title: Pasiūlymas Tarybos reglamentas (EB) Nr. …/… […] dėl bendrų importo iš tam tikrų trečiųjų šalių taisyklių (Kodifikuota redakcija)

text:
LT

|[pic]                     |EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA                                                                                |

                                        Briuselis,
                                        KOM(2006)

                                                                    Pasiūlymas

                                                         TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. …/…

                                                                       […]

                                             dėl bendrų importo iš tam tikrų trečiųjų šalių taisyklių

                                                             (Kodifikuota redakcija)

                                                            AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.    Žmonių Europos kontekste Komisija didelį dėmesį skiria tam, kad Bendrijos  teisė  būtų  papastesnė  ir  aiškesnė  siekiant,  kad  ji  taptų
       suprantamesnė ir prieinamesnė visiems piliečiams, kurie įgytų  naujų  galimybių  ir  galėtų  pasinaudoti  konkrečiomis  jiems  suteiktomis
       teisėmis.

       Šis tikslas nebus pasiektas, jei daug nuostatų, kurios buvo iš dalies ir dažnai iš esmės keičiamos  keletą  kartų,  liktų  išsibarsčiusios
       įvairiuose aktuose, ir todėl dalies jų reikėtų ieškoti pradiniame akte, o kitų – vėlesniuose keičiančiuose aktuose. Todėl siekiant surasti
       konkrečiu momentu galiojančias taisykles reikia atlikti tiriamąjį darbą lyginant įvairius teisės aktus.

       Dėl šios priežasties siekiant, kad Bendrijos teisė būtų aiški ir skaidri, svarbu kodifikuoti taisykles, kurios buvo dažnai keičiamos.

2.    Todėl 1987 m. balandžio 1 d. Komisija nusprendė[1], kad visi teisės aktai, kurie buvo iš dalies  pakeisti  ne  daugiau  nei  dešimt  kartų,
       turėtų būti kodifikuojami ir pabrėžė,  kad  šis  reikalavimas  yra  minimalus  bei  kad  Komisijos  padaliniai  turėtų  stengtis  parengti
       kodifikuotas tekstų, už kuriuos jie yra atsakingi, redakcijas per trumpesnį laikotarpį siekdami užtikrinti, jog Bendrijos  taisyklės  būtų
       aiškios ir lengvai suprantamos.

3.    Tai buvo patvirtinta 1992 m. gruodžio mėn.  Edinburgo  Europos  vadovų  taryboje  pirmininkavusios  valstybės  išvadose[2],  pabrėžiančiose
       kodifikavimo, kuris konkrečiu momentu tam tikroje srityje taikomai teisei suteikia apibrėžtumo, svarbą.

       Kodifikavimas turi būti vykdomas laikantis įprastos Bendrijos teisės aktų priėmimo tvarkos.

       1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija, atsižvelgdami į tai,  kad  kodifikuojamuose  teisės  aktuose  negali  būti
       daromi esminiai pakeitimai, sudarė tarpinstitucinį  susitarimą,  kuriuo  nusprendė  kodifikuojamiems  teisės  aktams  taikyti  pagreitinto
       priėmimo tvarką.

4.    Šiuo pasiūlymu siekiama kodifikuoti 1994 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 519/94 dėl bendrų importo iš  tam  tikrų  trečiųjų  šalių
       taisyklių ir Reglamentų (EEB) Nr. 1765/82, Nr. 1766/82 ir Nr. 3420/83 panaikinimo[3]. Naujas  reglamentas  pakeis  įvairius  aktus,  kurių
       nuostatos buvo į jį įtrauktos[4]; šis pasiūlymas nekeičia kodifikuojamų teisės aktų turinio, nes jame tik sujungiami šie aktai,  atliekant
       kodifikavimui būtinus formos pakeitimus.

5.    Pasiūlymas dėl kodifikuoto teisės akto buvo parengtas remiantis preliminariu Reglamento (EB) Nr. 519/94 ir jį iš dalies  keičiančių  teisės
       aktų konsoliduotu tekstu, kurį visomis kalbomis parengė  Europos  Bendrijų  oficialiųjų  leidinių  biuras  naudodamas  duomenų  apdorojimo
       sistemą. Kadangi straipsniams suteikiami nauji numeriai, kodifikuoto reglamento IV priede nurodomas buvusių ir  naujų  straipsnių  numerių
       atitikimas.

                                            ê 519/94 (pritaikytas)

                                                                    Pasiūlymas

                                                        TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. […/…]

                                                                       […]

                                             dėl bendrų importo iš tam tikrų trečiųjų šalių taisyklių

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 straipsnį,

atsižvelgdama į bendrą žemės ūkio rinkų organizaciją nustatančius dokumentus ir perdirbtus žemės ūkio  produktus  reglamentuojančius  dokumentus,
priimtus laikantis Sutarties 308 straipsnio, o ypač į tų dokumentų nuostatas, leidžiančias nukrypti nuo bendro  principo,  kad  visi  kiekybiniai
apribojimai arba padariniais jiems lygiavertės priemonės gali būti pakeistos tik tuose pačiuose dokumentuose numatytomis priemonėmis,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę1,

atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[5],

kadangi:

                                            ê

   1) 1994 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 519/94 dėl bendrų importo  iš  tam  tikrų  trečiųjų  šalių  taisyklių  ir  Reglamentų  (EEB)
      Nr. 1765/82, Nr. 1766/82 ir Nr. 3420/83 panaikinimo2 buvo keletą kartų  iš  esmės  keičiamas3.  Siekiant  aiškumo  ir  racionalumo  minėtas
      reglamentas turėtų būti kodifikuotas.

                                            ê 519/94 1 konstatuojamoji dalis (pritaikytas)

   2) Bendroji prekybos politika turėtų būti grindžiama vienodais principais.

                                            ê 519/94 2 konstatuojamoji dalis

   3) Pagal Sutarties 14 straipsnį vidaus rinką nuo 1993 m. sausio 1 d. sudaro vidaus sienų neturinti erdvė, kurioje užtikrintas laisvas  prekių,
      asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimas.

                                            ê 519/94 3 konstatuojamoji dalis (pritaikytas)

   4) Bendros prekybos politikos, kiek ji susijusi su importo taisyklėmis, vientisumas  yra  vienintelė  priemonė,  užtikrinanti,  kad  Bendrijos
      prekybai su trečiosiomis šalimis taikomos taisyklės deramai atspindėtų rinkų integraciją.

                                            ê 519/94 4 konstatuojamoji dalis (pritaikytas)

   5) Ö Didesnio importo taisyklių suvienodinimo Õ turėtų būti siekiama kiek  įmanoma  atsižvelgiant  į  konkrečius  aptariamųjų  trečiųjų  šalių
      ekonominės sistemos požymius ir nustatant nuostatas, panašias į tas, kurios pagal bendrąsias taisykles taikomos kitoms trečiosioms šalims.

                                            ê 168/96 1 str. (pritaikytas)

   6) Bendros importo taisyklės taip pat taikomos Ö anglies  ir  plieno Õ  produktams,  nepažeidžiant  jokių  konkretaus  su  tokiais  produktais
      susijusio susitarimo įgyvendinimo priemonių.

                                            ê 519/94 6 konstatuojamoji dalis (pritaikytas)

   7) Dėl to Bendrijos taisyklės Ö turėtų Õ būti grindžiamos importo liberalizavimu, t. y. kiekybinių apribojimų panaikinimu.

                                            ê 519/94 8 konstatuojamoji dalis (pritaikytas)

   8) Ö Kai kurių Õ produktų atžvilgiu Komisija turėtų išnagrinėti importo reikalavimus ir sąlygas, importo tendencijas, įvairius  ekonomikos  ir
      prekybos būklės aspektus ir prireikus taikytinas priemones.

                                            ê 519/94 9 konstatuojamoji dalis

   9) Dėl tų produktų gali paaiškėti, jog kai kuriems iš šių importuojamų produktų reikia įvesti Bendrijos priežiūrą.

                                            ê 519/94 10 konstatuojamoji dalis

  10) Komisijos ir Tarybos pareiga yra įteisinti apsaugos priemones,  kurių  reikalauja  Bendrijos  interesai,  deramai  atsižvelgiant  į  esamus
      tarptautinius įsipareigojimus.

                                            ê 519/94 11 konstatuojamoji dalis

  11) Priežiūros arba apsaugos priemonės, taikomos tik vienam ar keliems Bendrijos regionams, gali vis  dėlto  pasirodyti  tinkamesnės  už  visai
      Bendrijai taikomas priemones. Vis dėlto tokios priemonės turėtų būti leidžiamos tik išimties tvarka ir tik tais atvejais, kai  nėra  jokios
      alternatyvos. Reikia užtikrinti, kad tokios priemonės būtų laikinos ir kuo mažiau trikdytų vidaus rinkos veikimą.

                                            ê 519/94 12 konstatuojamoji dalis (pritaikytas)

  12) Taikant Bendrijos priežiūrą, atitinkamų produktų išleidimas į laisvą apyvartą turėtų būti  siejamas  su  vienodus  kriterijus  atitinkančio
      Ö priežiūros Õ dokumento pateikimu. Tą dokumentą, importuotojui kreipusis, per tam tikrą  laikotarpį  turėtų  Ö išduoti Õ  valstybių  narių
      valdžios institucijos, importuotojui dėl to neįgyjant teisės importuoti. Dėl  to  tas  dokumentas  turėtų  galioti  tik  tol,  kol  importo
      taisyklės lieka nepakeistos.

                                            ê 139/96 2 konstatuojamoji dalis (pritaikytas)

  13) Siekiant geros administravimo vadybos ir padėti Bendrijos operatoriams, priežiūros dokumento turinys ir išdėstymas turėtų būti kiek  galima
      suderintas su bendros importo licencijos forma, nustatyta 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 3168/94, įvedančiu Bendrijos
      importo licenciją taikant Tarybos reglamentą (EB) Nr. 517/94 dėl tekstilės gaminių, kuriems netaikomos  dvišalės  sutartys,  protokolai  ar
      kiti susitarimai arba kitos konkrečios Bendrijos importo taisyklės, bendrųjų importo iš trečiųjų šalių taisyklių4, 994 m.  gruodžio  21  d.
      Komisijos reglamentu (EB) Nr. 3169/94, iš dalies keičiančiu Tarybos reglamento (EEB) 3030/93 dėl tam tikrų  tekstilės  gaminių  importo  iš
      trečiųjų šalių bendrųjų taisyklių III priedą ir Reglamento taikymo srityje nustatančiu Bendrijos importo licencijos taikymą[6]  ir  1994 m.
      kovo 30 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 738/94, nustatančiu tam tikras taisykles, skirtas įgyvendinti Tarybos reglamentą (EB) Nr.  520/94,
      nustatantį Bendrijos kiekybinių kvotų administravimo tvarką[7], atsižvelgiant į priežiūros dokumento technines ypatybes.

                                            ê 519/94 13 konstatuojamoji dalis

  14) Bendrijos interesai reikalauja, kad valstybės narės ir Komisija kuo didesniu mastu keistųsi Bendrijos priežiūros teikiama informacija.

                                            ê 519/94 14 konstatuojamoji dalis (pritaikytas)

  15) Reikia nustatyti tikslius kriterijus galimai žalai įvertinti ir  įvesti  tyrimą,  kartu  leidžiant  Komisijai  imtis  atitinkamų  priemonių
      būtinais atvejais.

                                            ê 519/94 15 konstatuojamoji dalis (pritaikytas)

  16)  Šiuo  tikslu  reikėtų  numatyti  Ö išsamias Õ  nuostatas  tyrimams  inicijuoti,  reikalingiems  patikrinimams  ir  inspektavimui  atlikti,
      suinteresuotosioms šalims išklausyti, gautai informacijai apdoroti ir žalos įvertinimo kriterijams nustatyti.

                                            ê 519/94 16 konstatuojamoji dalis

  17) Šiuo reglamentu įvedamų tyrimų nuostatos nepažeidžia profesinį slaptumą reglamentuojančių Bendrijos arba nacionalinių taisyklių.

                                            ê 519/94 17 konstatuojamoji dalis

  18) Taip pat reikia numatyti tyrimų inicijavimo ir nustatymo, ar priemonės yra deramos, ar ne, terminus,  tikintis  užtikrinti,  kad  nustatoma
      būtų greitai, siekiant padidinti teisinį atitinkamų ūkinių subjektų aiškumą.

                                            ê 519/94 18 konstatuojamoji dalis

  19) Siekiant importo taisyklių vienodumo, importuotojų atliekami formalumai turėtų būti supaprastinti ir turėtų būti vienodi, nepaisant to, kur
      atliekami muitinės formalumai. Dėl to pageidautina nustatyti, kad bet  kokie  formalumai  būtų  atliekami  naudojant  prie  šio  reglamento
      pridedamo pavyzdžio formas.

                                            ê 519/94 19 konstatuojamoji dalis (pritaikytas)

  20) Ö Priežiūros Õ dokumentai, išduoti dėl Bendrijos priežiūros priemonių, turėtų galioti visoje Bendrijoje, nepaisant to, kokia valstybė  narė
      juos būtų išdavusi.

                                            ê 519/94 22 konstatuojamoji dalis

  21) Tekstilės gaminiams, patenkantiems į 1994 m. kovo 7 d. Tarybos  reglamento  (EB)  Nr. 517/94  dėl  tekstilės  gaminių,  kuriems  netaikomos
      dvišalės sutartys, protokolai ar kiti susitarimai arba kitos konkrečios Bendrijos importo taisyklės, bendrųjų importo iš tam tikrų trečiųjų
      šalių taisyklių[8] taikymo sferą, Bendrijos ir tarptautiniu mastu yra taikomas specifinis režimas. Dėl to jie turėtų visiškai  nepatekti  į
      šio reglamento taikymo sferą,

                                            ê 519/94

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

                                            ê 519/94 (pritaikytas)

                                                                  I Ö SKYRIUS Õ

                                            ê 519/94

                                                               Bendrieji principai

                                                                   1 straipsnis

                                            ê 168/96 2 str.

1. Šis reglamentas taikomas I priede nurodytų trečiųjų šalių kilmės prekių importui, išskyrus tekstilės gaminius,  kuriems  taikomas  Reglamentas
(EB) Nr. 517/94.

                                            ê 519/94 (pritaikytas)

2. 1 dalyje nurodytos prekės importuojamos į Bendriją laisvai, ir joms netaikomi jokie kiekybiniai apribojimai,  nepažeidžiant  priemonių,  kurių
gali būti imamasi pagal V Ö skyrių Õ.

                                                                  II Ö SKYRIUS Õ

                                            ê 519/94

                                                  Bendrijos informavimas ir konsultacijų tvarka

                                                                   2 straipsnis

Paaiškėjus, kad importo tendencijos reikalauja imtis priežiūros  ar  apsaugos  priemonių,  valstybės  narės  apie  tai  informuoja  Komisiją.  Ši
informacija turi apimti pagal 9 straipsnyje nustatytus kriterijus prieinamus  įrodymus.  Šią  informaciją  Komisija  nedelsdama  perduoda  visoms
valstybėms narėms.

                                                                   3 straipsnis

1. Konsultuojamasi patariamajame komitete (toliau –  Komitetas),  kurį  sudaro  kiekvienos  valstybės  narės  atstovai  ir  kuriam  pirmininkauja
Komisijos atstovas.

2. Komitetas renkasi šaukiamas savo pirmininko. Jis kuo skubiausiai pateikia valstybėms narėms visą reikalingą informaciją.

                                                                   4 straipsnis

1. Konsultacijos gali būti rengiamos valstybės narės prašymu arba Komisijos iniciatyva.

2. Konsultacijos turi įvykti per aštuonias darbo dienas Komisijai gavus 2 straipsnyje nustatytą informaciją ir bet  kokiu  atveju  prieš  įvedant
bet kurią Bendrijos priežiūros ar apsaugos priemonę.

3. Konsultacijose konkrečiai aptariama:

                                            ê 519/94 (pritaikytas)

a)    importo terminai ir sąlygos, importo tendencijos ir įvairūs ekonomikos ir prekybos būklės svarstomos prekės atžvilgiu aspektai

                                            ê 519/94

b)    klausimai, susiję su Bendrijos ir I priede nurodytų trečiųjų šalių prekybos susitarimų administravimu;

c)    priemonės, kurių gali būti imamasi.

4. Prireikus gali būti konsultuojamasi raštu. Tokiu atveju  Komisija  informuoja  valstybes  nares,  kurios  gali  pareikšti  savo  nuomonę  arba
reikalauti konsultacijų žodžiu per Komisijos nustatytą 5–8 darbo dienų laikotarpį.

                                            ê 519/94 (pritaikytas)

                                                                 III Ö SKYRIUS Õ

                                            ê 519/94

                                                             Bendrijos tyrimo tvarka

                                            ê 519/94 (pritaikytas)

                                                                   5 straipsnis

1. Tais atvejais, kai po konsultacijų Komisijai paaiškėja, kad yra pakankamai įrodymų tyrimui pagrįsti, Komisija per mėnesį nuo  informacijos  iš
valstybės narės gavimo inicijuoja tyrimą ir paskelbia pranešimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Ö Šiame Õ pranešime:

                                            ê 519/94

a)    pateikiama gautos informacijos santrauka ir nurodoma, kad visa reikalinga informacija būtų siunčiama Komisijai;

                                            ê 519/94 (pritaikytas)

b)    nustatomas terminas, per kurį suinteresuotosios šalys gali raštu pareikšti savo požiūrius ir pateikti informaciją, jei į  tokius  požiūrius
       ar tą informaciją turi būti atsižvelgta tyrimo metu;

c)    nurodomas terminas, per kurį suinteresuotosios šalys gali kreiptis, kad Komisija pagal 4 dalį jas išklausytų žodžiu.

Ö Komisija Õ pradeda tyrimą bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis.

                                            ê 519/94

2. Komisija siekia gauti visą, jos manymu, reikalingą informaciją ir prireikus, konsultavusis Komitete,  stengiasi  šią  informaciją  patikrinti,
pasitelkdama importuotojus, prekybininkus, agentus, gamintojus, prekybos asociacijas ir organizacijas.

Atlikti šią užduotį Komisijai gali padėti valstybės narės, kurios  teritorijoje  šie  patikrinimai  atliekami,  darbuotojai  su  sąlyga,  kad  ši
valstybė narė to pageidauja.

                                            ê 519/94 (pritaikytas)

Pagal 1 dalies Ö pirmą pastraipą Õ suinteresuotumą parodžiusios šalys ir eksportuojančios šalies atstovai gali susipažinti su  visa  tyrimo  metu
Komisijos gauta informacija, išskyrus Bendrijos arba jos valstybių narių institucijų parengtus vidaus dokumentus, su sąlyga, kad  ji  yra  svarbi
ginant savo interesus ir nekonfidenciali, kaip nurodyta 7 straipsnyje, ir kad Komisija ja naudojasi tyrimo metu. Šiuo tikslu jos  raštu  pateikia
prašymą Komisijai nurodydamos pageidaujamą informaciją.

                                            ê 519/94

3. Komisijos prašymu ir laikydamosi jos nustatytos tvarkos, valstybės narės turi pateikti jai  apie  svarstomos  prekės  rinkos  pokyčius  turimą
informaciją.

4. Komisija gali suinteresuotąsias šalis išklausyti žodžiu. Tokios šalys turi būti išklausomos tais atvejais, kai Europos Sąjungos  oficialiajame
leidinyje paskelbtame pranešime nustatytu terminu jos raštu kreipiasi ir parodo, kad jas tikrai galėtų paveikti tų  tyrimų  išvados  ir  kad  yra
ypatingų priežasčių, dėl kurių jos turi būti išklausytos žodžiu.

5. Kai šiame reglamente arba Komisijos pagal šį reglamentą nustatytais terminais informacija nepateikiama, arba kai tai ženkliai trukdo  tyrimui,
išvados gali būti daromos remiantis turimais faktais. Jei Komisija nustato, kad  kuri  nors  suinteresuotoji  šalis  ar  trečioji  šalis  pateikė
melagingą arba klaidinančią informaciją, ji į šią informaciją neatsižvelgia ir gali remtis tik turimais faktais.

6. Jei po 1 dalyje nurodytų konsultacijų Komisija mano, kad yra nepakankamai įrodymų tyrimui pagrįsti,  ji  apie  savo  sprendimą  turi  pranešti
valstybėms narėms per vieną mėnesį nuo informacijos iš valstybių narių gavimo.

                                                                   6 straipsnis

1. Tyrimo pabaigoje, Komisija turi pateikti Komitetui ataskaitą apie jo rezultatus.

2. Kai per devynis mėnesius nuo tyrimo inicijavimo Komisija nusprendžia, kad Bendrijos priežiūros  arba  apsaugos  priemonių  nereikia,  tyrimas,
pasikonsultavus Komitete, turi būti per vieną mėnesį baigtas. Sprendimas baigti tyrimą, pateikiant pagrindines tyrimo išvadas  ir  jo  nutraukimo
motyvų santrauką, skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

                                            ê 519/94 (pritaikytas)
3. Jei Komisija nusprendžia, kad Bendrijos priežiūros arba apsaugos priemonių  reikia,  ji  ne  vėliau  kaip  per  devynis  mėnesius  nuo  tyrimo
inicijavimo priima reikalingus sprendimus pagal IV ir V Ö skyrius Õ. Išskirtinėmis aplinkybėms, šis terminas gali būti pratęstas  daugiausia  dar
dviem mėnesiais. Tada Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje Komisija skelbia pranešimą, kuriame nustatoma pratęsimo trukmė  ir  pateikiama  jo
motyvų santrauka.

4. Šio Ö skyriaus Õ nuostatos neužkerta kelio bet kuriuo metu imtis  priežiūros  priemonių  pagal  9-14 straipsnius  arba,  susidarius  kritiškai
padėčiai, kai delsimas padarytų  sunkiai  atitaisomą  žalą  ir  reikia  neatidėliotinų  veiksmų  taikyti  apsaugos  priemones  pagal  15,  16  ir
17 straipsnius.

                                            ê 519/94
Komisija turi nedelsdama imtis tyrimo priemonių, jei, jos manymu, vis dar yra  reikalingos.  Tyrimo  rezultatai  naudojami  priimtoms  priemonėms
peržiūrėti.

                                                                   7 straipsnis

1. Pagal šį reglamentą gauta informacija naudojama tik tuo tikslu, kuriuo jos buvo prašoma.

2. Nei Taryba, nei  Komisija,  nei  valstybės  narės,  nei  bet  kurios  iš  jų  pareigūnai  neatskleidžia  jokios  pagal  šį  reglamentą  gautos
konfidencialaus pobūdžio informacijos arba jokios konfidencialiai pateiktos informacijos be tokios informacijos pateikėjo specialaus leidimo.

3. Kiekviename prašyme išlaikyti konfidencialumą turi būti nurodytos priežastys, kodėl ta informacija yra konfidenciali.

Tačiau jei pasirodo, kad prašymas išlaikyti konfidencialumą yra nepateisinamas ir jei informacijos pateikėjas nenori jos viešinti ar  leisti  jos
atskleisti bendro pobūdžio pasakymais arba santraukos forma, į šią informaciją gali būti neatsižvelgiama.

4. Informacija bet kokiu atveju laikoma konfidencialia, jei jos  atskleidimas  galėtų  turėti  didesnių  neigiamų  pasekmių  tokios  informacijos
teikėjui arba šaltiniui.

                                            ê 519/94 (pritaikytas)

5. Ö 1–4 Õ dalys neužkerta kelio Bendrijos institucijoms nurodyti bendro pobūdžio informaciją  ir  ypač  motyvus,  kuriais  grindžiami  pagal  šį
reglamentą priimami sprendimai. Tačiau šios institucijos privalo atsižvelgti į atitinkamų juridinių ir fizinių  asmenų  teisėtus  interesus,  kad
nebūtų atskleistos jų verslo paslaptys.

                                            ê 519/94

                                                                   8 straipsnis

1. Prekių importo tendencijų, sąlygų, kuriomis jos importuojamos, ir tokių importuojamų prekių daromos didelės žalos arba keliamos didelės  žalos
grėsmės Bendrijos gamintojams nagrinėjimas konkrečiai apima šiuos veiksnius:

a)    importuojamų prekių apimtį, ypač tais atvejais, kai yra ženklus padidėjimas absoliučiais dydžiais ar palyginti su gamyba  arba  suvartojimu
       Bendrijoje;

b)    importuojamų prekių kainą, ypač tais atvejais, kai yra ženklus kainų mažėjimas palyginti su panašios prekės kaina Bendrijoje;

c)    iš to sekantį poveikį Bendrijos panašių arba tiesiogiai konkuruojančių prekių gamintojams, pasireiškiantį pokyčiais  tam  tikrų  ekonominių
       veiksnių, tokių kaip:

         – gamybos kiekio,

         – gamybos pajėgumų naudojimo,

         – prekių atsargų lygio,

         – pardavimų kiekio,

         – rinkos dalies,

         – kainų (t. y. kainų mažėjimas arba trukdymas tikėtinam kainų padidėjimui, kuris paprastai būtų įvykęs),

         – pelno,

         – investuoto kapitalo atsipirkimo,

         – pinigų srautų,

         – užimtumo.

2. Atlikdama tyrimą, Komisija turi atsižvelgti į I priede nurodytų šalių konkrečią ekonominę struktūrą.

3. Tais atvejais, kai iškyla tariama didelės žalos grėsmė, Komisija taip pat tiria, ar aiškiai galima numatyti, kad tam tikros būklės raida  gali
tikrai padaryti faktiškos žalos. Šiuo atveju gali būti atsižvelgiama į tokius veiksnius, kaip:

a)    eksporto į Bendriją didėjimą;

b)    prekės kilmės ar eksportuojančios šalies eksporto pajėgumą, arba į jau egzistuojantį ar artimiausioje  ateityje  galimą  eksporto  dydį  ir
       tikėtinumą, kad tas pajėgumas bus naudojamas eksportui į Bendriją.

                                            ê 519/94 (pritaikytas)

                                                                  IV Ö SKYRIUS Õ

                                            ê 519/94

                                                                    Priežiūra

                                                                   9 straipsnis

1. Atsižvelgdama į Bendrijos interesus, valstybės narės prašymu arba savo pačios iniciatyva Komisija gali:

a)    nuspręsti įvesti tam tikrų importuojamų prekių retrospektyvia Bendrijos priežiūrą Komisijos nustatyta tvarka;

b)    nuspręsti įvesti tam tikrų importuojamų prekių tendencijos priežiūros tikslais tokių importuojamų  prekių  išankstinę  Bendrijos  priežiūrą
       pagal 10 straipsnį.

2. Priežiūros priemonės galioja ribotą laikotarpį. Jeigu nenumatyta kitaip, jos nustoja galiojusios pasibaigus kitam šešių  mėnesių  laikotarpiui
po šešių mėnesių, kai tos priemonės buvo pradėtos taikyti.

                                                                  10 straipsnis

                                            ê 139/96 2 str. 1 p.

1. Prekės, kurioms taikoma išankstinė Bendrijos priežiūra, į laisvą apyvartą gali būti  išleidžiamos  tik  pateikus  priežiūros  dokumentą.  Tokį
dokumentą valstybių narių paskirta kompetentinga institucija išduoda nemokamai bet kokiam prašomam kiekiui ir ne vėliau kaip  per  penkias  darbo
dienas nuo tos dienos, kai nacionalinė kompetentinga institucija gauna Bendrijos importuotojo paraišką, nepaisant jo  verslo  vietos  Bendrijoje.
Ši paraiška yra laikoma nacionalinės kompetentingos institucijos gauta ne vėliau kaip per  tris  darbo  dienas  nuo  pateikimo,  jeigu  neįrodoma
kitaip.

2. Priežiūros dokumentas turi būti parengtas pagal formą, atitinkančią II priede pateiktą pavyzdį.

Išskyrus atvejus, kai sprendimas taikyti priežiūrą nustato kitaip, importuotojo paraiškoje priežiūros dokumentams gauti pateikiami:

a)    pareiškėjo vardas, pavardė ir adresas (įskaitant telefono ir fakso numerius bei kokį kitą  numerį,  pagal  kurį  nacionalinė  kompetentinga
       institucija gali nustatyti pareiškėjo tapatybę), pareiškėjo PVM registracijos numeris, jei jis privalo mokėti PVM;

b)    prireikus deklaracijos pateikėjo arba pareiškėjo paskirto atstovo vardas, pavardė ir adresas (įskaitant telefono ir fakso numerius);

c)    prekių aprašymas, nurodant:

         – jų prekybinį pavadinimą,

         – jų kombinuotosios nomenklatūros kodą,

         – jų kilmės ir išsiuntimo vietą;

d)    deklaruotas kiekis kilogramais ir prireikus kitais papildomais vienetais (poromis, vienetais ir t. t.);

e)    prekių vertė ir CIF kaina iki Bendrijos sienos eurais;

f)    data pažymėtas ir pareiškėjo parašu patvirtintas, pareiškėjo pavardę rašant didžiosiomis raidėmis, pareiškimas:

      «Aš, toliau pasirašęs, patvirtinu, kad šioje paraiškoje nurodyta informacija yra teisinga  ir  pateikta  sąžiningai  ir  kad  esu  įsikūręs
       Bendrijoje».

                                            ê 519/94 (pritaikytas)

3. Ö Priežiūros Õ dokumentas, nepaisant to, kuri valstybė narė jį išdavė, galioja visoje Bendrijoje.

4. Nustatymas, kad prekės vieneto kaina, pagal kurią sudarytas sandoris, viršija Ö priežiūros Õ dokumente nurodytą kainą mažiau  kaip  5 %,  arba
kad importui pateiktų prekių bendroji vertė arba bendrasis kiekis viršija Ö priežiūros Õ dokumente pateiktą vertę arba  kiekį  mažiau  kaip  5 %,
neužkerta kelio tą prekę išleisti į laisvą apyvartą. Išklausiusi Komitete  pareikštas  nuomones  ir  atsižvelgdama  į  prekių  pobūdį  bei  kitus
ypatingus atitinkamų sandorių požymius, Komisija gali nustatyti kitokį procentinį dydį, tačiau apskritai jis neturėtų būti didesnis kaip 10 %.

5.  Ö Priežiūros Õ  dokumentai  gali  būti  naudojami  tik  tol,  kol  atitinkamų  sandorių  atžvilgiu  galioja  importo  liberalizavimo  tvarka.
Ö Priežiūros Õ dokumentai jokiu būdu negali būti naudojami pasibaigus galiojimo terminui, kuris nustatomas tuo pačiu  metu  ir  ta  pačia  tvarka
kaip ir priežiūros įvedimas, ir kurį nustatant atsižvelgiama į prekių pobūdį bei kitus ypatingus sandorių požymius.

                                            ê 519/94

6. Tais atvejais, kai to reikalauja pagal 9 straipsnį priimtas sprendimas, prekės kilmė, įvedus Bendrijos priežiūrą, privalo būti įrodyta  kilmės
pažymėjimu. Ši straipsnio dalis neprieštarauja kitoms tokio pažymėjimo pateikimo nuostatoms.

                                            ê 519/94 (pritaikytas)

7. Tais atvejais, kai prekei, kuriai įvesta Bendrijos priežiūra, taikomos regioninės  apsaugos  priemonės  bet  kurioje  valstybėje  narėje,  tos
valstybės narės išduotą importo leidimą gali pakeisti Ö priežiūros Õ dokumentas.

                                            ê 139/96 2 str. 2 p.

8. Priežiūros dokumento formos ir jų išrašai parengiami dviem vienodais  egzemplioriais:  vienas  egzempliorius,  pažymėtas  žodžiais  «dokumento
pateikėjui» ir skaitmeniu «1», išduodamas pareiškėjui, o kitas, pažymėtas žodžiais «kompetentingai  institucijai»  ir  skaitmeniu  «2»,  laikomas
dokumentą išdavusioje institucijoje. Administravimo tikslais kompetentinga institucija gali papildomai padidinti skaitmeniu «2»  pažymėtų  kopijų
skaičių.

9. Formos išspausdinamos ant mechaninės celiuliozės neturinčio balto taurinto rašymo popieriaus, kurio kvadratinis metras sveria nuo  55  iki  65
gramų. Jų dydis – 210 x 297 mm. Tarpas tarp eilučių – 4,24 mm (viena šeštoji colio). Tiksliai  laikomasi  formų  išdėstymo.  Abi  skaitmeniu  «1»
pažymėto egzemplioriaus, kuris yra priežiūros dokumentas, pusės papildomai turi geltonai išspausdintą giljoširuotę,  kad  būtų  galima  nustatyti
mechaninę ar cheminę klastotę.

10. Už formų išspausdinimą atsakingos valstybės narės. Jas taip pat gali išspausdinti  valstybės  narės  paskirta  ir  joje  įsteigta  spaustuvė.
Pastaruoju atveju ant kiekvienos formos žymima to valstybės narės paskyrimo nuoroda. Ant kiekvienos formos nurodomas  spaustuvės  pavadinimas  ir
adresas arba spaustuvę atpažinti padedantis ženklas.

                                            ê 519/94

                                                                  11 straipsnis

Jei tikrai gali susidaryti 15 straipsnio 1 dalyje nurodytos aplinkybės, tais atvejais, kai to reikalauja  Bendrijos  interesai,  valstybės  narės
prašymu arba savo pačios iniciatyva Komisija gali:

                                            ê 519/94 (pritaikytas)

     – apriboti bet kokio reikalaujamo Ö priežiūros Õ dokumento galiojimo laiką,

     – sieti šio dokumento išdavimą su tam tikromis sąlygomis ir, kaip išimtinę priemonę, su tuo, ar įterpiamas panaikinimo punktas,  arba  su  3
       Ö ir 4 Õ straipsniuose nurodyta išankstinio informavimo ir konsultacijų tvarka Komisijos nurodytu periodiškumu ir laikotarpiu.

                                            ê 519/94

                                                                  12 straipsnis

Tais atvejais, kai per aštuonias darbo dienas nuo konsultacijų pabaigos dėl prekės importo neįvedama  išankstinė  Bendrijos  priežiūra,  Komisija
pagal 17 straipsnį gali įvesti priežiūrą prekėms, importuojamoms į vieną ar kelis Bendrijos regionus.

                                                                  13 straipsnis

                                            ê 139/96 2 str. 3 p.

1. Prekės, kurioms taikoma regioninė priežiūra, į laisvą apyvartą tame regione gali būti išleidžiamos tik  pateikus  priežiūros  dokumentą.  Tokį
dokumentą išduoda valstybės narės paskirta kompetentinga institucija nemokamai bet kokiam prašomam kiekiui  ne  vėliau  kaip  per  penkias  darbo
dienas nuo tos dienos, kai nacionalinė kompetentinga institucija gauna Bendrijos importuotojo paraišką, nepaisant jo  verslo  vietos  Bendrijoje.
Ši paraiška yra laikoma nacionalinės kompetentingos institucijos gauta ne vėliau kaip  per  tris  darbo  dienas  po  pateikimo,  jeigu  neįrodoma
kitaip. Priežiūros dokumentai gali būti naudojami tik tol, kol atitinkamų sandorių atžvilgiu galioja liberalizuota importo tvarka.

2. Taikoma 10 straipsnio 2 dalis.

                                            ê 519/94

                                                                  14 straipsnis

1. Bendrijos arba regioninės priežiūros atveju per pirmas 10 kiekvieno mėnesio dienų valstybės narės turi pranešti Komisijai:

                                            ê 519/94 (pritaikytas)

a)    išankstinės priežiūros atveju – duomenis apie pinigų sumas (apskaičiuotas pagal  CIF  kainas)  ir  prekių  kiekius,  dėl  kurių  ankstesniu
       laikotarpiu buvo išduoti arba patvirtinti Ö priežiūros Õ dokumentai;

                                            ê 519/94

b)    visais atvejais – duomenis apie prekes, importuotas dar anksčiau negu nurodyta a punkte.

Valstybių narių pateikta informacija turi būti suskirstyta pagal prekes ir šalis.

Tuo pačiu metu ir ta pačia tvarka kaip ir priežiūrai gali būti nustatomos ir kitokios nuostatos.

2. Jei to reikalauja prekės pobūdis arba ypatingos aplinkybės, valstybės narės prašymu arba savo pačios iniciatyva Komisija  gali  pakeisti  šios
informacijos pateikimo tvarkaraštį.

3. Komisija atitinkamai informuoja valstybes nares.

                                            ê 519/94 (pritaikytas)

                                                                  V Ö SKYRIUS Õ

                                            ê 519/94

                                                                Apsaugos priemonės

                                                                  15 straipsnis

1. Kai prekė į Bendriją importuojama tokiais padidėjusiais kiekiais arba tokiomis sąlygomis, kad daro ar grasina  padaryti  didelę  žalą  panašių
arba tiesiogiai konkuruojančių prekių Bendrijos gamintojams, Komisija, kad apsaugotų Bendrijos interesus, gali, veikdama valstybės narės  prašymu
arba savo pačios iniciatyva, pakeisti tos prekės importo taisykles taip, kad ji būtų išleidžiama į laisvą apyvartą tik pateikus importo  leidimą,
kurio išdavimas bus reglamentuojamas ir apribojamas Komisijos numatytomis sąlygomis.

2. Apie priimtas priemones tuoj pat turi būti pranešta Tarybai ir valstybėms narėms, ir jos įsigalioja nedelsiant.

3. Šiame straipsnyje nurodytos priemonės, joms įsigaliojus, taikomos kiekvienai į laisvą apyvartą išleistai prekei.  Vadovaujantis  17 straipsniu
jos gali būti taikomos vienam arba keliems Bendrijos regionams.

                                            ê 519/94 (pritaikytas)

Tačiau tokios priemonės neužkerta kelio išleisti į laisvą apyvartą jau pakeliui į Bendriją esančių prekių su sąlyga, kad tokių prekių  paskirties
vietos negalima pakeisti ir kad tos prekės, kurios pagal 10 ir 13 straipsnius gali būti išleistos į laisvą apyvartą tik  pateikus  Ö priežiūros Õ
dokumentą, yra faktiškai gabenamos su tokiu dokumentu.

                                            ê 519/94

4. Valstybei narei paprašius, kad Komisija įsikištų, Komisija priima sprendimą ne vėliau kaip per penkias darbo dienas nuo tokio prašymo gavimo.

5. Apie bet kokį pagal šį straipsnį Komisijos priimtą sprendimą turi būti pranešta Tarybai ir valstybėms  narėms.  Per  vieną  mėnesį  nuo  tokio
pranešimo gavimo bet kuri valstybė narė gali perduoti tokį sprendimą svarstyti Tarybai.

6. Jei valstybė narė perduoda Komisijos priimtą sprendimą svarstyti Tarybai, ši,  spręsdama  kvalifikuotąja  balsų  dauguma,  gali  tą  sprendimą
patvirtinti, iš dalies pakeisti arba panaikinti.

Jei per tris mėnesius nuo minėto sprendimo perdavimo Tarybai, Taryba nėra priėmusi sprendimo, Komisijos priimtas sprendimas laikomas panaikintu.

                                                                  16 straipsnis

1. Atitinkamas priemones, ypač 15 straipsnio 1 dalyje nurodytomis aplinkybėmis, gali įteisinti Taryba. Ji sprendžia kvalifikuotąja balsų  dauguma
remdamasi Komisijos siūlymu.

2. Taikoma 15 straipsnio 3 dalis.

                                            ê 519/94 (pritaikytas)

                                                                  17 straipsnis

Kai remiantis ypač 9 straipsnyje nurodytais veiksniais,  paaiškėja,  kad  viename  arba  keliuose  Bendrijos  regionuose  susiklosto  aplinkybės,
reikalaujančios imtis priemonių pagal IV Ö skyrių Õ ir 15 straipsnį, Komisija,  išnagrinėjusi  alternatyvius  sprendimus,  gali  išimties  tvarka
leisti priežiūros arba apsaugos priemones taikyti tik tame ar tuose regionuose, jei  ji  mano,  kad  tokios  tuo  lygiu  taikomos  priemonės  yra
tinkamesnės už taikomas visoje Bendrijoje.

                                            ê 519/94

Šios priemonės privalo būti laikinos ir kiek įmanoma mažiau trikdyti vidaus rinkos veikimą.
Šios priemonės įteisinamos 9 ir 15 straipsniuose atitinkamai nustatyta tvarka.

                                            ê 519/94 (pritaikytas)

                                                                  18 straipsnis

1. Kol galioja pagal IV  ir  V  Ö skyrius Õ  taikoma  priežiūros  ar  apsaugos  priemonė,  valstybės  narės  prašymu  arba  Komisijos  iniciatyva
3 straipsnyje nurodytame Komitete rengiamos konsultacijos. Tokių konsultacijų tikslas yra:

                                            ê 519/94

a)    ištirti priemonės poveikį;

b)    įsitikinti, ar ją taikyti vis dar reikalinga.

                                            ê 519/94 (pritaikytas)

2. Jei po 1 dalyje minėtų konsultacijų Komisija mano, kad IV ir V Ö skyriuose Õ minima priežiūros ar apsaugos  priemonė  turėtų  būti  panaikinta
arba pakeista, ji turi imtis tokių veiksmų:

                                            ê 519/94

a)    jei Taryba nėra priėmusi sprendimo dėl Komisijos priimtos priemonės, Komisija turi  nedelsdama  tokią  priemonę  iš  dalies  pakeisti  arba
       panaikinti ir nedelsiant pateikti pranešimą Tarybai;

b)    visais kitais atvejais Komisija siūlo Tarybai,  kad  Tarybos  įteisintos  priemonės  būtų  panaikintos  arba  pakeistos.  Taryba  sprendžia
       kvalifikuotąja balsų dauguma.

Kai šis sprendimas yra susijęs su regioninėmis priežiūros priemonėmis, jis turi  būti  taikomas  nuo  šeštos  dienos  po  jo  paskelbimo  Europos
Sąjungos oficialiajame leidinyje.

                                            ê 519/94 (pritaikytas)

                                                                  VI Ö SKYRIUS Õ

                                            ê 519/94

                                                              Baigiamosios nuostatos

                                                                  19 straipsnis

1. Šis reglamentas neužkerta kelio vykdyti įsipareigojimus, kylančius iš Bendrijos ir trečiųjų šalių susitarimų specialių taisyklių.

2. Nepažeidžiant kitų Bendrijos nuostatų, šis reglamentas neužkerta valstybėms narėms kelio priėmimui arba taikymui:

a)    draudimų, kiekybinių apribojimų ar priežiūros priemonių, grindžiamų viešosios moralės, visuomenės  interesų  ar  viešojo  saugumo,  žmonių,
       gyvulių sveikatos ar augalų sveikumo ir gyvybės apsaugos, meninę, istorinę ar archeologinę vertę turinčių nacionalinių  vertybių  apsaugos
       arba pramoninės ir komercinės nuosavybės apsaugos motyvais;

b)    specialių užsienio valiutos keitimo formalumų;

c)    formalumų, nustatytų sutinkamai su tarptautiniais susitarimais pagal Sutartį.

Valstybės narės turi informuoti Komisiją apie  priemones  arba  formalumus,  įvedamus  arba  iš  dalies  keičiamus  pagal  šią  straipsnio  dalį.
Ekstremalių aplinkybių atveju pritaikius nacionalines priemones arba formalumus Komisijai turi būti pranešta nedelsiant jas nustačius.

                                                                  20 straipsnis

1. Šis reglamentas nepažeidžia bendrą žemės ūkio rinkų organizaciją nustatančių dokumentų ar iš  jų  atsirandančių  Bendrijos  arba  nacionalinių
administracinių nuostatų, ar pagal Sutarties  308 straipsnį  priimtų  specialių  dokumentų,  taikomų  žemės  ūkio  produktų  perdirbimo  pramonės
gaminamoms prekėms, galiojimo. Jis galioja kaip šių dokumentų papildymas.

2. Produktams, kuriems taikomi 1 dalyje nurodyti dokumentai, 9–14 ir 18 straipsnių nuostatos netaikomos tiems iš jų,  kurių  atžvilgiu  Bendrijos
prekybos su trečiosiomis šalimis taisyklės reikalauja licencijos arba kitokio importo dokumento pateikimo.

15, 17 ir 18 straipsniai netaikomi toms prekėms, kurių atžvilgiu tokios taisyklės numato importo kiekybinių apribojimų taikymą.

                                            ê

                                                                  21 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 519/94 yra panaikinamas.

Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal IV priede pateiktą atitikmenų lentelę.

                                            ê 519/94 (pritaikytas)

                                                                  22 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja Ö dvidešimtą dieną nuo Õ jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

                                            ê 519/94

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, [...].

      Tarybos vardu
      Pirmininkas
      [...]

                                            ê 519/94

                                                                    I PRIEDAS

                                                              Trečiųjų šalių sąrašas

Armėnija

Azerbaidžanas

Baltarusija

Kazachija

Šiaurės Korėja

Rusija

Tadžikija

Turkmėnija

Ukraina

Uzbekija

Vietnamas

                                                                  _____________

                                            ê 139/96 2 str. 4 p. ir II priedas

                                                                    II PRIEDAS

[pic]

[pic]

[pic]

[pic]

                                            é

                                                                   III PRIEDAS

                                                Panaikinamas reglamentas su vėlesniais pakeitimais

|Tarybos reglamentas (EB) Nr. 519/94                                                         |                                   |
|(OL L 67, 1994 3 10, p. 89)                                                                 |                                   |
|Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1921/94                                                         |                                      |
|(OL L 198, 1994 7 30, p. 1)                                                                  |                                      |
|Tarybos reglamentas (EB) Nr. 538/95                                                          |                                      |
|(OL L 55, 1995 3 11, p. 1)                                                                   |                                      |
|Tarybos reglamentas (EB) Nr. 839/95                                                          |                                      |
|(OL L 85, 1995 4 19, p. 9)                                                                   |                                      |
|Tarybos reglamentas (EB) Nr. 139/96                                                          |Tik 2 straipsnis                      |
|(OL L 21, 1996 1 27, p. 7)                                                                   |                                      |
|Tarybos reglamentas (EB) Nr. 168/96                                                          |                                      |
|(OL L 25, 1996 2 1, p. 2)                                                                    |                                      |
|Tarybos reglamentas (EB) Nr. 752/96                                                          |                                      |
|(OL L 103, 1996 4 26, p. 1)                                                                  |                                      |
|Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1897/96                                                         |                                      |
|(OL L 250, 1996 10 2, p. 1)                                                                  |                                      |
|Tarybos reglamentas (EB) Nr. 847/97                                                          |                                      |
|(OL L 122, 1997 5 14, p. 1)                                                                  |                                      |
|Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1138/98                                                         |                                      |
|(OL L 159, 1998 6 3, p. 1)                                                                   |                                      |
|Tarybos reglamentas (EB) Nr. 427/2003                                                        |Tik 22 straipsnio 1 ir 2 dalys        |
|(OL L 65, 2003 3 8, p. 1)                                                                    |                                      |

                                                                  _____________

                                                                    IV PRIEDAS

                                                                Atitikmenų lentelė

|Reglamentas (EB) Nr. 519/94                                          |Šis reglamentas                                                      |
|1 straipsnio 1 ir 2 dalys                                            |1 straipsnio 1 ir 2 dalys                                            |
|1 straipsnio 4 dalis                                                 |_                                                                    |
|2 straipsnis                                                         |2 straipsnis                                                         |
|3 straipsnio pirmas sakinys                                          |4 straipsnio 1 dalis                                                 |
|3 straipsnio paskutinis sakinys                                      |4 straipsnio 2 dalis                                                 |
|4 straipsnio 1 ir 2 dalys                                            |3 straipsnio 1 ir 2 dalys                                            |
|4 straipsnio 3 ir 4 dalys                                            |4 straipsnio 3 ir 4 dalys                                            |
|5 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluotė                            |5 straipsnio 1 dalies įžanginės formuluotės įvadinė dalies           |
|5 straipsnio 1 dalies a punktas                                      |5 straipsnio 1 dalies įžanginės formuluotės paskutinė dalis ir a, b  |
|                                                                     |ir c punktai                                                         |
|5 straipsnio 1 dalies b punktas                                      |5 straipsnio 1 dalies antra pastraipa                                |
|5 straipsnio 2–6 dalys                                               |5 straipsnio 2–6 dalys                                               |
|6 straipsnis                                                         |6 straipsnis                                                         |
|7 straipsnio 1 dalis                                                 |7 straipsnio 1 dalis                                                 |
|7 straipsnio 2 dalies a punktas                                      |7 straipsnio 2 dalis                                                 |
|7 straipsnio 2 dalies b punkto pirma pastraipa                       |7 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa                                |
|7 straipsnio 2 dalies b punkto antra pastraipa                       |7 straipsnio 3 dalies antra pastraipa                                |
|7 straipsnio 3 dalis                                                 |7 straipsnio 4 dalis                                                 |
|7 straipsnio 4 dalis                                                 |7 straipsnio 5 dalis                                                 |
|8 – 14 straipsniai                                                   |8 – 14 straipsniai                                                   |
|15 straipsnio 1 ir 2 dalys                                           |15 straipsnio 1 ir 2 dalys                                           |
|15 straipsnio 3 dalies a punktas                                     |15 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa                               |
|15 straipsnio 3 dalies b punktas                                     |15 straipsnio 3 dalies antra pastraipa                               |
|15 straipsnio 4, 5 ir 6 dalys                                        |15 straipsnio 4, 5 ir 6 dalys                                        |
|16, 17 ir 18 straipsniai                                             |16, 17 ir 18 straipsniai                                             |
|19 straipsnio 1 dalis                                                |19 straipsnio 1 dalis                                                |
|19 straipsnio 2 dalies a punkto įžanginė formuluotė                  |19 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos įžanginė formuluotė         |
|19 straipsnio 2 dalies a punkto i, ii ir iii papunkčiai              |19 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos a, b ir c punktai           |
|19 straipsnio 2 dalies b punktas                                     |19 straipsnio 2 dalies antra pastraipa                               |
|20 straipsnis                                                        |20 straipsnis                                                        |
|21 straipsnis                                                        |_                                                                    |
|22 straipsnis                                                        |_                                                                    |
|23 straipsnis                                                        |_                                                                    |
|_                                                                    |21 straipsnis                                                        |
|24 straipsnis                                                        |22 straipsnis                                                        |
|I priedas                                                            |I priedas                                                            |
|IV priedas                                                           |II priedas                                                           |
|_                                                                    |III priedas                                                          |
|_                                                                    |IV priedas                                                           |

                                                                  _____________

                                                             -----------------------
[1]   KOM(87) 868 PV.
[2]   Žr. Išvadų A dalies 3 priedą.
[3]   Atliekama vadovaujantis Komisijos komunikatu Europos Parlamentui ir Tarybai – Acquis communautaire kodifikavimas, KOM(2001) 645 galutinis.
[4]   Žr. šio pasiūlymo III priedą.
1     OL C (...(, (...(, p. (...(.
[5]   OL C (...(, (...(, p. (...(.
2     OL L 67, 1994 3 10, p. 89. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 427/2003 (OL L 65, 2003 3 8, p. 1).
3     Žr. III priedą.
4     OL L 335, 1994 12 23, p. 23. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais.
[6]   OL L 335, 1994 12 23, p. 33.
[7]   OL L 87, 1994 3 31, p. 47. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 983/96 (OL L 131, 1996 6 1, p. 47).
[8]   OL L 67, 1994 3 10, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 931/2005 (OL L 162, 2005 6  23,
      p. 37).

-----------------------
12. Verté eurais, CIF iki Bendrijos sienos

12. Verté eurais, CIF iki Bendrijos sienos


Svarbus teisinis pranešimas

|

52005PC0048

Pasiūlymas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas Dėl oro keleiviams pateikiamos informacijos apie skrydį vykdančio vežėjo tapatybę ir keitimosi saugos informacija tarp valstybių narių (Tekstas svarbus EEE)  /* KOM/2005/0048 galutinis - COD 2005/0008 */

	Briuselis, 16.2.2005KOM(2005) 48 galutinis2005/0008 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASDėl oro keleiviams pateikiamos informacijos apie skrydį vykdančio vežėjo tapatybę ir keitimosi saugos informacija tarp valstybių narių(Tekstas svarbus EEE)(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1) Būtinybė imtis veiksmų, kad būtų pagerinta skrydžių saugaStatistika rodo (žr. grafiką), kad oro transporto katastrofos Europoje įvyksta ypač retai. 2003 m. ES teritorijoje įvykusiose oro transporto avarijose žuvo 5 žmonės. Šį skaičių galima palyginti su didesniu nei 63,47 milijono keleivių, per tą patį laikotarpį keliavusių per vieną didelį oro uostą (Londono Heathrow oro uostą)[1], skaičiumi.[pic]Grafikas : ES teritorijoje žuvusių oro keleivių skaičius (civiliniai skrydžiai).Toks aukštas saugos lygis paaiškinamas nuolatinėmis pastangomis ne tik jį palaikyti, bet ir dar pagerinti. Todėl, mirtinų aviacijos avarijų skaičius mažėja, nes absoliučiais skaičiavimais bendras žuvusiųjų per oro transporto avarijas skaičius tebemažėja, nors oro transporto keleivių srautas toliau auga.Visame pasaulyje saugos priežiūra reglamentuojama, remiantis 1944 m. Čikagoje pasirašyta Tarptautinės civilinės aviacijos konvencija ir pagal ją sukurtais Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos standartais. Iš esmės stebėseną, kaip oro vežėjai laikosi saugos reikalavimų, vykdo kiekviena valstybė, kuri jiems išduoda licenciją oro susisiekimui vykdyti ir (arba) šalis, kurioje yra registruotas oro vežėjo naudojamas orlaivis. Nors per pastaruosius penkiasdešimt metų ši sistema daugiausia užtikrino tinkamą saugos lygį, šiuo metu pasaulyje nevienodai užtikrinamas griežtas tarptautinių standartų laikymasis ir kokybės kriterijų įgyvendinimas.Europos Sąjungoje saugos procedūros pagrįstos griežtai įgyvendinamais Bendrijos teisės aktais[2], užtikrinančiais aukštą minėtus saugos lygį. Galima paminėti 2002 m. Europos aviacijos saugos agentūros (angl. EASA ) įsteigimą, kuris tapo kertiniu akmeniu vienodam taikymui saugos reikalavimų, numatančių „vieno langelio“ sistemą, leidžiančią atestuoti visų aeronautikos gaminių, įskaitant jų dizainą, organizaciją gamintoją ir teikiančią techninę priežiūrą, tinkamumą skraidyti. Kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1592/2002[3], planuojamas EASA kompetencijos išplėtimas užtikrins, kad visos oro linijų operacijos greitai pateks į Agentūros atsakomybės sritį. Tada bus sukurta griežta aeronautikos gaminių ir jų komponentų dizaino, gamybos, techninės priežiūros ir naudojimo bei bendrijoje įsisteigusių organizacijų ir asmenų, dalyvaujančių šioje veikloje, saugos kontrolė, skirta keleiviams, oro transporto darbuotojams ir netoli oro uostų gyvenantiems piliečiams apsaugoti.Už ES ribų saugos lygis priklauso ir nuo trečiosiose šalyse taikomų priežiūros procedūrų efektyvumo. Siekdami užtikrinti aukštą aviacijos saugos lygį visuose į Bendriją atskrendančiuose, iš jos išskrendančiuose ar jos viduje skraidančiuose orlaiviuose, Europos Parlamentas ir Taryba neseniai priėmė direktyvą 2004/36/EB dėl trečiųjų šalių orlaivių, kurie naudojasi Bendrijos oro uostais, saugos[4], kuri numato suderintą užsienio orlaivių patikrinimo sistemą, kai šie orlaiviai naudojasi Europos oro uostais. Be to, ši direktyva numato keitimąsi informacija tarp valstybių narių ir galimybę visoje Bendrijoje plačiau taikyti priemones, kurios vienoje valstybėje narėje buvo pradėtos taikyti tarptautinių saugos standartų neatitinkantiems trečiosios šalies orlaiviams ar operatoriams.Ši suderinta patikrinimo sistema pagrįsta jau pasitvirtinusiomis galiojančiomis procedūromis, taikomomis pagal vadinamąją „SAFA programą“ (Užsienio šalių orlaivių skrydžių saugos įvertinimo programą), parengtą Europos civilinės aviacijos konferencijoje 1996 m. Per vadinamuosius „tikrinimus perone“ Europos oro uostuose nusileidę užsienio valstybių orlaiviai tikrinami, ar atitinka tarptautinius visame pasaulyje taikomus saugos standartus, išvardytus Čikagos konvencijos 1, 6 ir 8 prieduose. Pastebėjus bet kokį neatitikimą ir atsižvelgiant į orlaivio saugos standarto pažeidimo laipsnį, gali būti pareikalauta nedelsiant ištaisyti padėtį arba šiuo pagrindu uždrausti orlaiviui skristi.Apibendrinant galima pasakyti, kad „SAFA“ direktyva įpareigoja valstybes nares sukurti informacijos kaupimo būdą, kuris padėtų joms identifikuoti potencialiai nesaugius operatorius ir atlikti jų naudojamų orlaivių patikrinimus, kad būtų įsitikinta, ar Bendrijos oro uostais besinaudojantys orlaiviai atitinka tarptautinius saugos standartus. Surinkus informaciją ir parengus atliktų patikrinimų ataskaitas, visos valstybės narės tarpusavyje keistųsi informacija, kad nuspręstų, ar reikia pakartotinai patikrinti, ar įvertinti anksčiau pastebėtus ir ištaisytus trūkumus. Be to, direktyvoje nustatyta procedūra, pagal kurią Komisija gali tik rekomenduoti konkrečios vienos valstybės narės vienam operatoriui taikomas priemones išplėsti visoje Bendrijos teritorijoje.2004 m. sausio 3 d. iš Egipto kurorto Sharm-El-Sheikh į Paryžių 148 keleivius skraidinęs orlaivis sudužo netrukus po to, kai pakilo. Visi keleiviai ir įgulos nariai žuvo. Vėliau paaiškėjo, kad katastrofos metu šiam veiklą vykdančiam vežėjui buvo uždrausta skristi į Šveicariją dėl abejonių sukėlusio skrydžių saugos lygio, kuris kai kuriose valstybėse narėse yra leidžiamas. Tos dienos katastrofos priežastys tiksliai nežinomos. Tyrimas tebevyksta, todėl išvados apie katastrofą sukėlusias priežastis yra pirmalaikės.Katastrofa Šarm-El-Šeich parodė, kad būtina priimti griežtesnes už šiuo metu galiojančias taisykles, pagal kurias patikrinimai perone taptų privalomi ir įpareigotų valstybes nares plačiau keistis informacija bei taikyti bendras priemones, patvirtintas po tokių atliktų patikrinimų.Šio teisės akto pasiūlymo uždavinys – visų pirma pagerinti keleivių padėtį oro transporto pramonės atžvilgiu. Šiuo tikslu siūloma suteikti keleiviams teisę būti informuotiems apie skrydį(-ius), kuriam(-iems) jie užsisakė bilietą, vykdysiančio oro vežėjo tapatybę ir drauge sustiprinti valstybių narių įpareigojimą pranešti su sauga susijusią informaciją. Derėtų paminėti, kad trečiosios šalies orlaiviui gali būti uždrausta pakilti ar skraidyti į ar iš Bendrijos dėl įvairių priežasčių, kurios išvardytos ir „SAFA“ direktyvoje.Komisija ketina pateikti pasiūlymus sustiprinti dabartinius saugos patikrinimus, vykdomus pagal „SAFA“ direktyvą 2004/36/EB. Šiuo metu Komisija nagrinėja, kaip geriausiai būtų galima įvesti pakeitimus pačiu veiksmingiausiu būdu pasinaudojant prie „SAFA“ direktyvos pridedamų priedų procedūrų turinį veikiančių įgyvendinančių priemonių teikiamomis galimybėmis.Pagal kitas griežtesnio poveikio priemones, priimtos galbūt pakeičiant direktyvą, būtų galima patvirtinti įspėjimo apie pavojų sistemą, užtikrinančią, kad būtų atkreiptas visų valstybių narių inspektorių dėmesys į svarbius saugos informacijos klausimus, o taip pat būtų sudarytas išsamių taikytinų procedūrų komplektas. Toks veiksmas padėtų pagerinti duomenų kokybę ir standartizavimą, įgalintų atlikti geresnę turimos informacijos analizę ir leistų lengviau nustatyti problemines sritis. Pakeitimo pasiūlymai taip pat atsižvelgtų į tarptautines iniciatyvas, tokias kaip Tarptautinės oro transporto asociacijos (angl. IATA ) veiklos saugos auditas, kurį sudaro standartizuota audito programa, pagrįsta tarptautiniu mastu pripažintais standartais ir struktūrine keitimosi su auditu susijusia informacija sistema.Derėtų pažymėti, kad dėl išvardytų priemonių reikėtų pagerinti bendruosius susijusių darbuotojų mokymus ir pasinaudoti tarp skirtingų valstybių narių vykstančių darbuotojų mainų patirtimi Bendrijoje. Vykstant mainams, inspektoriai įgytų daugiau žinių apie geriausią patirtį ir labiau pasikliautų savo jėgomis dirbdami nuoseklioje visą Bendriją jungiančioje sistemoje.Greta šių techninių priemonių, gali prireikti numatyti daugiau bendrų veiksmų, nukreiptų prieš nesaugiais laikomus operatorius, plačiau paviešinant draudimus skristi individualiems orlaiviams ir imantis ryžtingesnių bendrų priemonių prieš trečiąsias šalis, nesilaikančias priežiūros įsipareigojimų, vadovaujantis Komisijos 1997 m. pasiūlymu, kuris buvo pastebimai susilpnintas.2) Būtinybė imtis veiksmų skaidrumui padidintiKad oro linijų keleiviai galėtų pasirinkti skrydį geriau žinodami, kuris vežėjas jį vykdys, užsakymo metu keleiviai privalo žinoti skrydį vykdančiojo tapatybę.Po Sharm-El-Sheikh įvykusios katastrofos visuomenės nuomonė buvo ta, kad keleiviams turėtų būti tiksliai pranešama, kokia oro linijų bendrovė juos skraidina. Didesnis skaidrumas paskatintų bendroves labiau įsipareigoti skrydžių saugos srityje.Jau dabar daugeliu atvejų keleiviai žino, kuris vežėjas vykdys jų užsisakytą skrydį. Tačiau, antra vertus, jeigu jie perka skrydį kaip atskirą produktą, jie nusiperka paslaugą iš konkrečios ir nurodytos oro linijos. Yra dvi praktikos, kurios kartais gali sukurti situaciją, kai skrydį su savo pavadinimu pardavęs vežėjas faktiškai to skrydžio nevykdo. Viena tokių praktikų yra naudojimasis tais pačiais kodais, kai dvi oro linijos susitaria parduoti vietas keliuose savo vykdomuose skrydžiuose, naudodamos kiekviena savo pavadinimą, nors iš tikrųjų vienus skrydžius vykdo pirmasis vežėjas, o kitus skrydžius – antrasis. Tokiu būdu galima nusipirkti bilietą iš x oro linijos, bet iš tiesų keliauti y oro linijos lėktuvu.Tačiau jeigu keleivis rezervuoja skrydį kaip vienintelį produktą per kompiuterinę rezervavimo sistemą (KRS), pagal ES elgesio su tokiomis KRS kodeksą[5] yra privaloma nurodyti skrydį vykdysiančio vežėjo pavadinimą. Šis įpareigojimas negalioja tiesioginiams užsakymams, kai nenaudojama KRS, pavyzdžiui, rezervuojant bilietus internetu. Tačiau dauguma Europos oro linijų, naudojančių bendrus kodus, yra pasirašiusios Oro linijų keleivių aptarnavimo įsipareigojimus (angl. APSC )[6], pagal kuriuos privalo pateikti šią informaciją savanoriškais pagrindais. Panašu, kad šio įsipareigojimo yra plačiai laikomasi.Kita kiek neaiški skrydžius vykdančio vežėjo naudojama praktika yra tokia nuomos rūšis, kai oro linija iš kitos oro linijos išsinuomoja lėktuvą drauge su jo įgula. KRS neprivalo teikti tokios informacijos. Tokia praktika yra mažiau paplitusi nei naudojimasis bendrais kodais, ir dėl jos buvo vienodai susitarta APSC.Antra vertus, tais atvejais, kai skrydžiai perkami kaip kelionės paketo dalis, šiuo metu nėra jokio įpareigojimo ar pramonės įsipareigojimo informuoti keleivius apie skrydį vykdančio vežėjo tapatybę. Nepaisant to, jau dabar daug pramonės dalyvių nurodo šią informaciją savanoriškais pagrindais, kaip komercinę priemonę.Iš esmės tai yra akivaizdus vartotojų apsaugos reikalavimas, kad keleiviai turėtų turėti teisę žinoti, kas teiks svarbiausią atostogų kelionės paketo ar skrydžio paslaugą, kurią jie įsigyja. Tarkim, niekas nesitiki, kad vartotojai neturėtų žinoti, kokiame viešbutyje jie apsistos. Pasiūlytos priemonės keleivių saugai užtikrinti yra kruopščiai suplanuotos, stengiantis naudoti kuo mažiau priemonių, galinčių iškraipyti kelionių verslo konkurenciją, ypač kai pasirenkamas skrydžius vykdantis oro vežėjas. Išsamus incidentų įtakos įvertinimas galėtų būti pateisinamas, jeigu būtų pareikalauta išsamesnių priemonių, atsižvelgiant į numatytų priemonių pobūdį (ypač neatidėliotiną priemonių taikymą ir būtinybę užkirsti kelią tam, kad nebūtų priimta įvairių nacionalinių taisyklių), šį pasiūlymą būtina priimti nedelsiant.Tačiau nuo bilieto rezervavimo iki paslaugos suteikimo gali praeiti ilgas laikotarpis, per kurį gali prireikti pakeisti pirminius planus. Galimybė lanksčiai reaguoti į pokyčius rinkoje – pagrindinis kelionių pramonės sėkmės garantas. Be to, dėl techninių priežasčių paslaugų teikėjams, tiek oro linijoms, tiek kelionių operatoriams, gali prireikti pakeisti skrydį vykdantį vežėją, kai iki skrydžio lieka labai mažai laiko, tarkim, jei dėl techninio lėktuvo gedimo neišvengiamai tenka pasinaudoti kitos oro linijos lėktuvu. Vadinasi, būtina rasti pusiausvyrą tarp skaidrumo ir lankstumo reikalavimų. Skaidrumas reikalauja, kad apie kiekvieną skrydį vykdančio vežėjo pakeitimą keleiviai būtų informuojami nedelsiant, tuo tarpu lankstumas reikalauja, kad oro linija ir kelionės operatoriai galėtų pakeisti skrydį vykdantį vežėją iš anksto neįspėjus ir nepatiriant tolesnių jų veiklos trukdžių.Kad susitariantysis vežėjas galėtų pasiūlyti patrauklias kainas, pavyzdžiui, kelionių organizatorių siūlomus organizuotų išvykų paketus, ir atsižvelgiant į tai, kad tokie kelionių paketai dažnai užsakomi gerokai prieš kelionę, sutartį sudarančiam vežėjui svarbu turėti galimybę pasirinkti veiklą vykdantį vežėją arba vežėjus su sąlyga, kad apie tokį pasirinkimą bus pranešta keleiviams.Todėl keleiviai turėtų turėti teisę bet kuriuo atveju žinoti jų skrydį vykdančio vežėjo tapatybę. Ateityje Komisija nagrinės, ar tokios informacijos pakanka keleiviams apsaugoti.Tačiau skaidrumas yra esminis principas, kuris taip pat turi būti taikomas tarp valstybių narių. Dėl šios priežasties šis reglamentas turi įtraukti bendrą valstybių narių įpareigojimą keistis tarpusavyje informacija, susijusia su oro operatorių sauga, siekiant užtikrinti efektyvų, nuoseklų ir vienodą saugos sprendimų įgyvendinimą visoje Europoje.2005/0008 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASDėl oro keleiviams pateikiamos informacijos apie skrydį vykdančio vežėjo tapatybę ir keitimosi saugos informacija tarp valstybių narių(Tekstas svarbus EEE)EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, o ypač į jos 80 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[7],atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[8],atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[9],veikdami pagal Sutarties 251 straipsnyje išdėstytą tvarką[10],kadangi:(1) Bendrijos veiksmai oro transporto srityje turėtų, greta kitų dalykų, užtikrinti aukštą keleivių apsaugos nuo saugos rizikos veiksnių lygį. Be to, derėtų apskritai iki galo atsižvelgti į vartotojų apsaugos reikalavimus.(2) Siekiant, kad oro transporto konkurencinė struktūra būtų kuo naudingesnė bendrovėms ir keleiviams, svarbu, kad vartotojai gautų pakankamai informacijos ir galėtų priimti žiniomis pagrįstus pasirinkimus.(3) Paslaugą teikiančio oro vežėjo tapatybė yra pagrindinė informacija. Tačiau skrydį rezervuojantys vartotojai ne visada yra informuojami apie faktiškai skrydį vykdančio oro vežėjo tapatybę.(4) 1990 m. birželio 13 d. Tarybos direktyva 90/314/EEB dėl kelionių, atostogų ir organizuotų išvykų paketų[11] nustato, kokia informacija turėtų būti teikiama vartotojams, į kurią nebuvo įtraukta skrydį vykdančio vežėjo tapatybė.(5) Tarybos Reglamentas (EEB) Nr. 2229/89[12], kurį iš dalies pakeitė Reglamentas (EB) Nr. 323/1999 dėl elgesio su kompiuterinėmis rezervavimo sistemomis (KRS)[13] kodekso, kompiuterine rezervavimo sistema skrydį užsisakantiems vartotojams suteikia teisę žinoti skrydį vykdančio oro vežėjo tapatybę. Nepaisant to, net ir reguliarių oro transporto reisų vykdymo srityje taikoma tokia praktika, kaip lėktuvo drauge su įgula nuoma ar naudojimasis bendrais kodais, jeigu skrydžiai rezervuojami ne per KRS, kai oro vežėjas, pardavęs bilietą į jo vardu vykdomą skrydį, iš tiesų to skrydžio nevykdo, o šiuo metu nėra jokios nustatytos teisės informuoti keleivius apie faktiškai paslaugą teikiančio oro vežėjo tapatybę.(6) Nors tokia praktika didina lankstumą ir leidžia geriau teikti paslaugas keleiviams, dalis paskutinės minutės pakeitimų dėl techninių priežasčių yra neišvengiama ir prisideda prie oro transporto saugos, šis lankstumas turi būti derinamas su skaidrumu vartotojų atžvilgiu.(7) Būtina gerinti keitimosi tarp valstybių narių informacija apie oro operatorių saugą siekiant pagerinti bendrąjį oro transporto saugos lygį Bendrijoje.(8) Komisija turėtų išnagrinėti šio reglamento taikymą ir, praėjus pakankamam laikotarpiui, parengti jo nuostatų efektyvumo ataskaitą,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis DalykasŠis reglamentas nustato taisykles, skirtas užtikrinti, kad oro keleiviai būtų informuojami apie skrydžius, kuriais jie skrenda, vykdančių oro vežėjo tapatybę ir nustato įpareigojimą valstybėms narėms keistis saugos informacija.2 straipsnis ApibrėžimaiŠiame reglamente taikomi tokie apibrėžimai:„oro vežėjas“ – oro transporto įmonė, turinti galiojančią veiklos licenciją;„pervežimo sutartis“ – sutartis dėl oro transporto paslaugų ar įtraukianti oro transporto paslaugas;„sutartį sudarantis oro vežėjas“ – vežėjas, su keleiviu sudarantis pervežimo sutartį. Jeigu sutartis apima paketą, oro vežėjas pagal sutartį yra kelionės operatorius;„skrydį vykdantis oro vežėjas“ – oro vežėjas, vykdantis ar ketinantis vykdyti skrydį pagal pervežimo sutartį su keleiviu arba už kitą juridinį ar fizinį asmenį, turintį pervežimo sutartį su tuo keleiviu;„paketas“ – direktyvos 90/314/EEB dėl kelionių, atostogų ir organizuotų išvykų paketų 2 straipsnio 1 punkte apibrėžtos paslaugos;„rezervavimas“ – faktas, kad keleivis turi bilietą ar kitokį įrodymą, kuris rodo, kad oro vežėjas ar kelionės operatorius priėmė ir užregistravo užsakymą.3 straipsnis Taikymo sritis1. Šis reglamentas taikomas teikiant oro transporto paslaugas, kai keleivio skrydis prasideda valstybės narės, kuriai taikoma Sutartis, teritorijoje esančiame oro uoste arba trečioje šalyje esančiame oro uoste, jeigu skrydis yra Bendrijoje prasidėjusios kelionės dalis ir jeigu sutartį sudarantis vežėjas yra įsisteigęs Bendrijoje.2. Šis reglamentas taikomas neatsižvelgiant į tai, ar šis skrydis yra nuolatinis ar užsakomasis, nepaisant to, ar skrydis yra paketo dalis.3. Šis reglamentas nepaveikia keleivių teisių pagal Direktyvą 90/314/EEB ir Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2299/89 dėl elgesio su kompiuterinėmis rezervavimo sistemomis (KRS) kodekso.4 straipsnis Keitimasis informacija1. Valstybės narės paskelbia visų oro vežėjų, kuriems draudžiama skraidyti jos oro erdvėje arba kuriems taikomi eismo teisių apribojimai dėl saugos priežasčių, sąrašą. Šis sąrašas pateikiamas visoms valstybėms narėms ir Komisijai. Komisija paskelbia konsoliduotą tokių oro vežėjų sąrašą.2. Komisija imasi atitinkamų priemonių, kad palengvintų šio straipsnio 1 dalyje minėtą keitimąsi informacija.5 straipsnis Informacija apie skrydį vykdančio oro vežėjo tapatybę1. Rezervavimo metu sutartį sudarantis oro vežėjas informuoja keleivius apie jo skrydžius vykdančio oro vežėjo arba oro vežėjų tapatybę.2. Nepriklausomai nuo priežasties, dėl kurios po rezervavimo pasikeičia skrydį vykdantis oro vežėjas arba oro vežėjai, sutartį sudarantis oro vežėjas nedelsdamas informuoja apie tai keleivius.6 straipsnis Informacija ir pataisosNe vėliau kaip po penkerių metų nuo šio reglamento įsigaliojimo Komisija parengia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje apžvelgiamas šio reglamento įgyvendinimas. Prie šios ataskaitos, kur būtina, pridedami pasiūlymai dėl reglamento pataisų.7 straipsnis ĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Briuselis,Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas [1] Šaltinis: 2003 m. skundų dėl oro kelionių statistika ir 2003 m. EUROSTAT paskelbta statistika, 3.5.14 skyrius „Eismas atrinktuose pagrindiniuose oro uostuose“; ši statistika pagrįsta duomenimis, sulygintais su Tarptautinės oro uostų tarybos, Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos, „Airports Magazine“ žurnalo ir vietos oro uostų administracijos pateikta informacija.[2] Žr. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3922/91 dėl techninių reikalavimų ir administracinės tvarkos suderinimo civilinės aviacijos srityje; Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1592/2002 dėl bendrųjų taisyklių civilinės aviacijos srityje ir įsteigiantį Europos civilinės aviacijos saugos agentūrą; Tarybos direktyvą 94/56/EB nustatanti civilinės aviacijos avarijų ir incidentų tyrimo pagrindinius principus; Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/42/EB dėl civilinės aviacijos įvykių pranešimų.[3] Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1592/2002 dėl bendrųjų taisyklių civilinės aviacijos srityje ir įsteigiantis Europos civilinės aviacijos saugos agentūrą, 7 straipsnis.[4] OL L 143, 2004 4 30, p. 76.[5] Tarybos reglamentas (EEB) 323/1999, iš dalies pakeičiantis Reglamentą (EEB) 2299/89 dėl elgesio su kompiuterinėmis rezervavimo sistemomis (KRS) kodekso.[6] 2002 m. vasario 14 d. pasirašytas Savanoriškas pramonės įsipareigojimas; tinklalapis: http://europa.eu.int/comm/transport/air/rights/commitments_en.htm.[7] OL C, , p. .[8] OL C, , p. .[9] OL C, , p. .[10] OL C, , p. .[11] OL L 158, 1990 6 23, p. 59.[12] OL L 220, 1989 7 29, p. 1.[13] OL L 40, 1999 2 13, p. 1.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52010PC0054

2010/0036 (COD)  Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 1215/2009, nustatančio išskirtines prekybos priemones, skirtas Europos Sąjungos stabilizavimo ir asocijavimo procese dalyvaujančioms arba su juo susijusioms šalims ir teritorijoms, dalinio pakeitimo  /* KOM/2010/0054 galutinis - COD 2010/0036 */

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.2.22KOM(2010)54 galutinis2010/0036 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASdėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 1215/2009, nustatančio išskirtines prekybos priemones, skirtas Europos Sąjungos stabilizavimo ir asocijavimo procese dalyvaujančioms arba su juo susijusioms šalims ir teritorijoms, dalinio pakeitimoAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1.  Reglamentu (EB) Nr. 2007/2000[1] Europos Sąjunga suteikė galimybę išimtinai neribotais kiekiais į ES rinką be muito įvežti beveik visas prekes, kurių kilmės šalys ir teritorijos yra stabilizacijos ir asociacijos proceso naudos gavėjos. Pagrindinis šių priemonių tikslas yra atgaivinti Vakarų Balkanų šalių ekonomiką, suteikiant joms palankesnes sąlygas patekti į ES rinką. Savo ruožtu ekonomikos plėtra yra skatinamas politinis stabilumas visame regione.2.  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2007/2000 buvo keletą kartų iš esmės keičiamas, todėl 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos Reglamentu (EB) Nr. 1215/2009[2] priimta jo kodifikuota redakcija.3.  Šios prekybos lengvatos suteiktos laikotarpiui, kuris baigsis 2010 m. gruodžio 31 d., ir šiuo metu yra taikomos visiems Bosnijos ir Hercegovinos, Serbijos ir Kosovo[3] kilmės produktams, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1215/2009. Albanijos, Kroatijos Respublikos, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir Juodkalnijos kilmės produktams toliau taikomos Reglamento (EB) Nr. 1215/2009 nuostatos, kai taip nurodyta, arba kitos Reglamente (EB) Nr. 1215/2009 numatytos priemonės, kurios yra palankesnės nei prekybos nuolaidos, numatytos dvišaliuose Bendrijos ir šių šalių susitarimuose.4.  2008 m. birželio 16 d. pasirašytas Europos Sąjungos ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos susitarimas. Kol nebaigtos ratifikavimo procedūros, 2008 m. liepos 1 d. įsigaliojo Europos Sąjungos ir Bosnijos ir Hercegovinos laikinasis susitarimas dėl prekybos ir su prekyba susijusių reikalų.5.  2008 m. balandžio 29 d. pasirašytas Europos Sąjungos ir Serbijos stabilizacijos ir asociacijos susitarimas. Kol jis neįsigaliojo, nuo 2009 m. gruodžio 8 d. įgyvendinamas Europos Sąjungos ir Serbijos laikinasis susitarimas dėl prekybos ir su prekyba susijusių reikalų, kuris įsigaliojo 2010 m. vasario 1 d.6.  Laikinaisiais susitarimais ir (arba) Stabilizacijos ir asociacijos susitarimais (SAS) Bosnijai ir Hercegovinai bei Serbijai suteikiamos prekybos nuolaidos tiems patiems produktams, kuriems taikomos ir autonominės prekybos lengvatos, todėl jas reikia išbraukti iš Tarybos reglamento (EB) Nr. 1215/2009. Tai lengvatinės tarifinės kvotos, taikomos jaučių jauniklių mėsos produktams, cukrui ir cukraus produktams, tam tikrų rūšių vynui ir tam tikriems žuvininkystės produktams.7.  2009 m. spalio 14 d. Europos Komisija priėmė komunikatą „Kosovas siekia europinės perspektyvos“, kuriame rekomendavo pratęsti autonominių prekybos priemonių galiojimą.8.  Dėl ES santykių su Kosovu Bendrųjų reikalų taryba 2009 m. gruodžio 8 d. išvadose nurodė teikianti reikšmės su prekyba susijusioms priemonėms, nepažeidžiant valstybių narių pozicijų dėl statuso.9.  2009 m. lapkričio 26 d. rezoliucijoje „2009 m. plėtros strategija dėl Vakarų Balkanų valstybių, Islandijos ir Turkijos“ Europos Parlamentas ragina Komisiją dėti kiek galima daugiau pastangų siekiant sušvelninti ekonomikos krizės poveikį Vakarų Balkanuose.10.  Nustojus taikyti prekybos lengvatas, naudos gavėjai netektų objektyvių ekonominių privalumų prekyboje su ES. Tai gali padaryti labai didelį neigiamą poveikį bendriems Vakarų Balkanų ekonominės veiklos rezultatams ir neigiamai paveikti vidaus reformas ir pereinamojo laikotarpio procesus tame regione. Be to, tai gali būti didelė kliūtis atsigauti Vakarų Balkanų ekonomikai.11.  Šiuo pasiūlymu iš dalies keičiamos tam tikros Reglamento (EB) Nr. 1215/2009 nuostatos siekiant pratęsti jo galiojimą iki 2015 m. gruodžio 31 d. ir atlikti tam tikrus pakeitimus, kurie tapo būtini įsigaliojus dvišaliams susitarimams su Bosnija ir Hercegovina bei Serbija. Reglamente (EB) Nr. 1215/2009 (2 ir 10 straipsniuose) taip pat yra nuostatos dėl tam tikrų Tarybos įgaliojimų, kurie nėra pagrįsti Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką. Komisija pateiks pasiūlymą, kuriuo bus iš dalies pakeistos visos bendrosios prekybos politikos srities procedūros atsižvelgiant teisės aktų įgyvendinimo sistemą, išdėstytą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 291 straipsnyje ir į reglamentą dėl Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais taisyklių ir bendrųjų principų, priimtą remiantis 291 straipsnio 3 dalimi. Pasiūlymas taip pat susijęs su Reglamento (EB) Nr. 1215/2009 2 ir 10 straipsniais. Šis pasiūlymas bus pateiktas kiek galima greičiau po to, kai Komisija priims pasiūlymą dėl Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais taisyklių ir bendrųjų principų.12.  Dėl šio reglamento neatsiras išlaidų, apmokamų iš EB biudžeto. Be to, palyginti su esama padėtimi, taikant reglamentą nebus prarastos muitų pajamos.13.  Todėl šiuo pasiūlymu siekiama pratęsti Tarybos reglamento (EB) Nr. 1215/2009 galiojimą iki 2015 m. gruodžio 31 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1215/2009 iš dalies keičiamas šiuo pasiūlymu siekiant atsižvelgti į pasikeitimus, susijusius su jo taikymu tam tikriems produktams.14.  Siekiant nesutrikdyti prekybos, šis reglamentas turi būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti iki 2010 m. gruodžio 31 d. Jeigu to padaryti negalima, visa 8 konstatuojamoji dalis ir visa 3 straipsnio antra pastraipa (pasiūlyme įrašytos skliausteliuose) turėtų būti įtrauktos į reglamentą siekiant išskirtiniais atvejais užtikrinti jo taikymą atgaline data.2010/0036 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASdėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 1215/2009, nustatančio išskirtines prekybos priemones, skirtas Europos Sąjungos stabilizavimo ir asocijavimo procese dalyvaujančioms arba su juo susijusioms šalims ir teritorijoms, dalinio pakeitimoEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,perdavę pasiūlymą nacionaliniams parlamentams,priimdami sprendimą pagal įprastą teisėkūros procedūrą,kadangi:(1) 2000 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2007/2000[4] buvo nustatytos išskirtinės prekybos priemonės, skirtos Europos Sąjungos stabilizavimo ir asocijavimo procese dalyvaujančioms arba su juo susijusioms šalims ir teritorijoms, kuriomis suteikiama galimybė neribotais kiekiais be muito į Sąjungos rinką įvežti beveik visas prekes, kurių kilmės šalys ir teritorijos yra stabilizavimo ir asocijavimo proceso naudos gavėjos. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2007/2000 buvo keletą kartų iš esmės keičiamas, todėl 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos Reglamentu (EB) Nr. 1215/2009[5] priimta jo kodifikuota redakcija.(2) 2008 m. birželio 16 d. Liuksemburge pasirašytas Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos susitarimas. Kol nebaigtos procedūros, būtinos, kad šis susitarimas įsigaliotų, buvo pasirašytas ir sudarytas Europos bendrijos ir Bosnijos ir Hercegovinos laikinasis susitarimas dėl prekybos ir su prekyba susijusių reikalų. Laikinasis susitarimas įsigaliojo 2008 m. liepos 1 d. [6](3) 2008 m. balandžio 29 d. Liuksemburge buvo pasirašytas Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Serbijos Respublikos stabilizacijos ir asociacijos susitarimas. Kol nebaigtos procedūros, būtinos, kad šis susitarimas įsigaliotų, buvo pasirašytas ir sudarytas Europos bendrijos ir Serbijos Respublikos laikinasis susitarimas dėl prekybos ir su prekyba susijusių reikalų. Laikinasis susitarimas įsigaliojo 2010 m. vasario 1 d.[7](4) Stabilizacijos ir asociacijos susitarimais ir laikinaisiais susitarimais nustatomas sutartinis Europos Sąjungos ir Bosnijos ir Hercegovinos bei Europos Sąjungos ir Serbijos prekybos režimas. Todėl būtina iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1215/2009 išbraukiant Bosniją ir Hercegoviną bei Serbiją iš šalių, kurioms taikomos muitų tarifų nuolaidos, nustatytos tiems patiems produktams kaip ir pagal sutartinį prekybos režimą, sąrašo ir pakoreguoti tam tikrų produktų, kuriems tarifinės kvotos suteiktos pagal sutartinius prekybos režimus, bendrųjų tarifinių kvotų dydžius. Vis dėlto, Bosnija ir Hercegovina bei Serbija turėtų likti šalimis naudos gavėjomis pagal Reglamentą (EB) Nr. 1215/2009 tais atvejais, kai tame reglamente numatytos nuolaidos yra palankesnės nei pagal galiojančius sutartinius režimus nustatytos nuolaidos. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1215/2009 galiojimas baigiasi 2010 m. gruodžio 31 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1215/2009 tebėra pagrindinis teisės aktas, kuriuo reglamentuojami prekybos santykiai su Kosovu[8]. Tam, kad atsigautų Kosovo ir viso regiono ekonomika, būtina, kad išliktų galimybė patekti į Europos Sąjungos rinką. Europos Sąjunga neigiamo poveikio dėl to nepatirs.(5) Dėl šių priežasčių tikslinga pratęsti Tarybos reglamento (EB) Nr. 1215/2009 galiojimą iki 2015 m. gruodžio 31 d.(6) Siekiant užtikrinti Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų laikymąsi, reikėtų nustatyti sąlygą, kad šiame reglamente nustatytos muitų tarifų lengvatos bus taikomos, jei galios Europos Sąjungai suteikta nuo PPO įsipareigojimų nukrypti leidžianti nuostata arba bus pratęstas jos galiojimas.(7) Siekiant apsaugoti ekonominius ūkio subjektų interesus, būtina nustatyti pereinamojo laikotarpio priemones prekėms, kurios šio reglamento įsigaliojimo dieną bus gabenamos arba laikinai saugomos muitinės sandėliuose.(8) [Atsižvelgiant į tai, kad Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1215/2009 baigia galioti 2010 m. gruodžio 31 d., būtina, siekiant nesutrikdyti prekybos, kad šis reglamentas būtų pradėtas taikyti nuo 2011 m. sausio 1 d.]PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamentas (EB) Nr. 1215/2009 iš dalies keičiamas taip:(1) 1 straipsnis pakeičiamas taip:„1 straipsnisLengvatinių tarifų priemonės1. Atsižvelgiant į 3 straipsnyje išdėstytas specialiąsias nuostatas, Kosovo muitų teritorijos kilmės produktus, išskyrus klasifikuojamus pagal Kombinuotosios nomenklatūros pozicijas 0102, 0201, 0202, 0301, 0302, 0303, 0304, 0305, 1604, 1701, 1702 ir 2204, leidžiama importuoti į Sąjungą netaikant kiekybinių apribojimų arba lygiaverčio poveikio priemonių ir atleidžiant nuo muitų bei lygiaverčio poveikio mokesčių.2. Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Kroatijos, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Juodkalnijos ir Serbijos kilmės produktams toliau taikomos šio reglamento nuostatos, kai tai konkrečiai nurodoma. Be to, minėtiems produktams taikomos visos šiame reglamente numatytos nuolaidos, kurios yra palankesnės už numatytąsias pagal dvišalius Europos Sąjungos ir šių šalių susitarimus.“(2) 2 straipsnio 1 dalies a punktas pakeičiamas taip:„a) gaminiai atitinka „kilmės statusą turinčių produktų“ apibrėžtį, numatytą Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 I dalies IV antraštinės dalies 2 skyriaus 2 skirsnyje;“(3) 3 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:"2. Nustatomi 20 % ad valorem muito ir 20 % specifinio muito, kaip nustatyta Bendrajame muitų tarife, dydžio muitai, taikomi II priede apibrėžtiems ir į Sąjungą importuojamiems Kosovo muitų teritorijos kilmės „jaučių jauniklių mėsos“ produktams, neviršijant metinės 475 tonų, išreikštų skerdenos svoriu, tarifinės kvotos.Prie visų importo pagal šią kvotą prašymų pridedamas eksportuojančios teritorijos kompetentingos institucijos išduotas autentiškumo sertifikatas, kuriuo patvirtinama, kad prekės yra atitinkamos teritorijos kilmės ir atitinka šio reglamento II priede pateiktą apibrėžtį. Šį sertifikatą parengia Komisija, vadovaudamasi Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007, nustatančio bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) [9], 195 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.“(4) 3 straipsnio 3 dalis išbraukiama.(5) 4 straipsnis pakeičiamas taip:„4 straipsnis„Jaučių jauniklių mėsos“ tarifinės kvotos įgyvendinimas„Išsamias „jaučių jauniklių mėsos“ produktų tarifinės kvotos įgyvendinimo taisykles nustato Komisija, vadovaudamasi Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007, nustatančio bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“), 195 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.“(6) 12 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:„Jis taikomas iki 2015 m. gruodžio 31 d. Šiame reglamente numatytos lengvatos (visos arba jų dalis) nebetaikomos, jeigu jų nebus galima taikyti pagal Pasaulio prekybos organizacijos suteiktą nukrypti leidžiančią nuostatą. Lengvatos nebetaikomos nuo dienos, kurią nustoja galioti nukrypti leidžianti nuostata. Komisija pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje kuo anksčiau apie tai informuoja ūkio subjektus ir kompetentingas institucijas. Pranešime nurodoma, kurios šiame reglamente numatytos muitų tarifų lengvatos nebegalioja, ir data, nuo kurios tos lengvatos nebegalioja.“(7) I priedo tekstas pakeičiamas šio reglamento priede pateikiamu tekstu.2 straipsnisPrekėms, kurios 2011 m. sausio 1 d. yra gabenamos tranzitu arba laikinai saugomos Sąjungos muitinės sandėliuose ar laisvosiose zonose, ir kurioms iki tos dienos pagal Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93[10] IV antraštinės dalies 2 skyriaus 2 skirsnį buvo tinkamai išduotas Bosnijos ir Hercegovinos arba Serbijos kilmės įrodymo dokumentas, iki 2011 m. gegužės 1 d. toliau taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1215/2009.3 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .[Jis taikomas nuo 2011 m. sausio 1 d.].Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeEuropos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas PirmininkasPRIEDASI PRIEDASDĖL 4 STRAIPSNIO 1 DALYJE NURODYTŲ TARIFINIŲ KVOTŲNukrypstant nuo Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklių, produktų aprašymo formuluotės yra tik nurodomojo pobūdžio, o šiame priede pateikiama preferencinė sistema nustatoma pagal KN kodus. Kai nurodomi ex KN kodai, lengvatų sistema nustatoma remiantis ir KN kodu, ir atitinkamu aprašymu.Eilės Nr. | KN kodas | Aprašymas | Metinis kvotos dydis1 | Naudos gavėjai | Muito norma |09.1571 | 0301 91 10 | Upėtakiai (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache ir Oncorhynchus chrysogaster): gyvi; švieži arba atšaldyti; sušaldyti; vytinti, sūdyti ar užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui | 15 tonų | Kosovo muitų teritorija | 0 % |0301 91 90 |0302 11 10 |0302 11 20 |0302 11 80 |0303 21 10 |0303 21 20 |0303 21 80 |0304 19 15 |0304 19 17 |ex 0304 19 18 |ex 0304 19 91 |0304 29 15 |0304 29 17 |ex 0304 29 18 |ex 0304 99 21 |ex 0305 10 00 |ex 0305 30 90 |0305 49 45 |ex 0305 59 80 |ex 0305 69 80 |09.1573 | 0301 93 00 | Karpiai: gyvi; švieži arba atšaldyti; sušaldyti; vytinti, sūdyti ar užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui | 20 tonų | Kosovo muitų teritorija | 0 % |0302 69 11 |0303 79 11 |ex 0304 19 18 |ex 0304 19 91 |ex 0304 29 18 ex 0304 99 21 ex 0305 10 00 ex 0505 30 90 ex 0305 49 80 ex 0305 59 80 ex 0305 69 80 |09.1575 | ex 0301 99 80 | Jūriniai karosai (Dentex dentex ir Pagellus spp.): gyvi; švieži arba atšaldyti; sušaldyti; vytinti, sūdyti ar užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui | 45 tonos | Kosovo muitų teritorija | 0 % |0302 69 61 |0303 79 71 |ex 0304 19 39 |ex 0304 19 99 |ex 0304 29 99 |ex 0304 99 99 |ex 0305 10 00 |ex 0305 30 90 |ex 0305 49 80 |ex 0305 59 80 |ex 0305 69 80 |09.1577 | ex 0301 99 80 | Paprastieji vilkešeriai (Dicentrarchus labrax): gyvi; švieži arba atšaldyti; sušaldyti; vytinti; sūdyti ar užpilti sūrymu, rūkyti; filė ir kita žuvų mėsa; miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui | 30 tonų | Kosovo muitų teritorija | 0 % |0302 69 94 |ex 0303 77 00 |ex 0304 19 39 |ex 0304 19 99 |ex 0304 29 99 |ex 0304 99 99 |ex 0305 10 00 |ex 0305 30 90 |ex 0305 49 80 |ex 0305 59 80 |ex 0305 69 80 |09.1515 | ex 2204 21 93 | Šviežių vynuogių vynas, kurio alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, ne didesnė kaip 15 % tūrio, išskyrus putojantį vyną | 50 000 hl2 | Albanija5, Bosnija ir Hercegovina7 Kroatija3, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija4, Juodkalnija6, Serbija8 arba Kosovo muitų teritorija | Netaikoma |ex 2204 21 94 |ex 2204 21 95 |ex 2204 21 96 |ex 2204 21 97 |ex 2204 21 98 |ex 2204 29 93 |ex 2204 29 94 ex 2204 29 95 ex 2204 29 96 ex 2204 29 97 ex 2204 29 98 |1 Importuojamiems šalių naudos gavėjų kilmės produktams skiriamas vienas bendras tarifinės kvotos kiekis.2 Jeigu bus padidinta tam tikrų rūšių Kroatijos kilmės vyno individuali tarifinė kvota, taikoma pagal eilės Nr. 09.1588, ši bendroji tarifinė kvota sumažinama.3 Ši bendroji tarifinė kvota gali būti taikoma Kroatijos Respublikos kilmės vynui, jeigu pirma išnaudojamos abi individualios tarifinės kvotos, numatytos su Kroatija pasirašytame papildomame protokole dėl vyno. Šios individualios tarifinės kvotos suteikiamos pagal eilės Nr. 09.1588 ir 09.1589.Ši bendroji tarifinė kvota gali būti taikoma Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos kilmės vynui, jeigu pirma išnaudojamos abi individualios tarifinės kvotos, numatytos su Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija pasirašytame papildomame protokole dėl vyno. Šias individualias tarifines kvotas leidžiama pradėti naudoti suteikiant joms eilės Nr. 09.1558 ir 09.1559.5 Ši bendroji tarifinė kvota gali būti taikoma Albanijos Respublikos kilmės vynui, jeigu pirma išnaudojamos abi individualios tarifinės kvotos, numatytos su Albanija pasirašytame papildomame protokole dėl vyno. Šias individualias tarifines kvotas leidžiama pradėti naudoti suteikiant joms eilės Nr. 09.1512 ir 09.1513.6 Ši bendroji tarifinė kvota gali būti taikoma Juodkalnijos kilmės vynui, jeigu pirma išnaudojama individuali tarifinė kvota, numatyta su Juodkalnija pasirašytame protokole dėl vyno. Šias individualias tarifines kvotas leidžiama pradėti naudoti suteikiant joms eilės Nr. 09.1514.7 Ši bendroji tarifinė kvota gali būti taikoma Bosnijos ir Hercegovinos kilmės vynui, jeigu pirma išnaudojamos abi individualios tarifinės kvotos, numatytos su Bosnija ir Hercegovina pasirašytame protokole dėl vyno. Šias individualias tarifines kvotas leidžiama pradėti naudoti suteikiant joms eilės Nr. 09.1528 ir 09.1529.8 Ši bendroji tarifinė kvota gali būti taikoma Serbijos kilmės vynui, jeigu pirma išnaudojamos abi individualios tarifinės kvotos, numatytos su Serbija pasirašytame protokole dėl vyno. Šias individualias tarifines kvotas leidžiama pradėti naudoti suteikiant joms eilės Nr. 09.1526 ir 09.1527.FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA, SKIRTA PASIŪLYMAMS, KURIŲ POVEIKIS BIUDŽETUI SUSIJĘS IŠIMTINAI SU ĮPLAUKOMIS1. PASIŪLYMO PAVADINIMASEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS, KURIUO Iš DALIES KEIčIAMAS TARYBOS REGLAMENTAS (EB) NR. 1215/2009, nustatantis išskirtines prekybos priemones, skirtas Europos Sąjungos stabilizavimo ir asocijavimo procese dalyvaujančioms arba su juo susijusioms šalims ir teritorijoms2. BIUDŽETO EILUTĖSSkyrius ir straipsnis: 120Biudžete numatyta suma atitinkamais metais (2010): 14 079 700 000 €3. FINANSINIS POVEIKIS( Pasiūlymas neturi finansinio poveikioX Pasiūlymas neturi finansinio poveikio išlaidoms, o jo poveikis įplaukoms yra toks:(mln. EUR dešimtųjų tikslumu)Biudžeto eilutė | Pajamos[11] | 12 mėnesių laikotarpis, prasidedantis 2011 01 01 | [n metai] |120 straipsnis | Poveikis nuosaviems ištekliams | 0,3 |Padėtis pradėjus taikyti priemonę |[n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |... straipsnis |... straipsnis |4. KOVOS SU SUKČIAVIMU PRIEMONĖSJei sukčiaujama arba neužtikrinamas administracinis bendradarbiavimas tikrinant kilmės įrodymo dokumentus, arba jei nesilaikoma sąlygų, suteikiančių teisę naudotis lengvatinių tarifų priemonėmis, Komisija gali imtis priemonių, kuriomis sustabdomas Tarybos reglamente (EB) Nr. 1215/2009 numatytų priemonių (visų arba dalies) galiojimas.5. KITOS PASTABOSFinansinis poveikis apskaičiuotas remiantis pagal prekybos apimtį pakoreguotais SS 2 lygmens MFN tarifais. Skaičiuota remiantis 2008 m. duomenimis.Poveikis nuosaviems ištekliams išreikštas grynąja suma (t. y. apskaičiuotas iš bendros sumos atėmus 25 % surinkimo išlaidų).Dėl lengvatinio muitų tarifų režimo taikymo vaisiams ir daržovėms skaičiuota visiškai atmetus tarifą. Tačiau tikrasis įplaukų nuostolis yra tik labai maža nurodytų sumų dalis, nes lengvatinis muitų tarifų režimas siejamas tik su specifiniu visos MFN vertės elementu.2 lentelė. Pagrindinis ES importas iš Kosovo pagal importo režimą ir nustatytasis ES tarifinių įplaukų nuostolis, 2008 m. (mln. EUR ir proc.)SS2 | ES importas* | Lengvatinis importas* | MFN-0 importas | MFN tarifas** | Negautos tarifinės įplaukos |mln. EUR | mln. EUR | mln. EUR | % | mln. EUR |Tarpinė suma | 64,2 | 8,7 | 54,8 | nėra duomenų | 0,4 |Kitas SS2 importas | 13,9 | 0,4 | 13,3 | nėra duomenų | nėra duomenų |VISI PRODUKTAI | 78,1 | 9,2 | 68,1 | nėra duomenų | nėra duomenų |Šaltinis: COMEXT ir TRAINS. Pastaba: * Atėmus produktus, importuojamus pagal ,,nežinomą“ režimą. ** Pakoreguota atsižvelgiant į prekybos lygį.[1] OL L 240, 2000 9 23, p. 1.[2] OL L 328, 2009 12 15, p. 1.[3] Kaip apibrėžta JTSTR 1244/99.[4] OL L 240, 2000 9 23, p. 1.[5] OL L 328, 2009 12 15, p. 1.[6] OL L 233, 2008 8 30, p. 6.[7] OL L 28, 2010 1 30, p. 2.[8] Kaip apibrėžta JTSTR 1244/99.[9] OL L 299, 2007 11 16, p. 1.[10] OL L 253, 1993 10 11, p. 1.[11] Tradicinių nuosavų išteklių atveju (žemės ūkio mokesčiai, cukraus mokesčiai, muitai) turi būti nurodytos grynosios sumos, t. y. bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų.