               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 09 14
            COM(2015) 447 final
            2015/0204(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS REGLAMENTAS
            kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 dėl tradicinių, PVM ir BNP pagrįstų nuosavų išteklių teikimo metodų ir tvarkos ir dėl priemonių, skirtų grynųjų pinigų poreikiui patenkinti

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.
                     PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               Taryba ir Komisija susitarė dėl bendro pareiškimo, pridėto prie 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos posėdžio protokolo, kai buvo priimtas teisės aktų dėl nuosavų išteklių rinkinys, kurį sudaro Sprendimas 335/2014 dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (Sprendimas dėl nuosavų išteklių), Reglamentas Nr. 608/2014, kuriuo nustatomos įgyvendinimo priemonės, ir Reglamentas Nr. 609/2014 dėl tradicinių, PVM ir BNP pagrįstų nuosavų išteklių teikimo metodų ir tvarkos ir dėl priemonių, skirtų grynųjų pinigų poreikiui patenkinti.

               Sprendimas dėl nuosavų išteklių yra svarbiausia teisinė priemonė, nustatanti pagrindinius sistemos elementus, tokius, kaip nuosavų išteklių sąrašas ir įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų viršutinės ribos (t. y. Sąjungos biudžeto dydis). Nuosavų išteklių sistemos įgyvendinimo priemonės remiasi dviem Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) straipsniais:

               –naujas reglamentas Nr. 608/204, kuriuo nustatomos įgyvendinimo priemonės, yra grindžiamas SESV 311 straipsnio 4 dalimi (įvesta Lisabonos sutartimi) ir dabar jame pateiktos metinio likučio apskaičiavimo ir įskaitymo į biudžetą, taip pat kontrolės ir priežiūros taisyklės.

               –Reglamentas Nr. 609/2014, kuris yra nauja Reglamento Nr. 1150/2000 redakcija, yra grindžiamas SESV 322 straipsnio 2 dalimi ir jame išdėstytos nuosavų išteklių teikimo taisyklės ir priemonės, skirtos grynųjų pinigų poreikiui patenkinti. Jame pateikti praktiniai susitarimai dėl tradicinių nuosavų išteklių nustatymo, pagrindžiančiųjų dokumentų saugojimo, administracinio bendradarbiavimo, BNP pagrįstiems nuosaviems ištekliams taikomos normos, nuosaviems ištekliams skirtų sąskaitų tvarkymo, jų teikimo ir tikslinimo termino, taip pat nuostatos dėl grynųjų pinigų valdymo ir neatgautinų sumų.

               Abu reglamentai įsigalios tą pačią dieną, kaip Sprendimas 335/2014, po to, kai jį patvirtins visos valstybės narės pagal savo atitinkamus konstitucinius reikalavimus. Teisės aktų rinkinys bus taikomas atgaline data nuo 2014 m. sausio 1 d.

               Minėtoje 2014 m. gegužės 26 d. bendroje deklaracijoje Komisija įsipareigojo pateikti pasiūlymą dėl Reglamento 609/2014 12 straipsnio, kad būtų galima patikslinti delspinigių už pavėluotą sumų teikimą apskaičiavimo tvarką. Deklaracijoje dar nurodyta, kad delspinigių norma (-os) nustatoma (-os) laikantis proporcingumo principo, kartu užtikrinant sklandų sistemos veikimą, kad būtų patenkintas grynųjų pinigų poreikis.

               Be delspinigių nustatymo taisyklių, šiame SESV 322 straipsnio 2 dalimi grindžiamame pasiūlyme nagrinėjama ir kasmetinio PVM ir BNP pagrįstų nuosavų išteklių tikslinimo procedūra, nes naujausias jos pakeitimas, padarytas atsižvelgiant į kaip niekada didelius 2014 m. patikslinimus, nebebus taikomas įsigaliojus Reglamentui Nr. 609/2014.

               Dar siūloma keletas kitų esamų susitarimų paaiškinimų ir patobulinimų, daugiausia techninio pobūdžio. Jais atsižvelgiama į naujausią patirtį ir įgytas žinias, susijusius su nuosavų išteklių sąskaitomis, Komisijos iždo išteklių valdymu pirmąjį pusmetį, Komisijos (Eurostato) atliekamu BNP duomenų vertinimu, baudžiamųjų veikų tyrimų poveikiu nustatant ir pateikiant tradicinius nuosavus išteklius ir pranešimu apie neatgautinas tradicinių nuosavų išteklių sumas.

               Toliau pateikiamas Komisijos siūlomų pakeitimų pagrindimas.

               2.
                     PASIŪLYMO TURINYS

               1) Komisijos nuosavų išteklių sąskaitos (Reglamento Nr. 609/2014 9 straipsnis)

               a) nurodomi subjektai, atsakingi už sąskaitos atidarymą ir tvarkymą:

               Pagal Reglamento Nr. 609/2014 9 straipsnį valstybės narės turi tvarkyti Komisijos vardu atidarytą nuosaviems ištekliams skirtą sąskaitą savo ižde arba tam tikslui paskirti įstaigą. Faktiškai visos valstybės narės, kurios nepasirinko atidaryti sąskaitos ižde, paskyrė nacionalinį centrinį banką. 9 straipsnyje turėtų atsispindėti tokia praktika – turi būti nurodyta, kad paskirti galima tik centrinius bankus. Be to, tai leis apsaugoti ES biudžetą nuo galimos finansinės rizikos, susijusios su Komisijos nuosavų išteklių laikymu komerciniuose bankuose atidarytose sąskaitose; tokios situacijos reikia vengti atsižvelgiant į šiuo reglamentu nustatytus Komisijos galimybių naudoti lėšas iš nuosavų išteklių sąskaitų apribojimus. Siekiant užtikrinti nuoseklumą, šis pakeitimas įtraukiamas ir į Reglamento Nr. 609/2014 6 straipsnį dėl įskaitymo į sąskaitas ir atsiskaitymo ir į 15 straipsnį dėl mokėjimo pavedimų vykdymo.

               b) užtikrinama, kad nuosavų išteklių sąskaitos būtų nemokamos ir joms nebūtų taikomos neigiamos palūkanos:

               Šios sąskaitos, kurias pagal Reglamento Nr. 609/2014 9 straipsnį Komisijos vardu atidarė valstybės narės, kad jose saugotų ES nuosavus išteklius, kol Komisijai neprireikia jų panaudoti mokėjimams atlikti, turėtų būti ne tik nemokamos, bet ir joms neturėtų būti taikomos palūkanos (teigiamos arba neigiamos). Šia nuostata siekiama išvengti ES biudžeto nuostolių.

               Atsižvelgiant į Reglamento Nr. 609/2014 14 straipsnio 1 dalį, pagal kurią Komisija naudoti lėšas gali tik tiek, kiek reikia biudžetui vykdyti, bet kokie toms sąskaitoms taikomi mokesčiai reikštų ES biudžete turimų lėšų sumažinimą. Todėl taip pat reikėtų vengti neigiamų palūkanų, nes jos turi tokį patį neigiamą poveikį kaip mokesčiai. Be to, kai kurioms iš šių Komisijos sąskaitų pritaikius mokesčius arba neigiamas palūkanas, būtų sudarytos nevienodos sąlygos valstybėms narėms, nes, vadovaujantis solidarumo ir bendro ES biudžeto finansavimo principais, kitos valstybės narės turėtų kompensuoti šį nuostolį BNP pagrįstais ištekliais. Todėl siūloma, kad atitinkama valstybė narė turėtų į Sąjungos biudžetą sumokėti kompensaciją už visus mokesčius ar neigiamas palūkanas, kuriuos ji taikė pagal Reglamento Nr. 609/2014 9 straipsnį Komisijos vardu atidarytai nuosavų išteklių sąskaitai.

               Šiuo pakeitimu taip pat užtikrinama, kad ES biudžetui neturės neigiamo poveikio 2014 m. birželio 5 d. Europos Centrinio Banko sprendimas 2014/337/ES (ECB/2014/23)
                  1
               , kuriame numatyta, kad neigiama palūkanų norma reiškia, kad indėlio turėtojas įsipareigoja mokėti atitinkamam nacionaliniam centriniam bankui ir kad tas nacionalinis centrinis bankas turi teisę atitinkamai debetuoti atitinkamą valdžios sektoriaus depozitinę sąskaitą, ar panašūs kitų ES centrinių bankų, kuriuose pagal Reglamento Nr. 609/2014 9 straipsnį turi būti laikomi ES nuosavi ištekliai, sprendimai. Numačius pareigą sumokėti kompensaciją būtų užtikrinta, kad visos neigiamų palūkanų, kurios jau buvo pritaikytos nuosavų išteklių sąskaitoms priėmus šį ECB sprendimą, išlaidos nebūtų dengiamos iš ES biudžeto, t. y. kad jų nedengtų visos valstybės narės. Atsižvelgiant į tai, reikėtų priminti, kad iki šiol Komisija nėra prašiusi valstybių narių sumokėti kompensaciją į nuosavų išteklių sąskaitas tais atvejais, kai ECB indėlių palūkanų normos buvo teigiamos.

               c) papildomas paaiškinimas:

               Siekiant teisinio tikrumo reikėtų patikslinti, kad 9 straipsnyje nurodytos Komisijos nuosavų išteklių sąskaitos gali būti debetuojamos tik gavus Komisijos nurodymą, jei nuosavų išteklių grynoji suma konkrečią dieną yra neigiama (t. y. kai valstybė narė turi gauti lėšas). Visi įskaitymai į šią sąskaitą atliekami vadovaujantis minėtu principu. Tai išsamus jau esamų reikalavimų paaiškinimas.

               2) PVM ir BNP pagrįstų nuosavų išteklių mėnesinių dvyliktųjų dalių mokėjimo atkėlimas į priekį (Reglamento Nr. 609/2014 10 straipsnio 3 dalis)

               Pagal Reglamento Nr. 609/2014 10 straipsnio 3 dalį, specialiems Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) išlaidų apmokėjimo poreikiams patenkinti ir atsižvelgiant į Sąjungos turimus grynuosius pinigus, valstybių narių gali būti paprašyta pirmąjį metų ketvirtį atkelti vienu ar dviem mėnesiais į priekį PVM ir BNP pagrįstų nuosavų išteklių mėnesines dvyliktąsias dalis.

               Pirmaisiais pastarųjų metų mėnesiais dėl didelių mėnesinių išmokų Europos žemės ūkio garantijų fondui (EŽŪGF) ir Europos struktūriniams ir investicijų fondams (ESI fondams) Komisijai ne kartą buvo sunku laiku atlikti visus mokėjimus dėl laikino iždo išteklių trūkumo, kuris pirmąjį metų pusmetį siekė iki 6 mlrd. EUR. Todėl turėtų būti leidžiama prireikus per pirmuosius šešis metų mėnesius atkelti dar vieną dvyliktąją dalį; ta dalis galėtų būti naudojama ir Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) išlaidų apmokėjimo poreikiams patenkinti. Šis ribotas papildomas lankstumas padėtų Komisijai laikytis reguliavimo reikalavimų dėl išmokų.

               3) PVM ir BNP pagrįstų nuosavų išteklių kasmetinių patikslinimų supaprastinimas (Reglamento Nr. 609/2014 10 straipsnio 4–7 dalys)

               Pagal Reglamento Nr. 1150/2000 10 straipsnį PVM ir BNP pagrįstų nuosavų išteklių patikslinimas atliekamas kiekvienų metų gruodžio mėnesio pirmąją darbo dieną.

               Šie patikslinimai kiekvienais metais skiriasi ir gali būti teigiami (valstybės narės turi atlikti papildomus mokėjimus) arba neigiami (valstybėms narėms grąžintinos sumos). Esant išskirtinėms aplinkybėms dėl šių patikslinimų gali susidaryti labai didelės sumos. Valstybėms narėms prievolė pateikti tokias dideles sumas gali tapti didele finansine našta, kuri gali sukelti didelių fiskalinių suvaržymų, ypač artėjant metų pabaigai. Be to, Komisijai vykdant pareigą grąžinti dideles sumas, kai bendra patikslinimų suma yra neigiama, ižde šiuo metų laikotarpiu gali susidaryti sudėtinga padėtis.

               Kaip matyti iš 2014 m. rugsėjo–spalio mėnesiais gautų duomenų, patikslintos BNP pagrįstų nuosavų išteklių sumos gali būti labai didelės dėl valstybių narių atliekamos ankstesnių metų BNP duomenų esminės peržiūros.

               Todėl Komisijos pasiūlymu 2014 m. gruodžio 18 d. Taryba priėmė Reglamentą Nr. 1377/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas Nr. 1150/2000
                  2
               , pagal kurį valstybėms narėms suteikiama galimybė esant išskirtinėms aplinkybėms atgaline data, nuo 2014 m. lapkričio 30 d., patikslintas sumas pateikti iki kitų metų rugsėjo mėnesio pirmosios darbo dienos.

               Reglamentas Nr. 1150/2000, iš dalies pakeistas Reglamentu Nr. 1377/2014, bus panaikintas, kai įsigalios Reglamentas Nr. 609/2014, t. y. tą pačią dieną, kaip Sprendimas dėl nuosavų išteklių Nr. 335/2014, po to, kai šį sprendimą patvirtins visos valstybės narės pagal savo atitinkamus konstitucinius reikalavimus. Todėl šis pakeitimas turėtų būti susijęs ir su PVM bei BNP patikslinimais.

               Nors siūlomu pakeitimu apskaičiavimo metodas nekeičiamas, juo keičiamas duomenų perdavimo terminas ir patikslintų sumų pateikimo data. Be to, taip sprendžiama didelių neigiamų patikslinimų problema.

               Pagal Reglamento Nr. 1553/89 7 straipsnio 1 dalį ir Reglamento Nr. 1287/2003 2 straipsnio 2 dalį valstybės narės turi perduoti Komisijai n metais PVM ir BNP duomenis už n-1 metus ir ankstesnius metus. Remdamasi šiais duomenimis Komisija apskaičiuos patikslinimus, o valstybėms narėms apie tikslias galutines sumas bus oficialiai pranešta n+1 metų sausio mėnesį.

               Kartu Komisija pateiktų apskaičiavimą, pagal kurį bendra patikslinimų suma perskirstoma valstybėms narėms atsižvelgiant į jų BNP dalį visų valstybių narių BNP (toliau – BNP suma) n+1 metų biudžete
                  3
               . Tam nebereikės taisomojo biudžeto, nes patikslinimai bus automatiškai ir nedelsiant perskirstyti. Taip iš esmės supaprastinama dabartinė sistema.

               Konkrečios valstybės atskiros PVM ir BNP patikslinimų sumos ir tai valstybei narei perskirstytos sumos skirtumas įskaitomas į nuosavų išteklių sąskaitas pagal 9 straipsnį n+1 metų pirmąją birželio mėnesio darbo dieną. Kadangi pagal siūlomą procedūrą valstybės narės būtų informuotos gerokai iš anksto, nebebūtų reikalingos specialios taisyklės dėl sumų, kurios yra labai didelės. Naujas PVM ir BNP tikslinimų terminas nebesutaps su valstybių narių, nedalyvaujančių finansuojant konkrečią Sąjungos veiklą ar politiką, nedalyvavimo tikslinimu pagal Reglamento Nr. 609/2014 11 straipsnį. Nedalyvavimo tikslinimo, kurio finansinis poveikis nedidelis
                  4
               , paliekama dabartinė nustatyta diena, t. y. pirmoji gruodžio mėnesio darbo diena.

               ES nacionalinės apskaitos taisyklės yra nustatytos Europos sąskaitų sistemoje (ESS 2010). Pagal šias taisykles ekonominiams srautams registruoti taikomas kaupimo principas – „kai ekonominė vertė sukuriama, pakeičiama arba išnyksta arba kai atsiranda, pakeičiami arba atšaukiami reikalavimai ir įsipareigojimai“. Pagal ESS 2010 valstybių narių PVM ir BNP pagrįsti įnašai į biudžetą registruojami kaip valdžios sektoriaus išlaidos, kaip dar vieni einamieji pervedimai pagal jiems skirtą D.76 kategoriją, ir turi įtakos valdžios sektoriaus deficitui. ES valstybėms narėms grąžinti įnašai išskaičiuojami iš šių einamųjų pervedimų. Įrašyti PVM ir BNP pagrįstų nuosavų išteklių patikslinimų poveikį valdžios sektoriaus išlaidoms reikėtų tada, kai tos sumos yra neatšaukiamai nustatytos ir todėl yra mokėtinos. Atsižvelgiant į tai, kad siūloma neatšaukiamai nustatyti sumas ir jas mokėti n+1 metais, šie metai turėtų būti svarbūs atliekant patikslinimų statistinių duomenų registravimą ir įgyvendinant Stabilumo ir augimo paktą.

               4) Apribojimo dėl BNP duomenų teikimo iki ketvirtųjų metų, einančių po atitinkamų finansinių metų, nukėlimas (Reglamento Nr. 609/2014 10 straipsnio 7 dalis)

               Dabar valstybės narės duomenis apie suvestines BNP sumas ir jų sudedamąsias dalis Komisijai turėtų pateikti iki kiekvienų metų rugsėjo 22 d. (Reglamento Nr. 1287/2003 2 straipsnio 2 dalis), o į BNP pasikeitimus galima atsižvelgti tik iki ketvirtųjų metų, einančių po atitinkamų finansinių metų, rugsėjo 30 d. Todėl yra labai mažai laiko įvertinti bet kokius su n metais susijusius pasikeitimus, apie kuriuos pranešta n+4 metais. Siekiant užtikrinti, kad BNP komitetas vis tiek dar galėtų patikrinti ir patvirtinti n metų BNP duomenis, Reglamento Nr. 609/2014 10 straipsnio 7 dalyje numatytas senaties terminas turėtų būti pratęstas nuo n+4 metų rugsėjo 30 d. iki n+4 metų lapkričio 30 d.

               Todėl Reglamento Nr. 609/2014 3 straipsnyje nurodytas minimalus Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 3 straipsnyje nurodytų statistinių procedūrų ir bazių pagrindžiančiųjų dokumentų saugojimo laikotarpis taip pat turėtų būti pratęstas nuo n+4 metų rugsėjo 30 d. iki n+4 metų lapkričio 30 d.

               5) Reglamento Nr. 609/2014 10 straipsnio supaprastinimas

               Dabar Reglamento Nr. 609/2014 10 straipsnį sudaro 9 dalys ir daugiau kaip 20 pastraipų. Siekiant aiškumo jį reikėtų padalinti į tris atskirus straipsnius, kiekvienam jų reikėtų pridėti pavadinimą ir, kai tinkama, pastraipos turėtų būti sunumeruotos.

               6) Delspinigių norma (Reglamento Nr. 609/2014 12 straipsnis)

               12 straipsnyje nurodyta delspinigių norma dabar apima bazinę normą (ECB arba euro zonai nepriklausančios šalies atveju – nacionalinio centrinio banko pagrindinę refinansavimo normą), fiksuotą metinį padidinimą 2 procentiniais punktais ir kintamą padidinimą 0,25 procentinio punkto už kiekvieną vėlavimo mėnesį. Norma taikoma visam vėlavimo laikotarpiui.

               Kadangi esant įprastoms biudžeto vykdymo sąlygoms Komisija negali pereikvoti savo sąskaitų, labai svarbu, kad nuosavi ištekliai būtų sumokėti laiku. Dabartinė sistema padėjo užtikrinti, kad biudžetui vykdyti reikalingi nuosavi ištekliai būtų teikiami laiku ir visa suma
                  5
               . Peržiūrėtose delspinigių nustatymo taisyklėse ši paskata turėtų išlikti. Be to, siekiant aiškumo ir teisinio tikrumo, taip pat turėtų būti išlaikytas taisyklių vienodumas.

               Siekiant dar labiau gerinti sklandų sistemos veikimą, visų pirma, kad nuosavi ištekliai būtų sumokami laiku ir visa suma, fiksuotą padidinimo normą reikėtų padidinti iki 3,5 procentinių punktų (tai yra, be kita ko, norma, taikoma sumoms, susigrąžintinoms pagal Finansinio reglamento taikymo taisyklių 83 straipsnio 2 dalies b punktą, jei mokėjimas privalomas ne pagal viešojo prekių pirkimo arba paslaugų pirkimo sutartį). Taip turėtų būti užtikrinta, kad nuosavų išteklių mokėjimas nebūtų sulaikytas, jei pinigų rinkoje refinansavimo išlaidos būtų mažesnės negu mokėtini delspinigiai. Pasiūlymu visų pirma turėtų būti užkirstas kelias (trumpalaikiam) vėlavimui pateikti PVM ir BNP pagrįstų nuosavų išteklių, kurie dabar sudaro daugiau kaip 80 % ES biudžeto pajamų, mėnesines dvyliktąsias dalis.

               Kita vertus, kadangi taikant dabartines taisykles ilgalaikio vėlavimo atveju gali susidaryti labai dideli delspinigiai, didžiausias metinis bazinės normos padidinimas turėtų neviršyti 20 procentinių punktų; padidinta delspinigių norma taikoma visą vėlavimo laikotarpį. Šiuo apribojimu užtikrinamas proporcingumas, nes po 5,5 vėlavimo metų delspinigiai nebedidėtų. Šiuo pakeitimu turėtų būti sprendžiamas kai kurioms valstybėms narėms didžiausią susirūpinimą keliantis klausimas, susijęs su atskirais atvejais, kai dėl labai ilgo vėlavimo tradicinių nuosavų išteklių srityje susikaupė labai dideli delspinigiai. Faktiškai, remiantis duomenimis apie per pastaruosius 5 metus susigrąžintų delspinigių sumas, 20 procentinių punktų viršutinė riba leistų daugiau kaip 30 % sumažinti valstybių narių mokėtinus delspinigius.

               Naujos taisyklės taikomos nuosavų išteklių sumoms, mokėtinoms po siūlomo reglamento įsigaliojimo. Tačiau siekiant užtikrinti sklandų perėjimą prie naujų taisyklių, delspinigių normos apribojimas taip pat taikomas, jei apie nuosavų išteklių sumą Komisija arba valstybės narės sužinojo tik po siūlomo reglamento įsigaliojimo. Pavyzdžiui, tokiu atveju, kai nuosavi ištekliai turėjo būti pateikti 2010 m., tačiau apie juos sužinoma tik po siūlomo reglamento įsigaliojimo (pvz., 2018 m.), delspinigių norma būtų taikoma pagal dabartines taisykles, tačiau metinis delspinigių normos padidinimas neviršytų 20 procentinių punktų.

               Siekdama išvengti painiavos, po siūlomo reglamento įsigaliojimo siųsdama raštus ir ragindama susimokėti delspinigius, Komisija aiškiai nurodys taikomas delspinigių nustatymo taisykles.

               7) Galimybė atleisti valstybes nares nuo finansinės atsakomybės tais atvejais, kai įskaitymas į sąskaitas arba pranešimas apie skolą muitinei pagal muitų teisės aktus atidedamas, kad nebūtų pakenkta baudžiamųjų veikų tyrimams (Reglamento Nr. 609/2014 13 straipsnio 2 dalis)

               Pagal Reglamento Nr. 609/2014 13 straipsnio 2 dalį valstybės narės atleidžiamos nuo pareigos perduoti Komisijos dispozicijon sumas, atitinkančias nustatytas Sąjungai priklausančių tradicinių nuosavų išteklių sumas, kurios tampa neatgautinomis dėl i) force majeure priežasčių arba ii) kitų priežasčių, kurių negalima joms priskirti.

               Naujajame Sąjungos muitinės kodekse
                  6
               , kuris įsigalios 2016 m. gegužės 1 d., valstybėms narėms leidžiama atidėti pranešimą ir skolos muitinei įskaitymą į sąskaitas tol, kol tai nebekliudytų baudžiamųjų veikų tyrimams
                  7
               . Iš tiesų, nedelsiant pranešus nusikalstamos veiklos vykdymu įtariamiems skolininkams galima sukliudyti kovoti su sukčiavimu ir išardyti nusikaltėlių tinklus. Be to, SESV 352 straipsnyje reikalaujama, kad valstybės narės prieš Sąjungos finansiniams interesams kenkiantį sukčiavimą imtųsi tų pačių priemonių, kurių jos imasi prieš savo pačių finansiniams interesams kenkiantį sukčiavimą. Slapti tyrimai – veiksminga ir reikalinga priemonė siekiant apsaugoti ES ir valstybių narių finansinius interesus.

               Tačiau teisės aktuose dėl nuosavų išteklių nėra aiškios taisyklės, ar galima atsisakyti siekti atgauti tradicinius nuosavus išteklius, kurių negalima susigrąžinti dėl tokių pavėluotų pranešimų. Sąjungos muitinės kodekse reguliuojami importuotojų ir nacionalinių muitinių santykiai, o teisės aktuose dėl nuosavų išteklių – valstybių narių ir Komisijos santykiai.

               Siekiant skatinti veiksmingą Sąjungos finansinių interesų apsaugą ir atsižvelgti į naujas Sąjungos muitinės kodekso nuostatas, siūloma įtraukti aiškią nuostatą, pagal kurią leidžiama tam tikromis sąlygomis, kurių reikia griežtai laikytis, atleisti valstybes nares nuo finansinės atsakomybės už tradicinių nuosavų išteklių sumas, kurios gali tapti neatgautinomis dėl atidėto pranešimo apie skolas muitinei, kad nebūtų pakenkta baudžiamųjų veikų tyrimams ir kovai su sukčiavimu. Kad galėtų sutikti, jog tokiais atvejais sumos yra neatgautinos dėl kitų priežasčių, kurių negalima priskirti atitinkamoms valstybėms narėms, (toliau kalbama apie riba, kurią pasiekus reikia pranešti) Komisija visų pirma turėtų patikrinti, ar:

               –baudžiamųjų veikų tyrimais buvo pagrįstai siekiama apsaugoti ES ir valstybių narių finansinius interesus ir jie buvo atliekami kruopščiai;

               –nuosavų išteklių praradimas buvo vien tik dėl pavėluoto pranešimo arba įskaitymo į sąskaitas, kurie buvo pavėluoti dėl baudžiamųjų veikų tyrimų, ir

               –nacionaliniams muitams ir mokesčiams nebuvo taikomos palankesnės sąlygos negu tradiciniams nuosaviems ištekliams.

               8) Ribos, pasiekus kurią reikia pranešti apie neatgautinas sumas, padidinimas (Reglamento Nr. 609/2014 13 straipsnio 3 dalis)

               Siekiant sumažinti administracinę naštą valstybėms narėms ir Komisijai, reikėtų nuo 50 000 EUR iki 100 000 EUR padidinti ribą, pasiekus kurią valstybės narės turi pranešti apie tradicinių nuosavų išteklių sumas, kurios pagal Reglamento Nr. 609/2014 13 straipsnio 3 dalį buvo pripažintos arba laikomos neatgautinomis. Šiuo pakeitimu nedaromas poveikis atvejo, apie kurį reikia pranešti, apibrėžčiai, t. y. pranešti reikia apie visas Sąjungai priklausančių tradicinių nuosavų išteklių sumas, nustatytas remiantis per to paties veiklos vykdytojo muitinį tikrinimą arba po muitinio įforminimo atliekamą tikrinimą nustatytais faktais, susijusiais su tuo pačiu pažeidimu arba tos pačios rūšies prekėmis, kai, neatsižvelgiant į atskirą sumą, bendra šių Sąjungai priklausančių tradicinių nuosavų išteklių suma, kuri buvo pripažinta arba laikoma neatgautina, viršija 100 000 EUR.

               Kadangi lieka galioti valstybių narių pareiga pagal Reglamento 608/2014 5 straipsnį pranešti apie sukčiavimą ir pažeidimus, viršijančius 10 000 EUR, į OWNRES duomenų bazę, Komisija vis dar gali tikrinti tokius atvejus ir po šių tikrinimų gali tekti atlikti mokėjimus į ES biudžetą.

               9) Paaiškinimas apie grynųjų pinigų išteklių valdymą vieninteliu išskirtiniu atveju – kai negrąžinama paskola (Reglamento Nr. 609/2014 14 straipsnio 3 dalis)

               Pagal Reglamento Nr. 609/2014 14 straipsnio 3 dalį vieninteliu atveju, kai Tarybos reglamentuose ir sprendimuose nustatyta tvarka negrąžinama pagal sutartį gauta arba garantuota paskola, ir kai negali pritaikyti kitų šioms paskoloms taikomuose finansiniuose susitarimuose numatytų priemonių, Komisija gali naudoti didesnę sumą, nei turi išteklių, Sąjungos skoloms grąžinti, neatsižvelgiant į to straipsnio 2 dalies sąlygas.

               Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, priklausomai nuo kieno kompetencijai priklauso suteiktos garantijos arba paskolos, kai kuriuos reglamentus ir sprendimus, kuriuos anksčiau priimdavo Taryba, dabar kartu priima Europos Parlamentas ir Taryba. Pavyzdžiui, tai Europos investicijų banko (EIB) sprendimai dėl EIB finansavimo operacijų, vykdomų pagal išorės įgaliojimą su ES garantija, arba sprendimai dėl makrofinansinės paramos trečiosioms šalims (kurios visų pirma dengiamos Išorės veiksmų garantijų fondo lėšomis). Nors šios nuostatos taikymo sritis nėra išplėsta, reikėtų tik patikslinti, kad ji apima tuos pačius teisės aktus, kuriuos ji apėmė iš pat pradžių.

               2015/0204 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS REGLAMENTAS

               kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 dėl tradicinių, PVM ir BNP pagrįstų nuosavų išteklių teikimo metodų ir tvarkos ir dėl priemonių, skirtų grynųjų pinigų poreikiui patenkinti

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 322 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106a straipsnį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę
                  8
               ,

               atsižvelgdama į Europos Audito Rūmų nuomonę
                  9
               ,

               kadangi:

               (1)Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000
                  10
                išdėstytas nauja redakcija Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 609/2014
                  11
               . Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 įsigalioja Tarybos sprendimo 2014/335/ES, Euratomas įsigaliojimo dieną
                  12
               . Tas sprendimas dar neįsigaliojo, nes jį turi patvirtinti visos valstybės nares;

               (2)siekiant deramai atsižvelgti į tai, kada Bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) komitetas pateikia nuomonę apie BNP duomenis, ir suteikti pakankamai laiko Komisijai (Eurostatui) atitinkamiems duomenims įvertinti, praėjusių finansinių metų BNP pasikeitimai turėtų būti galimi iki ketvirtųjų metų, einančių po atitinkamų finansinių metų, lapkričio 30 d. Todėl reikėtų pratęsti pagrindžiančiųjų dokumentų, susijusių su pridėtinės vertės mokesčiu (PVM) ir BNP nuosavais ištekliais, saugojimo laikotarpį nuo ketvirtųjų metų, einančių po dokumentuose nurodytų finansinių metų, rugsėjo 30 d. iki lapkričio 30 d.;

               (3)Komisijos nuosavų išteklių sąskaitos, kurias valstybės narės turi atidaryti pagal Reglamento (ES) Euratomas Nr. 609/2014 9 straipsnį, turėtų būti tvarkomos valstybės narės ižde arba valstybės narės centriniame banke ir turėtų būti nemokamos ir joms neturėtų būti taikomos palūkanos. Bet kokie mokesčiai ar neigiamos palūkanos sumažintų Sąjungos biudžetą ir valstybėms narėms būtų sudarytos nevienodos sąlygos. Todėl valstybės narės, taikančios tokius mokesčius ar neigiamas palūkanas Komisijos nuosavų išteklių sąskaitoms, turėtų į Sąjungos biudžetą sumokėti kompensaciją;

               (4)reikėtų patikslinti, kad Komisijos nuosavų išteklių sąskaitos, kurias valstybės narės atidarė pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 9 straipsnį, gali būti debetuojamos tik gavus Komisijos nurodymą;

               (5)kad tekstas būtų aiškesnis ir lengviau skaitomas, Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 10 straipsnį reikėtų padalinti į kelis straipsnius;

               (6)reikėtų užtikrinti, kad Komisija visada turėtų pakankamai lėšų, kad galėtų laikytis reguliavimo reikalavimų dėl išmokų, susijusių su biudžeto vykdymu, kurios daugiausia mokamos per pirmuosius šešis metų mėnesius, visų pirma patenkinti specialius Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) išlaidų apmokėjimo poreikius pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1307/2013
                  13
                ir Europos struktūrinių ir investicijų fondų išlaidų apmokėjimo poreikius pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013
                  14
               . Siekiant sumažinti mokėjimų vėlavimo, kuris pastaraisiais metais buvo patirtas dėl laikino iždo išteklių trūkumo, riziką, Komisijai turėtų būti leista atkelti iki dar vienos dvyliktosios dalies, jei tai galima pagrįsti grynųjų pinigų poreikio patenkinimu;

               (7)vadovaudamasi Reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 1150/2000, Komisija turi apskaičiuoti ir valstybes nares informuoti apie PVM ir BNP pagrįstų nuosavų išteklių patikslinimus, kad jos galėtų šias patikslinimų sumas laiku – pirmąją gruodžio mėnesio darbo dieną – įskaityti į Komisijos sąskaitą;

               (8)dėl patikslinimų susidariusios sumos, kurios turėjo būti pervestos pirmąją 2014 m. gruodžio mėnesio darbo dieną, buvo kaip niekada didelės. Siekiant išvengti nepagrįstai didelių valstybių narių biudžetų apribojimų prieš pat metų pabaigą, Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 1377/2014
                  15
                buvo iš dalies pakeistas Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, sudarant sąlygas tam tikromis išskirtinėmis aplinkybėmis atidėti šių patikslintų sumų įskaitymą į Komisijos sąskaitą;

               (9)Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, iš dalies pakeistas Reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 1377/2014, nebebus taikomas, kai tik įsigalios Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 609/2014;

               (10)supaprastinimo tikslais ir siekiant apriboti valstybių narių ir Komisijos patiriamus fiskalinius suvaržymus, ypač artėjant metų pabaigai, reikėtų supaprastinti PVM ir BNP nuosavų išteklių tikslinimo procedūrą. Todėl turėtų būti ilgesnis laiko tarpas tarp oficialaus pranešimo valstybėms narėms apie sumas ir dienos, kurią jos turi būti įskaitytos į Komisijos nuosavų išteklių sąskaitą. Pranešimas ir nustatyta diena, kurią turi būti įskaityta į sąskaitas, turėtų būti tais pačiais metais; tie metai taip pat svarbūs fiksuojant poveikį valdžios sektoriaus sąskaitose ir įgyvendinant Stabilumo ir augimo paktą. Be to, bendra patikslinimo suma turėtų būti nedelsiant perskirstyta valstybėms narėms atsižvelgiant į jų atitinkamas BNP pagrįstų nuosavų išteklių dalis. Kadangi patikslinimo poveikis bus žinomas gerokai iš anksto ir bus automatiškai perskirstytas valstybėms narėms, daugiau neturėtų būti reikalingos nukrypti leidžiančios nuostatos, tokios, kaip nustatytoji Reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 1377/2014;

               (11)delspinigių apskaičiavimo procedūra visų pirma turėtų būti užtikrinama, kad nuosavi ištekliai būtų teikiami laiku ir visa suma, nes tai yra itin svarbu siekiant Sąjungos tikslų ir vykdant jos politiką;

               (12)Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 12 straipsnyje nustatytą normą sudaro fiksuotas bazinės delspinigių normos padidinimas 2 procentiniais punktais ir laipsniškas padidinimas 0,25 procentinio punkto už kiekvieną vėlavimo mėnesį; padidinta delspinigių norma taikoma visą vėlavimo laikotarpį. Ši nuostata, perimta iš Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1150/2000 11 straipsnio, padėjo užtikrinti, kad nuosavi ištekliai būtų teikiami laiku ir visa suma. Todėl reikėtų išlaikyti dabartinės sistemos svarbiausius elementus ir prireikus juos patikslinti;

               (13)nepaisant to, kadangi esamose taisyklėse numatytas nuolatinis normos didinimas, išimtiniais atvejais teko sumokėti labai didelius delspinigius tradicinių nuosavų išteklių srityje, nes kartais tai būdavo susiję su daugelį metų trukusiu vėlavimu. Siekiant užtikrinti sistemos proporcingumą kartu išlaikant atgrasomąjį poveikį, didžiausias metinis bazinės normos padidinimas turėtų neviršyti 20 procentinių punktų;

               (14)kita vertus, fiksuotas padidinimas 2 procentiniais punktais pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 12 straipsnį, visų pirma už trumpalaikį vėlavimą, gali neskatinti laiku pateikti nuosavus išteklius, jei pinigų rinkoje refinansavimo išlaidos yra mažesnės negu mokėtini delspinigiai. Todėl, siekiant dar labiau gerinti sklandų sistemos veikimą, fiksuotą padidinimo normą reikėtų padidinti iki 3,5 procentinių punktų. Tai visų pirma turėtų užkirsti kelią vėlavimui pateikti PVM ir BNP pagrįstų nuosavų išteklių, kurie dabar sudaro daugiau kaip 80 % Sąjungos biudžeto pajamų, mėnesines dvyliktąsias dalis;

               (15)siekiant užtikrinti veiksmingą Sąjungos finansinių interesų apsaugą ir atsižvelgti į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013
                  16
                naujas nuostatas, reikėtų aiškiai numatyti galimybę tam tikromis sąlygomis, kurių reikia griežtai laikytis, atleisti valstybes nares nuo pareigos į Sąjungos biudžetą pateikti tradicinių nuosavų išteklių sumas, kurios tapo neatgautinomis dėl atidėto įskaitymo į sąskaitas arba atidėto pranešimo apie skolas muitinei, kad nebūtų pakenkta baudžiamųjų veikų tyrimams;

               (16)siekiant sumažinti administracinę naštą valstybėms narėms ir Komisijai, reikėtų padidinti ribą, kurią pasiekusios valstybės narės turi pranešti apie tradicinių nuosavų išteklių sumas, kurios buvo pripažintos arba laikomos neatgautinomis;

               (17)reikėtų patikslinti, kad Komisija Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 14 straipsnio 3 dalimi jai suteikta galimybe naudoti didesnę sumą, nei turi išteklių, kad užtikrintų Sąjungos įsipareigojimų vykdymą, vieninteliu atveju, kai Tarybos reglamentuose ir sprendimuose nustatyta tvarka negrąžinama pagal sutartį gauta arba garantuota paskola, gali pasinaudoti ir reglamentų ir sprendimų, kuriuos po Lisabonos sutarties gali priimti ne tik Taryba, bet ir Europos Parlamentas ir Taryba pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, atveju;

               (18)todėl Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

               (19)siekiant nuoseklumo, šis reglamentas turėtų įsigalioti tą pačią dieną, kaip Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 609/2014, ir taip pat turėtų būti taikomas nuo to reglamento taikymo dienos. Nors Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 turi būti pradėtas taikyti nuo 2014 m. sausio 1 d., kai kurios šio reglamento nuostatos turėtų būti taikomos tik įsigaliojus šiam reglamentui. Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 12 straipsnio pakeitimas turėtų būti taikomas tais atvejais, kai nustatyta nuosavų išteklių pateikimo diena yra po šio reglamento įsigaliojimo dienos. Tačiau valstybės narės turėtų galėti pasinaudoti bendro delspinigių normos padidinimo apribojimu ir tuo atveju, kai apie nuosavus išteklius sužinojo po šio reglamento įsigaliojimo,

               PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

               1 straipsnis

               Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 iš dalies keičiamas taip:

               (1)
                     3 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:

               „Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 3 straipsnyje nurodytų statistinių procedūrų ir bazių pagrindžiančiuosius dokumentus valstybės narės saugo iki ketvirtųjų metų, einančių po atitinkamų finansinių metų, lapkričio 30 d. PVM pagrįstų nuosavų išteklių bazės pagrindžiantieji dokumentai saugomi tokį patį laikotarpį.“

               (2)
                     6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

               a)
                     1 dalis pakeičiama taip:

               „1. Nuosavų išteklių sąskaitos tvarkomos kiekvienos valstybės narės ižde arba nacionaliniame centriniame banke ir suskirstomos pagal išteklių rūšis.“

               b)
                     3 dalies trečia pastraipa iš dalies keičiama taip:

               i)
                     pirmoje įtraukoje nuoroda į 10 straipsnio 3 dalį pakeičiama nuoroda į 10a straipsnio 1 dalį;

               ii)
                     antra įtrauka pakeičiama taip:

               „– 10b straipsnio 5 dalies pirmoje pastraipoje nurodyto apskaičiavimo rezultatas įrašomas kiekvienais metais, išskyrus 10b straipsnio 2 dalies b punkto pirmoje įtraukoje nurodytus konkrečius patikslinimus, kurie sąskaitose įrašomi pirmąją mėnesio, einančio po atitinkamos valstybės narės ir Komisijos susitarimo, darbo dieną.“

               (3)
                     9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

               a)
                     1 dalis iš dalies keičiama taip:

               i)
                     pirma ir antra pastraipos pakeičiamos taip:

               „10, 10a ir 10b straipsniuose nustatyta tvarka kiekviena valstybė narė nuosavus išteklius sumoka į sąskaitą, Komisijos vardu atidarytą ižde arba nacionaliniame centriniame banke. Ši sąskaita gali būti debetuojama tik gavus Komisijos nurodymą.

               Ta sąskaita tvarkoma nacionaline valiuta, yra nemokama ir jai netaikomos palūkanos.“

               ii)
                     pridedama trečia pastraipa:

               „Kiekviena valstybė narė kompensuoja Komisijai už visus šiai sąskaitai taikytus mokesčius ar neigiamas palūkanas pirmąją antrojo mėnesio, einančio po šių mokesčių ar neigiamų palūkanų taikymo, dieną.“

               b)
                     2 dalis pakeičiama taip:

               „2. Valstybės narės arba jų nacionaliniai centriniai bankai elektroninėmis priemonėmis Komisijai perduoda:

               a)
                     darbo dieną, kurią nuosavi ištekliai įskaitomi į Komisijos sąskaitą, sąskaitos išrašą arba įskaitymo pranešimą, kuriame nurodomas nuosavų išteklių sumokėjimas;

               b)
                     nepažeidžiant a punkto, ne vėliau kaip antrąją darbo dieną po to, kai nuosavi ištekliai įskaitomi į sąskaitą, sąskaitos išrašą, kuriame nurodomas nuosavų išteklių sumokėjimas“.

               (4)
                     10 straipsnis pakeičiamas taip:

               „10 straipsnis

               Tradicinių nuosavų išteklių teikimas

               1.
                     Pagal Sprendimo 2014/335/ES, Euratomas 2 straipsnio 3 dalį ir 10 straipsnio 3 dalį išskaičius surinkimo išlaidas, tradiciniai nuosavi ištekliai, nurodyti to sprendimo 2 straipsnio 1 dalies a punkte, mokami ne vėliau kaip pirmąją darbo dieną po devynioliktos antrojo mėnesio, einančio po mėnesio, per kurį pagal šio reglamento 2 straipsnį buvo nustatyta Sąjungai priklausančių tradicinių nuosavų išteklių suma, dienos.

               Tačiau Sąjungai priklausančių tradicinių nuosavų išteklių sumos, pagal 6 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą parodomos atskirosiose sąskaitose, turi būti mokamos ne vėliau kaip pirmąją darbo dieną po devynioliktos antrojo mėnesio, einančio po mėnesio, per kurį buvo atgautos Sąjungai priklausančių tradicinių nuosavų išteklių sumos, dienos.

               2.
                     Prireikus Komisija gali paprašyti, kad valstybės narės, remdamosi to mėnesio penkioliktą dieną savo turima informacija, lėšų, išskyrus PVM pagrįstus nuosavus išteklius ir BNP pagrįstus nuosavus išteklius, mokėjimą atkeltų vienu mėnesiu į priekį.

               Kiekviena atkelta suma tikslinama kitą mėnesį, kai mokama 1 dalyje minėta suma. Atliekant šį patikslinimą, perkeltajai sumai lygi suma įrašoma su minuso ženklu.

               10a straipsnis

               PVM ir BNP pagrįstų nuosavų išteklių teikimas

               1.
                     PVM pagrįsti nuosavi ištekliai ir BNP pagrįsti ištekliai, atsižvelgiant į Jungtinei Karalystei suteiktos biudžeto disbalanso korekcijos ir Danijai, Nyderlandams, Austrijai ir Švedijai suteikto bendrojo sumažinimo poveikį tiems ištekliams, mokami pirmąją kiekvieno mėnesio darbo dieną kaip viena dvyliktoji atitinkamų bendrų biudžeto sumų dalis, perskaičiuota į nacionalines valiutas pagal paskutinės kalendorinių metų, einančių prieš biudžetinius metus, dienos valiutų kursus, paskelbtus Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje.

               2.
                     Siekdama garantuoti lėšas Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1307/2013* nurodytiems specialiems EŽŪGF išlaidų apmokėjimo poreikiams patenkinti ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1303/2013** nurodytiems Europos struktūrinių ir investicijų fondų išlaidų apmokėjimo poreikiams patenkinti ir atsižvelgdama į Sąjungos turimus grynuosius pinigus, Komisija gali paprašyti, kad valstybės narės per pirmuosius šešis finansinių metų mėnesius atkeltų iki trijų mėnesių į priekį biudžete numatytų PVM pagrįstų nuosavų išteklių ir BNP pagrįstų nuosavų išteklių sumų vienos dvyliktosios arba vienos dvyliktosios dalinės sumos mokėjimą, atsižvelgiant į Jungtinei Karalystei suteiktos biudžeto disbalanso korekcijos ir Danijai, Nyderlandams, Austrijai, ir Švedijai suteikto bendrojo sumažinimo poveikį tiems ištekliams.

               Pasibaigus pirmiesiems šešiems mėnesiams prašomas mėnesio mokėjimas negali būti didesnis už vieną dvyliktąją PVM ir BNP pagrįstų nuosavų išteklių dalį ir neviršyti tuo tikslu į biudžetą įskaitytų sumų.

               Komisija valstybes nares apie tai informuoja iš anksto, ne vėliau kaip likus dviem savaitėms iki reikalavimo sumokėti minėtąją sumą.

               4 dalis dėl kiekvienų metų sausio mėnesį įskaitytinos sumos ir 5 dalis, taikytina, jeigu iki finansinių metų pradžios biudžetas nebuvo galutinai patvirtintas, yra taikomos šiems išankstiniams įrašams.

               3.
                     Kiekvienas vienodo PVM pagrįstų nuosavų išteklių tarifo, BNP pagrįstų nuosavų išteklių tarifo, Sprendimo 2014/335/ES, Euratomas 4 ir 5 straipsniuose nurodytos Jungtinei Karalystei suteiktos biudžeto disbalanso korekcijos ir jos finansavimo ir Danijai, Nyderlandams, Austrijai ir Švedijai suteikto bendrojo sumažinimo finansavimo pakeitimas turi būti galutinai patvirtintas taisomajame biudžete ir dėl jo daromi pakartotiniai dvyliktųjų dalių, įskaitytų nuo finansinių metų pradžios, patikslinimai.

               Šie pakartotiniai patikslinimai daromi po pirmojo mokėjimo, galutinai patvirtinus taisomąjį biudžetą, jeigu jis patvirtinamas iki mėnesio šešioliktos dienos. Kitais atvejais patikslinimai daromi po antrojo mokėjimo, galutinai patvirtinus biudžetą. Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 11 straipsnio, šios pakartotinai patikslintos sumos įskaitomos į atitinkamo taisomojo biudžeto finansinių metų sąskaitas.

               4.
                     Kiekvienų finansinių metų sausio mėnesio dvyliktosios dalys skaičiuojamos pagal biudžeto projekte nurodytas sumas, nurodytas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 314 straipsnio 2dalyje, ir perskaičiuotas į nacionalines valiutas pagal pirmosios nustatymo dienos po kalendorinių metų, einančių prieš biudžetinius metus, gruodžio 15 dienos valiutų kursus; patikslinimas daromas kito mėnesio įrašo atžvilgiu.

               5.
                     Jeigu likus bent dviem savaitėms iki kitų finansinių metų sausio mėnesio įrašo biudžetas nebuvo galutinai patvirtintas, pirmąją kiekvieno mėnesio darbo dieną, įskaitant sausio mėnesį, valstybės narės sumoka vieną dvyliktąją PVM pagrįstų nuosavų išteklių ir BNP pagrįstų nuosavų išteklių, atsižvelgiant į Jungtinei Karalystei suteiktos biudžeto disbalanso korekcijos ir Danijai, Nyderlandams, Austrijai ir Švedijai suteikto bendrojo sumažinimo poveikį tiems ištekliams, įskaitytų į paskutinį galutinai patvirtintą biudžetą, sumos dalį; patikslinimas daromas pirmąją nustatytą dieną po galutinio biudžeto patvirtinimo, jeigu jis patvirtinamas iki mėnesio šešioliktos dienos. Kitais atvejais patikslinimas daromas antrąją nustatytą dieną po galutinio biudžeto patvirtinimo.

               6.
                     Jei pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 2 straipsnio 2 dalį keičiami BNP duomenys, vėliau neturi sekti bendrojo sumažinimo, suteikto Danijai, Nyderlandams, Austrijai ir Švedijai, peržiūra.

               10b straipsnis

               Praėjusių finansinių metų PVM ir BNP pagrįstų nuosavų išteklių patikslinimai

               1.
                     Atsižvelgiant į metinę PVM pagrįstų nuosavų išteklių bazės ataskaitą, numatytą Reglamento (EEB, Euratomas) Nr. 1553/89 7 straipsnio 1 dalyje, kiekvienos valstybės narės sąskaita tais metais, kurie eina po ataskaitos perdavimo, debetuojama suma, apskaičiuota pagal toje ataskaitoje pateiktą informaciją, taikant tiems finansiniams metams, su kuriais susijusi ataskaita, patvirtintą vienodą tarifą ir kredituojama 12 įmokų į minėtą sąskaitą, atliktų tais finansiniais metais. Tačiau kiekvienos valstybės narės PVM pagrįstų nuosavų išteklių bazė, kuriai taikomas tas tarifas, negali būti didesnė už Sprendimo 2014/335/ES, Euratomas 2 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytus bendrųjų nacionalinių pajamų procentus, kaip nurodyta to sprendimo 2 straipsnio 7 dalies pirmoje pastraipoje.

               2.
                     Reglamento (EEB, Euratomas) Nr. 1553/89 9 straipsnio 1 dalyje nurodytus PVM pagrįstų nuosavų išteklių bazės patikslinimus kiekviena valstybė narė, jeigu jos PVM išteklių bazė, kurioje tokie patikslinimai gali būti daromi, yra ne didesnė už Sprendimo 2014/335/ES, Euratomas 2 straipsnio 1 dalies b punkte ir 10 straipsnio 2 dalyje nustatytus procentus, gali daryti tokius šio straipsnio 1 dalyje nurodyto likučio patikslinimus:

               a)
                     jeigu patikslinimai pagal Reglamento (EEB, Euratomas) Nr. 1553/89 9 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą atliekami iki liepos 31 d., bendras patikslinimas daromas kitais metais;

               b)
                     jeigu dėl Komisijos taikomų bazės patikslinimo priemonių, numatytų Reglamento (EEB, Euratomas) Nr. 1553/89 9 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje, reikia konkrečiai patikslinti šio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje nurodytas į sąskaitą sumokėtas sumas, patikslinimas pagal tas priemones daromas Komisijos nustatytą dieną. Tačiau konkretus patikslinimas gali būti atliktas bet kuriuo metu, jeigu atitinkama valstybė narė ir Komisija yra taip susitarusios pagal Reglamento (EEB, Euratomas) Nr. 1553/89 9 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą.

               Pagal 4 dalį pasikeitus BNP, taip pat patikslinamas bet kurios valstybės narės, kurios PVM pagrįstų nuosavų išteklių bazė, patikslinta, kaip nurodyta šios dalies pirmoje pastraipoje, yra ne didesnė už Sprendimo 2014/335/ES, Euratomas 2 straipsnio 1 dalies b punkte ir 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą procentą, likutis.

               3.
                     Atsižvelgiant į pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 2 straipsnio 2 dalį valstybių narių pateiktus duomenis apie suvestines BNP sumas rinkos kainomis ir į jų praėjusių metų sudedamąsias dalis, kiekvienos valstybės narės sąskaita metais, einančiais po metų, kuriais pateikti duomenys, debetuojama suma, apskaičiuota taikant BNP metams, einantiems prieš metus, kuriais pateikti duomenys, patvirtintą tarifą, ir kredituojama tais metais sumokėtomis sumomis.

               4.
                     Pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 5 straipsnį, esant kokiems nors to reglamento 2 straipsnio 2 dalyje nurodytiems praėjusių finansinių metų BNP pasikeitimams, atitinkama valstybė narė patikslina šio straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka apskaičiuotą likutį. Po ketvirtųjų metų, einančių po atitinkamų finansinių metų, lapkričio 30 d. į jokius BNP pasikeitimus daugiau neatsižvelgiama, išskyrus atvejus, apie kuriuos per šį laikotarpį praneša Komisija arba valstybė narė.

               5.
                     Komisija kiekvienai valstybei narei apskaičiuoja skirtumą tarp atlikus 1–4 dalyse nurodytus patikslinimus, išskyrus konkrečius patikslinimus pagal 2 dalies b punktą, susidariusios sumos ir sandaugos, gautos bendrą patikslinimų sumą padauginus iš procentinės dalies, kurią tos valstybės narės BNP sudaro palyginti su visų valstybių narių BNP, įtrauktu į metų, einančių po metų, kuriais buvo pateikti patikslinimams reikalingi duomenys, sausio 15 d. galiojantį biudžetą.

               Atliekant šį skaičiavimą sumos nacionaline valiuta perskaičiuojamos eurais pagal paskutinės kalendorinių metų, einančių prieš metus, kuriais buvo įskaityta į sąskaitą, dienos valiutos kursą, paskelbtą Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje.

               Komisija apie taip apskaičiuotas sumas valstybes nares informuoja iki metų, einančių po metų, kuriais buvo pateikti patikslinimams reikalingi duomenys, vasario 1 d. Kiekviena valstybė narė į 9 straipsnyje nurodytą sąskaitą grynąją sumą įskaito tų pačių metų birželio mėnesio pirmąją darbo dieną.

               6.
                     Šio straipsnio 1–5 dalyse nurodytos operacijos priskiriamos finansinių metų, kuriais jos turi būti įskaitytos į 9 straipsnyje nurodytą sąskaitą, biudžeto pajamų pasikeitimams.

               ______________________________________________

               *2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1307/2013, kuriuo nustatomos pagal bendros žemės ūkio politikos paramos sistemas ūkininkams skiriamų tiesioginių išmokų taisyklės ir panaikinami Tarybos reglamentas (EB) Nr. 637/2008 ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 73/2009 (OL L 347, 2013 12 20, p. 608).

               **2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).“

               (5)
                     11 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

               „2. Komisija apskaičiuoja patikslinimą per metus, einančius po atitinkamų finansinių metų.

               Apskaičiuojama vadovaujantis šiais dydžiais, susijusiais su atitinkamais finansiniais metais:

               a)
                     suvestinių BNP sumų rinkos kainomis ir jų sudedamųjų dalių, kurias valstybės narės pateikė pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 2 straipsnio 2 dalį;

               b)
                     veiklos išlaidų biudžeto vykdymo rezultatų, atitinkančių tą priemonę ar politiką.

               Patikslinimas lygus sandaugai bendros atitinkamų išlaidų sumos, išskyrus tas išlaidas, kurias padengia dalyvaujančios trečiosios šalys, ir procentais išreikštos dalies, kurią visų valstybių narių BNP atžvilgiu sudaro valstybės narės, turinčios teisę į patikslinimą, BNP. Dalyvaujančios valstybės narės patikslinimą finansuoja dalimis, kurios nustatomos padalijus jų atitinkamą BNP iš visų dalyvaujančių valstybių narių BNP. Siekiant apskaičiuoti patikslinimą, sumos nacionaline valiuta perskaičiuojamos eurais pagal paskutinės kalendorinių metų, einančių prieš atitinkamus biudžetinius metus, dienos valiutos kursą.

               Kiekvienų atitinkamų metų patikslinimas atliekamas tik vieną kartą ir yra galutinis BNP dydžio paskesnio pakeitimo atveju.“

               (6)
                     12 straipsnio 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:

               „2. Jei valstybė narė priklauso ekonominei ir pinigų sąjungai, delspinigių norma yra lygi palūkanų normai, paskelbtai Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje, kurią Europos Centrinis Bankas naudojo savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms paskutinės mokėjimo dienos mėnesio pirmąją dieną, padidintai 3,5 procentinio punkto.

               Ši norma padidinama 0,25 procentinio punkto už kiekvieną vėlavimo mėnesį.

               Bendras padidinimas pagal pirmą ir antrą pastraipas neviršija 20 procentinių punktų. Padidinta delspinigių norma taikoma visą vėlavimo laikotarpį.

               3. Jeigu valstybė narė nepriklauso ekonominei ir pinigų sąjungai, norma yra lygi atitinkamo mėnesio pirmą dieną centrinių bankų pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikomai normai, padidintai 3,5 procentinio punkto, arba, valstybėms narėms, kurioms Centrinio Banko norma neprieinama, – valstybės narės pinigų rinkoje atitinkamo mėnesio pirmą dieną taikomai labiausiai analogiškai normai, padidintai 3,5 procentinio punkto.

               Ši norma padidinama 0,25 procentinio punkto už kiekvieną vėlavimo mėnesį.

               Bendras padidinimas pagal pirmą ir antrą pastraipas neviršija 20 procentinių punktų. Padidinta delspinigių norma taikoma visą vėlavimo laikotarpį.“

               (7)
                     13 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

               a)
                     2 dalyje įterpiama antra pastraipa:

               „Valstybės narės taip pat atleidžiamos nuo pirmoje pastraipoje nurodytos pareigos, jei įskaitymas į sąskaitas arba pranešimas apie skolą muitinei pagal muitų teisės aktus atidedamas, kad nebūtų pakenkta baudžiamųjų veikų tyrimams, ir nustatytos Sąjungai priklausančių tradicinių nuosavų išteklių sumos tapo neatgautinomis vien tik dėl to atidėjimo, ir jei laikomasi toliau išvardytų sąlygų:

               a)
                     baudžiamųjų veikų tyrimai pateisinami tuo, kad taip saugomi Sąjungos finansiniai interesai;

               b)
                     baudžiamųjų veikų tyrimai atliekami kruopščiai;

               c)
                     nacionaliniams muitams ir mokesčiams netaikomos palankesnės sąlygos negu neatgautinoms Sąjungai priklausančių tradicinių nuosavų išteklių sumoms.“

               b)
                     3 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

               „Per tris mėnesius nuo 2 dalyje nurodyto administracinio sprendimo arba laikydamosi toje dalyje nurodytų terminų valstybės narės pateikia Komisijai ataskaitą, nurodydamos informaciją apie tokius atvejus, kai buvo taikoma 2 dalis, jei nustatytos Sąjungai priklausančių tradicinių nuosavų išteklių sumos viršija 100 000 EUR.“

               (8)
                     14 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

               „3. Vieninteliu atveju, kai Tarybos arba Europos Parlamento ir Tarybos priimtuose reglamentuose ir sprendimuose nustatyta tvarka negrąžinama pagal sutartį gauta arba garantuota paskola, kai Komisija negali laiku pritaikyti kitų šioms paskoloms taikomuose finansiniuose susitarimuose numatytų priemonių, kurių reikia, kad būtų įvykdytos Sąjungos teisinės prievolės skolintojams, siekiant grąžinti Sąjungos skolas, laikinai gali būti taikomos 2 ir 4 dalys, neatsižvelgiant į 2 dalies sąlygas.“

               (9)
                     15 straipsnis pakeičiamas taip:

               „15 straipsnis

               Mokėjimo pavedimų vykdymas

               1.
                     Valstybės narės arba nacionalinis centrinis bankas Komisijos mokėjimo pavedimus įvykdo gavusios Komisijos nurodymus ir ne ilgiau kaip per tris darbo dienas nuo gavimo. Tačiau su grynų pinigų pervedimo operacijomis susijusius pavedimus valstybės narės įvykdo per Komisijos nustatytą laikotarpį.

               2.
                     Valstybės narės arba nacionalinis centrinis bankas elektroninėmis priemonėmis ir ne vėliau kaip antrąją darbo dieną po kiekvieno sandorio atlikimo siunčia Komisijai sąskaitos išrašą, kuriame nurodomos susijusios pervedimo operacijos.“

               2 straipsnis

               1.
                     Šis reglamentas įsigalioja Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 įsigaliojimo dieną.

               Pagal 2 ir 3 dalis jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.

               2.
                     1 straipsnio 1 dalis, 2 dalies b punktas, 3 dalies a punkto ii papunktis, 4 dalis ir 7 dalis taikomi nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

               Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 3 straipsnio antra pastraipa, 6 straipsnio 3 dalies trečia pastraipa, 10 straipsnis ir 13 straipsnio 2 ir 3 dalys pagal versiją, galiojančią iki šio reglamento įsigaliojimo, taikomos laikotarpiu nuo 2014 m. sausio 1 d. iki šio reglamento įsigaliojimo dienos.

               3.
                     Šio reglamento 1 straipsnio 6 dalis taikoma apskaičiuojant delspinigius už pavėluotą nuosavų išteklių mokėjimą, kai jų mokėjimo diena yra po šio reglamento įsigaliojimo dienos. Tačiau bendro delspinigių normos padidinimo apribojimas taikomas ir apskaičiuojant delspinigius už pavėluotą nuosavų išteklių mokėjimą, kai jų mokėjimo diena buvo iki šio reglamento įsigaliojimo dienos ir kai Komisija arba atitinkama valstybė narė apie juos sužinojo tik po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

               Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

               FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA

               PASIŪLYMO PAVADINIMAS

               Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 pakeitimas

               1.BIUDŽETO EILUTĖS

               31 ir 32 skyriai ir 700 straipsnis

               2.FINANSINIS POVEIKIS

               ◻ Pasiūlymas neturi finansinio poveikio

               ◻ Pasiūlymas neturi finansinio poveikio išlaidoms, bet turi tokį finansinį poveikį įplaukoms:

               (mln. EUR dešimtųjų tikslumu)

                        Biudžeto eilutė

                        Įplaukos
                           17

                        12 mėnesių laikotarpis, prasidedantis mmmm mm dd

                        [n metai]

                        Straipsnis

                        Poveikis nuosaviems ištekliams

                        Straipsnis

                        Poveikis nuosaviems ištekliams

                        Padėtis pradėjus taikyti priemonę

                        [n+1]

                        [n+2]

                        [n+3]

                        [n+4]

                        [n+5]

                        Straipsnis

                        Straipsnis

               3.KOVOS SU SUKČIAVIMU PRIEMONĖS

               Nereikia imtis jokių priemonių.

               4.KITOS PASTABOS

               Paaiškinimu, kad Komisijos sąskaitos, atidarytos pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 9 straipsnį, yra nemokamos ir joms netaikomos palūkanos, užkertamas kelias, kad Sąjungos biudžeto pajamos sumažėtų dėl tokių mokesčių ir (arba) palūkanų.

               PVM ir BNP pagrįstų nuosavų išteklių patikslinimai: kadangi sumos, kurios gali būti teigiamos arba neigiamos, yra nežinomos, biudžeto 3 antraštinėje dalyje (31 ir 32 skyriai) nurodoma tik p. m. Dėl siūlomo atidėjimo tais metais, kuriais reglamentas įsigalios, likučių nebus. Siūlomu visų valstybių narių likučių užskaitymu nedaromas poveikis Komisijos biudžetui.

               Delspinigiai už pavėluotai pervestus nuosavus išteklius: delspinigiai yra tokio pobūdžio sandoriai, kurių Europos Komisija arba biudžeto valdymo institucija negali tiksliai nuspėti tuo metu, kai rengiamas ir priimamas biudžetas. Nepaisant to, simbolinė 5 mln. EUR suma kasmet įskaitoma į biudžeto pajamų eilutę 7000, siekiant palengvinti teisingą bet kokių sumų, gautų į biudžetą dėl delspinigių, traktavimą. Metinės finansinės ataskaitose pateiktos faktiškai gautos sumos.

                     (1)
                  2014/337/ES: 2014 m. birželio 5 d. Europos Centrinio Banko sprendimas dėl atlyginimo už indėlius, balansus ir laikomą atsargų perteklių (ECB/2014/23), OL L 168, 2014 6 7, p. 115.

                     (2)
                  OL L 367, 2014 12 23, p. 14.

                     (3)
                  Dabartinėje sistemoje taip pat naudojama naujausia turima BNP suma, kad taisomajame biudžete būtų perskirstyta patikslinimų suma (jei Komisija tai pasiūlo, o Europos Parlamentas ir Taryba tai priima).

                     (4)
                  Pastaruosius penkerius metus bendra vidutinė suma yra 49 mln. EUR.

                     (5)
                  Tai buvo neseniai patvirtinta 2014 m. gruodžio 17 d. Aukšto lygio grupės nuosavų išteklių klausimais pirmojoje vertinimo ataskaitoje: 13 puslapio pirmoje pastraipoje rašoma: „ES biudžeto taisyklėse numatyti dideli delspinigiai buvo efektyvi priemonė, kad būtų užtikrinta, jog valstybės narės sumokėtų laiku.“

                     (6)
                  2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (OL L 269, 2013 10 10, p. 1).

                     (7)
                  Sąjungos muitinės kodekso 102 straipsnio 3 dalis ir 105 straipsnio 6 dalis.

                     (8)
                  OL C […], […], p. […].

                     (9)
                  […] nuomonė Nr. [...], OL C […], […], p. […].

                     (10)
                  2000 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, įgyvendinantis Sprendimą 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (OL L 130, 2000 5 31, p. 1).

                     (11)
                  2014 m. gegužės 26 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 dėl tradicinių, PVM ir BNP pagrįstų nuosavų išteklių teikimo metodų ir tvarkos ir dėl priemonių, skirtų grynųjų pinigų poreikiui patenkinti (OL L 168, 2014 6 7, p. 39).

                     (12)
                  2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimas 2014/335/ES, Euratomas dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (OL L 168, 2014 6 7, p. 105).

                     (13)
                  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1307/2013, kuriuo nustatomos pagal bendros žemės ūkio politikos paramos sistemas ūkininkams skiriamų tiesioginių išmokų taisyklės ir panaikinami Tarybos reglamentas (EB) Nr. 637/2008 ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 73/2009 (OL L 347, 2013 12 20, p. 608).

                     (14)
                  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

                     (15)
                  2014 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1377/2014, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, įgyvendinantį Sprendimą 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (OL L 367, 2014 12 23, p. 14).

                     (16)
                  2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (OL L 269, 2013 10 10, p. 1).

                     (17)
                  Tradiciniai nuosavi ištekliai (žemės ūkio muitai, cukraus mokesčiai, muitai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų.