				|

		52011PC0600

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo įgyvendinama Europos Sąjungos ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo dvišalė apsaugos sąlyga ir bananų importo stabilizavimo priemonė /* KOM/2011/0600 galutinis - 2011/0262 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
Pasiūlymo pagrindas ir tikslai
Šis pasiūlymas skirtas į Europos
Sąjungos teisę įtraukti apsaugos sąlygą ir
stabilizavimo priemonę, nustatytas su Kolumbija ir Peru sudarytame Prekybos
susitarime.
Bendrosios aplinkybės
2009 m. sausio 19 d. Taryba
įgaliojo Komisiją pradėti derybas su Andų bendrijos šalimis
narėmis, po kurių su Kolumbija ir Peru sudarytas Prekybos susitarimas.
Susitarimas parafuotas 2011 m. kovo 23 d.
Į Susitarimą įtraukta
dvišalė apsaugos sąlyga, kuria numatoma galimybė vėl
nustatyti pagal didžiausio palankumo režimą (DPR) taikomą muito
normą, jeigu, liberalizavus prekybą, pradedama importuoti tokiais
didesniais kiekiais ir tokiomis sąlygomis, kad tai sukelia (arba gali
sukelti) didelę žalą panašų arba tiesiogiai konkuruojantį
produktą gaminančiai Sąjungos pramonei.
Be to, į Susitarimą taip pat
įtraukta bananų importo stabilizavimo priemonė, pagal kurią
iki 2020 m. sausio 1 d. gali būti nutrauktas preferencinės
muito normos taikymas, jei pasiekiama tam tikra metinė importo kiekio
riba.
Kad minėtos priemonės
galėtų veikti, apsaugos sąlyga ir stabilizavimo priemonė
turi būti įtrauktos į Europos Sąjungos teisę ir
apibrėžti procedūriniai priemonių taikymo aspektai ir suinteresuotųjų
šalių teisės.
2.           KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
Šis įgyvendinimo reglamento
pasiūlymas parengtas tiesiogiai remiantis Susitarimo, dėl kurio
susiderėta su Kolumbija ir Peru, tekstu. Todėl atskiros konsultacijos
su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas nėra būtini.
Pasiūlymas iš esmės pagristas galiojančiais įgyvendinimo
reglamentais.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
Siūlomų veiksmų santrauka
Pridedamas Europos Parlamento ir Tarybos
reglamento pasiūlymas yra teisinė ES ir Kolumbijos bei Peru LPS
apsaugos sąlygos ir stabilizavimo priemonės įgyvendinimo
priemonė.
Teisinis pagrindas
Sutarties dėl Europos Sąjungos
veikimo 207 straipsnio 2 dalis.
2011/0262 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo įgyvendinama Europos
Sąjungos ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo dvišalė apsaugos
sąlyga ir bananų importo stabilizavimo priemonė
EUROPOS
PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į
Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207
straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdami į
Europos Komisijos pasiūlymą,
perdavus
įstatymo galią turinčio teisės akto projektą
nacionaliniams parlamentams,
laikydamiesi
įprastos teisėkūros procedūros[1],
kadangi:
(1)
2009 m. sausio 19 d. Taryba įgaliojo
Komisiją Europos Sąjungos vardu vesti derybas dėl daugiašalio
prekybos susitarimo su Andų bendrijos šalimis narėmis,
norinčiomis sudaryti plataus užmojo, išsamų ir lygiavertį
prekybos susitarimą;
(2)
šios derybos buvo baigtos ir 2011 m. kovo 23 d.
parafuotas Europos Sąjungos ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimas
(toliau – Susitarimas), kuris, remiantis [...] Tarybos sprendimu
Nr. .../2011/ES[2]
buvo pasirašytas Europos Sąjungos vardu [data], atsižvelgiant į tai,
kad jis gali būti sudarytas vėliau. [...] Susitarimui pritarė
Europos Parlamentas. Po to Taryba [data] priėmė Tarybos
sprendimą Nr. .../2011[3]
dėl Susitarimo sudarymo;
(3)
būtina nustatyti tam tikrų Susitarimo
nuostatų, susijusių su dvišale apsaugos sąlyga, ir bananų
importo stabilizavimo priemonės, dėl kurios buvo susitarta su
Kolumbija ir Peru, taikymo tvarką;
(4)
reikėtų apibrėžti Susitarimo 48
straipsnyje nurodytus terminus „didelė žala“, „didelės žalos
grėsmė“ ir „pereinamasis laikotarpis“;
(5)
apsaugos priemonės turėtų būti
nustatytos tik tuo atveju, jei nagrinėjamasis produktas importuojamas
į Sąjungą tokiais didesniais kiekiais, matuojant
absoliučiais dydžiais arba santykinai palyginus su Sąjungos gamybos
apimtimi, ir tokiomis sąlygomis, kad sukelia arba gali sukelti didelę
žalą panašių arba tiesiogiai konkuruojančių produktų
Sąjungos gamintojams, kaip nustatyta Susitarimo 48 straipsnyje;
(6)
apsaugos priemonės turėtų būti
vienos iš Susitarimo 50 straipsnyje nurodytų formų;
(7)
tyrimai atliekami ir, jei būtina, apsaugos
priemonės taikomos kuo skaidriau;
(8)
reikėtų nustatyti išsamias tyrimų
inicijavimo nuostatas. Valstybės narės turėtų Komisijai
pateikti informacijos, įskaitant turimus įrodymus, apie visas importo
tendencijas, dėl kurių gali reikėti nustatyti apsaugos
priemones;
(9)
jei esama pakankamai tyrimo inicijavimą
pagrindžiančių prima facie įrodymų, Komisija Europos
Sąjungos oficialiajame leidinyje turėtų paskelbti
pranešimą, kaip nustatyta Susitarimo 51 straipsnyje;
(10)
reikėtų nustatyti išsamias nuostatas
dėl tyrimų inicijavimo, suinteresuotųjų šalių
galimybės susipažinti su surinkta informacija ir ją tikrinti,
susijusių šalių išklausymo ir tų šalių galimybės
reikšti savo nuomonę, kaip nustatyta Susitarimo 51 straipsnyje;
(11)
Komisija turėtų raštu pranešti Kolumbijai
ir Peru apie tyrimo inicijavimą ir konsultuotis su Kolumbija ir Peru, kaip
nustatyta Susitarimo 49 straipsnyje;
(12)
be to, pagal Susitarimo 51 straipsnio 4 dalį
reikia nustatyti laikotarpį, per kurį inicijuojami tyrimai ir
priimami sprendimai dėl priemonių tinkamumo, siekiant užtikrinti, kad
tokie sprendimai būtų priimami greitai ir taip padidėtų
susijusių ūkinės veiklos vykdytojų teisinis tikrumas;
(13)
jokia apsaugos priemonė neturėtų
būti taikoma, kol neatliekamas tyrimas, nustatant išlygą, jog
Komisijai kritinėmis aplinkybėmis leidžiama taikyti laikinąsias
priemones, kaip nurodyta Susitarimo 53 straipsnyje;
(14)
apsaugos priemonės turėtų būti
taikomos tik tokiu mastu ir tik tokį laikotarpį, kokio gali
reikėti siekiant užkirsti kelią didelei žalai ir palengvinti
prisitaikymą. Reikėtų nustatyti didžiausią apsaugos
priemonių taikymo trukmę ir specialias tokių priemonių
pratęsimo ir peržiūros nuostatas, kaip nurodyta Susitarimo 52
straipsnyje;
(15)
kad Susitarimo dvišalė apsaugos sąlyga
būtų įgyvendinta, būtina nustatyti vienodas sąlygas
laikinosioms ir galutinėms apsaugos priemonėms priimti, išankstinėms
priežiūros priemonėms taikyti, tyrimui nesiimant priemonių
nutraukti ir preferencinei muito normai, nustatytai pagal bananų importo
stabilizavimo priemonę, dėl kurios buvo susitarta su Kolumbija ir
Peru, laikinai panaikinti. Pagal 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir
Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos
valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo
įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji
principai[4],
šias priemones turėtų tvirtinti Komisija;
(16)
siekiant patvirtinti priežiūros ir
laikinąsias priemones, atsižvelgiant į šių priemonių
poveikį ir logišką seką galutinių apsaugos priemonių
priėmimo atžvilgiu, tikslinga naudoti patariamąją
procedūrą. Kai delsiant nustatyti priemones gali būti padaryta
sunkiai atitaisoma žala, reikia, kad Komisijai būtų leista
patvirtinti nedelsiant taikytinas laikinąsias priemones;
(17)
šį reglamentą reikėtų taikyti
tik Sąjungos ir Kolumbijos bei Peru kilmės statusą turintiems
produktams,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
I skyrius. Apsaugos nuostatos
1
straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente:
(a)
produktai – Sąjungos arba Kolumbijos, arba
Peru kilmės statusą turinčios prekės. Tiriamasis produktas
gali apimti vieną ar keletą tarifų eilučių arba
jų dalį, priklausomai nuo konkrečių rinkos aplinkybių,
arba bet kurį produktų segmentą pagal Sąjungos
pramonėje įprastą skirstymą;
(b)
suinteresuotosios šalys – šalys, kurioms
nagrinėjamojo produkto importas daro poveikį;
(c)
Sąjungos pramonė – visi Sąjungos
teritorijoje veikiantys panašių arba tiesiogiai konkuruojančių
produktų gamintojai arba tie Sąjungos gamintojai, kurie bendrai
pagamina didžiąją dalį Sąjungoje pagaminamų
panašių arba tiesiogiai konkuruojančių produktų. Tuo
atveju, kai panašus ar tiesiogiai konkuruojantis produktas yra tik vienas iš
produktų, kuriuos gamina Sąjungos pramonę sudarantys gamintojai,
pramonė apibrėžiama kaip specifinė veikla, vykdoma gaminant
panašų arba tiesiogiai konkuruojantį produktą;
(d)
didelė žala – ryškus visuotinis Sąjungos
gamintojų padėties pablogėjimas;
(e)
didelės žalos grėsmė – tai
akivaizdžiai neišvengiama didelė žala. Didelės žalos grėsmė
nustatoma remiantis įrodomais faktais, ne vien įtarimais,
spėjimais ar menka tikimybe. Siekiant nustatyti, ar yra didelės žalos
grėsmė, be kita ko, reikėtų atsižvelgti ir į
prognozes, vertinimus ir analizę, atliktus remiantis 4 straipsnio 5 dalyje
nurodytais veiksniais;
(f)
pereinamasis laikotarpis – 10 metų nuo
Susitarimo taikymo pradžios datos; taikomas bet kuriam produktui, kuriam
Muitų tarifų panaikinimo sąraše nustatytas trumpesnis nei 10 metų
tarifų panaikinimo laikotarpis. Produktams, kuriems Muitų tarifų
panaikinimo sąraše nustatytas 10 metų ar ilgesnis tarifų
panaikinimo laikotarpis, pereinamasis laikotarpis reiškia tame sąraše
tokiems produktams nustatytą tarifų panaikinimo laikotarpį prie
jo pridedant trejus metus.
2
straipsnis
Principai
1.
Apsaugos priemonė gali būti nustatyta
remiantis šiuo reglamentu, kai Kolumbijos arba Peru kilmės statusą
turintis produktas dėl pagal Susitarimą tam produktui taikomų
tarifų lengvatų pradedamas importuoti į Sąjungą
tokiais didesniais kiekiais, matuojant absoliučiais dydžiais arba
santykinai palyginus su Sąjungos gamybos apimtimi, ir tokiomis
sąlygomis, kad sukelia arba gali sukelti didelę žalą panašų
arba tiesiogiai konkuruojantį produktą gaminančiai Sąjungos
pramonei.
2.
Apsaugos priemonės gali būti vienos iš
šių formų:
(a)
nagrinėjamojo produkto tolesnio muito normos
mažinimo, nustatyto Susitarimo I priede pateiktame Europos Sąjungos
Muitų tarifų panaikinimo sąraše, sustabdymas;
(b)
nagrinėjamojo produkto muito normos
padidinimas iki tokio lygio, kuris neviršija mažesniojo iš šių lygių:
–
pagal didžiausio palankumo režimą (toliau –
DPR) taikomos muito normos, galiojusios produktui tuo metu, kai buvo nustatyta
priemonė, arba
–
bazinės muito normos, nustatytos Susitarimo I
priede pateiktame Europos Sąjungos Muitų tarifų panaikinimo
sąraše.
3
straipsnis
Tyrimo inicijavimas
1.
Tyrimas inicijuojamas valstybės narės,
bet kurio juridinio asmens arba bet kurios asociacijos, kuri nėra
juridinis asmuo, tačiau veikia Sąjungos pramonės vardu, prašymu
arba Komisijos iniciatyva, jei Komisija mano, kad yra pakankamai prima facie
įrodymų, pagrįstų 4 straipsnio 5 dalyje nurodytais
veiksniais, tyrimo inicijavimui pagrįsti.
2.
Tyrimo inicijavimo prašyme pateikiama
įrodymų, kad tenkinamos 2 straipsnio 1 dalyje išdėstytos
apsaugos priemonės nustatymo sąlygos. Prašyme paprastai nurodoma ši
informacija: nagrinėjamojo produkto importo didėjimo tempas ir
apimtis absoliučiąja bei santykine verte, padidėjusio importo
užimta vidaus rinkos dalis, pardavimo, gamybos, našumo, pajėgumų
išnaudojimo, pelno ir nuostolių bei užimtumo masto pokyčiai.
3.
Tyrimas gali būti inicijuotas ir tuo atveju,
kai staiga padidėja importas, sutelktas vienoje ar keliose valstybėse
narėse, jeigu yra pakankamai prima facie įrodymų, kad
tenkinamos inicijavimo sąlygos, kaip nustatyta remiantis 4 straipsnio 5
dalyje nurodytais veiksniais.
4.
Valstybė narė informuoja Komisiją,
jei mano, kad dėl importo iš Kolumbijos arba Peru tendencijų
reikėtų imtis apsaugos priemonių. Informuojant kartu pateikiami
turimi įrodymai, pagrįsti 4 straipsnio 5 dalyje nurodytais
veiksniais. Komisija šią informaciją perduoda visoms valstybėms
narėms.
5.
Jei paaiškėja, kad yra pakankamai prima
facie įrodymų, paremtų 4 straipsnio 5 dalyje nurodytais
veiksniais, tyrimo inicijavimui pagrįsti, Komisija Europos
Sąjungos oficialiajame leidinyje skelbia pranešimą. Tyrimas
inicijuojamas per vieną mėnesį nuo prašymo arba informacijos
gavimo pagal 1 dalį.
6.
5 dalyje nurodytame pranešime:
(a)
pateikiama gautos informacijos santrauka ir
nurodoma, kad visa susijusi informacija būtų perduota Komisijai;
(b)
nustatomas laikotarpis, per kurį
suinteresuotosios šalys gali pareikšti raštu savo nuomonę ir pateikti
informaciją norėdamos, kad į tą nuomonę ir
informaciją būtų atsižvelgta atliekant tyrimą;
(c)
nurodomas laikotarpis, per kurį
suinteresuotosios šalys gali kreiptis, kad Komisija jas išklausytų žodžiu
pagal 4 straipsnio 9 dalį.
4
straipsnis
Tyrimas
1.
Inicijavusi tyrimo procedūrą, Komisija
pradeda tyrimą. 3 dalyje nustatytas laikotarpis prasideda sprendimo
inicijuoti tyrimą paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame
leidinyje dieną.
2.
Komisija gali prašyti valstybių narių
pateikti informaciją, o valstybės narės imasi visų
būtinų veiksmų tokiam prašymui patenkinti. Jei ta informacija
yra visuotinės svarbos ir nėra konfidenciali pagal 11 straipsnį,
ji pridedama prie nekonfidencialių dokumentų, kaip nurodyta 8 dalyje.
3.
Jei įmanoma, tyrimas baigiamas per šešis
mėnesius nuo jo inicijavimo. Esant išskirtinėms aplinkybėms,
pvz., neįprastai dideliam susijusių šalių skaičiui ar
sudėtingai rinkos padėčiai, tas terminas gali būti
pratęstas dar vienam trijų mėnesių laikotarpiui. Komisija
informuoja visas suinteresuotąsias šalis apie tokį
pratęsimą ir paaiškina, kokios priežastys jį nulėmė.
4.
Komisija renka visą informaciją, kuri,
jos nuomone, yra reikalinga norint nustatyti, ar esama faktų,
atitinkančių 2 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas, ir jei
mano, kad to reikia, stengiasi šią informaciją patikrinti.
5.
Atlikdama tyrimą Komisija įvertina visus
susijusius objektyvius ir kiekybiškai įvertinamus veiksnius,
darančius poveikį Sąjungos pramonės padėčiai,
pirmiausia, nagrinėjamojo produkto importo didėjimo tempą ir
apimtį absoliučiąja bei santykine verte, dėl
padidėjusio importo prarastą vidaus rinkos dalį ir pardavimo apimties,
gamybos, našumo, pajėgumų naudojimo, pelno ir nuostolių bei
užimtumo pokyčius. Šis sąrašas nėra baigtinis ir Komisija,
nustatydama, ar esama didelės žalos arba didelės žalos
grėsmės, gali taip pat atsižvelgti į kitus aktualius veiksnius,
pavyzdžiui, atsargas, kainas, naudojamo kapitalo grąžą,
grynųjų pinigų srautą, taip pat kitus veiksnius, kurie daro
arba galėjo padaryti didelę žalą, arba kelia didelės žalos
grėsmę Sąjungos pramonei.
6.
Pagal 3 straipsnio 6 dalies b punktą savo
nuomonę pareiškusios suinteresuotosios šalys ir Kolumbijos arba Peru
atstovai pateikę raštišką prašymą gali susipažinti su visa
atliekant tyrimą Komisijos gauta informacija, išskyrus Sąjungos arba
valstybių narių valdžios institucijų parengtus vidaus
dokumentus, su sąlyga, kad ta informacija yra svarbi jiems ginant savo
interesus bei nekonfidenciali pagal 11 straipsnio nuostatas ir kad Komisija ja
naudojasi tyrimo metu. Šios suinteresuotosios šalys gali Komisijai pateikti
savo nuomonę apie minėtą informaciją. Į tokią
nuomonę atsižvelgiama, jei ji pagrįsta pakankamais prima facie
įrodymais.
7.
Komisija užtikrina, kad visi tyrimui naudojami
duomenys, taip pat statistiniai duomenys, būtų prieinami, suprantami,
skaidrūs ir patikrinami.
8.
Komisija užtikrina, kai tik tai bus įmanoma
techniškai, slaptažodžiu apsaugotą interneto prieigą prie
nekonfidencialių duomenų, t. y. prie interneto platformos, kurią
ji tvarko ir kurioje pateikiama visa susijusi informacija, kuri pagal 11
straipsnį nėra konfidenciali. Tyrimu suinteresuotoms šalims, taip pat
valstybėms narėms ir Europos Parlamentui suteikiama prieiga prie šios
interneto platformos.
9.
Komisija išklauso suinteresuotąsias šalis,
visų pirma tais atvejais, kai per Europos Sąjungos oficialiajame
leidinyje paskelbtame pranešime nustatytą laikotarpį jos raštu
pateikia prašymą, kuriame nurodo, kad joms iš tikrųjų gali
turėti poveikio tyrimo išvados ir kad yra ypatingų
priežasčių, dėl kurių jos turi būti išklausytos
žodžiu.
          Komisija išklauso šias šalis ir kitais
atvejais, jeigu yra ypatingų priežasčių, dėl kurių jos
turi būti išklausytos dar kartą.
10.
Kai informacija nepateikiama per Komisijos
nustatytą laikotarpį arba kai akivaizdžiai trukdoma tyrimui, išvados
gali būti daromos remiantis turimais faktais. Jei Komisija nustato, kad
kuri nors suinteresuotoji šalis ar trečioji šalis pateikė
melagingą arba klaidinančią informaciją, ji į tą
informaciją neatsižvelgia ir gali remtis turimais faktais.
11.
Komisija raštu praneša Kolumbijai arba Peru apie
tyrimo inicijavimą ir laikinųjų arba galutinių priemonių
nustatymą.
5
straipsnis
Išankstinės
priežiūros priemonės
1.
Jeigu dėl Kolumbijos arba Peru kilmės
statusą turinčio produkto importo tendencijų gali susidaryti
viena iš 2 ir 3 straipsniuose nurodytų situacijų, to produkto
importui gali būti taikomos išankstinės priežiūros
priemonės.
2.
Komisija tvirtina išankstines priežiūros
priemones, laikydamasi 12 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios
procedūros.
3.
Išankstinės priežiūros priemonės
galioja ribotą laikotarpį. Jeigu nenumatyta kitaip, jos nustoja
galiojusios pasibaigus antrajam šešių mėnesių laikotarpiui,
kuris prasideda praėjus šešiems mėnesiams nuo tų priemonių
taikymo pradžios.
6
straipsnis
Laikinųjų
apsaugos priemonių nustatymas
1.
Laikinosios apsaugos priemonės taikomos
susidarius kritinėms aplinkybėms, kai delsiant gali būti
padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir, remiantis 4 straipsnio 5 dalyje
nurodytais veiksniais, preliminariai nustačius, kad esama pakankamai prima
facie įrodymų, kad Kolumbijos arba Peru kilmės statusą
turinčio produkto importas išaugo dėl to, kad pagal Susitarimo
I priede pateiktą Europos Sąjungos Muitų tarifų
panaikinimo sąrašą buvo sumažintas arba panaikintas muitas ir kad
dėl tokio importo yra daroma arba gali būti daroma didelė žala
Sąjungos pramonei.
Laikinąsias priemones tvirtina Komisija,
laikydamasi 12 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.
Ypatingos skubos atvejais, įskaitant 2 dalyje nurodytą atvejį,
pagal 12 straipsnio 4 dalyje nurodytą procedūrą Komisija
tvirtina nedelsiant taikytinas laikinąsias apsaugos priemones.
2.
Jeigu valstybė narė prašo Komisijos
skubiai imtis priemonių ir jeigu įvykdytos 1 dalyje nustatytos
sąlygos, Komisija sprendimą priima per penkias darbo dienas nuo
prašymo gavimo.
3.
Laikinosios priemonės negali būti
taikomos ilgiau kaip 200 dienų.
4.
Jeigu laikinosios apsaugos priemonės
panaikinamos, nes tiriant paaiškėja, kad nebuvo įvykdytos 2
straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos, bet kokie tų
laikinųjų priemonių pagrindu surinkti muitai grąžinami
savaime.
5.
Šiame straipsnyje nurodytos priemonės, joms
įsigaliojus, taikomos kiekvienam į laisvą apyvartą
išleistam produktui. Tačiau tokios priemonės neužkerta kelio išleisti
į laisvą apyvartą jau pakeliui į Sąjungą
esančių produktų su sąlyga, kad tokių produktų
paskirties vietos negalima pakeisti.
7
straipsnis
Tyrimo ir tyrimo procedūros baigimas nenustatant priemonių
1.
Jeigu galutinai nustatyti faktai rodo, kad 2
straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos nėra tenkinamos, Komisija,
taikydama 12 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo
procedūrą, priima sprendimą baigti tyrimą ir tyrimo
procedūrą.
2.
Komisija, tinkamai laikydamasi 11 straipsnyje
nurodytos konfidencialios informacijos apsaugos nuostatų, viešai skelbia
atskleistų faktų ataskaitą ir pagrįstas išvadas visais
svarstomais faktiniais ir teisiniais klausimais.
8
straipsnis
Galutinių priemonių nustatymas
1.
Jeigu galutinai nustatyti faktai rodo, kad 2
straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos yra tenkinamos, Komisija
kviečia Kolumbijos arba Peru valdžios institucijas konsultuotis pagal
Susitarimo 49 straipsnį. Jei per 45 dienas nebuvo pasiektas priimtinas
sprendimas, Komisija gali priimti sprendimą, kuriuo nustatomos
galutinės apsaugos priemonės laikantis 12 straipsnio 3 dalyje
nurodytos nagrinėjimo procedūros.
2.
Komisija, tinkamai laikydamasi 11 straipsnyje
nurodytos konfidencialios informacijos apsaugos nuostatų, viešai skelbia
ataskaitą, kurioje pateikiama faktų ir svarstymų, susijusių
su jos sprendimu, santrauka.
9
straipsnis
Apsaugos priemonių taikymo trukmė ir peržiūra
1.
Apsaugos priemonė galioja tik tokį
laikotarpį, kuris yra būtinas siekiant užkirsti kelią didelei
žalai arba ją atitaisyti ir palengvinti prisitaikymą. Šis laikotarpis
negali trukti ilgiau nei dvejus metus, jeigu nėra pratęsiamas
remiantis 3 dalimi.
2.
Pratęsimo laikotarpiu apsaugos priemonė
taikoma tol, kol paaiškėja pagal 3 dalį atliekamos
peržiūros rezultatai.
3.
Pradinis apsaugos priemonės galiojimo
laikotarpis išimtinėmis aplinkybėmis gali būti pratęstas ne
ilgesniam kaip dvejų metų laikotarpiui, jeigu nustatoma, kad apsaugos
priemonė tebėra reikalinga siekiant užkirsti kelią didelei žalai
arba ją atitaisyti bei palengvinti prisitaikymą ir kad esama
Sąjungos pramonės prisitaikymo įrodymų.
4.
Prieš pratęsiant apsaugos priemonės
galiojimą pagal 3 dalį atliekamas tyrimas, inicijuojamas
valstybės narės, bet kurio juridinio asmens arba bet kurios
asociacijos, kuri nėra juridinis asmuo, tačiau veikia Sąjungos
pramonės vardu, prašymu arba Komisijos iniciatyva, jei Komisija mano, kad
yra pakankamai prima facie įrodymų, jog tenkinamos 3 dalyje
nustatytos sąlygos, remiantis 4 straipsnio 5 dalyje nurodytais veiksniais.
5.
Apie tyrimo inicijavimą skelbiama pagal
3 straipsnio 5 ir 6 dalis. Atliekant tyrimą ir priimant bet kokį
sprendimą dėl pratęsimo pagal 3 dalį laikomasi 4, 7 ir 8
straipsnių nuostatų.
6.
Bendra apsaugos priemonės, įskaitant bet
kokią laikinąją priemonę, taikymo trukmė negali
būti ilgesnė nei ketveri metai.
7.
Apsaugos priemonė netaikoma pasibaigus
pereinamajam laikotarpiui.
8.
Apsaugos priemonė netaikoma importuojamam
produktui, kuriam tokia priemonė jau buvo taikyta anksčiau,
tačiau ją galima taikyti dar vieną kartą laikotarpiu,
prilygstančiu pusei tokios priemonės ankstesnio taikymo laikotarpio,
jei netaikymo laikotarpis yra bent vieni metai.
10 straipsnis
Atokiausi Europos
Sąjungos regionai
Kai bet koks
Kolumbijos arba Peru kilmės statusą turintis produktas importuojamas
tokiais didesniais kiekiais ir tokiomis sąlygomis, kad labai pablogina ar
gali labai pabloginti ES atokiausio (-ių) regiono (-ų), nurodyto
(-ų) Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje,
ekonominę padėtį, laikantis šio skyriaus nuostatų gali
būti nustatyta apsaugos priemonė.
11
straipsnis
Konfidencialumas
1.
Pagal šį reglamentą gauta informacija
naudojama tik tuo tikslu, dėl kurio ją buvo prašyta pateikti.
2.
Jokia pagal šį reglamentą gauta konfidencialaus
pobūdžio arba konfidencialiai pateikta informacija neatskleidžiama be
specialaus tokios informacijos pateikėjo leidimo.
3.
Kiekviename prašyme laikyti informaciją
konfidencialia turi būti nurodytos priežastys, dėl kurių ta
informacija yra konfidenciali. Tačiau jei informacijos pateikėjas
nesutinka jos viešinti ar leisti jos atskleisti bendro pobūdžio ar
santraukos forma ir jei pasirodo, kad prašymas laikyti informaciją
konfidencialia yra nepagrįstas, į šią informaciją gali
būti neatsižvelgiama.
4.
Informacija bet kokiu atveju laikoma
konfidencialia, jei jos atskleidimas gal turėti didelį neigiamą
poveikį tokios informacijos pateikėjui arba šaltiniui.
5.
1–4 dalys netrukdo Sąjungos institucijoms
nurodyti bendro pobūdžio informacijos, ypač motyvų, kuriais
grindžiami pagal šį reglamentą priimami sprendimai. Tačiau šios
institucijos privalo atsižvelgti į atitinkamų fizinių ir
juridinių asmenų teisėtus interesus, kad nebūtų
atskleistos jų komercinės paslaptys.
12
straipsnis
Komiteto procedūra
1.
Komisijai padeda komitetas, įsteigtas pagal
2009 m. vasario 26 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 260/2009 dėl
bendrų importo taisyklių[5] 4 straipsnio 1 dalį.
Tas komitetas – tai komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES)
Nr. 182/2011.
2.
Jei daroma nuoroda į šią straipsnio
dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.
3.
Jei daroma nuoroda į šią straipsnio
dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
4.
Jei daroma nuoroda į šią straipsnio
dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 8 straipsnis kartu su
4 straipsniu.
II Skyrius. Bananų importo stabilizavimo priemonė
13
straipsnis
Bananų
importo stabilizavimo priemonė
1.
Kolumbijos arba Peru kilmės statusą
turintiems bananams, priskiriamiems prie Kombinuotosios nomenklatūros
pozicijos 0803 00 19 (Švieži bananai, išskyrus tikruosius bananus (plantains)
ir Susitarimo I priede pateiktame Europos Sąjungos muitų
tarifų panaikinimo sąraše priskirtiems prie „BA“ kategorijos,
stabilizavimo priemonė Nr. 1 taikoma iki 2020 m. sausio
1 d.
2.
1 dalyje nurodytų produktų importui
nustatoma atskira metinė ribinė importo apimtis, kaip nurodyta šio
reglamento priede pateiktos lentelės trečioje ir ketvirtoje skiltyse.
Jeigu atitinkamais kalendoriniais metais pasiekiama nustatyta ribinė
importo iš Kolumbijos arba Peru apimtis, Komisija, remdamasi 12 straipsnio
3 dalyje nurodyta nagrinėjimo procedūra, gali tais metais
laikinai nutraukti preferencinės muito normos taikymą atitinkamos
kilmės produktams ne ilgesniam nei trijų mėnesių laikotarpiui
ir ne ilgiau kaip iki tų kalendorinių metų pabaigos.
3.
Jeigu Komisija nusprendžia nutraukti
preferencinės muito normos taikymą, ji taiko mažesniąją iš
šių normų: bazinės muito normos arba pagal DPR taikomos muito
normos, galiojančių tuo metu, kai imamasi tokios priemonės.
4.
Jeigu Komisija imasi 2 ir 3 dalyse nurodytų
veiksmų, ji nedelsdama pradeda konsultacijas su susijusia šalimi
(Kolumbija arba Peru, arba abejomis), kad išanalizuotų ir
įvertintų padėtį remiantis turimais faktiniais duomenimis.
5.
2 ir 3 dalyse nurodytos priemonės gali
būti taikomos tik laikotarpiu iki 2019 m. gruodžio 31d.
III skyrius. Baigiamosios nuostatos
14
straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas
įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo tos
dienos, kurią pradedamas taikyti Susitarimas, kaip numatyta Susitarimo 330
straipsnyje. Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje skelbiamas
pranešimas, kuriame nurodoma Susitarimo taikymo pradžios data.
Šis
reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse
narėse.
Priimta
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
Priedas
Lentelė, kurioje nurodoma ribinė
importo apimtis, siekiant taikyti bananų importo stabilizavimo
priemonę, nustatytą I priedo I priedėlio B skirsnyje:
1A poskirsnio 1(n) punkte – Kolumbijai ir 2A poskirsnio 1(i) punkte – Peru.
 Metai || Kolumbijai nustatyta ribinė importo apimtis || Peru nustatyta ribinė importo apimtis
 Nuo 2010 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. || 1 350 000 t || 67 500 t
 Nuo 2011 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. || 1 417 500 t || 71 250 t
 Nuo 2012 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. || 1 485 000 t || 75 000 t
 Nuo 2013 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. || 1 552 500 t || 78 750 t
 Nuo 2014 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. || 1 620 000 t || 82 500 t
 Nuo 2015 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. || 1 687 500 t || 86 250 t
 Nuo 2016 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. || 1 755 000 t || 90 000 t
 Nuo 2017 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. || 1 822 500 t || 93 750 t
 Nuo 2018 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. || 1 890 000 t || 97 500 t
 Nuo 2019 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. || 1 957 500 t || 101 250 t
 Nuo 2020 m. sausio 1 d. || Netaikoma || Netaikoma

[1]               2011 m. vasario 17 d. Europos Parlamento
pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir [...] Tarybos
sprendimas...
[2]
[3]
[4]               OL L 55, 2011 2 28, p. 13.
[5]               OL L 84, 2009 3 31,
p. 1.


				|

		52012PC0115

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS  dėl Susitarimų, ES sudarytų po derybų pagal 1994 m. GATT XXVIII straipsnį, įgyvendinimo, kuriuo iš dalies keičiamas ir papildomas Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas /* COM/2012/0115 final - 2012/0054 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO BENDROSIOS
APLINKYBĖS
2007 m.
užbaigtų derybų dėl paukštienos pagal 1994 m. Bendrojo
susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (1994 m. GATT)
XXVIII straipsnį (OL L 138, 2007 5 30) objektas buvo
EB CXL sąrašo subpozicijoje 0210 nurodytos paukštienos tarifų
eilutės, taip pat viena paruoštos paukštienos tarifų eilutė –
1602 32 19: virti gaminiai, kurių ne mažiau kaip 57 % svorio
sudaro paukščių mėsa arba subproduktai. Buvo laikoma, kad,
siekiant išvengti galimo pakeitimo poveikio, pakaktų derybų dėl paruoštos
paukštienos tarifų eilutės 1602 32 19. Tačiau
remiantis vėliau gautais importo duomenimis, paaiškėjo, kad
neįtikėtinai išaugo importas paruoštos paukštienos pagal tarifų
eilutę 1602 32 30: gaminiai, kurių ne mažiau kaip 25 %
svorio, bet mažiau kaip 57 % svorio sudaro paukščių mėsa arba
subproduktai. Tai rodė, kad eksportuotojai galėjo pasinaudoti tam
tikra ES lygmens apsaugos spraga, pakeisdami paukštienos gaminius, kurių
daugiau kaip 57 % svorio sudaro paukštiena, paukštienos gaminiais,
kurių mažiau kaip 57 % svorio sudaro paukštiena, pagal tarifų
eilutę 1602 32 30. Ateityje galima tikėtis panašaus
pakeitimų poveikio pagal kitas 1602 tarifų eilutes. Komisija,
siekdama visapusiškai spręsti šio pakeitimo poveikio ES paukštienos
pramonei klausimą, paprašė Tarybos leidimo iš naujo derėtis
dėl paukštienos pagal KN 16 skyrių lengvatų.
2009 m.
gegužės 25 d. Taryba leido Komisijai pradėti derybas pagal
1994 m. GATT XXVIII straipsnį (COM pasiūlymas 8615/09 PPO 72
AGRI 166) siekiant iš naujo derėtis dėl nuolaidų, taikytinų
KN 16 skyriuje nurodytoms paukštienos tarifų eilutėms.
2009 m. birželio
16 d. komunikatas dėl ES ketinimo pakeisti nuolaidas, taikomas į
Europos Bendrijų CXL sąrašą įtrauktiems punktams 1602 20
10, 1602 32 11, 1602 32 30, 1602 32 90, 1602 39 21, 1602 39 29, 1602 39 40 ir
1602 39 80, buvo išplatintas kitoms PPO narėms.
Derybas vedė
Komisija, konsultuodamasi su Prekybos politikos komitetu, laikydamasi Tarybos
išleistų derybinių nurodymų.
Komisija derėjosi su Brazilijos
Federacine Respublika ir su Tailando Karalyste, kurios abi turi įvairiose
atitinkamose tarifų eilutėse nurodytų produktų
pagrindinį ir (arba) esminį tiekimo interesą.
Komisija derėjosi su Brazilijos
Federacine Respublika, kuri turi produktų, kurių HS kodai 1602 32 11
(paruošta nevirta vištiena, kurios ne mažiau kaip 57 % svorio sudaro
paukščių mėsa arba subproduktai), 1602 32 30 (paruošta
vištiena, kurios ne mažiau kaip 25 % svorio, bet mažiau kaip 57 % svorio sudaro
paukščių mėsa arba subproduktai) ir 1602 32 90 (paruošta
vištiena, kurios mažiau kaip 25 % svorio sudaro paukščių mėsa
arba subproduktai) pagrindinį tiekimo interesą, ir su Tailando
Karalyste, kuri turi produktų, kurių HS kodai 1602 39 21 (paruošta
nevirta antiena, žąsiena, perlinių vištų mėsa, kurių
ne mažiau kaip 57 % svorio sudaro paukščių mėsa arba
subproduktai), 1602 39 29 (paruošta virta antiena, žąsiena,
perlinių vištų mėsa, kurių ne mažiau kaip 57 % svorio
sudaro paukščių mėsa arba subproduktai), 1602 39 40 (paruošta
virta antiena, žąsiena, perlinių vištų mėsa, kurių ne
mažiau kaip 25 % svorio, bet mažiau kaip 57 % svorio sudaro paukščių
mėsa arba subproduktai), 1602 39 80 (paruošta virta antiena, žąsiena,
perlinių vištų mėsa, kurių mažiau kaip 25 % svorio sudaro
paukščių mėsa arba subproduktai) pagrindinį tiekimo
interesą ir produktų, kurių HS kodai 1602 32 30 (paruošta vištiena, kurios ne mažiau kaip
25 % svorio, bet mažiau kaip 57 % svorio sudaro paukščių
mėsa arba subproduktai) ir 1602 32 90 (paruošta
vištiena, kurios sudėtyje paukštiena arba paukštienos subproduktai sudaro
mažiau nei 25 % masės), esminį tiekimo interesą.
Po derybų 2011 m. lapkričio 22 d. su
Tailando Karalyste ir 2011 m. gruodžio 7 d. su Brazilijos Federacine Respublika
buvo parafuoti Susitarimai pasikeičiant laiškais.
Susitarimai buvo
suderėti tuo metu galiojančių kombinuotosios nomenklatūros
kodų pagrindu.
Naujausioje
Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės
nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedo versijoje,
kaip nustatyta 2011 m. spalio 28 d. OL L 282 paskelbtame Komisijos reglamente
(ES) Nr. 1006/2011, tarifų eilutės 1602 39 40 ir 1602 39 80 buvo
sujungtos į vieną naują tarifų eilutę – 1602 39 85.
Todėl reikėtų, kad į šią naują situaciją
būtų atsižvelgta įgyvendinimo reglamente.
Tarifų eilutėms, dėl kurių
buvo deramasi, taikomos Bendrojo muitų tarifo autonominio muito normos
dabar yra žemesnės nei naujosios konvencinių muitų normos,
kurios buvo nustatytos pakeitus nuolaidas pagal 1994 m. GATT
XXVIII straipsnį. Tačiau, remiantis Tarybos reglamentu (EEB)
Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros
bei dėl Bendrojo muitų tarifo, autonominio muito normos taikomos
tada, kai jos yra žemesnės nei konvencinės muitų normos.
Todėl šiame
įgyvendinimo reglamente Bendrajame muitų tarife nustatytos
autonominio muito normos turėtų būti padidintos iki
konvencinės muitų normos lygio.
2.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Žr. priede pateiktą finansinę
pažymą.
2012/0054 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

dėl Susitarimų, ES sudarytų po
derybų pagal 1994 m. GATT XXVIII straipsnį, įgyvendinimo,
kuriuo iš dalies keičiamas ir papildomas Reglamento (EEB) Nr. 2658/87
dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl
Bendrojo muitų tarifo I priedas
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo ir ypač į jos 207 straipsnio 2
dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
teisės akto projektą perdavus
nacionaliniams parlamentams,
priimdami sprendimą pagal
įprastą teisėkūros procedūrą,
kadangi:
(1)
Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2658/87(1) buvo
sudaryta prekių nomenklatūra (toliau − kombinuotoji
nomenklatūra) ir nustatytos Bendrojo muitų tarifo konvencinių
muitų normos;
(2)
Sprendimu [...] dėl Europos Sąjungos ir
Brazilijos Federacinės Respublikos bei Europos Sąjungos ir Tailando
Karalystės Susitarimų sudarymo Taryba, siekdama baigti derybas,
pradėtas remiantis 1994 m. GATT XXVIII straipsniu, Sąjungos
vardu sudarė minėtus Susitarimus;
(3)
Susitarimai buvo suderėti tuo metu
galiojančių kombinuotosios nomenklatūros kodų pagrindu;
(4)
naujausioje Tarybos reglamento (EEB)
Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros
bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedo versijoje, kaip nustatyta
2011 m. spalio 28 d. OL L 282 paskelbtame Komisijos
reglamente (ES) Nr. 1006/2011, tarifų eilutės 1602 39 40 ir 1602
39 80 buvo sujungtos į vieną naują tarifų eilutę –
1602 39 85. Į šią naują padėtį atsižvelgiama šio
reglamento priede;
(5)
tarifų eilutėms, dėl kurių buvo
deramasi, taikomos Bendrojo muitų tarifo autonominio muito normos dabar
yra žemesnės nei naujosios konvencinių muitų normos, kurios buvo
nustatytos pakeitus nuolaidas pagal 1994 m. GATT
XXVIII straipsnį. Tačiau remiantis Tarybos reglamentu (EEB)
Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros
bei dėl Bendrojo muitų tarifo, autonominio muito normos taikomos
tada, kai jos yra žemesnės nei konvencinės muitų normos;
(6)
Bendrajame muitų tarife nustatytos autonominio
muito normos turėtų būti padidintos iki konvencinės
muitų normos lygio;
(7)
turėtų būti atitinkamai pakeistas
Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 I priedas, o autonominio muito ir
konvencinės muitų normos pakeistos iki nustatyto lygio,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 I priedo antra
dalis (Muitų sąrašas) iš dalies keičiama atsižvelgiant į
šio reglamento priede nurodytus muitus.
Autonominio muito normos turėtų
būti to paties lygio, kaip ir konvencinės muitų normos.
2 straipsnis
Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 trečios
dalies III skirsnio 7 priede (PPO tarifinės kvotos, kurias turės
leisti naudoti kompetentingos Bendrijos institucijos) nurodytos tarifinės
kvotos iš dalies pakeičiamos ir papildomos įtraukiant šio reglamento
priede nurodytus kiekius ir muitus.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja [data][1].
Šis reglamentas yra privalomas visas
ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse pagal Sutartis.
Priimta Briuselyje,
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
PRIEDAS
Nepaisant kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklių,
produktų aprašymo formuluotės yra tik nurodomojo pobūdžio, o
šiame priede nustatytos nuolaidos taikomos pagal KN kodus, galiojančius
priimant šį reglamentą.
 Antroji dalis Muitų sąrašas
 KN kodas || Aprašymas || Muito norma (autonominio arba konvencinio)
 1602 32 11 || Paruošta nevirta vištiena, kurios ne mažiau kaip 57 % svorio sudaro paukščių mėsa arba subproduktai || 2 765 EUR/t
 1602 32 30 || Paruošta vištiena, kurios ne mažiau kaip 25 % svorio, bet mažiau kaip 57 % svorio sudaro paukščių mėsa arba subproduktai || 2 765 EUR/t
 1602 32 90 || Paruošta vištiena, kurios mažiau kaip 25 % svorio sudaro paukščių mėsa arba subproduktai || 2 765 EUR/t
 1602 39 21 || Paruošta nevirta antiena, žąsiena, perlinių vištų mėsa, kurių ne mažiau kaip 57 % svorio sudaro paukščių mėsa arba subproduktai || 2 765 EUR/t
 1602 39 29 || Paruošta virta antiena, žąsiena, perlinių vištų mėsa, kurių ne mažiau kaip 57 % svorio sudaro paukščių mėsa arba subproduktai || 2 765 EUR/t
 1602 39 85 || Paruošta antiena, žąsiena, perlinių vištų mėsa, kurių mažiau kaip 57 % svorio sudaro paukščių mėsa arba subproduktai. || 2 765 EUR/t
   ||   ||
 Trečioji dalis Tarifiniai priedai
 KN kodas || Aprašymas || Muito norma
 1602 32 11 || Paruošta nevirta vištiena, kurios ne mažiau kaip 57 % svorio sudaro paukščių mėsa arba subproduktai. || Leidžiama pradėti naudoti 16 140 tonų tarifinę kvotą, iš kurios 15 800 tonų skiriama Brazilijai. Kvotos muito norma: 630 EUR/t
 1602 32 30 || Paruošta vištiena, kurios ne mažiau kaip 25 % svorio, bet mažiau kaip 57 % svorio sudaro paukščių mėsa arba subproduktai || Leidžiama pradėti naudoti 79 705 tonų tarifinę kvotą, iš kurios 62 905 tonos skiriamos Brazilijai ir 14 000 tonų Tailandui. Kvotos muito norma: 10,9 %
 1602 32 90 || Paruošta vištiena, kurios sudėtyje paukštiena arba paukštienos subproduktai sudaro mažiau nei 25 % masės || Leidžiama pradėti naudoti 2 865 tonų tarifinę kvotą, iš kurios 295 tonos skiriamos Brazilijai ir 2 100 tonų Tailandui. Kvotos muito norma: 10,9 %
 1602 39 21 || Paruošta nevirta antiena, žąsiena, perlinių vištų mėsa, kurių ne mažiau kaip 57 % svorio sudaro paukščių mėsa arba subproduktai || Leidžiama pradėti naudoti 10 tonų tarifinę kvotą Tailandui. Kvotos muito norma: 630 EUR/t
 1602 39 29 || Paruošta virta antiena, žąsiena, perlinių vištų mėsa, kurių ne mažiau kaip 57 % svorio sudaro paukščių mėsa arba subproduktai || Leidžiama pradėti naudoti 13 720 tonų tarifinę kvotą, iš kurios 13 500 tonų skiriama Tailandui. Kvotos muito norma: 10,9 %
 ex 1602 39 85 || Paruošta antiena, žąsiena, perlinių vištų mėsa, kurių ne mažiau kaip 25 % svorio, bet mažiau kaip 57 % svorio sudaro paukščių mėsa arba subproduktai. || Leidžiama pradėti naudoti 748 tonų tarifinę kvotą, iš kurios 600 tonų skiriama Tailandui. Kvotos muito norma: 10,9 %
 ex 1602 39 85 || Paruošta antiena, žąsiena, perlinių vištų mėsa, kurių sudėtyje paukštiena arba paukštienos subproduktai sudaro mažiau nei 25 % masės. || Leidžiama pradėti naudoti 725 tonų tarifinę kvotą, iš kurios 600 tonų skiriama Tailandui. Kvotos muito norma: 10,9 %
Visos pirmiau nurodytos tarifų
eilutės ir kvotos pagrįstos tiksliais ES PPO sąraše nurodytais
tarifų aprašymais.
 FINANSINĖ PAŽYMA || Fichefin/11/ 1163357 DDG/GM/nh 6.146.2011.1
   || DATA: 2011 10 06
 1. || BIUDŽETO EILUTĖ 12 skyrius. Muitai ir kiti mokesčiai || ASIGNAVIMAI: DB2012: 19 171 2 mln. EUR
 2. || PAVADINIMAS Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Susitarimų, ES sudarytų po derybų pagal 1994 m. GATT XXVIII straipsnį, įgyvendinimo, kuriuo iš dalies keičiamas ir papildomas Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas, pasiūlymas.
 3. || TEISINIS PAGRINDAS: Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač jos 207 ir 218 straipsniai.
 4. || TIKSLAI: Įgyvendinti ES ir Brazilijos bei ES ir Tailando importo Susitarimą siekiant išvengti importo reikalavimų pakeitimo poveikio ES paukštienos pramonei.
 5. || FINANSINIS POVEIKIS || 12 MĖN. LAIKOTARPIS (mln. EUR) || EINAMIEJI FINANSINIAI METAI 2011 (mln. EUR) || KITI FINANSINIAI METAI 2012 (mln. EUR)
 5.0 || IŠLAIDOS -               IŠ EB BIUDŽETO (GRĄŽINAMOSIOS IŠMOKOS IR (ARBA) INTERVENCIJOS) -               NACIONALINIO BIUDŽETO -               KITŲ SEKTORIŲ || - || - || -
 5.1 || ĮPLAUKOS -               EB NUOSAVIEJI IŠTEKLIAI (MOKESČIAI IR (ARBA) MUITAI) -               NACIONALINIAI || - || - || - 1,4
   ||   || 2013 m. || 2014 m. || 2015 m.
 5.0.1 || NUMATOMOS IŠLAIDOS ||   ||   ||
 5.1.1 || NUMATOMOS PAJAMOS || - || - || -
 5.2 || APSKAIČIAVIMO METODAS -
 6.0 || AR PROJEKTAS GALI BŪTI FINANSUOJAMAS IŠ ASIGNAVIMŲ, ĮRAŠYTŲ Į ATITINKAMĄ EINAMOJO BIUDŽETO SKYRIŲ? || TAIP NE
 6.1 || AR PROJEKTAS GALI BŪTI FINANSUOJAMAS PERVEDANT LĖŠAS IŠ VIENO EINAMOJO BIUDŽETO SKYRIAUS Į KITĄ? || TAIP NE
 6.2 || AR REIKĖS PAPILDOMO BIUDŽETO? || TAIP NE
 6.3 || AR ASIGNAVIMUS REIKĖS ĮTRAUKTI Į BŪSIMUS BIUDŽETUS? || TAIP NE
 PASTABOS. Po 2009 m. viduryje pradėtų derybų su Brazilija ir Tailandu pagal 1994 m. GATT XXVIII straipsnį, priemone siekiama įgyvendinti ES ir Brazilijos bei Tailando importo Susitarimą* siekiant išvengti importo reikalavimų pakeitimo poveikio ES paukštienos pramonei. Įgyvendinant susitarimą bus: - padidintos paruoštos paukštienos produktų, nurodytų 7 tarifų eilutėse, kvotos perviršio atveju taikomos normos ir - leista Brazilijai, Tailandui ir kitoms šalims pradėti naudoti tarifinę kvotą, taikomą tose pačiose 7 tarifų eilutėse nurodytiems paruoštos paukštienos produktams. Kvotoje nurodytos produktų importo apimtys yra panašios, kaip ir kiekis, kuris buvo importuotas prieš sudarant šį susitarimą. Vidaus rinkos pusiausvyra nėra veikiama taip, kad reikėtų taikyti rinkos valdymo priemones. Jei būtų importuotas visas šio reglamento projekte nurodytas kvotos kiekis, gali būti planuojama, kad valstybėms narėms atskaičiavus 25 % surinkimo mokestį, grynųjų nuosavų išteklių reikės apytiksliai 1,4 mln. EUR mažiau. Finansinė pažyma Nr. 1163256/2011 įsigalioja sudarius Susitarimą.
[1]               Reglamento įsigaliojimo data turėtų
būti ta pati, kaip ir dviejų Susitarimų įsigaliojimo data.
Kad būtų užtikrinta, jog abu Susitarimai įsigalios tą
pačią datą, Susitarimuose numatyti pranešimai apie tai, kad
Sąjunga atliko vidaus procedūras, turi būti siunčiami tik
Sąjungai gavus Tailando ir Brazilijos atitinkamus pranešimus. Tada
Sąjunga turėtų išsiųsti abu pranešimus tą
pačią datą.