu tarptautiniu mastu sutarti
išmetamųjų teršalų ir vienetų apskaitos bei tvarkymo
reikalavimai, taip pat bendras Sąjungos ir jos valstybių narių
įsipareigojimų vykdymas buvo įgyvendinti Europos Parlamento ir
Tarybos sprendimu 280/2004/EB[20]
ir vadinamaisiais registrų reglamentais[21].
Ankstesni registrų reglamentai pakeisti Komisijos reglamentu (ES)
Nr. 389/2013[22],
kuriame dabar nustatytos vienetų tvarkymo nuostatos, susijusios su ES
ATLPS ir Sprendimo 406/2009/EB[23]įgyvendinimu
bei pagal juos vykdoma veikla. Neseniai priimtame Europos Parlamento ir Tarybos
reglamente (ES) Nr. 525/2013[24]
nebeliko reikiamo teisinio pagrindo, kad būtų galima priimti
deleguotuosius aktus, skirtus antrojo įsipareigojimų laikotarpio
taisyklėms įgyvendinti;
(4)       antruoju
įsipareigojimų laikotarpiu Sąjungos nustatytoji norma yra susijusi
su iš šaltinių, kuriems taikoma ES ATLPS, išmetamų šiltnamio
efektą sukeliančių dujų kiekiu tiek, kiek jam taikomas
Kioto protokolas, o atitinkamos valstybių narių ir Islandijos
nustatytosios normos yra susijusios su šiltnamio efektą
sukeliančių dujų kiekiu, išmetamų iš visų kitų
šaltinių ir sugeriamų visais kitais absorbentais, kuriems taikomas
Kioto protokolas;
(5)       Sprendimu 1/CMP.8[25] iš dalies pakeistos
taisyklės, pagal kurias nustatoma, ar subjektas atitinka dalyvavimo
lanksčiuosiuose mechanizmuose, įgyvendinamuose pagal Kioto
protokolą, kriterijus. Jame taip pat nustatoma, kiek pirmojo
įsipareigojimų laikotarpio vienetų galima perkelti į
antrą įsipareigojimų laikotarpį, ir reikalaujama, kad
kiekviena Šalis sukurtų ankstesnio laikotarpio pertekliaus rezervą
(ALPR). Be to, tame sprendime taip pat numatyta, kad nuo pajamų,
gautų pirmą kartą tarptautiniu mastu perduodant NNV ir už bendro
įgyvendinimo projektus išduodant teršalų mažinimo vienetus (TMV),
turi būti sumokėtas 2 % mokestis iš karto po to, kai prieš tai
Šalių turėti NNV arba teršalų šalinimo vienetai (TŠV)
konvertuojami į TMV. Dėl kitų Kioto protokolo antrojo
laikotarpio įsipareigojimų įgyvendinimo kol kas vyksta derybos;
(6)       norint nustatyti nuoseklias
Kioto protokolo techninio įgyvendinimo Europos Sąjungoje po
2012 m. taisykles, sudaryti sąlygas veiksmingai bendrai vykdyti
Sąjungos, jos valstybių narių ir Islandijos įsipareigojimus
ir užtikrinti, kad tai derėtų su ES ATLPS veikla ir Sprendimu dėl
pastangų pasidalijimo, Komisijai turėtų būti suteikti
įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal SESV 290 straipsnį.
Rengdama ir rašydama deleguotuosius aktus, Komisija turėtų
užtikrinti, kad jie derėtų su tarptautiniu mastu priimtais
reikalavimais, bendro įsipareigojimų vykdymo susitarimo
sąlygomis, nustatytomis Sprendime [...] ir atitinkamais Sąjungos
teisės aktais,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamentas
(ES) Nr. 525/2013 iš dalies keičiamas taip:
1.           3 straipsnyje įterpiami
13a ir 13b punktai:
„13a) įsipareigojimų laikotarpio
rezervas (ĮLR) – rezervas, sukurtas pagal Sprendimo 11/CMP.1 priedą
arba kitus atitinkamus JTBKKK arba Kioto protokolo organizacijų
sprendimus;
13b) ankstesnio laikotarpio pertekliaus rezervas
(ALPR) – rezervas, sukurtas pagal Sprendimą 1/CMP.8 arba kitus atitinkamus
JTBKKK arba Kioto protokolo organizacijų sprendimus;“
2.           10 straipsnis iš dalies
keičiamas taip:
a) 10 straipsnio 1 dalis papildoma šia
pastraipa:
„Sąjunga ir valstybės narės savo
registruose apskaito pagal Kioto protokolą, Sprendimą 1/CMP.8 arba
kitus atitinkamus JTBKKK ar Kioto protokolo organizacijų sprendimus
perduodamus vienetus kaip dalį pajamų, gautų išdavus TMV ir
pirmą kartą tarptautiniu mastu perdavus NNV.“
b) 10 straipsnis papildomas šia 5 dalimi:
„5.        Komisija taip pat įgaliojama
priimti deleguotuosius aktus pagal 25 straipsnį kuriais užtikrinama, kad
vykdant Sąjungos ir valstybių narių registrų veiklą
būtų techniškai įgyvendintas Kioto protokolas, sudaromos
sąlygos veiksmingai bendrai vykdyti Sąjungos, jos valstybių
narių ir Islandijos įsipareigojimus ir tai suderinama su Direktyvos
2003/87/EB bei Sprendimo 406/2009/EB taikymu, įskaitant:
(a)
vienetų tvarkymo procesus, kaip antai NNV,
PTMV (įskaitant IPTMV ir LPTMV), TMV ir TŠV sandorius (išdavimą,
perdavimą, įsigijimą, panaikinimą, nurašymą,
perkėlimą, pakeitimą ar galiojimo datos pakeitimą) Europos
Sąjungos, nacionaliniuose valstybių narių ir Islandijos
registruose ir tarp tokių registrų;
(b)
apskaitos procesus, susijusius su perėjimu nuo
pirmojo prie antrojo įsipareigojimų laikotarpio, įskaitant
pirmojo įsipareigojimų laikotarpio NNV, PTMV ir TMV pertekliaus
perkėlimą į antrąjį įsipareigojimų
laikotarpį;
(c)
Sąjungos ir valstybių narių
ankstesnio laikotarpio pertekliaus rezervų ir įsipareigojimų
laikotarpio rezervų sukūrimą ir tvarkymą;
(d)
pajamų dalies apskaitą, numatytą šio
straipsnio 1 dalyje.
Priimdama pirmoje pastraipoje nurodytus
deleguotuosius aktus Komisija užtikrina, kad būtų nuosekliai
įgyvendinami tarptautiniu mastu priimti apskaitos reikalavimai,
Sąjunga ir valstybės narės kuo skaidriau ir tiksliau apskaitytų
Kioto vienetus patirdamos kuo mažesnę administracinę naštą ir
išlaidas.“
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja
dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
[1]               Sprendimas 1/CMP.8, priimtas šalių konferencijoje,
kuri laikoma Kioto protokolo šalių posėdžiu,
FCCC/KP/CMP/2012/13/Add.1.
[2]               Pirmuoju įsipareigojimų laikotarpiu ES
baziniai metai buvo šie: anglies dioksido (CO2), metano (CH4
) ir azoto oksido (N2O) teršalų atveju visų valstybių
narių baziniai metai buvo 1990 m., išskyrus Bulgariją (1988 m.),
Vengriją (1985–1987 m. vidurkis), Slovėniją (1986 m.),
Lenkiją (1988 m.) ir Rumuniją (1989 m.). Fluorintų
dujų atveju visų valstybių narių baziniai metai buvo 1995
m., išskyrus  Austriją, Prancūziją, Italiją ir
Slovakiją (1990 m.) ir Rumuniją (1989 m.).
[3]               2009 m. balandžio 23 d. priimti teisės aktai,
įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/29/EB, iš
dalies keičiančią Direktyvą 2003/87/EB, siekiant
patobulinti ir išplėsti Bendrijos šiltnamio efektą
sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos
sistemą, ir 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos
sprendimą Nr. 406/2009/EB dėl valstybių narių pastangų
mažinti jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas,
Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti
šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas, OL L 140 2009 6
5.
[4]               Šis taikymo srities skirtumas išsamiai paaiškintas 2012
m. vasario 13 d. Komisijos tarnybų darbiniame dokumente „Preparing the
EU's Quantified Emission Limitation or Reduction Objective (QELRO) based on the
EU Climate and Energy Package“, SWD(2012) 18 final, 2012 2 13.
[5]               Danijos ir Europos Komisijos Europos Sąjungos ir
jos valstybių narių vardu 2012 m. balandžio 19 d. pateiktas
dokumentas „Information on the quantified emission limitation or reduction
objectives (QELROs) for the second commitment period under the Kyoto Protocol“,
FCCC/KP/AWG/2012/MISC.1.
[6]               Žr. 1 išnašą pirmiau.
[7]               2002 m. balandžio 25 d. Tarybos sprendimas 2002/358/EB
dėl Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto
protokolo patvirtinimo Europos bendrijos vardu ir bendro jame numatytų
įsipareigojimų vykdymo, OL L 130/1, 2002 5 15, p. 1.
[8]               COM(2013) 768 final.
[9]               2004 m. vasario 11 d. Europos
Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 280/2004/EB dėl šiltnamio efektą
sukeliančių dujų emisijos Bendrijoje monitoringo mechanizmo ir
Kioto protokolo įgyvendinimo (OL L 49, 2004 2 19, p. 1).
[10]             2004 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr.
2216/2004 dėl standartizuotos ir apsaugotos registrų sistemos pagal
Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB ir Europos Parlamento
ir Tarybos sprendimą Nr. 280/2004/EB (OL L 386, 2004 12 29, p. 1) ir 2010
m. spalio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 920/2010 dėl standartizuotos
ir apsaugotos registrų sistemos sutinkamai su 2003/87/EB Europos
Parlamento ir Tarybos direktyva ir  Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu
Nr. 280/2004/EB (OL L 270, 2010 10 14, p. 1).
[11]             2013 m. gegužės 2 d. Komisijos reglamentas
(ES) Nr. 389/2013, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos
direktyvą 2003/87/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimus
Nr. 280/2004/EB ir Nr. 406/2009/EB įsteigiamas Sąjungos
registras ir panaikinami Komisijos reglamentai (ES) Nr. 920/2010 ir
Nr. 1193/2011 (OL 122, 2013 5 3, p. 1).
[12]             2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentas (ES) Nr. 525/2013 dėl šiltnamio efektą
sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir
kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens
informacijos teikimo mechanizmo ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr.
280/2004/EB (OL L 165, 2013 6 18, p. 13).
[13]             Sprendimas 13/CMP/1 dėl nustatytosios normos
vienetų apskaitos tvarkos pagal Kioto protokolo 7 straipsnio 4 dalį
(angl. “Modalities for the accounting of assigned amounts under Article 7,
paragraph 4, of the Kyoto Protocol”), FCCC/KP/CMP/2005/8/Add.2.
[14]             Pradinį balansą Europos Sąjungos ankstesnio
laikotarpio pertekliaus rezerve, kuris bus sukurtas Sąjungos registre,
sudarys daugiausia NNV, laikomi Sąjungos registre pagal Reglamento
920/2010/EB 56 straipsnį, kurie atitinka ES ATLPS apyvartinius taršos
leidimus, sukauptus pagal Reglamento 920/2010/EB 57 straipsnį. Kiekvienos
iš valstybių narių ir Islandijos ALPR pradinį balansą
sudarys nacionaliniame registre perkelti NNV.
[15]             OL C, , p. .
[16]             OL C, , p. .
[17]             OL L , , p. .
[18]             2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos
direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių
dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies
keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB (OL L 275, 2003 10 25).
[19]             2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos
sprendimas Nr. 406/2009/EB dėl valstybių narių pastangų
mažinti jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas,
Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti
šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas (OL L 140, 2009
6 5,  p. 136).
[20]             2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentas Nr. 280/2004/EB dėl šiltnamio efektą
sukeliančių dujų emisijos Bendrijoje monitoringo mechanizmo ir
Kioto protokolo įgyvendinimo (OL L 49, 2004 2 19, p. 1).
[21]             2004 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr.
2216/2004 dėl standartizuotos ir apsaugotos registrų sistemos pagal
Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB ir Europos Parlamento
ir Tarybos sprendimą Nr. 280/2004/EB (OL L 386, 2004 12 29, p. 1) [2004]
ir 2010 m. spalio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 920/2010 dėl
standartizuotos ir apsaugotos registrų sistemos sutinkamai su 2003/87/EB
Europos Parlamento ir Tarybos direktyva ir  Europos Parlamento ir Tarybos
sprendimu Nr. 280/2004/EB (OL L 270, 2010 10 14, p. 1).
[22]             2013 m. gegužės 2 d. Komisijos reglamentas
(ES) Nr. 389/2013, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos
direktyvą 2003/87/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimus
Nr. 280/2004/EB ir Nr. 406/2009/EB įsteigiamas Sąjungos
registras ir panaikinami Komisijos reglamentai (ES) Nr. 920/2010 ir
Nr. 1193/2011 (OL 122, 2013 5 3, p. 1).
[23]             2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos
sprendimas Nr. 406/2009/EB dėl valstybių narių pastangų
mažinti jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas,
Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti
šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas (OL L 140, 2009
6 5, p. 136).
[24]             2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentas (ES) Nr. 525/2013 dėl šiltnamio efektą
sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir
kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens
informacijos teikimo mechanizmo ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr.
280/2004/EB (OL L 165, 2013 6 18, p. 13).
[25]             Sprendimas 1/CMP.8, priimtas šalių konferencijoje,
kuri laikoma Kioto protokolo šalių posėdžiu,
FCCC/KP/CMP/2012/13/Add.1.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52006PC0153

Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentus (EEB) Nr. 2771/75 ir (EEB) Nr. 2777/75 dėl išskirtinių rinkos rėmimo priemonių taikymo  /* KOM/2006/0153 galutinis - CNS 2006/0055 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 29.3.2006KOM(2006) 153 galutinis2006/0055 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentus (EEB) Nr. 2771/75 ir (EEB) Nr. 2777/75 dėl išskirtinių rinkos rėmimo priemonių taikymo(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASDėl didelio žiniasklaidos dėmesio labai patogeniniam paukščių gripui (H5N1), nustatytam keliose valstybėse narėse, ir daugiausia laukiniams paukščiams, per pastarąsias savaites ES smarkiai sumažėjo paukštienos suvartojimas.Kai kuriose valstybėse narėse toks vartojimo sumažėjimas, atsiradęs dėl prarasto vartotojų pasitikėjimo, siekia daugiau nei 50 %. Dėl šio sumažėjusio suvartojimo daugelyje valstybių narių susikaupė didžiulės paukštienos atsargos, kurių šiuo metu yra apie 300 000 tonų. Šią padėtį dar labiau pablogina tai, kad kai kurios trečiosios šalys uždraudė importuoti paukštieną iš kai kurių valstybių narių ar net iš visos ES.Grąžinamosios eksporto išmokos yra vienintelė rinkos valdymo priemonė, tinkanti bendram paukštienos rinkos organizavimui. Komisija jau naudojo šią priemonę, padidindama eksporto grąžinamąsias išmokas už kai kuriuos produktus, tačiau to nepakanka rinkai stabilizuoti, nes tradicinėse eksporto rinkose vartojimas taip pat sumažėjęs. Prieš tai minėtas kai kurių trečiųjų šalių draudimas importuoti dar labiau sumažino grąžinamųjų išmokų poveikį.Be rinkai valdyti skirtų grąžinamųjų eksporto išmokų naudojimo, bendro rinkos organizavimo 14 straipsnyje išimtinės rinkos rėmimo priemonės numatytos tik tuo atveju, kai yra laisvos apyvartos apribojimai, įvesti taikant priemones, skirtas užkirsti kelią gyvulių ligų plitimui.Šios priemonės taikomos tik paukščių ūkiuose, kurie yra tiesiogiai paveikti veterinarinių ir sanitarinių priemonių, tačiau žymiai sumažėjus vartojimui ir norint plačiau remti rinką, šių rinkos rėmimo priemonių neužtenka.Todėl reikėtų išplėsti šį teisinį pagrindą, kad esant rimtiems rinkos sutrikimams, kilusiems dėl vartotojo pasitikėjimo praradimo, atsiradusio dėl pavojaus visuomenės ar gyvūnų sveikatai, būtų galima taikyti ne tik dabar numatytas, bet ir kitas rėmimo priemones.Šiuo pasiūlymu siekiama iš dalies pakeisti Tarybos reglamentų (EEB) Nr. 2777/75 ir (EEB) Nr. 2771/75 14 straipsnius.2006/0055 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentus (EEB) Nr. 2771/75 ir (EEB) Nr. 2777/75 dėl išskirtinių rinkos rėmimo priemonių taikymoEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 36 ir 37 straipsnius,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[1],kadangi:1.  1975 m. spalio 29 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2771/75 dėl bendro kiaušinių rinkos organizavimo[2] 14 straipsnyje ir 1975 m. spalio 29 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2777/75 dėl bendro paukštienos rinkos organizavimo[3] 14 straipsnyje numatyta, kad, siekiant atsižvelgti į laisvos apyvartos apribojimus, kurie gali atsirasti taikant kovos su gyvūnų ligų plitimu priemones, galima imtis išskirtinių rinkos rėmimo priemonių.2.  Šių išskirtinių rinkos rėmimo priemonių imasi Komisija, ir jos yra tiesiogiai susijusios su veterinarijos ir sanitarijos priemonėmis, kurias kovai su ligų plitimu priėmė atitinkamos valstybės narės, arba yra jų rezultatas. Jų turi būti imtasi valstybių narių prašymu, kad būtų išvengta rimtų sutrikimų atitinkamose rinkose.3.  Patirtis rodo, kad rimti rinkos sutrikimai (žymus vartojimo ir (arba) kainų sumažėjimas) gali būti tiesiogiai susiję su vartotojų pasitikėjimo praradimu, atsiradusiu dėl pavojaus visuomenės ar gyvūnų sveikatai.4.  Todėl reikėtų, kad Reglamentuose (EEB) Nr. 2771/75 ir (EEB) Nr. 2777/75 numatytos išskirtinės rinkos rėmimo priemonės leistų atsižvelgti į dėl tokio pavojaus visuomenės ar gyvūnų sveikatai pakitusios vartotojo elgsenos kilusius rinkos sutrikimus.5.  Siekiant aiškumo, reikėtų patikslinti, kad valstybių narių taikomos veterinarijos ir sanitarijos priemonės turi būti suderinamos su Bendrijos teisės aktais.6.  Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentus (EEB) Nr. 2771/75 ir (EEB) Nr. 2777/75,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamento (EEB) Nr. 2771/75 14 straipsnio 1 dalis keičiama taip:„1. Išskirtinės paveiktos rinkos rėmimo priemonės gali būti priimamos 17 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka, siekiant atsižvelgti:a) į laisvos apyvartos apribojimus, kurie gali atsirasti taikant kovos su gyvūnų ligų plitimu priemones, arbab) į rimtus rinkos sutrikimus, tiesiogiai susijusius su vartotojo pasitikėjimo praradimu, atsiradusiu dėl pavojaus visuomenės ar gyvūnų sveikatai.Šių priemonių turi būti imtasi atitinkamos valstybės narės arba atitinkamų valstybių narių prašymu.Pirmoje pastraipoje a punkte numatytų laisvos apyvartos apribojimų atveju, išskirtinių priemonių galima imtis tik" tuo atveju, jei atitinkama valstybė narė arba atitinkamos valstybės narės, remdamosi Bendrijos teisės aktais, ėmėsi veterinarijos ir sanitarijos priemonių, skirtų greitai likviduoti epizootines ligas, ir tik tokiu mastu ir per tokį laikotarpį, kurie yra būtinai reikalingi atitinkamai rinkai remti.“2 straipsnisReglamento (EEB) Nr. 2777/75 14 straipsnio 1 dalis keičiama taip:„1. Išskirtinės paveiktos rinkos rėmimo priemonės gali būti priimamos 17 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka, siekiant atsižvelgti:a) į laisvos apyvartos apribojimus, kurie gali atsirasti taikant kovos su gyvūnų ligų plitimu priemones, arbab) į rimtus rinkos sutrikimus, tiesiogiai susijusius su vartotojo pasitikėjimo praradimu, atsiradusiu dėl pavojaus visuomenės ar gyvūnų sveikatai.Šių priemonių turi būti imtasi atitinkamos valstybės narės arba atitinkamų valstybių narių prašymu.Pirmoje pastraipoje a punkte numatytų laisvos apyvartos apribojimų atveju, išskirtinių priemonių galima imtis tik tuo atveju, jei atitinkama valstybė narė arba atitinkamos valstybės narės, remdamosi Bendrijos teisės aktais, ėmėsi veterinarijos ir sanitarijos priemonių, skirtų greitai likviduoti epizootines ligas, ir tik tokiu mastu ir per tokį laikotarpį, kurie yra būtinai reikalingi atitinkamai rinkai remti.“3 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje, …Tarybos varduPirmininkasFINANSINĖ PAŽYMA |1. | BIUDŽETO POZICIJA: 05 02 15 07 | ASIGNAVIMAI: p.m. |2. | PAVADINIMAS: Tarybos reglamento, iš dalies keičiantis Reglamentus (EEB) Nr. 2771/75 ir (EEB) Nr. 2777/75 dėl išskirtinių rinkos rėmimo priemonių taikymo |3. | TEISINIS PAGRINDAS: EB sutarties 37 straipsnis |4. | TIKSLAI: Išplėsti 14 straipsnio taikymo sritį dėl „išimtinių rinkos rėmimo priemonių“. Šiuo pasiūlymu siekiama įtraukti rimtus rinkos sutrikimus, tiesiogiai susijusius su dingusiu vartotojo pasitikėjimu dėl visuomenės ar gyvūnų sveikatos problemų.. |5. | FINANSINIS POVEIKIS | 12 MĖN. LAIKOTARPIS (mln. EUR) | EINAMIEJI FINANSINIAI METAI 2006 (mln. EUR) | KITI FINANSINIAI METAI 2007 (mln. EUR) |5.0 | IŠLAIDOS – IŠ EB BIUDŽETO (GRĄŽINAMOSIOS IŠMOKOS IR (ARBA) INTERVENCIJOS) – NACIONALINIŲ VALDŽIOS INSTITUCIJŲ – KITOS | (1) | – | – |5.1 | PAJAMOS – EB NUOSAVIEJI IŠTEKLIAI (MOKESČIAI IR (ARBA) MUITAI) – NACIONALINIŲ BIUDŽETŲ | – | – | – |2008 | 2009 | 2010 | 2011 ir vėlesni |5.0.1 | NUMATOMOS IŠLAIDOS | (1) | (1) | (1) | (1) |5.1.1 | NUMATOMOS PAJAMOS |5.2 | APSKAIČIAVIMO METODAS: – |6.0 | AR PROJEKTAS GALI BŪTI FINANSUOJAMAS IŠ ASIGNAVIMŲ, ĮTRAUKTŲ Į ATITINKAMĄ EINAMOJO BIUDŽETO SKYRIŲ? | TAIP/NE |6.1 | AR PROJEKTĄ GALIMA FINANSUOTI PERKELIANT LĖŠAS IŠ VIENO EINAMOJO BIUDŽETO SKYRIAUS Į KITĄ? | TAIP/NE |6.2 | AR REIKĖS SKIRTI PAPILDOMĄ BIUDŽETĄ? | TAIP/NE |6.3 | AR ASIGNAVIMUS REIKĖS ĮTRAUKTI Į BŪSIMUS BIUDŽETUS? | TAIP/NE |PASTABOS: (1) Šiame pasiūlyme nustatomas teisinis pagrindas, skirtas tam tikras išimtines rinkos rėmimo priemones paukštienos ir kiaušinių sektoriuje vėliau įvesti. Šiuo metu neįmanoma numatyti būsimų išlaidų. Apytikriai apskaičiuoti išlaidas bus galima tik tada, kai bus pasiūlytos konkrečios priemonės. |[pic][pic][pic][pic][pic][pic][1] OL C ..., ..., p. ....[2] OL L 282, 1975 11 1, p. 49. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytas Reglamentu (EB) Nr. 1913/2005 (OL L 307, 2005 11 25, p. 2).[3] OL L 282, 1975 11 1, p. 77. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1913/2005.