				|

		52013PC0520

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomos kredito įstaigų ir tam tikrų investicinių įmonių pertvarkymo vienodos taisyklės ir vienoda procedūra, kiek tai susiję su bendru pertvarkymo mechanizmu ir Bendru bankų pertvarkymo fondu, ir kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 /* COM/2013/0520 final - 2013/0253 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
Kaip išdėstyta 2012 m. Komisijos
komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai „Bankų sąjungos kūrimo
gairės“[1],
Komisijos komunikate „Stiprios ir veiksmingos ekonominės ir pinigų
sąjungos projektas. Europos masto diskusijų pradžia“[2] ir keturių pirmininkų
ataskaitoje „Siekis sukurti tikrą ekonominę ir pinigų
sąjungą“[3],
integruota finansinė sistema, arba bankų sąjunga, yra viena iš
esminių politikos priemonių, siekiant sugrąžinti Europą
į ekonomikos atsigavimo ir augimo kelią.
Kuriant bankų sąjungą
būtina greita pažanga, kad būtų užtikrintas finansinis
stabilumas ir augimas euro zonoje ir visoje vidaus rinkoje. Tai labai svarbu
norint įveikti dabartinį finansų rinkų susiskaidymą ir
netikrumą, pažeidžiamoms valstybėms ir bankams palengvinti
finansavimo sąlygas bei panaikinti jų tarpusavio ryšį, taip pat
vidaus rinkoje atnaujinti tarpvalstybinę bankų veiklą, kuri
būtų naudinga ir euro zonos, ir euro zonai nepriklausančioms
valstybėms narėms. Remdamasi tvirta 28 vidaus rinkos narėms
bendra reguliavimo sistema (bendru taisyklių sąvadu), Europos
Komisija laikėsi integruoto požiūrio ir pasiūlė bankų
sąjungos, kurioje gali dalyvauti visos valstybės narės,
tačiau bet kuriuo atveju 18 dabartinių euro zonos narių,
kūrimo gaires, kuriose numatytos skirtingos priemonės ir etapai.
2013 m. kovo mėn. Europos
Vadovų Taryba įsipareigojo baigti kurti bankų sąjungą
toliau nurodytais etapais. Visų pirma prioritetine tvarka
reikėtų baigti likusias teisėkūros procedūras, kad būtų
sukurtas bendras priežiūros mechanizmas, kuriuo ECB perduodami
įgaliojimai prižiūrėti euro zonos bankus[4]. Antra, per vasaros
mėnesius reikėtų susitarti, kaip pasitelkus Europos stabilumo
mechanizmą (ESM) po bendro priežiūros mechanizmo sukūrimo ir
bankų balansų peržiūros, įskaitant „seniai įsigyto
turto“ apibrėžimą, būtų galima tiesiogiai rekapitalizuoti
bankus. 2013 m. vasarą taip pat reikėtų susitarti dėl
Komisijos pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos
[...], kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių
įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema (toliau – Europos Parlamento
ir Tarybos direktyva [...][5]).
Galiausiai prioritetine tvarka reikėtų išnagrinėti Komisijos
pasiūlymą dėl bendro pertvarkymo mechanizmo kartu su tinkamomis
ir veiksmingomis finansinio stabilumo stiprinimo priemonėmis, siekiant jas
patvirtinti per dabartinę Parlamento kadenciją.
Sukurta bankų sąjunga apims visas
euro zonos valstybes nares ir euro zonai nepriklausančias valstybes nares,
kurios nuspręs prie jos prisijungti. Tas pats visoje ES taikomas bendras
rizikos ribojimo reikalavimų taisyklių sąvadas[6] ir bankų pertvarkymo
taisyklės bus taikomos bankų sąjungoje ir visose kitose
valstybėse narėse. Vidaus rinkos vientisumas bus išsaugotas. Dėl
bankų sąjungos užtikrinamo didesnio finansinio stabilumo visoje
vidaus rinkoje taip pat padidės pasitikėjimas ir augimo perspektyvos.
Centralizuotas ir vienodas rizikos ribojimo ir pertvarkymo taisyklių
taikymas bankų sąjungoje dalyvaujančiose valstybėse narėse
bus naudingas visoms valstybėms narėms. Dabartinio finansų
rinkų susiskaidymo, kuris trukdo ekonominei veiklai, pašalinimas
padės užtikrinti sąžiningą konkurenciją ir pašalinti
kliūtis laisvai naudotis pagrindinėmis laisvėmis ne tik dalyvaujančiose
valstybėse narėse, bet ir visoje vidaus rinkoje.
1.1.        Bendras pertvarkymo
mechanizmas ir finansavimo struktūros – pagrindiniai bankų
sąjungos elementai
Greitas susitarimas dėl bendro
priežiūros mechanizmo 2012 m. balandžio mėn., praėjus tik
septyniems mėnesiams po to, kai 2012 m. rugsėjo mėn.
Komisija pateikė pasiūlymą, padėjo bankų sąjungos
– neatskiriamos ekonominės ir pinigų sąjungos dalies – pamatus.
Pagal bendrą priežiūros
mechanizmą vykdoma sustiprinta priežiūra bus atkuriamas
pasitikėjimas gera bankų būkle. 2014 m. ECB prisiims
galutinę atsakomybę už visos euro zonos bankų
priežiūrą. Praktiškai ECB tiesiogiai prižiūrės didžiausius
ir daugiausiai tarptautiniu mastu veikiančius bankus ir turės
galimybę „prisiimti“ tiesioginę kitų institucijų
vykdomą priežiūrą, o nacionalinės institucijos bus
atsakingos už kasdienę mažesnių bankų priežiūrą.
Remdamasi bendru priežiūros mechanizmu ir
siekdama bankų rinkų tvarumo taikant bendrą priežiūros
mechanizmą dalyvaujančiose valstybėse narėse, ES turi
sukurti bendrą pertvarkymo mechanizmą žlungančių bankų
problemai spręsti. Niekada negalima visiškai atmesti rizikos, kad bankas
patirs didelių likvidumo ar mokumo problemų. Todėl būtina
nustatyti sistemą, kuri leis valdžios institucijoms vykdyti esminę
bankų restruktūrizaciją ir kartu padės išvengti didžiulio
pavojaus ekonomikos stabilumui bei pavojaus, kad dėl jų nevaldomo
likvidavimo pagal nacionalinius bankroto įstatymus susidarys išlaidų,
ir pašalins būtinybę finansuoti šį procesą valstybės
ištekliais.
Direktyva dėl bankų gaivinimo ir
pertvarkymo, kai ją priims Europos Parlamentas ir Taryba, bus nustatytos
taisyklės, kaip restruktūrizuoti didelių finansinių
sunkumų turinčius ES bankus, kaip išsaugoti realiajai ekonomikai
gyvybiškai svarbias jų funkcijas ir kaip paskirstyti nuostolius ir
sąnaudas bankų akcininkams, kreditoriams ir neapdraustiems
indėlininkams. Pagal gelbėjimo privačiomis lėšomis
priemonę, kuri yra pagrindinė pertvarkymo direktyvos priemonė,
nuostoliai būtų nuosekliai paskirstomi, o akcininkų,
subordinuotųjų kreditorių ir pirmaeilių kreditorių
reikalavimai nurašomi. Indėlininkai, kurių indėlio suma yra
mažesnė kaip 100 000 EUR, bet kuriuo atveju nepatirs
nuostolių, nes jų reikalavimai apsaugoti pagal nacionalines
indėlių garantijų sistemas.
Direktyva grindžiama nacionalinių
valdžios institucijų tinklu ir pertvarkymo fondais bankams pertvarkyti.
Nors tai yra svarbus žingsnis į priekį siekiant sumažinti
skirtingų valstybių taikomų metodų skaičių ir
apsaugoti vidaus rinkos vientisumą, jo nepakanka toms valstybėms
narėms, kurios kredito įstaigų priežiūrą vykdo pagal
bendrą priežiūros mechanizmą. Kaip pripažino Europos Vadovų
Taryba, bankų sąjungoje, bankų priežiūrą ir
pertvarkymą reikia vykdyti tokiu pačiu instituciniu lygmeniu. Priešingu
atveju tarp priežiūros institucijos (ECB) ir nacionalinių bankų
pertvarkymo institucijų gali atsirasti tarpusavio įtampa dėl to,
kaip spręsti sunkumų patiriančių bankų problemą,
kai toliau galbūt vyrautų rinkos lūkesčiai dėl
valstybių narių (ne)gebėjimo susidoroti su bankų
nesėkmėmis nacionaliniu lygmeniu ir stiprintų
grįžtamąjį ryšį tarp valstybių ir bankų, taip pat
susiskaidymą ir konkurencijos iškraipymą vidaus rinkoje.
Palyginti su pertvarkymo institucijų
tinklu, bendras pertvarkymo mechanizmas su centrine sprendimų
priėmimo įstaiga ir Bendru bankų pertvarkymo fondu bus
pirmiausia naudingas valstybėms narėms, mokesčių
mokėtojams, bankams, taip pat visos ES finansų ir ekonominiam
stabilumui:
·
tvirtu centralizuotu sprendimų priėmimu
bus užtikrinama, kad pertvarkymo sprendimai visose dalyvaujančiose
valstybėse narėse būtų priimami veiksmingai ir greitai,
vengiant nesuderintų veiksmų, siekiant kuo labiau sumažinti
neigiamą poveikį finansiniam stabilumui ir ribojant finansinės
paramos poreikį;
·
sukaupta centralizuota pertvarkymo kompetencija ir
patirtis padės žlungančių bankų problemas spręsti
sistemingiau ir veiksmingiau nei tą galėtų padaryti atskiros
nacionalinės institucijos, kurių ištekliai ir patirtis riboti;
·
Bendras bankų pertvarkymo fondas galės
sutelkti daug išteklių iš bankų įnašų, taigi galės
veiksmingiau apsaugoti mokesčių mokėtojus nei nacionaliniai
fondai, kartu bus sudarytos vienodos sąlygos bankams visose
dalyvaujančiose valstybėse narėse. Bendras fondas neleis kilti
koordinavimo problemoms dėl nacionalinių fondų naudojimo ir bus
svarbus naikinant bankų priklausomybę nuo valstybės
kreditingumo.
Pagal ES teisinę ir institucinę
sistemą turi būti sukurtas bendras pertvarkymo mechanizmas. 2012 m.
gruodžio 14 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose teigiama, kad „EPS
sukūrimo procesas bus grindžiamas ES institucine ir teisine sistema.“ Nors
tarpvyriausybinių ad hoc priemonių naudojimas už ES sistemos
ribų buvo reikalingas siekiant spręsti išskirtinių rinkos
aplinkybių klausimą ir valdymo trūkumus pirminėje EPS
sistemoje, kyla grėsmė, kad jis sumenkins ES sprendimų
priėmimo demokratinę kokybę ir ES teisinės sistemos
darną. Todėl ES teisinėje ir institucinėje sistemoje
būtina sukurti bendrą pertvarkymo mechanizmą, kaip prieš tai
buvo sukurtas bendras priežiūros mechanizmas, kad EPS būtų
baigta kurti pagal Europos Vadovų Tarybos išvadas ir apskritai
būtų apsaugota ES demokratinė ir institucinė tvarka.
1.2.        Perėjimas prie
bankų sąjungos
Numatyta, kad bendras priežiūros
mechanizmas įsigalios 2014 m. viduryje. Tuo tarpu bendras pertvarkymo
mechanizmas turėtų pradėti veikti 2015 m. sausio mėn.,
kai, kaip nustatyta, įsigalios Direktyva [...], kurioje bus nustatytas
taisyklių sąvadas, reglamentuojantis bankų pertvarkymą
vidaus rinkoje[7].
Todėl pagal bendrą pertvarkymo mechanizmą bankų
sąjungoje dalyvaujančioms valstybėms narėms būtų
taikomos šio reglamento taisyklės, suderintos su Direktyvos [...]
taisyklėmis, o nacionalinės institucijos taikytų
nedalyvaujančioms valstybėms narėms skirtas Direktyvos [...]
taisykles.
Bet kokiu atveju, jeigu pertvarkymo veiksmai
bus vykdomi su vyriausybės parama, bus taikomos valstybės pagalbos
taisyklės dėl dalijimosi našta. Kad našta dalytųsi akcininkai ir
mažesnės svarbos kreditoriai, pagal bendrą pertvarkymo
mechanizmą nuo šio reglamento taikymo pradžios būtų galima
taikyti taisykles, pagal kurias akcijas ir subordinuotąsias skolas
būtų galima nurašyti tiek, kiek reikia, kad būtų galima
taikyti valstybės pagalbos taisykles.
Be to, valstybės narės gali
nuspręsti savo nacionalinėje teisėje įgyvendinti naujas
taisykles, nustatytas Direktyvoje [...], net iki tos direktyvos perkėlimo
į nacionalinę teisę termino. Bet kuriuo atveju, su
valstybės pagalba susijusi Komisijos kompetencija bus išsaugota visais
pertvarkymo atvejais, susijusiais su parama, kuri laikoma valstybės pagalba.
Iš tikrųjų, jeigu Bendro bankų pertvarkymo fondo lėšų
naudojimas taikant bendrą pertvarkymo mechanizmą nėra
valstybės pagalba pagal Sutartyje nustatytus specialius kriterijus,
analogiškai tie kriterijai vis tiek būtų taikomi siekiant užtikrinti,
kad tais atvejais, kai naudojamos Pertvarkymo fondo lėšos, galiotų
tokios pačios taisyklės, kokios galiotų, jei nacionalinės
pertvarkymo institucijos naudotų nacionalinių finansavimo
struktūrų lėšas.
Europos lygmeniu šis konvergencijos procesas
turėtų būti tęsiamas, viena vertus, peržiūrint bankams
remti skirtas valstybės pagalbos gairės ir, kita vertus, susitariant,
kaip taikant Europos stabilumo mechanizmą būtų galima
rekapitalizuoti sunkumų patiriančius bankus. Peržiūrėtomis
valstybės pagalbos gairėmis būtų nustatyti griežtesni
reikalavimai akcininkams ir mažesnės svarbos kreditoriams dalytis našta
bet kurioje valstybėje narėje, teikiančioje valstybės
paramą savo bankams. Taip būtų išvengta šiuo metu
vykstančio vidaus rinkos susiskaidymo, priklausomai nuo valstybės
tvirtumo ir seniai įsigyto turto buvimo. ESM gairėse kartu
būtų išsamiai nurodyta, kokiomis sąlygomis ir kaip taikant
valstybės pagalbos taisykles valstybės narės, negalinčios
suteikti valstybės paramos bankams, galėtų gauti paskolų
arba prireikus kaip bankai galėtų būti tiesiogiai
rekapitalizuoti pagal ESM.
2.           BENDRO PERTVARKYMO MECHANIZMO
PAGRINDIMAS
Komisija atsižvelgė į analizę,
atliktą Direktyvos [...] pasiūlymo priėmimui skirtame poveikio
vertinime, kuriame vertinti veiklos ir teisiniai aspektai, svarbūs norint
sukurti bendrą pertvarkymo mechanizmą.
Papildoma analizė atlikta dėl
pasiūlyto bendro pertvarkymo mechanizmo ypatumų, remiantis poveikio
vertinime pateikta atnaujinta informacija. Kiek tai susiję su bendro
pertvarkymo mechanizmo pajėgumu užtikrinti veiksmingus sprendimus, laikas
itin svarbus dėl dviejų svarbių priežasčių: ex ante,
siekiant padidinti pasitikėjimą naujai įsteigtu bendru
pertvarkymo mechanizmu kaip atsakomąja priemone, padedančia sumažinti
neapibrėžties šaltinius rinkoje; ir, kai pradedamas pertvarkymas, bendru
pertvarkymo mechanizmu siekiant išsaugoti turto vertę, kuri gali
sumažėti dėl nereikalingo pertvarkymo proceso vilkinimo.
Nacionalinių institucijų tinklui reikėtų papildomo
procedūrinio termino kiekvienam svarstymui dėl tarpvalstybinių
institucijų. Kita vertus, siūlomas atsakomybės pasidalijimas
tarp centrinio sprendimų priėmimo lygmens ir vietos
vykdomųjų institucijų padės sutaupyti laiko. Nacionaliniu
lygmeniu reikės mažiau laiko nei centriniu lygmeniu sukaupti visą
įgyvendinimo valdymo patirtį, nes taikoma nacionalinė
teisė; centriniu lygmeniu taip pat atsiras galimybė sutelkti dar
didesnę kritinę masę siekiant greičiau pritraukti ir
parengti geriausią specializuotą žmogiškąjį kapitalą.
Kiek tai susiję su bendro pertvarkymo
mechanizmo pajėgumu užtikrinti veiksmingus sprendimus, centrinis
sprendimų priėmimo lygmuo padės sumažinti pertvarkymo
sąnaudas, nes veikiant tinkle taip galima pasiekti didelį
pranašumą dėl masto ekonomijos ir dėl to, kad tai labai svarbu pertvarkymo
sprendimo vykdymui ir optimizavimui. Struktūriškai sistema, kuria
nepanaikinami nacionalinių institucijų įgaliojimai mažinti savo
valstybės narės sąnaudas, neleidžia iki galo atsižvelgti į
tarpvalstybinį poveikį. Valstybės narės nuo krizės
pradžios numatė naštos pasidalijimo mechanizmą siekdamos mažinti
bendrą gerovės sumažėjimo mastą tokiais atvejais[8]. Bendras pertvarkymo
mechanizmas yra tinkamesnis nei tinklas siekiant užtikrinti naštos
perkėlimo vykdymą – tai yra būtina naštos pasidalijimo
susitarimo veikimo sąlyga. Juo taip pat bus užtikrinamas optimalios
pertvarkymo politikos vykdymas išorės lygmeniu, leisiantis susitarti
dėl dalijimosi našta ex ante taisyklės, pagal kurią
pertvarkymo sąnaudos paskirstomos pagal teisingus ir subalansuotus
kriterijus.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
3.1.        Teisinis pagrindas
Teisinis šio pasiūlymo pagrindas –
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 114 straipsnis,
kuriuo leidžiama priimti priemones valstybių narių nuostatoms,
skirtoms vidaus rinkai sukurti ir veikti, suderinti.
Pasiūlymu siekiama išlaikyti
vientisumą ir gerinti vidaus rinkos veikimą. Vienodas bendrų
pertvarkymo taisyklių taikymas kartu su galimybe centrinei institucijai
pasinaudoti bendru Europos lygmens pertvarkymo fondu atkurs tinkamą
Sąjungos bankų rinkų veikimą, pašalins kliūtis,
trukdančias naudotis pagrindinėmis laisvėmis, ir padės
išvengti pernelyg didelio konkurencijos iškraipymo bent jau tose
valstybėse narėse, kuriose vykdoma bendra kredito įstaigų
priežiūra Europos lygmeniu.
Nors Direktyva [...] nuostatos labai
derinamos, valstybėms narėms vis dar leidžiamas lankstumas, o tai
reiškia, kad tam tikras vidaus rinkos susiskaidymas galėtų išlikti.
Bendru pertvarkymo mechanizmu priešingai – numatoma integruota sprendimų
priėmimo struktūra, kuria pertvarkymas pagal bendrą pertvarkymo
mechanizmą suderinamas su priežiūra pagal bendrą priežiūros
mechanizmą, siekiant pašalinti nepalankią konkurencinę
padėtį, su kuria susiduria bendrame priežiūros mechanizme
dalyvaujančių valstybių narių bankai, palyginti su
nedalyvaujančių valstybių narių bankais, nes nėra
centralizuotos sistemos žlungančių bankų problemai spręsti.
Kad visos dalyvaujančios valstybės narės visiškai
pasitikėtų bankų pertvarkymo proceso kokybe ir nešališkumu, visų
pirma kiek tai susiję su poveikiu vietos ekonomikai, pertvarkymo
sprendimus parengs ir centralizuotai stebės Bendra pertvarkymo valdyba –
taip bus užtikrinamas nuoseklus ir vienodas požiūris, o pertvarkymo
procesą inicijuos Komisija. Be to, Komisija taip pat nuspręs dėl
pertvarkymo priemonių sistemos, kuri bus taikoma pertvarkomam subjektui,
ir dėl Fondo panaudojimo pertvarkymo veiksmams remti.
Siekiant paremti pertvarkymo procesą ir
sustiprinti jo veiksmingumą, siūlomu reglamentu taip pat sukuriamas
Bendras bankų pertvarkymo fondas. Pasiūlytas reglamentas tiesiogiai
taikomas visose valstybėse narėse, jis taikomas visiems subjektams,
kurių priežiūra vykdoma pagal bendrą priežiūros
mechanizmą. Bendras taisyklių sąvadas, nustatytas 2013 m.
birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 575/2013
dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir
investicinėms įmonėms[9],
2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES
dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl
riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių
įmonių priežiūros[10]
ir Direktyva [...], bus taikomas dalyvaujančioms valstybėms
narėms, nes šie teisės aktai taikomi visoje vidaus rinkoje.
Todėl Sutarties dėl Europos
Sąjungos veikimo 114 straipsnis yra tinkamas teisinis pagrindas.
3.2.        Subsidiarumas
Pagal Europos Sąjungos sutarties 5
straipsnio 3 dalyje nustatytą subsidiarumo principą tose srityse,
kurios nepriklauso Sąjungos išimtinei atsakomybei, ji ima veikti tik tada
ir tik tokiu mastu, kai valstybės narės numatomo veiksmo tikslų
negali deramai pasiekti centriniu, regioniniu ir vietos lygmeniu, o
Sąjungos lygmeniu dėl numatomo veiksmo masto arba poveikio juos
pasiekti būtų lengviau.
Tik Europos lygmens veiksmais galima
užtikrinti, kad žlungantys bankai būtų pertvarkomi darant
minimalų šalutinį poveikį ir nuosekliai pagal tas pačias
taisykles. Bendru pertvarkymo mechanizmu bus pasiekta didelė masto
ekonomija ir bus išvengta neigiamo poveikio, kuris gali atsirasti dėl
išskirtinai nacionalinių sprendimų ir fondų. Esminiai skirtumai
tarp nacionaliniu lygmeniu priimtų pertvarkymo sprendimų, taip pat
atsižvelgiant į vietos ypatumus ir finansavimo apribojimus, gali sumažinti
vidaus rinkos stabilumą ir vientisumą.
Nors kuriant bendrą priežiūros
mechanizmą užtikrinamos vienodos bankų priežiūros sąlygos
ir mažinama pakantumo rizika, bendru pertvarkymo mechanizmu užtikrinama, kad
kai bankas žlunga, restruktūrizavimą būtų galima atlikti
mažiausiomis išlaidomis, su kreditoriais būtų elgiamasi
sąžiningai ir vienodai, o finansavimas būtų greitai suteiktas
ten, kur jis gali būti produktyviausiai panaudojamas visoje vidaus
rinkoje.
Todėl tikslinga, kad Sąjunga
siūlytų būtinus teisėkūros veiksmus ir nustatytų
tokias bankų, kurie prižiūrimi pagal bendrą priežiūros
mechanizmą, pertvarkymo struktūras. Reglamentas yra tinkama
teisinė priemonė, kad būtų išvengta neatitikimų
direktyvą perkeliant į nacionalinę teisę ir būtų
užtikrintas vieningas institucijų mechanizmas bei vienodos veiklos
sąlygos visiems dalyvaujančių valstybių narių bankams.
3.3.        Proporcingumas
Pagal proporcingumo principą Sąjungos
veiksmų turinys ir forma neturėtų viršyti to, kas būtina
Sutarčių tikslams pasiekti.
Bankų sąjungoje bankų
priežiūrą ir pertvarkymą reikia vykdyti tokiu pačiu
instituciniu lygmeniu. Kitaip tarp Europos priežiūros institucijos ir
nacionalinių pertvarkymo institucijų gali pasireikšti įtampa
dėl to, kaip spręsti sunkumų patiriančių bankų
problemas ir padengti jų išlaidas. Ši įtampa gali pakenkti tiek
priežiūros, tiek pertvarkymo veiksmingumui ir iškraipyti valstybių
narių tarpusavio konkurenciją.
Dabartinė krizė išryškino
poreikį skubiai ir ryžtingai veikti, remiantis Europos lygmens finansavimo
struktūromis, kad nacionaliniu lygmeniu atliekami bankų pertvarkymai
neturėtų neproporcingo poveikio realiajai ekonomikai ir kad
būtų sumažintas netikrumas ir išvengta masinio indėlių
atsiėmimo ir tokio reiškinio plitimo vidaus rinkoje. Bendru pertvarkymo
mechanizmu būtų užtikrinama, kad tos pačios taisyklės
būtų taikomos vienodai visiems dalyvaujančių valstybių
narių žlungantiems bankams. Atitinkamomis paramos lėšomis
būtų sumažintos atskirų bankų problemos ir nebūtų
prarandamas pasitikėjimas visa valstybės narės bankų
sistema arba kitomis sistemomis, kurios rinkų požiūriu patiria
panašią riziką.
Papildomas teisinis tikrumas, tinkamai
suderintos paskatos bankų sąjungoje ir ekonominė nauda dėl
centrinių ir vienodų pertvarkymo veiksmų reiškia, kad
pasiūlymas atitinka proporcingumo principą ir juo neviršijama to, kas
būtina nurodytiems tikslams pasiekti.
Šiame reglamente atsižvelgiama į
pagrindines teises ir laikomasi Europos Sąjungos pagrindinių
teisių chartijoje pripažintų principų, visų pirma
teisės į asmens duomenų apsaugą, laisvės užsiimti
verslu, teisės į veiksmingą teisinę gynybą ir
teisingą bylos nagrinėjimą, ir jis turi būti
įgyvendinamas laikantis tų teisių ir principų.
4.           IŠSAMUS PASIŪLYMO PAAIŠKINIMAS
4.1.        Bendras pertvarkymo
mechanizmas
4.1.1.     Principai, struktūra ir
taikymo sritis
Bendras pertvarkymo mechanizmas turi apimti
sprendimų priėmimo struktūras, kurios būtų teisiškai
patikimos ir veiksmingos ištikus krizei. Turi būti užtikrinta, kad
priimant sprendimus būtų priimami Europos masto sprendimai,
tačiau dalyvaujant valstybėms narėms ir pripažįstant
bankų pertvarkymo reikšmę nacionalinei ekonomikai.
Taikant bendrą pertvarkymo
mechanizmą bus taikomas bendras bankų pertvarkymo taisyklių
sąvadas, nustatytas Bankų gaivinimo ir pertvarkymo direktyvoje
dėl šiame mechanizme dalyvaujančių valstybių narių
sunkumų patiriančių bankų. Bendrą pertvarkymo
mechanizmą sudarys vienodos taisyklės ir procedūros, kurias turės
taikyti Bendra pertvarkymo valdyba (toliau – Valdyba) kartu su Europos Komisija
ir dalyvaujančių valstybių narių pertvarkymo
institucijomis.
Europos Komisija dalyvaus taikant bendrą
pertvarkymo mechanizmą tik tiek, kiek reikės šiame reglamente
nurodytoms konkrečioms užduotims atlikti ir kiek tai bus susiję su
valstybės pagalbos taisyklių laikymosi tikrinimu pagal Sutartį
arba su kriterijų, nustatytų taikant SESV 107 straipsnį, taikymu
pagal analogiją.
Tačiau dėl pertvarkymo proceso
ypatumų taikant bendrą pertvarkymo mechanizmą nesilaikoma pagal
bendrą priežiūros mechanizmą taikomo diferencijuoto
požiūrio į įvairių rūšių bankus. Priešingai nei
kasdien vykdoma priežiūra, tik keli bankai gali būti tikriausiai
žlungantys ir būti pertvarkomi bet kuriuo konkrečiu metu. Be to,
visapusiška bendro pertvarkymo mechanizmo taikymo sritis visiškai atitinka
logiką, pagal kurią ECB gali vykdyti tiesioginę bet kokio banko
priežiūrą, jei iškiltų problemų, taip pat atsižvelgiant į
galimą jo pertvarkymą. Galiausiai krizė parodė, kad Europos
lygmens pertvarkymo sistemos reikia ne tik dideliems tarptautiniams bankams.
Dėl skirtingų pertvarkymo institucijų skirtingų dydžių
bankams taip pat reikėtų diferencijuoti finansavimo ir finansinio
stabilumo stiprinimo mechanizmus, kurie galėtų dar kartą
įtvirtinti ryšius tarp valstybės ir bankų ir iškraipyti
konkurenciją.
4.1.2.     Bendro pertvarkymo mechanizmo
veiksmų principai
Kad pertvarkymo procesas vyktų
objektyviai ir sąžiningai, bet kokia Komisijos, Valdybos ir
nacionalinių bankų pertvarkymo institucijų diskriminacija prieš
bankus, jų indėlininkus, kreditorius arba akcininkus dėl
pilietybės arba veiklos vietos yra uždrausta. Tarpvalstybinių
grupių pertvarkymas grindžiamas keliais principais siekiant užtikrinti
vienodų sąlygų taikymą skirtingiems grupės subjektams,
tinkamai atsižvelgti į pertvarkyme dalyvaujančių valstybių
narių interesus, išvengti padėties, kai kreditorių išlaidos
viršija išlaidas, kokios susidarytų keliant įprastinę bankroto
bylą. Jei pertvarkoma tik grupės dalis, pasiūlymu siekiama
užtikrinti, kad pertvarkymo procesas neigiamai nepaveiktų
nepertvarkomų grupės subjektų. Iš esmės pertvarkymo
sąnaudos bus padengtos privačiomis lėšomis ir bankų
sektoriaus lėšomis. Todėl pasiūlymu užtikrinama, kad Komisija,
Valdyba ir nacionalinės bankų pertvarkymo institucijos
nuspręstų dėl pertvarkymo finansavimo struktūros taip, kad
nepaprastoji valstybės parama būtų kuo mažesnė.
4.1.3.     Sąveika su Komisijos
vykdoma valstybės pagalbos kontrole
Taikant bendrą pertvarkymo
mechanizmą visomis aplinkybėmis išsaugoma Komisijos vykdoma
valstybės pagalbos kontrolė. Tai reiškia, kad kai tik ECB praneša
Komisijai ir Valdybai, kad bankas ar grupės žlunga arba tikriausiai žlugs,
pertvarkymo procedūra pagal bendrą pertvarkymo mechanizmą, jeigu
taikytina, turėtų būti vykdoma kartu su valstybės pagalbos
procedūra, kad atitinkamą valstybę narę ar valstybes nares
būtų galima paraginti pranešti apie numatytas priemones Komisijai
pagal SESV 108 straipsnį. Tam reikia, kad Valdyba ir Komisija nuolatos
bendradarbiautų ir keistųsi informacija siekiant užbaigti
valstybės pagalbos procedūrą. Be to, Komisijos sprendimas pagal
valstybės pagalbos taisykles būtų išankstinė sąlyga
priimti Komisijos sprendimą dėl banko pertvarkymo. Jeigu naudojant
Fondo lėšas valstybės pagalba nėra teikiama, analogiškai
turėtų būti taikomi dėl Sutarties dėl Europos
Sąjungos veikimo 107 straipsnio taikymo nustatyti kriterijai, kaip
išankstinė banko pertvarkymo sprendimo priėmimo sąlyga, siekiant
išsaugoti dalyvaujančių ir nedalyvaujančių valstybių
narių vidaus rinkos vientisumą.
4.1.4.     Užduotys ir sprendimų
priėmimo struktūra
Bendras pertvarkymo mechanizmas apima visas
pagrindines pertvarkymo užduotis, kurios yra būtinos pertvarkant
žlungančius bankus. Šios užduotys apima, be kita ko, leidimą
taikyti supaprastintus įpareigojimus, susijusius su pertvarkymo planų
rengimo reikalavimu, pertvarkymo planų rengimu, pertvarkymo planų
peržiūra, banko pertvarkymo galimybių įvertinimu, sprendimu
pertvarkyti banką, pertvarkymo įgaliojimų naudojimu pertvarkomos
įstaigos atžvilgiu ir pertvarkymo schemų įgyvendinimu. Be to,
bendras pertvarkymo mechanizmas apima pertvarkymo lėšų naudojimo
sprendimus.
Bendro pertvarkymo mechanizmo
sudėtinės dalys užtikrintų, kad jo sprendimų priėmimo
struktūros būtų teisiškai patikimos ir veiksmingos, taip pat per
krizę. Jų tikslas – užtikrinti, kad sprendimai būtų Europos
masto ir juose dalyvautų valstybės narės, atsižvelgiant į
bankų pertvarkymo reikšmę nacionalinei ekonomikai.
Bendro pertvarkymo mechanizmo sprendimų
priėmimo struktūrą sudaro Bendra pertvarkymo valdyba,
dalyvaujančių valstybių narių nacionalinės pertvarkymo
institucijos ir Europos Komisija. Bendro pertvarkymo mechanizmo užduotis
dalijasi Bendra pertvarkymo valdyba ir nacionalinės pertvarkymo
institucijos.
Siekdama užtikrinti bendro pertvarkymo
mechanizmo efektyvumą ir atskaitomybę, taip pat laikydamasi
teisinių reikalavimų, Europos Komisija, kaip ES institucija, turi
teisę inicijuoti banko pertvarkymą, remdamasi Pertvarkymo valdybos
rekomendacija arba savo iniciatyva. Jeigu Komisija inicijuoja pertvarkymo
procedūrą, ji taip pat sprendžia dėl pertvarkymo priemonių,
kurios bus taikomos kiekvienu atveju, sistemos ir dėl Fondo lėšų
panaudojimo. Bendra pertvarkymo valdyba priimtų visus kitus sprendimus
pagal Bendro pertvarkymo mechanizmo reglamentą ir juos skirtų
nacionalinėms pertvarkymo institucijoms įgyvendinti nacionaliniu
lygmeniu pagal Bendro pertvarkymo mechanizmo reglamentą ir Direktyvą
[...]. Valdyba stebėtų, kaip nacionalinės pertvarkymo
institucijos vykdo jos sprendimus nacionaliniu lygmeniu ir, jei kuri nors
nacionalinė pertvarkymo institucija nesilaikytų sprendimo, ji
galėtų tiesiogiai skirti sprendimus bankams.
4.1.5.     Sprendimų priėmimo
procesas
Pagal taisyklių sąvadą,
nustatytą Direktyvoje [...], bankas būtų pertvarkomas, kai jis
žlunga arba tikriausiai žlugs, kai nė viena privačiojo sektorius
struktūra negali padėti išvengti žlugimo ir kai pertvarkymas vykdomas
dėl viešojo intereso, nes bankas yra sistemos dalis ir jo žlugimas
pakenktų finansiniam stabilumui. Pertvarkymo tikslas – užtikrinti
nepertraukiamą pagrindinių banko funkcijų vykdymą,
apsaugoti finansinį stabilumą, sumažinti priklausomybę nuo
mokesčių mokėtojų pinigų ir apsaugoti indėlininkus.
Pertvarkymas pradedamas pasibaigus procesui,
kuriuo užtikrinama, kad dėl bet kurio žlungančio banko bus priimtas
pagrįstas ir nešališkas sprendimas:
–
ECB, kaip bankų priežiūros institucija,
Komisijai, Pertvarkymo valdybai ir atitinkamoms nacionalinėms
institucijoms ir ministerijoms praneša, kad bankas žlunga;
–
Pertvarkymo valdyba vertina, ar tai yra
sisteminė grėsmė ir nėra privačiojo sektoriaus
sprendimo;
–
tokiu atveju Pertvarkymo valdyba rekomenduoja
Komisijai pradėti pertvarkymą;
–
Komisija nusprendžia pradėti pertvarkymą
ir Pertvarkymo valdybai nurodo sistemą, pagal kurią taikomos
pertvarkymo priemonės ir pagal kurią naudojamos Fondo lėšos
pertvarkymo veiksmams remti. Pertvarkymo valdyba sprendimu, skirtu
nacionalinėms pertvarkymo institucijoms, patvirtina pertvarkymo
schemą, kurioje nustatomos pertvarkymo priemonės, veiksmai ir
finansavimo priemonės, ir atitinkamoms nacionalinėms pertvarkymo
institucijoms nurodo vykdyti pertvarkymo priemones;
–
nacionalinės pertvarkymo institucijos pagal
nacionalinę teisę vykdo pertvarkymo priemones, dėl kurių
sprendimus priima Valdyba. Jeigu nacionalinės pertvarkymo institucijos
nesilaiko Valdybos sprendimų, Valdyba turi įgaliojimus pakeisti
nacionalinės pertvarkymo institucijos sprendimus ir tam tikrus sprendimus
dėl pertvarkymo priemonių įgyvendinimo tiesiogiai skirti
bankams.
4.1.6.     Atskaitomybė ir biudžetas
Kiekvienas bendro pertvarkymo mechanizmo
komponentas bus nepriklausomas, kiek tai susiję su jo užduočių
vykdymu, ir jam bus taikomos griežtos atskaitomybės nuostatos, siekiant
užtikrinti, kad jo galiomis būtų naudojamasi teisingai ir nešališkai,
laikantis šiame reglamente ir Direktyvoje [...] nustatytų ribų.
Todėl Pertvarkymo valdyba bus atskaitinga Europos Parlamentui ir Tarybai
dėl bet kurio pagal šį pasiūlymą priimto sprendimo.
Dalyvaujančių valstybių narių nacionaliniams parlamentams
taip pat bus pranešta apie Pertvarkymo valdybos veiklą. Valdyba taip pat
turės atsakyti į visas pastabas arba klausimus, kuriuos jai pateiks
dalyvaujančių valstybių narių nacionaliniai parlamentai.
Bendro pertvarkymo mechanizmo biudžetas, į kurį įtrauktas
Bendras pertvarkymo fondas, nėra Sąjungos biudžeto dalis. Išlaidos,
susijusios su bendro pertvarkymo mechanizmo užduotimis, Fondo valdymu ir Fondo
lėšų naudojimu, bus dengiamos bankų sektoriaus įnašais.
4.1.7.     Ryšys su
nedalyvaujančiomis valstybėmis narėmis
Direktyva [...] sukuriamos nacionalinių
pertvarkymo institucijų, kurios sprendžia bankų grupių
klausimus, pertvarkymo kolegijos, užtikrinant tinkamą ir subalansuotą
visų valstybių narių, kuriose veikia bankai, pertvarkymo
institucijų dalyvavimą. EBI atlieka tarpininko vaidmenį, kai
buveinės ir priimančiosios šalies nacionalinės pertvarkymo
institucijos nesusitaria dėl pertvarkymo planų parengimo ir paties
pertvarkymo. Pagal bendrą pertvarkymo mechanizmą subjektams ir
grupėms, įsteigtiems tik taikant bendrą priežiūros
mechanizmą dalyvaujančiose valstybėse narėse, bendras
pertvarkymo mechanizmas pakeičia pertvarkymo kolegijas, numatytas
Direktyvoje [...], kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių
įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema. Vietoj to, nacionalinių
pertvarkymo institucijų atstovai dalyvauja Pertvarkymo valdybos veikloje.
Bankams, kurie įsteigti
nedalyvaujančiose valstybėse narėse, kaip apibrėžta Bendro
priežiūros mechanizmo reglamente, toliau taikoma Direktyva [...]. Panašiai
bendro pertvarkymo mechanizmo ir nedalyvaujančių valstybių
narių pertvarkymo institucijų sąveika bus visiškai
reglamentuojama pagal Direktyvą [...]. Nuostatos dėl skirtingų
pertvarkymo fondų tarpusavio sąveikos (pasidalijimo tarpusavyje ir
savanoriško savitarpio skolinimosi ir skolinimo) taip pat visapusiškai taikomos
Bendro pertvarkymo fondo ir nedalyvaujančių valstybių narių
nacionalinių pertvarkymo fondų santykiuose. Be to, pasiūlymu
paaiškinama, kad EBI vaidmuo pagal Direktyvą [...] ir EBI reglamentą,
įskaitant jos tarpininkavimo įgaliojimus, visapusiškai taikomas
Pertvarkymo valdybos atžvilgiu.
Be to, pasiūlyme trimis būdais
atsižvelgiama į bankų, kurie yra įsisteigti valstybėse
narėse, kurios nedalyvauja taikant bendrą pertvarkymo
mechanizmą, padėtį.
Pirma, pasiūlyme nustatomas kredito
įstaigų, indėlių turėtojų, investuotojų ar
kitų kreditorių nediskriminavimo principas dėl jų
pilietybės arba veiklos vietos pagal visus bendro pertvarkymo mechanizmo
komponentus.
Antra, pasiūlyme numatyta, kad jei
grupė apima kredito įstaigas, įsteigtas ir dalyvaujančioje
valstybėje narėje, ir nedalyvaujančioje valstybėje
narėje, Valdyba pakeičia dalyvaujančių valstybių
narių nacionalines pertvarkymo institucijas pertvarkymo kolegijose,
numatytose pagal Direktyvą [...].
Trečia,
nedalyvaujančios valstybės narės visada turi galimybę
prisijungti prie bendro priežiūros mechanizmo ir kartu užtikrinti, kad
jų teritorijoje esantiems bankams būtų taikomas bendras
pertvarkymo mechanizmas.
4.1.8.     Ryšys su [...] Europos
Parlamento ir Tarybos direktyva [...], kuria nustatoma kredito
įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir
pertvarkymo sistema
Taikant bendrą pertvarkymo
mechanizmą, taisyklių sąvadas, nustatytas Direktyvoje [...],
kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių
gaivinimo ir pertvarkymo sistema, bus taikomas dalyvaujančioms
valstybėms narėms, nes jis taikomas visoje vidaus rinkoje. Išimtys
gali būti daromos tik tuo atveju, jeigu šiame reglamente numatytos
procedūros ar nuostatos pakeičia atitinkamas Direktyvos [...] nuostatas
(pvz., nuostatas dėl tarpvalstybinių kolegijų, kurios
pakeičiamos pagal bendrą pertvarkymo mechanizmą priimamais
sprendimais).
Į bendro pertvarkymo mechanizmo
pasiūlymą įtrauktos tam tikros nuostatos, kurios analogiškos
Direktyvos [...] nuostatoms, nes Pertvarkymo valdyba ir Komisija privalo savo
veiksmus grįsti tiesiogiai taikoma Sąjungos teise. Kitose šio
pasiūlymo nuostatose daromos specialios kryžminės nuorodos į
Komisijos Direktyvos [...] pasiūlymą. Kai kurios nuostatos buvo iš
dalies pakeistos ataskaita, kurią gegužės mėn. balsuodamas
priėmė Europos Parlamento Ekonomikos ir pinigų politikos
komitetas, ir birželio 26 d. Tarybos bendruoju požiūriu. Bendro
pertvarkymo mechanizmo reglamentas galiausiai turi būti visiškai
suderintas su Direktyva [...], dėl kurios turi susitarti Europos
Parlamentas ir Taryba. Šiame pasiūlyme daroma nuoroda į Tarybos
bendrąjį požiūrį, kaip naujausią turimą
dokumentą. Tačiau šiuo metu dar vyksta Europos Parlamento ir Tarybos
derybos ir direktyva dar nebaigta, taigi, Komisijos tikslas – pakeisti tas
esmines nuostatas galutinėmis abiejų teisės aktų
leidėjų derybose suderintomis Direktyvos [...] nuostatomis.
Dėl tam tikrų Direktyvoje [...]
nustatytų aspektų tolesnis derinimas neišvengiamas, kad bendras
pertvarkymo mechanizmas kartu su Bendru bankų pertvarkymo fondu tinkamai
veiktų. Pirma, reikėtų visiškai suderinti reikalavimų
tenkinimo eiliškumą vykdant pertvarkymą, remiantis
indėlininkų pirmenybės principu. 15 straipsnyje siūloma
suderinti reikalavimų tenkinimo eiliškumą vykdant pertvarkymą,
remiantis indėlininkų pirmenybės principu. Komisija mano, kad
toks suderinimas būtinas visiems subjektams, kuriems taikoma Direktyva
[...], kad vidaus rinkoje būtų užtikrintos vienodos sąlygos.
Antra, pagal bendrą pertvarkymo mechanizmą bet koks lankstumas
naudojant gelbėjimo privačiomis lėšomis priemonę turi
būti griežtai apibrėžtas ir suteikiamas visiems bankams tokiomis
pačiomis sąlygomis. Todėl pasiūlymo 24 straipsnyje
įtraukiamos papildomos griežtos nuostatos, pagrįstos 2013 m. birželio
26 d. Tarybos bendruoju požiūriu ir šiomis aplinkybėmis
neįtraukiamos jokios išlygos, numatytos Direktyvoje [...] (visų pirma
dėl gelbėjimo privačiomis lėšomis ribų
apskaičiavimo).
4.2.        Pertvarkymo valdyba
4.2.1.     Valdymas
Siekiant užtikrinti veiksmingą ir
atskaitingą pertvarkymo sprendimų priėmimo procesą,
Pertvarkymo valdybos struktūra ir veiklos taisyklėmis nustatytas
tinkamas visų tiesiogiai suinteresuotų valstybių narių
dalyvavimas. Valdybą sudaro vykdomasis direktorius, vykdomojo direktoriaus
pavaduotojas, Komisijos bei ECB paskirti atstovai ir kiekvienos
dalyvaujančios valstybės narės paskirti atstovai, atstovaujantys
nacionalinėms pertvarkymo institucijoms. Valdyba, kuriai pirmininkauja
vykdomasis direktorius, posėdžiaus dviejų rūšių sesijose: vykdomojoje
ir plenarinėje. Dalyvauti Valdybos posėdžiuose gali būti
kviečiami stebėtojai.
Plenarinėje sesijoje Valdyba paprastai
priima visus bendrojo pobūdžio sprendimus. Vykdomojoje sesijoje Valdyba
priima sprendimus dėl atskirų subjektų ar bankų
grupių. Tokie sprendimai priimami dėl pertvarkymo planavimo, dėl
ankstyvosios intervencijos įgaliojimų, dėl pertvarkymo
schemų, taip pat dėl Fondo lėšų panaudojimo pertvarkymo
procesui finansuoti, ir nurodymų nacionalinėms pertvarkymo
institucijoms, kaip įgyvendinti pertvarkymo sprendimus.
Per vykdomąją sesiją
Valdybą sudaro vykdomasis direktorius, vykdomojo direktoriaus
pavaduotojas, Komisijos ir ECB paskirti atstovai.
Atsižvelgiant į pertvarkomus bankus ar
grupes, kiekvieną kartą, kai Valdyba renkasi į
vykdomąją sesiją, be vykdomojo direktoriaus, vykdomojo
direktoriaus pavaduotojo, Komisijos ir ECB paskirtų atstovų taip pat
dalyvaus atitinkamų nacionalinių pertvarkymo institucijų
paskirti nariai. Todėl tarpvalstybinių bankų grupių
pertvarkymo atveju posėdžiuose ir sprendimų priėmimo procese
dalyvauja ir valstybės, kurioje yra grupės lygmens pertvarkymo
institucija, ir valstybių narių, kuriose yra patronuojamosios
įmonės arba subjektai, kuriems taikoma konsoliduota priežiūra,
paskirti nariai. Balsavimo taisyklėmis, kurios taikomos Valdybai,
atsižvelgiama į būtinybę paisyti visų valstybių
narių, kurioms taikomas pertvarkymo sprendimas, interesų. Nė
vienas iš svarstymo dalyvių neturi veto teisės.
Tačiau atsižvelgiant į
valstybių narių suverenumą nuspręsti, kaip panaudoti
nacionalinius biudžetus, pasiūlyme aiškiai numatyta, kad pagal bendrą
pertvarkymo mechanizmą valstybių narių negalima reikalauti
suteikti nepaprastąją valstybės paramą bet kuriam
pertvarkomam subjektui. Be to, siekiant visiškai atsižvelgti į visą
fiskalinį poveikį valstybėms narėms, atitinkamų
nacionalinių pertvarkymo institucijų nariai, paskirti dalyvauti
Valdybos vykdomojoje sesijoje, gali paprašyti dar vieno svarstymo tokiam
galimam poveikiui aptarti.
4.2.2.     Įgaliojimai
Pertvarkymo valdyba centralizuoja
informaciją, kurią ECB ir nacionalinės pertvarkymo institucijos
turi apie jų jurisdikcijoje esančių bankų finansinį
patikimumą. Palyginti su nacionalinių institucijų,
veikiančių pagal nacionalinius įgaliojimus, tinklu, tai leidžia
geriau įvertinti aplinkybes, dėl kurių gali atsirasti
būtinybė pertvarkyti banką, kad būtų išvengta
tarpvalstybinio šalutinio poveikio. Pasiūlymas grindžiamas Bankų
gaivinimo ir pertvarkymo direktyvos sistema ir juo Pertvarkymo valdybai
suteikiami įgaliojimai greitai įsikišti, jeigu prastėja banko
arba grupės finansinė padėtis.
Pertvarkymo valdybai suteikti įgaliojimai
nustatyti, kada rekomenduoti Komisijai pertvarkyti banką ar grupę.
Kai Komisija nusprendžia, kad laikomasi sąlygų, ir siūlo
banką pertvarkyti, Valdyba pagal Komisijos nustatytą
struktūrą nusprendžia, kokias konkrečias pertvarkymo priemones
taikyti ir kaip skirti Fondo išteklius. Tokie įgaliojimai Pertvarkymo
valdybai leidžia pasirinkti ir vienodai taikyti pertvarkymo priemones,
taisykles ir procedūras. Visų pirma, kai bankai vykdo
tarpvalstybinę veiklą, taip bus panaikinti dabartiniai valstybių
narių taisyklių ir metodų skirtumai bei jų neigiamos
pasekmės Sąjungos bankų rinkų veikimui.
Tokia tiesioginė Pertvarkymo valdybos
atsakomybė užtikrins vienodas sąlygas dalyvaujančių
valstybių narių bankams, taip pat bendro taisyklių sąvado
įgyvendinimo pertvarkant bankus nuspėjamumą ir
pasitikėjimą juo. Taip bus padidintas teisinis tikrumas ir geriau
išlaikyta finansinio turto vertė, siekiant išvengti nereikalingų
lėšų srautų trikdymų. Be to, bus užtikrinta, kad
žlungančios įstaigos turtas būtų kuo našiau panaudotas ir
nuostoliai būtų kuo labiau sumažinti visų
dalyvaujančių valstybių narių kreditoriams, o ne pagal
atskirų valstybių narių problemas.
Pertvarkymo valdyba užtikrina, kad
nacionalinės pertvarkymo institucijos pertvarkymo sprendimus
įgyvendintų tiksliai, vadovaudamosi nacionaline teise. Šiuo tikslu
Valdyba turi įgaliojimus prižiūrėti ir įvertinti
nacionalinių pertvarkymo institucijų vykdomą sprendimų
įgyvendinimą, prireikus gauti informaciją tiesiogiai iš
bankų arba atlikti tyrimus ar patikrinimus vietoje. Jei nacionalinė
pertvarkymo institucija neįgyvendina pertvarkymo sprendimo pagal
sutartą pertvarkymo schemą, Valdyba yra įgaliota tiesiogiai
skirti tam tikrus sprendimus pertvarkomam bankui, reikalaudama imtis
reikiamų veiksmų pertvarkymo sprendimui įgyvendinti.
4.2.3.     Europos lygmens ir
tarptautinis bendradarbiavimas
Siekdama vykdyti savo užduotis, Pertvarkymo
valdyba bendradarbiaus su ECB ir kitomis institucijomis, įgaliotomis
prižiūrėti kredito įstaigas pagal bendrą priežiūros
mechanizmą, taip pat su kitomis institucijomis, kurios sudaro Europos
finansų priežiūros institucijų sistemą. Pertvarkymo valdyba
taip pat glaudžiai bendradarbiaus su nacionalinėmis pertvarkymo
institucijomis, nes jos atlieka svarbiausią vaidmenį rengiant ir
įgyvendinant pertvarkymo priemones.
Kadangi daug kredito įstaigų veikia
ne tik Sąjungoje, bet ir tarptautiniu lygmeniu, Pertvarkymo valdyba bus
išimtinai įgaliota dalyvaujančių valstybių narių
nacionalinių institucijų vardu sudaryti neprivalomus bendradarbiavimo
susitarimus su trečiųjų šalių institucijomis.
4.3.        Bendras bankų
pertvarkymo fondas
4.3.1.     Principai, steigimas ir misija
Valdybos veiksmai grindžiami principu, kad bet
kokie nuostoliai, sąnaudos ar kitos išlaidos, patirti taikant pertvarkymo
priemones, visų pirma tenka pertvarkomos įstaigos akcininkams bei
kreditoriams ir galiausiai prireikus finansų sektoriui. Tačiau net
jeigu įstaigos restruktūrizavimo išlaidos turėtų būti
dengiamos jos vidaus ištekliais, būtinas mechanizmas, leisiantis
įstaigai (pradine forma, per laikiną banką arba turto valdymo
įmonę – probleminio turto banką („blogą banką“))
tęsti savo veiklą. Todėl svarbu sukurti Bankų pertvarkymo
fondą siekiant užtikrinti pertvarkymo veiksmų veiksmingumą,
pavyzdžiui, teikti trumpalaikį finansavimą pertvarkomai įstaigai
arba garantijas galimiems pertvarkomos įstaigos pirkėjams.
Pagrindinis Bendro pertvarkymo fondo tikslas –
užtikrinti finansinį stabilumą, o ne padengti pertvarkomos
įstaigos nuostolius ar jai teikti kapitalą. Fondas neturėtų
būti laikomas gelbėjimo valstybės lėšomis fondu. Gali
būti išimtinių aplinkybių, kuriomis, pakankamai išnaudojus
vidaus išteklius (bent 8 % pertvarkomos įstaigos
įsipareigojimų ir nuosavų lėšų), pradinio tikslo
nebūtų galima pasiekti, jei Fondui nebūtų leista padengti
tuos nuostolius arba suteikti kapitalo. Tik šiomis aplinkybėmis Fondas
galėtų būti finansinio stabilumo stiprinimo priemonė privatiems
ištekliams paremti.
Bendro pertvarkymo fondo sukūrimas
visų pirma pagrįstas tuo, kad integruotose finansų rinkose bet
kokia finansinė parama bankui pertvarkyti didina finansinį
stabilumą ir kitų bankų gerą būklę ne tik
atitinkamoje valstybėje narėje, bet ir kitose valstybėse
narėse. Kadangi bankai visose dalyvaujančiose valstybėse
narėse yra netiesioginiai tokios paramos gavėjai, įpareigojimas
teikti įnašus tokiai paramai finansuoti neturėtų tekti tik
vienos valstybės narės bankams.
Kalbant apie veiksmingumą, tai, kad
Fondas gali sutelkti visos euro zonos bankų išteklius, yra gerokai
veiksmingesnė apsauga nuo bankų krizės, kai nuostoliai yra
koncentruojami asimetriškai kai kuriose valstybėse narėse, ir šiuo
požiūriu tai yra euro zonos draudimo mechanizmas. Dabartinė
krizė parodė, kad nuostoliai valstybėse narėse susidaro
skirtingai.
Kadangi panašu, kad nuostoliai dėl
visų būsimų bankų sektoriaus sukrėtimų gali
konkrečiu momentu susikaupti kai kuriose valstybėse narėse,
bendras Europos lygmens privatus finansinio stabilumo stiprinimo mechanizmas,
palyginti su atskiromis nacionalinėmis finansinio stabilumo stiprinimo
priemonėmis, bus veiksmingesnis padengiant tokių sukrėtimų
nuostolius ex ante, o kai kuriais atvejais – ex post įnašais
iš visos euro zonos bankų sektoriaus. Todėl sutelkiant išteklius
Europos lygmeniu, Fondas bus didesnė užkarda ir padidins bankų
sistemos atsparumą. Kartu vienodai paskirstant papildomus ex post
įnašus visiems dalyvaujančių valstybių narių bankams
bus sumažinta tokių įnašų suma kiekvienam bankui, sumažinant bet
kokį tokių įnašų procikliškumo poveikį.
Be to, mechanizmas, pagal kurį
nuostolių padengimas peržengia valstybių sienas, gali veiksmingai
nutraukti užburtą bankų krizės konkrečioje valstybėje
narėje ir valstybės fiskalinės būklės tarpusavio
priklausomybės ratą. Dabartinė kai kurių valstybių
narių našta būtų buvusi mažesnė, jeigu Bendras pertvarkymo
Fondas būtų veikęs nuo finansų krizės pradžios.
Be to, Bendras pertvarkymo fondas, dėl
kurio atsiranda galimybė sutelkti visų dalyvaujančių
valstybių narių bankų sektoriaus lėšas, remsis didesne
įnašo baze, todėl jo reputacijos bazė padidės ir Valdyba
prireikus galės daugiau skolintis rinkoje mažesnėmis sąnaudomis.
Didesnės galimybės gauti finansavimą iš išorės rinkoje sumažins
Fondo poreikį remtis valstybės finansais ypatingų nuostolių
atvejais, ir tai taip pat padėtų nutraukti valstybių ir
bankų tarpusavio ryšį ir apsaugoti mokesčių mokėtojus
nuo pertvarkymo sąnaudų.
Galiausiai norint tinkamai suderinti paskatas
įvairiose bankų sąjungos įstaigose taip pat reikia bendro
fondo. Jei, visų pirma tarpvalstybinių bankų grupių atveju,
lėšas pertvarkymo sąnaudoms padengti, kurios viršija akcininkų
ir kreditorių padengimo sąnaudas, turėtų teikti
nacionaliniai fondai, sumažėtų ne tik bendro pertvarkymo mechanizmo,
bet ir bendro priežiūros mechanizmo veiksmingumas.
Norint sukurti bendrą pertvarkymo
mechanizmą reikia, kad Pertvarkymo valdyba galėtų greitai ir
veiksmingai naudotis Bendro bankų pertvarkymo fondo lėšomis. Fondu
sukuriamas privačiojo sektoriaus išorės sluoksnis, iš kurio galima suteikti
vidutinės trukmės ir ilgalaikį finansavimą, kad pertvarkant
bankus nereikėtų naudoti valstybės lėšų arba jų
reikėtų kuo mažiau. Be to, juo didinamas pertvarkymo proceso
veiksmingumas, nes nebekyla koordinavimo klausimų, kurių kyla
naudojant nacionalinių fondų lėšas, visų pirma
tarpvalstybinių grupių atvejais.
4.3.2.     Fondo finansavimas
Siekiant užtikrinti pakankamą
finansavimą, išvengti einamojo finansavimo sistemų procikliškumo ir
sumažinti poreikį prašyti išorės finansinės paramos, Fondas turi
lengvai prieinamų išteklių. Šiuo tikslu planuojama Fondo
lėšų suma turėtų būti bent 1 %
dalyvaujančių valstybių narių bankų sistemos
garantuojamų indėlių ir tos sumos turėtų pakakti, kad
būtų vykdomas tinkamas pertvarkymas ateityje kilus krizei, jeigu
kreditoriai naudotų gelbėjimo privačiomis lėšomis
priemonę bent iki 8 % pertvarkomos įstaigos visų
įsipareigojimų ir nuosavų lėšų.
Remiantis 2011 m. bankų duomenimis
ir numatoma garantuotų euro zonos bankuose laikomų indėlių
suma, 1 % Bendro pertvarkymo fondo tikslas atitiktų maždaug 55 mlrd.
EUR. Tikslinė Fondo lėšų suma absoliučiąja verte (EUR)
išliks dinamiška ir savaime padidės, jeigu bankų sektorius augs.
Numatomas pereinamasis 10 metų
laikotarpis, kol Fondas pasieks tikslinę lėšų sumą.
Laikotarpis galėtų būti pratęstas iki 14 metų, jei
Fondo išmokos viršytų pusę tikslinės fondo dydžio sumos. Jei per
pradinį Fondo kūrimo etapą nebus išmokama jokia suma, bankų
sektorius kasmet įneštų maždaug dešimtadalį tikslinės sumos
arba absoliučiąja verte apie 5,5 mlrd. EUR.
Po pradinio Fondo kūrimo etapo bankams
reikės mokėti papildomus įnašus, jei jų įnašų
bazė augs arba jeigu iš Fondo bus išmokamos lėšos. Jeigu Fondo
turimos lėšos sumažės daugiau negu iki pusės jo tikslinių
lėšų sumos, bankai turės mokėti metinį
įnašą, kuris bus ne mažesnis kaip viena penktoji taikant bendrą
pertvarkymo mechanizmą dalyvaujančių valstybių narių
visų bankų bendrų įsipareigojimų (neskaitant
reguliuojamojo kapitalo ir garantuojamų indėlių).
Įnašai bus apskaičiuojami
vadovaujantis Bankų gaivinimo ir pertvarkymo direktyva pagal banko
įsipareigojimus, neskaitant nuosavų lėšų ir
garantuojamų indėlių, ir koreguojami pagal jų rizikos
pobūdį. Tai reiškia, kad bankai, kurie beveik išimtinai finansuojami
indėliais, iš esmės mokės labai mažus įnašus. Žinoma, šie
bankai mokės įnašus į nacionalines indėlių
garantijų sistemas.
Numatytos apsaugos priemonės siekiant
užtikrinti, kad nustatant įnašus gerai veikiančiose įstaigose
nekiltų finansinio stabilumo problemų, t. y. laikinas atleidimas
nuo įpareigojimo mokėti ex post įnašus.
Jei ex ante įnašų nepakanka, ex
post įnašais negalima iš karto pasinaudoti, finansavimui gali
prireikti papildomo rezervo siekiant užtikrinti, ypač pereinamuoju
laikotarpiu, banko (-ų) sistemos funkcijų tęstinumą per
visą restruktūrizavimo procesą. Fondas galės sudaryti
sutartis dėl skolinimosi ir kitų formų paramos iš finansų
įstaigų arba prireikus kitų trečiųjų šalių
pertvarkymui finansuoti (įskaitant iš valstybės išteklių).
Šią paramą iš esmės grąžins pati pertvarkoma įstaiga.
Tačiau jeigu tai nebūtų įmanoma, reglamente numatyta, kad
nuostoliai ex post įnašais paskirstomi visiems bankams, kuriems
taikomas mechanizmas. Taip bus užtikrinta, kad bet koks valstybės
išteklių panaudojimas vidutinės trukmės laikotarpiu
būtų neutralus.
Kad į nepalankią padėtį
nepatektų valstybės narės, kurios įsteigė pertvarkymo
fondą prieš šiam pasiūlymui įsigaliojant, pagal šį
reglamentą tokioms valstybėms narėms paliekama teisė
nuspręsti, kaip esamų nacionalinių pertvarkymo fondų
lėšos turėtų būti naudojamos siekiant vykdyti bankų
įsipareigojimus pagal šį reglamentą.
4.3.3.     Indėlių
garantijų sistemų vaidmuo vykdant pertvarkymą
Kai bankas pertvarkomas, nacionalinė
indėlių garantijų sistema, su kuria yra susijęs bankas,
prisidės padengiant nuostolius, kuriuos ji būtų patyrusi, jei
bankas būtų likviduojamas keliant įprastinę bankroto
bylą, neviršijant garantuojamų indėlių sumos. Toks vaidmuo
jau visapusiškai numatytas Direktyvoje [...].
Be to, bendras pertvarkymo mechanizmas neturi
įtakos institucinėms užtikrinimo sistemoms ir kitiems grupės
vidaus finansavimo paramos mechanizmams, kuriuos nustatė tam tikrų
grupių kredito įstaigos. Bendras pertvarkymo mechanizmas bus
naudojamas tik tada, kai tokie privačiojo sektoriaus sprendimai nėra
sėkmingi sprendžiant banko žlugimo klausimą.
4.3.4.     Fondo vaidmuo pertvarkant
grupes, kuriose yra bendro pertvarkymo mechanizmo netaikančių
valstybių narių įstaigų
Pertvarkant grupes, kuriose yra
įstaigų, kurioms taikomas bendras pertvarkymo mechanizmas, Fondo
įnašas atitiks grupės, kuriai taikomas bendras pertvarkymo
mechanizmas, dalis, o nacionalinės finansavimo struktūros, kurios
nedalyvauja taikant bendrą pertvarkymo mechanizmą, padengs
likusią dalį.
Siekiant stiprinti pertvarkymo
finansavimą visoje vidaus rinkoje, pasiūlymu Fondui leidžiama
lėšas savanoriškai skolintis arba skolinti kitoms pertvarkymo finansavimo
struktūroms. Tai leis Fondui išmokėti dideles sumas, kurių ex
ante ir ex post įnašai nepadengia. Be to, taip bus remiamos
pertvarkymo finansavimo struktūros valstybėse narėse, kurios
nedalyvauja taikant bendrą pertvarkymo mechanizmą.
4.3.5.     Nacionalinių pertvarkymo
finansavimo struktūrų pakeitimas
Kadangi Fondas
pakeičia jo lėšas naudojant dalyvaujančių valstybių
narių nacionalines pertvarkymo finansavimo struktūras, valstybės
narės, kurios jau buvo sukūrusios nacionalines pertvarkymo
finansavimo struktūras tuo metu, kai įsigaliojo šis reglamentas, gali
nuspręsti tokias struktūras naudoti pagal savo nacionalinę
teisę. Valstybės narės taip pat galėtų nuspręsti,
kad tos nacionalinės pertvarkymo finansavimo struktūros moka
įnašus į Fondą savo bankų vardu tol, kol šios
struktūros visiškai išnyks.
5.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Pertvarkymo valdyba bus visiškai finansuojama
finansų įstaigų įnašais. Tačiau bus daromas nedidelis
poveikis Sąjungos biudžetui Valdybos veiklos pradžios etapu. Daugiau
informacijos pateikta pridėtoje finansinėje pažymoje.
2013/0253 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo nustatomos kredito įstaigų
ir tam tikrų investicinių įmonių pertvarkymo vienodos
taisyklės ir vienoda procedūra, kiek tai susiję su bendru
pertvarkymo mechanizmu ir Bendru bankų pertvarkymo fondu, ir kuriuo iš
dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1093/2010
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
perdavus teisės akto projektą
nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos Centrinio Banko
nuomonę[11],
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[12],
laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)       geriau integruota banko
paslaugų vidaus rinka yra būtina siekiant skatinti Sąjungos
ekonomikos atsigavimą. Tačiau dabartinė finansų ir
ekonomikos krizė parodė, kad vidaus rinkos veikimui šioje srityje
kyla grėsmė ir didėja finansų rinkų suskaidymo rizika.
Tarpbankinės rinkos tapo mažiau likvidžios ir tarpvalstybinės
bankų veiklos mastas mažėja, nes baiminamasi jų problemų
plitimo, trūksta pasitikėjimo kitomis nacionalinėmis bankų
sistemomis ir valstybių narių galimybėmis remti bankus;
(2)       skirtingose valstybėse
narėse taikomos skirtingos nacionalinės pertvarkymo taisyklės ir
susijusi administracinė praktika, be to, Sąjungos lygmeniu nevykdomas
vienodas sprendimų priėmimo procesas sprendžiant tarpvalstybinių
bankų pertvarkymo klausimą, tai mažina šį pasitikėjimą
ir didina rinkos nestabilumą, nes neužtikrinamas tikrumas ir galimybė
numatyti, kokios bus galimos banko žlugimo pasekmės. Pertvarkymo
sprendimai, priimti tik nacionaliniu lygmeniu, gali iškreipti konkurenciją
ir galiausiai pakenkti vidaus rinkai;
(3)       visų pirma skirtinga
valstybių narių praktika pertvarkomų bankų kreditorių
ir žlungančių bankų gelbėjimo valstybės lėšomis
atžvilgiu turi įtakos jų bankų numanomai kredito rizikai,
finansiniam patikimumui ir mokumui. Tai mažina visuomenės
pasitikėjimą bankų sektoriumi, trukdo naudotis įsisteigimo
laisve ir laisvam paslaugų teikimui vidaus rinkoje, nes finansavimo
išlaidos būtų mažesnis, jei valstybių narių praktika
nesiskirtų;
(4)       dėl skirtingose
valstybėse narėse taikomų skirtingų nacionalinių
pertvarkymo taisyklių ir susijusios administracinės praktikos gali
būti taip, kad bankų ir klientų skolinimosi išlaidos
padidėtų vien tik dėl jų įsisteigimo vietos,
neatsižvelgiant į jų faktinį kreditingumą. Be to,
bankų klientai kai kuriose valstybėse narėse susiduria su
didesnėmis palūkanų normomis nei kitų bankų klientai,
neatsižvelgiant į jų kreditingumą;
(5)       kol pertvarkymo
taisyklės, praktika ir dalijimosi našta metodai išlieka nacionaliniai, o
pertvarkymui finansuoti reikalingi finansiniai ištekliai renkami ir leidžiami
nacionaliniu lygmeniu, vidaus rinka ir toliau išliks suskaidyta. Be to,
nacionalinės priežiūros institucijos labai suinteresuotos kuo labiau
sumažinti galimą bankų krizės poveikį savo nacionalinei
ekonomikai imdamosi vienašalių veiksmų, kurie leistų apriboti
bankų operacijas, pavyzdžiui, apribojant vidinį grupės lėšų
pervedimą ir skolinimą, arba nustatyti didesnius likvidumo ir
kapitalo reikalavimus jų jurisdikcijose veikiančioms galimai
žlungančių patronuojančiųjų įmonių
patronuojamosioms įmonėms. Tai riboja tarpvalstybinę bankų
veiklą, sukuria kliūtis naudotis pagrindinėmis laisvėmis ir
iškraipo konkurenciją vidaus rinkoje;
(6)       Europos Parlamento ir Tarybos
direktyva [...][13]
tam tikru mastu buvo suderintos nacionalinių bankų pertvarkymo
taisyklės ir nustatytas pertvarkymo institucijų bendradarbiavimas
sprendžiant tarpvalstybinių bankų žlugimo klausimus. Tačiau
Direktyva [...] numatytas suderinimas nėra visapusiškas, o sprendimų
priėmimo procesas nėra centralizuotas. Direktyva [...] iš esmės
numatomos kiekvienos valstybės narės nacionalinėms institucijoms
suteikiamos bendros pertvarkymo priemonės ir įgaliojimai, tačiau
nacionalinėms institucijoms leidžiama savo nuožiūra pasirinkti, kaip
tas priemones taikyti ir kaip naudoti nacionalinių finansavimo
struktūrų lėšas pertvarkymo procedūroms paremti. Direktyva
[...] nepanaikinama galimybė valstybėms narėms priimti atskirus
ir galbūt nesuderinamus sprendimus, susijusius su tarpvalstybinių
grupių pertvarkymu, kurie gali turėti įtakos bendroms
pertvarkymo sąnaudoms. Be to, joje numatomos nacionalinės finansavimo
struktūros, todėl nepakankamai sumažinama bankų
priklausomybė nuo paramos iš nacionalinių biudžetų ir
neužkertamas kelias valstybėms narėms skirtingai naudoti finansavimo
struktūrų lėšas;
(7)       siekiant užtikrinti, kad
dėl Sąjungos žlungančių bankų būtų priimami
veiksmingi ir vienodi pertvarkymo sprendimai, įskaitant sprendimus
dėl Sąjungos lygmeniu sutelktų lėšų panaudojimo, labai
svarbu baigti kurti finansinių paslaugų vidaus rinką. Vidaus
rinkoje bankų žlugimas vienoje valstybėje narėje gali paveikti
visos Sąjungos finansų rinkų stabilumą. Veiksmingų ir
vienodų pertvarkymo taisyklių bei vienodų pertvarkymo
finansavimo sąlygų užtikrinimas visose valstybėse narėse
visiškai atitinka ne tik valstybių narių, kuriose bankai veikia, bet
ir apskritai visų valstybių narių interesus, kaip priemonė
konkurencijai išsaugoti ir vidaus rinkos veikimui gerinti. Bankų sistemos
vidaus rinkoje yra labai glaudžiai susijusios, bankų grupės yra
tarptautinės, o bankai turi didelę užsienio turto procentinę
dalį. Kadangi nėra bendro pertvarkymo mechanizmo, bankų
krizės taikant bendrą priežiūros mechanizmą dalyvaujančiose
valstybėse narėse turėtų didesnį neigiamą
sisteminį poveikį taip pat ir nedalyvaujančiose valstybėse
narėse. Bendro pertvarkymo mechanizmo sukūrimas padidins
dalyvaujančių valstybių narių bankų stabilumą,
užkirs kelią krizių šalutiniam poveikiui nedalyvaujančiose
valstybėse narėse ir padės visai vidaus rinkai sklandžiai
veikti;
(8)       Tarybos reglamentu (ES)
Nr. .../...[14]
sukūrus bendrą priežiūros mechanizmą, pagal kurį
dalyvaujančių valstybių narių bankus centralizuotai
prižiūri Europos Centrinis Bankas (ECB), pagal Direktyvą [...]
nesuderinta tokių bankų Sąjungos lygmens priežiūra ir
bankų, kurių atžvilgiu vykdomos pertvarkymo procedūros,
nacionalinio lygmens priežiūra;
(9)       nors taikant bendrą
priežiūros mechanizmą nedalyvaujančių valstybių
narių bankai nacionaliniu lygmeniu naudojasi suderintomis priežiūros,
pertvarkymo ir finansinio stabilumo stiprinimo priemonėmis, taikant
bendrą priežiūros mechanizmą dalyvaujančių
valstybių narių bankams taikomos Sąjungos priežiūros
priemonės ir nacionalinės pertvarkymo ir finansinio stabilumo
stiprinimo priemonės. Dėl tokio nesuderinimo sukuriama nepalanki
konkurencinė padėtis taikant bendrą priežiūros
mechanizmą dalyvaujančių valstybių narių bankams, palyginti
su nedalyvaujančių valstybių narių bankais. Kadangi
priežiūra ir pertvarkymas pagal bendrą priežiūros
mechanizmą vykdomi skirtingais lygmenimis, intervencija į taikant
bendrą priežiūros mechanizmą dalyvaujančių
valstybių narių bankus ir jų pertvarkymas nebūtų toks
greitas, nuoseklus ir veiksmingas kaip taikant bendrą priežiūros
mechanizmą nedalyvaujančių valstybių narių bankų
atveju. Tai turi neigiamų pasekmių šių bankų finansavimo
išlaidoms ir sukuria nepalankią konkurencinę padėtį,
turinčią neigiamą poveikį valstybėms narėms,
kuriose tie bankai veikia, ir visam vidaus rinkos veikimui. Todėl
centralizuotas pertvarkymo mechanizmas visiems bankams, veikiantiems taikant
bendrą priežiūros mechanizmą dalyvaujančiose
valstybėse narėse, yra labai svarbus siekiant užtikrinti vienodas
veiklos sąlygas;
(10)     dalijimasis atsakomybe už
pertvarkymą nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis turėtų
būti suderintas su dalijimusi atsakomybe už priežiūrą šiais
lygmenimis. Jei priežiūra valstybėje narėje toliau lieka
nacionalinė, ta valstybė narė turėtų toliau likti
atsakinga už banko žlugimo finansines pasekmes. Todėl bendras pertvarkymo
mechanizmas turėtų būti taikomas tik bankams ir finansų
įstaigoms, įsisteigtiems taikant bendrą priežiūros
mechanizmą dalyvaujančiose valstybėse narėse ir ECB
prižiūrimiems pagal bendro priežiūros mechanizmo sistemą.
Bankams, įsteigtiems taikant bendrą priežiūros mechanizmą
nedalyvaujančiose valstybėse narėse, bendras pertvarkymo
mechanizmas neturėtų būti taikomas. Jei tokioms valstybėms narėms
bendras pertvarkymo mechanizmas būtų taikomas, būtų sukurtos
klaidingos paskatos. Visų pirma šių valstybių narių
priežiūros institucijos gali būti atlaidesnės jų
jurisdikcijose esantiems bankams, nes joms netektų patirti visos
finansinės rizikos už tų bankų žlugimą. Todėl,
siekiant užtikrinti analogiją su bendru priežiūros mechanizmu,
bendras pertvarkymo mechanizmas turėtų būti taikomas taikant
bendrą priežiūros mechanizmą dalyvaujančioms
valstybėms narėms. Kai valstybės narės prisijungia prie
bendro priežiūros mechanizmo, jos taip pat turėtų savaime
taikyti bendrą pertvarkymo mechanizmą. Galiausiai tikimasi, kad
bendras pertvarkymo mechanizmas bus taikomas visoje vidaus rinkoje;
(11)     Bendras bankų pertvarkymo
fondas (toliau – Fondas) yra esminis elementas, be kurio bendras pertvarkymo
mechanizmas neveiktų tinkamai. Skirtingos nacionalinės finansavimo
sistemos iškreiptų vienodų bankų pertvarkymo taisyklių
taikymą vidaus rinkoje. Fondas turėtų padėti užtikrinti
vienodą administracinę pertvarkymo finansavimo praktiką ir
neleisti kurti kliūtis naudotis pagrindinėmis laisvėmis arba
neleisti iškraipyti konkurenciją vidaus rinkoje dėl skirtingos
nacionalinės praktikos. Fondą turėtų tiesiogiai finansuoti
bankai ir jo lėšos turėtų būti telkiamos Sąjungos
lygmeniu, kad pertvarkymo išteklius būtų galima objektyviai paskirstyti
visose valstybėse narėse ir taip didinti finansinį
stabilumą ir riboti ryšį tarp atskirų valstybių narių
numatomos fiskalinės būklės ir tose valstybėse narėse
veikiančių bankų ir įmonių finansavimo išlaidų;
(12)     todėl reikia patvirtinti
priemones bendram pertvarkymo mechanizmui sukurti visose taikant bendrą
priežiūros mechanizmą dalyvaujančiose valstybėse
narėse, kad vidaus rinkai būtų sudarytos geresnės
sąlygos tinkamai ir stabiliai veikti;
(13)     kad bendra Sąjungos
pertvarkymo institucija dalyvaujančiose valstybėse narėse
centralizuotai taikytų Direktyvoje [...] nustatytas bankų pertvarkymo
taisykles, galima užtikrinti tik tuo atveju, jeigu bendro pertvarkymo
mechanizmo steigimą ir veikimą reglamentuojančios taisyklės
tiesiogiai taikomos valstybėse narėse, siekiant valstybėse
narėse išvengti skirtingo jų aiškinimo. Tai turėtų
būti apskritai naudinga vidaus rinkai, nes padės užtikrinti
sąžiningą konkurenciją ir išvengti kliūčių
laisvai naudotis pagrindinėmis laisvėmis ne tik dalyvaujančiose
valstybėse narėse, bet ir visoje vidaus rinkoje;
(14)     atsižvelgiant į Tarybos
reglamento (ES) Nr. .../... taikymo sritį, bendras pertvarkymo
mechanizmas turėtų apimti visas dalyvaujančiose valstybėse
narėse įsteigtas kredito įstaigas. Tačiau pagal bendro
pertvarkymo mechanizmo sistemą turėtų būti įmanoma
tiesiogiai pertvarkyti bet kokią dalyvaujančios valstybės
narės kredito įstaigą, kad vidaus rinkoje vykstant pertvarkymo
procesui žlungančios įstaigos ir kreditoriai nebūtų
vertinami skirtingai. Jei ECB vykdo konsoliduotą
patronuojančiųjų įmonių, investicinių
įmonių ir finansų įstaigų priežiūrą, joms
turėtų būti taikomas bendras pertvarkymo mechanizmas. Nors ECB
nevykdys atskiros tų įstaigų priežiūros, ji bus
vienintelė priežiūros įstaiga, kuri turės bendrą
supratimą apie riziką, kurią patiria grupė ir netiesiogiai
atskiri jos nariai. Jeigu subjektams, kuriems taikoma konsoliduota ECB
priežiūra, nebūtų taikomas bendras pertvarkymo mechanizmas,
būtų neįmanoma planuoti bankų grupių pertvarkymą
ir priimti grupės pertvarkymo strategiją, todėl bet kokie
pertvarkymo sprendimai būtų kur kas mažiau veiksmingi;
(15)     pagal bendrą pertvarkymo
mechanizmą sprendimai turėtų būti priimami tinkamiausiu
lygmeniu;
(16)     ECB, kaip priežiūros
institucija taikant bendrą priežiūros mechanizmą, gali
geriausiai įvertinti, ar kredito įstaiga žlunga arba tikriausiai
žlugs, ir ar nėra pagrindo manyti, kad bet kokiais kitais privačiojo
sektoriaus arba priežiūros veiksmais per pagrįstą
laikotarpį būtų užkirstas kelias žlugimui. ECB pranešus, Valdyba
turėtų pateikti rekomendaciją Komisijai. Atsižvelgiant į
tai, kad reikia suderinti įvairius susijusius interesus, Komisija
turėtų nuspręsti, ar pertvarkyti įstaigą, ir
turėtų nuspręsti dėl aiškios ir išsamios pertvarkymo
sistemos, nustatant pertvarkymo veiksmus, kurių turi imtis Valdyba. Pagal
šią sistemą Valdyba turėtų nuspręsti dėl
pertvarkymo schemos ir nurodyti nacionalinėms pertvarkymo institucijoms
pertvarkymo priemones ir įgaliojimus, kurie turėtų būti
vykdomi nacionaliniu lygmeniu;
(17)     Valdyba turėtų būti
įgaliota priimti sprendimus, visų pirma dėl pertvarkymo
planavimo, sėkmingo pertvarkymo galimybės vertinimo, sėkmingo
pertvarkymo kliūčių šalinimo ir pertvarkymo veiksmų
rengimo. Nacionalinės pertvarkymo institucijos turėtų
padėti Valdybai planuoti pertvarkymą ir rengti pertvarkymo
sprendimus. Be to, naudojimasis pertvarkymo įgaliojimais yra susijęs
su nacionalinės teisės taikymu, todėl nacionalinės
pertvarkymo institucijos turėtų būti atsakingos už pertvarkymo
sprendimų įgyvendinimą;
(18)     siekiant užtikrinti gerą
vidaus rinkos veikimą, labai svarbu, kad tokios pačios taisyklės
būtų taikomos visoms pertvarkymo priemonėms, neatsižvelgiant
į tai, ar jas taiko nacionalinės pertvarkymo institucijos pagal
Direktyvą [...], ar jos taikomos pagal bendrą pertvarkymo
mechanizmą. Komisija įvertins šias priemones pagal SESV 107
straipsnį. Kai pertvarkymo finansavimo struktūrų lėšų
panaudojimas nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1
dalį, Komisija, siekdama užtikrinti vienodas veiklos sąlygas vidaus
rinkoje, turėtų analogiškai įvertinti tas priemones pagal SESV 107
straipsnį. Jeigu pranešimas pagal SESV 108 straipsnį nebūtinas,
nes Valdybos pasiūlytas Fondo lėšų naudojimas nėra
valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnį, siekiant užtikrinti
dalyvaujančių ir nedalyvaujančių valstybių narių
vidaus rinkos vientisumą, Komisija, vertindama siūlomą Fondo
lėšų naudojimą, pagal analogiją turėtų taikyti
atitinkamas valstybės pagalbos taisykles pagal SESV 107 straipsnį.
Valdyba neturėtų priimti sprendimo dėl pertvarkymo schemos tol,
kol Komisija neužtikrino, kad pagal analogiją su valstybės pagalbos
taisyklėmis Fondo lėšų naudojimui yra taikomos tos pačios
taisyklės kaip ir nacionalinių finansavimo struktūrų
intervencijoms;
(19)     siekdama užtikrinti
greitą ir veiksmingą pertvarkymo sprendimų priėmimo
procesą, Valdyba turėtų būti speciali Sąjungos
agentūra, turinti konkrečią struktūrą, kuri
atitiktų jos konkrečias užduotis ir kurios modelis skirtųsi nuo
visų kitų Sąjungos agentūrų modelio. Jos sudėtis
turėtų užtikrinti, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į
visus susijusius interesus vykdant pertvarkymo procedūras. Valdyba
turėtų posėdžiauti vykdomosiose ir plenarinėse sesijose.
Per vykdomąją sesiją Valdybą sudarytų vykdomasis
direktorius, vykdomojo direktoriaus pavaduotojas, Komisijos ir ECB atstovai.
Atsižvelgiant į Valdybos misiją, vykdomąjį direktorių
ir vykdomojo direktoriaus pavaduotoją turėtų skirti Taryba,
gavusi pasiūlymą iš Komisijos ir išklausiusi Europos Parlamentą.
Svarstant vienoje dalyvaujančioje valstybėje narėje
įsteigto banko arba grupės pertvarkymą, Valdybos vykdomojoje
sesijoje taip pat posėdžiautų ir sprendimų priėmimo procese
dalyvautų atitinkamos valstybės narės paskirtas nacionalinei
pertvarkymo institucijai atstovaujantis narys. Svarstant tarpvalstybinės
grupės klausimą Valdybos vykdomojoje sesijoje taip pat
posėdžiautų ir sprendimų priėmimo procese dalyvautų
buveinės valstybės narės ir visų
priimančiųjų valstybių narių paskirti atitinkamoms
nacionalinėms pertvarkymo institucijoms atstovaujantys nariai. Tačiau
buveinės valstybės narės institucijų ir
priimančiųjų valstybių narių institucijų poveikis
sprendimui turėtų būti subalansuotas, nė viena
priimančiosios valstybės narės institucija kartu
neturėtų vieno bendro balso. Dalyvauti Valdybos posėdžiuose taip
pat gali būti kviečiami stebėtojai, įskaitant ir ESM, ir
euro grupės atstovą;
(20)     atsižvelgiant į Valdybos
misiją ir pertvarkymo tikslus, tarp kurių – apsaugoti valstybės
lėšas, Valdybos veikla turėtų būti finansuojama iš
įnašų, kuriuos moka dalyvaujančių valstybių narių
įstaigos;
(21)     Valdyba ir Komisija, jei
reikia, turėtų pakeisti pagal Direktyvą [...] paskirtas
nacionalines pertvarkymo institucijas dėl visų su pertvarkymo
sprendimų priėmimo procesu susijusių aspektų. Pagal
Direktyvą [...] paskirtos nacionalinės pertvarkymo institucijos
turėtų ir toliau tęsti veiklą, susijusią su Valdybos
patvirtintų pertvarkymo schemų įgyvendinimu. Siekiant užtikrinti
skaidrumą ir demokratinę kontrolę, taip pat apsaugoti
Sąjungos institucijų teises, Valdyba turėtų būti
atskaitinga Europos Parlamentui ir Tarybai už visus pagal šį
pasiūlymą priimtus sprendimus. Dėl tų pačių
skaidrumo ir demokratinės kontrolės priežasčių
nacionaliniai parlamentai turėtų turėti tam tikras teises gauti
informacijos apie Valdybos veiklą ir pradėti dialogą su ja;
(22)     kai pagal Direktyvą [...]
numatoma galimybė taikyti nacionalinių pertvarkymo institucijų
supaprastintus įpareigojimus arba teisių atsisakymą, susijusius
su reikalavimu parengti pertvarkymo planus, turėtų būti
nustatyta procedūra, pagal kurią Valdyba galėtų leisti
taikyti tokius supaprastintus įpareigojimus;
(23)     siekiant užtikrinti, kad
įstaigų ir grupių atžvilgiu būtų laikomasi vienodo
požiūrio, Valdyba turėtų būti įgaliota parengti
tokių įstaigų ir grupių pertvarkymo planus. Valdyba
turėtų įvertinti sėkmingo įstaigų ir grupių
pertvarkymo galimybes ir imtis priemonių, kuriomis siekiama pašalinti
sėkmingo pertvarkymo kliūtis, jei jų yra. Valdyba
turėtų reikalauti, kad nacionalinės pertvarkymo institucijos
taikytų tokias atitinkamas sėkmingo pertvarkymo
kliūčių šalinimo priemones, kuriomis būtų užtikrinama
darna ir atitinkamų įstaigų sėkmingo pertvarkymo galimybes;
(24)     pertvarkymo planavimas yra
būtina veiksmingo pertvarkymo dalis. Todėl Valdyba turėtų
turėti įgaliojimą reikalauti pakeisti įstaigų ar
grupių struktūrą ir organizaciją, kad pašalintų
praktines pertvarkymo priemonių taikymo kliūtis ir užtikrintų
sėkmingą konkrečių subjektų pertvarkymą. Dėl
galimo visų įstaigų sisteminio pobūdžio, siekiant išsaugoti
finansinį stabilumą, labai svarbu, kad valdžios institucijos
turėtų galimybę pertvarkyti bet kurią įstaigą.
Kad būtų laikomasi Pagrindinių teisių chartijos 16 straipsnyje
nustatytos teisės užsiimti verslu, Valdybos veiksmų laisvė
turėtų apsiriboti tuo, kas būtina siekiant supaprastinti
įstaigos struktūrą ir veiklą vien tam, kad būtų
lengviau ją pertvarkyti. Be to, visos šiais tikslais taikomos
priemonės turėtų atitikti Sąjungos teisę.
Priemonės neturėtų būti nei tiesiogiai, nei netiesiogiai
diskriminacinės dėl pilietybės ir turėtų būti
grindžiamos pagrindine priežastimi, kad yra vykdomos paisant viešojo intereso
užtikrinti finansinį stabilumą. Kad nustatytų, ar veiksmų
imamasi paisant bendrojo viešojo intereso, Valdyba, kuri imasi veiksmų
paisydama bendrojo viešojo intereso, turėtų turėti galimybę
įgyvendinti pertvarkymo tikslus nepatirdama pertvarkymo priemonių
taikymo arba galimybės naudotis jai perduotais įgaliojimais
kliūčių. Be to, veiksmais neturėtų būti siekiama
daugiau, nei absoliučiai būtina tikslams įgyvendinti;
(25)     bendras pertvarkymo
mechanizmas turėtų būti kuriamas pagal Direktyvos [...] ir
bendro priežiūros mechanizmo sistemas. Todėl Valdyba turėtų
būti įgaliota ankstyvu etapu imtis priemonių, kai įstaigos
finansinė būklė ar mokumas prastėja. Informacija,
kurią Valdyba gauna iš nacionalinių pertvarkymo institucijų arba
ECB šiuo etapu, yra labai svarbi nustatant veiksmus, kurių ji
galėtų imtis siekdama pasirengti tos įstaigos pertvarkymui;
(26)     siekdama užtikrinti, kad
prireikus būtų greitai imtasi pertvarkymo veiksmų, Valdyba,
bendradarbiaudama su atitinkama kompetentinga institucija arba ECB,
turėtų atidžiai stebėti atitinkamų įstaigų
padėtį ir tai, ar šios įstaigos laikosi visų jų
atžvilgiu priimtų ankstyvos intervencijos priemonių;
(27)     siekiant kuo mažiau trikdyti finansų
rinką ir ekonomiką, pertvarkymo procesas turėtų būti
baigtas per trumpą laikotarpį. Per visą pertvarkymo
procedūrą Komisija turėtų gauti visą informaciją,
kuri, jos manymu, yra būtina, kad ji dėl pertvarkymo proceso
galėtų priimti pagrįstą sprendimą. Jeigu Komisija
nusprendžia pertvarkyti įstaigą, Valdyba turėtų nedelsdama
priimti pertvarkymo schemą, kurioje išsamiai nustatomos taikytinos
pertvarkymo priemonės ir įgaliojimai, taip pat bet kokių
finansavimo struktūrų lėšų panaudojimas;
(28)     kai žlunganti įstaiga
likviduojama keliant įprastinę bankroto bylą, galėtų
kilti pavojus finansiniam stabilumui, nutrūkti esminių paslaugų
teikimas ir nukentėti indėlininkų apsauga. Tokiu atveju
pertvarkymo priemonių taikymas atitinka viešąjį interesą.
Todėl pertvarkymo tikslai turėtų būti šie: užtikrinti
esminių finansinių paslaugų tęstinumą, išsaugoti
finansų sistemos stabilumą, sumažinti neatsakingo elgesio riziką
kuo labiau sumažinant viešosios finansinės paramos žlungančioms
įstaigoms galimybę ir apsaugoti indėlininkus;
(29)     tačiau visuomet prieš
priimant sprendimą dėl įstaigos veiklos tęstinumo,
reikėtų apsvarstyti galimybę likviduoti nemokią
įstaigą keliant įprastinę bankroto bylą. Nemokios
įstaigos veiklos tęstinumą reikėtų išsaugoti dėl
finansinio stabilumo ir kuo labiau naudojant privačiąsias lėšas. Tai galima įgyvendinti įvykdžius pardavimą ar
susijungimą su privačiojo sektoriaus pirkėju, nurašius
įstaigos įsipareigojimus arba konvertavus jos skolą į
nuosavybės vertybinius popierius, kad ji būtų rekapitalizuota;
(30)     vykdydamos pertvarkymo
įgaliojimus, Komisija ir Valdyba turėtų užtikrinti, kad tinkama
nuostolių dalis tektų akcininkams ir kreditoriams, kad būtų
pakeisti vadovai, kad įstaigos pertvarkymo sąnaudos būtų
kuo mažesnės ir kad būtų taikomas panašus požiūris į
visus nemokios įstaigos kreditorius, kurie priklauso tai pačiai
klasei;
(31)     akcininkų ir
kreditorių teisių apribojimai turėtų atitikti
Pagrindinių teisių chartijos 52 straipsnį. Todėl
pertvarkymo priemonės turėtų būti taikomos tik toms
įstaigoms, kurios žlunga arba tikriausiai žlugs, ir tik tuomet, kai tai
būtina siekiant įgyvendinti visuotinės svarbos finansinio
stabilumo tikslą. Visų pirma pertvarkymo priemonės
turėtų būti taikomos, kai įstaigos negalima likviduoti
keliant įprastinę bankroto bylą kartu nedestabilizuojant
finansų sistemos ir reikia imtis priemonių, kad būtų
sparčiai perduotos ir tęsiamos sistemiškai svarbios funkcijos, ir kai
negalima pagrįstai tikėtis alternatyvaus privataus sprendimo,
įskaitant esamų akcininkų arba trečiojo asmens vykdomą
kapitalo padidinimą, kuris būtų pakankamas visiškam
įstaigos gyvybingumui atkurti;
(32)     nuosavybės teisių
ribojimas neturėtų būti neproporcingas. Dėl to poveikį
patiriantys akcininkai ir kreditoriai neturėtų patirti didesnių
nuostolių nei nuostoliai, kurie būtų patirti, jei pertvarkymo
sprendimo priėmimo metu įstaiga būtų likviduota. Kai dalis
pertvarkomos įstaigos turto perduodama privačiam pirkėjui arba
laikinai įstaigai, likusi pertvarkomos įstaigos dalis
turėtų būti likviduota keliant įprastą bankroto
bylą. Siekiant apsaugoti likviduojant įstaigą esančius
akcininkus ir kreditorius, jie turėtų turėti teisę pagal
savo reikalavimus per likvidavimo procedūrą gauti išmoką, ne
mažesnę negu suma, kurią pagal apskaičiavimus jie būtų
atgavę, jei visa įstaiga būtų likviduota keliant
įprastinę bankroto bylą;
(33)     siekiant apsaugoti
akcininkų teisę ir užtikrinti, kad kreditoriai gautų ne mažiau
(negu jie gautų) iškėlus įprastinę bankroto bylą,
reikėtų nustatyti aiškius įpareigojimus dėl įstaigos
turto ir įsipareigojimų vertinimo ir turėtų likti
pakankamai laiko deramai įvertinti požiūriui, kuris jiems
būtų taikytas, jei įstaiga būtų likviduojama keliant
įprastinę bankroto bylą. Turėtų būti įmanoma
tokį vertinimą pradėti jau ankstyvosios intervencijos etapu.
Prieš imantis pertvarkymo veiksmų, reikėtų įvertinti
įstaigos turto ir įsipareigojimų vertę ir
požiūrį, kuris akcininkams ir kreditoriams būtų taikomas
iškėlus įprastinę bankroto bylą;
(34)     svarbu nuostolius pripažinti
žlungant įstaigai. Vertinant žlungančių įstaigų
turtą ir įsipareigojimus paprastai reikėtų remtis jų
rinkos verte tuo metu, kai yra taikomos pertvarkymo priemonės,
atsižvelgiant į tai, kiek tinkamai veikia rinkos. Kai rinkų veikimas
tikrai sutrikęs, vertinimas turėtų būti atliekamas remiantis
tinkamai pagrįsta ilgalaike ekonomine turto ir įsipareigojimų
verte. Dėl skubos turėtų būti įmanoma, kad Valdyba
atliktų greitą laikiną žlungančios įstaigos turto ar
įsipareigojimų vertinimą, kuris turėtų būti
taikomas, kol bus atliktas nepriklausomas vertinimas;
(35)     siekiant užtikrinti, kad
pertvarkymo procesas išliktų objektus ir aiškus, būtina nustatyti
tvarką, pagal kurią neužtikrinti kreditorių reikalavimai
pertvarkomai įstaigai būtų nurašomi arba jie būtų
konvertuojami. Siekiant sumažinti riziką, kad kreditoriai patirs
didesnių nuostolių nei tuo atveju, jei įstaiga būtų
likviduojama keliant įprastinę bankroto bylą, nustatytina tvarka
turėtų būti taikoma ir keliant įprastinę bankroto
bylą, ir nurašymo ar konvertavimo atvejais vykstant pertvarkymo procesui.
Tai taip pat sudarytų geresnes sąlygas nustatyti skolos vertę;
(36)     Komisija turėtų
nustatyti pertvarkymo veiksmų, kurių reikia imtis atsižvelgiant
į bylos aplinkybes, sistemą ir turėtų turėti paskyrimo
įgaliojimą dėl visų būtinų pertvarkymo priemonių
naudojimo. Remdamasi ta aiškia ir tikslia sistema, Valdyba turėtų
nuspręsti dėl išsamios pertvarkymo schemos. Atitinkamos pertvarkymo
priemonės turėtų aprėpti verslo pardavimo, laikinos
įstaigos sukūrimo, gelbėjimo privačiomis lėšomis ir
turto atskyrimo priemones, kurios taip pat numatytos Direktyvoje [...]. Pagal
sistemą taip pat turėtų būti įmanoma įvertinti,
ar laikomasi sąlygų, dėl kurių kapitalo priemonės
nurašomos arba konvertuojamos;
(37)     verslo pardavimo priemonė
turėtų sudaryti sąlygas parduoti įstaigą ar jos
veiklos dalis vienam ar daugiau pirkėjų be akcininkų sutikimo;
(38)     turto atskyrimo priemonė
turėtų leisti valdžios institucijoms neveiksnų ar
sumažėjusios vertės turtą perduoti atskirai įmonei. Ši
priemonė turėtų būti taikoma tik kartu su kitomis
priemonėmis, kad žlungančiai įstaigai nebūtų suteiktas
nepagrįstas konkurencinis pranašumas;
(39)     taikant veiksmingą
pertvarkymo režimą reikėtų kuo labiau sumažinti žlungančios
institucijos pertvarkymo sąnaudas, tenkančias mokesčių
mokėtojams. Taip pat reikėtų užtikrinti, kad didelės ir
sisteminės svarbos įstaigos galėtų būti pertvarkytos
nesukeliant grėsmės finansiniam stabilumui. Šį tikslą
galima pasiekti gelbėjimo privačiomis lėšomis priemone,
užtikrinant, kad tinkama nuostolių ir sąnaudų dalis tektų
subjekto akcininkams ir kreditoriams. Todėl, kaip rekomendavo Finansinio
stabilumo taryba, į pertvarkymo sistemą turėtų būti
įtraukti teisės aktais nustatyti skolos nurašymo įgaliojimai
kaip papildoma galima priemonė, taikytina kartu su kitomis pertvarkymo
priemonėmis;
(40)     siekiant užtikrinti
pakankamą lankstumą paskirstyti nuostolius kreditoriams
įvairiomis aplinkybėmis, reikėtų, kad būtų galima
taikyti gelbėjimo privačiomis lėšomis priemonę ir tuomet,
kai yra siekiama žlungančią įstaigą pertvarkyti, kad ji
galėtų tęsti veiklą, jei yra reali tikimybė atkurti
tos įstaigos gyvybingumą, ir tuomet, kai sistemiškai svarbios
paslaugos yra perduodamos laikinai įstaigai, o likusios įstaigos
dalies veikla sustabdoma ir ji likviduojama;
(41)     kai gelbėjimo privačiomis
lėšomis priemonė taikoma siekiant atkurti žlungančios
įstaigos kapitalą, kad ji galėtų toliau tęsti
veiklą, visuomet turėtų būti ne tik atliekamas
gelbėjimas privačiomis lėšomis, bet ir kartu keičiama
vadovybė, o įstaiga bei jos veikla vėliau restruktūrizuojama
taip, kad būtų atsižvelgta į žlugimo priežastis.
Restruktūrizuoti reikėtų įgyvendinant verslo reorganizavimo
planą;
(42)     nereikėtų
gelbėjimo privačiomis lėšomis priemonės taikyti
reikalavimams, kurie yra užtikrinti užtikrinimo priemone, užstatu ar kitaip
garantuojami. Tačiau siekiant užtikrinti, kad gelbėjimo
privačiomis lėšomis priemonė būtų veiksminga ir
atitiktų savo tikslus, turėtų būti įmanoma ją
taikyti kuo didesnei neužtikrintų žlungančios įstaigos
įsipareigojimų daliai. Tam tikriems neužtikrintiems
įsipareigojimams vis dėlto nereikėtų taikyti gelbėjimo
privačiomis lėšomis priemonės. Dėl viešosios politikos ir
veiksmingo pertvarkymo priežasčių gelbėjimo privačiomis lėšomis
priemonė neturėtų būti taikoma indėliams, apsaugotiems
pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 94/19/EB[15], įsipareigojimams
žlungančios įstaigoms darbuotojams arba komerciniams reikalavimams,
susijusiems su prekėmis ir paslaugomis, būtinomis kasdienei
įstaigos veiklai;
(43)     gelbėjimo
privačiomis lėšomis priemonės nereikėtų taikyti
indėlininkams, turintiems indėlių, kuriuos garantuoja
indėlių garantijų sistema. Tačiau indėlių
garantijų sistema prie pertvarkymo finansavimo proceso prisideda tokiu
mastu, kokiu ji būtų turėjusi atlyginti žalą
indėlininkams. Pasinaudojus gelbėjimo privačiomis lėšomis
įgaliojimais būtų užtikrinta, kad indėlininkai
galėtų toliau naudotis savo indėliais – tai yra pagrindinė
indėlių garantijų sistemų sukūrimo priežastis.
Nenustačius šių sistemų panaudojimo tokiais atvejais,
būtų neteisingai suteikiamas pranašumas kitų kreditorių,
dėl kurių pertvarkymo institucija naudotųsi įgaliojimais,
atžvilgiu;
(44)     kad akcininkai ir
mažesnės svarbos kreditoriai dalytųsi našta, kaip reikalaujama pagal
valstybės pagalbos taisykles, pagal bendrą pertvarkymo mechanizmą
analogiškai nuo šio reglamento taikymo pradžios būtų galima taikyti
gelbėjimo privačiomis lėšomis priemonę;
(45)     kad įstaigos
negalėtų savo įsipareigojimų struktūros nustatyti
taip, kad būtų trukdoma veiksmingai taikyti gelbėjimo
privačiomis lėšomis priemonę, Valdyba turėtų
turėti galimybę nustatyti, kad įstaigos visuomet
turėtų bendrą nuosavų lėšų,
subordinuotųjų ir pirmaeilių įsipareigojimų, kuriems
būtų galima taikyti gelbėjimo privačiomis lėšomis
priemonę, sumą, išreikštą visų įstaigos įsipareigojimų,
kurie nelaikomi nuosavomis lėšomis taikant Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentą (ES) Nr. 575/2013[16]
ir 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos
direktyvą 2013/36/EB[17],
procentine dalimi;
(46)     priklausomai nuo
konkrečių aplinkybių, turi būti pasirinktas geriausias
pertvarkymo būdas, ir tuo tikslu turėtų būti galima
pasinaudoti visomis pertvarkymo priemonėmis, numatytomis Direktyvoje
[...];
(47)     Direktyva [...] teisė
nurašyti ir konvertuoti kapitalo priemones suteikiama nacionalinėms pertvarkymo
institucijoms, nes kapitalo priemonių nurašymo ir konvertavimo
sąlygos gali sutapti su pertvarkymo sąlygomis ir tokiu atveju reikia
įvertinti, ar atitinkamo subjekto finansiniam patikimumui atkurti užtenka
vien tik nurašyti arba konvertuoti kapitalo priemones, ar taip pat būtina
imtis pertvarkymo veiksmų. Paprastai ja bus naudojamasi vykdant
pertvarkymą. Komisija turėtų pakeisti nacionalines pertvarkymo
institucijas taip pat vykdant šią funkciją, todėl jai
turėtų būti suteikti įgaliojimai įvertinti, ar
tenkinamos kapitalo priemonių nurašymo arba konvertavimo sąlygos, ir
nuspręsti, ar reikia subjektą pertvarkyti, jei taip pat tenkinami
pertvarkymo reikalavimai;
(48)     pertvarkymo veiksmų
veiksmingumas ir vienodumas turėtų būti užtikrintas visose dalyvaujančiose
valstybėse narėse. Tuo tikslu Valdybai turėtų būti
suteikti įgaliojimai išskirtiniais atvejais ir tuo atveju, kai
nacionalinė pertvarkymo institucija netaikė arba nepakankamai
taikė Valdybos sprendimą, perduoti kitam asmeniui nurodytas pertvarkomos
įstaigos teises, turtą ar įsipareigojimus arba reikalauti
konvertuoti skolos priemones, kurių sutartyse yra konvertavimo
sąlyga, tam tikromis aplinkybėmis. Bet kokie nacionalinių
pertvarkymo institucijų veiksmai, kuriais būtų ribojamas ir
veikiamas Valdybos įgaliojimų naudojimas ar funkcijų vykdymas,
turėtų būti draudžiami;
(49)     siekdama padidinti bendro
pertvarkymo mechanizmo veiksmingumą, Valdyba visais atvejais
turėtų glaudžiai bendradarbiauti su Europos bankininkystės
institucija. Kai tinka, Valdyba taip pat turėtų bendradarbiauti su
Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija, Europos
draudimo ir profesinių pensijų institucija, Europos sisteminės
rizikos valdyba ir kitomis institucijomis, kurios priklauso Europos
finansų priežiūros sistemai. Be to, Valdyba turėtų
glaudžiai bendradarbiauti su ECB ir kitomis valdžios institucijomis,
įgaliotomis prižiūrėti kredito įstaigas,
dalyvaujančias bendrame priežiūros mechanizme, visų pirma,
grupes, kurioms taikoma konsoliduota ECB priežiūra. Siekdama veiksmingai
valdyti žlungančių bankų pertvarkymo procesą, visais šio
proceso etapais Valdyba turėtų bendradarbiauti su nacionalinėmis
pertvarkymo institucijomis. Taigi bendradarbiavimas su pastarosiomis yra
būtinas ne tik įgyvendinant Valdybos priimtus pertvarkymo sprendimus,
bet ir prieš priimant bet kokį pertvarkymo sprendimą, pertvarkymo
planavimo etape ar ankstyvosios intervencijos metu;
(50)     kadangi Valdyba pakeičia
dalyvaujančių valstybių narių nacionalines pertvarkymo
institucijas priimant pertvarkymo sprendimus, Valdyba taip pat turėtų
šias institucijas pakeisti bendradarbiaujant su nedalyvaujančiomis
valstybėmis narėmis, kiek tai susiję su pertvarkymo funkcijomis.
Visų pirma Valdyba turėtų atstovauti visoms dalyvaujančių
valstybių narių institucijoms pertvarkymo kolegijose, kurioms
priklauso ir nedalyvaujančių valstybių narių valdžios
institucijos;
(51)     kadangi daugelis
įstaigų vykdo veiklą ne tik Sąjungos, bet ir tarptautiniu
mastu, veiksmingu pertvarkymo mechanizmu turi būti nustatyti
bendradarbiavimo su atitinkamų trečiųjų šalių valdžios
institucijomis principai. Parama trečiųjų šalių
institucijoms turėtų būti teikiama pagal Direktyvos [...] 88
straipsnyje numatytą teisinę sistemą. Kadangi Valdyba
turėtų būti vienintelė institucija, įgaliota
pertvarkyti žlungančius bankus dalyvaujančiose valstybėse
narėse, Valdybai tuo tikslu turėtų būti suteikti
išskirtiniai įgaliojimai dalyvaujančių valstybių narių
nacionalinių valdžios institucijų vardu sudaryti neprivalomus
bendradarbiavimo susitarimus su tomis trečiųjų šalių
valdžios institucijomis;
(52)     kad galėtų
veiksmingai vykdyti užduotis, Valdyba turėtų turėti tinkamus
tyrimo įgaliojimus. Ji turėtų turėti galimybę
tiesiogiai arba per nacionalines pertvarkymo institucijas reikalauti visos
reikalingos informacijos ir vykdyti tyrimus bei patikrinimus vietoje, kai
reikia, bendradarbiaudama su nacionalinėmis kompetentingomis
institucijomis. Vykdant pertvarkymą, Valdyba turėtų turėti
galimybę dalyvauti vykdant patikrinimus vietoje, kad galėtų
veiksmingai stebėti nacionalinių valdžios institucijų
vykdomą įgyvendinimo darbą ir kad būtų užtikrinta, kad
Komisija ir Valdyba priima sprendimus, pagrįstus visiškai tikslia
informacija;
(53)     siekiant užtikrinti, kad
Valdyba turėtų galimybę gauti visą svarbią
informaciją, darbuotojai neturėtų turėti galimybės
naudotis profesinio slaptumo taisyklėmis kaip pretekstu neatskleisti
informacijos Valdybai;
(54)     siekiant užtikrinti, kad
būtų laikomasi pagal bendrą pertvarkymo mechanizmą
priimtų sprendimų, pažeidimų atveju turėtų būti
taikomos proporcingos ir atgrasančios sankcijos. Valdybai turėtų
būti suteikta teisė nurodyti nacionalinėms pertvarkymo
institucijoms skirti įmonėms baudas ar delspinigius už
įsipareigojimų pagal jos sprendimus nevykdymą. Siekiant
užtikrinti nuoseklų, veiksmingą ir efektyvų vykdymo
užtikrinimą, Valdybai turėtų būti suteikta teisė
paskelbti gaires dėl baudų ir delspinigių skyrimo, skirtas
nacionalinėms pertvarkymo institucijoms;
(55)     kai nacionalinė
pertvarkymo institucija pažeidžia bendro pertvarkymo mechanizmo taisykles
nepasinaudodama pagal nacionalinę teisę jai suteiktais
įgaliojimais vykdyti Valdybos nurodymus, atitinkama valstybė
narė gali būti atsakinga už tai, kad laikantis teismo praktikos
būtų atlyginta bet kokia žala, padaryta asmenims, įskaitant, kai
taikoma, pertvarkomam subjektui ar grupei arba bet kurios to subjekto ar
grupės dalies bet kuriam kreditoriui bet kurioje valstybėje
narėje;
(56)     turi būti nustatytos
atitinkamos taisyklės, kuriomis būtų reglamentuojamas Valdybos
biudžetas, biudžeto parengimas, vidaus taisyklių, kuriomis nustatoma jos
biudžeto sudarymo ir įgyvendinimo tvarka, priėmimas ir ataskaitų
vidaus ir išorės auditas;
(57)     esama aplinkybių, kai
taikomų pertvarkymo priemonių veiksmingumas gali priklausyti nuo to,
ar galimas trumpalaikis įstaigos arba laikinos įstaigos finansavimas,
nuo garantijų suteikimo galimiems pirkėjams arba nuo kapitalo
suteikimo laikinai įstaigai. Todėl svarbu sukurti fondą, kad
tokiems tikslams nebūtų naudojamos valstybės lėšos;
(58)     būtina užtikrinti, kad
visas Fondo lėšas būtų galima panaudoti žlungančių
įstaigų pertvarkymui. Todėl Fondo lėšos neturėtų
būti naudojamos jokiam kitam tikslui, išskyrus veiksmingą pertvarkymo
priemonių ir įgaliojimų įgyvendinimą. Be to, jos
turėtų būti naudojamos tik laikantis taikomų pertvarkymo
tikslų ir principų. Atitinkamai Valdyba užtikrina, kad bet kokie
nuostoliai, sąnaudos ar kitos išlaidos, patirti taikant pertvarkymo
priemones, visų pirma tektų pertvarkomos įstaigos akcininkams ir
kreditoriams. Tik tais atvejais, kai akcininkų ir kreditorių
ištekliai išnaudoti, nuostoliai, sąnaudos ar kitos išlaidos, patirtos
taikant pertvarkymo priemones, padengiami iš Fondo lėšų;
(59)     apskritai iš finansų
sektoriaus atstovų reikėtų imti įnašus prieš bet kokį
pertvarkymo veiksmą ir nepriklausomai nuo jo. Kai išankstinio finansavimo
nepakanka naudojant Fondo lėšas patirtiems nuostoliams ar sąnaudoms
padengti, reikėtų rinkti papildomus įnašus papildomoms
sąnaudoms ar nuostoliams padengti. Be to, Fondas turėtų
turėti galimybę pasirašyti sutartis dėl skolinimosi ar
kitokių formų paramos su finansų įstaigomis ar kitomis
trečiosiomis šalimis, kai jo lėšų nepakanka nuostoliams,
sąnaudoms ir kitoms išlaidoms, patirtoms naudojant Fondo lėšas,
padengti, o papildomais ex post įnašais nėra galimybės
nedelsiant pasinaudoti;
(60)     kad būtų pasiekta
kritinė masė ir išvengta procikliško poveikio, kuris atsirastų,
jei Fondas per sisteminę krizę turėtų remtis vien ex
post įnašais, būtina pasiekti tam tikrą tikslinį Fondo ex
ante lėšų lygį;
(61)     turėtų būti
nustatytas tinkamas terminas tiksliniam Fondo finansavimo lygiui pasiekti.
Tačiau Valdyba turėtų turėti galimybę koreguoti
įnašų laikotarpį, atsižvelgdama į dideles išmokas iš Fondo;
(62)     kai dalyvaujančios
valstybės narės turi jau nusistovėjusias nacionalines pertvarkymo
finansavimo struktūras, jos turėtų turėti galimybę
pasirūpinti, kad nacionalinės pertvarkymo finansavimo struktūros
naudotųsi turimomis finansinėmis lėšomis, praeityje surinktomis
iš įstaigų kaip ex-ante įnašai, siekiant kompensuoti
įstaigoms už ex-ante įnašus, kuriuos tos įstaigos turi
sumokėti Fondui. Tokia kompensacija neturėtų pažeisti
valstybių narių įsipareigojimų pagal Europos Parlamento ir
Tarybos direktyvą 94/18/EB[18];
(63)     siekiant užtikrinti
teisingą įnašų apskaičiavimą ir skatinti veikti pagal
mažiau rizikingą modelį, įnašai į Fondą
turėtų priklausyti nuo kredito įstaigų patiriamos rizikos
laipsnio;
(64)     siekiant užtikrinti
tinkamą pertvarkymo išlaidų pasidalijimą tarp indėlių
garantijų sistemų ir Fondo, indėlių garantijų sistema,
su kuria yra susijusi pertvarkoma įstaiga, gali būti atsakinga už
nuostolių, kuriuos ji būtų patyrusi, jei įstaiga
būtų likviduojama keliant įprastinę bankroto bylą,
sumą, neviršijant garantuojamų indėlių sumos;
(65)     kad būtų išsaugota
Fonde laikomų lėšų vertė, šios lėšos turėtų
būti investuojamos į pakankamai saugų, diversifikuotą ir
likvidų turtą;
(66)     Komisijai turėtų
būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal SESV 290
straipsnį, siekiant nustatyti įnašų į Fondą
rūšį ir už ką turi būti mokami įnašai, įnašų
sumos apskaičiavimo būdą ir jų mokėjimo
būdą; nustatyti registracijos, apskaitos, ataskaitų teikimo ir
kitas taisykles, reikalingas užtikrinti, kad laiku būtų sumokėta
visa įnašų suma; nustatyti įnašų sistemą
įstaigoms, kurioms suteikti veiklos leidimai po to, kai Fondas pasiekia
tikslinį lygį; nustatyti įnašų paskirstymo per
laikotarpį kriterijus; nustatyti, kokiomis aplinkybėmis
įnašų mokėjimas gali būti paankstintas; nustatyti metinių
įnašų nustatymo kriterijus; nustatyti priemones, skirtas patikslinti,
kokiomis aplinkybėmis ir sąlygomis įstaiga gali būti iš
dalies ar visiškai atleista nuo ex post įnašų, ir priemones,
skirtas patikslinti, kokiomis aplinkybėmis ir sąlygomis įstaiga
gali būti iš dalies ar visiškai atleista nuo ex-post
įnašų;
(67)     siekiant užtikrinti Valdybos
darbo konfidencialumą, jos nariams, Valdybos personalui, įskaitant
darbuotojus, kuriais apsikeitė arba kuriuos delegavo dalyvaujančios
valstybės narės pertvarkymo užduotims vykdyti, turėtų
būti taikomi profesinės paslapties reikalavimai, netgi jiems nustojus
eiti savo pareigas. Kad galėtų vykdyti jai pavestas užduotis,
Valdybai turėtų būti suteikti įgaliojimai laikantis tam
tikrų sąlygų keistis informacija su nacionalinėmis ar
Sąjungos valdžios institucijomis ir įstaigomis;
(68)     siekiant užtikrinti, kad
Valdybai būtų atstovaujama Europos finansų priežiūros
institucijų sistemoje, Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 turėtų
būti iš dalies pakeistas, įtraukiant Valdybą į tame
reglamente nustatytą kompetentingų institucijų sąvoką.
Toks Valdybos ir kompetentingų institucijų pagal Reglamentą (ES)
Nr. 1093/2010 sulyginimas atitinka pagal Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 25 straipsnį
EBI priskirtas funkcijas prisidėti ir aktyviai dalyvauti rengiant bei
derinant gaivinimo ir pertvarkymo planus ir siekti palengvinti sunkumų
patiriančių įstaigų, ypač tarpvalstybiniu mastu
veikiančių grupių, pertvarkymą;
(69)     kol Valdyba pradės
visiškai veikti, Komisija turėtų būti atsakinga už pradinius
veiksmus, įskaitant įnašų, reikalingų administracinėms
išlaidoms padengti, rinkimą ir laikinojo vykdomojo direktoriaus
paskyrimą, kad būtų galima Valdybos vardu tvirtinti visus
būtinus mokėjimus;
(70)     šiame reglamente atsižvelgiama
į pagrindines teises ir laikomasi Europos Sąjungos pagrindinių
teisių chartijoje pripažintų principų, visų pirma
teisės į asmens duomenų apsaugą, laisvės užsiimti
verslu, teisės į nuosavybę, veiksmingą teisinę
gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą, ir jis turi būti
įgyvendinamas laikantis tų teisių ir principų;
(71)     kadangi šio reglamento
tikslų, t. y. sukurti efektyvią ir veiksmingą bendrą
Europos kredito įstaigų pertvarkymo sistemą ir užtikrinti
nuoseklų pertvarkymo taisyklių taikymą, valstybės
narės negali deramai pasiekti ir jų būtų geriau siekti
Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali priimti priemones, laikydamasi
subsidiarumo principo, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutarties 5
straipsnyje. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą
šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
I DALIS
BENDROSIOS NUOSTATOS
1 straipsnis
Dalykas
Šiuo reglamentu nustatomos vienodos 2
straipsnyje nurodytų subjektų, įsteigtų 4 straipsnyje
nurodytose dalyvaujančiose valstybėse narėse, pertvarkymo
taisyklės ir procedūra.
Komisija kartu su Valdyba ir dalyvaujančių
valstybių narių pertvarkymo institucijomis šias vienodas taisykles ir
procedūrą taiko šiuo reglamentu nustatyto bendro pertvarkymo
mechanizmo sistemoje. Bendrą pertvarkymo mechanizmą remia Bendras
bankų pertvarkymo fondas (toliau – Fondas).
2 straipsnis
Taikymo sritis
Šis reglamentas taikomas šiems subjektams:
(a)
dalyvaujančiose valstybėse narėse
įsteigtoms kredito įstaigoms;
(b)
vienoje iš dalyvaujančių valstybių
narių įsteigtoms patronuojančiosioms įmonėms,
įskaitant finansų kontroliuojančiąsias bendroves ar
mišrią veiklą vykdančias finansų
kontroliuojančiąsias bendroves, kai joms taikoma ECB konsoliduota
priežiūra pagal Tarybos reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo Europos
Centriniam Bankui pavedamos specialios užduotys, susijusios su rizikos ribojimu
pagrįsta kredito įstaigų priežiūra, 4 straipsnio 1 dalies i
punktą;
(c)
dalyvaujančiose valstybėse narėse
įsteigtoms investicinėms įmonėms ir finansų
įstaigoms, kai joms taikoma ECB vykdoma patronuojančiosios
įmonės konsoliduota priežiūra pagal Tarybos reglamento (ES) Nr.
[...] 4 straipsnio 1 dalies i punktą.
3 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų terminų
apibrėžtys nustatytos Direktyvos [...] 2 straipsnyje ir 2013 m. birželio 26
d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES 3 straipsnyje[19]. Be to, taikomos šios
apibrėžtys:
(1)
nacionalinė kompetentinga institucija – bet
kuri nacionalinė kompetentinga institucija, kaip apibrėžta Tarybos
reglamento (ES) Nr. [...] 2 straipsnio 2 dalyje;
(2)
nacionalinė pertvarkymo institucija –
institucija, kurią valstybė narė paskiria pagal Direktyvos [...]
3 straipsnį;
(3)
pertvarkymo veiksmai – pertvarkymo priemonės
taikymas 2 straipsnyje nurodytai įstaigai ar subjektui arba vieno ar
daugiau pertvarkymo įgaliojimų panaudojimas tos įstaigos ar
subjekto atžvilgiu;
(4)
garantuojami indėliai – indėliai, pagal
nacionalinės teisės aktus garantuoti indėlių garantijų
sistemomis pagal Direktyvą 94/19/EB iki Direktyvos 94/19/EB 7 straipsnyje
nustatyto lygio;
(5)
reikalavimus atitinkantys indėliai –
Direktyvos 94/19/EB 1 straipsnyje apibrėžti bet kokios sumos
indėliai, kuriems taikoma apsauga pagal tos direktyvos 2 straipsnį;
(6)
grupės lygmens pertvarkymo institucija –
dalyvaujančios valstybės narės, kurioje įsteigta
įstaiga arba patronuojančioji įmonė, kuriai taikoma
konsoliduota priežiūra, nacionalinė pertvarkymo institucija;
(7)
kredito įstaiga – kredito įstaiga, kaip
apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013[20]
4 straipsnio 1 dalies 1 punkte;
(8)
investicinė įmonė – investicinė
įmonė, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1
dalies 2 punkte, kuriai taikomas to reglamento 9 straipsnyje nurodytas pradinio
kapitalo reikalavimas;
(9)
finansų įstaiga – finansų
įstaiga, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1
dalies 26 punkte;
(10)
patronuojančioji įmonė –
patronuojančioji įmonė, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013
4 straipsnio 1 dalies 15 punkte, įskaitant įstaigą, finansų
kontroliuojančiąją bendrovę ar mišrią veiklą
vykdančią finansų kontroliuojančiąją
bendrovę;
(11)
pertvarkoma įstaiga – 2 straipsnyje nurodytas
subjektas, kurio atžvilgiu imamasi pertvarkymo veiksmų;
(12)
įstaiga – kredito įstaiga arba
investicinė įmonė, kuriai taikoma konsoliduota priežiūra
pagal 2 straipsnio c punktą;
(13)
grupė – patronuojančioji įmonė
ir jos patronuojamosios įmonės, kurios yra 2 straipsnyje nurodyti subjektai;
(14)
patronuojamosios įmonės –
patronuojamosios įmonės, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013
4 straipsnio 1 dalies 16 punkte;
(15)
verslo pardavimo priemonė – pertvarkymo
sąlygas atitinkančios įstaigos nuosavybės priemonių
arba turto, teisių ar įsipareigojimų perdavimas pirkėjui,
kuris nėra laikina įstaiga;
(16)
laikinos įstaigos sukūrimo priemonė
– pertvarkymo sąlygas atitinkančios įstaigos turto, teisių
ar įsipareigojimų perdavimas laikinai įstaigai;
(17)
turto atskyrimo priemonė – pertvarkymo
sąlygas atitinkančios įstaigos turto ir teisių perdavimas
turto valdymo įmonei;
(18)
gelbėjimo privačiomis lėšomis
priemonė – pertvarkymo sąlygas atitinkančios įstaigos
įgaliojimai nurašyti ir konvertuoti įsipareigojimus;
(19)
turimi finansiniai ištekliai – pinigai,
indėliai, turtas ir neatšaukiami mokėjimo įsipareigojimai,
kuriuos Fondas gali naudoti 74 straipsnyje išvardytais tikslais;
(20)
tikslinis finansavimo lygis – turimų
finansinių išteklių suma, kurią reikia pasiekti pagal 68
straipsnį.
4 straipsnis
Dalyvaujančios valstybės narės
Dalyvaujančios valstybės narės
– valstybės narės, kurių valiuta yra euro arba valstybė
narė, kurios valiuta nėra euro, vykdanti glaudų
bendradarbiavimą pagal Tarybos reglamento (ES) Nr. [...] 7 straipsnį.
5 straipsnis
Santykis su Direktyva [...] ir taikomais nacionalinės teisės aktais
1.           Kai pagal šį
reglamentą Komisija arba Valdyba vykdo užduotis ar įgaliojimus,
kuriuos pagal Direktyvą [...] turi vykdyti dalyvaujančios
valstybės narės nacionalinė pertvarkymo institucija, taikant
šį reglamentą ir Direktyvą [...] Valdyba laikoma atitinkama
nacionaline pertvarkymo institucija arba, tarpvalstybinės grupės
pertvarkymo atveju, atitinkama nacionaline grupės pertvarkymo institucija.
2.           Valdyba, veikdama kaip
nacionalinė pertvarkymo institucija, kai tai aktualu, veikia įgaliota
Komisijos.
3.           Atsižvelgiant į šio
reglamento nuostatas, dalyvaujančios valstybės narės
nacionalinės pertvarkymo institucijos veikia remdamosi atitinkamomis
nacionalinės teisės aktų, suderintų Direktyva [...],
nuostatomis ir jų laikydamosi.
6 straipsnis
Bendrieji principai
1.           Jokiais Valdybos, Komisijos
ar nacionalinės pertvarkymo institucijos veiksmais, pasiūlymais ar
politika 2 straipsnyje nurodyti subjektai, indėlių turėtojai,
investuotojai ar kiti kreditoriai, įsteigti Sąjungoje, negali
būti diskriminuojami dėl jų pilietybės ar verslo vietos.
2.           Priimdama sprendimus ar
imdamasi veiksmų, kurie gali turėti poveikio daugiau negu vienoje
dalyvaujančioje valstybėje narėje, visų pirma priimdama
sprendimus dėl dviejose ar daugiau dalyvaujančių valstybių
narių įsteigtų grupių, Komisija deramai atsižvelgia į
visus toliau išvardytus veiksnius:
(a)
dalyvaujančių valstybių narių,
kuriose grupė vykdo veiklą, interesus, visų pirma bet kokio
sprendimo ar veiksmo arba neveikimo poveikį kurios nors iš šių valstybių
narių finansiniam stabilumui, ekonomikai, indėlių garantijų
sistemai ar investuotojų kompensavimo sistemai;
(b)
siekį suderinti įvairių
susijusių valstybių narių interesus ir išvengti
nesąžiningų išankstinių nuostatų ar nesąžiningo
dalyvaujančios valstybės narės interesų gynimo;
(c)
būtinybę vengti neigiamo poveikio kitoms
grupės, kuriai priklauso 2 straipsnyje nurodytas subjektas, kuriam
taikomas pertvarkymas, dalims;
(d)
būtinybę vengti neproporcingo šių
subjektų, nurodytų 2 straipsnyje, kreditorių išlaidų padidėjimo
tokiu mastu, kad jos būtų didesnės negu tos, kurias jie
būtų patyrę, jei pertvarkymas būtų buvęs vykdomas
keliant įprastinę bankroto bylą;
(e)
sprendimus, kurie turi būti priimti pagal SESV
107 straipsnį ir kurie nurodyti 16 straipsnio 10 dalyje.
3.           Komisija suderina 2 dalyje
nurodytus veiksnius su 12 straipsnyje nurodytais pertvarkymo tikslais,
atsižvelgdama į kiekvieno atvejo pobūdį ir aplinkybes.
4.           Valdybos arba Komisijos
sprendimu negali būti reikalaujama, kad valstybės narės
skirtų nepaprastąją viešąją finansinę
paramą.
II DALIS
SPECIALIOSIOS NUOSTATOS
I ANTRAŠTINĖ DALIS
Bendro pertvarkymo mechanizmo
funkcijos ir procedūrinės taisyklės
1 skyrius
Pertvarkymo
planavimas
7 straipsnis
Pertvarkymo planai
1.           Valdyba parengia 2
straipsnyje nurodytų subjektų ir grupių pertvarkymo planus.
2.           Taikant 1 dalį,
nacionalinės pertvarkymo institucijos perduoda Valdybai visą
informaciją, reikalingą pertvarkymo planams parengti ir
įgyvendinti, gautą pagal Direktyvos [...] 10 straipsnį ir 12
straipsnio 1 dalį, nepažeidžiant šios antraštinės dalies 5 skyriaus
nuostatų.
3.           Pertvarkymo plane
išdėstomos šiame reglamente nurodytų pertvarkymo priemonių ir
pertvarkymo įgaliojimų taikymo 2 straipsnyje nurodytiems subjektams
galimybės.
4.           Pertvarkymo plane nustatomi
pertvarkymo veiksmai, kurių gali imtis Komisija ir Valdyba, kai 2
straipsnyje nurodytas subjektas arba grupė atitinka pertvarkymo
sąlygas. Pertvarkymo plane atsižvelgiama į įvairius scenarijus,
įskaitant tai, kad žlugimas gali būti išskirtinio pobūdžio ar
vykti platesnio finansinio nestabilumo arba visai sistemai būdingų
įvykių metu. Pertvarkymo plane nenumatoma galimybės pasinaudoti
nepaprastąja viešąja finansine parama, išskyrus pagal šį
reglamentą įsteigto Fondo lėšų naudojimą.
5.           Kiekvienos įstaigos
pertvarkymo plane turi būti tokia informacija:
(a)
svarbiausių plano elementų santrauka;
(b)
reikšmingų pokyčių įstaigoje po
paskutinį kartą pateiktos pertvarkymo informacijos santrauka;
(c)
paaiškinimas, kaip būtų galima teisiškai
ir ekonomiškai atskirti ypatingos svarbos funkcijas ir pagrindines verslo
linijas, kiek tai būtina, nuo kitų funkcijų, kad būtų
užtikrintas tęstinumas įstaigos žlugimo atveju;
(d)
kiekvieno reikšmingo plano aspekto
įgyvendinimo laikotarpio įvertinimas;
(e)
išsamus sėkmingo pertvarkymo galimybės
vertinimo pagal 8 straipsnį aprašas;
(f)
pagal 8 straipsnio 5 dalį reikalaujamų
priemonių, kuriomis siekiama įveikti ar šalinti sėkmingo
pertvarkymo kliūtis, nustatytas atlikus vertinimą pagal 8
straipsnį, aprašas;
(g)
įstaigos ypatingos svarbos funkcijų,
pagrindinių verslo linijų ir turto vertės ir paklausos rinkoje
nustatymo procesų aprašas;
(h)
išsamus aprašas, kaip užtikrinama, kad pagal 8 straipsnį
reikalaujama informacija būtų atnaujinta ir bet kada prieinama
pertvarkymo institucijoms;
(i)
pertvarkymo institucijos paaiškinimas, kaip
būtų galima finansuoti galimus pertvarkymo scenarijus, nenumatant
nepaprastosios viešosios finansinės paramos;
(j)
išsamus įvairių pertvarkymo
strategijų, kurias būtų galima taikyti pagal įvairius
galimus scenarijus, aprašas;
(k)
ypatingos svarbos priklausomybės ryšių
aprašas;
(l)
plano poveikio kitoms grupės įstaigoms
analizė;
(m)
galimybių išsaugoti galimybę teikti
mokėjimo ir tarpuskaitos paslaugas ir naudotis kita infrastruktūra
aprašas;
(n)
informacijos teikimo žiniasklaidai ir visuomenei
planas;
(o)
minimalus nuosavų lėšų ir
tinkamų įsipareigojimų reikalavimas pagal 10 straipsnį ir
galutinis terminas, iki kurio šį lygį reikia pasiekti, kai taikoma;
(p)
minimalus nuosavų lėšų ir
sutartinių gelbėjimo privačiomis lėšomis priemonių
reikalavimas pagal 10 straipsnį ir galutinis terminas, iki kurio šį
lygį reikia pasiekti, kai taikoma;
(q)
pagrindinių operacijų ir sistemų,
skirtų nuolatiniam įstaigos veiklos procesų veikimui užtikrinti,
aprašas;
(r)
plano įgyvendinimo poveikio darbuotojams
aprašas, įskaitant visų susijusių išlaidų
įvertinimą.
6.           Į grupės
pertvarkymo planą įtraukiamas grupės, kaip visumos, pertvarkymo
planas ir nustatomos patronuojančiosios įmonės ir
patronuojamųjų įmonių, kurios priklauso grupei, pertvarkymo
priemonės.
7.           Valdyba parengia pertvarkymo
planą bendradarbiaudama su priežiūros arba konsoliduotos
priežiūros institucija ir su dalyvaujančių valstybių
narių, kuriose subjektai įsteigti, nacionalinėmis pertvarkymo
institucijomis.
8.           Valdyba gali paprašyti
nacionalinių pertvarkymo institucijų parengti preliminarius pertvarkymo
planų projektus, o grupės lygmens pertvarkymo institucijų –
parengti preliminarų grupės pertvarkymo plano projektą.
9.           Pertvarkymo planai
peržiūrimi ir prireikus atnaujinami bent kartą per metus arba
pasikeitus įstaigos teisinei ar organizacinei struktūrai, veiklai ar
finansinei būklei, kai tai gali turėti reikšmingą poveikį
planui arba dėl to gali reikėti planą keisti.
8 straipsnis
Sėkmingo pertvarkymo galimybės įvertinimas
1.           Rengdama pertvarkymo
planų projektus pagal 7 straipsnį Valdyba, pasitarusi su
kompetentinga institucija, įskaitant ECB, ir nedalyvaujančių
valstybių narių, kuriose įsteigti svarbūs filialai,
bankų pertvarkymo institucijomis, jei tai yra svarbu tam svarbiam
filialui, atlieka įvertinimą, kokia yra sėkmingo
įstaigų ir grupių pertvarkymo galimybė, nenumatant
galimybės pasinaudoti nepaprastąja viešąja finansine parama,
išskyrus pagal 64 straipsnį įsteigtą Fondą.
2.           Rengdama 2 straipsnyje
nurodytų subjektų pertvarkymo planą, Valdyba įvertina,
kokia yra sėkmingo subjekto pertvarkymo pagal šį reglamentą
galimybė. Laikoma, kad subjektą galima sėkmingai pertvarkyti,
jei pertvarkymo institucija realiai ir patikimai gali arba jį likviduoti
pagal įprastinę bankroto bylą, arba pertvarkyti taikydama jam
skirtingas pertvarkymo priemones ir įgaliojimus, nesukeldama didelių
neigiamų pasekmių valstybių narių, kuriose yra subjektas,
kitų valstybių narių arba Sąjungos finansų sistemoms
(taip pat platesnio finansinio nestabilumo arba visai sistemai būdingų
įvykių aplinkybėmis) ir siekdama užtikrinti subjekto
vykdomų ypatingos svarbos funkcijų tęstinumą.
3.           Rengdama grupių
pertvarkymo planus Valdyba įvertina, kokia yra sėkmingo grupių
pertvarkymo pagal šį reglamentą galimybė. Laikoma, kad
grupę galima sėkmingai pertvarkyti, jei pertvarkymo institucijos realiai
ir patikimai gali arba likviduoti grupės subjektus pagal
įprastinę bankroto bylą, arba pertvarkyti grupės subjektus
taikydama jiems pertvarkymo priemones ir įgaliojimus, nesukeldama
didelių neigiamų pasekmių valstybių narių, kuriose yra
grupei priklausantys subjektai, kitų valstybių narių arba
Sąjungos finansų sistemoms (taip pat platesnio finansinio nestabilumo
arba visai sistemai būdingų įvykių aplinkybėmis), ir
siekdama užtikrinti tų subjektų vykdomų ypatingos svarbos
funkcijų tęstinumą arba dėl to, kad jas galima laiku
lengvai atskirti, arba kitais būdais.
4.           Šio įvertinimo tikslais
Valdyba mažų mažiausiai išnagrinėja Direktyvos [...] priedo C
skirsnyje nurodytus klausimus.
5.           Jei pagal sėkmingo
įstaigos ar grupės pertvarkymo galimybės įvertinimą,
atliktą pagal 2 ir 3 dalis, pasitarusi su kompetentinga institucija,
įskaitant ECB, Valdyba nustato, kad yra galimų esminių
sėkmingo subjekto ar grupės pertvarkymo kliūčių,
pasitarusi su kompetentingomis institucijomis, Valdyba parengia ataskaitą,
skirtą įstaigai arba patronuojančiajai įmonei, kurioje
išanalizuoja esmines kliūtis veiksmingam pertvarkymo priemonių
taikymui ir pertvarkymo įgaliojimų panaudojimui. Toje ataskaitoje
taip pat rekomenduojamos priemonės, kurios, Valdybos nuomone, pagal 8
dalį yra būtinos ar tinkamos šioms kliūtims šalinti.
6.           Ataskaita pateikiama
atitinkamam subjektui arba patronuojančiajai įmonei, kompetentingoms
institucijoms ir nedalyvaujančių valstybių narių, kuriose
įsteigti svarbūs filialai, pertvarkymo institucijoms. Kartu su ataskaita
pateikiamos konkretaus įvertinimo ar nustatymo priežastys ir nurodoma,
kaip tas įvertinimas ar nustatymas atitinka 6 straipsnyje nustatyto
proporcingo taikymo reikalavimą.
7.           Per keturis mėnesius nuo
pranešimo gavimo patronuojančioji įmonė ar įstaiga, kuriai
taikoma konsoliduota priežiūra, grupės lygmens pertvarkymo
institucijai gali teikti pastabas ir siūlyti alternatyvias priemones
ataskaitoje nustatytoms kliūtims šalinti. Valdyba informuoja
kompetentingas institucijas ir nedalyvaujančių valstybių
narių, kuriose įsteigti svarbūs filialai, pertvarkymo
institucijas apie visas subjekto arba patronuojančiosios įmonės
pasiūlytas priemones.
8.           Jei atitinkamo subjekto arba
patronuojančiosios įmonės pasiūlytomis priemonėmis
nepavyksta veiksmingai pašalinti sėkmingo pertvarkymo
kliūčių, pasitarusi su kompetentinga institucija ir, jei reikia,
su makrolygio rizikos ribojimo institucija, Valdyba priima sprendimą,
kuriama nurodoma, kad pasiūlytomis priemonėmis negalima veiksmingai
pašalinti sėkmingo pertvarkymo kliūčių ir nurodoma
nacionalinėms pertvarkymo institucijoms reikalauti įstaigos,
patronuojančiosios įmonės arba bet kurios atitinkamos
grupės patronuojamosios įmonės imtis kokių nors 9 dalyje
išvardytų priemonių, remiantis šiais kriterijais:
(a)
priemonės veiksmingumas šalinant sėkmingo
pertvarkymo kliūtis;
(b)
būtinybė vengti neigiamo poveikio
dalyvaujančių valstybių narių finansiniam stabilumui;
(c)
būtinybė vengti poveikio atitinkamai
įstaigai arba grupei, kuris viršytų tai, kas yra būtina
sėkmingo pertvarkymo kliūtims pašalinti, arba būtų
neproporcingas.
9.           Taikydama 8 dalį,
Valdyba nurodo nacionalinėms pertvarkymo institucijoms imtis kurių
nors iš toliau nurodytų priemonių:
(a)
reikalauti, kad subjektas parengtų
paslaugų susitarimus (tarp grupės subjektų arba su trečiaisiais
asmenimis) dėl ypatingos svarbos funkcijų vykdymo;
(b)
reikalauti, kad subjektas apribotų savo
didžiausias individualias ir bendras pozicijas;
(c)
nustatyti konkrečius ar nuolatinius
informacijos reikalavimus, susijusius su pertvarkymu;
(d)
reikalauti, kad subjektas parduotų tam
tikrą turtą;
(e)
reikalauti, kad subjektas apribotų ar
nutrauktų tam tikrą vykdomą ar planuojamą veiklą;
(f)
riboti arba neleisti kurti naujų ar
plėtoti esamų verslo linijų arba naujų ar esamų
produktų pardavimo;
(g)
reikalauti, kad būtų pakeista subjekto ar
bet kurio grupės subjekto, kuris yra tiesiogiai ar netiesiogiai to
subjekto kontroliuojamas, teisinė ar veiklos struktūra, kad ji
taptų mažiau sudėtinga ir kad ypatingos svarbos funkcijas
būtų galima teisiškai ir veiklos požiūriu atskirti nuo kitų
funkcijų taikant pertvarkymo priemones;
(h)
reikalauti, kad subjektas įsteigtų
patronuojančiąją finansų kontroliuojančiąją
bendrovę valstybėje narėje arba Sąjungos
patronuojančiąją finansų kontroliuojančiąją
bendrovę;
(i)
reikalauti, kad subjektas išleistų tinkamus
įsipareigojimus, kad patenkintų 10 straipsnio reikalavimus;
(j)
reikalauti, kad subjektas pamėgintų iš
naujo derėtis dėl bet kokio tinkamo įsipareigojimo, papildomos 1
lygio arba 2 lygio priemonės, kurią jis išleido, siekiant užtikrinti,
kad bet koks Komisijos sprendimas nurašyti arba konvertuoti tą
įsipareigojimą ar priemonę būtų vykdomas pagal tą
įsipareigojimą ar priemonę reglamentuojančios
valstybės teisės aktus.
10.         Nacionalinės pertvarkymo
institucijos Valdybos nurodymus įgyvendina laikydamosi 26 straipsnio.
9 straipsnis
Supaprastinti įpareigojimai ir reikalavimų netaikymas
1.           Savo iniciatyva arba
nacionalinės pertvarkymo institucijos siūlymu Valdyba gali taikyti
supaprastintus įpareigojimus, susijusius su 7 straipsnyje nurodytų
pertvarkymo planų rengimu, arba gali netaikyti įpareigojimo parengti
tokius planus.
2.           Nacionalinės pertvarkymo
institucijos gali pasiūlyti Valdybai taikyti supaprastintus
įpareigojimus arba netaikyti įpareigojimo parengti pertvarkymo planus
konkrečioms įstaigoms ar grupėms. Toks pasiūlymas turi
būti pagrįstas ir paremtas visais susijusiais dokumentais.
3.           Gavusi pasiūlymą
pagal 1 dalį arba veikdama savo iniciatyva, Valdyba atlieka
atitinkamų įstaigų ar grupės įvertinimą.
Įvertinimas atliekamas atsižvelgiant į galimą poveikį, kurį
įstaigos ar grupės žlugimas galėtų turėti finansų
rinkoms, kitoms įstaigoms arba finansavimo sąlygoms dėl jos
verslo pobūdžio, dydžio ar ryšių su kitomis įstaigomis ar
finansų sistema apskritai.
4.           Valdyba įvertina, kaip
taikoma nuostata dėl reikalavimų netaikymo bent kartą per metus
nuo reikalavimo netaikymo pradžios datos arba pasikeitus atitinkamos
įstaigos ar grupės teisinei ar organizacinei sistemai, verslo ar
finansinėms sąlygoms. Valdyba neatleidžia įstaigos nuo
reikalavimų taikymo tais atvejais, kai įstaiga turi vieną ar
daugiau patronuojamųjų įmonių arba svarbių
filialų kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje.
Valdyba nustoja taikyti supaprastintus
įpareigojimus arba nebeleidžia netaikyti reikalavimo parengti pertvarkymo
planus, jeigu kokios nors tai pateisinusios aplinkybės nustoja egzistuoti.
Kai nacionalinė pertvarkymo institucija,
pasiūliusi taikyti supaprastintą įpareigojimą arba
netaikyti reikalavimų pagal 1 dalį, laiko, kad sprendimas taikyti
supaprastintą įpareigojimą arba netaikyti reikalavimų turi
būti atšauktas, ji pateikia pasiūlymą dėl to Valdybai.
Tokiu atveju Valdyba priima sprendimą dėl siūlomo atšaukimo,
atsižvelgdama į atšaukimo pagrindimą, kurį pateikė nacionalinė
pertvarkymo institucija, atsižvelgusi į 3 dalyje nustatytas aplinkybes.
5.           Pagal 3 ir 4 dalis Valdyba
gali netaikyti įpareigojimo parengti pertvarkymo planus atskiroms
centrinės įstaigos nuolat kontroliuojamoms, kaip nurodyta Direktyvos 2013/36/ES
21 straipsnyje, ir visiškai arba iš dalies atleistoms nuo nacionalinėje
teisėje numatytų riziką ribojančių reikalavimų
pagal Direktyvos 2013/36/ES 2 straipsnio 5 dalį, įstaigoms. Tokiu
atveju įpareigojimas parengti pertvarkymo planą konsoliduotai
taikomas centrinei įstaigai.
6.           Pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013
113 straipsnio 7 dalį Valdyba gali netaikyti įpareigojimo parengti
pertvarkymo planus įstaigoms, priklausančioms institucinei
užtikrinimo sistemai. Spręsdama, ar atleisti nuo reikalavimų taikymo
įstaigą, priklausančią institucinei užtikrinimo sistemai,
Valdyba turi atsižvelgti į tai, ar tikėtina, kad institucinė
užtikrinimo sistema galėtų tenkinti tuo pačiu metu sistemai
keliamus reikalavimus jos narių atžvilgiu.
7.           Valdyba informuoja EBI apie 1,
4 ir 5 dalių taikymą.
10 straipsnis
Minimalus nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų
poreikis
1.           Pasitarusi su
kompetentingomis institucijomis, įskaitant ECB, Valdyba nustato
minimalų nuosavų lėšų ir tinkamų
įsipareigojimų poreikį, kaip nurodyta 2 dalyje, kuriam taikomi
nurašymo ir konvertavimo įgaliojimai, kuriuos privalo turėti 2
straipsnyje nurodytos įstaigos ir patronuojančiosios
įmonės.
2.           Minimalus poreikis
apskaičiuojamas kaip nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų
suma, išreikšta kaip 2 straipsnyje nurodytų įstaigų ir
patronuojančiųjų įmonių visų
įsipareigojimų ir nuosavų lėšų, išskyrus
įsipareigojimus, kylančius dėl išvestinių finansinių
priemonių, procentinė dalis.
3.           1 dalyje nurodytas poreikio
nustatymas grindžiamas šiais kriterijais:
(a)
poreikiu užtikrinti, kad taikant pertvarkymo
priemones, įskaitant, kai tinka, gelbėjimo privačiomis
lėšomis priemonę, 2 straipsnyje nurodytą įstaigą ir
patronuojančiąją įmonę būtų galima
pertvarkyti taip, kad būtų pasiekti pertvarkymo tikslai;
(b)
poreikiu atitinkamais atvejais užtikrinti, kad 2
straipsnyje nurodyta įstaiga ir patronuojančioji įmonė
turėtų pakankamai tinkamų įsipareigojimų užtikrinti,
kad, jei būtų pritaikyta gelbėjimo privačiomis lėšomis
priemonė, nuostoliai galėtų būti padengti ir 2 straipsnyje
nurodytos įstaigos ir patronuojančiosios įmonės 1 lygio
nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas galėtų būti atkurtas
iki tokio lygio, kuris būtinas, kad ji ir toliau atitiktų veiklos
leidimų išdavimo sąlygas ir galėtų toliau vykdyti
veiklą, kuriai tas leidimas išduotas pagal Reglamentą (ES) Nr. 575/2013,
ir kad būtų išlaikytas pakankamas rinkos pasitikėjimas 2
straipsnyje nurodyta įstaiga ir patronuojančiąja įmone;
(c)
poreikiu užtikrinti, kad, jei pertvarkymo plane
numatyta, kad tam tikrų klasių tinkamiems įsipareigojimams
gelbėjimo privačiomis lėšomis priemonė gali būti
netaikoma pagal 24 straipsnio 5 dalį arba kad atliekant dalinį
perdavimą visi tam tikrų klasių tinkami įsipareigojimai
gali būti perduoti gavėjui, kad 2 straipsnyje nurodyta įstaiga
ir patronuojančioji įmonė turėtų pakankamai kitų
tinkamų įsipareigojimų užtikrinti, kad nuostoliai
galėtų būti padengti ir 2 straipsnyje nurodytos įstaigos ir
patronuojančiosios įmonės 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo
koeficientas galėtų būti atkurtas iki tokio lygio, kad ir toliau
atitiktų veiklos leidimų išdavimo sąlygas ir būtų galima
toliau vykdyti veiklą, kuriai tas leidimas išduotas pagal Reglamentą
(ES) Nr. 575/2013;
(d)
2 straipsnyje nurodytos įstaigos ir
patronuojančiosios įmonės dydžiu, verslo modeliu ir rizikos
lygiu, įskaitant jos nuosavas lėšas;
(e)
kokiu mastu indėlių garantijų sistema
galėtų prisidėti prie pertvarkymo finansavimo pagal 73 straipsnį;
(f)
kokiu mastu 2 straipsnyje nurodytos įstaigos
ir patronuojančiosios įmonės žlugimas neigiamai paveiktų
finansinį stabilumą, įskaitant neigiamą poveikį
dėl išplitimo į kitas įstaigas, susidarantį dėl jos
ryšių su kitomis įstaigomis arba likusia finansų sistemos
dalimi.
Nustatant minimalų nuosavų
lėšų ir tinkamų įsipareigojimų poreikį nurodomas
minimalus reikalavimas, kurį turi atitikti kiekviena įstaiga
individualiai, ir minimalus reikalavimas, kurį patronuojančiosios
įmonės turi atitikti konsoliduotai. Valdyba gali nuspręsti
konsoliduotai netaikyti minimalaus reikalavimo patronuojančiajai
įmonei su sąlyga, kad tenkinamos Direktyvos [...] 39 straipsnio 4ca
dalies a ir b punktuose nustatytos sąlygos. Valdyba gali nuspręsti
konsoliduotai netaikyti minimalaus reikalavimo patronuojamajai įmonei su
sąlyga, kad būtų tenkinamos Direktyvos [...] 39 straipsnio 4d
dalies a–c punktuose nustatytos sąlygos.
4.           nustatant poreikį pagal 1
dalį galima numatyti, kad minimalus nuosavų lėšų ir
tinkamų įsipareigojimų reikalavimas iš dalies tenkinamas
konsoliduotai ar individualiai, taikant sutartinę gelbėjimo
privačiomis lėšomis priemonę.
5.           Kad priemonė
būtų laikoma sutartine gelbėjimo privačiomis lėšomis
priemone pagal 4 dalį, Valdyba turi įsitikinti, kad:
(a)
joje yra sutartinė sąlyga, pagal
kurią numatoma, kad Komisijai nusprendus tai įstaigai taikyti
gelbėjimo privačiomis lėšomis priemonę ta priemonė
nurašoma iki reikalingos lygio arba konvertuojama prieš nurašant arba
konvertuojant kitus tinkamus įsipareigojimus; ir
(b)
jai taikomas privalomas susitarimas,
įsipareigojimas ar nuostata dėl eiliškumo, pagal kurį
įprastinės bankroto bylos atveju ji užimtų vietą po
kitų tinkamų įsipareigojimų ir už ją nebūtų
galima atlyginti tol, kol tuo metu neatsiskaityta už kitus neapmokėtus
tinkamus įsipareigojimus.
6.           Valdyba nustato 1 dalyje
nurodytą poreikį, kol rengiami ir prižiūrimi pertvarkymo planai
pagal 7 straipsnį.
7.           Valdyba savo sprendimą
pateikia nacionalinėms pertvarkymo institucijoms. Nacionalinės
pertvarkymo institucijos Valdybos nurodymus įgyvendina laikydamosi 26
straipsnio. Valdyba reikalauja, kad nacionalinės pertvarkymo institucijos patikrintų
ir užtikrintų, kad įstaigos ir patronuojančiosios
įmonės išlaikytų 1 dalyje nustatytą minimalų
poreikį.
8.           Valdyba informuoja ECB ir EBI
apie minimalų poreikį, kurį ji pagal 1 dalį nustatė
kiekvienai įstaigai ir patronuojančiajai įmonei.
2 skyrius
Ankstyvoji
intervencija
11 straipsnis
Ankstyvoji intervencija
1.           ECB arba dalyvaujančių
valstybių narių kompetentingos institucijos informuoja Valdybą
apie bet kokias priemones, kurių imtis reikalauja iš įstaigos ar
grupės, arba kurių imasi jos pačios pagal Tarybos reglamento
(ES) Nr. [...] 13b straipsnį, pagal Direktyvos [...] 23 straipsnio 1
dalį arba 24 straipsnį arba pagal Direktyvos 2013/36/ES 104
straipsnį.
Valdyba praneša Komisijai apie bet kokią
informaciją, gautą pagal pirmą pastraipą.
2.           Nuo 1 dalyje nurodytos
informacijos gavimo datos, nepažeisdama ECB ir kompetentingų institucijų
įgaliojimų pagal Sąjungos teisę, Valdyba gali rengti
atitinkamos įstaigos ar grupės pertvarkymą.
Taikydama pirmą pastraipą, Valdyba
drauge su ECB ir atitinkama kompetentinga institucija įdėmiai stebi
įstaigos ar patronuojančiosios įmonės sąlygas ir kaip
jos vykdo bet kokias ankstyvosios intervencijos priemones, kurių jos
privalo imtis.
3.           Valdyba turi teisę:
(a)
pagal šios antraštinės dalies 5 skyrių
reikalauti visos informacijos, reikalingos pasirengti įstaigos ar
grupės pertvarkymui;
(b)
atlikti įstaigos ar grupės turto ir
įsipareigojimų vertinimą pagal 17 straipsnį;
(c)
kreiptis į galimus pirkėjus, siekiant
pasirengti įstaigos ar grupės pertvarkymui, arba reikalauti, kad tai
padarytų įstaiga, patronuojančioji įmonė arba
nacionalinė pertvarkymo institucija, laikantis konfidencialumo
reikalavimų, nustatytų šiame reglamente ir Direktyvos [...] 76
straipsnyje;
(d)
reikalauti atitinkamos nacionalinės
pertvarkymo institucijos parengti preliminarią atitinkamos įstaigos
ar grupės pertvarkymo schemą.
4.           Jei ECB ar dalyvaujančių
valstybių narių kompetentingos institucijos ketina įstaigai ar
grupei taikyti kokią nors papildomą priemonę pagal Tarybos
reglamento (ES) Nr. [...] 13b straipsnį arba pagal Direktyvos [...] 23
arba 24 straipsnį, arba pagal Direktyvos 2013/36/ES 104 straipsnį,
prieš įstaigai ar grupei visiškai įvykdant pirmąją
priemonę, apie kurią pranešta Valdybai, prieš taikydami atitinkamai
įstaigai ar grupei tokią papildomą priemonę jos pasitaria
su Valdyba.
5.           ECB arba kompetentinga
institucija ir Valdyba užtikrina, kad 4 dalyje nurodyta papildoma priemonė
ir bet kokie Valdybos veiksmai, skirti pertvarkymui parengti pagal 2 dalį,
būtų suderinti.
3 skyrius
Pertvarkymas
12 straipsnis
Pertvarkymo tikslai
1.           Vykdydamos 16 straipsnyje
nurodytą pertvarkymo procedūrą, Komisija ir Valdyba pagal savo
atitinkamus įsipareigojimus atsižvelgia į pertvarkymo tikslus ir
pasirenka tokias priemones ir įgaliojimus, kurie, jų nuomone,
geriausiai padės pasiekti tikslų, kurie yra svarbūs konkrečiomis
aplinkybėmis.
2.           1 dalyje nurodyti pertvarkymo
tikslai yra šie:
(a)
užtikrinti ypatingos svarbos funkcijų
tęstinumą;
(b)
išvengti reikšmingo neigiamo poveikio finansiniam
stabilumui, be kita ko, siekiant užkirsti kelią jo išplitimui, ir
palaikyti rinkos drausmę;
(c)
apsaugoti viešąsias lėšas, kiek įmanoma
sumažinant nepaprastosios viešosios finansinės paramos teikimo
galimybę;
(d)
apsaugoti indėlininkus, kuriems taikoma
Direktyva 94/19/EB, ir investuotojus, kuriems taikoma Direktyva 97/9/EB[21].
Siekdamos pirma išvardytų tikslų,
Komisija ir Valdyba siekia vengti nereikalingo vertės sunaikinimo ir kiek
galima sumažinti pertvarkymo išlaidas.
3.           Komisija tinkamai derina 2
dalyje nurodytus tikslus, atsižvelgdama į kiekvieno atvejo
pobūdį ir aplinkybes.
13 straipsnis
Bendrieji pertvarkymo principai
1.           Vykdydamos 16 straipsnyje
nurodytą pertvarkymo procedūrą, Komisija ir Valdyba imasi
visų tinkamų priemonių, kad užtikrintų, kad pertvarkymo
veiksmai būtų vykdomi laikantis šių principų:
(a)
pirmieji nuostoliai tenka pertvarkomos
įstaigos akcininkams;
(b)
pertvarkomos įstaigos kreditoriams nuostoliai
tenka po akcininkų pagal jų reikalavimų tenkinimo eiliškumą
vadovaujantis 15 straipsniu;
(c)
pertvarkomos įstaigos vadovybė
pakeičiama, išskyrus tuos atvejus, kai laikoma, jog norint pasiekti
pertvarkymo tikslų, būtina išlaikyti esamą vadovybę arba
jos dalį, priklausomai nuo aplinkybių;
(d)
 vadovaujantis tinkamu teisiniu procesu, asmenys ir
subjektai laikomi atsakingais už pertvarkomos įstaigos
įsipareigojimų nevykdymą tiek, kiek jiems priskiriama
atsakomybė pagal nacionalinę teisę;
(e)
tos pačios klasės kreditoriams taikomos
vienodos sąlygos;
(f)
nei vienas kreditorius neturi patirti didesnių
nuostolių nei būtų patyręs tuo atveju, jei 2 straipsnyje
nurodyta įstaiga būtų buvusi likviduojama iškeliant
įprastinę bankroto bylą.
2.           Kai įstaiga yra grupei
priklausantis subjektas, Komisija, kai taikytina, ir Valdyba taip taiko
pertvarkymo priemones ir naudojasi pertvarkymo įgaliojimais, kad kuo
labiau sumažintų poveikį kitiems grupei priklausantiems subjektams ir
visai grupei ir kuo labiau sumažintų neigiamą poveikį
Sąjungos, visų pirma valstybių narių, kuriose grupė
veikia, finansiniam stabilumui.
3.           Kai 2 straipsnyje nurodytam
subjektui taikoma verslo pardavimo priemonė, laikinos įstaigos
sukūrimo priemonė arba turto atskyrimo priemonė, laikoma, kad tam
subjektui taikoma bankroto byla arba lygiavertė nemokumo procedūra,
taikant Direktyvos 2001/23/EB[22]
5 straipsnio 1 dalį.
14 straipsnis
Finansų įstaigų ir patronuojančiųjų
įmonių pertvarkymas
1.           Komisija imasi finansų
įstaigos pertvarkymo veiksmų, kai tiek finansų įstaiga,
tiek patronuojančioji įmonė atitinka 16 straipsnio 2 dalyje
nustatytas sąlygas.
2.           Komisija imasi pertvarkymo
veiksmų 2 straipsnio b punkte nurodytos patronuojančiosios
įmonės atžvilgiu, kai tiek patronuojančioji įmonė,
tiek viena ar kelios patronuojamosios įmonės, kurios yra
įstaigos, atitinka 16 straipsnio 2 dalyje nustatytas
sąlygas.
3.           Nukrypstant nuo 2 dalies
nuostatų ir nepaisant to, kad patronuojančioji įmonė gali
netenkinti 16 straipsnio 2 dalyje nustatytų sąlygų, Komisija
gali imtis pertvarkymo veiksmų tos patronuojančiosios
įmonės atžvilgiu, kai viena ar kelios patronuojamosios
įmonės, kurios yra įstaigos, tenkina 16 straipsnio 2 dalyje
nustatytas sąlygas ir veiksmai tos patronuojančiosios
įmonės atžvilgiu yra būtini vienos ar daugiau
patronuojamųjų įmonių, kurios yra įstaigos,
pertvarkymui arba visos grupės pertvarkymui.
15 straipsnis
Reikalavimų tenkinimo eiliškumas
Pertvarkomai įstaigai taikant
gelbėjimo privačiomis lėšomis priemonę ir nepažeidžiant
įsipareigojimų, kuriems gelbėjimo privačiomis lėšomis
priemonė netaikoma pagal 24 straipsnio 3 dalį, Komisija priima
sprendimą, o Valdyba ir dalyvaujančių valstybių narių
nacionalinės pertvarkymo institucijos pasinaudoja savo įgaliojimais
nurašyti arba konvertuoti reikalavimus laikantis įprastinių bankroto
bylų atvirkštinės eiliškumo tvarkos:
(a)
reikalavimai, susiję su reikalavimus
atitinkančiais indėliais, ir indėlių garantijų
sistemų reikalavimai;
(b)
neužtikrinti nepreferenciniai reikalavimai;
(c)
antraeiliai reikalavimai, nenurodyti d–f punktuose;
(d)
aukštesniojo rango vadovų ir direktorių
reikalavimai;
(e)
reikalavimai, susiję su papildomomis 1 ir 2
lygio priemonėmis;
(f)
reikalavimai, susiję su bendro 1 lygio nuosavo
kapitalo priemonėmis;
pradedant f punktu, baigiant a punktu.
16 straipsnis
Pertvarkymo procedūra
1.           Kai ECB arba nacionalinė
pertvarkymo institucija nustato, kad 2 straipsnyje nurodytas subjektas atitinka
2 dalies a ir b punktuose nurodytas sąlygas, apie tai ji nedelsdama
praneša Komisijai ir Valdybai.
2.           Gavusi pranešimą pagal 1
dalį arba veikdama savo iniciatyva, Valdyba įvertina, ar tenkinamos
šios sąlygos:
(a)
subjektas žlunga arba tikriausiai žlugs;
(b)
turint omenyje laiko ir kitas svarbias aplinkybes,
nėra pagrindo tikėtis, kad kokiais nors alternatyviais
privačiojo sektoriaus ar priežiūros institucijų veiksmais
(įskaitant ankstyvosios intervencijos priemones ar kapitalo priemonių
nurašymą arba konvertavimą pagal 14 straipsnį), kurių
būtų imtasi subjekto atžvilgiu, per pakankamai trumpą laiką
būtų galima išvengti jo žlugimo;
(c)
pertvarkymo veiksmai yra būtini atsižvelgiant
į viešąjį interesą pagal 4 dalį.
3.           Taikant 2 dalies a
punktą, laikoma, kad subjektas žlunga arba tikriausiai žlugtų, jei
susidarytų viena ar daugiau iš šių aplinkybių:
(a)
subjektas pažeidžia arba, remiantis objektyviais
veiksniais nustatoma, kad subjektas artimoje ateityje pažeis veiklos leidimui
išlaikyti taikomus reikalavimus taip, kad ECB arba kompetentinga institucija
turėtų pagrindo panaikinti veiklos leidimą, dėl to, bet ne
tik dėl to, kad įstaiga patyrė arba galėtų patirti
nuostolių, kuriems padengti reikės visų arba didelės dalies
jos nuosavų lėšų;
(b)
subjekto turtas yra arba, remiantis objektyviais
veiksniais nustatoma, kad subjekto turtas artimoje ateityje bus mažesnis už jo
įsipareigojimus;
(c)
subjektas negali arba, remiantis objektyviais
veiksniais nustatoma, kad subjektas artimoje ateityje negalės terminui
suėjus apmokėti savo skolų;
(d)
reikalinga nepaprastoji viešoji finansinė
parama, išskyrus atvejus, kai, siekiant ištaisyti didelius valstybės
narės ekonomikos sutrikimus ir išlaikyti finansinį stabilumą, ta
nepaprastoji viešoji finansinė parama teikiama viena iš šių
formų:
i)        valstybės garantija centrinių
bankų teikiamoms likvidumo priemonėms paremti laikantis
standartinių bankų sąlygų;
ii)       naujai išleistiems
įsipareigojimams teikiama valstybės garantija;
iii)      nuosavų lėšų injekcija
arba kapitalo priemonių pirkimas tokiomis kainomis ir sąlygomis,
dėl kurių įstaiga neįgyja pranašumo, jei viešosios paramos
teikimo metu nesusidaro nei 2 dalies a, b ar c punkte išdėstytos aplinkybės,
nei 14 straipsnyje išdėstytos aplinkybės.
Kiekvienu iš i, ii ir iii papunkčiuose
nurodytų atvejų tuose papunkčiuose minimos garantijų arba
lygiavertės priemonės yra taikomos tik mokiems subjektams ir bus
taikomos tik tuo atveju, jei bus patvirtintos pagal valstybės pagalbos
taisykles. Tai yra atsargumo ir laikinos priemonės, kurios turi būti
proporcingos siekiui pašalinti didelio valstybės narės ekonomikos
sutrikimo pasekmes ir kurios neturi būti taikomos siekiant kompensuoti
nuostolius, kurių subjektas patyrė arba, tikėtina, patirs
artimiausiu metu.
4.           Taikant 2 dalies c
punktą, pertvarkymo veiksmai laikomi atitinkančiais viešąjį
interesą, jei jais pasiekiamas vienas ar daugiau iš 12 straipsnyje
nurodytų pertvarkymo tikslų ir jie yra proporcingi tiems tikslams, o
subjektą likvidavus pagal įprastinę bankroto bylą tų
pertvarkymo tikslų nebūtų pasiekiama tokiu pačiu mastu.
5.           Jei tenkinamos visos 2 dalyje
nustatytos sąlygos, Valdyba rekomenduoja Komisijai subjektą
pertvarkyti. Į rekomendaciją įtraukiami bent šie dalykai:
(a)
rekomendacija pertvarkyti subjektą;
(b)
19 straipsnio 3 dalyje nurodyta pertvarkymo
priemonių sistema;
(c)
Fondo lėšų naudojimo pertvarkymo
veiksmams paremti sistema pagal 71 straipsnį.
6.           Atsižvelgdama į
skubą konkrečiomis aplinkybėmis, Komisija savo iniciatyva arba
atsižvelgdama į 1 dalyje nurodytą pranešimą, jei toks buvo, arba
5 dalyje nurodytą Valdybos rekomendaciją, sprendžia, ar reikia
subjektą pertvarkyti ir kokia pertvarkymo priemonių sistema
turėtų būti taikoma atitinkamam subjektui ir Fondo
lėšų naudojimui pertvarkymo veiksmams paremti. Komisija gali savo
iniciatyva nuspręsti subjektą pertvarkyti, jei tenkinamos visos 2
dalyje nurodytos sąlygos.
7.           Komisijos sprendimas
skiriamas Valdybai. Jei Komisija nusprendžia subjekto nepertvarkyti, nes
netenkinama 2 dalies c punkte nurodyta sąlyga, atitinkamas subjektas
likviduojamas pagal nacionalinį bankroto įstatymą.
8.           Laikydamasi Komisijos
sprendimu nustatytos sistemos, Valdyba priima sprendimą dėl
pertvarkymo schemos, nurodytos 20 straipsnyje, ir užtikrina, kad būtų
imtasi reikalingų pertvarkymo veiksmų, kad atitinkamos nacionalinės
pertvarkymo institucijos įgyvendintų pertvarkymo schemą.
Valdybos sprendimas skiriamas atitinkamoms nacionalinėms pertvarkymo
institucijoms ir juo pateikiami nurodymai toms institucijoms, kurios imasi
visų reikalingų priemonių, kad įgyvendintų Valdybos
sprendimą pagal 26 straipsnį, pasinaudodamos visais Direktyvoje
[...], visų pirma tos direktyvos [...] 56–64 straipsniuose, numatytais
pertvarkymo įgaliojimais. Valstybės pagalbos atveju Valdyba gali
priimti sprendimą tik po to, kai Komisija priima sprendimą dėl
tos valstybės pagalbos.
9.           Gavusi pranešimą pagal 1
dalį arba savo iniciatyva, jei Valdyba mano, kad pertvarkymo
priemonės galėtų būti laikomos valstybės pagalba pagal
SESV 107 straipsnio 1 dalį, ji gali paraginti dalyvaujančią
valstybę narę arba susijusias valstybės nares nedelsiant
pranešti Komisijai apie numatytas priemones pagal SESV 108 straipsnio 3
dalį.
10.         Jei Valdybos pasiūlyti
pertvarkymo veiksmai susiję su Fondo lėšų naudojimu ir
nereikalauja suteikti valstybės pagalbos pagal SESV 107 straipsnio 1
dalį, Komisija lygiagrečiai pagal analogiją taiko nustatytus
SESV 107 straipsnio taikymo kriterijus.
11.         Komisija turi teisę iš
Valdybos gauti bet kokią informaciją, kurią ji laiko svarbia
savo užduočių pagal šį reglamentą ir, kai taikoma, pagal
SESV 107 straipsnį įgyvendinimui. Valdyba turi teisę pagal šios
antraštinės dalies 5 skyrių iš bet kokio asmens gauti bet kokią
informaciją, reikalingą, kad galėtų parengti ir priimti
sprendimą dėl pertvarkymo veiksmų, įskaitant pertvarkymo
planuose pateiktos informacijos atnaujinimą ir papildymą.
12.         Valdyba turi teisę
rekomenduoti Komisijai iš dalies pakeisti pertvarkymo priemonių ir Fondo
lėšų naudojimo pertvarkomam subjektui sistemą.
17 straipsnis
Vertinimas
1.           Prieš imdamasi pertvarkymo
veiksmų ar pasinaudodama įgaliojimais nurašyti arba konvertuoti
kapitalo priemones, Valdyba užtikrina, kad nepriklausomas nuo viešųjų
institucijų, įskaitant Valdybą, pertvarkymo instituciją ir
susijusį subjektą, asmuo atliktų teisingą ir
tikrovišką 2 straipsnyje nurodyto subjekto turto ir
įsipareigojimų vertinimą.
2.           Atsižvelgiant į 13
dalį, jei laikomasi visų 3–14 dalyse nustatytų reikalavimų,
šis vertinimas laikomas galutiniu.
3.           Jei neįmanoma atlikti 1
dalyje nurodyto nepriklausomo vertinimo, Valdyba, vadovaudamasi 9 dalies
nuostatomis, gali atlikti preliminarų 2 straipsnyje nurodyto subjekto
turto ir įsipareigojimų vertinimą.
4.           Vertinimo tikslas – nustatyti
žlungančio ar tikriausiai žlugsiančio 2 straipsnyje nurodyto subjekto
turto ir įsipareigojimų vertę.
5.           Vertinimo tikslai:
(a)
gauti duomenų, į kuriuos būtų
atsižvelgiama sprendžiant, ar yra tenkinamos pertvarkymo arba kapitalo
priemonių nurašymo ar konvertavimo sąlygos;
(b)
jei yra tenkinamos pertvarkymo sąlygos, gauti
duomenų, į kuriuos būtų atsižvelgiama priimant
sprendimą dėl 2 straipsnyje nurodyto subjekto atžvilgiu tinkamų
imtis pertvarkymo veiksmų;
(c)
kai naudojamasi įgaliojimais nurašyti arba
konvertuoti kapitalo priemones, gauti duomenų, į kuriuos
būtų atsižvelgiama priimant sprendimą dėl akcijų ar
kitų nuosavybės priemonių anuliavimo arba jų vertės
sumažinimo masto ir dėl atitinkamų kapitalo priemonių nurašymo
arba konvertavimo masto;
(d)
kai taikoma gelbėjimo privačiomis
lėšomis priemonė, gauti duomenų, į kuriuos būtų
atsižvelgiama priimant sprendimą dėl tinkamų
įsipareigojimų nurašymo arba konvertavimo masto;
(e)
kai taikoma laikinos įstaigos sukūrimo
priemonė arba turto atskyrimo priemonė, gauti duomenų, į
kuriuos būtų atsižvelgiama priimant sprendimą dėl
perduotino turto, teisių, įsipareigojimų, akcijų ar
kitų nuosavybės priemonių ir sprendimą dėl atlygio,
sumokėtino pertvarkomai įstaigai arba tam tikrais atvejais
akcijų ar kitų nuosavybės priemonių savininkams, sumos;
(f)
kai taikoma verslo pardavimo priemonė, gauti
duomenų, į kuriuos būtų atsižvelgiama priimant
sprendimą dėl perduotino turto, teisių,
įsipareigojimų, akcijų ar kitų nuosavybės
priemonių ir kurie padėtų Valdybai suprasti, kas laikytina
komercinėmis sąlygomis 21 straipsnio 2 dalies b punkto tikslais;
(g)
visais atvejais užtikrinti, kad visi 2 straipsnyje
nurodyto subjekto turto nuostoliai būtų visiškai pripažinti tuo metu,
kai taikomos pertvarkymo priemonės arba naudojamasi įgaliojimais
nurašyti arba konvertuoti kapitalo priemones.
6.           Kai taikytina, vertinimas
grindžiamas atsargiomis prielaidomis, įskaitant prielaidas dėl
įsipareigojimų neįvykdymo rodiklių ir nuostolių masto.
Vertinant nedaroma prielaida, kad 2 straipsnyje nurodytam subjektui ateityje
galėtų būti teikiama nepaprastoji viešoji finansinė parama
nuo tada, kai bus imtasi pertvarkymo veiksmų arba pasinaudota
įgaliojimais nurašyti arba konvertuoti kapitalo priemones. Be to,
vertinant atsižvelgiama į tai, kad tuo atveju, jei būtų taikoma
kokia nors pertvarkymo priemonė:
(a)
Valdyba galėtų iš pertvarkomos
įstaigos susigrąžinti visas faktiškai patirtas pagrįstas
išlaidas;
(b)
Fondas galėtų pagal 71 straipsnį
skaičiuoti palūkanas arba mokesčius už paskolas ar garantijas,
suteiktas pertvarkomai įstaigai.
7.           Vertinimas papildomas toliau
nurodyta informacija, užfiksuota 2 straipsnyje nurodyto subjekto apskaitos
dokumentuose ir įrašuose:
(a)
atnaujintu 2 straipsnyje nurodyto subjekto
balansu ir finansinės būklės ataskaita;
(b)
turto apskaitinės vertės analize ir
įverčiu;
(c)
neįvykdytų įsipareigojimų,
remiantis 2 straipsnyje nurodyto subjekto dokumentais ir įrašais,
sąrašu nurodant atitinkamus kreditus ir reikalavimų eiliškumą
pagal 15 straipsnį;
(d)
turto, kurį 2 straipsnyje nurodytas subjektas
laiko trečiųjų šalių, turinčių to turto
nuosavybės teises, sąskaita, sąrašu.
8.           Tam tikrais atvejais,
siekiant pagrįsti 5 dalies e ir f punktuose nurodytus
sprendimus, 7 dalies b punkte nurodytą informaciją galima
papildyti 2 straipsnyje nurodyto subjekto turto ir
įsipareigojimų rinkos vertės analize ir įverčiu.
9.           Vertinimo ataskaitoje
nurodomi į klases pagal 15 straipsnyje nustatytą reikalavimų
eiliškumą suskirstyti kreditoriai ir nustatomos sąlygos, kurių
būtų galėję tikėtis kiekvienos klasės akcininkai
ir kreditoriai, jei 2 straipsnyje nurodytas subjektas būtų buvęs
likviduojamas keliant įprastinę bankroto bylą.
10.         Kai dėl tam tikromis
aplinkybėmis būtinos skubos neįmanoma laikytis 6 ir 8 dalyse
nustatytų reikalavimų arba kai taikoma 2 dalis, atliekamas
preliminarus vertinimas. Preliminarus vertinimas atitinka 4 dalyje
nustatytus reikalavimus ir, kiek praktiškai įmanoma konkrečiomis
aplinkybėmis, 1, 7 ir 9 dalyse nustatytus reikalavimus.
Atliekant pirmoje pastraipoje nurodytą
preliminarų vertinimą, numatomas ir tinkamai pagrįstas
papildomų nuostolių rezervas.
11.         Vertinimas, kuris neatitinka
visų šiame straipsnyje išdėstytų reikalavimų, laikomas
preliminariu iki tol, kol nepriklausomas asmuo atlieka vertinimą, visiškai
atitinkantį visus šiame straipsnyje išdėstytus reikalavimus. Šis
galutinis ex post vertinimas atliekamas kuo skubiau.
Galutinio ex post vertinimo tikslai:
(a)
užtikrinti, kad visi 2 straipsnyje nurodyto
subjekto turto nuostoliai būtų visiškai pripažinti to subjekto
apskaitos dokumentuose;
(b)
pateikti duomenų, kuriais būtų
galima pagrįsti sprendimą pagal 12 dalį atkurti kreditorių
reikalavimus arba padidinti sumokėto atlygio sumą.
12.         Jei atliekant galutinį ex
post vertinimą nustatytas 2 straipsnyje nurodyto subjekto grynosios
turto vertės įvertis yra didesnis už atliekant preliminarų
vertinimą nustatytą to subjekto grynosios turto vertės
įvertį, Valdyba nacionalinės pertvarkymo institucijos gali
prašyti:
(a)
pasinaudoti įgaliojimu padidinti
kreditorių reikalavimų, nurašytų taikant gelbėjimo
privačiomis lėšomis priemonę, vertę;
(b)
nurodyti laikinai įstaigai arba turto valdymo
įmonei sumokėti papildomą atlygį pertvarkomam 2 straipsnyje
nurodytam subjektui turto, teisių ir įsipareigojimų atžvilgiu
arba tam tikrais atvejais papildomą atlygį akcijų ar kitų
nuosavybės priemonių savininkams akcijų ar nuosavybės
priemonių atžvilgiu.
13.         Nukrypstant nuo 1 dalies,
pagal 10 ir 11 dalis atliktas preliminarus vertinimas yra tinkamas
pagrindas Valdybai imtis pertvarkymo veiksmų arba pasinaudoti
įgaliojimais nurašyti arba konvertuoti kapitalo priemones.
14.         Vertinimas neturi jokių
teisinių pasekmių ir yra procedūrinis veiksmas, atliekamas prieš
Valdybai rekomenduojant taikyti pertvarkymo priemonę ar pasinaudoti
pertvarkymo įgaliojimais.
15.         Atliekant vertinimą taip
pat laikomasi pagal Direktyvos [...] 30 straipsnio 7 dalį Komisijos
priimtų deleguotųjų aktų dėl aplinkybių, kuriomis
asmuo yra nepriklausomas, subjekto turto ir įsipareigojimų
vertės nustatymo metodikos ir papildomų nuostolių rezervo apskaičiavimo
ir įtraukimo į preliminarų vertinimą metodikos.
16.         Po atliktų pertvarkymo
veiksmų Valdyba, siekdama įvertinti, ar akcininkams ir kreditoriams
būtų buvę taikytos geresnės sąlygos, jei pertvarkomai
įstaigai būtų buvusi iškelta įprastinė bankroto byla,
užtikrina, kad nepriklausomas asmuo atliktų vertinimą. Tas vertinimas
yra atskiras nuo vertinimo, atliekamo pagal 1–14 dalis.
17.         Atliekant 16 dalyje
nurodytą vertinimą nustatoma:
(a)
sąlygos, kurios būtų buvę
taikytos akcininkams ir kreditoriams, jei 2 straipsnyje nurodytam subjektui,
kurį pertvarkant buvo atliktas dalinis perdavimas, nurašymas arba
konvertavimas, būtų buvusi iškelta įprastinė bankroto byla
prieš pat atliekant perdavimą, nurašymą arba konvertavimą;
(b)
faktinės sąlygos, kurios, pertvarkant 2
straipsnyje nurodytą subjektą, taikytos akcininkams ir kreditoriams;
(c)
ar yra skirtumas tarp sąlygų pagal
a punktą ir sąlygų pagal b punktą.
18.         Atliekant 16 dalyje
nurodytą vertinimą:
(a)
daroma prielaida, kad 2 straipsnyje nurodytam
subjektui, kurį pertvarkant buvo atliktas dalinis perdavimas, nurašymas
arba konvertavimas, prieš pat atliekant pertvarkymo veiksmus būtų
buvusi iškelta įprastinė bankroto byla;
(b)
daroma prielaida, kad dalinis teisių, turto ar
įsipareigojimų perdavimas arba perdavimai, nurašymas arba konvertavimas
nebuvo atlikti;
(c)
neatsižvelgiama į pertvarkomam 2 straipsnyje
nurodytam subjektui suteiktą nepaprastąją viešąją
paramą.
18 straipsnis
Kapitalo priemonių nurašymas arba konvertavimas
1.           ECB, kompetentinga
institucija ar pertvarkymo institucija, paskirta valstybės narės
pagal Direktyvos [...] 51 straipsnio 1 dalies ba ir bb punktus ir 54
straipsnį, informuoja Valdybą apie atvejus, kuriais, jų
vertinimu, tenkinamos šios su 2 straipsnyje nurodytu subjektu ar
dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigta grupe susijusios
sąlygos:
(a)
subjektas nebebus gyvybingas, jei kapitalo
priemonės nebus nurašytos arba konvertuotos į nuosavybės
vertybinius popierius;
(b)
subjektui arba grupei būtina nepaprastoji
viešoji finansinė parama, išskyrus 16 straipsnio 3 dalies d punkto iii papunktyje
nurodytas aplinkybes.
2.           Taikant 1 dalį, 2
straipsnyje nurodytas subjektas arba grupė nebegyvybingais laikomi tik jei
tenkinamos abi šios sąlygos:
(a)
tas subjektas arba grupė žlunga ar tikriausiai
žlugs;
(b)
atsižvelgiant į laiką ir kitas svarbias
aplinkybes, nėra pagrindo tikėtis, kad kokiais nors veiksmais,
įskaitant alternatyvius privačiojo sektoriaus arba priežiūros
veiksmus (įskaitant ankstyvosios intervencijos priemones), išskyrus
kapitalo priemonių nurašymą arba konvertavimą, atliekamą
atskirai arba kartu su pertvarkymo veiksmais, per priimtiną
laikotarpį būtų užkirstas kelias to subjekto arba grupės
žlugimui.
3.           Taikant 1 dalies a
punktą, tas subjektas žlungančiu ar tikriausiai žlugsiančiu
laikomas, jei susidaro viena ar daugiau 16 straipsnio 3 dalyje nustatytų
aplinkybių.
4.           Taikant 2 dalies a
punktą, grupė žlungančia ar tikriausiai žlugsiančia
laikoma, jei pažeidžia arba esama objektyvių veiksnių, kuriais
remiantis sprendžiama, kad ji netrukus pažeis konsoliduotai taikomus rizikos
ribojimo reikalavimus taip, kad kompetentinga institucija turėtų
pagrindo imtis veiksmų, pavyzdžiui, jei grupė patyrė arba
galėtų patirti nuostolių, kuriems padengti reikės visų
arba didelės dalies jos nuosavų lėšų.
5.           Komisija, rekomendavus
Valdybai arba savo iniciatyva, patikrina, ar tenkinamos 1 dalyje nurodytos
sąlygos. Komisija sprendžia, ar įgaliojimais nurašyti arba
konvertuoti kapitalo priemones turi būti pasinaudota atskirai, ar,
vadovaujantis 16 straipsnio 4–7 dalyse nustatyta procedūra, kartu
atliekant pertvarkymo veiksmus.
6.           Komisijai nusprendus, kad 1
dalyje nurodytos sąlygos tenkinamos, tačiau 16 straipsnio 2 dalyje
nustatytos pertvarkymo sąlygos nėra tenkinamos, Valdyba,
vadovaudamasi Komisijos sprendimu, nurodo nacionalinėms pertvarkymo
institucijoms pasinaudoti nurašymo arba konvertavimo įgaliojimais pagal
Direktyvos [...] 51 ir 52 straipsnius.
7.           Kai tenkinamos ir 1 dalyje,
ir 16 straipsnio 2 dalyje nurodytos sąlygos, taikoma 16 straipsnio 4–7
dalyse nustatyta procedūra.
8.           Valdyba užtikrina, kad
nacionalinės pertvarkymo institucijos nurašymo arba konvertavimo
įgaliojimais naudotųsi taip, kad būtų pasiekta šių
rezultatų:
(a)
pirmiausia proporcingai nuostoliams ir iki jo
maksimalios ribos sumažinamas bendras 1 lygio nuosavas kapitalas;
(b)
atitinkamų kapitalo priemonių
pagrindinė suma tiek, kiek reikia, arba iki atitinkamų kapitalo
priemonių maksimalios sumos nurašoma arba konvertuojama į bendro 1 lygio
kapitalo priemones, arba atliekami abu veiksmai.
9.           Nacionalinės pertvarkymo
institucijos Valdybos nurodymus įgyvendina ir nurašymo arba konvertavimo
įgaliojimais naudojasi vadovaudamosi 26 straipsniu.
19 straipsnis
Bendrieji pertvarkymo priemonių principai
1.           Tais atvejais, kai Valdyba
nusprendžia taikyti 2 straipsnyje nurodytam subjektui pertvarkymo
priemonę ir kai, atliekant tuos pertvarkymo veiksmus, nuostolius
dengtų kreditoriai arba būtų konvertuoti jų reikalavimai,
Valdyba naudojasi 18 straipsnyje nustatytu įgaliojimu iškart prieš
taikydama pertvarkymo priemonę arba kartu taikydama šią
priemonę.
2.           16 straipsnio 5 dalyje
nurodytos pertvarkymo priemonės yra:
(a)
verslo pardavimo priemonė;
(b)
laikinos įstaigos sukūrimo priemonė;
(c)
turto atskyrimo priemonė;
(d)
gelbėjimo privačiomis lėšomis
priemonė.
3.           Priimdama 16 straipsnio 5
dalyje nurodytą rekomendaciją Valdyba atsižvelgia į šiuos
veiksnius:
(a)
pertvarkomos įstaigos turto ir
įsipareigojimų vertę, nustatytą atliekant vertinimą
pagal 17 straipsnį;
(b)
pertvarkomos įstaigos likvidumą;
(c)
pertvarkomos įstaigos franšizės
paklausumą atsižvelgiant į rinkoje galiojančias konkurencijos ir
ekonomines sąlygas;
(d)
turimą laiką.
4.           Atsižvelgiant į 5
dalį, pertvarkymo priemonės gali būti taikomos atskirai arba
kartu, išskyrus turto atskyrimo priemonę, kurią galima taikyti tik
kartu su kita pertvarkymo priemone.
20 straipsnis
Pertvarkymo schema
Valdybos pagal 16 straipsnio 8 dalį
priimta pertvarkymo schema, atsižvelgiant į Komisijos pagal 16 straipsnio 6
dalį priimtus sprendimus dėl pertvarkymo sistemos ir, kai taikytina,
sprendimus dėl valstybės pagalbos, pagal analogiją detalizuojami
su pertvarkomai įstaigai taikytina pertvarkymo priemone susiję
aspektai, turint omenyje bent jau 21 straipsnio 2 dalyje, 22 straipsnio 2
dalyje, 23 straipsnio 2 dalyje ir 24 straipsnio 1 dalyje nurodytus aspektus, ir
nustatomos konkrečios sumos bei Fondo lėšų panaudojimo tikslai.
Vykstant pertvarkymui Valdyba, atsižvelgdama
į konkrečias aplinkybes ir remdamasi Komisijos pagal 16 straipsnio 6
dalį nustatyta pertvarkymo sistema, prireikus gali iš dalies pakeisti ir
atnaujinti pertvarkymo schemą.
21 straipsnis
Verslo pardavimo priemonė
1.           Remiantis Komisijos nustatyta
sistema, taikant verslo pardavimo priemonę, pirkėjui, kuris nėra
laikina įstaiga, perduodama:
(a)
pertvarkomos įstaigos akcijos ar kitos
nuosavybės priemonės arba
(b)
visas arba tam tikras pertvarkomos įstaigos
turtas, teisės ar įsipareigojimai.
2.           Taikant verslo pardavimo
priemonę, 16 straipsnio 8 dalyje nurodyta pertvarkymo schema visų
pirma nustatoma:
(a)
nacionalinės pertvarkymo institucijos pagal
Direktyvos [...] 32 straipsnio 1 ir 7–11 dalis perduotinos priemonės, turtas,
teisės ir įsipareigojimai;
(b)
atsižvelgiant į aplinkybes ir į
sąnaudas bei išlaidas, susijusias su pertvarkymo procesu, komercinės
sąlygos, kuriomis nacionalinė pertvarkymo institucija atlieka
perdavimą pagal Direktyvos [...] 32 straipsnio 2–4 dalis;
(c)
ar, vadovaudamasi Direktyvos [...] 32 straipsnio 5
ir 6 dalimis, nacionalinė pertvarkymo institucija gali pasinaudoti
perdavimo įgaliojimais daugiau nei vieną kartą;
(d)
nacionalinės pertvarkymo institucijos
atliktino to subjekto arba tų priemonių, turto, teisių ir
įsipareigojimų pateikimo rinkai tvarka pagal Direktyvos [...] 33
straipsnio 1 ir 2 dalis;
(e)
ar tikėtina, kad nacionalinei pertvarkymo
institucijai laikantis pateikimo rinkai reikalavimų, remiantis 3 dalimi,
būtų pakenkta pertvarkymo tikslams.
3.           Valdyba taiko verslo
pardavimo priemonę nesilaikydama 2 dalies e punkte nurodytų pateikimo
rinkai reikalavimų, kai nusprendžia esant tikėtina, kad laikantis
tų reikalavimų būtų pakenkta vienam ar daugiau pertvarkymo
tikslų, visų pirma, jei tenkinamos šios sąlygos:
(a)
jos nuomone, dėl pertvarkomos įstaigos
žlugimo ar galimo žlugimo kyla arba didėja reali grėsmė
finansiniam stabilumui;
(b)
jos nuomone, tų reikalavimų laikymasis
galėtų neigiamai atsiliepti verslo pardavimo priemonės
veiksmingumui šalinant tą grėsmę arba siekiant 12 straipsnio
2 dalies b punkte nurodyto pertvarkymo tikslo.
22 straipsnis
Laikinos įstaigos sukūrimo priemonė
1.           Remiantis Komisijos nustatyta
sistema, taikant laikinos įstaigos sukūrimo priemonę, laikinai
įstaigai perduodamas kuris nors iš šių dalykų:
(a)
vienos ar daugiau pertvarkomų
įstaigų išleistos akcijos arba kitos nuosavybės priemonės;
(b)
visas arba tam tikras vienos ar daugiau
pertvarkomų įstaigų turtas, teisės ar įsipareigojimai.
2.           Taikant laikinos
įstaigos sukūrimo priemonę, 20 straipsnyje nurodyta pertvarkymo
schema visų pirma nustatoma:
(a)
nacionalinės pertvarkymo institucijos pagal
Direktyvos [...] 34 straipsnio 1–9 dalis laikinai įstaigai perduotinos
priemonės, turtas, teisės ir įsipareigojimai;
(b)
laikinos įstaigos steigimo, veikimo ir veiklos
nutraukimo, kurį atlieka nacionalinė pertvarkymo institucija, tvarka
pagal Direktyvos [...] 35 straipsnio 1–3 ir 5–8 dalis;
(c)
nacionalinės pertvarkymo institucijos
atliktino laikinos įstaigos arba jos turto ar įsipareigojimų pateikimo
rinkai tvarka pagal Direktyvos [...] 35 straipsnio 4 dalį.
3.           Valdyba užtikrina, kad
nacionalinės pertvarkymo institucijos laikinai įstaigai perduotų
įsipareigojimų bendra vertė neviršytų iš pertvarkomos
įstaigos perduotų ar iš kitų šaltinių gautų teisių
ir turto bendros vertės.
23 straipsnis
Turto atskyrimo priemonė
1.           Remiantis Komisijos nustatyta
sistema, taikant turto atskyrimo priemonę, pertvarkomos įstaigos
turtas, teisės ar įsipareigojimai perduodami turto valdymo
įmonei.
Turto valdymo įmonė yra juridinis asmuo,
atitinkantis visus šiuos reikalavimus:
(a)
ji visa arba iš dalies priklauso vienai ar daugiau
viešųjų institucijų, tarp kurių gali būti pertvarkymo
institucija arba pertvarkymo finansavimo struktūra, arba yra jos (jų)
kontroliuojama;
(b)
ji sukurta tam, kad gautų tam tikrą arba
visą vienos ar daugiau pertvarkomų įstaigų arba laikinos
įstaigos turtą, teises ir įsipareigojimus.
2.           Taikant turto atskyrimo
priemonę, 20 straipsnyje nurodyta pertvarkymo schema visų pirma
nustatoma:
(a)
nacionalinės pertvarkymo institucijos pagal
Direktyvos [...] 36 straipsnio 1–4 ir 6–10 dalis turto valdymo įmonei
perduotinos priemonės, turtas, teisės ir įsipareigojimai;
(b)
pagal 17 straipsnyje nustatytus principus
apskaičiuotas atlygis, už kurį nacionalinė pertvarkymo
institucija perduoda turtą turto valdymo įmonei. Šia nuostata
neatmetama nominaliosios arba neigiamos vertės atlygio galimybė.
24 straipsnis
Gelbėjimo privačiomis lėšomis priemonė
1.           Gelbėjimo
privačiomis lėšomis priemonė gali būti taikoma bet kuriuo
iš šių tikslų:
(a)
pakankamu mastu rekapitalizuoti pertvarkymo
sąlygas atitinkantį 2 straipsnyje nurodytą subjektą, kad
būtų atkurtas jo gebėjimas laikytis veiklos leidimo
sąlygų ir vykdyti veiklą, kurios leidimas jam išduotas pagal
Direktyvą 2013/36/ES arba Direktyvą 2004/39/EB;
(b)
konvertuoti laikinai įstaigai perduotus
reikalavimus arba skolos priemones į nuosavybės vertybinius popierius
arba sumažinti jų pagrindinę sumą, siekiant tai laikinai
įstaigai suteikti kapitalo.
Remiantis Komisijos nustatyta sistema, taikant
turto atskyrimo priemonę, pertvarkymo schema visų pirma nustatoma:
(a)
bendra suma, kuria pagal 6 dalį turi būti
sumažinti arba konvertuoti tinkami įsipareigojimai;
(b)
įsipareigojimai, kuriems pagal 5–13 dalis gali
būti netaikomi nurodyti įgaliojimai;
(c)
pagal 16 dalį pateiktino verslo reorganizavimo
plano tikslai ir būtiniausias turinys.
2.           Gelbėjimo
privačiomis lėšomis priemonė 1 dalies a punkte nurodytu tikslu
gali būti taikoma tik jei yra realių galimybių, kad taikant
tą priemonę kartu su priemonėmis, įgyvendinamomis pagal
verslo reorganizavimo planą, kurio reikalaujama 16 dalimi, bus ne tik
pasiekti atitinkami pertvarkymo tikslai, bet ir atkurtas konkrečios
įstaigos finansinis patikimumas ir ilgalaikis gyvybingumas.
Jei nėra tenkinama pirmoje pastraipoje
nurodyta sąlyga, atitinkamai taikoma bet kuri iš 19 straipsnio 2 dalies
a, b ir c punktuose nurodytų pertvarkymo priemonių ir 19 straipsnio
2 dalies d punkte nurodyta gelbėjimo privačiomis
lėšomis priemonė.
3.           Nenurašomi ir nekonvertuojami
šie įsipareigojimai:
(a)
garantuojami indėliai;
(b)
užtikrintieji įsipareigojimai, įskaitant
padengtas obligacijas;
(c)
bet kokie įsipareigojimai, atsirandantys 2
straipsnyje nurodytam subjektui laikant klientų turtą arba
klientų pinigus arba dėl patikėjimo santykių tarp 2
straipsnyje nurodyto subjekto, kaip patikėtinio, ir kito asmens, kaip
naudos gavėjo, su sąlyga, kad toks klientas ar naudos gavėjas
yra ginamas pagal taikytiną bankroto arba civilinę teisę;
(d)
įsipareigojimai institucijoms, išskyrus tai
pačiai grupei priklausančius subjektus, kurių pradinis terminas
yra trumpesnis nei septynios dienos;
(e)
įsipareigojimai, atsirandantys dėl
dalyvavimo pagal Direktyvą 98/26/EB[23]
priskirtoje sistemoje, kurių likęs terminas yra trumpesnis nei
septynios dienos;
(f)
įsipareigojimas bet kuriai iš šių
šalių:
i)        įsipareigojimas darbuotojui, susijęs
su sukauptu atlyginimu, pensijos išmokomis ar kitu fiksuoto dydžio atlygiu,
išskyrus kintamąjį atlyginimo komponentą, nereglamentuojamą
įstatymu ar kolektyvine sutartimi;
ii)       įsipareigojimas prekybos
kreditoriui, atsirandantis teikiant 1 straipsnio b, c ar d punktuose
nurodytai įstaigai arba subjektui prekes ar paslaugas, kurios yra
būtinos kasdienei jų veiklai, įskaitant IT paslaugas,
komunalines paslaugas ir patalpų nuomos, tvarkymo ir priežiūros
paslaugas;
iii)      įsipareigojimai mokesčių
ir socialinės apsaugos institucijoms, jei tokiems įsipareigojimams
teikiama pirmenybė pagal taikytiną bankroto ar civilinę
teisę.
4.           Nepaisant 3 dalyje
nustatytos gelbėjimo privačiomis lėšomis priemonės taikymo
srities, neatmetama galimybė, kai tinka, naudotis gelbėjimo
privačiomis lėšomis įgaliojimais bet kurios užtikrinto
įsipareigojimo arba įsipareigojimo, kuris garantuotas įkeistu
turtu, dalies, kuri viršija turto, įkaito, suvaržyto turto ar užstato,
kuriais jis užtikrintas, vertę, atžvilgiu. Ši nuostata gali būti netaikoma
Direktyvos 2009/65/EB[24]
52 straipsnio 4 dalyje apibrėžtoms padengtoms obligacijoms.
5.           Tam tikriems
įsipareigojimams gali būti visiškai arba iš dalies netaikomi nurašymo
ir konvertavimo įgaliojimai esant kuriai nors iš šių išskirtinių
aplinkybių:
(a)
kai to įsipareigojimo, nepaisant
sąžiningų pertvarkymo institucijos pastangų, neįmanoma
išgelbėti privačiomis lėšomis per priimtiną laiką arba
(b)
kai netaikymas yra griežtai būtinas ir
proporcingas siekiui užtikrinti ypatingos svarbos funkcijų ir
pagrindinių verslo linijų tęstinumą taip, kad
būtų išlaikytas pertvarkomos įstaigos gebėjimas tęsti
pagrindinę veiklą, toliau teikti paslaugas ir vykdyti sandorius, arba
(c)
kai netaikymas yra griežtai būtinas ir
proporcingas siekiui užkirsti kelią problemos plitimui, dėl kurio
finansų rinkų veikimas smarkiai sutriktų taip, kad tai
galėtų labai sutrikdyti valstybės narės arba Sąjungos
ekonomiką, arba
(d)
kai, taikant gelbėjimo privačiomis
lėšomis priemonę šiems įsipareigojimams, būtų prarasta
vertė, ir nuostoliai, kuriuos turėtų padengti kiti kreditoriai,
būtų didesni nei netaikant gelbėjimo privačiomis
lėšomis priemonės šiems įsipareigojimams.
Kai tinkamam įsipareigojimui arba
tinkamų įsipareigojimų klasei visiškai arba iš dalies netaikomi
nurašymo ir konvertavimo įgaliojimai, kitiems tinkamiems
įsipareigojimams taikomo nurašymo arba konvertavimo lygį,
atsižvelgiant į šį netaikymą, galima padidinti su sąlyga,
kad kitiems tinkamiems įsipareigojimams taikomo nurašymo ir konvertavimo
lygis atitiks 13 straipsnio 1 dalies f punkte nustatytą principą.
6.           Kai tinkamam
įsipareigojimui arba tinkamų įsipareigojimų klasei pagal 5
dalį visiškai arba iš dalies netaikomi nurašymo ir konvertavimo
įgaliojimai ir kai nuostoliai, kurie būtų buvę padengti
šiais įsipareigojimais, dar nėra visiškai perkelti kitiems
kreditoriams, pertvarkomai įstaigai iš Fondo gali būti sumokėtas
įnašas, skirtas:
(a)
visiems nuostoliams, kurie nebuvo padengti
tinkamais įsipareigojimais, padengti ir pertvarkomos įstaigos
grynajai turto nulinei vertei pagal 1 dalies a punktą atkurti;
(b)
pertvarkomos įstaigos akcijoms arba kitoms
nuosavybės ar kapitalo priemonėms įsigyti siekiant
rekapitalizuoti įstaigą pagal 1 dalies b punktą.
7.           Fondas sumokėti 6 dalyje
nurodytą įnašą gali tik jei šis įnašas atitinka abu šiuos
kriterijus:
(a)
akcininkai ir kitų nuosavybės
priemonių, atitinkamų kapitalo priemonių ir kitų
tinkamų įsipareigojimų turėtojai, atlikę
nurašymą, konvertavimą ar kitais būdais, nuostoliams padengti
arba rekapitalizavimui atlikti sumokėjo įnašą, kurio suma sudaro
ne mažiau kaip 8 % visų įsipareigojimų, įskaitant
pertvarkomos įstaigos nuosavas lėšas, apskaičiuotų
pertvarkymo veiksmų metu atlikus 17 straipsnyje numatytą
vertinimą;
(b)
įnašo iš Fondo suma neviršija 5 %
visų įsipareigojimų, įskaitant pertvarkomos įstaigos
nuosavas lėšas, apskaičiuotų pertvarkymo veiksmų metu
atlikus 17 straipsnyje numatytą vertinimą.
8.           Fondo įnašas gali
būti finansuojamas iš:
(a)
Fondo turimos sumos, sukauptos pagal 66
straipsnį renkant įnašus iš 2 straipsnyje nurodytų
subjektų,
(b)
sumos, kuri gali būti sukaupta per trejų
metų laikotarpį renkant ex post įnašus pagal 67
straipsnį, ir
(c)
sumų, sukauptų iš alternatyvių
finansavimo šaltinių pagal 69 straipsnį, kai a ir b punktuose
nurodytų sumų nepakanka.
9.           Išskirtinėmis
aplinkybėmis galima siekti papildomo finansavimo iš alternatyvių
finansavimo šaltinių po to, kai:
(a)
buvo pasiekta 7 dalies b punkte nustatyta 5 %
riba ir
(b)
buvo visiškai nurašyti arba konvertuoti visi
neužtikrintieji nepirmenybiniai įsipareigojimai, išskyrus reikalavimus
atitinkančius indėlius.
10.         Kai tenkinamos 7 dalies a ir b
punktuose nurodytos sąlygos, galima alternatyviai arba papildomai
mokėti įnašą iš dar nepanaudotų išteklių,
sukauptų renkant ex ante įnašus pagal 66 straipsnį.
11.         Taikant šį
reglamentą Direktyvos [...] 38 straipsnio 3cab punkto 5 pastraipa
netaikoma.
12.         Priimant 5 dalyje
nurodytą sprendimą deramai atsižvelgiama į šiuos veiksnius:
(a)
principą, kad nuostolius visų pirma
turėtų padengti pertvarkomos įstaigos akcininkai, o po to,
paprastai, kreditoriai nustatyta pirmumo tvarka;
(b)
pertvarkomos įstaigos galimybes padengti
nuostolius, jei įsipareigojimui arba įsipareigojimų klasei
nebūtų taikomi nurašymo arba konvertavimo įgaliojimai;
(c)
poreikį išlaikyti pakankamai išteklių
pertvarkymui finansuoti.
13.         Valdyba, remdamasi vertinimu,
atitinkančiu 17 straipsnyje nustatytus reikalavimus, įvertina šiuos
aspektus:
(a)
bendrą sumą, kuria turi būti
nurašomi tinkami įsipareigojimai siekiant užtikrinti, kad pertvarkomos
įstaigos grynoji turto vertė būtų lygi nuliui;
(b)
prireikus bendrą sumą, kuria tinkami
įsipareigojimai turi būti konvertuoti į akcijas siekiant atkurti
pertvarkomos įstaigos arba laikinos įstaigos bendro 1 lygio nuosavo
kapitalo pakankamumo koeficientą.
Kai nusprendžiama 1 dalies a punkte
nurodytu tikslu taikyti gelbėjimo privačiomis lėšomis priemonę,
atliekant pirmoje pastraipoje nurodytą vertinimą yra nustatoma suma,
kuria reikia konvertuoti tinkamus įsipareigojimus, kad būtų
atkurtas pertvarkomos įstaigos arba tam tikrais atvejais laikinos
įstaigos bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas,
atsižvelgiant į Pertvarkymo fondo vadovaujantis 71 straipsnio 1 dalies
d punktu suteiktą kapitalą, ir išlaikytas pakankamas rinkos
pasitikėjimas pertvarkoma įstaiga arba laikina įstaiga, taip pat
sudarytos sąlygos jai toliau laikytis veiklos leidimo sąlygų ir
vykdyti veiklą, kurios leidimas jai išduotas pagal Direktyvą 2013/36/ES
arba Direktyvą 2004/39/EB.
14.         Įgaliojimų netaikymo
pagal 5 dalį atveju galima įsipareigojimui visiškai netaikyti
nurašymo arba apriboti jam taikomo nurašymo mastą.
15.         Taikant nurašymo ir
konvertavimo įgaliojimus, atsižvelgiama į 15 straipsnyje
nustatytą reikalavimų eiliškumą.
16.         Nacionalinė pertvarkymo
institucija nedelsdama persiunčia Valdybai verslo reorganizavimo
planą, kurį, ėmusi taikyti gelbėjimo privačiomis
lėšomis priemonę, gavo iš pagal Direktyvos [...] 47 straipsnio 1
dalį paskirto administratoriaus.
Pertvarkymo institucija per 2 savaites nuo verslo
reorganizavimo plano pateikimo dienos pateikia Valdybai šio plano
vertinimą. Valdyba per mėnesį nuo verslo reorganizavimo plano
pateikimo dienos įvertina, kiek tikėtina, kad įgyvendinus
planą bus atkurtas ilgalaikis 2 straipsnyje nurodyto subjekto
gyvybingumas. Šis vertinimas užbaigiamas sutarus su kompetentinga institucija.
Jei Valdyba yra įsitikinusi, kad
įgyvendinus planą tas tikslas būtų pasiektas, ji,
vadovaudamasi Direktyvos [...] 47 straipsnio 5 dalimi, leidžia nacionalinei
pertvarkymo institucijai patvirtinti planą. Jei Valdyba nėra
įsitikinusi, kad įgyvendinus planą tas tikslas būtų
pasiektas, ji, vadovaudamasi Direktyvos [...] 47 straipsnio 6 dalimi, nurodo
nacionalinei pertvarkymo institucijai perduoti administratoriui pastabas ir
pareikalauti jo iš dalies pakeisti planą taip, kad būtų
atsižvelgta į tas pastabas. Tai atliekama sutarus su kompetentinga institucija.
Nacionalinė pertvarkymo institucija
persiunčia Valdybai iš dalies pakeistą planą. Valdyba nurodo
nacionalinei pertvarkymo institucijai per savaitę pranešti
administratoriui, ar, jos įsitikinimu, iš dalies pakeistame plane atsižvelgta
į išsakytas pastabas, ar reikia papildomų pakeitimų.
25 straipsnis
Valdybos vykdoma stebėsena
1.           Valdyba įdėmiai
stebi, kaip nacionalinės pertvarkymo institucijos įgyvendina
pertvarkymo schemą. Tuo tikslu nacionalinės pertvarkymo institucijos:
(a)
bendradarbiauja su Valdyba ir padeda jai atlikti
stebėsenos vykdymo pareigą;
(b)
Valdybos nustatytais reguliariais intervalais
teikia tikslią, patikimą ir išsamią Valdybos prašomą
informaciją apie pertvarkymo schemos įgyvendinimą, pertvarkymo
priemonių taikymą ir naudojimąsi pertvarkymo įgaliojimais,
įskaitant informaciją apie:
i)        pertvarkomos įstaigos, laikinos
įstaigos ir turto valdymo įmonės veikimą ir finansinę
būklę;
ii)       sąlygas, kurios būtų
buvę taikytos akcininkams ir kreditoriams, jei įstaiga būtų
buvusi likviduojama keliant įprastinę bankroto bylą;
iii)      visus teismo procesus, susijusius su
žlugusios įstaigos turto likvidavimu, pertvarkymo sprendimo ir vertinimo
rezultatų ginčijimu ir akcininkų ar kreditorių pateiktais
kompensacijos prašymais;
iv)      vertintojų, administratorių,
buhalterių, teisininkų ir kitų ekspertų, kurių
pagalbos gali reikėti nacionalinei pertvarkymo institucijai, skyrimą,
nušalinimą arba pakeitimą ir apie tai, kaip jie vykdo savo pareigas;
v)       visus kitus Valdybos nurodytus
klausimus;
vi)      naudojimosi Direktyvos [...] V skyriuje
išvardytais nacionalinėms pertvarkymo institucijoms suteiktais
įgaliojimais mastą ir būdą;
vii)     24 straipsnio 16 dalyje numatyto verslo
reorganizavimo plano ekonominį gyvybingumą, įvykdomumą ir
įgyvendinimą.
Nacionalinės pertvarkymo institucijos teikia
Valdybai galutinę pertvarkymo schemos įgyvendinimo ataskaitą.
2.           Remdamasi pateikta
informacija Valdyba gali duoti nacionalinėms pertvarkymo institucijoms
nurodymus dėl bet kurio pertvarkymo schemos įgyvendinimo aspekto,
visų pirma, 20 straipsnyje nurodytų elementų, ir dėl
naudojimosi pertvarkymo įgaliojimais.
3.           Komisija, kai tai būtina
pertvarkymo tikslams pasiekti, Valdybai rekomendavus arba savo iniciatyva, gali
peržiūrėti savo sprendimą dėl pertvarkymo sistemos ir
priimti atitinkamus dalinius pakeitimus.
26 straipsnis
Pertvarkymo sprendimų įgyvendinimas
1.           Nacionalinės pertvarkymo
institucijos imasi reikiamų veiksmų 16 straipsnio 8 dalyje nurodytam
pertvarkymo sprendimui įgyvendinti, visų pirma, vykdo 2 straipsnyje
nurodytų subjektų kontrolę, imasi reikiamų priemonių
pagal Direktyvos [...] 64 straipsnį ir užtikrina, kad būtų
laikomasi toje direktyvoje numatytų apsaugos priemonių.
Nacionalinės pertvarkymo institucijos įgyvendina visus Valdybos joms
adresuotus sprendimus.
Šiais tikslais jos naudojasi savo
įgaliojimais pagal nacionalinius teisės aktus, kuriais perkeliama
Direktyva [...], ir laikydamosi nacionalinėje teisėje nustatytų
sąlygų. Nacionalinės pertvarkymo institucijos išsamiai
informuoja Valdybą apie naudojimąsi šiais įgaliojimais. Visi
veiksmai, kurių jos imasi, turi atitikti 16 straipsnio 8 dalyje
nurodytą sprendimą.
2.           Jei nacionalinė
pertvarkymo institucija nepritaikė 16 straipsnyje nurodyto sprendimo arba
pritaikė jį ne taip, kad būtų pasiekti šiame reglamente
nustatyti pertvarkymo tikslai, Valdyba turi teisę liepti pertvarkomai
įstaigai:
(a)
perduoti nurodytas pertvarkomos įstaigos
teises, turtą ar įsipareigojimus kitam asmeniui;
(b)
reikalauti konvertuoti skolos priemones, kurių
sutartyse yra konvertavimo sąlyga, 18 straipsnyje numatytomis
aplinkybėmis.
3.           Pertvarkoma įstaiga
laikosi priimtų 2 dalyje nurodytų sprendimų. Šie sprendimai turi
viršenybę bet kokio ankstesnio nacionalinių institucijų tuo
pačiu klausimu priimto sprendimo atžvilgiu.
4.           Imdamosi veiksmų,
susijusių su klausimais, kuriems taikomas pagal 2 dalį priimtas
sprendimas, nacionalinės institucijos laikosi to sprendimo.
4 skyrius
Bendradarbiavimas
27 straipsnis
Įpareigojimas bendradarbiauti
1.           Valdyba informuoja
Komisiją apie veiksmus, kurių imasi pertvarkymui pasirengti. Visos iš
Valdybos gautos informacijos atžvilgiu Komisijos nariams ir Komisijos
darbuotojams taikomas 79 straipsnyje nustatytas profesinės paslapties
reikalavimas.
2.           Vykdydamos atitinkamas šiuo
reglamentu joms nustatytas pareigas, Valdyba, Komisija, ECB, nacionalinės
kompetentingos institucijos ir pertvarkymo institucijos glaudžiai
bendradarbiauja. ECB ir nacionalinės kompetentingos institucijos teikia
Valdybai ir Komisijai visą informaciją, būtiną šių
užduotims vykdyti.
3.           Vykdydamos atitinkamas šiuo
reglamentu joms nustatytas pareigas, Valdyba, Komisija, ECB, nacionalinės
kompetentingos institucijos ir pertvarkymo institucijos, vadovaudamosi 7–26
straipsniais, glaudžiai bendradarbiauja pertvarkymo planavimo, ankstyvosios
intervencijos ir pertvarkymo etapais. ECB ir nacionalinės kompetentingos
institucijos teikia Valdybai ir Komisijai visą informaciją,
būtiną šių užduotims vykdyti.
4.           Taikant šį
reglamentą, tais atvejais, kai ECB pakviečia Valdybos atstovą
dalyvauti ECB stebėtojų tarybos, įsteigtos pagal Tarybos
reglamento (ES) Nr. [...] 19 straipsnį, veikloje, Valdyba paskiria
savo atstovą.
5.           Taikant šį
reglamentą, Valdyba paskiria savo atstovą dalyvauti Europos
bankininkystės institucijos pertvarkymo komiteto, įsteigto pagal
Direktyvos [...] 113 straipsnį, veikloje.
6.           Valdyba glaudžiai
bendradarbiauja su Europos finansinio stabilumo fondu (EFSF) ir Europos
stabilumo mechanizmu (ESM), visų pirma tais atvejais, kai EFSF ir ESM
suteikė arba, tikėtina, suteiks tiesioginę ar netiesioginę
finansinę pagalbą dalyvaujančioje valstybėje narėje
įsteigtiems subjektams, ypač 24 straipsnio 9 dalyje nurodytomis
išskirtinėmis aplinkybėmis.
7.           Valdyba ir ECB sudaro
susitarimo memorandumą, kuriame aprašomos bendros jų bendradarbiavimo
pagal 2 dalį sąlygos. Šis memorandumas reguliariai peržiūrimas
ir skelbiamas taikant tinkamus konfidencialios informacijos tvarkymo
reikalavimus.
28 straipsnis
Keitimasis informacija taikant bendrą pertvarkymo mechanizmą
1.           Ir Valdybai, ir
nacionalinėms pertvarkymo institucijoms taikoma prievolė
sąžiningai bendradarbiauti ir įpareigojimas keistis informacija.
2.           Valdyba teikia Komisijai
visą informaciją, svarbią šiai siekiant atlikti užduotis pagal
šį reglamentą ir, kai taikytina, pagal Sutarties dėl Europos
Sąjungos veikimo 107 straipsnį.
29 straipsnis
Bendradarbiavimas taikant bendrą pertvarkymo mechanizmą ir
grupių atžvilgiu taikoma tvarka
Direktyvos [...] 12 straipsnio 4, 5, 6 ir 15
dalys ir 80–83 straipsniai netaikomi dalyvaujančių valstybių
narių nacionalinių pertvarkymo institucijų tarpusavio
santykiams. Vietoje to taikomos atitinkamos šio reglamento nuostatos.
30 straipsnis
Bendradarbiavimas su nedalyvaujančiomis valstybėmis narėmis
Jei grupę sudaro ir dalyvaujančiose
valstybėse narėse, ir nedalyvaujančiose valstybėse
narėse įsteigti subjektai, nepažeidžiant šiuo reglamentu
reikalaujamų Komisijos patvirtinimų, bendradarbiaujant su
nedalyvaujančiomis valstybėmis narėmis pagal Direktyvos [...] 7,
8, 11, 12, 15, 50 ir 80–83 straipsnius, dalyvaujančių valstybių
narių nacionalinėms pertvarkymo institucijoms atstovauja Valdyba.
31 straipsnis
Bendradarbiavimas su trečiųjų šalių institucijomis
Komisija ir Valdyba, kiek tai įeina
į kiekvienos jų kompetencijos sritį, išimtinai atsako už
Direktyvos [...] 88 straipsnio 4 dalyje nurodytų neprivalomų bendradarbiavimo
susitarimų sudarymą dalyvaujančių valstybių narių
nacionalinių pertvarkymo institucijų vardu ir joms apie tai praneša
pagal to straipsnio 6 dalį.
5 skyrius
Tyrimo
įgaliojimai
32 straipsnis
Prašymas suteikti informacijos
1.           Siekdama vykdyti 7, 8, 11, 16
ir 17 straipsniuose nurodytas užduotis, Valdyba gali tiesiogiai arba per
nacionalines pertvarkymo institucijas reikalauti toliau nurodytų
juridinių arba fizinių asmenų pateikti visą
informaciją, būtiną šiuo reglamentu jai pavestoms užduotims vykdyti:
(a)
2 straipsnyje nurodytų subjektų;
(b)
2 straipsnyje nurodytų subjektų
darbuotojų;
(c)
trečiųjų šalių, kurioms 2
straipsnyje nurodyti subjektai yra perdavę funkcijas arba veiklą.
2.           2 straipsnyje nurodyti
subjektai ir 1 dalies b punkte nurodyti asmenys turi teikti informaciją,
kurios prašoma pagal 1 dalį. Profesinės paslapties nuostatos
neatleidžia tų subjektų ir asmenų nuo prievolės teikti
tą informaciją. Prašomos informacijos teikimas nelaikomas
profesinės paslapties atskleidimu.
3.           Tiesiogiai iš tų subjektų
ir asmenų gautą informaciją Valdyba pateikia atitinkamoms
nacionalinėms pertvarkymo institucijoms.
4.           Valdyba turi turėti
galimybę nuolat gauti pertvarkymo tikslais svarbios informacijos apie bet
kurios įstaigos, kuriai taiko savo pertvarkymo įgaliojimus,
kapitalą, likvidumą, turtą ir įsipareigojimus.
5.           Valdyba, kompetentingos
institucijos ir nacionalinės pertvarkymo institucijos gali sudaryti
susitarimo memorandumą, kuriame būtų nustatyta keitimosi
informacija tvarka.
6.           Kompetentingos institucijos,
prireikus įskaitant ECB, ir nacionalinės pertvarkymo institucijos
bendradarbiauja su Valdyba, kad būtų galima patikrinti, ar tam tikra
arba visa prašoma informacija jau nėra turima. Jei tokia informacija jau
turima, kompetentingos institucijos, prireikus įskaitant ECB, arba
nacionalinės pertvarkymo institucijos pateikia tą informaciją
Valdybai.
33 straipsnis
Bendrieji tyrimai
1.           Siekdama vykdyti 7, 8, 11, 16
ir 17 straipsniuose nurodytas užduotis ir laikydamasi kitų atitinkamuose
Sąjungos teisės aktuose nustatytų sąlygų, Valdyba gali
atlikti visus būtinus tyrimus bet kurio 32 straipsnio 1 dalyje nurodyto
asmens, įsteigto arba esančio dalyvaujančioje valstybėje
narėje, atžvilgiu.
Tuo tikslu Valdyba turi teisę:
(a)
reikalauti pateikti dokumentus;
(b)
tikrinti 32 straipsnio 1 dalyje nurodytų
asmenų apskaitos dokumentus ir įrašus ir daryti tokių apskaitos
dokumentų ir įrašų kopijas arba išrašus;
(c)
gauti 32 straipsnio 1 dalyje nurodytų
asmenų arba jų atstovų ar darbuotojų paaiškinimus raštu
arba žodžiu;
(d)
apklausti visus kitus asmenis, kurie sutinka
būti apklausti, siekiant gauti su tyrimo dalyku susijusios informacijos.
2.           Tyrimai 32 straipsnio 1
dalyje nurodytų asmenų atžvilgiu pradedami remiantis Valdybos
sprendimu.
Jei asmuo trukdo tyrimui, dalyvaujančios
valstybės narės, kurioje yra atitinkamos patalpos, nacionalinės
pertvarkymo institucijos pagal nacionalinę teisę suteikia
reikiamą pagalbą, pavyzdžiui, sudaro palankesnes sąlygas
Valdybai patekti į 32 straipsnio 1 dalyje nurodytų juridinių
asmenų verslo patalpas, kad būtų galima pasinaudoti pirmiau
nurodytomis teisėmis.
34 straipsnis
Patikrinimai vietoje
1.           Siekdama vykdyti 7, 8, 11, 16
ir 17 straipsniuose nurodytas užduotis ir laikydamasi kitų atitinkamuose
Sąjungos teisės aktuose nustatytų sąlygų, Valdyba
gali, iš anksto apie tai pranešusi atitinkamoms nacionalinėms pertvarkymo
institucijoms, atlikti visus būtinus patikrinimus vietoje 32 straipsnio 1
dalyje nurodytų juridinių asmenų verslo patalpose. Kai to reikia
siekiant tinkamai atlikti patikrinimą ir užtikrinti jo efektyvumą,
Valdyba gali atlikti patikrinimą vietoje iš anksto apie tai nepranešusi
tiems juridiniams asmenims.
2.           Valdybos pareigūnai ir
kiti asmenys, kuriuos ji įgaliojo atlikti patikrinimą vietoje, gali
patekti į visas juridinių asmenų, kurių atžvilgiu Valdyba
pagal 32 straipsnio 2 dalį priėmė sprendimą atlikti
tyrimą, verslo patalpas bei teritoriją ir turi visus 32 straipsnio 1
dalyje nustatytus įgaliojimus.
3.           32 straipsnio 1 dalyje
nurodytų juridinių asmenų patikrinimai vietoje atliekami
remiantis Valdybos sprendimu.
4.           Valstybių narių,
kuriose bus atliekami patikrinimai, nacionalinių pertvarkymo
institucijų įgalioti ar paskirti pareigūnai ir kiti lydintieji
asmenys, Valdybai prižiūrint ir koordinuojant, aktyviai padeda Valdybos
pareigūnams ir kitiems jos įgaliotiems asmenims. Tuo tikslu jiems
suteikiami 2 dalyje nustatyti įgaliojimai. Atitinkamų
dalyvaujančių valstybių narių nacionalinių pertvarkymo
institucijų pareigūnai taip pat turi teisę dalyvauti atliekant
patikrinimus vietoje.
5.           Jei Valdybos pareigūnai
ir kiti jos įgalioti ar paskirti lydintieji asmenys nustato, kad asmuo
priešinasi pagal 1 dalį nurodytam atlikti patikrinimui, atitinkamų
dalyvaujančių valstybių narių nacionalinės pertvarkymo
institucijos suteikia jiems būtiną pagalbą pagal nacionalinę
teisę. Teikiant šią pagalbą, be kita ko, gali būti
patikrinimui atlikti būtinu mastu užplombuotos bet kurios verslo patalpos
ir apskaitos dokumentai ar įrašai. Jei atitinkamos nacionalinės
pertvarkymo institucijos neturi tokio įgaliojimo, jos naudojasi savo
įgaliojimais paprašyti būtinos kitų nacionalinių
pertvarkymo institucijų pagalbos.
35 straipsnis
Teisminės institucijos leidimas
1.           Jeigu 34 straipsnio 1 ir 2
dalyse numatytam patikrinimui vietoje atlikti arba 34 straipsnio 5 dalyje
numatytai pagalbai suteikti pagal nacionalines taisykles reikia teisminės
institucijos leidimo, teikiamas prašymas suteikti tokį leidimą.
2.           Jei pateikiamas prašymas
suteikti 1 dalyje nurodytą leidimą, nacionalinė teisminė
institucija patikrina, ar Valdybos sprendimas yra autentiškas ir ar numatytos
prievartos priemonės nėra savavališkos ar perteklinės
atsižvelgiant į patikrinimo dalyką. Tikrindama prievartos
priemonių proporcingumą, nacionalinė teisminė institucija
gali paprašyti Valdybos pateikti išsamių paaiškinimų, visų pirma
susijusių su tuo, kokį pagrindą Valdyba turi įtarti, kad
buvo pažeisti 26 straipsnyje nurodyti teisės aktai, taip pat su
įtariamo pažeidimo sunkumu ir asmens, kurio atžvilgiu bus taikomos
prievartos priemonės, dalyvavimo vykdant tą pažeidimą
pobūdžiu. Kita vertus, nacionalinė teisminė institucija
netikrina paties patikrinimo būtinumo ir nereikalauja, kad jai
būtų pateikta Valdybos byloje esanti informacija. Valdybos sprendimo
teisėtumą tikrina tik Europos Sąjungos Teisingumo Teismas.
6 skyrius
Įgaliojimai
taikyti sankcijas
36 straipsnis
Baudos
1.           Kai Valdyba nustato, kad 2
straipsnyje nurodytas subjektas tyčia ar dėl aplaidumo padarė
vieną iš 2 dalyje nurodytų pažeidimų, ji duoda nurodymą
atitinkamai nacionalinei pertvarkymo institucijai skirti baudą atitinkamam
2 straipsnyje nurodytam subjektui pagal Direktyvą [...].
Laikoma, kad toks subjektas pažeidimą
padarė tyčia, jei yra objektyvių veiksnių,
rodančių, kad subjektas arba jo vyresnioji vadovybė darydami
pažeidimą veikė sąmoningai.
2.           2 straipsnyje nurodytiems
subjektams baudas galima skirti už šiuos pažeidimus:
(a)
kai jie nepateikia pagal 32 straipsnį
reikalaujamos informacijos;
(b)
kai jie nesutinka, kad būtų atliktas
bendras tyrimas pagal 33 straipsnį arba patikrinimai vietoje ir nepateikia
pagal 32 straipsnį reikalaujamos informacijos;
(c)
kai jie neteikia įnašų į Fondą
pagal 66 ar 67 straipsnius;
(d)
kai jie nesilaiko pagal 24 straipsnį Valdybos
jiems skirto sprendimo.
3.           Nacionalinės pertvarkymo
institucijos paskelbia informaciją apie baudas, nustatytas pagal 1
dalį. Jeigu dėl paskelbimo susijusioms šalims būtų padaryta
neproporcinga žala, nacionalinės pertvarkymo institucijos informaciją
apie sankcijas skelbia neatskleisdamos šalių tapatybės.
4.           Siekdama įtvirtinti
nuoseklią, efektyvią ir veiksmingą vykdymo užtikrinimo
praktiką ir užtikrinti bendrą, vienodą ir nuoseklų šio
reglamento taikymą, Valdyba paskelbia nacionalinėms pertvarkymo
institucijoms skirtas baudų ir periodinių baudų taikymo gaires.
37 straipsnis
Periodinės baudos
1.           Valdyba duoda nurodymą
atitinkamai nacionalinei pertvarkymo institucijai nustatyti periodines baudas
atitinkamam subjektui, nurodytam 2 straipsnyje, pagal Direktyvą [...],
siekiant priversti:
(a)
kredito įstaigą laikytis pagal 32
straipsnį priimto sprendimo;
(b)
32 straipsnio 1 dalyje nurodytą asmenį
pateikti visą informaciją, kurios reikalauta pagal tą
straipsnį priimtu sprendimu;
(c)
33 straipsnio 1 dalyje nurodytą asmenį
sutikti, kad būtų atliktas tyrimas, visų pirma pateikti išsamius
dokumentus, duomenis, procedūras arba bet kokią kitą reikalingą
medžiagą, taip pat papildyti ir pataisyti kitą informaciją,
pateiktą atliekant tyrimą, kuris pradėtas remiantis pagal
tą straipsnį priimtu sprendimu;
(d)
34 straipsnio 1 dalyje nurodytą asmenį
sutikti, kad būtų atliktas patikrinimas vietoje, nurodytas atlikti
pagal tą straipsnį priimtu sprendimu.
2.           Periodinės baudos turi
būti veiksmingos ir proporcingos. Periodinės baudos taikomos už
kiekvieną uždelstą dieną, kol kredito įstaiga arba
atitinkamas asmuo įvykdo atitinkamus 1 dalies a–d punktuose nurodytus sprendimus.
3.           Periodinė bauda gali
būti taikoma ne ilgiau kaip šešis mėnesius.
III DALIS
INSTITUCINĖ STRUKTŪRA
I ANTRAŠTINĖ DALIS
Valdyba
38 straipsnis
Teisinis statusas
1.           Įsteigiama Bendra
pertvarkymo valdyba. Valdyba yra Europos Sąjungos agentūra, kurios
specifinė struktūra atitinka jos užduotis. Ji turi juridinio asmens
statusą.
2.           Kiekvienoje valstybėje
narėje Valdyba naudojasi plačiausiu teisnumu, suteikiamu juridiniams
asmenims pagal tos valstybės narės teisę. Visų pirma
Valdyba gali įsigyti kilnojamojo ir nekilnojamojo turto arba disponuoti
juo ir būti šalimi teismo procese.
3.           Valdybai atstovauja
vykdomasis direktorius.
39 straipsnis
Sudėtis
1.           Valdybą sudaro:
(a)
vykdomasis direktorius;
(b)
vykdomojo direktoriaus pavaduotojas;
(c)
Komisijos paskirtas narys;
(d)
ECB paskirtas narys;
(e)
kiekvienos dalyvaujančios valstybės
narės paskirtas narys, atstovaujantis nacionalinei pertvarkymo
institucijai.
2.           Vykdomojo direktoriaus,
vykdomojo direktoriaus pavaduotojo ir Komisijos bei ECB paskirtų Valdybos
narių kadencija yra penkeri metai. Vadovaujantis 53 straipsnio 6 dalimi,
ši kadencija nepratęsiama.
3.           Valdybos administravimo ir
valdymo struktūrą sudaro:
(a)
Valdybos plenarinė sesija, atliekanti 47
straipsnyje nustatytas užduotis;
(b)
Valdybos vykdomoji sesija, atliekanti 51 straipsnyje
nustatytas užduotis;
(c)
vykdomasis direktorius, atliekantis 53 straipsnyje
nustatytas užduotis.
40 straipsnis
Sąjungos teisės laikymasis
Valdyba vykdo veiklą laikydamasi
Sąjungos teisės, visų pirma Komisijos sprendimų pagal
šį reglamentą.
41 straipsnis
Atskaitomybė
1.           Už šio reglamento
įgyvendinimą Valdyba pagal 2–8 dalis atsiskaito Europos Parlamentui,
Tarybai ir Komisijai.
2.           Kiekvienais metais Valdyba
pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Europos Audito Rūmams
ataskaitą apie šiuo reglamentu jai pavestų užduočių
vykdymą.
3.           Vykdomasis direktorius
ataskaitą viešai pristato Europos Parlamentui ir Tarybai.
4.           Europos Parlamento prašymu
vykdomasis direktorius dalyvauja kompetentingų Parlamento komitetų
surengtame klausyme pertvarkymo užduočių vykdymo klausimais.
5.           Tarybos prašymu Taryba gali
išklausyti vykdomąjį direktorių pertvarkymo užduočių
vykdymo klausimais.
6.           Valdyba žodžiu arba raštu
atsako į jai pateiktus Europos Parlamento arba Tarybos klausimus,
remdamasi savo procedūromis ir dalyvaujant bet kurių
dalyvaujančių valstybių narių, kurių valiuta nėra
euro, atstovams.
7.           Pateikus prašymą
vykdomasis direktorius rengia konfidencialias uždaras žodines diskusijas su
Europos Parlamento kompetentingo komiteto pirmininku ir pirmininko pavaduotojais,
jei tokių diskusijų reikia Europos Parlamento įgaliojimams
įgyvendinti pagal Sutartį. Europos Parlamentas ir Valdyba sudaro
susitarimą dėl išsamios tokių diskusijų organizavimo
tvarkos, kad būtų užtikrintas visiškas konfidencialumas vadovaujantis
ECB kaip kompetentingai institucijai pagal atitinkamą Sąjungos
teisę nustatytais konfidencialumo įpareigojimais.
8.           Parlamentui atliekant bet
kokius tyrimus pagal SESV Valdyba bendradarbiauja su Parlamentu. Valdyba ir
Parlamentas susitaria dėl atitinkamos demokratinės atskaitomybės
vykdymo ir šiuo reglamentu Valdybai pavestų užduočių vykdymo
priežiūros praktinių sąlygų tvarkos. Ta tvarka, be kita ko,
apima galimybę susipažinti su informacija, bendradarbiavimą atliekant
tyrimus ir informaciją apie vykdomojo direktoriaus išrinkimo
procedūrą.
42 straipsnis
Nacionaliniai parlamentai
1.           Atsižvelgiant į
specifines Valdybos užduotis, dalyvaujančių valstybių narių
nacionaliniai parlamentai pagal savo procedūras gali prašyti Valdybos
atsakyti raštu į visas Valdybai jų pateiktas pastabas arba klausimus,
susijusius su Valdybos funkcijomis pagal šį reglamentą.
2.           Dalyvaujančios
valstybės narės nacionalinis parlamentas gali pakviesti
vykdomąjį direktorių kartu su nacionalinės pertvarkymo
institucijos atstovu dalyvauti keičiantis nuomonėmis dėl kredito
įstaigų pertvarkymo toje valstybėje narėje.
3.           Šiuo reglamentu nedaromas
poveikis nacionalinių pertvarkymo institucijų atskaitomybei
nacionaliniams parlamentams pagal nacionalinę teisę už šiuo
reglamentu Valdybai arba Komisijai nepavestų užduočių
vykdymą.
43 straipsnis
Nepriklausomumas
1.           Vykdydamos šiuo reglamentu
joms pavestas užduotis, Valdyba ir nacionalinės pertvarkymo institucijos
veikia nepriklausomai ir vadovaudamosi bendrais interesais.
2.           40 straipsnio 2 dalyje nurodyti
Valdybos nariai veikia nepriklausomai ir objektyviai, vadovaudamiesi visos
Sąjungos interesais, nesiekia gauti ir nepriima jokių Sąjungos
institucijų ar įstaigų, valstybių narių
vyriausybių ar bet kurios kitos viešosios arba privačiosios
įstaigos nurodymų.
44 straipsnis
Būstinė
Valdybos būstinė yra Briuselyje,
Belgijoje.
II ANTRAŠTINĖ DALIS
Valdybos plenarinė sesija
45 straipsnis
Dalyvavimas plenarinėse sesijose
Visi Valdybos nariai dalyvauja jos
plenarinėse sesijose.
46 straipsnis
Užduotys
1.           Plenarinėje sesijoje
Valdyba:
(a)
iki kiekvienų metų lapkričio 30 d.
priima kitų metų Valdybos metinę darbo programą pagal 49
straipsnio 1 dalį, remdamasi vykdomojo direktoriaus pateiktu projektu, ir
pateikia ją Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Europos Centriniam
Bankui susipažinti;
(b)
priima Valdybos metinį biudžetą pagal 59
straipsnio 2 dalį;
(c)
priima sprendimą dėl savanoriško
finansavimo struktūrų savitarpio skolinimosi pagal 68 straipsnį,
nacionalinių finansavimo struktūrų pasidalijimo tarpusavyje
pagal 72 straipsnį ir dėl skolinimo indėlių garantijų
sistemai pagal 73 straipsnį;
(d)
priima metinę Valdybos veiklos ataskaitą,
nurodytą 42 straipsnyje. Šioje ataskaitoje išsamiai paaiškinamas biudžeto
vykdymas;
(e)
priima Valdybai taikomas finansines taisykles pagal
61 straipsnį;
(f)
atsižvelgdama į įgyvendintinų
priemonių sąnaudų ir naudos santykį priima sukčiavimo
rizikai proporcingą kovos su sukčiavimu strategiją;
(g)
priima savo narių interesų konfliktų
prevencijos ir valdymo taisykles;
(h)
priima savo darbo tvarkos taisykles;
(i)
laikydamasi 2 dalies Valdybos personalo atžvilgiu
naudojasi įgaliojimais, kurie paskyrimų tarnybai ir tarnybai,
įgaliotai sudaryti darbo sutartis, suteikti Tarnybos nuostatuose ir
kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygose[25] (toliau – paskyrimų
tarnybos įgaliojimai);
(j)
laikydamasi Tarnybos nuostatų 110 straipsnio,
priima atitinkamas Tarnybos nuostatų ir kitų tarnautojų
įdarbinimo sąlygų įgyvendinimo taisykles;
(k)
atsižvelgdama į Tarnybos nuostatus ir
kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygas, skiria apskaitos
pareigūną, kuris eidamas savo pareigas veikia nepriklausomai;
(l)
užtikrina, kad būtų tinkamai
atsižvelgiama į vidaus ar išorės audito ataskaitų ir
vertinimų, taip pat Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF)
atliktų tyrimų išvadas bei rekomendacijas;
(m)
priima visus sprendimus dėl Valdybos vidaus
struktūrų sukūrimo ir, jei reikia, keitimo.
2.           Vadovaudamasi Tarnybos
nuostatų 110 straipsniu, savo plenarinėje sesijoje Valdyba priima
Tarnybos nuostatų 2 straipsnio 1 dalimi ir Kitų tarnautojų
įdarbinimo sąlygų 6 straipsniu grindžiamą sprendimą
dėl atitinkamų paskyrimų tarnybos įgaliojimų
delegavimo vykdomajam direktoriui ir apibrėžia sąlygas, kuriomis tas
įgaliojimų delegavimas gali būti sustabdytas. Vykdomajam
direktoriui leidžiama tuos įgaliojimus subdeleguoti.
Kai to reikia dėl išskirtinių
aplinkybių, Valdyba savo plenarinėje sesijoje gali priimti
sprendimą laikinai sustabdyti paskyrimų tarnybos įgaliojimų
delegavimą vykdomajam direktoriui bei vykdomojo direktoriaus subdeleguotus
įgaliojimus ir jais naudotis pati arba deleguoti juos vienam iš savo
narių arba darbuotojui, kitam nei vykdomasis direktorius.
47 straipsnis
Valdybos plenarinės sesijos posėdis
1.           Valdybos plenarinės
sesijos posėdžius sušaukia vykdomasis direktorius.
2.           Valdyba per plenarinę
sesiją kasmet surengia bent du eilinius posėdžius. Be to, ji
posėdžiauja vykdomojo direktoriaus iniciatyva, Komisijos arba ne mažiau
kaip trečdalio savo narių prašymu.
3.           Valdyba į savo
plenarinės sesijos posėdžius gali ad hoc pagrindu kviesti
dalyvauti stebėtojus.
4.           Per Valdybos plenarinę
sesiją Valdyba teikia sekretoriato paslaugas.
48 straipsnis
Sprendimų priėmimo procesas
1.           Valdyba plenarinėje
sesijoje sprendimus priima paprasta savo narių balsų dauguma.
Tačiau 47 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyti sprendimai priimami
dviejų trečdalių jos narių balsų dauguma.
2.           Vykdomasis direktorius
dalyvauja balsavime.
3.           Valdyba priima ir viešai
paskelbia savo darbo tvarkos taisykles. Darbo tvarkos taisyklėse nustatoma
išsamesnė balsavimo tvarka, visų pirma aplinkybės, kuriomis
vienas narys gali veikti kito nario vardu, įskaitant, kai reikia,
kvorumą reglamentuojančias taisykles.
III ANTRAŠTINĖ DALIS
Valdybos vykdomoji sesija
49 straipsnis
Dalyvavimas vykdomosiose sesijose
1.           Remiantis 2 ir 3 dalimis,
Valdybos vykdomosiose sesijose dalyvauja 40 straipsnio 1 dalies a–d punktuose
nurodyti Valdybos nariai.
2.           Kai svarstomi klausimai,
susiję su 2 straipsnyje nurodytu subjektu arba tik vienoje
dalyvaujančioje valstybėje narėje įsteigtų
subjektų grupe, svarstymuose ir sprendimų priėmimo procese taip
pat dalyvauja tos valstybės narės paskirtas narys pagal 52 straipsnio
1 ir 3 dalis.
3.           Kai svarstomi su
tarpvalstybine grupe susiję klausimai, svarstymuose ir sprendimų
priėmimo procese pagal 52 straipsnio 2 ir 3 dalis dalyvauja valstybės
narės, kurioje yra grupės lygmens pertvarkymo institucija, paskirtas
narys, taip pat valstybių narių, kuriose įsteigta patronuojamoji
įmonė arba subjektas, kuriems taikoma konsoliduota priežiūra,
paskirti nariai.
50 straipsnis
Užduotys
1.           Plenarinėje sesijoje
Valdybai padeda vykdomoji Valdybos sesija.
2.           Vykdomojoje sesijoje Valdyba:
(a)
rengia sprendimus, kurie turi būti priimti
Valdybos plenarinėje sesijoje;
(b)
priima visus sprendimus, skirtus šiam reglamentui
įgyvendinti.
Tai apima užduotis:
i)        kuo anksčiau teikti Komisijai
visą būtiną informaciją, kad Komisija pagal 16 straipsnio 6
dalį galėtų atlikti įvertinimą ir priimti
pagrįstą sprendimą;
ii)       priimti sprendimus dėl Valdybos II
biudžeto dalies, skirtos Fondui.
3.           Kai būtina, skubiais
atvejais Valdyba vykdomojoje sesijoje gali priimti tam tikrus laikinus
sprendimus Valdybos plenarinės sesijos vardu, visų pirma
administracinio valdymo klausimais, įskaitant biudžeto klausimus.
4.           Valdyba į vykdomosios
sesijos posėdžius susirenka vykdomojo direktoriaus iniciatyva arba savo narių
prašymu.
5.           Valdyba plenarinėje
sesijoje nustato Valdybos vykdomosios sesijos darbo tvarkos taisykles.
51 straipsnis
Sprendimų priėmimas
1.           Kai svarstomi klausimai,
susiję su atskiru subjektu arba tik vienoje dalyvaujančioje
valstybėje narėje įsteigtų subjektų grupe, Valdyba
sprendimus vykdomojoje sesijoje priima paprasta savo dalyvaujančių
narių balsų dauguma. Balsams pasiskirsčius po lygiai,
lemiamą balsą turi vykdomasis direktorius.
2.           Kai svarstomi su
tarpvalstybine grupe susiję klausimai, Valdyba sprendimus vykdomojoje
sesijoje priima paprasta savo dalyvaujančių narių balsų
dauguma. 40 straipsnio 2 dalyje nurodyti Valdybos nariai ir valstybės
narės, kurioje yra grupės lygmens pertvarkymo institucija, paskirtas
narys turi po vieną balsą. Kiti dalyvaujantys nariai turi balsavimo
teisę, kuri yra lygi vienam balsui, padalytam iš nacionalinių
pertvarkymo institucijų valstybėse narėse, kuriose įsteigta
patronuojamoji įmonė arba subjektas, kuriems taikoma konsoliduota
priežiūra, skaičiaus. Balsams pasiskirsčius po lygiai,
lemiamą balsą turi vykdomasis direktorius.
3.           Kol nepasiekiamas 65
straipsnyje nurodytas tikslinis finansavimo lygis, valstybės narės
paskirtas narys gali vieną kartą pareikalauti tolesnio Valdybos
svarstymo, jei nagrinėjamas sprendimas turi įtakos tos valstybės
narės fiskalinei atsakomybei.
4.           Valdyba vykdomojoje sesijoje
priima ir viešai paskelbia savo vykdomųjų sesijų darbo tvarkos
taisykles.
Valdybos vykdomosios sesijos posėdžius
sušaukia vykdomasis direktorius savo iniciatyva arba dviejų narių
prašymu, jiems pirmininkauja vykdomasis direktorius. Valdyba gali ad hoc
pagrindu kviesti savo vykdomosiose sesijose dalyvauti stebėtojus.
IV ANTRAŠTINĖ DALIS
Vykdomasis direktorius ir vykdomojo
direktoriaus pavaduotojas
52 straipsnis
Paskyrimas ir užduotys
1.           Valdybai vadovauja visą
darbo laiką dirbantis vykdomasis direktorius, kuris negali eiti jokių
pareigų nacionaliniu lygmeniu.
2.           Vykdomasis direktorius atsako
už:
(a)
Valdybos darbo parengimą plenarinėse ir
vykdomosiose sesijose ir jos posėdžių sušaukimą bei
pirmininkavimą jiems;
(b)
visus personalo reikalus;
(c)
kasdienio administravimo reikalus;
(d)
Valdybos biudžeto vykdymą pagal 59 straipsnio 3
dalį;
(e)
Valdybos valdymą;
(f)
Valdybos metinės darbo programos
įgyvendinimą;
(g)
kiekvienais metais vykdomasis direktorius parengia
ataskaitos projektą, kuriame yra Valdybos pertvarkymo veiklai skirtas
skyrius ir finansinių bei administracinių klausimų skyrius.
3.           Vykdomajam direktoriui padeda
vykdomojo direktoriaus pavaduotojas.
Kai vykdomojo direktoriaus nėra, jo funkcijas
atlieka vykdomojo direktoriaus pavaduotojas.
4.           Vykdomasis direktorius ir
vykdomojo direktoriaus pavaduotojas skiriami atsižvelgiant į nuopelnus,
gebėjimus, bankų ir finansų reikalų išmanymą ir su
finansų priežiūra ir reguliavimu susijusią patirtį.
5.           Išklausiusi Valdybą
plenarinėje sesijoje, Komisija Tarybai pasiūlo kandidatų eiti
vykdomojo direktoriaus ir vykdomojo direktoriaus pavaduotojo pareigas
sąrašą. Taryba, išklausiusi Europos Parlamentą, skiria
vykdomąjį direktorių ir vykdomojo direktoriaus pavaduotoją.
6.           Nukrypstant nuo 40 straipsnio
2 dalies, pirmo vykdomojo direktoriaus pavaduotojo, paskirto įsigaliojus
šiam reglamentui, kadencija yra treji metai; šią kadenciją galima
vieną kartą pratęsti penkeriems metams. Vykdomasis direktorius
ir vykdomojo direktoriaus pavaduotojas eina pareigas tol, kol paskiriami
jų įpėdiniai.
7.           Vykdomasis direktorius arba
vykdomojo direktoriaus pavaduotojas, kurio kadencija buvo pratęsta, viso
nurodyto laikotarpio pabaigoje negali dalyvauti kitoje atrankos į tas
pačias pareigas procedūroje.
8.           Jeigu vykdomasis direktorius
ar vykdomojo direktoriaus pavaduotojas nebeatitinka jų pareigoms vykdyti
keliamų reikalavimų arba jei jie kalti dėl sunkaus nusižengimo,
Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir išklausiusi Europos Parlamentą,
gali pašalinti vykdomąjį direktorių arba vykdomojo direktoriaus
pavaduotoją iš pareigų.
53 straipsnis
Nepriklausomumas
1.           Vykdomasis direktorius ir
vykdomojo direktoriaus pavaduotojas savo užduotis atlieka laikydamiesi
Komisijos ir Valdybos sprendimų.
Dalyvaudami Valdybos svarstymuose ir
sprendimų priėmimo procese vykdomasis direktorius ir vykdomojo
direktoriaus pavaduotojas nesiekia gauti ir nepriima jokių Sąjungos
institucijų ar įstaigų nurodymų, išsako savo pačių
nuomonę ir balsuoja nepriklausomai. Šiuos svarstymuose ir sprendimų
priėmimo procese vykdomojo direktoriaus pavaduotojas nėra pavaldus
vykdomajam direktoriui.
2.           Nei valstybės
narės, nei jokios kitos viešosios ar privačiosios įstaigos
nesiekia daryti įtakos vykdomajam direktoriui ir vykdomojo direktoriaus
pavaduotojui jiems vykdant savo užduotis.
3.           Vadovaujantis 78 straipsnio 6
dalyje nurodytais Tarnybos nuostatais, baigęs tarnybą vykdomasis
direktorius ir vykdomojo direktoriaus pavaduotojas toliau turi laikytis
pareigos elgtis sąžiningai ir diskretiškai, kiek tai susiję su
sutikimu eiti tam tikras pareigas ar gauti naudą.
V ANTRAŠTINĖ DALIS
FINANSINĖS NUOSTATOS
1 skyrius
Bendrosios
nuostatos
54 straipsnis
Ištekliai
Valdyba yra atsakinga už būtinų
finansinių ir žmogiškųjų išteklių skyrimą šiuo
reglamentu jai pavestoms užduotims vykdyti.
55 straipsnis
Biudžetas
1.           Sudaromos kiekvienų
finansinių metų, kurie sutampa su kalendoriniais metais, visų
Valdybos pajamų ir išlaidų sąmatos ir pateikiamos Valdybos
biudžete.
2.           Valdybos biudžeto pajamos ir
išlaidos turi būti subalansuotos.
3.           Biudžetą sudaro dvi
dalys: I dalis yra skirta Valdybos administravimui, o II dalis – Fondui.
56 straipsnis
I biudžeto dalis, skirta Valdybos administravimui
1.           I biudžeto dalies pajamas
sudaro metiniai įnašai, būtini administracinėms išlaidoms
padengti pagal 62 straipsnio 1 dalies a punktą.
2.           I biudžeto dalies išlaidos
apima bent personalo, atlyginimų, administracines, infrastruktūros,
profesinio mokymo ir veiklos išlaidas.
57 straipsnis
II biudžeto dalis, skirta Fondui
1.           II biudžeto dalies pajamas
sudaro visų pirma:
(a)
institucijų, įsteigtų
dalyvaujančiose valstybėse narėse, pagal 62 straipsnį
mokami įnašai, išskyrus 62 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytus metinius
įnašus;
(b)
paskolos, gautos iš kitų pertvarkymo finansavimo
struktūrų nedalyvaujančiose valstybėse narėse pagal 68
straipsnio 1 dalį;
(c)
paskolos, gautos iš finansų įstaigų
ar kitų trečiųjų šalių pagal 69 straipsnį;
(d)
pagal 70 straipsnį investuotų Fondo
lėšų investicijų grąža.
2.           II biudžeto dalies išlaidas
sudaro:
(a)
išlaidos 71 straipsnyje nurodytais tikslais;
(b)
investicijos pagal 70 straipsnį;
(c)
palūkanos už paskolas, gautas iš kitų
pertvarkymo finansavimo struktūrų nedalyvaujančiose
valstybėse narėse pagal 68 straipsnio 1 dalį;
(d)
palūkanos už paskolas, gautas iš finansų
įstaigų ar kitų trečiųjų šalių pagal 69
straipsnį.
58 straipsnis
Biudžeto sudarymas ir vykdymas
1.           Iki kiekvienų metų
vasario 15 d. vykdomasis direktorius parengia Valdybos kitų metų
pajamų ir išlaidų sąmatą ir pateikia ją Valdybos
plenarinei sesijai patvirtinti ne vėliau kaip kiekvienų metų
kovo 31 d.
2.           Valdybos biudžetą priima
Valdyba plenarinėje sesijoje, remdamasi sąmata. Prireikus jis
atitinkamai patikslinamas.
3.           Valdybos biudžetą vykdo
vykdomasis direktorius.
59 straipsnis
Auditas ir kontrolė
1.           Valdyboje sukuriama vidaus
audito funkcija, vykdoma pagal atitinkamus tarptautinius standartus. Valdybos
paskirtas vidaus auditorius yra atsakingas jai už tinkamą Valdybos
biudžeto vykdymo sistemų ir procedūrų veikimo tikrinimą.
2.           Vidaus auditorius pataria
Valdybai dėl rizikos valdymo, pareikšdamas nepriklausomas nuomones
dėl valdymo ir kontrolės sistemų kokybės bei teikdamas
rekomendacijas, kaip patobulinti operacijų vykdymo sąlygas ir
skatinti patikimą finansų valdymą.
3.           Atsakomybė už jo
užduotims atlikti tinkamų vidaus kontrolės sistemų ir
procedūrų įdiegimą tenka Valdybai.
60 straipsnis
Finansinių ataskaitų teikimas ir įvykdymo patvirtinimas
1.           Vykdomasis direktorius veikia
kaip leidimus suteikiantis pareigūnas.
2.           Iki kitų finansinių
metų kovo 1 d. Valdybos apskaitos pareigūnas preliminarias
finansines ataskaitas nusiunčia Audito Rūmams.
3.           Iki kiekvienų metų
kovo 31 d. Valdyba vykdomojoje sesijoje perduoda Valdybos
praėjusių finansinių metų preliminarias finansines
ataskaitas Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams.
4.           Gavęs Audito
Rūmų pastabas apie Valdybos preliminarias finansines ataskaitas,
vykdomasis direktorius savo atsakomybe parengia galutines Valdybos finansines
ataskaitas ir pateikia jas Valdybai plenarinėje sesijoje patvirtinti.
5.           Pasibaigus kiekvieniems
finansiniams metams, vykdomasis direktorius iki liepos 1 d. išsiunčia
galutines finansines ataskaitas Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir
Audito Rūmams.
6.           Iki rugsėjo 30 d.
vykdomasis direktorius nusiunčia Audito Rūmams atsakymą į
jo pastabas.
7.           Galutinės
finansinės ataskaitos iki kitų metų lapkričio 15 d.
paskelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
8.           Valdyba plenarinėje
sesijoje patvirtina, kad vykdomasis direktorius biudžetą įvykdė.
9.           Europos Parlamento prašymu
vykdomasis direktorius jam pateikia visą būtiną
informaciją, susijusią su Valdybos ataskaitomis.
61 straipsnis
Finansinės taisyklės
Valdyba, pasikonsultavusi su Sąjungos
Audito Rūmais ir Komisija, priima finansinės veiklos vidaus nuostatas
ir jose konkrečiai nurodo savo biudžeto sudarymo ir vykdymo
procedūrą.
Kiek tai įmanoma atsižvelgiant į
Valdybos ypatumus, finansinės veiklos nuostatos grindžiamos Finansiniu
pagrindų reglamentu, taikomu pagal SESV įsteigtoms įstaigoms,
vadovaujantis 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam
biudžetui taikomų finansinių taisyklių 208 straipsniu[26].
62 straipsnis
Įnašai
1.           2 straipsnyje nurodyti
subjektai, vadovaudamiesi šiuo reglamentu ir pagal 5 dalį priimtais
deleguotaisiais aktais dėl įnašų, teikia įnašus į
Valdybos biudžetą. Įnašus sudaro:
(a)
metiniai įnašai, būtini
administracinėms išlaidoms padengti;
(b)
pagal 66 straipsnį apskaičiuojami
metiniai ex ante įnašai, būtini 65 straipsnyje nurodytam Fondo
tiksliniam finansavimo lygiui pasiekti;
(c)
papildomi ex post įnašai,
apskaičiuojami pagal 67 straipsnį.
2.           Nustatomos tokio dydžio
įnašų sumos, kad iš jų gaunamų pajamų iš esmės
pakaktų Valdybos biudžetui subalansuoti kiekvienais metais ir Fondo tikslams
pasiekti.
3.           Valdyba, remdamasi 5 dalyje
nurodytais deleguotaisiais aktais, nustato kiekvieno 2 straipsnyje nurodyto
subjekto mokėtinus įnašus, priimdama tam subjektui skirtą
sprendimą. Valdyba taiko procedūrines, ataskaitų teikimo ir
kitas taisykles, kuriomis užtikrinama, kad visi įnašai būtų
sumokėti laiku.
4.           Pagal 1, 2 ir 3 dalis gautos
sumos naudojamos tik siekiant šio reglamento tikslų.
5.           Komisijai pagal 82
straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus
dėl įnašų, kuriais:
(a)
nustatomas įnašų tipas ir už ką
mokami įnašai, įnašų sumos apskaičiavimo būdas ir
įnašų mokėjimo būdas;
(b)
patikslinamos 3 dalyje nurodytos registravimo,
apskaitos, ataskaitų teikimo ir kitos taisyklės, kuriomis siekiama
užtikrinti, kad visi įnašai būtų sumokėti laiku;
(c)
nustatoma įnašų sistema įstaigoms,
kurioms suteiktas leidimas vykdyti veiklą po to, kai Fondas pasiekia savo
tikslinį lygį;
(d)
nustatomi metiniai įnašai, būtini
Valdybos administracinėms išlaidoms padengti, kol Valdyba ims veikti visu
pajėgumu.
63 straipsnis
Kovos su sukčiavimu priemonės
1.           Kad būtų sudarytos
palankios sąlygos kovoti su sukčiavimu, korupcija ir bet kokia kita
neteisėta veikla pagal Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999, per šešis
mėnesius nuo veiklos pradžios Valdyba prisijungia prie 1999 m. gegužės
25 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos kovos su
sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų ir priima
atitinkamas visiems Valdybos darbuotojams taikytinas nuostatas naudodama to
susitarimo priede pateiktą šabloną.
2.           Europos Audito Rūmai
turi įgaliojimus atlikti naudos gavėjų, rangovų ir
subrangovų, gavusių Sąjungos lėšų iš Valdybos,
dokumentų auditą ir auditą vietoje.
3.           OLAF gali atlikti tyrimus,
įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, remdamasi Reglamento (EB)
Nr. 1073/1999 ir Reglamento (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 nuostatomis
ir procedūromis, kad nustatytų sukčiavimo, korupcijos arba kitos
neteisėtos veiklos, kenkiančios Sąjungos finansiniams
interesams, atvejus, susijusius su Valdybos finansuojama sutartimi.
2 skyrius
Bendras
bankų pertvarkymo fondas
1 skirsnis
FONDO ĮSTEIGIMAS
64 straipsnis
Bendrosios nuostatos
1.           Įsteigiamas Bendras
bankų pertvarkymo fondas.
2.           Valdyba Fondu naudojasi tik
siekdama užtikrinti veiksmingą I antraštinės dalies II dalyje
nurodytų pertvarkymo priemonių ir įgaliojimų
įgyvendinimą ir laikydamasi 12 ir 13 straipsniuose
išdėstytų pertvarkymo tikslų ir principų. Sąjungos
biudžetas jokiomis aplinkybėmis nenaudojamas Fondo išlaidoms ar
nuostoliams padengti.
3.           Fondo savininkė yra
Valdyba.
65 straipsnis
Tikslinis finansavimo lygis
1.           Ne vėliau kaip per 10
metų nuo šio reglamento įsigaliojimo Fondo turimų
finansinių išteklių suma pasiekia bent 1 % visų kredito
įstaigų, turinčių veiklos leidimą dalyvaujančiose
valstybėse narėse, indėlių, garantuojamų pagal
Direktyvą 94/19/EB, sumos.
2.           Per 1 dalyje nurodytą
pradinį laikotarpį Fondui skirti įnašai, apskaičiuojami
pagal 66 straipsnį ir renkami pagal 62 straipsnį, yra kuo tolygiau
paskirstomi per visą laikotarpį iki to laiko, kol bus pasiektas
tikslinis lygis, nebent, priklausomai nuo aplinkybių, juos galima
paankstinti atsižvelgiant į palankias rinkos sąlygas ar finansavimo
poreikius.
3.           Valdyba gali pratęsti
pradinį laikotarpį ne daugiau kaip ketveriais metais, jeigu Fondo iš
viso išmokėta suma viršija 0,5 % 1 dalyje nurodytos bendros sumos.
4.           Jeigu pasibaigus 1 dalyje
nurodytam pradiniam laikotarpiui turimų finansinių išteklių suma
sumažėja ir nebesiekia 1 dalyje nustatyto tikslinio lygio, pagal 66
straipsnį apskaičiuojami įnašai renkami tol, kol bus pasiektas
tikslinis lygis. Jei turimų finansinių išteklių suma nesiekia
pusės tikslinio lygio, metiniai įnašai negali būti mažesni nei
viena ketvirtoji tikslinio lygio.
5.           Komisijai pagal 82
straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus,
kuriais nustatoma:
(a)
pagal 2 dalį apskaičiuojamų
įnašų į Fondą paskirstymo per visą laikotarpį
kriterijai;
(b)
aplinkybės, kuriomis įnašų
mokėjimą galima paankstinti pagal 2 dalį;
(c)
kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, kiek metų
pagal 3 dalį gali būti pratęstas 1 dalyje nurodytas pradinis
laikotarpis;
(d)
4 dalyje numatytų metinių įnašų
nustatymo kriterijai.
66 straipsnis
Ex ante
įnašai
1.           Atskiras kiekvienos
įstaigos įnašas renkamas bent kasmet ir apskaičiuojamas
proporcingai jos įsipareigojimų sumos, išskyrus nuosavas lėšas
ir garantuojamus indėlius, ir visų įstaigų,
turinčių veiklos leidimą dalyvaujančių valstybių
narių teritorijose, įsipareigojimų sumos, išskyrus nuosavas
lėšas ir garantuojamus indėlius, santykiui.
Įnašas koreguojamas proporcingai pagal
kiekvienos įstaigos rizikos pobūdį, taikant deleguotaisiais
aktais, nurodytais Direktyvos [...] 94 straipsnio 7 dalyje, nustatytus
kriterijus.
2.           Siekiant 65 straipsnyje
nustatyto tikslinio finansavimo lygio, į reikalingą finansinių
išteklių sumą galima įtraukti mokėjimo įsipareigojimus,
visiškai užtikrintus trečiųjų asmenų teisėmis
nesuvaržyto mažos rizikos turto užstatu, laisvai prieinamus ir skirtus
išimtinai Valdybai naudoti 71 straipsnio 1 dalyje numatytais tikslais. Šių
neatšaukiamų mokėjimo įsipareigojimų dalis neviršija 30 %
visos pagal 1 dalį surinktų įnašų sumos.
3.           Komisijai pagal 82
straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus,
kuriais nustatoma:
(a)
1 dalyje nurodytų atskirų įnašų
apskaičiavimo metodas;
(b)
2 dalyje nurodyto užstato, kuriuo užtikrinami mokėjimo
įsipareigojimai, kokybė;
(c)
2 dalyje nurodytos mokėjimo
įsipareigojimų dalies apskaičiavimo kriterijai.
67 straipsnis
Papildomi ex post įnašai
1.           Kai turimų
finansinių išteklių nepakanka nuostoliams, sąnaudoms ar kitoms
išlaidoms, patirtiems naudojant Fondo lėšas, padengti, Valdyba pagal 62
straipsnį iš įstaigų, turinčių veiklos leidimus
dalyvaujančių valstybių narių teritorijose, renka
papildomus ex post įnašus, skirtus papildomoms sumoms padengti. Šie
papildomi įnašai paskirstomi įstaigoms laikantis 66 straipsnyje
nustatytų taisyklių.
2.           Valdyba, vadovaudamasi 3
dalyje nurodytais deleguotaisiais aktais, gali visiškai arba iš dalies atleisti
įstaigą nuo įpareigojimo mokėti papildomus ex post
įnašus pagal 1 dalį, jei dėl 66 straipsnyje ir šio straipsnio 1
dalyje nurodytų mokėjimų sumos kiltų pavojus, kad nebus
patenkinti kitų kreditorių reikalavimai. Tokia išimtis suteikiama ne
ilgiau kaip 6 mėnesiams, bet įstaigos prašymu gali būti
atnaujinta.
3.           Komisijai pagal 82
straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus,
kuriais nustatomos aplinkybės ir sąlygos, kuriomis 2 straipsnyje
nurodytas subjektas gali būti visiškai ar iš dalies atleistas nuo
įpareigojimo mokėti ex post įnašus pagal 2 dalį.
68 straipsnis
Savanoriškas finansavimo struktūrų savitarpio skolinimasis
1.           Valdyba gali pateikti
prašymą dėl Fondo skolinimosi iš visų kitų pertvarkymo
finansavimo struktūrų nedalyvaujančiose valstybėse
narėse tuo atveju, kai:
(a)
pagal 66 straipsnį surinktų sumų
nepakanka nuostoliams, sąnaudoms ar kitoms išlaidoms, patirtiems naudojant
Fondo lėšas, padengti;
(b)
nėra galimybės nedelsiant pasinaudoti 67
straipsnyje numatytais papildomais ex post įnašais;
(c)
nėra galimybės nedelsiant
pagrįstomis sąlygomis pasinaudoti 69 straipsnyje numatytais
alternatyvaus finansavimo ištekliais.
2.           Tos pertvarkymo finansavimo
struktūros sprendimą dėl tokio prašymo priima vadovaudamosi
Direktyvos [...] 97 straipsniu. Skolinimosi sąlygoms taikomi Direktyvos
[...] 97 straipsnio 3 dalies a, b ir c punktai.
69 straipsnis
Alternatyvaus finansavimo ištekliai
1.           Valdyba gali su finansų
įstaigomis ar kitomis trečiosiomis šalimis sudaryti sutartis dėl
Fondo skolinimosi arba kitų formų paramos, jeigu pagal 66 ir 67
straipsnius surinktomis sumomis negalima nedelsiant pasinaudoti arba jų
nepakanka išlaidoms, patirtoms naudojant Fondo lėšas, padengti.
2.           1 dalyje nurodytos
pasiskolintos sumos ar kitos formos parama visiškai kompensuojamos pagal 62
straipsnį per paskolos grąžinimo laikotarpį.
3.           Pareiga padengti visas
išlaidas, patirtas naudojant 1 dalyje nurodytas pasiskolintas sumas, tenka
Valdybai, o ne Sąjungos biudžetui ar dalyvaujančioms valstybėms
narėms.
2 skirsnis
Fondo administravimas
70 straipsnis
Investicijos
1.           Valdyba administruoja
Fondą ir gali prašyti Komisijos atlikti tam tikras su Fondo administravimu
susijusias užduotis.
2.           Iš pertvarkomos įstaigos
arba laikinos įstaigos gautos sumos, palūkanos ir kitos
investicijų arba kitokios pajamos skiriamos tik Fondui.
3.           Valdyba Fonde turimas sumas
investuoja į dalyvaujančių valstybių narių arba
tarpvyriausybinių organizacijų obligacijas arba labai likvidų
didelio kreditingumo turtą. Investicijos turėtų būti
pakankamai geografiškai diversifikuotos. Tų investicijų grąža
tenka Fondui.
4.           Komisijai pagal 82
straipsnyje nustatytą procedūrą suteikiami įgaliojimai
priimti deleguotuosius aktus dėl išsamių Fondo administravimo
taisyklių.
3 skirsnis
Fondo lėšų naudojimas
71 straipsnis
Fondo misija
1.           Pagal Komisijos
nustatytą sistemą, pertvarkymo priemones taikant 2 straipsnyje
nurodytiems subjektams, Valdyba gali naudotis Fondu šiais tikslais:
(a)
garantuoti pertvarkomos įstaigos, jos
patronuojamųjų įmonių, laikinos įstaigos arba turto
valdymo įmonės turtą arba įsipareigojimus;
(b)
suteikti paskolų pertvarkomai įstaigai,
jos patronuojamosioms įmonėms, laikinai įstaigai arba turto
valdymo įmonei;
(c)
pirkti pertvarkomos įstaigos turtą;
(d)
prisidėti prie laikinos įstaigos arba
turto valdymo įmonės kapitalo;
(e)
mokėti kompensacijas akcininkams arba
kreditoriams, jeigu atlikus vertinimą pagal 17 straipsnio 5 dalį
nustatoma, kad jų kreditai apmokėti mažesne suma nei ta, kurią
jie būtų gavę įstaigą likviduojant pagal
įprastinę bankroto bylą, remiantis pagal 17 straipsnio 16
dalį atliktu vertinimu;
(f)
mokėti įnašą pertvarkomai
įstaigai vietoj įnašo, kuris būtų buvęs gautas nurašius
tam tikrų kreditorių skolas, kai taikoma gelbėjimo
privačiomis lėšomis priemonė ir pertvarkymo institucija
nusprendžia į gelbėjimo privačiomis lėšomis proceso taikymo
sritį neįtraukti tam tikrų kreditorių pagal 24 straipsnio 3
dalį;
(g)
imtis bet kurių a–f punktuose nurodytų
veiksmų kartu.
2.           Be to, Fondo lėšomis
galima naudoti imantis a–g punktuose išdėstytų veiksmų
pirkėjo atžvilgiu, kai taikoma verslo pardavimo priemonė.
3.           Fondo lėšos nenaudojamos
tiesiogiai įstaigos arba subjekto nuostoliams padengti ar 2 straipsnyje
nurodytai įstaigai arba subjektui rekapitalizuoti. Tuo atveju, kai
dėl pertvarkymo finansavimo struktūros naudojimo 1 dalies tikslais
dalis 2 straipsnyje nurodytos įstaigos arba subjekto nuostolių
netiesiogiai perduodama Fondui, taikomi 24 straipsnyje išdėstyti
pertvarkymo finansavimo struktūros naudojimą reglamentuojantys
principai.
4.           Valdyba negali laikyti pagal 1
dalies f punktą suteikto kapitalo ilgiau nei 5 metus.
72 straipsnis
Nacionalinių finansavimo struktūrų pasidalijimas tarpusavyje
pertvarkant grupę,
 kurioje yra nedalyvaujančių valstybių narių
įstaigų
Kai pertvarkoma grupė, kurią sudaro,
viena vertus, vienoje ar keliose dalyvaujančiose valstybėse
narėse veiklos leidimus gavusios įstaigos, ir, kita vertus, vienoje
ar keliose nedalyvaujančiose valstybėse narėse veiklos leidimus
gavusios įstaigos, Fondas prisideda finansuojant grupės
pertvarkymą pagal Direktyvos [...] 98 straipsnio nuostatas.
73 straipsnis
Indėlių garantijų sistemų naudojimas vykdant
pertvarkymą
1.           Dalyvaujančios valstybės
narės užtikrina, kad tais atvejais, kai Valdyba imasi pertvarkymo
veiksmų ir šiais veiksmais užtikrinama, kad indėlininkai ir toliau
turėtų galimybę naudotis savo indėliais, indėlių
garantijų sistema, su kuria yra susijusi įstaiga, būtų
atsakinga už Direktyvos [...] 99 straipsnio 1 ir 4 dalyse nurodytas sumas.
2.           Nustatant sumą, už
kurią pagal 1 dalį atsakinga indėlių garantijų
sistema, laikomasi 17 straipsnyje nustatytų sąlygų.
3.           Prieš nustatydama pagal šio
straipsnio 1 dalį sumą, už kurią indėlių
garantijų sistema yra atsakinga, laikantis Direktyvos [...] 39 straipsnio 3
dalies d punkte nustatytų sąlygų, Valdyba pasikonsultuoja su
atitinkama indėlių garantijų sistema, visapusiškai atsižvelgdama
į klausimo skubumą.
4.           Jei indėlių
garantijų sistemos išteklių nepakanka indėlininkams
priklausančioms sumoms išmokėti ir nėra galimybės
nedelsiant gauti kitų išteklių iš atitinkamų
dalyvaujančių valstybių narių, Fondas tai indėlių
garantijų sistemai gali paskolinti būtinų išteklių su
sąlyga, kad būtų įvykdytos visos sąlygos pagal
Direktyvos 94/19/EB 10 straipsnį.
VI ANTRAŠTINĖ DALIS
Kitos nuostatos
74 straipsnis
Privilegijos ir imunitetai
Valdybai ir jos darbuotojams taikomas
Protokolas (Nr. 7) dėl Europos Sąjungos privilegijų ir
imunitetų, pridėtas prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties
dėl Europos Sąjungos veikimo.
75 straipsnis
Kalbos
1.           Valdybai taikomas Tarybos
reglamentas Nr. 1[27].
2.           Dėl Valdybos kalbų
vartojimo vidaus tvarkos sprendžia Valdyba.
3.           Valdyba gali nuspręsti,
kokias oficialias kalbas vartoti siunčiant dokumentus Sąjungos
institucijoms ar įstaigoms.
4.           Valdyba gali susitarti su
kiekviena nacionaline pertvarkymo institucija dėl kalbos ar kalbų,
kuriomis turi būti parengti nacionalinėms pertvarkymo institucijoms
adresuoti arba jų siunčiami dokumentai.
5.           Valdybos veiklai reikalingas
vertimo paslaugas teikia Europos Sąjungos įstaigų vertimo
centras.
76 straipsnis
Valdybos darbuotojai
1.           Valdybos darbuotojams,
įskaitant vykdomąjį direktorių ir vykdomojo direktoriaus
pavaduotoją, taikomi Tarnybos nuostatai ir kitų tarnautojų
įdarbinimo sąlygos bei Sąjungos institucijų susitarimu
priimtos šių Tarnybos nuostatų ir kitų tarnautojų
įdarbinimo sąlygų įgyvendinimo taisyklės.
2.           Pritarus Komisijai, Valdyba,
laikydamasi Tarnybos nuostatų 110 straipsnio, priima atitinkamas Tarnybos
nuostatų ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų
įgyvendinimo taisykles.
77 straipsnis
Darbuotojų mainai
1.           Valdyba gali naudotis
deleguotųjų nacionalinių ekspertų ar kitų Valdybos
neįdarbintų darbuotojų paslaugomis.
2.           Valdyba plenarinėje
sesijoje priima tinkamą sprendimą, kuriuo nustatomos taisyklės,
reglamentuojančios dalyvaujančių valstybių narių
nacionalinių pertvarkymo institucijų darbuotojų mainus ir
delegavimą Valdybai.
3.           Valdyba gali sukurti vidines
pertvarkymo grupes, kurias sudarytų dalyvaujančių valstybių
narių pertvarkymo institucijų darbuotojai.
78 straipsnis
Valdybos atsakomybė
1.           Valdybos sutartinę
atsakomybę reglamentuoja atitinkamai sutarčiai taikytina teisė.
2.           Europos Sąjungos
Teisingumo Teismo jurisdikcijai priklauso priimti sprendimus pagal bet
kurią arbitražinę išlygą, numatytą Valdybos sudarytoje
sutartyje.
3.           Nesutartinės
atsakomybės atveju Valdyba pagal valstybių narių teisės
aktams, reglamentuojantiems valdžios institucijų atsakomybę,
būdingus bendruosius principus atlygina žalą, kurią ji arba jos
darbuotojai padarė eidami pareigas, visų pirma atlikdami pertvarkymo
funkcijas, įskaitant veikimą ar neveikimą remiant pertvarkymo
procedūras užsienyje.
4.           Valdyba kompensuoja
nacionalinei pertvarkymo institucijai žalą, kurią atlyginti tą
instituciją įpareigojo nacionalinis teismas arba kurią, pritarus
Valdybai, ji įsipareigojo atlyginti pagal draugišką susitarimą
ir kuri buvo padaryta dėl tos nacionalinės pertvarkymo institucijos
veikimo ar neveikimo vykdant bet kokį pertvarkymą pagal šį
reglamentą, nebent tas veikimas arba neveikimas laikomas Sąjungos
teisės, šio reglamento, Komisijos arba Valdybos sprendimo pažeidimu arba
yra akivaizdi ir didelė vertinimo klaida.
5.           Bet koks ginčas,
susijęs su 3 ir 4 dalimis, priklauso Europos Sąjungos Teisingumo
Teismo jurisdikcijai. Bylos su nesutartine atsakomybe susijusiais klausimais
nebekeliamos praėjus penkeriems metams po tokio įvykio, dėl
kurio norima bylą iškelti.
6.           Asmeninę Valdybos
darbuotojų atsakomybę Valdybai reglamentuoja jiems taikomų
Tarnybos nuostatų arba įdarbinimo sąlygų nuostatos.
79 straipsnis
Profesinė paslaptis ir keitimasis informacija
1.           Valdybos nariams, Valdybos
darbuotojams ir darbuotojams, kuriais keičiamasi su dalyvaujančiomis
valstybėmis narėmis arba kuriuos tos valstybės narės
deleguoja ir kurie atlieka pertvarkymo funkcijas, taikomi profesinės
paslapties reikalavimai pagal SESV 339 straipsnį ir atitinkamas
Sąjungos teisės aktų nuostatas net ir jiems nustojus eiti savo
pareigas.
2.           Valdyba užtikrina, kad
asmenims, kurie tiesiogiai ar netiesiogiai, nuolat ar kartais teikia paslaugas,
susijusias su jos pareigų vykdymu, būtų taikomi
lygiaverčiai profesinės paslapties reikalavimai.
3.           Laikantis atitinkamoje
Sąjungos teisėje nustatytų apribojimų ir sąlygų,
vykdydama šiuo reglamentu jai pavestas užduotis Valdyba turi teisę keistis
informacija su nacionalinėmis arba Europos institucijomis ir
įstaigomis tais atvejais, kai pagal atitinkamą Sąjungos
teisę nacionalinėms kompetentingoms institucijoms leidžiama
atskleisti informaciją tiems subjektams arba kai valstybės narės
pagal atitinkamą Sąjungos teisę gali numatyti tokį
informacijos atskleidimą.
80 straipsnis
Skaidrumas
1.           Valdybos turimiems
dokumentams taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001[28].
2.           Per šešis mėnesius nuo
savo pirmojo posėdžio dienos Valdyba priima išsamias Reglamento (EB)
Nr. 1049/2001 taikymo taisykles.
3.           Dėl Valdybos
priimtų sprendimų pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 8
straipsnį gali būti pateiktas skundas ombudsmenui arba pareikštas
ieškinys Europos Sąjungos Teisingumo Teisme, prieš tai atitinkamai
apskundus sprendimą Apeliacinei institucijai, laikantis atitinkamai SESV 228
ir 263 straipsniuose nustatytų sąlygų.
4.           Valdybos vykdomam asmens
duomenų tvarkymui taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB)
Nr. 45/2001[29].
Nacionalinių pertvarkymo institucijų vykdomam asmens duomenų
tvarkymui taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB[30].
81 straipsnis
Įslaptintos informacijos ir neskelbtinos neįslaptintos informacijos
apsaugos taisyklės
Valdyba taiko saugumo principus,
išdėstytus Europos Sąjungos įslaptintos informacijos (ESĮI)
ir neskelbtinos neįslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtose
Komisijos saugumo taisyklėse, kaip nustatyta Sprendimo 2001/844/EB, EAPB,
Euratomas priede. Saugumo principų taikymas apima nuostatų dėl
keitimosi tokia informacija, jos tvarkymo ir saugojimo taikymą.
IV DALIS
VYKDYMO ĮGALIOJIMAI IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
82 straipsnis
Įgaliojimų delegavimas
1.           Įgaliojimai priimti
deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis
sąlygomis.
2.           Įgaliojimai priimti
deleguotuosius aktus suteikiami neribotam laikotarpiui nuo 88 straipsnyje
nurodytos dienos.
3.           Europos Parlamentas arba
Taryba gali bet kada atšaukti 62 straipsnio 5 dalyje, 65 straipsnio 5 dalyje, 66
straipsnio 3 dalyje, 67 straipsnio 3 dalyje ir 70 straipsnio 4 dalyje nurodytus
deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų
atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti
deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo
paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba
vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau
galiojantiems deleguotiesiems teisės aktams.
4.           Apie priimtą deleguotąjį
aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir
Tarybai.
5.           Pagal 62 straipsnio 5
dalį, 65 straipsnio 5 dalį, 66 straipsnio 3 dalį, 67 straipsnio 3
dalį ir 70 straipsnio 4 dalį priimtas deleguotasis aktas
įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo
Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos
Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar
nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša
Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos
iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.
83 straipsnis
Peržiūra
1.           Iki 2016 m. gruodžio 31 d.,
o po to kas penkerius metus Komisija paskelbia šio reglamento taikymo
ataskaitą, kurioje ypač daug dėmesio skiriama potencialaus
poveikio sklandžiam vidaus rinkos veikimui stebėsenai. Toje ataskaitoje
įvertinama:
(a)
bendro pertvarkymo mechanizmo veikimas ir
pertvarkymo veiklos poveikis visos Sąjungos interesams ir finansinių
paslaugų vidaus rinkos darnai ir vientisumui, įskaitant jos
galimą poveikį nacionalinių bankininkystės sistemų
Sąjungoje struktūroms; be to, įvertinama, ar veiksmingai
bendradarbiaujama ir dalijamasi informacija taikant bendrą pertvarkymo
mechanizmą, taip pat tarp bendro pertvarkymo mechanizmo ir bendro
priežiūros mechanizmo ir tarp bendro pertvarkymo mechanizmo ir
nacionalinių pertvarkymo institucijų bei kompetentingų
institucijų;
(b)
nepriklausomumo veiksmingumas ir atskaitomybės
tvarka;
(c)
Valdybos ir Europos bankininkystės institucijos
sąveika;
(d)
Valdybos ir nedalyvaujančių
valstybių narių nacionalinių pertvarkymo institucijų
sąveika ir bendro pertvarkymo mechanizmo poveikis toms valstybėms
narėms.
2.           Ši ataskaita perduodama
Europos Parlamentui ir Tarybai. Jei reikia, Komisija teikia susijusius
pasiūlymus.
84 straipsnis
Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 pakeitimas
Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 iš dalies
keičiamas taip:
1.           4 straipsnio 2 punktas
pakeičiamas taip:
„2. kompetentingos institucijos:
i)        kompetentingos institucijos, kaip
apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 4
straipsnio 1 dalies 40 punkte bei Direktyvoje 2007/64/EB ir kaip nurodyta
Direktyvoje 2009/110/EB;
ii)       taikant direktyvas 2002/65/EB ir 2005/60/EB
– institucijos, kompetentingos užtikrinti, kad kredito ir finansų
įstaigos laikytųsi tų direktyvų reikalavimų;
iii)      indėlių garantijų
sistemų atveju – įstaigos, administruojančios indėlių
garantijų sistemas pagal Direktyvą 94/19/EB, arba, tais atvejais, kai
indėlių garantijų sistemą administruoja privati
bendrovė, tas sistemas pagal tą direktyvą prižiūrinti
valdžios institucija; ir
iv)      taikant 62 straipsnio 5 dalį, 65
straipsnio 5 dalį, 66 straipsnio 3 dalį, 67 straipsnio 4 dalį ir
70 straipsnio 4 dalį – pertvarkymo institucijos, kaip apibrėžta tos
direktyvos 3 straipsnyje, ir Bendra pertvarkymo valdyba, įsteigta Europos
Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. …/….“
2.           25 straipsnyje įrašoma
ši dalis:
„1a.    Institucija gali organizuoti ir vykdyti
Bendro pertvarkymo mechanizmo reglamente nurodytos Valdybos ir taikant
bendrą pertvarkymo mechanizmą nedalyvaujančių
valstybių narių nacionalinių pertvarkymo institucijų
keitimosi informacija ir bendros veiklos tarpusavio peržiūras pertvarkant
tarpvalstybines grupes, siekdama sustiprinti rezultatų veiksmingumą ir
nuoseklumą. Tuo tikslu Institucija parengia objektyvaus įvertinimo ir
palyginimo metodus.“
3.           40 straipsnio 6 dalis
papildoma trečia pastraipa:
„Kad būtų galima veikti taikant 62
straipsnio 5 dalį, 65 straipsnio 5 dalį, 66 straipsnio 3 dalį, 67
straipsnio 4 dalį ir 70 straipsnio 4 dalį, Europos bendros
pertvarkymo valdybos vykdomasis direktorius stebėtojo teisėmis
dalyvauja Priežiūros taryboje“.
85 straipsnis
Nacionalinių pertvarkymo finansavimo struktūrų pakeitimas
Nuo 88 straipsnio antroje pastraipoje
nurodytos taikymo datos Fondas laikomas dalyvaujančių valstybių
narių pertvarkymo finansavimo struktūra pagal Direktyvos [...] VII
antraštinę dalį.
86 straipsnis
Susitarimas dėl būstinės ir veiklos sąlygos
1.           Susitarime dėl
būstinės, kurį, pritarus Valdybai plenarinėje sesijoje,
Valdyba ne vėliau kaip per 2 metus nuo šios reglamento įsigaliojimo
sudaro su priimančiąja valstybe nare, nustatomos reikiamos nuostatos
dėl įkūrimo ir patalpų Valdybai suteikimo
priimančiojoje valstybėje narėje, taip pat priimančiojoje
valstybėje narėje vykdomajam direktoriui, Valdybos plenarinės
sesijos nariams, Valdybos darbuotojams ir jų šeimos nariams taikytinos
specialiosios taisyklės.
2.           Valdybos priimančioji
valstybė narė užtikrina kuo geresnes sąlygas Valdybai veikti,
įskaitant daugiakalbį europinį mokymą darbuotojų
vaikams ir reikiamą transporto infrastruktūrą.
87 straipsnis
Valdybos veiklos pradžia
3.           Valdyba pradeda veikti visu
pajėgumu ne vėliau kaip 2015 m. sausio 1 d.
4.           Komisija atsako už Valdybos
įsteigimą ir pradinę veiklą tol, kol Valdyba įgyja
pakankamai veiklos pajėgumų savo biudžetui vykdyti. Tuo tikslu:
(a)
kol vykdomasis direktorius, Tarybos paskirtas pagal
53 straipsnį, pradės eiti pareigas, Komisija gali paskirti Komisijos
pareigūną laikinai eiti vykdomajam direktoriui pavestas pareigas;
(b)
nukrypstant nuo 47 straipsnio 1 dalies i punkto,
kol bus priimtas sprendimas, kaip nurodyta 47 straipsnio 2 dalyje, laikinai
pareigas einantis vykdomasis direktorius naudojasi paskyrimų tarnybos
įgaliojimais;
(c)
Komisija gali pasiūlyti pagalbą Valdybai,
visų pirma deleguoti Komisijos pareigūnus vykdyti agentūros
veiklą, už kurią atsakingas laikinai pareigas einantis vykdomasis
direktorius arba vykdomasis direktorius;
(d)
Komisija Valdybos vardu renka metinius įnašus,
nurodytus 62 straipsnio 5 dalies d punkte.
5.           Laikinai pareigas einantis
vykdomasis direktorius gali leisti atlikti visus mokėjimus, kurie yra
padengti asignavimais Valdybos biudžete, ir gali sudaryti sutartis,
įskaitant darbo sutartis.
88 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja
dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje.
7–23 ir 25–38 straipsniai taikomi nuo 2015 m.
sausio 1 d.
24 straipsnis taikomas nuo 2018 m. sausio
1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir
tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
FINANSINĖ TEISĖS AKTO
PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
              1.1.    Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
              1.2.    Atitinkama
(-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
              1.3.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pobūdis
              1.4.    Tikslas
(-ai)
              1.5.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pagrindas
              1.6.    Trukmė
ir finansinis poveikis
              1.7.    Numatytas
(-i) valdymo būdas (-ai)
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
              2.1.    Priežiūros
ir atskaitomybės taisyklės
              2.2.    Valdymo
ir kontrolės sistema
              2.3.    Sukčiavimo
ir pažeidimų prevencijos priemonės
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
FINANSINIS POVEIKIS
              3.1.    Atitinkama (-os) daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto
išlaidų eilutė (-ės)
              3.2.    Numatomas
poveikis išlaidoms
              3.2.1. Numatomo poveikio
išlaidoms suvestinė
              3.2.2. Numatomas poveikis
veiklos asignavimams
              3.2.3. Numatomas poveikis
administracinio pobūdžio asignavimams
              3.2.4. Suderinamumas su
dabartine daugiamete finansine programa
              3.2.5. Trečiųjų
šalių įnašai
              3.3.    Numatomas poveikis
įplaukoms
FINANSINĖ
TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
1.1.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pavadinimas
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas, kuriuo
įsteigiamas bendras pertvarkymo mechanizmas ir Bendras bankų
pertvarkymo fondas
1.2.        Atitinkama (-os) politikos
sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[31]
Vidaus rinka – Finansų rinkos
1.3.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pobūdis
þ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs
(-usi) su nauja priemone
¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs
(-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus
bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus[32]
¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs
(-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu
¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs
(-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę
1.4.        Tikslas (-ai)
1.4.1.     Komisijos daugiametis
(-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo
pasiūlymu (šia iniciatyva)
·
Sustiprinti bankų paslaugų vidaus
rinką ir kartu užtikrinti vienodas veiklos sąlygas.
·
Išlaikyti finansinį stabilumą ir
pasitikėjimą bankais, užtikrinti esminių finansinių
paslaugų tęstinumą ir vengti problemų plitimo.
·
Kuo labiau sumažinti visos visuomenės,
visų pirma mokesčių mokėtojų, nuostolius, apsaugoti
indėlininkus ir sumažinti neatsakingo elgesio riziką.
1.4.2.     Konkretus (-ūs) tikslas
(-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla
Atsižvelgiant į pirmiau nurodytus bendruosius
tikslus, siekiama šių konkrečių tikslų:
Pasirengimas ir prevencija:
·
didinti priežiūros institucijų ir
bankų parengtį krizėms ir
·
sudaryti sąlygas sėkmingai pertvarkyti
visus bankus.
Ankstyvoji intervencija:
·
tobulinti ankstyvosios intervencijos
struktūras, skirtas bankų priežiūros institucijoms.
Bankų pertvarkymas:
·
laiku užtikrinti patikimą bankų, kuriems
taikomas bendras priežiūros mechanizmas, pertvarkymą;
·
užtikrinti teisinį tikrumą
suinteresuotosioms šalims bankų pertvarkymo srityje.
Finansavimas:
·
sukurti Bendrą bankų pertvarkymo
fondą, kurio lėšas būtų galima naudoti geografiškai
nevienodai pasiskirsčiusiems nuostoliams Sąjungos bankų
sistemoje padengti;
·
užtikrinti, kad po gelbėjimo privačiomis
akcininkų ir kreditorių lėšomis žlungančių bankų
pertvarkymo išlaidos būtų visiškai padengiamos iš finansų
įstaigų įnašų.
1.4.3.     Numatomas (-i) rezultatas
(-ai) ir poveikis
·
Panaikinti neigiamą grįžtamąjį
valstybių ir jų bankų poveikį.
·
Visoms įmonėms bankų sąjungoje
sukurti vienodas sąlygas ir galimybes gauti bankų finansavimą.
·
Gaivinant ir pertvarkant didelius sisteminės
svarbos bankus kuo labiau sumažinti nuostolius indėlininkams,
vyriausybėms ir mokesčių mokėtojams.
1.4.4.     Rezultatų ir poveikio
rodikliai
·
Ilgalaikių vyriausybės obligacijų
pajamingumo skirtumai valstybėse narėse.
·
Pertvarkomų bankų skaičius.
·
Bankų pertvarkymo išlaidos, įskaitant
išmokas iš Bendro pertvarkymo fondo.
·
Bankų skolos, kurią galima padengti
privačiomis lėšomis, dalies pokyčiai.
1.5.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pagrindas
1.5.1.     Trumpalaikiai arba ilgalaikiai
poreikiai
Kaip nurodyta Komisijos Stiprios ir veiksmingos
ekonominės ir pinigų sąjungos projekte ir keturių
pirmininkų ataskaitoje 2012 m., integruota finansų sistema, arba
bankų sąjunga, yra viena iš esminių politikos priemonių,
siekiant sugrąžinti Europą į ekonomikos atsigavimo ir augimo
kelią. Nekoordinuoti nacionaliniai veiksmai sprendžiant bankų žlugimo
problemas dar labiau padidino skolinimo ir finansavimo vidaus rinkos
susiskaidymą. Tai trukdo visuotinai įgyvendinti bendrą
pinigų politiką, o apribojimai varžo skolinimo įmonėms ir
vartotojams galimybes.
Neigiamas poveikis ypač juntamas euro zonoje.
Kai trūksta galimybių bankų sektoriaus problemas spręsti
pinigų politikos priemonėmis, bankų žlugimui suvaldyti
naudojamos nacionalinių biudžetų lėšos, todėl
valstybės ir jų bankai patiria neigiamą
grįžtamąjį tarpusavio poveikį. Valstybių narių,
kurios, kaip manoma, turi mažiau galimybių gelbėti sunkumų
patiriančius bankus, įmonės atsiduria konkurencijos
požiūriu labai nepalankioje padėtyje. Be to, kaip parodė
krizė, kai kuriose euro zonos valstybėse narėse kylančios
problemos dėl abejonių ir finansinių sąsajų gali
greitai išplisti į kitas šalis, kurios, rinkų dalyvių supratimu,
yra neatsparios panašiai rizikai.
2012 m. išvadose Europos Vadovų Taryba
teigė, kad „sąlygomis, kuriomis bankų priežiūra veiksmingai
perduodama bendram priežiūros mechanizmui, reikės bendro pertvarkymo
mechanizmo, kuris turėtų būtinus įgaliojimus užtikrinti,
kad bet kuris dalyvaujančių valstybių narių bankas
galėtų būti pertvarkomas tinkamomis priemonėmis“.
Siekiant užtikrinti finansinį stabilumą
ir augimą euro zonoje, būtina sparčiai sukurti bankų
sąjungą. Remdamasi tvirta 28 vidaus rinkos narėms bendra
reguliavimo sistema (bendru taisyklių sąvadu), Europos Komisija
nusprendė vadovautis integraciniu požiūriu ir pasiūlė
bankų sąjungos kūrimo gaires, kuriose numatė
įvairių priemonių ir žingsnių; bankų sąjunga bet
kuriuo atveju apima 17 dabartinių euro zonos narių, tačiau gali
būti atvira visoms valstybėms narėms.
Pirma priemonė – bendras priežiūros
mechanizmas euro zonos bankams ir norinčių prisijungti valstybių
narių bankams – suteikia įgaliojimus ECB tokių bankų
atžvilgiu vykdyti pagrindinius priežiūros uždavinius.
Kitas svarbus bankų sąjungos aspektas –
Direktyvos, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių
įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema (Bankų gaivinimo ir
pertvarkymo direktyva), pasiūlymas, priimtas 2012 m. ir dabar
svarstomas teisės aktų leidėjų. Bankų gaivinimo ir
pertvarkymo direktyvoje bus nustatytos taisyklės, kaip vykdyti
pertvarkymą visoje vidaus rinkoje, o nacionalinėms pertvarkymo
institucijoms bus suteikti įgaliojimai ir numatytos procedūros, kurie
sudarys sąlygas pertvarkyti bankus.
Vadovaujantis Europos Vadovų Tarybos
išvadomis, siekiant integruoti Sąjungos bankų rinkas būtinas
visai euro zonai taikomas pertvarkymo mechanizmas, kuris sudarytų
sąlygas spręsti sunkumų patiriančių bankų
problemas ir taip valdyti jų problemų plitimo riziką, kad
būtų apsaugotas euro zonos finansinis stabilumas visos vidaus rinkos
naudai.
Remiantis Komisijos 2012 m. projektu,
ilgalaikis tikslas – visų valstybių narių bankams sukurti
bankų sąjungą. Tiesioginė ECB vykdoma priežiūra ir
bankams skirtas bendras pertvarkymo mechanizmas, taip pat patikimos
indėlių garantijų sistemos visose valstybėse narėse
padės išlaikyti pasitikėjimą tvariu Sąjungos stabilumu.
1.5.2.     Papildoma ES dalyvavimo nauda
Pagal Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio
3 dalyje nustatytą subsidiarumo principą tose srityse, kurios
nepriklauso Sąjungos išimtinei kompetencijai, ji turėtų veikti
tik tada ir tik tokiu mastu, kai valstybės narės numatomo veiksmo
tikslų negali deramai pasiekti centriniu, regioniniu ir vietos lygmeniu,
ir dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio tų tikslų
būtų geriau siekti Sąjungos lygiu.
Tik Europos lygmens veiksmais galima užtikrinti,
kad žlungantys bankai būtų pertvarkyti nediskriminuojant ir
vadovaujantis bendru taisyklių rinkiniu, siekiant pagerinti
ekonominės ir pinigų sąjungos ir vidaus rinkos veikimą.
Nepaisant didelės Sąjungos bankų sektoriaus integracijos, labai
skirtingi nacionaliniu lygmeniu priimami pertvarkymo sprendimai gali sukelti
nepriimtiną riziką finansiniam stabilumui.
Turint bendrą valiutą reikia bendrų
euro zonos bankų priežiūros ir pertvarkymo priemonių, kad
būtų išvengta žalingo ekonominio susiskaidymo. Bendras pertvarkymo
mechanizmas bus veiksmingesnis nei nacionalinių pertvarkymo
institucijų tinklas, visų pirma kalbant apie tarpvalstybines
bankų grupes, kurioms greitas reagavimas ir koordinavimas yra gyvybiškai
svarbūs norint sumažinti sąnaudas ir atkurti pasitikėjimą.
Be to, jis padės užtikrinti didelę masto ekonomiją ir išvengti
neigiamų išorės padarinių, kurių galėtų kilti
dėl vien nacionaliniu lygmeniu priimtų sprendimų.
1.5.3.     Suderinamumas ir galima
sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis
Pirma priemonė – bendras priežiūros
mechanizmas euro zonos bankams ir norinčių prisijungti valstybių
narių bankams – suteikia įgaliojimus ECB tokių bankų
atžvilgiu vykdyti pagrindinius priežiūros uždavinius.
Kitas svarbus bankų sąjungos aspektas –
Direktyvos, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių
įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema (Bankų gaivinimo ir
pertvarkymo direktyva), pasiūlymas, priimtas 2012 m. ir dabar
svarstomas teisės aktų leidėjų. Bankų gaivinimo ir
pertvarkymo direktyvoje bus nustatytos taisyklės, kaip vykdyti
pertvarkymą visoje vidaus rinkoje, o nacionalinėms pertvarkymo
institucijoms bus suteikti įgaliojimai ir numatytos procedūros, kurie
sudarys sąlygas pertvarkyti bankus.
Vadovaujantis Europos Vadovų Tarybos
išvadomis, siekiant integruoti Sąjungos bankų rinkas būtinas
visai euro zonai taikomas pertvarkymo mechanizmas, kuris sudarytų
sąlygas spręsti sunkumų patiriančių bankų
problemas ir taip valdyti užkrato riziką, kad būtų apsaugotas
euro zonos finansinis stabilumas visos vidaus rinkos naudai.
Remiantis Komisijos 2012 m. projektu,
ilgalaikis tikslas – visų valstybių narių bankams sukurti
bankų sąjungą. Tiesioginė ECB vykdoma priežiūra ir
bankams skirtas bendras pertvarkymo mechanizmas, taip pat patikimos
indėlių garantijų sistemos visose valstybėse narėse padės
išlaikyti pasitikėjimą tvariu Sąjungos stabilumu.
1.6.        Trukmė ir finansinis
poveikis
¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
ribota
–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo MMMM [MM DD] iki MMMM [MM
DD]
–
¨  Finansinis poveikis nuo MMMM iki MMMM
þ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
neribota
–
Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo 2014 m.
iki 2014 m. pabaigos,
–
vėliau – visuotinis taikymas.
1.7.        Numatytas (-i) valdymo
metodas (-ai)[33]
¨ Komisijos vykdomas tiesioginis valdymas
–
¨ jos departamentų, įskaitant jos darbuotojus Sąjungos
delegacijose;
–
þ  vykdomųjų agentūrų.
¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis
¨ Netiesioginis valdymas, vykdymo užduotis perduodant:
–
¨ trečiosioms šalims arba jų paskirtoms įstaigoms;
–
¨ tarptautinėms organizacijoms ir jų agentūroms (nurodyti);
–
¨EIB arba Europos investicijų fondui;
–
þ įstaigoms, nurodytomis Finansinio reglamento 208 ir 209
straipsniuose;
–
¨ viešosios teisės įstaigoms;
–
¨ įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja privatinė
teisė, veikiančioms viešųjų paslaugų srityje, jeigu jos
pateikia pakankamas finansines garantijas;
–
¨ įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja valstybės
narės privatinė teisė, kurioms pavesta įgyvendinti viešojo
ir privačiojo sektorių partnerystę ir kurios pateikia pakankamas
finansines garantijas;
–
¨ asmenims, kuriems pavestas konkrečių BUSP veiksmų
vykdymas pagal ES sutarties V antraštinę dalį, ir nurodytiems
atitinkamame pagrindiniame teisės akte.
–
Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo
būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų
skiltyje.
Pastabos
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
2.1.        Priežiūros ir
atskaitomybės taisyklės
Reglamento 47 straipsnyje reikalaujama, kad
Valdyba už šio reglamento įgyvendinimą būtų atskaitinga
Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai ir, be kita ko, kiekvienais metais
Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Europos Audito Rūmams
pateiktų ataskaitą apie šiuo reglamentu jai pavestų
užduočių vykdymą.
2.2.        Valdymo ir kontrolės
sistema
2.2.1.     Nustatyta rizika
Pasiūlymas nesukeltų naujos rizikos,
susijusios su teisiniu, ekonominiu, efektyviu ir veiksmingu biudžeto
asignavimų naudojimu.
Tačiau atliekant vidaus rizikos valdymą,
reikėtų atsižvelgti į specifinį Valdybos finansavimo
mechanizmo pobūdį. Skirtingai nuo daugelio kitų Bendrijų
įsteigtų įstaigų, Valdybos teikiamas paslaugas finansuos
vien tik finansų įstaigos.
Antra, Valdyba privalės užtikrinti Bendro
bankų pertvarkymo fondo valdymą. Šiuo tikslu reikės parengti ir
įtvirtinti vidaus kontrolės procedūrų rinkinį.
2.2.2.     Informacija apie vidaus
kontrolės sistemos struktūrą
Nustatant vidaus kontrolės principus ir
taisykles reikėtų vadovautis modeliu, taikytu Komisijai steigiant
kitas institucijas, išskyrus Bendro bankų pertvarkymo fondo valdymą –
tam reikės nustatyti specialų taisyklių rinkinį.
2.2.3.     Kontrolės išlaidų ir
naudos įvertinimas ir numatomo klaidų rizikos lygio įvertinimas
Vidaus kontrolė bus įtraukta į
Valdybos procedūras, susijusias su jos atsakomybe ir jai pavestų
užduočių vykdymu. Tokių procedūrų išlaidos neturi
viršyti jų naudos išvengiant reikšmingų klaidų.
2.3.        Sukčiavimo ir
pažeidimų prevencijos priemonės
Siekiant kovoti su sukčiavimu, korupcija ir
kita neteisėta veikla, Valdybai be jokių apribojimų taikomos 1999 m.
gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1073/1999
dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų
tyrimų nuostatos.
Valdyba prisijungia prie 1999 m. gegužės
25 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos
Bendrijų Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos kovos su
sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų ir nedelsdama
priima atitinkamas nuostatas, taikomas visiems Valdybos darbuotojams.
Sprendimuose dėl finansavimo, susitarimuose
ir su jais susijusiose įgyvendinimo priemonėse aiškiai nurodoma, kad
Audito Rūmai ir OLAF prireikus gali atlikti Valdybai skirtų
lėšų gavėjų ir už tų lėšų skyrimą
atsakingų darbuotojų patikrinimus vietoje.
Reglamento, kuriuo įsteigiama Valdyba, 58–63
straipsniuose nustatytos nuostatos dėl Valdybos biudžeto vykdymo bei
kontrolės ir taikomų finansinių taisyklių.
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
FINANSINIS POVEIKIS
Toliau analizuojamos dėl šio pasiūlymo
susidarančios bendros Valdybos ir jos administravimo (toliau – Valdyba),
taip pat Komisijos sąnaudos.
Valdybos išlaidas visiškai finansuos finansų
įstaigos, kurioms taikomas Europos pertvarkymo mechanizmas. Maždaug 6 000
euro zonos bankų, be metinių įnašų į Bendrą
bankų pertvarkymo fondą, mokės fiksuotą proporcingą
šiai sumai dalį, skirtą visoms Valdybos biudžeto išlaidoms padengti.
Įnašų dydis ir Valdybos biudžetas bus tvirtinami kasmet. Valdybos
veiklai finansuoti skirtų įnašų dydis bus kasmet pritaikomas,
siekiant užtikrinti, kad Valdybos biudžetas būtų subalansuotas.
Valdyba atliks užduotis, susijusias su pertvarkymo
rengimu ir vykdymu, taip pat su įnašais į Bendrą pertvarkymo
fondą ir to Fondo valdymu. Kiek tai susiję su pertvarkymo rengimu,
Valdyba parengs arba peržiūrės pertvarkymo planus, dalyvaus
tarpvalstybinėse pertvarkymo kolegijose ir rengs faktinį
pertvarkymą. Daugelio įstaigų ir grupių pertvarkymo atveju
Valdyba, bendradarbiaudama su (konsoliduotos) priežiūros institucija ir
nacionalinėmis pertvarkymo institucijomis, turės parengti pertvarkymo
planus ir juose numatyti pertvarkymo veiksmus, kurių galima imtis, jei
įvykdomos pertvarkymo sąlygos, ir bent kasmet peržiūrės ir
prireikus atnaujins planus. Valdyba taip pat turės įvertinti
įstaigų ir grupių sėkmingo pertvarkymo galimybes ir
pašalinti bet kokias galimas sėkmingo pertvarkymo kliūtis.
Nacionalinės pertvarkymo institucijos taip
pat turės parengti kitų subjektų ir grupių pertvarkymo
planus, o Valdyba turės juos peržiūrėti. Jei grupei priklauso ne
vien dalyvaujančiose valstybėse narėse įsteigti subjektai,
Valdyba atstovauja dalyvaujančių valstybių narių
nacionalinėms pertvarkymo institucijoms pertvarkymo kolegijoje.
Pertvarkymo kolegijos steigiamos siekiant užtikrinti atitinkamų
institucijų tarpusavio bendradarbiavimą ir veiklos koordinavimą,
jos taip pat, be kita ko, vykdo užduotis, susijusias su pertvarkymo planų
rengimu, sėkmingo pertvarkymo galimybių vertinimu ir faktiniu
pertvarkymu.
Jei Komisija nusprendė pertvarkyti
subjektą, Valdyba stebės, kaip vykdomas pertvarkymas, ir
įvertins subjekto verslo reorganizavimo plano įvykdomumą.
Kalbant apie Fondą, Valdyba turės rinkti
metinius įnašus iš beveik 6 000 įstaigų, turės
užtikrinti, kad būtų teisingai nustatytas atskirų bankų
įnašų pagrindas, kad įnašai būtų sumokėti laiku,
o nesumokėtos sumos būtų veiksmingai išieškomos. Šiuo tikslu Valdyba
tikrins bankų duomenis. Suma, kurią reikės surinkti ir
administruoti, bus didesnė už pusę Sąjungos metinio biudžeto.
Valdyba taip pat turės administruoti lėšas taip, kad rizika
būtų maža ir kad prireikus būtų galima greitai suteikti
išteklių pertvarkymui finansuoti. Tam reikia gerai apgalvotos
ilgalaikės investavimo strategijos, kurioje, be kitų dalykų,
būtų atsižvelgiama į investicijų rūšį,
geografinį pasiskirstymą ir terminus. Šias esmines Valdybos funkcijas
turės papildyti personalo funkcijos, įskaitant, be kita ko,
informacines ir ryšių technologijas.
Pagrindinės prielaidos
Numatomas Valdybos darbuotojų
skaičius ir išlaidų struktūra:
·
Numatoma, kad visu pajėgumu Valdyba veiks
pirmųjų savo veiklos metų pabaigoje; tai reiškia, kad visi
darbuotojai turės būti pasamdyti per pirmuosius metus:
apskaičiuotas poveikis biudžetui – 50 % pirmaisiais metais ir 100 %
nuo antrųjų veikimo metų.
·
Atsižvelgiant į tai, kad pakankamai patirties
turinčių nacionalinių pertvarkymo institucijų yra nedaug,
Valdybos žmogiškųjų išteklių poreikiai apskaičiuoti
lyginant Valdybos užduotis su JAV Federalinės indėlių draudimo
korporacijos (angl. Federal Deposit Insurance Corporation, FDIC)
užduotimis (žr. toliau pateiktą 1 lentelę).
·
Vertinant garantuojamus indėlius ir
tikslinį pertvarkymo fondų dydį, sumos JAV ir euro zonoje yra
panašios, o bankų turtas, kuriam taikomas pertvarkymo mechanizmas, euro
zonoje gerokai didesnis nei JAV.
·
Pridėtinės išlaidos palygintos su Europos
priežiūros institucijų (EPI) išlaidomis. Tačiau, atsižvelgiant
į tai, kad EPI pridėtinių išlaidų dalis buvo didesnė,
nei nustatyta lyginant su FDIC, pasirinktas pastarosios, t. y.
konservatyvesnis 11,5 % santykis. Tolesnės lyginimo su FDIC
prielaidos ir jų paaiškinimai pateikti 1 lentelėje. Nuo 2012 m.
FDIC turi 7 476 visos darbo dienos ekvivalentus.
·
Kadangi FDIC įgaliojimai platesni nei Valdybos,
atliekant lyginamąją analizę atsižvelgta tik į aktualius
skyrius.
·
Remiantis lyginamąja analize
apskaičiuota, kad reikės 309 darbuotojų. Reikėtų
atkreipti dėmesį, kad FDIC turi 21 % nenuolatinių
darbuotojų. Remiantis konservatyviausia prielaida, kad ne krizės
laikotarpiu FDIC liktų tik nuolatiniai darbuotojai, ne krizės
sąlygomis tikslinis Valdybos darbuotojų skaičius
sumažėtų 75 darbuotojais iki 244 darbuotojų. Todėl svarbu
užtikrinti, kad Valdyba galėtų pakankamai lanksčiai sudaryti
sutartis ir įdarbinti papildomų darbuotojų arba darbus perduoti
išorės subjektams.
·
Siūlomas toks darbuotojų paskirstymas:
–
80 % laikinųjų darbuotojų (68 %
AD kategorijos ir 12 % AST);
–
10 % deleguotųjų nacionalinių
ekspertų;
–
10 % sutartininkų.
·
Bus taikomi ES institucijų tarnybos nuostatai,
pagal juos apskaičiuoti naudojami dydžiai vienam asmeniui:
–
vidutinės metinės išlaidos vienam
laikinajam darbuotojui: 131 000 EUR;
–
vidutinės metinės išlaidos vienam
deleguotajam nacionaliniam ekspertui: 78 000 EUR;
–
vidutinės metinės išlaidos vienam
sutartininkui: 70 000 EUR.
Be atlyginimų, šios išlaidos apima
netiesiogines išlaidas, tokias kaip išlaidos pastatams, mokymui, IT ir
socialinės medicininės infrastruktūros išlaidos.
·
Atsižvelgiant į tai, kad Valdybos
būstinės vieta kol kas nežinoma, taikytas atlyginimų korekcinis
koeficientas – 1. Jei Valdybos būstinė būtų įsteigta
kitur, išlaidas reikėtų perskaičiuoti.
·
Kitų darbuotojų, administracinės ir
veiklos išlaidos apskaičiuotos remiantis lyginamąja analize,
kurią atliekant naudota dabartinė EPI išlaidų struktūra.
·
Numatoma, kad veiklos išlaidos sudarys 25 %
visų Valdybos išlaidų, visų pirma išlaidos informacinių
sistemų kūrimui ir priežiūrai, ryšių su nacionalinėmis
pertvarkymo institucijomis ir bendrų priežiūros principų
kūrimui, atsižvelgiant į Europos priežiūros mechanizmą,
kurį taikant Valdyba ir nacionalinės pertvarkymo institucijos,
tiesiogiai dalyvaujančios įgyvendinant pertvarkymo sprendimus,
turėtų glaudžiai ir veiksmingai bendradarbiauti.
·
Įvertinta Valdybos išlaidų struktūra
apibendrinta 2 lentelėje.
1 lentelė. Apytikris reikalingų
Valdybos darbuotojų skaičius, remiantis JAV Federalinės
indėlių draudimo korporacijos struktūra ir darbuotojų
skaičiumi
   || FDIC1 || VALDYBA
   Savybės
 Bankų skaičius || 7 1812 || 6 0083
 Bendras turtas || 14 451 USD (mlrd., 2012 m.) || 29 994 EUR (mlrd., 2011 m.)
 Visi garantuojami indėliai || 6 027 USD (mlrd., 2013 m. kovo mėn.) || 5 514 EUR (mlrd., 2011 m.)
 Fondo tikslinis dydis || 81 USD (mlrd.) || 55 EUR (mlrd.)
 Sunkumų patiriančios įstaigos 2008–2012 m. || 465 || 904
   Darbuotojai
 Iš viso darbuotojų (visos darbo dienos ekvivalentais, 2012 m., % būstinėje) || 7 476 (28,6 %) ||
 (a)                    Darbuotojų skaičius „Pertvarkymo ir bankroto administravimo skyriuje“ (visos darbo dienos ekvivalentais, 2012 m.) || 1 428 || 82 (įvertis)5
 (b)                    Darbuotojų skaičius „Finansų skyriuje“ (visos darbo dienos ekvivalentais, 2012 m.) || 176 || 88 (įvertis)6
 (c)                    Darbuotojų skaičius „Sudėtingų įstaigų skyriuje“ (visos darbo dienos ekvivalentais, 2012 m.) || 148 || 74 (įvertis)7
 (d)                    Darbuotojų skaičius „Teisės skyriuje“ (visos darbo dienos ekvivalentais, 2012 m. / visų darbuotojų procentinė dalis) || 716 / 9,6 % || 30 / 9,6 % (įvertis)8
 (e)                    Bendras darbuotojų skaičius aktualiuose skyriuose (visos darbo dienos ekvivalentais, 2012 m.) (a, b, c ir d suma) || 2 468 || 274
 (f)                      Darbuotojų, atliekančių su personalu susijusias funkcijas (IT, komunikacijos ir pan.), skaičius (skaičius / visų darbuotojų procentinė dalis) || 863 / 11,5 % || 35 / 11,5 % (įvertis)
 (g)                    Bendras Valdybos darbuotojų skaičius (e ir f suma) ||   || 309 (įvertis)
 (h)                    Nenuolatiniai darbuotojai (visų darbuotojų procentinė dalis, 2012 m.) || 21 %9 || 21 %
 (i)                      Bendras Valdybos nuolatinių darbuotojų skaičius ||   || 244 (įvertis)
 1               Šaltinis: www.fdic.gov. 2               Indėlių draudimo fondo darbuotojų skaičius 2012 m. 3               Kredito įstaigų skaičius ES-17 2013 m. sausio mėn. Šaltinis: ECB. 4               Šaltinis: Komisijos tarnybų darbinis dokumentas „Facts and figures on State aid in the EU Member States, 2012 Update“ („ES valstybių narių valstybės pagalbos faktai ir skaičiai. 2012 m. versija“). Faktinis sunkumų patiriančių įstaigų skaičius euro zonoje didesnis, nes neįtraukiamos įstaigos, kurios turėjo sunkumų, tačiau negavo valstybės pagalbos. 5               Daroma prielaida, kad 20 % darbuotojų dirba pertvarkymo srityje, o 80 % – bankroto administravimo. Valdyba vykdytų tik pertvarkymą. Remiantis pasiskirstymo tarp FDIC centrinio ir regioninio lygių duomenimis, daryta prielaida, kad 28,6 % pertvarkymo srities darbuotojų dirbs centriniu Valdybos lygmeniu, o 71,4 % – nacionaliniu lygmeniu. Tai konservatyvi prielaida, atsižvelgiant į tai, kad pasiūlyme numatoma visas su pertvarkymu susijusias užduotis atlikti Valdybos lygmeniu; nacionaliniu lygmeniu bus tik įgyvendinami pertvarkymo sprendimai, o įgyvendinimas bus stebimas centriniu lygmeniu. 6               FDIC finansų skyriaus užduotys atliekamos centriniu lygmeniu. Skyrius dalyvauja ne tik renkant įnašus ir valdant fondą, bet ir vykdant bendresnio pobūdžio veiklą, kaip antai kontrolę, finansines operacijas ir finansų planavimą. Dėl šios priežasties daroma prielaida, kad centriniu Valdybos lygmeniu įnašams ir Fondui administruoti reikės 50 % FDIC finansų skyriaus darbuotojų. 7               Už didelių euro zonos bankų pertvarkymo planavimą atsako Valdyba. Valdyba turi galimybę prašyti, kad nacionalinės institucijos pateiktų pertvarkymo plano projektą. Dėl tos priežasties daroma prielaida, kad centriniu Valdybos lygmeniu dirbs 50 % darbuotojų. 8               FDIC teisės skyrius dalyvauja ne tik vykdant pertvarkymo, bankroto administravimo ir fondo valdymo veikloje, bet ir, pavyzdžiui, vykdant FDIC priežiūros pareigas. Dėl tos priežasties apskaičiuojant Valdybai reikalingų darbuotojų skaičių naudojama procentinė Teisės skyriaus darbuotojų, palyginti su vidaus darbuotojais, dalis. 9               Nenuolatinių darbuotojų procentinė dalis apskaičiuota remiantis bendru FDIC darbuotojų skaičiumi, išskyrus Pertvarkymo ir bankroto administravimo skyriaus darbuotojus, kurie daugiausia įdarbinami regioniniu lygmeniu.
2 lentelė. Apskaičiuota Valdybos,
turinčios 309 darbuotojus, išlaidų struktūra
 Duomenys milijonais EUR || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personalo išlaidos (įskaitant atlyginimus, išmokas ir susijusias išlaidas, tokias kaip išlaidoms pastatams, baldams ir IT išlaidas) || 18 || 37 || 38 || 38 || 39 || 40 || 41
 Kitos žmogiškųjų išteklių išlaidos (įdarbinimo išlaidos, komandiruočių išlaidos, kitos išorės personalo išlaidos (laikini darbuotojai, išorės paslaugų teikėjai) ...) || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3
 Žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų tarpinė suma || 22 || 40 || 41 || 42 || 43 || 43 || 44
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Administracinės išlaidos (telekomunikacijų, informacijos ir leidybos išlaidos, posėdžių išlaidos ir kita) || 3 || 5 || 5 || 5 || 5 || 5 || 5
 Administracinių išlaidų tarpinė suma || 3 || 5 || 5 || 5 || 5 || 5 || 5
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos išlaidos (valdymas, IT projektai, ryšiai su atitinkamomis Europos ir trečiųjų šalių valdžios institucijomis, bendri projektai ir seminarai su nacionalinėmis pertvarkymo institucijomis ir kitomis atitinkamomis įstaigomis, t. t.) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kitų išlaidų tarpinė suma || 8 || 16 || 16 || 16 || 16 || 17 || 17
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Iš viso išlaidų || 33 || 61 || 62 || 63 || 64 || 65 || 66
Bendras bankų pertvarkymo fondas
·
Tikslinis Bendro bankų pertvarkymo fondo dydis
– 1 % visų garantuojamų indėlių
dalyvaujančių valstybių narių bankų sistemoje.
Remiantis 2011 m. bankų duomenimis, apskaičiuotas tikslinis Fondo
dydis būtų maždaug 55 mlrd. EUR.
·
Dalyvaujantys bankai savo pagal riziką
pakoreguotą dalį į Bendrą bankų pertvarkymo fondą
sumokės per 10 metų laikotarpį. Taigi sukauptos metinės
pertvarkymo lėšos turėtų sudaryti maždaug 5,5 mlrd. EUR,
neatsižvelgiant į pajamas ir galimas išmokas.
·
Vertinant absoliučiomis sumomis, didžiausi
bankai mokės didžiausius įnašus į Bendrą bankų
pertvarkymo fondą. Apytikriais Komisijos tarnybų skaičiavimais,
atliktais remiantis 2011 m. duomenimis, neatsižvelgiant į bankų
rizikos pobūdį, 17 didžiausių Europos bankų sumokės
maždaug 40 % visų bankų įnašų į Fondą.
·
Kalbant apie Fondo valdymą reikia
pažymėti, kad apskaičiuojant Valdybos išlaidas atsižvelgta tik į
poveikį, susijusį su žmogiškaisiais ištekliais. Daryta prielaida, kad
kitos išlaidos, kaip antai investicinės sąnaudos, bus
išskaičiuotos tiesiogiai iš Fondo.
Finansinis poveikis Komisijos lygmeniu
·
Apskaičiuota, kad pirmaisiais Valdybos veiklos
metais (2014 m.) Komisijos lygmeniu reikės laikinai skirti 15
etatų žmogiškųjų išteklių, biudžeto ir kitų su
Valdybos steigimu susijusių administracinių klausimų srityse,
siekiant įsteigti Valdybą ir teikti jai pagalbą pradžios etape
(kuris truks maždaug 6 mėnesius), darant prielaidą, kad Valdybos
būstinė bus Briuselyje. Toliau pateikiamas finansinis įvertinimas
gali keistis priklausomai nuo pasirinktos Valdybos buvimo vietos.
·
Numatoma, kad nuo 2015 m. Komisijai gali
reikėti 10 etatų, kad Komisija galėtų vykdyti šiuo
reglamentu jai pavestas užduotis, visų pirma rengti pertvarkymo
sprendimus. Tai priklausys nuo sprendimo dėl metinės biudžeto
procedūros.
3.1.        Atitinkama (-os)
daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir
biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
Apskaičiuota, kad pirmaisiais veiklos metais
(2014 m.) Komisijos lygmeniu reikės 15 etatų, kad Valdyba
būtų įsteigta ir jai būtų teikiama pagalba pradžios
etape.
Nuo 2015 m. Komisijai reikės 10
etatų, kad Komisija galėtų vykdyti šiuo reglamentu jai pavestas
užduotis, visų pirma rengti pertvarkymo sprendimus.
3.2.        Numatomas poveikis išlaidoms
3.2.1.     Numatomo poveikio išlaidoms
suvestinė
mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Numeris || […][Išlaidų kategorija.....................]
 <…….> GD ||   ||   || N metai[34]   || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Biudžeto eilutės numeris || Įsipareigojimai || (1) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || (2) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Biudžeto eilutės numeris || Įsipareigojimai || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[35]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Biudžeto eilutės numeris ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO asignavimų <…….> GD || Įsipareigojimai || =1+1a +3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || =2+2a +3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos  <….> IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 5 || Administracinės išlaidos
mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
 Komisija ||
  Žmogiškieji ištekliai || 1,965 || 1,310 || 1,310 || 1,310 || 1,310 || 1,310 || 1,310 || 9,825
  Kitos administracinės išlaidos – komandiruočių išlaidos || 0,150 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,750
 Komisija, IŠ VISO || Asignavimai || 2,115 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 10,575
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 2,115 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 10,575
mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 2,115 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 10,575
 Mokėjimai || 2,115 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 10,575
3.2.2.     Numatomas poveikis veiklos
asignavimams
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
nenaudojami
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
naudojami taip:
Įsipareigojimų
asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Nurodyti tikslus ir rezultatus   ò ||   ||   || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO
 REZULTATAI
 Rūšis[36]   || Vidutinės išlaidos || Skaičius || Išlaidos || Skaičius || Išlaidos || Skaičius || Išlaidos || Skaičius || Išlaidos || Skaičius || Išlaidos || Skaičius || Išlaidos || Skaičius || Išlaidos || Bendras skaičius || Iš viso išlaidų
 1 KONKRETUS TIKSLAS[37]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 1 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2 KONKRETUS TIKSLAS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO IŠLAIDŲ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     Numatomas poveikis
administracinio pobūdžio asignavimams
3.2.3.1.  Suvestinė
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio
pobūdžio asignavimai nenaudojami
–
þ  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio
pobūdžio asignavimai naudojami taip, kaip paaiškinta pirmiau
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   || N metai[38]   || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO
–

   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai || 1,965 || 1,310 || 1,310 || 1,310 || 1,310 || 1,310 || 1,310 || 9,825
 Kitos administracinės išlaidos || 0,150 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,750
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 2,115 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 10,575
–

 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[39]   || Netaikoma || Netaikoma || Netaikoma || Netaikoma || Netaikoma || Netaikoma || Netaikoma || Netaikoma
 Žmogiškieji ištekliai || Netaikoma || Netaikoma || Netaikoma || Netaikoma || Netaikoma || Netaikoma || Netaikoma || Netaikoma
 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos || Netaikoma || Netaikoma || Netaikoma || Netaikoma || Netaikoma || Netaikoma || Netaikoma || Netaikoma
 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Netaikoma || Netaikoma || Netaikoma || Netaikoma || Netaikoma || Netaikoma || Netaikoma || Netaikoma
–

 IŠ VISO || 2,115 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 10,575
Žmogiškųjų išteklių
asignavimų poreikiai bus tenkinami panaudojant GD asignavimus, jau
paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate,
ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam
GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo
procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
3.2.3.2.  Numatomi žmogiškųjų
išteklių poreikiai
¨         Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji
ištekliai nenaudojami
þ         Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji
ištekliai naudojami taip:
Sąmatą nurodyti visos darbo dienos ekvivalento vienetais
 ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 ||  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) ||   ||
 || XX 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 15 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 || XX 01 01 02 (Delegacijos) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE))[40]   ||
 || XX 01 02 01 (CA, SNE, INT finansuojami iš bendrojo biudžeto) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT ir JED delegacijose) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[41]   || - būstinėje   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - delegacijose ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (CA, SNE, INT – netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || IŠ VISO || 15 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto
antraštinė dalis.
Vykdytinų užduočių aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Žr. pirmiau pateiktą aprašymą
 Išorės personalas ||
3.2.4.     Suderinamumas su dabartine
daugiamete finansine programa
–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę
finansinę programą
–
¨  Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą),
reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos
išlaidų kategorijos programavimą
Paaiškinti, kaip reikia pakeisti
programavimą, ir nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.
–
¨  Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina
taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę
programą[42].
Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti
atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.
3.2.5.     Trečiųjų
šalių įnašai
–
Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su
trečiosiomis šalimis finansavimo
–
Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras
finansavimas apskaičiuojamas taip:
Asignavimai
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || Iš viso
 Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Numatomas poveikis
įplaukoms
–
þ  Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio
įplaukoms.
–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
–
¨         nuosaviems ištekliams
–
¨         įvairioms įplaukoms
mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
 Biudžeto įplaukų eilutė: || Einamųjų finansinių metų asignavimai || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[43]
 N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)
 Straipsnis …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Įvairių asignuotųjų
įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų eilutę (-es),
kuriai (-oms) daromas poveikis.
Nurodyti poveikio įplaukoms
apskaičiavimo metodą.
[1]               Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai
„Bankų sąjungos kūrimo gairės“, COM(2012) 510, 2012 m.
rugsėjo 12 d.
[2]               Komisijos komunikatas „Stiprios ir veiksmingos
ekonominės ir pinigų sąjungos projektas. Europos masto
diskusijų pradžia“, COM(2012) 777 final/2, 2012 m.
lapkričio 30 d.
[3]               „Siekis sukurti tikrą ekonominę ir pinigų
sąjungą“, Europos Vadovų Tarybos Pirmininko Herman Van Rompuy
ataskaita, EUCO 120/12, 2012 m. birželio 26 d.
[4]               COM(2012) 511.
[5]               Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria
nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių
gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos
77/91/EEB bei 82/891/EB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB,
2007/36/EB bei 2011/35/EB ir Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010, pasiūlymas,
COM(2012) 280, 2012 m. birželio 6 d.
[6]               Reglamentas ir direktyva dėl kapitalo poreikio
(RKP/DKPIV) http://ec.europa.eu/internal_market/bank/regcapital/index_en.htm.
[7]               Priklausomai nuo galutinio Parlamento ir Tarybos derybų
rezultato, gelbėjimo privačiomis lėšomis priemonė
galėtų visiškai įsigalioti per papildomą
pereinamąjį laikotarpį, galbūt iki 2018 m., kaip
siūlė Komisija.
[8]               Žr. 2007 m. spalio 9 d. Tarybos išvadas
dėl finansinio stabilumo ES priemonių tobulinimo
http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ecofin/96351.pdf.
[9]               2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir
Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių
reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms
ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012,
OL L 176, 2013 6 27, p. 1.
[10]             2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos
direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų
veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir
investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies
keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB,
OL L 176, 2013 6 27, p. 338.
[11]             OL C , , p. .
[12]             OL C , , p. .
[13]             Europos Parlamento ir Tarybos direktyva, kuria nustatoma
kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir
pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 77/91/EEB, 82/891/EB,
2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB bei 2011/35/EB ir
Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010, OL C , , p. .
[14]             Tarybos reglamentas (ES) Nr. .../..., kuriuo Europos
Centriniam Bankui pavedamos specialios užduotys, susijusios su rizikos ribojimu
pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika.
[15]             1994 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir
Tarybos direktyva 94/19/EB dėl indėlių garantijų
sistemų, OL L 135, 1994 5 31, p. 5–14.
[16]             2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų
kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš
dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012, OL L 176, 2013 6 27,
p.1.
[17]             2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos
direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų
veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir
investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies
keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB,
OL L 176, 2013 6 27, p. 338.
[18]             1994 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos
direktyva 94/18/EB, kuria iš dalies keičiama Direktyva 80/390/EEB dėl
informacinių biuletenių, kuriuos privaloma paskelbti prieš
įtraukiant vertybinius popierius į biržos oficialųjį
prekybos sąrašą, sudarymo, patikrinimo ir platinimo reikalavimų
derinimo, OL L 135, 1994 1 31, p. 5.
[19]             2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos
direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų
veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir
investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies
keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB,
OL L 176, 2013 6 27, p. 338.
[20]             2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų
kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš
dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012, OL L 176, 2013 6 27,
p.1.
[21]             1997 m. kovo 3 d. Europos Parlamento
ir Tarybos direktyva 97/9/EB dėl investuotojų kompensavimo
sistemų, OL L 084, 1997 3 26, p. 22.
[22]             2001 m. kovo 12 d. Tarybos direktyva 2001/23/EB dėl
valstybių narių įstatymų, skirtų darbuotojų
teisių apsaugai įmonių, verslo arba įmonių ar verslo
dalių perdavimo atveju, suderinimo, OL L 82, 2001 3 22, p. 16.
[23]             1998 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir
Tarybos direktyva 98/26/EB dėl atsiskaitymų baigtinumo
mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymų
sistemose, OL L 166, 1998 6 11, p. 45.
[24]             2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir
Tarybos direktyva 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų
teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į
perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo, OL L 302, 2009 11 17,
p. 32.
[25]
[26]             OL L 298, 2012 10 26, p. 1.
[27]             OL 17, 1958 10 6, p. 385.
[28]             2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir
Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei
susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais,
OL L 145, 2001 5 31, p. 43.
[29]             2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir
Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos
Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo
tokių duomenų judėjimo, OL L 8, 2001 1 12,
p. 1.
[30]             1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir
Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens
duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, OL L 281,
1995 11 23, p. 31.
[31]             VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla
grindžiamas biudžeto sudarymas.
[32]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies
a arba b punkte.
[33]             Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į
Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[34]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
pradžios metai.
[35]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[36]             Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz.,
finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir
kt.).
[37]             Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus (-ūs)
tikslas (-ai) ...“.
[38]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
pradžios metai.
[39]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[40]             CA – sutartininkas („Contract Agent“); LA – vietinis
darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas
(„Seconded National Expert“); INT – per agentūrą įdarbintas
darbuotojas („Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune
Expert en Délégation“).
[41]             Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės
personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA
eilučių).
[42]             Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus (2007–2013 m.).
[43]             Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus
mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros
sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų.