title: Pasiūlymas Tarybos (ES) Reglamentas kuriuo pradedamas tvirtesnis bendradarbiavimas santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje {COM(2010) 104 galutinis}

text:
|

52010PC0105

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 24.3.2010COM (2010) 105 galutinis2010/0067 (CNS)PasiūlymasTARYBOS (ES) REGLAMENTASkuriuo pradedamas tvirtesnis bendradarbiavimas santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje{COM(2010) 104 galutinis}AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Įvadas1.1. Pasiūlymo aplinkybės2006 m. liepos 17 d. Komisija, remdamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 61 straipsnio c punktu ir 67 straipsnio 1 dalimi (dabar – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 3 dalis), priėmė pasiūlymą[1] dėl Reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 2201/2003[2] dėl jurisdikcijos ir nustatančio taikytinos teisės taisykles bylose, susijusiose su santuoka (Roma III). Taryba, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, turėjo reglamentą vieningai priimti. 2008 m. spalio 21 d. dėl šio pasiūlymo pateikė nuomonę Europos Parlamentas[3].Nuo 2006 m. spalio mėn. Komisijos pasiūlymas svarstytas Civilinės teisės klausimų (Roma III) komitete. Tačiau nei dėl pasiūlytų sprendimų, susijusių su reglamento srityje taikytinos teisės taisyklėmis, nei dėl pasiūlytų išimčių vieningos nuomonės nebuvo. Todėl 2008 m. birželio 5–6 d. Taryba pažymėjo, kad dėl Romos III reglamento priėmimo nėra vieningos nuomonės ir kad dėl neįveikiamų sunkumų nei tuo metu, nei artimoje ateityje visiška vienybė neįmanoma. Ji konstatavo, kad Romos III tikslai negali būti pasiekti taikant atitinkamas sutarčių nuostatas per pagrįstą laiką.2008 m. liepos 25 d. Taryba pažymėjo, kad bent aštuonios valstybės narės ketina paraginti Komisiją pateikti tvirtesnio bendradarbiavimo pasiūlymą, kad Komisijai pateikus pasiūlymą kitos valstybės narės gali dalyvauti bendradarbiaujant, kad tik oficialiai šioms valstybėms narėms kreipusis į Komisiją ši gali parengti pasiūlymą, kuris leistų kiekvienai delegacijai galutinai apsispręsti dėl tvirtesnio bendradarbiavimo galimybės ir dėl dalyvavimo bendradarbiaujant, ir kad tai, jog bent aštuonios valstybės narės gali paraginti Komisiją pateikti tvirtesnio bendradarbiavimo pasiūlymą, nekenkia tolesnei procedūros eigai, visų pirma leidimui, kurį Taryba turėtų suteikti.2008 m. liepos 28 ir rugpjūčio 12 d., 2009 m. sausio 12 d. dešimt valstybių narių[4] nusiuntė Komisijai prašymą, kuriame nurodė, kad ketina pradėti tvirčiau bendradarbiauti santuokos byloms taikytinos teisės srityje, ir prašė Komisijos pateikti Tarybai atitinkamą pasiūlymą. 2010 m. kovo 3 d. Graikija savo prašymą atsiėmė.Komisijos vienu metu priimti Tarybos sprendimo, kuriuo leidžiama tvirčiau bendradarbiauti santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje, pasiūlymas ir šis Tarybos reglamento, kuriuo pradedamas tvirtesnis bendradarbiavimas, pasiūlymas yra jos atsakas į devynių valstybių narių (toliau – dalyvaujančiosios valstybės narės) prašymą. Tarybos sprendimo pasiūlyme nuodugniai įvertintos teisinės sąlygos ir galimybė pradėti tvirčiau bendradarbiauti santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje.2. Pasiūlymo pagrindas ir tikslai2.1. Didinti teisinį saugumą ir numatomumąTarptautinėse santuokos bylose nemenki skirtumai tarp nacionalinės teisės, visų pirma tarp įstatymų kolizijos taisyklių, lemia didelį teisinį nesaugumą. Dėl didelių nacionalinių įstatymų kolizijos taisyklių skirtumų ir jų sudėtingumo tarptautinėms poroms labai sunku numatyti, kurios valstybės teisė bus taikoma jų santuokos nutraukimo ar gyvenimo skyrium bylai. Be to, dalyvaujančiosios valstybės narės nesuteikia sutuoktiniams jokios galimybės pasirinkti šioms byloms taikytiną teisę – tai gali lemti teisės, su kuria sutuoktinius tesieja itin silpni ryšiai, taikymą ir jų teisėtų lūkesčių neatitinkančią teismo proceso baigtį. Tai neskatina ieškoti ir taikių sprendimų.Šio reglamento pasiūlymo, kuriame atsižvelgiama į atitinkamas 2006 m. liepos 17 d. Komisijos reglamento pasiūlymo (Roma III) nuostatas, tikslas – sukurti Europoje Sąjungoje aiškią teisinę sistemą, apimančią santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytiną teisę ir suteikiančią šalims tam tikrą taikytinos teisės pasirinkimo laisvę. Kitaip nei siūlyta pirminiame Komisijos pasiūlyme, tvirtesnio bendradarbiavimo priemonė susijusi tik su taikytina teise, o ne jurisdikcija – taip siekiama nedaryti poveikio Sąjungos teisei, t. y. Reglamentui (EB) Nr. 2201/2003, kurį pirminiu pasiūlymu siūlyta iš dalies keisti. Nors 20e straipsnis-1 buvo tarp Civilinės teisės klausimų („Roma III") komiteto įtrauktų nuostatų[5], į šį reglamento pasiūlymą jis neįtrauktas. Šiame straipsnyje pateikta jurisdikcijos taisyklė, jis glaudžiai susijęs su 7a straipsniu apie reikiamą teismo vietą, kuris taip pat neįtrauktas, nes taip pat susijęs su jurisdikcija.2.2. Didinti lankstumą suteikiant šalims tam tikrą savarankiškumąŠiuo metu santuokos šalių savarankiškumas labai ribotas. Pasiūlymu teisinei sistemai suteikiama daugiau lankstumo: sutuoktiniams suteikiama tam tikra galimybė pasirinkti kitą teisę, kuri bus taikoma jų santuokos nutraukimo ar gyvenimo skyrium bylai. Sutuoktinių pasirinkimas apsiriboja įstatymais, su kuriais santuoka glaudžiai susijusi – taip siekiama išvengti, kad nebūtų taikomi įstatymai, su kuriais sutuoktinius sieja menki arba jokie ryšiai.Leisti sutuoktiniams pasiekti susitarimą šiais klausimais bus ypač naudinga tais atvejais, kai santuoka nutraukiama abipusiu sutarimu. Tai labai paskatins šias poras iš anksto pasirengti galimo santuokos ryšių nutraukimo pasekmėms ir taikiai išsiskirti – tai nepaprastai svarbu vaikų turinčioms poroms. Romos III reglamentas taip pat padėtų integruoti trečiųjų šalių piliečius: jiems būtų suteikta galimybė vietoj šalies, kurios turi pilietybę, teisės taikyti šalies, kurioje apsigyveno, teisę.Siekiant užtikrinti, kad sutuoktiniai suvoktų pasirinkimo pasekmes, ir apsaugoti silpniausią sutuoktinį, nustatomos specialios apsaugos priemonės.2.3. Neleisti vienam iš sutuoktinių skubėti į teismąPasiūlyme taip pat nagrinėjama vieno iš sutuoktinių skubėjimo į teismą problema, t. y. atvejai, kai vienas iš sutuoktinių kreipiasi į teismą dėl santuokos nutraukimo anksčiau už kitą sutuoktinį siekdamas, kad byla būtų nagrinėjama pagal tam tikrą teisę, kuri, jo nuomone, geriau apsaugo jo interesus. Tai gali sudaryti sąlygas taikyti teisę, su kuria kitą sutuoktinį tesieja menki ryšiai arba kurioje nepaisomi jo interesai – dėl to susitaikyti tampa dar sunkiau ir lieka mažai laiko tarpininkavimui.Įvedus suderintas įstatymų kolizijos taisykles, gerokai sumažėtų skubėjimo į teismą pavojus, nes bet kuris dalyvaujančiųjų valstybių narių teismas, kuriame iškelta byla, taikytų teisę, nustatytą remiantis bendromis taisyklėmis.Jei taikytina teisė nebūtų pasirinkta, ji būtų nustatoma remiantis tam tikrų siejamųjų veiksnių skale, kurioje pirmenybė teikiama sutuoktinių įprastinės gyvenamosios vietos teisei – tai padės užtikrins, kad santuokos nutraukimo ar gyvenimo skyrium bylai būtų taikoma tokia teisinė sistema, su kuria porą sieja glaudūs ryšiai. Tai gerokai padidins tiek šių sutuoktinių, tiek teisininkų teisinį saugumą ir numatomumą.Jei taikytina teisė nepasirenkama, taikytinos teisės taisykle siekiama apsaugoti silpniausią sutuoktinį, nes ja teikiama pirmenybė šeimos įprastinės gyvenamosios vietos iki išsiskyrimo teisės taikymui, nesvarbu, į kokį teismą kreiptųsi vienas ar kitas sutuoktinis. Taigi ji leistų sutuoktiniams lengvai numatyti, kokia teisė bus taikoma jų santuokos nutraukimo ar gyvenimo skyrium bylai.3. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir tvirtesnio bendradarbiavimo priemonės poveikio vertinimasPrieš Komisijai paskelbiant pasiūlymą 2006 m. liepos mėn., su suinteresuotosiomis šalimis vyko plačios konsultacijos. Paskutinė po derybų Taryboje priimta redakcija, į kurią Komisija iš dalies atsižvelgė savo pasiūlyme, iš esmės nesiskiria nuo 2006 m. liepos mėn. Komisijos pasiūlymo. Šioje redakcijoje paliekami tie patys principiniai sprendimai dėl santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės (kaip antai taikytinos teisės pasirinkimas, sutuoktinių įprastinė gyvenamoji vieta kaip pagrindinis siejamasis veiksnys, viešosios tvarkos išimtis ir kt.).Komisija atliko poveikio vertinimą (pridėtą prie jos pirminio 2006 m. liepos mėn. pasiūlymo), kuris tebėra aktualus taikytinos teisės klausimo atžvilgiu ir į kurį bus daroma nuoroda[6]. Šiuo Komisijos pasiūlymu pradedamas tvirtesnis bendradarbiavimas santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje. Pagal Europos Sąjungos sutarties 20 straipsnio 2 dalį tvirtesnio bendradarbiavimo procedūra gali būti taikoma tik kaip paskutinė išeitis. Komisija gali pasiūlyti tvirčiau bendradarbiauti, o Taryba gali sutikti tik dėl tų klausimų, kuriuos ji jau nagrinėjo, nustačiusi, kad nėra jokio kito sprendimo, nes „tokio bendradarbiavimo tikslų per pagrįstą laiką Sąjunga kaip visuma negali pasiekti“. Taigi Komisija negali pakeisti nei tvirtesnio bendradarbiavimo srities, t. y. santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės, nei pagrindinių priemonės nuostatų, pateiktų paskutinėje Taryboje sutarto teksto redakcijoje. Be to, Komisijos pasiūlyme dėl tvirtesnio bendradarbiavimo apsiribojama dalyvaujančiųjų valstybių narių prašymuose dėl tvirtesnio bendradarbiavimo nurodyta taikymo sritimi, t. y. santuokai taikytina teise. Taigi panašu, kad nagrinėjamu atveju naują poveikio vertinimą tuo pačiu klausimu atlikti netikslinga.4. Teisiniai pasiūlymo aspektai4.1. Teisinis pagrindasŠio pasiūlymo teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 3 dalis, kuria Tarybai suteikiami įgaliojimai pasikonsultavus su Europos Parlamentu nustatyti tarpvalstybinio pobūdžio šeimos teisės priemones.Pasiūlyme nagrinėjami santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės klausimai. Tai šeimos teisės klausimai. Pasiūlyme išdėstytos taikytinos teisės taisyklės taikomos tik tarptautinio pobūdžio situacijose, pvz., kai sutuoktiniai yra skirtingų valstybių narių piliečiai arba gyvena skirtingose valstybėse narėse ar valstybėje narėje, kurios pilietybės neturi bent vienas iš jų. Taigi tenkinamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 3 dalyje išdėstytas tarpvalstybinio pobūdžio reikalavimas.4.2. Subsidiarumo principasPasiūlymo tikslai gali būti pasiekti tik Sąjungos lygmeniu, priimant bendras taikytinos teisės taisykles ir prireikus tvirčiau bendradarbiaujant. Norint pasiekti pasiūlymo tikslus – didinti teisinį saugumą, numatomumą ir lankstumą visų piliečių labui – šios įstatymų kolizijos taisyklės turi būti identiškos. Todėl vienašališki valstybių narių veiksmai prieštarautų šiems tikslams. Valstybės narės nėra sudariusios tarptautinės konvencijos santuokai taikytinos teisės klausimu. Komisijai rengiant 2006 m. liepos mėn. paskelbtą pasiūlymą atliktos viešosios konsultacijos ir poveikio vertinimas parodė, kad šiame pasiūlyme nagrinėjamų problemų mastas yra didelis ir kad su jomis kasmet susiduria dešimtys tūkstančių piliečių. Tad turint omenyje problemos pobūdį ir mastą tikslai gali būti pasiekti tik Sąjungos lygmeniu.4.3. Proporcingumo principasPasiūlymas atitinka proporcingumo principą, nes griežtai apsiriboja tuo, kas būtina jo tikslams pasiekti. Dėl pasiūlymo piliečiai nepatirs jokios papildomos finansinės ar administracinės naštos, menka papildoma našta teks tik nacionalinės valdžios institucijoms.4.4. Pasirinkta priemonėDėl pasiūlymo pobūdžio ir tikslo pasirinkta reglamento forma. Kadangi siekiama teisinio saugumo ir numatomumo, reikia aiškių ir vienodų taisyklių. Siūlomos taikytinos teisės taisyklės yra tikslios ir išsamios, jų nereikia perkelti į nacionalinę teisę. Palikti dalyvaujančiosioms valstybėms narėms tam tikrą laisvę savo nuožiūra įgyvendinti šias taisykles keltų grėsmę teisinio saugumo ir numatomumo tikslams.4.5. Jungtinės Karalystės, Airijos ir Danijos pozicijaPagal Protokolo dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 3 straipsnį Jungtinė Karalystė ir Airija nedalyvauja bendradarbiaujant Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo trečiosios dalies V antraštinei daliai priklausančiose srityse, nebent to pageidautų. Pagal Protokolo dėl Danijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 1 ir 2 straipsnį Danija nedalyvauja priimant siūlomą reglamentą, nėra jo saistoma ir neprivalo jo taikyti.5. Poveikis biudžetui, paprastinimas ir derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais5.1. Poveikis biudžetuiPasiūlymas neturės poveikio Sąjungos biudžetui.5.2. PaprastinimasPasiūlymu numatoma supaprastinti administracines procedūras tiek piliečiams, tiek teisininkams. Suderinus įstatymų kolizijos taisykles, gerokai supaprastės procedūros: taikytiną teisę bus galima nustatyti atsižvelgiant į bendras taisykles, kurios pakeis dalyvaujančiosiose valstybėse narėse galiojančias įstatymų kolizijos taisykles.5.3. Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisŠiuo pasiūlymu gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, kurie Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos pripažįstami kaip bendrieji Sąjungos teisės principai.6. Straipsnių aiškinimas1 straipsnisSiūlomas reglamentas taikomas visiems su įstatymų kolizija susijusiems atvejams, t. y. atvejams, kurie apima vieną ar kelis šalies vidaus socialiniam gyvenimui nebūdingus aspektus ir gali būti susiję su keliomis teisės sistemomis. Taigi jis taikomas tik tarptautinio pobūdžio situacijose, pvz., kai sutuoktiniai yra skirtingų valstybių narių piliečiai arba gyvena skirtingose valstybėse narėse ar valstybėje narėje, kurios pilietybės neturi bent vienas iš jų (tarptautinės poros).Siūlomos taikytinos teisės taisyklės apsiriboja santuokos nutraukimu bei gyvenimu skyrium ir nėra taikomos santuokos pripažinimo negaliojančia byloms, nes tokiose bylose tiek šalių savarankiškumas, tiek kitos, nei teismo, kuriame iškelta byla, teisės pasirinkimas laikomi netikslingais. Kalbant apie jurisdikcijos taisykles, santuokos paskelbimui negaliojančia, kaip ir santuokos nutraukimui bei gyvenimui skyrium, taikomas Reglamentas (EB) Nr. 2201/2003.2 straipsnisPagal 2 straipsnį šis reglamentas yra universalus, t. y. remiantis jo suderintomis įstatymų kolizijos taisyklėmis gali būti nustatyta kaip taikytina bet kuri – dalyvaujančiosios valstybės narės, nedalyvaujančiosios valstybės narės arba Europos Sąjungai nepriklausančios valstybės narės – teisė. Tai su įstatymų kolizijos taisyklėmis susijusioje pozityviojoje teisėje giliai įsišaknijęs principas, įteisintas jau 1980 m. Romos konvencijoje, Hagos konferencijos sudarytose konvencijose ir dalyvaujančiųjų valstybių narių įstatymų kolizijos taisyklėse. Siekiant išvengti su Europos Sąjungos bendrosiomis vertybėmis nesuderinamų užsienio įstatymų dėl santuokos nutraukimo arba gyvenimo skyrium taikymo, nustatomos apsaugos sąlygos. Jei nustatoma kitos valstybės narės teisė, Europos teisminis tinklas civilinėse ir komercinėse bylose gali padėti informuojant teismus apie užsienio teisę.3 straipsnisDaugelyje nacionalinių įstatymų kolizijos taisyklių numatoma tik viena išeitis iš tam tikros padėties. Pasiūlymu siekiama suteikti sutuoktiniams daugiau lankstumo: leisti jiems pasirinkti santuokos nutraukimui ir gyvenimo skyrium taikytiną teisę. Pasirinkti galima tiktai tą teisę, su kuria sutuoktinius sieja glaudūs ryšiai dėl jų įprastinės gyvenamosios vietos arba bendros paskutinės įprastinės gyvenamosios vietos, jei vienas iš jų ten tebegyvena, ir dėl vieno iš sutuoktinių pilietybės, ir teismo vietos teisę.Gyvenimui skyrium ir santuokos nutraukimui turėtų būti taikomos tokios pat kolizijos taisyklės, nes tam tikrais atvejais gyvenimas skyrium yra neišvengiamas etapas iki santuokos nutraukimo. Dalyvaujančiosios valstybės narės, pripažįstančios gyvenimą skyrium, jam taiko tokias pat kolizijos taisykles kaip ir santuokos nutraukimui.Didesnis šalių savarankiškumas suteiks sutuoktiniams daugiau teisinio saugumo ir numatomumo. Siekiant užtikrinti, kad abu sutuoktiniai suvoktų savo pasirinkimo pasekmes, ir apsaugoti silpniausią sutuoktinį, reikėtų laikytis tam tikrų formos reikalavimų. Komisija sutinka su Europos Parlamento nuomone, kad reikia užkirsti kelią tam, jog dėl šalių pasirinktos taikytinos teisės būtų taikoma pagrindinėms teisėms ir Sąjungos teisei prieštaraujanti teisė. Taigi tekste šalių pasirinkimas apribojamas ta užsienio teise dėl santuokos nutraukimo ir gyvenimo skyrium, kuri yra suderinama su bendrosiomis Europos Sąjungos vertybėmis.4 straipsnisJei šalys nepasirenka taikytinos teisės, ji nustatoma remiantis paeilinių siejamųjų veiksnių skale, kurioje pirmiausia yra sutuoktinių įprastinė gyvenamoji vieta. Ši vienoda taisyklė užtikrins teisinį saugumą ir numatomumą. Nustačius suderintas įstatymų kolizijos taisykles, gerokai sumažėtų skubėjimo į teismą pavojus, nes bet kuris dalyvaujančiųjų valstybių narių teismas, kuriame iškelta byla, taikytų tą pačią teisę, nustatytą remiantis bendromis taisyklėmis.Tai, kad ši taisyklė grindžiama pirmiausia sutuoktinių įprastine gyvenamąja vieta, ir, jei tokios nėra, jų paskutine įprastine gyvenamąja vieta, jei vienas iš jų ten tebegyvena, daugeliu atvejų sudarys sąlygas taikyti teismo, kuriame iškelta byla, teisę (bet ne visada: pvz., kai vienas iš sutuoktinių grįžta į savo šalį ir ten iškelia bylą pagal Reglamente (EB) Nr. 2201/2003 nustatytas jurisdikcijos taisykles). Taigi užsienio teisės taikymo atvejų bus nedaug.5 straipsnisŠia taisykle siekiama užkirsti kelią diskriminacijai. Tam tikromis aplinkybėmis, kurioms esant taikytinoje teisėje santuokos nutraukimas nenumatytas arba vienam iš sutuoktinių dėl jo lyties nesuteikiamos vienodos galimybės nutraukti santuoką arba gyventi skyrium, turėtų būti taikoma teismo, kuriame iškelta byla, teisė.6 straipsnisLeisti nukreipti šalį į kitą teisę keltų pavojų teisinio saugumo tikslui. Todėl nustatyti teisę remiantis vienodomis įstatymų kolizijos taisyklėmis reiškia nustatyti šios teisės materialines, o ne jos tarptautinės privatinės teisės taisykles.7 straipsnisViešąja tvarka grindžiamas išimties mechanizmas leidžia teisėjui netaikyti remiantis kolizijos taisykle nustatytų užsienio teisės taisyklių tuomet, jei užsienio teisės taikymas konkrečiu atveju prieštarautų teismo, kuriame iškelta byla, valstybės viešajai tvarkai. Sąvoka „akivaizdžiai“ reiškia, kad viešąja tvarka grindžiama išimtis turi būti taikoma išimtiniais atvejais.8 straipsnisJei valstybę sudaro keli teritoriniai vienetai, turintys savas santuokos nutraukimo ir gyvenimo skyrium materialinės teisės taisykles, šis reglamentas taip pat turi būti taikomas įstatymų kolizijai tarp šių teritorinių vienetų, taip siekiant užtikrinti teisinį saugumą, numatomumą ir vienodą Europos Sąjungos taisyklių taikymą visiems su įstatymų kolizija susijusiems atvejams.9 straipsnisŠia nuostata užtikrinamas dalyvaujančiosiose valstybėse narėse vedybų sutartims taikomų taisyklių skaidrumas piliečiams. Komisija pasirūpins, kad su šia informacija piliečiai galėtų susipažinti Europos teisminio tinklo civilinėse ir komercinėse bylose interneto svetainėje.10 straipsnisŠiame straipsnyje nagrinėjamas priemonės taikymo laiko atžvilgiu klausimas.11 straipsnisSiūlomomis nuostatomis siekiama nustatyti reikiamą pusiausvyrą tarp dalyvaujančiųjų valstybių narių tarptautinių įsipareigojimų ir veiksmingos Europos teisingumo erdvės sukūrimo tikslo. 1 dalimi dalyvaujančiosioms valstybėms narėms suteikiama galimybė toliau taikyti įstatymų kolizijos taisykles, nustatytas dvišaliuose ar daugiašaliuose susitarimuose, kurių šalys jos yra reglamento priėmimo metu. Tačiau dviejų paralelių sistemų koegzistavimas – ratifikuotų konvencijų taisyklių taikymas vienose dalyvaujančiosiose valstybėse narėse ir siūlomo reglamento taisyklių taikymas kitose dalyvaujančiosiose valstybėse narėse – trukdytų Europos teisingumo erdvei tinkamai veikti.12 ir 13 straipsniaiStraipsnių dėl priemonės peržiūros, įsigaliojimo ir taikymo nuostatos yra standartinės.  2010/0067 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTAS (ES)kuriuo pradedamas tvirtesnis bendradarbiavimas santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityjeEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 81 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į [...] [...] Tarybos sprendimą, kuriuo leidžiama tvirčiau bendradarbiauti santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje[7],atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,perdavusi teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[8],atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[9],priimdama sprendimą pagal specialią teisėkūros procedūrą,kadangi:1.  Sąjunga užsibrėžė tikslą puoselėti ir plėtoti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje užtikrinamas laisvas asmenų judėjimas. Siekdama palaipsniui sukurti šią erdvę, Sąjunga turi priimti teisminio bendradarbiavimo tarpvalstybinio pobūdžio civilinėse bylose priemones.2.  Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 3 dalį Taryba nustato tarpvalstybinio pobūdžio šeimos teisės priemones.3.  2005 m. kovo 14 d. Komisija priėmė Žaliąją knygą dėl santuokos nutraukimui taikytinos teisės ir jurisdikcijos. Žalioji knyga davė pradžią plačioms viešosioms konsultacijoms dėl problemų, kurios gali kilti esant dabartinei situacijai, sprendimo.4.  2006 m. liepos 17 d. Komisija pateikė Reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 2201/2003 dėl jurisdikcijos ir nustatančio taikytinos teisės taisykles bylose, susijusiose su santuoka, pasiūlymą.5.  2008 m. birželio 5–6 d. Liuksemburge posėdžiavusi Taryba padarė išvadą, kad dėl šio pasiūlymo nėra vieningos nuomonės ir kad dėl neįveikiamų sunkumų nei tuo metu, nei artimoje ateityje visiška vienybė neįmanoma. Ji nustatė, kad pasiūlymo tikslai negali būti pasiekti taikant atitinkamas Sutarčių nuostatas per pagrįstą laiką.6.  Vėliau Bulgarija, Graikija, Ispanija, Prancūzija, Italija, Liuksemburgas, Vengrija, Austrija, Rumunija ir Slovėnija pateikė Komisijai prašymą, kuriame nurodė, kad ketina pradėti tvirčiau bendradarbiauti santuokai taikytinos teisės srityje, ir paragino Komisiją pateikti Tarybai atitinkamą pasiūlymą. 2010 m. kovo 3 d. Graikija savo prašymą atsiėmė.7.  [...] Taryba priėmė Sprendimą [...], kuriuo leidžiama tvirčiau bendradarbiauti santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje.8.  Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 328 straipsnio 1 dalį pradėtas tvirtesnis bendradarbiavimas yra atviras visoms valstybėms narėms, jei laikomasi visų dalyvavimo sąlygų, nustatytų Sprendime, kuriuo leidžiama bendradarbiauti. Jis taip pat atviras joms bet kuriuo kitu metu, jei, be minėtų sąlygų, laikomasi toje struktūroje jau priimtų aktų.9.  Šiuo reglamentu turėtų būti sukurta aiški ir išsami teisės sistema, kuria reglamentuojama santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium dalyvaujančiosiose valstybėse narėse taikytina teisė, užtikrinti piliečiams teisinio saugumo, numatomumo ir lankstumo atžvilgiu tinkami sprendimai ir užkirstas kelias atvejams, kai vienas iš sutuoktinių kreipiasi į teismą dėl santuokos nutraukimo anksčiau už kitą sutuoktinį siekdamas, kad byla būtų nagrinėjama pagal tam tikrą teisę, kuri, jo nuomone, geriau apsaugo jo interesus.10.  Siekiant aiškiai apibrėžti šio reglamento teritorinio taikymo ribas, reikėtų nustatyti valstybes nares, kurios dalyvautų tvirčiau bendradarbiaujant.11.  Šis reglamentas turėtų būti taikomas neatsižvelgiant į žemesnės ar aukštesnės instancijos teismo, kuriame iškelta byla, pobūdį.12.  Siekiant suteikti sutuoktiniams laisvę pasirinkti teisę, su kuria juos sieja glaudūs ryšiai, arba, jei jie nepasirenka teisės, siekiant kad ši teisė būtų taikoma jų santuokos nutraukimui arba gyvenimui skyrium, ji turėtų būti taikoma net tuomet, jei ji nėra dalyvaujančiosios valstybės narės teisė. Jei nustatoma kitos valstybės narės teisė, tinklas, sukurtas 2001 m. gegužės 28 d. Tarybos sprendimu 2001/470/EB, sukuriančiu Europos teisminį tinklą civilinėse ir komercinėse bylose[10], gali padėti informuojant teismus apie užsienio teisę.13.  Siekiant didesnio piliečių judumo, reikia daugiau lankstumo ir daugiau teisinio saugumo. Šiam tikslui pasiekti šis reglamentas turėtų padėti padidinti santuokos nutraukimo ir gyvenimo skyrium šalių savarankiškumą suteikiant jiems tam tikrą galimybę pasirinkti santuokos nutraukimui arba gyvenimui skyrium taikytiną teisę. Ši galimybė neturėtų būti taikoma santuokos pripažinimui negaliojančia, kuris glaudžiai susijęs su santuokos galiojimo sąlygomis ir dėl kurio netikslinga laikytis šalių savarankiškumo principo.14.  Sutuoktiniams turėtų būti suteikta galimybė santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium pasirinkti taikyti šalies, su kuria juos sieja ypatingi ryšiai, teisę arba teismo vietos teisę. Sutuoktinių pasirinkta teisė turi atitikti Sutartyse ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje nustatytas pagrindines teises. Tai, kad suteikiama galimybė pasirinkti santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytiną teisę, neturėtų kenkti viršesniems vaiko interesams.15.  Prieš nustatant taikytiną teisę, svarbu, kad sutuoktiniai galėtų susipažinti su naujausia informacija apie esminius nacionalinės ir Europos Sąjungos teisės bei procedūrų, susijusių su santuokos nutraukimu ir gyvenimu skyrium, aspektus. Siekdama užtikrinti, kad jie galėtų susipažinti su atitinkama kokybiška informacija, Komisija reguliariai ją atnaujina visuomenei skirtoje internetinėje informacinėje sistemoje, sukurtoje Tarybos sprendimu 2001/470/EB.16.  Žinojimu pagrįstas abiejų sutuoktinių pasirinkimas yra vienas esminių šio reglamento principų. Kiekvienas sutuoktinis turėtų tiksliai žinoti, kokios yra taikytinos teisės pasirinkimo teisinės ir socialinės pasekmės. Tai, kad suteikiama galimybė bendru sutarimu pasirinkti taikytiną teisę, neturėtų kenkti nė vieno iš sutuoktinių teisėms ir vienodoms galimybėms. Todėl nacionaliniai teisėjai turėtų suvokti, koks svarbus abiejų sutuoktinių pasirinkimas, kai jie žino teisines jų sudaryto susitarimo dėl teisės pasirinkimo pasekmes.17.  Siekiant užtikrinti, kad sutuoktiniai suvoktų savo pasirinkimo pasekmes, turėtų būti nustatytos tam tikros apsaugos priemonės. Susitarimas dėl taikytinos teisės pasirinkimo turėtų būti sudaromas bent raštu, jame turėtų būti nurodoma data ir jį turėtų pasirašyti abi šalys. Tačiau, jei dalyvaujančiosios valstybės narės, kurioje yra abiejų sutuoktinių įprastinė gyvenamoji vieta, teisėje numatyti papildomi formos reikalavimai, turėtų būti laikomasi šių reikalavimų. Antai dalyvaujančiojoje valstybėje narėje tokie papildomi formos reikalavimai gali būti keliami, jei susitarimas įtrauktas į vedybų sutartį.18.  Turėtų būti suteikta galimybė susitarimą dėl taikytinos teisės nustatymo sudaryti ir keisti ne vėliau kaip bylos iškėlimo teisme metu ir netgi bylos nagrinėjimo metu, jei taip numatyta teismo vietos teisėje. Tokiu atveju pakaktų, kad taikytinos teisės nustatymas būtų užregistruotas teisme pagal teismo vietos teisę.19.  Jei taikytina teisė nepasirenkama, šiuo reglamentu turėtų būti nustatytos suderintos įstatymų kolizijos taisyklės remiantis paeilinių siejamųjų veiksnių skale, grindžiamų glaudaus sutuoktinių ryšio su atitinkama teise buvimu, siekiant užtikrinti teisinį saugumą bei numatomumą ir užkirsti kelią atvejams, kai vienas iš sutuoktinių kreipiasi į teismą dėl santuokos nutraukimo anksčiau už kitą sutuoktinį siekdamas, kad byla būtų nagrinėjama pagal tam tikrą teisę, kuri, jo nuomone, geriau apsaugo jo interesus. Šie siejamieji veiksniai pasirinkti taip, kad santuokos nutraukimo ar gyvenimo skyrium byloms būtų taikoma teisė, su kuria sutuoktinius sieja glaudūs ryšiai, ir pirmiausia grindžiami sutuoktinių įprastinės gyvenamosios vietos teise.20.  Tačiau tam tikromis aplinkybėmis turėtų būti taikoma teismo, kuriame iškelta byla, teisė: kai taikytinoje teisėje santuokos nutraukimas nenumatytas arba vienam iš sutuoktinių dėl jo lyties nesuteikiamos vienodos galimybės nutraukti santuoką arba gyventi skyrium.21.  Išimtinėmis aplinkybėmis, siekiant užtikrinti viešąjį interesą, dalyvaujančiųjų valstybių narių teismams turėtų būti suteikta galimybė nepaisyti užsienio teisės, jei konkrečiu atveju jos taikymas akivaizdžiai prieštarautų teismo vietos valstybės viešajai tvarkai. Tačiau teismai neturėtų turėti galimybės taikyti viešosios tvarkos išimtį siekiant nepaisyti kitos valstybės narės teisės, jei tai prieštarautų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijai, ypač jos 21 straipsniui, kuriuo draudžiama bet kokios formos diskriminacija.22.  Kadangi kai kuriose valstybėse ir dalyvaujančiosiose valstybėse narėse koegzistuoja dvi arba kelios teisės sistemos ar taisyklių rinkiniai, susiję su šiuo reglamentu reglamentuojamais klausimais, reikėtų numatyti, kokia apimtimi šio reglamento nuostatos bus taikomos šių valstybių ir dalyvaujančiųjų valstybių narių teritoriniams vienetams.23.  Kadangi šio reglamento tikslų – didinti tarptautinių santuokos bylų teisinį saugumą, numatomumą ir lankstumą, taigi kartu palengvinti laisvą asmenų judėjimą Europos Sąjungoje – valstybės narės negali deramai pasiekti vienos dėl šio reglamento masto ir poveikio, šiuos tikslus pagal Europos Sąjungos sutarties 5 straipsniu įteisintą subsidiarumo principą būtų galima geriau pasiekti Sąjungos lygmeniu, prireikus šioms valstybėms narėms tvirčiau bendradarbiaujant. Pagal šiame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu nenumatoma nieko, kas nėra būtina šiems tikslams pasiekti.24.  Šiuo reglamentu gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, įteisintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija, visų pirma jos 21 straipsniu, kuriuo draudžiama bet kokia diskriminacija dėl asmens lyties, rasės, odos spalvos, etninės ar socialinės kilmės, genetinių bruožų, kalbos, religijos ar tikėjimo, politinių ar kitokių pažiūrų, priklausymo tautinei mažumai, turtinės padėties, gimimo, negalios, amžiaus, seksualinės orientacijos. Šį reglamentą dalyvaujančiųjų valstybių narių teismai turi taikyti laikydamiesi šių teisių ir principų,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:I skyrius. Taikymo sritis1 straipsnis Dalykinė taikymo sritis1. Šis reglamentas taikomas santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium su įstatymų kolizija susijusiais atvejais.2. Pagal šį reglamentą „dalyvaujančioji valstybė narė“ – tai valstybė narė, kuri dalyvauja tvirčiau bendradarbiaujant santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje pagal [[...] Tarybos sprendimą [...], kuriuo leidžiama tvirčiau bendradarbiauti santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje].2 straipsnis UniversalumasPagal šį reglamentą nustatyta teisė taikoma net tuo atveju, jei ši teisė nėra dalyvaujančiosios valstybės narės teisė.II skyrius. Suderintos taisyklės dėl santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės3 straipsnis Šalių taikytinos teisės pasirinkimas1. Sutuoktiniai gali bendru sutarimu santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytiną teisę, jei tokia teisė atitinka Sutartyse ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje nustatytas pagrindines teises ir viešosios tvarkos principą, pasirinkti iš šių:a) sutuoktinių įprastinės gyvenamosios vietos susitarimo sudarymo metu valstybės teisė;b) sutuoktinių paskutinės įprastinės gyvenamosios vietos, kurioje vienas iš sutuoktinių tebegyvena susitarimo sudarymo metu, valstybės teisė;c) vieno iš sutuoktinių pilietybės susitarimo sudarymo metu valstybės teisė;d) teismo vietos teisė.2. Nepažeidžiant šio straipsnio 4 dalies, susitarimas dėl taikytinos teisės gali būti sudaromas ir keičiamas bet kuriuo metu, tačiau ne vėliau kaip bylos iškėlimo teisme dieną.3. Šio straipsnio 2 dalyje minėtas susitarimas sudaromas raštu, jame nurodoma data ir jį pasirašo abu sutuoktiniai. Elektroninė susitarimų forma, kuri leidžia ilgam užregistruoti susitarimą, laikoma lygiaverte rašytinei.Tačiau, jei dalyvaujančiosios valstybės narės, kurioje susitarimo sudarymo metu yra abiejų sutuoktinių įprastinė gyvenamoji vieta, teisėje numatyti papildomi formos tokių susitarimų reikalavimai, vykdomi šie reikalavimai. Jei sutuoktinių įprastinė gyvenamoji vieta yra skirtingose dalyvaujančiosiose valstybėse narėse ir jei šių valstybių narių teisėje numatyti skirtingi formos reikalavimai, susitarimo forma galioja, jei ji atitinka vienos iš šių šalių teisėje nustatytus reikalavimus.4. Jei tai numatyta teismo vietos teisėje, sutuoktiniai taip pat gali pasirinkti taikytiną teisę bylos nagrinėjimo teisme metu. Šiuo atveju teismas užregistruoja teisės pasirinkimą pagal teismo vietos teisę.4 straipsnis Taikytina teisė šalims jos nepasirinkusŠalims nepasirinkus taikytinos teisės pagal 3 straipsnį, santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikoma teisė valstybės:a) kurioje yra sutuoktinių įprastinė gyvenamoji vieta bylos iškėlimo teisme metu; arba, jei ši sąlyga netenkinama,b) kurioje yra sutuoktinių paskutinė įprastinė gyvenamoji vieta, jei gyvenimo šioje vietoje laikotarpis nesibaigė daugiau nei prieš vienerius metus iki bylos iškėlimo teisme ir jei bylos iškėlimo teisme metu vienas iš sutuoktinių joje tebegyvena; arba, jei ši sąlyga netenkinama,c) kurios pilietybę bylos iškėlimo teisme metu turi abu sutuoktiniai; arba, jei ši sąlyga netenkinama,d) kurios teisme iškelta byla.5 straipsnis Teismo vietos teisės taikymasTeismo vietos teisė taikoma, jei pagal 3 arba 4 straipsnius taikytinoje teisėje santuokos nutraukimas nenumatytas arba vienam iš sutuoktinių dėl jo lyties nesuteikiamos vienodos galimybės nutraukti santuoką arba gyventi skyrium.6 straipsnis Nukreipimo į kitą teisę negalimumasPagal šį reglamentą įpareigojimas taikyti tam tikros valstybės teisę reiškia įpareigojimą taikyti šioje valstybėje galiojančias teisės normas, išskyrus tarptautinės privatinės teisės normas.7 straipsnis Viešoji tvarkaAtsisakyti taikyti pagal šį reglamentą nustatytos valstybės teisės nuostatą galima tik tuomet, jei jos taikymas yra aiškiai nesuderinamas su teismo vietos valstybės viešąja tvarka.8 straipsnis Nesuvienodintos sistemos1. Jei valstybę sudaro keli teritoriniai vienetai, turintys skirtingas santuokos nutraukimo ir gyvenimo skyrium teisės taisykles, nustatant pagal šį reglamentą taikytiną teisę kiekvienas teritorinis vienetas yra laikomas valstybe.2. Dalyvaujančioji valstybė narė, kurioje skirtingi teritoriniai vienetai turi savas santuokos nutraukimo ir gyvenimo skyrium teisės taisykles, šio reglamento neprivalo taikyti tik kolizijai tarp šių teritorinių vienetų įstatymų.III skyrius. Kitos nuostatos9 straipsnis Dalyvaujančiųjų valstybių narių teikiama informacija1. Ne vėliau kaip [ po trijų mėnesių nuo šio straipsnio taikymo pradžios ] dalyvaujančiosios valstybės narės prireikus informuoja Komisiją apie savo nacionalines nuostatas dėl:a) susitarimams dėl taikytinos teisės pasirinkimo taikomų formos reikalavimų; irb) galimybės nustatyti taikytiną teisę pagal 3 straipsnio 4 dalį.Dalyvaujančiosios valstybės narės praneša Komisijai apie visus vėlesnius šių nuostatų pakeitimus.2. Pagal šio straipsnio 1 dalį gautą informaciją Komisija viešai paskelbia tinkamomis priemonėmis, visų pirma Europos teisminio tinklo civilinėse ir komercinėse bylose interneto svetainėje.10 straipsnis Pereinamojo laikotarpio nuostatos1. Šis reglamentas taikomas pradėtiems procesiniams veiksmams ir 3 straipsnyje minėtiems susitarimams, sudarytiems po jo taikymo pradžios, nurodomos 13 straipsnyje.Tačiau susitarimas dėl taikytinos teisės pasirinkimo, sudarytas pagal dalyvaujančiosios valstybės narės teisę iki šio reglamento taikymo pradžios, taip pat galioja, jei jis atitinka 3 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje nustatytas sąlygas.2. Šiuo reglamentu nepažeidžiami susitarimai dėl taikytinos teisės pasirinkimo, sudaryti pagal dalyvaujančiosios valstybės narės teismo, kuriame iškelta byla, teisę iki šio reglamento taikymo pradžios.11 straipsnis Santykiai su galiojančiomis tarptautinėmis konvencijomis1. Nepažeidžiant dalyvaujančiųjų valstybių narių įsipareigojimų pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 351 straipsnį, šis reglamentas nedaro poveikio dvišalių ar daugiašalių konvencijų, kurių šalys šio reglamento priėmimo metu yra viena arba kelios valstybės narės ir kuriose nagrinėjami šiuo reglamentu reglamentuojami klausimai, taikymui.2. Nepaisant šio straipsnio 1 dalies, santykiuose tarp dalyvaujančiųjų valstybių narių šis reglamentas yra viršesnis už konvencijas, kuriose nagrinėjami šiuo reglamentu reglamentuojami klausimai ir kurių šalys yra dalyvaujančiosios valstybės narės.12 straipsnis Peržiūros išlygaNe vėliau kaip [ po penkerių metų nuo šio reglamento įsigaliojimo ] Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui šio reglamento taikymo ataskaitą. Prireikus prie ataskaitos pridedami pakeitimų pasiūlymai.IV skyrius. Baigiamosios nuostatos13 straipsnis Įsigaliojimas ir taikymo pradžiaŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Jis taikomas nuo [ po dvylikos mėnesių nuo šio reglamento priėmimo ], išskyrus 9 straipsnį, kuris taikomas nuo [ po šešių mėnesių nuo šio reglamento priėmimo ].Pagal Sutartis šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose dalyvaujančiosiose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkas [1] COM (2006) 399.[2] 2003 m. lapkričio 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2201/2003 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų, susijusių su santuoka ir tėvų pareigomis, pripažinimo bei vykdymo, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1347/2000, OL L 338, 2003 12 23, p. 1.[3] OL C 15 E, 2010 1 21, p. 128.[4] Bulgarija, Graikija, Ispanija, Prancūzija, Italija, Liuksemburgas, Vengrija, Austrija, Rumunija ir Slovėnija.[5] Žr. Europos Sąjungos Tarybos dok. 9712/08.[6] SEC (2006) 949.[7] OL L [...], [...], p. [...].[8] OL C […], […], p. […].[9] OL C […], […], p. […].[10] OL L 174, 2001 6 27, p. 25.


|

52010PC0442

/* COM/2010/0442 final - NLE 2010/0235 */  Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1631/2005, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamai, inter alia, Kinijos Liaudies Respublikos kilmės trichlorizocianuro rūgščiai

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.8.27KOM(2010) 442 galutinis2010/0235 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr.kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1631/2005, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamai, inter alia , Kinijos Liaudies Respublikos kilmės trichlorizocianuro rūgščiaiAIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIŪLYMO APLINKYBĖS |Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas susijęs su 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis reglamentas) taikymu atliekant tyrimą dėl tam tikros importuojamos Kinijos Liaudies Respublikos kilmės trichlorizocianuro rūgšties (TCCA). |Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas teikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus. |Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos 2005 m. spalio mėn. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1631/2005[2] nustatė galutines antidempingo priemones importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės trichlorizocianuro rūgščiai (toliau – TCCA). |Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. |KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |Su tyrimu susijusios suinteresuotosios šalys turėjo galimybę ginti savo interesus atliekant tyrimą pagal pagrindinio reglamento nuostatas. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nenumatomas bendras poveikio vertinimas, bet jame pateiktas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. |TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI |Siūlomų veiksmų santrauka Prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pateikė Kinijos Liaudies Respublikos eksportuojantis gamintojas Heze Huayi Chemical Co., Ltd (Heze) (toliau – pareiškėjas). Nusprendusi, kad yra pakankamai įrodymų peržiūrai inicijuoti, Komisija ją inicijavo 2009 m. liepos 2 d. Atlikus peržiūros tyrimą nustatyta, kad pareiškėjas atitinka rinkos ekonomikos režimo (toliau – RER) taikymo reikalavimus. Be to, atlikus peržiūros tyrimą nustatyta, kad sumažėjo pareiškėjo dempingo skirtumas, kurį galima paaiškinti sumažėjusia bendrovės išlaidų struktūra. Taigi buvo įrodyta, kad pasikeitė aplinkybės, kurių pagrindu pareiškėjui buvo nustatytos priemonės, ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai. Todėl individualus dempingo skirtumas šiai bendrovei turi būti pakeistas. Ši peržiūra neturi įtakos datai, nuo kurios nebebus taikomos Reglamentu (EB) Nr. 1631/2005 nustatytos priemonės. Tarybai siūloma priimti pridedamą reglamento pasiūlymą, kuris turėtų būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ne vėliau kaip 2010 m. spalio 1 d. |Teisinis pagrindas 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[3]. |Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių. |Veiksmų pobūdis aprašytas minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą. |Nuoroda apie Sąjungai, šalių vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ūkinės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės bei administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma. |Pasirinkta priemonė |Siūloma priemonė – Tarybos reglamentas. |Kitos priemonės būtų netinkamos, nes minėtame pagrindiniame reglamente kitų galimybių nenumatyta. |POVEIKIS BIUDŽETUI |Pasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui. |2010/0235 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr.kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1631/2005, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamai, inter alia , Kinijos Liaudies Respublikos kilmės trichlorizocianuro rūgščiaiEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[4] (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,kadangi:A. PROCEDŪRA1. Galiojančios priemonės1.  2005 m. spalio mėn. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1631/2005[5] (toliau – pradinis reglamentas) nustatė galutines antidempingo priemones importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės trichlorizocianuro rūgščiai (toliau – TCCA). Muito normos siekė 7,3–42,6%.2. Prašymas atlikti peržiūrą2.  2009 m. Komisija gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Prašymą, kuriuo buvo prašoma ištirti tik dempingo aspektus, pateikė eksportuojantis Kinijos gamintojas Heze Huayi Chemical Co., Ltd (toliau – Heze arba pareiškėjas). Galutinio antidempingo muito norma, taikoma pareiškėjui, yra 14,1%.3.  Savo prašyme pareiškėjas teigė, kad pasikeitė aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos galiojančios priemonės, ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai. Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad toliau taikyti dabartinio lygio priemonę ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą nėra būtina.4.  Visų pirma prašymas buvo grindžiamas teiginiu, kad nuo pradinio tyrimo pareiškėjo TCCA vieneto išlaidos labai sumažėjo, nes:5.  pareiškėjas gamina pagrindinę žaliavą, būtiną nagrinėjamajam produktui gaminti; ir6.  pareiškėjas padidino gamybos pajėgumus.3. Peržiūros inicijavimas7.  Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių peržiūros inicijavimą, 2009 m. liepos 2 d. Komisija pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį inicijavo tyrimą[6], kurį atliekant nagrinėtas tik su pareiškėju susijęs dempingas.4. Nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas8.  Šioje peržiūroje nagrinėjamasis produktas yra toks pats kaip tas, kuris apibrėžtas pradiniame reglamente, t. y. Kinijos Liaudies Respublikos kilmės trichlorizocianuro rūgštis ir jos preparatai, Tarptautiniame nepatentuotų pavadinimų (TNP) sąraše taip pat vadinama simklozenu (toliau – nagrinėjamasis produktas) ir kurio KN kodai šiuo metu yra ex 2933 69 80 ir ex 3808 94 20.9.  Kinijoje vidaus rinkoje gaminamas ir joje parduodamas produktas ir į Sąjungą eksportuojamas produktas pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis charakteristikomis ir turi tą pačią paskirtį, todėl pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį jie laikomi panašiais produktais.5. Suinteresuotosios šalys10.  Komisija oficialiai pranešė pareiškėjui, Sąjungos pramonės atstovams ir eksportuojančios šalies vyriausybės atstovams apie peržiūros inicijavimą.11.  Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį.12.  Norėdama gauti informacijos, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga tyrimui, Komisija išsiuntė pareiškėjui prašymo taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau – RER) formą ir klausimyną ir per tam tikslui nustatytą laikotarpį gavo atsakymus. Komisija surado ir patikrino visą, jos manymu, dempingui nustatyti būtiną informaciją ir atliko tikrinamąjį vizitą pareiškėjo patalpose.6. Tiriamasis laikotarpis13.  Atliekant dempingo tyrimą buvo nagrinėjamas 2008 m. liepos 1 d. – 2009 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – TL).B. TYRIMO REZULTATAI1. Rinkos ekonomikos režimas (RER)14.  Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą antidempingo tyrimuose dėl KLR kilmės importo normalioji vertė nustatoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1–6 dalis tiems eksportuojantiems gamintojams, kurie, kaip nustatoma, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstytus kriterijus, t. y. kai įrodoma, kad panašus produktas yra gaminamas ir parduodamas vyraujant rinkos ekonomikos sąlygoms. Toliau pateikiama šių kriterijų santrauka:15.  verslo sprendimai priimami atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be žymaus valstybės kišimosi, o sąnaudos atspindi rinkos vertę;16.  įmonės turi vieną aiškų pagrindinių apskaitos įrašų, kurie yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus (toliau – TAS) ir naudojami visiems tikslams, rinkinį;17.  nėra jokių reikšmingų iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos;18.  bankroto ir nuosavybės įstatymais užtikrinamas stabilumas ir teisinis tikrumas;19.  valiuta konvertuojama rinkos kursu.20.  Atlikus tyrimą nustatyta, kad pareiškėjas atitiko visus penkis RER kriterijus. Nustatyta, kad per TL Heze priėmė verslo sprendimus nesikišant valstybei ar be iškraipymų, susijusių su ne rinkos ekonomikos sąlygomis. Heze be tokių išimčių taikomi Kinijos bankroto ir nuosavybės įstatymai. Bendrovė turi vieną nepriklausomų auditorių patikrintų apskaitos įrašų rinkinį ir apskaitos sistemą, o jos atliekama apskaita atitinka tarptautiniu mastu pripažintus bendruosius apskaitos principus ir TAS. Nustatyta, kad sąnaudos ir kainos atitinka rinkos vertes, valiutos konvertuotos pagal rinkos kursą.21.  Atsižvelgiant į išdėstytus faktus ir aplinkybes, pareiškėjui gali būti taikomas RER.2. Normalioji vertė22.  Siekiant nustatyti normaliąją vertę, pirmiausia nustatyta, ar bendra Heze panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis yra tipiška, palyginti su bendru į Sąjungą eksportuojamų produktų kiekiu. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pardavimo vidaus rinkoje apimtis laikoma tipiška, jeigu bendra pardavimo vidaus rinkoje apimtis yra ne mažesnė nei 5 % bendro nagrinėjamojo produkto atitinkamo pardavimo eksportui į Sąjungos rinką apimties. Komisija nustatė, kad pareiškėjas vidaus rinkoje pardavė tipišką bendrą TCCA kiekį.23.  Vėliau nustatyta, kurių rūšių panašus produktas, pareiškėjo parduotas vidaus rinkoje, buvo identiškas ir tiesiogiai palyginamas su eksportui į Sąjungą parduotų rūšių produktu.24.  Kiekvienos rūšies produktą, kurį Heze pardavė vidaus rinkoje ir kurį, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su tos rūšies produktu, kuris parduodamas eksportui į Sąjungą, atveju nustatyta, ar pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo pakankamai tipiška, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Tam tikros rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jei visas tos rūšies produkto vidaus rinkoje parduotas kiekis per TL sudarė 5 % ar daugiau viso palyginamo į Sąjungą eksportuojamos rūšies parduoto produkto kiekio.25.  Taip pat nagrinėta, ar galima laikyti, kad kiekvienos rūšies produktas vidaus rinkoje buvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai padaryta nustatant kiekvienos rūšies eksportuoto nagrinėjamojo produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams per TL dalį.26.  Jeigu tam tikros rūšies produkto, kuris buvo parduotas už grynąją pardavimo kainą, lygią apskaičiuotosioms gamybos sąnaudoms arba už jas didesnę, pardavimo apimtis sudarė daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto pardavimo apimties ir jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę vidaus rinkos kainą. Ši kaina apskaičiuota kaip viso tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per TL kainų svertinis vidurkis, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas buvo pelningas, ar ne.27.  Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė ne daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto pardavimo apimties arba jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę vidaus rinkos kainą, kuri buvo apskaičiuota pagal tos rūšies produkto tik pelningo pardavimo vidaus rinkoje per TL vidutinę svertinę kainą.28.  Kai nebuvo galima naudoti vidaus rinkoje Heze parduodamų konkrečių rūšių produktų kainų normaliajai vertei nustatyti, reikėjo taikyti kitą metodą. Tuomet Komisija naudojo apskaičiuotąją normaliąją vertę. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį normalioji vertė buvo apskaičiuota prie eksportuotų rūšių produkto gamybos sąnaudų pridedant pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų (toliau – PBA išlaidos) sumą bei pagrįstą pelno dydį. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį PBA išlaidų suma ir pelno dydis buvo pagrįsti Heze panašaus produkto pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis vidutinėmis PBA išlaidomis ir pelno dydžiu.29.  Nenukrypstant nuo pradiniame tyrime taikyto metodo, buvo apskaičiuotos dviejų rūšių produktų gamybos sąnaudos. Atsižvelgiant į pareiškėjo pateiktą informaciją, vienos gamybos sąnaudos buvo apskaičiuotos granulėms ir tabletėms, kitos – milteliams.3. Eksporto kaina30.  Kadangi nagrinėjamasis produktas buvo eksportuojamas tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, eksporto kaina buvo nustatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi, t. y. remiantis faktiškai sumokėta arba mokėtina produkto, parduodamo eksportui į Sąjungą, kaina.4. Palyginimas31.  Vidutinė normalioji vertė palyginta su kiekvienos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis tuo pačiu prekybos lygmeniu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi, buvo atsižvelgta į skirtingus veiksnius, kurie, kaip buvo tvirtinama ir įrodinėjama, turėjo poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Šiuo tikslu prireikus ir pateisinamais atvejais atsižvelgta į transporto, jūrų frachto, draudimo, tvarkymo, kreditų išlaidas ir banko mokesčius. Be to, nustatyta, kad pardavus nagrinėjamąjį produktą eksportui į Sąjungą, buvo grąžinta dalis PVM. Todėl PVM, mokėtinas už pardavimą vidaus rinkoje, buvo pakoreguotas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punktą.32.  Pareiškėjas prašė pakoreguoti pakavimo išlaidas, susijusias su pardavimu Kinijos ir Sąjungos rinkose. Atlikus patikrinimą nustatyta, kad šios išlaidos buvo abiem atvejais įtrauktos į produkto gamybos sąnaudas, neatsižvelgiant į tai, ar produktas turėjo būti parduodamas vidaus rinkoje, ar eksportui. Todėl prašymas pakoreguoti išlaidas, susijusias su vidaus ar eksporto rinkomis, atmestas.5. Dempingo skirtumas33.  Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, kiekvienos rūšies produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina. Palyginus nustatytas dempingas.34.  Nustatyta, kad procentais išreikštas neto kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą Heze dempingo skirtumas yra 3,2 %.C. ILGALAIKIS PASIKEITUSIŲ APLINKYBIŲ POBŪDIS35.  Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį taip pat buvo tiriama, ar nustatytų pasikeitusių aplinkybių pobūdis gali būti pagrįstai laikomas ilgalaikiu.36.  Atliekant šią tarpinę peržiūrą pareiškėjas visapusiškai bendradarbiavo; pagal gautus ir patikrintus duomenis buvo galima nustatyti dempingo skirtumą remiantis individualiomis eksporto į Sąjungą kainomis. Apskaičiavus nustatyta, kad tolesnis dabartinio lygio priemonės taikymas nėra pagrįstas.37.  Per tyrimą gautais ir patikrintais įrodymais nustatyta, kad dempingo dydžio sumažėjimas paaiškinamas sumažėjusia bendrovės išlaidų struktūra. Pagrindiniai veiksniai, lėmę sumažėjusią pareiškėjo išlaidų struktūrą, yra tai, kad pareiškėjas pats gamino pagrindinę žaliavą ir plėtė gamybos pajėgumus.38.  Taip pat nustatyta, kad nuo pradinio tyrimo pradžios Heze eksporto kainos visose rinkose padidėjo. Visų pirma, eksporto į Sąjungą kainos atitinka bendrovės eksporto į kitas trečiąsias šalis kainas. Remiantis vietoje surinktais įrodymais paaiškėjo, kad bendrovė Sąjungoje turi daug pirkėjų, kuriems taikomos panašaus dydžio kainos. Nuoseklus pareiškėjo elgesys rinkoje rodo, kad pokyčiai yra ilgalaikiai.39.  Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad aplinkybės, dėl kurių inicijuota ši peržiūra, artimiausiu metu greičiausiai nepasikeis tiek, kad turėtų įtakos dabartinės peržiūros rezultatams. Todėl daroma išvada, kad pokyčiai yra ilgalaikiai ir kad tolesnis dabartinio lygio priemonės taikymas nėra pagrįstas.D. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS40.  Atsižvelgiant į šio peržiūros tyrimo rezultatus manoma, kad iš Heze importuojamam nagrinėjamajam produktui taikytiną antidempingo muito normą reikia pakeisti ir ji turi būti 3,2 %.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamento (EB) Nr. 1631/2005 1 straipsnio 2 dalies lentelėje įrašas, susijęs su Heze Huayi Chemical Co. Limited , pakeičiamas taip:Šalis | Bendrovė | Antidempingo muito norma | Papildomas TARIC kodas |KLR | Heze Huayi Chemical Co. Limited | 3,2 % | A629 |2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje […]Tarybos varduPirmininkas [1] OL L 343, 2009 12 22, p. 51.[2] OL L 261, 2005 10 7, p. 1.[3] OL L 343, 2009 12 22, p. 51.[4] OL L 343, 2009 12 22, p. 51.[5] OL L 261, 2005 10 7, p. 1.[6] OL C 150, 2009 7 2, p. 14 (Pranešimas apie inicijavimą).


Svarbus teisinis pranešimas

|

52008PC0162

Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 423/2004 dėl menkių išteklių atkūrimo ir Reglamentą (EEB) Nr. 2847/93 {SEC(2008) 386} {SEC(2008) 389}  /* KOM/2008/0162 galutinis - CNS 2008/0063 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 2.4.2008KOM(2008) 162 galutinis2008/0063 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 423/2004 dėl menkių išteklių atkūrimo ir Reglamentą (EEB) Nr. 2847/93{SEC(2008) 386}{SEC(2008) 389}(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS |110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šio pasiūlymo tikslas – iš dalies pakeisti 2004 m. vasario 26 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 423/2004, nustatantį menkių išteklių atkūrimo priemones (vadinamąjį menkų išteklių atkūrimo planą). Bendrasis Reglamento (EB) Nr. 423/2004 tikslas yra užtikrinti saugų menkių išteklių atkūrimą per penkerių–dešimties metų laikotarpį iki mokslininkų rekomenduojamo prevencinio išteklių dydžio. Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) mokslinėje rekomendacijoje, pagrįstoje Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) rekomendacija, nurodyta, kad sumažėjimas, kurį lėmė didžiausio leidžiamo sugauti kiekio (DLSK), techninių priemonių (pvz., tinklinio audeklo akių dydis, iškraunamo kiekio sudėtis, žvejybos rajonų uždarymas) ir papildomų žvejybos pastangos valdymo reglamentų bendras poveikis, toli gražu nepakankamas, kad išžvejojama žuvų populiacijos dalis sumažėtų iki lygio, kuris būtinas menkių ištekliams atkurti. Iš keturių plane nurodytų menkių išteklių kai kuriuos atsikūrimo požymius rodo tik Šiaurės jūros menkės (metų klasė aukštesnė nei ankstesnių metų), o visų kitų menkių išteklių aiškių atsikūrimo požymių nepastebima. Dėl tokios lėtos pažangos atkuriant menkių išteklius būtina patikslinti plano sąlygas. Patirtis, įgyta įgyvendinant Reglamentą (EB) Nr. 423/2004 ir taikant susijusį žvejybos pastangos valdymo režimą (nuo 2003 m. įgyvendinamą kasmetiniame DLSK ir kvotų reglamente), kartu su suinteresuotųjų šalių nuomonėmis, apibendrintomis 2007 m. kovo mėn. vykusiame simpoziume dėl menkių išteklių atkūrimo, padeda nustatyti pagrindinius dalykus, kuriuos plane reikia pakeisti, kad jis būtų veiksmingesnis. Pagrindiniai nauji aspektai, į kuriuos reikia atsižvelgti, kad šis pakeitimas būtų pagrįstas, yra šios: Būtinybė patikslinti tikslus Dabartinis visuotinio atšilimo poveikis verčia patikslinti išteklių atkūrimo planų ilgalaikius tikslus. Užuot siekus konkrečių biomasės lygių, kurių jau gali būti neįmanoma pasiekti, nes kinta vandenynų sąlygos, plane didžiausias dėmesys turi būti skirtas pasiekti optimalų naudojimo lygį, kuris užtikrins didžiausią tausią žvejybą užtikrinantį sužvejotų žuvų kiekį, kurį galima pasiekti naujomis sąlygomis. Žvejybos pastangų valdymo sistemos supaprastinimas Žvejybos pastangų valdymo sistema, įdiegta kasmetinio DLSK ir kvotų reglamento priede, tapo tokia sudėtinga – ypač dėl daugybės leidžiančių nukrypti nuostatų, kad ją sunku įgyvendinti, stebėti ir kontroliuoti. Būtina sukurti naują sistemą, pagrįstą valstybių narių valdomomis žvejybos pastangų viršutinėmis ribomis. Taip bus supaprastintas minėtas reglamentas, valstybėms narėms bus suteikta daugiau lankstumo ir bus užtikrintas veiksmingesnis įgyvendinimas. Plano pritaikymas įvairiems išteklių atkūrimo lygiams Plane reikia pripažinti tai, kad išteklių būklei gerėjant metodai gali būti taikomi laipsniškai. Dėl šios priežasties į pakeistą planą įtraukiamas modulių metodas, pagal kurį išžvejojama žuvų populiacijos dalis derinama priklausomai nuo pasiekto išteklių atkūrimo lygio. Žvejybos taisyklių numatymas, kai trūksta kokybiškų duomenų Naujausia patirtis rodo ir tai, kad dėl prastos duomenų kokybės mokslininkai dažnai negalėdavo nurodyti kriterijų, kuriais remiantis būtų galima griežtai taikyti dabartinį planą. Tai lėmė Tarybos ad hoc sprendimus. Būtina nustatyti aiškias taisykles, taikytinas, kai ir jeigu mokslininkai negali pateikti tikslaus išteklių būklės įvertinimo. Būtinybė sumažinti į jūrą išmetamų menkių kiekį Išmetimo į jūrą mažinimas turi būti svarbi patikslinto plano dalis. Turi būti įdiegti nauji mechanizmai, kurie paskatins žvejus dalyvauti programose, kuriomis siekiama vengti menkių gaudymo. Keltų jūros menkių išteklių įtraukimas į planą Šie ištekliai buvo išbraukti iš 2004 m. menkių išteklių atkūrimo plano dėl geresnės jų apsaugos būklės. Tačiau naujausiais vertinimais patvirtinama, kad šie ištekliai yra pereikvoti panašiai kaip ir kiti Bendrijos vandenų menkių ištekliai. Todėl juos reikia įtraukti į išteklių atkūrimo planą. Tokiomis aplinkybėmis ir nuostatas dėl kontrolės būtina suderinti su nauja struktūra ir naujomis nuostatomis. Todėl būtina iš dalies pakeisti dabartinį menkių išteklių atkūrimo planą, kad jis būtų išsamesnis, atnaujintas atsižvelgiant į naujausius pokyčius, paprastesnis, veiksmingesnis ir lengviau įgyvendinamas, stebimas bei kontroliuojamas. Atsižvelgiant į pasiūlytus menkių išteklių atkūrimo plano pakeitimus, tam tikras 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2847/93, nustatančiame bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą, nustatytas kontrolės priemones reikėtų patobulinti, kad jos atitiktų iš dalies pakeistame menkių išteklių atkūrimo plane nustatytas priemones. |120 | Bendrosios aplinkybės Vykdant 2002 m. bendrosios žuvininkystės politikos reformą, Komisija ir Taryba sutarė laipsniškai įgyvendinti daugiamečius planus ir atkūrimo planus, skirtus Bendrijai svarbiems žuvininkystės ištekliams. Buvo parengti planai, skirti daugeliui Bendrijos vandenų menkių išteklių, dviems jūrų lydekų ištekliams, dviems omarų (Nephrops) ištekliams, dviems jūrų liežuvių ištekliams ir Šiaurės jūros plekšnių bei jūrų liežuvių ištekliams. Be to, 2002 m. valstybės narės pasirašė įgyvendinimo planą, dėl kurio buvo susitarta Pasaulio vadovų susitikime dėl tvaraus vystymosi (Johanesburge). Į tą įgyvendinimo planą įtrauktas įsipareigojimas iki 2015 m. žuvies išteklius naudoti pagal didžiausio tausojamąją žvejybą užtikrinančio sužvejotų žuvų kiekio (MSY) principą. Pirmasis daugiametis išteklių atkūrimo planas buvo įgyvendintas Bendrijos vandenų menkių ištekliams. Nors buvo priimta ir daugiau išteklių atkūrimo bei valdymo planų, menkių išteklių atkūrimas tebėra svarbiausia 2002 m. reformuotos bendrosios žuvininkystės politikos sudedamoji dalis. Dėl menkių žvejybos svarbos, menkių sugavimo poveikio kitų žuvų rūšių žvejybai, didelių ekonominių ir socialinių interesų ir menkių, kaip simbolinės žuvų rūšies, vertės būtina užtikrinti sėkmingą menkių išteklių atkūrimą. Dėl to dabartinio plano trūkumus, kuriuos pastebėjo ir mokslininkai, ir suinteresuotosios šalys, būtina ištaisyti iš dalies keičiant dabartinį planą. |130 | Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką nustatoma bendroji tausaus žuvininkystės išteklių naudojimo sistema ir nurodytos situacijos, kuriose Taryba priima išteklių valdymo ir atkūrimo planus. 2004 m. vasario 26 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 423/2004, nustatantis menkių išteklių atkūrimo priemones. |140 | Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos kryptimis ir tikslais Pasiūlymo tikslas – tausus vystymasis – atitinka Bendrijos aplinkos politiką, ypač tą jos dalį, kuri susijusi su natūralių buveinių ir gamtinių išteklių apsauga. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |211 | Konsultavimosi būdai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Pasiūlymas pagrįstas keliomis konsultacijomis su valstybėmis narėmis ir suinteresuotųjų šalių atstovais regioninėse patariamosiose tarybose. Komisija 2007 m. gegužės mėn. pateikė regioniniams patariamiesiems komitetams (RPK) ir valstybėms narėms neoficialų techninį dokumentą, kuris buvo pagrįstas mintimi, kad menkių ištekliai gali (ir turėtų) atsikurti, jei bus pakankamai sumažinta išžvejojama žuvų populiacijos dalis. Šiame neoficialiame dokumente nagrinėjami du būdai, kaip tai pasiekti. Vienas būdas, pagrįstas bendru žvejybos pastangos daugelyje menkių žvejybos rajonų mažinimu, daugelio buvo atmestas. Kitam būdui, pagal kurį menkių žvejyba turėtų būti „atskirta“ nuo kitų rūšių žuvų žvejybos ir ši veikla sumažinta, iš esmės buvo pritarta, bet buvo pasiūlytos tik kelios konkrečios priemonės, kaip tai praktiškai pasiekti. RPK pareiškė, kad pirmenybę teikia su konkrečiais ištekliais susijusiam metodui; tačiau konkrečių valdymo priemonių rekomenduota nedaug. Pagrindinis RPK indėlis yra savanoriška laikino žvejybos rajonų uždarymo įspėjus per trumpą laiką sistema (vadinamasis uždarymas realiuoju laiku) ir kai kurių laivų įsipareigojimas vengti žvejoti menkes („menkių žvejybos vengimo planai“). Dėl žvejybos pastangų valdymo Komisija su valstybėmis narėmis ir RPK aptarė galimybę taikyti naują metodą, pagrįstą žvejybos pastangos, išreikštos kilovatais per dieną, viršutinių ribų nustatymu. Valstybių narių administracijos ir profesinės organizacijos gali 2008 m. diegti administracines priemones, būtinas, kad iki 2009 m. naujoji sistema pradėtų veikti. |212 | Atsakymų santrauka ir kaip į juos atsižvelgta |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |221 | Susijusios mokslo ir (arba) tiriamųjų duomenų sritys ICES ir ŽMTEK buvo paprašyta pateikti, jei įmanoma, mokslinių rekomendacijų dėl ilgalaikio žvejybos valdymo. ŽMTEK 2007 m. kovo mėn. pateikė menkių išteklių atkūrimo ataskaitą. |2249 | Gautos ir panaudotos informacijos santrauka Svarbiausi klausimai yra šie: Žvejybos sumažėjimo, kurį lėmė bendras didžiausio leidžiamo sugauti kiekio (DLSK), techninių priemonių (pvz., tinklinio audeklo akių dydis, iškrauto kiekio sudėtis, žvejybos rajonų uždarymas) ir papildomų žvejybos pastangų valdymo reglamentų poveikis, toli gražu nepakako, kad išžvejojama žuvų populiacijos dalis sumažėtų iki lygio, kuris būtinas menkių ištekliams atkurti, ir nėra aiškių ženklų, kad būtų atkurti nors vieni iš keturių menkių išteklių. ŽMTEK rekomenduoja verčiau nedelsiant sumažinti menkių žvejybą nei dėti pastangas sunkiai nustatatant ir įgyvendinant ilgalaikius tikslus. Apytiksliai apskaičiuota, kad tokie ilgalaikiai tikslai – tai maždaug 50 proc. arba mažesnė išteklių naudojimo norma, palyginti su apskaičiuota pastariesiems metams. Bet koks žvejybos pastangos sumažinimas, skirtas žvejybos poveikiui menkėms sumažinti, turėtų derėti su kitomis valdymo priemonėmis ir būti įgyvendinamas taip, kad likusios pastangos nebūtų sutelktos į menkes. Žvejybos pastangų valdymo sistema turėtų būti skirta konkrečiam rajonui ir apimti priemones, pagal kurias skiriamos nuobaudos už žvejybą, kurios išžvejojama menkių dalis didžiausia. Pasiūlymas pagrįstas gautomis rekomendacijomis. |225 |226 | Ekspertų pateiktos informacijos viešo paskelbimo priemonės ICES ir ŽMTEK rekomendacijos visuomenei prieinamos jų tinklalapiuose – atitinkamai www.ices.dk ir fishnet.jrc.it/web/stecf. Poveikio vertinimas Poveikio vertinimas grindžiamas dviejų rūšių indėliu: Moksline analize, kurią visų pirma atliko Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK), nuo 2005 m. išsamiai analizuojantis, kaip įgyvendinamas galiojantis planas ir kiekybiškai parodantis, kaip atkuriant išteklius daroma pažanga biologiniu požiūriu. Konsultacijomis su suinteresuotosiomis šalimis, kurios buvo pradėtos menkių išteklių atkūrimui skirtu simpoziumu, surengtu 2007 m. kovo mėn. Edinburge, kuriame plačiai dalyvavo visos suinteresuotosios šalys, ir vėliau atitinkamų regioninių patariamųjų tarybų pateiktomis nuomonėmis, kurioms po minėto simpoziumo Komisijos tarnybos parengė išsamų neoficialų dokumentą dėl galimybių ir variantų. Dėl šių veiksnių buvo galima parengti aiškią priežasčių, dėl kurių įgyvendinant dabartinį planą nepasiekiami jo tikslai, analizę ir buvo pateikti keli nagrinėtini variantai. Pagrindiniai variantai buvo tokie: su biomase susijusius tikslus pakeisti su išžvejojama žuvų populiacijos dalimi susijusiais tikslais; užtikrinti laipsnišką metodą, proporcingą įvairių išteklių apsaugos būklei; paremti atskiriems regionams taikomą metodą; sudaryti galimybes didesniam lankstumui valdant žvejybos pastangą; Atskirti menkes nuo susijusių rūšių žuvų, kad būtų išvengta bendro žvejybos pastangos sumažinimo žvejybos rajonuose, kuriuose menkės yra tik kaip priegauda sugaunamos rūšies žuvys. |230 |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |310 | Teisinis pagrindas Reglamento (EB) Nr. 423/2004 teisinis pagrindas yra Europos bendrijos steigimo sutarties 37 straipsnis. |329 | Subsidiarumo principas Šis pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikytinas. Tačiau pasiūlytu pakeitimu valstybėms narėms numatoma didesnė decentralizacija, ypač susijusi su žvejybos pastangų, paskirstomų tarp laivų, plaukiojančių su jų pačių vėliavomis, valdymu. Šia decentralizacija suteikiama daugiau lankstumo valstybėms narėms ir prisidedama prie Bendrijos teisės aktų supaprastinimo. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių. |331 | Tai yra galiojančio reglamento pakeitimas. Jo tikslas – patobulinti ir atnaujinti tam tikrus galiojančio plano aspektus, atsižvelgiant į naujus įrodymus ir įgyvendinant galiojantį planą įgytą patirtį. |POVEIKIS BIUDžETUI |409 | Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. |PAPILDOMA INFORMACIJA |Persvarstymo, keitimo, laikino galiojimo sąlyga |531 | Į šį pasiūlymą įtrauktas straipsnis, kuriame numatyta kas trejus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo įvertinti valdymo priemones. |532 |570 | Išsamus pasiūlymo paaiškinimas Siūlomos tikslinės išžvejojamos žuvų populiacijos dalies normos pagrįstos ŽMTEK ir ICES mokslinėmis rekomendacijomis ir rodo dabartinę biologinę padėtį. Į pasiūlymą įtraukta vertinimo sąlyga, užtikrinanti, kad prireikus, atsižvelgiant į naują mokslinę informaciją ir rekomendacijas, išžvejojamos žuvų populiacijos dalies normos galėtų būti iš dalies keičiamos. |E-10198 | (Aiškinamasis memorandumas patvirtintas. Jį sudaro 10 881 simboliai, todėl jis atitinka Vertimo raštu generalinio direktorato reikalavimus.) |1.  2008/0063 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 423/2004 dėl menkių išteklių atkūrimo ir Reglamentą (EEB) Nr. 2847/93EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį,atsižvelgdama į 2004 m. vasario 26 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 423/2004, nustatantį menkių išteklių atkūrimo priemones[1], ypač į jo 6 straipsnio 4 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[2],kadangi:(1) Naujausioje Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) mokslinėje rekomendacijoje nurodyta, kad sugaunamų menkių kiekio sumažėjimas, kurį lėmė bendras didžiausio leidžiamo sugauti kiekio, techninių priemonių ir žvejybos pastangų valdymo papildomų priemonių poveikis, toli gražu nėra pakankamas, kad išžvejojama žuvų populiacijos dalis sumažėtų iki lygio, kuris būtinas menkių ištekliams atkurti, ir nė vienas iš keturių menkių išteklių, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 423/2004, nerodo aiškių atkūrimo požymių.(2) Dabartinio menkių atkūrimo plano tikslas turėtų būti laikomas pasiektu tam tikro ištekliaus požiūriu, kai dvejus metus iš eilės subrendusių menkių kiekis bus didesnis už tą, kuris, kaip nustatyta 3 ir 5 straipsniuose, nepažeidžia biologinių ribų. Šis tikslas nepasiektas.(3) Remiantis naujausia pateikta moksline informacija, visų pirma duomenimis apie ilgalaikes jūrų ekosistemų tendencijas, negalima tiksliai nustatyti pageidaujamų ilgalaikių biomasės lygių. Todėl bet kuriame menkių išteklių atkūrimo plane nuo biomase grindžiamo tikslo reikėtų pereiti prie išžvejojama žuvų populiacijos dalimi grindžiamo tikslo, kuris turėtų būti taikomas ir leidžiamiems žvejybos pastangos lygiams.(4) Menkių išteklių atkūrimo planas turėtų būti taikomas ir Keltų jūros menkei, atsižvelgiant į šių išteklių būklės blogėjimą nuo 2005 m.(5) Turi būti įdiegti nauji mechanizmai, skatinantys žvejus dalyvauti menkių žvejybos vengimo programose.(6) Jei ŽMTEK, neturėdama pakankamai tikslios ir reprezentatyvios informacijos, negali patarti dėl DLSK, reikėtų priimti nuostatas, užtikrinančias, kad DLSK būtų nustatomi nuolat, net jei trūksta kokybiškų duomenų.(7) Siekiant užtikrinti, kad tikslai, susiję su išžvejojama žuvų populiacijos dalimi, būtų įgyvendinti, ir padėti sumažinti išmetimą į jūrą, reikia nustatyti ir išteklių atkūrimo strategiją atitinkantį žvejybos galimybių, t. y. žvejybos pastangų, lygį. Tokias žvejybos galimybes, kiek įmanoma, reikėtų apibrėžti pagal žvejybos įrankių tipus, atsižvelgiant į dabartinę žvejybos praktiką.(8) Be 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2847/93, nustatančiame bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą[3], su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2846/98[4], nustatytų kontrolės priemonių, reikėtų patobulinti ir kitas kontrolės priemones, kad būtų užtikrintas šiame reglamente nustatytų priemonių laikymasis.(9) Todėl Reglamentą (EB) Nr. 423/2004 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.(10) Reglamentą (EEB) Nr. 2847/93 reikėtų pritaikyti atsižvelgiant į atkūrimo plane padarytus pakeitimus,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis Reglamento (EB) Nr. 423/2004 pakeitimaiReglamentas (EB) Nr. 423/2004 iš dalies keičiamas taip:1) I skyrius pakeičiamas taip:„I SKYRIUSDALYKAS IR APIBRĖŽTYS1 straipsnisDalykasŠiame reglamente nustatomas penkių menkių išteklių (toliau – išeikvoti menkių ištekliai) atkūrimo planas toliau nurodytuose geografiniuose rajonuose:a) Kategato sąsiaurio menkės;b) Šiaurės jūros, Skagerako sąsiaurio ir rytinės Lamanšo sąsiaurio dalies menkės;c) rajono į vakarus nuo Škotijos menkės;d) Airijos jūros menkės;e) Keltų jūros menkės.2 straipsnisApibrėžtysŠiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:a) Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 3 straipsnyje nustatytos apibrėžtys;b) „žvejybos pastangų grupė“ – grupė laivų, plaukiojančių su valstybės narės vėliava, žvejojančių viename iš 1 straipsnyje nustatytų rajonų ir naudojančių žvejybos įrankius, priklausančius vienai iš I priede nurodytų žvejybos įrankių grupių,c) „sužvejotas kiekis žvejybos pastangos vienetui“ (CPUE) – svoriu išreikštas sužvejotų žuvų kiekis vienam žvejybos pastangos vienetui, matuojamam dienos kW per vienerių metų laikotarpį.2a straipsnisGeografinių rajonų apibrėžtysŠiame reglamente vartojamų geografinių terminų (geografinių rajonų pavadinimų) apibrėžtys:a) „Kategato sąsiauris“ – Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) pažymėta IIIa kvadrato dalis, šiaurėje apribota linija, brėžiama nuo Skagen švyturio iki Tistlarna švyturio ir nuo šio taško iki artimiausio taško Švedijos pakrantėje, o pietuose – nuo Hasenore iki Gnibens Spids, nuo Korshage iki Spodsbjerg ir nuo Gilbjerg Hoved iki Kullen brėžiama linija;b) „Šiaurės jūra“ – ICES IV parajonis, ICES IIIa kvadrato dalis, nepatenkanti į Skagerako sąsiaurio ribas, ir ICES IIa kvadrato dalis, esanti valstybių narių suverenitetui arba jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse;c) „Skagerako sąsiauris“ – ICES IIIa kvadrato dalis, vakaruose apribota linija, brėžiama nuo Hanstholm švyturio iki Lindesnes švyturio, o pietuose – nuo Skagen švyturio iki Tistlarna švyturio ir nuo šio taško iki artimiausio taško Švedijos pakrantėje brėžiama linija;d) „rytinė Lamanšo sąsiaurio dalis“ – ICES VIId kvadratas;e) „Airijos jūra“ – ICES VIIa kvadratas;f) „rajonas į vakarus nuo Škotijos“ – ICES VIa kvadratas ir ICES Vb kvadrato dalis, esanti valstybių narių suverenitetui arba jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse;g) „Keltų jūra“ – ICES VIIe–VIIk (imtinai) kvadratai.2b straipsnisŽvejybos pastangos apskaičiavimasŠiame reglamente:a) laivo žvejybinis pajėgumas matuojamas kilovatais;b) laivo veikla matuojama dienų, kurias laivas būna kuriame nors 2a straipsnyje nurodytame geografiniame rajone, skaičiumi. Diena, kurią laivas būna rajone, – tai bet koks nepertraukiamas 24 valandų laikotarpis (arba jo dalis), kurį laivas yra tame rajone ir nebūna uoste.3 straipsnisPlano tikslas1. 1 straipsnyje nurodytu planu užtikrinamas tausus menkių išteklių naudojimas atsižvelgiant į didžiausią tausojamąją žvejybą užtikrinantį sužvejotų žuvų kiekį.2. 1 dalyje nustatytas tikslas pasiekiamas išlaikant dviejų–ketverių metų amžiaus menkių išžvejojamos dalies 0,4 lygį.2) II skyrius išbraukiamas.3) III skyrius pakeičiamas taip:„III SKYRIUSDIDŽIAUSIAS LEIDŽIAMAS SUGAUTI KIEKIS5 straipsnisMažiausias ir prevencinis kiekiaiKiekvieno iš išeikvotų menkių išteklių mažiausi ir prevenciniai kiekiai yra šie:Ištekliai | Mažiausi kiekiai tonomis | Prevenciniai kiekiai tonomis |Kategato sąsiaurio menkės | 6 400 | 10 500 |Šiaurės jūros, Skagerako sąsiaurio ir rytinės Lamanšo sąsiaurio dalies menkės | 70 000 | 150 000 |Rajono į vakarus nuo Škotijos menkės | 14 000 | 22 000 |Airijos jūros menkės | 6 000 | 10 000 |Keltų jūros menkės | 6 300 | 8 800 |6 straipsnisDLSK nustatymo tvarka1. Taryba kasmet priima sprendimą dėl kiekvieno iš išeikvotų menkių išteklių DLSK kitiems metams. Remiantis ŽMTEK rekomendacijomis DLSK turi atitikti visas toliau nurodytas sąlygas:a) jei išteklių dydis metais iki tų, kuriais taikomas konkretus DLSK, yra mažesnis už 5 straipsnyje nustatytą mažiausią kiekį, išžvejojama žuvų populiacijos dalis DLSK taikymo metais sumažinama 25 proc., palyginti su ankstesnių metų išžvejojama žuvų populiacijos dalimi;b) jei išteklių dydis metais iki tų, kuriais taikomas konkretus DLSK, yra mažesnis už 5 straipsnyje nustatytą prevencinį kiekį ir didesnis už 5 straipsnyje nustatytą mažiausią kiekį arba jam lygus, išžvejojama žuvų populiacijos dalis DLSK taikymo metais sumažinama 15 proc., palyginti su ankstesnių metų išžvejojama žuvų populiacijos dalimi; irc) jei išteklių dydis metais iki tų, kuriais taikomas konkretus DLSK, yra didesnis už 5 straipsnyje nustatytą prevencinį kiekį arba jam lygus, išžvejojama žuvų populiacijos dalis DLSK taikymo metais sumažinama 10 proc., palyginti su ankstesnių metų išžvejojama žuvų populiacijos dalimi.2. Jei pagal ŽMTEK rekomendacijas taikant 1 dalies b ir c punktus 2, 3 ir 4 amžiaus grupių išžvejojamos žuvų populiacijos dalies lygis būtų mažesnis kaip 0,4, Taryba nustato tokį DLSK, dėl kurio šių amžiaus grupių išžvejojamos žuvų populiacijos dalies lygis taptų 0,4.3. Pateikdama rekomendaciją pagal šio straipsnio 1 ir 2 dalis, ŽMTEK daro prielaidą, kad per metus iki tų, kuriais taikomas konkretus DLSK, ištekliai žvejojami taip, kad išžvejojama žuvų populiacijos dalis sumažėjo tiek, kiek sumažėjo tais metais taikoma didžiausia leidžiama žvejybos pastanga.4. Nepaisydama 1 dalies b ir c punktų ir 2 dalies, Taryba nenustato tokio DLSK, kuris būtų daugiau kaip 15 proc. mažesnis arba didesnis už ankstesniais metais nustatytą DLSK.5. DLSK apskaičiuojamas iš viso sužvejojamo menkių kiekio, kuris pagal ŽMTEK prognozes atitinka 1 ir 2 dalyje nurodytus išžvejojamos žuvų populiacijos dalies lygius, atėmus toliau nurodytus kiekius:a) žuvų kiekį, kuris lygus numatomam atitinkamų išteklių menkių išmetimui į jūrą;b) atitinkamais atvejais kiekį, kuris atitinka kitus susijusius menkių išžvejojimo šaltinius, nustatytiną remiantis Komisijos pasiūlymu.6a straipsnisDLSK nustatymo tvarka, kai nėra kokybiškų duomenųJei ŽMTEK dėl pakankamai tikslios ir reprezentatyvios informacijos stokos negali pateikti Tarybai rekomendacijos, kuri padėtų šiai pagal 6 straipsnį nustatyti DLSK, Taryba nusprendžia:a) jei ŽMTEK rekomenduoja, kad sugaunamų menkių kiekį reikėtų sumažinti iki mažiausio lygio, DLSK nustatyti laikantis 25 proc. mažinimo normos, palyginti su ankstesnių metų DLSK;b) visais kitais atvejais DLSK nustatomas laikantis 15 proc. mažinimo normos, palyginti su ankstesnių metų DLSK.7 straipsnisValdymo priemonių vertinimas1. Trejus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo Komisija kasmet prašo ŽMTEK įvertinti pažangą atkuriant kiekvienus iš išeikvotų menkių išteklių.2. Kai ŽMTEK rekomendacijoje pranešama, kad kurių nors išeikvotų menkių išteklių nepavyksta tinkamai atkurti, Taryba priima sprendimą:a) kuriuo atitinkamiems ištekliams nustatomas mažesnis nei 6 ir 6a straipsniuose nurodytas DLSK;b) kuriuo nustatomas didžiausia leidžiama žvejybos pastanga, kuri yra mažesnė už numatytą 8a straipsnyje,c) kuriuo, jei būtina, nustatomos susijusios sąlygos.3. Kai ŽMTEK rekomendacijoje pranešama, kad 5 straipsnyje nurodyti mažiausi ir prevenciniai kiekiai arba 6 straipsnio 2 dalyje nurodytas išžvejojamos žuvų populiacijos dalies lygis jau netinka nedidelei išteklių išeikvojimo rizikai ir didžiausiam tausojamąją žvejybą užtikrinančiam sužvejotų žuvų kiekiui išlaikyti, Taryba priima sprendimą dėl naujų šių lygių verčių.“4) IV skyrius pakeičiamas taip:„IV SKYRIUSŽvejybos pastangos apribojimas8 straipsnisŽvejybos pastangų sistemaBe 6 ir 6a straipsniuose nustatytų DLSK, dar nustatoma žvejybos pastangų sistema, pagal kurią valstybėms narėms kasmet kaip žvejybos pastangos paskirstomos žvejybos galimybės.8a straipsnisŽvejybos pastangų paskirstymas1. Taryba kasmet priima sprendimą dėl didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos pagal kiekvieną žvejybos pastangų grupę ir pagal valstybes nares.2. Didžiausia leidžiama žvejybos pastanga apskaičiuojama remiantis pagrindu, kuris nustatomas taip:a) pirmaisiais šio reglamento taikymo metais pagrindas nustatomas pagal vidutinę žvejybos pastangą dienos kilovatais, sunaudotais 2005, 2006 ir 2007 metais, atsižvelgiant į ŽMTEK rekomendacijas;b) vėlesniais šio reglamento taikymo metais pagrindas yra lygus ankstesnių metų didžiausiai leidžiamai žvejybos pastangai.3. Žvejybos pastangų grupėms, kurios, remiantis pagal Reglamento (EB) Nr. xxx/2008[5] 18, 19 ir 20 straipsnius pateiktais žvejybos pastangų valdymo metinio vertinimo duomenimis, daugiausiai prisidėjo prie bendro menkių sugavimo ir kurių bendras sugautas kiekis pagal minėtą vertinimą sudaro ne mažiau kaip 80 proc. menkių, didžiausia leidžiama žvejybos pastanga apskaičiuojama taip:a) jei taikomas 6 straipsnis, pagrindas sumažinamas tuo pačiu procentu, koks 6 straipsnyje nustatytas išžvejojamai žuvų populiacijos daliai sumažinti ;b) jei taikomas 6a straipsnis, pagrindas yra žvejybos pastanga, sumažinta tiek procentų, kiek sumažintas DLSK.4. Kitoms, šio straipsnio 3 dalyje nenurodytoms žvejybos pastangų grupėms tebetaikoma pagrindo dydį atitinkanti didžiausia leidžiama žvejybos pastanga.8b straipsnisValstybių narių įsipareigojimai1. Kokį didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos paskirstymo metodą taikyti atskiriems su jos vėliava plaukiojantiems laivams kiekviena valstybė narė sprendžia pagal šiuos kriterijus:a) geros žvejybos praktikos skatinimas, įskaitant intensyvesnį duomenų rinkimą, išmetimo į jūrą mažinimą ir poveikio žuvų jaunikliams mažinimą;b) dalyvavimas bendrose programose, siekiant išvengti nereikalingos menkių priegaudos;c) nedidelis poveikis aplinkai, įskaitant kuro vartojimą ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą;d) proporcingas žvejybos galimybių paskirstymas žvejybos kvotų forma.2. Kiekviena valstybė narė, remdamasi Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1627/94[6], išduoda specialius žvejybos leidimus laivams, plaukiojantiems su jos vėliava ir žvejojantiems 2a straipsnyje nurodytuose geografiniuose rajonuose.3. Kiekvienai žvejybos pastangų grupei bendras laivų, turinčių pagal šio straipsnio 2 dalį išduotus specialius žvejybos leidimus, pajėgumas, išreikštas BT (bruto tonos) ir kW, neturi viršyti laivų, kurie 2007 m. žvejojo minėtuose geografiniuose rajonuose ir naudojo įrankius, pajėgumo.4. Kiekviena valstybė narė sudaro ir saugo laivų, turinčių 2 dalyje nurodytą specialų leidimą, sąrašą ir paskelbia jį savo oficialiajame tinklalapyje, kad jis būtų prieinamas Komisijai ir kitoms valstybėms narėms.8c straipsnisŽvejybos pastangų reguliavimasValstybė narės stebi savo laivynų pajėgumus ir veiklą pagal žvejybos pastangų grupes ir imasi atitinkamų veiksmų, jei artėjama prie didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos, siekdamos užtikrinti, kad pastangos neviršys nustatytų ribų.8d straipsnisValstybių narių keitimasis didžiausia leidžiama žvejybos pastangaPagal 8a straipsnį nustatytą didžiausią leidžiamą žvejybos pastangą atitinkamos valstybės narės derina atsižvelgdamos į:a) keitimąsi kvotomis, atliekamą pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį, irb) perskirstymą ir (arba) išskaičiavimą, atliktą pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 23 straipsnio 4 dalį ir Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 21 straipsnio 4 dalį, 23 straipsnio 1 dalį ir 32 straipsnio 2 dalį.8e straipsnisKeitimasis didžiausia leidžiama žvejybos pastanga tarp žvejybos pastangų grupių1. Tinkamai pagrįstu valstybės narės prašymu Komisija Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka gali pakeisti tai valstybei narei paskirtą žvejybos pastangą 2–4 dalyse nurodytomis sąlygomis perkeldama žvejybos pajėgumus tarp žvejybos pastangų grupių.2. Perkelti leidžiama tarp žvejybos įrankių grupių, bet ne tarp geografinių rajonų.3. Perkelti leidžiama tik iš žvejybos pastangas perleidžiančios žvejybos įrankių grupės, kurios sugautas menkių kiekis žvejybos pastangos vienetui viršija žvejybos pastangas perimančių žvejybos įrankių grupės CPUE. Perkėlimo prašanti valstybė narė pateikia būtiną informaciją apie CPUE.4. Perkeliama remiantis tuo, kad 1 kW per dieną atitinka 1 kW per dieną.“5) 9 straipsnis pakeičiamas taip:„9 straipsnisRyšys su Reglamentu (EEB) Nr. 2847/93Šiame skyriuje numatytos kontrolės priemonės taikomos kartu su nurodytomis Reglamente (EEB) Nr. 2847/93.9a straipsnisLaivo žurnalo patikrinimai1. Naudodamosi laivų stebėjimo sistemos (LSS) duomenimis valstybės narės patikrina, ar žvejybos stebėjimo centruose (ŽSC) gauta informacija iš laivų, kuriuose įrengta LSS, atitinka laivo žurnale užregistruotą veiklą. Tokie kryžminiai patikrinimai registruojami kompiuterių nuskaitoma forma ir saugomi trejus metus.2. Kiekviena valstybė narė tvarko ir savo oficialiojoje tinklavietėje skelbia kontaktinę informaciją, reikalingą pateikiant laivo žurnalus ir iškrovimo deklaracijas.9b straipsnisPirmą kartą iškrautų menkių svėrimasŽvejybos laivo kapitonas užtikrina, kad bet koks 2a straipsnyje nurodytuose rajonuose sužvejotas ir Bendrijos uoste iškrautas menkių kiekis būtų sveriamas prieš jį parduodant arba prieš išvežant iš iškrovimo uosto į kitą vietą. Svėrimui naudojamas svarstykles patvirtina kompetentingos nacionalinės institucijos. Pasvėrus nustatytas svoris pateikiamas pildant Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 8 straipsnyje nurodytą deklaraciją.9 c straipsnisInspektavimo standartaiKiekviena valstybė narė, turinti laivų, kuriems taikomas šis reglamentas, nustato konkrečius inspektavimo standartus. Šie standartai reguliariai peržiūrimi, išnagrinėjus pasiektus rezultatus. Inspektavimo standartai palaipsniui plėtojami tol, kol pasiekiami II priede apibrėžti siektini standartai.9d straipsnisPerkrovimo į kitą laivą draudimasPerkrauti menkes jūroje į kitą laivą draudžiama 2a straipsnyje nurodytuose geografiniuose rajonuose.9e straipsnisBendra priežiūra ir keitimasis inspektoriaisAtitinkamos valstybės narės atlieka bendrą inspektavimo ir priežiūros veiklą.9f straipsnisNacionalinės kontrolės veiksmų programos1. Valstybės narės, turinčios laivų, kuriems taikomas šis reglamentas, pagal III priedą parengia nacionalines kontrolės veiksmų programas.2. Iki kiekvienų metų sausio 31 d. valstybės narės, turinčios laivų, kuriems taikomas šis reglamentas, savo oficialiose tinklavietėse paskelbia savo nacionalines kontrolės veiksmų programas ir jų įgyvendinimo tvarkaraštį, kad su jais galėtų susipažinti Komisija ir kitos valstybės narės, kurioms taikomas šis reglamentas.3. Komisija bent vieną kartą per metus sušaukia Žuvininkystės ir akvakultūros komiteto posėdį, kad šis įvertintų, ar laikomasi nacionalinių kontrolės veiksmų programų, skirtų šiame reglamente nurodytiems menkių ištekliams, ir jų rezultatus.“6) VI skyrius pakeičiamas taip:„VI SKYRIUSSprendimų priėmimas ir baigiamosios nuostatos17 straipsnis Sprendimų priėmimo tvarkaJei šiame reglamente numatyta, kad sprendimus priima Taryba, ji tai daro kvalifikuotąja dauguma, remdamasi Komisijos pasiūlymu.17a straipsnis I priedo pakeitimaiRemdamasi ŽMTEK rekomendacijomis, Komisija gali Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka iš dalies keisti šio reglamento I priedą laikydamasi šių principų:a) žvejybos pastangų grupės turėtų būti nustatytos kuo vienodžiau atsižvelgiant į sugautas biologinių išteklių žuvis, tikslinių arba kaip priegauda sugautų žuvų dydžius ir su šiomis žvejybos pastangų grupėmis susijusios žvejybos poveikį aplinkai;b) žvejybos pastangų grupių skaičius ir dydis turėtų būti ekonomiškai efektyvus valdymo naštos, susijusios su apsaugos poreikiais, požiūriu.“2 straipsnis Reglamento (EB) Nr. 2847/93 pakeitimaiReglamentas (EB) Nr. 2847/93 iš dalies keičiamas taip:1) 19 straipsnis pakeičiamas taip:„19j straipsnisKiekviena valstybė narė kitoms valstybėms narėms nedelsdama perduoda su jos vėliava plaukiojančių laivų, kurių leidimų vykdyti žvejybos veiklą viename arba daugiau Reglamento (EB) Nr. 1954/2003 3 ir 6 straipsniuose nurodytų žvejybos rajonų arba pagal Reglamento (EB) Nr. 423/2004 8b straipsnio 2 dalį išduotų specialių žvejybos leidimų galiojimas yra sustabdytas arba panaikintas, identifikavimo duomenis.“2) 21a straipsnis pakeičiamas taip:„21a straipsnisKiekviena valstybė narė nustato datą, kada su jos vėliava plaukiojantys laivai arba laivų grupė laikomi pasiekusiais didžiausią žvejybos pastangos lygį žvejybos rajone, kaip nustatyta reglamente, nurodytame Reglamento (EB) Nr. 1954/2003 11 straipsnio 2 arba 3 dalyse ir Reglamento (EB) Nr. 423/2004 8a straipsnyje. Nuo tos dienos valstybė narė laikinai uždraudžia minėtiems laivams arba laivų grupei žvejoti tame rajone. Apie šią priemonę nedelsiant pranešama Komisijai, o ši informuoja kitas valstybes nares.“3) 21b straipsnis pakeičiamas taip:„21b straipsnisJei laikoma, kad su valstybės narės vėliava plaukiojantys laivai arba laivų grupė išnaudojo 70 proc. didžiausios žvejybos pastangos, jiems paskirtos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1954/2003 ir Reglamentą (EB) Nr. 423/2004, atitinkama valstybė narė praneša Komisijai apie priemones, priimtas pagal Reglamento (EB) Nr. 685/95 7 straipsnio 1 dalies antrąją pastraipą.“4) 21c straipsnis pakeičiamas taip:„21c straipsnis1. Remdamasi 19i straipsnyje nurodyta informacija Komisija užtikrina, kad būtų laikomasi pagal Reglamentą (EB) Nr. 1954/2003 ir Reglamentą (EB) Nr. 423/2004 nustatytų didžiausių žvejybos pastangos lygių.2. Pateikusi 21a straipsnyje minėtą pranešimą arba savo iniciatyva Komisija, remdamasi turima informacija, nustato datą, kada su valstybės narės vėliava plaukiojantys laivai arba laivų grupė bus laikomi pasiekusiais didžiausią žvejybos pastangos lygį žvejybos rajone. Nuo tos dienos su tos valstybės narės vėliava plaukiojantys laivai arba laivų grupė nevykdo žvejybos veiklos atitinkamuose žvejybos rajonuose.“3 straipsnis ĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.Jis taikomas nuo 2009 m. sausio 1 d.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkas PRIEDASReglamentas (EB) Nr. 423/2004 papildomas šiuo priedu:„I PRIEDASŽvejybos pastangų grupės1. Žvejybos įrankių grupės1) Dugniniai tralai (OTB, OTT, PTB), kurių tinklinio audeklo akies dydis:TR.1 100 mm arba didesnisTR.2 70 mm arba didesnis ir mažesnis kaip 100 mmTR.3 mažesnis nei 70 mm2) Plačiažiočiai tralai (TBB), kurių tinklinio audeklo akies dydis:BT.1 80 mm arba didesnisBT.2 mažesnis nei 80 mm3) Žiauniniai tinklaičiai, pinklieji tinklai (išskyrus sieninius tinklus), kurių tinklinio audeklo akies dydis:GN.1 150 mm arba didesnisGN.2 110 mm arba didesnis ir mažesnis nei 150 mmGN.3 mažesnis nei 110 mm4) Sieniniai tinklai (TN.1)5) Ūdos (LL.1)2. Geografinių rajonų grupės2.1. Šiame priede vartojamos šios geografinių grupių apibrėžtys:a) Kategato sąsiauris;b) i) Skagerako sąsiauris;ii) ICES IIIa zonos dalis, neįtraukta į Skagerako ir Kategato sąsiaurius;ICES IV zona ir ICES IIa zonos EB vandenys;(iii) ICES VIId zona;c) ICES VIIa zona;d) ICES VIa zona;e) Keltų jūra (ICES VIIe–VIIk (imtinai) zonos).3. Žvejybos pastangų grupėsPerduodant Reglamento (EB) Nr. 2847/93 19i straipsnyje numatytus žvejybos pastangų duomenis naudojami šie kiekvienos pastangų grupės kodai:Rajonai |Žvejybos įrankių grupės | a) | b) | c) | d) | e) |TR1 | TR1a | TR1b | TR1c | TR1d | TR1e |TR2 | TR2a | TR2b | TR2c | TR2d | TR2e |TR3 | TR3a | TR3b | TR3c | TR3d | TR3e |BT1 | BT1a | BT1b | BT1c | BT1d | BT1e |BT2 | BT2a | BT2b | BT2c | BT2d | BT2e |GN1 | GN1a | GN1b | GN1c | GN1d | GN1e |GN2 | GN2a | GN2b | GN2c | GN2d | GN2e |GN3 | GN3a | GN3b | GN3c | GN3d | GN3e |TN1 | TN1a | TN1b | TN1c | TN1d | TN1e |LL1 | LL1a | LL1b | LL1c | LL1d | LL1e |II PRIEDASKONKRETŪS INSPEKTAVIMO STANDARTAITikslas1. Kiekviena valstybė narė pagal šį priedą nustato konkrečius inspektavimo standartus.Strategija2. Vykdant žvejybos veiklos inspektavimą ir priežiūrą daugiausia dėmesio skiriama laivams, kurie, tikėtina, žvejoja menkes. Inspektavimo ir priežiūros veiksmingumui patikrinti taikomas papildomas kryžminio patikrinimo mechanizmas – atsitiktiniai vežamų ir parduodamų menkių patikrinimai.Prioritetai3. Skirtingoms žvejybos įrankių rūšims taikomi nevienodo lygio prioritetai, atsižvelgiant į tai, kiek įtakos laivynams turi žvejybos galimybių apribojimai. Dėl tos priežasties kiekviena valstybė narė nustato konkrečius prioritetus.Siektini standartai4. Nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos praėjus ne daugiau kaip mėnesiui valstybės narės įgyvendina inspektavimo tvarkaraščius, atsižvelgdamos į toliau nurodytus tikslus.Valstybės narės nurodo, kuri mėginių ėmimo strategija bus taikoma, ir ją apibūdina.Komisijos prašymu valstybės narės turi jai pateikti taikomą mėginių ėmimo planą.a) Inspektavimo uostuose lygisSiektinas tikslumas paprastai turėtų būti ne mažesnis už tikslumą, kuris būtų pasiektas taikant paprastą atsitiktinės mėginių atrankos metodą, kai valstybėje narėje patikrinama 20 proc. visų iškrautų menkių pagal svorį.b) Pardavimo inspektavimo lygisPatikrinami 5 proc. menkių, pasiūlytų parduoti aukcione.c) Inspektavimo jūroje lygisLankstus standartas: turi būti nustatomas atlikus išsamią žvejybos veiklos kiekviename rajone analizę. Standartai jūroje nurodo patruliavimo dienų jūroje skaičių menkių išteklių valdymo rajonuose; gali būti nustatyti atskiri standartai toms dienoms, kai patruliuojama tam tikruose žvejybos rajonuose.d) Iš oro atliekamos priežiūros lygis:Lankstus standartas: turi būti nustatomas atlikus išsamią kiekviename rajone vykdytos žvejybos veiklos analizę ir atsižvelgiant į valstybės narės turimus išteklius.III PRIEDASNacionalinių kontrolės veiksmų programų turinysNacionalinėse kontrolės veiksmų programose siekiama, inter alia , tiksliai apibrėžti šiuos dalykus:1. KONTROLĖS PRIEMONĖSŽmogiškieji ištekliai1.1. Krante ir jūroje dirbančių inspektorių skaičius, jų darbo laikotarpiai ir žvejybos zonos, kuriose jie turi dirbti.Techniniai ištekliai1.2. Patruliuojančių laivų ir orlaivių skaičius, jų dislokavimo laikotarpiai ir zonos.Finansiniai ištekliai1.3. Biudžeto asignavimai, skirti žmogiškųjų išteklių, patruliuojančių laivų ir orlaivių panaudojimui.2. SU ŽVEJYBOS VEIKLA SUSIJUSIOS INFORMACIJOS ELEKTRONINIS REGISTRAVIMAS IR PERDAVIMASSistemų, įdiegtų siekiant užtikrinti 9a, 10, 11 ir 12 straipsnių laikymąsi, aprašymas.3. UOSTŲ PATVIRTINIMASAtitinkamais atvejais uostų, kurie pagal 9e straipsnį patvirtinti menkėms iškrauti, sąrašas.4. ĮPLAUKIMAS Į KONKREČIUS RAJONUS ARBA IŠPLAUKIMAS IŠ JŲSistemų, kurios įdiegtos siekiant užtikrinti 11 straipsnio laikymąsi, aprašymas.5. IŠKROVIMO KONTROLĖVisų priemonių ir (arba) sistemų, kurios įdiegtos siekiant užtikrinti 9a, 9b, 9c ir 15 straipsnių nuostatų laikymąsi, aprašymas.6. INSPEKTAVIMO PROCEDŪROSNacionalinėse kontrolės veiksmų programose nustatomos procedūros, kurių bus laikomasi:a) vykdant inspektavimus jūroje ir sausumoje;b) teikiant informaciją kompetentingoms institucijoms, kurias kitos valstybės narės paskyrė atsakingomis už nacionalines menkių išteklių kontrolės veiksmų programas;c) bendrai vykdant priežiūrą ir keičiantis inspektoriais, įskaitant nurodymus dėl kitų valstybių narių vandenyse veikiančių inspektorių įgaliojimų ir kompetencijos.“[1] OL L 70, 2004 3 9, p. 8.[2] OL C, p.[3] OL L 261, 1993 10 20, p. 1.[4] OL L 358, 1998 12 31, p. 5.[5] Prašom įterpti nuorodą į naują Duomenų rinkimo reglamentą.[6] OL L 171, 1994 7 6, p. 7.