				|

		52011PC0840

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatoma vystomojo bendradarbiavimo finansinė priemonė /* KOM/2011/0840 galutinis - 2011/0406 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO
APLINKYBĖS
Skurstančių žmonių skaičius tebėra didelė
problema besivystančiose šalyse. Nors padaryta didelė pažanga,
daugumai besivystančių šalių prastai sekasi įgyvendinti
Tūkstantmečio vystymosi tikslus (TVT) ir sėkmingai žengti
tvaraus vystymosi keliu ekonominių, socialinių ir aplinkos
klausimų srityse, įskaitant klimato kaitos švelninimą ir
prisitaikymą prie jos.
Padėtį apsunkina dar ir tai, kad pasaulinės problemos
tebėra didelės, o besivystančioms šalims stipriai smogė
kelios pastarosios krizės, dėl kurių, be kitų dalykų,
atsirado socialinis ir ekonominis nestabilumas, padidėjo migracija,
sutriko aprūpinimas maistu ir padidėjo pažeidžiamumas dėl
išorės veiksnių. Vis dažniau pripažįstama, kad aplinkos ir
gamtos ištekliams, kurių reikia tvariam socialiniam ir ekonominiam augimui
užtikrinti, kyla vis didesnė su klimato kaita ir sparčiu
gyventojų skaičiaus augimu susijusi rizika. Tai gali apsunkinti jau
ir taip nestabilią padėtį daugelyje besivystančių
šalių ir sunaikinti tam tikrus ankstesnius vystymosi srities
laimėjimus.
ES ir toliau pasiryžusi padėti besivystančioms šalims mažinti
ir galiausiai visiškai panaikinti skurdą. Šiam tikslui įgyvendinti
parengtas 2007–2013 m. Vystomojo bendradarbiavimo priemonės (VBP) reglamentas,
kurio svarbiausias tikslas yra panaikinti skurdą šalyse partnerėse ir
regionuose partneriuose. Yra trys programų kategorijos: i) dvišalės
ir regioninės geografinės programos, aprėpiančios
bendradarbiavimą su Azija, Lotynų Amerika, Vidurine Azija,
Artimaisiais Rytais ir Pietų Afrika; ii) teminės programos,
apimančius tokius klausimus: investicijos į žmones, aplinka ir tvarus
gamtos išteklių, įskaitant energiją, valdymas, nevalstybiniai
subjektai ir vietos valdžios institucijos, maisto pakankamumas, migracija ir
prieglobstis; ir iii) pagalbinės priemonės cukrų
gaminančioms valstybėms.
Dabartinis VBP reglamentas baigia galioti 2013 m. gruodžio
31 d. Atlikus kelias VBP peržiūras įrodyta jos papildoma
nauda siekiant TVT, bet išaiškėjo ir tam tikri trūkumai.
Atsižvelgdama į naujus uždavinius ir strategijoje „Europa 2020“ nustatytus
prioritetus bei naujausią ES vystymosi politiką, Komisija
pateikė pasiūlymą peržiūrėti VBP reglamentą
ir suderinti jį su 2011 m. birželio 29 d. komunikatu „Strategijos „Europa 2020“
biudžetas“ bei 2011 m. spalio 13 d. komunikatu „ES vystymosi politikos poveikio
didinimas. Pokyčių darbotvarkė“.
2.           KONSULTACIJŲ SU
SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS REZULTATAI IR POVEIKIO VERTINIMAS
Viešos konsultacijos
Nuo 2010 m. lapkričio 26 d. iki
2011 m. sausio 31 d. Komisija surengė viešas konsultacijas
dėl būsimo ES išorės veiksmų finansavimo. Buvo parengtas
klausimynas internete ir informacinis dokumentas „Kaip finansuoti ES
išorės veiksmus po 2013 m.?“. Apskritai atsakymuose nepabrėžtas
poreikis iš esmės keisti dabartinę turimų priemonių
struktūrą. Vis dėlto buvo iškelti keli klausimai, į kuriuos
vėliau atsižvelgta rengiant naująjį VBP reglamentą:
·
Dauguma respondentų (apie 70 proc.)
teigė, kad ES finansinė intervencija davė didelę
papildomą naudą. Respondentai teigė, kad ES turėtų
tinkamai išnaudoti savo lyginamąjį pranašumą, susijusį su
jos įtaka pasaulio mastu, patirtimi daugelyje sričių,
viršvalstybiniu pobūdžiu ir koordinatoriaus vaidmeniu.
·
Beveik visi respondentai (92 proc.)
pritarė labiau diferencijuotam požiūriui atsižvelgiant į šalies
paramos gavėjos padėtį, kad ES finansinių priemonių
poveikis būtų didesnis. Todėl dabar šalys paramos gavėjos
labiau diferencijuojamos.
·
Daugelis respondentų pritarė tam, kad
būtų apsvarstyta galimybė nustatyti sąlygą,
susijusią su tuo, kaip šalyje paramos gavėjoje paisoma žmogaus
teisių, mažumų teisių, kaip įgyvendinamas gero valdymo
principas ir užtikrinama kultūrinė įvairovė
(78 proc.), ir sąlygą, susijusią su politikos kokybe ir
gebėjimu bei noru įgyvendinti tinkamą politiką
(63 proc.). Pasiūlytame reglamente pripažįstama
nacionalinių vystymosi planų ir bendrų ES strategijų svarba
bendradarbiavimui. Taip pat pabrėžiamos pagrindinės ES vertybės
ir principai, taip labiau sustiprinant sąlygiškumą ir tarpusavio
atskaitomybę.
·
Didelė dauguma respondentų pritaria
didesniam įgyvendinimo lankstumui, ypač sprendžiant tarpregioninius
uždavinius; manoma, kad tokiam lankstumui trukdo tam tikrų priemonių
„geografiniai apribojimai“ (EPF skirtas tik AKR šalims, VBP – Lotynų
Amerikos, Azijos, Vidurinės Azijos, Artimųjų Rytų ir
Pietų Afrikos šalims, o EKPP – kaimynystės politiką
įgyvendinančioms šalims). Pasiūlytame reglamente numatoma
įgyvendinti tarpregioninės svarbos veiksmus ir apibrėžiamos
įvairios teminės kryptys lankstumui didinti ir įgyvendinimui
supaprastinti.
·
Dauguma respondentų pritarė, kad bendras
programavimas ir bendras finansavimas su valstybėmis narėmis (ir
galbūt su šalimis paramos gavėjomis) galėtų padidinti ES
išorės veiksmų poveikį ir nuoseklumą, supaprastinti
pagalbos teikimą ir sumažinti bendras veiklos sąnaudas. Į tai
tinkamai atsižvelgta siūlomame reglamente.
Žinių kaupimas ir taikymas
Komisija atliko įvairių
ataskaitų (vertinimų, audito ataskaitų, tyrimų, laikotarpio
vidurio peržiūros ataskaitų) vidinę peržiūrą.
Įvertinta, kurie veiksmai buvo sėkmingi ir kurie – ne; ir padarytos
išvados dėl finansinių priemonių kūrimo.
Peržiūra patvirtino, kad dabartinė
VBP padėjo padaryti pažangą siekiant TVT besivystančiose šalyse.
VBP įgyvendinimo būdai, tokie kaip parama biudžetui ir vadinamasis
sektorinis požiūris, leido užtikrinti glaudesnį bendradarbiavimą
su šalimis partnerėmis ir veiksmingiau paskirstyti darbą paramos
teikėjams teikiant bendrą finansavimą.
Vis dėlto atlikus peržiūrą
nustatyta ir trūkumų.
·
Įvairios ES vidaus politikos sritys vis
dažniau įtraukiamos į ES išorės veiksmus. Pagal strategiją
„Europa 2020“ ir Lisabonos sutartį reikėjo stiprinti ir vidaus, ir
išorės veiksmus. Taikoma struktūra buvo nepakankama, kad Komisija
galėtų veiksmingai įsikišti reikiamu mastu. Sugrupavus
įvairias temines kryptis į vieną kategoriją padėtis
gerokai pasitaisys.
·
Kai kuriais atvejais teminės programos buvo
pernelyg suskaidytos, kad jomis būtų galima išspręsti
pasaulinių krizių problemas (pvz., maisto kainų krizės,
paukščių gripo problemas) ar įgyvendinti tarptautinius
įsipareigojimus, prisiimtus aukščiausiu politiniu lygmeniu (pvz.,
susijusius su biologine įvairove ir klimato kaita). Todėl
reikėjo lanksčiau naudoti teminių programų paketą
grupuojant įvairias temines programas, numatant nuoseklesnę ir
visapusiškesnę ilgalaikę veiklą, susijusią su
visuotinėmis viešosiomis gėrybėmis ir uždaviniais, bei
reaguojant į įvairius sukrėtimus, nuo kurių nukenčia
neturtingiausieji.
·
Dabartinis VBP reglamentas taikomas daugeliui besivystančių
šalių – nuo mažiausiai išsivysčiusių iki didesnes nei vidutines
pajamas gaunančių šalių. Pastaruoju metu didėjant
šalių partnerių ekonominiams ir socialiniams skirtumams ir
atsirandant naujiems tikslams reikia gerinti diferencijavimą.
Siūlomame naujame reglamente pateikiamos papildomos diferencijavimo
gairės, pagal kurias ES gali sutelkti pagalbą ten, kur jos labiausiai
reikia ir kur jos poveikis bus didžiausias. Siekdama parengti išsamų
politikos priemonių rinkinį, Komisija siūlo sukurti naują
priemonę (Partnerystės priemonę), kad būtų
įgyvendinti ne tik su parama vystymuisi susiję tikslai.
·
Dėl dabartinės išorės pagalbos
priemonių struktūros sunku remti tarpregionines iniciatyvas. Tai
visų pirma pasakytina apie Bendros Afrikos ir ES strategijos įgyvendinimą.
Naujajame VBP reglamente numatytas geresnis Bendros Afrikos ir ES strategijos
įgyvendinimo teisinis pagrindas.
·
Dabartiniame VBP reglamente nepakankamos nuostatos
dėl pažeidžiamų valstybių ir šalių, kuriose laikotarpis po
krizės: jomis nepakankamai įvertinta būtinybė remti
politinius procesus, stiprinančius teisinę valstybę ir
valdymą. Norint įveikti pereinamojo laikotarpio uždavinius reikia,
kad šalių lygmeniu būtų taikomos atsakomosios priemonės,
kurios būtų pagrįstos konkrečiais poreikiais ir susijusios
su bendrąja strategija (visa apimantis požiūris). Naujajame
reglamente geriau atsižvelgiama į šiuos uždavinius ir skirstant
lėšas, vykdant programavimą bei įgyvendinant veiksmus
išsprendžiama sprendimų priėmimo proceso nelankstumo problema.
·
Dabartiniame VBP reglamente numatytos
orientacinės paskirstytinos sumos kiekvienam regionui, nenumatant
jokių nepaskirstytų lėšų. Todėl sumažėja
galimybių sutelkti išteklius siekiant patenkinti nenumatytus poreikius (susijusius
su naujais politikos prioritetais, gaivalinėmis ar žmogaus sukeltomis
nelaimėmis ir kt.). Naujajame reglamente siūloma palikti
lėšų dalį nepaskirstytą, kad ją būtų galima
naudoti nenumatytų įvykių atveju.
·
Galiausiai įvertinta, kad dabartinis VBP
programavimo ir įgyvendinimo procesas yra pernelyg sudėtingas.
Todėl neįmanoma suderinti ES programavimo ciklo su partnerių
ciklais, sunkiau vykdyti bendrą programavimą su valstybėmis
narėmis ir prireikus skubiai padaryti pakeitimus. Į visus šiuos trūkumus
tiesiogiai atsižvelgiama naujajame VBP reglamente.
Poveikio vertinimas
Komisija atliko poveikio vertinimą,
kuriame apsvarstė tris pagrindines politikos galimybes: nedaryti
jokių VBP reglamento pakeitimų (1 galimybė) ir dvi alternatyvas
– iš dalies keisti VBP atsižvelgiant į kiekvieną problemą,
nustatytą dabartiniame VBP reglamente (2A ir 2B galimybės).
1 galimybė
nepriimta, nes ja nebūtų išspręstos nustatytos problemos. 2A ir
2B galimybėmis problemos būtų išspręstos skirtingu
mastu, ir kiekviena alternatyva turėtų tam tikrų politinių
bei kitokių pasekmių. Poveikio vertinime padaryta išvada, kad
B alternatyva yra geresnė, nes:
·
ja VBP tikslai suderinami su naujausiomis ES
vystymosi politikos tendencijomis;
·
aiškiai diferencijuojamos šalys partnerės;
·
teikiant ES pagalbą įtvirtinami gero
valdymo, demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės
principai;
·
sudaromos palankesnės sąlygos Bendrai
Afrikos ir ES strategijai įgyvendinti;
·
supaprastinamos teminės programos užtikrinant
būtiną lankstumą;
·
užtikrinami lankstūs mechanizmai ES siekiant
veiksmingiau reaguoti į sparčiai kintančią padėtį
per krizę, po krizės ir nestabiliose valstybėse;
·
lanksčiau paskirstomos lėšos;
·
padidinamas ES pagalbos veiksmingumas
supaprastinant programavimo ir įgyvendinimo procedūras, darant jas
lankstesnes, padedant vykdyti bendrą programavimą ir derinant ES
pagalbą su šalių partnerių programavimo ciklais.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO
ASPEKTAI
Sutarties
dėl Europos Sąjungos veikimo penktosios dalies III antraštinės
dalies 1 skyriuje nustatyta teisinė bendradarbiavimo su šalimis partnerėmis
ir regionais partneriais struktūra. VBP reglamento pasiūlymas
visų pirma grindžiamas Sutarties 209 straipsnio 1 dalimi, jį Komisija
teikia laikydamasi 294 straipsnyje nustatytos procedūros. 2005 m. gruodžio
20 d. bendras Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių
narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Komisijos
pareiškimas dėl Europos Sąjungos vystymosi politikos „Europos
konsensusas“, 2011 m. spalio 13 d. komunikatas „ES vystymosi politikos poveikio
didinimas. Pokyčių darbotvarkė“ ir bet koks būsimas
komunikatas, kuriame bus išdėstytos Sąjungos vystymosi politikos
pagrindinės gairės ir principai, bei bet kokios paskesnės
jų išvados ar pakeitimai sudarys bendrą šio reglamento
įgyvendinimo struktūrą, gaires ir tikslus.
ES užima itin
nešališką poziciją skirdama dalį ES išorės pagalbos
valstybių narių vardu ir su valstybėmis narėmis. Tai
suteikia jai dar didesnį patikimumą šalyse, kuriose ji vykdo
veiklą. Daugelis valstybių narių neturi galimybių ir (arba)
noro kurti visuotines išorės priemones. Todėl kišimasis ES lygmeniu
yra geriausias būdas skatinti bendruosius ES interesus ir vertybes visame
pasaulyje, užtikrinant, kad ES veiktų visur. 27 valstybėms
narėms įgyvendinant bendrą politiką ir strategijas, ES yra
ypač kompetentinga ir gali spręsti pasaulinius uždavinius, visų
pirma susijusius su TVT įgyvendinimu. Kadangi valstybės narės
negali pakankamai įgyvendinti pasiūlyto reglamento tikslų ir
dėl veiksmo masto ir aprėpties tų tikslų būtų
geriau siekti ES lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje
nustatyto subsidiarumo principo, ES gali patvirtinti priemones.
Siūlomu naujuoju reglamentu taip pat
stiprinamas koordinavimo pajėgumas, supaprastinamas bendras programavimas
su valstybėmis narėmis, užtikrinant veiksmingą darbo
pasidalijimą ir efektyvų pagalbos teikimą. ES vystymosi politika
ir valstybių narių vystymosi politika turi papildyti ir remti viena
kitą. Todėl ES pagalba turėtų būti sutelkta ten, kur
ji gali turėti didžiausią poveikį, atsižvelgiant į jos
galimybes imtis pasaulinio masto veiksmų ir spręsti pasaulinius
uždavinius. Pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą proporcingumo
principą naujuoju siūlomu reglamentu nesiekiama daugiau nei
būtina šiems tikslams pasiekti.
Siūlomas naujasis reglamentas bus
taikomas atsižvelgiant į ES sektorių politikos išorės
aspektą, užtikrinant koordinavimą ir stiprinant sąveiką
pagal reglamente nustatytus tikslus ir remiantis minėta teisine ir
politikos struktūra.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Komisija 2014–2020 m. išorės
priemonėms siūlo skirti 96 mlrd. EUR[1].
VBP siūloma skirti 23 294,7 mln. EUR. VBP skirti orientaciniai
metiniai biudžeto įsipareigojimai nurodyti toliau pateiktoje
lentelėje. Orientacinės paskirstytinos sumos atskirai VBP programai
pateiktos reglamento VII priede. Planuojama, kad ne mažiau nei 50 proc.
Visuotinių viešųjų gėrybių ir uždavinių programos
lėšų bus išleidžiama klimato kaitos ir aplinkos tikslams[2] ir bent 20 proc. –
socialinei įtraukčiai ir žmogaus socialinei raidai. Pasaulio mastu
pagal komunikatą „ES vystymosi politikos poveikio didinimas.
Pokyčių darbotvarkė“ numatoma tęstinė parama
socialinei įtraukčiai ir žmogaus socialinei raidai skiriant tam bent
20 proc. Sąjungos paramos vystymuisi. Galiausiai, šio reglamento
tikslas – padėti skirti bent 20 proc. Sąjungos biudžeto tam, kad
būtų kuriamos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir
klimato kaitai atsparios visuomenės, kaip numatyta Komisijos komunikate
„Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“.
Siekiant užtikrinti nuspėjamumą,
aukštojo mokslo veiklos finansavimas trečiosiose šalyse, atsižvelgiant
į programą „Erasmus visiems“, bus užtikrinamas remiantis ES
išorės veiksmų tikslais, skiriant lėšas du kartus: atitinkamai
tik pirmiesiems ketveriems metams ir likusiems trejiems metams. Toks
finansavimas bus numatytas vykdant orientacinį VBP daugiametį
programavimą, atsižvelgiant į nustatytus šalių poreikius ir
prioritetus. Paskirstytas lėšų sumas galima peržiūrėti
atsižvelgiant į svarbias nenumatytas aplinkybes ar svarbius politinius
pokyčius pagal ES išorės politikos prioritetus. Šių
lėšų naudojimui bus taikomos [--] Europos Parlamento ir Tarybos
reglamento (ES) Nr. [--], kuriuo nustatoma programa „Erasmus visiems“[3], nuostatos.
 Vystomojo bendradarbiavimo priemonė || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2014–2020
 2 716,7 || 2 903,1 || 3 100,3 || 3 308,7 || 3 525,3 || 3 751,7 || 3 989 || 23 294,7
*Dabartinėmis
kainomis mln. EUR
5.           SVARBIAUSI ASPEKTAI
Supaprastinimas
Komisijos
prioritetas šiame naujajame reglamente, kaip ir kitose programose pagal
daugiametę finansinę programą (DFP), yra supaprastinti
reguliavimo sąlygas ir suteikti šalims partnerėms ir regionams
partneriams, pilietinės visuomenės organizacijoms, MVĮ ir kt.
daugiau galimybių pasinaudoti Sąjungos pagalba, jeigu šie subjektai
prisideda prie reglamento tikslų įgyvendinimo.
Išorės
priemonės bus supaprastintos aiškiau jas apibrėžiant ir mažinant
jų sutaptį, kad jos būtų nustatytos atskirai nustatant
aiškiai apibrėžtus politikos tikslus.
Supaprastinti
priemones ir sumažinti sandorių sąnaudas šalyse partnerėse ir
regionuose partneriuose taip pat bus galima nustatant lanksčias
programavimo procedūras, leidžiančias taikyti paramos veiksmingumo
principus. Pavyzdžiui, Sąjunga gali suderinti savo veiksmus su šalių
partnerių nacionaliniais vystymosi planais, taip panaikindama būtinybę
šalims partnerėms derėtis dėl su ES susijusių
strateginių dokumentų, kuriuos turėtų tvirtinti Komisija,
ir užtikrindama galimybę atlikti tikslingesnę analizę,
kurią būtų galima įtraukti į daugiametį
programavimo dokumentą. Be to, paramos teikėjų veiksmų
koordinavimą ir darbų pasidalijimą galima pagerinti vykdant
bendrą programavimą su valstybėmis narėmis.
Įgyvendinimo
taisyklės išdėstytos [--] Europos Parlamento ir Tarybos reglamente
(ES) Nr. [--], kuriuo nustatomos bendros Sąjungos išorės
veiksmų priemonių įgyvendinimo taisyklės ir procedūros.
Diferenciacija
Diferencijuotu požiūriu, kuris
išdėstytas komunikate „ES vystymosi politikos poveikio didinimas.
Pokyčių darbotvarkė“, ketinama padidinti ES vystomojo
bendradarbiavimo poveikį nukreipiant išteklius ten, kur jų labiausiai
reikia, kad būtų mažinamas skurdas, ir kur tie išteklių poveikis
gali būti didžiausias. Pirma, šis principas turėtų
būti įgyvendinamas užtikrinant tinkamumą dalyvauti
dvišalėse vystomojo bendradarbiavimo programose ir, antra,
skirstant pagalbos lėšas.
Iš esmės, dideles pajamas, didesnes nei
vidutines pajamas ir kitoms didelėms vidutines pajamas gaunančioms
šalims, kurios vystosi tvariai ir (arba) gali naudotis dideliais vidaus arba
išorės ištekliais ir finansuoti savo vystymosi strategijas, dvišalių
pagalbos programų taikymas palaipsniui būtų nutraukiamas.
Pasaulis kinta: Iš OECD DAC 2011 m. patikslinto OPV gavėjų
sąrašo matyti, kad, remiantis BNP vienam gyventojui duomenimis, daugiau
nei 20 šalių perėjo iš mažas pajamas gaunančių šalių
kategorijos į vidutines pajamas gaunančių šalių
kategoriją arba iš mažesnes nei vidutines pajamas gaunančių
šalių kategorijos į didesnes nei vidutines pajamas
gaunančių šalių kategoriją. Žinoma, tai tik vienas iš
rodiklių, ir taikant diferenciacijos principą reikia taip pat
atsižvelgti į žmogaus socialinę raidą, priklausomumą nuo
pagalbos ir kitus aspektus, įskaitant vystymosi proceso dinamiką.
Antai daugelis vidutines pajamas
gaunančių šalių atlieka naują ir vis svarbesnį
vaidmenį regionų ir (arba) pasauliniu mastu. Todėl ES
turėtų pritaikyti savo santykių su jomis pobūdį, be
kitų dalykų, bendradarbiavimo prioritetus ir priemones. Dėl to
mūsų santykiai neturėtų susilpnėti, bet veikiau turėtų
būti plėtojami naudojant šiuolaikiškesnes priemones. ES
turėtų užmegzti naujus partnerystės ryšius su šalimis, kurioms
palaipsniui nutraukiamas dvišalių pagalbos programų taikymas,
visų pirma remdamasi naujosios VBP regioninėmis ir teminėmis
programomis, teminėmis ES išorės veiksmų finansinėmis
priemonėmis ir naująja Partnerystės priemone.
Deleguotieji aktai
Siūloma
didinti lankstumą taikant deleguotuosius aktus pagal Sutarties 290
straipsnį, kad būtų galima iš dalies keisti neesminius
reglamento aspektus, susijusius su tolesniu programavimu (pvz., priedus
dėl reikalavimus atitinkančių valstybių, bendradarbiavimo
sričių ir orientacinių paskirstytinų sumų kiekvienai
programai 2014–2020 m. laikotarpiui).
Išsamus paaiškinimas
Šiame skyriuje
pateiktos išsamios pastabos, kuriomis aiškinami svarbiausi naujojo VBP
reglamento principai pagal kiekvieną siūlomą straipsnį.
0)           Dalykas ir taikymo sritis
(1 straipsnis, I antraštinė dalis)
Vienintelis siūlomas pakeitimas 1
straipsnyje – įtraukti į reglamento taikymo sritį Panafrikos
programą.
Taigi reglamentas aprėpia visas
besivystančias šalis, teritorijas ir regionus, išskyrus šalis, kurios gali
naudotis Pasirengimo narystei pagalbos priemone.
1)           Tikslai ir bendrieji
principai (II antraštinė dalis) – 2 ir 3 straipsniai
2 straipsnyje (Tikslai ir tinkamumo
kriterijai) nustatyti svarbiausi reglamento tikslai ir
apibūdintas Sąjungos vystomasis bendradarbiavimas atsižvelgiant
į geografinius ir teminius aspektus. Tikslai atitinka Sutarties 208
straipsnį ir pirmiau minėtus Komisijos komunikatus „Strategijos
„Europa 2020“ biudžetas“ ir „ES vystymosi politikos poveikio didinimas.
Pokyčių darbotvarkė“.
Straipsnyje numatoma parama visų rūšių
bendradarbiavimui su besivystančiomis šalimis. Pagal jį reikalaujama
įvykdyti OECD DAC nustatytos oficialios paramos vystymuisi (OPV)
kriterijus, numatant galimas išimtis teminėms programoms ir Panafrikos
programai. Šioms programoms numatytas 10 proc. lankstumas vykdant su OPV
nesusijusią veiklą, kad būtų padengtos išlaidos, kurios iš
esmės neatitinka OPV kriterijų, bet gali būti būtinos
siekiant tinkamai įgyvendinti veiksmus pagal šias programas.
3 straipsnyje (Bendrieji principai) išdėstyti reglamento įgyvendinimo bendrieji principai, kaip
antai demokratija, pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms
laisvėms, teisinė valstybė; diferencijuotas požiūris į
šalis partneres, atsižvelgiant į jų poreikius, pajėgumus,
įsipareigojimus ir veiklos rezultatus, taip pat galimą ES
poveikį; svarbiausi bendrieji dalykai (kaip antai lyčių
lygybė ir moterų įgalinimas); didesnis ES išorės
veiksmų nuoseklumas; geresnis koordinavimas su valstybėmis
narėmis ir kitais dvišaliais ar daugiašaliais paramos teikėjais;
šalių ir regionų partnerių vykdomas vystymosi procesas
užtikrinant tarpusavio atskaitomybę, taikant įtrauktimi ir dalyvavimu
pagrįstą požiūrį į vystymąsi, naudojant
veiksmingus ir naujoviškus bendradarbiavimo būdus pagal OECD DAC
geriausią patirtį, taip didinant pagalbos poveikį ir mažinant
sutaptį bei dubliavimąsi.
2)           Geografinės ir
teminės programos (III antraštinė dalis). 4–9 straipsniai
4 straipsnyje (Sąjungos pagalbos
įgyvendinimas) aprašytos programos, pagal kurias
bus teikiama ES pagalba.
5 straipsnyje (Geografinės programos) aptariamos galimos bendradarbiavimo sritys ir atskiriamas regioninis
ir dvišalis bendradarbiavimas. Bus taikomas 3 straipsnyje įtvirtintas
diferenciacijos principas. Todėl dvišalė parama vystymuisi bus
teikiama toms šalims partnerėms, kurioms jos labiausiai reikia ir kurios
stokoja būtino finansinio pajėgumo savo vystymuisi remti. Be to,
diferenciacijos principu atsižvelgiama į galimą Sąjungos pagalbos
poveikį šalyse partnerėse. Šalys partnerės, gausiančios
dvišalę paramą vystymuisi, išvardytos III priede. Priede nenurodytos
šalys, kurios „graduojamos“ pagal tokius kriterijus: iš principo
neįtraukiamos šalys partnerės, atitinkančios daugiau nei
1 proc. pasaulio BVP ir (arba) didesnes nei vidutines pajamas
gaunančios šalys pagal OECD DAC oficialios paramos vystymuisi (OPV)
gavėjų sąrašą; vis dėlto taikomi papildomi kriterijai,
susiję su jų poreikiais ir pajėgumu, kaip antai žmogaus
socialinės raidos indeksas, ekonominio pažeidžiamumo indeksas ir
priklausomumas nuo pagalbos, taip pat ekonomikos augimas ir tiesioginės
užsienio investicijos. Taip pat atsižvelgiama į turimų duomenų patikimumą.
Tačiau visos į I priedą
įtrauktos šalys partnerės vis tiek gautų pagalbą pagal
regionines ir temines programas.
Reglamentu neribojamos ES bendradarbiavimo ar
intervencijos sritys. Sritys minimos tik kaip pavyzdžiai. Jos gali būti
išrenkamos dėl to, kad yra ypač aktualios siekiant Sutartyje
įtvirtintų tikslų, įgyvendinant ES tarptautinius
įsipareigojimus ar konkrečius tikslus, nustatytus susitarimuose su
šalimis partnerėmis ar regionais partneriais. Vis dėlto sritys
turėtų būti siūlomos atsižvelgiant į ES tikslą
sutelkti pagalbą, siekiant užtikrinti, kad ES politika ir valstybių
narių politika papildytų viena kitą, kaip reikalaujama pagal
Sutarties 208 straipsnį[4],
bei atsižvelgiant į Komisijos komunikatus (pirmiausia Komisijos
komunikatą „Pokyčių darbotvarkė“) ir atitinkamas Tarybos ir
Parlamento rezoliucijas.
6 straipsnyje (Teminės programos) aptariamos teminės programos, kurių bendrieji tikslai ir
aprėptis atitiks šio reglamento bendrąjį tikslą ir taikymo
sritį, bei sąlygos, kuriomis bus įgyvendinamos teminės
programos.
7 straipsnyje (Visuotinės viešosios
gėrybės ir uždaviniai) aprašyta
Visuotinių viešųjų gėrybių ir uždavinių
teminė programa, lanksčiai ir išsamiai apimanti svarbiausias
visuotines gėrybes ir uždavinius. Pagrindinės šios programos veiklos
sritys išsamiau aprašytos V priede ir, inter alia, apima aplinką ir
klimato kaitą, tvarią energetiką[5],
žmogaus socialinę raidą (įskaitant sveikatą, švietimą,
lyčių lygybę, užimtumą, įgūdžius, socialinę
apsaugą, ir socialinę įtrauktį, taip pat su ekonominiu
vystymusi susijusius aspektus, tokius kaip augimas, darbo vietos, prekyba ir
privačiojo sektoriaus dalyvavimas), aprūpinimą maistu ir
migraciją bei prieglobsčio klausimus. Įgyvendinant šią
teminę programą bus galima sparčiai reaguoti į nenumatytus
įvykius ir pasaulines krizes (pvz., maisto kainų krizę,
paukščių gripo protrūkius). Sumažės ES vystomojo bendradarbiavimo
susiskaidymas, bus galima užtikrinti tinkamą vidaus ir išorės
veiksmų sustiprinimą ir nuoseklumą.
8 straipsnyje (Pilietinės
visuomenės organizacijos ir vietos valdžios institucijos) aprašyta pilietinės visuomenės organizacijoms (PVO) ir vietos
valdžios institucijoms (VVI) skirta teminė programa, pagrįsta
ankstesne nevalstybinių subjektų ir vietos valdžios institucijų
programa. Ši programa tapo tikslingesnė, joje skiriama daugiau
dėmesio PVO ir VVI gebėjimų stiprinimui. Programa bus
skatinama įtrauki ir įgalinta pilietinė visuomenė bei
vietos valdžios institucijos, didinamas informuotumas ir skatinamas aktyvumas
vystymosi srityje bei stiprinamas gebėjimas plėtoti dialogą
vystymosi politikos klausimais.
9 straipsnyje (Panafrikos programa) aprašyta Panafrikos programa, kuriama siekiant įgyvendinti
Bendrą Afrikos ir ES strategiją. Programa bus papildomo pobūdžio
ir derės su kitomis finansinėmis priemonėmis, pirmiausia su
Europos kaimynystės priemone ir EPF, taip pat su VBP teminėmis
programomis. Europos kaimynystės priemone ir EPF dėmesys skiriamas
intervencijoms regioniniu ar nacionaliniu lygmeniu Afrikoje, o Panafrikos
programa bus naudojama konkrečiai paramai teikti siekiant Bendros Afrikos
ir ES strategijos tikslų, visų pirma remiant tarpregioninio,
žemyninio ir pasaulinio masto veiklą taip pat susijusias Bendros Afrikos
ir ES strategijos iniciatyvas tarptautinėje arenoje. Panafrikos programa
bus įgyvendinama bendradarbiaujant ir derinant veiklą su kitomis
priemonėmis, skiriant dėmesį konkrečioms iniciatyvoms,
dėl kurių susitarta vykdant Bendrą Afrikos ir ES strategiją
ir jos veiksmų planus ir kurioms finansuoti negalima naudoti kitų
lėšų, taip užtikrinant būtiną nuoseklumą ir
sąveiką bei išvengiant dubliavimo bei sutapties.
3)           Programavimas ir lėšų
paskirstymas (IV antraštinė dalis). 10–14 straipsniai
10 straipsnyje (Bendroji programavimo ir
lėšų paskirstymo struktūra) nustatoma
geografinio ir teminio programavimo bei lėšų paskirstymo pagal
reglamentą bendroji struktūra. Tam bus taikomi lėšų paskirstymo
kriterijai, numatyti 3 straipsnio 2 dalyje. Siekdamos užtikrinti Sąjungos
ir valstybių narių priemonių sąveiką ir
papildomumą, valstybės narės visapusiškai dalyvaus programavimo
procese. Konsultacijų procese taip pat dalyvaus kiti paramos teikėjai
ir vystymosi proceso dalyviai, pilietinė visuomenė bei
regioninės ir vietos valdžios institucijos.
4 dalyje numatyta palikti tam tikrą
lėšų dalį nepaskirstytą, kad priemonė būtų
lankstesnė ir kad būtų galimybė reaguoti į nenumatytus
įvykius (susijusius su naujais politikos prioritetais, gaivalinėmis
ar žmogaus sukeltomis nelaimėmis ir kt.).
11 straipsnyje (Programavimo dokumentai
geografinėms programoms) nustatomi
strateginių dokumentų ir jų pagrindu rengiamų
orientacinių daugiamečių programų rengimo reikalavimai ir
principai šalims bei regionams, gaunantiems pagal šį reglamentą
skiriamą orientacinę lėšų sumą. Šiame straipsnyje taip
pat išvardytos išimtys, kokiais atvejais galima nerengti strateginio dokumento,
siekiant supaprastinti programavimo procesą ir paskatinti bendrą
programavimą su valstybėmis narėmis bei suderinimą su
besivystančių šalių nacionalinėmis programomis.
Siekiant užtikrinti šalių atsakomybę
ir paramos veiksmingumo principus, strateginiai dokumentai bus rengiami
palaikant dialogą su šalimis partnerėmis ir regionais partneriais,
prireikus įtraukiant ir pilietinę visuomenę bei regionų ir
vietos valdžios institucijas. Valstybės narės, kaip ir kiti paramos
teikėjai, dalyvaus pagal 10 straipsnio 3 dalį.
Straipsnyje taip pat numatoma galimybė
rengti bendrą pagrindų dokumentą, kuriame būtų
išdėstyta išsami Sąjungos strategija, aprėpiant ir vystymosi
politiką.
Parengtos orientacinės daugiametės
programos galėtų būti pagrįstos bet kokiais šiame
straipsnyje nurodytais programavimo dokumentais, išskyrus atvejus, kai visa
skirta suma neviršija 30 mln. EUR. Orientacinės daugiametės programos
gali būti tikslinamos atliekant laikotarpio vidurio ar ad hoc
peržiūrą, atsižvelgiant į pasiektus tikslus ir naujai nustatytus
poreikius, pavyzdžiui, kylančius per krizę, po krizės ar esant
nestabiliai padėčiai.
12 straipsnyje (Programavimas,
skirtas šalims per krizę, po krizės ar esant nestabiliai
padėčiai) pabrėžiami ypatingi šalių poreikiai ir
aplinkybės per krizę, po krizės ar esant nestabiliai
padėčiai, į kuriuos reikėtų atsižvelgti rengiant visus
programavimo dokumentus. 12 straipsnio 2 dalyje pabrėžiama galimas
poreikis greitai reaguoti į tam tikrus įvykius šiose šalyse ir
numatoma speciali procedūra (ex post komitologija, 14 straipsnio 3
dalis) strateginio dokumento ir orientacinės daugiametės programos ad
hoc peržiūrai atlikti.
13 straipsnyje (Programavimo dokumentai
teminėms programoms) aprašyti teminių
programų dokumentų rengimo reikalavimai ir procedūra.
Straipsnyje taip pat numatyta galimybė prireikus atlikti laikotarpio
vidurio ar ad hoc peržiūrą.
14 straipsnyje (Strateginių
dokumentų tvirtinimas ir orientacinių daugiamečių
programų priėmimas) numatyta, kad
daugiamečius programavimo dokumentus (t. y. strateginius dokumentus,
orientacines daugiametes programas šalims partnerėms ir regionams
partneriams bei teminius strateginius dokumentus) priims Komisija, gavusi
valstybių narių atstovų komiteto, kuriam pirmininkauja Komisijos
atstovas, nuomonę (komitetas steigiamas pagal šio reglamento 24
straipsnį).
Straipsnyje taip pat užtikrinamas lankstumas
ir numatoma supaprastinta tvarka atvejams, kai gali būti nukrypstama nuo
įprastų komitologijos procedūrų (pvz., komitologijos tvarka
netaikoma atliekant techninio pobūdžio pakeitimus ar nedaug keičiant
bendras paskirstytas sumas), bei atvejams, kai komitologijos procedūros
gali būti taikomos patvirtinus ir įgyvendinus Komisijos pakeitimus
(pvz., per krizę, po krizės ar esant nestabiliai padėčiai
arba kai kyla grėsmė demokratijai ir žmogaus teisėms).
4)           Baigiamosios nuostatos (V
antraštinė dalis) – 15–22 straipsniai
Kad Sąjungos pagalba būtų
nuoseklesnė ir veiksmingesnė, ypač siekiant išvengti
programų skaidymo pagal kelias skirtingas priemones, 15 straipsnyje
(Tinkamumo reikalavimų pagal šį reglamentą neatitinkančios
trečiosios šalies dalyvavimas) numatyta galimybė išplėsti
reglamento taikymo sritį, kad į ją patektų visos
trečiosios šalys, teritorijos ir regionai, kai to reikia bendriesiems
reglamento tikslams įgyvendinti.
16 straipsnyje (Pagalbos sustabdymas) numatyta procedūra, taikytina tais atvejais, kai
neįgyvendinami II antraštinėje dalyje įtvirtinti principai, ir
galimas pagalbos pagal šį reglamentą sustabdymas.
17 ir 18 straipsniuose
(Įgaliojimų suteikimas Komisijai) numatyta
galimybė įgalioti Komisiją priimti deleguotuosius aktus, kuriais
būtų iš dalies keičiami ar papildomi šio reglamento I–VI(I)
priedai. 28 straipsnyje aprašyti įgaliojimų suteikimo aspektai ir
procedūra. Europos Parlamentas ir Taryba informuojami vienu metu ir
nedelsiant, kai Komisija priima tokį deleguotąjį aktą, ir
aktas įsigalioja tik tuo atveju, jei abi institucijos nepareiškia
prieštaravimų per 2 mėnesių laikotarpį (kurį galima
pratęsti dar 2 mėnesiams) po pranešimo.
19 straipsniu (Komitetas) steigiamas atitinkamas komitetas, padėsiantis Komisijai
įgyvendinti šį reglamentą[6].

20 straipsnyje (Finansinės nuostatos) nustatyta orientacinė lėšų suma šiam reglamentui
įgyvendinti.
21 straipsnyje (Europos išorės
veiksmų tarnyba) pabrėžiama, kad šis
reglamentas taikomas remiantis Tarybos sprendimu, kuriuo nustatoma Europos
išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas[7], ypač jo 9 straipsniu.
22 straipsnyje (Įsigaliojimas) numatytas reglamento įsigaliojimas ir taikymas nuo 2014 m. sausio
1 d., nenustatant galiojimo pabaigos datos.
2011/0406 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo nustatoma vystomojo bendradarbiavimo
finansinė priemonė
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami
į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į
jos 209 straipsnio 1 dalį,
atsižvelgdami
į Komisijos pasiūlymą,
įstatymo
galią turinčio teisės akto projektą perdavus nacionaliniams
parlamentams,
laikydamiesi
įprastos teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)
šis reglamentas yra viena iš priemonių,
kuriomis tiesiogiai remiama Europos Sąjungos išorės politika. Juo bus
pakeistas 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas Nr.
1605/2006, kuriuo nustatoma vystomojo bendradarbiavimo finansinė
priemonė[8]
ir kuris baigia galioti 2013 m. gruodžio 31 d.;
(2)
kova su skurdu vis dar yra svarbiausias Europos
Sąjungos vystymosi politikos tikslas, kaip nustatyta Europos Sąjungos
sutarties V antraštinės dalies 1 skyriuje ir Sutarties dėl Europos
Sąjungos veikimo III antraštinės dalies 5 dalies 1 skyriuje, atsižvelgiant
į Tūkstantmečio vystymosi tikslus (TVT)[9] ar kitus Sąjungos ir
valstybių narių užsibrėžtus tikslus;
(3)
Europos konsensusas dėl vystymosi[10] ir Komisijos komunikatai „ES
vystymosi politikos poveikio didinimas. Pokyčių darbotvarkė“[11] bei „Požiūris į ES
paramą trečiųjų šalių biudžetui ateityje“[12], taip pat bet koks
būsimas komunikatas, kuriame bus išdėstytos Sąjungos vystymosi
politikos pagrindinės gairės ir principai, ir paskesnės jų
išvados sudaro bendrą šio reglamento įgyvendinimo politikos struktūrą,
gaires ir tikslus;
(4)
Sąjunga pagrįsta demokratijos,
teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių
laisvių visuotinumo, nedalomumo ir paisymo, pagarbos žmogaus orumui,
lygybės ir solidarumo principais ir Jungtinių Tautų Chartijos
bei tarptautinės teisės principų laikymusi. Ji siekia plėsti
ir konsoliduoti įsipareigojimą paisyti šių vertybių šalyse
partnerėse ir regionuose partneriuose palaikydama dialogą ir
vykdydama bendradarbiavimo veiklą;
(5)
Sąjunga taip pat siekia užtikrinti
derėjimą su kitomis savo išorės veiksmų sritimis. Tai
turėtų būti užtikrinama formuojant Sąjungos vystomojo
bendradarbiavimo politiką ir strategiškai planuojant, programuojant ir
įgyvendinant priemones;
(6)
veiksmingesnė parama, didesnis papildomumas ir
geresnis derėjimas, derinimas su šalimis partnerėmis bei
procedūrų koordinavimas tiek tarp Sąjungos ir jos valstybių
narių, tiek plėtojant santykius su kitais paramos teikėjais ir
vystymosi proceso dalyviais yra būtinos sąlygos siekiant užtikrinti
paramos nuoseklumą ir aktualumą, kartu mažinant šalių
partnerių patiriamas išlaidas. Vykdydama savo vystymosi politiką,
Sąjunga įsipareigoja įgyvendinti 2005 m. kovo 2 d.
Paryžiuje vykusio Aukšto lygio forumo pagalbos veiksmingumo klausimais priimtos
Deklaracijos dėl pagalbos veiksmingumo išvadas, 2008 m. rugsėjo 4 d.
priimtą Akros veiksmų darbotvarkę ir 2011 m. gruodžio 1 d.
Busane priimtą deklaraciją dėl tolesnių veiksmų.
Reikėtų aktyviau siekti įgyvendinti Sąjungos ir
valstybių narių bendro programavimo tikslą. Remdamiesi šiais
įsipareigojimais, Taryba ir Taryboje posėdžiavę valstybių
narių vyriausybių atstovai parengė kelis išvadų dokumentus,
kaip antai ES elgesio kodeksas dėl papildomumo ir darbo pasidalijimo
įgyvendinant vystymosi politiką[13]
ir Paramos veiksmingumo veiklos programa[14];
(7)
Sąjungos pagalba turėtų būti
remiama Bendra Afrikos ir ES strategija[15]
ir paskesni jos veiksmų planai, sudarantys plataus ir abipusiai naudingo
bendradarbiavimo įgyvendinant strateginę partnerystę, kuri
plėtojama vienodomis sąlygomis siekiant bendrų tikslų,
struktūrą;
(8)
Sąjunga ir valstybės narės
turėtų gerinti savo vystomojo bendradarbiavimo politikos
nuoseklumą ir papildomumą, visų pirma atsižvelgdamos į
šalių ir regionų partnerių prioritetus šalies ir regionų
lygmeniu. Siekiant užtikrinti, kad Sąjungos ir valstybių narių
vykdoma vystomojo bendradarbiavimo politika papildytų ir stiprintų
viena kitą, reikėtų numatyti bendro programavimo
procedūras, kurios būtų taikomos, kai įmanoma ir reikia;
(9)
Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo politika
ir tarptautiniai veiksmai grindžiami Tūkstantmečio vystymosi tikslais,
kaip antai ypač didelio skurdo ir bado panaikinimas, įskaitant bet
kokius tų tikslų pakeitimus, bei Sąjungos ir valstybių
narių patvirtintais vystymosi tikslais ir principais, įskaitant
bendradarbiavimą su Jungtinių Tautų Organizacija (JTO) ir
kitomis vystomojo bendradarbiavimo srityje veikiančiomis kompetentingomis
tarptautinėmis organizacijomis;
(10)
Sąjunga turėtų skatinti
visapusišką požiūrį į krizę ir nelaimes, į su
konfliktais susijusią ir nestabilią padėtį, įskaitant
pereinamojo laikotarpio atvejus. Visų pirma reikėtų remtis Tarybos
išvadomis dėl saugumo ir vystymosi[16]
dėl ES atsako į pažeidžiamumą[17],
dėl konfliktų prevencijos[18]
ir visomis paskesnėmis susijusiomis išvadomis. Taip turėtų
būti užtikrinta būtina požiūrių, reagavimo būdų
ir priemonių įvairovė, ypač užtikrinant tinkamą
saugumu pagrįstų, vystymosi ir humanitarinių požiūrių
pusiausvyrą bei susiejant trumpalaikius veiksmus su ilgalaike parama;
(11)
Sąjungos pagalba turėtų būti
sutelkiama ten, kur ji turi didesnį poveikį, atsižvelgiant į jos
gebėjimą imtis pasaulinio masto veiksmų ir spręsti
pasaulines problemas, kaip antai skurdo panaikinimas, tvarus ir integracinis
vystymasis, demokratijos, gero valdymo, žmogaus teisių ir teisinės
valstybės principų propagavimas pasaulyje, taip pat atsižvelgiant
į Sąjungos ilgalaikį ir patikimą įsipareigojimą
teikti paramą vystymuisi bei vaidmenį derinant veiksmus su
valstybėmis narėmis. Tokiam poveikiui užtikrinti reikėtų
taikyti diferenciacijos principą ne tik paskirstant lėšas, bet ir
vykdant programavimo veiklą, kad į dvišalį vystomąjį
bendradarbiavimą būtų įtrauktos tos šalys partnerės,
kurioms labiausiai reikia pagalbos, įskaitant nestabilias ir labai
pažeidžiamas valstybes, kurios neturi daug galimybių naudotis kitais
finansavimo šaltiniais savo vystymuisi paremti, atsižvelgiant į
galimą Sąjungos pagalbos poveikį šalyse partnerėse.
Todėl dvišalis programavimas būtų skirtas tokioms šalims,
pritaikius objektyvius kriterijus, pagrįstus šių šalių
poreikiais ir pajėgumu, taip pat atsižvelgiant į ES pagalbos
poveikį.
(12)
šiame reglamente reikėtų numatyti
įgalinančią programavimo struktūrą, kuria
būtų galima užtikrinti didesnį Sąjungos politikos
sričių nuoseklumą ir vykdyti programavimą remiantis bendru
pagrindų dokumentu. Ji turėtų suteikti galimybę visiškai
suderinti veiksmus su šalimis partnerėmis ir regionais partneriais,
prireikus vadovaujantis nacionaliniais vystymosi planais ar panašiais išsamiais
vystymosi dokumentais; ir siekti geresnio paramos teikėjų, pirmiausia
Sąjungos ir jos valstybių narių, veiklos derinimo vykdant
bendrą programavimą;
(13)
kadangi šio reglamento tikslų valstybės
narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl siūlomo veiksmo
masto tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu,
laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto
subsidiarumo ir proporcingumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones.
Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo
reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;
(14)
globalizuotame pasaulyje įvairios ES vidaus
politikos sritys, kaip antai aplinka, klimato kaita, užimtumas (įskaitant
deramą darbą visiems), lyčių lygybė, energetika,
vanduo, transportas, sveikata, švietimas, teisingumas ir saugumas, moksliniai
tyrimai ir inovacijos, informacinė visuomenė, migracija, žemės
ūkis ir žuvininkystė, vis dažniau įtraukiamos į ES
išorės veiksmus. Komisijos komunikate „2020 m. Europa. Pažangaus,
tvaraus ir integracinio augimo strategija“[19]
pabrėžiamas Sąjungos įsipareigojimas savo vidaus ir išorės
politikoje skatinti pažangų, integracinį ir tvarų augimą,
susiejant šias tris sritis: ekonomikos, socialiniai ir aplinkos klausimai;
(15)
kova su klimato kaita ir aplinkos apsauga yra vieni
iš didžiausių uždavinių, su kuriais susiduria Sąjunga ir
dėl kurių reikia skubiai imtis tarptautinio masto veiksmų.
Remiantis 2011 m. birželio 29 d. Komisijos komunikate „Strategijos
„Europa 2020“ biudžetas“[20]
išdėstytu ketinimu, šis reglamentas turėtų padėti pasiekti
tikslą, kad bent 20 proc. ES biudžeto būtų skiriama tam, kad
būtų pereinama prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir
klimato kaitai atsparios visuomenės, o įgyvendinant visuotinių
viešųjų gėrybių ir uždavinių programą bent
25 proc. jos lėšų būtų skiriama klimato kaitos ir
aplinkos klausimams. Kai įmanoma, veiksmai šiose dviejose srityse
turėtų vienas kitą papildyti, kad būtų sustiprintas
jų poveikis.
(16)
Komisijos komunikate „ES vystymosi politikos
poveikio didinimas. Pokyčių darbotvarkė“[21] numatoma tęstinė
parama socialinei įtraukčiai ir žmogaus socialinei raidai tam
skiriant bent 20 proc. Sąjungos paramos vystymuisi. Siekiant šio tikslo
reikėtų, kad šiai vystymosi sričiai būtų skiriama bent
20 proc. visuotinių viešųjų gėrybių ir
uždavinių programos lėšų;
(17)
šalių partnerių sąrašus pagal
šį reglamentą reikėtų atnaujinti atsižvelgiant į
galimus šalių statuso pokyčius, kaip nustatyta Ekonominio
bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos Paramos vystymuisi komiteto
(OECD DAC), taip pat į svarbius žmogaus socialinės raidos
pokyčius, priklausomumą nuo pagalbos, krizės padėtį,
pažeidžiamumą ir kitus aspektus, įskaitant vystymosi proceso
dinamiką. Tokie pakeitimai, dvišalio vystomojo bendradarbiavimo kriterijus
atitinkančių šalių partnerių peržiūros, nustatytų
išsamių bendradarbiavimo ir veiklos sričių apibrėžčių
pakeitimai bei kiekvienai programai skirtinos orientacinės sumos
tikslinimas yra neesminės šio reglamento sudedamosios dalys. Todėl,
siekiant pritaikyti jo taikymo sritį prie sparčiai kintančios
padėties trečiosiose šalyse, pagal Sutarties dėl Europos
Sąjungos veikimo 290 straipsnį įgaliojimai priimti
deleguotuosius aktus turėtų būti suteikti Komisijai, kad ji
atnaujintų šio reglamento priedus, kuriuose pateiktas Sąjungos
finansavimo reikalavimus atitinkančių šalių ir regionų
partnerių sąrašas, apibrėžtos bendradarbiavimo sritys pagal
geografines ir temines programas bei nurodytos kiekvienai programai skirtinos
orientacinės sumos. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų
darbų metu tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais.
Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį
darbą ir rengdama jų tekstus, Komisija turėtų užtikrinti,
kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai
perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;
(18)
siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento
įgyvendinimo sąlygas, įgyvendinimo įgaliojimai
turėtų būti suteikti Komisijai;
(19)
įgyvendinimo įgaliojimais, susijusiais su
strateginiais dokumentais ir orientacinėmis daugiametėmis
programomis, numatytomis šio reglamento 11–14 straipsniuose, turėtų
būti naudojamasi pagal 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių
vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais
kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[22]. Atsižvelgiant į šių
įgyvendinimo aktų pobūdį, ypač politikos krypties
pobūdį ar šių aktų poveikį biudžetui, jiems
patvirtinti paprastai turėtų būti taikoma nagrinėjimo
procedūra, išskyrus nedidelio finansinio masto priemones. Komisija
turėtų priimti iš karto taikomus įgyvendinimo aktus kai deramai
pagrįstais atvejais dėl neišvengiamų skubos priežasčių
Sąjungai reikia greitai reaguoti;
(20)
Sąjungos išorės veiksmų
priemonių įgyvendinimo bendros taisyklės ir procedūros
išdėstytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. …/…[23], toliau – Bendras
įgyvendinimo reglamentas;
(21)
Europos išorės veiksmų tarnybos
struktūra ir veikimas apibūdinti Tarybos sprendime 2010/427/ES[24],
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
I
ANTRAŠTINĖ DALIS
ĮŽANGA
1 straipsnis
Dalykas
ir taikymo sritis
1.
Pagal šį reglamentą Sąjunga gali
finansuoti:
a)      geografines programas, kuriomis siekiama
remti bendradarbiavimą su besivystančiomis šalimis, teritorijomis ir
regionais, kaip nustatyta I priede (toliau – šalys partnerės ir regionai
partneriai), kurie yra įtraukti į II priede pateiktą OECD DAC
oficialios paramos vystymuisi (OPV) gavėjų sąrašą. Šalys
partnerės, gaunančios dvišalę paramą vystymuisi, išvardytos
III priede;
b)      temines programas, kuriomis siekiama
spręsti su visuotinėmis viešosiomis gėrybėmis ir
uždaviniais susijusius klausimus ir remti pilietinės visuomenės
organizacijas bei vietos valdžios institucijas Sąjungos finansavimo pagal
geografines programas reikalavimus atitinkančiose šalyse, teritorijose ir
regionuose pagal šio reglamento I priedą, Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentą (ES) Nr. [.../…], kuriuo nustatoma Europos kaimynystės
priemonė[25],
ir Tarybos sprendimą [2001/822/EB dėl užjūrio šalių bei
teritorijų ir Europos bendrijos asociacijos[26], 2001 m. lapkričio 27 d.],
ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno (AKR) valstybėse, 2000 m.
birželio 23 d. Kotonu pasirašiusiose AKR ir ES partnerystės
susitarimą;
c)      Panafrikos programą, kuria siekiama
padėti įgyvendinti Bendrą Afrikos ir ES strategiją
šalyse, teritorijose ir regionuose, kuriems taikoma strategija.
2.
Šiame reglamente regionas apibrėžiamas kaip
geografinis vienetas, kuriame yra daugiau nei viena besivystanti šalis.
II
ANTRAŠTINĖ DALIS
TIKSLAI
IR BENDRIEJI PRINCIPAI
2 straipsnis
Tikslai
ir tinkamumo kriterijai
1.
Atsižvelgiant į Sąjungos išorės
veiksmų principus ir tikslus:
a)      svarbiausias bendradarbiavimo pagal
šį reglamentą tikslas yra mažinti skurdą ir ilgainiui jį
visiškai jį panaikinti;
b)      bendradarbiaujant pagal šį
reglamentą taip pat bus padedama įgyvendinti kitus ES išorės
veiksmų tikslus, visų pirma:
i)           skatinti tvarų ekonomikos,
socialinį ir aplinkos vystymąsi ir
ii)          skatinti demokratijos, teisinės
valstybės, gero valdymo ir pagarbos žmogaus teisėms principus.
Šių tikslų įgyvendinimas vertinamas
taikant atitinkamus rodiklius, visų pirma 1 TVT taikant a punktui ir 1–8
TVT taikant b punktui, bei kitus Sąjungos ir valstybių narių
sutartus rodiklius.
2.
Veiksmai pagal geografines programas kuriami taip,
kad atitiktų OECD DAC nustatytus OPV kriterijus.
Veiksmai pagal Panafrikos programą ir temines
programas kuriami taip, kad atitiktų OECD DAC nustatytus OPV kriterijus,
išskyrus atvejus, kai:
a)      dėl paramos gavėjo ypatumų
tai turi būti daroma kitaip; arba
b)      veiksmais įgyvendinama
pasaulinė iniciatyva, Sąjungos politikos prioritetas ar
tarptautinė Sąjungos prievolė ar įsipareigojimas, kaip
nurodyta 6 straipsnyje, ir veiksmas dėl savo savybių neatitinka OPV
kriterijų.
Nepažeidžiant a punkto, bent 90 proc.
išlaidų, numatytų pagal Panafrikos programą ir temines
programas, atitinka OECD DAC nustatytus OPV kriterijus.
3.
Veiksmai, kuriems taikomas 1996 m. birželio 20 d.
Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1257/96 dėl humanitarinės pagalbos[27] ir kurie atitinka finansavimo
pagal tą reglamentą reikalavimus, pagal šį reglamentą iš
esmės nefinansuojami, išskyrus atvejus, kai reikia užtikrinti
bendradarbiavimo tęstinumą pereinant nuo krizės prie stabilių
vystymosi sąlygų.
3 straipsnis
Bendrieji
principai
1.
Palaikydama dialogą ir bendradarbiaudama su
šalimis partnerėmis ir regionais partneriais Sąjunga siekia skatinti,
plėtoti ir konsoliduoti demokratijos, teisinės valstybės bei
pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms principus,
kuriais ji pagrįsta.
2.
Įgyvendinant šį reglamentą ir
siekiant užtikrinti didelį Sąjungos pagalbos poveikį, taikomas
diferencijuotas požiūris į šalis partneres, kad su jomis vyktų
konkrečiai joms pritaikytas bendradarbiavimas, atsižvelgiant į
jų:
a)      poreikius;
b)      pajėgumą kaupti ir naudoti
finansinius išteklius bei įsisavinti lėšas; ir
c)      įsipareigojimus ir veiklos
rezultatus.
Diferencijuotas požiūris taip pat taikomas
atsižvelgiant į galimą Sąjungos pagalbos poveikį šalyse
partnerėse.
Šalims, kurioms labiausiai reikia pagalbos,
visų pirma mažiausiai išsivysčiusioms šalims, mažas pajamas
gaunančioms šalims, taip pat šalims per krizę, po krizės, esant
nestabiliai ir pažeidžiamai padėčiai, skiriant išteklius suteikiamas
prioritetas.
3.
Į visas programas įtraukiami šie
bendrieji klausimai: žmogaus teisių skatinimas, lyčių
lygybė, moterų įgalinimas, nediskriminavimas, demokratija, geras
valdymas, vaiko ir vietos tautų teisės, socialinė įtrauktis
ir neįgaliųjų teisės, aplinkos tvarumas, įskaitant
kovą su klimato kaita, ir kova su ŽIV/AIDS.
4.
Ypatingas dėmesys skiriamas teisinės
valstybės stiprinimui, teisės kreiptis į teismą gerinimui
ir paramai pilietinei visuomenei, prekybai ir tvariam vystymuisi,
galimybėms naudotis IRT, sveikatai ir aprūpinimui maistu, taip pat
dialogo, dalyvavimo ir susitaikymo skatinimui bei institucijų stiprinimui.
5.
Įgyvendinant šį reglamentą
užtikrinamas nuoseklumas su kitomis Sąjungos išorės veiksmų
sritimis ir kita susijusia politika. Šiuo tikslu pagal šį reglamentą
finansuojamos priemonės, įskaitant EIB valdomas priemones, yra
grindžiamos bendradarbiavimo politika, numatyta įvairiuose dokumentuose,
tokiuose kaip Sąjungos susitarimai, deklaracijos ir veiksmų planai su
atitinkamomis trečiosiomis šalimis ir regionais, ir Sąjungos sprendimais,
konkrečiais interesais, politikos prioritetais ir strategijomis.
6.
Komisija ir valstybės narės siekia nuolat
ir dažnai keistis informacija, taip pat ir su kitais paramos teikėjais, ir
skatinti geresnį paramos teikėjų veiklos koordinavimą ir
papildomumą, siekiant vykdyti bendrą daugiametį
programavimą pagal šalių partnerių skurdo mažinimo ar
lygiavertes strategijas, taikant bendrus įgyvendinimo mechanizmus,
įskaitant bendrą analizę, vykdant paramos teikėjų
lygmens veiksmus ir taikant bendro finansavimo ir atstovaujamojo
bendradarbiavimo tvarką.
7.
Savo atitinkamose kompetencijos srityse
Sąjunga ir valstybės narės skatina daugiašalį
požiūrį į pasaulinius uždavinius ir prireikus stiprina
bendradarbiavimą su tarptautinėmis organizacijomis ir įstaigomis
bei kitais dvišaliais paramos teikėjais.
8.
Sąjunga skatina veiksmingą
bendradarbiavimą su šalimis partnerėmis ir regionais partneriais,
atsižvelgdama į geriausią tarptautinę patirtį. Ji vis
labiau derina savo paramą su partnerių nacionalinėmis ar
regioninėmis vystymosi strategijomis, reformų politika ir
procedūromis. Ji padeda stiprinti partnerių vyriausybių ir
institucijų bei paramos teikėjų tarpusavio atskaitomybės
procesą ir skatina vietinę kompetenciją ir vietinį
užimtumą. Šiuo tikslu ji skatina:
a)      vystymosi procesą, kuriam vadovauja
ir už kurį atsako šalis partnerė ar regionas partneris;
b)      įtrauktimi ir dalyvavimu
pagrįstą požiūrį į vystymąsi bei platų
visų visuomenės sluoksnių dalyvavimą vystymosi procese ir
nacionaliniame bei regioniniame dialoge, įskaitant politinį
dialogą;
c)      veiksmingus ir inovacinius
bendradarbiavimo būdus ir priemones, kaip numatyta Bendro
įgyvendinimo reglamento 4 straipsnyje, kaip antai dotacijų,
paskolų ir kitų rizikos pasidalijimo mechanizmų derinimas
pasirinktuose sektoriuose ir šalyse bei privačiojo sektoriaus dalyvavimas,
atsižvelgiant į OECD DAC geriausią patirtį. Šie būdai ir
priemonės pritaikomi atsižvelgiant į konkrečias kiekvienos
šalies partnerės ar regiono partnerio aplinkybes, daugiausia dėmesio
skiriant programomis grindžiamiems metodams, nuspėjamam pagalbos
lėšų teikimui, privačių išteklių sutelkimui,
šalių sistemų plėtojimui ir naudojimui bei rezultatais
grindžiamam požiūriui į vystymąsi, jei reikia, įskaitant
tarptautiniu lygmeniu sutartus tikslus ir rodiklius, tokius kaip TVT;
d)      didesnį politikos ir programavimo
poveikį koordinuojant ir derinant paramos teikėjų veiklą,
siekiant sumažinti sutaptį ir dubliavimąsi, pagerinti
papildomumą ir remti paramos teikėjų lygmens iniciatyvas.
e)      Koordinavimas vyksta šalyse partnerėse
ir regionuose partneriuose taikant suderintas gaires ir geriausios patirties
principus koordinavimo ir pagalbos veiksmingumo srityse.
9.
Sąjunga, inter alia, remia
dvišalį, regioninį ir daugiašalį bendradarbiavimą ir
dialogą, partnerystės susitarimus ir trišalį
bendradarbiavimą.
10.
Komisija siekia reguliariai keistis informacija su
pilietine visuomene.
III
ANTRAŠTINĖ DALIS
GEOGRAFINĖS
IR TEMINĖS PROGRAMOS
4 straipsnis
Sąjungos
pagalbos įgyvendinimas
Atsižvelgiant į šio reglamento
bendrąjį tikslą ir taikymo sritį, tikslus ir bendruosius
principus, Sąjungos pagalba įgyvendinama vykdant geografines, temines
programas ir Panafrikos programą bei remiantis Bendru įgyvendinimo
reglamentu.
5 straipsnis
Geografinės
programos
1.
Sąjungos bendradarbiavimo veikla pagal šį
straipsnį įgyvendinama vykdant nacionalinio, regioninio,
tarpregioninio ir žemyninio pobūdžio veiklą.
2.
Nepažeidžiant 1 straipsnio 1 dalies a punkto,
geografinė programa apima bendradarbiavimą atitinkamose veiklos
srityse
a)      regiono mastu – su I priede nurodytomis
šalimis partnerėmis ir
b)      dvišalį bendradarbiavimą – su
III priede nurodytomis šalimis partnerėmis.
3.
Geografinės programos, be kita ko, gali
būti rengiamos pagal „Europos konsensuse“ numatytas bendradarbiavimo
sritis, siekiant įgyvendinti 2 straipsnio 1 dalyje nustatytus tikslus.
Bendros bendradarbiavimo sritys ir konkrečios
bendradarbiavimo sritys kiekvienam regionui nustatytos IV priede.
4.
Pagal kiekvienos šalies programą teikiama
Sąjungos pagalba iš esmės sutelkiama trijuose sektoriuose.
6 straipsnis
Teminės
programos
Atsižvelgiant į šio reglamento
bendrąjį tikslą ir taikymo sritį, tikslus ir bendruosius
principus, veiksmai, kurių imamasi įgyvendinant temines programas,
turi papildomos naudos ir papildo pagal geografines programas finansuojamus veiksmus.
Teminiai veiksmai programuojami atsižvelgiant
į šias sąlygas:
(a)
Sąjungos politikos tikslai pagal šį
reglamentą negali būti tinkamai ar veiksmingai įgyvendinti pagal
geografines programas;
(b)
veiksmai skirti pasaulinėms iniciatyvoms,
kuriomis remiami tarptautiniu lygmeniu sutarti tikslai, arba visuotinėms
viešosioms gėrybėms ir uždaviniams, šiuo atveju, nukrypstant nuo
Bendro įgyvendinimo reglamento 9 straipsnio, jie gali apimti veiksmus
valstybėse narėse, šalyse kandidatėse ir potencialiose šalyse
kandidatėse bei kitose trečiosiose šalyse, kaip numatyta susijusioje
teminėje programoje;
ir (arba)
(c)
veiksmai yra tokio pobūdžio:
–
daugiaregioniniai ir (arba) bendrieji;
–
inovacinė politika ir (arba) iniciatyvos,
kuriomis siekiama kaupti informaciją būsimiems veiksmams;
–
veiksmai tais atvejais, kai nėra susitarimo
dėl veiksmų su vyriausybe (-ėmis) partnere (-ėmis);
–
veiksmai, atitinkantys Sąjungos politikos
prioritetą ar tarptautinę Sąjungos prievolę ar
įsipareigojimą;
–
kai tinka, veiksmai tais atvejais, kai nėra
geografinės programos arba kai tokia programa yra sustabdyta.
7 straipsnis
Visuotinės
viešosios gėrybės ir uždaviniai
1.
Sąjungos pagalbos tikslas pagal programą
„Visuotinės viešosios gėrybės ir uždaviniai“ yra remti veiksmus
tokiose srityse kaip aplinka ir klimato kaita, tvari energetika, žmogaus
socialinė raida, aprūpinimas maistu, migracija ir prieglobstis.
2.
Konkrečios veiklos sritys, kuriose pagal
šį straipsnį teikiama Sąjungos pagalba, išdėstytos V
priede.
8 straipsnis
Pilietinės
visuomenės organizacijos ir vietos valdžios institucijos
1.
Besivystančių pilietinės
visuomenės organizacijų ir vietos valdžios institucijų programos
tikslas yra finansuoti šalių partnerių, Sąjungos, šalių
kandidačių ir potencialių šalių kandidačių
pilietinės visuomenės organizacijų ir vietos valdžios
institucijų vykdomas arba joms skirtas vystymosi srities iniciatyvas.
2.
Konkrečios veiklos sritys, kuriose teikiama
Sąjungos pagalba pagal šį straipsnį, ir pilietinės
visuomenės organizacijų bei vietos valdžios institucijų
kategorijų orientacinis sąrašas pateikti V priede.
9 straipsnis
Panafrikos
programa
1.
Sąjungos pagalba remiamas Bendros Afrikos ir
ES strategijos, visų pirma paskesnių jos veiksmų planų
įgyvendinimas, siekiant aprėpti tarpregioninio, žemyninio ar
pasaulinio pobūdžio veiklą.
Panafrikos programa toliau skatinami papildomumas
ir nuoseklumas su kitomis Sąjungos išorės veiksmų
finansinėmis priemonėmis, visų pirma Europos plėtros fondu
ir Europos kaimynystės priemone.
2.
Konkrečios bendradarbiavimo sritys, kuriose
pagal šį straipsnį teikiama Sąjungos pagalba, yra
išdėstytos VI priede.
3.
Panafrikos programai skirta orientacinė
daugiametė programa rengiama remiantis Bendra Afrikos ir ES strategija ir
jos veiksmų planais.
IV
ANTRAŠTINĖ DALIS
PROGRAMAVIMAS
IR LĖŠŲ PASKIRSTYMAS
10 straipsnis
Bendroji
programavimo ir lėšų paskirstymo struktūra
1.
Geografinių programų atveju
orientacinės daugiametės programos šalims partnerėms ir
regionams partneriams rengiamos remiantis strateginiu dokumentu, kaip numatyta
11 straipsnyje.
Teminių programų atveju orientacinės
daugiametės programos rengiamos, kaip numatyta 13 straipsnyje.
Komisija priima Bendro įgyvendinimo
reglamento 2 straipsnyje nustatytas įgyvendinimo priemones remdamasi 11 ir
13 straipsniuose nurodytais programavimo dokumentais. Vis dėlto
konkrečiomis aplinkybėmis Sąjungos parama taip pat gali
būti teikiama kitomis, į šiuos dokumentus neįtrauktomis
priemonėmis, kaip numatyta Bendrame įgyvendinimo reglamente.
2.
Sąjunga ir valstybės narės
konsultuojasi tarpusavyje ir su kitais paramos teikėjais bei vystymosi
proceso dalyviais, įskaitant pilietinės visuomenės ir vietos
valdžios institucijų atstovus, ankstyvame programavimo proceso etape, kad
paskatintų bendradarbiavimo veiksmų papildomumą ir
nuoseklumą. Šios konsultacijos gali būti Sąjungos ir
valstybių narių bendro programavimo pagrindas.
3.
Komisija nustato orientacines daugiametes
paskirstytinas sumas kiekvienai geografinei programai pagal bendruosius šio
reglamento principus, remdamasi 3 straipsnio 2 dalyje išdėstytais
kriterijais ir atsižvelgdama į įvairių programų ypatumus ir
į konkrečius sunkumus, su kuriais susiduria šalys arba regionai,
kurie išgyvena krizę, yra pažeidžiami, nestabilūs, kuriuose vyksta
konfliktas arba yra tikimybė, kad kils nelaimė.
4.
Lėšos gali likti nepaskirstytos. Atsižvelgiant
į paskesnį jų paskirstymą arba perskirstymą pagal 11
straipsnio 5 dalį ir 13 straipsnį, dėl šių lėšų
naudojimo sprendžiama vėliau pagal Bendrą įgyvendinimo
reglamentą.
11 straipsnis
Programavimo
dokumentai geografinėms programoms
1.
Strateginiai dokumentai – Sąjungos parengti
dokumentai, sudarantys nuoseklią Sąjungos ir šalies partnerės ar
regiono partnerio vystomojo bendradarbiavimo struktūrą,
atitinkančią bendrąjį tikslą ir taikymo sritį,
tikslus, principus ir Sąjungos politiką.
Strateginiai dokumentai rengiami ir
įgyvendinami vadovaujantis pagalbos veiksmingumo principais:
nacionalinė atsakomybė, partnerystė, koordinavimas, derinimas,
suderinimas su šalies paramos gavėjos ar regioninėmis sistemomis,
tarpusavio atskaitomybė ir orientavimasis į rezultatus, kaip
nustatyta 3 straipsnio 5–8 dalyse.
Šiuo tikslu strateginiai dokumentai iš esmės
grindžiami Sąjungos, prireikus įtraukiant susijusias valstybes nares,
ir šalių ar regionų partnerių, įtraukiant pilietinę
visuomenę ir regionų bei vietos valdžios institucijas, dialogu, kad
atitinkama šalis ar regionas prisiimtų pakankamą atsakomybę už
procesą ir kad būtų skatinama parama nacionalinėms
vystymosi strategijoms, ypač skirtoms skurdui mažinti.
2.
Strateginiai dokumentai gali būti
peržiūrimi laikotarpio viduryje ar prireikus ad hoc pagrindu, kai
tinka, remiantis partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimuose su šalimis
partnerėmis ir regionais partneriais išdėstytais principais ir
procedūromis.
3.
Strateginiai dokumentai rengiami tam tikroms šalims
partnerėms ar regionams partneriams, nebent tam tikrai šaliai partnerei ar
regionui partneriui parengtas bendras pagrindų dokumentas, kuriame
išdėstyta išsami Sąjungos strategija, įskaitant vystymosi
politiką.
Strateginio dokumento nereikia rengti:
a)      šalims, kurios turi nacionalinę
vystymosi strategiją, nacionalinį vystymosi planą ar panašų
vystymosi dokumentą, kuriuo Komisija rėmėsi priimdama
atitinkamą orientacinę daugiametę programą;
b)      šalims ar regionams, dėl kurių
bendro daugiamečio programavimo dokumento susitarė Sąjunga ir
valstybės narės;
c)      regionams, taikantiems strategiją,
dėl kurios bendrai susitarta su ES.
4.
Strateginių dokumentų nereikalaujama iš
šalių ar regionų, pagal šį reglamentą gaunančių
Sąjungos lėšų dalį, per 2014–2020 m. laikotarpį
neviršijančią 50 mln. EUR. Orientacinės
daugiametės programos rengiamos kiekvienai orientacinę Sąjungos
lėšų dalį pagal šį reglamentą gaunančiai šaliai
ar regionui.
5.
Orientacinės daugiametės programos
rengiamos kiekvienai šaliai ar regionui, gaunantiems orientacinę
Sąjungos lėšų sumą pagal šį reglamentą. Išskyrus
šio straipsnio 4 dalyje minėtas šalis ar regionus, šie dokumentai rengiami
remiantis šiame straipsnyje nurodytais strateginiais ar panašiais dokumentais.
Šiame reglamente, jei tai atitinka šioje dalyje
įtvirtintus principus ir sąlygas, įskaitant orientacinį
lėšų paskirstymą, ir 14 straipsnyje nustatytas procedūras,
šio straipsnio 3 dalies b punkte numatytas bendras daugiametis
programavimo dokumentas gali būti laikomas orientacine daugiamete
programa.
Orientacinėse daugiametėse programose
nustatomos pasirinktos Sąjungos finansavimo prioritetinės sritys,
konkretūs tikslai, tikėtini rezultatai, veiklos rodikliai ir tiek
bendros, tiek pagal prioritetinę sritį paskirstytinos
orientacinės sumos. Prireikus šios sumos gali būti pateiktos nurodant
skirtinų lėšų intervalą ir (arba) kai kurios lėšos
gali likti nepaskirstytos.
Orientacinės daugiametės programos
prireikus turėtų būti tikslinamos, atsižvelgiant į jų
pagrindą sudarančio strateginio dokumento laikotarpio vidurio ar ad hoc
peržiūras.
Remiantis tarpusavio atskaitomybės principu,
siekiant įgyvendinti sutartus tikslus, be kita ko, susijusius su geru
valdymu, demokratija ir pagarba žmogaus teisėms bei teisine valstybe,
orientacinės paskirstytinos sumos gali būti didinamos arba mažinamos
atsižvelgiant į peržiūrų rezultatus, visų pirma
atsižvelgiant į specialius poreikius, pavyzdžiui, atsirandančius per
krizę, po krizės ar esant nestabiliai padėčiai, arba kai
veiklos rezultatai yra itin geri ar nepatenkinami.
12 straipsnis
Programavimas,
skirtas šalims per krizę, po krizės ar esant nestabiliai
padėčiai
1.
Rengiant programavimo dokumentus, skirtus šalims
per krizę, po krizės ar esant nestabiliai padėčiai,
tinkamai atsižvelgiama į atitinkamų šalių ar regionų
pažeidžiamumą, specialius poreikius ir aplinkybes.
Deramą dėmesį reikėtų
skirti konfliktų prevencijai, valstybės kūrimo ir taikos
palaikymo veiksmams, susitaikymui po konflikto ir atstatymo priemonėms.
Jei šalys partnerės ar šalių
partnerių grupė tiesiogiai susijusios su krize, laikotarpiu po
krizės ar nestabilia padėtimi arba yra jų paveiktos, ypač
didelis dėmesys skiriamas pagalbos, atkuriamųjų ir vystymosi
srities veiksmų koordinavimo sustiprinimui siekiant joms padėti
pereiti iš ekstremaliosios situacijos į vystymosi etapą. Programose,
skirtose šalims ir regionams, kurie yra nestabilūs ar kuriuose reguliariai
kyla gaivalinės nelaimės, numatomos pasirengimo nelaimėms ir
prevencijos priemonės bei tokių nelaimių padarinių šalinimo
veiksmai.
2.
Krizių, laikotarpio po krizės ir
nestabilios padėties atveju ar kilus grėsmei demokratijai, teisinei
valstybei, žmogaus teisėms ar pagrindinėms laisvėms, kai reikia,
kad Sąjunga greitai reaguotų, gali būti taikoma Bendro
įgyvendinimo reglamento 15 straipsnio 4 dalyje numatyta skubos
procedūra, pagal kurią gali būti keičiamas 11 straipsnyje
minėtas dokumentas, atlikus šalies ar regiono bendradarbiavimo strategijos
ad hoc peržiūrą.
Po tokių peržiūrų gali būti
pasiūlyta konkreti pritaikyta strategija, kad būtų užtikrintas
perėjimas prie ilgalaikio bendradarbiavimo ir vystymosi, skatinamas
geresnis humanitarinių ir vystymosi politikos priemonių derinimas ir
perėjimas nuo vienų prie kitų.
13 straipsnis
Programavimo
dokumentai teminėms programoms
1.
Teminėms programoms skirtose
orientacinėse daugiametėse programose nustatoma Sąjungos
strategija atitinkamai temai, pasirinktos Sąjungos finansavimo
prioritetinės sritys, konkretūs tikslai, tikėtini rezultatai,
veiklos rodikliai, apibūdinama tarptautinė padėtis ir pagrindinių
partnerių veikla. Kai taikytina, nustatomi ištekliai ir intervencijos prioritetai
dalyvavimui pasaulinėse iniciatyvose. Orientacinės daugiametės
programos atitinka 11 straipsnio 3 dalyje minėtus dokumentus.
2.
Orientacinėse daugiametėse programose
nustatomos tiek bendros, tiek pagal prioritetinę sritį paskirstytinos
orientacinės sumos. Prireikus šios sumos gali būti pateiktos nurodant
skirtinų lėšų intervalą ir (arba) kai kurios lėšos
gali likti nepaskirstytos. Orientacinės daugiametės programos
prireikus turėtų būti tikslinamos, siekiant užtikrinti
veiksmingą politikos įgyvendinimą, atsižvelgiant į
laikotarpio vidurio ar ad hoc peržiūras.
3.
Komisija ir valstybės narės konsultuojasi
tarpusavyje ir su kitais paramos teikėjais bei vystymosi proceso
dalyviais, įskaitant pilietinės visuomenės ir vietos valdžios
institucijų atstovus, ankstyvame programavimo proceso etape, kad
padidintų savo bendradarbiavimo veiksmų papildomumą.
14 straipsnis
Strateginių
dokumentų tvirtinimas ir orientacinių daugiamečių
programų priėmimas
1.
Strateginius dokumentus tvirtina ir orientacines
daugiametes programas priima Komisija, taikydama Bendro įgyvendinimo
reglamento 15 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo
procedūrą. Ši procedūra taip pat taikoma esminėms
peržiūroms, po kurių gerokai keičiasi strategija arba jos
programavimas.
2.
Šio straipsnio 1 dalyje minėta tvarka
netaikoma neesminiams strateginių dokumentų ir orientacinių
daugiamečių programų pakeitimams, kai daromi techniniai
pakeitimai, perskirstomos lėšos, neviršijant paskirstytinų
orientacinių sumų pagal prioritetinę sritį, arba
pirminė orientacinė paskirstytina suma didinama ar mažinama ne
daugiau nei 20 proc., jei šie pakeitimai nedaro poveikio šiuose
dokumentuose nustatytoms prioritetinėms sritims ir tikslams. Tokiu atveju
apie tikslinimą per vieną mėnesį pranešama Europos
Parlamentui ir Tarybai.
3.
Dėl deramai pagrįstų
neišvengiamų skubos priežasčių, susijusių, inter alia,
su 12 straipsnio 2 dalyje išdėstytomis aplinkybėmis, Komisija
gali keisti strateginius dokumentus ir orientacines daugiametes programas,
remdamasi Bendro įgyvendinimo reglamento 15 straipsnio 4 dalyje
išdėstyta skubos procedūra.
V
ANTRAŠTINĖ DALIS
BAIGIAMOSIOS
NUOSTATOS
15 straipsnis
Tinkamumo
reikalavimų pagal šį reglamentą neatitinkančios
trečiosios šalies dalyvavimas
Kai tinkamai pagrįsta ir siekiant
užtikrinti Sąjungos finansavimo nuoseklumą ir veiksmingumą ar
skatinti regioninį ar tarpregioninį bendradarbiavimą,
nepažeisdama 2 straipsnio 3 dalies, Komisija gali išplėsti tinkamumo
kriterijų taikymą šalims, teritorijoms ir regionams, kurie antraip negalėtų
gauti finansavimo pagal 1 straipsnį, kai įgyvendinamas veiksmas yra
pasaulinio, regioninio, tarpregioninio ar tarpvalstybinio pobūdžio.
Neatsižvelgiant į Bendro įgyvendinimo reglamento 8 straipsnio 1
dalies nuostatas, įgyvendinant šiuos veiksmus gali dalyvauti tų
šalių, teritorijų ir regionų fiziniai ir juridiniai asmenys.
16 straipsnis
Pagalbos
sustabdymas
Nepažeidžiant partnerystės ir
bendradarbiavimo susitarimų su šalimis partnerėmis ir regionais
partneriais nuostatų dėl pagalbos sustabdymo, kai šalis partnerė
nesilaiko 3 straipsnio 1 dalyje įtvirtintų principų,
Sąjunga kviečia šalį partnerę surengti konsultacijas
siekiant rasti abiem šalims priimtiną sprendimą, išskyrus ypač
skubius atvejus. Jeigu konsultuojantis su šalimi partnere nerastas abiem šalims
priimtinas sprendimas arba jeigu atsisakyta rengti konsultacijas, arba
ypač skubiais atvejais Taryba gali imtis tinkamų priemonių pagal
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 215 straipsnio 1 dalį,
tarp kurių gali būti visiškas arba dalinis Sąjungos pagalbos
sustabdymas.
17 straipsnis
Įgaliojimų
suteikimas Komisijai
Komisijai pagal 18 straipsnį suteikiami
įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kad iš dalies pakeistų ar
papildytų šio reglamento I–VII priedus.
18 straipsnis
Naudojimasis
įgaliojimais
1.
17 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti
deleguotuosius aktus suteikiami šio reglamento galiojimo laikotarpiui.
2.
Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo
metu panaikinti įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus. Sprendimu
dėl įgaliojimų panaikinimo nutraukiami tame sprendime nurodyti
įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja
kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame
leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi
poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų
teisėtumui.
3.
Priėmusi deleguotąjį aktą,
Komisija apie jį vienu metu praneša ir Europos Parlamentui, ir Tarybai.
4.
Išskyrus šio straipsnio 5 dalyje minėtus
atvejus, priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per
du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį
aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba neišreiškia
prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos
Parlamentas, tiek Taryba praneša Komisijai, kad neprieštaraus. Europos
Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem
mėnesiais.
5.
Neprieštaravimo laikotarpis derinant I, II ir III
priedus su OECD DAC sprendimais dėl paramos gavėjų sąrašo
peržiūros, kaip numatyta 1 straipsnio a dalyje, yra viena savaitė.
19 straipsnis
Komitetas
Komisijai talkina VBP komitetas. Tai
komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
20 straipsnis
Orientacinė
finansavimo suma
1.
Šiam reglamentui įgyvendinti 2014–2020 m.
skiriama orientacinė finansavimo suma yra 23 294 700 000 EUR.
2.
Kiekvienai 5–9 straipsniuose minėtai programai
2014–2020 m. skiriamos orientacinės mažiausios sumos nustatytos VII
priede. Sumos gali būti perskirstytos tarp programų priimant
deleguotąjį aktą pagal 18 straipsnį. Sumos pagal
visuotinių viešųjų gėrybių ir uždavinių
programą gali būti perskirstytos tarp pakategorių Komisijos
sprendimu, apie kurį pranešama Europos Parlamentui ir Tarybai per
vieną mėnesį po jo priėmimo.
3.
Kaip nurodyta programos „Erasmus visiems“
reglamento 13 straipsnio 2 dalyje, siekiant skatinti tarptautinį aukštojo
mokslo matmenį, orientacinė 1 812 100 000 EUR suma pagal skirtingas
išorės veiksmų priemones (Vystomojo bendradarbiavimo priemonę,
Europos kaimynystės priemonę, Pasirengimo narystei priemonę, Partnerystės
priemonę ir Europos plėtros fondą) bus skirta veiklai,
susijusiai su judumu mokymosi tikslais į ES nepriklausančias šalis ir
iš jų, ir bendradarbiavimui bei dialogui politikos klausimais su tų
šalių valdžios institucijomis ir kitomis organizacijomis. Naudojant šias
lėšas bus taikomos „Erasmus visiems“ reglamento nuostatos.
Lėšos bus skiriamos du kartus, atitinkamai pirmiesiems
ketveriems metams ir likusiems trejiems metams. Šios lėšos bus parodytos
daugiamečiame orientaciniame šių priemonių programavimo
dokumente, atsižvelgiant į atitinkamų šalių poreikius ir
prioritetus. Paskirstytas sumas galima peržiūrėti atsižvelgiant
į svarbias nenumatytas aplinkybes ar svarbius politinius pokyčius
pagal ES išorės politikos prioritetus.
21 straipsnis
Europos
išorės veiksmų tarnyba
Šis reglamentas taikomas atsižvelgiant į
Tarybos sprendimą 2010/427/ES, kuriuo nustatoma Europos išorės
veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas.
22
straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja
trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai
taikomas visose valstybėse narėse.
Jis taikomas
nuo 2014 m. sausio 1 d.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
I PRIEDAS
ŠALYS PARTNERĖS IR REGIONAI PARTNERIAI, ATITINKANTYS REIKALAVIMUS
PAGAL 1 STRAIPSNIO 1 DALIES a PUNKTĄ
Lotynų
Amerika
1. Argentina
2. Bolivija
3. Brazilija
4. Čilė
5. Kolumbija
6. Kosta Rika
7. Kuba
8. Ekvadoras
9. Salvadoras
10. Gvatemala
11. Hondūras
12. Meksika
13. Nikaragva
14. Panama
15. Paragvajus
16. Peru
17. Urugvajus
18. Venesuela
Azija
19. Afganistanas
20. Bangladešas
21. Butanas
22. Kambodža
23. Kinija
24. Indija
25. Indonezija
26. Korėjos
Liaudies Demokratinė Respublika
27. Laosas
28. Malaizija
29. Maldyvai
30. Mongolija
31. Birma /
Mianmaras
32. Nepalas
33. Pakistanas
34. Filipinai
35. Šri Lanka
36. Tailandas
37. Vietnamas
Vidurinė
Azija
38. Kazachstanas
39. Kirgizijos
Respublika
40. Tadžikistanas
41.
Turkmėnistanas
42. Uzbekistanas
Artimieji
Rytai
43. Iranas
44. Irakas
45. Jemenas
Pietų
Afrika
46. Pietų
Afrika
II PRIEDAS
OECD DAC OPV GAVĖJŲ SĄRAŠAS
 Galioja ataskaitoms apie 2011, 2012 ir 2013 m. srautus
III PRIEDAS
ŠALYS PARTNERĖS IR REGIONAI PARTNERIAI, VYKDANTYS DVIŠALĮ
BENDRADARBIAVIMĄ PAGAL 5 STRAIPSNIO 2 DALĮ
Toliau nurodytos šalys partnerės gauna
dvišalę paramą vystymuisi pagal šio reglamento 5 straipsnio 2
dalį.
1. Bolivija
2. Kuba
3. Salvadoras
4. Gvatemala
5. Hondūras
6. Nikaragva
7. Paragvajus
8. Afganistanas
9. Bangladešas
10. Butanas
11. Kambodža
12. Korėjos
Liaudies Demokratinė Respublika
13. Laosas
14. Mongolija
15. Birma /
Mianmaras
16. Nepalas
17. Pakistanas
18. Filipinai
19. Šri Lanka
20. Vietnamas
21. Kirgizijos
Respublika
22. Tadžikistanas
23.
Turkmėnistanas
24. Uzbekistanas
25. Irakas
26. Jemenas
27. Pietų Afrika
IV PRIEDAS
BENDRADARBIAVIMO SRITYS PAGAL GEOGRAFINES PROGRAMAS
A. BENDROS
BENDRADARBIAVIMO SRITYS PAGAL GEOGRAFINES PROGRAMAS
Geografinės
programos, be kita ko, gali būti rengiamos toliau nurodytose
bendradarbiavimo srityse, kurios nebūtinai atitinka sektorius. Prioritetai
bus nustatomi atsižvelgiant į Komisijos komunikatą Europos
Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų
komitetui ir Regionų komitetui „ES vystymosi politikos poveikio didinimas.
Pokyčių darbotvarkė“ ir paskesnes Tarybos institucijų
išvadas.
I. Žmogaus
teisės, demokratija ir kiti svarbiausi gero valdymo aspektai
a)           Demokratija, žmogaus teisės ir
teisinė valstybė;
b)           lyčių lygybė ir
moterų įgalinimas;
c)           viešojo sektoriaus valdymas;
d)           mokesčių politika ir
administravimas;
e)           korupcija;
f)            pilietinė visuomenė ir
vietos valdžios institucijos;
g)           gamtos ištekliai;
h)           vystymosi ir saugumo ryšis.
II.
Integracinis ir tvarus augimas, orientuotas į žmogaus socialinę
raidą
a)           Socialinė apsauga, sveikatos
priežiūra, švietimas ir užimtumas;
b)           verslo aplinka, regioninė
integracija ir pasaulio rinkos;
c)           tvarus žemės ūkis ir
energetika.
III. Kitos svarbios vystymosi politikos nuoseklumo sritys
a)           Klimato kaita ir aplinka;
b)           migracija ir prieglobstis;
c)           perėjimas nuo humanitarinės
pagalbos ir krizių valdymo prie ilgalaikio vystomojo bendradarbiavimo.
B.
KONKREČIOS BENDRADARBIAVIMO SRITYS PAGAL REGIONĄ
Teikiant Europos
Sąjungos pagalbą bus remiami veiksmai ir sektorių dialogas,
atitinkantys šio reglamento 5 straipsnį bei bendrąjį
tikslą, taikymo sritį, tikslus ir bendruosius principus. Toliau
aprašytos sritys turėtų būti tinkamai apsvarstytos atsižvelgiant
į bendras sutartas strategijas, partnerystės, bendradarbiavimo ir
prekybos susitarimus. Prioritetai bus nustatomi remiantis komunikatu
„Pokyčių darbotvarkė“ ir paskesnėmis Tarybos išvadomis.
Lotynų
Amerika
a)           Skatinti socialinę
sanglaudą, visų pirma socialinę įtrauktį, deramą
darbą ir teisingumą, lyčių lygybę ir moterų
įgalinimą;
b)           spręsti valdymo klausimus ir
remti politikos reformas, visų pirma socialinės politikos,
viešųjų finansų valdymo, mokesčių, saugumo
(įskaitant narkotikus, nusikalstamumą ir korupciją) srityse,
stiprinti gerą valdymą ir valstybės institucijas (be kita ko,
diegiant inovacinius techninio bendradarbiavimo mechanizmus, pvz., TAIEX ir
porinius projektus), apsaugoti žmogaus teises, įskaitant vietos tautų
ir iš Afrikos kilusių asmenų teises, apsaugoti aplinką, kovoti
su diskriminacija, kovoti su narkotikų gamyba, vartojimu ir prekyba jais;
c)           remti įvairius regioninės
integracijos procesus ir tinklo infrastruktūrų tarpusavio jungtis,
užtikrinant papildomumą su Europos investicinio banko (EIB) ir kitų
institucijų remiama veikla;
d)           spręsti klausimus, susijusius
su saugumo ir vystymosi ryšiu;
e)           remti politiką švietimo ir
bendros Lotynų Amerikos aukštojo mokslo erdvės kūrimo srityse;
f)            spręsti ekonominio
pažeidžiamumo problemas ir padėti įgyvendinti struktūrinius
pokyčius užmezgant glaudžius partnerystės ryšius prekybos,
investicijų, žinių ir mokslinių tyrimų, inovacijų ir
technologijų srityse, skatinti tvarų ir integracinį augimą
visais lygmenimis, skiriant ypatingą dėmesį uždaviniams,
susijusiems su migracijos srautais, aprūpinimu maistu (įskaitant
tvarų žemės ūkį ir žuvininkystę), klimato kaita,
tvaria energetika, biologinės įvairovės ir ekosistemų
funkcijų apsauga ir stiprinimu, įskaitant vandenį ir miškus bei
veiksmingas investicijas į geresnių darbo vietų skaičiaus
didinimą ekologiškoje ekonomikoje;
g)           užtikrinti tinkamą tolesnę
stebėseną įgyvendinus trumpalaikes skubias priemones, susijusias
su atsigavimu po nelaimės ar po krizės, kurios įgyvendintos
taikant kitas finansines priemones.
Azija
a)           Skatinti socialinę
sanglaudą, visų pirma socialinę įtrauktį, deramą
darbą ir teisingumą bei lyčių lygybę;
b)           užmegzti įtrauktimi
pagrįstus partnerystės ryšius prekybos, investicijų, pagalbos,
migracijos, mokslinių tyrimų, inovacijų ir technologijų
srityse;
c)           kurti ir stiprinti teisėtas,
veiksmingas ir atskaitingas viešąsias institucijas ir įstaigas
skatinant institucines reformas (be kita ko, gero valdymo bei kovos su
korupcija srityje, viešųjų finansų valdymo, mokesčių
ir viešojo administravimo reformas) bei teisėkūros, administracines
ir reguliavimo reformas pagal tarptautinius standartus, visų pirma
nestabiliose šalyse ir šalyse, kuriose vyksta ar vyko konfliktas;
d)           remti aktyvią ir
organizuotą pilietinę visuomenę siekiant plėtoti ir
stiprinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės ryšius;
e)           remti klimato kaitos švelninimą
ir prisitaikymą prie jos, skatinti tvarų vartojimą ir
gamybą, investicijas į švarias technologijas, tvarią
energetiką, transportą, tvarų žemės ūkį ir
žuvininkystę, biologinės įvairovės ir ekosistemų
funkcijų apsaugą ir stiprinimą, įskaitant vandenį ir
miškus, bei deramą darbo vietų kūrimą ekologiškoje
ekonomikoje;
f)            skatinti glaudesnę
regioninę integraciją ir bendradarbiavimą daugiausia
dėmesio skiriant rezultatams, remiant įvairius regioninės
integracijos ir dialogo procesus;
g)           padėti užkirsti kelią
rizikai sveikatai ir ją mažinti, įskaitant riziką,
kylančią dėl gyvūnų, žmonių ir jų
įvairios aplinkos sąveikos;
h)           kalbant apie saugumo ir vystymosi
ryšį, kovoti su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, narkotikų
gamyba, vartojimu ir prekyba jais bei kita neteisėta prekyba, remti
veiksmingą sienų valdymą ir tarpvalstybinį
bendradarbiavimą;
i)            remti pasirengimą
nelaimėms ir ilgalaikį atsigavimą po nelaimės, be kita ko,
apsirūpinimo maistu ir mitybos saugumo bei pagalbos iškeldintiems
žmonėms srityse.
Vidurinė
Azija
Atsižvelgiant
į 2007 m. patvirtintos ES Vidurinės Azijos strategijos bendruosius
tikslus:
a)           skatinti konstitucinę
reformą ir teisėkūros, reguliavimo bei administracinį
suderinimą su Sąjunga, įskaitant tolesnę
demokratizaciją, organizuotos pilietinės visuomenės
kūrimą, paramą teisinei valstybei, gerą valdymą,
mokesčius, nacionalinių institucijų ir įstaigų,
tokių kaip rinkimų organai, parlamentai, stiprinimą, viešojo
administravimo reformą ir viešųjų finansų valdymą;
b)           skatinti integracinį ir
tvarų ekonomikos augimą, mažinti socialinę ir regioninę
nelygybę, remti politiką tokiose srityse kaip švietimas, moksliniai
tyrimai, inovacijos ir technologijos, sveikata, deramas darbas, tvari
energetika, žemės ūkis ir kaimo plėtra, remti MVĮ, kartu skatinant
rinkos ekonomikos, prekybos ir investicijų vystymąsi, įskaitant
reguliavimo reformas ir paramą integruojantis į PPO;
c)           remti veiksmingą sienų
valdymą ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą siekiant skatinti
tvarų ekonominį, socialinį ir aplinkos vystymąsi pasienio
regionuose; stiprinant saugumo ir vystymosi ryšį kovoti su organizuotu
nusikalstamumu ir visų rūšių neteisėta prekyba,
įskaitant kovą su narkotikų gamyba ir vartojimu bei jų
neigiamu poveikiu, įskaitant ŽIV/AIDS;
d)           skatinti dvišalį ir
regioninį bendradarbiavimą, dialogą ir integraciją, taip
pat ir su šalimis, kurioms taikoma Europos kaimynystės priemonė ir
kitos Sąjungos priemonės, skirtos politikos reformoms remti, be kita
ko, kuriant institucijas ir stiprinant viešojo sektoriaus gebėjimus,
teikiant techninę pagalbą (pvz., TAIEX), keičiantis informacija
ir vykdant porinius projektus, darant svarbias investicijas pagal atitinkamus
mechanizmus, skirtus ES finansiniams ištekliams sutelkti, švietimo, aplinkos ir
energetikos sektoriuose, vandens ir sanitarijos srityje, siekiant remti anglies
dioksido kiekio mažinimu grindžiamo vystymosi ir atsparumo klimato kaitai
poveikį, taip pat didinti tarptautinio energijos tiekimo saugumą ir
saugą, gerinti transporto veiklą, tarpusavio jungtis, tinklus ir
jų operatorių veiklą, be kita ko, vykdant EIB remiamą
veiklą.
Artimieji
Rytai
a)           Spręsti valdymo (be kita ko,
mokesčių srityje), žmogaus teisių ir politinės lygybės
klausimus, visų pirma nestabiliose valstybėse, siekiant padėti
kurti teisėtas, demokratines, veiksmingas ir atskaitingas viešąsias
institucijas bei aktyvią ir organizuotą pilietinę
visuomenę;
b)           skatinti socialinę
sanglaudą, visų pirma socialinę įtrauktį, deramą
darbą ir teisingumą bei lyčių lygybę;
c)           skatinti tvarią ekonomikos
reformą ir diversifikaciją, prekybą, rinkos ekonomikos vystymąsi,
produktyvias ir tvarias investicijas į pagrindinius sektorius (kaip antai
energetika, įskaitant atsinaujinančiąją energiją),
viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes ir šalių
partnerių integraciją į PPO;
d)           skatinti regioninį
bendradarbiavimą, dialogą ir integraciją, taip pat ir su
šalimis, kurioms taikoma Europos kaimynystės priemonė, bei su
Persijos įlankos regiono valstybėmis, kurioms taikoma
Partnerystės priemonė ir kitos ES priemonės, inter alia,
remiant integravimosi pastangas regione, visų pirma ekonomikos,
energetikos, vandens, transporto ir pabėgėlių srityse;
e)           papildyti pagal šią
priemonę naudojamus išteklius, nuosekliai dirbant ir teikiant paramą
pagal kitas ES priemones, kuri gali būti skirta platesnei regioninei
integracijai, skatinti ES interesus tokiose srityse kaip ekonomika, energetika,
moksliniai tyrimai, inovacijos ir technologijos, kovoti su narkotikų
gamyba ir vartojimu bei prekyba jais stiprinant saugumo ir vystymosi ryšį,
valdyti migraciją ir padėti perkeltiems asmenims bei
pabėgėliams stiprinant saugumo ir vystymosi ryšį.
Pietų
Afrika
a)           Remti demokratinės
visuomenės, gero valdymo ir teisinės valstybės principais
pagrįstos valstybės konsolidaciją, padėti užtikrinti
stabilumą ir integraciją regione ir žemyne;
b)           remti prisitaikymo pastangas,
susijusias su įvairių laisvosios prekybos erdvių kūrimu;
c)           skatinti deramą darbą,
remti kovą su skurdu, nelygybe ir atskirtimi, be kita ko, atsižvelgiant
į anksčiau palankių sąlygų neturėjusių
bendruomenių pagrindinius poreikius;
d)           įveikti ekonominį
pažeidžiamumą ir siekti struktūrinių pokyčių,
daugiausia dėmesio skiriant deramam užimtumui, kartu užtikrinant
tvarų ir integracinį ekonomikos augimą, visais lygmenimis
skatinant mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekologišką
ekonomiką ir tvarų vystymąsi (įskaitant tvarų
žemės ūkį ir žuvininkystę) bei stiprinant biologinę
įvairovę ir ekosistemų funkcijas;
e)           spręsti seksualinio smurto ir
smurto dėl lyties bei sveikatos problemas, įskaitant ŽIV/AIDS ir jo
poveikį visuomenei.
V PRIEDAS
VEIKLOS
SRITYS PAGAL TEMINES PROGRAMAS
A.
VISUOTINIŲ VIEŠŲJŲ GĖRYBIŲ IR UŽDAVINIŲ PROGRAMA
Atsižvelgiant
į 6 straipsnyje nustatytas sąlygas, Visuotinių viešųjų
gėrybių ir uždavinių programa siekiama stiprinti
bendradarbiavimą, keitimąsi žiniomis ir patirtimi bei stiprinti
šalių partnerių gebėjimus. Programa, inter alia, gali
būti naudojamasi toliau nurodytose bendradarbiavimo srityse, užtikrinant
didžiausią jų sąveiką atsižvelgiant į glaudžią
jų sąsają.
Aplinka ir
klimato kaita
a)           Padėti įgyvendinti ES 2020
m. vizijos tarptautinį aplinkos ir klimato aspektą;
b)           dirbti nuo pat proceso pradžios
padedant besivystančioms šalims įgyvendinti TVT, susijusius su tvariu
gamtos išteklių naudojimu ir aplinkos tvarumu;
c)           skatinti Sąjungos
iniciatyvų ir sutartų įsipareigojimų įgyvendinimą
tarptautiniu ir regionų lygmenimis ir (arba) tarpvalstybiniu lygmeniu,
visų pirma tokiose srityse kaip klimato kaita, skatinant atsparumo klimato
kaitai strategijas, ypač papildomą naudą biologinei
įvairovei teikiančias prisitaikymo strategijas, biologinė
įvairovė ir ekosistemų funkcijos, miškai, įskaitant FLEGT,
dykumėjimas, integruotas vandens išteklių valdymas, gamtos
išteklių valdymas, tinkamas cheminių medžiagų ir atliekų
valdymas, tausus išteklių naudojimas ir ekologiška ekonomika;
c)           padėti geriau integruoti ir
įtraukti klimato kaitos ir aplinkos tikslus į ES pagalbos srities
bendradarbiavimo veiklą remiant metodinę ir mokslinių
tyrimų veiklą, įskaitant stebėsenos, ataskaitų teikimo
ir tikrinimo mechanizmus, ekosistemų žemėlapių sudarymą,
vertinimą, aplinkos srities kompetencijos didinimą ir
novatoriškų veiksmų ir politikos nuoseklumo skatinimą;
d)           stiprinti aplinkos valdymą ir
remti tarptautinės politikos plėtrą, be kita ko, siekiant
užtikrinti aplinkos ir kitų tarptautinės tvaraus vystymosi valdymo
sričių derėjimą, padedant vykdyti aplinkos
stebėseną ir vertinimą regioniniu ir tarptautiniu mastu bei
skatinant daugiašalių aplinkos srities susitarimų veiksmingą
reikalavimų vykdymą ir vykdymo užtikrinimo priemones.
Tvari
energetika
a)           Skatinti galimybę naudotis
saugiomis, įperkamomis, švariomis ir tvariomis energetikos paslaugomis,
kurios itin padeda naikinti skurdą ir užtikrinti integracinį
augimą, ypatingą dėmesį skiriant vietos energijos išteklių
naudojimui;
b)           skatinti aktyvesnį atsinaujinančiosios
energijos technologijų naudojimą, efektyvų energijos
vartojimą ir mažo anglies dioksido technologijų ekonomikos
kūrimo strategijas;
c)           skatinti energijos tiekimo
saugumą, pvz., užtikrinant išteklių ir maršrutų
įvairovę, atsižvelgiant į kainų nepastovumo klausimus,
galimybes mažinti išmetamuosius teršalus, gerinti rinkas ir skatinti
energetikos tarpusavio jungtis ir prekybą.
Žmogaus
socialinė raida
a)           Augimas, darbo vietos ir
privačiojo sektoriaus dalyvavimas
Skatinti veiksmus, kuriais siekiama kurti daugiau
geresnių darbo vietų tokiose srityse kaip vietos MVĮ
konkurencingumo ir atsparumo didinimas bei jų integracija į pasaulio
ekonomiką, padėti besivystančioms šalims integruotis į
daugiašalę prekybos sistemą, vystyti privatųjį
sektorių ir gerinti verslo sąlygas, remti pramonės
inovacijų ir technologijų politikos, prekybos politikos ir
susitarimų rengimą ir įgyvendinimą, remti regioninės
integracijos pastangas, skatinti investicinius santykius tarp ES ir šalių
bei regionų partnerių, telkti privačiojo ir viešojo
sektorių investicijas ir bendradarbiavimą taikant novatoriškas
finansines priemones. Skatinti ekologišką ekonomiką, tausų
išteklių naudojimą ir tvaraus vartojimo bei gamybos procesus.
Skatinti elektroninių ryšių priemonių naudojimą taikant jas
kaip priemones augimui remti visuose sektoriuose, kad būtų panaikinta
skaitmeninė atskirtis ir sukurta tinkama politikos ir reguliavimo sistema
šioje srityje, ir skatinti būtinos infrastruktūros kūrimą
bei IRT paslaugų ir priemonių naudojimą.
b)           Užimtumas, įgūdžiai,
socialinė apsauga ir socialinė įtrauktis
i) Remti aukštą produktyvaus ir deramo
užimtumo lygį, visų pirma teikiant paramą tinkamai užimtumo
politikai ir strategijoms, profesiniam mokymui siekiant užtikrinti
užimtumą, atitinkantį darbo rinkos poreikius ir perspektyvas, darbo
sąlygas, taip pat ir neoficialioje ekonomikoje, skatinti tinkamą
darbą, be kita ko, kovoti su vaikų darbu ir remti socialinį
dialogą bei darbo judumą, kartu paisant migrantų teisių;
ii) stiprinti socialinę sanglaudą, visų
pirma kuriant (stiprinant) tvarias socialinės apsaugos sistemas, kartu
įgyvendinant su jomis susijusias fiskalines reformas;
iii) stiprinti socialinę įtrauktį
bendradarbiaujant, kad būtų užtikrintos vienodos galimybės
naudotis pagrindinėmis paslaugomis, darbas visiems, kad būtų
įgalintos tam tikros grupės ir paisoma jų teisių, visų
pirma neįgaliųjų jaunų asmenų, moterų ir
mažumų grupių, kad visi gyventojai dalyvautų ir gautų
naudos kuriant gerovę ir skatinant kultūrinę įvairovę.
c)           Lyčių lygybė ir
moterų įgalinimas
i) Remti nacionalinio lygmens programas, kuriomis
siekiama skatinti moterų ekonominį ir socialinį
įgalinimą bei politinį aktyvumą;
ii) remti nacionalines, regionines ir pasaulines
iniciatyvas, kuriomis siekiama skatinti įtraukti šį klausimą į
paramos veiksmingumo darbotvarkę.
d)           Sveikata
i) Gerinti besivystančių šalių
gyventojų sveikatą ir gerovę suteikiant daugiau galimybių
naudotis kokybiškomis esminėmis visuomenės sveikatos paslaugomis bei
užtikrinant tinkamą jų teikimą, konkrečiai:
ii) remti ir formuluoti pasaulinių
iniciatyvų politinę darbotvarkę, kad šalims partnerėms tai
duotų didelės tiesioginės naudos ir kad būtų
atsižvelgiama į rezultatus, paramos veiksmingumą ir poveikį
sveikatos sistemoms, įskaitant paramą šalims partnerėms, kad jos
aktyviau dalyvautų šiose iniciatyvose;
iii) remti konkrečias iniciatyvas, ypač
regioniniu ir pasauliniu lygmeniu, kuriomis stiprinamos sveikatos sistemos, ir
padėti šalims kurti ir įgyvendinti tinkamą, faktais
pagrįstą nacionalinę sveikatos politiką prioritetinėse
srityse (pvz., motinų sveikata, lytinė ir reprodukcinė sveikata
ir teisės, galimybė naudotis šeimos planavimo paslaugomis;
visuotinės viešosios gėrybės ir atsakas į pasaulines
grėsmes sveikatai).
e)           Švietimas, žinios ir
įgūdžiai
i) Remti tarptautiniu mastu užsibrėžtų
tikslų įgyvendinimą švietimo srityje vykdant pasaulines
iniciatyvas ir partnerystės programas, skiriant ypatingą
dėmesį žinių, įgūdžių ir vertybių skatinimui
tvaraus ir integracinio vystymosi srityje;
ii) skatinti keitimąsi patirtimi, gerąja
praktika ir inovacijomis, remiantis subalansuotu požiūriu į švietimo
sistemų kūrimą;
iii) suteikti daugiau lygių galimybių
mokytis ir užtikrinti švietimo kokybę, taip pat ir pažeidžiamoms
grupėms, moterims ir mergaitėms, taip pat šalyse, kurioms prasčiausiai
sekasi įgyvendinti pasaulinius tikslus.
Aprūpinimas
maistu ir tvarus žemės ūkis
Programa bus
stiprinamas bendradarbiavimas, keitimasis žiniomis ir patirtimi bei šalių
partnerių pajėgumai, remiantis keturiais aprūpinimo maistu
ramsčiais: maisto buvimas (gamyba), galimybė jį gauti
(įskaitant rinkas, minimalios socialinės apsaugos sistemas ir
sąmoningumą lyčių klausimais), naudojimas (mitybos srities
intervencijos socialiniu požiūriu atsakingomis priemonėmis) ir
stabilumas, prioritetus skiriant keturiems aspektams: smulkių
ūkininkų veiklai, valdymui, regioninei integracijai ir pagalbos
mechanizmams pažeidžiamoms gyventojų grupėms.
a)           Skatinti tvarios smulkiųjų
ūkininkų veiklos vystymąsi užtikrinant ekosistemomis, mažo
anglies dvideginio kiekio technologijomis ir atsparumo klimato kaitos poveikiui
principais grindžiamą saugią galimybę naudotis technologijomis
(įskaitant informacines ir ryšių technologijas), taip pat
išplečiant ir teikiant technines paslaugas, taikant kaimo plėtros
programas, veiksmingas investicijų priemones, žemės ir gamtos
išteklių valdymą, užtikrinant genetinės įvairovės
apsaugą palankioje ekonominėje aplinkoje;
b)           remti aplinkos ir socialiniu
požiūriu atsakingos politikos rengimą ir tam tikrų sektorių
valdyseną, valstybės ir ne valstybės veikėjų
vaidmenį reguliavimo procese ir viešųjų gėrybių
naudojimą, organizacinius gebėjimus, profesines organizacijas ir
institucijas;
c)           gerinti apsirūpinimo maistu ir
mitybos saugumą taikant tinkamą politiką, įskaitant
biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijų
apsaugą, prisitaikymo prie klimato kaitos politiką, informacines
sistemas, krizių prevenciją ir valdymą, mitybos saugumo
strategijas, skirtas pažeidžiamoms gyventojų grupėms;
d)           skatinti saugią ir tvarią
praktiką maisto ir pašarų tiekimo grandinėje.
Migracija ir
prieglobstis
a)           Skatinti migracijos valdymą
visais lygmenimis;
b)           užtikrinti geresnį migracijos
srautų valdymą visais lygmenimis;
c)           stiprinti didesnio žmonių
judumo regioniniu ir pasauliniu mastu vystomąjį poveikį, kartu
skatinant ir apsaugant migrantų teises, padedant rengti ir
įgyvendinti tinkamą regioninę ir nacionalinę migracijos ir
prieglobsčio politiką bei įtraukiant migracijos aspektą
į kitų sričių regioninę ir nacionalinę
politiką;
d)           gerinti bendrą migracijos ir
vystymosi ryšio supratimą, įskaitant vyriausybės politikos
socialines ir ekonomines pasekmes migracijos (prieglobsčio) ar kitose
sektoriuose.
B.
PILIETINĖS VISUOMENĖS ORGANIZACIJŲ IR VIETOS VALDŽIOS
INSTITUCIJŲ PROGRAMA
Atsižvelgiant
į dar kartą patvirtintą ES paramą demokratijai, žmogaus
teisėms ir geram valdymui, Besivystančių pilietinės
visuomenės organizacijų ir vietos valdžios institucijų programa
bus stiprinamas šalių partnerių pilietinės visuomenės
organizacijų ir vietos valdžios institucijų bendradarbiavimas,
keitimasis žiniomis ir patirtimi, taip pat gebėjimai, siekiant padėti
įgyvendinti tarptautiniu lygmeniu sutartus vystymosi tikslus.
Remiantis 6 straipsnyje išdėstytomis
sąlygomis, programa padeda užtikrinti:
a)           integracinę ir
įgalintą visuomenę šalyse partnerėse, sukuriant stipresnes
pilietinės visuomenės organizacijas ir vietos valdžios institucijas
bei pagrindines paslaugas, teikiamas gyventojų grupėms, kurioms jos
reikalingos;
b)           didesnį Europos
piliečių sąmoningumo lygį vystymosi klausimais ir aktyvią
viešąją paramą Sąjungoje, potencialiose šalyse
kandidatėse ir šalyse kandidatėse, siekiant mažinti skurdą ir
įgyvendinti tvaraus vystymosi strategijas šalyse partnerėse;
c)           didesnius Europos ir pietinių
regionų pilietinės visuomenės organizacijų ir vietos
valdžios institucijų tinklų pajėgumus, siekiant užtikrinti
esminį ir tęstinį dialogą vystymosi srities politikos
klausimais.
Šia programa
remiami veiksmai:
a)           intervencijos šalyse
partnerėse, kuriomis remiamos pažeidžiamos ir atskirtos grupės
mažiausiai išsivysčiusiose šalyse, teikiant pagrindines paslaugas per
pilietinės visuomenės organizacijas ir vietos valdžios institucijas;
b)           tam tikrų veikėjų
gebėjimų stiprinimas kartu teikiant paramą pagal
nacionalinę programą, kai veiksmais siekiama:
i) stiprinti pilietinės visuomenės
organizacijų gebėjimą veiksmingai dalyvauti vystymosi procese;
ii) skatinti geresnį pilietinės
visuomenės organizacijų, valstybės ir kitų vystymosi
proceso dalyvių bendradarbiavimą vystymosi klausimais;
iii) stiprinti vietos valdžios institucijų
gebėjimus veiksmingai dalyvauti vystymosi procese, pripažįstant
konkretų jų vaidmenį ir ypatumus;
c)           didinti visuomenės
informuotumą vystymosi klausimais bei skatinti formalų ir
neformalų švietimą vystymosi klausimais Sąjungoje, šalyse kandidatėse
ir potencialiose šalyse kandidatėse, diegti vystymosi politiką
Europos visuomenėse, sutelkti didesnę viešąją paramą
veiksmams, skirtiems kovai su skurdu, ir veiksmams, kuriais siekiama užtikrinti
labiau lygybės principais grindžiamus išsivysčiusių ir
besivystančių šalių santykius, didinti informuotumą apie
klausimus ir sunkumus, su kuriais susiduria besivystančios šalys ir
jų tautos, remti socialinį globalizacijos aspektą;
d)           pilietinės visuomenės
organizacijų ir vietos valdžios institucijų tinklų, jų
organizacijų ir įvairių suinteresuotųjų šalių,
dalyvaujančių Europos viešosiose diskusijose dėl vystymosi,
veiklos koordinavimas, gebėjimų ir institucijų stiprinimas; taip
pat pietinių regionų pilietinės visuomenės
organizacijų ir vietos valdžios institucijų tinklų bei
skėtinių organizacijų veiklos koordinavimas, gebėjimų
ir institucijų stiprinimas.
Pilietinės visuomenės
organizacijos yra nevalstybinės, pelno
nesiekiančios organizacijos, veikiančios nepriklausomai ir
atskaitingai, kaip antai: nevyriausybinės organizacijos, vietos tautoms
atstovaujančios organizacijos, nacionalinėms ir (arba) etninėms
mažumoms atstovaujančios organizacijos, vietos prekiautojų
asociacijos ir piliečių grupės, kooperatyvai, darbdavių
asociacijos ir profesinės sąjungos (socialiniai partneriai),
ekonominiams ir socialiniams interesams atstovaujančios organizacijos,
organizacijos, kovojančios su korupcija ir sukčiavimu bei
skatinančios gerą valdymą, pilietinių teisių
organizacijos ir organizacijos, kovojančios su diskriminacija, vietos
organizacijos (įskaitant tinklus), dalyvaujančios decentralizuoto
regioninio bendradarbiavimo ir integracijos procese, vartotojų
organizacijos, moterų ir jaunimo organizacijos, aplinkos, mokymo,
kultūros, mokslinių tyrimų ir mokslo organizacijos, universitetai,
bažnyčios ir religinės asociacijos bei bendruomenės,
žiniasklaida ir bet kokios nevyriausybinės asociacijos ir nepriklausomi
fondai, įskaitant nepriklausomus politinius fondus, kurie gali
prisidėti įgyvendinant šio reglamento tikslus.
Vietos valdžios institucijos yra įvairios žemesnio nei nacionalinio lygmens valdžios
institucijos, t. y. savivaldybės, bendruomenės, rajonai,
apskritys, provincijos, regionai ir kt.
***
VI PRIEDAS
VEIKLOS
SRITYS PAGAL PANAFRIKOS PROGRAMĄ
Panafrikos
programa remiami Bendros Afrikos ir ES strategijos tikslai ir bendrieji
principai, visų pirma:
a)           remti tikslus, iniciatyvas ir
veiklą, apibrėžtą Bendroje Afrikos ir ES strategijoje bei
paskesniuose jos veiksmų planuose, aprėpiančiuose, be kita ko,
šias sritis: taiką ir saugumą, demokratinį valdymą ir
žmogaus teises, prekybą, regioninę integraciją ir
infrastruktūrą (įskaitant transportą), TVT,
energetiką, klimato kaitą ir aplinką, migraciją, judumą
ir užimtumą, mokslą, informacinę visuomenę ir kosmosą
bei kitus bendruosius klausimus;
b)           remti kitas svarbias iniciatyvas ir
veiklą pagal darbo tvarkos susitarimus, sudarytus atsižvelgiant į
Bendrą strategiją;
c)           taikyti požiūrį į
„traktuoti Afriką kaip vienetą“ ir skatinti regioninio ir žemyninio
lygmenų nuoseklumą, visų pirma skiriant dėmesį
tarpregioninio, žemyninio ar pasaulinio pobūdžio veiklai, ir remti bendras
Afrikos ir ES iniciatyvas pasaulinėje arenoje.
VII PRIEDAS
ORIENTACINĖS PASKIRSTYTINOS SUMOS 2014–2020 M.
(MLN. EUR)
Geografinės
programos         13 991,5 MLN. EUR
Visuotinių
viešųjų gėrybių ir uždavinių teminė programa    6 303,2
MLN. EUR
Iš jų:
 –                         Aplinka ir klimato kaita –                         Tvari energetika –                         Žmogaus socialinė raida –                         Aprūpinimas maistu ir tvarus žemės ūkis –                         Migracija ir prieglobstis || 31,8 %[28] 12,7 % 20,0 % 28,4 % 7,1 %
Bent
50 proc. lėšų, turimų prieš panaudojant OECD metodikos
rodiklius (Rio rodiklius), bus panaudota veiksmams klimato politikos srityje ir
su aplinka susijusiems tikslams pasiekti.
Pilietinės
visuomenės organizacijų ir vietos valdžios institucijų
teminė programa 2 000 MLN. EUR
Panafrikos
programa 1 000 MLN. EUR
FINANSINĖ TEISĖS AKTO
PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
              1.1.    Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
              1.2.    Atitinkama
(-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
              1.3.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pobūdis
              1.4.    Tikslas
(-ai)
              1.5.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pagrindas
              1.6.    Trukmė
ir finansinis poveikis
              1.7.    Numatomas
(-i) valdymo metodas (-ai)
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
              2.1.    Priežiūros
ir atskaitomybės taisyklės
              2.2.    Valdymo
ir kontrolės sistema
              2.3.    Sukčiavimo
ir pažeidimų prevencijos priemonės
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO
(INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
              3.1.    Atitinkama
(-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os)
ir biudžeto išlaidų eilutė(s)
              3.2.    Numatomas
poveikis išlaidoms
              3.2.1. Numatomo poveikio
išlaidoms suvestinė
              3.2.2. Numatomas poveikis
veiklos asignavimams
              3.2.3. Numatomas poveikis
administracinio pobūdžio asignavimams
              3.2.4. Suderinamumas su
dabartine daugiamete finansine programa
              3.2.5. Trečiųjų
šalių finansinis įnašas
              3.3.    Numatomas poveikis
įplaukoms
FINANSINĖ
TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA

1.
PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA
1.1.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas

Europos
Parlamento ir Tarybos reglamento pasiūlymas, kuriuo nustatoma vystomojo
bendradarbiavimo finansinė priemonė

1.2.
Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB
sistemoje[29][30]

19
antraštinė dalis: Išorės santykiai
19 02: Bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis
migracijos ir prieglobsčio srityje
19 09: Santykiai su Lotynų Amerika
19 10: Santykiai su Azija, Vidurine Azija bei Artimaisiais
ir Viduriniaisiais Rytais (Iraku, Iranu, Jemenu)
21
antraštinė dalis: Vystymasis ir santykiai su Afrikos, Karibų
jūros ir Ramiojo vandenyno regiono (AKR)valstybėmis
21 02: Maisto sauga
21 03: Nevalstybiniai subjektai, dalyvaujantys vystymosi
procese
21 04: Aplinka ir tvarus gamtos išteklių,
įskaitant energiją, valdymas
21 05: Žmogaus ir socialinė raida

1.3.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis

x Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (susijusi) su nauju veiksmu
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta
įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus
parengiamuosius veiksmus[31]

¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs
(-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į
naują priemonę

1.4.
Tikslai
1.4.1.
Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis
(-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia
iniciatyva)

Šio
reglamento tikslas yra skatinti tvarų ir integracinį vystymąsi
šalyse partnerėse ir regionuose partneriuose, visų pirma siekiant
panaikinti skurdą ir skatinti demokratijos, teisinės valstybės,
gero valdymo ir pagarbos žmogaus teisėms principus, kaip numatyta ES
sutartyje, Lotynų Amerikoje, Afrikoje ir Azijoje, kartu užtikrinant
Komisijos komunikato „ES vystymosi politikos poveikio didinimas.
Pokyčių darbotvarkė“ įgyvendinimą.

1.4.2.
Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama
VGV / VGB veikla

Šiuo
reglamentu nustatomos ES intervencijos svarbiausios sudedamosios dalys ir
pagrindas. Reglamento tikslai įvairiose programose (geografinėse
programose, visuotinių viešųjų gėrybių ir
uždavinių teminėje programoje, pilietinės visuomenės
organizacijų ir vietos valdžios institucijų teminėje programoje
ir Panafrikos programoje) pakeičiami konkrečiais tikslas
atliekant daugiametį programavimą ir įgyvendinant metines
veiksmų programas, kuriose išsamiai aprašomi ES vykdytini veiksmai,
įskaitant tikėtinus šių veiksmų rezultatus ir poveikį.
Todėl konkretūs tikslai yra nustatomi, turint omenyje tam tikro
veiksmo ypatumus.
Tūkstantmečio
vystymosi tikslai, ar tarptautiniu lygmeniu sutarti skurdo mažinimo tikslai,
pakeisiantys TVT po 2015 m., yra patikimi veiksmingumo rodikliai:
Nr. 1: 1 TVT – Panaikinti skurdą ir
badą
–
Perpus sumažinti žmonių, kurių pajamos
neviršija 1 JAV dolerio per dieną, skaičių.
–
Užtikrinti visišką ir produktyvų
užimtumą bei deramą darbą visiems, įskaitant moteris ir
jaunimą.
–
Perpus sumažinti alkstančių asmenų
skaičių.
Nr. 2: 2 TVT – Visuotinis švietimas
Užtikrinti,
kad vaikai, tiek berniukai, tiek mergaitės, visur galėtų baigti
visą pradinę mokyklą.
Nr. 3: 3 TVT – Lyčių lygybė
Atsikratyti
lyčių skirtumų pradinės ir vidurinės mokyklos
sistemose bei visais švietimo lygmenimis
Nr. 4: 4 TVT – Vaikų sveikata
Dviem
trečdaliais sumažinti jaunesnių nei penkerių metų
vaikų mirtingumo lygį.
Nr.
5 – 5 TVT – Motinų sveikata
–
Trim ketvirčiais sumažinti motinų
mirtingumo lygį.
–
Iki 2015 m. užtikrinti visuotinę galimybę
naudotis reprodukcinės sveikatos paslaugomis.
Nr. 6: 6 TVT – Kovoti su ŽIV/AIDS, maliarija
ir kitomis ligomis.
–
Sustabdyti ir mažinti ŽIV/AIDS plitimą.
–
Užtikrinti visuotinę galimybę gydytis nuo
ŽIV/AIDS visiems, kam to reikia.
–
Sustabdyti ir mažinti maliarijos ir kitų
svarbių ligų plitimą.
Nr.
7 – 7 TVT – Aplinkos tvarumas
–
Integruoti tvaraus vystymosi principus į
šalių politiką ir programas bei sustabdyti gamtos išteklių
netekimą.
–
Mažinti biologinės įvairovės
nykimą, siekiant gerokai sumažinti nykimo lygius.
–
Perpus sumažinti žmonių, neturinčių
ilgalaikės galimybės gauti švaraus geriamojo vandens ir naudotis
pagrindinėmis sanitarijos priemonėmis, skaičių.
–
Iki 2020 m. užtikrinti, kad gerokai
pagerėtų bent 100 milijonų lūšnynų gyventojų
gyvenimo sąlygos.
Nr.
8 – 8 TVT – Globali partnerystė vystymosi srityje
–
Toliau plėtoti atvirą, taisyklėmis
pagrįstą, nuspėjamą, nediskriminuojančią prekybos
ir finansų sistemą.
–
Tenkinti ypatingus mažiausiai
išsivysčiusių šalių, sausumos valstybių ir mažose salose
įsikūrusių besivystančių šalių poreikius.
–
Išsamiai spręsti besivystančių
šalių skolos problemą.
–
Bendradarbiaujant su farmacijos bendrovėmis,
suteikti galimybę naudotis įperkamais svarbiausiais vaistais
besivystančiose šalyse.
–
Bendradarbiaujant su privačiuoju sektoriumi,
suteikti galimybę naudotis naujosiomis technologijomis, visų pirma
informacijos ir ryšio technologijomis.
Atitinkama VGV / VGB veikla
19
02 : Bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis migracijos ir
prieglobsčio suteikimo srityje
19
09 : Santykiai su Lotynų Amerika
19
10 : Santykiai su Azija, Vidurine Azija bei Artimaisiais ir Viduriniaisiais
Rytais (Iraku, Iranu, Jemenu)
21
02 : Maisto sauga
21
03 : Nevalstybiniai subjektai, dalyvaujantys vystymosi procese
21
04 : Aplinka ir tvarus gamtos išteklių, įskaitant energiją,
valdymas
21
05 : Žmogaus ir socialinė raida

1.4.3.
Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis

Nurodyti poveikį,
kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams
gavėjams (tikslinėms grupėms).
Šiuo
reglamentu nustatomos ES intervencijos svarbiausios sudedamosios dalys ir
pagrindas. Konkretūs veiksmai formuluojami vykdant daugiametį
programavimą ir įgyvendinant metines veiksmų programas, išsamiai
išdėstant ES vykdytinus veiksmus, kartu nurodant tų veiksmų
tikėtinus rezultatus ir poveikį. Konkretūs rodikliai yra
nustatomi, turint omenyje tam tikro veiksmo ypatumus.

1.4.4.
Rezultatų ir poveikio rodikliai

Nurodyti
pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.
Šiuo
reglamentu nustatomos ES intervencijos svarbiausios sudedamosios dalys ir
pagrindas. Konkretūs veiksmai formuluojami vykdant daugiametį
programavimą ir įgyvendinant metines veiksmų programas, išsamiai
išdėstant ES vykdytinus veiksmus, kartu nurodant tų veiksmų
tikėtinus rezultatus ir poveikį. Konkretūs rodikliai yra
nustatomi, turint omenyje tam tikro veiksmo ypatumus.
Tarptautiniu
lygmeniu sutarti tikslai ir rodikliai, susiję su TVT ir klimato kaita, jau
žinomi. Visoms svarbioms ES politikos priemonėms turi būti sukurti
aiškūs rodikliai, stebėsenos ir ataskaitų teikimo
taisyklės. Stebint, ar pasiekama tinkamų rezultatų, susijusių
su labiausiai pažeidžiamų visuomenės grupių socialine
įtrauktimi, bus svarbu atskirti rodiklius.

1.5.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas
1.5.1.
Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai

Žr.
poveikio vertinimą ir aiškinamąjį memorandumą.
ES
ir toliau pasiryžusi padėti besivystančioms šalims mažinti
skurdą ir visiškai jį panaikinti šalyse partnerėse ir regionuose
partneriuose pagal Sutartyse numatytus vystomojo bendradarbiavimo tikslus.

1.5.2.
Papildoma ES dalyvavimo nauda

ES
užima itin neutralią ir nešališką poziciją vykdydama išorės
veiksmus valstybių narių vardu ir su valstybėmis narėmis,
tai suteikia jai dar didesnį patikimumą šalyse, kurioje ji vykdo
veiklą. Pati ES turi kritinę masę ir gali spręsti
pasaulinius uždavinius, tokius kaip skurdo mažinimas ir klimato kaita. Dėl
didelio masto ir turimų tarptautinių susitarimų ji gali
padėti skurstantiems atokiausiuose pasaulio regionuose, įgyvendindama
ir koordinuodama paramą.
Atlikdama
savo įtraukties ir daugiašališkumo skatintojos vaidmenį, Sąjunga
gali padaryti daugiau nei kitos tarptautinės organizacijos.
Veikdama
išvien, Sąjunga gali turėti didesnį poveikį ir svorį
palaikant dialogą politikos klausimais ir vykdant paramos
teikėjų bendradarbiavimo veiklą.
Darbas
su ES taip yra ekonomiškai naudingesnis, nes administracinės išlaidos yra
mažesnės nei vidutinės.

1.5.3.
Panašios patirties išvados

Vertinimai,
Audito rūmų ataskaitos, geografinių programų tarpinės
peržiūros rodo, kad pažanga įgyvendinant kai kuriuos TVT
besivystančiose VBP šalyse padaryta naudojantis VBP. Tačiau
atsižvelgiant į atsakomybės principą, būtent paramą gaunančios
vyriausybės turėtų tvirtinti ir įgyvendinti būtinas
reformas ir politiką, kuriomis užtikrinami tokie laimėjimai.
Nauji
VBP įgyvendinimo aspektai, kaip antai parama biudžetui ir sektorinis
požiūris, leido užtikrinti glaudesnį bendradarbiavimą su šalimis
partnerėmis: yra aiški sąsaja tarp dialogo politikos klausimais su
šalimis paramos gavėjomis ir pagalbos teikimo aspekto. Be to, dėl
naujų įgyvendinimo priemonių galima veiksmingiau paskirstyti
darbą, paramos teikėjams leidžiant teikti bendrą finansavimą.
Teminės
programos suteikė Komisijai papildomo lankstumo sprendžiant
konkrečius sunkumus ir taip pat tapo naudinga priemone geografinėms
programoms papildyti.
Globalizuotoje
aplinkoje reikia abipusių pastangų siekiant stiprinti vidaus ir
išorės veiksmus. Išeities taškas yra tai, kad svarbiausia sąvoka turi
būti integracija, o ne dubliavimasis. Taikoma sistema buvo nepakankama,
kad Komisija galėtų sparčiai imtis pakankamų
intervencinių veiksmų, nepaisant to, kad tai buvo būtina
siekiant užtikrinti ES vidaus politikos veiksmingumą.
Kai
kuriais atvejais teminės programos nebuvo pakankamai lanksčios, kad
jomis būtų galima išspręsti pasaulinių krizių
problemas (pvz., maisto kainų krizės, paukščių gripo
problemas) ar įgyvendinti tarptautinius įsipareigojimus, prisiimtus
aukščiausiu politiniu lygmeniu (pvz., susijusius su biologine
įvairove ir klimato kaita). Todėl reikia užtikrinti didesnį
teminių programų paketo lankstumą, kad būtų
suformuluotas labiau nuspėjamas ilgalaikis įsipareigojimas,
susijęs su visuotinėmis viešosiomis gėrybėmis ir
uždaviniais, ir kad būtų galima reaguoti į įvairius
sukrėtimus, nuo kurių nukenčia nuo kurių nukenčia
neturtingiausieji.
Vystomasis
bendradarbiavimas vis dar yra pernelyg suskaldytas ir per plataus užmojo. Be
to, reikėtų stiprinti geografinių ir teminių programų
abipusį papildomumą.
Nebuvo
tinkamai atsižvelgta į konkrečius šalių poreikius per
krizę, po krizės ar esant nestabiliai padėčiai, o dėl
sprendimų dėl lėšų paskirstymo, programavimo ir
įgyvendinimo priėmimo proceso nelankstumo ES buvo sunku greitai
reaguoti į sparčiai kintančią padėtį.
VBP
buvo numatytos orientacinės paskirstytinos sumos kiekvienam regionui,
neturint nepaskirstytų lėšų paketo. Todėl ribojama
galimybė sutelkti išteklius atsakant į nenumatytus poreikius.
Galiausiai
dabartinis programavimo ir įgyvendinimo procesas, numatytas VBP, yra per
sudėtingas, neleidžia suderinti ES programavimo ciklo su partnerių
ciklais ir vykdyti bendrą programavimą su valstybėmis
narėmis. Be to, nėra aiškios teisinės sistemos, kaip naudoti
inovacines priemones, kuriomis naudojasi kiti paramos teikėjai, kaip antai
mišri veikla ir privačiojo bei viešojo sektorių partnerystės
ryšių naudojimas.

1.5.4.
Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis
atitinkamomis priemonėmis

Peržiūrėta
priemonė yra bendrosios išorės veiksmų finansinių
priemonių struktūros neatsiejama dalis, suskirstoma į keturis
pagrindinius skyrius: politikos skyrius, kurio tikslas, visų pirma yra
užtikrinti bendradarbiavimą su šalimis partnerėmis biudžeto ribose ir
už jo ribų; darbas, susijęs su bendraisiais prioritetais ir
vertybėmis; humanitarinė pagalba ir civilinė sauga; krizių
valdymas.
Be
to, kiekvienai valstybei vystomasis bendradarbiavimas vyks kartu taikant
naują Partnerystės priemonę. VBP, EPF ir EKPP sąveika bus
ypač stipri VBP pilietinės visuomenės organizacijoms ir vietos
valdžios institucijoms skirtame bei visuotinių viešųjų
gėrybių ir uždavinių teminiame pakete, nes šie paketai
aprėps ir (arba) papildys veiksmus geografinėse teritorijose, kurias
apima šios minėtos priemonės, šiose srityse: parama pilietinės
visuomenės organizacijoms ir vietos valdžios institucijoms, klimato kaita,
energetika, aprūpinimas maistu, žmogaus socialinė raida ir migracija.
Sąveika
su prekybos politika, ypač su „BLS, „BLS plius“ ir „Viskas, išskyrus
ginklus“ programomis, ir prekybos susitarimai vis dar bus itin svarbi
priemonė įgyvendinant prekybos paramos ir su prekyba susijusios
pagalbos veiksmus, finansuojamus pagal VBP, dvišaliu ir regioniniu lygmeniu.
Globalizacijos
sąlygomis įvairios ES vidaus politikos (aplinkos, klimato kaitos,
užimtumo (įskaitant deramą darbą), lyčių lygybės,
energetikos, vandens, transporto, teisingumo ir saugumo, mokslinių
tyrimų, informacinės visuomenės, imigracijos,
žuvininkystės) kryptys vis labiau tampa ES išorės veiksmų
dalimi, ir pagal strategiją „Europa 2020“ ir Lisabonos sutartį
būtina abipusiai stiprinti vidaus ir išorės veiksmus. Išeities taškas
yra tai, kad svarbiausias prioritetas turi būti integracija, o ne dubliavimasis.
Svarbiausi argumentai: i) mūsų išorės veiksmų nuoseklumas;
ii) pagalbos veiksmingumas, ypač įgyvendinant
įsipareigojimą mažinti veikėjų ir programų
skaičių; ir iii) didžiausios politikos tikslų sąveikos
užtikrinimas.

1.6.
Trukmė ir finansinis poveikis

x Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
ribota
–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva)
–
x Finansinis poveikis nuo 2014/01/01
iki 2020/12/31
–
x Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
neribota nuo 2014/01/01
–
Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM
iki MMMM,
–
vėliau – visavertis taikymas.

1.7.
Numatomas (-i) valdymo metodas (-ai)[32]

x Komisijos vykdomas tiesioginis
centralizuotas valdymas
x Netiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant:
–
x vykdomosioms įstaigoms
–
x Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[33]
–
x nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas
teikiančioms įstaigoms
–
¨  asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų
vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį
ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame
Finansinio reglamento 49 straipsnyje
¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis
x Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis
x Jungtinis valdymas
kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)
Jei nurodomas daugiau
kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio
punkto pastabų skiltyje.
Pastabos
Pagal šį
reglamentą finansuotini veiksmai bus įgyvendinami Komisijai vykdant
tiesioginį centralizuotą valdymą iš būstinės ir (arba)
per Sąjungos delegacijas ar taikant bet kurį kitą finansų
reglamente numatytą valdymo metodą, kad būtų veiksmingiau
pasiekti šio reglamento tikslai.
Prireikus tam
tikriems veiksmams galima numatyti bendrą valdymą su JT
agentūromis ir įstaigomis, Europos ar tarptautinėmis
finansų institucijomis, kaip antai Europos investicinis bankas, Europos
rekonstrukcijos ir plėtros bankas, Pasaulio bankas ar Afrikos plėtros
bankas, bei kitomis vystymosi srityje veikiančiomis tarptautinėmis
organizacijomis.

2.
VALDYMO PRIEMONĖS
2.1.
Priežiūros ir atskaitomybės
taisyklės

Nurodyti dažnumą
ir sąlygas.
Europos Komisijos stebėsenos ir vertinimo sistemose vis daugiau
dėmesio skiriama rezultatams. Šiose sistemose dirba ir Komisijos
personalas, ir išorės specialistai.
Užduočių vadovai delegacijose ir Komisijos
būstinėje nuolat stebi projektų ir programų
įgyvendinimą įvairiais būdais, be kita ko, jei
įmanoma, rengdami apsilankymus vietoje. Stebint gaunama vertingos
informacijos apie pažangą, ir vadovai gali nustatyti esamas bei galimas
kliūtis ir imtis veiksmų joms pašalinti.
Samdomi nepriklausomi išorės ekspertai vertina ES išorės
veiksmų įgyvendinimą pagal tris atskiras sistemas. Šie
vertinimai padeda didinti atskaitomybę ir tobulinti tolesnius veiksmus,
taip pat galima pasinaudoti ankstesne patirtimi formuojant būsimą
politiką ir planuojant veiksmus. Pagal visas priemones taikomi
tarptautiniu mastu pripažinti OECD DAC vertinimo kriterijai, įskaitant
(galimą) poveikį.
Visų pirma projektų lygmeniu Komisijos būstinės
valdomoje į rezultatus orientuotos stebėsenos (angl. ROM)
sistemoje gaunama glausta tikslinė paramos priemonių imties
kokybės apžvalga. Nepriklausomi ROM specialistai, taikydami labai
sistemingą ir standartizuotą metodiką, pateikia vertinimą
balais, kurie parodo projekto pranašumus ir trūkumus, ir pateikia
rekomendacijų, kaip padidinti veiksmingumą.
Vykdant projektų vertinimus, kuriems vadovauja už projektą
atsakinga ES delegacija, atliekama kruopšti išsamesnė analizė ir
projektų vadovams padedama tobulinti tolesnius veiksmus ir pasirengti
būsimiems veiksmams. Samdomi nepriklausomi įvairių teminių
ir geografinių sričių išorės specialistai atlieka
analizę ir renka visų suinteresuotųjų subjektų,
įskaitant galutinius naudos gavėjus, atsiliepimus ir duomenis.
Komisija taip pat atlieka savo politikos strateginius vertinimus,
pradedant programavimu bei strategija ir baigiant paramos konkrečiam
sektoriui (pavyzdžiui, sveikatos, švietimo ir t. t.), valstybei arba
regionui arba konkrečios priemonės įgyvendinimu. Šie vertinimai
yra svarbūs formuojant politiką, rengiant priemones ir projektus. Visi
šie vertinimai skelbiami Komisijos interneto svetainėje, o nustatytų
faktų santrauka pateikiama metinėje ataskaitoje Tarybai ir Europos
Parlamentui.

2.2.
Valdymo ir kontrolės sistema
2.2.1.
Nustatyta rizika

Rizikos
aplinka
Paramos
pagal šią priemonę teikimo sąlygoms būdinga rizika, kad
nebus įgyvendinti priemonės tikslai, kad finansų valdymas nebus
pakankamai geras ir (arba) kad nebus laikomasi taikytinų taisyklių
(teisėtumo ir tvarkingumo klaidos):
–
dėl ekonominio (politinio) nestabilumo ir
(arba) gaivalinių nelaimių gali kilti sunkumų ir gali būti
vėluojama rengti ir įgyvendinti intervencinius veiksmus, ypač
pažeidžiamose valstybėse;
–
dėl nepakankamų institucinių ir
administracinių gebėjimų šalyse partnerėse gali kilti
sunkumų ir gali būti vėluojama rengti ir įgyvendinti
intervencinius veiksmus;
–
įgyvendinant geografiškai išskaidytus
projektus ir programas (kuriais aprėpiama daug valstybių,
teritorijų, regionų) gali kilti su logistikos (išteklių)
stebėsena susijusių sunkumų, ypač vykdant stebėsenos
veiksmus vietose;
–
dėl galimų partnerių (paramos
gavėjų) įvairovės ir skirtingų jų vidaus
kontrolės struktūrų bei pajėgumų Komisijos turimi
ištekliai, skirti įgyvendinimui remti ir stebėti, gali susiskaidyti,
todėl sumažės jų veiksmingumas ir efektyvumas;
–
dėl turimų duomenų apie išorės
pagalbos rezultatus ir poveikį (nacionalinių vystymosi planų
įgyvendinimą šalyse partnerėse) prastos kokybės ir
nedidelio kiekio Komisijai gali būti sunkiau teikti ataskaitas apie
rezultatus ir prisiimti už juos atsakomybę.
Tikėtinas
taikytinų taisyklių nesilaikymo rizikos lygis
Priemonės
reikalavimų laikymosi tikslas yra išlaikyti ankstesnį EuropeAid
portfelio reikalavimų nevykdymo rizikos lygį (klaidų lygį),
kuris yra liekamosios „grynosios“ mažiau nei 2 proc. paklaidos lygis
(daugiamečiu pagrindu įgyvendinus visas suplanuotas užbaigtų
sutarčių kontrolės priemones ir atlikus taisomuosius veiksmus).
Paprastai tai reiškia, kad apskaičiuotasis klaidų lygis yra
2–5 proc., kalbant apie metinę atsitiktinę sandorių
imtį, kurią Europos Audito Rūmai analizuoja rengdami metinį
patikinimo pareiškimą (DAS). EuropeAid nuomone, tai mažiausia
reikalavimų nevykdymo rizika, kurią galima pasiekti šiomis
didelės rizikos sąlygomis, taip pat atsižvelgiant į
administracinę naštą ir būtiną reikalavimų vykdymo
kontrolės priemonių ekonominį naudingumą.

2.2.2.
Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai)

EuropeAid vidaus kontrolės struktūra
EuropeAid vidaus kontrolės ir valdymo
procesu siekiama pagrįstai patikinti, kad bus pasiekti tikslai,
susiję su jos veiklos veiksmingumu ir efektyvumu, jos finansinių
ataskaitų patikimumu ir atitiktimi taikytinai teisės aktų ir
procedūrinei sistemai.
Veiksmingumas
ir efektyvumas
Siekdama
užtikrinti veiklos veiksmingumą ir efektyvumą (ir sumažinti
didelę riziką teikiant išorės pagalbą), be visų
Komisijos strateginės politikos ir planavimo proceso aspektų, vidaus
audito sąlygų ir kitų Komisijos vidaus kontrolės
standartų reikalavimų, EuropeAid ir toliau taikys
individualizuotą pagalbos valdymo sistemą visoms priemonėms
valdyti, prie kurių bus priskirta:
–
decentralizuotas daugumos išorės pagalbos
priemonių valdymas, organizuojamas ES delegacijų vietose;
–
aiškios ir formalios finansinės
atskaitomybės ribos (iš įgalioto leidimus suteikiančio
pareigūno (generalinio direktoriaus) perduodamos delegacijos vadovui,
taikant būstinės perįgaliotojo įgaliojimus
suteikiančio pareigūno (direktoriaus) perįgaliojimą
delegacijos vadovui;
–
reguliarus ES delegacijų ataskaitų
(išorės pagalbos valdymo ataskaitų) teikimas Komisijos būstinei,
įskaitant metinį patikinimo pareiškimą, kurį teikia
delegacijos vadovas;
–
svarbi mokymo programa, skirta tiek Komisijos
būstinėje, tiek delegacijoje dirbančiam personalui;
–
reikšminga Komisijos būstinės parama ir
rekomendacijos delegacijai (taip pat internetu);
–
reguliarūs tikrinamieji vizitai į
decentralizuotas delegacijas kas 3–6 metus;
–
projektų ir programų ciklo valdymo
metodika, įskaitant:
–
kokybiškas paramos priemones, taikomas paramos
planavimui, jos įgyvendinimo metodui, finansavimo mechanizmui, valdymo
sistemai, bet kokių ją įgyvendinančių partnerių
vertinimui ir atrankai ir t. t.;
–
programų ir projektų valdymo,
stebėjimo ir ataskaitų teikimo priemones, skirtas veiksmingam
įgyvendinimui užtikrinti, įskaitant reguliarų projektų
išorės stebėjimą vietoje;
–
svarbius vertinimo ir audito elementus.
Finansinė
atskaitomybė ir apskaita
EuropeAid toliau laikysis
aukščiausių apskaitos ir finansinės atskaitomybės
standartų, taikydama kaupiamosios apskaitos sistemą (angl. ABAC) ir
specialias išorės pagalbos priemones, pvz., bendrąją RELEX
informacinę sistemą (angl. CRIS).
Kalbant
apie tam tikrų teisės aktų ir procedūrų laikymąsi
pasakytina, kad reikalavimų vykdymo kontrolės metodai aprašyti 2.3
skirsnyje (sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės).

2.3.
Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos
priemonės

Nurodyti dabartines
arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones.
Atsižvelgiant
į didelės rizikos sąlygas, kuriomis veikia EuropeAid,
sistemose reikia numatyti reikšmingą galimų operacijų atitikties
reikalavimams klaidų (pažeidimų) lygį ir kuo anksčiau
užtikrinti aukšto lygio prevencijos, nustatymo ir taisymo kontrolę
mokėjimo procese. Praktiškai tai reiškia, kad EuropeAid, vykdydama
atitikties kontrolę, daugiausia remsis svarbiomis ex ante
patikromis, kuriuos vietoje atliks tiek išorės auditoriai, tiek Komisijos
tarnybos, prieš skiriant galutines išmokas projektui (tuo pačiu metu bus
atliekami keli ex post auditai ir patikros), ir taip bus
užtikrinama kur kas didesnė apsauga negu pagal finansų apsaugos
priemones, kurios nustatytos Finansiniame reglamente. EuropeAid
atitikties reikalavimams sistemą, inter alia, sudaro šios svarbios
dalys:
Prevencijos
priemonės
–
privalomas pagrindinis paramos valdymo darbuotojų ir auditorių
mokymas, taip pat apie sukčiavimą;
–
konsultavimas (taip pat internetu), įskaitant Praktinį vadovą
sutarčių klausimais, EuropeAid vadovą ir finansų
valdymo priemonių rinkinį (įgyvendinimo partneriams);
– ex ante
vertinimas siekiant užtikrinti, kad būtų įdiegtos atitinkamos
kovos su sukčiavimu priemonės, skirtos išvengti sukčiavimo ir
jį nustatyti ES lėšų valdymo srityje, institucijose,
valdančiose tam tikras lėšas bendrojo, decentralizuoto ir
pasidalijamojo valdymo būdu;
–
šalyse partnerėse įdiegtų kovos su sukčiavimu
mechanizmų ex ante patikra vertinant, ar įvykdytas tinkamumo
paramai biudžetui gauti kriterijus, susijęs su viešųjų
finansų valdymu (t. y. aktyvus įsipareigojimas kovoti su
sukčiavimu ir korupcija, tinkamos tikrinimo institucijos, pakankamas
teisminis pajėgumas, veiksmingas reagavimas ir sankcijų mechanizmai);
–
2008 m. Akroje Komisija pasirašė Tarptautinę paramos skaidrumo
iniciatyvą (IATI) ir susitarė dėl paramos skaidrumo standarto,
pagal kurį užtikrinamas punktualesnis, išsamus ir reguliarus duomenų
teikimas apie paramos lėšas ir dokumentus;
–
nuo 2011 m. spalio 14 d. Komisija įgyvendina pirmąjį IATI
standarto etapą dėl skelbiamos pagalbos informacijos skaidrumo
iki kito aukšto lygio forumo paramos veiksmingumo klausimais susitikimo Busane
2011 m. lapkričio mėn. Be to, Komisija kartu su ES valstybėmis
narėmis kuria bendrą internetinę IT taikomąją
programą TR-AID, kurioje iš IATI ir kitų šaltinių gaunami ES
pagalbos duomenys verčiami vartotojams suprantama informacija apie
pagalbą.
Nustatomieji
ir taisomieji veiksmai
–
Išorės auditai ir tikrinimai (tiek privalomieji, tiek atliekami remiantis
rizika), įskaitant Europos Audito Rūmų auditą;
–
retrospektyviniai tikrinimai (grindžiami rizika) ir lėšų
susigrąžinimas;
–
ES finansavimo sustabdymas didelio sukčiavimo atvejais, įskaitant
didelio masto korupciją, kol valdžios institucijos imsis atitinkamų
veiksmų siekdamos pataisyti padėtį ir užkirsti kelią tokiam
sukčiavimui ateityje.
EuropeAid toliau kurs savo kovos su
sukčiavimu strategiją pagal 2011 m. birželio 24 d. patvirtintą
naująją Komisijos kovos su sukčiavimu strategiją (CAFS),
siekdama užtikrinti, inter alia, kad:
– EuropeAid
kovos su sukčiavimu vidaus kontrolės priemonės būtų
visiškai suderintos su CAFS;
– EuropeAid
sukčiavimo rizikos valdymo metodas būtų tinkamas sukčiavimo
rizikos sritims nustatyti ir tinkamai reaguoti;
–
sistemose, pagal kurias trečiosiose šalyse naudojamos ES lėšos,
būtų galima gauti svarbius duomenis siekiant juos panaudoti valdant
sukčiavimo riziką (pavyzdžiui, dvigubam finansavimui nustatyti);
–
prireikus būtų galima sudaryti tinklų veiklos grupes ir parengti
tinkamas IT priemones su išorės pagalbos sektoriumi susijusiems
sukčiavimo atvejams nagrinėti.

2.4.
Kontrolės išlaidų ir naudos
įvertinimas

Visų
EuropeAid portfelio vidaus kontrolės ir valdymo išlaidų
bendras įvertintas metinis vidurkis planuojant 2014–2020 m.
biudžetą sudaro 658 mln. EUR įsipareigojimų.
Į šią sumą įskaičiuotas Europos plėtros fondo
(EPF), kurio veikla derinama su EuropeAid valdymo struktūra, valdymas.
Šios ne veiklos išlaidos sudaro apie 6,4 proc. nustatyto metinio 10,2 mlrd. EUR
vidurkio, numatomo kaip bendrieji (veiklos ir administravimo) EuropeAid
įsipareigojimai iš jo bendrųjų išlaidų, 2012 m.
finansuojamų iš ES bendrojo biudžeto ir Europos plėtros fondo.
Skaičiuojant
valdymo išlaidas atsižvelgta į visus EuropeAid darbuotojus
būstinėje ir delegacijose, infrastruktūrą, keliones,
mokymą, stebėseną, vertinimą ir audito sutartis (taip pat
sudarytas paramos gavėjų).
EuropeAid planuoja laikui bėgant mažinti
valdymo ir operatyvinės veiklos santykį pagal pagerintą ir
supaprastintą naujosioms priemonėms taikomą tvarką,
remiantis numatomais pakeitimais pagal persvarstytą Finansinį
reglamentą. Didžiausia šių valdymo išlaidų nauda yra susijusi su
politikos tikslų įgyvendinimu, veiksmingu ir efektyviu išteklių
naudojimu, taip pat griežtų ir ekonomiškai veiksmingų
prevencinių priemonių bei kitų patikrų taikymu siekiant
užtikrinti, kad lėšos būtų naudojamos teisėtai ir tinkamai.
Nors
ateityje bus toliau siekiama tobulinti portfelio valdymo veiklos ir atitikties
patikrų pobūdį bei siekius, šios išlaidos apskritai yra
būtinos, kad būtų galima veiksmingai ir efektyviai pasiekti
priemonių tikslus patiriant mažiausią įmanomą neatitikties
riziką (mažesnė kaip 2 proc. liekamoji paklaida). Jos yra kur
kas mažesnės nei rizika, kuri būtų patiriama panaikinus arba
sumažinus vidaus kontrolę šioje labai rizikingoje srityje.

3.
NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS
POVEIKIS
3.1.
Atitinkama (-os) daugiametės finansinės
programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė
(s)

·      Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės
Daugiametės finansinės programos išlaidų
kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 IV išlaidų kategorija. Europos vaidmuo pasaulyje || DA/NDA ([34]) || ELPA[35] šalių   || šalių kandidačių[36]   || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 19 || 19 01 04 Administracinės išlaidos išorės santykių politikos srityje, VBP || NDA || NE || NE || NE || NE
 19 || 19 02: Bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis migracijos ir prieglobsčio suteikimo srityje || DA || NE || NE || NE || NE
 19 || 19 09: Santykiai su Lotynų Amerika || DA || NE || NE || NE || NE
 19 || 19 10: Santykiai su Azija, Vidurine Azija bei Artimaisiais ir Viduriniaisiais Rytais (Iraku, Iranu, Jemenu) || DA || NE || NE || NE || NE
 19 || 19 11: Išorės santykių politikos srities strategija ir koordinavimas || DA || NE || NE || NE || NE
 21 || 21 01 04 Išlaidos veiklai vystymosi ir santykių su AKR valstybėmis politikos srityje remti || NDA || NE || NE || NE || NE
 21 || 21 02: Maisto sauga || DA || NE || NE || NE || NE
 21 || 21 03: Nevalstybiniai vystymosi proceso dalyviai || DA || NE || NE || NE || NE
 21 || 21 04: Aplinka ir tvarus gamtos išteklių, įskaitant energiją, valdymas || DA || NE || NE || NE || NE
 21 || 21 05: Žmogaus ir socialinė raida || DA || NE || NE || NE || NE
·      Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės[37]
Daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti
eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris[Išlaidų kategorija……………………………………..] || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
   || [XX.YY.YY.YY.]   ||   || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE

3.2.
Numatomas poveikis išlaidoms
3.2.1.
Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė

mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: 4 || Numeris ||
 GD: DEVCO ||   ||   || N[38] 2014 metai   || N+1 2015 metai || N+2 2016 metai || N+3 2017 metai || N+4 2018 metai || N+5 2019 metai || N+6 2020 metai || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Vystomojo bendradarbiavimo priemonė (19.02, 19.09, 19.10, 21.02, 21.03, 21.04, 21.05, 21.06) || Įsipareigojimai || (1) || 2.606,815 || 2.788,125 || 2.980,045 || 3.182,977 || 3.390,185 || 3.614,782 || 3.846,274 || 22.409,105
 Mokėjimai || (2) || 411,383 || 579,190 || 1.206,218 || 1.765,760 || 2.383,491 || 3.257,677 || 12.805,385 || 22.409,105
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[39]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Biudžeto eilutės numeris 19.0104 01 ir 21.010401 ||   || (3) || 109,885 || 114,975 || 120,254 || 125,723 || 135,115 || 136,918 || 142,726 || 885,595
 IŠ VISO asignavimų DEVCO GD || Įsipareigojimai || =1+3 || 2.716,700 || 2.903,100 || 3.100,300 || 3.308,700 || 3.525,300 || 3.751,700 || 3.989,000 || 23.294,700
 Mokėjimai || =2+3 || 521,268 || 694,165 || 1.326,472 || 1.891,483 || 2.518,606 || 3.394,595 || 12.948,111 || 23 294,700
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 2.606,815 || 2.788,125 || 2.980,045 || 3.182,977 || 3.390,185 || 3.614,782 || 3.846,274 || 22.409,105
 Mokėjimai || (5) || 411,383 || 579,190 || 1.206,218 || 1.765,760 || 2.383,491 || 3.257,677 || 12.805,385 || 22.409,105
  Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || 109,885 || 114,975 || 120,254 || 125,723 || 135,115 || 136,918 || 142,726 || 885,595
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos <4> IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 2.716,700 || 2.903,100 || 3.100,300 || 3.308,700 || 3.525,300 || 3.751,700 || 3.989,000 || 23.294,700
 Mokėjimai || =5+ 6 || 521,268 || 694,165 || 1.326,472 || 1.891,483 || 2.518,606 || 3.394,595 || 12.948,111 || 23.294,700
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 || „Administracinės išlaidos“
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || N 2014 metai || N+1 2015 metai || N+2 2016 metai || N+3 2017 metai || N+4 2018 metai || N+5 2019 metai || N+6 2020 metai || IŠ VISO
 GD: DEVCO ||
  Žmogiškieji ištekliai || 85,041 || 84,182 || 83,329 || 82,480 || 82,480 || 82,480 || 82,480 || 582,473
  Kitos administracinės išlaidos || 3,909 || 3,818 || 3,781 || 3,755 || 3,755 || 3,755 || 3,755 || 26,528
 IŠ VISO DEVCO GD || Asignavimai || 88,950 || 88,000 || 87,110 || 86,235 || 86,235 || 86,235 || 86,235 || 609,001
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos <5> IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 88,950 || 88,000 || 87,110 || 86,235 || 86,235 || 86,235 || 86,235 || 609,001
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || N 2014 metai || N+1 2015 metai || N+2 2016 metai || N+3 2017 metai || N+4 2018 metai || N+5 2019 metai || N+6 2020 metai || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1-5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 2.805,650 || 2.991,100 || 3.187,410 || 3.394,935 || 3.611,535 || 3.837,935 || 4.075,235 || 23.903,701
 Mokėjimai || 610,218 || 782,165 || 1.413,582 || 1.977,718 || 2.604,841 || 3.480,830 || 13.034,346 || 23.903,701

3.2.2.
Numatomas poveikis veiklos asignavimams

–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
nenaudojami
–
ý  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
naudojami taip:
Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
 Nurodyti tikslus ir rezultatus   ò ||   ||   || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || N+4– N+7 metai || IŠ VISO
 REZULTATAI
   ||   ||   || Išlaidos || Išlaidos || Išlaidos || Išlaidos || Išlaidos || Išlaidos || Total cost
 Geografinės programos[40]…   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || .
 Tarpinė suma || 1 631,732 || 1 743,689 || 1 862,134 || 1 987,305 || 2 117,402 || 2 253,384 || 2 395,938 || 13 991,50
 Visuotinių viešųjų gėrybių ir uždavinių teminė programa... ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Tarpinė suma || 735,099 || 785,536 || 838,895 || 895,285 || 953,894 || 1 015,154 || 1 079,375 || 6 303,20
 Pilietinės visuomenės organizacijų ir vietos valdžios institucijų teminė programa... ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Tarpinė suma || 233,246 || 249,250 || 266,181 || 284,073 || 302,670 || 322,108 || 342,485 || 2 000,00
 Panafrikos programa ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Tarpinė suma || 116,623 || 124,625 || 133,090 || 142,037 || 150,335 || 161,054 || 171,242 || 1 000,00
 IŠ VISO IŠLAIDŲ || 2 716,700 || 2 903,100 || 3 100,300 || 3 308,700 || 3 525,300 || 3 751,700 || 3 989,000 || 23 294.,70

3.2.3.
Numatomas poveikis administracinio pobūdžio
asignavimams
3.2.3.1.
Suvestinė

–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
asignavimai nenaudojami
–
x Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
asignavimai naudojami taip:
mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
   || N[41] 2014 metai   || N+1 2015 metai || N+2 2016 metai || N+3 2107 metai || N+4 2018 metai || N+5 2019 metai || N+6 2020 metai || IŠ VISO
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai || 85,041 || 84,182 || 83,329 || 82,480 || 82,480 || 82,480 || 82,480 || 582,473
 Kitos administracinės išlaidos || 3,909 || 3,818 || 3,781 || 3,755 || 3,755 || 3,755 || 3,755 || 26,528
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 88,950 || 88,000 || 87,110 || 86,235 || 86,235 || 86,235 || 86,235 || 609,001
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[42]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai || 97,417 || 101,668 || 106,059 || 110,589 || 115,154 || 119,788 || 124,527 || 775,203
 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos || 12,467 || 13,307 || 14,195 || 15,134 || 19,961 || 17,129 || 18,199 || 110,392
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 109,885 || 114,975 || 120,254 || 125,723 || 135,115 || 136,918 || 142,726 || 885,595
 IŠ VISO || 198,835 || 202,976 || 207,364 || 211,958 || 221,350 || 223,152 || 228,961 || 1.494,596

3.2.3.2.
 Numatomi žmogiškųjų išteklių
poreikiai

–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
nenaudojami
–
x Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
naudojami taip:
Sąmatą nurodyti sveikais
skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu)
 ||   || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || N+4 2018 metai || N+5 2019 metai || N+6 2020 metai
  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) ||
 || XX 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 357,2 || 353,6 || 350,1 || 346,6 || 346,6 || 346,6 || 346,6
 || XX 01 01 02 (Delegacijos) || 157,8 || 156,2 || 154,6 || 153,0 || 153,0 || 153,0 || 153,0
 || XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais FTE)[43]   ||
 || XX 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) || 24,1 || 23,9 || 23,6 || 23,4 || 23,4 || 23,4 || 23,4
 || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[44]   || - būstinėje[45]   || 146,3 || 143,5 || 140,6 || 137,9 || 135,2 || 132,5 || 129,9
 || - delegacijose || 985,7 || 1032,7 || 1081,2 || 1131,2 || 1181,7 || 1232,9 || 1285,3
 || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE –netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || IŠ VISO || 1.671,1 || 1.709,8 || 1.750,1 || 1.792,1 || 1.839,8 || 1.888,4 || 1.938,1
XX yra
atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
Žmogiškųjų
išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus
priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir
prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD
gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą
ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
Vykdytinų
užduočių aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai ||
 Išorės personalas ||

3.2.4.
Suderinamumas su 2014–2020 m. daugiamete finansine
programa

–
ý  Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka 2014–2020 m. daugiametę
finansinę programą
–
¨  Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą),
reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos
išlaidų kategorijos programavimą.
Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir
nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.
–
¨  Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina
taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę
programą[46].
Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti
atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.

3.2.5.
Trečiųjų šalių įnašai

–
ý Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis
šalimis finansavimo
–
¨ Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas
apskaičiuojamas taip:
Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
   || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) || Iš viso
 Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
Numatomas poveikis įplaukoms

–
ý  Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio
įplaukoms.
–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
¨         nuosaviems ištekliams
¨         įvairioms įplaukoms
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Biudžeto įplaukų eilutė || Asignavimai, skirti einamųjų metų biudžetui || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[47]
 N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą)
 Straipsnis …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Įvairių
asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų
eilutę (-es), kuriai (-ioms) daromas poveikis.
Nurodyti poveikio
įplaukoms apskaičiavimo metodą.
[1]               EPF, Pasaulinis klimato ir biologinės
įvairovės fondas ir Pagalbos ekstremaliosios situacijos atveju
rezervas yra papildomos priemonės, neįtrauktos į ES
biudžetą.
[2]               Su tvaria energetika susijusi veikla bus viena iš
pagrindinių sričių, kuriai bus skiriamos klimato kaitos
lėšos. Be to, biologinė įvairovė, atsižvelgiant į
svarbų sveikų ekosistemų funkcijų vaidmenį maisto
gamybai, visų pirma į jos reikšmę didinant atsparumą
klimato kaitai, bus viena iš pagrindinių sričių vykdant
aprūpinimo maistu ir tvaraus žemės ūkio veiksmus.
[3]               OL L... .
[4]               „Sąjungos ir valstybių narių
bendradarbiavimo vystymosi labui politika papildo ir stiprina viena kitą“
(208 straipsnis).
[5]               Dėl energijos tiekimo saugumo ir tarptautinio
bendradarbiavimo žr. 2011 m. rugsėjo 7 d. komunikatą „ES energetikos
politika. Bendradarbiavimas su užsienio partneriais“, COM(2011) 539.
[6]               Reglamentas (ES) Nr. 182/2011.
[7]               Tarybos sprendimas (ES) 2010/427.
[8]               OL L 378, 2006 12 27, p. 41–71.
[9]               2000 m. rugsėjo 18 d. Jungtinių Tautų
tūkstantmečio deklaracija, Generalinės asamblėjos
rezoliucija.
[10]             Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių
narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Komisijos
bendras pareiškimas dėl Europos Sąjungos vystymosi politikos „Europos
konsensusas“, OL C 46, 2006 2 24, p. 1.
[11]             2011 m. spalio 13 d. komunikatas, dar nepaskelbtas OL.
[12]             2011 m. spalio 13 d. komunikatas, dar nepaskelbtas OL.
[13]             2007 m. gegužės 15 d. Tarybos išvados dėl ES
elgesio kodekso dėl papildomumo ir darbo pasidalijimo įgyvendinant
vystymosi politiką (dok. 9558/07).
[14]             2009 m. lapkričio 17 d. Tarybos išvados dėl
Paramos veiksmingumo veiklos programos (dok. 15912/09), papildytas ir
konsoliduotas 2011 m. sausio 11 d. (dok. 18239/10).
[15]             AFRIKOS IR ES STRATEGINĖ PARTNERYSTĖ, Bendra
Afrikos ir ES strategija, 2007 m. gruodžio 9 d. patvirtinta Lisabonos
aukščiausiojo lygio susitikime.
[16]             Saugumas ir vystymasis. Tarybos ir Taryboje
posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų
išvados, 2007 m. lapkričio 20 d. (dok. 15097/07).
[17]             ES atsakas į pažeidžiamumą. Tarybos ir Taryboje
posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų
išvados, 2007 m. lapkričio 20 d. (dok. 11518/07).
[18]             Tarybos išvados dėl konfliktų prevencijos, 3 101-asis
Užsienio reikalų ministrų tarybos posėdis, Liuksemburgas, 2011
m. birželio 20 d.
[19]             COM(2010) 2020 galutinis.
[20]             COM(2011) 500 galutinis.
[21]             COM(2011) 637 galutinis.
[22]             OL L 55, 2011 2 28, p. 13.
[23]             OL L….
[24]             OL L 201, 2010 8 3, p. 30.
[25]             OL L... .
[26]             OL L 314, 2001 11 30, p. 1.
[27]             OL L 163, 1996 7 2, p. 1.
[28]             Iš esmės, lėšos būtų paskirstomos tolygiai
aplinkos ir klimato kaitos klausimams.
[29]             VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla
grindžiamas biudžeto sudarymas.
[30]             DEVCO prašys kartu pakeisti politikos sritis, kai bus
planuojamas 2014 m. biudžetas.
[31]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies
a ar b punktuose.
[32]             Išsamią informaciją apie valdymo metodus ir
nuorodas į Finansinį reglamentą galima rasti svetainėje
„BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[33]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje.
[34]             DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA –
nediferencijuotieji asignavimai.
[35]             ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.
[36]             Šalių kandidačių ir, kai taikoma,
Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.
[37]             Bus užpildyta vėliau.
[38]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
pradžios metai.
[39]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[40]             Kaip apibūdinta 1.4.2. skirsnyje „Konkretus
(-ūs) tikslas (-ai) – į lentelę įtrauktos tik įvairios
reglamento programos…“
[41]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
pradžios metai.
[42]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[43]             CA – sutartininkas („Contract Agent“); INT – per
agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED –
jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en Délégation“); LA – vietinis
darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas
(„Seconded National Expert“).
[44]             Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės
personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA
eilučių).
[45]             Būtina struktūriniams fondams, Europos
žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos
žuvininkystės fondui (EŽF).
[46]             Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.
[47]             Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus
mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros
sumos atskaičius 25 proc. surinkimo išlaidų.