               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 05 19
            COM(2020) 219 final
            2020/0096(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo siekiant atsižvelgti į įgyvendinant CORSIA svarbius COVID-19 pandemijos padarinius iš dalies keičiamos Tarybos sprendimo (ES) 2016/915 nuostatos dėl atskaitos laikotarpio, naudotino išmetamo CO2 kiekio didėjimui apskaičiuoti

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis dėl COVID-19 pandemijos priimtas pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo keičiama pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje (ICAO), dėl Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistemoje (CORSIA) nustatyto atskaitos laikotarpio, naudotino išmetamo CO2 kiekio didėjimui apskaičiuoti (toliau – atskaitinė vertė).

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Čikagos konvencija ir Paryžiaus susitarimas

               Čikagos konvencija (toliau – Konvencija) siekiama reguliuoti tarptautinį oro susisiekimą. Šia 1947 m. balandžio 4 d. įsigaliojusia konvencija įsteigta Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija (ICAO).

               Paryžiaus susitarimą 2015 m. gruodžio mėn. patvirtino Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencija. Jo tikslas – užtikrinti, kad pasaulio temperatūra padidėtų gerokai mažiau nei 2 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau siekti temperatūros padidėjimą sumažinti dar labiau – iki 1,5 °C. Prie šio išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslo turėtų prisidėti visi ekonomikos sektoriai, taip pat ir tarptautinės aviacijos sektorius.

               Visos ES valstybės narės yra abiejų susitarimų šalys. ES ir jos valstybės narės yra Paryžiaus susitarimo šalys ir bendrai įsipareigojo sumažinti savo išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį.

               2.2.Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija

               Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija yra specializuota Jungtinių Tautų agentūra. Organizacijos tikslai ir uždaviniai – plėtoti tarptautinės oro navigacijos principus bei metodus ir skatinti tarptautinio oro susisiekimo planavimą bei plėtrą. ES turi ad hoc stebėtojos statusą daugelyje ICAO organų (Asamblėjoje ir kituose techniniuose organuose).

               2.3.Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistema (CORSIA)

               2018 m. birželio 27 d. vykusioje savo 214-ojoje sesijoje ICAO taryba patvirtino tarptautinių standartų ir rekomenduojamos tvarkos aprašą „Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistema (CORSIA)“ – jis priimtas kaip Čikagos konvencijos 16 priedo „Aplinkos apsauga“ IV tomas.

               Vadovaudamosi Tarybos sprendimu (ES) 2018/2027
                  1
               , valstybės narės pranešė ICAO apie skirtumus. Be kita ko, Direktyva 2003/87/EB ir CORSIA visų pirma skiriasi tuo, kad Direktyva 2003/87/EB taikoma nepriklausomai nuo lėktuvų naudotojų nacionalinės priklausomybės. Iš esmės ji apima skrydžius iš aerodromų, esančių valstybių narių, kurioms taikoma Sutartis, teritorijose, arba į juos. Ji taikoma visiems be išimties skrydžiams valstybėse narėse ir (arba) EEE šalyse ir tarp jų.

               Standartų ir rekomenduojamos praktikos II dalies 3.2 dalyje („CO2 kompensavimo reikalavimai“) nustatyta, kad atskaitinė vertė yra maršrutuose, kuriems taikoma CORSIA, 2019–2020 m. laikotarpiu per metus išmestas vidutinis CO2 kiekis.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               3.1. Pagrindiniai faktai

               Svarbu apsvarstyti, kaip COVID-19 pandemija paveiks CORSIA atskaitinę vertę, pagal kurią bus nustatomi lėktuvų naudotojams taikytini kompensavimo reikalavimai, kurių tikslas – užtikrinti, kad nuo 2020 m. augimas vyktų nedidėjant išmetamam CO2 kiekiui.

               2020 m. tarptautinės aviacijos sektoriuje išmestas CO2 kiekis dėl vykstančios COVID-19 pandemijos neabejotinai bus daug mažesnis. Dėl šios pandemijos CORSIA atskaitinė vertė būtų gerokai mažesnė (nebent jos apibrėžtis būtų persvarstyta), todėl kompensavimo reikalavimai būtų didesni. Tai, savaime suprantama, taip pat priklauso nuo to, kokiu tempu atsigaus tarptautinis oro eismas, ir nuo to, kaip kis šiame sektoriuje išmetamas CO2 kiekis.

               ICAO Aviacijos ir aplinkos apsaugos komitetas (CAEP) atliko dydžio eilės analizę, kuria siekta remiantis įvairiais scenarijais kiekybiškai įvertinti COVID-19 pandemijos poveikį išmetamųjų teršalų vienetų, kuriais pagal CORSIA kompensuojamas išmetamas CO2 kiekis, paklausai, ir išnagrinėti įvairias atskaitinės vertės pasirinkimo galimybes.
                  2

               CAEP atlikus analizę, kurioje nagrinėtos įvairios atskaitinės vertės pasirinkimo galimybės, pavyzdžiui, išlaikyti status quo, naudoti 2019 m. išmestą CO2 kiekį arba per daugiau metų išmestą vidutinį CO2 kiekį ar net ekstrapoliuotą CO2 kiekio, kuris galėjo būti išmestas 2020 m., įvertį, be kita ko, nustatyta, kad:

               –2020 m. išmestas CO2 kiekis gali būti apie 40 proc. mažesnis, nei buvo numatyta 2016 m.;

               –naudojant šiuo metu CORSIA nustatytą atskaitos laikotarpį apskaičiuotas atskaitinis išmetamo CO2 kiekis gali būti apie 18 proc. mažesnis už 2019 m. išmestą kiekį;

               –mažesnės atskaitinės vertės taikymas gali labai paveikti bendrą kompensavimo reikalavimų vertę:

               ·bandomuoju etapu (2021–2023 m.): nuo +280 proc. pagal V formos atsigavimo scenarijų iki +150 proc. pagal U formos atsigavimo su negrįžtamais nuostoliais scenarijų;

               ·per visą laikotarpį (2021–2035 m.): nuo +45 proc. pagal V formos atsigavimo scenarijų iki −24 proc. pagal U formos atsigavimo su negrįžtamais nuostoliais scenarijų;

               –kaip atskaitinę vertę pasirinkus 2019 m. išmestą CO2 kiekį, bendra kompensavimo reikalavimų vertė:

               ·bandomuoju etapu (2021–2023 m.): pagal COVID-19 scenarijus iki 2023 m. būtų lygi arba artima nuliui;

               ·per visą laikotarpį (2021–2035 m.): būtų nuo −9 proc. pagal V formos atsigavimo scenarijų iki −32 proc. pagal U formos atsigavimo su negrįžtamais nuostoliais scenarijų.

               2020 m. gegužės 11 d. CAEP valdymo grupės posėdyje buvo vieningai pritarta pasiūlymui šią dydžio eilės analizę pateikti apsvarstyti ICAO tarybai 2020 m. birželio mėn. vyksiančioje jos 220-ojoje sesijoje.

               3.2. Siūloma pozicija

               Atsižvelgiant į aplinkosauginio veiksmingumo aspektą, susijusį su ICAO tikslu užtikrinti, kad nuo 2020 m. augimas vyktų nedidėjant išmetamam CO2 kiekiui, į poreikį užtikrinti, kad CORSIA būtų remiama dėl COVID-19 pandemijos susidariusiomis aplinkybėmis ir kad netektų keisti pagrindinių CORSIA modelio elementų, taip pat į ICAO teisinį procesą, pradinis apdairus žingsnis, remiantis šiuo metu turima informacija
                  3
               , būtų prireikus sutikti atlikti CORSIA modelio pakeitimą, kuriuo kaip atskaitinė vertė būtų nustatytas tik 2019 m. tarptautinės aviacijos sektoriuje išmestas CO2 kiekis, kuriam taikoma CORSIA.

               Per savo sesiją priėmusi sprendimą pakeisti CORSIA atskaitinę vertę ICAO taryba parodytų, kad aktyviai stengiasi prisitaikyti prie krizės ir užtikrinti, kad valstybės ir toliau remtų CORSIA ir joje dalyvautų. Siekiant suderinti būtinybę sprendimą priimti skubiai su poreikiu užtikrinti atitiktį ICAO valdymo taisyklėms, ICAO tarybai priėmus tokį sprendimą galėtų būti surengta raštiškų konsultacijų su valstybėmis procedūra ir tada sprendimas galėtų būti oficialiai priimtas per kitą (221-ąją) ICAO tarybos sesiją.

               Gali būti tikslinga atlikti tam tikrus susijusius CORSIA modelio elementų pakeitimus, kaip antai:

               –atitinkamai pakeisti numatytą galimybę naudoti 2020 m. išmestą CO2 kiekį kaip atskaitinę vertę kompensavimo reikalavimams, taikytiniems bandomuoju etapu, t. y. pirmaisiais trejais savanoriško dalyvavimo sistemoje metais (2021–2023 m.), apskaičiuoti;

               –pateikti paaiškinimą, kad apskaičiuojant konkrečiais metais taikytinus kompensavimo reikalavimus sektoriaus augimo koeficientas negali būti neigiamas, taip užkertant kelią atvejams, kuriais vienais metais taikytini neigiami kompensavimo reikalavimai atsvertų kitais to paties reikalavimų laikymosi laikotarpio metais taikytinus teigiamus kompensavimo reikalavimus.

               Kai kurios šalys nurodė, kad, jei atskaitinė vertė bus keičiama, jos gali bandyti naudodamosi ta proga prašyti atskiroms šalims nustatyti skirtingas atskaitines vertes, atsižvelgiant į šalies išsivystymo lygį, prisijungimo prie CORSIA metus ar kitus kriterijus. Toks pakeitimas prieštarautų Rezoliucijoje A40-19 nustatytiems principams, Čikagos konvencijai ir joje nustatytam nediskriminavimo principui ir sukeltų didelį visos CORSIA sužlugdymo pavojų.

               Jei ikikriziniam eismo ir su juo susijusio išmetamo CO2 kiekio lygiui pasiekti prireiktų kelerių metų, nustačius didesnę 2019 m. išmestu CO2 kiekiu pagrįstą atskaitinę vertę kompensavimo reikalavimų vertė bandomuoju etapu būtų nulinė arba labai maža. Šiuo atžvilgiu reikėtų priminti, kad Asamblėjos rezoliucijoje A40-19 numatyta kas trejus metus (pirmą kartą – 2022 m.) CORSIA peržiūrėti. Joje nurodyta, kad atliekant šias peržiūras turėtų būti įvertinta pažanga siekiant ICAO plataus užmojo tikslo užtikrinti, kad nuo 2020 m. tarptautinės aviacijos sektoriuje išmetamas bendras grynasis anglies dioksido kiekis nedidėtų, taip pat su rinka ir išlaidomis susijęs šios sistemos poveikis valstybėms, lėktuvų naudotojams ir tarptautinei aviacijai ir sistemos modelio elementų veikimas. Be to, turėtų būti išnagrinėta, kaip būtų galima patobulinti sistemą, kad būtų prisidedama prie Paryžiaus susitarimo tikslo, ypač jame nustatytų ilgalaikių temperatūros tikslų, ir apsvarstyta galimybė atnaujinti sistemos modelio elementus siekiant gerinti įgyvendinimą, didinti veiksmingumą ir kuo labiau sumažinti rinkos iškraipymą.

               Tokia peržiūra yra svarbi siekiant užtikrinti, kad sistema derėtų su Asamblėjos svarstysimu ilgalaikiu plataus užmojo išmetamo CO2 kiekio mažinimo tikslu.

               Priklausomai nuo to, kokiu tempu atsigaus tarptautinis oro eismas ir kokiu mastu CORSIA padės siekti ilgalaikio plataus užmojo išmetamo CO2 kiekio mažinimo tikslo, atliekant būsimą CORSIA peržiūrą gali būti svarbu persvarstyti šios sistemos užmojo mastą, galbūt įskaitant ir atskaitinės vertės klausimą. CORSIA užmojo masto didinimas derėtų su Tarybos sprendime (ES) 2016/915 nustatyta Sąjungos pozicija.

               Dėl COVID-19 pandemijos daromas Sąjungos pozicijos dėl CORSIA pakeitimas iš esmės nepaveiktų ES paramos politikai, kuria grindžiamas Asamblėjos rezoliucijoje A40-19 nustatytas ICAO plataus užmojo tikslas užtikrinti, kad nuo 2020 m. augimas vyktų nedidėjant išmetamam CO2 kiekiui.

               4.Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

               Siūlomas sprendimas yra suderinamas su kitų sričių Sąjungos politika, visų pirma energetikos, aplinkos ir transporto, ir ją papildo.

               5.Teisinis pagrindas

               5.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               5.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               SESV 218 straipsnio 9 dalis taikoma neatsižvelgiant į tai, ar Sąjunga yra organo narė arba susitarimo šalis
                  4
               .

               5.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Aktas (CORSIA standartai ir rekomenduojama praktika), kurį gali reikėti iš dalies pakeisti ICAO Tarybai, yra teisinę galią turintis aktas. Numatomas aktas gali turėti didelės įtakos ES teisės aktų, visų pirma Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB, turiniui. Numatomu aktu Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               5.2.Materialinis teisinis pagrindas

               Pagal SESV 192 straipsnio 1 dalį ir 191 straipsnį Europos Sąjunga padeda siekti, be kita ko, šių tikslų: išlaikyti, saugoti ir gerinti aplinkos kokybę; remti tarptautinio lygio priemones, skirtas regioninėms ar pasaulinėms aplinkos problemoms spręsti, visų pirma kovai su klimato kaita.

               5.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               5.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su klimato politika tarptautinės aviacijos srityje.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 192 straipsnio 1 dalis.

               5.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 192 straipsnio 1 dalis kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               2020/0096 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo siekiant atsižvelgti į įgyvendinant CORSIA svarbius COVID-19 pandemijos padarinius iš dalies keičiamos Tarybos sprendimo (ES) 2016/915 nuostatos dėl atskaitos laikotarpio, naudotino išmetamo CO2 kiekio didėjimui apskaičiuoti

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)1947 m. balandžio 4 d. įsigaliojo Čikagos tarptautinė civilinės aviacijos konvencija (toliau – Konvencija), kuria siekiama reguliuoti tarptautinį oro susisiekimą. Ja įsteigta Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija (ICAO);

               (2)visos Sąjungos valstybės narės yra Konvencijos susitariančiosios valstybės ir ICAO narės, o Sąjunga turi stebėtojos statusą tam tikruose ICAO organuose;

               (3)2015 m. gruodžio mėn. 21-oji Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencija patvirtino Paryžiaus susitarimą, kurio tikslas – užtikrinti, kad pasaulio temperatūra padidėtų gerokai mažiau nei 2 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau siekti temperatūros padidėjimą sumažinti dar labiau – iki 1,5 °C. Prie šio išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslo turėtų prisidėti visi ekonomikos sektoriai, taip pat ir tarptautinės aviacijos sektorius;

               (4)2016 m. 39-oji ICAO asamblėja priėmė Rezoliuciją A39-3, kurioje nuspręsta sukurti pasaulinį rinkos mechanizmą, kurio tikslas – užtikrinti, kad tarptautinės aviacijos sektoriuje išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis nuo 2020 m. nedidėtų. Sąjungos pozicija dėl to mechanizmo ir įvairių jo elementų rengimo ir priėmimo nustatyta Tarybos sprendimu (ES) 2016/915
                  5
               . Šis sprendimas rodo, kad atitinkami ICAO tarybos – susitarimu įsteigto organo – priimami sprendimai turi teisinę galią. Jie gali tapti privalomi pagal Konvenciją, laikantis joje nustatytų ribų, ir taip pat gali tapti privalomi Sąjungai ir jos valstybėms narėms pagal galiojančius tarptautinius oro susisiekimo susitarimus;

               (5)2018 m. birželio 27 d. vykusiame dešimtajame savo 214-osios sesijos posėdyje ICAO taryba priėmė Konvencijos 16 priedo IV tomo (tarptautinių standartų ir rekomenduojamos praktikos aprašo „Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistema (CORSIA)“) pirmą redakciją. Šiame tekste, be kita ko, nustatomos išmetamo CO2 kiekio vertės, naudotinos augimo koeficientams (sektoriaus augimo koeficientui ir lėktuvų naudotojų augimo koeficientams) apskaičiuoti. Šios vertės nustatomos apskaičiavus 2019–2020 m. tarptautinės aviacijos sektoriuje išmesto CO2 kiekio, kuriam taikoma CORSIA, vidurkį (sektoriaus lygmeniu ir atskirų lėktuvų naudotojų lygmeniu);

               (6)vadovaudamosi Tarybos sprendimu (ES) 2018/2027
                  6
               , valstybės narės pranešė ICAO apie Direktyvos 2003/87/EB ir šių standartų bei rekomenduojamos praktikos skirtumus;

               (7)2020 m. tarptautinės aviacijos sektoriuje išmestas CO2 kiekis dėl besitęsiančios COVID-19 pandemijos bus daug mažesnis
                  7
               . Todėl CORSIA nustatytos augimo koeficientams apskaičiuoti naudotinos išmetamo CO2 kiekio vertės taip pat bus daug mažesnės
                  8
               . Jei šios vertės nebus pakeistos, kompensavimo reikalavimai, priklausomai nuo to, kokiu tempu atsigaus tarptautinis oro eismas, ir nuo to, kaip kis šiame sektoriuje išmetamas CO2 kiekis, gali būti daug didesni;

               (8)tikėtina, kad per 2020 m. birželio 8–26 d. vyksiančią savo 220-ąją sesiją ICAO taryba priims išties svarbų sprendimą iš dalies pakeisti CORSIA nustatytas augimo koeficientams apskaičiuoti naudotinas išmetamo CO2 kiekio vertes, konkrečiau, atskaitos laikotarpį, kuriuo turi būti remiamasi (toliau – atskaitos laikotarpis). Galutinis sprendimas šiuo klausimu gali būti priimtas ir kitoje (221-ojoje) ICAO tarybos sesijoje. Taip visų pirma gali nutikti, jei ICAO taryba manytų, kad prieš priimant tokį sprendimą turėtų būti surengta raštiškų konsultacijų su valstybėmis procedūra;

               (9)sprendimus tiek dėl pačios CORSIA, tiek dėl jos sąlygų pakeitimo priima susitarimu įsteigtas organas ir jie turi teisinę galią;

               (10)nors Sąjunga ir jos valstybės narės nuolat palaikė idėją bendrą tarptautinės aviacijos sektoriuje išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslą grįsti siekiu neviršyti 2020 m. lygio, dabartinėmis aplinkybėmis panašu, kad norint nustatyti arčiausią galimą realiais duomenimis grindžiamą pakaitinį rodiklį, kuris atspindėtų Rezoliucijoje A39-3 nustatytą ICAO ilgalaikį tikslą užtikrinti, kad nuo 2020 m. augimas vyktų nedidėjant išmetamam CO2 kiekiui, kaip atskaitos laikotarpį reikėtų pasirinkti 2019 m. Atsižvelgiant į šias aplinkybes ir siekiant išlaikyti pakankamą paramą CORSIA bei išsaugoti pagrindinius jos modelio elementus, remiantis šiuo metu turima informacija tikslinga sutikti su tuo, kad būtų nustatytas vienintelis 2019 kalendoriniais metais pagrįstas atskaitos laikotarpis;

               (11)per šiuo metu vykstančius debatus iškelta kita mintis atskiroms šalims nustatyti skirtingas atskaitines vertes, atsižvelgiant į šalies išsivystymo lygį, prisijungimo prie CORSIA metus ar kitus kriterijus, neturėtų būti palaikoma. Tai pažeistų Rezoliucijoje A40-19 primintą nediskriminavimo principą ir keltų pavojų tolesniam dabartinės CORSIA egzistavimui;

               (12)todėl Tarybos sprendimas (ES) 2016/915 turėtų būti iš dalies pakeistas, kad Sąjunga ir jos valstybės narės galėtų sutikti su tuo, kad būtų nustatytas vienintelis 2019 kalendoriniais metais pagrįstas atskaitos laikotarpis;

               (13)išlieka galioti reguliarių peržiūrų principas. Šiuo atžvilgiu reikėtų priminti, kad Asamblėjos rezoliucijoje A40-19 numatyta CORSIA peržiūrėti kas trejus metus (pirmą kartą – 2022 m.). Atlikti tokią peržiūrą bus tuo svarbiau, kuo ilgiau užtruks sektoriuje pasiekti ikikrizinį eismo ir su juo susijusio išmetamo CO2 kiekio lygį. Jei atsigavimas bus lėtas, tikėtina, kad nustačius 2019 m. išmestu CO2 kiekiu pagrįstą atskaitinę vertę kompensavimo reikalavimų vertė CORSIA bandomuoju etapu (2021–2023 m.) bus nulinė arba labai maža
                  9
               . Tokia peržiūra yra svarbi siekiant užtikrinti, kad sistema derėtų su Asamblėjos svarstysimu ilgalaikiu plataus užmojo išmetamo CO2 kiekio mažinimo tikslu;

               (14)dėl visų ekonomikos sektorių prisidėjimo prie išmetamo CO2 kiekio mažinimo pasakytina, kad aviacijos sektorius šio tikslo siekti padeda nuo 2012 m., t. y. nuo tada, kai jis buvo įtrauktas į ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą. Komisija teiks ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai ir prireikus pateiks CORSIA įgyvendinimo pasiūlymą, atitinkantį tikslą užtikrinti, kad aviacijos sektorius padėtų vykdyti Sąjungos įsipareigojimą iki 2030 m. visos ekonomikos mastu sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį;

               (15)Tarybos sprendimas (ES) 2016/915 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Tarybos sprendimo (ES) 2016/915 priedas iš dalies keičiamas pagal šio sprendimo priedą.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

               Priimta Briuselyje

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkas

                     (1)

                        2018 m. lapkričio 29 d. Tarybos sprendimas (ES) 2018/2027 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje, dėl aplinkos apsaugos srityje taikomos Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistemos (CORSIA) tarptautinių standartų ir rekomenduojamos praktikos aprašo pirmos redakcijos (OL L 325, 2018 12 20, p. 25).

                     (2)

                        Susijusius tyrimus taip pat atliko IATA, ICSA ir kitos organizacijos. Žr., pavyzdžiui,

                  https://www.iata.org/en/policy/environment/corsia/

                        arba https://www.edf.org/sites/default/files/documents/COVID_CORSIA_baseline_analysis.pdf.

                     (3)

                        Visų pirma informacija, gauta iš ICAO CAEP.

                     (4)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64 punktas.

                     (5)

                        2016 m. gegužės 30 d. Tarybos sprendimas (ES) 2016/915 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi dėl tarptautinio dokumento, kuris turi būti parengtas ICAO institucijose ir kuriuo ketinama numatyti nuo 2020 m. įgyvendinti bendrą pasaulinę rinka grindžiamą priemonę tarptautinės aviacijos išmetamiesiems teršalams (OL L 153, 2016 6 10, p. 32).

                     (6)

                        2018 m. lapkričio 29 d. Tarybos sprendimas (ES) 2018/2027 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje, dėl aplinkos apsaugos srityje taikomos Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistemos (CORSIA) tarptautinių standartų ir rekomenduojamos praktikos aprašo pirmos redakcijos (OL L 325, 2018 12 20, p. 25).

                     (7)

                        2020 m. išmestas CO2 kiekis gali būti apie 40 proc. mažesnis, nei buvo numatyta 2016 m. (ICAO CAEP, 2020 m. gegužės 11 d.).

                     (8)

                        Naudojant CORSIA nustatytą atskaitos laikotarpį apskaičiuotas atskaitinis išmetamo CO2 kiekis gali būti apie 18 proc. mažesnis už 2019 m. išmestą kiekį (ICAO CAEP, 2020 m. gegužės 11 d.).

                     (9)

                        ICAO CAEP, 2020 m. gegužės 11 d.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 05 19
            COM(2020) 219 final
            PRIEDAS
            prie
            pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            kuriuo siekiant atsižvelgti į įgyvendinant CORSIA svarbius COVID-19 pandemijos padarinius iš dalies keičiamos Tarybos sprendimo (ES) 2016/915 nuostatos dėl atskaitos laikotarpio, naudotino išmetamo CO2 kiekio didėjimui apskaičiuoti

               PRIEDAS

               Tarybos sprendimo (ES) 2016/915 priedas iš dalies keičiamas taip:

               po antrosios įtraukos įrašoma ši įtrauka:

               „– siekdama atsižvelgti į COVID-19 pandemijos poveikį 2020 m. išmestam ŠESD kiekiui, sutinka su tuo, kad CORSIA nustatytos augimo koeficientams apskaičiuoti naudotinos išmesto ŠESD kiekio vertės būtų iš dalies pakeistos ir atitiktų tik 2019 m. išmestą ŠESD kiekį;“.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 07 24
            COM(2020) 332 final
            2020/0150(CNS)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo Prancūzijai leidžiama Gvadelupoje, Prancūzijos Gvianoje, Martinikoje ir Reunjone gaminamam tradiciniam romui taikyti sumažintus tam tikrų netiesioginių mokesčių tarifus
            {SWD(2020) 141 final}

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               Atokiausiuose Prancūzijos regionuose pagamintam tradiciniam romui nuo 1923 m. Prancūzijos žemyninės dalies rinkoje taikoma specifinė akcizų mokėjimo tvarka. Sukūrus vidaus rinką ir suderinus akcizus Europoje, ši specifinė akcizų mokėjimo tvarka, pritarus ES, buvo taikomas toliau.

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               Šis pasiūlymas susijęs su Tarybos sprendimu, kuriuo būtų pakeistas dabartinis 2014 m. vasario 20 d. Tarybos sprendimas Nr. 189/2014/ES
                  1
               , priimtas remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 349 straipsniu. Šiuo straipsniu sudaromos sąlygos nustatyti atokiausiems regionams skirtas konkrečias priemones, nes jame pripažįstama, kad sunkumų pastovumas ir derinys labai riboja plėtrą ir veikia jų ekonominę bei socialinę padėtį. Jame leidžiama taikyti tokias priemones, jei jomis nepažeidžiamas Sąjungos teisinės tvarkos ir, be kita ko, vidaus rinkos ir bendros politikos krypčių vientisumas bei darna. Šiuo metu galiojančiu sprendimu Prancūzijai leidžiama taikyti sumažintus tam tikrų netiesioginių mokesčių
                  2
                tarifus atokiausiuose Prancūzijos regionuose – Gvadelupoje, Prancūzijos Gvianoje, Martinikoje ir Reunjone – pagamintam ir į Prancūzijos žemyninę dalį atvežtam bei joje suvartojamam tradiciniam romui. Sumažintas netiesioginių mokesčių tarifas negali būti daugiau kaip 50 % mažesnis už alkoholiui taikomą standartinį Prancūzijos akcizo tarifą ir yra taikomas ne didesnei kaip 144 000 hektolitrų metinei gryno alkoholio kvotai. Nukrypti leidžianti nuostata baigia galioti 2020 m. gruodžio 31 d.;

               Taikant šią tvarką siekiama kompensuoti atokiausiuose Prancūzijos regionuose patiriamas didesnes tradicinio romo gamybos sąnaudas ir užtikrinti, kad šis romas patektų į Prancūzijos žemyninės dalies rinką, kuri yra pagrindinė jo realizavimo rinka. Nepalankią konkurencinę ekonominės veiklos vykdytojų padėtį lemia atokiausių Prancūzijos regionų atokumas, izoliuotumas, mažumas, sunkios topografinės bei klimato sąlygos ir ekonominis priklausomumas nuo keleto produktų – visų pirma cukranendrių, cukraus ir romo vertės grandinės – dėl kurių šių regionų ekonominė plėtra yra labai apribota.

               Remdamasi prie šio pasiūlymo pridedamu analitiniu dokumentu, kuriame išnagrinėta dabartinė tvarka ir tikėtinas pasirinkimo galimybių poveikis laikotarpiu po 2020 m., Komisija siūlo atnaujinti tvarką ir ją taikyti iki 2027 m., taip pat nustatyti didesnę metinę 153 000 hektolitrų gryno alkoholio (hpa) kvotą, o didžiausios 50 % sumažinimo normos nekeisti. Metinės kvotos padidinimas iki 153 000 hpa dera su ankstesniais kvotos padidinimais – taip atsižvelgiama į gamybos augimą ir to pakanka, kad būtų sumažintas poreikis prieš pasibaigiant septyneriems naujojo sprendimo galiojimo metams atlikti tolesnius pakeitimus. Taip bus išspręsta dėl nustatytos kvotos kylanti problema, kai kvotą reikia periodiškai koreguoti atliekant Tarybos sprendimų pakeitimus, kurie paprastai taikomi atgaline data. Dėl to gamintojai negali planuoti savo gamybos, o kai kuriais atvejais – ilgalaikių investicijų. Be to, kvotą padidinus nedaug užtikrinamas derėjimas su visuomenės sveikatos ir konkurencijos politika.

               Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  2017 m. komunikate „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su ES atokiausiais regionais“
                     3
                   pažymima, kad atokiausi regionai ir toliau patiria didelių sunkumų, o daugelis jų – nuolatiniai. Komunikate pateikiamas Komisijos požiūris, kaip remti šiuos regionus panaudojant jų unikalius išteklius ir nustatant naujus sektorius, kuriuose būtų skatinamas augimas ir darbo vietų kūrimas.

                  Todėl šio pasiūlymo tikslas – remti atokiausius Prancūzijos regionus panaudojant jų išteklius, kad būtų skatinamas vietos masto augimas ir darbo vietų kūrimas cukranendrių, cukraus ir romo sektoriuje. Šis pasiūlymas papildo atokiausiems regionams ir saloms skirtą programą (POSEI)
                     4
                  , pagal kurią siekiama remti pirminį sektorių ir žaliavų gamybą.

               Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Pasiūlymas dera su 2015 m. bendrosios rinkos strategija
                     5
                  , kurioje Komisija numato sukurti labiau integruotą ir teisingesnę bendrąją rinką, kuri bus naudinga visiems suinteresuotiesiems subjektams. Vienas iš siūlomos priemonės tikslų – sumažinti atokiausių regionų įmonių patiriamas papildomas išlaidas, kurios joms trukdo visapusiškai dalyvauti bendrojoje rinkoje. Kadangi pasiūlymas teikiamas dėl nedidelio produkcijos kiekio (numatomas romo kiekis sudaro mažiau nei 1,5 % Prancūzijoje suvartojamų alkoholinių gėrimų kiekio), neigiamo poveikio sklandžiam bendrosios rinkos veikimui nenumatoma.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               Teisinis pagrindas

                  Teisinis pagrindas yra SESV 349 straipsnis. Pagal šią nuostatą Taryba gali priimti konkrečias nuostatas, kuriomis Sutarčių taikymas pritaikomas ES atokiausiems regionams.

               Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Remiantis SESV 349 straipsniu, tik Taryba turi teisę priimti konkrečias priemones, kuriomis siekiama pritaikyti Sutarčių, įskaitant bendras politikos kryptis, taikymą ES atokiausiems regionams dėl nuolatinių sunkumų, kurie daro poveikį jų ekonominei ir socialinei padėčiai. Leidimą nukrypti nuo SESV 110 straipsnio taip pat gali suteikti tik Taryba. Todėl Tarybos sprendimo pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą.

               Proporcingumo principas

                  Šis pasiūlymas atitinka Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 4 dalyje nustatytą proporcingumo principą. Siūlomais pakeitimais neviršijama to, kas būtina nagrinėjamiems klausimams spręsti ir taip Sutarties tikslams – t. y. užtikrinti, kad vidaus rinka veiktų tinkamai ir veiksmingai, – pasiekti.

                  Nustatant 153 000 hpa kvotą atsižvelgiama į ankstesnį metinį 2 % romo gamybos augimo tempą.

               Priemonės pasirinkimas

                  Siūlomas Tarybos sprendimas, pakeisiantis Tarybos sprendimą Nr. 189/2014/ES.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

                  Atlikus išorės tyrimą patvirtinta, kad šią tvarką taikyti svarbu, nes atokiausių regionų gamintojų gamybos sąnaudos tebėra didesnės nei žemyninės dalies gamintojų ir šiuo metu jos kompensuojamos sumažintu akcizu.

               Padidinus romo gamybą padidėjo cukranendrių paklausa. Tyrime įvertinta, kad dėl šios tvarkos buvo užauginta 53 000 tonų cukranendrių ir cukranendrių, cukraus ir romo vertės grandinėje buvo sukurta 400 darbo vietų. Tyrime nustatyta, kad finansiniu požiūriu išlaidos viršija tvarkos teikiamą naudą. Atokiausių Prancūzijos regionų ekonomikoje romui tenka svarbus vaidmuo ir į tai reikia atsižvelgti nustatant bendrą tvarkos veiksmingumą.

                  Nors atokiausių Prancūzijos regionų tradicinio romo užimama rinkos dalis sumažėjo, tyrime nustatyta, kad, vertinant absoliučiaisiais skaičiais, tvarka apskritai buvo veiksminga užtikrinant galimybes patekti į Prancūzijos žemyninės dalies rinką.

                  Tačiau bendrą tvarkos veiksmingumą mažina taikomas kvotos mechanizmas. Be to, tyrime pažymima, kad bendras veiksmingumas galėtų būti padidintas patobulinus stebėsenos sistemą.

                  Galiausiai jame nurodyta, kad tvarka ir toliau dera su kitomis susijusiomis ES politikos sritimis.

               Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Atliekant išorės tyrimą, kuris padėjo išanalizuoti dabartinę tvarką, iš visų suinteresuotųjų subjektų gauti atsakymai į klausimynuose ir per apklausas bei diskusijas iškeltus klausimus. Viešos konsultacijos buvo atviros platesniam suinteresuotųjų subjektų ratui, tačiau iš viso sulaukta dešimt atsakymų: penkių – iš ES piliečių, dviejų – iš ekonominės veiklos vykdytojų, vieno – iš nevyriausybinės organizacijos, vieno – iš profesinės sąjungos organizacijos ir vieno – iš verslo asociacijos.

               Poveikio vertinimas

                  Ši iniciatyva yra parengta atlikus du vieną po kito einančius veiksmus: dabartinės tvarkos ex post vertinimą ir iškart po jo – perspektyvinį vertinimą. Toks galimo poveikio, jei dabartinė tvarka būtų taikoma toliau, ir poveikio, jei ši tvarka būtų pakeista, vertinimas išdėstytas analitiniame dokumente ir, be kita ko, vertinimo priede. Šis dokumentas pagrįstas išorės tyrimu ir valstybės narės pateikta informacija.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Pasiūlymas Europos Sąjungos biudžetui poveikio neturi, nes visos iš akcizų gaunamos pajamos atitenka valstybėms narėms.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Nukrypti leidžiančios priemonės įgyvendinimo ir veikimo stebėseną, kaip iki šiol, atliks Prancūzijos valdžios institucijos ir Komisija.

                  Prancūzijos bus prašoma iki 2025 m. rugsėjo 30 d. pateikti 2019–2024 m. ataskaitą. Į ataskaitą reikės įtraukti:

               ·informaciją apie papildomas gamybos sąnaudas;

               ·ekonomikos iškraipymus ir poveikį rinkai;

               ·informaciją, skirtą efektyvumui, veiksmingumui ir derėjimui su kitomis ES politikos kryptimis įvertinti;

               ·informaciją apie naujojo teisės akto tolesnį aktualumą ir ES pridėtinę vertę.

                  Rengiant ataskaitą taip pat reikėtų surinkti visų susijusių suinteresuotųjų subjektų nuomonę apie jų papildomų gamybos sąnaudų, reikalavimų laikymosi išlaidų dydį ir pokyčius, taip pat rinkos iškraipymo pavyzdžius.

                  Siekiant užtikrinti, kad Prancūzijos valdžios institucijų surinktoje informacijoje būtų duomenys, reikalingi Komisijai, kad ji galėtų priimti informacija pagrįstą sprendimą dėl būsimo šios tvarkos pagrįstumo ir įgyvendinamumo, Komisija parengs konkrečias reikalingos informacijos gaires. Šios gairės bus kuo labiau suderintos su kitai panašiai atokiausiuose ES regionuose taikomai ir panašiais teisės aktais reglamentuojamai tvarkai skirtomis gairėmis.

                  Tai leis Komisijai įvertinti, ar tebegalioja priežastys, kuriomis grindžiama nukrypti leidžianti priemonė, ar Prancūzijos suteikta mokesčių lengvata tebėra proporcinga ir ar vietoj nukrypti leidžiančios mokesčių sistemos galima nustatyti alternatyvias priemones atsižvelgiant į tarptautinį aspektą.

                  Informacijos, kurią reikia pateikti ataskaitoje, struktūra ir reikalaujami pateikti duomenys nurodyti prie pasiūlymo pridedame 1 priede.

               2020/0150 (CNS)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo Prancūzijai leidžiama Gvadelupoje, Prancūzijos Gvianoje, Martinikoje ir Reunjone gaminamam tradiciniam romui taikyti sumažintus tam tikrų netiesioginių mokesčių tarifus

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 349 straipsnį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę
                  6
               ,

               laikydamasi specialios teisėkūros procedūros,

               kadangi:

               (1)Tarybos sprendimu Nr. 189/2014/EB
                  7
                Prancūzijai leidžiama Gvadelupoje, Prancūzijos Gvianoje, Martinikoje ir Reunjone pagamintam tradiciniam romui, kuris parduodamas Prancūzijos žemyninėje dalyje, taikyti sumažintą akcizo tarifą, kuris gali būti mažesnis už Tarybos direktyvoje 92/84/EEB nustatytą minimalų akcizo tarifą, tačiau negali būti daugiau kaip 50 % mažesnis už alkoholiui taikomą standartinį nacionalinį akcizo tarifą. Sumažintas akcizų tarifas taikomas metinei 144 000 hektolitrų gryno alkoholio kvotai. Ta nukrypti leidžianti nuostata baigia galioti 2020 m. gruodžio 31 d.;

               (2)2019 m. spalio 18 d. Prancūzijos valdžios institucijos paprašė Komisijos pateikti pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo, kuriuo būtų pratęstas Sprendime Nr. 189/2014/ES nustatytas leidimo terminas ir kitam septynerių metų laikotarpiui – nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d. – nustatyta didesnė kvota;

               (3)atsižvelgiant į tai, kad vietinė rinka yra maža, keturių atokiausių regionų, kuriems taikomas šis leidimas, spirito varyklos savo veiklą gali plėtoti tik turėdamos pakankamų galimybių patekti į Prancūzijos žemyninės dalies rinką, kuri yra pagrindinė jų romo realizavimo rinka (joje realizuojama 65 % romo). Tradiciniam romui konkuruoti Sąjungos rinkoje sunku dėl dviejų priežasčių: didesnių gamybos sąnaudų ir didesnių mokesčių už butelį, nes tradicinis romas paprastai parduodamas didesnės alkoholio koncentracijos ir didesnės talpos buteliuose;

               (4)šių keturių atokiausių regionų cukranendrių, cukraus ir romo vertės grandinėje patiriamos didesnės gamybos sąnaudos nei kituose pasaulio regionuose. Visų pirma, sudedamųjų dalių kainai ir gamybos sąnaudoms didelį poveikį daro keturių atokiausių regionų atokumas ir sunkios topografinės bei klimato sąlygos. Be to, Gvadelupoje, Prancūzijos Gvianoje, Martinikoje ir Reunjone taikomi Prancūzijos socialinės teisės aktai, todėl juose darbo sąnaudos yra didesnės nei kaimyninėse šalyse. Šiuose atokiausiuose regionuose taip pat taikomi Sąjungos aplinkos ir saugos standartai, todėl jiems įgyvendinti būtinos didelės su gamyba tiesiogiai nesusijusios investicijos ir sąnaudos, net jei dalis tų investicijų finansuojama iš Sąjungos struktūrinių fondų. Be to, šių atokiausių regionų spirito varyklos yra mažesnės už tarptautinėms įmonių grupėms priklausančias spirito varyklas. Todėl produkcijos vieneto gamybos sąnaudos yra didesnės;

               (5)Prancūzijos žemyninėje dalyje tradicinis romas paprastai parduodamas didesnės talpos buteliuose (36 % romo parduodama 1 l talpos buteliuose) ir yra didesnės alkoholio koncentracijos (nuo 40° iki 59°) nei konkuruojantys romo gaminiai, kurie paprastai būna 37,5° stiprumo ir parduodami 0,7 l talpos buteliuose. Savo ruožtu, dėl didesnės alkoholio koncentracijos taikomi didesni akcizai, didesnė socialinio draudimo įmoka „vignette sécurité sociale“ (VSS) ir didesnis pridėtinės vertės mokestis (PVM) už parduoto romo litrą. Taigi sumažintas akcizo tarifas, kuris yra ne daugiau kaip 50 % mažesnis už alkoholiui taikomą standartinį nacionalinį akcizo tarifą, yra proporcingas bendroms dėl didesnių gamybos sąnaudų ir didesnio akcizo, VSS bei PVM patiriamoms papildomoms išlaidoms;

               (6)todėl taip pat reikėtų atsižvelgti į papildomas sąnaudas, patiriamas dėl per dešimtmečius nusistovėjusios rinkodaros praktikos tradicinį romą parduoti didesnės alkoholio koncentracijos, dėl kurios mokėtini didesni mokesčiai;

               (7)mokesčių lengvata, apimanti tiek suderintus akcizus, tiek VSS, kurią bus leista taikyti, turi išlikti proporcinga, kad nebūtų pažeistas Sąjungos teisinės tvarkos vientisumas bei darna, įskaitant neiškreiptos konkurencijos bendrojoje rinkoje užtikrinimą ir valstybės pagalbos politikos vykdymą;

               (8)pastaraisiais metais dėl suvartojamo didesnio iš romo gaminamų alkoholinių gėrimų kiekio tradicinio romo rinkos dalis sumažėjo 11 %, todėl iki šiol mokesčių lengvata poveikio bendrajai rinkai neturėjo;

               (9)siekiant stipriai neapriboti atokiausių Prancūzijos regionų plėtros ir užtikrinti tolesnę cukranendrių, cukraus ir romo sektoriaus veiklą bei atokiausiuose Prancūzijos regionuose jame sukuriamas darbo vietas, būtina Sprendime Nr. 189/2014/ES nustatytą leidžiamą taikyti metinę kvotą atnaujinti ir padidinti;

               (10)siekiant užtikrinti, kad dabartinis sprendimas nepakenktų bendrajai rinkai, turėtų būti nustatyta, kad užjūrio departamentų kilmės romo kiekis, kuriam gali būti taikoma ši priemonė, yra lygus 153 000 hektolitrų gryno alkoholio per metus;

               (11)nustatant mokesčių lengvatą neviršijama to, kas būtina papildomoms sąnaudoms kompensuoti, aptariamas kiekis yra nedidelis, o mokesčių lengvata taikoma tik Prancūzijos žemyninėje dalyje suvartosimiems produktams, todėl priemone nepažeidžiamas Sąjungos teisinės tvarkos vientisumas ir nuoseklumas;

               (12)kad Komisija galėtų įvertinti, ar toliau tenkinamos leidimą pagrindžiančios sąlygos, Prancūzijos valdžios institucijos turėtų Komisijai iki 2025 m. rugsėjo 30 d. pateikti stebėsenos ataskaitą;

               (13)šis sprendimas neturi įtakos galimam SESV 107 ir 108 straipsnių taikymui,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Nukrypstant nuo Sutarties 110 straipsnio, Prancūzijai leidžiama savo žemyninėje dalyje tradiciniam romui, pagamintam Gvadelupoje, Prancūzijos Gvianoje, Martinikoje ir Reunjone, toliau taikyti akcizo tarifą, mažesnį už visą alkoholiui taikomą akcizo tarifą, nustatytą Direktyvos 92/84/EEB
                  8
                3 straipsnyje, ir rinkliavos „cotisation sur les boissons alcooliques” (VSS) tarifą, mažesnį už visą tarifą, kuris būtų taikomas pagal nacionalinės teisės aktus.

               2 straipsnis

               1 straipsnyje išdėstyta nukrypti leidžianti nuostata iki 2021 m. gegužės 24 d. taikoma romui, apibrėžtam Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 110/2008
                  9
                II priedo 1 punkto f papunktyje, o nuo 2021 m. gegužės 25 d. – romui, apibrėžtam Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/787
                  10
                I priedo 1 punkto g papunkčio i punkte, kuris gaminamas Gvadelupoje, Prancūzijos Gvianoje, Martinikoje ir Reunjone iš gamybos vietoje užaugintų cukranendrių, kurio sudėtyje esančių lakiųjų medžiagų (išskyrus etilo ir metilo alkoholius) kiekis hektolitre gryno alkoholio yra ne mažesnis kaip 225 g, o alkoholio koncentracija tūrio procentais – ne mažesnė kaip 40 %.

               3 straipsnis

               (1)Šio sprendimo 1 straipsnyje nurodyti sumažinti akcizo ir VSS tarifai, taikomi šio sprendimo 2 straipsnyje nurodytam romui, galioja ne didesnei kaip 153 000 hektolitrų metinei gryno alkoholio kvotai.

               (2)Tiek šio sprendimo 1 straipsnyje nurodytas sumažintas akcizo tarifas, tiek sumažintas VSS tarifas gali būti mažesnis už Direktyvoje 92/84/EEB alkoholiui nustatytą minimalų akcizo tarifą, tačiau negali būti daugiau kaip 50 % mažesnis už remiantis Direktyvos 92/84/EEB 3 straipsniu alkoholiui nustatytą visą tarifą arba už alkoholiui nustatytą visą VSS tarifą.

               (3)Bendra mokesčių lengvata, kurią leidžiama taikyti remiantis šio straipsnio 2 dalimi, negali viršyti 50 % viso alkoholiui taikomo tarifo, nustatyto remiantis Direktyvos 92/84/EEB 3 straipsniu.

               4 straipsnis

               Ne vėliau kaip iki 2025 m. rugsėjo 30 d. Prancūzija pateikia Komisijai stebėsenos ataskaitą, kad ši galėtų įvertinti, ar sąlygos, kuriomis grindžiamas 1 straipsnyje nustatytas leidimas, tebėra tenkinamos. Ataskaitoje pateikiama priede reikalaujama informacija.

               5 straipsnis

               Šis sprendimas taikomas nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d.

               6 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Prancūzijos Respublikai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 59, 2014 2 28, p. 1.

                     (2)

                        Šie netiesioginiai mokesčiai yra akcizai ir socialinio draudimo įmoka „vignette sécurité sociale“ (VSS). Akcizai – tam tikrų produktų, pavyzdžiui, alkoholio ir tabako, pardavimui arba naudojimui taikomi netiesioginiai mokesčiai. Jie paprastai nustatomi kaip suma už tam tikrą produkto kiekį. Visos iš akcizų gaunamos pajamos atitenka valstybėms narėms. VSS – socialinio draudimo įmoka, renkama už Prancūzijoje parduodamus alkoholinius gėrimus ir skiriama dėl nesaikingo etilo alkoholio vartojimo sveikatai kylančiai rizikai šalinti. VSS renkama kartu su nacionaliniu akcizo mokesčiu.

                     (3)

                        COM(2017) 623 final.

                     (4)

                        2013 m. kovo 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 228/2013.

                     (5)

                        Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos
                        ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Bendrosios rinkos tobulinimas: daugiau galimybių piliečiams ir įmonėms“ (COM(2015) 550 final), p. 4.

                     (6)

                        OL C XXX, XXX, p. XXX.

                     (7)

                     https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=celex%3A32014D0189

                     (8)

                        1992 m. spalio 19 d. Tarybos direktyva 92/84/EEB dėl alkoholiui ir alkoholiniams gėrimams taikomų akcizo tarifų suderinimo (OL L 316, 1992 10 31, p. 29).

                     (9)

                        2008 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 110/2008 dėl spiritinių gėrimų apibrėžimo, apibūdinimo, pateikimo, ženklinimo ir geografinių nuorodų apsaugos bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1576/89 (OL L 39, 2008 2 13, p. 16).

                     (10)

                        2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/787 dėl spiritinių gėrimų apibrėžties, apibūdinimo, pateikimo ir ženklinimo, spiritinių gėrimų pavadinimų naudojimo pateikiant ir ženklinant kitus maisto produktus, spiritinių gėrimų geografinių nuorodų apsaugos ir žemės ūkio kilmės etilo alkoholio ir distiliatų naudojimo gaminant alkoholinius gėrimus, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 110/2008 (OL L 130, 2019 5 17, p. 1).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 07 24
            COM(2020) 332 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            kuriuo Prancūzijai leidžiama Gvadelupoje, Prancūzijos Gvianoje, Martinikoje ir Reunjone gaminamam tradiciniam romui taikyti sumažintus tam tikrų netiesioginių mokesčių tarifus
            {SWD(2020) 141 final}

               PRIEDAS

               Į 4 straipsnyje nurodytą ataskaitą įtraukiama informacija

               1.Apskaičiuotos papildomos išlaidos. Pateikiama informacija apie kiekvienos rūšies romą („rhum agricole“ ir „rhum de sucrerie“), dėl kurio taikomi sumažinti susijusių netiesioginių mokesčių tarifai. Prancūzijos valdžios institucijos pildo 1 lentelę, pateikdamos bent toliau nurodytą informaciją, jeigu ją turi. Lentelėje pateikiama informacija turi būti pakankama, kad būtų galima įvertinti atokiausių Prancūzijos regionų gamintojų patiriamas papildomas sąnaudas.

               1 lentelė.

                        Gvadelupa (EUR)

                        Prancūzijos Gviana (EUR)

                        Martinika (EUR)

                        Reunjonas (EUR)

                        Pastabos2

                        Cukranendrių kaina (už 100 kg)

                        Melasos kaina (už 100 kg)

                        Frachto išlaidos (už kg)

                        Darbo jėga (vienam gryno alkoholio hektolitrui (hpa))

                        Kitos sąnaudos (vienam hpa)

                        Nusidėvėjimo sąnaudos

                        Reikalavimų laikymosi išlaidos

                        Kitos sąnaudos1

               Lentelės pastabos:

               (1) Pateikite informaciją apie sąnaudas, susijusias su vandeniu, energija ir atliekomis, ir kitas susijusias išlaidas.

               (2)Pateikite informaciją apie visas specifikacijas ir paaiškinimus, kuriais grindžiami apskaičiavimo metodai.

               2.Kitos subsidijos. Prancūzijos valdžios institucijos pildo 2 lentelę, išvardydamos visas kitas pagalbos ir paramos priemones, skirtas papildomoms ekonominės veiklos vykdytojų veiklos išlaidoms, susijusioms su atokiausių regionų statusu, mažinti.

               2 lentelė

                        Pagalbos / paramos priemonė1

                        Laikotarpis2

                        Tikslinis sektorius3

                        Biudžeto suma (EUR)4

                        Metinės išlaidos (EUR) (2019–2024 m.)5

                        Biudžeto dalis, susijusi su papildomų sąnaudų kompensavimu6

                        Apskaičiuotasis pagalbą gaunančių įmonių skaičius7

                        Pastabos8

                        [sąrašas]

               Lentelės pastabos:

               (1)Pateikite priemonės identifikacinius duomenis ir nurodykite jos rūšį (programa, valstybės pagalbos numeris ir t. t.).

               (2)Nurodykite metus, kuriais ta priemonė taikoma.

               (3)Pateikite informaciją tik apie sektoriui skirtas priemones.

               (4)Pateikite informaciją apie bendrą priemonės biudžetą ir finansavimo šaltinius.

               (5)Pateikite informaciją apie kiekvienų metų faktines išlaidas stebimu laikotarpiu (2019–2024 m.), jei tokią turite.

               (6)Pateikite apytikslę sąmatą, išreikštą bendro biudžeto %.

               (7)Pateikite apytikslę sąmatą, jei įmanoma.

               (8)Pateikite pastabas ir paaiškinimus.

               3.Poveikis viešajam biudžetui. Prancūzijos valdžios institucijos pildo 3 lentelę, pateikdamos bendrą mokesčio, nesurinkto dėl taikomų skirtingų mokesčių, sumą (EUR).

               3 lentelė.

                        2019 m.

                        2020 m.

                        2021 m.

                        2022 m.

                        2023 m.

                        2024 m.

                        Prarastos mokestinės pajamos

               4.Poveikis bendriems ekonominės veiklos rezultatams. Prancūzijos valdžios institucijos pildo 4 lentelę, pateikdamos visus duomenis, iš kurių matyti sumažintų susijusių tiesioginių mokesčių tarifų poveikis socialinei bei ekonominei atokiausių regionų plėtrai. Rodikliai, kuriuos reikia pateikti lentelėje, susiję su romo sektoriaus veiklos rezultatais, palyginti su bendrais regiono ekonomikos veiklos rezultatais. Jeigu kai kurių rodiklių nėra, į ataskaitą turi būti įtraukti alternatyvūs duomenys apie bendrus atokiausių regionų socialinės bei ekonominės veiklos rezultatus.

               4 lentelė

                        Metai1

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        Pastabos2

                        Regiono bendroji pridėtinė vertė

                        Romo sektoriuje

                        Cukranendrių, cukraus ir romo sektoriuje

                        Užimtumas spirito varyklose

                        Užimtumas cukranendrių, cukraus ir romo sektoriuje

                        Nedarbo lygis

                        Aktyvių įmonių skaičius

                        Romo gamintojų skaičius (įskaitant MVĮ)

                        Cukranendrėms auginti skirtas plotas (ha)

                        Kainų lygio indeksas – žemyninė Prancūzija

                        Kainų lygio indeksas – regionai

                        Turistų skaičius – regionai

                        Turistų skaičius – spirito varyklos

               Lentelės pastabos:

               (1)Informacijos apie kiekvienus išvardytus metus gali nebūti.

               (2)Jeigu aktualu, pateikite pastabas ir paaiškinimus.

               5.Tvarkos specifikacijos. Prancūzijos valdžios institucijos pildo 5 lentelę dėl kiekvienos rūšies romo („rhum agricole“ ir „rhum de sucrerie“) ir dėl kiekvieno regiono (Gvadelupos, Prancūzijos Gvianos, Martinikos ir Reunjono). Jeigu kai kurių rodiklių nėra, į ataskaitą turi būti įtraukti alternatyvūs tvarkos specifikacijų duomenys.

               5 lentelė

                        Kiekis (hpa)

                        2019 m.

                        2020 m.

                        2021 m.

                        2022 m.

                        2023 m.

                        2024 m.

                        Romo gamyba

                        Tradicinio romo gamyba

                        Vietoje parduodamas romas

                        Į žemyninę Prancūziją siunčiamas romas

                        Į žemyninę Prancūziją siunčiamas tradicinis romas

                        Pagal nukrypti leidžiančią nuostatą siunčiamas tradicinis romas

                        Į kitas valstybes nares siunčiamas romas

                        Į trečiąsias šalis eksportuojamas romas

                        Romo kiekis kaip bendro papildomo užjūrio regionų eksporto proc. dalis (%)

                        Prancūziško tradicinio romo dalis žemyninės Prancūzijos romo rinkoje (%)

                        Romo rinkos augimo tempas žemyninėje Prancūzijoje (%)

                        Spiritinių gėrimų rinkos augimo tempas žemyninėje Prancūzijoje (%)

               6.Pažeidimai. Prancūzijos valdžios institucijos pateikia informaciją apie visus tyrimus, susijusius su administraciniais pažeidimais, susijusių netiesioginių mokesčių vengimu ir susijusių alkoholio gaminių kontrabanda, kai taikomas šis leidimas. Prašom pateikti išsamią informaciją, įskaitant bent informaciją apie atvejų pobūdį, vertę ir laikotarpį.

               7.Skundai. Prancūzijos valdžios institucijos pateikia informaciją, ar vietos, regioninės ar nacionalinės valdžios institucijos iš pagalbos gavėjų arba negaunančiųjų pagalbos gavo skundų, susijusių su leidimo taikymu.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 07 27
            COM(2020) 622 final
            2020/0160(COD)
            Pasiūlymas
            EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo Prancūzijai suteikiami įgaliojimai derėtis dėl susitarimo, kuriuo papildoma galiojanti dvišalė jos sutartis su Jungtine Karalyste dėl privačių koncesininkų vykdomos Lamanšo sąsiaurio nuolatinės transporto jungties statybos ir eksploatavimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               Pagal 1986 m. vasario 12 d. Kenterberyje pasirašytą Prancūzijos ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės sutartį dėl privačių koncesininkų vykdomos Lamanšo sąsiaurio nuolatinės transporto jungties statybos ir eksploatavimo (toliau – Kenterberio sutartis) įsteigta Tarpvyriausybinė komisija sprendžia visus su Lamanšo sąsiaurio nuolatinės transporto jungties statyba ir eksploatavimu susijusius klausimus.

               Iki pereinamojo laikotarpio, nustatyto Susitarimu dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos
                  1
               , pabaigos Tarpvyriausybinė komisija laikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/798
                  2
                3 straipsnio 7 punkte apibrėžta nacionaline saugos institucija, turinčia kompetenciją spręsti su Lamanšo sąsiaurio nuolatine transporto jungtimi susijusius klausimus.

               Pagal Direktyvos (ES) 2016/798 3 straipsnio 7 punktą nacionaline saugos institucija gali būti laikoma įstaiga, kuriai kelios valstybės narės pavedė geležinkelių saugos ir, kiek tai susiję su Direktyva (ES) 2016/797, geležinkelių sąveikos užtikrinimo užduotis. Tačiau pasibaigus minėtam pereinamajam laikotarpiui Tarpvyriausybinė komisija taps valstybės narės ir trečiosios šalies įsteigta įstaiga. Direktyvoje (ES) 2016/798 nenumatyta galimybė, kad nacionalinė saugos institucija būtų valstybės narės ir trečiosios šalies įgaliota įstaiga. Todėl, jeigu nebus numatyta kitaip, pasibaigus pereinamajam laikotarpiui Tarpvyriausybinė komisija nebebus laikoma Direktyvoje (ES) 2016/798 apibrėžta nacionaline saugos institucija, atsakinga už Lamanšo sąsiaurio nuolatinę transporto jungtį. Nuo tos pačios datos Sąjungos teisė nebebus taikoma Lamanšo sąsiaurio nuolatinės transporto jungties daliai, kuri priklauso Jungtinės Karalystės jurisdikcijai. Taikant Direktyvą (ES) 2016/798 ir Prancūzijos transporto kodekso L 2221/1 straipsnį, nacionaline saugos institucija, atsakinga už Prancūzijos jurisdikcijai priklausančią Lamanšo sąsiaurio nuolatinės transporto jungties dalį, būtų laikoma Prancūzijos įstaiga Etablissement public de sécurité ferroviaire.

               Siekiant užtikrinti saugų ir veiksmingą Lamanšo sąsiaurio nuolatinės transporto jungties eksploatavimą, būtų pageidautina turėti bendrą atsakingą saugos instituciją, kuri taikytų tas pačias taisykles visai infrastruktūrai, įskaitant Jungtinės Karalystės jurisdikcijai priklausančią tos infrastruktūros dalį. Tarpvyriausybinė komisija turėtų būti ir toliau laikoma tokia bendra institucija ir turėtų toliau taikyti Sąjungos geležinkelių saugos ir sąveikos taisykles. Šiuo tikslu visų pirma reikės iš dalies pakeisti Direktyvos (ES) 2016/798 3 straipsnio 7 punktą. Tokį pakeitimą siekiama atlikti tuo pačiu metu teikiamu Komisijos pasiūlymu dėl reglamento, kuriuo iš dalies keičiama ta direktyva (COM (2020) 623).

                  2020 m. liepos mėn. 16 d. raštu Prancūzija pranešė Komisijai, kad norėtų derėtis dėl susitarimo, kuriuo papildoma Kenterberio sutartis.

                  Šio pasiūlymo tikslas – suteikti įgaliojimus Prancūzijai derėtis su Jungtine Karalyste dėl tarptautinio susitarimo, kuriuo siekiama užtikrinti saugų ir veiksmingą Lamanšo sąsiaurio nuolatinės transporto jungties eksploatavimą, užtikrinant, kad už visą šią infrastruktūrą ir toliau būtų atsakinga bendra saugos institucija, ir nustatyti konkrečius reikalavimus, kuriuos siūlomas susitarimas turi atitikti, pavyzdžiui, Tarpvyriausybinės komisijos įpareigojimą taikyti Sąjungos geležinkelių saugos ir sąveikos taisykles.

                  Toks susitarimas gali daryti poveikį sričiai, kurią didžiąja dalimi reglamentuoja Sąjungos teisė, visų pirma Direktyva (ES) 2016/797
                     3
                  , Direktyva (ES) 2016/798 ir Reglamentas (ES) 2016/796
                     4
                  . Todėl toks susitarimas priklausytų išimtinei Sąjungos išorės kompetencijai. Pagal SESV 2 straipsnio 1 dalį Sąjunga valstybėms narėms gali suteikti įgaliojimus veikti srityse, kuriose ji turi išimtinę kompetenciją. Atsižvelgiant į tokių įgaliojimų ir Sąjungos teisės aktų leidėjo priimtų galiojančių taisyklių sąveiką, taip pat būtina, kad Sąjungos teisės aktų leidėjas suteiktų tokius įgaliojimus pagal SESV 91 straipsnyje nurodytą teisėkūros procedūrą.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Tarptautinio susitarimo, kurį Prancūzija sieks sudaryti su Jungtine Karalyste remdamasi siūlomu sprendimu dėl įgaliojimų suteikimo, tikslas – užtikrinti, kad Tarpvyriausybinė komisija ir toliau būtų laikoma už Lamanšo sąsiaurio nuolatinę transporto jungtį atsakinga bendra nacionaline saugos institucija, taip pat užtikrinti, kad ji toliau laikytųsi nacionalinėms saugos institucijoms taikomų Sąjungos teisės nuostatų, visų pirma Direktyvos (ES) 2016/798, Direktyvos (ES) 2016/797 ir Reglamento 2016/796, kiek tai susiję su visa Lamanšo sąsiaurio nuolatine transporto  jungtimi, įskaitant Jungtinės Karalystės jurisdikcijai priklausančią atkarpą.

                  Todėl šis tikslas visiškai atitinka galiojančias geležinkelių saugos ir sąveikos politikos nuostatas.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Susitarimas, kuriuo papildoma Kenterberio sutartis, siekiant užtikrinti saugų ir veiksmingą Lamanšo sąsiaurio nuolatinės transporto jungties eksploatavimą, užtikrinant, kad už visą šią infrastruktūrą ir toliau būtų atsakinga bendra saugos institucija, nebūtų nesuderinamas su jokia kita Sąjungos politika.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Šio pasiūlymo teisinis pagrindas yra SESV 2 straipsnio 1 dalis ir 91 straipsnis.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai.

               •Proporcingumo principas

                  Pasiūlymo tikslas – pagal SESV 2 straipsnio 1 dalį suteikti įgaliojimus vesti derybas dėl susitarimo, kuriuo papildoma Kenterberio sutartis, siekiant užtikrinti saugų ir veiksmingą Lamanšo sąsiaurio nuolatinės transporto jungties eksploatavimą, užtikrinant, kad už visą šią infrastruktūrą ir toliau būtų atsakinga bendra saugos institucija. Kenterberio sutartimi įsteigta Tarpvyriausybinė komisija turėtų išlikti bendra saugos institucija ir turėtų toliau taikyti Sąjungos geležinkelių saugos taisykles su sąlyga, kad bus iš dalies pakeistas Direktyvos (ES) 2016/798 3 straipsnio 7 punktas. Todėl siūlomu Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Siekiamas tikslas – užtikrinti, kad Tarpvyriausybinė komisija taikytų Sąjungos teisę visai Lamanšo sąsiaurio nuolatinei transporto jungčiai, įskaitant Jungtinės Karalystės jurisdikcijai priklausančią dalį. Tarpvyriausybinė komisija yra Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės įsteigta dvišalė įstaiga. Jos veikimas reglamentuojamas Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės sudaryta Kenterberio sutartimi. Todėl pirmiau nurodytus elementus tikslinga įtraukti į Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės susitarimą; dėl šios priežasties Prancūzijai reikia suteikti atitinkamus įgaliojimus.

                  Todėl siūlomas Prancūzijai skirtas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas, kuriuo Prancūzijai suteikiami įgaliojimai pagal SESV 2 straipsnio 1 dalį ir 91 straipsnį derėtis dėl tokio susitarimo su Jungtine Karalyste ir jį sudaryti, yra tinkama priemonė.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Šis pasiūlymas yra pagrįstas Prancūzijos pateiktu prašymu; siūlomi įgaliojimai bus skirti tik šiai valstybei narei. Atsižvelgiant į laiko apribojimus, neoficialiai konsultuotasi su suinteresuotosiomis šalimis, pavyzdžiui, Lamanšo sąsiaurio nuolatinės  transporto jungties koncesininku, ir patvirtinta, kad Tarpvyriausybinė komisija turėtų išlikti bendra saugos institucija, taikančia Sąjungos teisę visai Lamanšo sąsiaurio nuolatinei transporto jungčiai.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Šis pasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui.

               2020/0160 (COD)

               Pasiūlymas

               EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo Prancūzijai suteikiami įgaliojimai derėtis dėl susitarimo, kuriuo papildoma galiojanti dvišalė jos sutartis su Jungtine Karalyste dėl privačių koncesininkų vykdomos Lamanšo sąsiaurio nuolatinės transporto jungties statybos ir eksploatavimo

               EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnį,

               atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

               teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

               atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę
                  5
               ,

               atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę
                  6
               ,

               laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

               kadangi:

               (1)
                     pagal 1986 m. vasario 12 d. Kenterberyje pasirašytą Prancūzijos ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės sutartį dėl privačių koncesininkų vykdomos Lamanšo sąsiaurio nuolatinės transporto jungties statybos ir eksploatavimo (toliau – Kenterberio sutartis) įsteigta Tarpvyriausybinė komisija sprendžia visus su Lamanšo sąsiaurio nuolatinės transporto jungties statyba ir eksploatavimu susijusius klausimus;

               (2)
                     iki pereinamojo laikotarpio, nustatyto Susitarimu dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos
                  7
               , pabaigos Tarpvyriausybinė komisija laikoma nacionaline saugos institucija, kuriai kelios valstybės narės pavedė geležinkelių saugos užtikrinimo užduotis, susijusias su Lamanšo sąsiaurio nuolatine transporto jungtimi. Todėl šiais tikslais ji yra laikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/798
                  8
                3 straipsnio 7 punkte apibrėžta nacionaline saugos institucija. Vykdydama tokios institucijos funkcijas, ji taiko su geležinkelių sauga ir sąveika susijusias Sąjungos teisės nuostatas;

               (3)
                     pasibaigus 2 konstatuojamojoje dalyje nurodytam pereinamajam laikotarpiui, Tarpvyriausybinė komisija taps valstybės narės ir trečiosios šalies įsteigta įstaiga. Todėl, jeigu nebus numatyta kitaip Jungtinei Karalystei privalomame tarptautiniame susitarime, Sąjungos teisė nebebus taikoma Lamanšo sąsiaurio nuolatinės transporto jungties daliai, kuri priklauso Jungtinės Karalystės jurisdikcijai;

               (4)
                     tarptautinis susitarimas su trečiąja šalimi dėl geležinkelių saugos ir sąveikos taisyklių taikymo tarpvalstybiniais atvejais gali daryti poveikį sričiai, kurią didžiąja dalimi reglamentuoja Sąjungos teisė, visų pirma Direktyva (ES) 2016/798, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/797
                  9
                ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/796
                  10
               . Todėl bet koks toks susitarimas priklauso išimtinei Sąjungos išorės kompetencijai. Valstybės narės gali derėtis dėl tokio susitarimo arba jį sudaryti tik tuo atveju, jei pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 2 straipsnio 1 dalį Sąjunga joms suteikė tokius įgaliojimus. Dėl sąveikos su galiojančiais Sąjungos teisės aktais taip pat būtina, kad Sąjungos teisės aktų leidėjas suteiktų tokius įgaliojimus pagal SESV 91 straipsnyje nurodytą teisėkūros procedūrą;

               (5)
                     2020 m. liepos mėn. 16 d. raštu Prancūzija paprašė Sąjungos suteikti įgaliojimus derėtis su Jungtine Karalyste dėl tarptautinio susitarimo, kuriuo papildoma Kenterberio sutartis, ir jį sudaryti;

               (6)
                     siekiant užtikrinti saugų ir veiksmingą Lamanšo sąsiaurio nuolatinės transporto jungties eksploatavimą, būtų tikslinga užtikrinti, kad Tarpvyriausybinė komisija ir toliau būtų atsakinga už visą tą infrastruktūrą kaip bendra saugos institucija. Atsižvelgiant į ypatingą Lamanšo sąsiaurio nuolatinės transporto jungties – geležinkelio linijos, kurią sudaro vienas sudėtingas inžinerinis statinys, kurio viena dalis yra atitinkamai Prancūzijos teritorijoje, o kita dalis – trečiosios šalies teritorijoje, – padėtį, tikslinga suteikti Prancūzijai įgaliojimus sudaryti tarptautinį susitarimą su Jungtine Karalyste dėl Sąjungos geležinkelių saugos taisyklių taikymo Lamanšo sąsiaurio nuolatinei transporto jungčiai, kad visam tuneliui ir toliau būtų taikomas bendras saugos režimas, jei bus įvykdyti tam tikri reikalavimai;

               (7)
                     Tarpvyriausybinė komisija galėtų vykdyti nacionalinės saugos institucijos, atsakingos už Prancūzijos jurisdikcijai priklausančią Lamanšo sąsiaurio nuolatinės transporto jungties dalį, funkcijas, jei bus iš dalies pakeistas Direktyvos (ES) 2016/798 3 straipsnio 7 punktas ir jei bus laikomasi tam tikrų sąlygų;

               (8)
                     Tarpvyriausybinė komisija turėtų taikyti tas pačias taisykles visai Lamanšo sąsiaurio nuolatinei transporto jungčiai nepriklausomai nuo to, ar jos taikomos Prancūzijos, ar Jungtinės Karalystės jurisdikcijai priklausančioms tos jungties dalims. Tokios taisyklės turėtų būti atitinkamos Sąjungos teisės nuostatos, visų pirma Direktyva (ES) 2016/798, Direktyva (ES) 2016/797 ir Reglamentas (ES) 2016/796, įskaitant jų dalinius ar visiškus pakeitimus, taip pat jų pagrindu priimti aktai;

               (9)
                     pagal Kenterberio sutarties 19 straipsnį Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės ginčus dėl Kenterberio sutarties aiškinimo ar taikymo sprendžia arbitražo teismas. Kai sprendžiant tokius ginčus kyla su Sąjungos teisės aiškinimu susijusių klausimų, siekiant užtikrinti teisingą Sąjungos teisės taikymą, arbitražo teismas turėtų perduoti klausimą svarstyti Europos Sąjungos Teisingumo Teismui ir jam to teismo sprendimas turėtų būti privalomas;

               (10)
                     taip pat būtina nustatyti specialias taisykles, susijusias su Sąjungos teisės taikymu Prancūzijos jurisdikcijai priklausančiai Lamanšo sąsiaurio nuolatinės transporto jungties daliai, siekiant užtikrinti, kad Sąjungos teisė būtų teisingai taikoma visais atvejais ir kad Komisija galėtų prižiūrėti jos taikymą kontroliuojant Teisingumo Teismui, be kita ko, skubos aplinkybėmis arba tuo atveju, kai Tarpvyriausybinė komisija nevykdo arbitražo teismo sprendimo. Šiuo tikslu Prancūzija turėtų išlaikyti teisę prireikus veikti vienašališkai, kad užtikrintų visapusišką ir teisingą Sąjungos teisės taikymą tai Lamanšo sąsiaurio nuolatinės transporto jungties daliai, kuri priklauso jos jurisdikcijai;

               (11)
                     siekiant užtikrinti veiksmingą teisinę apsaugą srityse, kuriose taikoma Sąjungos teisė, teismai, kuriems taikoma SESV 19 straipsnio 1 dalis, turėtų turėti išimtinę kompetenciją nagrinėti Lamanšo sąsiaurio nuolatinės transporto jungties koncesininkų ir naudotojų apeliacinius skundus dėl Tarpvyriausybinės komisijos sprendimų;

               (12)
                     8–11 konstatuojamosiose dalyse aprašyti elementai turėtų būti įtraukti į Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės tarptautinius susitarimus dėl Lamanšo sąsiaurio nuolatinės transporto jungties. Tie tarptautiniai susitarimai turėtų būti visais atžvilgiais suderinami su Sąjungos teise,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Prancūzijai suteikiami įgaliojimai derėtis, pasirašyti ir sudaryti tarptautinį susitarimą su Jungtine Karalyste dėl geležinkelių saugos taisyklių taikymo Lamanšo sąsiaurio nuolatinei transporto jungčiai su sąlyga, kad tas susitarimas įsigalios pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, numatytam Susitarime dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos, ir atitiks toliau nurodytus reikalavimus:

               (1)siekiant užtikrinti, kad visai Lamanšo sąsiaurio nuolatinei transporto jungčiai ir toliau būtų taikomas bendras saugos režimas, Kenterberio sutartimi įsteigta Tarpvyriausybinė komisija užtikrina, kad Lamanšo nuolatinei jungčiai būtų taikomos Sąjungos teisės nuostatos, susijusios su Direktyvos (ES) 2016/798 3 straipsnio 7 punkte apibrėžtų nacionalinių saugos institucijų užduotimis, visų pirma ta direktyva, Direktyva (ES) 2016/797 ir Reglamentas (ES) 2016/796, įskaitant jų dalinius ar visiškus pakeitimus, taip pat jų pagrindu priimti aktai;

               (2)jei sprendžiant pagal Kenterberio sutarties 19 straipsnį pateiktą nagrinėti arbitražo tvarka ginčą kyla su Sąjungos teisės nuostatos aiškinimu susijęs klausimas, įgaliojimų spręsti tokį klausimą arbitražo teismas neturi. Tokiu atveju arbitražo teismas prašo Europos Sąjungos Teisingumo Teismo priimti su šiuo klausimu susijusį sprendimą. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimas arbitražo teismui yra privalomas;

               (3)prireikus, visų pirma skubos aplinkybėmis arba tuo atveju, kai Tarpvyriausybinė komisija nevykdo arbitražo teismo sprendimo, Prancūzija išlaiko teisę veikti vienašališkai, kad užtikrintų visapusišką, teisingą ir greitą Sąjungos teisės taikymą Prancūzijos jurisdikcijai priklausančiai nuolatinės transporto jungties daliai;

               (4)teismai, kuriems taikoma SESV 19 straipsnio 1 dalis, turi išimtinę kompetenciją priimti sprendimus dėl Lamanšo sąsiaurio nuolatinės transporto jungties koncesininkų ir naudotojų prašomų taikyti teisių gynimo priemonių Tarpvyriausybinės komisijos, vykdančios 1 dalyje nurodytas funkcijas, priimtų sprendimų atžvilgiu;

               (5)susitarimas turi būti visais atžvilgiais suderinamas su Sąjungos teise.

               2 straipsnis

               Prancūzija reguliariai informuoja Komisiją apie derybas su Jungtine Karalyste dėl Kenterberio sutarties papildymo arba naujo susitarimo sudarymo, kaip nurodyta 1 straipsnyje, ir prireikus kviečia Komisiją dalyvauti stebėtojo teisėmis.

               Pasibaigus deryboms, Prancūzija pateikia Komisijai suderinto teksto projektą. Komisija apie tai informuoja Tarybą ir Europos Parlamentą.

               Per vieną mėnesį nuo pranešimo apie susitarimo projektą Komisija priima sprendimą, ar įvykdyti 1 straipsnyje nustatyti reikalavimai. Jei Komisija nusprendžia, kad tie reikalavimai įvykdyti, Prancūzija gali pasirašyti ir sudaryti atitinkamą susitarimą. Pasirašyto susitarimo kopija pateikiama Komisijai per vieną mėnesį nuo jo įsigaliojimo arba, jei susitarimas turi būti taikomas laikinai, per vieną mėnesį nuo jo laikino taikymo pradžios.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Prancūzijos Respublikai.

               Priimta Briuselyje

                  Europos Parlamento vardu
                        Tarybos vardu

                  Pirmininkas
                        Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 29, 2020 1 31, p. 7.

                     (2)

                        2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/798 dėl geležinkelių saugos (OL L 138, 2016 5 26, p. 102).

                     (3)

                        2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/797 dėl geležinkelių sistemos sąveikos Europos Sąjungoje (OL L 138, 2016 5 26, p. 44).

                     (4)

                        2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/796 dėl Europos Sąjungos geležinkelių agentūros ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 881/2004 (OL L 138, 2016 5 26, p. 1).

                     (5)

                        OL C , , p. .

                     (6)

                        OL C , , p. .

                     (7)

                        OL L 29, 2020 1 31, p.7.

                     (8)

                        2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/798 dėl geležinkelių saugos (OL L 138, 2016 5 26, p. 102).

                     (9)

                        2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/797 dėl geležinkelių sistemos sąveikos Europos Sąjungoje (OL L 138, 2016 5 26, p. 44).

                     (10)

                        2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/796 dėl Europos Sąjungos geležinkelių agentūros ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 881/2004 (OL L 138, 2016 5 26, p. 1).