|

52010PC0691

/* KOM/2010/0691 galutinis - NLE 2010/0338 */  Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl apyvartai skirtų euro monetų nominalų ir techninių duomenų

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.11.26KOM(2010) 691 galutinis2010/0338 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl apyvartai skirtų euro monetų nominalų ir techninių duomenų(Kodifikuota redakcija)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Žmonių Europos kontekste Komisija didelį dėmesį skiria tam, kad Sąjungos teisė būtų papastesnė ir aiškesnė siekiant, kad ji taptų suprantamesnė ir prieinamesnė piliečiams, kurie įgytų naujų galimybių ir galėtų pasinaudoti konkrečiomis jiems suteiktomis teisėmis.Šis tikslas nebus pasiektas, jei daug nuostatų, kurios buvo iš dalies ir dažnai iš esmės keičiamos keletą kartų, liktų išsibarsčiusios įvairiuose aktuose, ir todėl dalies jų reikėtų ieškoti pradiniame akte, o kitų – vėlesniuose keičiančiuose aktuose. Todėl siekiant surasti konkrečiu momentu galiojančias taisykles reikia atlikti tiriamąjį darbą lyginant įvairius teisės aktus.Dėl šios priežasties siekiant, kad teisė būtų aiški ir skaidri, svarbu kodifikuoti taisykles, kurios buvo dažnai keičiamos.2. 1987 m. balandžio 1 d. Komisija nusprendė[1], kad visi aktai, kurie buvo iš dalies pakeisti ne daugiau nei dešimt kartų, turėtų būti kodifikuojami ir pabrėžė, kad šis reikalavimas yra minimalus bei kad Komisijos padaliniai turėtų stengtis parengti kodifikuotas tekstų, už kuriuos jie yra atsakingi, redakcijas per trumpesnį laikotarpį siekdami užtikrinti, jog jų nuostatos būtų aiškios ir lengvai suprantamos.3. Tai buvo patvirtinta 1992 m. gruodžio mėn. Edinburgo Europos vadovų taryboje pirmininkavusios valstybės išvadose[2], pabrėžiančiose kodifikavimo , kuris konkrečiu momentu tam tikroje srityje taikomai teisei suteikia apibrėžtumo, svarbą.Kodifikavimas turi būti vykdomas laikantis įprastos Sąjungos teisės aktų priėmimo tvarkos.1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija, atsižvelgdami į tai, kad kodifikuojamuose teisės aktuose negali būti daromi esminiai pakeitimai, sudarė tarpinstitucinį susitarimą, kuriuo nusprendė kodifikuojamiems teisės aktams taikyti pagreitinto priėmimo tvarką.4. Šiuo pasiūlymu siekiama kodifikuoti 1998 m. gegužės 3 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 975/98 dėl apyvartai skirtų euro monetų nominalų ir techninių duomenų[3] . Naujas reglamentas pakeis įvairius aktus, kurių nuostatos buvo į jį įtrauktos[4]; šis pasiūlymas nekeičia kodifikuojamų teisės aktų turinio, nes jame tik sujungiami šie aktai, atliekant kodifikavimui būtinus formos pakeitimus .5. Pasiūlymas dėl kodifikuoto teisės akto buvo parengtas remiantis preliminariu Reglamento (EB) Nr. 975/98 ir jį iš dalies keičiančio reglamento konsoliduotu tekstu , kurį 22 kalbomis parengė Europos Sąjungos oficialiųjų leidinių biuras naudodamas duomenų apdorojimo sistemą . Kadangi straipsniams suteikiami nauji numeriai, kodifikuoto reglamento III priede nurodomas buvusių ir naujų straipsnių numerių atitikimas.ê 975/98 (pritaikytas)2010/0338 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl apyvartai skirtų eurų monetų nominalų ir techninių duomenų(Kodifikuota redakcija)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos Ö 128 straipsnio 2 dalį Õ ,atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[5],atsižvelgdama į Europos centrinio banko nuomonę[6],kadangi:ê1.  1998 m. gegužės 3 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 975/98 dėl apyvartai skirtų euro monetų nominalų ir techninių duomenų buvo iš esmės keičiamas[7]. Siekiant aiškumo ir racionalumo minėtas reglamentas turėtų būti kodifikuotas.ê 975/98 (pritaikytas)2.  Pagal Sutarties Ö 128 straipsnio 2 dalį Õ, Europos centriniam bankui (ECB) patvirtinus emisijos apimtį valstybės narės gali kaldinti eurų monetas. Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir pasikonsultavusi su Ö Europos Parlamentu bei Õ ECB, gali imtis priemonių visų apyvartai skirtų monetų nominalams ir techniniams duomenims derinti, jeigu tai yra reikalinga jų sklandžiai apyvartai Sąjungoje.3.  Euro banknotų nominalai Ö yra Õ nuo 5 iki 500 eurų. Banknotų ir monetų nominalai turi sudaryti galimybę lengvai įvykdyti eurais ir centais išreikštų sumų mokėjimus grynaisiais pinigais.4.  Sąjungos pinigų kalyklų direktoriai 1996 m. lapkričio mėn. pateikė pranešimą, o 1997 m. vasario mėn. — peržiūrėtą pranešimą, nustatantį eurų monetų nominalus ir techninius duomenis (skersmenį, storį, svorį, spalvą, sudėtį ir briauną).5.  Bendra Europos monetų kaldinimo sistema turi skatinti visuomenės pasitikėjimą ir technologines inovacijas, kurios Ö turėtų užtikrinti, kad Õ ši sistema Ö būtų Õ saugi, patikima ir veiksminga.6.  Vienas iš pagrindinių Sąjungos monetų kaldinimo sistemos uždavinių — pasiekti, kad visuomenė pripažintų sistemą. Visuomenės pasitikėjimas sistema Ö priklauso Õ nuo fizinių eurų monetų savybių, kurios turėtų būti kiek galima patogesnės naudotojui.7.  Siekiant atsižvelgti į svarbių monetų naudotojų kategorijų specifinius poreikius, buvo konsultuojamasi su vartotojų asociacijomis, Europos aklųjų sąjunga ir smulkių prekių automatų pramonės atstovais. Siekiant užtikrinti sklandų perėjimą prie euro ir palengvinti naujos monetų kaldinimo sistemos pripažinimą tarp naudotojų, Ö reikėjo Õ garantuoti, kad monetos būtų lengvai atskiriamos tiek vizualiai, tiek jas liečiant.8.  Eurų monetos Ö yra Õ aiškiau atskiriamos, o įprasti prie jų lengviau, Ö todėl, kad Õ jų skersmuo siejamas su vardine verte.9.  Tam, kad būtų sumažinta apgaudinėjimo, panaudojant 1 ir 2 eurų monetas dėl jų aukštos vertės, galimybė, reikalingi tam tikri specialūs apsaugos požymiai. Kadangi technikos, kai monetos kaldinamos iš trijų sluoksnių, naudojimas ir dviejų skirtingų spalvų derinimas monetoje yra laikomi veiksmingiausiais apsaugos požymiais.10.  Europinė ir nacionalinė monetos pusės tinkamai atskleidžia Europos pinigų sąjungos tarp valstybių narių idėją.11.  1994 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/27/EB dvyliktą kartą iš dalies keičianti Direktyvą 76/769/EEB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tam tikrų pavojingų medžiagų ir preparatų pardavimo ir naudojimo apribojimais, suderinimo[8] apribojo nikelio naudojimą tam tikruose gaminiuose, pripažįstant, kad esant tam tikroms sąlygoms nikelis gali sukelti alergijas. Monetoms ši direktyva netaikoma. Nepaisant to, pageidautina sumažinti nikelio kiekį monetose Ö dėl visuomenės sveikatos Õ .ê 975/9812.  Tikslinga iš esmės laikytis minėtų pinigų kalyklų direktorių pasiūlymo, pritaikant jį tik tiek, kiek tai reikalinga atsižvelgiant, visų pirma, į svarbių monetų naudotojų kategorijų specifinius poreikius ir būtinybę sumažinti nikelio naudojimą monetose.13.  Iš visų nustatytų eurų monetų techninių duomenų tik storis yra nuorodinio pobūdžio, nes faktinis monetos storis priklauso nuo nustatyto skersmens ir svorio,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:ê 975/98 (pritaikytas)1 straipsnisEurų monetų serija apima aštuonis nominalus nuo 1 cento iki 2 eurų, Ö kurie turi atitikti I priede išdėstytus techninius duomenis. Õê2 straipsnisReglamentas (EB) Nr. 975/98 yra panaikinamas.Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą, ir skaitomos pagal III priede pateiktą atitikmenų lentelę.ê 975/98 (pritaikytas)3 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja Ö dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje Õ.Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.Priimta Briuselyje, […]Tarybos varduPirmininkas[…]ê 975/98 (pritaikytas)è1 423/1999 1 str. 1 p. a pap.è2 423/1999 1 str. 1 p. b pap.è3 423/1999 1 str. 1 p. c pap.è4 423/1999 1 str. 2 p.I PRIEDASÖ 1 straipsnyje nurodyti techniniai duomenys ÕVardinė vertė (eurais) | Skersmuo mm | Storis mm(1) | Svoris g | Forma | Spalva | Sudėtis | Briauna |2 | 25,75 | 1,95 | 8,5 | Apvali | Išorinė dalis: balta | Varis-nikelis (Cu75Ni25) | Įspaustos raidės Smulkiai rantyta |Vidinė dalis: geltona | Trys sluoksniai: Nikelis-žalvaris/nikelis/nikelis-žalvaris CuZn20Ni5/Ni12/CuZn20Ni5 |1 | 23,25 | 2,125 | 7,5 | Apvali | Išorinė dalis: geltona | Nikelis-žalvaris (CuZn20Ni5) | Protarpiais rantyta |Vidinė dalis: balta | Trys sluoksniai: Cu75Ni25/Ni7/Cu75Ni25 |0,50 | 24,25 | è1 1,88 ç | è2 7,8 ç | Apvali | Geltona | Šiaurės auksas Cu89Al5Zn5Sn1 | è3 Figūrinė su smulkiais rantais ç |0,20 | 22,25 | 1,63 | 5,7 | „Ispaniškos gėlės“ | Geltona | Šiaurės auksas Cu89Al5Zn5Sn1 | Lygi |0,10 | 19,75 | 1,51 | 4,1 | Apvali | Geltona | Šiaurės auksas Cu89Al5Zn5Sn1 | è4 Figūrinė su smulkiais rantais ç |0,05 | 21,25 | 1,36 | 3,9 | Apvali | Raudona | Variu dengtas plienas | Glotni |0,02 | 18,75 | 1,36 | 3 | Apvali | Raudona | Variu dengtas plienas | Glotni su grioveliu |0,01 | 16,25 | 1,36 | 2,3 | Apvai | Raudona | Variu dengtas plienas | Glotni |(1) Storio duomenys yra nuorodinio pobūdžio. |éII PRIEDASPanaikinamas reglamentas su pakeitimuTarybos reglamentas (EB) Nr. 975/98 | (OL L 139, 1998 5 11, p. 6) |Tarybos reglamentas (EB) Nr. 423/1999 | (OL L 52, 1999 2 27, p. 2) |_____________III PRIEDASATITIKMENų LENTELėReglamentas (EB) Nr. 975/98 | Šis reglamentas |1 straipsnis | 1 straipsnis |_ | 2 straipsnis |2 straipsnis | 3 straipsnis |_ | I priedas |_ | II priedas |- | III priedas |_____________[pic][pic][pic][1] COM(87) 868 PV.[2] Žr. Išvadų 3 priedo A dalį.[3] Atliekama vadovaujantis Komisijos komunikatu Europos Parlamentui ir Tarybai – Acquis communautaire kodifikavimas, COM(2001) 645 galutinis.[4] Žr. šio pasiūlymo II priedą.[5] OL C […], […], p. […].[6] OL C […], […], p. […].[7] Žr. II priedą.[8] OL L 188, 1994 7 22, p. 1.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52008PC0514(01)

Pasiūlymas Tarybos reglamentas kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2182/2004 dėl į euro monetas panašių medalių ir žetonų  /* KOM/2008/0514 galutinis - CNS 2008/0167 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 13.8.2008COM (2008) 514 galutinisI DALIS2008/0167 (CNS)2008/0168 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2182/2004 dėl į euro monetas panašių medalių ir žetonųPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2183/2004, išplečiantis Reglamento (EB) Nr. 2182/2004 dėl į euro monetas panašių medalių ir žetonų taikymą nedalyvaujančioms valstybėms narėms(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASBendrosios aplinkybėsTarybos reglamentu 2182/2004[1] siekiama apsaugoti euro monetas nuo į jas panašių medalių ir žetonų. Nuo tada, kai buvo priimtas, šis Reglamentas gerokai padėjo išvengti euro monetų bei medalių ir žetonų panašumų, nes privačios bendrovės dabar dažniausiai paiso Reglamente įtvirtintų apibrėžčių ir draudimų.Įgyvendinimo laikotarpiu įgyta patirtis parodė, kad reikia aiškiau apibrėžti apsaugos nuostatas ir padidinti sprendimų priėmimo skaidrumą. Todėl Reglamentą būtina pakeisti.Konkrečiai visuomenei gali susidaryti įspūdis, kad kai kurie medaliai ar žetonai turi teisėtos mokėjimo priemonės statusą, ne tik jeigu jų dizainas panašus į euro monetų, kurios yra teisėtos mokėjimo priemonės, bet ir jeigu juose yra savitų šio dizaino dalių[2]. Tokios dalys tai visų pirma dvylika Europos Sąjungos žvaigždžių, geografinio pobūdžio vaizdai ir skaitmenys, pavaizduoti ant euro monetų, kurios yra teisėtos mokėjimo priemonės, taip pat briaunos formos ir briaunos dizainas.Be to, pageidautina formaliai apibrėžti – ypač siekiant atkreipti privačių medalius ir žetonus gaminančių subjektų dėmesį – specialius ženklus, kurie negali būti atkurti ant medalių ir žetonų tokia forma, kokia jie pateikiami ant euro monetų, kurios yra teisėtos mokėjimo priemonės. Tai išleidžiančiosios valstybės narės suverenumą atspindintys simboliai, pavyzdžiui, valstybių vadovų atvaizdai, herbai, kalyklų žymės, kalyklų meistrų žymės, šalies pavadinimas ir geografinio pobūdžio vaizdas konkrečia forma, kuria jie pateikiami ant euro monetų.Kadangi minėtieji saugomi elementai yra euro monetų bendro arba nacionalinio reverso dalys, nebėra prasmės toliau šių reversų atskirti (2 straipsnio c punktas). Be to, dažnai ant nacionalinių euro monetų pusių yra didesnių bendrų elementų, pavyzdžiui, Romos sutarties sukakčiai ar Ekonominės ir pinigų sąjungos dešimtmečiui paminėti skirti dizainai. Todėl apsaugos priemonės turėtų būti susijusios su medalių ar žetonų paviršių dizainu, panašiu į euro monetų, kurios yra teisėtos mokėjimo priemonės, dizainą.Reglamente šiuo metu nustatyta, kad Komisija kompetentinga pareikšti, ar dizainas panašus į euro monetų dizainą. Kadangi panašios gali būti dizaino dalys, ir gali prireikti taip pat įvertinti kitų apsaugos sąlygų laikymosi laipsnį, tikslinga, kad Komisijos nuomonė būtų pagrįsta visomis 2 straipsnyje pateikiamomis apsaugos nuostatomis, įskaitant išaiškinimą, ar metalinis objektas turėtų būti laikomas medaliu arba žetonu, atsižvelgiant į 1 straipsnio c punkte pateiktą apibrėžtį.Taip pat reikia aiškiau apibrėžti kriterijus, pagal kuriuos Komisija pareiškia nuomonę dėl panašumo ar dėl kitų Reglamento nuostatų laikymosi. Konkrečiai Komisijos sprendime turėtų būti papildomai atsižvelgiama į pagamintų medalių ar žetonų kiekį, pardavimo kainą, pakuotę, užrašus ant medalių ir žetonų (pavyzdžiui, bendrovės pavadinimą, užrašą „Nėra teisėta mokėjimo priemonė“ ir pan.), taip pat atitinkamą reklamą. Nors šie kriterijai Reglamente nėra aiškiai minimi, praktiškai prireikia į juos atsižvelgti. Skaidrumo sumetimais šie kriterijai Reglamente turėtų būti aiškiai išdėstyti.Siekdama nustatyti panašumą ir ar laikomasi Reglamento nuostatos, Komisija glaudžiai bendradarbiavo su valstybių narių ekspertais, būtent su suklastotų monetų ekspertais, nurodytais 2004 m. spalio 29 d. Komisijos sprendimo, įsteigiančio Europos techninį ir mokslinį centrą, 4 straipsnio 1 dalyje[3], atsižvelgdama į jų vaizdinės ir medžiaginės analizės patirtį. Konsultuojamasi turėtų būti ir toliau.Reglamento 4 straipsnyje kalbama apie leidžiamas išlygas, taip pat apie Komisijos atsakomybę nustatyti panašumą. Atsižvelgiant į tai, kad minėtoji atsakomybė susijusi su apsaugos nuostatų (2 straipsnis) laikymusi, aiškumo labui tikslinga abu šiuos aspektus perkelti į tą patį straipsnį.Ūkio subjektai ant medalių ir žetonų žodžius „euro“, „euro cent“ bei euro simbolį gali naudoti ribotomis sąlygomis, inter alia , jeigu ant medalio arba žetono averso arba reverso įspaustas užrašas „Nėra teisėta mokėjimo priemonė“. Kadangi pavojus supainioti medalius ar žetonus su euro monetomis didesnis, jeigu ant jų nurodyta nominali vertė, reikalavimas, susijęs su užrašu „Nėra teisėta mokėjimo priemonė“, turėtų būti taikomas tik esant šiai aplinkybei.Pasiūlymas kartu aprėpia Reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas 2183/2004, siekiant pakeitimo poveikį išplėsti euro zonoje nedalyvaujančioms valstybėms narėms.Siūlomi pakeitimaiAtsižvelgiant į tai, kas pirmiau išdėstyta, siūloma iš dalies pakeisti:1. Reglamento 2182/2004 2 straipsnį, siekiant aiškiau apibrėžti apsaugos nuostatas,2. Reglamento 2182/2004 4 straipsnį, siekiant įtraukti vertinimo kriterijus ir pakeisti sprendimų priėmimo procedūrą, ją perkeliant į 2 straipsnį,3. Reglamentą 2183/2004, siekiant išplėsti Reglamento 2182/2004 pakeitimo poveikį nedalyvaujančioms valstybėms narėms.2008/0167 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2182/2004 dėl į euro monetas panašių medalių ir žetonųEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 123 straipsnio 4 dalies trečiąjį sakinį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[4],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[5],atsižvelgdami į Europos centrinio banko nuomonę[6],kadangi:(1) Pagal 2004 m. gruodžio 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2182/2004 dėl į euro monetas panašių medalių ir žetonų[7] draudžiami į euro monetas panašūs medaliai ir žetonai. Į euro monetas panašių medalių ir žetonų draudimo įgyvendinimo laikotarpiu įgyta patirtis parodė, kad reikia aiškiau apibrėžti apsaugos nuostatas ir padidinti sprendimų priėmimo skaidrumą.(2) Visuomenei gali susidaryti įspūdis, kad kai kurie medaliai ir žetonai turi teisėtos mokėjimo priemonės statusą, ne tik jeigu jų dizainas panašus į euro monetų, bet ir jeigu ant jų yra tam tikrų šio dizaino elementų. Todėl konkretūs euro monetų dizaino elementai neturėtų būti atkuriami tokia forma, kokia jie pateikiami ant euro monetų. Be to, išleidžiančiosios valstybės narės suverenumą atspindintys simboliai neturėtų būti atkuriami ant medalių ir žetonų tokia forma, kokia jie pateikiami ant euro monetų.(3) Pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis, Komisija turėtų būti kompetentinga pateikti nuomonę dėl to, ar laikomasi 2 straipsnyje nurodytų apsaugos nuostatų ir ar metalinis objektas yra medalis arba žetonas.(4) Turėtų būti aiškiau apibrėžti ir išdėstyti konkretūs kriterijai, į kuriuos atsižvelgdama Komisija pareiškia, jog apsaugos nuostatų laikomasi.(5) Pavojus supainioti medalį ar žetoną, ant kurių yra žodžiai „euro“, „euro cent“ ar euro simbolis, su moneta, kuri yra teisėta mokėjimo priemonė, didesnė, jeigu ant medalio ar žetono taip pat nurodyta nominali vertė. Todėl tokiais atvejais ant medalio arba žetono averso arba reverso turi būti įspaustas užrašas „Nėra teisėta mokėjimo priemonė“.(6) Todėl Reglamentas (EB) Nr. 2182/2004 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisPakeitimaiReglamentas (EB) Nr. 2182/2004 iš dalies keičiamas taip:1.  2 straipsnis pakeičiamas taip:„2 straipsnisApsaugos nuostatos1. Atsižvelgiant į 3 ir 4 straipsnius, medalių ir žetonų gamyba ir pardavimas bei jų importas ir platinimas pardavimo ar kitais komerciniais tikslais yra draudžiami šiais atvejais:a) kai ant jų paviršiaus yra žodžiai „euro“, „euro cent“ ar euro simbolis; arbab) kai jų dydis patenka į kontrolinės juostos ribas; arbac) kai medalių ar žetonų paviršiaus dizainas panašus į:i) euro monetų paviršiaus dizainą ar jo dalis, visų pirma įskaitant dvylika Europos Sąjungos žvaigždžių, geografinio pobūdžio vaizdus ir skaitmenis tokia forma, kokia jie pateikiami ant euro monetų; arbaii) išleidžiančiosios valstybės narės suverenumą atspindinčius simbolius tokia forma, kokia jie pateikiami ant euro monetų, visų pirma įskaitant valstybių vadovų atvaizdus, herbus, kalyklų žymes, kalyklų meistrų žymes, valstybės narės pavadinimą; arbaiii) euro monetų briaunos formą ar briaunos dizainą.2. Komisija kompetentinga pateikti nuomonę dėl to, ar:a) metalinio objekto išvaizda ir (arba) techninės savybės yra tokios, kaip monetos, kaip apibrėžta 1 straipsnyje;b) medalis arba žetonas draudžiamas pagal šio straipsnio 1 dalį.Nepaisant šio straipsnio 1 dalies nuostatų, Komisija atsižvelgia, inter alia , į pagamintų medalių ar žetonų kiekį, pardavimo kainą, pakuotę, užrašus ant medalių ir žetonų bei jų reklamą.“2.  4 straipsnis pakeičiamas taip:„4 straipsnisLeidžiamos išlygosKomisija gali suteikti specialius leidimus naudoti žodžius „euro“ arba „euro cent“ ar euro simbolį laikantis kontroliuojamų naudojimo sąlygų tais atvejais, kai nėra supainiojimo pavojaus. Tokias atvejais susijęs ūkio subjektas valstybėje narėje aiškiai nurodomas medalio arba žetono paviršiuje ir, jeigu ant medalio arba žetono nurodyta nominali vertė, medalio arba žetono averse ar reverse turi būti įspaustas užrašas „Nėra teisėta mokėjimo priemonė“.“2 straipsnisĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkas [1] OL L 373, 2004 12 21, p. 1.[2] Taip pat daroma nuoroda į 2001 m. spalio 22 d. Komisijos komunikatą dėl euro monetų bendro reverso dizaino autorių teisų apsaugos, susijusį su draudimu atkurti visą bendro reverso dizainą arba jo dalį ant medalių ir žetonų (OL C 318, 2001 11 13, p. 3).[3] OL L 19, 2005 1 21, p. 73.[4] OL C [...], p. […].[5] OL C [...], p. […].[6] OL C [...], p. […].[7] OL L 373, 2004 12 21, p. 1.


title: Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas dėl Bendrijos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos steigimo {KOM(2009) 500 galutinis} {KOM(2009) 501 galutinis} {KOM(2009) 502 galutinis} {KOM(2009) 503 galutinis} {SEK(2009) 1234} {SEK(2009) 1235}

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0499

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 2009 9 23KOM(2009) 499 galutinis2009/0140 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASdėl Bendrijos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos steigimo{ KOM(2009) 500 galutinis}{KOM(2009) 501 galutinis}{KOM(2009) 502 galutinis}{KOM(2009) 503 galutinis}{SEK(2009) 1234}{SEK(2009) 1235}AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Pasiūlymo aplinkybėsDabartinė finansų krizė išryškino ES priežiūros sistemos, kuri nežiūrint didelės finansų rinkų integravimo pažangos ir išaugusios tarpvalstybinių subjektų svarbos vis dar vykdoma pagal skirtingas nacionalines taisykles, trūkumus. Tokiomis aplinkybėmis Pirmininkas J. M. Barroso paprašė, kad aukšto lygio ekspertų grupė, kuriai pirmininkauja buvęs Tarptautinio valiutos fondo (TVF) generalinis direktorius Jacques‘as de Larosière, pateiktų rekomendacijų, kaip sukurti veiksmingesnę, labiau integruotą ir tvaresnę priežiūros sistemą.Svarbiausios de Larosière grupės rekomendacijos:i) Įsteigti Europos sisteminės rizikos valdybą (ESRV), kuri būtų atsakinga už finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūrą Bendrijoje, siekiant išvengti sisteminės rizikos arba ją sušvelninti, vengti plataus masto finansinių sunkumų, prisidėti prie sklandaus vidaus rinkos veikimo ir užtikrinti tvarų finansų sektoriaus indėlį į ekonomikos augimą.ii) Sukurti Europos finansų priežiūros institucijų sistemą (EFPIS), kurią sudarytų nacionalinių finansų priežiūros institucijų, veikiančių kartu su naujosiomis Europos priežiūros institucijomis (EPI), sukurtomis pertvarkius esamus Europos priežiūros institucijų komitetus[1] į Europos bankininkystės instituciją (EBI), Europos vertybinių popierių ir rinkų instituciją (EVPRI) ir Europos draudimo ir profesinių pensijų instituciją (EDPPI), tinklas. EFPIS turėtų būti pagrįsta bendrais vienas kitą papildančiais įsipareigojimais, suderinant nacionalinę įmonių priežiūrą ir tam tikrų užduočių centralizavimą Europos lygmeniu. EFPIS taip pat būtų skatinama derinti taisykles ir priežiūros praktiką bei užtikrinti vienodą jų taikymą.2009 m. kovo mėn. Komisija ir Europos Vadovų Taryba iš esmės pritarė de Larosière grupės rekomendacijoms. 2009 m. gegužės 27 d. Komisija paskelbė komunikatą „Europos finansų priežiūra“, kuriame išsamiai aprašyta, kaip galima būtų įgyvendinti šias rekomendacijas, daugiausia dėmesio skiriant siūlomų EFPIS ir ESRV steigimui. 2009 m. birželio 9 d. Ekonomikos ir finansų taryba priėmė detalias išvadas, kuriose ji pritarė Komisijos komunikate išdėstytiems tikslams ir pabrėžė, kad būtina plačiu mastu stiprinti finansinį stabilumą, reglamentavimą ir priežiūrą ES. 2009 m. birželio 18–19 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino, kad Komisijos gegužės mėn. komunikate ir Ekonomikos ir finansų tarybos išvadose padėtas pagrindas naujai mikrolygio ir makrolygio rizikos ribojimo priežiūros sistemai kurti. Europos Vadovų Taryba paprašė Komisijos pateikti visus būtinus pasiūlymus ne vėliau kaip iki 2009 m. rudens pradžios, kad per 2010 m. naujoji sistema būtų visiškai įgyvendinta.2. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisKomisija surengė dvi atviras konsultacijas dėl viso paketo, t. y., tiek dėl EFPIS, tiek dėl ESRV. Pirmoji konsultacija surengta paskelbus de Larosière grupės ataskaitą ir tęsėsi nuo 2009 m. kovo 10 d. iki balandžio 10 d., o jos rezultatai panaudoti Komisijos komunikate „Europos finansų priežiūra“, paskelbtame 2009 m. gegužės 27 d. 116 gautų viešųjų pastabų santrauką galima rasti:http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2009/fin_supervision/summary_en.pdfAntroji konsultacija vyko nuo 2009 m. gegužės 27 d. iki liepos 15 d. ir visi finansinių paslaugų sektoriaus operatoriai ir juos atstovaujančios įstaigos, reguliavimo institucijos, priežiūros institucijos, kitos suinteresuotosios šalys buvo kviečiami pateikti pastabas apie išsamesnes reformas, pristatytas 2009 m. gegužės mėn. komunikate. Gautose pastabose daugiausia buvo pritariama siūlomoms reformoms ir komentuojami konkretūs siūlomų ESRV ir EFPIS aspektai. Gautų viešųjų pastabų santrauką galima rasti:http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2009/fin_supervision_may/replies_summary_en.pd3. Poveikio vertinimasKartu su 2009 m. gegužės mėn. komunikatu buvo pateiktas poveikio vertinimas, kuriame analizuojamos pagrindinės politinės galimybės, susijusios su EFPIS ir ESRV steigimu. Tačiau dėl konkrečių pasiūlymo aspektų parengtas antras poveikio vertinimas ir jį galima rasti Komisijos interneto svetainėje.4. Teisiniai pasiūlymo aspektaiTik nustačius tvarką, pagal kurią tinkamai pripažįstama mikrolygio ir makrolygio rizikos ribojimo rizikos tarpusavio priklausomybė, visos suinteresuotosios šalys, pvz., finansų įstaigos, investuotojai ir vartotojai, galės pakankamai ja pasitikėti, kad imtųsi tarpvalstybinės finansinės veiklos. Praeityje vykdant rizikos ribojimo priežiūrą pernelyg dažnai visas dėmesys buvo sutelktas vien į mikrolygio priežiūrą: priežiūros institucijos vertino atskirų finansų įstaigų balansus, deramai neatsižvelgdamos į įstaigų tarpusavio sąsajas ir į įstaigų ir visos finansų sistemos sąsajas. Makrolygio rizikos ribojimo priežiūros institucijų pareiga yra užtikrinti šį platesnį požiūrį. Šios priežiūros institucijos stebės ir vertins potencialią riziką finansiniam stabilumui, kylančią dėl pokyčių sektorių lygmeniu arba visos finansų sistemos lygmeniu. Spręsdama su tokia rizika susijusias problemas, ESRV būtų esminė integruotos ES priežiūros struktūros dalis; ta struktūra būtina siekiant skatinti valstybes nares laiku ir nuosekliai duoti politinį atsaką ir taip išvengti skirtingų požiūrių bei pagerinti vidaus rinkos veikimą.ESRV steigiama remiantis EB sutarties 95 straipsniu kaip juridinio asmens statuso neturinti įstaiga. Šiuo teisiniu pagrindu užtikrinama, kad ESRV turėtų esmines pirmiau nurodytas savybes ir įgaliojimą, apimantį visą finansų sektorių be jokių išimčių. Be to, taip ESRV kartu su EFPIS galėtų sudaryti bendrą novatorišką finansų priežiūros sistemą, tuo pat metu ir toliau aiškiai atskiriant ESRV ir kitų institucijų atsakomybę.Reglamentą, kuriuo įsteigiama ESRV, papildo Tarybos sprendimas, kuriuo Europos centriniam bankui (ECB) skiriama užduotis užtikrinti ESRV sekretoriato paslaugas. Atitinkamai ECB teiks administracinę, logistinę, statistinę ir analitinę paramą ESRV. Šiuo sprendimu pirmą kartą bus įgyvendinta EB sutarties 105 straipsnio 6 dalis, kurioje numatyta galimybė, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir pasikonsultavusi su ECB bei gavusi Europos Parlamento pritarimą, gali vieningai spręsdama skirti ECB konkrečius uždavinius, susijusius su rizikos ribojimo priežiūra.5. Poveikis biudžetuiBiudžeto išlaidas, susijusias su ESRV, padengs ECB ir jos neturės tiesioginio poveikio Bendrijos biudžetui. Tokios paramos išlaidos priklausys nuo to, kiek bus galima panaudoti esamus ECB darbuotojus ir išteklius ESRV sekretoriato užduotims atlikti.6. Išsamus pasiūlymo paaiškinimasNorint įsteigti ESRV kaip naują Europos įstaigą, nepriklausomą nuo esamų struktūrų, reikalingas Tarybos reglamentas.6.1. ESRV įsteigimasESRV yra visiškai nauja precedento neturinti Europos įstaiga, kuri bus atsakinga už makrolygio rizikos ribojimo priežiūrą. ESRV tikslas yra trejopas:-  ji plėtoja Europos makrolygio rizikos ribojimo perspektyvą, siekdama spręsti fragmentiškos individualios nacionaliniu lygmeniu atliekamos rizikos analizės problemą;-  ji padidina išankstinio įspėjimo mechanizmo efektyvumą, gerindama mikrolygio ir makrolygio rizikos ribojimo analizės sąveiką. Atskirų įmonių patikimumas buvo pernelyg dažnai prižiūrimas izoliuotai, mažai dėmesio skiriant savitarpio priklausomybės laipsniui finansų sistemoje;-  ji sudaro sąlygas atitinkamoms institucijoms imtis veiksmų atsižvelgiant į rizikos vertinimą.Atsižvelgiant į plačią jos uždavinių taikymo sritį ir subtilumą, ESRV sumanyta ne kaip įstaiga, turinti juridinio asmens statusą ir privalomus įgaliojimus, o greičiau kaip įstaiga, kurios teisėtumas pagrįstas jos reputacija, įgyta dėl nepriklausomų sprendimų, aukštos kokybės analizės ir taiklių išvadų.Pagrindinis ESRV sprendžiamasis organas bus Generalinė valdyba.Generalinės valdybos sudėtis yra iš esmės svarbi ESRV efektyvumui. Nuspręsta užtikrinti reikšmingą centrinių bankų atstovavimą. Daugumoje valstybių narių centriniams bankams tenka tam tikra dalis atsakomybės už finansų sektoriaus makrolygio rizikos ribojimo priežiūrą. Dėl šios atsakomybės ir įgytos patirties centriniai bankai turi geras galimybes prisidėti prie finansų sektoriaus ir platesnės makroekonominės aplinkos tarpusavio sąsajų poveikio finansiniam stabilumui analizės.Analitinį darbą dirbs ir logistinę paramą ESRV teiks sekretoriatas, kuriuo pasirūpins Europos centrinis bankas. Tai, kad sekretoriatas priklausys ECB, sudarys galimybę ESRV pasinaudoti didele ECB makrolygio rizikos ribojimo patirtimi ir jo pagrindiniu vaidmeniu ES pinigų sistemoje. Bendradarbiaudamas su nacionaliniais centriniais bankais, Europos centrinis bankas renka ir platina įvairius pinigų statistinius duomenis ir su finansų įstaigomis susijusių rodiklių duomenis. Europos centrinis bankas ir Eurosistema stebi cikliškus ir struktūrinius pokyčius euro zonos ir (arba) ES bankų sektoriuje bei kituose finansų sektoriuose, siekdami įvertinti galimą finansų sektoriaus pažeidžiamumą ir jo atsparumą galimiems sukrėtimams.6.2. ESRV užduotys ir įgaliojimaiESRV neturės jokių teisiškai privalomų įgaliojimų nustatyti priemones valstybėms narėms ar nacionalinėms valdžios institucijoms. Ji sumanyta kaip reputacija pagrista įstaiga, kurio aukšto lygio sudėtis moraliniu autoritetu turėtų daryti įtaką politikos formuotojų ir priežiūros institucijų veiksmams. Šiuo tikslu ji ne tik teiks aukštos kokybės makrolygio rizikos ribojimo situacijos įvertinimą, bet taip pat gali įspėti apie riziką ir teikti rekomendacijas, nurodydama galimas disbalanso problemas finansų sistemoje, dėl kurių gali padidėti sisteminė rizika, ir atitinkamus taisomuosius veiksmus. ESRV vykdys labai įvairią veiklą, neapsiribodama konkretaus tipo įmonėmis ar rinkomis. Įspėjimai ir rekomendacijos gali būti susiję su bet kokiais finansų sistemos aspektais, dėl kurių gali kilti sisteminė rizika. Spręsdama su makrolygio rizikos ribojimo priežiūra susijusius klausimus ji taip pat bendradarbiaus su atitinkamomis tarptautinėmis finansų institucijomis (TVF, Finansinio stabilumo taryba…) ir trečiųjų šalių įstaigomis. Kadangi šis pasiūlymas paremtas Sutarties 95 straipsniu, jis svarbus Europos ekonominei erdvei (EEE). EEE priklausančių ELPA šalių ir ESRV bendradarbiavimo tvarka bus aptarta EEE jungtiniame komitete.6.2.1. Įspėjimai ir rekomendacijosSvarbiausias ESRV vaidmuo yra nustatyti sisteminę riziką ir padėti išvengti jos poveikio ES finansų sistemai arba jį sušvelninti. Šiuo tikslu ESRV gali teikti įspėjimus dėl rizikos. Šie įspėjimai turėtų paskatinti anksti imtis veiksmų, kad būtų išvengta didesnių problemų susikaupimo ir galiausiai krizės ateityje. Jei reikia, ESRV taip pat gali rekomenduoti konkrečius veiksmus nustatytai rizikai šalinti.ESRV rekomendacijos nebus teisiškai privalomos. Tačiau rekomendacijų adresatai negali likti abejingi nustatytai rizikai ir turėtų vienaip ar kitaip į ją reaguoti. Jei adresatas sutinka su rekomendacija, jis privalo informuoti apie visus veiksmus, kurių ėmėsi atsižvelgdamas į rekomendacijos nurodymus. Jei adresatas nesutinka su rekomendacija ir nusprendžia nesiimti veiksmų, jis turi tinkamai paaiškinti savo neveikimo priežastis. Taigi, ESRV pateiktos rekomendacijos negali būti tiesiog ignoruojamos.Kiekvienu atskiru atveju ESRV nusprendžia, ar įspėjimai ir rekomendacijos turi būti viešinami. Iš vienos pusės, rekomendacijos paskelbimas gali padidinti spaudimą neatidėliojant imtis taisomųjų veiksmų. Iš kitos pusės, tai gali sukelti neigiamą finansų rinkos reakciją. Turint omeny sprendimo dėl įspėjimų ir rekomendacijų paskelbimo subtilų pobūdį, tokie sprendimai turėtų būti priimami atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį. Be to, įspėjimai ir rekomendacijos neturėtų būti skelbiami viešai, nebent kvalifikuota dviejų trečdalių Generalinės valdybos dauguma nuspręstų kitaip.Įspėjimų ir rekomendacijų adresatais gali būti visa Bendrija, viena arba kelios valstybės narės, viena arba kelios Europos priežiūros institucijos ir viena arba kelios nacionalinės priežiūros institucijos. Visi įspėjimai ir rekomendacijos turėtų būti perduodami per Tarybą, o susiję su priežiūros klausimais turėtų būti taip pat perduodami atitinkamai EPI. Įspėjimų ir rekomendacijų perdavimas Tarybai ir EPI numatytas ne kaip būdas sušvelninti jų turinį; priešingai, taip siekiama padidinti moralinį spaudimą adresatui veikti arba pasiaiškinti ir sudaryti galimybę Tarybai pateikti pastabų.6.2.2. Galimybė susipažinti su informacijaFinansų įstaigų ir rinkų tarpusavio priklausomybė rodo, kad potencialią sisteminę riziką reikėtų stebėti ir vertinti remiantis įvairiais svarbiais makroekonominiais ir mikrofinansiniais duomenimis ir rodikliais. Todėl ESRV turėtų turėti galimybę naudotis visa informacija, reikalinga jos pareigoms vykdyti, tuo pačiu užtikrinant šių duomenų konfidencialumą. ESRV galės remtis išsamiais duomenimis apie pinigų ir finansų įstaigas, kuriuos ECB jau yra surinkęs per Eurosistemą. Kad galėtų vykdyti savo užduotis ir užtikrinti reikiamą mikrolygio priežiūros institucijų ir ESRV veiklos nuoseklumą, ESRV papildomai per savo sekretoriatą galės prašyti EPI pateikti informaciją apibendrinta arba suvestine forma. Jei tokios informacijos nebūtų (arba ji būtų neprieinama), ESRV turės galimybę paprašyti duomenų tiesiogiai iš nacionalinių priežiūros institucijų, nacionalinių centrinių bankų (NCB) ar kitų valstybių narių institucijų. Be to reglamentu numatoma bendra prievolė EPI, NCB ir valstybėms narėms teikti ESRV visą informaciją, reikalingą jos užduotims vykdyti, tokiu būdu užtikrinant plačią prieigą prie makrolygio rizikos ribojimo analizei reikalingų duomenų.Kadangi kai kurios atskiros įstaigos gali būti sisteminio pobūdžio (dėl jų dydžio, sąsajų su kitomis finansų įstaigomis arba rizikos pobūdžio), ESRV – per savo sekretoriatą – taip pat turi galimybę pasinaudoti atskirų įstaigų duomenimis pateikusi pagrįstą prašymą EPI.6.3. Santykiai su EFPISSiūloma ES priežiūros sistema veiks sėkmingai tik tuomet, jei ESRV ir ESFPIS veiksmingai bendradarbiaus. Reformos tikslas ir yra užtikrinti sklandesnį priežiūros institucijų bendradarbiavimą vykdant makrolygio ir mikrolygio rizikos ribojimo priežiūrą. Makrolygio rizikos ribojimo priežiūros užduotims atlikti ESRV turės laiku gauti suderintus mikrolygio duomenis, o mikrolygio rizikos ribojimo priežiūrą vykdančioms nacionalinėms institucijoms bus naudinga ESRV turima informacija apie makrolygio rizikos ribojimo aplinką. Reglamentuose taip pat nurodoma tvarka, kurios turi laikytis EPI, įgyvendindamos ESRV rekomendacijas, ir kaip EPI turi naudotis savo įgaliojimais, siekdama užtikrinti, kad laiku būtų imtasi veiksmų atsižvelgiant į vienai ar kelioms kompetentingoms nacionalinėms priežiūros institucijoms skirtas rekomendacijas.6.4. KonfidencialumasESRV Generalinės tarybos nariai ir ESRV dirbantis personalas privalo laikytis įpareigojimo išlaikyti profesinę paslaptį. Bet kokia Generalinės tarybos narių arba asmenų, susijusių su ESRV, gauta konfidenciali informacija neatskleidžiama išorės šalims, nebent ji būtų pateikta tokia apibendrinta ar suvestine forma, kad nebūtų įmanoma nustatyti atskirų įstaigų. Šios konfidencialumo taisyklės visų pirma taikomos ECB darbuotojams, nes ECB užtikrina ESRV sekretoriato paslaugas. Šiuo požiūriu informacija, gauta ECB kaip ESRV sekretoriato, naudojama tik ESRV užduotims įgyvendinti. Pagal galiojančią ES institucijų praktiką asmenys, dirbę kartu su ESRV, netgi baigę vykdyti savo pareigas vis dar bus susaistyti konfidencialumo įpareigojimo.Adresatai, Taryba ir EPI taip pat imasi būtinų priemonių įspėjimų ir rekomendacijų konfidencialumui išsaugoti.6.5. ESRV vidaus organizacijaESRV sudaro: i) Generalinė valdyba; ii) Valdymo komitetas ir iii) sekretoriatas.6.5.1. Generalinė valdybaGeneralinė valdyba yra sprendimus priimantis ESRV organas, todėl ji bus atsakinga už šio aiškinamojo memorandumo 6.2.1 skirsnyje aprašytų įspėjimų ir rekomendacijų teikimą.Balsavimo teisę turintys Generalinės valdybos nariai yra:-  nacionalinių centrinių bankų valdytojai;-  ECB pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas;-  Europos Komisijos narys;-  trijų Europos priežiūros institucijų pirmininkai.Balsavimo teisės neturintys Generalinės valdybos nariai yra:-  po vieną aukšto lygio kompetentingos nacionalinės priežiūros institucijos atstovą iš kiekvienos valstybės narės;-  Ekonomikos ir finansų komiteto pirmininkas.Nacionalinių priežiūros institucijų atstovai gali keistis, priklausomai nuo svarstomų klausimų (toks keitimasis bus būtinas daugelyje valstybių narių, kuriose, pavyzdžiui, finansų ir draudimo sektorius prižiūri skirtingos priežiūros institucijos).Valdybos nariai veikia nešališkai. Tai reiškia, kad vykdydami su ESRV susijusią veiklą jie nevykdo kurios nors vienos valstybės narės nurodymų ir neatsižvelgia į jos vienos interesus. Nešališkumas yra esminis reikalavimas, nes atskiros valstybės narės interesai ne visuomet sutampa su pagrindiniu ESRV tikslu palaikyti finansinį stabilumą visoje Europos Sąjungoje.Balsavimo teisę turintys Generalinės valdybos nariai turi po vieną balsą. Generalinės valdybos sprendimai priimami paprasta balsų dauguma, išskyrus sprendimus dėl įspėjimo ar rekomendacijos viešo skelbimo, kuriam reikalinga kvalifikuota dviejų trečdalių balsų dauguma. Pagal įprastą praktiką balsuojant reikalingas kvorumas.Generalinė valdyba renkasi ne mažiau kaip 4 kartus per metus. Posėdžiai šaukiami pirmininko iniciatyva arba vieno trečdalio balsavimo teisę turinčių narių prašymu.6.5.2. PirmininkasPirmininkas renkamas 5 metams iš ESRV Generalinės valdybos narių, kurie taip pat yra ECB Generalinės tarybos nariai. Pirmininkas pirmininkauja Generalinei valdybai bei Valdymo komitetui ir Generalinės valdybos vardu duoda nurodymus ESRV sekretoriatui. Pirmininkas gali savo iniciatyva sušaukti neeilinį Generalinės valdybos posėdį. Balsuojant Generalinėje valdyboje, Pirmininkas turi lemiamą balsą, kai balsai pasiskirsto po lygiai. Pirmininkas atstovauja ESRV.6.5.3. Valdymo komitetasAtsižvelgiant į Generalinės valdybos, kurioje iš viso yra 61 narys, dydį, Valdymo komitetas padeda Generalinei valdybai priimti sprendimus. Valdymo komitetas rengia Generalinės valdybos posėdžius, peržiūri dokumentus, kurie bus svarstomi, ir stebi ESRV vykdomo darbo pažangą.Valdymo komitetą sudaro Generalinės valdybos pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas, trijų EPI pirmininkai, Ekonomikos ir finansų komiteto pirmininkas, Komisijos narys ir penki Generalinės valdybos nariai, kurie taip pat yra ECB Generalinės tarybos nariai (12 narių).6.5.4. SekretoriatasECB užtikrins ESRV sekretoriato paslaugas. Sekretoriatas gaus nurodymus tiesiogiai iš Generalinės valdybos pirmininko.Sekretoriato vadovą skiria ECB, pasitaręs su ESRV Generaline valdyba. Sekretoriatas teikia analitinę, statistinę, administracinę ir logistinę paramą ESRV, įskaitant pasirengimą posėdžiams, ESRV skirtos kokybinės ir kiekybinės informacijos rinkimą ir apdorojimą, ESRV užduočių įgyvendinimui reikalingos analizės ir vertinimų atlikimą. Sekretoriatas taip pat teikia paramą patariamajam techniniam komitetui (žr. 6.5.5.).6.5.5 Patariamasis techninis komitetas ir kiti konsultacijų šaltiniaiPatariamojo techninio komiteto (toliau – PTK) vaidmuo yra teikti Generalinei valdybai konsultacijas ir pagalbą ESRV kompetencijai priklausančiais klausimais pastarajai paprašius.PTK nariai:-  po vieną atstovą iš kiekvieno nacionalinio centrinio banko;-  vienas Europos centrinio banko atstovas;-  po vieną atstovą iš kiekvienos valstybės narės nacionalinės priežiūros institucijos;-  po vieną atstovą iš kiekvienos Europos priežiūros institucijos;-  du Europos Komisijos atstovai;-  vienas Ekonomikos ir finansų komiteto atstovas.PTK pirmininką skiria Generalinė valdyba savo pirmininko siūlymu. Nacionalinių priežiūros institucijų atstovas gali keistis priklausomai nuo svarstomų klausimų.6.6. Įpareigojimai teikti ataskaitasESRV yra atskaitinga Europos Parlamentui ir Tarybai, todėl mažiausiai kartą per metus teikia jiems ataskaitas. Europos Parlamentas ir Taryba gali taip pat paprašyti, kad ESRV ataskaitas teiktų dažniau.2009/0140 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASdėl Bendrijos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos steigimoEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[2],atsižvelgdami į Europos centrinio banko nuomonę[3],atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[4],laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje[5] nustatytos tvarkos,kadangi:(1) Finansų krizė atskleidė svarbių finansų priežiūros sistemos, kurią taikant nepavyko išvengti pernelyg didelės rizikos susidarymo finansų sektoriuje, trūkumų ir ypač išryškino silpnąsias esamos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros vietas.(2) 2008 m. lapkričio mėn. Komisija įgaliojo Jacques de Larosière pirmininkaujamą aukšto lygio grupę (toliau – de Larosière grupė) pateikti rekomendacijų Komisijai, kaip sustiprinti Europos priežiūros priemones siekiant geriau apsaugoti jos piliečius ir atkurti pasitikėjimą finansų sistema.(3) Savo galutinėje ataskaitoje, pateiktoje 2009 m. vasario 25 d., de Larosière grupė rekomendavo, be kita ko, įsteigti Bendrijos lygio įstaigą, kuriai būtų pavesta visos finansų sistemos rizikos priežiūra.(4) 2009 m. kovo 4 d. pranešime „Europos ekonomikos atkūrimo skatinimas“[6] Komisija palankiai įvertino ir visapusiškai palaikė de Larosière grupės rekomendacijas. 2009 m. kovo 19–20 d. posėdyje Europos Vadovų Taryba pritarė poreikiui gerinti ES finansų įstaigų reguliavimą ir priežiūrą ir pasinaudoti de Larosière grupės ataskaita kaip pagrindu veikti.(5) 2009 m. gegužės 27 d. komunikate „Europos finansų priežiūra“[7] Komisija numatė keletą esamų finansinio stabilumo apsaugos priemonių ES lygiu reformų, įskaitant Europos sisteminės rizikos valdybos (ESRV), atsakingos už makrolygio rizikos ribojimo priežiūrą, sukūrimą. 2009 m. birželio 9 d. Taryba, o birželio 18 ir 19 d. ir Europos Vadovų Taryba savo posėdžiuose pritarė Komisijos nuomonei ir palankiai įvertino Komisijos ketinimą pateikti teisės aktų pasiūlymus, kad naujoji sistema būtų įvesta per 2010 m. Pritardama Komisijos nuomonei, ji inter alia padarė išvadą, kad ECB „turėtų teikti analitinę, statistinę, administracinę ir logistinę paramą ESRV, taip pat techniniais klausimais konsultuojantis su nacionaliniais centriniais bankais ir priežiūros institucijomis“.(6) Taikant dabartinę Bendrijos tvarką, makrolygio rizikos ribojimo priežiūrai skiriama per mažai dėmesio. Atsakomybė už makrolygio rizikos ribojimo analizę išlieka fragmentiška, ją vykdo įvairios institucijos skirtingais lygmenimis ir nėra mechanizmo, kuriuo būtų užtikrinta, kad makrolygio rizikos ribojimo rizika būtų tinkamai nustatyta, įspėjimai ir rekomendacijos būtų aiškiai pateikti, ir į juos būtų atsižvelgta ir imtasi veiksmų.(7) Bendrijai reikia specialios įstaigos, atsakingos už visos ES finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūrą, kuri nustatytų riziką finansiniam stabilumui ir prireikus teiktų įspėjimus dėl rizikos ir rekomendacijas dėl veiksmų su tokia rizika susijusioms problemoms spręsti. Todėl Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) turėtų būti įsteigta kaip nauja nepriklausoma įstaiga, atsakinga už ES lygmens makrolygio rizikos ribojimo priežiūrą.(8) Prireikus ESRV turėtų teikti bendro pobūdžio įspėjimus ir rekomendacijas, susijusius su visa Bendrija, atskira valstybe nare arba valstybių narių grupėmis, nurodydama konkretų terminą, per kurį turi būti duotas atitinkamas politinis atsakas.(9) Siekiant padidinti jų svorį ir teisėtumą, tokie įspėjimai ir rekomendacijos turėtų būti perduodami per Tarybą ir, kai reikia, per Europos bankininkystės instituciją, įsteigtą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. …/…[8], Europos vertybinių popierių ir rinkų instituciją, įsteigtą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. …/…[9], ir Europos draudimo ir profesinių pensijų instituciją, įsteigtą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. …/…[10].(10) ESRV, remdamasi adresatų ataskaitomis, taip pat turėtų stebėti, kaip laikomasi jos rekomendacijų, siekdama užtikrinti, kad į jos įspėjimus ir rekomendacijas būtų tinkamai atsižvelgiama. Rekomendacijų adresatai turėtų imtis veiksmų joms įgyvendinti, nebent neveikimą būtų galima tinkamai pagrįsti („veikimo arba pasiaiškinimo“ mechanizmas).(11) ESRV turėtų nuspręsti, ar rekomendacija turėtų būti laikoma konfidencialia ar ją reikėtų paskelbti viešai, turėdama omenyje tai, kad tam tikromis aplinkybėmis viešas atskleidimas gali padėti paskatinti laikytis rekomendacijų.(12) ESRV turėtų atsiskaityti Europos Parlamentui ir Tarybai ne rečiau kaip kartą per metus, o plataus masto finansinio nuosmukio atveju – dar dažniau.(13) Dėl savo patirties ir atsakomybės finansinio stabilumo srityje ECB ir nacionaliniai centriniai bankai turėtų vaidinti pagrindinį vaidmenį vykdant makrolygio rizikos ribojimo priežiūrą. Makrolygio rizikos ribojimo priežiūros institucijų dalyvavimas ESRV darbe yra labai svarbus siekiant užtikrinti, kad makrolygio rizikos ribojimo rizikos įvertinimas būtų paremtas išsamia ir tikslia informacija apie pokyčius finansų sistemoje. Atitinkamai, Europos priežiūros institucijų pirmininkai turėtų būti balsavimo teisę turintys nariai, o nacionalinės priežiūros institucijos (po vieną iš kiekvienos valstybės narės) turėtų dalyvauti kaip balsavimo teisės neturintys nariai.(14) Komisijos nario dalyvavimas padės užtikrinti sąsają su Bendrijos makroekonomine ir finansų priežiūra, o Ekonomikos ir finansų komiteto pirmininko dalyvavimas parodo finansų ministerijų vaidmenį palaikant finansinį stabilumą.(15) Labai svarbu, kad ESRV nariai vykdytų savo pareigas nešališkai ir rūpintųsi tik visos Europos Sąjungos finansiniu stabilumu. Balsuojant ESRV dėl įspėjimų ir rekomendacijų balsai neturėtų būti skirstomi pagal svorį ir sprendimai turėtų būti visada priimami paprasta balsų dauguma.(16) Finansų įstaigų ir rinkų tarpusavio priklausomybė rodo, kad potencialią sisteminę riziką reikėtų stebėti ir vertinti remiantis įvairiais svarbiais makroekonominiais ir mikrofinansiniais duomenimis ir rodikliais. Todėl ESRV turėtų turėti galimybę naudotis visa informacija, reikalinga jos pareigoms vykdyti, kartu prireikus užtikrinant šių duomenų konfidencialumą.(17) Siekiant suprasti finansų sistemą veikiančius įvykius vertingos informacijos gali suteikti rinkos dalyviai. Todėl, kai reikia, ESRV turėtų pasitarti su privataus sektoriaus suinteresuotosiomis šalimis (finansų sektoriaus atstovais, vartotojų organizacijomis, vartotojų grupėmis finansinių paslaugų srityje, nustatytomis Komisijos ar Bendrijos teisės aktų…) ir suteikti joms galimybę pateikti pastabų.(18) Turint omeny tarptautinių finansų rinkų integraciją tarptautiniu lygiu ir finansų krizių plitimo riziką, ESRV turėtų derinti veiksmus su Tarptautiniu valiutos fondu ir naujai įsteigta Finansinio stabilumo taryba, kurios turėtų anksti įspėti apie makrolygio rizikos ribojimo riziką pasaulio mastu.(19) ESRV įsteigimas turėtų tiesiogiai padėti siekti vidaus rinkos tikslų. Bendrijos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūra yra neatsiejama bendros naujosios Bendrijos priežiūros sistemos dalis, nes makrolygio rizikos ribojimo aspektas yra glaudžiai susijęs su mikrolygio rizikos ribojimo priežiūros užduotimis, priskirtomis Europos priežiūros institucijoms. Tik nustačius tvarką, pagal kurią tinkamai pripažįstama mikrolygio ir makrolygio rizikos ribojimo rizikos tarpusavio priklausomybė, visos suinteresuotosios šalys galės pakankamai ja pasitikėti, kad imtųsi tarpvalstybinės finansinės veiklos. ESRV turi stebėti ir vertinti riziką finansiniam stabilumui, kylančią dėl pokyčių sektorių lygmeniu arba visos finansų sistemos lygmeniu. Spręsdama su tokia rizika susijusias problemas, ESRV turėtų tiesiogiai prisidėti prie integruotos Bendrijos priežiūros struktūros, būtinos siekiant skatinti valstybes nares laiku ir nuosekliai duoti politinį atsaką ir taip išvengti skirtingų požiūrių bei pagerinti vidaus rinkos veikimą.(20) Kadangi dėl Europos finansų rinkų integracijos valstybės narės negali veiksmingai vykdyti Bendrijos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros, Bendrija gali imtis priemonių laikydamasi subsidiarumo principo, kaip nustatyta Sutarties 5 straipsnyje. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:I skyrius Bendrosios nuostatos1 STRAIPSNIS ĮSTEIGIMASĮsteigiama Europos sisteminės rizikos valdyba (toliau – ESRV).2 straipsnisApibrėžtysŠiame reglamente vartojamų sąvokų apibrėžtys:1.  finansų įstaiga – įmonė, kurios pagrindinė veikla yra priimti indėlius, teikti kreditus, teikti draudimo paslaugas ar kitas finansines paslaugas savo klientams ar nariams arba savo naudai vykdyti finansinių investicijų ar prekybinę veiklą;2.  finansų sistema – visos finansų įstaigos, rinkos ir rinkų infrastruktūros.3 straipsnisMisija, tikslai ir užduotys1. ESRV atsakinga už finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūrą Bendrijos finansų sistemoje, siekiant išvengti sisteminės rizikos arba ją sušvelninti, kad būtų galima išvengti plataus masto finansinio nuosmukio, prisidėti prie sklandaus vidaus rinkos veikimo ir užtikrinti tvarų finansų sektoriaus indėlį į ekonomikos augimą.2. Pagal 1 dalį ESRV vykdo šias užduotis:3.  nustato ir (arba) surenka, priklausomai nuo situacijos, ir analizuoja visą informaciją, reikalingą 1 dalyje aprašyti misijai įgyvendinti;4.  nustato riziką ir jos svarbą;5.  teikia įspėjimus dėl rizikos, kai ji laikoma reikšminga;6.  prireikus teikia taisomųjų veiksmų rekomendacijas;7.  stebi tolesnius veiksmus, kurių imtasi gavus įspėjimus ir rekomendacijas;8.  glaudžiai bendradarbiauja su Europos finansų priežiūros institucijų sistema ir, kai reikia, pateikia Europos priežiūros institucijoms informaciją apie sisteminę riziką, reikalingą jų užduotims įgyvendinti;.9.  koordinuoja veiksmus su tarptautinėmis institucijomis, visų pirma su Tarptautiniu valiutos fondu ir Finansinio stabilumo taryba bei atitinkamomis trečiųjų šalių įstaigomis, sprendžiant klausimus, susijusius su makrolygio rizikos ribojimo priežiūra;10.  vykdo kitas susijusias užduotis, nurodytas Bendrijos teisės aktuose.II skyriusOrganizacija4 STRAIPSNIS STRUKTūRA1. ESRV turi Generalinę valdybą, Valdymo komitetą ir sekretoriatą.2. Generalinė valdyba priima sprendimus, reikalingus ESRV patikėtų užduočių įgyvendinimui užtikrinti.3. Valdymo komitetas padeda ESRV priimti sprendimus padėdamas rengti Generalinės valdybos posėdžius, peržiūrėdamas dokumentus, kurie bus aptariami, ir stebėdamas ERSV vykdomo darbo pažangą.4. Sekretoriatas teikia ESRV analitinę, statistinę, administracinę ir logistinę paramą, vadovaujamas Generalinės valdybos pirmininko pagal Tarybos sprendimą XXXX/EB/2009[11].5. ESRV padeda 12 straipsnyje nurodytas patariamasis techninis komitetas, kuris paprašius teikia konsultacijas ir pagalbą ESRV darbui svarbiais klausimais.5 straipsnisPirmininkavimas1. ESRV pirmininką ir pirmininko pavaduotoją 5 metų laikotarpiui iš savo tarpo renka Generalinės valdybos nariai, kurie taip pat yra ECB Generalinės tarybos nariai. Jie gali būti perrinkti.2. Pirmininkas pirmininkauja Generalinės valdybos ir Valdymo komiteto posėdžiams.3. Pirmininko pavaduotojas pirmininkauja Generalinės valdybos ir (arba) Valdymo komiteto posėdžiams, kai pirmininkas negali dalyvauti posėdyje.4. Jeigu ECB Generalinės tarybos narių, išrinktų pirmininku arba pirmininko pavaduotoju, kadencija baigiasi anksčiau negu pasibaigia 5 metų terminas arba jei dėl kokios nors priežasties pirmininkas arba pirmininko pavaduotojas nebegali vykdyti savo pareigų, naujas pirmininkas arba pirmininko pavaduotojas renkamas laikantis 1 dalies.5. Pirmininkas atstovauja ESRV.6 straipsnisGeneralinė valdyba1. Balsavimo teisę turintys Generalinės valdybos nariai yra šie asmenys:a) ECB pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas;b) nacionalinių centrinių bankų valdytojai;c) Europos Komisijos narys;d) Europos bankininkystės institucijos pirmininkas;e) Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos pirmininkas;f) Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos pirmininkas.2. Balsavimo teisės neturintys Generalinės valdybos nariai yra šie asmenys:a) po vieną aukšto lygio kompetentingos nacionalinės priežiūros institucijos atstovą iš kiekvienos valstybės narės;b) Ekonomikos ir finansų komiteto pirmininkas.3. Kai posėdžio darbotvarkėje yra klausimų, susijusių su kelių vienos valstybės narės nacionalinių priežiūros institucijų kompetencija, atitinkamas aukšto lygio atstovas dalyvauja tik svarstant klausimus, priklausančius jo arba jos kompetencijai.4. Generalinė valdyba nustato ESRV darbo tvarkos taisykles.7 straipsnisNešališkumas1. Dalyvaudami Generalinės valdybos ir Valdymo komiteto veikloje arba vykdydami kitą veiklą, susijusią su ESRV, ESRV nariai savo pareigas vykdo nešališkai ir neprašo nurodymų iš valstybių narių ir jais nesivadovauja.2. Valstybės narės nesiekia daryti įtakos ESRV nariams jiems vykdant ESRV pavestas užduotis.8 straipsnisProfesinė paslaptis1. ESRV Generalinės valdybos nariai ir visi kiti asmenys, kurie dirba arba dirbo ESRV arba su ja susijusį darbą (įskaitant atitinkamus centrinių bankų, patariamojo techninio komiteto, EPI ir valstybių narių kompetentingų nacionalinių priežiūros institucijų darbuotojus), negali atskleisti informacijos, laikomos profesine paslaptimi, netgi nustoję eiti savo pareigas.2. ESRV nariai gautą informaciją gali naudoti tik eidami savo pareigas ir vykdydami 3 straipsnio 2 dalyje nurodytas užduotis.3. Nepažeidžiant 16 straipsnio ir baudžiamosios teisės, jokia konfidenciali informacija, kurią 1 dalyje nurodyti asmenys gavo eidami pareigas, negali būti atskleista jokiam asmeniui ar institucijai, nebent tokia apibendrinta ar suvestine forma, kad nebūtų galima nustatyti atskirų finansų įstaigų.4. ESRV susitaria su Europos priežiūros institucijomis dėl konkrečių konfidencialumo procedūrų, kuriomis siekiama apsaugoti informaciją apie atskiras finansų įstaigas arba informaciją, iš kurios galima nustatyti finansų įstaigas.9 straipsnisGeneralinės valdybos posėdžiai1. Eilinius Generalinės valdybos plenarinius posėdžius sušaukia Generalinės valdybos pirmininkas ir jie vyksta ne rečiau kaip keturis kartus per metus. Neeiliniai posėdžiai gali būti šaukiami Generalinės valdybos pirmininko iniciatyva arba ne mažiau kaip vieno trečdalio balsavimo teisę turinčių narių prašymu.2. Kiekvienas narys asmeniškai dalyvauja Generalinės valdybos posėdžiuose ir negali būti atstovaujamas kito asmens.3. Nukrypstant nuo 2 dalies, narys, kuris negali dalyvauti posėdžiuose ilgą laiką, gali paskirti pakaitinį narį. Tą narį taip pat gali pakeisti asmuo, kuris pagal atitinkamos institucijos valdymo taisykles oficialiai paskirtas laikinai pakeisti atstovą.4. Posėdžiai yra konfidencialūs.10 straipsnisGeneralinės valdybos balsavimo tvarka1. Balsavimo teisę turintys Generalinės valdybos nariai turi po vieną balsą.2. Generalinė valdyba priima sprendimus paprasta dalyvaujančių balsavimo teisę turinčių narių dauguma. Jei balsai pasiskirsto po lygiai, lemiamą balsą turi pirmininkas.3. Kad Generalinė valdyba galėtų priimti sprendimą, reikalingas dviejų trečdalių balsavimo teisę turinčių narių kvorumas. Jeigu kvorumo nėra, pirmininkas gali kviesti neeilinį posėdį, kuriame sprendimai gali būti priimami be kvorumo.11 straipsnisValdymo komitetas1. Valdymo komitetą sudaro:a) ESRV pirmininkas;b) ESRV pirmininko pavaduotojas;c) penki kiti Generalinės valdybos nariai, kurie taip pat yra ECB Generalinės tarybos nariai. Juos iš savo tarpo dviejų metų laikotarpiui renka Generalinės valdybos nariai, kurie taip pat yra ECB Generalinės tarybos nariai;d) Europos Komisijos narys;e) Europos bankininkystės institucijos pirmininkas;f) Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos pirmininkas;g) Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos pirmininkas;h) Ekonomikos ir finansų komiteto pirmininkas.Laisva renkamo Valdymo komiteto nario vieta užpildoma Generalinei valdybai išrenkant naują narį.2. Valdymo komiteto posėdžius sušaukia pirmininkas ne rečiau kaip kartą per ketvirtį prieš kiekvieną Generalinės valdybos posėdį. Pirmininkas taip pat gali sušaukti ad-hoc posėdžius.12 straipsnisPatariamasis techninis komitetas1. Patariamąjį techninį komitetą sudaro:a) po atstovą iš kiekvieno nacionalinio centrinio banko ir ECB atstovas;b) po vieną kompetentingos nacionalinės priežiūros institucijos atstovą iš kiekvienos valstybės narės;c) Europos bankininkystės institucijos atstovas;d) Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos atstovas;e) Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos atstovas;f) du Komisijos atstovai;g) Ekonomikos ir finansų komiteto atstovas.Kiekvienos valstybės narės priežiūros institucijos pasirenka vieną atstovą komitete. Kai posėdžio darbotvarkėje yra klausimų, susijusių su kelių vienos valstybės narės nacionalinių priežiūros institucijų kompetencija, atitinkamas atstovas dalyvauja tik svarstant darbotvarkės klausimus, priklausančius jo kompetencijai.2. Patariamojo techninio komiteto pirmininką skiria Generalinė valdyba pirmininko siūlymu.3. Generalinės valdybos prašymu komitetas atlieka 4 straipsnio 5 dalyje nurodytas užduotis.4. ESRV sekretoriatas padeda patariamajam techniniam komitetui, o sekretoriato vadovas dalyvauja jo posėdžiuose.13 straipsnisKiti patarimų šaltiniaiVykdydama savo pareigas ESRV kreipiasi patarimo į atitinkamas privačiojo sektoriaus suinteresuotąsias šalis.14 straipsnisGalimybė susipažinti su dokumentais1. ESRV turimiems dokumentams taikomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001[12] nuostatos.2. Per šešis mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo datos Generalinė valdyba priima praktines Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 įgyvendinimo priemones.3. Sprendimus, kuriuos ESRV priima pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 8 straipsnį, galima apskųsti ombudsmenui arba pateikti ieškinį Teisingumo Teismui, laikantis EB Sutarties 195 ir 230 straipsniuose nustatytų sąlygų.III skyriusUžduotys15 STRAIPSNIS INFORMACIJOS RINKIMAS IR KEITIMASIS JA1. ESRV teikia Europos priežiūros institucijoms jų užduotims vykdyti reikalingą informaciją apie sisteminę riziką.2. Europos priežiūros institucijos, nacionaliniai centriniai bankai ir valstybės narės glaudžiai bendradarbiauja su ESRV ir, laikydamosi Bendrijos teisės aktų, suteikia visą informaciją, reikalingą jos užduotims vykdyti.3. ESRV gali paprašyti Europos priežiūros institucijų pateikti informaciją tokia apibendrinta ar suvestine forma, kad nebūtų galima nustatyti atskirų finansų įstaigų. Jei šios institucijos neturi prašomų duomenų arba negali pateikti jų laiku, ESRV gali paprašyti duomenų iš nacionalinių priežiūros institucijų, nacionalinių centrinių bankų ar kitų valstybių narių institucijų.4. ESRV gali pateikti pagrįstą prašymą Europos priežiūros institucijoms pateikti duomenis ne apibendrinta ar suvestine forma.5. Prieš prašydama informacijos pagal 3 ir 4 dalį ESRV pasitaria su atitinkama Europos priežiūros institucija, kad įsitikintų savo prašymo pagrįstumu.16 straipsnisĮspėjimai ir rekomendacijos1. Nustačius reikšmingą riziką 3 straipsnio 1 dalies tikslo įgyvendinimui, ESRV pateikia įspėjimus ir, kai reikia, taisomųjų veiksmų rekomendacijas.2. Įspėjimai ar rekomendacijos, teikiami ESRV pagal 3 straipsnio 2 dalies c ir d punktus, gali būti bendro arba konkretaus pobūdžio, ir skirti visai Bendrijai arba vienai ar kelioms valstybėms narėms arba vienai ar kelioms Europos priežiūros institucijoms, arba vienai ar kelioms nacionalinėms priežiūros institucijoms. Rekomendacijose nurodomas konkretus politinio atsako terminas. Rekomendacijos taip pat gali būti skirtos Komisijai, atsižvelgiant į atitinkamus Bendrijos teisės aktus.3. Įspėjimai ir rekomendacijos taip pat perduodami Tarybai ir, kai adresuojama vienai ar kelioms nacionalinėms priežiūros institucijoms, Europos priežiūros institucijoms.4. Bet kuris valdybos narys gali bet kada paprašyti balsuoti dėl įspėjimo arba rekomendacijos projekto.17 straipsnisESRV rekomendacijų įgyvendinimas1. Kai 3 straipsnio 2 dalies d punkte nurodyta rekomendacija skiriama vienai ar kelioms valstybėms narėms arba vienai ar kelioms Europos priežiūros institucijoms arba vienai ar kelioms nacionalinėms priežiūros institucijoms, adresatas informuoja ESRV apie veiksmus, kurių imtasi laikantis rekomendacijų, arba paaiškina, kodėl nebuvo imtasi jokių veiksmų. Apie tai informuojama Taryba ir, kai reikia, Europos priežiūros institucijos.2. Jei ESRV nusprendžia, kad jos rekomendacijų nesilaikoma ir kad adresatai nesugebėjo tinkamai paaiškinti savo neveikimo, ji informuoja apie tai Tarybą ir, kai reikia, atitinkamas Europos priežiūros institucijas.18 straipsnisVieši įspėjimai ir rekomendacijos1. ESRV Generalinė valdyba kiekvienu atskiru atveju sprendžia, ar įspėjimas arba rekomendacija turi būti paskelbti viešai. Nukrypstant nuo 10 straipsnio 2 dalies, sprendimui dėl įspėjimo arba rekomendacijos viešinimo priimti reikalinga kvalifikuota dviejų trečdalių balsų dauguma.2. Kai ESRV Generalinė valdyba nusprendžia paviešinti įspėjimą ar rekomendaciją, ji iš anksto apie tai įspėją adresatą (-us).3. Kai ESRV Generalinė valdyba nusprendžia neviešinti įspėjimo arba rekomendacijos, adresatas ir, kai reikia, Taryba ir Europos priežiūros institucijos imasi visų būtinų priemonių jų konfidencialumui užtikrinti. Tarybos pirmininkas gali nuspręsti neinformuoti kitų Tarybos narių apie įspėjimą ar rekomendaciją.IV skyriusBaigiamosios nuostatos19 STRAIPSNIS ĮPAREIGOJIMAI TEIKTI ATASKAITAS1. ESRV ne mažiau kaip kartą per metus teikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai.2. Tarybos arba Komisijos kvietimu ESRV taip pat nagrinėja konkrečius klausimus.20 straipsnisPeržiūros nuostataTaryba nagrinėja šį reglamentą remdamasi Komisijos ataskaita praėjus trims metams nuo jo įsigaliojimo ir nusprendžia, ar ESRV užduotys ir organizacija turi būti peržiūrėtos gavus ECB nuomonę.21 straipsnisĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeEuropos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas [1] Tai yra Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetas (CEBS), Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros komitetas (CEIOPS) ir Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetas (CESR).[2] OL C , , p. .[3] Sprendimas XXXX[4] OL C , , p. .[5] OL C , , p. .[6] COM(2009) 114[7] COM(2009) 252[8] OL L , , p. .[9] OL L , , p. .[10] OL L , , p. .[11] OL L , , p. .[12] OL


Svarbus teisinis pranešimas

|

52005PC0039

Pasiūlymas Tarybos reglamentas nutraukiantis importuojamai polietileno tereftalato (PET) plėvelei, kurios kilmės šalis yra inter alia Indija, taikomų antidempingo priemonių pakartotinį dalinį tarpinį tyrimą  /* KOM/2005/0039 galutinis */

	Briuselis, 11.2.2005KOM(2005) 39 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASnutraukiantis importuojamai polietileno tereftalato (PET) plėvelei, kurios kilmės šalis yra inter alia Indija, taikomų antidempingo priemonių pakartotinį dalinį tarpinį tyrimą(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASTarybos reglamentu (EB) Nr. 1676/2001[1] Taryba nustatė galutinius antidempingo muitus importuojamai polietileno tereftalato plėvelei (PET), kurios kilmės šalis yra inter alia Indija. Indijos kilmės PET plėvelės importo muitai svyravo nuo 0% iki 62,6%. Jindal Poly Films Limited bendrovei galioja 0% muitas.Gavusi kelių didelių Bendrijos PET plėvelės gamintojų prašymą, Komisija 2004 m. vasario mėn. inicijavo pakartotinį dalinį tarpinį tyrimą, kuriame apsiribota tik Jindal Poly Films Limited bendrovės taikomo dempingo tyrimu.Tyrimas parodė, kad Jindal Poly Films Limited bendrovė dempingo netaiko.Todėl siūloma Jindal Poly Films Limited bendrovei taikomo 0% antidempingo muito nekeisti.PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASnutraukiantis importuojamai polietileno tereftalato (PET) plėvelei, kurios kilmės šalis yra inter alia Indija, taikomų antidempingo priemonių pakartotinį dalinį tarpinį tyrimąEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96[2] (toliau –pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį,pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,kadangi:A. PROCEDŪRA1. Ankstesnioji procedūra ir galiojančios priemonės(1) Atlikus 2000 m. gegužės mėn. inicijuotą tyrimą (toliau – pradinis tyrimas), 2001 m. rugpjūčio mėn. Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001[3] Taryba importuojamai polietileno tereftalato (PET) plėvelei, kurios kilmės šalis yra inter alia Indija, nustatė galutinius antidempingo muitus. Importuojamai PET plėvelei, kurios kilmės šalis Indija, taikomi muitai svyravo nuo 0% iki 62,6%.(2) Importui iš Jindal Poly Films Limited bendrovės, anksčiau Jindal Poyester Limited (pranešimas apie pavadinimo pakeitimą paskelbtas 2004 m. gruodžio 2 d.[4]), šiuo metu yra taikomas 0% antidempingo muitas. Iš šios bendrovės importuojamai PET plėvelei taip pat taikomas 7% kompensacinis muitas, kuris buvo įvestas 1999 m. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2597/1999[5].2. Pakartotinio tyrimo prašymas(3) Prašymą atlikti Jindal Poly Films Limited taikomo dempingo pakartotinį dalinį tarpinį tyrimą pateikė šie Bendrijos gamintojai: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH ir Nuroll SpA (toliau – pareiškėjai). Pareiškėjai atstovauja didelei Bendrijos PET plėvelės gamybos daliai. Toray Plastics Europe bendrovė pareiškė remianti prašymą, nors formaliai ji nėra pareiškėja.(4) Pareiškėjai įtarė, kad Jindal Poly Films Limited bendrovės taikomo dempingo dydis pasikeitė ir yra didesnis už buvusį dempingo dydį pradinio tyrimo metu, po kurio buvo įvestos galiojančios priemonės.3. Tyrimas(5) Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad prašyme yra pakankamai prima facie įrodymų, Komisija 2004 m. vasario 19 d. Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu („Inicijavimo pranešimas“)[6] pranešė apie dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį.(6) Pakartotinio tyrimo apimtis apsiribojo Jindal Poly Films Limited bendrovės taikomo dempingo tyrimu. Tyrimo laikotarpis (toliau –TL) tęsėsi nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2003 m. gruodžio 31 d.(7) Komisija apie pakartotinio tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė Jindal Poly Films Limited bendrovei, eksportuojančiosios šalies atstovams ir Bendrijos gamintojams. Suinteresuotoms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir paprašyti, kad jas išklausytų per inicijavimo pranešime nustatytą laiką.(8) Norėdama gauti informacijos, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga tyrimui, Komisija Jindal Poly Films Limited bendrovei, svarstomajai eksportuojančiai gamintojai, nusiuntė klausimyną; bendrovė į klausimyną atsakė. Siekiant patikrinti, ar pateikta informacija yra teisinga, buvo patikrintos bendrovės patalpos Naujajame Delyje.B. SVARSTOMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS1. Svarstomasis produktas(9) Svarstomasis produktas, apibrėžtas pradiniame tyrime, – tai polietileno tereftalato (PET) plėvelė, kurios kilmės šalis Indija, paprastai deklaruojama KN kodais ex 3920 62 19 ir ex 3920 62 90.2. Panašus produktas(10) Buvo nustatyta kaip ir pradiniame tyrime, kad PET plėvelė, gaminama ir parduodama Indijos vidaus rinkoje, PET plėvelė, eksportuojama iš Indijos į Bendriją, ir PET plėvelė, Bendrijos pramonės gaminama ir parduodama Bendrijos rinkoje, turi tas pačias fizines ir technines ypatybes ir tą patį panaudojimą. Todėl jos yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.C. DEMPINGAS1. Normalioji vertė(11) Siekiant nustatyti normaliąją vertę, iš pradžių buvo patikrinta, ar bendrą eksportuojančio gamintojo pardavimą vidaus rinkoje galima laikyti tipišku pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį, t. y. ar jis sudarė ne mažiau kaip 5% viso į Bendriją eksportuojamo svarstomojo produkto kiekio.(12) Po to buvo patikrinta, ar bendras kiekvieno produkto tipo pardavimas vidaus rinkoje sudarė ne mažiau kaip 5% į Bendriją eksportuojamo to paties produkto tipo kiekio.(13) Po to tais atvejais, kai produkto tipo pardavimas vidaus rinkoje sudarė ne mažiau kaip 5% to paties produkto tipo į Bendriją eksportuojamo kiekio, buvo tiriama, ar prekyboje įprastomis sąlygomis buvo parduoti pakankami kiekiai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Jei tam tikro produkto tipo pardavimas vidaus rinkoje didesnėmis už gamybos sąnaudas kainomis sudarė ne mažiau kaip 80% visų pardavimų, tokio produkto normalioji vertė buvo nustatoma, remiantis visų vidaus rinkoje parduotų produktų faktinės kainos svertiniu vidurkiu. Jei pelningai parduoto produkto tipo kiekiai sudarė 80% ar mažiau, bet ne mažiau kaip 10% visų parduotų kiekių, normalioji vertė buvo nustatoma, remiantis tik pelningai vidaus rinkoje parduotų produktų faktinės kainos svertiniu vidurkiu.(14) Tais atvejais, kai, nustatant normaliąją kainą, nebuvo galima remtis eksportuojančio gamintojo produkto tipų kainomis vidaus rinkoje dėl nepakankamo ar nulinio parduoto kiekio įprastomis prekybos sąlygomis, normalioji vertė buvo nustatyta, remiantis atitinkamo eksportuojančio gamintojo patirtomis gamybos sąnaudomis, pridėjus pagrįstas pardavimo, bendrąsias ir administracines sąnaudas (toliau – P, B ir A sąnaudos) bei pelną pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis.(15) P, B ir A sąnaudos buvo grindžiamos tokiomis eksportuojančio gamintojo patirtomis vidaus rinkoje parduoto svarstomojo produkto sąnaudomis, kurios buvo laikomos tipiškomis sąnaudomis. Pelnas buvo apskaičiuojamas, remiantis bendrovės gauto pelno iš tų produkto tipų, kurių pakankami kiekiai įprastinėmis prekybos sąlygomis buvo parduoti vidaus rinkoje, svertiniu vidurkiu.2. Eksporto kaina(16) Eksportuojantis gamintojas pranešė apie (vienos siuntos) pardavimą susijusiai bendrovei Bendrijoje. Kadangi tai buvo menkas kiekis, į jį nebuvo atsižvelgta.(17) Kiti per tyrimo laikotarpį į Bendriją eksportuoto svarstomojo produkto kiekiai buvo parduoti nepriklausomiems klientams. Todėl eksporto kaina buvo nustatyta, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi pagal faktiškai sumokėtą ar mokėtiną eksporto kainą.3. Palyginimas(18) Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos ex-works kaina. Kad lyginimas būtų teisingas, buvo daromos korekcijos deramai atsižvelgiant pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį į skirtumus, turinčius įtakos kainų palyginamumui. Taigi, buvo koreguojama, atsižvelgiant į kainų sumažinimus, nuolaidas, vežimo, draudimo, tvarkymo, krovimo, pagalbines ir pakavimo sąnaudas, suteiktus kreditus ir komisinius mokesčius, jei jie buvo taikytini ir įrodyti patikrintais faktais.a) Importo mokesčiai(19) Jindal Poly Films Limited bendrovė teigė, kad normalioji kaina turėtų būti koreguojama, atsižvelgiant į nesurinktą importo muitą pagal išankstinių licencijų schemą (toliau – ILS) už importuotas žaliavas, kurios buvo sunaudotos eksportui skirtoms prekėms pagaminti. ILS leidžia įvežti žaliavas be muitų, jei įmonė eksportuoja atitinkamos vertės atitinkamą gatavos produkcijos kiekį, kuris yra nustatomas pagal oficialiai nustatytas standartines sunaudotų žaliavų ir gautos produkcijos normas. Pagal ILS importuotas prekes galima naudoti eksportuojamoms prekėms gaminti arba vidaus žaliavų, kurios yra naudojamos tokioms prekėms gaminti, atsargoms papildyti. Bendrovė teigė, kad eksportuojamas į EB svarstomasis produktas buvo naudojamas žaliavų importo poreikiams tenkinti pagal ILS.(20) Jokios išvados dėl to, ar pagrįstas būtų koregavimas dėl šios pretenzijos, nebuvo padaryta, nes tai neturėtų jokios įtakos galutiniam pakartotinio tyrimo rezultatui.b) Kiti koregavimo reikalaujantys veiksniai(21) Eksportuojantis gamintojas teigė, kad tam tikro riboto eksporto kiekio atžvilgiu reikėtų koreguoti eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies k punktą, remiantis išmokomis, gautomis pagal muitų nuolaidų knygelių (DEPB) schemą eksportuojant prekes. Pagal šią schemą kreditus, gautus eksportuojant svarstomąjį produktą, būtų galima įskaityti į bet kurių prekių importo muitus arba juos būtų galima laisvai parduoti kitoms įmonėms. Be to, niekur nėra apribota, kad importuotos prekės turėtų būti naudojamos tik eksportuojamam produktui gaminti. Gamintojas neįrodė, kad išmoka, gauta pagal DEPB schemą eksportavus prekes, turėjo įtakos kainų palyginamumui, ir, svarbiausia, jis neįrodė, kad dėl tokių DEPB išmokų klientai visuomet mokėjo skirtingas kainas vidaus rinkoje. Todėl ši pretenzija buvo atmesta.4. Dempingo dydis(22) Dempingo dydis buvo nustatytas, lyginant svertinį normaliosios kainos svertinį vidurkį su eksporto kainos svertiniu vidurkiu pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį.(23) Toks palyginimas parodė, kad dempingo dydis yra 0%.D. IŠVADA(24) Remiantis pirmiau minėtais faktais ir samprotavimais bei atsižvelgiant į turimą informaciją, daroma išvada, kad, vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, vykdoma dalinė tarpinė peržiūra turėtų būti nutraukta, ir 0% antidempingo muitas, įvestas Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 Jindal Poly Films Limited bendrovės pagamintai ir į EB eksportuojamai PET plėvelei, turėtų būti taikomas ir toliau.(25) Visoms suinteresuotoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir samprotavimus, kuriais remiantis buvo priimtas sprendimas toliau taikyti šiuo metu galiojantį antidempingo muitą, ir joms buvo suteikta galimybė pareikšti savo pastabas. Šalys jokių pastabų nepareiškė.(26) Bendrijos pramonės atstovai teigė, kad dempingas turėjo būti apskaičiuotas lyginant normaliosios vertės svertinį vidurkį su individualiu eksporto sandoriu, nes buvo tvirtinama, kad „specialiai pirkėjų kategorijai“ yra taikomas tikslinis dempingas. Jie teigė, kad jei specialus plėvelės tipas būtų parduodamas tik galutiniams pirkėjams, tai prilygtų pardavimų suskirstymui pagal pirkėjus. Jie taip pat teigė, kad šis požiūris buvo pagrįstas gamybos pajėgumų padidėjimu Indijoje, kuris, jų nuomone, yra daugiausia susijęs su specialiojo plėvelės tipo gamyba. Šiuo atveju pirmiausia reikėtų pažymėti, kad aptariama plėvelė nebuvo parduodama tik tą plėvelės tipą perkantiems klientams, bet taip pat ir tiems, kurie perka kitus plėvelės tipus. Lyginant skirtingiems klientams parduoto to paties plėvelės tipo kainas, nebuvo paskelbta tendencija diferencijuoti kainas pagal klientus. Nenustačius tokios tendencijos tariamas dempingo skirstymas pagal prekės tipą nėra susijęs su dempingo apskaičiavimo metodo pasirinkimu, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje. Be to, taip pat reikėtų pažymėti, kad pasikeitimai gamybos pajėgumuose nėra tas veiksnys pagal kurį nustatoma metodika, skirta dempingo skirtumui apskaičiuoti. Kadangi, atsižvelgiant į klientus, regionus ir laikotarpį, tikslinis dempingas nebuvo nustatytas, Bendrijos pramonės prašymas yra atmetamas ir, normaliosios vertės lyginimas su eksporto kaina, remiantis svertiniu vidurkiu yra laikomas tinkama metodika,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisŠiuo reglamentu nutraukiama importuojamai polietileno tereftalato (PET) plėvelei, kurios kilmės šalis yra inter alia Indija, paprastai deklaruojamos KN kodais ex 3920 62 19 ir ex 3920 62 90, taikomų antidempingo priemonių dalinė tarpinė peržiūra dėl su Indijos eksportuojančiam gamintojui Jindal Poly Films Limited taikomų priemonių.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas [1] OL L 227, 2001 8 23, p. 1.[2] OL L 56, 1996 3 6, p. 1 su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL Nr. L 77, 2004 3 13, p. 12).[3] OL L 227, 2001 8 23, p. 1.[4] OL C 297, 2004 12 2, p. 2.[5] OL L 316, 1999 12 10, p. 1.[6] OJ C 43, 19.2.2004, p. 14.