				|

		52011PC0827

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl laiko tarpsnių paskirstymo  Europos Sąjungos oro uostuose bendrųjų taisyklių /* KOM/2011/0827 galutinis - 2011/0391 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.
PASIŪLYMO APLINKYBĖS
1.1.
Bendra informacija

1.
Oro uostuose, kuriuose oro transporto
bendrovių poreikis pakilimo ir nusileidimo laiko tarpsniams viršija oro
uosto pajėgumus, naudojamos laiko tarpsnių paskirstymo priemonės
nustatyti taisyklėms, kuriomis reikėtų vadovautis. Laiko
tarpsnio gavimas tam tikrame oro uoste oro transporto bendrovei reiškia, kad ji
gali naudotis infrastruktūra, būtina skrydžiui tam tikru metu vykdyti
– kilimo-tūpimo takais, riedėjimo takais, stovėjimo vietomis, o
keleivinių skrydžių atveju – terminalais. Atsižvelgiant į oro
uosto ypatybes, laiko tarpsnių skyrimo gali prireikti tam tikromis paros
valandomis arba tam tikrais intensyvaus eismo laikotarpiais. Siekiama
užtikrinti, kad patekimas į perpildytus oro uostus būtų
organizuojamas remiantis nešališkomis, nediskriminuojančiomis ir
skaidriomis pakilimo ir nusileidimo laiko tarpsnių skyrimo
taisyklėmis, todėl optimaliai būtų išnaudojami oro
uostų pajėgumai ir būtų sudaromos teisingos konkurencijos
sąlygos.
2.
1993 m. Europos bendrija priėmė 1993 m.
sausio 18 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 95/93 dėl laiko
tarpsnių paskirstymo Bendrijos oro uostuose bendrųjų
taisyklių (toliau – laiko tarpsnių reglamentas), kurio daugelis svarbių
aspektų buvo iš dalies pakeisti 2004 m. Nors civilinė aviacija savo
esme yra pasaulinė veikla, jai taip pat taikomos ir vietinės
taisyklės, todėl svarbu pažymėti, kad laiko tarpsnių
skyrimo tvarka pasaulyje skiriasi. Europoje laiko tarpsnių reglamentas pagrįstas
pasaulinėmis gairėmis, kurias sudarė Tarptautinė oro
transporto asociacija (IATA).
3.
Pagrindinės dabartinės laiko
tarpsnių skyrimo tvarkos ypatybės yra šios: valstybė narė
privalo paskelbti oro uostą koordinuojamu oro uostu, jei iš išsamios
galimybių analizės matyti, kad oro uosto pajėgumai yra aiškiai
nepakankami[1]. Antras žingsnis –
valstybė narė paskiria oro uosto koordinatorių. Pastarasis
atsakingas už laiko tarpsnių skyrimą; jo veikla privalo būti
nepriklausoma, neutrali, nediskriminuojanti ir skaidri.
4.
Laiko tarpsniai skiriami vasaros arba žiemos
skrydžių sezonams. Jei oro vežėjas naudojo tarpsnių seriją[2]
ne mažiau kaip 80 % laiko per laikotarpį, kuriam laiko tarpsnių
serija buvo skirta, jis turi teisę tai pačiai laiko tarpsnių
serijai atitinkamu vėlesniu sezonu (anksčiau paskirti tarpsniai,
ankstesnių teisių išsaugojimas, arba „80/20 taisyklė“). Jei
tokia riba pasiekta nebuvo, laiko tarpsniai patenka į laiko tarpsnių
fondą ir vėliau paskirstomi. 50 % tokių laiko tarpsnių
iš pradžių paskiriami naujiems dalyviams[3].
5.
Šiuo metu valstybėse, kur taikomas laiko
tarpsnių reglamentas (Europos ekonominė erdvė ir Šveicarija),
yra 89 visiškai koordinuojami oro uostai. 62 iš šių oro uostų
koordinuojami visus metus, o 27 koordinuojami sezoniškai. Kai kuriuose iš
šių oro uostų – Londono Heathrow ir Paryžiaus Orly –
poreikis pajėgumus smarkiai viršija visus metus; kituose pajėgumai
riboti tam tikrais piko laikotarpiais. Aštuoniolikoje valstybių narių
yra bent vienas koordinuojamas oro uostas, taigi jos turi paskirti
koordinatorių.

1.2.
Pasiūlymo pagrindas ir tikslai

6.
Laiko tarpsnių reglamento įgyvendinimas
žymiai pagerino laiko tarpsnių skyrimą perpildytuose Europos oro
uostuose procedūros bešališkumo ir skaidrumo požiūriu bei labai
pasitarnavo sukuriant bendrą aviacijos rinką. Laiko tarpsnių
reglamentas buvo įvestas tada, kai Europos oro transporto rinkoje dominavo
kelios tradicinės nacionalinės oro transporto bendrovės.
Tačiau šiais laikais konkurencija daug aštresnė. Nuo 1992 m. ES
vidaus maršrutų skaičius daugiau nei padvigubėjo, o tolimų
maršrutų skrydžių iš Europos oro uostų skaičius
padidėjo 150 %. 1992 m. Europoje daugiau nei dvi oro transporto
bendrovės skraidė tik 93 maršrutais. 2010 m. tokių maršrutų
buvo 479. Vargu ar toks padidėjimas būtų buvęs įmanomas
be sistemos, kuri užtikrina, kad laiko tarpsniai perpildytuose oro uostuose
būtų skirstomi nepriklausomai nuo jokios nepateisinamos valdžios
institucijų, nacionalinių oro transporto bendrovių ar oro
uostų įtakos.
7.
Kaip pažymėjo Eurokontrolės ir ACI
Europe[4], šiandien viena iš
pagrindinių Europos problemų yra perpildyti oro uostai. Remiantis
2010 m. gruodžio mėn. paskelbtomis ilgalaikėmis Eurokontrolės
prognozėmis[5], net atsižvelgus į
šiuo metu numatytą infrastruktūrų patobulinimą 2030 m.
dėl nepakankamų pajėgumų nebus patenkinti ne mažiau kaip
10 % oro transporto poreikių. Be to, prie šio pasiūlymo
pridėtas poveikio vertinimas rodo, kad dabartinė padėtis
labiausiai perpildytuose Europos oro uostuose vargiai pagerės net
atsižvelgiant į pajėgumų stiprinimo planus[6].
8.
Atsižvelgiant į tai, kad pagrindiniuose oro uostuose
trūksta pajėgumų ir į Europos piliečių judumo
pasekmes, atrodytų, kad tinkamiausias sprendimas – tiesti naujus
kilimo-tūpimo takus ir statyti oro uosto struktūras. Tačiau
infrastruktūrų poveikis aplinkai ir teritorijų sutvarkymui yra
auganti problema. Be to, dabartinė ekonomikos krizė išryškina
ilgalaikio biudžeto tvarumo svarbą. Kad perpildymo problemos
būtų išspręstos, reikėtų ieškoti sprendimų, kurie
veiksmingesni už fizinių infrastruktūrų plėtimą ir
mažiau kainuoja.
9.
Aišku, kad laiko tarpsnių paskirstymo
mechanizmas negali sukurti papildomų pajėgumų. Be to, laiko
tarpsnių skyrimas negali išspręsti gausybės sunkumų,
atsirandančių dėl pajėgumų trūkumo: pavyzdžiui,
kaip užtikrinti tinkamą susisiekimą lėktuvais tarp Europos
regionų ir oro uostų, kurių pajėgumai riboti, arba kaip
pagerinti jungtis tarp perpildytų didžiųjų oro uostų ir
pasaulio regionų? Tolesnis laiko tarpsnių skyrimo tvarkos tobulinimas
niekaip nepatenkins šių svarbių poreikių. Tačiau ši tvarka
gali būti veiksminga ribotų pajėgumų valdymo priemonė.
10.
Todėl reikia persvarstyti laiko tarpsnių
reglamentą ir nustatyti, kiek įmanoma jį tobulinti, kad
pajėgumai atitiktų oro transporto poreikius visuose sektoriuose
(tolimų maršrutų skrydžių, regioninių maršrutų,
krovinių vežimo ir t. t.). 2011 m. kovo mėn. Baltojoje knygoje
dėl transporto politikos pripažįstama laiko tarpsnių skyrimo
reikšmė kuriant integruotą ir veiksmingą bendros Europos
transporto erdvės rinką; ši baltoji knyga yra pavyzdinės
iniciatyvos „Tausiai išteklius naudojanti Europa“, paskelbtos pagal
strategiją „Europa 2020“, dalis. Todėl Komisija rimtai svarstė
rinka paremtų priemonių oro uostų laiko tarpsniams valdyti
įvedimą: jei rinkos dalyviams (oro transporto bendrovėms)
būtų suteiktos paskatos ir privilegijos, kurios teigiamai paveiktų
jų veiksmus, esamus ribotus pajėgumus galėtų naudoti tie
subjektai, kurie juos ekonominiu požiūriu išnaudotų geriausiai. Taigi
esamus ribotus pajėgumus būtų galima naudoti racionaliau
neplečiant dabar esančių fizinių pajėgumų.
11.
Tokia oro uostų laiko tarpsnių rinka
(kaip antrinė prekyba) jau kurį laiką veikia Jungtinės
Karalystės oro uostuose, kaip Komisija konstatavo 2008 m. komunikate[7].
Štai Heathrow oro uosto laiko tarpsniai buvo parduoti brangiai: 2008 m.
kovo mėn. plačiai pasklido informacija, kad už keturias poras laiko
tarpsnių Heathrow oro uoste Continental Airlines
sumokėjo 209 mln. USD (143 mln. EUR pagal to meto kursą).
12.
Pastaraisiais metais būtinybė patobulinti
oro transporto sistemos veikimą Europos lygmeniu sulaukė didesnio
dėmesio. Nuo 2009 m. pagal bendro Europos dangaus iniciatyvą atlikti
oro eismo valdymo Europoje pakeitimai parodė, kad tam tikrais aspektais
sistema yra geriau valdoma Europos arba regionų lygmenimis. Tokią
išvadą galima daryti po to, kai sukurti funkciniai oro erdvės blokai
ir sustiprintos centrinės funkcijos, kaip antai tinklo valdymas. Dėl
tiesioginius maršrutus ir netiesioginius maršrutus apimančio tinklo
pobūdžio neįmanoma išvengti, kad atsiradusios problemos vienoje
tinklo dalyje (pvz., stambaus mazgo uždarymas) neturėtų poveikio
kitoms tinklo dalims. Tai tampa dar akivaizdžiau, kai svarbiausios tinklo dalys
veikia visais ar beveik visais pajėgumais – mažėja galimybių,
pavyzdžiui, priimti nukreiptus skrydžius. Todėl Europos sistema gerės
tik pagerinus gebėjimą reaguoti į krizines situacijas.

1.3.
Pasiūlymo tikslai

13.
Bendras tikslas – perpildytuose oro uostuose
užtikrinti optimalų laiko tarpsnių skyrimą ir naudojimą.
Konkretūs tikslai:
(1)
sustiprinti laiko tarpsnių skyrimo ir
naudojimo mechanizmus ir užtikrinti, kad jie būtų veiksmingai taikomi
bei
(2)
remti teisingą konkurenciją ir skatinti
ūkinės veiklos vykdytojų konkurencingumą.

1.4.
Pasiūlymo srityje galiojančios
nuostatos

14.
Pasiūlymas susijęs su daliniu 1993 m.
sausio 18 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 95/93 dėl laiko tarpsnių
paskirstymo Bendrijos oro uostuose bendrųjų taisyklių pakeitimu.
Laiko tarpsnių paskirstymas jokiais kitais teisės aktais tiesiogiai
nereglamentuojamas.

1.5.
Derėjimas su kitomis Sąjungos
politikos sritimis ir tikslais

15.
Ši iniciatyva – tai vienas iš veiksmų,
būtinų bendrai Europos transporto erdvei, aprašytai Komisijos
Baltojoje knygoje „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas.
Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto
sistemos kūrimas“ [COM(2011) 144]. Taip pat tai 2011 m. Komisijos darbo programoje
[COM(2010) 623] laikomo strategine iniciatyva „oro uosto paketo“
priemonių dalis, siekiant išnaudoti bendrosios rinkos augimo
potencialą.

2.
KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO
VERTINIMO REZULTATAI
2.1.
Konsultacijos su suinteresuotomis šalimis

16.
Pasibaigus pirmosioms konsultacijoms su
suinteresuotomis šalimis 2007 m. ir priėmus 2007 m. ir 2008 m. komunikatus
(COM(2007) 704) ir (COM(2008) 227), 2010 m. rugsėjo mėn. Komisija
pradėjo plačias viešąsias konsultacijas internete, kad
būtų įvertintas reglamento veikimas esamu momentu, o
suinteresuotosios šalys būtų paskatintos pateikti komentarus apie
išsamų priemonių sąrašą, kuriais būtų galima
remtis reglamentą persvarstant. Antroji atitinkamų šalių
konsultacija buvo surengta 2010 m. lapkričio 29 d. su 16 valstybių
narių ir su įvairių suinteresuotųjų susijusių
šalių atstovais.
17.
Konsultacijos rezultatų santrauka paskelbta
Komisijos interneto svetainėje[8]. Apskritai oro
vežėjai dabartinės redakcijos laiko tarpsnių reglamento veikimu
patenkinti, taigi dauguma šios grupės respondentų nepritaria jokiems
pakeitimams. Tai, kad laiko tarpsnių skirstymo tvarka realiai
reguliuojamas patekimas į tam tikrus populiariausius pasaulio oro uostus,
paaiškina problemos jautrumą, ypač kalbant apie oro transporto
bendroves. Kelios oro transporto bendrovės pabrėžia, kad
pagrindinė problema yra oro uostų pajėgumų trūkumas,
kurio dalinis laiko tarpsnių reglamento pakeitimas nepašalins.
18.
Oro uostai ir jų asociacijos įžiūri
didesnį permainų poreikį, todėl konsultacijoms pateiktuose
variantuose mato daugiau naudos. Tai pasakytina, nors ir ne taip plačiai,
laiko tarpsnių koordinatoriams. Valstybių narių ir kitų
respondentų nuomonių skirtumai didesni, nors apskritai šios
suinteresuotosios šalys dalinį laiko tarpsnių reglamento keitimą
vertina palankiai.

2.2.
Tiriamųjų duomenų rinkimas ir
naudojimas

19.
Be nuolatinės Komisijos vykdytos reglamento
veikimo priežiūros buvo atlikti ir keli išorės tyrimai, jų
rezultatai pateikti Komisijos interneto svetainėje[9].
2010 m. Komisija nusprendė pradėti išsamų padėties
2006–2010 m. tyrimą[10]. Remiantis šio tyrimo
duomenimis, veiksmingam oro uostų pajėgumų naudojimui Europoje
šiuo metu trukdo keli dalykai.

2.3.
Poveikio vertinimas

20.
Poveikio vertinime apžvelgiami įvairūs
galimi sprendimai. Toliau pateikiama trijų priemonių paketų
turinio santrauka.
21.
Pirmasis paketas apima priemones, kuriomis norima
patobulinti laiko tarpsnių skirstymo ir naudojimo veiksmingumą;
sistemos administracinis pobūdis nekeičiamas. Dabartinė tvarka
būtų pagerinta keliais aspektais, bet joks rinka pagrįstas
mechanizmas nebūtų įdiegtas. Dėl ribotos šio paketo taikymo
srities numatoma nauda yra nedidelė: pervežamų keleivių
skaičiaus vidutinis metinis augimas – 0,4 %.
22.
Į antrąjį paketą įtraukti
pirmojo paketo elementai, tačiau jis papildomas ir naujais, įskaitant
rinka pagrįstus mechanizmus (aiškiai numatyta laiko tarpsnių
antrinės prekybos ES galimybė). Jame taip pat yra keli
pasiūlymai, kuriais skatinama konkurencija – naujų dalyvių
taisyklės persvarstymas ir griežtesnių kriterijų, susijusių
su pirmenybe skirstant laiko tarpsnius kitam sezonui („ankstesnių
teisių išsaugojimu“), nustatymas. Planuojama, kad 2012–2025 m. dėl
šio paketo pervežamų keleivių skaičiaus vidutinis metinis
augimas būtų 1,6 % (23,8 mln.), grynasis ekonominis pelnas
būtų 5,3 mlrd. EUR, taip pat smarkiai padidėtų užimtumas
(iki 62 000 darbo vietų visu etatu).
23.
Šis paketas susijęs su neigiamų
pasekmių aplinkai pavojumi, nes dėl didesnio skrydžių
skaičiaus padidės CO2 teršalų kiekis. Vis dėlto
turint omenyje, kad nuo 2012 m. su oro transportu susiję CO2
teršalai bus įskaičiuoti į bendrą šiltnamio efektą
sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos
sistemą, dėl šių priemonių bendras CO2
teršalų kiekis padidėti neturėtų. Be to, kadangi esami
pajėgumai bus išnaudojami intensyviau, pasekmių aplinkai dėl
padidėjusių pajėgumų bus išvengta.
24.
Trečiasis paketas apima visus antrojo paketo
elementus, bet jame dar labiau išplėtojamas rinka pagrįstas
mechanizmas – numatomas su ankstesnių teisių išsaugojimu
susijusių laiko tarpsnių arba anksčiau paskirtų laiko
tarpsnių atšaukimas ir jų pardavimas aukcione. Dėl šio paketo
lėktuvų naudotojų skaičius padidėtų 1,9–2 %,
tai sudarytų 27,3–28,7 mln. papildomų keleivių per metus. Vis
dėlto kadangi tai yra nauja priemonė, jos galimą teigiamą poveikį
reikia vertinti kartu su oro transporto bendrovėms kylančiu pavojumi,
kad jų veiklos sąnaudos gali pastebimai išaugti dėl jų
tvarkaraščių ir jų jungiamųjų skrydžių veiklos
modelio, paremto dideliu laiko tarpsnių perpildytuose oro uostuose
portfeliu, sutrikdymo. Tokiu atveju ekonominė šio paketo nauda
būtų mažesnė – 2,8–5 mlrd. EUR.
25.
Atsižvelgiant į skirtingų priemonių
paketų vertinimą remiantis veiksmingumo, efektyvumo ir nuoseklumo
kriterijais, rekomenduojama įgyvendinti antrąjį paketą, nes
jo atnešta nauda bus žymiai didesnė už sąnaudas.

3.
TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
3.1.
Siūlomų veiksmų santrauka
3.1.1.
Galimybės naudoti antrinę
prekybą laiko tarpsniais įvedimas ir konkurencijos stiprinimas

26.
Siekiant skatinti didesnį laiko tarpsnių
mobilumą pasiūlyme oro transporto bendrovėms aiškiai suteikiamas
leidimas tarpsnius pirkti ir parduoti. Suintensyvinus laiko tarpsnių
mobilumą, oro transporto bendrovėms bus lengviau pritaikyti savo
laiko tarpsnių portfelius pagal planavimo poreikius. Laiko tarpsnių
reglamentu oro transporto bendrovėms jau yra leidžiami tarpsnių
mainai. Daugeliu atveju tai yra „blogo“ laiko tarpsnio, t. y. dėl
vėlaus vakaro ar ankstaus ryto menkaverčio laikomu laiko tarpsnio
pakeitimas į laisvą laiko tarpsnį reikiamu dienos metu. Po tokio
pakeitimo „blogasis“ tarpsnis, turėjęs tik mainų vertę,
grąžinamas į laiko tarpsnių fondą. Pagal dabartinį
reglamentą laiko tarpsnių perdavimas leidžiamas tik labai
nedaugeliu atvejų.
27.
Dabar galiojanti naujų dalyvių
taisyklė, suteikianti pirmenybę oro transporto bendrovėms,
koordinuojamame oro uoste turinčioms tik kelis laiko tarpsnius,
neatnešė lauktų rezultatų. Paprastai konkrečiame oro uoste
siekiantis įsitvirtinti konkurentas turi apsirūpinti perspektyviu
laiko tarpsnių portfeliu, kad galėtų realiai konkuruoti su tame oro
uoste dominuojančiu oro vežėju (paprastai nacionaliniu vežėju).
Pagal dabar galiojančias taisykles, oro transporto bendrovės oro
uoste greitai ima nebeatitikti „naujo dalyvio“ apibrėžties, net jei laiko
tarpsnių jos turi nedaug. Štai kodėl siūloma išplėsti
„naujo dalyvio“ apibrėžtį – kad būtų lengviau iškilti
rimtiems konkurentams ir sumažėtų tvarkaraščių
segmentacija, atsirandanti, kai laiko tarpsniai paskiriami didesniam oro
transporto bendrovių skaičiui, o jos nesugeba jų panaudoti taip,
kad būtų sudaryta pakankamai gyvybinga konkurencija dominuojantiems
vežėjams.

3.1.2.
Laiko tarpsnių skyrimo tvarkos
skaidrumo didinimas ir tarpsnių koordinatorių nepriklausomumo
stiprinimas

28.
Pasiūlyme numatytos kelios nuostatos, kuriomis
siekiama užtikrinti, kad laiko tarpsniai būtų skiriami pakankamai
skaidriai. Tai svarbu ne tik laiko tarpsnius naudojančioms oro transporto
bendrovėms, bet ir reglamentavimo funkcijas atliekančioms valdžios
institucijoms. Ypač tai tampa svarbu tuo atveju, kai leidžiama
antrinė prekyba.
29.
Pasiūlymas leis nustatyti griežtesnius
koordinatorių nepriklausomumą nuo bet kokios suinteresuotosios šalies
apibrėžiančius kriterijus. Pasiūlyme taip pat skatinamas
koordinatorių bendradarbiavimo stiprinimas; pirmiausia kuriant bendrus
projektus, susijusius su, pvz., bendros programinės įrangos, skirtos
laiko tarpsnių skirstymui, kūrimu, arba net koordinavimo veiklos
sujungimu oro uostuose, esančiuose skirtingose valstybėse
narėse. Atsižvelgdama į pasiektą pažangą, Komisija
vėliau galėtų pasiūlyti įsteigti už laiko
tarpsnių skyrimą visuose Sąjungos oro uostuose atsakingo Europos
koordinatoriaus pareigybę.

3.1.3.
Laiko tarpsnių skyrimo tvarkos
integravimas į Europos oro eismo valdymo reformą (Bendrą Europos
dangų)

30.
Pasiūlymu siekiama padėti sustiprinti oro
eismo valdymo tinklą Europos lygmeniu, Europos tinklo valdytoją
susiejant su tarpsnių skyrimu. Komisija galės paprašyti, kad
būtų atlikta kokio nors oro uosto pajėgumų analizė tuo
atveju, jei tinklo valdytojas mano, kad tokiu būdu juos bus galima
suderinti su oro uosto veiklos planu (kaip jau numatyta reglamente, kuriuo
įsteigiama tinklo valdytojo pareigybė). Tokią pajėgumų
analizę reikėtų atlikti remiantis Europos lygmeniu patvirtintais
standartais. Beje, Komisija galės valstybėms narėms pateikti su
pajėgumų tyrimu susijusias rekomendacijas, jei tinklo valdytojas
manys, kad nėra iki galo atsižvelgta į Europos tinklo veikimo
poreikius. Tokių rekomendacijų tikslas – leisti valstybei narei
atsižvelgti į Europos tinklo pokyčius ir padėti geriau suprasti
oro uosto pajėgumų įvertinimo poveikį visam tinklui, pvz.,
vėlavimų atveju.
31.
Pasiūlyme taip pat numatyta sukurti naują
oro uostų kategoriją: „tinklui priklausantis oro uostas“. Tokie oro
uostai nėra koordinuojami, tačiau jie laikomi svarbiais, nes tinklo
sutrikimo atveju galėtų būti laikomi pagalbine alternatyva.
Todėl pasiūlyme numatyta, kad koordinatoriai rinktų
informaciją apie operacijas tokiuose oro uostuose.

3.1.4.
„80/20 taisyklės“ ir laiko
tarpsnių serijos apibrėžties keitimas bei oro uosto
mokesčių sistemos naudojimas siekiant atgrasyti nuo pernelyg
vėlyvo laiko tarpsnių grąžinimo į fondą

32.
Kad esami pajėgumai būtų panaudojami
optimaliai, pasiūlyme numatyta iš dalies pakeisti kriterijus, taikomus oro
uosto laiko tarpsnių naudojimui suteikiant „ankstesnių teisių
išsaugojimą“. Skirstant laiko tarpsnius atitinkamam kitam sezonui, oro
transporto bendrovė galės pretenduoti į pirmumą, jei bus
panaudojusi ne mažiau kaip 85 % paskirtos laiko tarpsnių serijos
(vietoje dabar taikomų 80 %).
33.
Be to, minimalus serijos ilgis (t. y. mažiausias savaitinių
laiko tarpsnių skaičius, kurio reikia, kad būtų suteikta
pirmenybė skirstant laiko tarpsnius atitinkamam kitam sezonui) padidinamas
nuo 5 iki 15 vasaros skrydžių sezonui ir iki 10 žiemos skrydžių
sezonui. Laiko tarpsnių serijos ilgumo padidinimas sumažins oro uosto
laiko tarpsnių struktūros susiskaidymą, nes trumpos serijos,
patogios „ankstesnių teisių išsaugojimui“, gali kliudyti naudoti
ilgesnes serijas kitoms oro transporto bendrovėms. Numatytos išimtys tam
tikroms eismo rūšims (užsakomiesiems skrydžiams), kad būtų
atsižvelgta į regioninių oro uostų savybes.
34.
Norint užtikrinti, kad prieš skrydžių sezono
pradžią rezervuoti laiko tarpsniai būtų veiksmingai naudojami
pagal oro transporto bendrovės planą, pasiūlymu oro uostams bus
leista naudoti oro uosto mokesčių sistemą siekiant atgrasyti oro
vežėjus nuo pernelyg vėlyvo laiko tarpsnių grąžinimo į
fondą. Dėl oro uosto pajėgumų rezervavimo ir jų
nenaudojimo susidarančias išlaidas dabar tenka padengti skrydžius
vykdančioms oro bendrovėms. Pasiūlymu oro uostą valdanti
institucija skatinama įvesti mokesčių sistemą, kuri
atgrasytų nuo veiksmų, dėl kurių oro uosto pajėgumai
naudojami ne taip veiksmingai.

3.2.
Nekeičiamos nuostatos

35.
Iš dabartinio reglamento be didelių
pakeitimų perkeliamos šios nuostatos: 2 straipsnio a, b punkto i
papunktis, e, g, k, l, o ir p punktai; 3 straipsnio 1, 2, 4 ir 6
dalys; 4 straipsnio 1 dalies antra pastraipa ir 5 dalis; 5 straipsnio 3
dalies a ir d punktai ir 4, 5 ir 6 dalys; 6 straipsnio 3
dalies a, b ir c punktai; 8 straipsnio 1 dalies a punkto i, ii, iii
ir v įtraukos ir c punktas; 9 straipsnio 3, 6, 7 ir 9 dalys; 10
straipsnio 1 dalis, 5 dalies a punkto i ir iii įtraukos,  c
ir d punktai bei 6 dalis; 12 straipsnis; 13 straipsnio 2 dalies antros
pastraipos b ir c punktai, 3 dalies pirma ir antra pastraipos; 16
straipsnio 1 ir 5 dalys; 19 straipsnis; 21 straipsnio 2 dalis ir 21 straipsnio
2 dalis.

3.3.
Teisinis pagrindas

SESV 91 straipsnis.

3.4.
Subsidiarumo principas

36.
Subsidiarumo principas taikomas tik tuomet, jeigu
pasiūlymas nepriklauso išimtinei ES kompetencijai. Valstybės
narės vienos negali deramai pasiekti pasiūlyme numatytų
tikslų dėl šios priežasties: kad skirtingų nacionalinių
praktikų neatitikimas nesudarytų kliūčių oro
transporto rinkoje, būtina suderinti patekimo į perpildytus ES oro
uostus sąlygas. Todėl su patekimu į perpildytus oro uostus
susijusias problemas reikia spręsti Europos lygmeniu.
37.
Valstybių narių veiksmais
nebūtų galima tinkamai įgyvendinti tikslo – užtikrinti aviacijos
vidaus rinkos veikimą mažinant ES vidaus prekybos kliūtis,
kylančias dėl skirtingų nacionalinių standartų ar
praktikos. Todėl, remiantis subsidiarumo principu ir atsižvelgiant į
problemos dydį ir poveikį, reikia veiksmų ES lygmeniu.
38.
Laiko tarpsnių skirstymą
reglamentuojančios taisyklės iš esmės papildo Europos
teisės aktus, kuriais remiasi aviacijos vidaus rinka. Siekiant, kad
galiojančiuose ES teisės aktuose numatyta Europos oro
vežėjų laisvė teikti oro susisiekimo paslaugas ES viduje
būtų reali, ypač svarbi teisinga, skaidri ir nediskriminuojanti
oro uostų, kuriuose paklausa viršija pasiūlą, pajėgumų
skirstymo tvarka.
39.
Todėl pasiūlymas atitinka subsidiarumo
principą.

3.5.
Proporcingumo principas

40.
Papildomi ekonominės veiklos vykdytojų,
laiko tarpsnių koordinatorių ir nacionalinių valdžios
institucijų suvaržymai nėra didesni, nei reikia užtikrinant
nediskriminuojančią laiko tarpsnių skirstymo tvarką ir
labiausiai perpildytų Europos oro uostų ribotų
pajėgumų optimalų paskirstymą.

3.6.
Pasirinkta priemonė

41.
Siūloma priemonė: reglamentas.
42.
Teisinė priemonė turėtų
būti visuotinai taikoma. Joje numatytos kelios prievolės, tiesiogiai
taikomos oro uostų koordinatoriams, oro vežėjams ir oro uostus ir
Europos oro erdvę valdančioms įstaigoms bei Komisijai.
Todėl tinkamiausia priemonė yra reglamentas, nes kitomis
priemonėmis norimų tikslų pasiekti nebūtų galima.

4.
POVEIKIS BIUDŽETUI

43.
Pasiūlymas neturi poveikio ES biudžetui.

5.
NEPRIVALOMI DUOMENYS
5.1.
Paprastinimas

44.
Pasiūlymu supaprastinami teisės aktai,
nes atliekama nauja laiko tarpsnių reglamento redakcija ir į
vieną priemonę įtraukiamos iš dalies pakeistos to reglamento
versijos kartu su šiame pasiūlyme numatytais pakeitimais.

5.2.
Galiojančių teisės aktų
panaikinimas

45.
Priėmus pasiūlymą bus panaikintas
dabar galiojantis laiko tarpsnių reglamentas.

5.3.
Europos ekonominė erdvė

46.
Siūlomas teisės aktas svarbus EEE,
todėl turėtų būti jai taikomas.
2011/0391 (COD)
ê 95/93
(pritaikytas)
2011/0391
(COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
dėl laiko tarpsnių paskirstymo Bendrijos
Ö Europos
Sąjungos Õ oro uostuose
bendrųjų taisyklių
(Nauja redakcija)
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Europos ekonominės bendrijos steigimo
sutartį Ö Sutartį
dėl Europos Sąjungos veikimo Õ, ypač į
jos Ö 100 straipsnio
2 dalį Õ,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisės akto pasiūlymą perdavus
nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos Ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[11],
atsižvelgdami į Regionų komiteto
nuomonę[12],
pagal įprastą teisėkūros
procedūrą,
kadangi:
ò naujas
(1)
1993 m. sausio 18 d.
Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 95/93 dėl laiko tarpsnių paskirstymo
Bendrijos oro uostuose bendrųjų taisyklių[13]
buvo keletą kartų iš esmės keičiamas[14].
Kadangi tas reglamentas buvo daugsyk keistas, siekiant aiškumo jis
turėtų būti išdėstytas nauja redakcija;
(2)
Reglamento (EEB) Nr.
95/93 įnašas į aviacijos vidaus rinkos kūrimą ir į
Europos Sąjungos, valstybių narių ir trečiųjų
šalių ryšių plėtotę buvo lemiamas – reglamentu buvo
užtikrintas patekimas į perpildytus Sąjungos oro uostus remiantis
nešališkomis, skaidriomis ir nediskriminuojančiomis taisyklėmis;
ê 95/93 1 konst.
dalis (pritaikytas)
(3)
Ö vis
dėlto Õ nuolat didėja
neatitikimas tarp besiplečiančios Europos oro transporto sistemos ir
šios sistemos poreikiams patenkinti reikalingos Ö tam tikros oro
uostų infrastruktūros Õ tinkamos oro uostų
infrastruktūros. Dėl to Bendrijoje Ö Sąjungoje Õ atsiranda vis
daugiau perpildytų oro uostų.;
ò naujas
(4)
1993 m. įvesta laiko
tarpsnių skirstymo sistema nebeužtikrina optimalaus laiko tarpsnių,
taigi ir oro uostų pajėgumų, paskirstymo ir panaudojimo. Vis
didėjant oro uostų perkrovimui, naujoms pagrindinėms oro uosto
infrastruktūroms plečiantis nepakankamai, laiko tarpsniai yra
brangintini ištekliai. Naudojimasis tokiais ištekliais turi lemiamos
reikšmės oro susisiekimo paslaugų teikimui ir veiksmingos konkurencijos
išsaugojimui. To tikslo siekiant laiko tarpsnių paskirstymą ir
naudojimą galima padaryti veiksmingesnį įvedant rinkos
mechanizmus, taip užtikrinant, kad nepanaudoti laiko tarpsniai kaip
įmanoma greičiau ir skaidriai būtų skirti suinteresuotiems
vežėjams, ir sustiprinant sistemos bazinius principus, kai skirstomi,
administruojami ir naudojami laiko tarpsniai. Taip pat nors anksčiau
paskirti laiko tarpsniai atitinka oro bendrovių tvarkaraščių
stabilumo poreikį, ateityje vertinant šio reglamento taikymą
galėtų būti numatoma palaipsniui įvesti kitokius rinkos
mechanizmus, pvz., anksčiau paskirtų laiko tarpsnių
atšaukimą ir jų pardavimą aukcionuose;
(5)
todėl laiko
tarpsnių skirstymo sistemą Sąjungos oro uostuose būtina iš
dalies pakeisti;
ê 95/93 2 konst.
dalis (pritaikytas)
(6)
Llaiko
tarpsniai perpildytuose oro uostuose turėtų būti Ö ir toliau Õ skirstomi remiantis
nešališkomis, skaidriomis ir nediskriminuojančiomis taisyklėmis;
ò naujas
(7)
dabartinė laiko
tarpsnių skirstymo tvarka turėtų būti pritaikyta prie tam
tikruose oro uostuose naudojamų rinkos mechanizmų laiko tarpsnius
perduoti ar jais keistis vystymosi. Komunikate Europos Parlamentui, Tarybai,
Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų
komitetui dėl Reglamento (EB) Nr. 95/93 dėl laiko
tarpsnių paskirstymo Bendrijos oro uostuose bendrųjų
taisyklių taikymo[15] Komisija
įsipareigojo, kad jei dėl su konkurencija susijusių ar
kitokių priežasčių bus būtina persvarstyti
galiojančius teisės aktus, ji tuo tikslu pateiks pasiūlymus;
(8)
iš patirties matyti, kad
antrinės prekybos laiko tarpsniais, t. y. laiko tarpsnių mainų
už piniginį ar kitokio pobūdžio atlygį nereglamentuoja vienoda
ir darni teisinė sistema, kurioje būtų numatytos skaidrumo ir
konkurencijos užtikrinimo garantijos. Todėl antrinę prekybą
laiko tarpsniais Europos Sąjungoje būtina reglamentuoti;
ê 95/93 6 konst.
dalis
ð naujas
(9)
Iinformacijos
skaidrumas – tai esminis objektyvios laiko tarpsnių paskirstymo tvarkos
užtikrinimo veiksnys. ð Būtina stiprinti šį
skaidrumą ir atsižvelgti į technologinę pažangą; ï
ê 95/93 10 konst.
dalis (pritaikytas)
ð naujas
(10)
Taip taip pat
reikėtų išdėstyti nuostatas, leidžiančias  į Bendrijos
Ö Sąjungos Õ rinką
įsileisti naujus dalyvius. ð Iš patirties matyti, kad dėl
dabartinės naujo dalyvio apibrėžties nepavyko skatinti konkurencijos
ir kad tą apibrėžtį reikėtų tinkamai iš dalies
pakeisti. Be to, reikėtų kovoti su piktnaudžiavimu ir sumažinti
galimybes vežėjui įgyti naujo dalyvio statusą, jei kartu su
patronuojančia bendrove, savo dukterinėmis bendrovėmis arba
patronuojančios bendrovės dukterinėmis bendrovėmis jis turi
daugiau nei 10 % visų atitinkamą dieną tame oro uoste
priskirtų laiko tarpsnių. Taip pat oro vežėjas
neturėtų būti laikomas nauju dalyviu, jei jis perdavė jam,
kaip naujam dalyviui, suteiktus laiko tarpsnius, kad vėl galėtų
pretenduoti į šį statusą; ï
ò naujas
(11)
reikėtų
panaikinti pirmumo teisę oro vežėjui, prašančiam, kad jam oro
uoste būtų paskirtos laiko tarpsnių serijos reguliariam
keleivių vežimui oru be tarpinių nutūpimų tarp to oro uosto
ir regioninio oro uosto, nes tokiu atveju pirmenybė jau suteikta oro
vežėjui, prašančiam, kad jam būtų paskirtos laiko
tarpsnių serijos reguliariam keleivių vežimui oru be tarpinių
nutūpimų tarp dviejų Sąjungos oro uostų;
ê 95/93 12 konst.
dalis (pritaikytas)
(12)
Ttaip
pat reikia
Ö reikėtų Õ vengti
situacijų, kai dėl to, kad trūksta laisvų laiko
tarpsnių, sudaromos nevienodos sąlygos pasinaudoti liberalizavimo
teikiamais pranašumais ir iškreipiama konkurencija.;
ò naujas
(13)
įgyvendinant bendro
Europos dangaus projektą padaryta pažanga turi didelį poveikį
laiko tarpsnių skirstymui. Dėl veiklos planų, pagal kuriuos oro
uostai, oro navigacijos paslaugų teikėjai ir oro erdvės
naudotojai privalo laikytis priežiūros ir veiklos pagerinimo
taisyklių, įvedimo ir dėl tinklo valdymo funkcijos,
pagrįstos Europos kelių tinklo ir centralizuoto oro eismo valdymo
įvedimu, reikia atnaujinti laiko tarpsnių skyrimo taisykles.
Todėl būtina sukurti tinkamą sistemą, pagal kurią
nustatant oro uosto pajėgumus ir koordinavimo parametrus dalyvautų
tinklo valdytojas, veiklos rezultatų vertinimo įstaiga ir
nacionalinės priežiūros institucijos. Turėtų būti
sukurta nauja tokiam tinklui naudinga oro uostų kategorija, kad tinklas
galėtų geriau reaguoti į krizines situacijas;
(14)
kad oro uosto
pajėgumai būtų geriau panaudoti ir pagerėtų
skrydžių punktualumas, turėtų būti geriau koordinuojami
skrydžių planai ir laiko tarpsniai;
ê 95/93 5 konst.
dalis (pritaikytas)
ð naujas
(15)
Uuž
koordinuojamą oro uostą Ö ar oro
uostą, kurio darbas palengvinamas sudarant tvarkaraščius, Õ atsakinga
valstybė narė turėtų užtikrinti, kad bus paskirtas  Ö tvarkaraščių
sudarytojas ar Õ koordinatorius,
kurio nešališkumas turėtų būti neabejotinas. ðTuo tikslu koordinatorių vaidmuo
turėtų būti sustiprintas. Taigi reikėtų numatyti, kad
koordinatorius teisiniu, organizaciniu, sprendimų priėmimo ir
finansiniu požiūriu būtų nepriklausomas nuo bet kokios
suinteresuotosios šalies, valstybės narės ir nuo tos valstybės
narės priklausančių institucijų. Kad koordinatoriaus
veiklai įtakos nedarytų žmogiškųjų, techninių,
finansinių ar ekspertizės išteklių trūkumas, valstybė
narė turi užtikrinti, kad koordinatoriui būtų suteikti jo veiklai
tinkamai vykdyti būtini ištekliai; ï
ò naujas
(16)
reikėtų
nustatyti papildomas oro vežėjų prievoles, susijusias su informacijos
teikimu koordinatoriui. Turėtų būti numatytos papildomos
nuobaudos už informacijos nepateikimą ar klaidingos ar klaidinančios
informacijos pateikimą. Tinklui priklausančių oro uostų
atveju oro vežėjams turėtų būti numatyta prievolė
pranešti apie skrydžių ketinimus ar kitą atitinkamą informaciją,
kurios prašo tvarkaraščių sudarytojas arba koordinatorius;
(17)
reikėtų, kad
Sąjunga palengvintų koordinatorių ir tvarkaraščių
sudarytojų bendradarbiavimą, kad jie galėtų keistis
gerąja praktika tam, kad laikui atėjus būtų galima
įsteigti Europos koordinatoriaus pareigybę;
ê95/93 4 konst. dalis
(pritaikytas)
(18)
Siekiant palengvinti darbą pageidautina, kad valstybė narė
tam tikromis sąlygomis galėtų, jeigu laikomasi skaidrumo, nešališkumo ir nediskriminavimo
principų Ö ir laikantis
šiame reglamente išdėstytų sąlygų Õ ,
paskelbti
oro uostasą
Ö gali
būti Õ paskelbtas koordinuojamuą.;
ê95/93 3 konst. dalis
(pritaikytas)
ð naujas
(19)
Nešališkumo reikalavimo geriausiai
laikomasi, kai sprendimą
koordinuoti oro uosto veiklą, remdamasi objektyviais kriterijais, Ö turėtų
priimti Õ priima
už tą oro uostą atsakinga valstybė narė. ðTurint omenyje įgyvendinant bendro
Europos dangaus projektą ir su tinklo valdytojo pareigybe susijusią
padarytą pažangą, naudinga suderinti oro uosto pajėgumų
vertinimo metodus, kad Europos oro eismo valdymo tinklas veiktų geriau;ï
ò naujas
(20)
būtina numatyti
tvarką, pagal kurią valstybės narės nusprendžia iš dalies
pakeisti koordinuojamo oro uosto ar oro uosto, kuriame darbas palengvinamas
sudarant tvarkaraščius, kategoriją ir paskelbti jį atitinkamai
oro uostu, kuriame darbas palengvinamas sudarant tvarkaraščius, arba oro
uostu, kurio statusas nėra apibrėžtas;
ê 95/93 7 konst.
dalis
Esamą laiko
tarpsnių paskirstymo sistemą reglamentuojantys principai
galėtų būti šio reglamento pagrindas, jeigu ši sistema bus
plėtojama derinant su Bendrijoje atsirandančiomis transporto
naujovėmis.
ò naujas
(21)
laiko tarpsnių
serijos galiojimo laikotarpis turėtų būti ne ilgesnis už
tvarkaraščių sudarymo laikotarpį, kuriam serija skirta. Laiko
tarpsnių, net anksčiau paskirtų laiko tarpsnių, serijos
skyrimo pirmenybė turėtų būti teikiama tik koordinatoriaus
skyrimu ar patvirtinimu.
ê 95/93 8 konst.
dalis
Bendrija laikosi
konkurencijos lengvinimo ir patekimo į rinką skatinimo politikos,
kaip numatyta 2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamente (EEB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo
Bendrijoje bendrųjų taisyklių[16], ir dėl šių tikslų vežėjams,
ketinantiems pradėti veiklą, susijusią su Bendrijos maršrutais,
reikalinga didelė parama.
ê 95/93 9 konst.
dalis
Egzistuojančioje
sistemoje yra numatytas ankstesnių teisių išsaugojimas.
ê 95/93 11 konst.
dalis (pritaikytas)
ð naujas
(22)
Ttam
tikromis aplinkybėmis reikia Ö ir toliau
taikyti Õ specialias nuostatas specialiai numatyti,
kad atitinkamų valstybių narių regionuose ir toliau
būtų teikiamos atitinkamos vidaus oro susisiekimo paslaugos ð ,  jei buvo nustatytas su
viešąja paslauga susijęs įsipareigojimas ï  ;.
ò naujas
(23)
kadangi į su aplinka
susijusius aspektus galima atsižvelgti koordinavimo parametruose, o regioninis
susisiekimas gali būti visiškai užtikrintas nustatant su viešąja
paslauga susijusius įsipareigojimus, iš patirties matyti, kad vietiniai
nurodymai nėra reikalingi. Be to, negalima atmesti galimybės, kad tokie
nurodymai skirstant laiko tarpsnius nesukels diskriminacijos. Todėl
reikėtų apriboti galimybę taikyti vietinius nurodymus. Visi
techniniai, darbo, veiklos ir aplinkos apsaugos apribojimai, kuriuos
koordinatoriai ar tvarkaraščių sudarytojai turi taikyti, privalo
būti numatyti koordinavimo parametruose. Taip vietinius nurodymus
būtų galima taikyti tik prižiūrint laiko tarpsnių
naudojimą ir sumažinant laiko tarpsnių serijos ilgumą šiame
reglamente numatytais atvejais. Kad būtų skatinama geriau naudoti oro
uosto pajėgumus, reikėtų sustiprinti du bazinius laiko
tarpsnių skirstymo principus – laiko tarpsnių serijos
apibrėžimą ir anksčiau paskirtų laiko tarpsnių
apskaičiavimą. Taip pat siekiant išvengti šio reglamento taikymo
iškraipymų valstybėse narėse turėtų būti geriau
apibrėžtas oro vežėjams suteiktas lankstumas. Todėl
reikėtų skatinti geriau išnaudoti oro uostų pajėgumus;
(24)
kad oro vežėjai
galėtų prisitaikyti prie krizinių situacijų – žymaus eismo
sumažėjimo ar ekonominės krizės, kurios smarkiai paveikia oro
vežėjų veiklą, didelę tvarkaraščių planavimo
laikotarpio dalį, reikėtų Komisijai leisti nustatyti
nepaprastosios padėties priemones, kad būtų užtikrintas
priemonių, kurių reikia imtis, nuoseklumas koordinuojamuose oro
uostuose. Dėl tokių priemonių oro vežėjai galėtų
išsaugoti pirmenybę gauti tas pačias laiko tarpsnių serijas
ateinančiam tvarkaraščių sudarymo laikotarpiui, net jei 85 proc.
riba nebuvo pasiekta;
(25)
reikėtų
dvigubai sustiprinti koordinavimo komiteto vaidmenį. Viena vertus, į
komiteto posėdžius turėtų būti kviečiami tinklo
valdytojas, veiklos rezultatų vertinimo įstaiga ir nacionalinė
priežiūros institucija. Kita vertus, viena iš koordinavimo komiteto
užduočių būtų teikti pasiūlymus ar patarimus
koordinatoriui ir (arba) valstybei narei bet kokiu klausimu, susijusiu su oro uosto
pajėgumais, ypač kiek tai susiję su bendro Europos dangaus
projekto įgyvendinimu ir Europos oro eismo valdymo tinklo veikimu.
Komitetui taip pat reikėtų suteikti galimybę teikti veiklos
rezultatų vertinimo įstaigai ir nacionalinei priežiūros institucijai
nuomones apie koordinavimo parametrų ir pagrindinių veiklos
rodiklių, siūlomų oro navigacijos paslaugų teikėjams,
sąsajas;
(26)
iš patirties matyti, kad
daug laiko tarpsnių į fondą patenka per vėlai, kad juos
būtų galima veiksmingai perskirstyti. Todėl oro uosto valdymo
instituciją reikėtų skatinti įvesti nuo tokio elgesio
atgrasyti skirtą oro uosto mokesčių sistemą. Vis
dėlto, naudodama tokią sistemą oro uosto valdymo institucija
neturėtų atgrasyti oro vežėjų nuo atėjimo į
rinką ar esamų paslaugų tobulinimo;
ê 95/93 13 konst.
dalis
Siekiant
įgyvendinti pirmiau minėtus tikslus pageidautina, kad būtų
kuo geriau panaudojami esami laiko tarpsniai.
ê 95/93 14 konst.
dalis (pritaikytas)
ð naujas
(27)
Ppageidautina,
kad trečiosios šalys Bendrijos Ö Sąjungos Õ vežėjams
taikytų lygiavertį režimą;.
ê 95/93 15 konst.
dalis (pritaikytas)
ð naujas
(28)
Ššio
Reglamento nuostatų taikymas turėtų nepažeisti Sutartyje,
ypač jos   Ö 101, Õ Ö 102 Õ ir
 ð ir 106 ï straipsniuose, nustatytų konkurencijos taisyklių.;
ê 95/93 16 konst.
dalis (pritaikytas)
(29)
Ispanija ir Jungtinė Karalystė 1987 m. gruodžio 2 d. Londone
bendroje abiejų valstybių narių užsienio reikalų
ministrų deklaracijoje susitarė dėl glaudesnio bendradarbiavimo
naudojant Gibraltaro oro uostą tvarkos, , ir ši tvarka dar turi įsigalioti. Ö ministrų
pareiškimas dėl Gibraltaro oro uosto, dėl kurio susitarta 2006 m.
rugsėjo 18 d. Kordoboje įvykusiame Dialogo dėl Gibraltaro forumo
pirmajame ministrų susitikime, pakeis 1987 m. gruodžio 2 d. Londone
padarytą bendrą deklaraciją dėl Gibraltaro oro uosto, o
visiškas jo laikymasis bus laikomas 1987 m. deklaracijos laikymusi; Õ
ò naujas
(30)
Komisijai
reikėtų deleguoti įgaliojimus priimti deleguotuosius teisės
aktus remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290
straipsniu, kad būtų galima nustatyti pajėgumų bei
paklausos analizės metodus. Labai svarbu, kad Komisija parengiamojo darbo
metu atitinkamai konsultuotųsi, įskaitant ir su ekspertais;
(31)
reikėtų, kad
Komisija, rengdama deleguotųjų teisės aktų projektus,
užtikrintų, kad atitinkami dokumentai Europos Parlamentui ir Tarybai
būtų pateikti vienu metu, nevėluojant ir tinkamai;
(32)
kad būtų
užtikrintos vienodos šio reglamento įgyvendinimo sąlygos, Komisijai
reikėtų suteikti įgyvendinimo įgaliojimus. Tokiais
įgaliojimais būtų naudojamasi pagal 2011 m. vasario 16 d.
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo
nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi
įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų
taisyklės ir bendrieji principai[17].
(33)
priimant su Europos
koordinatoriaus pareigybės steigimu, su koordinatoriaus ir
tvarkaraščių sudarytojo metinės veiklos ataskaitos modeliu ir su
sprendimu, kad viena ar kelios valstybės narės turi imtis
priemonių siekdamos ištaisyti trečiosios šalies diskriminuojantį
elgesį Sąjungos oro vežėjų atžvilgiu, susijusius
įgyvendinimo teisės aktus, turėtų būti taikoma
nagrinėjimo procedūra;
(34)
Komisija turėtų
priimti nedelsiant taikomus įgyvendinimo teisės aktus pagal
nagrinėjimo procedūrą, kai tinkamai pagrįstais atvejais,
susijusiais su būtinybe užtikrinti anksčiau paskirtų laiko
tarpsnių tęstinumą, to reikia dėl išskirtinių
priežasčių;
ê 95/93 17 konst.
dalis
(35)
Ššis
reglamentas po nustatyto jo taikymo  laikotarpio turėtų
būti svarstomas iš naujo, kad būtų įvertintas jo veikimas,;
ò naujas
(36)
kadangi tikslo –
vienodesnio su laiko tarpsniais susijusių Sąjungos teisės
aktų taikymo – negalima tinkamai pasiekti valstybių narių
lygmeniu, o dėl oro transporto tarpvalstybinės dimensijos svarbos
tą tikslą galima geriau pasiekti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga
gali imtis priemonių pagal Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje
išdėstytą subsidiarumo principą. Remiantis tame pačiame
straipsnyje išdėstytu proporcingumo principu šiuo reglamentu neviršijama
to, kas būtina siekiant šio tikslo,
ê 95/93
(pritaikytas)
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
Ö Taikymo sritis
ir apibrėžimai Õ
 1 straipsnis
Taikymo sritis
ê 793/2004 1 str.
1 punktas (pritaikytas)
1. Šis reglamentas taikomas Bendrijos
Ö Europos
Sąjungos Õ oro uostams.
ê 95/93
(pritaikytas)
2. Sutariama, kad šio reglamento taikymas
Gibraltaro oro uostui nepažeidžia atitinkamų Ispanijos Karalystės ir Jungtinės Ö Didžiosios
Britanijos ir Šiaurės Airijos Õ Karalystės
teisinių pozicijų dėl ginčo, susijusio su teritorijos,
kurioje yra oro uostas, suverenitetu.
3. Šio reglamento
nuostatų taikymas Gibraltaro oro uostui atidedamas, kol įsigalios
Ispanijos ir Jungtinės Karalystės užsienio reikalų ministrų
1987 m. gruodžio 2 d. bendroje deklaracijoje numatyta tvarka. Ispanijos ir
Jungtinės Karalystės Vyriausybės apie šios tvarkos
įsigaliojimo datą praneša Tarybai.
2 straipsnis
Apibrėžimai
Šiame
reglamente:
ê 793/2004 1 str.
2 dalies a punktas
a1)         „laiko
tarpsnis“ – tai pagal šį reglamentą koordinatoriaus duotas leidimas
naudotis visa oro uosto infrastruktūra, konkrečią dieną ir
konkrečiu laiku nutūpimo ar pakilimo tikslu reikalinga skrydžiams
atlikti koordinuojamame oro uoste, kaip paskirta koordinatoriaus pagal šį
reglamentą;
b2)         „naujas
dalyvis“ – tai:
ia)      oro
vežėjas, prašantis, kad jam oro uoste bet kurią dieną
būtų paskirtas laiko tarpsnis, kaip laiko tarpsnių dalis, kuris,
jeigu jo prašymas būtų priimtas, tą dieną tame oro uoste turėtų
mažiau negu penkis laiko tarpsnius, arba
ê 793/2004 1 str.
2 dalies a punktas (pritaikytas)
ð naujas
iib)     oro
vežėjas, prašantis, kad jam būtų paskirtos laiko tarpsnių
serijos reguliariam keleivių vežimui oru be tarpinių tūpimų
tarp dviejų Bendrijos
Ö Europos
Sąjungos Õ oro uostų, kai
tą dieną skrydžius be tarpinių tūpimų tarp tų oro
uostų ar oro uostų sistemų
atlieka dar daugiausia du oro vežėjai, kuris, jeigu jo prašymas
būtų priimtas, vis tiek turėtų mažiau negu ð devynis ï penkis laiko tarpsnius
tą dieną tame oro uoste tam skrydžiui be tarpinių
tūpimų atlikti,. arba
iii)      oro vežėjas, prašantis, kad jam
būtų paskirtos laiko tarpsnių serijos reguliariam keleivių
vežimui oru be tarpinių nutūpimų tarp to oro uosto ir
regioninio oro uosto, kur jokie kiti oro vežėjai tą dieną
neatlieka tiesioginių reguliarių keleivinių skrydžių tarp
tų oro uostų ar oro uostų sistemų, kuris, jeigu jo prašymas
būtų priimtas, vis tiek turėtų mažiau negu penkis laiko tarpsnius tą dieną tame oro uoste tam
skrydžiui be tarpinių tūpimų atlikti.
              Oro vežėjas, ð kartu su patronuojančia bendrove,
savo dukterinėmis bendrovėmis arba patronuojančios
bendrovės dukterinėmis bendrovėmis ï turintis daugiau negu ð 10 ï 5 % visų
atitinkamą dieną tam tikrame oro uoste ð paskirtų ï turimų laiko
tarpsnių arba daugiau negu 4 % visų atitinkamą
dieną tam tikroje oro uostų sistemoje, kurios dalis yra tas oro
uostas, turimų laiko tarpsnių, tame oro
uoste nauju dalyviu nelaikomas;.
ò naujas
              Oro
vežėjas, kuris, kaip numatyta 13 straipsnyje, perdavė jam, kaip
naujam dalyviui, suteiktus laiko tarpsnius kitam oro vežėjui tame
pačiame oro uoste, kad vėl galėtų pretenduoti į naujo
dalyvio statusą tame oro uoste, tame oro uoste nauju dalyviu nelaikomas;
ê 95/93
ð naujas
c)           „tiesioginis oro susisiekimas“ — tai
susisiekimas tarp dviejų oro uostų, įskaitant trumpus
nutūpimus, po kurių kelionė tęsiama tuo pačiu orlaiviu
ir nekeičiant skrydžio numerio;
d3)         „laikotarpis,
kuriam sudaromas tvarkaraštis“ – tai arba vasaros, arba žiemos sezonas, kaip
naudojama oro vežėjų tvarkaraščiuose ð remiantis oro transporto sektoriaus
pasauliniu mastu nustatytomis taisyklėmis ir gairėmis ï;
ê 95/93
(pritaikytas)
e4)         „Bendrijos
Ö Sąjungos Õ oro vežėjas“ –
tai oro vežėjas, turintis galiojančią veiklos licenciją,
kurią valstybė narė išdavė pagal Europos Parlamento ir Tarybos Rreglamentą (EB) Nr. 1008/2008;
ê 793/2004 1 str.
2 dalies b punktas
ð naujas
f5)          i)
„oro vežėjas“ — tai oro transporto įmonė, turinti
galiojančią veiklos licenciją ar jai lygiavertį
dokumentą, išduotą ne vėliau kaip sausio 31 d. kitam vasaros
sezonui arba ne vėliau kaip rugpjūčio 31 d. kitam žiemos
sezonui; 45,
89, 8a10 ð 11 ï ir 1013
straipsniuose oro vežėjo sąvoka apima ir verslo komercinės
aviacijos operatorius, kai jie veikia pagal
tvarkaraštį, o 7,
17 ir 1418 straipsniuose oro vežėjo
sąvoka apima ir visus civilinių orlaivių naudotojus;
ê 793/2004 1 str.
2 dalies b punktas
ii6)          „oro
vežėjų grupė“ – tai du ar daugiau oro vežėjų, kurie
konkretiems skrydžiams atlikti vykdo bendrą veiklą, veikia
franšizės arba kodų paskirstymo pagrindu;
ò naujas
7)           „oro
navigacijos paslaugų teikėjas“ – tai bet kuris oro navigacijos
paslaugų teikėjas, kaip apibrėžta Reglamento
(EB) Nr. 549/2004[18] 2 straipsnio 5 dalyje;
8)           „antžeminio
aptarnavimo paslaugų teikėjas“ – tai bet kuris antžeminio aptarnavimo
paslaugų teikėjas, kaip apibrėžta Reglamento Nr. [...] (dėl
antžeminio aptarnavimo paslaugų) [...] straipsnyje; arba bet kuris kitas
oro uosto naudotojas, kaip apibrėžta Reglamento Nr. [...] (dėl
antžeminio aptarnavimo paslaugų) [...] straipsnyje, kuris atlieka
saviteiką, kaip apibrėžta Reglamento Nr. [...] (dėl antžeminio
aptarnavimo paslaugų) [...] straipsnyje;
9)           „tinklui
priklausantis oro uostas“ – tai oro uostas, kuris neturi su perpildymu
susijusių problemų, staiga žymiai padidėjus eismo intensyvumui
arba staiga žymiai sumažėjus to oro uosto pajėgumams galėtų
turėti įtakos Europos oro eismo valdymo tinklo (toliau – tinklas),
remiantis Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (EB) Nr. 551/2004[19]
6 straipsniu, veikimui;
ê 793/2004 1 str.
2 dalies c punktas
i10)        „oro
uostas, kuriame darbas palengvinamas sudarant tvarkaraščius“ — tai oro
uostas, kuris tam tikru dienos, savaitės ar metų laiku gali būti
perpildytas, veikiantis savanoriškai bendradarbiaujant oro vežėjams,
kuriame yra paskirtas tvarkaraščių sudarytojas, kad palengvintų
tame oro uoste skrydžius atliekančių arba ketinančių
atlikti oro vežėjų darbą;
ê 793/2004 1 str.
2 dalies b punktas
g11)       „koordinuojamas
oro uostas“ — tai oro uostas, kuriame oro vežėjas ar bet kuris kitas
orlaivio naudotojas, kad tuo metu galėtų nutūpti arba pakilti,
turi turėti koordinatoriaus jam paskirtą laiko tarpsnį, išskyrus
valstybinius skrydžius, nutūpimus avariniais atvejais ir humanitarinius
skydžius;
ê 95/93
h)           „oro uostų sistema“ — tai du
arba daugiau į grupę sujungtų oro uostų,
aptarnaujančių tą patį miestą ar konurbaciją;
ê 793/2004 1 str.
2 dalies c punktas (pritaikytas)
ð naujas
j12)        „oro
uosto valdymo institucija“ – tai institucija, turinti užduotį kartu su
kita veikla arba kitokiu būdu pagal nacionalinius įstatymus ar kitus
teisės aktus administruoti bei valdyti oro uosto paslaugas ir koordinuoti
bei kontroliuoti įvairių naudotojų, veikiančių aptariamame oro uoste ar oro uosto sistemoje,
veiklą;
k13)       „laiko
tarpsnių serijos“ – tai ne mažiau kaip ð 15 ï penki laiko tarpsniųiai, kurių per tą
patį ð vasaros ï tvarkaraščių sudarymo laikotarpįiu ð ir 10 laiko tarpsnių žiemos
tvarkaraščių sudarymo laikotarpiu ï , kurių buvo prašyta ir kuriuosie ð koordinatorius ï Ö tuo prašymu remdamasis Õ buvo
suteikėti
reguliariai tam pačiam tos pačios savaitės
dienos laikui Ö iš eilės
einančiomis savaitėmis Õ arba, jeigu tai
neįmanoma, apytikriai tam pačiam laikui;
ê 793/2004 1 str.
2 dalies c punktas
l14)        „verslo
aviacija“ – tai bendrosios aviacijos sektorius, susijęs su
įmonių vykdomu orlaivių eksploatavimu ar naudojimu keleiviams
arba prekėms vežti, padedančiu joms vykdyti verslą, kai
orlaiviai skraidinami tokiais tikslais, kurie apskritai nelaikomi viešosios
samdos tikslais, ir juos pilotuoja asmenys, turintys bent jau
galiojančią komercinės aviacijos piloto licenciją
skrydžiams pagal prietaisus;
ê 793/2004 1 str.
2 dalies c punktas (pritaikytas)
ð naujas
m15)      „koordinavimo parametrai“ –
tai visų oro uosto laiko tarpsnių paskirstymo pajėgumų,
turimų per kiekvieną koordinuojamą laikotarpį, Ö kuriam
sudaromas tvarkaraštis, Õ išraiška veiklos
terminais, ð ir ekploatacinės
pajėgumų naudojimo taisyklės, ï atspindintičios visus techninius, darbo ir
aplinkos apsaugos veiksnius, turinčius įtakos oro uosto
infrastruktūros ir įvairių jo posistemių veiklai.;
ò naujas
16)         „skrydžio planas“ – oro eismo paslaugų tarnyboms
pateikta speciali orlaivio numatyto skrydžio arba skrydžio dalies informacija;
17)         „reguliari oro susisiekimo paslauga“ –
skrydžių, atitinkančių Reglamento (EB) Nr. 1008/2008 2
straipsnio 16 punkto charakteristikas, serija;
18)         „nereguliarus pagal programą
vykdomas susisiekimas“ – tai skrydžiai, kurie neatitinka visų Reglamento
(EB) Nr. 1008/2008 2 straipsnio 16 punkto charakteristikų, bet yra vykdomi
taip reguliariai ar dažnai, kad sudaro atpažįstamas sistemines serijas;
19)         „tinklo
valdytojas“ – tai institucija, sukurta remiantis Reglamento
(EB) Nr. 551/2004 6 straipsniu;
20)         „veiklos
rezultatų vertinimo įstaiga“ – tai įstaiga, sukurta remiantis
Reglamento (EB) Nr. 549/2004 11 straipsniu;
21)         „nacionalinė
priežiūros institucija“ – tai valstybių narių paskirta(-os) arba
sukurta(-os) įstaiga arba įstaigos, kurios yra jų
nacionalinės institucijos, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr.
549/2004 4 straipsnyje.
ê 95/93
(pritaikytas)
ð naujas
Ö Oro uostų
paskyrimas Õ
3 straipsnis
Oro uostų koordinavimo ð ir jų darbo palengvinimo sudarant
tvarkaraščius ï sąlygos
ê 793/2004 1 str.
3 dalies a punktas (pritaikytas)
1. Ö Valstybės
narės Õ neprivalo paskelbti,
kad oro uosto darbas palengvinamas sudarant tvarkaraščius arba kad oro
uostas yra koordinuojamas, jei tai nėra privaloma laikantis
šio straipsnio nuostatų.
Ö Valstybės
narės Õ nepaskelbia oro
uosto koordinuojamu, išskyrus atvejus, numatytus 3 dalies nuostatose.
ê 95/93
è1 793/2004
1 str. 3 dalies b punktas
2. Tačiau valstybė narė gali
numatyti, kad bet kuris oro uostas gali būti paskelbtas è1 oro
uostu, kurio darbas palengvinamas sudarant tvarkaraščius ç, jeigu bus laikomasi
skaidrumo, nešališkumo ir nediskriminavimo principų.
ê 793/2004 1 str.
3 dalies c punktas
ð naujas
3. Atsakinga valstybė narė
užtikrina, kad oro uosto valdymo institucija arba kita kompetentinga
institucija oro uoste, kurio statusas nėra apibrėžtas ð, oro uoste, priklausančiame
Europos oro eismo valdymo tinklui (toliau – tinklas) ï arba oro uoste, kuriame darbas palengvinamas sudarant
tvarkaraščius, atliktų išsamią pajėgumų ð ir paklausos ï analizę, kai valstybė narė mano, kad tai būtina,
arba per šešis mėnesius:
i)            nuo oro vežėjų,
atstovaujančių daugiau kaip pusę oro uosto operacijų, arba
oro uosto valdymo institucijos rašytinio prašymo pateikimo, kai kuris nors iš
jų mano, kad pajėgumų faktinėms ar planuojamoms operacijoms
tam tikru metu nepakanka, arba
ê 793/2004 1 str.
3 dalies c punktas (pritaikytas)
ð naujas
ii)            Komisijos
prašymu, ypač tais atvejais, kai į oro
uostą iš tikrųjų patenka tik oro vežėjai, kuriems yra
skirti laiko tarpsniai, arba kai oro vežėjai, ypač
Ö kai Õ nauji dalyviai,
susiduria su rimtomis problemomis, kai nori užsitikrinti nutūpimo ir
pakilimo galimybes atitinkamame oro uoste ð arba kai tinklo valdytojas mano, kad to
reikia, kad būtų užtikrintas oro uosto veiklos plano
suderinamumas su tinklo veiklos planu remiantis Komisijos reglamento
(ES) Nr. 677/2011 6 straipsnio 7 dalimi[20] ï .
ê 793/2004 1 str.
3 dalies c punktas
Ši bendrai
pripažintais metodais paremta analizė,
atsižvelgus į aplinkos apsaugos apribojimus konkrečiame oro uoste, nustato
bet kokius pajėgumų trūkumus. Atliekant analizę svarstomos
galimybės, pakeitus infrastruktūrą nauja arba atlikus
infrastruktūros ir eksploatacinius pakeitimus ar kokius kitus pakeitimus,
padidinti pajėgumus ir tai, kiek laiko reikėtų problemoms išspręsti.

ò naujas
Analizė
grindžiama metodais, nustatytais Komisijos deleguotuoju teisės aktu,
remiantis šio reglamento 15 straipsniu. Metoduose atsižvelgiama į tinklo
veiklos plano reikalavimus, nustatytus Reglamento (EB) Nr. 677/2011 V
priede.
ê 793/2004 1 str.
3 dalies c punktas (pritaikytas)
ð naujas
Analizė iš naujo atliekama 56 dalyje numatytais atvejais, arba kai oro uoste įvyksta
pasikeitimai, turintys nemažai įtakos jo pajėgumams arba
pajėgumų panaudojimui ð arba koordinavimo komitetui, valstybei
narei ar Komisijai prašant ï. Šalys, prašiusios atlikti analizę, arba kitos suinteresuotos
šalys paprašiusios  gali susipažinti ir su analize, ir su jos atlikimo
metodu. Tuo pačiu metu analizės rezultatai pateikiami Komisijai.
ê 793/2004 1 str.
3 dalies d punktas
4. Remdamasi analize, valstybė narė
dėl pajėgumų padėties konsultuojasi su oro uosto valdymo
institucija, nuolat oro uostu besinaudojančiais oro vežėjais, juos
atstovaujančiomis organizacijomis, bendrosios aviacijos atstovais, nuolat
besinaudojančiais tuo oro uostu, ir skrydžių valdymo tarnybomis.
ò naujas
5. Komisija gali
paprašyti tinklo valdytojo pateikti nuomonę apie tai, kaip atsižvelgiant
į tinklo veiklos poreikius nustatomi pajėgumai. Komisija gali
pateikti rekomendacijas. Valstybė narė pagrindžia bet kokį
sprendimą, kuris priimamas tokių rekomendacijų nesilaikant.
Sprendimas pateikiamas Komisijai.
ê 793/2004 1 str.
3 dalies d punktas
ð naujas
56.
Jeigu nors vienu tvarkaraščio sudarymo laikotarpiu iškyla
pajėgumų problemų, valstybė narė užtikrina, kad oro
uostas būtų paskelbtas koordinuojamu atitinkamais laikotarpiais tik
jeigu:
a)           pajėgumų trūkumai yra
tokio rimto pobūdžio, kad oro uoste negalima išvengti didelių
vėlavimų, ir
b)           nėra galimybių
išspręsti šių problemų per trumpą laiką.
67.
Nukrypdamos nuo 56
dalies b punkto, valstybės
narės, esant išimtinėms aplinkybėms, gali oro uostus, kuriuose
yra pajėgumų problemų, paskelbti koordinuojamais tam tikrą
laiką ð , kuris gali būti trumpesnis už
laikotarpį, kuriam sudaromas tvarkaraštis ï .
ò naujas
Nukrypdamos nuo 3,
4, 5 ir 6 dalių, valstybės narės, esant išimtinėms
aplinkybėms, gali probleminius oro uostus paskelbti koordinuojamais tam
tikrą laiką.
8. Jei po naujai
atliktos pajėgumų ir paklausos analizės koordinuojamame oro
uoste arba oro uoste, kurio darbas palengvinamas sudarant tvarkaraščius,
paaiškėja, kad skiriamų pajėgumų esamai ar planuojamai oro
uosto veiklai pakanka, valstybė narė, pasikonsultavusi su 4 dalyje
nurodytomis institucijomis ir subjektais, pakeičia oro uosto
kategoriją ir paskelbia jį oro uostu, kuriame darbas palengvinamas
sudarant tvarkaraščius, arba oro uostu, kurio statusas nėra
apibrėžtas.
ê 95/93
è1 793/2004
1 str. 3 dalies e punktas
è1 7. çJeigu è1 koordinuojamame oro uoste çskiriamų pajėgumų pakanka esamai ar
planuojamai veiklai, jo paskelbimas è1 koordinuojamu oro uostu ç panaikinamas.
ò naujas
9. Komisijai savo ar
tinklo valdytojo iniciatyva paprašius, valstybė narė,
pasikonsultavusi su 4 dalyje nurodytomis institucijomis ir subjektais,
užtikrina, kad oro uostas, kurio statusas nėra apibrėžtas,
būtų paskelbtas tinklui priklausančiu oro uostu. Sprendimas
pateikiamas Komisijai. Jei Komisija mano, kad oro uostas tinklui
nebereikalingas, valstybė narė, pasikonsultavusi su 4 dalyje
nurodytomis institucijomis ir subjektais, pakeičia oro uosto
kategoriją ir paskelbia jį oro uostu, kurio statusas nėra
apibrėžtas.
10. Jei sprendimas
priimamas remiantis 6, 8 arba 9 dalimis, 4 dalyje nurodytoms institucijoms ir
subjektams valstybė narė jį pateikia ne vėliau kaip
balandžio 1 d., jei tai susiję su žiemos laikotarpiu, kuriam sudaromas
tvarkaraštis, ir ne vėliau kaip rugsėjo 1 d., jei tai susiję su
vasaros laikotarpiu, kuriam sudaromas tvarkaraštis.
ê 793/2004 1 str.
5 dalis
ð naujas
6 4 straipsnis
Koordinavimo parametrai
1. Koordinuojamame oro uoste ð ar oro uoste, kuriame darbas
palengvinamas sudarant tvarkaraščius ï atsakinga valstybė narė du kartus per metus, atsižvelgdama
į visus atitinkamus techninius, darbo ð , veiklos ï ir aplinkos apsaugos apribojimus bei bet kokius jų pasikeitimus,
užtikrina ð koordinavimo ï parametrų nustatymą laiko tarpsniams
paskirstyti. ðApie tokius apribojimus informuojama
Komisija. Komisija, kuriai, jei reikia, padeda tinklo valdytojas,
išnagrinėja apribojimus ir pateikia rekomendacijas, į kurias prieš
nustatydama koordinavimo parametrus valstybė narė privalo
atsižvelgti.ï
Šis veiksmas atliekamas remiantis objektyvia
galimybių išdėstyti skrydžius analize, atsižvelgiant į
įvairius eismo tipus tame oro uoste, oro erdvės perpildymą,
galintį įvykti koordinavimo laikotarpiu, ir situaciją
pajėgumų atžvilgiu.
32.
Prieš priimant galutinį sprendimą dėl ð koordinavimo ï laiko tarpsnių paskirstymo parametrų nustatymas ir taikyta
metodologija bei jų pakeitimai išsamiai aptariami koordinavimo komitete,
siekiant padidinti pajėgumus ir skirstytinų laiko tarpsnių
skaičių. Visi atitinkami dokumentai pateikiami suinteresuotų
šalių prašymu.
ò naujas
3. Nustatant
koordinavimo parametrus, nepažeidžiami laiko tarpsnių skirstymo nešališkumo
ir nediskriminavimo reikalavimai.
ê 793/2004 1 str.
5 dalis
ð naujas
4. Parametrai oro uosto koordinatoriui pateikiami iš anksto prieš ð pirminį ï pirminį laiko
tarpsnių ð išdėstymą ï paskirstymą, reikalingą tvarkaraščių sudarymo konferencijoms.
25.
Jeigu valstybė narė nevykdo veiksmų, nurodytų
1 dalyje, koordinatorius, koordinavimo komiteto patarimu ir vadovaudamasis
nustatytais pajėgumais, nustato atitinkamus koordinavimo laiko intervalus.
ê 95/93
(pritaikytas)
Ö Koordinavimo,
tvarkaraščių sudarymo ir duomenų rinkimo veiklos
organizavimas Õ
4 5 straipsnis
ê 793/2004 1 str.
4 dalies a punktas
Tvarkaraščių sudarytojas ir
koordinatorius
ê 793/2004 1 str.
4 dalies b punktas
ð naujas
1. Valstybė narė, atsakinga už ð tinklui priklausantį ï oro uostą, oro uostą,
kuriame darbas palengvinamas sudarant tvarkaraščius, ar už
koordinuojamą oro uostą, pasikonsultavusi su nuolat oro uostu
besinaudojančiais oro vežėjais, juos atstovaujančiomis
organizacijomis ir oro uosto valdymo institucija ir koordinavimo komitetu, kur
toks komitetas yra, užtikrina, kad oro uosto tvarkaraščių sudarytoju
ar oro uosto koordinatoriumi būtų paskirtas kvalifikuotas fizinis
arba juridinis asmuo. Tas pats tvarkaraščių sudarytojas ar
koordinatorius gali būti paskirtas daugiau negu vienam oro uostui.
ò naujas
2. Valstybės
narės skatina glaudų koordinatorių ir tvarkaraščių
sudarytojų bendradarbiavimą, kad būtų sukurti bendri
Europos lygmens projektai. Atsižvelgdama į tokių projektų
kūrimo ir bendro Europos dangaus projekto įgyvendinimo pažangą
ir į 21 straipsnyje nurodytos vertinimo ataskaitos rezultatus, Komisija
patvirtina įgyvendinimo priemones, susijusias su Europos koordinatoriaus
pareigybės įsteigimu. Šios įgyvendinimo priemonės
patvirtinamos taikant nagrinėjimo procedūrą, numatytą 16
straipsnio 2 dalyje. Šio straipsnio 3 dalyje nurodyti koordinatoriaus
nepriklausomumą reglamentuojantys principai mutatis mutandis taikomi
ir Europos koordinatoriui.
ê 793/2004 1 str.
4 dalies b punktas (pritaikytas)
ð naujas
23.
Valstybė narė, atsakinga už oro uostą, kuriame darbas
palengvinamas sudarant tvarkaraščius arba už koordinuojamą oro
uostą, užtikrina:
a)           kad tvarkaraščių
sudarytojas oro uoste, kuriame darbas palengvinamas sudarant
tvarkaraščius, pagal šį reglamentą dirbtų nepriklausomai,
laikydamasis nešališkumo, nediskriminavimo ir skaidrumo reikalavimų;
b)           Ö kad Õ
koordinatoriaus nepriklausomybę
koordinuojamame oro uoste koordinatorius,
veiklos požiūriu atskirdama
koordinatorių
ð teisiniu, organizaciniu ir sprendimų
priėmimo požiūriu būtų nepriklausomas  ï nuo bet kokios atskiros suinteresuotos šalies., ð valstybės narės ir nuo tos
valstybės narės priklausančių institucijų, tai
reiškia ï :
ò naujas
              i)
teisiniu požiūriu – kad pagrindinės koordinatoriaus pareigos
(nešališkas ir nediskriminuojantis laiko tarpsnių skyrimas) būtų
patikėtos fiziniam ar juridiniam asmeniui, kuris tame oro uoste nėra
nei paslaugų teikėjas, nei oro bendrovė, vykdanti skrydžius iš
to oro uosto, nei to oro uosto valdymo institucija;
              ii)
organizaciniu ir sprendimų priėmimo požiūriu – kad
koordinatorius veiktų nepriklausomai nuo valstybės narės, to oro
uosto valdymo institucijos, to oro uosto paslaugų teikėjų, oro
bendrovių, vykdančių skrydžius iš to oro uosto, iš jų
negautų paliepimų ir neturėtų jiems, išskyrus valstybę
narę, teikti ataskaitų, nepriklausytų struktūroms,
tiesiogiai ar netiesiogiai atsakingoms už kasdienę veiklą oro uoste,
turėtų realią sprendimo teisę dėl lėšų, reikalingų
savo pareigoms atlikti. Valstybės narės užtikrina, kad į
profesinius koordinatoriaus interesus būtų atsižvelgta taip, kad jis
galėtų veikti visiškai nepriklausomai;
ê 793/2004 1 str.
4 dalies b punktas (pritaikytas)
c)           Ö kad Õ Kkoordinatoriausių veiklos finansavimo
sistema būtų užtikrintas
turi
užtikrinti koordinatoriaus nepriklausomumasą;.
cd)         kad
koordinatorius pagal šį reglamentą dirbtų laikydamasis
nešališkumo, nediskriminavimo ir skaidrumo reikalavimų.
ò naujas
C punkte
numatytą finansavimą užtikrina koordinuojamuose oro uostuose
veikiantys oro vežėjai ir oro uostai taip, kad finansinė
prievolė tarp visų suinteresuotųjų šalių
būtų paskirstyta teisingai ir kad finansavimas didele dalimi nepriklausytų
nuo vienos suinteresuotosios šalies. Valstybės narės užtikrina, kad
koordinatorius nuolat būtų aprūpintas reikiamais finansiniais,
žmogiškaisiais, techniniais ir materialiniais ištekliais bei
praktinėmis-techninėmis žiniomis, kad galėtų tinkamai
vykdyti savo veiklą.
ê 793/2004 1 str.
4 dalies b punktas (pritaikytas)
34.
Tvarkaraščių sudarytojas ir koordinatorius dalyvauja tose
tarptautinėse oro vežėjų tvarkaraščių sudarymo
konferencijose, kurios yra leidžiamos pagal Bendrijos Ö Sąjungos Õ teisę.
ê 793/2004 1 str.
4 dalies b punktas
ð naujas
45.
Tvarkaraščių sudarytojas konsultuojasi su oro vežėjais ir
rekomenduoja alternatyvų atvykimo ir (arba) išvykimo laiką galimo oro
uosto perpildymo atveju.
56.
Koordinatorius yra vienintelis asmuo, atsakingas už laiko tarpsnių
paskirstymą. Jis paskirsto laiko tarpsnius laikydamasis šio reglamento
nuostatų ir numato, kad avarinių atvejų metu laiko tarpsniai
galėtų būti paskirti ir ne darbo valandomis.
67.
Tvarkaraščių sudarytojas kontroliuoja, ar oro vežėjai savo
veikloje laikosi jiems rekomenduotų tvarkaraščių.
Koordinatorius kontroliuoja, ar oro
vežėjai savo veikloje laikosi jiems paskirtų laiko tarpsnių. Šie
laikymosi patikrinimai atliekami bendradarbiaujant su oro uosto valdymo
institucija ir skrydžių valdymo tarnybomis atsižvelgiant į laiko ir
kitus parametrus, susijusius su atitinkamu oro uostu.
7. Visi tvarkaraščių sudarytojai ir koordinatoriai
bendradarbiauja nustatant tvarkaraščių neatitikimus ð ir skatina oro vežėjus juos
išspręsti ï .
ê 793/2004 1 str.
4 dalies b punktas (pritaikytas)
ð naujas
6
straipsnis
ÖKoordinatoriaus ir
tvarkaraščių sudarytojo veiklos skaidrumasÕ
1. ð Kiekvieno laikotarpio, kuriam sudaromas
tvarkaraštis, pabaigoje ï Pagal prašymą
koordinatorius ð arba tvarkaraščių
sudarytojas ï pateikia atitinkamai valstybei narei ir Komisijai metinę veiklos
ataskaitą ð , kurioje išdėstoma bendra su
laiko tarpsnių skyrimu ir (arba) su tvarkaraščių sudarymu
susijusi padėtis. Ataskaitoje nagrinėjama ï , ypačvisų
pirma, dėl kaip taikoma
9 Ö straipsnio Õ ð 5 dalis ï ir 17 13
bei 18 straipsniai straipsnių taikymo,
ir bet kokieus
skundaius
dėl 89
ir 1012 straipsnių
taikymo, pateiktius
koordinavimo komitetui, bei priemonėes,
kurių imtasi šiems skundams išnagrinėti. ð Ataskaitoje taip pat pateikiami
suinteresuotųjų šalių apklausos, susijusios su koordinatoriaus
paslaugų kokybe, rezultatai. ï
ò naujas
2. Komisija gali
patvirtinti 1 dalyje numatytos veiklos ataskaitos modelį. Toks
įgyvendinimo aktas priimamas taikant nagrinėjimo procedūrą,
numatytą 16 straipsnio 2 dalyje.
ê 95/93
è1 793/2004
1 str. 4 dalies c punktas
è1 8. Koordinatorius paprašytas ir per protingą
laiko tarpą nemokamai raštu ar kokia nors kita lengvai prieinama forma
pateikia suinteresuotų šalių, ypač koordinavimo komiteto
narių ar stebėtojų, peržiūrai šią informaciją:ç
ò naujas
3. Koordinatorius
atnaujina nemokamai naudojamą elektroninę duomenų bazę,
kurioje galima rasti tokią informaciją:
ê 95/93
a)           visiems oro vežėjams oro uoste
anksčiau paskirtus laiko tarpsnius chronologine tvarka pagal oro bendrovęaviakompaniją,;
ê 95/93
(pritaikytas)
b)           visų oro vežėjų paprašytus
skirti laiko tarpsnius (pradinės paraiškos) pagal oro vežėjus ir
chronologine tvarka,;
ê 95/93
ð naujas
c)           visiems oro vežėjams visus
paskirtus laiko tarpsnius ir neįvykdytus prašymus skirti laiko tarpsnius,
išvardijant atkirai po vieną chronologine tvarka pagal oro vežėjus,;
d)           likusius turimus laiko tarpsnius,
ð pagal kiekvieną apribojimų,
į kuriuos atsižvelgta koordinavimo parametruose, tipą. Oro
vežėjai duomenų bazėje turi turėti galimybę
pasitikrinti, ar yra jų poreikius atitinkančių laiko
tarpsnių ï;
ò naujas
e)           perduotus
ar iškeistus laiko tarpsnius su nuorodomis į susijusius oro vežėjus
ir pastabomis, ar perdavimas arba iškeitimas buvo padarytas už piniginį ar
kitokio pobūdžio atlygį. Kasmet skelbiami suvestiniai duomenys apie
piniginius atlygius;
ê 95/93
ð naujas
ef)          išsamius
duomenis apie ð koordinavimo parametrus ï kriterijus, kuriais buvo remiamasi skirstant laiko
tarpsnius.
ò naujas
Tokie duomenys
nuolat atnaujinami. Kiekvieno sezono pabaigoje koordinatorius užtikrina, kad
būtų paskelbta 1 dalyje numatyta veiklos ataskaita.
4. Koordinatorius
užtikrina, kad duomenys būtų saugomi ir prieinami ne mažiau kaip 5
lygiaverčius tvarkaraščių sudarymo laikotarpius iš eilės.
ê 793/2004 1 str.
4 dalies d punktas
9.
Šio straipsnio 8 dalyje nurodyta informacija pateikiama
vėliausiai tuo metu, kai turi įvykti atitinkamos
tvarkaraščių sudarymo konferencijos ir, jei reikia, —
konferencijų metu ir po jų. Paprašytas koordinatorius pateikia šios
informacijos apibendrinimą. Už tokios apibendrintos informacijos
pateikimą gali būti prašoma mokesčio.
ê 793/2004 1 str.
4 dalies e punktas (pritaikytas)
ð naujas
105.Jeigu
yra atitinkamos ir bendrai patvirtintos informacijos dėl
tvarkaraščių ð formato ï taisyklės, tvarkaraščių sudarytojas, koordinatorius ir
oro vežėjai jas naudoja, jeigu šios taisyklės atitinka Bendrijos
Ö Sąjungos Õ teisę.
ê 793/2004 1 str.
5 dalis (pritaikytas)
ð naujas
7 straipsnis
Tvarkaraščių sudarytojams ir
koordinatoriams pateikiama informacija
1. Oro vežėjai, savo veiklą vykdantys
arba ketinantys vykdyti ð tinklui priklausančiame oro
uoste, ï oro uoste, kuriame darbas palengvinamas sudarant tvarkaraščius
arba koordinuojamame oro uoste, atitinkamai
tvarkaraščių sudarytojui arba koordinatoriui pateikia visą
jų prašomą atitinkamą informaciją. ðJei įvyksta su šia informacija
susijusių pasikeitimų, oro vežėjai apie tai kuo greičiau
praneša tvarkaraščių sudarytojui ir koordinatoriui. ï Visa atitinkama informacija pateikiama tvarkaraščių
sudarytojo arba koordinatoriaus nurodyta forma ir laikantis jų
nurodytų terminų. Oro vežėjas, prašydamas paskirti laiko
tarpsnį, koordinatoriui konkrečiai praneša, ar, laikantis 2 straipsnio b2 punkto,
prašomų laiko tarpsnių atžvilgiu jam bus naudingas naujo dalyvio
statusas.
ê 793/2004 1 str.
5 dalis
ð naujas
Visuose kituose oro uostuose, kurių statusas nėra
konkrečiai apibrėžtas, koordinatoriaus prašymu ð oro uoste veiklą vykdantys ar
planuojantys vykdyti oro vežėjai, antžeminio aptarnavimo paslaugų
teikėjai ir oro navigacijos paslaugų teikėjai ir ïoro uosto valdymo institucija pateikia bet kokią savo turimą
informaciją apie numatomas oro vežėjų paslaugas.
ò naujas
Tinklo valdytojo
reikalavimu, tvarkaraščių sudarytojas ar koordinatorius  pateikia
visą šioje dalyje numatytą informaciją.
ê 793/2004 1 str.
5 dalis
ð naujas
2. Jeigu oro vežėjas nepateikia
1 dalyje nurodytos informacijos ir pakankamai įtikinamai
neįrodo, kad egzistuoja atsakomybę lengvinančios
aplinkybės, arba pateikia klaidingą ar klaidinančią
informaciją, koordinatorius neatsižvelgia į to oro vežėjo, kuris
nepateikė informacijos arba pateikė klaidingą ar
klaidinančią informaciją, prašymą ar prašymus paskirti
laiko tarpsnį. ðJis atšaukia anksčiau paskirtas laiko
tarpsnių serijas ir (arba) rekomenduoja, kad kompetentinga institucija
taikytų nacionalinėje teisėje numatytas nuobaudas.ï Koordinatorius tokiam oro vežėjui suteikia galimybę pateikti
savo pastabas.
3. Tvarkaraščių sudarytojas arba
koordinatorius, oro uosto valdymo institucija ir skrydžių valdymo tarnybos
keičiasi visa informacija, kurios joms reikia atitinkamoms savo pareigoms
vykdyti, įskaitant duomenis apie skrydžius ir laiko tarpsnius ð , visų pirma, siekdami užtikrinti,
kad būtų taikomas 17 straipsnis ï .
ê 793/2004 1 str.
5 dalis (pritaikytas)
ð naujas
5 8 straipsnis
Koordinavimo komitetas
1. Atsakinga valstybė narė
užtikrina, kad koordinuojamame oro uoste būtų sudarytas koordinavimo
komitetas. Tas pats koordinavimo komitetas gali būti paskirtas daugiau
negu vienam oro uostui. Šio komiteto nariai gali būti bent jau oro
vežėjai, nuolat besinaudojantys konkrečiu(-iais) oro uostu(-ais), ir
jiems atstovaujančios organizacijos, atitinkamo oro uosto valdymo
institucija, atitinkamos skrydžių valdymo tarnybos, ir bendrosios aviacijos
atstovai, nuolat besinaudojantys oro uostu ð , tinklo valdytojas, veiklos
rezultatų vertinimo įstaiga ir atitinkamos valstybės narės
nacionalinė priežiūros institucija ï .
ê 793/2004 1 str.
5 dalis
ð naujas
Koordinavimo komiteto uždaviniai yra:
a)           teikti pasiūlymus koordinatoriui
ir (arba) valstybei narei arba konsultacijas dėl:
i)       galimybių padidinti laikantis 3 straipsnio nustatytus
oro uosto pajėgumus arba pagerinti jų naudojimą;
ii)       koordinavimo parametrų, nustatomų laikantis
64 straipsnio;
iii)      paskirstytų laiko tarpsnių naudojimo kontrolės
būdų;
iv)      vietinių nurodymų,
dėl laiko tarpsnių paskirstymo arba
paskirstytų laiko tarpsnių naudojimo kontrolės atsižvelgiant
inter alia į numatytų
89 straipsnio 58 dalyje numatytus
galimus aplinkos apsaugos klausimus;
v)      ð veiksnių, turinčių
įtakos ï eismo sąlygomsų
pagerinimo tam tikrame
oro uoste;
vi)      rimtų problemų, su kuriomis susiduria nauji dalyviai,
kaip numatyta 109 straipsnio
96 dalyje;
vii)     visų klausimų, susijusių su oro uosto
pajėgumais ð , ypač dėl bendro Europos
dangaus projekto įgyvendinimo ir tinklo veikimo ï ;
ò naujas
b)           teikti
veiklos rezultatų vertinimo įstaigai ir nacionalinei priežiūros
institucijai nuomones apie koordinavimo parametrų ir pagrindinių
veiklos rodiklių, siūlomų oro navigacijos paslaugų
teikėjams, kaip apibrėžta Komisijos reglamente
(ES) Nr. 691/2010, sąsajas;
ê 793/2004 1 str.
5 dalis
ð naujas
bc)         tarpininkauti
visoms atitinkamoms šalims dėl skundų, susijusių su laiko
tarpsnių paskirstymu, kaip numatyta 1119 straipsnyje.
2. Valstybės narės atstovai ir
koordinatorius kviečiami į koordinavimo komiteto posėdžius
būti stebėtojais. ðJo prašymu šiuose posėdžiuose gali
dalyvauti Komisija.ï
3. Koordinavimo komitetas parengia
raštišką darbo reglamentą, inter alia apimantį
dalyvavimą posėdžiuose, jų šaukimą ir dažnumą bei
vartojamą(-as) kalbą(-as).
Bet kuris koordinavimo komiteto narys gali
pasiūlyti vietinius nurodymus, kaip numatyta 89 straipsnio 58 dalyje. Koordinatoriaus prašymu
koordinavimo komitetas aptaria pasiūlytus vietinius nurodymus dėl laiko tarpsnių paskirstymo ir
paskirstytų laiko tarpsnių naudojimo kontrolės.
Ataskaita apie diskusijas koordinavimo komitete pateikiama atitinkamai
valstybei narei, joje nurodomos atitinkamos komitete išreikštos pozicijos. ðAtaskaita taip pat pateikiama veiklos
rezultatų vertinimo įstaigai ir tinklo valdytojui.ï
ê 95/93
(pritaikytas)
ÖLaiko tarpsnių
skyrimasÕ
ê 793/2004 1 str.
6 dalis
ð naujas
109
straipsnis
Laiko
tarpsnių fondas
1. Koordinatorius sudaro fondą, kuriame
kaupiami visi laiko tarpsniai, nepaskirstyti
remiantis 8 straipsnio 2 ir 4 dalimis.
Visi nauji laiko tarpsnių pajėgumai, nustatyti pagal
3 straipsnio 3 dalį, laikomi fonde.
2. Laiko
tarpsnių serijos, oro vežėjui paskirtos reguliariam susisiekimui arba
nereguliariam pagal programą vykdomam susisiekimui, nesuteikia tam oro
vežėjui teisės gauti tas pačias laiko tarpsnių serijas
per kitą lygiavertį laikotarpį, jei oro vežėjas negali
įrodyti koordinatoriui, kad per laikotarpį, kuriam laiko
tarpsnių serija buvo skirta, tas vežėjas koordinatoriaus leidimu
laiko tarpsniais naudojosi ne mažiau kaip
80% laiko.
62.
Nepažeidžiant šio reglamento 810 straipsnio 2 ð ir 3 ï daliųes
ir Reglamento (EB) Nr. 1008/2008 19 straipsnio 2 dalies, fonde esantys
laiko tarpsniai paskirstomi laiko tarpsnių prašiusiems vežėjams. Pirmiausia
50 % šių laiko tarpsnių skiriama naujiems dalyviams, išskyrus
atvejus, kai naujų dalyvių prašymai skirti laiko tarpsnius sudaro
mažiau kaip 50 % visų prašymų. ðNaujiems dalyviams skiriamo prioriteto
laikomasi visą tvarkaraščių sudarymo laikotarpį.ï Koordinatorius naujų dalyvių ir kitų vežėjų
prašymus nagrinėja sąžiningai, laikydamasis kiekvienos
tvarkaraščių sudarymo dienos koordinavimo laikotarpių.
Tarp naujų dalyvių prašymų
prioritetas teikiamas oro vežėjams, kuriems naujo dalyvio statusas
suteikiamas pagal 2 straipsnio b2 punkto b
i
ir ii papunktįčius
bei 2 straipsnio b punkto i ir iii
papunkčius.
ê 793/2004 1 str.
5 dalis
3. Nepažeidžiant 10 straipsnio 2 dalies,
jeigu visų laiko tarpsnių negalima išdėstyti taip, kaip prašo
atitinkami oro vežėjai, pirmenybė teikiama komerciniam oro
susisiekimui ir visų pirma  reguliariam oro susisiekimui ir
nereguliariam oro susisiekimui pagal programą. Jeigu pateikiami
konkuruojantys prašymai dėl tos pačios susisiekimo kategorijos,
pirmenybė teikiama visus metus vykdomai veiklai.
ê 793/2004 1 str.
6 dalis
ð naujas
74.
Naujas dalyvis, kuriam buvo pasiūlytas laiko tarpsnis per vienos valandos
laikotarpį iki arba po jo prašomo skirti laiko, tačiau kuris tokio
pasiūlymo atsisakė, tam tvarkaraščių sudarymo laikotarpiui
netenka ð tos serijos ï naujo dalyvio statuso.
85.
Jeigu susisiekimo paslaugas teikia grupė oro vežėjų, tik vienas
iš grupės oro vežėjų gali prašyti reikalingų laiko
tarpsnių. Tokias susisiekimo paslaugas teikiantis oro vežėjas
prisiima atsakomybę už veiklos kriterijų, reikalingų 810 straipsnio 2 dalyje nurodytamam ð prioritetui panaudoti ï per ilgą laiką susiformavusiam precedentui
išlaikyti, laikymąsi.
ê 793/2004 1 str.
6 dalis (pritaikytas)
ð naujas
Vienam oro vežėjui paskirtus laiko
tarpsnius gali naudoti kitas oro vežėjas arba kiti oro vežėjai, ð priklausantys oro vežėjų
grupei ï dalyvaujantys bendroje veikloje,
su sąlyga, kad oro vežėjo, kuriam laiko tarpsniai yra paskirti,
paskirties kodas dėl koordinavimo ir kontrolės išlieka bendros
veiklos pagrindu vykdomuose skrydžiuose. Nutraukus šią veiklą, tokiu
būdu naudoti laiko tarpsniai išlieka oro vežėjui, kuriam jie iš
pradžių buvo paskirti. Ö Oro
vežėjų grupei priklausantys oro vežėjai Õ Oro vežėjai, dalyvaujantys bendroje
veikloje, prieš pradėdami minėtą
veiklą praneša koordinatoriuiams apie tokiąos
veikląos
detales
ð ir gali pradėti ją vykdyti
tik pastarajam davus aiškų sutikimą ï .
ò naujas
Jei vienam oro
vežėjui paskirtą laiko tarpsnių seriją kitas oro
vežėjas naudoja nesilaikydamas šios dalies sąlygų,
koordinatorius seriją atšaukia ir, išklausęs atitinkamus oro
vežėjus, grąžina į fondą.
ê 793/2004 1 str.
6 dalis
96.
Jei naujiems dalyviams ir toliau iškyla rimtų problemų,
valstybės narės užtikrina, kad būtų surengtas oro uosto
koordinavimo komiteto posėdis. Posėdžio tikslas – išnagrinėti
galimybes, kaip būtų galima pataisyti susidariusią
padėtį. Į tokį posėdį kviečiama Komisija.
ê 793/2004 1 str.
5 dalis
67.
Jeigu prašomo laiko tarpsnio skirti negalima, koordinatorius informuoja
prašantį oro vežėją, kodėl negalima įvykdyti jo
prašymo, ir nurodo artimiausią alternatyvų laiko tarpsnį.
ê 793/2004 1 str.
5 dalis (pritaikytas)
ð naujas
58.
Koordinatorius taip pat atsižvelgia į papildomusas taisykles ir
nurodymus, oro transporto pramonės nustatytus pasauliniu mastu arba Ö Sąjungoje Õ Bendrijoje,
taip pat į vietinius nurodymus, siūlomus koordinavimo komiteto ir
patvirtintus valstybės narės ar bet kokios kitos kompetentingos institucijos,
atsakingos už tam tikrą oro uostą, jei tokieos taisyklės ir
nurodymai nepaveikia koordinatoriaus nepriklausomumo, atitinka Bendrijos
Ö Sąjungos Õ teisę, ir jomis yra siekiama pagerinti
oro uosto pajėgumų naudojimo veiksmingumą ð ir apie juos buvo iš anksto pranešta
Komisijai ï . Šias taisykles tam tikra valstybė narė
pateikia Komisijai.
ò naujas
Vietiniai nurodymai
gali būti susiję tik su paskirstytų laiko tarpsnių naudojimo
priežiūra arba su laiko tarpsnių serijos apibrėžimo keitimu
siekiant sumažinti laiko tarpsnių serijos ilgumą iki mažiau nei 10
laiko tarpsnių žiemos tvarkaraščių sudarymo laikotarpiu arba iki
mažiau nei 15 laiko tarpsnių vasaros tvarkaraščių sudarymo laikotarpiu,
tačiau bet kokiu atveju ne mažiau kaip iki 5 laiko tarpsnių. Laiko
tarpsnių serijos ilgumo sumažinimas taikomas tik oro uostuose, kur oro
susisiekimo paslaugos priklauso nuo stipraus paklausos sezoniškumo.
ê 793/2004 1 str.
5 dalis (pritaikytas)
79. Be
numatyto laiko tarpsnių paskirstymo tvarkaraščių sudarymo
laikotarpiui, koordinatorius stengiasi įvykdyti pavienius netikėtus
prašymus skirti laiko tarpsnius visų rūšių aviacijai,
įskaitant bendrąją aviaciją. Šiuo tikslu gali būti skiriami
10 straipsnyje
nurodytame fonde turimi ir prašantiems oro vežėjams dar
nepaskirstyti laiko tarpsniai, taip pat laiko tarpsniai, kurių buvo
atsisakyta paskutiniu metu.
810
straipsnis
Ö Anksčiau
paskirti Õ Llaiko tarpsniųai paskirstymas
ê 793/2004 1 str.
5 dalis
1. Laiko tarpsnių serijos to prašantiems
vežėjams yra paskiriamos iš laiko tarpsnių fondo kaip leidimai
naudoti oro uosto infrastruktūrą nutūpimo ar pakilimo tikslais
tvarkaraštyje numatytu laikotarpiu, kuriam laiko tarpsnių prašoma ir
kuriam pasibaigus laikantis 109 straipsnio nuostatų laiko
tarpsniai turi būti grąžinti į laiko tarpsnių fondą.
ê 793/2004 1 str.
5 dalis (pritaikytas)
ð naujas
2. Nepažeidžiant 7, 12, 13, ir 17 straipsnių, 9, 11 straipsnių, 12 straipsnio 1
dalies ir 17 straipsnio, šio straipsnio 1 dalis netaikoma
ð atitinkamam oro vežėjui
suteikiamas prioritetas skiriant tą pačią seriją kitu
lygiaverčiu tvarkaraščių sudarymo laikotarpiu, jei minėtasis
oro vežėjas to paprašo per 7 straipsnio 1 dalyje nustatytą
terminą, ï esant tokioms sąlygoms:
a)           Ö tas Õ oro vežėjas
laiko tarpsnių serijas naudoja reguliariam oro susisiekimui ir
nereguliariam oro susisiekimui vykdyti pagal programą, ir
b)           tas oro vežėjas gali
koordinatoriui įtikinamai įrodyti, kad tam tikra laiko tarpsnių
serija su koordinatoriaus leidimu minėto oro vežėjo naudojama ne
mažiau kaip 80 ð 85 ï % tvarkaraščių sudarymo laikotarpio, kuriam laiko tarpsnio
serija yra skirta.
Tokiu atveju
minėta laiko tarpsnių serija suteikia atitinkamam oro vežėjui
teisę į tą pačią laiko tarpsnių seriją kitu
lygiaverčiu tvarkaraščių nustatymo laikotarpiu, jeigu oro
vežėjas to paprašo laikydamasis 7 straipsnio 1 dalyje
nurodyto termino.
43.
Prieš paskirstant likusius 9 straipsnyje nurodyto laiko tarpsnių
fondo laiko tarpsnius kitiems to prašantiems oro vežėjams, laiko
tarpsnių serijos gali būti iš naujo paskirstytos tik dėl su
veikla susijusių priežasčių ð , kaip, pvz., naudojamo orlaivio tipo
ar oro vežėjo eksploatuojamo maršruto pasikeitimų ï arba jeigu laiko tarpsnio nustatymas to
prašantiems oro vežėjams pagerėtų, palyginti su iš pradžių
prašytais laiko paskyrimais. Be aiškaus
išankstinio koordinatoriaus sutikimo laiko tarpsniai negali būti
paskirstyti iš naujo.
ê 793/2004 1 str.
6 dalis
ð naujas
34.
Apskaičiuojant, kaip panaudojami laiko tarpsniai, neįskaitomi tie
laiko tarpsniai, kurie iki sausio 31 d. buvo paskirti oro vežėjui kitam
vasaros sezonui arba kurie buvo paskirti iki rugpjūčio 31 d. kitam
žiemos sezonui ir kurie iki tų datų buvo grąžinti koordinatoriui
perskirstyti ð , su sąlyga, kad paskirtieji laiko
tarpsniai sudaro seriją, kaip apibrėžta 2 straipsnio 13 punkte ï .
ò naujas
Laiko tarpsniai,
kurie sutampa su švenčių dienomis, įtraukiami į
ateinančio sezono seriją; jų nepanaudojimo pateisinti
nereikės.
ê 793/2004 1 str.
6 dalis (pritaikytas)
ð naujas
45.
Jei neįrodoma, kad laiko tarpsnių serija buvo naudojama 80 ð 85 ï % viso laiko, ð 2 dalyje numatytas prioritetas
nesuteikiamas ï visi laiko tarpsniai, sudarantys tą
seriją, perkeliami į laiko tarpsnių fondą,
išskyrus atvejus, kai tie laiko tarpsniai nebuvo naudojami dėl bet kurios
iš šių priežasčių:
a)           aplinkybės, kurių negalima
numatyti arba išvengti, kurių oro vežėjas negali kontroliuoti ir
dėl kurių:
i)       atitinkamam susisiekimui paprastai
naudojamo tipo orlaiviui uždraudžiama skristi,
ii)       ð visiškai ar iš dalies ï uždaromas oro uostas ar oro erdvė,
iii)      didelę atitinkamo paskirto laiko
dalį atitinkamuose oro uostuose kyla rimtų darbo trikdžių, taip
pat ir dėl tų laiko tarpsnių serijų kituose Bendrijos
Ö Sąjungos Õ oro uostuose,
susijusiuose su maršrutais, kuriems minėti trikdžiai turėjo
įtakos;
b)           oro susisiekimas nutrauktas dėl
veiksmų, kuriais siekiama tam tikram susisiekimui daryti poveikį ð , pavyzdžiui, streikas ï , ir dėl to oro vežėjas dėl praktinių ir (arba)
techninių priežasčių negali vykdyti suplanuotos veiklos;
c)           atitinkamas Bendrijos Ö Sąjungos Õ oro vežėjas
patiria didelę finansinę žalą ir kai dėl to licenciją
išduodanti institucija išduoda jam laikiną licenciją,
galiojančią, kol bus atliktas finansinis oro vežėjo
reorganizavimas pagal Reglamento (EB) Nr. 1008/2008 9 straipsnio 1
dalį;
d)           teismo proceso dėl
12 straipsnio taikymo maršrutams, kur pagal Reglamento (EEB)
Nr. 1008/2008 16 straipsnį taikomi įsipareigojimai teikti
viešąsias paslaugas ir dėl to tokių maršrutų naudojimas
laikinai sustabdomas.
ò naujas
Draudimas vykdyti
veiklą Europos Sąjungoje, įsigaliojęs pagal Komisijos
reglamentą (EB) Nr. 474/2006[21], negali
būti pateikiamas kaip priežastis, dėl kurios nenaudojama laiko
tarpsnių serija, kaip apibrėžta šioje dalyje.
ê 793/2004 1 str.
6 dalis
56.
Valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva Komisija patikrina, kaip
oro uosto, kuris patenka į šio reglamento taikymo sritį,
koordinatorius  taiko 45 dalį.
Komisija priima sprendimą per du
mėnesius nuo prašymo gavimo taikydama 1316 straipsnio 2 dalyje nurodytąa tvarka
nagrinėjimo procedūrą.
ò naujas
7. Kai netenkinamos
2 dalies a ir b punktuose nurodytos sąlygos, Komisija vis tiek gali
nuspręsti, kad oro vežėjams būtų suteiktas prioritetas kitu
tvarkaraščių planavimo laikotarpiu skirti tas pačias serijas,
jei tai pateisinama dėl išskirtinių priežasčių,
susijusių su ypatingais įvykiais, dėl kurių reikia derinti
tuose oro uostuose taikomas priemones. Komisija patvirtina būtinas
priemones, kurių galiojimas neviršija tvarkaraščių sudarymo laikotarpio.
Tuos iš karto taikomus įgyvendinimo teisės aktus ji priima
laikydamasi 16 straipsnio 3 dalyje nurodytos tvarkos.
ê 793/2004 1 str.
5 dalis (pritaikytas)
ð naujas
8b straipsnis
Reikalavimų dėl žalos atlyginimo
atmetimas
8. Teisė ð Prioritetas ï į laiko tarpsnių serijas, nurodytas šio straipsnio 8 straipsnio
2 dalyje, neduoda pagrindo formuluoti reikalavimų dėl žalos
atlyginimo už bet kokius ð to prioriteto ï apribojimus, suvaržymus ar jų
panaikinimą pagal Bendrijos Ö Sąjungos Õ teisės aktus,
ypač taikant su oro transportu susijusias Sutarties taisykles.
ò naujas
11 straipsnis
Laiko tarpsnių rezervavimas
1. Koordinuojamo oro
uosto valdymo institucija gali nuspręsti naudoti oro uosto
mokesčių sistemą, siekdama atgrasyti oro vežėjus nuo
vėlyvo laiko tarpsnių grąžinimo į 9 straipsnyje
numatytą fondą ir priversti juos atsakyti už tai, kad oro uosto
infrastruktūra buvo rezervuota ir nepanaudota. Turi būti laikomasi
tokių principų:
a) prieš priimant
tokį sprendimą  laikomasi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos
2009/12/EB[22] 6 straipsnyje numatytos
tvarkos. Taip pat turi būti konsultuojamasi su koordinatoriumi.
Koordinuojamų oro uostų, kuriems netaikoma Direktyvos 2009/12/EB 1
straipsnio 2 dalis, atveju oro uosto valdymo institucija konsultuojasi su
koordinavimo komitetu ir koordinatoriumi;
b) toks sprendimas
nedaro įtakos nediskriminuojančiam ir skaidriam laiko tarpsnių
paskirstymui ir oro uostų mokesčių sistemai;
c) tokiu sprendimu oro
vežėjai neatgrasomi nuo atėjimo į rinką ar esamų
paslaugų tobulinimo ir apsiribojama tik išlaidų, kurias oro uostas
patyrė dėl nepanaudotus laiko tarpsnius atitinkančių oro
uosto pajėgumų rezervavimo, padengimu;
d) atsakomybė už
rezervuotą ir nepanaudotą oro uosto infrastruktūrą
netaikoma, kai paskirti laiko tarpsniai į fondą grąžinami iki
sausio 31 d. kito vasaros tvarkaraščių sudarymo laikotarpio atveju
arba iki rugpjūčio 31 d. kito žiemos tvarkaraščių sudarymo
laikotarpio atveju, taip pat laiko tarpsnių, sutampančių su
švenčių dienomis ir grąžintų iki minėtų
datų, atveju ir tuo atveju, kai nepanaudojimą galima pateisinti
remiantis 10 straipsnio 5 dalimi;
e) apie šį
sprendimą pranešama koordinatoriui, suinteresuotosioms šalims ir Komisijai
likus ne mažiau kaip šešiems mėnesiams prieš prasidedant atitinkamam
laikotarpiui, kuriam sudaromas tvarkaraštis.
2. Koordinatorius oro
uosto valdymo institucijai pateikia visą informaciją, reikalingą
pirmoje dalyje nurodytam sprendimui įgyvendinti.
ê 793/2004 1 str.
5 dalis
912
straipsnis
Įsipareigojimai teikti
viešąsias paslaugas
1. Jeigu maršrutui taikomi
įsipareigojimai teikti viešąsias paslaugas pagal Reglamento (EB) Nr.
1008/2008 4 straipsnį, valstybė narė gali rezervuoti tame
maršrute numatytiems skrydžiams vykdyti reikalingus laiko tarpsnius
koordinuojamame oro uoste. Jeigu atitinkamame maršrute rezervuoti laiko
tarpsniai yra nenaudojami, jais, atsižvelgiant į šio straipsnio 2
dalį, gali pasinaudoti bet kuris oro vežėjas, suinteresuotas naudoti
maršrutą laikantis įsipareigojimų teikti viešąsias
paslaugas. Jeigu joks kitas oro vežėjas nėra suinteresuotas naudoti
tą maršrutą ir atitinkama valstybė narė nepaskelbia
konkurso pagal Reglamento (EB) Nr. 1008/2008 16 straipsnio 10 dalį, 17 straipsnio 3–7 dalis ir 18 straipsnio 1
dalį, laiko tarpsniai yra rezervuojami kitam maršrutui, kuriame
bus vykdomi įsipareigojimai teikti viešąsias paslaugas, arba
grąžinami fondui.
ê 793/2004 1 str.
5 dalis (pritaikytas)
2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytiems
laiko tarpsniams naudoti taikomos Reglamento (EB) Nr. 1008/2008
16 straipsnio 109 dalyje, 17 straipsnio 3–7
dalyse ir 18 straipsnio 1 dalyje numatytos konkurso procedūros,
jeigu daugiau kaip vienas Bendrijos Ö Sąjungos Õ oro vežėjas,
kuris negalėjo gauti laiko tarpsnių kuriuo nors metu valandą
prieš koordinatoriaus prašomą skirti laiką arba po jo, yra
suinteresuotas vykdyti skrydžius tuo maršrutu.
ê 793/2004 1 str.
5 dalis (pritaikytas)
ÖLaiko tarpsnių
mobilumasÕ
8 13 straipsnis
bis
Laiko
tarpsnių mobilumas
Ö perkėlimai
ir mainai Õ
ê 793/2004 1 str.
5 dalis
ð naujas
1. Laiko tarpsniai gali būti:
a)           bet kurio oro vežėjo perkelti
iš vieno maršruto ar susisiekimo tipo į kitą to paties oro
vežėjo maršrutą ar susisiekimo tipą;
b)           perduotiperkelti:
ðvieno oro vežėjo kitam oro vežėjui
už piniginį ar kitokio pobūdžio atlygį ar be jo;ï
i)       iš patronuojančios
ir dukterinės bendrovių bei tarp tos pačios patronuojančios
bendrovės ir dukterinių bendrovių;
ii)       kaip oro vežėjo
kapitalo valdymo įsigijimo dalis;
iii)      visiško ar dalinio
perkėlimo atveju, kai laiko tarpsniai
yra tiesiogiai susiję su perimtu oro vežėju;
c)           vienas laiko tarpsnis iškeistas
į kitą laiko tarpsnį tarp oro vežėjų ð už piniginį ar kitokio
pobūdžio atlygį ar be jo ï.
ò naujas
2. Valstybė
narė sukuria skaidrią sistemą, kuria naudodamiesi laiko
tarpsnių perdavimais ar mainais suinteresuoti oro vežėjai susisiekia
vieni su kitais.
ê 793/2004 1 str.
5 dalis (pritaikytas)
ð naujas
2. Apie
1 dalyje nurodytus perdavimus ar mainus pranešama koordinatoriui, ir jie
negali įsigalioti be išankstinio aiškaus koordinatoriaus sutikimo.
Koordinatorius atsisako patvirtinti perdavimus ar mainus, jeigu jie neatitinka
šio reglamento reikalavimų arba jeigu koordinatorius nėra įsitikinęs,
kad:
a)           nebus pakenkta oro uosto veiklai,
atsižvelgiant į visus techninius, darbo,  ð veiklos ï ir aplinkos apsaugos apribojimus;
b)           bus laikomasi pagal 912 straipsnį nustatytų
apribojimų;
c)           laiko tarpsnių perdavimasperkėlimas
nepatenka į Ö šio
straipsnio Õ 3 dalies taikymo
sritį.
ò naujas
1 dalies b ir c
punktuose nurodytų perdavimų ar mainų atveju oro vežėjai
koordinatoriui pateikia duomenis apie piniginį ar kitokio pobūdžio
atlygį. Duomenys apie piniginį ar kitokio pobūdžio atlygį
yra konfidencialūs – juos koordinatorius, gavęs prašymą,
pateikia tik valstybei narei, kurios teritorijoje yra aptariamas oro uostas,
arba Komisijai. Perdavimai arba mainai negali būti su tam tikromis
sąlygomis, kurios ribotų laiko tarpsnius norinčio gauti oro
vežėjo galimybę konkuruoti su laiko tarpsnius perduodančiu ar
mainančiu oro vežėju.
ê 793/2004 1 str.
5 dalis
3. Naujiems dalyviams, nurodytiems
2 straipsnio b2 punkte, paskirtų laiko
tarpsnių negalima perkelti į du lygiaverčius
tvarkaraščių sudarymo laikotarpius, kaip numatyta šio straipsnio
1 dalies b punkte, išskyrus teisėto bankrutavusios įmonės
veiklos perėmimo atvejį.
Naujiems dalyviams, nurodytiems
2 straipsnio 2b
punkto ii ir iii
b papunktyječiuose,
paskirtų laiko tarpsnių du lygiaverčius tvarkaraščių
sudarymo laikotarpius negalima perkelti į kitą maršrutą, kaip
numatyta šio straipsnio 1 dalies a punkte, išskyrus atvejus, kai naujajame
maršrute naujam dalyviui yra suteikiama tokia pat pirmenybė, kaip ir
pirminiame maršrute.
Naujiems dalyviams, nurodytiems
2 straipsnio b2 punkte, paskirtais laiko tarpsniais du
lygiaverčius tvarkaraščių sudarymo laikotarpius negalima
keistis, kaip numatyta šio straipsnio 1 dalies c punkte, nebent tuo
siekiama pagerinti laiko tarpsnių paskirstymą šiems skrydžiams,
palyginti su pirminiais prašytais laiko tarpsnių paskyrimais.
ê 793/2004 1 str.
5 dalis (pritaikytas)
ð naujas
14
straipsnis
ÖSu
konkurencijos teise susijusios nuostatosÕ
Šis reglamentas nesumažina valdžios
institucijų teisės reikalauti
ð patvirtinti ï laiko tarpsniųus
perkelti
perdavimą tarp oro vežėjų ir nurodyti,
kaip juos paskirstyti pagal nacionalinę konkurencijos teisę arba
Sutarties 81 ar 82 Ö 101, 102 Õ ð arba 106 ï straipsnius, arba Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004[23].
Šie perkėlimai gali būti vykdomi tik
neišmokant piniginių kompensacijų.
ê 545/2009 1 str.
1 dalis
10 straipsnis bis
12 straipsnio
2 dalies tikslais, koordinatoriai turi sutikti, kad pagal šį
reglamentą 2010 m. vasaros laikotarpiu, kuriam sudaromas tvarkaraštis, oro
vežėjams būtų suteikiami tokie laiko tarpsniai, kokie jiems buvo
suteikti 2009 m. vasaros laikotarpio, kuriam sudaromas tvarkaraštis, pradžioje
ò naujas
Deleguotieji
teisės aktai ir komitetas
15 straipsnis
Delegavimas
1. Įgaliojimai
priimti deleguotuosius teisės aktus Komisijai suteikiami laikantis šiame
straipsnyje nustatytų sąlygų.
2. Įgaliojimai
priimti deleguotuosius teisės aktus, nurodytus 3 straipsnio 3 dalyje in
fine, Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui skaičiuojant nuo šio
reglamento įsigaliojimo dienos.
3. Europos
Parlamentas ir Taryba gali bet kada atšaukti 3 straipsnio 3 dalyje in
fine nurodytų įgaliojimų delegavimą. Sprendimu dėl
įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų
įgaliojimų delegavimas. Jis įsigalioja kitą dieną po
sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba
vėlesnę jame nurodytą dieną. Sprendimas neturi poveikio jau
galiojančių deleguotųjų teisės aktų galiojimui.
4. Kai tik Komisija
priima deleguotąjį teisės aktą, apie tai ji tuo pačiu
metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
5. 3 straipsnio
3 dalyje in fine nurodyti deleguotieji teisės aktai
įsigalioja tik tuomet, jeigu per 2 mėnesius nuo pranešimo apie
juos Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba
nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek
Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš
prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis
gali būti pratęstas dviem mėnesiais.
ê 793/2004
(pritaikytas)
16 straipsnis
Komiteto Ö procedūra Õ
ê 793/2004 1 str.
9 dalis
ð naujas
1. Komisijai padeda komitetas. ðTas komitetas – komitetas, kaip
apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.ï
2. Darant nuorodą į
šią straipsnio dalį, taikomias ð Reglamento (ES) Nr. 182/2011[24] 5
straipsnis ï Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai,
atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnį.
Sprendimo
1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis — trys
mėnesiai.
ò naujas
Jei komiteto nuomonei gauti būtina rašytinė procedūra,
tokia procedūra baigiama neparengus nuomonės, jei taip nusprendžia
pirmininkas arba to prašoma dviejų trečdalių komiteto narių
balsų dauguma per nuomonės pateikimo terminą.
3. Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES)
Nr. 182/2011 8 straipsnis kartu su 5 straipsniu.
ê 793/2004 1 str.
9 dalis
34.
Komisija taip pat gali konsultuoti komitetą bet kokiais kitais klausimais,
susijusiais su šio reglamento taikymu.
4. Komitetas
patvirtina savo darbo tvarkos taisykles.
ê 793/2004 1 str.
9 dalis (pritaikytas)
ð naujas
ÖĮgyvendinimo
priemonėsÕ
17
straipsnis
Ö Skrydžio
planų ir laiko tarpsnių koordinavimas Õ
1. ð Oro vežėjas pateikiamame skrydžio
plane yra nuoroda į paskirtą laiko tarpsnį. ï Kompetentingos skrydžių valdymo institucijos
gali ð Tinklo valdytojas ï atmetasti
oro vežėjo skrydžio planą, jeigu oro vežėjas ketina nutūpti
koordinuojamame oro uoste ar pakilti iš to uosto jo koordinavimo metu,
neturėdamas koordinatoriaus jam skirto laiko tarpsnio. ð Nelaikoma, kad verslo aviacijos
operatoriai turi laiko tarpsnį, jei jiems reikia skristi ne per
numatytą laiko tarpsnį ir jei toks vėlavimas neįvyko
dėl oro navigacijos paslaugų teikėjų kaltės. ï
ò naujas
2. Valstybė
narė patvirtina priemones, būtinas koordinatoriui, tinklo valdytojui,
oro navigacijos paslaugų teikėjams ir oro uosto valdymo institucijai
keistis informacija.
ê 793/2004 1 str.
9 dalis
ð naujas
1418
straipsnis
Vykdymas
21.
Koordinatorius panaikina preliminariai oro vežėjui paskirtas laiko
tarpsnių serijas ir sausio 31 d. perduodaperkelia
jas į fondą kitam vasaros sezonui arba rugpjūčio 31 d. —
kitam žiemos sezonui, jeigu įmonė tą dieną neturi veiklos
licencijos ar jai lygiaverčio dokumento arba jeigu kompetentinga
licencijas išduodanti institucija nėra pareiškusi, kad veiklos licencija
ar jai lygiavertis dokumentas galbūt bus išduotas iki atitinkamo
tvarkaraščio sudarymo laikotarpio pradžios. ð Kompetentingos licencijas
išduodančios institucijos reguliariai pateikia koordinatoriui
atnaujintą informaciją ir į jo užklausas atsako per
protingą laikotarpį  ï
3. Koordinatorius
panaikina oro vežėjo laiko tarpsnių serijas, gautas po mainų
pagal 9 straipsnio 1 dalies c punktą, jeigu šios serijos nebuvo
naudotos pagal paskirtį, ir perkelia laiko tarpsnius į fondą.
42.
Oro vežėjai, pakartotinai ð ar ï ir apgalvotai oro
susisiekimus vykdantys laiku, kuris gerokai skiriasi nuo paskirto laiko
tarpsnio, esančio laiko tarpsnių serijos dalimi, arba naudoja laiko
tarpsnius visai kitaip, negu nurodyta laiko tarpsnių paskirstymo metu, ir taip kenkia oro uosto ar oro eismo veiklai,
netenka 810 straipsnio
2 dalyje nurodyto ð prioriteto ï savo statuso. Koordinatorius,
išklausęs atitinkamą oro vežėją ir vieną kartą
jį perspėjęs, gali nutarti likusiam tvarkaraščių
paskirstymo laikotarpiui atimti iš tokio oro vežėjo tam tikras laiko
tarpsnių serijas ir perduotiperkelti
jas į fondą. ð Jei oro vežėjas prašo
lygiaverčių laiko tarpsnių, koordinatorius neprivalo jų jam
paskirti. ï
ò naujas
Valstybė
narė užtikrina, kad koordinatorius sukurtų veiksmingą
priežiūros sistemą, skirtą šios dalies taikymui.
ê 793/2004 1 str.
9 dalis
ð naujas
53.
Valstybės narės užtikrina,
kad galiotų ir būtų taikomos
veiksmingos, proporcingos ir
atgrasančios sankcijos veiksmingas, proporcingas ir
atgrasančias sankcijas ar joms lygiavertes priemones,
taikomosas

- esant pasikartojančiam ð arba ï ir apgalvotam oro
susisiekimo vykdymuio
ð be paskirtų laiko
tarpsnių, ï ar kai oro susisiekimas vykdomas
laikui,
kuris gerokai skiriasi nuo paskirtų laiko tarpsnių arba laiko tarpsniaių naudojamiimo skirtingu
būdu, nei buvo nurodyta paskirstymo metu, jeigu tai kenkia
oro uosto veiklai ar oro eismui ð ir užtikrina, kad jos būtų
taikomos ï .
ò naujas
- kai laiko
tarpsniai grąžinami po sausio 31 d. kito vasaros skrydžių sezono
atveju arba po rugpjūčio 31 d. kito žiemos skrydžių sezono
atveju, arba kai nepanaudoti laiko tarpsniai išlaikomi; taikant sankciją
turi būti atsižvelgta į galimą 11 straipsnyje numatyto
mechanizmo panaudojimą;
- kai koordinatoriui
ar tvarkaraščių sudarytojui atsisakoma pateikti 7 ir 13 straipsnyje
nurodytą informaciją, ar kai pateikiama informacija yra klaidinga ar
klaidinanti.
Koordinatoriui
tinkamai pranešama apie tokių sankcijų taikymą.
ê 793/2004 1 str.
9 dalis
ð naujas
64.
Nepažeidžiant 10 straipsnio 45 dalies, jeigu oro vežėjas negali
pasiekti ð 85 ï 80 % naudojimo normos,
nurodytos 810 straipsnio
2 dalyje, koordinatorius, išklausęs atitinkamą oro
vežėją, gali nutarti likusiam tvarkaraščių paskirstymo
laikotarpiui atimti iš tokio oro vežėjo tam tikras laiko tarpsnių
serijas ir perduotiperkelti
jas į fondą.
Nepažeidžiant 10 straipsnio 45 dalies, jeigu po paskirto laiko,
atitinkančio ð 15 ï 20 % serijų
galiojimo laikotarpį, jokie tos serijos laiko tarpsniai nebuvo panaudoti,
koordinatorius, išklausęs atitinkamą oro vežėją, likusiam
tvarkaraščių paskirstymo laikotarpiui tam tikras laiko tarpsnių
serijas perduodaperkelia
į fondą ð .  Koordinatorius gali
nuspręsti atšaukti laiko tarpsnių seriją praėjus ne daugiau
kaip 15 % ï  serijų galiojimo laikotarpioį,
ð, jei vežėjas neįrodo, kad turi
ketinimų jas panaudoti. ï
ê 793/2004 1 str.
7 dalis
1119
straipsnis
Skundai ir teisė paduoti
skundą
1. Nepažeidžiant teisių paduoti
skundą pagal nacionalinę teisę, skundai dėl
7 straipsnio 2 dalies, 8, 8, 109 10, 13 ir 17 straipsnių, 1418 straipsnio 1-4
dalių ir 6 dalies 1,
2 ir 4 dalių taikymo paduodami pateikiami koordinavimo komitetui. Per
vieną mėnesį nuo skundo padavimo komitetas apsvarsto
klausimą ir, jeigu galima, pateikia koordinatoriui pasiūlymus
dėl problemos išsprendimo. Jeigu skundo negalima išspręsti, atsakinga
valstybė narė gali per kitą dviejų mėnesių
laikotarpį numatyti oro vežėjus ar oro uostui
atstovaujančių organizacijų arba kitos trečiosios šalies
tarpininkavimą.
2. Valstybė narė, laikydamasi
nacionalinės teisės, imasi atitinkamų priemonių
koordinatoriams apsaugoti nuo ieškinių dėl žalos, susijusios su
jų funkcijomis pagal šį reglamentą, atlyginimo, išskyrus didelio
neatsargumo ar sąmoningo nusižengimo atvejus.
ê 95/93
1220
straipsnis
ê 793/2004 1 str.
8 dalis (pritaikytas)
ð naujas
Santykiai
su trečiosiomis šalimis
1. Ö Komisija 16
straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka gali nuspręsti, kad valstybė
narė arba valstybės narės imsis priemonių, Õ ð įskaitant laiko tarpsnių
atšaukimą ï tos trečiosios šalies oro vežėjui ar vežėjams, siekiant
ištaisyti atitinkamos trečiosios šalies diskriminuojantį elgesį,
jei paaiškėja, kad trečioji šalis, skirstydama laiko tarpsnius oro
uostuose:
a)           Bendrijos Ö Sąjungos Õ oro vežėjams
netaiko režimo, panašaus į tą, kuris tos šalies oro vežėjams
suteikiamas šiuo reglamentu, arba
b)           Bendrijos Ö Sąjungos Õ oro vežėjams de
facto netaiko nacionalinio režimo, arba
c)           kitų trečiųjų
šalių oro vežėjams taiko palankesnį režimą nei Bendrijos
Ö Sąjungos Õ oro vežėjams,.
Komisija 16 straipsnio 2 dalyje nurodyta
tvarka gali nuspręsti, kad valstybė narė arba valstybės
narės imsis priemonių, įskaitant
visišką ar dalinį šio reglamento
taikymo sustabdymą, tos trečiosios
šalies oro vežėjui ar vežėjams, siekiant ištaisyti atitinkamos
trečiosios šalies diskriminuojantį elgesį.
ê 95/93
(pritaikytas)
2. Valstybės narės informuoja
Komisiją apie visus rimtus sunkumus, su kuriais teisiškai ar faktiškai
susiduria Ö Sąjungos Õ oro vežėjai,
norėdami gauti laiko tarpsnių trečiosiose šalyse.
ÖBaigiamosios
nuostatosÕ
ê 793/2004 1 str.
10 dalis
ð naujas
14bis 21 straipsnis
Ataskaita ir bendradarbiavimas
1. Ne vėliau kaip praėjus trejiems ð ketveriems ï metams nuo šio reglamento įsigaliojimo Komisija Europos
Parlamentui ir Tarybai pateikia jo taikymo ataskaitą. Ataskaitoje
visų pirma turi atsispindėti 8, 8a ir 10 ð , 11 ï ir 13 straipsnių
taikymas.
2. Valstybės narės ir Komisija
bendradarbiauja taikydamos šį reglamentą, ypač dėl
informacijos rinkimo 1 dalyje minėtai ataskaitai.
ê
22 straipsnis
Panaikinimas
Reglamentas (EEB) Nr. 95/93 panaikinamas.
Nuorodos į panaikintą
reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos
pagal II priede pateiktą atitikmenų lentelę.
ê 95/93
(pritaikytas)
1523
straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja Ö pirmąją
dieną antrojo laikotarpio, kuriam sudaromas tvarkaraštis, ir kuris
prasideda po reglamento Õ trisdešimtą
dieną po jo paskelbimo Europos
Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis
reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai
taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta  […]
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
[…]                                                                […]
é
I PRIEDAS
Panaikinamas reglamentas ir jo
vėlesni pakeitimai

 Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 95/93 || (OL L 14, 1993 1 22, p. 1)
 Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 894/2002 || (OL L 142, 2002 5 31, p. 3)
 Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1554/2003 || (OL L 221, 2003 9 4, p. 1)
 Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 793/2004 || (OL L 138, 2004 4 30, p. 50)
 Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 545/2009 || (OL L 167, 2009 6 29, p. 24)
_____________
II PRIEDAS
Atitikmenų lentelė
 Reglamentas (EEB) Nr. 95/93 || Šis reglamentas
 1 straipsnio 1 ir 2 dalys || 1 straipsnio 1 ir 2 dalys
 1 straipsnio 3 dalis || —
 2 straipsnio a punktas || 2 straipsnio 1 punktas
 2 straipsnio b punktas || 2 straipsnio 2 punktas
 2 straipsnio c punktas || —
 2 straipsnio d punktas || 2 straipsnio 3 punktas
 2 straipsnio e punktas || 2 straipsnio 4 punktas
 2 straipsnio f punkto i papunktis || 2 straipsnio 5 punktas
 2 straipsnio f punkto ii papunktis || 2 straipsnio 6 punktas
 — || 2 straipsnio 7 punktas
 — || 2 straipsnio 8 punktas
 — || 2 straipsnio 9 punktas
 2 straipsnio g punktas || 2 straipsnio 11 punktas
 2 straipsnio h punktas || —
 2 straipsnio i punktas || 2 straipsnio 10 punktas
 2 straipsnio j punktas || 2 straipsnio 12 punktas
 2 straipsnio k punktas || 2 straipsnio 13 punktas
 2 straipsnio l punktas || 2 straipsnio 14 punktas
 2 straipsnio m punktas || 2 straipsnio 15 punktas
 — || 2 straipsnio 16 punktas
 — || 2 straipsnio 17 punktas
 — || 2 straipsnio 18 punktas
 — || 2 straipsnio 19 punktas
 — || 2 straipsnio 20 punktas
 — || 2 straipsnio 21 punktas
 3 straipsnio 1 dalis || 3 straipsnio 1 dalis
 3 straipsnio 2 dalis || 3 straipsnio 2 dalis
 3 straipsnio 3 dalis || 3 straipsnio 3 dalis
 3 straipsnio 4 dalis || 3 straipsnio 4 dalis
 — || 3 straipsnio 5 dalis
 3 straipsnio 5 dalis || 3 straipsnio 6 dalis
 3 straipsnio 6 dalis || 3 straipsnio 7 dalis
 3 straipsnio 7 dalis || 3 straipsnio 8 dalis
 — || 3 straipsnio 9 dalis
 — || 3 straipsnio 10 dalis
 4 straipsnio 1 dalis || 5 straipsnio 1 dalis
 — || 5 straipsnio 2 dalis
 4 straipsnio 2 dalies a punktas || 5 straipsnio 3 dalies a punktas
 4 straipsnio 2 dalies b punkto pirmas sakinys || 5 straipsnio 3 dalies b punktas
 — || 5 straipsnio 3 dalies b punkto i papunktis
 — || 5 straipsnio 3 dalies b punkto ii papunktis
 4 straipsnio 2 dalies b punkto antras sakinys || 5 straipsnio 3 dalies c punktas
 4 straipsnio 2 dalies c punktas || 5 straipsnio 3 dalies d punktas
 — || 5 straipsnio 3 dalis, in fine
 4 straipsnio 3 dalis || 5 straipsnio 4 dalis
 4 straipsnio 4 dalis || 5 straipsnio 5 dalis
 4 straipsnio 5 dalis || 5 straipsnio 6 dalis
 4 straipsnio 6 dalis || 5 straipsnio 7 dalis
 4 straipsnio 7 dalis || 5 straipsnio 7 dalis ir 6 straipsnio 1 dalis
 — || 6 straipsnio 2 dalis
 4 straipsnio 8 dalis || 6 straipsnio 3 dalis
 — || 6 straipsnio 4 dalis
 4 straipsnio 9 dalis || —
 4 straipsnio 10 dalis || 6 straipsnio 5 dalis
 5 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa || 8 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa
 5 straipsnio 1 dalies a punktas || 8 straipsnio 1 dalies a punktas
 — || 8 straipsnio 1 dalies b punktas
 5 straipsnio 1 dalies b punktas || 8 straipsnio 1 dalies c punktas
 5 straipsnio 2 dalis || 8 straipsnio 2 dalis
 5 straipsnio 3 dalis || 8 straipsnio 3 dalis
 6 straipsnio 1 dalis || 4 straipsnio 1 dalis
 6 straipsnio 2 dalis || 4 straipsnio 5 dalis
 6 straipsnio 3 dalis || 4 straipsnio 2 dalis
 — || 4 straipsnio 3 dalis
 6 straipsnio 1 dalis, in fine || 4 straipsnio 4 dalis
 7 straipsnis || 7 straipsnis
 8 straipsnio 1 dalis || 10 straipsnio 1 dalis
 8 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos įžanginė formuluotė || 10 straipsnio 2 dalies įžanginė formuluotė
 8 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirma ir antra įtraukos || 10 straipsnio 2 dalies a ir b punktai
 8 straipsnio 2 dalies antra pastraipa || —
 8 straipsnio 3 dalis || 9 straipsnio 3 dalis
 8 straipsnio 4 dalis || 10 straipsnio 5 dalis
 8 straipsnio 5 dalis || 9 straipsnio 8 dalies pirma pastraipa
 — || 9 straipsnio 8 dalies antra pastraipa
 8 straipsnio 6 dalis || 9 straipsnio 7 dalis
 8 straipsnio 7 dalis || 9 straipsnio 9 dalis
 — || 11 straipsnis
 8a straipsnis || 13 straipsnis
 8a straipsnio 1 dalis || 13 straipsnio 1 dalis
 — || 13 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa
 8a straipsnio 2 dalis || 13 straipsnio 2 dalies antra pastraipa
 — || 13 straipsnio 2 dalis, in fine
 8a straipsnio 3 dalis || 13 straipsnio 3 dalis
 8b straipsnio pirmas sakinys || 10 straipsnio 7 dalis
 8b straipsnio antras sakinys || 14 straipsnis
 8b straipsnio trečias sakinys || —
 9 straipsnis || 12 straipsnis
 10 straipsnio 1 dalis || 9 straipsnio 1 dalis
 10 straipsnio 2 dalis || —
 10 straipsnio 3 dalis || 10 straipsnio 4 dalis
 10 straipsnio 4 dalies a punkto pirma, antra ir trečia įtraukos || 10 straipsnio 5 dalies a punkto i, ii ir iii papunkčiai
 10 straipsnio 4 dalies b, c ir d punktai || 10 straipsnio 5 dalies b, c ir d punktai
 — || 10 straipsnio 5 dalis, in fine
 10 straipsnio 5 dalis || 10 straipsnio 7 dalis
 — || 10 straipsnio 6 dalis
 10 straipsnio 6 dalis || 9 straipsnio 3 dalis
 10 straipsnio 7 dalis || 9 straipsnio 4 dalis
 10 straipsnio 8 dalis || 9 straipsnio 5 dalis
 10 straipsnio 9 dalis || 9 straipsnio 6 dalis
 10a straipsnis || —
 11 straipsnis || 19 straipsnis
 12 straipsnis || 20 straipsnis
 13 straipsnio 1 ir 2 dalys || 16 straipsnio 1 ir 2 dalys
 — || 16 straipsnio 3 dalis
 13 straipsnio 3 dalis || 16 straipsnio 4 dalis
 13 straipsnio 4 dalis || —
 — || 15 straipsnis
 14 straipsnio 1 dalis || 17 straipsnio 1 dalis
 — || 17 straipsnio 2 dalis
 14 straipsnio 2 dalis || 18 straipsnio 1 dalis
 14 straipsnio 3 dalis || —
 14 straipsnio 4 dalis || 18 straipsnio 2 dalis
 14 straipsnio 5 dalis || 18 straipsnio 3 dalis
 14 straipsnio 6 dalies a ir b punktai || 18 straipsnio 4 dalies pirma ir antra pastraipos
 14a straipsnis || 21 straipsnis
 — || 22 straipsnis
 15 straipsnis || 23 straipsnis
 — || I priedas
 — || II priedas
_____________
[1]               Oro uostai, kurie gali būti perkrauti tik tam
tikrais laikotarpiais, kvalifikuojami „oro uostais, kurių darbas
palengvinamas sudarant tvarkaraščius“. Tokiuose oro uostuose tvarka
grindžiama savanorišku oro vežėjų bendradarbiavimu. Kad
būtų palengvinta oro vežėjų veikla, paskiriamas
tvarkaraščių sudarytojas.
[2]               Pagal laiko tarpsnių reglamento 2 straipsnio k
punktą „laiko tarpsnių serijos“ yra „ne mažiau kaip penki laiko
tarpsniai, kurių per tą patį tvarkaraščių sudarymo
laikotarpį buvo prašyta ir kurie buvo suteikti reguliariai tam pačiam
tos pačios savaitės dienos laikui arba, jeigu tai neįmanoma,
apytikriai tam pačiam laikui“.
[3]               Pagal laiko tarpsnių reglamento 2 straipsnio b
punktą „naujas dalyvis“ yra oro vežėjas, oro uoste būnantis ribotą
laiką // esantis neseniai?
[4]               Airport Council International Europe
(www.aci-europe.org).
[5]               http://www.eurocontrol.int/statfor/gallery/content/public/forecasts/Doc415-LTF10-Report-Vol1.pdf.
Eurocontrol ataskaitos duomenys susiję tik su IFR skrydžiais
(vykdomais vadovaujantis skrydžių pagal prietaisus taisyklėmis).
[6]               Žr. 1 lentelę, Forecast Airport Congestion,
prie šio pasiūlymo pridėtas poveikio vertinimas, 17 p.
[7]               COM(2008) 227.
[8]               http://ec.europa.eu/transport/air/studies/airports_en.htm.
Santrauka yra laiko tarpsnių reglamento persvarstymo variantų tyrimo
8 punkte (Steer Davies Gleave, 2011 m.).
[9]               Pavyzdžiui: National Economic Research Associates
(NERA), Study to assess the effects of different slot allocation schemes,
2004 m., ir Mott MacDonald, Study on the impact of the introduction of
secondary trading at Community airports, 2006 m. Visus minėtus tyrimus
galima rasti adresu http://ec.europa.eu/transport/air/studies/airports_en.htm.
[10]             Žr. Steer Davies Gleave tyrimą, 11 išnaša.
[11]             OL C […], […], p. […].
[12]             OL C […], […], p. […],
[13]             OL L 14, 1993 1 22, p. 1.
[14]             Žr. I priedą.
[15]             COM(2008) 227.
[16]             OL L 240, 1992 8 24, p. 8.
[17]             OL L 55, 2011 2 28, p. 3.
[18]             OL L 96, 2004 3 31, p. 1.
[19]             OL L 96, 2004 3 31, p. 20.
[20]             OL L 185, 2011 7 15, p. 1.
[21]             OL L 84, 2006 3 23, p. 14.
[22]             OL L 70, 2009 3 14, p. 11.
[23]             OL L 24, 2004 1 29, p. 1.
[24]             OL L 55, 2011 2 28, p. 13.