				|

		52011PC0817

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 294/2008dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto įsteigimo /* KOM/2011/0817 galutinis - 2011/0384 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
Europos inovacijos ir technologijos institutas
(toliau – EIT) įsteigtas Reglamentu (EB) 294/2008, siekiant prisidėti
prie tvaraus ekonomikos augimo ir konkurencingumo stiprinant ES ir jos
valstybių narių inovacinius gebėjimus. 2014–2020 m. EIT
padės siekti bendrųjų Bendrosios mokslinių tyrimų ir
inovacijų programos „Horizontas 2020“ (toliau – „Horizontas 2020“)[1]
tikslų integruodamas aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir
inovacijų trikampį. Toks integravimas pirmiausia vykdomas per
žinių ir inovacijų bendrijas (toliau – ŽIB), padedančias
organizacijoms užmegzti ilgalaikius kontaktus ir drauge spręsti visuomenei
iškilusius uždavinius.
„Horizonto 2020“ finansinis įnašas į
EIT bus įgyvendinamas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą,
kuriuo nustatomos programos „Horizontas 2020“ dalyvavimo ir sklaidos
taisyklės[2].
EIT finansinė parama ŽIB apims ŽIB papildomos naudos veiklą,
tačiau ŽIB arba jų organizacijos partnerės, laikydamosi
atitinkamų taisyklių ir vienodomis sąlygomis su kitais
paraiškų teikėjais, taip pat gali teikti paraiškas paramai pagal
kitas programos „Horizontas 2020“ arba ES programų schemas gauti.
Siūlomi pakeitimai grindžiami keliais šaltiniais: pradiniu etapu
įgyta patirtimi, EIT Strateginės inovacijų darbotvarkės,
grindžiamos EIT valdybos pasiūlymu, pasiūlymu, išorės vertinimo
ataskaitoje pateiktomis rekomendacijomis, Komisijos nuomone dėl vertinimo
bei plačių konsultacijų su EIT suinteresuotaisiais subjektais
rezultatais.
2.           KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
ŠALIMIS REZULTATAI IR POVEIKIO VERTINIMAS
Rengiant pasiūlymą atsižvelgta
į atvirų konsultacijų dėl EIT rezultatus[3]. Savo
nuomones pateikė valstybės narės ir įvairūs
pramonės, akademinės bendruomenės ir pilietinės
visuomenės suinteresuotieji subjektai. Tvirtai remiama EIT misija –
skatinti glaudesnį akademinės bendruomenės, verslumo,
mokslinių tyrimų ir inovacijų sričių
bendradarbiavimą. Pasak respondentų, būsimoje bendroje mokslinių
tyrimų ir inovacijų programoje „Horizontas 2020“ EIT turėtų
tekti ypatingas vaidmuo, ir EIT turėtų siekti, kad Europos ir
nacionalinio lygmens pastangos būtų labiau derinamos. Dauguma
respondentų puikiai vertino tai, kaip EIT į savo darbą
įtraukia įmones, ir ragino institutą plėsti savo
informavimo veiklą. Be to, respondentų manymu, nuo įmonių
dalyvavimo priklauso EIT sėkmė ateityje. Todėl, norint
pritraukti privatųjį sektorių, svarbiausia lankstumas,
taisyklių aiškumas ir aiški investicijų grąža.
Rengiant pasiūlymą remtasi ir
išorės vertinimo ataskaita, kurioje teigiama, kad žinių trikampio
integravimo koncepcija labai svarbi, ir nurodoma, kad EIT struktūros
pagrindą sudarančios temos, vertinamos puikiai. Labai palaikomas EIT
sudarytas modelis, pagrįstas integruotu paslaugų teikimo koordinavimo
centruose tinklu. Respondentai buvo nuosekliai įsitikinę, kad ŽIB
vertingos tuo, kad veikia kaip katalizatorius ir suteikia pavienių
narių veiklai papildomos naudos.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
Pasiūlymas grindžiamas SESV 173
straipsniu ir bus įgyvendinamas per netiesioginį centralizuotą
valdymą.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
2014–2020 m. EIT pagal bendrąją
mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Horizontas 2020“
(2014–2020 m.) bus skirta 3 182,230 mln. EUR
(dabartinėmis kainomis) finansinės paramos. Prie šio pasiūlymo pridedamoje
finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje yra nurodomas
poveikis biudžetui bei žmogiškųjų ir administracinių
išteklių poreikis.
2011/0384 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas
(EB) Nr. 294/2008
dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto įsteigimo
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 173 straipsnio 3 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
perdavę įstatymo galią
turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[4],
atsižvelgdami į Regionų komiteto
nuomonę[5],
laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)
pagal pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo
strategiją „Europa 2020“ Europos inovacijos ir technologijos institutui
(toliau – EIT) suteikiamas svarbus vaidmuo – prisidėti įgyvendinant
daugelį pavyzdinių iniciatyvų;
(2)
2014–2020 m. EIT turėtų padėti
siekti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu Nr. XX/XXX sukurtos
Bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas
2020“ (toliau – „Horizontas 2020“)[6]
tikslų integruodamas mokslinių tyrimų, inovacijų ir
švietimo trikampį;
(3)
siekiant programos „Horizontas 2020“ dalyviams
užtikrinti nuoseklų pagrindą, Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentas Nr. XX/XXX, kuriuo nustatomos Bendrosios mokslinių
tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.)
dalyvavimo ir sklaidos taisyklės (toliau – dalyvavimo taisyklės),
turėtų būti taikomas EIT;
(4)
intelektinės nuosavybės teisių
valdymo taisyklės yra nustatytos dalyvavimo taisyklėse;
(5)
dalyvaujančiosioms valstybėms ir
trečiosioms šalims taikomos taisyklės nustatytos Reglamente dėl
programos „Horizontas 2020“;
(6)
EIT turėtų palaikyti tiesioginį
ryšį su nacionaliniais ir regionų atstovais bei kitais inovacijų
grandinės suinteresuotaisiais subjektais. Tai būtų naudinga
abiem pusėms. Siekiant sudaryti sąlygas tokiam dialogui ir
sistemingesniam dalijimuisi informacija, turėtų būti
įsteigtas EIT suinteresuotųjų subjektų forumas, vienijantis
įvairius skirtingų sričių suinteresuotuosius subjektus;
(7)
turėtų būti apibrėžtas EIT
indėlio į žinių ir inovacijų bendrijų (toliau – ŽIB)
mastas ir aiškiai nustatyta, iš kokių šaltinių gaunami ŽIB
finansiniai ištekliai;
(8)
EIT struktūra turėtų būti
supaprastinta. Turėtų būti racionalizuota EIT valdybos veikla ir
aiškiai nustatyti atitinkami valdybos ir direktoriaus vaidmenys ir užduotys;
(9)
naujos ŽIB, įskaitant jų prioritetines
sritis, struktūrą ir atrankos procedūros laiką,
turėtų būti steigiamos vadovaujantis tuo, kas nustatyta
Strateginėje inovacijų darbotvarkėje;
(10)
ŽIB turėtų plėsti savo švietimo
veiklą organizuodamos profesinio mokymo kursus;
(11)
būtina, kad Komisija ir EIT
bendradarbiautų atliekant ŽIB stebėseną ir vertinimus. Tokiu
būdu būtų užtikrinamas derėjimas su bendra ES lygmens
stebėsenos ir vertinimo sistema;
(12)
ŽIB turėtų siekti sąveikos su
susijusiomis Europos Sąjungos iniciatyvomis;
(13)
siekiant užtikrinti platesnį organizacijų
iš skirtingų valstybių narių dalyvavimą ŽIB, organizacijos
partnerės turėtų būti įsteigiamos bent trijose
skirtingose valstybėse narėse;
(14)
EIT turėtų nustatyti ŽIB veiklos
finansavimo, stebėsenos ir vertinimo kriterijus ir procedūras iki ŽIB
atrankos proceso pradžios;
(15)
EIT trejų metų darbo programoje
turėtų būti atsižvelgiama į Komisijos nuomonę dėl
EIT konkrečių tikslų, kaip nustatyta programoje „Horizontas
2020“, ir į jų papildomumą, susijusį su Europos
Sąjungos politikos tikslais ir priemonėmis;
(16)
EIT, būdamas programos „Horizontas 2020“
dalis, prisidės prie klimato kaitos išlaidų racionalizavimo, kaip
apibrėžta programoje „Horizontas 2020“;
(17)
EIT vertinimu turėtų būti laiku
prisidėta prie programos „Horizontas 2020“ vertinimo 2017 m. ir
2023 m.;
(18)
Komisija turėtų stiprinti savo
vaidmenį stebėdama konkrečių EIT veiklos aspektų
įgyvendinimą;
(19)
šiuo reglamentu nustatomas 2014–2020 m.
laikotarpio finansinis paketas, svarbiausias orientacinis dydis, kuriuo kasmet
sudarydama biudžetą vadovaujasi biudžeto valdymo institucija, kaip
apibrėžta 201Z m. YY mėn. XX d. Europos Parlamento, Tarybos ir
Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl bendradarbiavimo biudžeto
klausimais ir patikimo finansų valdymo 17 punkte. Finansinis įnašas
EIT turėtų būti skiriamas iš programos „Horizontas 2020“;
(20)
nors iš pradžių tai buvo numatyta, EIT fondui
nebus skiriama tiesioginė parama iš ES biudžeto ir nebus taikoma ES
biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra;
(21)
siekiant aiškumo, Reglamento (EB) Nr. 294/2008
priedas turėtų būti pakeistas nauju priedu;
(22)
todėl Reglamentas (EB) Nr. 294/2008
turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamentas (EB) Nr. 294/2008 iš dalies
keičiamas taip:
(1)
2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
(a)
3 ir 4 dalys išbraukiamos;
(b)
7 dalis pakeičiama taip:
Aukštojo mokslo įstaiga – institucija pagal
Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo (EB) Nr. XXX/20XX, kuriuo sukuriama
programa „Erasmus visiems“, 2 straipsnį.
(c)
pridedama tokia 10 dalis:
„10. Suinteresuotųjų subjektų
forumas – nacionalinės ir regionų valdžios institucijų
atstovams, organizuotoms interesų grupėms ir individualiems verslo,
aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų sričių subjektams,
grupių organizacijoms bei kitoms suinteresuotosioms žinių trikampio
šalims atviras forumas.
(d)
pridedama tokia 11 dalis:
11. ŽIB papildomos naudos veikla –
organizacijų partnerių veikla, kuria siekiama padėti integruoti
mokslinių tyrimų, inovacijų ir aukštojo mokslo žinių
trikampį, įskaitant ŽIB įsteigimą, administravimą ir
koordinavimą.
(2)
3 straipsnis pakeičiamas taip:
„3
straipsnis
Misija ir tikslai
EIT misija – prisidėti prie tvaraus
Europos ekonominio augimo ir konkurencingumo stiprinant valstybių
narių ir Sąjungos inovacinius gebėjimus. EIT to siekia remdamas
ir integruodamas aukščiausių standartų veiklą aukštojo
mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse.
2014–2020 m. EIT bendrieji ir
konkretūs tikslai bei rezultatų rodikliai apibrėžti programoje
„Horizontas 2020“.“
(3)
4 straipsnio 1 dalies b punktas išbraukiamas.
(4)
5 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama
taip:
(a)
a punktas išbraukiamas.
(b)
Įterpiamas j punktas:
„j) bent kartą per metus sukviečia
suinteresuotųjų subjektų forumą, kad pateiktų
informacijos apie EIT veiklą, įgytą patirtį,
gerąją patirtį, taip pat apie tai, kaip EIT prisideda prie
Sąjungos inovacijų, mokslinių tyrimų ir švietimo politikos
ir padeda siekti tikslų. Suinteresuotieji subjektai prašomi pateikti savo
nuomonę.“
(5)
6 straipsnio 1 dalies c punktas pakeičiamas
taip:
„c) magistrantūros ir doktorantūros
pakopų švietimo ir mokymo veiklą, taip pat rengia profesinio rengimo
kursus tų dalykų, kurie gali patenkinti būsimus Europos
socialinius ir ekonominius poreikius, ir kuriais skatinama plėtoti su
inovacijomis susijusius gebėjimus, gerinti vadybinius bei verslumo gebėjimus
ir didinti mokslo darbuotojų bei studentų judumą;“
(6)
7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
(a)
įterpiama 1a dalis:
„1a. EIT, atsižvelgdamas į SID
apibrėžtas prioritetines sritis ir nustatytą tvarkaraštį,
pradeda ŽIB atrankos ir skyrimo procedūrą.“
(b)
2 dalis papildoma h punktu:
„h) pasirengimą užtikrinti sąveiką
su kitomis Europos Sąjungos iniciatyvomis.“
(c)
3 dalis pakeičiama taip:
„3. Būtina ŽIB steigimo sąlyga –
steigiant ŽIB turi dalyvauti bent trys organizacijos partnerės,
įsisteigusios bent trijose valstybėse narėse. Visos šios organizacijos
partnerės turi būti nepriklausomos, kaip apibrėžta dalyvavimo
taisyklių 7 straipsnyje.“
(d)
4 dalis pakeičiama taip:
„4. Dauguma ŽIB sudarančių
organizacijų partnerių turi būti įsteigtos valstybėse
narėse. Kiekvienai ŽIB turi priklausyti bent viena aukštojo mokslo
įstaiga ir viena privati įmonė.“
(e)
pridedama tokia 5 dalis:
„5. EIT, prieš paskelbdamas naujų ŽIB
atrankos procedūrą, nustato ŽIB veiklos finansavimo, stebėsenos
ir vertinimo kriterijus ir tvarką.“
(7)
Įterpiamas šis 7a straipsnis:
„7a
straipsnis
ŽIB
vertinimo ir stebėsenos principai
EIT, remdamasis pagrindiniais veiklos rodikliais
ir bendradarbiaudamas su Komisija, organizuoja nuolatinę ŽIB veiklos
stebėseną ir reguliarų ŽIB našumo, rezultatų ir poveikio
išorės vertinimą.“
(8)
Įterpiamas toks 7b straipsnis:
„7b
straipsnis
ŽIB
veiklos trukmė, tęstinumas ir užbaigimas
1.
Priklausomai nuo reguliaraus vertinimo
rezultatų ir konkrečių sričių ypatumų, ŽIB
paprastai veiklą vykdo nuo septynerių iki penkiolikos metų.
2.
Valdyba gali nuspręsti pratęsti ŽIB
veiklos laikotarpį pasibaigus numatytam pradiniam laikotarpiui, jei, jos
manymu, tai tinkamiausias būdas pasiekti EIT tikslus.
3.
Jei ŽIB veiklos vertinimo rezultatai yra
nepatenkinami, valdyba imasi tinkamų priemonių, įskaitant jos
finansinės paramos sumažinimą, pakeitimą ar atšaukimą arba
susitarimo nutraukimą.“
(9)
10 straipsnis išbraukiamas.
(10)
14 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
„2. ŽIB finansavimo šaltiniai visų pirma yra:
(a)
organizacijų partnerių įnašai,
sudarantys esminę finansavimo šaltinio dalį;
(b)
teisės aktų nustatyti ar savanoriški
valstybių narių, trečiųjų šalių ar jų
valdžios institucijų įnašai;
(c)
tarptautinių organizacijų ar
institucijų įnašai;
(d)
pajamos iš ŽIB veiklos ir iš intelektinės
nuosavybės teisių;
(e)
sukaupto kapitalo įnašai, įskaitant EIT
fondo valdomas pajamas;
(f)
asmenų, institucijų, fondų ar
kitų nacionalinių įstaigų palikimai, aukos ir įnašai;
(g)
EIB įnašas;
(h)
finansinės priemonės, įskaitant iš
Europos Sąjungos bendrojo biudžeto finansuojamas priemones.
Įnašai gali būti
ir turtiniai.“
(11)
14 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:
„4. EIT įnašas gali apimti iki 100 proc.
visų ŽIB papildomos naudos veiklos tinkamų finansuoti
sąnaudų“.
(12)
15 straipsnis pakeičiamas taip:
„15
straipsnis
Programavimas
ir ataskaitos
EIT tvirtina:
(a)
trejų metų atnaujinamąją darbo
programą, grindžiamą patvirtinta SID, kurioje nurodomi pagrindiniai
EIT ir ŽIB prioritetai ir planuojama veikla, įskaitant numatomus
finansavimo poreikius ir šaltinius. Programoje taip pat nurodomi atitinkami ŽIB
ir EIT veiklos stebėsenos rodikliai. EIT pateikia Komisijai preliminarią
trejų metų atnaujinamąją programą iki kiekvienų
N-2 metų gruodžio 31 d. Komisija, atsižvelgdama į programoje
„Horizontas 2020“ apibrėžtus konkrečius EIT tikslus ir
papildomumą, susijusį su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir
priemonėmis, per tris mėnesius pateikia savo nuomonę. EIT
tinkamai atsižvelgia į Komisijos nuomonę, o jei su Komisijos nuomone
nesutinka, pagrindžia savo poziciją. EIT galutinę darbo programą
pateikia susipažinti Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, Europos
ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų
komitetui;
(b)
kiekvienais metais iki birželio 30 d. –
metinę ataskaitą. Ataskaitoje nurodoma EIT ir ŽIB praėjusiais
kalendoriniais metais vykdyta veikla ir įvertinami rezultatai,
atsižvelgiant į nustatytus tikslus, rodiklius ir grafiką, su vykdyta
veikla susijusi rizika, išteklių panaudojimas ir bendra EIT veikla.“
(13)
16 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
(a)
2 dalyje žodis „penkerius“ pakeičiamas žodžiu
„trejus“;
(b)
įterpiama 2a dalis:
„2a. Pasitelkdama
nepriklausomus ekspertus Komisija, siekdama įvertinti, kaip EIT sekasi
siekti nustatytų tikslų, nustatyti veiklos įgyvendinimui
įtakos turinčius veiksnius ir atpažinti gerąją
patirtį, gali atlikti kitus strateginės svarbos temų ar
klausimų vertinimus.“
(14)
Į 17 straipsnį įterpiama 2a dalis:
„2a. SID apima EIT
veiklos ir kitų Sąjungos iniciatyvų, priemonių ir
programų galimos sąveikos ir papildomumo analizę.“
(15)
19 straipsnis pakeičiamas taip:
„19
straipsnis
Biudžetiniai
įsipareigojimai
Programos „Horizontas 2020“ finansinis paketas,
skirtas šio reglamento įgyvendinimui nuo 2014 m. sausio 1 d. iki
2020 m. gruodžio 31 d., yra 3 182,230 mln. EUR.
Metinius asignavimus tvirtina biudžeto valdymo institucija, neviršydama
finansinės programos ribų. EIT finansinis įnašas ŽIB teikiamas
pagal šį finansinį paketą.“
(16)
20 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:
„5. Valdyba priima sąmatos projektą, kartu pridedamą
etatų plano projektą ir preliminarią trejų metų
atnaujinamąją darbo programą ir iki N-2 metų gruodžio
31 d. pateikia juos Komisijai.“
(17)
20 straipsnio 6 dalis pakeičiama taip:
„6. Remdamasi šia sąmata Komisija į Europos Sąjungos
bendrojo biudžeto projektą įtraukia numatomą sumą,
kurią ji laiko būtina subsidijai iš bendrojo biudžeto išmokėti.“
(18)
21 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
(a)
įterpiama 1a dalis:
„1a. Programos
„Horizontas 2020“ finansinis įnašas į EIT bus įgyvendinamas
pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo sukuriama programa
„Horizontas 2020“, ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu, kuriuo
nustatomos programos „Horizontas 2020“ dalyvavimo ir sklaidos taisyklės.
(b)
4 dalis pakeičiama taip:
„4. Tarybai
rekomendavus, Europos Parlamentas iki n + 2 metų balandžio 30 d.
patvirtina, kad direktorius n metų EIT biudžetą įvykdė.“
(19)
22 straipsnio 4 dalis išbraukiama.
(20)
Įterpiamas šis 22a straipsnis:
„22a
straipsnis
EIT
likvidavimas
Jei EIT veikla nutraukiama, jo likvidavimas
vykdomas prižiūrint Komisijai ir laikantis taikomų teisės
aktų. ŽIB sudaromuose susitarimuose ir EIT fondo steigimo akte turi
būti nustatytos atitinkamos tokią padėtį reglamentuojančios
nuostatos.
2 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 294/2008 priedas pakeičiamas šio
reglamento priedu.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja 2014 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir
tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
PRIEDAS
Europos
inovacijos ir technologijos instituto įstatai
1
skirsnis
Valdybos
sudėtis
1.
Valdybą sudaro skiriami ir atstovaujantys
nariai.
2.
Valdybą sudaro 12 Komisijos skiriamų narių,
išlaikant tinkamą skiriamų verslo, aukštojo mokslo ir (arba)
mokslinių tyrimų srityje patirtį turinčių narių
pusiausvyrą. Nariai skiriami šešerių metų kadencijai, kuri
negali būti pratęsta.
Prireikus valdyba Komisijai pateikia
pasiūlymą skirti naują (-us) narį (-ius). Kandidatas (-ai)
pasirenkamas (-i) vadovaujantis skaidrios ir atviros procedūros
rezultatais, pasikonsultavus su suinteresuotaisiais subjektais.
Komisija dėmesį turi atkreipti į
tai, ar išlaikoma aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų, inovacijų
ir verslo sričių atstovų ir lyčių pusiausvyra, ir
vertinama aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų aplinka
visoje Sąjungoje.
Komisija skiria narį (-ius) ir informuoja
Europos Parlamentą ir Tarybą apie atrankos procesą ir
galutinį valdybos narių paskyrimą.
Jei kuris nors skiriamas narys negali eiti
pareigų iki kadencijos pabaigos, laikantis tokios pačios
procedūros, kokia buvo taikyta pasitraukusiam valdybos nariui, jo
kadencijai užbaigti skiriamas pakaitinis narys. Pakaitinį narį,
ėjusį šias pareigas ne ilgiau kaip dvejus metus, valdybos prašymu
Komisija gali skirti papildomai ketverių metų kadencijai.
Pereinamuoju laikotarpiu, šešerių metų
kadencijai iš pradžių paskirti valdybos nariai užbaigia savo
kadenciją. Iki to laiko yra 18 skiriamų narių. Per šešis
mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos valdyba, Komisijai
patvirtinus, vieną trečdalį iš dvylikos 2012 m. skirtų
narių pasirenka dvejų metų kadencijai, vieną
trečdalį – ketverių metų kadencijai ir vieną
trečdalį – šešerių metų kadencijai.
3.
ŽIB iš savo organizacijų partnerių
išrenka tris atstovaujančius narius. Šių narių kadencija trunka
trejus metus ir gali būti vieną kartą pratęsta. Nariams
pasitraukus iš ŽIB jų kadencija nutraukiama.
Atstovaujančių narių rinkimo ir
pakeitimo sąlygas bei nuostatas tvirtina valdyba remdamasi direktoriaus
siūlymu. Tokia tvarka užtikrinama, kad būtų tinkamai atspindima
įvairovė ir atsižvelgiama į ŽIB vystymąsi.
Pereinamuoju laikotarpiu, trejų metų
kadencijai iš pradžių išrinkti atstovaujantys nariai užbaigia savo
kadenciją. Iki to laiko yra keturi atstovaujantys nariai.
4.
Valdybos nariai nepriklausomai vykdo veiklą
EIT labui, užtikrindami jo tikslų ir misijos vykdymą, tapatybę
ir darnumą.
2
skirsnis
Valdybos
pareigos
5.
Valdyba priima reikiamus strateginius sprendimus,
visų pirma:
(a)
remdamasi direktoriaus siūlymu patvirtina EIT
Strateginės inovacijų darbotvarkės (SID) projektą,
trejų metų atnaujinamąją darbo programą,
biudžetą, metines finansines ataskaitas ir balansą, taip pat
metinę veiklos ataskaitą;
(b)
remdamasi direktoriaus siūlymu tvirtina ŽIB
veiklos finansavimo, stebėsenos ir vertinimo kriterijus ir
procedūras;
(c)
tvirtina ŽIB atrankos tvarką;
(d)
išrenka partnerystę ir jai suteikia ŽIB
statusą bei prireikus tokį paskyrimą atšaukia;
(e)
užtikrina nuolatinį ŽIB veiklos vertinimą;
(f)
patvirtina savo darbo tvarkos taisykles, ŽIB
atrankos taisykles, Vykdomojo komiteto darbo tvarkos taisykles bei EIT
specifines finansines taisykles;
(g)
Komisijai sutikus, nustato tinkamus valdybos ir
Vykdomojo komiteto narių honorarus; šių honorarų dydis
nustatomas pagal panašias išmokas valstybėse narėse;
(h)
tvirtina Vykdomojo komiteto ir direktoriaus
atrankos tvarką;
(i)
skiria ir prireikus atleidžia direktorių,
taiko jam drausmines priemones;
(j)
skiria apskaitos pareigūną ir Vykdomojo
komiteto narius;
(k)
priima gero elgesio kodeksą interesų
konfliktų klausimais;
(l)
tam tikrais atvejais steigia patariamąsias
grupes ir numato jų veiklos trukmę;
(m)
įkuria vidaus audito padalinį pagal
Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002;
(n)
turi įgaliojimus steigti fondą (toliau –
EIT fondas), kurio konkretus tikslas yra skatinti ir remti EIT veiklą;
(o)
priima sprendimą dėl kalbų vartojimo
tvarkos EIT, atsižvelgdama į galiojančius daugiakalbystės
principus ir praktinius reikalavimus EIT veiklai;
(p)
propaguoja EIT pasaulio mastu, didindama instituto
patrauklumą ir siekdama, kad jis taptų pasaulinio lygio kompetencijos
įstaiga aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų
srityse.
3
skirsnis
Valdybos
veiklos organizavimas
1.
Valdyba savo pirmininką renka iš skiriamų
narių. Pirmininkas skiriamas dvejiems metams, jo kadenciją galima
pratęsti vieną kartą.
2.
Nedarant poveikio 3 dalies taikymui, valdyba
sprendimus priima paprasta balsavimo teisę turinčių narių
balsų dauguma.
Tačiau sprendimai pagal 2 skirsnio 2 dalies
a, b, c, i ir o punktus ir pagal 3 skirsnio 1 dalį priimami visų
narių balsų dviejų trečdalių dauguma.
3.
Atstovaujantys nariai negali balsuoti dėl
sprendimų pagal 2 skirsnio 2 dalies b, c, d, e, f, g, i, j, k, o
ir p punktus.
4.
Valdyba rengia eilinius posėdžius bent tris
kartus per metus ir neeilinį posėdį, šaukiamą valdybos
pirmininko arba mažiausiai trečdalio valdybos narių prašymu.
5.
Valdybai padeda Vykdomasis komitetas.
Vykdomąjį komitetą sudaro trys asmenys, įskaitant valdybos
pirmininką, o jis kartu yra ir vykdomojo komiteto pirmininkas. Kitus du
komiteto narius iš skiriamų valdybos narių išrenka valdyba. Valdyba
tam tikras užduotis gali pavesti atlikti Vykdomajam komitetui.
4
skirsnis
Direktorius
1.
Direktoriumi skiriamas asmuo, turintis patirties ir
patikimą reputaciją EIT veiklos srityse. Jį skiria valdyba
ketverių metų kadencijai. Valdyba, manydama, kad tai būtų
geriausias sprendimas EIT labui, gali pratęsti kadenciją vieną
kartą dar ketveriems metams.
2.
Direktorius atsakingas už kasdienį EIT
valdymą ir yra jo teisinis atstovas. Jis atskaitingas valdybai ir jai
nuolat teikia ataskaitas apie EIT veiklos vykdymą.
3.
Direktorius visų pirma:
(a)
organizuoja EIT veiklą ir jai vadovauja;
(b)
remia valdybos ir Vykdomojo komiteto darbą ir
teikia sekretoriato paslaugas rengiantis jų posėdžiams ir per
posėdžius, taip pat pateikia visą jų veiklai reikalingą
informaciją;
(c)
rengia SID projektą, preliminarią
trejų metų atnaujinamąją darbo programą, metų
ataskaitos projektą ir metų biudžeto projektą ir pateikia juos
valdybai;
(d)
rengia ir administruoja ŽIB atrankos procesą,
užtikrina, kad įvairūs šio etapo procesai vyktų skaidriai ir
objektyviai;
(e)
organizuoja EIT veiklą ir jai vadovauja;
(f)
rengia, veda derybas ir sudaro sutartis su ŽIB;
(g)
organizuoja suinteresuotųjų subjektų
forumą;
(h)
užtikrina, kad būtų taikomos su EIT
veikla susijusios veiksmingos stebėsenos ir vertinimo procedūros
pagal reglamento 16 straipsnį;
(i)
atsako už administracinius ir finansinius
klausimus, įskaitant EIT biudžeto vykdymą. Spręsdamas šiuos
klausimus direktorius tinkamai atsižvelgia į vidaus audito padalinio
nuomonę;
(j)
atsako už visus personalo klausimus;
(k)
pateikia metų finansinių ataskaitų
ir balanso projektus vidaus audito padaliniui, o vėliau – per
Vykdomąjį komitetą valdybai;
(l)
užtikrina, kad EIT vykdytų
įsipareigojimus, susijusius su jo sudarytomis sutartimis ir susitarimais;
5
skirsnis
EIT
personalas
1.
EIT personalą sudaro tiesiogiai EIT pagal
terminuotas sutartis įdarbinti darbuotojai. Direktoriui ir kitam EIT
personalui taikomos kitų Europos Sąjungos tarnautojų
įdarbinimo sąlygos.
2.
Dalyvaujančiosios valstybės ar kiti
darbdaviai gali ribotam laikotarpiui į EIT komandiruoti ekspertus.
Valdyba tvirtina nuostatas, pagal kurias
komandiruotiems dalyvaujančių valstybių ar kitų
darbdavių ekspertams sudaromos galimybės dirbti EIT ir kuriomis
nustatomos jų teisės bei pareigos.
3.
Personalo atžvilgiu EIT naudojasi institucijos,
kuriai suteikta teisė sudaryti sutartis su personalo nariais,
įgaliojimais.
4.
Iš darbuotojo gali būti pareikalauta atlyginti
žalą (visą ar jos dalį) EIT, atsiradusią dėl sunkaus
nusižengimo, padaryto einant pareigas, arba dėl su pareigomis susijusio
sunkaus nusižengimo.
FINANSINĖ TEISĖS AKTO
PASIŪLYMO PAŽYMA

1.
PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA
1.1.
Pasiūlymo
(iniciatyvos) pavadinimas
1.2.
Atitinkama (-os)
politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
1.3.
Pasiūlymo (iniciatyvos)
pobūdis
1.4.
Tikslas (-ai)
1.5.
Pasiūlymo
(iniciatyvos) pagrindas
1.6.
Trukmė ir
finansinis poveikis
1.7.
Numatomas (-i) valdymo
metodas (-ai)
2.
VALDYMO PRIEMONĖS
2.1.
Priežiūros ir
atskaitomybės taisyklės
2.2.
Valdymo ir
kontrolės sistema

2.3.        Sukčiavimo
ir pažeidimų prevencijos priemonės

3.
NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
3.1.
Atitinkama (-os)
daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir
biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
3.2.
Numatomas poveikis
išlaidoms
3.2.1.
Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė
3.2.2.
Numatomas poveikis EIT asignavimams
3.2.3.
Numatomas administracinio pobūdžio poveikis
EIT žmogiškiesiems ištekliams
3.2.4.
Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine
programa
3.2.5.
Trečiųjų šalių finansinis
įnašas

3.3.        Numatomas
poveikis įplaukoms
FINANSINĖ
TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
1.1.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pavadinimas
Dalinis
Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Europos
inovacijos ir technologijos institutas (EIT), pakeitimas
1.2.        Atitinkama (-os) politikos
sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[7]
Bendroji
mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“
(2014–2020 m.)
15.
Švietimas ir kultūra
1.3.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pobūdis
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta
įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus
parengiamuosius veiksmus[8]
X Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi)
su esamos priemonės galiojimo pratęsimu
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į
naują priemonę
1.4.        Tikslai
1.4.1.     Komisijos daugiametis
(-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo
pasiūlymu (šia iniciatyva)
2014–2020 m.
EIT pagrindinė misija – prisidėti prie tvaraus Europos ekonominio
augimo ir konkurencingumo stiprinant valstybių narių ir Sąjungos
inovacinius gebėjimus. EIT to siekia remdamas ir integruodamas
aukščiausių standartų veiklą aukštojo mokslo,
mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse. Po pradinio laikotarpio
Strateginėje inovacijų darbotvarkėje (toliau – SID), kurią,
remdamiesi Komisijos pasiūlymu, patvirtina Europos Parlamentas ir Taryba,
turi būti nustatyta ilgalaikė EIT strategija. SID grindžiama EIT
valdybos 2011 m. birželio mėn. Komisijai pateikta versija. SID yra
politinis dokumentas, kuriame apibrėžiamos EIT būsimos
prioritetinės sritys, įskaitant numatytos veiklos septynerių
metų laikotarpiu apžvalgą; ypač svarbu darbotvarkėje
numatyti EIT žinių ir inovacijų bendrijų (ŽIB) prioritetines
sritis bei jų atrankos ir skyrimo tvarką.
2014–2020 m.
EIT bus pagrindinis Bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų
programos „Horizontas 2020“ veikėjas, iš šios programos jis gaus
3 182,230 mln. EUR (dabartinėmis kainomis) finansinę
paramą, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento Nr. XX/XXX,
kuriuo sukuriama Bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa
„Horizontas 2020“, 6 straipsnio 3 dalyje. Programą „Horizontas 2020“
sudaro trys vienas kitą papildantys ir tarpusavyje susiję
prioritetai: aukštos kokybės mokslo rezultatų kūrimas; visuomenei
iškilusių uždavinių sprendimas; pramonės pirmavimo skatinimas ir
konkurencingumo didinimas. EIT savo inovacijų veikla ir integruodamas
žinių trikampį pirmiausia prisidės prie pirmiausia padės
spręsti visuomenei iškilusius uždavinius. Vis dėlto, dėl EIT
integruoto ir kompleksinio pobūdžio svarbi sąveika su kitais
prioritetais, ypač konkurencingumo.
Europos
inovacijos ir technologijos institutas finansuojamas skiriant jam pirmą
1 493 mln. EUR asignavimų sumą, skirtą veiklai
pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo XVII antraštinę
dalį. Antra asignavimų suma, kuri yra iki
1 689 mln. EUR, skiriama atlikus Europos Parlamento ir Tarybos
reglamento, kuriuo sukuriama programa „Horizontas 2020“, 26 straipsnio 1 dalyje
nurodytą vertinimą. Ši papildoma suma skiriama proporcingai, kaip
nurodyta II priede, iš 2 dalies b punkte nurodyto prioriteto „Pramonės
pirmavimas“ konkrečiam tikslui „Pirmavimas kuriant didelio poveikio ir
pramonės technologijas“ numatytos sumos ir iš sumos, numatytos 2 dalies c
punkte nurodytam prioritetui „Visuomenės uždaviniai“.
Toks
dviejų daugiamečių asignavimų pavidalo finansavimas apima:
–        iš
pirmosios asignavimų sumos: vykstančią esamų žinių ir
inovacijų bendrijų (toliau – ŽIB) plėtrą ir pradines
investicijas, kad galėtų pradėti veikti antra trijų
naujų ŽIB grupė;
–        iš
antrosios asignavimų sumos: vykstančią jau įsteigtų
žinių ir inovacijų bendrijų (toliau – ŽIB) plėtrą ir
pradines investicijas, kad galėtų pradėti veikti trečia
trijų naujų ŽIB grupė.
EIT
finansinis įnašas grindžiamas reikiamomis trijų jau
įsteigtų ŽIB veiklos įtvirtinimo (apie 1,691 mlrd. EUR
– 53,15 proc. viso EIT biudžeto), laipsniško naujų ŽIB steigimo
2014 m. (1,012 mlrd. EUR – 31,81 proc. viso EIT biudžeto)
ir 2018 m. (259,75 mln. EUR – 8,16 proc. viso EIT biudžeto),
sklaidos ir informavimo veiklos (141,762 mln. EUR – 4,5 proc. viso
EIT biudžeto) ir administracinėmis išlaidomis (77 mln. EUR –
2,42 proc. viso EIT biudžeto).
Numatytas
EIT biudžetas ŽIB 2014–2020 m. sudaro 25 proc. ŽIB biudžeto (ŽIB
papildomos naudos veiklos) ir yra 2 963,506 mln. EUR
(93,13 proc. viso EIT biudžeto 2014–2020 m.). Todėl numatoma,
kad ŽIB sutelks dar 8,890 mlrd. EUR iš kitų viešųjų ir
privačiųjų šaltinių (sverto poveikis).
ŽIB
partnerių įnašas nesusijęs su tipišku dotacijos bendro
finansavimo reikalavimu, veikiau tai mažiausia suma, kuria
dalyvaujančiosios organizacijos turi prisidėti, ir tai yra jų
finansinis indėlis į ŽIB. Taikant šį „iš apačios į
viršų“ principą a) užtikrinamas didelis ŽIB partnerių
įsipareigojimas, b) suaktyvinamas investavimas ir c) skatinami
struktūriniai ir organizaciniai pokyčiai tarp ŽIB partnerių ir
dar platesnio masto pokyčiai.
1.4.2.     Konkretus (-ūs) tikslas
(-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla
Konkretūs tikslai
Kaip
apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente, kuriuo sukuriama
Bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas
2020“, EIT tikslas yra mažinti Europos inovacijų žemėlapio
fragmentaciją ir didinti Europos patrauklumą aukščiausios kvalifikacijos
talentams ir verslininkams.
Šis
tikslas bus įgyvendinamas siekiant tokių konkrečių ir
rezultatų:
–        įtvirtinti
trijų jau įsteigtų ŽIB veiklą, skatinant jų
augimą, didinant poveikį ir tvarumą;
–        laipsniškai
kurti naujas ŽIB;
–        didinti
EIT poveikį dalijantis žiniomis, vykdant sklaidą, informavimo
veiklą ir tarptautinę veiklą.
EIT
šių tikslų padės siekti stengdamasis
–        integruoti
žinių trikampį (moksliniai tyrimai, inovacijos ir švietimas), kad
būtų sukurta ekonominė ir socialinė nauda, o glaudesnis
bendradarbiavimas būtų dar vaisingesnis;
–        didinti
pouniversitetinių studijų patrauklumą ir komercinę
svarbą, kad į ES būtų pritraukiami, joje ugdomi ir
išlaikomi reikalingi įgūdžiai;
–        išnaudoti
nepakankamai išnaudojamus ES mokslinių tyrimų pajėgumus, kad
būtų daugiau naudos gamybai ir darbo rinkoms;
–        plėtoti
ryšius ir veiksmingai bendradarbiauti su kompetencijos centrais, kad
būtų sukurta kritinė masė sudėtingesnėms
inovacijoms ir švietimui;
–        skatinti
naujoviškų produktų ir procesų plėtotę, jei dėl
rinkos nepakankamumo susidariusi padėtis nėra optimali;
–        stiprinti
verslumo gebėjimus visoje ES, kad būtų sukurta nauja verslo
veikla ir būtų geriau realizuojama potenciali mokslinių tyrimų
ir švietimo rezultatų vertė;
–        stiprinti
dabartinius ir būsimus mokslinių tyrimų, inovacijų ir
švietimo kompetencijos centrus ES, kad jie galėtų konkuruoti su
pasaulinio garso reputacijos kompetencijos centrais;
–        mažinti
inovacinių gebėjimų skirtumus ES įgyjant reikiamų
žinių apie novatoriškų metodų naudą ir apie inovacijų
valdymą bei tomis žiniomis dalijantis.
Atitinkama VGV / VGB veikla
15.
Švietimas ir kultūra. Europos inovacijos ir technologijos institutas.
1.4.3.     Numatomas (-i) rezultatas
(-ai) ir poveikis
Nurodyti poveikį,
kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams
gavėjams (tikslinėms grupėms).
Įgyvendinus šį pasiūlymą inovacijos ir
moksliniai tyrimai galėtų tapti aukštesnio lygio. Padidėtų
inovacijų pastangų veiksmingumas, nes būtų mažinama
fragmentacija ir sukuriama kritinė masė. Be to, būtų
sukuriama papildomos naudos geriau išnaudojant mokslinių tyrimų
rezultatus ir didinant rinkos svarbą bei gerinant inovacijų
procesų pasiūlą. Svarbus EIT veiklos elementas –
pokyčių ES aukštojo mokslo įstaigose skatinimas, ypač
naudojant EIT kokybės ženklą pouniversitetinėms studijoms. Tai
padarys teigiamą poveikį tarptautinėms švietimo įstaigoms
ir palengvins galimybes rinktis tam tikrų studijų programas.
Dėl ŽIB taikomo daugialypio tarpsektorinio metodo, EIT
prioritetinės sritys bus galbūt susijusios su EIT. EIT teritorinis
poveikis tikriausiai būtų didžiulis. Regionai, kuriuose
įsikūrę koordinavimo centrai, gautų naudos dėl
aglomeracijos ekonomijos ir dėl teigiamo išorės poveikio. Šios
galimybės dar padidėtų, jei ŽIB partneriai regionuose ir
kompetentingos įstaigos ir organizacijos, dalyvaujančios kuriant bei
rengiant regioninę inovacijų strategiją, glaudžiai
bendradarbiautų.
Prie šio teisės akto pasiūlymo pridedamame
Komisijos tarnybų darbinis dokumente dėl EIT poveikio vertinimo
pateikta išsamesnės informacijos.
1.4.4.     Rezultatų ir poveikio
rodikliai
Nurodyti
pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.
Europos Parlamento ir Tarybos reglamente
Nr. XXX, kuriuo sukuriama programa „Horizontas 2020“, nustatyti rodikliai,
kuriais remiantis vertinama, kiek pasiekti EIT konkretūs tikslai.
Papildant šiuos rodiklius, EIT veiklos tikslų pasiekimas bus vertinamas
pagal šiuos rodiklius:
 Integruoti žinių trikampį (moksliniai tyrimai, inovacijos ir švietimas), kad būtų sukurta ekonominė ir socialinė nauda, o glaudesnis bendradarbiavimas būtų dar vaisingesnis. Stiprinti dabartinius ir būsimus mokslinių tyrimų, inovacijų ir švietimo kompetencijos centrus ES, kad jie galėtų konkuruoti su pasaulinio garso reputacijos kompetencijos centrais. Išnaudoti nepakankamai išnaudojamus ES mokslinių tyrimų pajėgumus, kad būtų daugiau naudos gamybai ir darbo rinkoms. || –                 Integruotose ŽIB glaudžiai bendradarbiauja 540 universitetų, įmonių ir mokslinių tyrimų organizacijų; –                 prie paskirtų ŽIB prisijungia 80 papildomų organizacijų; –                 9 susitarimai dėl ŽIB intelektinės nuosavybės valdymo ir naudojimo. –                 sutelkta 8,890 mlrd. EUR iš kitų nei EIT finansinių šaltinių, t. y. 75 proc. bendro ŽIB biudžeto (viešųjų ir privačiųjų šaltinių sverto poveikis);
 Didinti pouniversitetinių studijų patrauklumą ir komercinę svarbą, kad į ES būtų pritraukiami, joje ugdomi ir išlaikomi reikalingi įgūdžiai. || –                 Parengtos 25 verslumo mokymo programos; –                 85 švietimo ir mokymo moduliai, įskaitant EIT ženklu pažymėtas mokymo programas
 Plėtoti ryšius ir veiksmingai bendradarbiauti su kompetencijos centrais, kad būtų sukurta kritinė masė sudėtingesnėms inovacijoms ir švietimui. || –               3 visu pajėgumu dirbančios ŽIB, 3 plėtojamos ŽIB ir 3 įsteigtos ir plėtojamos ŽIB. –               45 ŽIB koordinavimo centrai, įsteigti tiesiogiai bendradarbiaujant;
 Skatinti naujoviškų produktų ir procesų plėtotę, jei dėl rinkos nepakankamumo susidariusi padėtis nėra optimali. || –               600 naujų veiklą pradedančių ir atsiskyrusių įmonių, įsteigtų ŽIB studentų, mokslininkų ir (arba) profesorių; –               6 000 inovacijų dabartinėse įmonėse, sukurtų ŽIB studentų, mokslininkų ir (arba) profesorių; –               3 000 licencijų ir konsultavimo paslaugų.
 Stiprinti verslumo gebėjimus visoje ES, kad būtų sukurta nauja verslo veikla ir būtų geriau realizuojama potenciali mokslinių tyrimų ir švietimo rezultatų vertė. || –          10 000 studentų EIT magistrantūros studijų programose; –                    10 000 studentų EIT doktorantūros studijų programose; –                    20 000 studentų ir mokytojų mokslo laipsnio nesuteikiančiose programose; –                    100 proc. absolventų geografinio judumo programose ir akademinės ir verslo bendruomenės judumo programose; –                    25 proc. mokytojų dalyvavo tarptautinio judumo programose arba akademinės ir verslo bendruomenės judumo programose; –                    bent 25 proc. studentų ir mokytojų yra iš užsienio.
 Mažinti inovacinių gebėjimų skirtumus ES įgyjant reikiamų žinių apie naujų inovacinių metodų naudą ir apie inovacijų valdymą bei jomis dalijantis. || –                     600 ŽIB veikloje nedalyvaujančių organizacijų, kurioms naudinga EIT rezultatų ir informavimo veikla; –                     40 EIT / ŽIB suorganizuotų geriausios patirties renginių; –                     2 500 asmenų, gaunančių naudos iš ŽIB geriausios patirties per stipendijų sistemą.
1.5.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pagrindas
1.5.1.     Trumpalaikiai arba ilgalaikiai
poreikiai
–
Įtvirtinti tris jau įsteigtas ŽIB[9] skatinant jų augimą, didinant poveikį ir tvarumą,
–
Laipsniškai kurti naujas ŽIB, užtikrinant jų atranką ir veikimą. Numatyta didinti
ŽIB skaičių 2014 m. ir 2018 m. įsteigiant po tris
naujas ŽIB
–
Didinti EIT poveikį dalijantis žiniomis,
vykdant sklaidą, informavimo veiklą ir tarptautinę veiklą. Remiantis kompetentingų ŽIB patirtimi, EIT, vykdydamas
tikslinę sklaidą ir taikydamas dalijimosi žiniomis priemones,
užtikrins, kad įgyta patirtis būtų paskleista už ŽIB ribų.
Todėl EIT skatina abipusio mokymosi procesą ir spartesnį
inovacijų modelių taikymą visoje Sąjungoje ir jos
valstybėse narėse.
1.5.2.     Papildoma ES dalyvavimo nauda
EIT aiškiai
susieja visą inovacijų ciklą – nuo švietimo ir žinių
įgijimo iki inovacijų metodų taikymo naujose ir anksčiau
įsteigtose įmonėse. EIT taikomame metode yra keletas
elementų, suteikiančių konkrečios papildomos naudos ES
lygmeniu.
·
Ilgalaikė integruota partnerystė padeda
įveikti fragmentaciją, o dėl EIT europinio masto sukuriama
kritinė masė. Pasitelkdamas įgyvendinamas bendradarbiavimo
iniciatyvas, EIT pasirinktą ŽIB užsimezgusią partnerystę
perkelia į strateginį lygmenį, kuriuo galima ilgalaikė
veikla. ŽIB sudaro galimybę pasaulinio lygio partneriams sudaryti naujas
grupes, optimaliai išnaudoti išteklius, atverti naujų verslo
galimybių taikant naujas vertės grandines ir prisiimant didesnę
riziką, taip pat sprendžiant dar sudėtingesnius uždavinius. Be to,
nors ES valstybėse narėse yra daug kompetencijos centrų, dažnai
po vieną jiems nepavyksta pasiekti kritinės masės,
leidžiančios konkuruoti pasaulinio mastu. ŽIB koordinavimo centrai
siūlo stipriems vietos veikėjams galimybę glaudžiai
bendradarbiauti su kitais kompetentingais partneriais pagal ŽIB
siūlomą bendrą strateginę programą, o tai jiems
leistų veikti ir būti pripažintiems pasauliniu mastu.
·
Didesnis investicijų poveikis švietimui,
moksliniams tyrimams ir inovacijoms ir naujų inovacijų valdymo
būdų išbandymas. EIT veikia kaip
katalizatorius, didina turimos mokslinių tyrimų bazės
vertę, nes spartina technologijų ir mokslinių tyrimų
rezultatų diegimą ir naudojimą. Inovacijų veikla padeda
išlyginti ir subalansuoti investicijas į mokslinius tyrimus ir pasiekti,
kad švietimo ir mokymo veikla labiau atitiktų verslo poreikius. Remiantis
tuo galima skurti teisingą ir labai interaktyvų procesą. Tuo
tikslu EIT gali gana lanksčiai bandyti naujus inovacijų modelius, ir tai
leidžia iš tikrųjų diferencijuoti ŽIB valdymą ir ŽIB
modelių finansavimą bei greitai prisitaikyti ir geriau pasinaudoti
tam tikrose srityse atsirandančiomis galimybėmis.
·
Talentų ugdymas nepaisant sienų ir
verslumo skatinimas integruojant žinių trikampį. EIT skatina į žmones orientuotas inovacijas ir didžiausią
dėmesį skiria studentams, tyrėjams ir verslininkams. EIT,
jungdamas akademinę bendruomenę ir privatųjį sektorių,
teikia naujų karjeros galimybių ir siūlo naujoviškas profesinio
tobulėjimo sistemas. EIT ženklas ant novatoriškų ŽIB
magistrantūros ir doktorantūros programų padės
išplėtoti tarptautiniu mastu pripažįstamą kompetencijos
prekinį ženklą, padedantį pritraukti talentų iš Europos ir
trečiųjų šalių. Verslumas skatinamas atsirandant naujai
pasaulinio lygio studentų, turinčių žinių ir nuostatų,
leidžiančių idėjas paversti naujomis verslo galimybėmis, ir
galinčių veiksmingai panaudoti žinias bei paskirstyti
įmonių investicijų grąžą, kartai.
1.5.3.     Panašios patirties išvados
EIT pradinis
etapas, kuriame svarbiausia buvo nustatyti EIT sprendimų priėmimo ir
vykdomąsias – valdybos ir centrinės būstinės – funkcijas ir
įsteigti žinių ir inovacijų bendrijas (ŽIB), sėkmingai įveiktas.

Daugiau
informacijos rasite „Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl EIT
Strateginės inovacijų darbotvarkės pasiūlyme“.
Finansiniu
požiūriu, steigiant ŽIB iš esmės įgyta tokios patirties:
·
EIT finansavimo modelis, grindžiamas bendrais
esamų kompetentingų organizacijų pranašumais ir ištekliais, EIT
finansavimui veikiant kaip katalizatoriui, padedančiam pritraukti
papildomų finansinių išteklių iš daugelio kitų
viešųjų ir privačiųjų partnerių, ir juos
sujungti, laikomas tinkamu. Todėl EIT finansavimas numatytas tik ŽIB
papildomos naudos veiklai, būtent ŽIB švietimo, verslumo ir verslo
kūrimo projektams, kuriais didinamos investicijos į jau
įtvirtintą veiklą (pavyzdžiui, jau vykdomus mokslinių
tyrimų projektus).
·
Yra keletas ŽIB kūrimosi ir veiklos etapų,
kurie skiriasi tiek biudžeto dydžiu, tiek finansavimo poreikiu ar
lėšų panaudojimo pajėgumais, kurie iš pradžių būna
riboti, bet vėlesniais metais gerokai padidėja. ŽIB penkiolikos
metų gyvavimo laikotarpį sudaro tokie etapai:
–
įsteigimo etapas (2 metai): laikotarpis, per
kurį ŽIB įsteigiama, nustatoma reikiama finansinė ir
teisinė struktūra, įdarbinami pagrindiniai darbuotojai. Per
šį laikotarpį EIT įnašas sudarys vidutiniškai 35 proc.
pavienių ŽIB biudžeto, tai yra 28 mln. EUR;
–
plėtojimo etapas (3 metai): ŽIB įsteigta
ir jau pradėjo įgyvendinti savo pagrindinę veiklą,
tačiau dar labai aktyviai plečia savo veiklos sritis ir didina
partnerių skaičių. Per šį laikotarpį EIT įnašas
sudarys apie 26 proc. pavienių ŽIB biudžeto, tai yra 154,7 mln.
EUR;
–
darbo visu pajėgumu etapas (6 metai): ŽIB
struktūra stabili, o veiklos sritys – aiškiai apibrėžtos. Per šį
laikotarpį EIT įnašas sudarys vidutiniškai 25 proc.
pavienių ŽIB biudžeto, tai yra 475,5 mln. EUR;
–
įsitvirtinimo siekimo etapas (4 metai): ŽIB
veikia panašiai kaip darbo visu pajėgumu etapu, o EIT įnašas bus
laipsniškai mažinamas, taigi ŽIB turi užsitikrinti kitus pajamų šaltinius.
Per šį laikotarpį EIT įnašas sudarys vidutiniškai 22 proc.
pavienių ŽIB biudžeto, tai yra 258 mln. EUR.
1.5.4.     Suderinamumas ir galima
sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis
ES iniciatyvose ir programose vis labiau
pripažįstamas mokslinių tyrimų, inovacijų ir švietimo
tarpusavio ryšys. Yra nemažai galimybių abipusiškam veiksmų
stiprinimui, o programoje „Horizontas 2020“ nustatytas strateginis
pagrindas leis dar geriau pasinaudoti tokia sąveika.
EIT labai padės siekti programoje
„Horizontas 2020“ nustatytų tikslų, ir visų pirma, papildydamas
kitas šios srities iniciatyvas, padės spręsti visuomenės
uždavinius. Taigi EIT indėlis sudarant pagrindines sąlygas,
kurių reikia, kad būtų galima panaudoti inovacinį ES
mokslinių tyrimų potencialą ir skatinti pabaigti kurti Europos
mokslinių tyrimų erdvę (EMTE), bus svarus.
Be to, dėl EIT ES mokslinių
tyrimų ir inovacijų politikoje atsiranda visa apimančio švietimo
aspektas. Pasitelkdamas novatorišką ir verslumą skiepijantį
švietimą EIT atlieka svarbų vaidmenį jungiant mokslinių
tyrimų ir inovacijų programą ir švietimo politiką bei
programas ir užtikrina tęstinumą bei prisiima ilgalaikį įsipareigojimą,
kurio reikia siekiant ilgalaikių aukštojo mokslo pokyčių.

Be to, nagrinėjant inovacijų
vietos ir globalių aspektų ryšį, yra galimybių abipusiškai
sustiprinti sąveiką su Sąjungos sanglaudos politika.
Koordinavimo centrai sudaro tarptautinio bendradarbiavimo ŽIB tinkluose ir už
jų ribų galimybes, o dėl centrų patogios padėties
galima pasinaudoti įvairiomis atitinkamų regionų finansavimo
sistemomis.
Nors sąveikos galimybės
priklauso nuo ŽIB teminių sričių, atrodo, kad ES lygmeniu yra
tam tikrų iniciatyvų ir programų, kurias įgyvendinant labai
naudingas būtų bendradarbiavimas ir koordinavimas.
Bendro programavimo iniciatyvos – pagrindinė priemonė mokslinių tyrimų srities
fragmentacijai mažinti – yra visos Europos ŽIB mokslinių tyrimų
bazės branduolys. ŽIB, savo ruožtu, gali paspartinti ir sustiprinti
aukštos kokybės mokslinių tyrimų, sujungtų bendro
programavimo iniciatyvų, rezultatų panaudojimą, bei taip mažinti
inovacijų srities fragmentaciją. Bendra technologijų iniciatyva
ir nauja viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystė suteikia
galimybių skatinti didelio masto pramonės vykdomus mokslinius tyrimus
ir intensyvinti pagrindinių technologijų kūrimą. ŽIB gali
padėti skatinti investicijas į šiuos pagrindinius mokslinius tyrimus,
kad būtų padidintas technologijų perdavimo ir komercinimo mastas
ir, padedant talentingiausiems verslininkams, jau esamose verslo srityse
steigiamos naujos įmonės. EIT, taikydamas žinių trikampio
metodą, papildys Europos mokslinių tyrimų tarybos investicijas
į pasaulinio lygio pažangius mokslinius tyrimus. Bus atsižvelgiama į
visą inovacijų grandinę nuo idėjos iki įgyvendinimo ir
rezultatų išnaudojimo bei suteikiama papildomų inovacijų
galimybių, taip pat bus ugdomas „Marie Curie“ mokslininkų ir „Erasmus
visiems“ studentų verslumas.
Nauja Europos inovacijų
partneryste bus sudarytas bendras pagrindas, kuriuo vadovaujantis tampa
paprasčiau suderinti aktualius pasiūla ir paklausa grindžiamus
mokslinius tyrimus bei inovacijų priemones ir politikos sritis ir jiems
sąveikauti. Kalbant apie sąveiką su Europos inovacijų
partnerystėmis, dėl ŽIB išsidėstymo skirtingose šalyse
sukuriamas struktūriškas specialistų, esančių tinkamoje
vietoje, kad galėtų nustatyti bendras sąlygas ir patikimus
politinius, reglamentavimo arba standartizavimo aspektus, turinčius
įtakos atitinkamam sektoriui arba uždaviniui, tinklas.
1.6.        Trukmė ir finansinis
poveikis
Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota
–
X  Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo
2014 01 01 iki 2020 12 31
–
Finansinis poveikis nuo 2014/01/01 iki 2022/12/31
–
¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota
–
¨ Finansinis poveikis nuo MMMM [MM DD] iki MMMM [MM DD]
1.7.        Numatytas (-i) valdymo
būdas (-ai)[10]
Komisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas
valdymas
X Netiesioginis centralizuotas valdymas,
vykdymo užduotis perduodant:
–
¨    vykdomosioms įstaigoms,
–
X     Europos Sąjungos įsteigtoms
įstaigoms[11],
–
¨    nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas
teikiančioms įstaigoms,
–
¨  asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų
vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį
ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame
Finansinio reglamento 49 straipsnyje
¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis
¨ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis
¨ Jungtinis valdymas
kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
EIT sėkmė ir verslo
bendruomenės dalyvavimas labai priklauso nuo supaprastinimo ir lankstumo.
Pasibaigus pradiniam laikotarpiui, EIT lankstumą vis dar galima didinti, o
supaprastinimo procesą tęsti.
Kad EIT pasiektų gerų rezultatų
ir skatintų inovacijų proveržį, būtinas atsakingai ir
atskaitingai vykdomas supaprastinamas. Supaprastinimą EIT vertina kaip
dinamišką procesą, neatsiejamą nuo EIT veiklos ir
integracinę jo pagalbinių funkcijų ŽIB dalį. Taigi, EIT
stengsis pritaikyti, pagerinti ir racionalizuoti savo vidaus procesus ir
nuosekliai sieks paprastesnių metodų, kuriuos taikant būtų
galima padėti ŽIB įgyvendinti kylančius naujus uždavinius ir
stiprinti ŽIB poveikį.
Veiklos supaprastinimas
Remdamasis ŽIB eksperimentavimu ir patirtimi EIT
parengs supaprastinimo darbotvarkę pagrindinėse srityse,
įskaitant pažangos vertinimo gaires ir Komisijai pagal trejų
metų darbo programą pateikiamą įgyvendinimo pažangos
ataskaitą.
Komisija atidžiai stebės EIT
gebėjimą, remiantis EIT supaprastinimo darbotvarke, sudaryti kuo
paprastesnius susitarimus ir taikyti kuo paprastesnius ŽIB veiklos finansavimo
ir valdymo principus.
Finansinis supaprastinimas
Kadangi
vienas iš EIT tikslų yra supaprastinti privačiojo sektoriaus
dalyvavimą, EIT finansinėse taisyklėse[12],
pagrįstose finansiniu pagrindų reglamentu, kuriame yra Komisijos
nustatytų specialių leidžiančių nukrypti nuostatų,
svarbu atspindėti jo tikslus ir pakankamo veiklos lankstumo
būtinybę, kad EIT būtų patrauklus verslo ir mokslinių
tyrimų srities ir akademinės bendruomenės partneriams. Kita
vertus, kaip nustatyta Reglamento, kuriuo nustatomos programos „Horizontas
2020“ dalyvavimo ir sklaidos taisyklės, 1 straipsnyje, jei reikia, gali
būti nustatytos taisyklės, kurios skirtųsi nuo šiame reglamente
ar Reglamente (ES Nr. XX/2012 (Finansinis reglamentas) nustatytų
taisyklių, atsižvelgiant į EIT reglamento nuostatas ir į
specifinius EIT poreikius (t. y. kvietimas paskirti ir atrinkti naujas ŽIB
kvietimo teikti paraiškas).
Siekiant supaprastinimo tikslo, atsižvelgiant
į pagal programą „Horizontas 2020“ pasiūlytas finansavimo
supaprastinimo taisykles, bus įgyvendintas tam tikras skaičius
dotacijų valdymo priemonių. Bus imtasi tokių veiksmų:
·
supaprastintas realių tiesioginių
išlaidų padengimas, platesnis įprastų ŽIB apskaitos metodų
taikymas, įskaitant tam tikrų mokesčių ir rinkliavų
tinkamumą finansuoti;
·
galimybė ŽIB, kurioms tai yra jų
įprastas apskaitos metodas, ir atlyginimo negaunantiems MVĮ
savininkams, naudoti personalo vieneto išlaidas (vidutines išlaidas
personalui).
·
laiko apskaitos supaprastinimas nustatant aiškias
ir paprastas būtinas sąlygas, ypač laiko apskaitos reikalavimo
panaikinimas personalui, dirbančiam visą darbo dieną arba
daugiau nei pusę darbo dienos ES projekte;
·
visoms ŽIB vienoda kompensavimo norma;
·
viena fiksuoto dydžio suma netiesioginėms
išlaidoms padengti;
·
vieneto sąnaudų sistema ir fiksuoto
dydžio sumos stipendijoms;
·
kontrolės strategija, kaip nustatyta 2.2.2
skirsnyje, kuria siekiama pasitikėjimo ir kontrolės pusiausvyros, bus
toliau mažinama ŽIB administracinė našta.
·
laikantis pagal programą „Horizontas 2020“
pasiūlytų dalyvavimo taisyklių, trečiųjų
šalių įnašų į ŽIB turtu vertė gali būti laikoma
tinkama finansuoti, o tai yra esminis dabartinių sąnaudų
tinkamumo finansuoti taisyklių pakeitimas.
2.1.        Priežiūros ir
atskaitomybės taisyklės
Nurodyti dažnumą
ir sąlygas.
Stebėsenos ir atskaitomybės
taisyklės bus nustatytos atsižvelgiant į įgytą patirtį
ir į veiksmingumą bei išlaidų efektyvumą. Jos bus
grindžiamos bendra, laiku vykdoma suderinta strategija, kurioje didžiausias
dėmesys skiriamas rezultatams ir poveikiui (žr. šio dokumento 1.4.4
skirsnį).
STEBĖSENA
Komisija dar labiau remia EIT kuriant
tvirtą ir patikimą rezultatais grindžiamą stebėsenos
sistemą. Stebėsenos sistemoje turėtų būti atsižvelgta
į EIT nepriklausomumą ir į ŽIB autonomiją bei jų
sutartinius santykius. Tuo pat metu stebėsenos sistema turėtų
būti užtikrinama visiška EIT atsakomybė ir visiškas ŽIB lankstumas
šioms įgyvendinant verslo planus. Komisija bendradarbiaus su EIT, kad
būtų įvertinta padaryta pažanga.
EIT stebėsena bus vykdoma keturiais
lygmenimis:
1. ŽIB stebėsena, remiantis
konkrečios ŽIB tikslais ir ŽIB verslo planuose nustatytais pagrindiniais
veiklos rodikliais. ŽIB bus suteikta nemaža veikimo laisvė (principas
„iš apačios į viršų“) nustatant savo vidines strategijas ir
organizaciją bei apibrėžiant savo veiklą ir sutelkiant
reikalingus išteklius.
2. EIT vykdys visų ŽIB
stebėseną, o ŽIB didžiausią dėmesį skirs tam
tikriems EIT strateginiams tikslams, kaip nustatyta EIT rezultatų
suvestinėje, apimančioje bendrus visų ŽIB rodiklius.
Rezultatų suvestinėje didžiausias dėmesys bus skiriamas
pasiekimams, rezultatams ir visų ŽIB ekonominio ir socialinio poveikio generavimui.
EIT rezultatų suvestinėje ŽIB veikla bus vertinama pagal tam tikrus
tikslus. Be to, kaip pasiūlyta teisinio pagrindo peržiūroje, prieš
paskelbiant naujus kvietimus teikti paraiškas, EIT paskelbs ŽIB veiklos
finansavimo, stebėsenos ir vertinimo kriterijus bei procedūras.
3. EIT veiklos stebėsena,
derinant kiekybinius ir kokybinius rodiklius vidutinės trukmės
laikotarpiu. Atliekant tokią stebėseną, pavyzdžiui, bus
vertinamas EIT paramos teikimas ŽIB, informavimo (gerosios patirties
renginių skaičius) intensyvumas ir mastas, EIT rezultatų
sklaida, tarptautinė veikla ir poveikis platesnio masto Europos politikos
inovacijų, mokslinių tyrimų ir švietimo darbotvarkėse
(pavyzdžiui, kiek procentų EIT išbandytų modelių pritaikyta
kitose iniciatyvose).
4. EIT kaip ES inovacijos instituto
stebėsena ir vertinimas pagal programą „Horizontas 2020“, kuriuos
atliks Komisija, laikydamasi EIT reglamento nuostatų ir Europos Parlamento
ir Tarybos reglamento Nr. XXX dėl programos „Horizontas 2020“ 25 ir
26 straipsnių nuostatų. Vertinimus numatyta atlikti 2016 m. (tik
EIT), 2017 m. (tarpinis EIT vertinimas, susijęs su programa
„Horizontas 2020“) ir 2023 m. (EIT ex post vertinimas, susijęs
su programa „Horizontas 2020“). Be to, siūloma, kad Komisija bet kuriuo
metu galėtų atlikti kitus strateginės svarbos temų ar
klausimų vertinimus. EIT numatytos veiklos sąveika su kitomis ES
programomis turėtų būti užtikrinama Komisijai pateikiant EIT
trejų metų darbo programos vertinimą.
ATSKAITOMYBĖ
Kadangi EIT yra Sąjungos
įstaiga, subsidijuojama iš Europos Sąjungos biudžeto, žvelgiant iš
valdymo ir kontrolės perspektyvos, EIT bus traktuojama kaip kitos pagal
Sutartį įsteigtos įstaigos ir laikoma Sąjungos
agentūra. Tai reiškia, kad EIT per kasmetinę biudžeto sudarymo
procedūrą bus taikomas 201Z m. YY mėn. XX d. Europos
Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstituciniame susitarimo dėl
bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 17
punktas. Stebėsenos sistemos įgyvendinimo atskaitomybė:
·
EIT trejų metų darbo programoje bus
nustatyti pagrindiniai kitų metų (n+1) EIT strateginių
tikslų prioritetai ir tikslai. Prieš galutinai patvirtinant trejų
metų darbo programą, turėtų būti konsultuojamasi su
ŽIB dėl prioritetų ir tikslų, kad būtų galima juos
visiškai integruoti į atitinkamus metinius verslo planus.
·
Į praėjusių metų (n-1)
metinę veiklos ataskaitą įtraukiami stebėsenos proceso n-1
rezultatai ir aprašoma, kaip ir kokiu mastu buvo pasiekta tikslų.
Metinėje veiklos ataskaitoje turėtų būti atsižvelgiama
į praėjusių metų (n-1) ŽIB veiklos išlaidų ir
rezultatų ataskaitas.
ŽIB atskaitomybės sąlygos nustatytos partnerystės pagrindų susitarime ir
metiniuose dotacijų susitarimuose (atsiskaitymas už rezultatus ir
išlaidas). Kita vertus, siekiant padidinti veiksmingumą ir išlaidų
efektyvumą, remiantis EIT patirtimi, įgyta įgyvendinant ŽIB
metinius dotacijų susitarimus, dotacijų valdymo procesas bus gerokai
supaprastintas, kad sumažėtų administracinė našta ŽIB ir
pagerėtų surenkamų duomenų kokybė. Taip pat, kaip
minėta, rezultatų suvestinėje bus nustatyti visoms ŽIB bendri
rodikliai, didžiausią dėmesį skiriant pasiekimams, rezultatams
ir visų ŽIB ekonominio ir socialinio poveikio generavimui.
2.2.        Valdymo ir kontrolės
sistema
2.2.1.     Nustatyta rizika
Atsižvelgiant į aiškią
būtinybę veiksmingai ir efektyviai valdyti Europos biudžetą bei
užkirsti kelią sukčiavimui ir švaistymui, EIT, įgyvendindamas
biudžetą, parengs vidaus kontrolės sistemą, kurią taikant
būtų pagrįstai patikinama, kad daugiamečiu išlaidų
laikotarpiu klaidų lygis būtų 2–5 proc., geriausiu atveju –
apie 3,5 proc., kaip siūloma Reglamente, kuriuo nustatomos programos
„Horizontas 2020“ dalyvavimo ir sklaidos taisyklės, kuriuo bus grindžiama
vidaus kontrolės sistema ir audito strategija.
EIT vidaus kontrolės sistema taip
pat bus grindžiama Komisijos vidaus kontrolės standartais, EIT
procedūromis, ŽIB deklaruotų išlaidų, kurias finansavo EIT,
100 proc. ex ante patikrinimais, audito sertifikatais,
išlaidų deklaravimo metodologijos ex ante
sertifikavimu, atrinktų prašymų ex post auditais,
projektų rezultatais ir išorės vertinimu.
Pagal EIT finansinių taisyklių
38 straipsnio 4 dalį, leidimus suteikiantis pareigūnas,
vadovaudamasis valdybos priimtais standartais, paremtais Komisijos nustatytais
standartais, ir atsižvelgdamas į riziką, susijusią su valdymo
aplinka bei finansuojamos veiklos pobūdžiu, nustatė organizacinę
struktūrą, vidaus valdymo ir kontrolės procedūras,
tinkančias EIT pareigoms atlikti.
Rizikos valdymo vertinimas atliekamas
kasmet, kad būtų sušvelninta bet kokia su bendros EIT veiklos
įgyvendinimu susijusi rizika. Šiomis aplinkybėmis, EIT, kurdamas
vidaus kontrolės sistemą, turėtų atsižvelgti į
įgyvendinamos veiklos riziką, konkrečią gavėjų
populiacijos charakteristiką ir į ne vieną dotaciją
gaunančius naudos gavėjus (šiuo metu 3 ŽIB), į suteiktų
dotacijų dažnumą (metinės dotacijos), į sandorių
dydį (žr. 1.5.3 punktą dėl ŽIB penkiolikos metų gyvavimo
laikotarpio ir skirtingų vystymosi etapų) bei vengti finansavimo
dubliavimosi.
Atsižvelgiant į tai, kad pirmosios
metinės dotacijos ŽIB suteiktos 2010 m., EIT dar neturi klaidų
normos rezultatų. Vis dėlto, įgyvendinant dabartinius
dotacijų susitarimus, nustatytos tokios rizikos kategorijos:
–
klaidos dėl taisyklių sudėtingumo;
–
klaidos dėl taisyklių interpretavimo;
–
tinkamumo finansuoti taisyklių nepaisymas;
–
patvirtinamųjų dokumentų nebuvimas;
–
neteisingas netiesioginių išlaidų
apskaičiavimas.
Dėl pirmiau nurodytų
supaprastinimo priemonių sumažės klaidų norma.
2.2.2.     Numatomas (-i) kontrolės
metodas (-ai)
Kaip nustatyta Europos Parlamento ir
Tarybos reglamento Nr. XXX dėl programos „Horizontas 2020“ 23
straipsnyje, EIT sukurta kontrolės sistema turi būti sutvarkyta taip,
kad būtų pagrįstai užtikrinamas su veiklos veiksmingumu ir
naudingumu susijusios rizikos tinkamas valdymas, užtikrinant atitinkamų
sandorių teisėtumą ir tvarkingumą ir siekiant
pasitikėjimo ir kontrolės pusiausvyros. Taip bus mažinama ŽIB
administracinė našta.
Audito strategija, kaip EIT
kontrolės sistemos dalis, turėtų būti grindžiama tipinio
išlaidų pavyzdžio EIT biudžete, būtent ŽIB suteiktų
kasmetinių dotacijų, finansiniu auditu. Šią
reprezentatyviąją imtį galima papildyti pasirinkimu, kuris
grindžiamas su išlaidomis susijusios rizikos, susijusiomis su išlaidomis
atliekant 100 proc. paraiškų ex ante patikrinimų,
vertinimu, o įgyta patirtis bus panaudota vertinant dotacijų
įgyvendinimo rizikos vertinimo kontrolės sistemą. Išlaidų
auditai atliekami nuosekliai laikantis ekonomiškumo, našumo ir veiksmingumo
principų.
EIT, atsižvelgdamas savo vidaus
kontrolės sistemą, taip pat parengė bendrą strategiją,
įskaitant priežiūros struktūrą, skirtą
įgyvendinti vidaus kontrolės procesus, kuriais prisidedama prie
bendro išlaidų ciklo. Vadovybė užtikrina, kad valdyba formaliai
patvirtintų šią bendrą strategiją bei Standartizavimo ir
supaprastinimo iniciatyvą ir jos įgyvendinimą.
EIT, įgyvendindamas Standartizavimo
ir supaprastinimo iniciatyvą, vadovaujasi trijų krypčių
metodu:
–
standartizuotas EIT veiklos planavimas ir darbo
programa;
–
ryšys su rizikos valdymu;
–
tipinės veiklos procedūrų
kūrimas.
Tipinės veiklos procedūros yra
išsamūs rašytiniai nurodymai, kaip siekti konkretaus proceso veiklos
vienodumo; tokie nurodymai paprastai apima daugiau nei vieną EIT,
skyriaus, skirsnio ar komandos užduotį ar sritį.
Siekiant supaprastinimo, didžiausią
dėmesį skiriant rezultatams, ir siekiant padidinti našumą ir
tvarkingumą bei sumažinti galimą su ŽIB veikla susijusios EIT veiklos
klaidų normą, bus siūloma dotacijas skirti vienkartinėmis
išmokomis, fiksuoto dydžio išmokomis ir pagal vieneto įkainių normas,
priklausomai nuo ŽIB veiklos pobūdžio, kaip siūloma [data] Europos
Parlamento ir Tarybos reglamente Nr. XXX dėl programos „Horizontas
2020“. Finansinės atskaitomybės audito pažymos, kurias turi pateikti
ŽIB ir įvairūs partneriai, ir kuriose nepriklausomi auditoriai turi
patvirtinti finansinėse ataskaitose nurodytų sumų
teisėtumą ir atitikimą, pateikiamos tik tuo atveju, jei
tokių pažymų suma yra lygi arba didesnė nei Reglamento, kuriuo
nustatomos programos „Horizontas 2020“ dalyvavimo ir sklaidos taisyklės,
28 straipsnyje nurodyta suma. Visos kitos šio reglamento nuostatos taip pat bus
taikomos metodologijos pažymoms ir sertifikuojantiems auditoriams.
2.3.        Sukčiavimo ir
pažeidimų prevencijos priemonės
2.3.1      Nurodyti dabartines arba
numatytas prevencijos ir apsaugos priemones.
Kaip nustatyta [data] Europos Parlamento
ir Tarybos reglamento Nr. XXX dėl programos „Horizontas 2020“ 24
straipsnyje, EIT imasi tinkamų priemonių užtikrinti, kad
būtų saugomi Sąjungos finansiniai interesai. Programos „Horizontas
2020“ pasiūlymuose tikrinta, ar nėra sukčiavimo pavojaus ir
įvertintas jų poveikis. Apskritai siūlomos priemonės
turėtų daryti teigiamą poveikį kovai su sukčiavimu,
ypač daugiau dėmesio skiriant rizika pagrįstam auditui bei
stiprinant vertinimą ir kontrolę.
EIT yra ryžtingai nusiteikęs kovoti
su sukčiavimu visuose dotacijų valdymo proceso etapuose bei
įgyvendinant kitą veiklą. Visuose EIT priimtuose sprendimuose ir
sudarytose sutartyse aiškiai nurodoma, kad Europos kovos su sukčiavimu
tarnyba (toliau – OLAF) ir Audito Rūmai, laikantis 1996 m.
lapkričio 11 d. Tarybos reglamento (Euratomas, EB) Nr. 2185/96
dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje[13], gali
atlikti visų rangovų ir subrangovų, gavusių Sąjungos
lėšų, dokumentų patikrinimus vietoje, įskaitant
galutinių naudos gavėjų patalpas.
OLAF turi teisę atlikti EIT vidaus
tyrimus, o valdyba pasirašė susitarimą dėl prisijungimo prie
1999 m. gegužės 25 d. Tarpinstitucinio susitarimo tarp Europos
Parlamento, Tarybos ir Komisijos dėl OLAF tyrimų[14].
EIT taip pat priėmė
sprendimą dėl vidaus tyrimų, susijusių su Sąjungos
interesams kenkiančio sukčiavimo, korupcijos ir bet kurios kitos
neteisėtos veiklos prevencija, nuostatų ir sąlygų.
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
FINANSINIS POVEIKIS
3.1.        Atitinkama (-os)
daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir
biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
·
Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės
Daugiametės finansinės programos
išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris 15 02 11 Europos inovacijos ir technologijos institutas (EIT) || DA / NDA ([15])   || ELPA[16] šalių   || šalių kandidačių[17]   || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 1 || 15 02 11 01 „Valdymo struktūra“ 2008/2013 || NDIF || TAIP || NE || NE || NE
 1 || 15 02 11 02 „Žinių ir inovacijų bendrijos (ŽIB) ir kita kasdienė veikla“ 2008/2013 || DA || TAIP || NE || NE || NE
·
Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės
Daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti
eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
   || DA / NDA ([18])   || ELPA[19] šalių   || šalių kandidačių[20]   || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
   || 15 07 03 01 „Valdymo struktūra“ 2014–2020 m. || NDIF || TAIP || NE || NE || NE
   || 15 07 03 02 „Žinių ir inovacijų bendrijos (ŽIB) ir kita kasdienė veikla“ 2014–2020 . || DA || TAIP || NE || NE || NE
3.2.        Numatomas poveikis išlaidoms
3.2.1.     Numatomo poveikio išlaidoms
suvestinė
mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)
dabartinėmis kainomis
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || Numeris || 1. EIT administracinės ir veiklos išlaidos
 EIT ||   ||   || Metai 2014 || Metai 2015 || Metai 2016 || Metai 2017 || Metai 2018 || Metai 2019 || Metai 2020 || 2021 metai || 2022 metai || IŠ VISO 2014–2022 m.
 1 antraštinė dalis. 15 07 03 01 „Valdymo struktūra“ 2014–2020 m. || Įsipareigojimai || (1a) || 5,837 || 6,386 || 7,949 || 8,108 || 8,730 || 8,905 || 9,083 ||   ||   || 54,998
 Mokėjimai || (2a) || 5,837 || 6,386 || 7,949 || 8,108 || 8,730 || 8,905 || 9,083 ||   ||   || 54,998
 2 antraštinė dalis. 15 07 03 01 „Valdymo struktūra“ 2014–2020 m. || Įsipareigojimai || (1b) || 1,592 || 1,732 || 1,987 || 2,027 || 2,183 || 2,226 || 2,271 ||   ||   || 14,017
 Mokėjimai || (2b) || 1,592 || 1,732 || 1,987 || 2,027 || 2,183 || 2,226 || 2,271 ||   ||   || 14,017
 3 antraštinė dalis. 15 07 03 02 „Žinių ir inovacijų bendrijos (ŽIB) ir kita kasdienė veikla“ 2014–2020 m. || Įsipareigojimai || (1c) || 267,498 || 324,047 || 389,375 || 472,279 || 497,460 || 554,832 || 599,777 ||   ||   || 3105,268
 Mokėjimai || (2c) || 232,723 || 281,921 || 338,756 || 410,883 || 432,790 || 482,704 || 521,806 || 299,888 || 103,796 || 3105,267
 IŠ VISO asignavimų EIT || Įsipareigojimai || =1a+1b+1c || 274,926 || 332,165 || 399,312 || 482,414 || 508,373 || 565,963 || 611,130 ||   ||   || 3174,283
 Mokėjimai ||   =2a+2b+2c || 240,151 || 290,039 || 348,693 || 421,018 || 443,703 || 493,835 || 533,159 || 299,888 || 103,796 || 3174,283
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 1 || „EAC GD administracinės išlaidos“
mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) dabartinėmis
kainomis
   ||   ||   || Metai 2014 || Metai 2015 || Metai 2016 || Metai 2017 || Metai 2018 || Metai 2019 || Metai 2020 || IŠ VISO 2014–2020 m.
 EAC GD ||
  Žmogiškieji ištekliai. Etatų planas. 15.01.05.01 || 0,472 || 0,481 || 0,491 || 0,501 || 0,511 || 0,521 || 0,531 || 3,507
  Žmogiškieji ištekliai. Etatų planas. 15.01.05.02 || 0,145 || 0,148 || 0,151 || 0,154 || 0,157 || 0,161 || 0,164 || 1,081
  Kitos administracinės išlaidos. 15.01.05.03 || 0,371 || 0,378 || 0,551 || 0,563 || 0,401 || 0,497 || 0,597 || 3,359
 IŠ VISO EAC GD ||   || 0,988 || 1,008 || 1,194 || 1,217 || 1,069 || 1,179 || 1,292 || 7,947
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 0,988 || 1,008 || 1,194 || 1,217 || 1,069 || 1,179 || 1,292 || 7,947
mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) dabartinėmis
kainomis
   ||   ||   || Metai 2014 || Metai 2015 || Metai 2016 || Metai 2017 || Metai 2018* || Metai 2019* || Metai 2020* || Metai 2021 || Metai 2022 || IŠ VISO 2014–2022 m.
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || 275,914 || 333,173 || 400,505 || 483,632 || 509,442 || 567,142 || 612,422 ||   ||   || 3 182,230
 Mokėjimai || 241,139 || 291,047 || 349,887 || 422,236 || 444,772 || 495,014 || 534,451 || 299,888 || 103,796 || 3 182,230
* Papildoma 1 689,006 mln. EUR
suma skiriama proporcingai iš „Visuomenės uždavinių“ ir „Pirmavimo
kuriant didelio poveikio ir pramonės technologijas“ biudžetų; ji yra
orientacinė ir jai taikomas Reglamento Nr. XX/XXX dėl programos
„Horizontas 2020“ 26 straipsnio 1 dalyje nurodytas įvertinimas.
3.2.2.     Numatomas poveikis veiklos asignavimams
–      ¨    Pasiūlymui
(iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami
–      X     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos
asignavimai naudojami taip:
Įsipareigojimų asignavimai mln. eurų
(tūkstantųjų tikslumu) dabartinėmis kainomis
 || Nurodyti tikslus ir rezultatus   ò ||   ||   || Metai 2014 || Metai 2015 || Metai 2016 || Metai 2017 || Metai 2018 || Metai 2019 || Metai 2020 || IŠ VISO 2014–2020 m. ||
 || REZULTATAI ||
 || Rezultato rūšis[21]   || Vidutinės rezultato sąnaudos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų
 1 KONKRETUS TIKSLAS[22]. Jau veikiančių ŽIB augimo ir poveikio įtvirtinimas ir skatinimas   ||
 Rezultatas || ŽIB ||   || 3 || 256.89 || 3 || 281.83 || 3 || 284.49 || 3 || 313.77 || 3 || 214.31 || 3 || 183.36 || 3 || 156.70 || 21 || 1 691,346 ||
 1 konkretaus tikslo tarpinė suma || 3 || 256.89 || 3 || 281.83 || 3 || 284.49 || 3 || 313.77 || 3 || 214.31 || 3 || 183.36 || 3 || 156.70 || 21 || 1 691,346 ||
 2 KONKRETUS TIKSLAS. Laipsniškas naujų ŽIB kūrimas ||
 Rezultatas || ŽIB ||   ||   ||   || 3 || 25.98 || 3 || 82.81 || 3 || 135.98 || 3 || 232.61 || 3 || 260.17 || 3 || 274.87 || 18 || 1 012,410 ||
 Rezultatas || ŽIB ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 3 || 27.57 || 3 || 87.87 || 3 || 144.31 || 9 || 259,750 ||
 2 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   ||   || 3 || 25.98 || 3 || 82.81 || 3 || 135.98 || 6 || 260.18 || 6 || 348.04 || 6 || 419.17 || 27 || 1 272,160 ||
 3 KONKRETUS TIKSLAS. Didinti EIT poveikį dalijantis žiniomis, vykdant rezultatų sklaidą, informavimo veiklą ir tarptautinę veiklą ||
 Rezultatas ||   ||   ||   || 10.61 ||   || 16.24 ||   || 22.08 ||   || 22.52 ||   || 22.97 ||   || 23.43 ||   || 23.90 ||   || 141.762   ||
 3 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   || 10.61 ||   || 16.24 ||   || 22.08 ||   || 22.52 ||   || 22.97 ||   || 23.43 ||   || 23.90 ||   || 141.762 ||
 IŠ VISO IŠLAIDŲ ||   || 267,50 ||   || 324,05 ||   || 389,38 ||   || 472,28 ||   || 497,465 ||   || 554,83 ||   || 599,78 ||   || 3 105,268 ||
3.2.3.     Numatomas poveikis
asignavimams EIT žmogiškiesiems ištekliams
3.2.3.1.  Suvestinė
–
¨    Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai
nenaudojami
–
X     Pasiūlymui (iniciatyvai)
įgyvendinti administraciniai asignavimai naudojami taip:
mln. eurų
(tūkstantųjų tikslumu) dabartinėmis kainomis
   || Metai 2014 || Metai 2015 || Metai 2016 || Metai 2017 || Metai 2018 || Metai 2019 || Metai 2020 || IŠ VISO 2014–2020 m.
 Pareigūnai (AD pareiginės grupės) EAC biudžeto eilutė 15 01 05 01 || 0,472 || 0,481 || 0,491 || 0,501 || 0,511 || 0,521 || 0,531 || 3,507
 Pareigūnai (AST pareiginės grupės). EAC biudžeto eilutė 15 01 05 01 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Pagal sutartis dirbantys darbuotojai: EAC biudžeto eilutė 15 01 05 02 || 0,068 || 0,069 || 0,071 || 0,072 || 0,074 || 0,075 || 0,076 || 0,505
 Pagal sutartis dirbantys darbuotojai: EIT biudžeto eilutė 15 07 03 01 || 1,358 || 1,386 || 1,413 || 1,441 || 1,470 || 1,500 || 1,530 || 10,098
 Laikinieji darbuotojai EAC biudžeto eilutė 15 01 05 01 || 5,121 || 5,224 || 5,469 || 5,864 || 6,419 || 6,547 || 6,678 || 41,322
 Deleguotieji nacionaliniai ekspertai: EAC biudžeto eilutė 15 01 05 02 || 0,077 || 0,079 || 0,081 || 0,082 || 0,084 || 0,086 || 0,087 || 0,576
 Deleguotieji nacionaliniai ekspertai: EIT biudžeto eilutė 15 07 03 01 || 0,387 || 0,395 || 0,484 || 0,493 || 0,503 || 0,513 || 0,523 || 3,299
 Priėmimo susitarimo įnašas[23]   || -1,560 || -1,560 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || -3,120
 IŠ VISO || 5,924 || 6,074 || 8,007 || 8,454 || 9,060 || 9,241 || 9,426 || 56,187
3.2.3.2.  Numatomi žmogiškųjų
išteklių poreikiai
–
¨    Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji
ištekliai nenaudojami
–
X Pasiūlymui
(iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip:
–
A) EIT ir EAC GD žmogiškieji ištekliai
Sąmatą nurodyti sveikaisiais skaičiais
(arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu)
 ||   || Metai 2014 || Metai 2015 || Metai 2016 || Metai 2017 || Metai 2018 || Metai 2019 || Metai 2020
  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) ||
 || XX 07 03 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 15 07 03 01 (Delegacijos) || 63 || 63 || 65 || 67 || 70 || 70 || 70 ||
 || 15 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 ||
 || 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE))[24]   ||
 || 15 07 03 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[25]   || būstinėje[26]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - delegacijose ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 15 01 05 02 (CA, INT, SNE – netiesioginiai moksliniai tyrimai) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 ||
 || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || IŠ VISO || 68,5 || 68,5 || 70,5 || 72,5 || 75,5 || 75,5 || 75,5 ||
Žmogiškųjų išteklių poreikiai
bus tenkinami panaudojant EAC GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti
ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš
papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos
pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant
į biudžeto apribojimus.
Vykdytinų
užduočių aprašymas:
 EAC GD pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || - Su EIT biudžeto patirtinimu susijusios užduotys, pavyzdžiui, biudžeto projektas, perkėlimai; - Komisijos nuomonės apie EIT trejų metų darbo programą rengimas; - Komisijos stebėtojo EIT valdybos posėdžiuose rengimas; - Komisijos sprendimo dėl EIT valdybos narių skyrimo rengimas; - koordinavimas ir derinimas su kitomis ES iniciatyvomis, ypač su programa „Horizontas 2020“; - Komisijos pozicijos EIT suinteresuotųjų subjektų platformoje rengimas; - kasmetinių EIT ir ŽIB bei Komisijos tarnybų posėdžių organizavimas; - kvietimų teikti paraiškas naujoms ŽIB steigti rengimas; - EIT stebėsena ir vertinimas; - pagrįstas patikinimas, kad EIT ženklu pažymėtos programos dera su veiksmais, kurių imtasi Aukštojo mokslo erdvėje.
 EAC GD išorės personalas || - pagalba rengiant Komisijos nuomonę apie EIT trejų metų darbo programą; - prisidėjimas prie koordinavimo ir derinimo su kitomis ES iniciatyvomis, ypač su programa „Horizontas 2020“; - pagalba rengiant Komisijos poziciją EIT suinteresuotųjų subjektų platformoje; - pagalba organizuojant kasmetinius EIT ir ŽIB bei Komisijos tarnybų posėdžius; - pagalba rengiant kvietimus teikti paraiškas naujoms ŽIB steigti; - prisidėjimas prie pagrįsto patikinimo, kad EIT ženklu pažymėtos programos dera su veiksmais, kurių imtasi Aukštojo mokslo erdvėje.
–
B) EIT žmogiškieji ištekliai
   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 EIT etatų plano pareigybės
 Laikinieji darbuotojai || AD || 27 || 27 || 28 || 29 || 32 || 32 || 32
 AST || 11 || 11 || 11 || 12 || 12 || 12 || 12
 IŠ VISO etatų  plano pareigybių ||   38 || 38 || 39 || 41 || 44 || 44 || 44
 Kiti darbuotojai (FTE)
 Sutartininkai (CA) ||   || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 || 20
 Deleguotieji nacionaliniai ekspertai (SNE) ||   || 5 || 5 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6
 Iš viso kitų darbuotojų ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO EIT DARBUOTOJŲ ||   || 63 || 63 || 65 || 67 || 70 || 70 || 70
Vykdytinų
užduočių aprašymas:
 EIT laikinieji darbuotojai || - su EIT biudžetu ir su supaprastinimo darbotvarke susijusios užduotys; - pasirengimas naujoms ŽIB skyrimo ir atrankos bangoms; - koordinavimas ir derinimas su kitomis ES iniciatyvomis, ypač su programa „Horizontas 2020“; - EIT suinteresuotųjų subjektų platforma; - EIT ir ŽIB posėdžių ir klausymų organizavimas; - ŽIB įtvirtinimas; - EIT stebėsena ir vertinimas; - didinti EIT poveikį dalijantis žiniomis, vykdant rezultatų sklaidą, informavimo veiklą ir tarptautinę veiklą.
 EIT išorės personalas || - pagalba rengiantis naujai ŽIB skyrimo ir atrankos bangai; - prisidėjimas prie EIT Verslumo ir švietimo darbotvarkės; - prisidėjimas prie EIT suinteresuotųjų subjektų platformos veiklos; - prisidėjimas prie pagrįsto patikinimo, kad EIT ženklu pažymėtos programos dera su veiksmais, kurių imtasi Aukštojo mokslo erdvėje.
Atsižvelgiant į etatų planą
pagal dabartinę daugiametę finansinę programą, EIT, kaip
naujai agentūrai, iki 2013 m. buvo iš viso numatytas 61 darbuotojas
visos darbo dienos ekvivalento vienetais (t. y. 37 laikinieji darbuotojai
+ 20 CA + 4 SNE). Šiame kontekste EAC GD, kaip pagrindinis GD, atidžiai
stebės, kaip įgyvendinamas dabartinis EIT etatų planas.
Kita vertus, kasmet rengiant biudžetą,
pagrindinis GD paprašys biudžeto valdymo institucijos tik reikiamo
darbuotojų skaičiaus, kad galėtų siekti EIT tikslų.
Taip pat svarbu pabrėžti ir pripažinti,
kad, peržiūrėjus dabartinį EIT reglamentą ir SID, gerokai
išauga EIT darbo krūvis ir padaugėja užduočių bei išauga
naujo biudžeto, kurį EIT vykdys, svarba.
3.2.4.     Suderinamumas su dabartine
daugiamete finansine programa
X       Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka
dabartinę daugiametę finansinę programą
–
¨    Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą),
reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos
išlaidų kategorijos programavimą
Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir
nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.
–
¨    Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina
taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę
programą[27]
Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti
atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.
3.2.5.     Trečiųjų
šalių įnašai
–
Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su
trečiosiomis šalimis finansavimo
–
X Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras
finansavimas apskaičiuojamas taip:
Asignavimai mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
   || Metai 2014 || Metai 2015 || Metai 2016 || Metai 2017 || Metai 2018 || Metai 2019 || Metai 2020 || Iš viso
 Priėmimo susitarimas su Vengrijos vyriausybe* || 1.560 || 1.560 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 3.120
 IŠ VISO asignavimų || 1.560 || 1.560 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 3.120
* Priėmimo susitarime numatyta, kad Vengrijos
vyriausybė 20 metų (2011–2030 m.) padengia EIT patalpų
nuomos mokestį ir 5 metus (2011–2015 m.) – 20 darbuotojų
darbo užmokesčio išlaidas, atitinkančias kasmetinį
1,560 mln. EUR įnašą grynaisiais.
3.3.        Numatomas poveikis
įplaukoms
X       Pasiūlymas (iniciatyva) neturi
finansinio poveikio įplaukoms
–
¨    Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
–
¨         nuosaviems ištekliams
–
¨         įvairioms įplaukoms
mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
 Biudžeto įplaukų eilutė || Asignavimai, skirti einamųjų metų biudžetui || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[28]
 Metai N || Metai N+1 || Metai N+2 || Metai N+3 || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą)
 Straipsnis …. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Įvairių
asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų
eilutę (-es), kuriai (-ioms) daromas poveikis.
Nurodyti poveikio
įplaukoms apskaičiavimo metodą.
[1]               OL C, p.
[2]               OL C, p.
[3]               http://ec.europa.eu/education/eit/eit-consultation_en.htm.
[4]               OL C […],
[…], p. […].
[5]               OL C […],
[…], p. […].
[6]               OL C, p.
[7]               VGV –
veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas.
[8]               Kaip
nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies a arba b punkte.
[9]               2009 m.
EIT paskyrė tris ŽIB šiose srityse: prisitaikymas prie klimato kaitos ir
jos švelninimas (angl. „Climate KIC“), informacijos bei ryšių
visuomenė ateityje (angl. „EIT ICTLabs“) ir darni energetika (angl. „KIC
InnoEnergy“).
[10]             Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį
reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[11]             Kaip
nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje.
[12]             2009 m.
kovo 3 d. Komisijos sprendimas C(2009) 2661, kuriuo suteikiamas leidimas
taikyti Europos inovacijos ir technologijos instituto prašomą nuo
Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų
reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB,
Euratomas) Nr. 1605/2002 185 straipsnyje, leidžiančią nukrypti
nuostatą.
[13]             OL L 292,
1996 11 15, p. 2.
[14]             2009 m. vasario 20 d. EIT valdybos sprendimas.
[15]             DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA – nediferencijuotieji
asignavimai.
[16]             ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.
[17]             Šalių
kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių
šalių kandidačių.
[18]             DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA – nediferencijuotieji
asignavimai.
[19]             ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.
[20]             Šalių
kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių
šalių kandidačių.
[21]             Rezultatai
– tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuotų studentų
mainų skaičius, nutiestų kelių kilometrai ir kt.).
[22]             Kaip
apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus (-ūs)
tikslas (-ai)...“.
[23]             Priėmimo
susitarime numatyta, kad Vengrijos vyriausybė padengia 20
sutartininkų, įdarbintų 5 metams (2011–2015 m.), darbo
užmokesčio išlaidas, atitinkančias kasmetinį 1,560 mln. EUR
įnašą grynaisiais.
[24]             CA –
sutartininkas („Contract Agent“); INT – per agentūrą įdarbintas
darbuotojas („Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas
(„Jeune Expert en Délégation“); LA – vietinis darbuotojas („Local Agent“); SNE
– deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“).
[25]             Neviršijant
viršutinės ribos, nustatytos išorės personalui, finansuojamam iš
veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių).
[26]             Būtina
struktūriniams fondams, Europos žemės ūkio fondui kaimo
plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondui (EŽF).
[27]             Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.
[28]             Tradiciniai
nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi
grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 proc. surinkimo
išlaidų.