title: Pasiūlymas Tarybos sprendimas pagal Sutarties 122 straipsnio 2 dalį dėl bendros valiutos įvedimo Kipre 2008 m. sausio 1 d.

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52007PC0256

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 16.5.2007KOM(2007) 256 galutinis2007/0090 (CNS)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASpagal Sutarties 122 straipsnio 2 dalį dėl bendros valiutos įvedimo Kipre 2008 m. sausio 1 d.(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1998 m. gegužės 3 d. Taryba nusprendė, kad Belgija, Vokietija, Ispanija, Prancūzija, Airija, Italija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Portugalija, Austrija ir Suomija atitiko būtinas sąlygas bendrai valiutai įvesti 1999 m. sausio 1 d. Danija ir Jungtinė Karalystė pasinaudojo atsisakymo išlyga, todėl nebuvo vertinamos Taryboje. Graikija ir Švedija Taryboje buvo laikomos valstybėmis narėmis, kurioms daroma išlyga. 2000 m. birželio 19 d. Taryba nusprendė, kad Graikija atitiko būtinas sąlygas eurui įvesti 2001 m. sausio 1 d. Šalys, kurios įstojo į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d. (Čekija, Estija, Kipras, Latvija, Lietuva, Vengrija, Malta, Lenkija, Slovėnija ir Slovakija), pagal atitinkamo stojimo akto 4 straipsnį laikomos valstybėmis narėmis, kurioms daroma išlyga. 2006 m. liepos 11 d. Taryba nusprendė, kad Slovėnija atitiko būtinas sąlygas eurui įvesti 2007 m. sausio 1 d. Bulgarija ir Rumunija, kurios įstojo į Europos Sąjungą 2007 m. sausio 1 d., pagal atitinkamo stojimo akto 5 straipsnį laikomos valstybėmis narėmis, kurioms daroma išlyga.Sutarties 122 straipsnio 2 dalyje yra nustatytos išlygų panaikinimo procedūros. Šios procedūros inicijuojamos ne rečiau kaip kartą per dvejus metus arba valstybės narės, kuriai daroma išlyga, prašymu. Komisija ir Europos centrinis bankas Sutarties 121 straipsnio 1 dalyje nustatyta tvarka pateikia Tarybai pranešimą apie valstybių narių, kurioms daroma išlyga, pažangą, padarytą vykdant savo įsipareigojimus siekiant dalyvauti ekonominėje ir pinigų sąjungoje. Remdamasi savo pačios ir ECB pranešimais Komisija gali teikti Tarybai pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo panaikinti išlygą būtinas sąlygas atitinkančioms valstybėms narėms.Visas valstybes, kurioms daroma išlyga, Komisija ir ECB vertino 2006 m. 2007 m. vasario 13 d. Kipras pateikė prašymą iš naujo įvertinti, ar jis atitinka konvergencijos kriterijus ir ar galėtų įvesti eurą 2008 m. sausio 1 d., jei išlyga būtų panaikinta. Atsakydami į šį prašymą Komisija ir ECB parengė konvergencijos ataskaitas dėl Kipro.Komisijos 2007 m. konvergencijos ataskaita dėl Kipro Kolegijoje buvo priimta 2007 m. gegužės 16 d. ECB savo ataskaitą priėmė tą pačią dieną. Ataskaitose vertinamas Kipro nacionalinės teisės aktų, įskaitant jo nacionalinio centrinio banko statutą, suderinamumas su Sutarties 108 ir 109 straipsniais bei su ECBS ir ECB statutu. Ataskaitose taip pat vertinama, ar pasiektas aukštas tvarios konvergencijos lygis: vertinama, kaip tenkinami konvergencijos kriterijai, ir atsižvelgiama į keletą kitų veiksnių, nurodytų 121 straipsnio 1 dalies paskutinėje pastraipoje.Konvergencijos ataskaitoje Komisija daro išvadą, kad Kipras pasiekė aukštą tvarios konvergencijos lygį.Remdamasi savo ir ECB ataskaitomis Komisija priėmė pridedamą pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo nuo 2008 m. sausio 1 d. panaikinti Kiprui daromą išlygą.2007/0090 (CNS)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASpagal Sutarties 122 straipsnio 2 dalį dėl bendros valiutos įvedimo Kipre 2008 m. sausio 1 d.EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 122 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Komisijos ataskaitą[1],atsižvelgdama į Europos centrinio banko ataskaitą[2],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,atsižvelgdama į Tarybos diskusiją valstybių ar vyriausybių vadovų susitikime,kadangi:(1) Trečiasis ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) etapas prasidėjo 1999 m. sausio 1 d. 1998 m. gegužės 3 d., Briuselyje vykusiame valstybių ar vyriausybių vadovų susitikime Taryba nusprendė, kad Belgija, Vokietija, Ispanija, Prancūzija, Airija, Italija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Austrija, Portugalija ir Suomija atitiko būtinas sąlygas bendrai valiutai įvesti nuo 1999 m. sausio 1 d.[3](2) 2000 m. birželio 19 d. Taryba nusprendė, kad Graikija atitiko būtinas sąlygas bendrai valiutai įvesti 2001 m. sausio 1 d.[4] 2006 m. liepos 11 d. Taryba nusprendė, kad Slovėnija atitiko būtinas sąlygas bendrai valiutai įvesti 2007 m. sausio 1 d.[5](3) Vadovaudamasi prie Sutarties pridėto Protokolo dėl tam tikrų su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste susijusių nuostatų 1 dalimi Jungtinė Karalystė Tarybai pranešė, kad neketina 1999 m. sausio 1 d. pereiti į trečiąjį EPS etapą. Šis pranešimas nepasikeitė. Vadovaudamasi prie Sutarties pridėto Protokolo dėl tam tikrų su Danija susijusių nuostatų 1 dalimi ir 1992 m. gruodžio mėn. Edinburge priimtu valstybių ar vyriausybių vadovų sprendimu, Danija Tarybai pranešė, kad nedalyvaus trečiajame EPS etape. Danija nereikalavo inicijuoti Sutarties 122 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros.(4) Pagal Sprendimą 1998/317/EB Švedijai daroma išlyga, kaip apibrėžta Sutarties 122 straipsnyje. Pagal Stojimo akto 4 straipsnį[6] Čekijai, Estijai, Kiprui, Latvijai, Lietuvai, Vengrijai, Maltai, Lenkijai ir Slovakijai daroma išlyga, kaip apibrėžta Sutarties 122 straipsnyje. Pagal atitinkamo stojimo akto 5 straipsnį[7] Bulgarijai ir Rumunijai daroma išlyga, kaip apibrėžta Sutarties 122 straipsnyje.(5) Europos centrinis bankas (ECB) buvo įsteigtas 1998 m. liepos 1 d. Europos pinigų sistema buvo pakeista valiutų kurso mechanizmu, dėl kurio įvedimo buvo susitarta 1997 m. birželio 16 d. Europos Vadovų Tarybai priėmus rezoliuciją dėl valiutų kurso mechanizmo įdiegimo trečiajame ekonominės ir pinigų sąjungos etape[8]. Valiutų kurso mechanizmo (VKM II) procedūros trečiajame ekonominės ir pinigų sąjungos etape buvo nustatytos ECB ir euro zonai nepriklausančių valstybių narių nacionalinių centrinių bankų 1998 m. rugsėjo 1 d. susitarime, kuriame nustatomi valiutų kurso mechanizmo veikimo būdai ekonominės ir pinigų sąjungos trečiajame etape[9].(6) Sutarties 122 straipsnio 2 dalyje yra nustatytos atitinkamoms valstybėms narėms daromos išlygos panaikinimo procedūros. Pagal šį straipsnį ne rečiau kaip kartą per dvejus metus arba valstybės narės, kuriai daroma išlyga, prašymu Komisija ir ECB Sutarties 121 straipsnio 1 dalyje nustatyta tvarka pateikia Tarybai pranešimą. 2007 m. vasario 13 d. Kipras pateikė oficialų prašymą įvertinti konvergenciją.(7) Valstybių narių nacionalinės teisės aktus, įskaitant nacionalinių centrinių bankų statutus, būtinai reikia pritaikyti siekiant užtikrinti jų suderinamumą su Sutarties 108 ir 109 straipsniais bei su ECBS statutu. Komisijos ir ECB ataskaitose pateikiamas išsamus Kipro teisės aktų suderinamumo su Sutarties 108 ir 109 straipsniais bei su ECBS statutu vertinimas.(8) Pagal Protokolo dėl konvergencijos kriterijų, nurodyto Europos bendrijos steigimo sutarties 121 straipsnyje, 1 straipsnį Sutarties 121 straipsnio 1 dalies pirmoje įtraukoje nurodytas kainų stabilumo kriterijus reiškia, kad valstybės narės kainų stabilumas yra tvarus ir vidutinis infliacijos lygis per vienerius metus iki tyrimo neviršija daugiau kaip 1,5 procentinio punkto daugiausia trijų valstybių narių, kuriose kainos yra stabiliausios, infliacijos lygio. Pagal kainų stabilumo kriterijų infliacija bus apskaičiuojama remiantis Tarybos reglamente (EB) Nr. 2494/95[10] apibrėžtais suderintais vartotojų kainų indeksais (SVKI). Siekiant įvertinti kainų stabilumo kriterijų, valstybės narės infliacija buvo apskaičiuota pagal tai, kiek procentais pasikeitė 12 mėnesių indeksų aritmetinis vidurkis, palyginti su ankstesnio laikotarpio 12 mėnesių indeksų aritmetiniu vidurkiu. Per vienerių metų laikotarpį, kuris baigėsi 2007 m. kovo mėn., trys valstybės narės, kuriose kainos yra stabiliausios, buvo Suomija, Lenkija ir Švedija, nes jų infliacijos lygis buvo atitinkamai 1,3, 1,5 ir 1,6 procento. Komisijos ir ECB ataskaitose buvo atsižvelgta į pamatinę vertę, apskaičiuotą kaip paprastas trijų valstybių narių, kuriose kainos yra stabiliausios, infliacijos lygių aritmetinis vidurkis, prie jo pridėjus 1,5 procentinio punkto. Taigi vienerių metų laikotarpio, kuris baigėsi 2007 m. kovo mėn., pamatinė vertė buvo 3 procentai.(9) Pagal Protokolo dėl konvergencijos kriterijų, nurodyto Europos bendrijos steigimo sutarties 121 straipsnyje, 2 straipsnį Sutarties 121 straipsnio 1 dalies antroje įtraukoje nurodytas bendrojo valstybės biudžeto padėties kriterijus reiškia, kad atliekant vertinimą valstybei narei nėra taikomas Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito pagal Sutarties 104 straipsnio 6 dalį.(10) Pagal Protokolo dėl konvergencijos kriterijų, nurodyto Europos bendrijos steigimo sutarties 121 straipsnyje, 3 straipsnį Sutarties 121 straipsnio 1 dalies trečioje įtraukoje nurodytas dalyvavimo Europos pinigų sistemos valiutų kurso mechanizme kriterijus reiškia, kad valstybė narė normalių svyravimo ribų, numatytų Europos pinigų sistemos valiutų kurso mechanizme (VKM), be didelių nukrypimų laikėsi bent paskutinius dvejus metus iki tyrimo. Pirmiausia valstybė narė negali būti savo pačios iniciatyva per tą patį laikotarpį nuvertinusi savo valiutos dvišalio pagrindinio kurso jokios kitos valstybės narės valiutos atžvilgiu. Nuo 1999 m. sausio 1 d. VKM II tapo valiutų keitimo kurso kriterijaus vertinimo pagrindu. Savo ataskaitose vertindami šio kriterijaus atitikimą Komisija ir ECB ištyrė dvejų metų laikotarpį, kuris baigėsi 2007 m. balandžio 26 d.(11) Pagal Protokolo dėl konvergencijos kriterijų, nurodyto Europos bendrijos steigimo sutarties 121 straipsnyje, 4 straipsnį Sutarties 121 straipsnio 1 dalies ketvirtoje įtraukoje nurodytas ilgalaikių palūkanų normų konvergencijos kriterijus reiškia, kad vienerių metų laikotarpiu iki tyrimo valstybės narės vidutinė nominali ilgalaikių palūkanų norma neviršijo daugiau kaip 2 procentiniais punktais daugiausia trijų valstybių narių, kuriose kainos yra stabiliausios, palūkanų normos. Vertinant palūkanų normų konvergencijos kriterijus buvo remiamasi lyginamomis 10 metų vyriausybės obligacijų palūkanų normomis. Siekiant įvertinti palūkanų normos kriterijaus atitikimą, Komisijos ir ECB ataskaitose buvo atsižvelgta į pamatinę vertę, apskaičiuotą kaip paprastas trijų valstybių narių, kuriose kainos yra stabiliausios, nominalių ilgalaikių palūkanų normų aritmetinis vidurkis, prie jo pridėjus 2 procentinius punktus. Taigi vienerių metų laikotarpio, kuris baigėsi 2007 m. kovo mėn., pamatinė vertė buvo 6,4 procento.(12) Pagal Protokolo dėl konvergencijos kriterijų, nurodyto Europos bendrijos steigimo sutarties 121 straipsnyje, 5 straipsnį Komisija pateikia duomenis, kuriais buvo naudojamasi atliekant dabartinį konvergencijos kriterijų atitikimo vertinimą. Šis pasiūlymas buvo rengiamas remiantis Komisijos pateiktais duomenimis. Komisija biudžeto duomenis pateikė po to, kai juos iki 2007 m. balandžio 1 d. jai perdavė valstybės narės, remdamosi 1993 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 3605/93 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo[11].(13) Remdamasi Komisijos ir ECB pateiktomis ataskaitomis apie Kipro pažangą, padarytą vykdant įsipareigojimus siekiant dalyvauti ekonominėje ir pinigų sąjungoje, Komisija nusprendė, kad:Kipro nacionalinės teisės aktai, įskaitant nacionalinio centrinio banko statutą, yra suderinami su Sutarties 108 ir 109 straipsniais bei su ECBS statutu.Dėl Kipro konvergencijos kriterijų, nurodytų keturiose Sutarties 121 straipsnio 1 dalies įtraukose, atitikimo:-  metų, kurie baigėsi 2007 m. kovo mėn., vidutinis infliacijos lygis Kipre buvo 2 procentai, t. y. mažesnis už pamatinę vertę, ir numatoma, kad mažesnis už pamatinę vertęs jis išliks ir ateinančiais mėnesiais;-  Kiprui nėra taikomas Tarybos sprendimas dėl perviršinio biudžeto deficito;-  Kipras yra VKM II narys nuo 2005 m. gegužės 2 d.; per dvejų metų laikotarpį, kuris baigėsi 2007 m. balandžio 26 d., Kipro svaro (CYP) atžvilgiu didelės įtampos nebuvo; Kipras savo iniciatyva nenuvertino CYP dvišalio pagrindinio kurso euro atžvilgiu;-  metais, kurie baigėsi 2007 m. kovo mėn., vidutinė ilgalaikė palūkanų norma Kipre buvo 4,2 procento, t. y. mažesnė už pamatinę vertę.Atsižvelgiant į šiuos kriterijus, Kipras pasiekė aukštą tvarios konvergencijos lygį ir atitinka būtinas sąlygas eurui įvesti.(14) Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma sprendžia, kuri iš valstybių narių, kurioms daroma išlyga, atitinka bendrai valiutai įvesti būtinas sąlygas, ir panaikina atitinkamoms valstybėms narėms darytas išlygas.PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisKipras atitinka būtinas sąlygas bendrai valiutai įvesti. Kiprui daroma išlyga, nurodyta Stojimo akto 4 straipsnyje, nuo 2008 m. sausio 1 d. panaikinama.2 straipsnisŠis sprendimas skirtas valstybėms narėms.3 straipsnisŠis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .PriimtaTarybos varduPirmininkas [1] Ataskaita priimta 2007 m. gegužės 16 d. – [KOM(2007) 255].[2] Ataskaita priimta 2007 m. gegužės 16 d.[3] 1998 m. gegužės 3 d. Tarybos sprendimas 1998/317/EB (OL L 139, 1998 5 11, p. 30).[4] 2000 m. birželio 19 d. Tarybos sprendimas 2000/427/EB (OL L 167, 2000 7 7, p. 19).[5] 2006 m. liepos 11 d. Tarybos sprendimas 2006/495/EB (OL L 195, 2006 7 15, p. 25).[6] OL L 236, 2003 9 23, p. 33.[7] OL L 157, 2005 6 21, p. 203.[8] OL C 236, 1997 8 2, p. 5.[9] OL C 345, 1998 11 13, p. 6, iš dalies pakeistas 2000 m. rugsėjo 14 d. susitarimu (OL C 362, 2000 12 16, p. 11).[10] 1995 m. spalio 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2494/95 dėl suderintų vartotojų kainų indeksų (OL L 257, 1995 10 27, p. 1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).[11] OL L 332, 1993 12 31, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2103/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 1).


Svarbus teisinis pranešimas

|

52007PC0336

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl bulvių produkto (Solanum tuberosum L. linija EH92-527-1), genetiškai modifikuoto siekiant padidinti krakmolo amilopektino kiekį, pateikimo į rinką pagal Europos parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (Tik tekstas švedų kalba yra autentiškas)  /* KOM/2007/0336 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 13.6.2007KOM(2007) 336 galutinisPasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl bulvių produkto (Solanum tuberosum L. linija EH92-527-1), genetiškai modifikuoto siekiant padidinti krakmolo amilopektino kiekį, pateikimo į rinką pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB(Tik tekstas švedų kalba yra autentiškas)(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1.  Pagal Direktyvos 2001/18/EB 13 straipsnį, Švedijos valdžios institucijos iš BASF Plant Science gavo pranešimą (nuoroda C/SE/96/35-01) dėl bulvių produkto ( Solanum tuberosum L. linija EH92-527-1), genetiškai modifikuoto, siekiant padidinti krakmolo amilopektino kiekį, pateikimo į rinką.2.  Pranešimas iš pradžių buvo teikiamas dėl produkto auginimo ir perdirbimo į pramoninį krakmolą bei jo naudojimo kaip pašaro Bendrijoje.3.  Pagal Direktyvos 14 straipsnį Švedijos kompetentinga institucija Komisijai persiuntė pranešimo vertinimo ataskaitą, kurioje daroma išvada, kad genetiškai modifikuotos bulvės turėtų būti pateikiamos į rinką numatytam produkto naudojimui.4.  2005 m. gruodžio 9 d. BASF Plant Science informavo Švedijos kompetentingą valdžios instituciją apie savo ketinimą iš pranešimo pagal Direktyvą 2001/18/EB išbraukti produkto naudojimą pašarams, apsiribojant jo naudojimu auginimui ir pramoninio krakmolo gamybai.5.  Komisija vertinimo ataskaitą persiuntė visoms kitoms valstybėms narėms; kai kurios iš jų pareiškė ir palaikė prieštaravimus dėl produkto pateikimo į rinką bei nurodė priežastis – produkto molekulinę charakteristiką, alergeniškumą, toksiškumą, reikalavimų neatitinkantį monitoringo planą ir produkto aptikimo metodą.6.  Atsižvelgiant į šiuos prieštaravimus ir vadovaujantis Direktyvos 2001/18/EB 28 straipsnio 1 dalimi ir Reglamento (EB) Nr. 178/2002[1] 22 straipsnio 5 dalies c punktu, Komisija konsultavosi su Europos maisto saugos tarnyba (EMST), kuri 2006 m. vasario 24 d. pateikė savo nuomonę, kurioje daroma išvada, kad remiantis visais pateiktais duomenimis mažai tikėtina, jog genetiškai modifikuotos bulvės ( Solanum tuberosum L., linija EH92-527-1) gali turėti neigiamos įtakos žmonių ir gyvūnų sveikatai arba aplinkai, jei jos naudojamos siūlomais tikslais.7.  Todėl remiantis Direktyvos 2001/18/EB 18 straipsnio 1 dalimi Komisija turi priimti sprendimą pagal šios direktyvos 30 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką, taikant Tarybos sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsnius ir atsižvelgiant į sprendimo 8 straipsnio nuostatas.8.  Priemonių, kurių turi būti imamasi, projektas pagal Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 2 dalį buvo pateiktas pagal Direktyvos 2001/18/EB 30 straipsnį sudaryto komiteto nuomonei gauti.9.  Komitetas, su kuriuo buvo tartasi 2006 m. gruodžio 4 d., nuomonės nepateikė. Todėl Komisija, vadovaudamasi Tarybos sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 4 dalimi, turi nedelsdama Tarybai pateikti pasiūlymą dėl priemonių, kurių turi būti imtasi, ir apie tai pranešti Europos Parlamentui; Europos Parlamentui buvo pranešta 2006 m. gruodžio 8 d. Europos Parlamentas gali nuspręsti priimti poziciją pagal minėto sprendimo 8 straipsnį.10.  2007 m. vasario 26 d. Europos vaistų vertinimo agentūra, atsižvelgdama į Pasaulio sveikatos organizacijos paskelbtą ataskaitą, kurioje kanamicinas ir neomicinas priskiriami prie „antibakterinių agentų, labai svarbių žmonių gydymui ir naudojant ne žmonių reikmėms kylančios rizikos valdymo strategijoms“, paskelbė pareiškimą, kuriame pabrėžiama šių antibiotikų svarba žmonių ir gyvūnų gydymui. Atsižvelgdama į šį pareiškimą, 2007 m. kovo 23 d. EMST patvirtino ankstesnę savo išvadą, kad atsparumo antibiotikams žymimąjį geną npt II galima saugiai naudoti genetiškai modifikuotiems organizmams ir išvestiniams jų produktams, skirtiems maistui ir pašarams.11.  Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje numatyta, kad, atsižvelgdama į tokią poziciją, Taryba prireikus kvalifikuotąja balsų dauguma gali priimti sprendimą per Direktyvos 2001/18/EB 30 straipsnio 2 dalyje nustatytą trijų mėnesių laikotarpį. Jei per šį trijų mėnesių laikotarpį Taryba kvalifikuotąja balsų dauguma nusprendžia, kad ji prieštarauja pasiūlymui, Komisija pasiūlymą svarsto iš naujo; jei pasibaigus šiam laikotarpiui Taryba nepriima pasiūlyto įgyvendinimo akto ir jam neprieštarauja, pasiūlytą įgyvendinimo aktą priima Komisija.PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl bulvių produkto ( Solanum tuberosum L. linija EH92-527-1), genetiškai modifikuoto siekiant padidinti krakmolo amilopektino kiekį, pateikimo į rinką pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB(Tik tekstas švedų kalba yra autentiškas)(Tekstas svarbus EEE)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką ir panaikinanti Tarybos direktyvą 90/220/EEB[2], ypač į jos 18 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:12.  Direktyvoje 2001/18/EB numatyta, kad produktas, kurio sudėtyje yra arba kuris sudarytas iš genetiškai modifikuoto organizmo arba genetiškai modifikuotų organizmų kombinacijos, pateikiamas į rinką gavus valstybės narės kompetentingos institucijos, kuri gavo pranešimą apie to produkto pateikimą į rinką, raštišką sutikimą toje direktyvoje nustatyta tvarka.13.  Kompetentingai Švedijos valdžios institucijai pranešimą (nuoroda C/SE/96/3501) apie genetiškai modifikuoto bulvių produkto ( Solanum tuberosum L. linija EH92-527-1) pateikimą į rinką pateikė BASF Plant Science (buvusi Amylogen HB ).14.  Pranešimas iš pradžių buvo teikiamas dėl Solanum tuberosum L. linijos EH92-527-1, skirtų auginti ir perdirbti į pramoninį krakmolą bei naudoti kaip pašarą Bendrijoje, pateikimo į rinką.15.  Pagal Direktyvos 2001/18/EB 14 straipsnyje nustatytą procedūrą kompetentinga Švedijos valdžios institucija parengė vertinimo ataskaitą, kurioje buvo padaryta išvada buvo, kad nėra mokslinių įrodymų, jog Solanum tuberosum L. linija EH92-527-1 kelia pavojų žmonių ir gyvūnų sveikatai arba aplinkai, produktą naudojant pagal prašomą paskirtį.16.  Vertinimo ataskaita buvo pateikta Komisijai ir kompetentingoms kitų valstybių narių valdžios institucijoms, kurios pareiškė ir palaikė prieštaravimus dėl produkto pateikimo į rinką.17.  2005 m. gruodžio 9 d. BASF Plant Science informavo Švedijos kompetentingą valdžios instituciją apie savo ketinimą iš pranešimo pagal Direktyvą 2001/18/EB išbraukti produkto naudojimą pašarams, apsiribojant Solanum tuberosum L. linija EH92-527-1 naudojimu auginimui ir pramoninio krakmolo gamybai.18.  2005 m. balandžio 25 d. BASF Plant Science pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003[3] pateikė paraišką dėl pašarų ir maisto produktų, kurie susideda, kurių sudėtyje yra arba kurie yra pagaminti iš Solanum tuberosum L. linijos EH92-527-1, pateikimo į rinką.19.  2006 m. vasario 24 d. paskelbtose Europos maisto saugos tarnybos nuomonėse dėl Solanum tuberosum L. linijos EH92-527-1, skirtos auginti ir pramoniniam krakmolui gaminti, pateikimo į rinką pagal Direktyvą 2001/18/EB ir dėl pašarų bei maisto pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 buvo padaryta išvada, kad mažai tikėtina, jog produktas turėtų neigiamo poveikio žmonių ir gyvūnų sveikatai arba aplinkai, jei jis būtų naudojamas pagal siūlomą paskirtį.20.  Išnagrinėjus visų valstybių narių pateiktus prieštaravimus pagal Direktyvą 2001/18/EB, pranešime pateiktus duomenis ir Europos maisto saugos tarnybos nuomonę, nebuvo rasta įrodymų, kurie leistų manyti, kad Solanum tuberosum L. linijos EH92-527-1 pateikimas į rinką galėtų turėti neigiamo poveikio žmonių ir gyvūnų sveikatai arba aplinkai, jei šis produktas būtų naudojamas pagal siūlomas paskirtis.21.  10. 2007 m. vasario 26 d. Europos vaistų vertinimo agentūra, atsižvelgdama į Pasaulio sveikatos organizacijos paskelbtą ataskaitą, kurioje kanamicinas ir neomicinas priskiriami prie „antibakterinių agentų, labai svarbių žmonių gydymui ir naudojant ne žmonių reikmėms kylančios rizikos valdymo strategijoms“, paskelbė pareiškimą, kuriame pabrėžiama šių antibiotikų svarba žmonių ir gyvūnų gydymui. Atsižvelgdama į šį pareiškimą, 2007 m. kovo 23 d. EMST patvirtino ankstesnę savo išvadą, kad atsparumo antibiotikams žymimąjį geną nptII galima saugiai naudoti genetiškai modifikuotiems organizmams ir išvestiniams jų produktams, skirtiems maistui ir pašarams.22.  Solanum tuberosum L. linijai EH92-527-1 reikėtų priskirti specifinį identifikatorių, kaip numatyta 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1830/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų ir iš jų pagamintų maisto produktų ir pašarų susekamumo ir ženklinimo ir iš dalies pakeičiančiame Direktyvą 2001/18/EB[4], ir 2004 m. sausio 14 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 65/2004, nustatančiame genetiškai modifikuotų organizmų unikalių identifikatorių sudarymo ir priskyrimo sistemą[5].23.  Į produktų, kurie susideda iš arba kurių sudėtyje yra Solanum tuberosum L. linijos EH92-527-1, siūlomą ženklinimą (etiketėje arba lydraštyje) turėtų būti įtraukta nuoroda, kuria ūkio subjektai ir galutiniai vartotojai informuojami, kad šie produktai negali būti naudojami žmonių arba gyvūnų vartojimui.24.  Iki įsigalės pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 priimtas Bendrijos sprendimas, leidžiantis pateikti į rinką Solanum tuberosum L. liniją EH92-527-1, skirtą naudoti kaip pašaras ir maistas arba pašaruose ir maiste, bulvių gumbavaisiai gali būti auginami, tvarkomi, vežami ir perdirbami taip, kad būtų užkirstas kelias genetiškai modifikuotam bulvių produktui arba šalutiniams produktams, susidarantiems pramoninio krakmolo gamybos procese, patekti į maisto ar pašarų grandines, todėl tokie produktai turi būti naudojami išskirtinai pramoniniais tikslais arba sunaikinti.25.  Valstybės narės turėtų naudotis pagal Direktyvos 2001/18/EB 31 straipsnio 3 dalies b punktą sudarytais registrais ir registruoti vietas, kuriose pagal direktyvos C dalį auginami GMO, inter alia , siekiant palengvinti monitoringą ir bendrą stebėseną bei atlikti tikrinimus ir vykdyti kontrolę.26.  Atsižvelgiant į Europos maisto saugos tarnybos nuomonę, numatytam produkto naudojimui nebūtina nustatyti konkrečių sąlygų dėl produkto tvarkymo ar pakavimo ir konkrečių ekosistemų, aplinkos ar geografinių teritorijų apsaugos.27.  Siekiant papildyti esamus lauko tyrimus, atliekamus Šiaurės Europoje, pagal kuriuos mažai tikėtina, kad Solanum tuberosum L. linijos EH92-527-1 auginimas galėtų turėti neigiamo poveikio aplinkai, reikėtų pradėti taikyti papildomas priemones bulvėmis mintantiems organizmams laukuose ir netoli laukų, kuriuose komerciniais tikslais auginama Solanum tuberosum L. linija EH92-527-1, stebėti.28.  Prieš pateikiant Solanum tuberosum L. liniją EH92-527-1 į rinką turi būti imtasi būtinų priemonių, užtikrinančių jos ženklinimą ir atsekamumą visuose pateikimo į rinką etapuose, įskaitant patikrinimą pagal atitinkamą įteisintą aptikimo metodą.29.  Bendrijos etaloninė laboratorija patvirtino Solanum tuberosum L. linijos EH92-527-1 aptikimo metodą pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 32 straipsnį ir pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 641/2004 dėl Reglamento (EB) Nr. 1829/2003[6] išsamių įgyvendinimo taisyklių.30.  Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka pagal Direktyvos 2001/18/EB 30 straipsnio 1 dalį įkurto komiteto nuomonę,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnis SutikimasNepažeidžiant kitų Bendrijos teisės aktų, ypač Reglamento (EB) Nr. 1829/2003, Švedijos kompetentingos valdžios institucijos duoda raštišką sutikimą pateikti į rinką 2 straipsnyje nurodytą produktą, kaip pažymėta BASF Plant Science pranešime (nuoroda C/SE/96/3501).Pagal Direktyvos 2001/18/EB 19 straipsnio 3 dalį šiame sutikime yra aiškiai nurodomos sutikimui taikomos 3 ir 4 straipsniuose išdėstytos sąlygos.2 straipsnis Produktas1. Genetiškai modifikuotas organizmas, kuris pateikiamas į rinką kaip produktas arba kituose produktuose (toliau – produktas), yra bulvės ( Solanum tuberosum L), modifikuotos, siekiant padidinti krakmolo amilopektino kiekį, kurios buvo pakeistos įvedant pHoxwG vektorių, panaudojant bakteriją Agrobacterium tumefaciens ir gaunant liniją EH92-527-1. Įvestos DNR sekos produkte yra dvejose kasetėse:a) 1 kasetė: nptII tipo atsparumo genas buvo kildintas iš Tn5, kontroliuojant oktopino sintezės aktyvatoriui, skirtam pasireikšti augalų audiniuose, ir užbaigtas poliadenilacijos seka iš oktopino sintezės geno, iš Agrobacterium tumefaciens bakterijų.b) 2 kasetė:bulvės gbss geno sekos dalis (krakmolo sintezės baltymas atsakingas už granulės prisijungimą), įterpta atvirkštine kryptimi, kontroliuojama gbssi aktyvatoriaus, izoliuoto nuo bulvės gbss geno, ir užbaigta poliadenilacijos seka iš Agrobacterium tumefaciens bakterijos oktopino sintezės geno.2. Sutikimas suteikiamas naudoti genetiškai modifikuotą bulvių produktą Solanum tuberosum L. line EH92-527-1, kaip produktą arba kituose produktuose.3 straipsnis Pateikimo į rinką sąlygosProduktas gali būti pateikiamas į rinką auginimui ir pramoniniam naudojimui pagal šias sąlygas:a) pagal Direktyvos 2001/18/EB 15 straipsnio 4 dalį sutikimas duodamas dešimties metų laikotarpiui nuo datos, kai suteikiamas sutikimas dėl Solanum tuberosum L. linijos EH92-527-1;b) produktų unikalus identifikatorius – BPS-25271-9;c) nepažeidžiant Direktyvos 2001/18/EB 25 straipsnio nuostatų, sutikimo turėtojas valstybių narių kompetentingų valdžios institucijų ir inspekcijos tarnybų bei Bendrijos kontrolinių laboratorijų prašymu pateikia joms produkto ir jo genetinės medžiagos arba palyginamųjų medžiagų teigiamus ir neigiamus kontrolinius mėginius;d) tikrinimo ir kontrolės tikslais naudojamas Solanum tuberosum L. linijai EH92-527-1 konkrečiai skirtas Bendrijos etaloninės laboratorijos pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 priedą patvirtintas aptikimo metodas;e) nepažeidžiant Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 numatytų konkrečių ženklinimo reikalavimų produkto etiketėje arba lydraštyje įrašomi žodžiai „Šiame produkte yra genetiškai modifikuotų organizmų“ arba „Šiame produkte yra genetiškai modifikuotų EH92-527-1 linijos bulvių“ ir žodžiai „Ne žmonių vartojimui“. Iki Bendrija patvirtins produkto naudojimą kaip pašaras arba pašaruose, šioje produkto etiketėje arba lydraštyje taip pat turi būti įrašomi žodžiai „ne gyvūnų vartojimui“;f) produkto etiketėje arba lydraštyje taip pat nurodoma, kad produkto krakmolo sudėtis yra pakitusi;g) Visą sutikimo galiojimo laikotarpį sutikimo turėtojas, pateikdamas Solanum tuberosum L. linijos EH92-527-1 į rinką valstybėje narėje, tiesiogiai informuoja ūkio subjektus ir naudotojus apie produkto saugumą bei bendras charakteristikas, apie teisinius reikalavimus, susijusius su šiai linijai priklausančių kultūrų derliaus pateikimu į rinką;h) Atsižvelgiant į tai, kad šis sprendimas yra taikomas tik produkto auginimui ir pramoniniam naudojimui, sutikimo turėtojas užtikrina, kad Solanum tuberosum L. linijos EH92-527-1 bulvių gumbavaisiai būtų:i) fiziškai atskiriami nuo maistinių ir pašarinių bulvių sodinant, auginant, nuimant derlių, vežant, saugant ir tvarkant;ii) pristatyti tik į nurodytas krakmolo perdirbimo įmones, apie kurias pranešta atitinkamai nacionalinei kompetentingai valdžios institucijai, ir būtų skirti perdirbti į pramoninį krakmolą uždaroje sistemoje laiko arba erdvės atžvilgiu, siekiant išvengti bet kokio susimaišymo su maistui arba pašarams skirtais bulvių produktais;iii) perdirbami tik į pramoninį krakmolą, o po šio proceso likusi šalutinių produktų medžiaga būtų naudojama tik pramoniniais tikslais arba sunaikinta iki Bendrija patvirtins produktą naudojimui kaip pašarus arba pašarams.4 straipsnis Monitoringas1. Sutikimo galiojimo terminas:a) sutikimo turėtojas užtikrina, kad būtų pateikiamas monitoringo planas siekiant stebėti, ar produktas turi bet kokio žalingo poveikio žmonių ir gyvūnų sveikatai arba aplinkai, būtų įgyvendintas bei taikomas. Šį monitoringo planą sudaro konkrečiam atvejui reikalingas monitoringas, bendra stebėsena ir Tapatybės išsaugojimo sistema (IPS), kaip nurodyta pranešime, ir jis gali būti toliau keičiamas, kaip nurodyta šiame straipsnyje.b) Sutikimo turėtojas užtikrina, kad į monitoringo programą būtų įtraukti ir duomenys apie žemės plotus, kuriuose auginama Solanum tuberosum L. linija EH92-527-1, ir apie nuimto derliaus kiekį;c) Iki Bendrija patvirtins produktą naudojimui kaip pašarus arba pašaruose, sutikimo turėtojas užtikrina, kad būtų pateikiama informacija apie šalutinių produktų šalinimą;d) Sutikimo gavėjas privalo galėti pateikti įrodymus Komisijai ir valstybių narių kompetentingoms institucijoms, kad:i) naudojant kartu su pranešimu pateiktame monitoringo plane nurodytus veikiančius monitoringo tinklus yra renkama informacija, reikalinga produktų priežiūrai vykdyti; irii) šių esamų monitoringo tinklų atstovai sutiko tą informaciją sutikimo turėtojui pateikti prieš monitoringo ataskaitų pateikimo Komisijai ir kompetentingoms valstybių narių valdžios institucijoms dieną pagal šio straipsnio 3 dalį;e) sutikimo turėtojas praplečia esamus monitoringo tinklus ir į juos įtraukia visus Solanum tuberosum L. linijos EH92-527-1 augintojus, remdamasis šiame pranešime pateiktu klausimynu ir išsamiai aprašyta ataskaitų teikimo sistema;f) sutikimo turėtojas atlieka konkrečius lauko tyrimus, kad galėtų stebėti galimą neigiamą poveikį bulvėmis mintantiems organizmams laukuose ir netoli laukų, kuriuose auginama Solanum tuberosum L. linija EH92-527-1, pagal I priede nustatytus reikalavimus.2. Sutikimo turėtojas Komisijai ir valstybių narių kompetentingoms valdžios institucijoms teikia metines ataskaitas apie visos vykdomos monitoringo veiklos rezultatus; pirmą kartą tokia ataskaita teikiama praėjus vieneriems metams po galutinio sutikimo gavimo dienos.3. Nepažeidžiant Direktyvos 2001/18/EB 20 straipsnio, sutikimo turėtojas, jei reikia, Komisijai ir pirminį pranešimą gavusios valstybės narės kompetentingai valdžios institucijai sutikus, ir (arba) pirminį pranešimą gavusios valstybės narės kompetentinga valdžios institucija, Komisijai sutikus, persvarsto monitoringo planą, apie kurį buvo pranešta, atsižvelgiant į monitoringo rezultatus. Pasiūlymai dėl peržiūrėto stebėsenos plano pateikiami valstybių narių kompetentingoms institucijoms.5 straipsnisAdresatasŠis sprendimas skirtas Švedijos Karalystei.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkasI PRIEDASBulvėmis mintančių organizmų laukuose ir netoli laukų, kuriuose auginama Solanum tuberosum L. linija EH92-527-1, monitoringas31.  Sutikimo turėtojas įsipareigoja vykdyti lauko tyrimus, kad galėtų stebėti galimą neigiamą poveikį bulvėmis mintantiems organizmams laukuose ir netoli laukų, kuriuose auginama Solanum tuberosum L. linija EH92-527-1.32.  Monitorinio tyrimo tikslas – modelinėms bulvėmis mintantys organizmai bulvių laukuose ir netoli laukų, kurie atlieka pagrindines ekologines funkcijas žemės ūkio aplinkoje.33.  Monitoriniuose tyrimuose atsižvelgiama į naujausius mokslinius duomenis ir naudojami naujausi protokolai, įskaitant statistinę duomenų analizę pagal standartinius metodus.34.  Šių tyrimų rezultatai vertinami atsižvelgiant į rizikos vertinimą, įtrauktą į pranešimą, ir pateikiami kaip nustatyta 4 straipsnio 2 dalyje.35.  Jei reikia, šių tyrimų duomenys gali būti naudojami pranešime siūlomam monitoringo planui persvarstyti ir pakeisti kaip nustatyta 4 straipsnio 3 dalyje.[1] OL L 31, 2002 2 1, p. 1.[2] OL L 106, 2001 4 17, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1830/2003 (OL L 268, 2003 10 18, p. 24).[3] OL L 268, 2003 10 18, p. 1.[4] OL L 268, 2003 10 18, p. 24.[5] OL L 10, 2004 1 16, p. 5-10.[6] OL L 102, 2004 4 7, p. 14.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52007PC0393

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programos daugiamečių techninių gairių  /* KOM/2007/0393 galutinis - CNS 2007/0135 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 9.7.2007KOM(2007) 393 galutinis2007/0135 (CNS)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programos daugiamečių techninių gairių(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASĮŽANGAPRIE EUROPOS BENDRIJOS (EB) STEIGIMO SUTARTIES PRIDEDAMU PROTOKOLU DėL EUROPOS ANGLIų IR PLIENO BENDRIJOS SUTARTIES (EAPB) GALIOJIMO PABAIGOS FINANSINIų PADARINIų IR DėL ANGLIų IR PLIENO MOKSLINIų TYRIMų FONDO VISAS EAPB TURTAS PERDUODAMAS EUROPOS BENDRIJAI IR JI įPAREIGOJAMA VYKDYTI TYRIMUS SU ANGLIES IR PLIENO PRAMONE SUSIJUSIUOSE SEKTORIUOSE. PAJAMOS Iš šIO TURTO SKIRIAMOS IšIMTINAI TYRIMAMS šIUOSE SEKTORIUOSE, VYKDOMIEMS NE PAGAL BENDRąJą PROGRAMą.2003 m. vasario 1 d. Tarybos sprendimas Nr. 2003/78/EB, nustatantis Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programos daugiametes technines gaires[1], nustato šios tyrimų programos įgyvendinimo būdus.Pagal šią programą teikiama finansinė parama reikalavimus atitinkantiems projektams, papildomoms priemonėms ir kitokiems 2003 m. vasario 1 d. Tarybos sprendimo Nr. 2003/78/EB, nustatančio fondo technines gaires, priedo 1.5 punkte apibrėžtiems veiksmams, skatinant įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų bendradarbiavimą. Ši programa apima gamybos procesus, utilizavimą, išteklių išsaugojimą, aplinkos būklės pagerinimą ir darbo saugą su anglių ir plieno pramone susijusiuose sektoriuose.Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo tyrimų programos biudžetas 2003–2006 m. padidintas iki vidutiniškai 57 mln. EUR per metus, kurie paskirstomi taip: 27,2 % skiriama su anglimi susijusiems tyrimams, 72,8 % – su plienu susijusiems tyrimams. Tokį biudžetą iš esmės sudaro palūkanos, gaunamos už kapitalą (maždaug 1,6 milijardus EUR), kuris liko 2002 m. pasibaigus Europos anglių ir plieno bendrijos sutarties galiojimui . Tyrimų programos finansinis ir techninis valdymas buvo perduotas specialiai šiam tikslui 2003 m. Mokslinių tyrimų generaliniame direktorate įsteigtam padaliniui. Praėjus trejiems veiklos metams fondas administruojamas veiksmingai, o jo veiklos rezultatai gali būti prilyginami kitos Mokslinių tyrimų generalinio direktorato veiklos rezultatams. 2006 metais laikotarpis nuo mokslinio tyrimo pasiūlymo pateikimo iki atitinkamos sutarties pasirašymo sutrumpėjo iki 9 mėnesių. Mokėjimai buvo atliekami vidutiniškai per 10 dienų.Pridedamas sprendimo projektas skirtas praėjus penkeriems metams persvarstyti Tarybos sprendimą Nr. 2003/78/EB, nustatantį Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo (APMTF) mokslinių tyrimų programos daugiametes technines gaires, kaip nustatyta minėto Sprendimo 2 straipsnyje.Apžvalgoje atsižvelgiama į 2002 m. vasario 27 d. Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų sprendimo 2002/234/EAPB 4 pareiškime[2] nustatytą Komisijos įsipareigojimą patikslinti plieno termino apibrėžtį.Persvarstymo pasiūlymai buvo aptarti su Anglių ir plieno patariamosiomis grupėmis ir Anglių ir plieno programos komitetu. Pasiūlymuose atsižvelgiama į nepriklausomų ekspertų, kurie buvo įpareigoti atlikti kritišką programos veiklos, nustatytos Tarybos sprendimo Nr. 2003/78/EB priedo 4 punkte, įvertinimą, ataskaitos išvadas bei į Anglių ir plieno patariamųjų grupių dėl šios ataskaitos pateiktus komentarus . Remiantis tokia pačia praktika, kuri taikoma informuojant trečiąsias šalis apie mokslinių tyrimų programų ataskaitinio laikotarpio vertinimo rezultatus, ši ataskaita ir Anglių ir plieno patariamųjų grupių pateikti komentarai dėl šios ataskaitos buvo paskelbti CORDIS interneto svetainėje http://www.cordis.lu/coal-steel-rtd/home.html.Pagrindinis principas yra išsaugoti procedūras, kurios pasiteisino kaip veiksmingos ir nusistovėjo, ir atlikti ribotą, bet būtiną administracinių pakeitimų ir supaprastinamų skaičių .PERSVARSTYTAS SPRENDIMASTaikant „Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendrajame praktiniame vadove, skirtame asmenims, dalyvaujantiems Bendrijos teisės aktų rengime“ nustatytas taisykles, buvo parengta naujos struktūros ir redakcijos Anglių ir plieno mokslinių tyrimo fondo mokslinių tyrimų programa. Siekiant palengvinti tekstų nagrinėjimą, toliau pateikiami pagrindiniai teiginiai, pagrindžiantys 2003 m. Sprendimo turinio išsaugojimą arba pakeitimą.1. TAIKYMAS NAUJOMS EUROPOS SąJUNGOS VALSTYBėMS NARėMSDešimčiai naujų valstybių narių įstojus į Europos Sąjungą reikia iš dalies pakeisti Anglių ir plieno patariamųjų grupių sudarymo taisykles. Siūloma nekeisti Sprendime 2003/78/EB nustatyto didžiausio patariamąsias grupes sudarančių ekspertų skaičiaus, kad rengti susirinkimus netaptų sunkiau ir nepadidėtų išlaidos. Sąvoka „bent vienas narys iš kiekvienos suinteresuotosios valstybės narės“ turėtų būti panaikinta ir pakeista siekiant užtikrinti kuo platesnę geografinę atstovų įvairovę. Be to, dėl Estijos stojimo sutarties(OL L 236, 2003 9 23, p. 589)termino „anglys“ apibrėžtį reikia taip pat taikyti ir bituminiams skalūnams (naujojo Sprendimo 3 straipsnis ir ankstesniųjų techninių gairių A priedas).2. SEPTINTOSIOS BENDROSIOS PROGRAMOS ĮSIGALIOJIMASEuropos Parlamento ir Tarybos sprendimas dėl Europos Bendrijos mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013) ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas, nustatantis įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Europos bendrijos Septintosios bendrosios programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007–2013), skatina persvarstyti daugiametes Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programos technines gaires.Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programa turėtų papildyti veiksmus, kurių imasi valstybės narės, įgyvendindamos Bendrijos programas, pavyzdžiui, bendrąją programą. Tokia papildymo galimybė apima įvairius lygmenis, pavyzdžiui, mokslinių tyrimų temas, programoje naudojamos priemonės tipą, biudžetą ir t. t.Pirmiausia Komisija išstudijavo poreikį patikslinti termino „plienas“ apibrėžtį atsižvelgdama į savo Sprendimo 2002/234/EAPB pareiškimą. Išnagrinėjusi temas, kurios gali būti finansuojamos pagal Septintąją bendrąją programą, Komisija nusprendė, kad ši apibrėžtis neturėtų būti keičiama (3 straipsnio antroji dalis arba ankstesnių APMTF daugiamečių techninių gairių A priedo 2 dalis).Vis dėlto kai kurios fondo papildomos priemonės (konferencijų organizavimas ir stipendijos moksliniams tyrimams) buvo panaikintos, nes jos finansuojamos pagal Septintąją bendrąją programą (specialioji programa „Žmonės“).Be to, siūloma derinti valstybių narių vaidmenį Anglių ir plieno programos komitete, kad jis atitiktų Septintosios bendrosios programos specialiosiose programose nustatytą vaidmenį.Taip pat siūloma APMTF programos stebėsenos periodiškumą pailginti nuo 5 iki 7 metų.Galiausiai siūloma taikyti analogiškus ekspertų skyrimo būdus, kaip nustatyta Parlamento ir Tarybos reglamento Nr. 1906/2006, nustatančio įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Septintosios bendrosios programos veiksmuose taisykles, 17 straipsnyje[3].3. EUROPOS SąJUNGOS POLITIKA ENERGIJOS IR ILGALAIKėS PLėTROS SRITYSEValstybių vadovų diskusijos neoficialiame Hampton Court susitikime, 2007 m. kovo mėn. Europos vadovų tarybos susitikimas, 2006 m. pirmajame pusmetyje priimta Komisijos Žalioji knyga dėl energijos ir 2007 m. sausio mėn. priimtas Komisijos komunikatas dėl energijos akivaizdžiai įrodo, kad valstybių narių politiniai prioritetai yra Europos aprūpinimo energija saugumas, Europos pramonės konkurencingumas ir Europos Sąjungos politikos poveikio aplinkai valdymas.Todėl siūloma anglių ir plieno mokslinių tyrimų tikslų nekeisti (ankstesnių fondo mokslinių tyrimų programos techninių gairių B ir C priedai ir naujojo Sprendimo 2 ir 3 dalys (4–10 straipsniai)). Šiuose mokslinių tyrimų tiksluose nustatyti tokie prioritetai:-  Bendrijos anglių sektoriaus konkurencingumo gerinimas,-  veiksminga aplinkos apsauga, geresnis anglių, kaip švaraus energijos šaltinio, panaudojimas, CO2 išmetimo mažinimas dėl anglių naudojimo ir dėl šių šiltnamio efektą sukeliančių dujų izoliavimo bei laikymo,-  priklausomybės nuo išorinio energijos tiekimo valdymas,-  išmetamų teršalų, energijos suvartojimo ir plieno gamybos poveikio aplinkai mažinimas,-  išteklių išsaugojimas ir ekosistemų apsauga gaminant plieną,-  aplinkos plieno gamybos darbo vietoje ir aplink ją kontrolė ir apsauga.Siekiant sustiprinti galimybę papildyti bendrąją programą ir mokslinių tyrimų fondą ir (arba) sutelkti finansavimą pasirinktoms temoms, siūloma suteikti Komisijai galimybę skelbti atvirus kvietimus teikti specialius mokslinių tyrimų pasiūlymus, atsižvelgiant į šiuos mokslinių tyrimų tikslus.Šių specialių kvietimų tvarka bus nustatyta atsižvelgiant į darbo programas, kurios bus paskelbtos Septintojoje bendrojoje programoje bei, esant reikalui, į strategines programa susidomėjusiųjų technologinių platformų darbotvarkes (ESTEP (Europos plieno technologijų platforma), ZEP (Neteršiančių aplinkos kietojo kuro elektrinių technologijų platforma), SMR ( Sustainable Minerals Resource Platform ) ir t. t.).4. HORIZONTALIOSIOS TAISYKLėSPersvarstytoje mokslinių tyrimų programoje atsižvelgiama į horizontaliąsias Komisijos priimtas taisykles, kurių turi laikytis visos Komisijos administruojamos mokslinių tyrimų programos. Viena iš tokių taisyklių, susijusi su lyčių lygybe įvairiuose komitetuose ir ekspertų grupėse (2000 m. birželio 19 d. Komisijos sprendimas dėl lyčių pusiausvyros jos įsteigtuose komitetuose ir ekspertų grupėse [4]), buvo įtraukta į persvarstytas technines gaires.5. FINANSINIS VALDYMASAtsižvelgiant į teigiamus Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programos pagalbos gavėjų ir už fondo programų priežiūrą atsakingų ekspertų (ypač Anglių ir plieno patariamųjų komitetų narių) vertinimus, pagrindinių mokslinių tyrimų subsidijavimą nustatančių finansinių aspektų siūloma nekeisti .Pavyzdžiui, siūloma nekeisti techninių gairių 2003/78/EB versijoje nustatytų leistinų išlaidų struktūros, t. y. leistinų išlaidų kategorijų apibūdinimo ir papildomo finansavimo, siekiant padengti netiesiogines išlaidas (iš naujo įvertintų finansuotinų išlaidų personalui finansavimas sudaro 35 %). Moduliavimo bandymai, atlikti remiantis nuo 2002 m. pasirašytomis mokslinių tyrimų sutartimis, parodė, kad siūlomu procentiniu dydžio padidėjimu nuo 30 iki 35 % padengiamos kelionių išlaidas, kurios išbraukiamos iš finansuotinų išlaidų kategorijų sąrašo. Tokie bandymai taip pat rodo, kad netiesioginės išlaidos, iš kurių 35 % skiriami finansavimo reikalavimus atitinkančioms personalo išlaidoms padengti, beveik prilygsta išlaidoms, kurios būtų apskaičiuotos kaip 20 % visų tiesioginių išlaidų (išskyrus padengiamų pagal sutartis), sudaranti nustatyto dydžio suma. Toks procentinis dydis naudojamas Šeštosios ir Septintosios bendrųjų programų finansuojamų mokslinių tyrimų programų atveju.Remiantis per pirmuosius penkerius fondo veiklos metus sukaupta patirtimi, siūlomos tikslesnės įvairių operacinių išlaidų kategorijų apibrėžtys.Be to, siekiant sudaryti palankias sąlygas teikti mokslinių tyrimų pasiūlymus bandomiesiems arba demonstraciniams projektams, didžiausią finansinę pagalbą siūloma padidinti nuo 40 iki 50 % finansavimo reikalavimus atitinkančių išlaidų. Kitos veiklos atveju didžiausios finansinės pagalbos dydžiai nekeičiami.Visos kitos nuostatos nekeičiamos.2007/0135 (CNS)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programos daugiamečių techninių gairiųEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į prie Europos bendrijos steigimo sutarties pridedamą Protokolą dėl EAPB sutarties galiojimo pabaigos finansinių padarinių ir dėl Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo,atsižvelgdama į 2003 m. vasario 1 d. Tarybos sprendimą 2003/76/EB, numatantį būtinas prie Europos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo dėl EAPB sutarties galiojimo pabaigos finansinių padarinių ir dėl Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo įgyvendinimo priemones[5], ypač į jo 4 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[6],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[7],kadangi:(1) Pajamos iš investicijų, kurių grynoji vertė yra likviduojamos EAPB turtas, o pasibaigus likvidavimui – Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo turtas, perduodamos į Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondą, kuris skirtas tik mokslinių tyrimų projektams, vykdomiems ne pagal Mokslinių tyrimų pamatinę programą, finansuoti su anglių ir plieno pramone susijusiuose sektoriuose,(2) Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondą administruoja Komisija pagal panašius principus, kurie taikomi ankstesnėms EAPB anglių ir plieno techninėms mokslinių tyrimų programoms remiantis daugiametėmis techninėmis gairėmis. Tai būtų tų EAPB programų tąsa, leidžianti labai sutelkti mokslinę tiriamąją veiklą ir užtikrinti, kad ši veikla papildytų Bendrijos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros pamatinę programą,(3) Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintojoje bendrojoje programoje (2007–2013 m.), išdėstytoje 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime 1982/2006/EB[8], raginama persvarstyti 2003 m. vasario 1 d. Tarybos sprendimą 2003/78/EB, nustatantį Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programos daugiametes technines gaires[9], kad būtų užtikrinta, kad Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programa papildytų Septintąją bendrąją programą su anglių ir plieno pramone susijusiuose sektoriuose,(4) Mokslinių tyrimų ir techninė plėtra yra labai svarbi priemonė Bendrijos energetikos tikslams paremti Bendrijos anglies tiekimo ir jos konkurencingo bei ekologiško perdirbimo ir utilizavimo srityje. Be to, didėjantis anglių rinkos tarptautinis pobūdis ir visuotinis joje kylančių problemų mastas rodo, kad Bendrija turi imtis vadovaujančio vaidmens sprendžiant pasaulinius iššūkius, susijusius su šiuolaikiniais veiklos metodais, gavybos saugumu ir aplinkos apsauga, tuo tikslu užtikrindama tolesnei techninei pažangai reikalingų profesinių žinių perdavimą, geresnes darbo sąlygas (sveikatos ir saugumo srityje) ir sustiprintą aplinkos apsaugą,(5) Greta bendrojo tikslo siekiant didinti konkurencingumą ir prisidėti prie subalansuotos plėtros, pagrindinis mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklos siekis – kurti naujas ar tobulesnes technologijas, užtikrinančias ekonomišką, saugią ir švarią plieno ir plieno gaminių gamybą, kurios apimtys nuolat augtų, didėtų produkcijos tinkamumas naudoti, augtų vartotojų pasitenkinimas, pailgėtų naudojimo trukmė, produkcija būtų lengvai utilizuojama ir apdorojama,(6) Anglių ir plieno mokslinių tyrimų tikslai šiame sprendime nėra išdėstyti prioritetine tvarka,(7) Kalbant apie Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo administravimo veiklą, Komisijai turėtų padėti patariamosios ir technikos grupės, atstovaujančios įvairiems pramonės šakų interesams ir kitiems dalyviams,(8) Dėl paskutinės plėtros, kai prisijungė naujos valstybės narės, reikia keisti 2003 m. vasario 1 d. priimtas technines gaires, ypač dėl patariamųjų grupių sudėties ir anglių apibrėžties,(9) Pagal vasario 27 d. Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų sprendimo 2002/234/EAPB[10] ataskaitą Nr. 4, Komisija dar kartą išnagrinėjo plieno apibrėžtį ir priėjo prie nuomonės, kad tą apibrėžtį keisti būtina. Iš tiesų, plieno liejiniai, kaltiniai ir milteliniai metalurgijos gaminiai yra į Septintąją bendrąją programą įtrauktos temos,(10) Dėl Tarybos sprendimo 2003/78/EB persvarstymo laikomasi bendro požiūrio, kad procedūros, kurios padedančioms grupėms atrodė veiksmingos, neturėtų būtų keičiamos ir reikėtų apsiriboti tik būtinais pakeitimais ir administraciniu supaprastinimu, kad būtų užtikrintas Septintosios bendrosios programos papildymas,(11) Tokie pakeitimai apima kai kurių papildomų priemonių išbraukimą, kaip jau nustatyta Septintojoje bendrojoje programoje. Taip pat būtina suderinti programos persvarstymo ir ekspertų skyrimo periodiškumą su Septintojoje pagrindų programoje nustatytu periodiškumu,(12) Patariamųjų grupių sudarymo taisyklės turėtų būti persvarstytos, ypač dėl atstovavimo suinteresuotosioms valstybėms narėms ir lyčių pusiausvyros[11],(13) Komisijai turėtų būti suteikta galimybė skelbti specialius kvietimus pagal šiame sprendime nustatytų mokslinių tyrimų tikslų ribas,(14) Didžiausia finansinė pagalba iš Mokslinių tyrimų fondo bandomiesiems ir demonstraciniams projektams turėtų būti padidinta iki 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų,(15) Reikėtų laikytis reikalavimus atitinkančių išlaidų metodo , o taip pat geriau apibrėžti išlaidų kategorijas ir remtis persvarstytu procentiniu dydžiu skaičiuojant pridėtines išlaidas,(16) Komisija dar kartą įvertino Sprendime 2003/78/EB nustatytas technines gaires ir nustatė, kad atsižvelgiant į reikalingus pakeitimus, tą sprendimą reikėtų pakeisti ,(17) Kad būtų užtikrintas būtinas sprendimo 2003/78/EB tęstinumas, šis sprendimas turėtų būti taikomas nuo [...] rugsėjo 16 d. Nuo rugsėjo 16 d. iki šio sprendimo įsigaliojimo dienos pasiūlymus teikiantys asmenys bus kviečiami pakartotinai pateikti savo pasiūlymus pagal šį sprendimą, tai turėtų jiems suteikti galimybę pasinaudoti palankesnėmis šiame sprendime nustatytomis sąlygomis, ypač dėl finansinės pagalbos bandomiesiems ir demonstraciniams projektams,(18) Priemonės, reikalingos šiam sprendimui įgyvendinti, turi būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[12].PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:I skyrius Bendrosios nuostatos1 straipsnisDalykasŠiuo sprendimu numatoma priimti Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programą ir nustatomos daugiametės techninės tos programos įgyvendinimo gairės.II skyriusMokslinių tyrimų programa1 skirsnisMokslinių tyrimų programos priėmimas2 STRAIPSNIS PRIėMIMASŠiuo sprendimu priimama Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programa, toliau – Mokslinių tyrimų programa.Pagal Mokslinių tyrimų programą skatinamas Bendrijos su anglių ir plieno pramone susijusių sektorių konkurencingumas. Programa atitinka mokslinius, technologinius ir politinius Bendrijos siekius ir papildo valstybėse narėse ir pagal dabartines Bendrijos mokslinių tyrimų programas, visų pirma mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstravimo veiklos pamatinę programą (toliau – Mokslinių tyrimų bendrąją programa), vykdomą veiklą.Skatinamas šių programų koordinavimas, papildomumas ir susiliejimas, taip pat ir informacijos mainai, vykdant pagal šią Mokslinių tyrimų programą ir pagal Mokslinių tyrimų bendrąją programą finansuojamus projektus.Pagal Mokslinių tyrimų programą remiama mokslinių tyrimų veikla, kurios tikslas – siekti 3 skirsnyje nustatytų tikslų anglių pramonės ir 4 skirsnyje – plieno pramonės srityje.2 skirsnisAnglių ir plieno apibrėžtys3 STRAIPSNIS APIBRėžTYSŠiame sprendime vartojamos šios apibrėžtys:1.  anglis – tai bet kuris iš toliau išvardytų dalykų:2.  juodoji akmens anglis, įskaitant aukštos ir vidutinės A klasės anglį (bituminę anglį), kaip apibrėžta JT Europos ekonominės komisijos „Tarptautinėje anglies kodifikavimo sistemoje“;3.  juodųjų akmens anglių briketai;4.  iš juodųjų akmens anglių gautas koksas ir puskoksis;5.  rusvoji anglis, įskaitant žemos C klasės anglį (arba ortolignitus) ir žemos B klasės anglį (arba metalignitus), kaip apibrėžta pirmiau minėtoje kodifikavimo sistemoje;6.  rusvųjų anglių briketai;7.  iš rusvųjų anglių gautas koksas ir puskoksis;8.  naftingieji skalūnai.9.  plienas – tai bet kuris iš toliau išvardytų dalykų:10.  ketaus ir plieno gamybos žaliava, tokia kaip geležies rūda, purtni geležis ir geležies atliekos;11.  luitinis ketus (įskaitant karštąjį metalą) ir geležies lydiniai;12.  neapdoroti ketaus, įprastojo plieno arba specialiojo plieno gaminiai ir pusgaminiai (įskaitant ir gaminius, skirtus pakartotinai naudoti ir pakartotinai valcuoti), tokie kaip skystasis plienas, gautas tolydinio liejimo būdu ar kitaip, ir pusgaminiai, tokie kaip bliumai, strypai, virbai, plokštės ir juostos;13.  karštojo paruošimo ketaus, paprastojo plieno arba specialiojo plieno gaminiai (dengti arba nedengti gaminiai, išskyrus plieno liejinius, kaltinius ir miltelinius metalurgijos gaminius), tokie kaip turėklai, skydiniai stulpai, konstrukcinės formos, virbai, vieliniai strypai, plokštelės ir universaliosios plokštelės, juostos ir lakštai, apvalūs ir kvadratiniai vamzdžiai;14.  galutiniai ketaus, paprastojo plieno arba specialiojo plieno (dengto arba nedengto) gaminiai, tokie kaip šaltai valcuotos juostos ir lakštai bei elektrotechniniai lakštai;15.  pirminio apdorojimo plieno gaminiai, kurie gali pagerinti pirmiau minėtų ketaus ir plieno gaminių konkurencingumą, tokie kaip vamzdiniai gaminiai, temtieji ir poliruotieji gaminiai, šaltojo valcavimo ir šaltojo formavimo gaminiai.3 SKIRSNIS MOKSLINIų TYRIMų TIKSLAI ANGLIų PRAMONėS SRITYJE4 STRAIPSNIS BENDRIJOS ANGLIų sektoriaus konkurencingumo stiprinimas1. Siekiama sumažinti bendrąsias gavybos produkcijos išlaidas, pagerinti gaminių kokybę ir sumažinti anglių naudojimo sąnaudas. Mokslinių tyrimų projektai apima visą anglies apdorojimo grandinę:(a) šiuolaikinius telkinių žvalgymo būdus;(b) integruotą gavybos planavimą;(c) itin produktyvų, kuo labiau automatizuotą anglių kasimą ir kasybos būdus, pritaikytus prie Europos juodųjų akmens anglių telkinių geologinių charakteristikų;(d) tam tikras pagalbines technologijas;(e) transportavimo sistemas;(f) energijos tiekimo paslaugas, komunikavimą ir informavimą, perdavimą, stebėseną ir proceso kontrolės sistemas;(g) anglių paruošimo būdus, suderintus su vartotojų rinkų poreikiais;(h) anglių perdirbimą;(i) anglių deginimą.2. Mokslinių tyrimų projektais taip pat siekiama mokslinės ir technologinės pažangos, stengiantis geriau suvokti telkiniuose vykstančius procesus ir pagerinti jų kontrolę: įvertinti uolienų slėgį, dujų išsiskyrimą, sprogimų riziką, ventiliaciją ir kitus kasybos operacijas lemiančius veiksnius. Mokslinių tyrimų projektuose, kuriuose keliami šie tikslai, išdėstomos galimybės per artimiausią ar vidutinį laikotarpį pritaikyti rezultatus didesnei Bendrijos produkcijos daliai.Pirmenybė teikiama projektams, kuriais skatinama bent viena iš šių veiklų:16.  sistemų ir metodų kai kurių veiklos būdų integravimas ir integruotų kasybos metodų kūrimas;17.  esminis gamybos išlaidų sumažinimas;18.  pagerintas kasyklų saugumas ir aplinkos apsauga.5 straipsnisSveikatos apsauga ir sauga kasykloseVykdant projektus, apimančius 4 straipsnio a–f dalyse minimą veiklą, kartu turi būti atitinkamai stengiamasi užtikrinti kasyklų saugą, taip pat ir dujų kontrolę, ventiliaciją ir oro kondicionavimą, kad būtų pagerintos darbo po žeme sąlygos ir profesinė sveikata bei darbo sauga.6 straipsnisVeiksminga aplinkos apsauga ir geresnis anglių, kaip švaraus energijos šaltinio, panaudojimasMokslinių tyrimų projektais, kuriuose keliamas šis tikslas, siekiama kuo labiau sumažinti kasybos operacijų ir Bendrijoje naudojamų anglių poveikį atmosferai, vandeniui, dirvožemiui, vykdant jungtinę taršos kontrolės strategiją. Kadangi Bendrijos anglių pramonėje vyksta nuolatiniai pertvarkymai, moksliniais tyrimais taip pat siekiama kuo labiau sumažinti numatomų uždaryti požeminių kasyklų poveikį aplinkai.Pirmenybė teikiama projektams, kuriais numatoma bent viena iš šių veiklų:19.  sumažinti išmetamų teršalų kiekius utilizuojant anglis, įskaitant CO2 pagavą ir saugojimą;20.  sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų, ypač metano, išmetimą iš anglių telkinių;21.  sugrąžinti į kasyklą kasybos atliekas, lakiuosius pelenus ir desulfuracijos produktus, kai tinka, kartu su kitomis atliekomis;22.  pagerinti atliekų sankaupų būklę ir anglies produkcijos bei vartojimo liekanų pramoninį panaudojimą;23.  apsaugoti gruntinius vandenis ir išvalyti kasyklų nuotekų vandenį;24.  sumažinti įrenginių, kuriems daugiausia naudojamos Bendrijos akmens anglys ir rusvosios anglys, poveikį aplinkai;25.  apsaugoti paviršiaus įrenginius nuo greito ir ilgalaikio nusėdimo padarinių.7 straipsnisPriklausomybės nuo išorinio energijos tiekimo valdymasMokslinių tyrimų projektuose, kuriuose keliamas šis tikslas, nagrinėjamos ilgalaikio energijos tiekimo perspektyvos ir sprendžiama, kaip ekonominiu, energetiniu ir gamtosauginiu aspektu patobulinti anglių telkinius, kurie negali būti ekonomiškai pelningai eksploatuojami įprastiniais kasybos būdais. Į projektus gali būti įtrauktos studijos, išdėstytos strategijos, fundamentalieji ir taikomieji moksliniai tyrimai bei naujų veiklos būdų testavimas, kurie galėtų būti perspektyvūs tobulinant Bendrijos anglių išteklių sritį.Pirmenybė teikiama tiems projektams, į kuriuos įtraukiamos papildomos veiklos, kaip antai: metano arba anglies dioksido išsiurbimas, anglies sluoksnio metano išgavimas, požeminis anglių dujofikavimas.4 skirsnisMokslinių tyrimų tikslai plieno SEKTORIUJE8 STRAIPSNIS NAUJA IR PATOBULINTA PLIENO GAMYBA IR apdirbimo technologijosMokslinių tyrimų ir technologijų plėtra (MTTP) siekiama tobulinti plieno gamybos procesą, kartu gerinant gaminių kokybę ir didinant gamybos apimtis. Neatsiejama šių tikslų dalis yra pastangos sumažinti išmetamų teršalų kiekį, energijos suvartojimą bei poveikį aplinkai, gerinti žaliavų ir išteklių panaudojimą. Mokslinių tyrimų objektas turėtų būti viena arba kelios iš šių sričių:(a) nauji ir tobulesni geležies rūdos redukcijos procesai;(b) ketaus gamybos procesai ir operacijos;(c) elektros lanko įkrovimo procesai;(d) plieno gamybos procesai;(e) antrinės metalurgijos gamybinės technologijos;(f) tolydinis liejimas ir grynųjų formų liejimo būdai tiesiogiai valcuojant ir nevalcuojant;(g) valcavimo, apdailos ir padengimo technologijos;(h) karštojo ir šaltojo valcavimo būdai, beicavimo ir apdailos procesai;(i) procesų aprūpinimas prietaisais, kontrolė ir automatizavimas;(j) gamybos linijų priežiūra ir patikimumas.9 straipsnisMTTP ir plieno utilizavimasMTTP, skirta plienui utilizuoti, yra esminės svarbos siekiant patenkinti būsimus plieno naudotojų reikalavimus ir sukurti naujas rinkos galimybes. Moksliniuose tyrimuose turėtų būti nagrinėjama viena arba kelios iš šių sričių:(a) naujas rūšinis plienas paklausioms taikymo sritims;(b) plieno savybės – mechaninės savybės, esant žemoms ir aukštoms temperatūroms, kaip antai: stiprumas ir kietumas, nuovargis, nusidėvėjimas, valkšnumas, rūdijimas ir atsparumas lūžiams;(c) naudojimo trukmės pailginimas, ypač gerinant plieno ir plieno konstrukcijų atsparumą šilumai ir rūdims;(d) plieno turintys mišiniai ir daugiasluoksnės konstrukcijos;(e) prognozuojami imitaciniai mikrokonstrukciniai modeliai ir mechaninės savybės;(f) konstrukcijų saugumas ir projektavimo metodai, ypač pabrėžiant atsparumą gaisrams ir žemės drebėjimams;(g) plieno ir kitų medžiagų formavimo, virinimo ir sujungimo technologijos;(h) tikrinimo ir vertinimo metodų standartizavimas.10 straipsnisIšteklių išsaugojimas ir darbo sąlygų gerinimasIr plieno gamybos, ir plieno utilizavimo srityse išteklių išsaugojimas, ekosistemų apsauga ir saugumo aspektai yra neatskiriama MTTP sudedamoji dalis. Mokslinių tyrimų objektas turėtų būti viena arba kelios iš šių sričių:(a) iš įvairių šaltinių surinkto susidėvėjusio plieno perdirbimo ir plieno atplaišų klasifikavimo būdai;(b) rūšinis plienas ir surenkamų konstrukcijų projektavimas, siekiant supaprastinti plieno atplaišų utilizavimą ir jo pakartotinį keitimą į naudojimui tinkamą plieną;(c) darbo vietos ir šalutinės aplinkos kontrolė ir apsauga;(d) plieno apdorojimo cechų atkūrimas;(e) darbo sąlygų ir standartų gerinimas darbo vietose ;(f) ergonominiai metodai;(g) profesinė sveikata ir sauga;(h) darbo vietoje išmetamų teršalų poveikio sumažinimas.III skyriusDaugiametės techninės gairės1 skirsnisDalyvavimas11 STRAIPSNIS VALSTYBėS NARėSMokslinių tyrimų programoje gali dalyvauti ir dėl finansinės paramos kreiptis valstybės narės teritorijoje įsisteigusi įmonė, valstybės įstaiga, mokslinių tyrimų organizacija, aukštojo ir vidurinio mokslo įstaiga ar kitas juridinis arba fizinis asmuo, jei ketina vykdyti MTTP veiklą arba gali gerokai prisidėti prie tokios veiklos.12 straipsnis Šalys kandidatėsŠalių kandidačių įmonė, valstybės įstaiga, mokslinių tyrimų organizacija, aukštojo ir vidurinio mokslo įstaiga ar kitas juridinis arba fizinis asmuo turi teisę dalyvauti negaudami finansinės pagalbos pagal Mokslinių tyrimų programą, jei kitaip nenumatyta atitinkamose Europos sutartyse ir jų papildomuose protokoluose bei įvairių asociacijos tarybų sprendimuose.17 straipsnisTrečiosios šalysTrečiųjų šalių įmonė, valstybės įstaiga, mokslinių tyrimų organizacija, aukštojo ir vidurinio mokslo įstaiga ar kitas juridinis arba fizinis asmuo turi teisę dalyvauti per individualius projektus, pagal Mokslinių tyrimų programą negaudami finansinės pagalbos, jei toks dalyvavimas atitinka Bendrijos interesus.2 skirsnisReikalavimus atitinkanti veikla14 STRAIPSNIS MOKSLINIų TYRIMų PROJEKTAIMokslinių tyrimų projektas yra skirtas tiriamojo ar eksperimentinio pobūdžio darbams, siekiant įgyti daugiau žinių, padėsiančių pasiekti konkrečius praktinius tikslus, kaip antai: sukurti arba patobulinti produktus, gamybos procesus ar paslaugas.15 straipsnisBandomieji projektaiBandomasis projektas yra įrenginio arba didesnės įrenginio dalies gamyba, eksploatavimas ir tobulinimas tam tikru mastu, panaudojant pakankamai didelius elementus, kad būtų galima nustatyti, ar galima teorinius arba laboratorinius rezultatus pritaikyti praktiškai ir (arba) pagerinti techninių ir ekonominių duomenų patikimumą, siekiant pereiti į demonstracinį, o kai kuriais atvejais – į pramoninį ir (arba) komercinį lygmenį.16 straipsnisDemonstraciniai projektaiDemonstracinis projektas yra pramoniniu mastu naudojamo įrenginio arba didesnės pramoniniu mastu naudojamo įrenginio dalies gamyba ir (arba) eksploatavimas, siekiant sukaupti visus techninius ir ekonominius duomenis, kurie leistų maksimaliai išvengti rizikos toliau pramoniniu ir (arba) komerciniu mastu naudojant įrenginį.17 straipsnis Papildomos priemonėsPapildomos priemonės yra susijusios su įgytų žinių panaudojimo skatinimu ar specialių seminarų arba konferencijų, susijusių su projektais arba programos prioritetais, organizavimu.18 straipsnis Pagalbiniai ir parengiamieji veiksmaiPagalbiniai ir parengiamieji veiksmai – su patikimu ir veiksmingu Mokslinių tyrimų programos administravimu susiję veiksmai, pavyzdžiui, 27 ir 28 straipsniuose nurodytas pasiūlymų vertinimas ir atranka, 38 straipsnyje nurodyta periodinė stebėsena ir veiklos vertinimas, studijos, pagal programą finansuojamų susijusių projektų jungimas į grupes arba tinklus.Komisija gali, kai jai atrodo tinkama, paskirti nepriklausomus aukštos kvalifikacijos ekspertus, kurie padėtų pagalbiniais ir parengiamaisiais veiksmais.3 skirsnisProgramos administravimas19 STRAIPSNIS AdministravimasProgramą administruoja Komisija. Jai padeda Anglių ir plieno komitetas, Anglių ir plieno patariamosios grupės ir Anglių ir plieno technikos grupės.20 straipsnisAnglių ir plieno patariamųjų grupių steigimasAnglių ir plieno patariamosios grupės (toliau – patariamosios grupės) – nepriklausomos techninio pobūdžio patariamosios grupės.21 straipsnisAnglių ir plieno patariamųjų grupių uždaviniaiAnglių ir plieno sektoriaus tam tikrų MTTP klausimų srityje kiekviena patariamoji grupė konsultuoja Komisiją dėl:26.  Mokslinių tyrimų programos bendrosios plėtros, 25 straipsnyje nurodyto informacinio paketo ir ateities gairių;27.  nuoseklumo ir galimo dubliavimosi su kitomis Bendrijos ir nacionalinio lygmens MTTP programomis;28.  MTTP projektų stebėsenos svarbiausių principų nustatymo;29.  pagal konkrečius projektus vykdomų darbų;30.  3 ir 4 skirsniuose išvardytų Mokslinių tyrimų programos mokslinių tyrimų tikslų;31.  metinių prioritetinių tikslų, išvardytų informaciniame pakete ir prireikus prioritetinių tikslų dėl 25 straipsnyje nurodytų specialių kvietimų.32.  kaip nurodyta 27 ir 28 straipsniuose, MTTP veiksmų vertinimo ir atrankos instrukcijų parengimo;33.  pasiūlytų MTTP veiksmų vertinimo ir šiems pasiūlymams teiktinos pirmenybės įvertinus turimas lėšas;34.  24 straipsnyje nurodytų technikos grupių narių skaičiaus, kompetencijos ir sudėties;35.  specialių kvietimų teikti pasiūlymus, kaip nurodyta 25 straipsnyje, sudarymo;36.  kitų priemonių, kai to prašo Komisija.22 straipsnisAnglių ir plieno patariamųjų grupių sudėtisKiekviena patariamoji grupė sudaroma pagal priede pateiktas lenteles. Narius skiria Komisija, ir jie savarankiškai dirba 42 mėnesius. Paskirtieji asmenys gali būti atšaukti.Komisija nagrinėja tokiais būdais gautus pasiūlymus dėl paskyrimų:(a) pasiūlius valstybėms narėms;(b) pasiūlius priede pateiktose lentelėse nurodytiems subjektams;(c) pagal atsarginį sąrašą paskelbus kvietimą teikti paraiškas.Komisija užtikrina, kad kiekvienoje patariamojoje grupėje būtų užtikrinta subalansuota profesinių žinių įvairovė ir kuo platesnė geografinė atstovų įvairovė.Nariai aktyviai veikia šioje srityje ir yra susipažinę su pramoniniais prioritetais. Be to, skirdama patariamųjų grupių narius, Komisija stengiasi siekti lyčių pusiausvyros.23 straipsnisAnglių ir plieno patariamųjų grupių susirinkimaiPatariamųjų grupių susirinkimus organizuoja ir jiems pirmininkauja Komisija, kuri taip pat pasirūpina sekretoriatu.Jei būtina, pirmininkas gali paprašyti narių balsuoti. Kiekvienas narys turi teisę į vieną balsą. Jei reikia, pirmininkas gali pakviesti dalyvauti posėdžiuose iš kitur atvykusius ekspertus ar stebėtojus. Iš kitur atvykę ekspertai ir stebėtojai neturi balso teisės.Jei būtina (pvz., konsultuojant ir anglių, ir plieno sektoriams svarbiais klausimais), dvi patariamosios grupės rengia bendrus posėdžius.24 straipsnisAnglių ir plieno technikos grupių steigimas ir užduotysAnglių ir plieno technikos grupės konsultuoja Komisiją dėl mokslinių tyrimų ir bandomųjų arba demonstracinių projektų stebėsenos ir, jei būtina, apibrėžiant Mokslinių tyrimų programos prioritetinius tikslus.Narius skiria Komisija, jie atstovauja sektoriams, susijusiems su anglių ir plieno pramone, mokslinių tyrimų organizacijomis ar naudotojų sektoriais, kuriuose jie turėtų būti atsakingi už tyrimų strategiją, vadybą ar gamybą.Be to, skirdama technikos grupių narius, Komisija stengiasi siekti lyčių pusiausvyros.Jei įmanoma, technikos grupių susirinkimai rengiami vietose, parinktose taip, kad būtų geriausiai užtikrinta projekto stebėsena ir rezultatų vertinimas.4 skirsnisMokslinių tyrimų programos įgyvendinimas25 STRAIPSNIS KVIETIMAS TEIKTI PASIūLYMUS1. Šiuo sprendimu nuolat pradedamas skelbti atviras kvietimas teikti pasiūlymus. Jei nenurodyta kitaip, kiekvienų metų rugsėjo 15 diena yra galutinė vertinamų pasiūlymų pateikimo data.2. Jei Komisija pagal 41 straipsnio d ir e punktus nusprendžia pakeisti 1 straipsnio dalyje minimą galutinę pasiūlymų pateikimo datą arba paskelbti specialius kvietimus teikti pasiūlymus, ji skelbia tokią informaciją Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Specialiuose kvietimuose nurodomos pateikimo datos ir tikslūs būdai, įskaitant tai, ar pateikimas turi būti vienos ar dviejų pakopų, ir pasiūlymų vertinimo prioritetai, reikalavimus atitinkančių projektų tipas, kaip nustatyta 14–18 straipsniuose, jei reikia, numatytas finansavimas.3. Komisija sudaro informacinį paketą, kuriame pateikiamos išsamios dalyvavimo taisyklės, pasiūlymų ir projektų administravimo metodai, prašymo formos, pasiūlymų pateikimo taisyklės, pavyzdinės dotacijų sutartys, reikalavimus atitinkančios išlaidos, maksimali leistina finansinė pagalba, mokėjimo būdai ir metiniai prioritetiniai Mokslinių tyrimų programos tikslai.Komisija skelbia informacinį paketą Bendrijos mokslinių tyrimų ir plėtros informacinės paslaugos (CORDIS) duomenų bazėje arba atitinkamame tinklalapyje.Komisijai paraiškos pateikiamos pagal informaciniame pakete išdėstytas taisykles, kurių spausdintą versiją galima gauti kreipiantis į Komisiją.26 straipsnisPasiūlymų turinysPasiūlymai turi būti susiję su mokslinių tyrimų tikslais, išdėstytais II skyriaus 3 ir 4 skirsniuose ir, jei taikytina, su prioritetiniais tikslais, išvardytais informaciniame pakete pagal 25 straipsnio 3 dalį, arba prioritetiniais tikslais, nustatytais specialiuose kvietimuose teikti pasiūlymus, minimuose 25 straipsnio 2 dalyje.Kiekviename pasiūlyme išsamiai aprašomas pasiūlytas projektas bei nurodoma visa informacija apie tikslus, partnerystę (nurodant tikslų kiekvieno partnerio vaidmenį), valdymo struktūrą, numatomus rezultatus, galimą jų įgyvendinimą ir numatytos pramoninės, ekonominės, socialinės ir aplinkosauginės naudos vertinimą.Pasiūlytos bendrosios išlaidos ir jų paskirstymas turi būti realus bei veiksmingas, o projektas turėtų būti parengtas taip, kad išlaidų ir naudos santykis būtų teigiamas.27 straipsnisPasiūlymų vertinimasKomisija užtikrina, kad pasiūlymai būtų vertinami konfidencialiai, sąžiningai ir teisingai.Komisija parengia ir paskelbia MTTP veiklos vertinimo ir atrankos vadovą.28 straipsnisPasiūlymų atranka ir projektų stebėsena1. Komisija registruoja pasiūlymus ir patvirtina, kad jie atitinka reikalavimus.2. Komisija vertina pasiūlymus padedama nepriklausomų ekspertų.3. Komisija parengia pagal patrauklumą išdėstytų pasiūlymų sąrašą. Prioritetinį sąrašą gali aptarti atitinkama patariamoji grupė.4. Komisija nusprendžia, kuriuos projektus pasirinkti ir kaip paskirstyti lėšas. Kai apskaičiuota Bendrijos pagalbos suma pagal Mokslinių tyrimų programą yra lygi ar didesnė nei 0,6 mln. EUR, taikomas 41 straipsnio a punktas.5. Komisija, padedama 24 straipsnyje nurodytų technikos grupių, stebi mokslinių tyrimų projektus ir atliekamą veiklą.29 straipsnisDotacijų sutartysPagal 18 straipsnyje išvardytus pasirinktus pasiūlymus, priemones ir veiksmus vykdomi projektai yra dotacijų sutarčių dalykas. Dotacijų sutartys parengiamos pagal tam tikrus Komisijos sudarytus sutarčių modelius, atitinkamai atsižvelgiant į vykdomos veiklos pobūdį.Dotacijų sutartyse įvardijama pagal programą skirta finansinė pagalba remiantis leistinomis išlaidomis bei taisyklėmis dėl atsiskaitymo už išlaidas, sąskaitų uždarymo ir audito. Be to, jose numatomos nuostatos dėl platinimo, naudojimo ir naudojimosi teisių.30 straipsnisFinansinė pagalbaMokslinių tyrimų programa grindžiama MTTP sutartimis, kuriose numatytas išlaidų pasidalijimas. Bendra finansinė pagalba, įskaitant ir bet kokį kitą papildomą valstybinį finansavimą, atitinka valstybinei pagalbai taikomas taisykles.Viešojo pirkimo sutartys taip pat naudojamos tiekiant kilnojamąjį ir nekilnojamąjį turtą, atliekant darbus arba teikiant paslaugas, kurių reikia pagalbiniams ir parengiamiesiems veiksmams įgyvendinti.Nepažeidžiant pirmosios pastraipos nuostatų, didžiausia bendra finansinė pagalba, išreikšta 31–35 straipsniuose apibrėžtų leistinų išlaidų procentine dalimi, yra tokia:mokslinių tyrimų projektams | iki 60 % |bandomiesiems ir demonstraciniams projektams | iki 50 % |papildomoms priemonėms, pagalbiniams ir parengiamiesiems veiksmams | iki 100 % |37.  31 straipsnisReikalavimus atitinkančios išlaidos1. Reikalavimus atitinkančios išlaidos:38.  išlaidos įrangai;39.  personalo išlaidos;40.  veiklos sąnaudos;41.  netiesioginės išlaidos.2. Reikalavimus atitinkančios išlaidos apima tik faktines išlaidas, patiriamas vykdant projektą pagal dotacijos sutarties sąlygas. Sutartis sudarantys subjektai, jų partneriai ir subrangovai negali reikalauti taikyti jokių biudžetinių ar komercinių tarifų.32 straipsnisIšlaidos įrangaiIšlaidos, patiriamos perkant arba nuomojant tiesiogiai su projekto vykdymu susijusią įrangą, priskiriamos tiesioginėms išlaidoms. Reikalavimus atitinkančios įrangos nuomos išlaidos neviršija reikalavimus atitinkančių išlaidų jai pirkti.33 straipsnisPersonalo išlaidosTai – išlaidos už faktines valandas, kurias dalyvaudami išskirtinai šiame projekte dirbo moksliniai, antros pakopos studijų specialistai ar techniniai darbuotojai, taip pat išlaidos fizinių darbų darbininkams, kuriuos tiesiogiai pasamdė pagalbos gavėjas. Visoms kitoms papildomoms personalo išlaidoms (pvz., stipendijoms) reikalingas išankstinis Komisijos raštiškas sutikimas. Visos apskaitomos darbo valandos turi būti registruojamos ir patvirtinamos.34 straipsnisVeiklos sąnaudosĮ tiesiogiai su projekto vykdymu susijusias veiklos sąnaudas įeina tik išlaidos už:42.  žaliavas;43.  vartojimo reikmenis;44.  energiją;45.  žaliavų, vartojimo reikmenų, įrangos, produktų, pramonės žaliavų ar kuro transportavimą;46.  turimos įrangos priežiūrą, remontą, pakeitimą ar transformavimą;47.  IT ir kitas specifines paslaugas;48.  įrangos nuomą;49.  tyrimus ir bandymus50.  specialiųjų seminarų organizavimą;51.  pažymą apie finansinę atskaitomybę ir banko garantiją;52.  žinių apsaugą;53.  trečiųjų šalių pagalbą.35 straipsnisNetiesioginės išlaidosVisoms kitoms bendrosioms išlaidoms, kurios gali susidaryti vykdant projektą ir kurios nebuvo konkrečiai nurodytos ankstesnėse kategorijose, įskaitant kelionės ir pragyvenimo išlaidas, padengti skiriama nustatyto dydžio suma, kuri atitinka 35 % reikalavimus atitinkančių išlaidų personalui, nurodytam 33 straipsnyje .5 skirsnisMokslinių tyrimų veiklos vertinimas ir STEBĖSENA36 STRAIPSNIS TECHNINėS ATASKAITOSPagalbos gavėjas arba gavėjai rengia 14, 15 ir 16 straipsniuose minimų mokslinių tyrimų, bandomųjų ir demonstracinių projektų ataskaitas. Tokiose ataskaitose aprašoma pasiekta techninė pažanga.Baigęs darbus pagalbos gavėjas arba gavėjai pateikia galutinę ataskaitą, kurioje įvertinamos eksploatavimo galimybės ir poveikis. Visą ataskaitą arba jos santrauką Komisija skelbia , atsižvelgdama į strateginę projekto svarbą ir pasikonsultavusi, jei reikia, su patariamąja grupe.Komisija gali reikalauti, kad pagalbos gavėjas arba gavėjai pateiktų galutines papildomų priemonių, minimų 17 straipsnyje, taip pat pagalbinių ir parengiamųjų veiksmų, minimų 18 straipsnyje, ataskaitas ir gali nuspręsti jas skelbti.37 straipsnisMetin is įvertinimasKomisija atlieka metin į pagal Mokslinių tyrimų programą vykdomos veiklos ir MTTP darbų pažangą įvertinimą . Ataskaita, į kurią įtraukiamas tas įvertinimas, pateikiama komitetui.Komisija gali paskirti nepriklausomus ir aukštos kvalifikacijos ekspertus, kurie jai padėtų atlikti tokį metinį įvertinimą.38 straipsnisProgramos stebėsena ir vertinimas1. Komisija vykdo Mokslinių tyrimų programos stebėseną, įskaitant numatomos naudos vertinimą. Tokios veiklos ataskaita parengiama iki 2013 metų pabaigos, o vėliau – kas septynerius metus. Ataskaitos skelbiamos Bendrijos mokslinių tyrimų ir plėtros informacinės paslaugos (CORDIS) duomenų bazėje arba atitinkamame tinklalapyje.2. Pasibaigus kiekvienam septynerių metų projektų finansavimo laikotarpiui, Komisija vertina Mokslinių tyrimų programą. Taip pat vertinama MTTP nauda visuomenei ir tiesiogiai susijusiems sektoriams. Vertinimo ataskaita skelbiama.3. Komisijai vykdyti 1 ir 2 straipsnio dalyse minimą stebėseną ir vertinimą padeda Komisijos paskirtų aukštos kvalifikacijos ekspertų grupės.39 straipsnisNepriklausomų ir aukštos kvalifikacijos ekspertų skyrimasNepriklausomų ir aukštos kvalifikacijos ekspertų paskyrimui, apibrėžtam18 straipsnyje, 28 straipsnio 2 dalyje ir 38 straipsnyje, pagal analogiją taikomos Europos Komisijos ir Tarybos Reglamento (EB) Nr. 1906/2006[13] 14 ir 17 straipsnio nuostatos.IV skyrius Baigiamosios nuostatos40 straipsnisDaugiamečių techninių gairių įvertinimasPrireikus daugiametės techninės gairės persvarstomos kas septynerius metus, o pirmas penkerių metų laikotarpis baigiasi 2014 m. gruodžio 31 d. Šiuo tikslu vėliausiai kiekvieno septynerių metų laikotarpio paskutiniųjų metų pirmą pusmetį Komisija pakartotinai įvertina techninių gairių naudojimą ir jų veiksmingumą bei prireikus pasiūlo pataisas.Jei mano esant reikalinga, Komisija gali pakartotinai įvertinti gaires ir pateikti Tarybai pasiūlymus dėl visų reikalingų pakeitimų ir nesibaigus septynerių metų laikotarpiui.41 straipsnisĮgyvendinimo priemonėsKomisija, laikydamasi 42 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos, patvirtina šias įgyvendinimo priemones:(a) finansavimo veiksmų patvirtinimas, kai Bendrijos pagalbos suma pagal programą yra lygi arba didesnė nei 0,6 mln. EUR;(b) 38 straipsnyje nurodytos programos stebėsenos ir vertinimo techninės specifikacijos parengimas;(c) II skyriaus 3 ir 4 skirsnių pataisos;(d) 25 straipsnyje nurodyto galutinio termino pakeitimai;(e) specialių kvietimų teikti pasiūlymus parengimas;(f) bet koks kitas su programa susijęs klausimas.42 straipsnisKomitetas1. Komisijai padeda Anglių ir plieno komitetas (toliau – Komitetas).2. Darant nuorodą į šią straipsnio dalį, pagal analogiją taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai.Minimo sprendimo 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis yra du mėnesiai.3. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.43 straipsnisPanaikinimas ir pereinamojo laikotarpio priemonės[Jei priimamas iki 2008 m. birželio 15 d.:][„Sprendimas 2003/78/EB panaikinamas. Tačiau Sprendimas 2003/78/EB toliau taikomas iki 2008 m. gruodžio 31 d. veiksmų, kurių imamasi dėl iki 2007 m. rugsėjo 15 d. pateiktų pasiūlymų, finansavimo atveju.“][Jei priimamas po 2008 m. birželio 15 d.:][„Sprendimas 2003/78/EB panaikinamas. Tačiau Sprendimas 2003/78/EB toliau taikomas iki 2009 m. gruodžio 31 d. veiksmų, kurių imamasi dėl iki 2008 m. rugsėjo 15 d. pateiktų pasiūlymų, finansavimo atveju.“]44 straipsnisTaikymas[„Šis sprendimas taikomas nuo 2007 m. rugsėjo 16 d.“][arba][„Šis sprendimas taikomas nuo 2008 m. rugsėjo 16 d.“]45 straipsnisAdresataiŠis sprendimas skirtas valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, […]Tarybos varduPirmininkas[…]PRIEDAS23 straipsnyje nurodytos Anglių patariamosios grupės sudėtis:[pic]Nariai privalo turėti plataus pobūdžio bendrųjų žinių ir individualių profesinių žinių vienoje arba keliose iš šių sričių: anglių gavyba ir utilizavimas, aplinka ir socialinio pobūdžio klausimai, įskaitant ir saugumo aspektus.23 straipsnyje nurodytos Plieno patariamosios grupės sudėtis:[pic]Nariai privalo turėti plataus pobūdžio bendrųjų žinių ir individualių profesinių žinių vienoje arba keliose iš šių sričių: žaliavos, geležies gamyba, plieno gamyba, tolydinis liejimas, karštasis ir (arba) šaltasis valcavimas, plieno apdaila ir (arba) paviršių apdorojimas, rūšinio plieno ir (arba) plieno gaminių gamyba; plieno panaudojimas ir savybės, aplinkos ir socialiniai klausimai, įskaitant ir saugumo aspektus.[1] OL L 29, 2003 2 5, p. 28.[2] OL L 79, 2002 3 22, p. 60.[3] OL L 391, 2006 12 30, p.7.[4] OL L 154, 2000 6 27, p. 34.[5] OL L 29, 2003 2 5, p. 22.[6] OL C […], […], p. […].[7] OL C […], […], p. […].[8] OL L 412, 2006 12 30, p.1.[9] OL L 29, 2003 2 5, p. 28.[10] OL L 79, 2002 3 22, p.42.[11] OL L 154, 2000 6 27, p. 34.[12] OL L 184, 2005 7 17, p. 23. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).[13] OL L 391, 2006 12 30, p.6.


				|

		52013PC0038

			Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS kuriuo valstybėms narėms leidžiama pasirašyti ir ratifikuoti 2012 m. Keiptauno susitarimą dėl 1977 m. Tarptautinės Toremolinoso konvencijos dėl žvejybos laivų saugos 1993 m. Toremolinoso protokolo nuostatų įgyvendinimo arba prie šio susitarimo prisijungti /* COM/2013/038 final - 2013/0020 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO
APLINKYBĖS
1.1.        Įvadas
1977 m. Tarptautinė Toremolinoso
konvencija dėl žvejybos laivų saugos buvo iš dalies pakeista 1993 m.
protokolu, kuriuo atnaujintos ir peržiūrėtos privalomo
pagrindinių skyrių taikymo 45 metrų ir ilgesniems laivams
nuostatos, o sprendimą dėl šių nuostatų taikymo 24
metrų ir ilgesniems laivams leista priimti regioniniu lygmeniu. Nei
konvencija, nei 1993 m. protokolas neįsigaliojo, nes nebuvo
įvykdyti būtiniausi ratifikavimo reikalavimai.
2012 m. spalio 9–11 d.
Tarptautinė jūrų organizacija (TJO) Keiptaune (Pietų Afrika)
surengė diplomatinę konferenciją, kad apsvarstytų ir
priimtų susitarimą dėl Toremolinoso protokolo įgyvendinimo;
TJO įdėjo daug pastangų siekdama sudaryti palankesnes
sąlygas įsigalioti 1993 m. protokolui.
Diplomatinėje konferencijoje priimtas Susitarimas,
kuriuo iš dalies keičiamas 1993 m. Toremolinoso protokolas – „2012 m.
Keiptauno susitarimas dėl 1977 m. Tarptautinės Toremolinoso
konvencijos dėl žvejybos laivų saugos 1993 m. Toremolinoso
protokolo nuostatų įgyvendinimo“ (toliau – Susitarimas).
1.2.        ES kompetencija ir
ratifikavimas
Remiantis Sutarties dėl Europos
Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 3 straipsnio 2 dalyje nustatytomis
išorės kompetencijos taisyklėmis, 1993 m. Toremolinoso protokolo
pakeitimai priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai, nes protokolas buvo
perkeltas į ES teisės aktus 1997 m. gruodžio 11 d. Tarybos
direktyva 97/70/EB, nustatančia suderintus saugumo reikalavimus 24 metrų
ilgio ir ilgesniems žvejybos laivams[1].
Europos Sąjunga negali tapti Susitarimo
projekto šalimi, nes į dabartinį Tarptautinės jūrų
organizacijos (TJO) Jūrų saugumo komiteto patvirtintą
projektą neįtraukta su REIO (regioninėmis ekonominės
integracijos organizacijomis) susijusi sąlyga. Tačiau Susitarimas
susijęs su ES išimtinės kompetencijos klausimu, todėl
valstybės narės negali savarankiškai priimti sprendimo pasirašyti ir
ratifikuoti Susitarimą. Tai jos gali padaryti tik atsižvelgdamos į
Sąjungos interesus, po Komisijos pateikto pasiūlymo, leidus Tarybai
ir pritarus Europos Parlamentui.
1.3.        Informacija apie
Susitarimą
Susitarime numatyta, kad Toremolinoso
protokolas įsigalioja praėjus 12 mėnesių nuo dienos, kai ne
mažiau kaip 22 valstybės, kurių bendras atviroje jūroje
plaukiojančių 24 metrų ir ilgesnių žvejybos laivų
skaičius yra ne mažesnis nei 3 600, išreiškia sutikimą
būti šio Susitarimo saistomos. Palyginti su 1993 m. protokolu, šis laivų
skaičius labai sumažintas, todėl dabar atsirado realių
galimybių jį pasiekti.
Susitarimas bus pateiktas pasirašyti TJO
būstinėje nuo 2013 m. vasario 11 d. iki 2014 m. vasario 10 d., o
vėliau prie jo bus galima prisijungti. Kaip siūlė ES
valstybės narės per derybas dėl Susitarimo, tikimasi, kad
naudojant Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) duomenų bazes
bus galima objektyviai apskaičiuoti Susitarimą
ratifikuojančių šalių žvejybos laivynų dydį, o tai
prisidės prie greito Susitarimo įsigaliojimo.
Taikymo sritis.
Susitarimo nuostatos taikomos naujiems laivams, nebent konkrečiai numatyta
kitaip. Į Susitarimą įtrauktos tam tikros lanksčios
nuostatos, siekiant, kad jis būtų visuotinai priimtas. Laikydamosi
plano administracijos gali palaipsniui įgyvendinti šias nuostatas: IX
skyriaus (Radijo ryšys) – per ne ilgesnį nei 10 metų laikotarpį,
o VII skyriaus (Gelbėjimosi priemonės ir įrenginiai), VIII
skyriaus (Veiksmai avarinių situacijų metu, laivo įgulos
patikrinimai pagal sąrašą ir mokymai) ir X skyriaus (Laivuose
instaliuota navigacinė įranga ir susitarimai) – per ne ilgesnį
nei 5 metų laikotarpį.
Išimtys. Remdamasi
Susitarimu administracija gali atleisti bet kurį laivą, turintį
teisę plaukioti su jos vėliava, nuo bet kokių norminių
reikalavimų, jei ji mano, kad tokių reikalavimų taikymas yra
nepagrįstas ir neįmanomas, atsižvelgiant į laivo tipą, oro
sąlygas ir bendrų navigacijos pavojų nebuvimą, jei
įvykdomos šios sąlygos:
a) jei, tos administracijos nuomone, laivas
atitinka saugos reikalavimus, taikomus naudojant jį pagal paskirtį ir
kuriais užtikrinama bendra laivo bei jame esančių asmenų sauga;
b) jei laivas veiklą vykdo tik:
i) bendroje žvejybos zonoje, nustatytoje gretimose
jūrų teritorijose, priklausančiose tą zoną
nustačiusių kaimyninių valstybių jurisdikcijai, laivams,
turintiems teisę plaukioti su jų vėliavomis, tik tiek ir
tokiomis sąlygomis, kurias šios valstybės susitaria taikyti
vadovaudamosi tarptautinės teisės nuostatomis; arba
ii) išskirtinėje valstybės, su kurios
vėliava laivas plaukioja, ekonominėje zonoje, arba, jei ši
valstybė tokios zonos nenustatė, – už ir greta tos valstybės
teritorinės jūros esančioje zonoje, kurią ta valstybė
nustatė pagal tarptautinę teisę ir kuri tęsiasi ne daugiau
kaip 200 jūrmylių nuo pagrindinių linijų, nuo kurių
matuojamas jos teritorinės jūros plotis; arba
 iii) išskirtinėje ekonominėje zonoje,
kitos valstybės jurisdikcijai priklausančioje jūrų
teritorijoje arba bendroje žvejybos zonoje, remiantis susijusių
valstybių pagal tarptautinę teisę sudarytu susitarimu, tik tiek
ir tokiomis sąlygomis, kurias šios valstybės susitaria taikyti šiuo
klausimu; ir
c) administracija praneša TJO generaliniam
sekretoriui apie reikalavimus ir sąlygas, kuriais remiantis pagal šią
pastraipą suteikiamos išimtys.
Apžiūros ir sertifikatai. Tarptautinis žvejybos laivo saugos sertifikatas iš dalies
pakeičiamas nurodant, kad jis išduotas pagal 2012 m. Keiptauno
susitarimą dėl 1977 m. Tarptautinės Toremolinoso
konvencijos dėl žvejybos laivų saugos 1993 m. Toremolinoso
protokolo nuostatų įgyvendinimo.
Apžiūros tvarka iš dalies keičiama siekiant atsižvelgti į krovininiams ir
keleiviniams laivams taikomus terminus, visų pirma, metinę
apžiūrą, privalomą tarpinę apžiūrą tarp
antrų ir trečių metų ir atnaujinimo apžiūrą,
atliekamą ne vėliau kaip po penkerių metų. Be to, suderinti
lengvatiniai laikotarpiai, kurie skiriami pasibaigus apžiūros terminui.
Į Susitarimą taip pat įtraukta nuostata, kuria remdamasi
administracija gali atleisti laivą nuo metinės apžiūros, jei ji
laikoma nepagrįsta arba neįmanoma.
Apskritai naujoji apžiūros tvarka yra
griežtesnė: metinės ir periodinės apžiūros išsamesnės;
punktai, kurie anksčiau buvo įtraukiami į savo nuožiūra
atliekamas tarpines apžiūras, dabar įtraukti į privalomą
periodinę apžiūrą; papildomos apžiūros po remonto
darbų atliekamos ne savo nuožiūra. Nustatytas naujas maksimalus 5
metų, o ne 4 metų atnaujinimo apžiūros laikotarpis,
atsižvelgiant į tai, kad 5 metų laikotarpis jau buvo galima
pasirinkti pagal dabartinę tvarką. Lengvatinis laikotarpis pasibaigus
sertifikato galiojimui dabar taip pat susietas su suderintais kitiems laivams
pagal SOLAS išduodamų sertifikatų terminais; pagrindinis lengvatinis
laikotarpis sutrumpintas nuo 5 iki 3 mėnesių.
Nei pirmine Toremolinoso konvencija, nei
1993 m. protokolu arba 2012 m. Susitarimu jo šalims nedraudžiama
formuluoti išlygų arba teikti pareiškimų.
1.4.        Poveikis direktyvai 97/70/EB
Toremolinoso protokolo 3 straipsnio 5 dalis,
kuria leidžiama plėtoti regioninius susitarimus, taip užtikrinant
tolesnį vienodų ir nuoseklių saugos reikalavimų visiems ES
vandenyse veiklą vykdantiems žvejybos laivams įgyvendinimą,
lieka nepakitusi. Be to, Susitarime nurodytos minimalios saugos taisyklės,
todėl pagal Toremolinoso protokolą ES gali ir toliau taikyti pradines
taisykles.
Dviejose srityse gali prireikti imtis
veiksmų siekiant išsaugoti tam tikrus dabartinius ES standartus: pirma,
dėl Susitarime nustatyto platesnių bendrų išimčių ir
metinės apžiūros išimties netaikymo ir antra, dėl direktyvos ir
jos priedų nuorodų atnaujinimo. Direktyvos 97/70/EB 8 ir 9
straipsniuose kartu su Reglamento (EB) Nr. 2099/2002[2] 5 straipsniu nustatyta, kad abu
klausimai gali būti sprendžiami iš dalies pakeičiant direktyvą
pagal reguliavimo komiteto procedūrą su tikrinimu.
Direktyva 97/70/EB Toremolinoso protokolo
nuostatos taikomos ne tik su ES valstybių narių vėliavomis
plaukiojantiems žvejybos laivams, bet ir su trečiųjų šalių
vėliavomis plaukiojantiems žvejybos laivams, vykdantiems veiklą
valstybės narės vidaus arba teritoriniuose vandenyse arba savo
laimikį iškraunantiems valstybės narės uoste pagal
bendrąsias tarptautinės teisės taisykles. Toremolinoso protokolo
nuostatos turi būti ir toliau taikomos visoms šioms žvejybos laivų
grupėms. Dėl šios priežasties Komisija mano, kad pasirašydamos
Susitarimą ir sutikdamos būti jo saistomos ES valstybės
narės turėtų pateikti deklaraciją dėl to, kad Toremolinoso
protokolo nuostatos pagal galiojančius Sąjungos teisės aktus bus
ir toliau taikomos šioms dviem trečiųjų šalių laivų
grupėms.
Galiojančios direktyvos reikalavimai iš
esmės nesikeis, todėl poveikis ES žvejybos laivų sąnaudoms
yra nedidelis. Apžiūros bus išsamesnės, tačiau jos truks
ilgesnį laikotarpį.
1.5.        Išvada
Labai svarbu, kad būtų priimtos ir
įsigaliotų bendros žvejybos laivų saugos taisyklės,
taikytinos sektoriuje, kuriame kasmet įvyksta itin daug nelaimingų
atsitikimų, iš kurių virš 24 000 – mirtinų[3].
Nustačius lanksčias Susitarimo
nuostatas, tikimasi, kad galiausiai turėtų įsigalioti
1993 m. Toremolinoso protokolas. Be to, protokolo pakeitimus atnaujinant
jo nuostatas galima daryti tik tada, kai jis įsigalios. Kadangi
Direktyvoje 97/70/EB daroma nuoroda į 1993 m. Toremolinoso
protokolą ir įgyvendinamos jo nuostatos, kurių dauguma per 20
metų iš esmės nepakito, įsigaliojus Susitarimui bus galima TJO
siūlymu iš dalies pakeisti keletą Protokolo reikalavimų, kurie
vėliau gali būti įgyvendinami Direktyva 97/70/EB.
Todėl Komisija mano, kad Susitarimu bus
labai prisidėta siekiant Direktyvoje 97/70/EB nurodytų
Sutarčių tikslų. Tačiau, kaip nurodyta 1.4. skirsnio 3
pastraipoje, būtina užtikrinti, kad nepakistų minėtos direktyvos
taikymo sritis, įpareigojant Susitarimą pasirašančias ir
būti jo saistomomis sutinkančias valstybes nares parengti atitinkamas
deklaracijas.
2.           KONSULTACIJŲ SU
SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
Prisijungus prie šio Susitarimo
nepasikeistų žvejybos laivams pagal dabartinę direktyvą taikomi
techniniai reikalavimai.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO
ASPEKTAI
1 straipsnis
Šiuo straipsniu valstybėms narėms
leidžiama būti saistomoms dabartinio Susitarimo srityje, kurioje
Sąjungai priklauso išimtinė kompetencija, nes ES negali tapti tokio
Susitarimo šalimi. Susitarime nustatomos įvairios TJO valstybių
narių galimybės išreikšti savo sutikimą būti saistomomis, o
straipsnyje nurodomi skirtingi būdai, kuriais ES valstybės narės
gali tai padaryti.
2 straipsnis
Šiuo straipsniu reikalaujama, kad ES
valstybės narės sutiktų būti saistomos Susitarimo per
dvejų metų laikotarpį nuo šio sprendimo įsigaliojimo
dienos. Visoms ES valstybėms narėms kuo anksčiau prisijungus
prie Susitarimo bus galima greičiau pasiekti reikalingą TJO
valstybių narių skaičiaus ir bendro laivų skaičiaus
ribą (22 valstybės narės ir 3 600 žvejybos laivų).
Atsižvelgiant į tai, kad Susitarimu bus skatinama gerinti žvejybos
laivų saugą visame pasaulyje ir mažinti saugos lygių skirtumus
bei dėl jų galinčias susidaryti ES laivams nepalankias
konkurencijos sąlygas, taip pat bus prisidėta prie tolesnio
Susitarime nustatytų techninių reikalavimų atnaujinimo, labai
pageidautina, kad Susitarimas įsigaliotų greitai.
3 straipsnis
Šiame straipsnyje aiškiai nustatyta Tarybos
sprendimo įsigaliojimo data.
4 straipsnis
Šio sprendimo tikslas – leisti valstybėms
narėms būti saistomoms Susitarimo, todėl sprendimas skiriamas
valstybėms narėms.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Nėra.
2013/0020 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS SPRENDIMAS
kuriuo valstybėms narėms leidžiama
pasirašyti ir ratifikuoti 2012 m. Keiptauno susitarimą dėl 1977 m.
Tarptautinės Toremolinoso konvencijos dėl žvejybos laivų saugos
1993 m. Toremolinoso protokolo nuostatų įgyvendinimo arba prie šio
susitarimo prisijungti
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį
kartu su 218 straipsnio 5 dalimi, 218 straipsnio 6 dalies a punkto v
papunkčiu ir 218 straipsnio 8 dalies pirma pastraipa,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą,
atsižvelgdama į Europos Parlamento
pritarimą[4],

kadangi:
(1)       Europos Sąjungos
veiksmais jūrų transporto sektoriuje turėtų būti
siekiama pagerinti laivybos saugą;
(2)       1993 m. balandžio 2 d. buvo
priimtas 1977 m. Toremolinoso tarptautinės konvencijos dėl žvejybos
laivų saugos Toremolinoso protokolas (toliau – Toremolinoso protokolas);
(3)       Tarybos direktyva 97/70/EB[5], nustatančia suderintus
saugumo reikalavimus 24 metrų ilgio ir ilgesniems žvejybos laivams,
nustatyti saugos standartai pagrįsti Toremolinoso protokolu, kiek
būtina, visapusiškai atsižvelgiant į regionines ir vietos aplinkybes;

(4)       Toremolinoso protokolas
neįsigaliojo, nes nebuvo įvykdyti būtiniausi ratifikavimo
reikalavimai;
(5)       siekiant bendru susitarimu
nustatyti aukščiausius taikytinus žvejybos laivų saugos standartus,
kurių laikytųsi visos susijusios valstybės, remiant Tarptautinei
jūrų organizacijai (TJO) 2012 m. spalio 9–11 d. Keiptaune
(Pietų Afrika) surengtoje diplomatinėje konferencijoje buvo parengtas
Susitarimo projektas, sietinas su Toremolinoso protokolu;
(6)       šis 2012 m. spalio 11 d.
priimtas susitarimas – tai 2012 m. Keiptauno susitarimas dėl 1977 m.
Tarptautinės Toremolinoso konvencijos dėl žvejybos laivų saugos
1993 m. Toremolinoso protokolo nuostatų įgyvendinimo (toliau –
Susitarimas). Susitarimas bus pateiktas pasirašyti TJO būstinėje nuo
2013 m. vasario 11 d. iki 2014 m. vasario 10 d., o vėliau prie jo bus
galima prisijungti;
(7)       Susitarimo nuostatos patenka
į išimtinę Sąjungos kompetenciją, susijusią su saugos
reikalavimais 24 metrų ir ilgesniems žvejybos laivams;
(8)       Europos Sąjunga negali
tapti Susitarimo šalimi, nes į jį neįtraukta su REIO (regioninėmis
ekonominės integracijos organizacijomis) susijusi sąlyga;
(9)       siekiant užtikrinti saugią
laivybą ir sąžiningą konkurenciją, Europos Sąjungos
valstybės narės turi ratifikuoti Susitarimą arba prisijungti
prie jo, kad įsigaliotų Toremolinoso protokolo nuostatos. Be to,
įsigaliojus Susitarimui bus galima teikti pasiūlymus TJO, kad
būtų atitinkamai atnaujintos kelios protokolo nuostatos, kurios nuo
tada, kai buvo priimta Direktyva 97/70/EB, tapo nebeaktualios;
(10)     todėl pagal SESV 2
straipsnio 1 dalį Taryba turi leisti valstybėms narėms
pasirašyti ir ratifikuoti Susitarimą arba prie jo prisijungti dėl
Sąjungos interesų. Tačiau siekiant išsaugoti Tarybos direktyva
97/70/EB nustatytą esamą saugos lygį, pasirašydamos
Susitarimą ir deponuodamos savo ratifikavimo arba prisijungimo dokumentus
valstybės narės turėtų pateikti deklaraciją, kurioje
nurodytų, kad Susitarimo 1 (6) ir 3 (3) taisyklėse numatytos išimtys,
susijusios su metinėmis apžiūromis ir bendra žvejybos zona arba
išskirtine ekonomine zona, yra netaikomos ir kad jų vidaus arba
teritoriniuose vandenyse veiklą vykdantiems arba savo laimikį jų
uostuose iškraunantiems trečiųjų šalių žvejybos laivams,
kurių ilgis 24 metrai ir daugiau, bus taikomi minėtoje direktyvoje
nustatyti saugos standartai,
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Valstybėms narėms leidžiama
pasirašyti, pasirašyti ir ratifikuoti 2012 m. Keiptauno susitarimą
dėl 1977 m. Tarptautinės Toremolinoso konvencijos dėl
žvejybos laivų saugos 1993 m. Toremolinoso protokolo nuostatų
įgyvendinimo arba, jei reikia, prie šio Susitarimo prisijungti.
2 straipsnis
Valstybės narės imasi visų
būtinų priemonių siekdamos nedelsiant ir bet kuriuo atveju ne
vėliau kaip per dvejus metus nuo šio sprendimo įsigaliojimo datos
Tarptautinės jūrų organizacijos Generaliniam sekretoriui
deponuoti Susitarimo ratifikavimo arba prisijungimo prie jo aktus.
Pasirašiusios, ratifikavusios šį
Susitarimą arba prie jo prisijungusios valstybės narės taip pat
deponuoja šio sprendimo priede pateiktą deklaraciją.
3 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja kitą
dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4 straipsnis
Šis sprendimas
skirtas valstybėms narėms.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
PRIEDAS
PAREIŠKIMAS,
KURĮ VALSTYBĖS NARĖS DEPONUOJA PASIRAŠYDAMOS IR RATIFIKUODAMOS
2012 M. KEIPTAUNO SUSITARIMĄ DĖL 1977 M. TARPTAUTINĖS
TOREMOLINOSO KONVENCIJOS DĖL ŽVEJYBOS LAIVŲ SAUGOS 1993 M.
TOREMOLINOSO PROTOKOLO NUOSTATŲ ĮGYVENDINIMO ARBA PRIE ŠIO SUSITARIMO
PRISIJUNGDAMOS
Taikydama regioninį susitarimą,
kurį leidžiama sudaryti pagal 1993 m. Toremolinoso protokolo 3
straipsnio 5 dalį, [įrašyti valstybės narės, kuri yra
susitariančioji šalis, pavadinimą] yra saistoma atitinkamo
Europos Sąjungos (ES) teisės akto (1997 m. gruodžio 11 d.
Tarybos direktyvos 97/70/EB), kuriuo nustatomi 24 metrų ir ilgesnių
žvejybos laivų suderinti saugos reikalavimai, ir todėl taikys
Toremolinoso protokolo nuostatas su trečiųjų šalių
vėliavomis plaukiojantiems 24 metrų ir ilgesniems žvejybos laivams,
vykdantiems veiklą jos vidaus arba teritoriniuose vandenyse arba
iškraunantiems savo žvejybos laimikį viename iš jos uostų, laikydamasi
pirmiau nurodytame ES teisės akte nustatytų sąlygų.
Pagal šį regioninį susitarimą
išimtys, nurodytos Keiptauno susitarimo 1 (6) taisyklėje dėl
metinių apžiūrų ir 3 (3) taisyklėje dėl bendros
žvejybos zonos arba išskirtinės ekonominės zonos, netaikomos.
[1]               OL L 34, 1998 2 9, p. 1.
[2]               OL L 324, 2002 11 29, p. 1.
[3]               2001 m. Tarptautinės darbo organizacijos
ataskaita apie saugą ir sveikatą žvejybos pramonėje (angl. ILO,
Report on safety and health in the fishing industry).
[4]               OL C , , p. .
[5]               OL L 34, 1998 2 9, p. 1.