Svarbus teisinis pranešimas

|

52006PC0598

Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl tam tikrų Ukrainos kilmės plieno gaminių importo  /* KOM/2006/0598 galutinis - ACC 2006/0191 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 17.10.2006KOM(2006) 598 galutinis2006/0191 (ACC)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl tam tikrų Ukrainos kilmės plieno gaminių importo(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS |110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Bendrijos ir Ukrainos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarime numatyta, kad prekyba tam tikrais plieno gaminiais turi būti reglamentuojama šalių susitarimu. |120 | Bendrosios aplinkybės Dabartinis Susitarimas, kuriame nustatytos tam tikrų plieno gaminių importo į Bendriją kiekybinės normos, nustos galioti 2006 m. gruodžio 31 d. Susitarimo 5 straipsnio 4 dalyje numatyta, kad, kai Ukrainos valdžios institucijų išduotų licencijų skaičius pasiekia 90 %, bet kuri šalis gal prašyti pradėti konsultacijas. Ukrainos valdžios institucijos pranešė Komisijos tarnyboms, kad 90 % riba jau pasiekta SA1, SA3 ir SB1gaminių kategorijoms, ir paprašė pradėti konsultacijas. Po konsultacijų abi šalys sutiko padidinti kiekybines normas atitinkamai iki 30 000, 20 000 ir 2000 tonų. Siekiant kuo greičiau nustatyti šiuos papildomus kiekius, siūloma vietoj ilgiau trunkančio susitarimo persvarstymo pasirinkti autonominę priemonę. |130 | Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos Susitarimą priimantis Tarybos sprendimas 2005/638/EB (OL L 232, 2005 9 8, p. 42) ir jį įgyvendinantis Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1440/2005 (OL L 232, 2005 9 8, p. 1). |141 | Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos kryptimis ir tikslais Netaikytina. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |211 | Konsultacijų metodai, pagrindiniai analizuoti sektoriai ir bendras respondentų aprašymas susitikimai su suinteresuotosiomis šalimis |212 | Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgta Visi atsakymai yra teigiami. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |229 | Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |230 | Poveikio vertinimas netaikoma |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |305 | Siūlomų veiksmų santrauka Tarybos reglamente nustatytos kiekybinės normos nuo jo įsigaliojimo dienos iki 2006 m. gruodžio 31 d. |310 | Teisinis pagrindas EB steigimo sutarties 133 straipsnis. |329 | Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau išvardytos (-ų) priežasties (-čių). |331 | Plieno gaminių importui, kuriam taikomas šis Tarybos reglamentas, nustatomos kvotos ir importo leidimai. ES importuotojai kreipiasi dėl privalomų importo leidimų į valstybių narių kompetentingas institucijas. Kompetentinga institucija, patikrinusi pareiškėjo pateiktus dokumentus ir elektroniniu būdu centrinėje duomenų bazėje įsitikinusi, kad galima skirti prašomus kiekius, išduoda importo leidimą. Įgyvendinimo mechanizmas sukurtas siekiant maksimaliai sumažinti susijusių šalių skaičių. Todėl sistema yra pakankamai paprasta, nes ji apima tik keletą lygių, o Komisijos tarnybos neįtrauktos. |332 | Jau keletą metų galiojančiuose tarptautiniuose susitarimuose keliamas tas pats tikslas, ir juose pateikiamos tos pačios veiklos taisyklės. Negavus iš visų susijusių šalių prašymų pakeisti šią sistemą, galima spręsti, kad ūkio subjektai ir nacionalinės administracijos ją laiko tinkama. |Pasirinkta priemonė |341 | Siūloma priemonė: Tarybos reglamentas |342 | Kitos priemonės nebūtų tinkamos dėl šios (-ių) priežasties (-čių). Tai vienintelis būdas nustatyti kiekybines normas. |POVEIKIS BIUDžETUI |409 | Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. |E-2130 |1.  2006/0191 (ACC)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl tam tikrų Ukrainos kilmės plieno gaminių importoEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:(1) 2005 m. liepos 29 d. Europos bendrija ir Ukrainos vyriausybė sudarė Susitarimą dėl prekybos tam tikrais plieno gaminiais[1] (toliau − Susitarimas). 2005 m. liepos 12 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1440/2005 dėl tam tikrų apribojimų, taikomų tam tikrų plieno gaminių importui iš Ukrainos, administravimo, ir panaikinančiu Reglamentą (EB) Nr. 2266/2004[2], priimtos privalomos įgyvendinimo priemonės.(2) Reglamente (EB) Nr. 1440/2005 nustatytos importo į Bendriją kiekybinės normos.(3) Ukrainos valdžios institucijos nurodė, kad nuo 2006 m. rugsėjo mėn. SA1, SA3 ir SB1 prekių grupėms išduotos eksporto licencijos viršijo 90 % nustatytą kiekį ir paprašė pradėti konsultacijas, kaip nurodyta Susitarime. Po konsultacijų abi šalys sutiko 2006 metais padidinti kiekybines normas šioms prekių grupėms.(4) Svarbu, kad kuo greičiau būtų nustatyti papildomi kiekiai. Susitarimo persvarstymas ir vėliau jo su pakeitimais įgyvendinimas užimtų per daug laiko. Todėl pageidautina taikyti autonominę priemonę.(5) Pageidautina, kad priemonės šiam režimui Bendrijoje administruoti atitiktų priemones, priimtas Susitarimui įgyvendinti.(6) Būtina užtikrinti, kad atitinkamų gaminių kilmė būtų tikrinama ir tam būtų sukurti tinkami administracinio bendradarbiavimo metodai.(7) Gaminiai, laikomi laisvojoje zonoje arba importuojami įforminant jiems muitinio sandėliavimo, laikinojo įvežimo arba laikinojo įvežimo perdirbti procedūrą (sąlyginio neapmokestinimo sistema), neturėtų būti atimami iš atitinkamiems gaminiams nustatytų normų.(8) Kad šis reglamentas būtų veiksmingai taikomas, būtina įvesti reikalavimą pateikti Bendrijos importo licenciją, kai tie gaminiai išleidžiami į laisvą apyvartą Bendrijoje.(9) Siekiant užtikrinti, kad šios kiekybinės normos nebūtų viršijamos, būtina nustatyti valdymo procedūrą, pagal kurią valstybių narių kompetentingos institucijos išduos importo licencijas tik gavusios išankstinį Komisijos patvirtinimą, kad atitinkami kiekiai neviršys pagal tas kiekybines normas nustatytų kiekių.(10) Atsižvelgiant į ribotą šio reglamento taikymo laikotarpį, tikslinga, kad jis kuo greičiau įsigaliotų,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis1. Nepažeidžiant Tarybos reglamento (EB) Nr. 1440/2005, į Bendriją leidžiama importuoti iki 52 000 tonų papildomų Ukrainos kilmės plieno gaminių, pateiktų I priede, kiekių, kaip nustatyta V priede.2. Plieno gaminiai skirstomi į gaminių grupes, kaip nurodyta I priede.3. I priede išvardyti gaminiai klasifikuojami pagal Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2658/87[3] nustatytą Kombinuotąją nomenklatūrą (KN).4. 1 dalyje minimų gaminių kilmė nustatoma pagal Bendrijoje galiojančias taisykles.2 straipsnis1. I priede išvardytų Ukrainos kilmės plieno gaminių importui į Bendriją taikomos V priede nustatytos kiekybinės normos. I priede nurodyti Ukrainos kilmės gaminiai į laisvą apyvartą Bendrijoje išleidžiami tik pateikus II priede nurodytą kilmės sertifikatą ir valstybių narių valdžios institucijų pagal 4 straipsnio nuostatas išduotą importo licenciją.2. Siekdamos užtikrinti, kad kiekiai, kuriems išduotos importo licencijos, bet kuriuo metu neviršytų kiekvienai gaminių grupei nustatytų bendrų kiekybinių normų, IV priede išvardytos kompetentingos institucijos išduoda importo licencijas tik gavusios Komisijos patvirtinimą, kad dar yra nepanaudotų kiekių, neviršijančių konkrečiai plieno gaminių grupei pagal šalį tiekėją nustatytų kiekybinių normų, dėl kurių importuotojas arba importuotojai pateikė paraiškas minėtoms institucijoms.3. Leidžiamų importuoti gaminių kiekis atimamas iš V priede nustatytų kiekybinių normų. Gaminiai išsiunčiami tą dieną, kurią jie pakraunami į eksportuojančią transporto priemonę. Gaminiai išsiunčiami ne vėliau kaip 2006 m. gruodžio 31 d.3 straipsnis1. V priede nurodytos kiekybinės normos netaikomos gaminiams, įvežtiems į laisvąją zoną ar padėtiems į laisvąjį sandėlį arba importuotiems pagal tvarką, reglamentuojančią muitinės sandėlius, laikiną importą ar laikiną įvežimą perdirbti (sąlyginio neapmokestinimo sistema).2. Jeigu 1 dalyje nurodyti gaminiai vėliau išleidžiami į laisvą apyvartą nepakeitus jų pavidalo arba juos apdorojus ar perdirbus, taikoma 2 straipsnio 2 dalis, o taip išleistų gaminių kiekis atimamas iš atitinkamos V priede nustatytos kiekybinės normos.4 straipsnis1. 2 straipsnio 2 dalies taikymo tikslais IV priede išvardytos valstybių narių kompetentingos institucijos, prieš išduodamos importo licencijas, praneša Komisijai apie jų gautuose importo licencijų prašymuose, pateiktuose kartu su eksporto licencijų originalais, nurodytus kiekius. Atsakydama Komisija chronologine tvarka, kuria buvo gauti valstybių narių pranešimai („pirmas atėjai, pirmas gavai“ principas), patvirtina, kad prašomas(-i) importuoti kiekis(-iai) dar neišnaudotas(-i).2. Prašymai, apie kuriuos pranešama Komisijai, galioja, jeigu kiekviename jų yra aiškiai nurodyta šalis eksportuotoja, atitinkamas gaminių kodas, numatomi importuoti kiekiai, eksporto licencijos numeris, kvotos metai ir valstybė narė, kurioje gaminius ketinama išleisti į laisvą apyvartą.3. Visada, jei įmanoma, Komisija valstybių narių institucijoms patvirtina visą kiekį, nurodytą prašymuose, apie kuriuos pranešta, kiekvienai gaminių grupei.4. Gavusios informaciją kompetentingos institucijos nedelsdamos praneša Komisijai apie visus kiekius, kurie buvo nepanaudoti per importo licencijos galiojimo laikotarpį. Nepanaudoti kiekiai automatiškai perkeliami į likusius kiekvienos gaminių grupės bendros Bendrijos kiekybinės normos kiekius.5. 1−4 dalyse nurodyti pranešimai perduodami elektroniniu būdu per šiuo tikslu sukurtą integruotą tinklą, išskyrus atvejus, kai dėl svarbių techninių priežasčių reikia laikinai naudotis kitomis ryšių priemonėmis.6. Importo licencijos arba lygiaverčiai dokumentai išduodami vadovaujantis 12–16 straipsniais.7. Valstybių narių kompetentingos institucijos praneša Komisijai apie bet kokį jau išduotų importo licencijų arba lygiaverčių dokumentų anuliavimą tuo atveju, kai Ukrainos kompetentingos institucijos panaikina arba anuliuoja atitinkamas eksporto licencijas. Tačiau, jeigu Ukrainos kompetentingos institucijos Komisijai arba valstybių narių kompetentingoms institucijoms praneša apie eksporto licencijos panaikinimą arba anuliavimą po atitinkamų gaminių importo į Bendriją, joje nurodyti kiekiai atimami iš kiekybinės normos, nustatytos tiems metams, kuriais gaminiai buvo išsiųsti.5 straipsnis1. Jei Komisija turi nurodymų, kad I priede išvardyti Ukrainos kilmės gaminiai buvo perkrauti į kitą transporto priemonę, pakeistas jų maršrutas ar jie buvo importuoti į Bendriją nesilaikant 2 straipsnyje nurodytų kiekybinių normų, ir kad reikia atlikti būtinus koregavimus, ji prašo pradėti konsultacijas, kad būtų pasiektas susitarimas dėl būtino atitinkamų kiekybinių normų koregavimo.2. Kol laukiama 1 dalyje nurodytų konsultacijų rezultato, Komisija gali paprašyti, kad Ukraina imtųsi būtinų atsargumo priemonių siekdama užtikrinti, jog po minėtų konsultacijų sutartas kiekybinių normų koregavimas galėtų būti atliktas.3. Jei Bendrija ir Ukraina neranda tinkamo sprendimo, ir jei Komisija pažymi, kad yra pakankamai nuostatų apėjimo įrodymų, ji iš kiekybinės normos atima lygiavertį Ukrainos kilmės gaminių kiekį.6 straipsnis1. Reikalaujama pateikti visų plieno gaminių krovinių, kuriems taikomos V priede nustatytos kiekybinės normos, eksporto licenciją (kurią turi išduoti Ukrainos kompetentingos institucijos), neviršijančią nustatytų apribojimų dydžio.2. Norėdamas gauti 12 straipsnyje nurodytą importo licenciją, importuotojas pateikia eksporto licencijos originalą.7 straipsnis1. Kiekybinių normų eksporto licencija atitinka II priede pateiktą pavyzdį ir patvirtina, inter alia , kad atitinkamų prekių kiekis buvo atimtas iš atitinkamai gaminių grupei nustatytos kiekybinės normos.2. Kiekviena eksporto licencija išduodama tik vienai iš I priede išvardytų gaminių grupių.8 straipsnisEksportuojami kiekiai atimami iš kiekybinių normų, nustatytų tiems metams, kuriais į eksporto licenciją įtraukti gaminiai buvo išsiųsti, kaip apibrėžta 2 straipsnio 3 dalyje.9 straipsnis1. Gali būti ne vienas, o daugiau 6 straipsnyje nurodytų eksporto licencijų egzempliorių, bet turi būti aiškiai nurodyta, kad tai kopijos. Eksporto licencija ir kilmės sertifikatas bei jų kopijos surašomos anglų kalba.2. Jeigu 1 dalyje nurodyti dokumentai pildomi ranka, rašyti reikia rašalu spausdintinėmis raidėmis.3. Eksporto licencijų arba lygiaverčių dokumentų matmenys yra 210 x 297 mm. Jų popierius yra baltas rašomasis, nustatyto dydžio, kurio sudėtyje nėra mechaninių priemaišų ir kuris sveria ne mažiau kaip 25 g/m². Abiejų lapo pusių fone turi būti atspausdintas apsauginis tinklelis, leidžiantis aiškiai pastebėti bet kokią klastotę, atliktą mechaninėmis ar cheminėmis priemonėmis.4. Bendrijos kompetentingos institucijos priima tik originalą kaip dokumentą, tinkamą importui pagal šio reglamento nuostatas.5. Kiekviena eksporto licencija ar lygiavertis dokumentas ir kilmės sertifikatas pažymimas atspausdintu arba neatspausdintu standartiniu serijos numeriu, pagal kurį dokumentas gali būti atpažintas.6. Šį numerį sudaro šios sudedamosios dalys:− dvi raidės, nurodančios šalį eksportuotoją: UA = Ukraina− dvi raidės, nurodančios numatomos paskirties valstybę narę:BE = BelgijaCZ = ČekijaDK = DanijaDE = VokietijaEE = EstijaEL = GraikijaES = IspanijaFR = PrancūzijaIE = AirijaIT = ItalijaCY = KiprasLV = LatvijaLT = LietuvaLU = LiuksemburgasHU = VengrijaMT = MaltaNL = NyderlandaiAT = AustrijaPL = LenkijaPT = PortugalijaSI = SlovėnijaSK = SlovakijaFI = SuomijaSE = ŠvedijaUK = Jungtinė Karalystė,– vienaženklis skaičius, nurodantis kvotos metus ir atitinkantis paskutinį atitinkamų metų skaičių, pvz., skaičius „6“ žymi 2006 metus;− dviženklis skaičius, nurodantis šalies eksportuotojos dokumentus išduodančią įstaigą;– penkiaženklis skaičius nuo 00 001 iki 99 999, paskirtas konkrečiai paskirties valstybei narei.10 straipsnisEksporto licencija gali būti išduota jau išsiuntus joje nurodytus gaminius. Tokiais atvejais juose įrašoma „retrospektyvusis išdavimas“.11 straipsnisEksporto licencijos praradimo arba sunaikinimo atveju eksportuotojas gali kreiptis į dokumentą išdavusią kompetentingą instituciją prašydamas išduoti dublikatą jo turimų eksporto dokumentų pagrindu.Taip išduotame licencijos dublikate turi būti žyma „dublikatas“. Dublikate nurodoma pirminės licencijos data.12 straipsnis1. Jei Komisija, vadovaudamasi 4 straipsniu, patvirtino, kad prašomą kiekį galima gauti remiantis atitinkama kiekybine norma, valstybių narių kompetentingos institucijos išduoda importo licenciją ne vėliau kaip per penkias darbo dienas nuo tos dienos, kai importuotojas pateikė atitinkamos eksporto licencijos originalą. Šį originalą reikia pateikti ne vėliau kaip kitų metų kovo 31 d. po to, kai buvo išsiųstos prekės, kurioms taikoma licencija. Importo licencijas išduoda bet kurios valstybės narės kompetentingos institucijos, neatsižvelgiant į tai, kuri valstybė narė yra nurodyta eksporto licencijoje, jeigu Komisija 4 straipsnyje nustatyta tvarka patvirtino, kad prašomi kiekiai neviršys atitinkamos kiekybinės normos.2. Importo licencijos galioja keturis mėnesius nuo jų išdavimo dienos. Jeigu importuotojas pateikia tinkamai motyvuotą prašymą, valstybės narės kompetentingos institucijos gali pratęsti galiojimo laiką, bet ne ilgiau kaip dar keturiems mėnesiams.3. Importo licencijos parengiamos pagal III priede pateiktą pavyzdį ir galioja visoje Bendrijos muitų teritorijoje.4. Norėdamas gauti importo licenciją, importuotojas savo deklaracijoje arba prašyme nurodo:a) visą eksportuotojo vardą ir pavardę (pavadinimą) ir adresą;b) visą importuotojo vardą ir pavardę (pavadinimą) ir adresą;c) tikslų prekių aprašymą ir jų TARIC kodą(-us);d) prekių kilmės šalį;e) išsiuntimo šalį;f) atitinkamą gaminių grupę ir atitinkamų gaminių kiekį;g) neto masę pagal TARIC poziciją;h) gaminių CIF vertę prie Bendrijos sienos pagal TARIC poziciją;i) ar atitinkami gaminiai yra antrarūšiai arba neatitinka kokybės standartų;j) jei reikia, apmokėjimo ir pristatymo datas ir važtaraščio bei pirkimo sutarties kopiją;k) eksporto licencijos datą ir numerį;l) visus vidaus kodus, naudojamus administravimo tikslais;m) datą ir importuotojo parašą.5. Importuotojai neprivalo visą importo licencijoje nurodytą kiekį importuoti vienoje siuntoje.13 straipsnisValstybių narių institucijų išduotų importo licencijų galiojimas priklauso nuo eksporto licencijų galiojimo ir nuo kiekių, nurodytų Ukrainos kompetentingų institucijų išduotose eksporto licencijose, kurių pagrindu buvo išduotos importo licencijos.14 straipsnisNepažeidžiant kitų galiojančių taisyklių nustatytų sąlygų, importo licencijas ar lygiaverčius dokumentus valstybių narių kompetentingos institucijos išduoda pagal 2 straipsnio 2 dalį nediskriminuodamos nė vieno Bendrijos importuotojo dėl jo įsisteigimo Bendrijoje vietos.15 straipsnis1. Jeigu Komisija nustato, kad bendri kiekiai, nurodyti Ukrainos tam tikrai gaminių grupei išduotose eksporto licencijose, kuriais nors metais viršija tai gaminių grupei nustatytą kiekybinę normą, apie tai nedelsiant pranešama valstybių narių kompetentingoms licencijas išduodančioms institucijoms, kad būtų sustabdytas tolesnis importo licencijų išdavimas. Šiuo atveju, Komisija nedelsdama pradeda konsultacijas.2. Valstybės narės kompetentingos institucijos atsisako išduoti importo licencijas tiems Ukrainos kilmės gaminiams, kuriems pagal šio 6–11 straipsnių nuostatas nebuvo išduotos eksporto licencijos.16 straipsnis1. Blankai, kuriuos turi naudoti valstybių narių kompetentingos institucijos, išduodamos 12 straipsnyje nurodytas importo licencijas, atitinka III priede pateiktą importo licencijos pavyzdį.2. Importo licencijų blankai ir jų išrašai parengiami dviem egzemplioriais; vienas egzempliorius su užrašu „Turėtojo egzempliorius“ ir pažymėtas numeriu 1 išduodamas pareiškėjui, o kitą egzempliorių su užrašu „Dokumentą išdavusios institucijos egzempliorius“ su numeriu 2 saugo licenciją išdavusi institucija. Administraciniais tikslais kompetentingos institucijos prie 2 blanko gali pridėti papildomus egzempliorius.3. Blankams spausdinti naudojamas baltas rašomasis popierius, kurio sudėtyje nėra mechaninių priemaišų ir kuris sveria 55−65 g/m². Jų matmenys − 210 × 297 mm; tarpas tarp eilučių 4.24 mm (viena šeštoji colio); griežtai laikomasi blankų formato. Egzempliorius Nr. 1, tai yra pati licencija, iš abiejų pusių turi būti padengta raudonai atspausdintu apsauginiu tinkleliu, leidžiančiu pastebėti bet kokią klastotę, atliktą mechaninėmis ar cheminėmis priemonėmis.4. Už blankų spausdinimą atsako valstybės narės. Blankus taip pat gali spausdinti spaustuvės, kurias paskiria valstybės narės, kuriose jos yra įsisteigusios. Pastaruoju atveju ant kiekvieno blanko turi būti nuoroda, kad spaustuvę paskyrė valstybė narė. Kiekviename blanke turi būti nurodytas spaustuvės pavadinimas bei adresas arba skiriamasis spaustuvės atpažinimo ženklas.5. Juos išduodant, importo licencijoms ar jų išrašams suteikiamas numeris, kurį nustato valstybės narės kompetentingos institucijos. Importo licencijos numeris pranešamas Komisijai elektroninėmis priemonėmis integruotu tinklu, sukurtu pagal 4 straipsnį.6. Licencijos ir išrašai užpildomi išduodančiosios valstybės narės oficialia kalba arba viena iš jos oficialių kalbų.7. 10 langelyje atsakingos institucijos nurodo atitinkamą plieno gaminių grupę.8. Dokumentą išdavusios įstaigos ir kiekius išskaitančios institucijos jį patvirtina dėdamos antspaudą. Tačiau vietoj išduodančiosios institucijos antspaudo gali būti naudojamas reljefinis įspaudimas kartu su raidėmis arba skaičiais, gautais performavimo būdu, arba spausdinimas ant licencijos. Dokumentą išduodančios institucijos pasitelkia bet kokį apsaugos nuo suklastojimo būdą paskirtam kiekiui užfiksuoti taip, kad nebūtų įmanoma įterpti skaičių arba nuorodų.9. Kitoje egzemplioriaus Nr. 1 ir egzemplioriaus Nr. 2 pusėje turi būti langelis, kuriame muitinės, atlikdamos importo formalumus, arba kompetentingos administracijos institucijos, išduodamos išrašą, galėtų įrašyti kiekius. Jei kiekiams išskaityti skirtos vietos licencijoje arba jos išraše nepakanka, kompetentingos institucijos gali pridėti vieną arba kelis papildomus lapus, kuriuose būtų langeliai, atitinkantys kitoje licencijos arba išrašo egzemplioriaus Nr. 1 ir egzemplioriaus Nr. 2 pusėje esančius langelius. Kiekius išskaitančios institucijos antspaudą deda taip, kad pusė jo būtų ant licencijos ar išrašo, o kita pusė − ant papildomo lapo. Jei papildomi lapai yra keli, panašiu būdu toliau antspauduojamas kiekvienas lapas ir prieš tai einantis lapas.10. Vienos valstybės narės institucijų išduotos importo licencijos ir išrašai, taip jų padaryti įrašai ir žymos turi tokią pačią juridinę galią visose kitose valstybėse narėse kaip tų kitų valstybių narių institucijų išduoti dokumentai ir padaryti įrašai bei žymos.11. Atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos gali, jei būtina, reikalauti išversti licencijos arba jos išrašo turinį į tos valstybės narės oficialią kalbą arba į vieną iš jos oficialių kalbų.17 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.Jis taikomas iki 2006 m. gruodžio 31 d.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkasI PRIEDASSA plokšti valcavimo gaminiai |SA1. (ritiniai) | SA3. (kiti plokšti valcavimo gaminiai) | SB Ilgieji gaminiai |SB1. (sijos) |7208 10 00 00 | 7208 40 00 90 | 7211 23 30 10 |7208 25 00 00 | 7208 53 90 00 | 7211 23 30 91 | 7207 19 80 10 |7208 26 00 00 | 7208 54 00 00 | 7211 23 80 10 | 7207 20 80 10 |7208 27 00 00 | 7208 90 00 10 | 7211 23 80 91 |7208 36 00 00 | 7209 15 00 00 | 7211 29 00 10 | 7216 31 10 10 |7208 37 00 10 | 7209 16 10 00 | 7211 90 00 11 | 7216 31 10 90 |7208 37 00 90 | 7209 16 90 00 | 7212 10 10 00 | 7216 31 90 00 |7208 38 00 10 | 7209 17 10 00 | 7212 10 90 11 | 7216 32 11 00 |7208 38 00 90 | 7209 17 90 00 | 7212 20 00 11 | 7216 32 19 00 |7208 39 00 10 | 7209 18 10 00 | 7212 30 00 11 | 7216 32 91 00 |7208 39 00 90 | 7209 18 91 00 | 7212 40 20 10 | 7216 32 99 00 |7209 18 99 00 | 7212 40 20 91 | 7216 33 10 00 |7211 14 00 10 | 7209 25 00 00 | 7212 40 80 11 | 7216 33 90 00 |7211 19 00 10 | 7209 26 10 00 | 7212 50 20 11 |7209 26 90 00 | 7212 50 30 11 |7219 11 00 00 | 7209 27 10 00 | 7212 50 40 11 |7219 12 10 00 | 7209 27 90 00 | 7212 50 61 11 |7219 12 90 00 | 7209 28 10 00 | 7212 50 69 11 |7219 13 10 00 | 7209 28 90 00 | 7212 50 90 13 |7219 13 90 00 | 7209 90 00 10 | 7212 60 00 11 |7219 14 10 00 | 7210 11 00 10 | 7212 60 00 91 |7219 14 90 00 | 7210 12 20 10 | 7219 21 10 00 |7210 12 80 10 | 7219 21 90 00 |7225 20 00 10 | 7210 20 00 10 | 7219 22 10 00 |7225 30 10 00 | 7210 30 00 10 | 7219 22 90 00 |7225 30 90 00 | 7210 41 00 10 | 7219 23 00 00 |7210 49 00 10 | 7219 24 00 00 |7210 50 00 10 | 7219 31 00 00 |7210 61 00 10 | 7219 32 10 00 |7210 69 00 10 | 7219 32 90 00 |7210 70 10 10 | 7219 33 10 00 |7210 70 80 10 | 7219 33 90 00 |7210 90 30 10 | 7219 34 10 00 |7210 90 40 10 | 7219 34 90 00 |7210 90 80 91 | 7219 35 10 00 |7211 14 00 90 | 7219 35 90 00 |7211 19 00 90 | 7225 40 12 90 |7211 23 20 10 | 7225 40 90 00 |II PRIEDASEXPORT LICENCE(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | ORIGINAL | 2 No |3 Year | 4 Product group |EXPORT LICENCE |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 TARIC code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above have been charged against the quantitative limit established for the year shown in box No 3 in respect of the Product group shown in box No 4 by the provisions regulating trade in certain steel products with the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At …………………………………. on ……………………………………… (Signature) (Stamp) |EXPORT LICENCE(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | COPY | 2 No |3 Year | 4 Product group |EXPORT LICENCE |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 TARIC code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above have been charged against the quantitative limit established for the year shown in box No 3 in respect of the Product group shown in box No 4 by the provisions regulating trade in certain steel products with the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At …………………………………. on ……………………………………… (Signature) (Stamp) |CERTIFICATE OF ORIGIN(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | ORIGINAL | 2 No |3 Year | 4 Product group |CERTIFICATE OF ORIGIN (for certain steel products) |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 CN code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above originated in the country shown in box No 6, in accordance with the provisions in force in the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At …………………………………. on ……………………………………… (Signature) (Stamp) |CERTIFICATE OF ORIGIN(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | COPY | 2 No |3 Year | 4 Product group |CERTIFICATE OF ORIGIN (for certain steel products) |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 CN code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above originated in the country shown in box No 6, in accordance with the provisions in force in the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At …………………………………. on ……………………………………… (Signature) (Stamp) |III PRIEDASEuropos bendrijos importo licencija1 | 1. Gavėjas (vardas ir pavardė (pavadinimas), tikslus adresas, šalis, PVM mokėtojo kodas) | 2. Išdavimo numeris |Turėtojo egzempliorius | 3. Metai |4. Dokumentą išdavusi institucija (pavadinimas, adresas ir telefono numeris) |5. Deklarantas/atstovas (atitinkamais atvejais) (vardas ir pavardė (pavadinimas) ir tikslus adresas) | 6. Kilmės šalis (ir geonomenklatūros kodas) |7. Išsiuntimo šalis (ir geonomenklatūros kodas) |1 | 8. Paskutinė galiojimo diena |9. Prekių aprašymas | 10. TARIC kodas |11. Kiekis kvotos vienetais |12. Užstatas/garantija (jei taikoma) |13. Papildomi duomenys |14. Kompetentingos institucijos patvirtinimas Data : …………………………………. (Parašas) (antspaudas) |15. SKIRIAMI KIEKIAI Turimą kiekį nurodyti 17 skilties 1 dalyje, paskirtą − 2 dalyje. |16. Neto kiekis (neto masė arba kitas matavimo vienetas, nurodant vienetą) | 19. Muitinės dokumentas (forma ir numeris) arba išrašo numeris ir kiekio skyrimo data | 20. Skiriančiosios institucijos pavadinimas, valstybė narė, antspaudas ir parašas |17. Skaičiais | 18. Paskirtas kiekis žodžiais |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |Čia pridedami papildomi lapai. |Europos bendrijos importo licencija2 | 1. Gavėjas (vardas ir pavardė (pavadinimas), tikslus adresas, šalis, PVM mokėtojo kodas) | 2. Išdavimo numeris |Dokumentą išdavusios institucijos egzempliorius | 3. Metai |4. Dokumentą išdavusi institucija (pavadinimas, adresas ir telefono numeris) |5. Deklarantas/atstovas (atitinkamais atvejais) (vardas ir pavardė (pavadinimas) ir tikslus adresas) | 6. Kilmės šalis (ir geonemenklatūros kodas) |7. Išsiuntimo šalis (ir geonemenklatūros kodas) |2 | 8. Paskutinė galiojimo diena |9. Prekių aprašymas | 10. TARIC kodas |11. Kiekis kvotos vienetais |12. Užstatas/garantija (jei taikoma) |13. Papildomi duomenys |14. Kompetentingos institucijos patvirtinimas Data : …………………………………. (Parašas) (antspaudas) |15. SKIRIAMI KIEKIAI Turimą kiekį nurodyti 17 skilties 1 dalyje, paskirtą − 2 dalyje. |16. Neto kiekis (neto masė arba kitas matavimo vienetas, nurodant vienetą) | 19. Muitinės dokumentas (forma ir numeris) arba išrašo numeris ir kiekio skyrimo data | 20. Skiriančiosios institucijos pavadinimas, valstybė narė, antspaudas ir parašas |17. Skaičiais | 18. Paskirtas kiekis žodžiais |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |Čia pridedami papildomi lapai. |IV PRIEDASLISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTESSEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮLISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDERLISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATENPÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRIΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝLIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIESLISTE DES AUTORITES NATIONALES COMPETENTESELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITA NAZIONALIVALSTU KOMPETENTO IESTAŽU SARAKSTSATSAKINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠASAZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJALISTA TA' L-AWTORITAJIET KOMPETENTI NAZZJONALILIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIESLISTA WLAŒCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCHLISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTESZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOVSEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOVLUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTAFÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETERBELGIQUE/BELGIË Service public Fédéral Economie, P.M.E., Classes Moyennes & Energie Administration du potentiel économique Service Licences Rue de Louvain 44 B-1000 Bruxelles Fax: +32-2-5486570 | EESTI Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium Harju 11 EE-15072 Tallinn Fax: + 372-6313 660 |Federale Overheidsdienst Economie, K.M.O., Middenstand & Energie Bestuur Economisch Potentieel Dienst Vergunningen Leuvenseweg 44 B-1000 Brussel Fax: +32-2-5486570 | ΕΛΛΑΣ Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών Διεύθυνση Διεθνών Οικονομικών Ροών Κορνάρου 1 GR-105 63 Αθήνα Fax : + 301-328 60 94 |ČESKÁ REPUBLIKA Ministerstvo průmyslu a obchodu Licenční správa Na Františku 32 CZ-110 15 Praha 1 Fax: + 420-22421 21 33 | ESPAÑA Ministerio de Industria, Turismo y Comercio Secretaría General de Comercio Exterior Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales Paseo de la Castellana 162 E- 28046 Madrid Fax: + 34-91-349 38 31 |DANMARK Erhvervs- og Boligstyrelsen Økonomi- og Erhvervsministeriet Vejlsøvej 29 DK-8600 Silkeborg Fax: + 45-35-46 64 01 | FRANCE Ministère de l'Economie des Finances et de l'Industrie Direction Générale des Entreprises Sous-direction des Biens de Consommation Bureau Textile-Importations Le Bervil, 12 rue Villiot F-75572 Paris Cedex 12 Fax: + 33-1- 53 44 91 81 |DEUTSCHLAND Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA)- Referat 421 Frankfurter Strasse 29-35 D-65760 Eschborn Fax: + 49-6196 90 88 00 | IRELAND Department of Enterprise, Trade and Employment Import/ Export Licensing, Block C Earlsfort Centre Hatch Street IE-Dublin 2 Fax: + 353-1-631 25 62 |ITALIA Ministero delle Attivita Produttive Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi Viale America 341 I-00144 Roma Fax: +39-6-59 93 22 35 / 59 93 26 36 | ÖSTERREICH Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit Aussenwirtschaftsadministration Abteilung C2/2 Stubenring 1 A-1011 Wien Fax: + 43-1-7 11 00/ 83 86 |KYPROS Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού Υπηρεσία Εμπορίου Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ.6 CY-1421 Λευκωσία Φαξ: + 357-22-37 51 20 | POLSKA Ministerstwo Gospodarki, Pracy i Polityki Społecznej Plac Trzech Krzyży 3/5 PL- 00-507 Warszawa Fax: + 48-22-693 40 21 / 693 40 22 |LATVIJA Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija Brīvības iela 55 LV – 1519 Rīga Fax: + 371-728 08 82 | PORTUGAL Ministério das Finanças Direcção Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais sobre o Consumo Rua Terreiro do Trigo, Edifício da Alfândega de Lisboa PT- 1140-060 Lisboa Fax: + 351-218 814 261 |LIETUVA Lietuvos Respublikos ūkio ministerija Prekybos departamentas Gedimino pr. 38/2 LT- 01104 Vilnius Fax: + 370-5-26 23 974 | SLOVENIJA Ministrstvo za gospodarstvo Direktorat za ekonomsk odnose s tujino Kotnikova 5 SI-1000 Ljubljana Fax: + 386-1-400 36 11 |LUXEMBOURG Ministère de l’Economie et du Commerce extérieur Office des licences BP 113 L-2011 Luxembourg Fax: + 352-46 61 38 | SLOVENSKÁ REPUBLIKA Ministerstvo hospodárstva SR Odbor licencií Mierová 19 SK-827 15 Bratislava 212 Fax: + 421-2-43 42 39 19 |MAGYARORSZÁG Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal Margit krt. 85. HU-1024 Budapest Fax: + 36-1-336 73 02 | SUOMI/FINLAND Tullihallitus PL 512 FI-00101 Helsinki Telekopio: + 358-20-492 28 52 |MALTA Servizzi ta' Kummerċ Diviżjoni għall -Kummerċ Lascaris MT-Valletta CMR02 Fax: + 356-21-23 19 19 | SVERIGE Kommerskollegium Box 6803 S-11386 Stockholm Fax: + 46-8-30 67 59 |NEDERLAND Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer Postbus 30003, Engelse Kamp 2 NL-9700 RD Groningen Fax : + 31-50-52 32 210 | UNITED KINGDOM Department of Trade and Industry Import Licensing Branch Queensway House - West Precinct Billingham UK-TS23 2NF Fax: + 44-1642-36 42 69 |V PRIEDASKIEKYBINĖS NORMOS(tonos)Gaminiai | 2006 m. |SA. Plokšti gaminiai |SA1. Ritiniai | 30 000 |SA3. Kiti plokšti gaminiai | 20 000 |SB. Ilgieji gaminiai |SB1. Sijos | 2 000 |TVARKARAŠTISTarybos reglamentas turi būti kuo greičiau paskelbtas.[1] OL L 232, 2005 9 8, p. 43.[2] OL L 232, 2005 9 8, p. 1.[3] OL L 256, 1987 9 7, p. 1.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52008PC0891

Pasiūlymas Tarybos reglamentas (EB) Nr. …/… […] nustatantis vienodą vizų formą (kodifikuota redakcija)  /* KOM/2008/0891 galutinis - CNS 2008/0265 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 19.12.2008KOM(2008) 891 galutinis2008/0265 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. …/…[…]nustatantis vienodą vizų formą (kodifikuota redakcija)(pateikta Komisijos)2008/0265 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. …/…[…]nustatantis vienodą vizų formą(Kodifikuota redakcija)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Žmonių Europos kontekste Komisija didelį dėmesį skiria tam, kad Bendrijos teisė būtų papastesnė ir aiškesnė siekiant, kad ji taptų suprantamesnė ir prieinamesnė visiems piliečiams, kurie įgytų naujų galimybių ir galėtų pasinaudoti konkrečiomis jiems suteiktomis teisėmis.Šis tikslas nebus pasiektas, jei daug nuostatų, kurios buvo iš dalies ir dažnai iš esmės keičiamos keletą kartų, liktų išsibarsčiusios įvairiuose aktuose, ir todėl dalies jų reikėtų ieškoti pradiniame akte, o kitų – vėlesniuose keičiančiuose aktuose. Todėl siekiant surasti konkrečiu momentu galiojančias taisykles reikia atlikti tiriamąjį darbą lyginant įvairius teisės aktus.Dėl šios priežasties siekiant, kad Bendrijos teisė būtų aiški ir skaidri, svarbu kodifikuoti taisykles, kurios buvo dažnai keičiamos.2. Todėl 1987 m. balandžio 1 d. Komisija nusprendė[1], kad visi teisės aktai, kurie buvo iš dalies pakeisti ne daugiau nei dešimt kartų, turėtų būti kodifikuojami ir pabrėžė, kad šis reikalavimas yra minimalus bei kad Komisijos padaliniai turėtų stengtis parengti kodifikuotas tekstų, už kuriuos jie yra atsakingi, redakcijas per trumpesnį laikotarpį siekdami užtikrinti, jog Bendrijos taisyklės būtų aiškios ir lengvai suprantamos.3. Tai buvo patvirtinta 1992 m. gruodžio mėn. Edinburgo Europos vadovų taryboje pirmininkavusios valstybės išvadose[2], pabrėžiančiose kodifikavimo, kuris konkrečiu momentu tam tikroje srityje taikomai teisei suteikia apibrėžtumo, svarbą.Kodifikavimas turi būti vykdomas laikantis įprastos Bendrijos teisės aktų priėmimo tvarkos.1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija, atsižvelgdami į tai, kad kodifikuojamuose teisės aktuose negali būti daromi esminiai pakeitimai, sudarė tarpinstitucinį susitarimą, kuriuo nusprendė kodifikuojamiems teisės aktams taikyti pagreitinto priėmimo tvarką.4. Šiuo pasiūlymu siekiama kodifikuoti 1995 m. gegužės 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1683/95, nustatantį vienodą vizų formą[3]. Naujas reglamentas pakeis įvairius aktus, kurių nuostatos buvo į jį įtrauktos[4]; šis pasiūlymas nekeičia kodifikuojamų teisės aktų turinio, nes jame tik sujungiami šie aktai, atliekant kodifikavimui būtinus formos pakeitimus .5. Pasiūlymas dėl kodifikuoto teisės akto buvo parengtas remiantis preliminariu Reglamento (EB) Nr. 1683/95 ir jį iš dalies keičiančių teisės aktų konsoliduotu tekstu , kurį visomis kalbomis parengė Europos Bendrijų oficialiųjų leidinių biuras naudodamas duomenų apdorojimo sistemą . Kadangi straipsniams suteikiami nauji numeriai, kodifikuoto reglamento III priede nurodomas buvusių ir naujų straipsnių numerių atitikimas.Pasiūlymasê 1683/95 (pritaikytas)(COD)TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. …/…[…]nustatantis vienodą vizų formą (kodifikuota redakcija)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos Ö 62 Õ straipsnio Ö 2 punkto b papunkčio iii dalį Õ ,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[5],kadangi:ê(1) 1995 m. gegužės 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1683/95, nustatantis vienodą vizų formą[6], buvo keletą kartų iš esmės keičiamas[7]. Siekiant aiškumo ir racionalumo minėtas reglamentas turėtų būti kodifikuotas.ê 334/2002 4 konstatuojamoji dalis ir 1683/95 2 konstatuojamoji dalis(2) Vienodos vizų formos nustatymas yra svarbi vizų politikos derinimo sudedamoji dalis. Sutarties 14 straipsnis numato, kad vidaus rinką sudaro vidaus sienų neturinti teritorija, kurioje pagal Sutarties nuostatas užtikrinamas laisvas asmenų judėjimas.ê 1683/95 3 konstatuojamoji dalis(3) Svarbu, kad vienoda vizų forma turėtų visą reikalingą informaciją ir atitiktų labai griežtus techninius reikalavimus, ypač dėl apsaugos nuo padirbinėjimo ir klastojimo priemonių. Ji taip pat turėtų būti pritaikyta naudoti visoms valstybėms narėms ir turėti visuotinai pripažįstamus apsauginius požymius, kurie aiškiai matosi plika akimi.ê 334/2002 5 konstatuojamoji dalis(4) Be to, reikia numatyti bendrus vienodos vizų formos įgyvendinimo standartus, ypač bendras techninius būdus reglamentuojančias taisykles ir blanko užpildymui taikomus standartus.ê 334/2002 6 konstatuojamoji dalis (pritaikytas)(5) Ö Šiuo atžvilgiu Õ pagal aukštus apsaugos standartus pagamintos fotografijos integravimas yra pirmas žingsnis naudojant elementus, įtvirtinant patikimesnę vizos ir jos turėtojo sąsają, kaip svarbią priemonę, padedančią užtikrinti, kad vienoda vizų forma būtų apsaugota nuo klastojimo. Turėtų būti atsižvelgta į ICAO (Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos) dokumente 9303 dėl Ö mašininio skaitymo Õ vizų nustatytas specifikacijas.ê 1683/95 4 konstatuojamoji dalis (pritaikytas)(6) Šis reglamentas nustato tik tokias specifikacijas, kurios nėra slaptos. Šias specifikacijas reikia papildyti kitomis specifikacijomis, Ö dėl kurių gali būti nuspręsta, kad Õ siekiant užkardyti padirbinėjimą ir klastojimą, Ö jos Õ turėtų likti slaptos ir kurios gali nebūti siejamos su duomenimis apie asmenį arba nuorodomis į tokius duomenis. Įgaliojimai nustatyti papildomas specifikacijas turėtų būti suteikti Komisijai.ê(7) Turėtų būti patvirtintos priemonės, būtinos šiam reglamentui įgyvendinti laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[8].ê 1683/95 5 konstatuojamoji dalis (pritaikytas)(8) Siekiant užtikrinti, kad nurodyta informacija nebūtų prieinama daugiau asmenų negu reikia, taip pat būtina, kad kiekviena valstybė narė paskirtų ne daugiau kaip vieną įstaigą, atsakingą už vienodos vizų formos spausdinimą, pasilikdama sau galimybę prireikus tą įstaigą keisti. Ö Saugumo Õ sumetimais kiekviena valstybė narė turėtų pranešti Komisijai ir kitoms valstybėms narėms tos atsakingos įstaigos pavadinimą.ê 1683/95 6 konstatuojamoji dalis (pritaikytas)(9) Norint, kad būtų veiksmingas, šis reglamentas turėtų būti taikomas visoms Ö šiame reglamente Õ Ö apibrėžtoms Õ vizoms. Valstybės narės turėtų galėti vienodą vizų formą taip pat naudoti vizoms Ö kitiems nei šiame reglamente Õ apibrėžtiems tikslams su sąlyga, jog būtų įtraukti plika akimi matomi skirtumai, kad nebūtų painiavos su vienoda viza.ê 1683/95 7 konstatuojamoji dalis(10) Vienodoje vizų formoje pagal pridedamą I priedą įrašytinų duomenų apie asmenį atžvilgiu reikia užtikrinti, kad būtų laikomasi valstybėse narėse galiojančių duomenų apsaugos nuostatų ir atitinkamų Bendrijos teisės aktų.ê 334/2002 10 konstatuojamoji dalis(11) Šiame reglamente nustatytos priemonės neturėtų turėti įtakos šiuo metu galiojančioms kelionės dokumentų galiojimo pripažinimą reglamentuojančioms taisyklėms.ê 856/2008 5 konstatuojamoji dalis(12) Kalbant apie Islandiją ir Norvegiją, šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis [9], patenkančios į Tarybos sprendimo 1999/437/EB[10] dėl tam tikrų priemonių taikant tą susitarimą 1 straipsnio B punkte nurodytą sritį.ê 856/2008 6 konstatuojamoji dalis(13) Kalbant apie Šveicariją, šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos pasirašytame susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis , patenkančios į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą siejant su Tarybos sprendimų 2004/849/EB[11] ir 2004/860/EB[12] 4 straipsnio 1 dalimi.ê 856/2008 7 konstatuojamoji dalis(14) Kalbant apie Lichtenšteiną, šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės pasirašytame protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis , kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą siejant su Tarybos sprendimo 2008/261/EB[13] 3 straipsniu.ê 856/2008 8 konstatuojamoji dalis(15) Pagal Protokolo dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos, pridedamo prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 1 straipsnį Jungtinė Karalystė ir Airija nedalyvauja priimant šį reglamentą. Todėl nepažeidžiant to protokolo 4 straipsnio, šio reglamento nuostatos netaikomos Jungtinei Karalystei ir Airijai,ê 1683/95PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisPagal 2 straipsnį valstybių narių išduodamos vizos gaminamos vienodos formos (įklija).Jos atitinka I priede numatytas specifikacijas.ê 1683/95 5 str.2 straipsnisŠiame reglamente „viza“ yra valstybės narės, į kurios teritoriją prašoma leisti įvažiuoti, duotas leidimas arba priimtas sprendimas, leidžiantis vykti:a) į tą valstybę narę arba kelias valstybes nares numatytam buvimui, iš viso trunkančiam ne ilgiau kaip tris mėnesius;b) tranzitu per tos valstybės narės arba kelių valstybių narių teritoriją arba oro uostų tranzitinę zoną.ê 334/2002 1 str. 1 p.3 straipsnis1. Papildomos vienodos vizų formos techninės specifikacijos, susijusios su toliau nurodytais aspektais, nustatomos 6 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka:a) papildomi elementai ir apsaugos reikalavimai, įskaitant didesnius apgaulę, padirbinėjimą ir klastojimą užkardinančius standartus;b) vienodos vizos užpildymui taikytini techniniai standartai ir būdai.2. Vizos įklijos spalvos gali būti keičiamos 6 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.ê 856/2008 1 str. 1 p. (pritaikytas)3. Laikantis 6 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos, gali būti nuspręsta, kad Ö šio straipsnio 1 dalyje Õ nurodytos specifikacijos yra slaptos ir neskelbiamos. Tokiu atveju su jomis supažindinamos tiktai institucijos, valstybių narių paskirtos atsakingomis už spausdinimą, ir valstybės narės arba Komisijos tinkamai įgalioti asmenys.ê 1683/95 3 str.4 straipsnisKiekviena valstybė narė skiria vieną įstaigą, atsakingą už vizų spausdinimą. Šios įstaigos pavadinimą ji praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms. Dvi arba kelios valstybės narės šiam tikslui gali paskirti tą pačią įstaigą. Kiekviena valstybė narė turi teisę keisti savo paskirtą įstaigą. Apie tai ji atitinkamai informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares.ê 1683/95 4 str. (pritaikytas)5 straipsnis1. Nepažeisdamas atitinkamų išsamesnių nuostatų, reglamentuojančių duomenų apsaugą, asmuo, kuriam išduodama viza, turi teisę patikrinti vizoje įrašytus asmeninio pobūdžio duomenis ir prireikus prašyti, kad jie būtų ištaisyti ar panaikinti.2. Vienodoje vizų formoje nepateikiama jokios Ö mašininio skaitymo Õ informacijos, jei ji neįrašyta ir į skyrelius, aprašytus I priedo 6–12 punktuose, arba jei ji nepaminėta atitinkamame kelionės dokumente.ê 334/2002 1 str. 2 p. (pritaikytas)6 straipsnis1. Komisijai padeda komitetas.2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai.Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje numatytas laikotarpis – du mėnesiai.ê 1683/957 straipsnisTais atvejais, kai valstybės narės naudoja vienodą vizų formą 2 straipsnyje nenumatytiems tikslams, reikia imtis atitinkamų priemonių užtikrinti, kad nebūtų painiavos su 2 straipsnyje nurodyta viza.ê8 straipsnisReglamentas (EB) Nr. 1683/95 yra panaikinamas.Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal III priede pateiktą atitikmenų lentelę.ê 1683/95 8 str. (pritaikytas)9 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja Ö 2009 m. gegužės 1 d. Õê 1683/95Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse pagal Europos bendrijos steigimo sutartį.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkasê 1683/95 Priedas (pritaikytas)I PRIEDASê 856/2008 1 str. 3 p. (pritaikytas)[pic]Apsauginiai požymiai1. Nuotrauka integruota laikantis aukštų saugumo standartų.2. Šioje vietoje yra optiškai kintama žyma (kinegrama arba jos atitikmuo). Keičiant žiūrėjimo kampą, galima matyti skirtingo dydžio ir spalvų 12 žvaigždžių, raidę „E“ ir gaublį.3. Šioje vietoje yra logotipas, kurį sudaro išduodančiosios valstybės narės pavadinimą žyminti raidė arba raidės (arba „BNL“ žymint Beniliukso šalis, t. y. Belgiją, Liuksemburgą ir Nyderlandus), atspausdinta(-os) sukuriant latentinį vaizdą. Laikant horizontaliai, šis logotipas atrodo šviesus, o pakreipus 90° kampu – tamsus. Naudojami šie logotipai: A – Austrijai, BG – Bulgarijai, BNL – Beniliuksui, CY – Kiprui, CZE – Čekijai, D – Vokietijai, DK – Danijai, E – Ispanijai, EST – Estijai, F – Prancūzijai, FIN – Suomijai, GR – Graikijai, H – Vengrijai, I – Italijai, IRL – Airijai, LT – Lietuvai, LVA – Latvijai, M – Maltai, P – Portugalijai, PL – Lenkijai, ROU – Rumunijai, S – Švedijai, SK – Slovakijai, SVN – Slovėnijai, UK – Jungtinei Karalystei.4. Šioje vietoje, per vidurį, yra optiškai kintamais dažais didžiosiomis raidėmis atspausdintas žodis Ö „viza“ Õ . Keičiant žiūrėjimo kampą, jis yra žalios arba raudonos spalvos.5. Šioje skiltyje yra iš anksto atspausdintas 9 skaitmenų nacionalinis vizos įklijos numeris. Jis spausdinamas specialiu šriftu.5a. Šioje skiltyje yra išduodančios valstybės narės pavadinimą nurodantis trijų raidžių šalies kodas, kaip nustatyta TCAO dokumente Nr. 9303 dėl mašininio skaitymo kelionės dokumentų[14].„Vizos įklijos numerį“ sudaro trijų raidžių šalies kodas, kaip nurodyta 5a skiltyje, ir nacionalinis numeris, kaip nurodyta 5 skiltyje.Pildomos skiltys6. Ši skiltis prasideda žodžiu „galioja“. Išduodančioji institucija nurodo teritoriją arba teritorijas, kuriose viza galioja.7. Ši skiltis prasideda žodžiu „nuo“, o kiek toliau toje pačioje eilutėje yra žodis „iki“. Išduodančioji institucija čia nurodo vizos galiojimo laiką.8. Ši skiltis prasideda žodžiais „vizos rūšis“. Išduodančioji institucija pagal 2 ir 7 straipsnius nurodo vizos kategoriją. Toliau eilutėje yra žodžiai „atvykimų skaičius“, „buvimo trukmė“ (t. y. numatoma prašytojų buvimo trukmė) ir „d.“9. Ši skiltis prasideda žodžiu „išduota“ ir joje nurodoma vizos išdavimo vieta.10. Ši skiltis prasideda žodžiais „išdavimo data“ (po kurių išduodančioji institucija įrašo vizos išdavimo datą), o kiek toliau toje pačioje eilutėje yra žodžiai „paso numeris“ (po kurių įrašomas asmens paso numeris).11. Ši skiltis prasideda žodžiais „pavardė, vardas“.12. Ši skiltis prasideda žodžiu „pastabos“. Išduodančioji institucija jame nurodo reikiamą papildomą informaciją su sąlyga, kad ji atitinka 5 straipsnį. Likusios dvi su puse eilutės paliekamos tuščios tokioms pastaboms.13. Šioje skiltyje pateikiama mašininiu būdu nuskaitoma informacija, padedanti lengviau vykdyti išorės sienos kontrolę. Mašininio nuskaitymo srityje yra dokumentą išduodančios valstybės narės pavadinimą nurodantis tekstas, atspausdintas naudojant fono spaudą. Šis tekstas neturi poveikio techninėms mašininio nuskaitymo srities savybėms arba galimybei nuskaityti šią sritį.Popierius yra natūralios spalvos su raudonomis ir mėlynomis žymėmis.Žodžiai skiltyse spausdinami anglų ir prancūzų kalbomis. Išduodančioji valstybė narė gali papildomai naudoti ir trečią oficialią Bendrijos kalbą. Vis dėlto žodis „viza“ viršutinėje eilutėje gali būti rašomas bet kuria oficialia Bendrijos kalba._____________éII PRIEDASPanaikinamas reglamentas ir jo vėlesni pakeitimaiTarybos reglamentas (EB) Nr. 1683/95 (OL L 164, 1995 7 14, p. 1) |Tarybos reglamentas (EB) Nr. 334/2002 (OL L 53, 2002 2 23, p. 7) | tik 1 ir 3 straipsniai |2003 m. Stojimo akto II priedo 18.B.1 punktas (OL L 236, 2003 9 23, p. 718) |Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1791/2006 (OL L 363, 2006 12 20, p. 1) | tik 1 straipsnio 1 dalies vienuolikta įtrauka dėl Reglamento (EB) Nr. 1683/95 ir Priedo 11 skyriaus B skirsnio 1 dalies |Tarybos reglamentas (EB) Nr. 856/2008 (OL L 235, 2008 9 2, p. 1) |_____________III PRIEDASATITIKMENų LENTELėReglamentas (EB) Nr. 1683/95 | Šis reglamentas |1 straipsnio pirmas sakinys | 1 straipsnio pirma pastraipa |1 straipsnio antras sakinys | 1 straipsnio antra pastraipa |2 straipsnis | 3 straipsnis |3 straipsnio 2 dalis | 4 straipsnis |4 straipsnis | 5 straipsnis |5 straipsnio įžanginė formuluotė | 2 straipsnio įžanginė formuluotė |5 straipsnio pirma įtrauka | 2 straipsnio a punktas |5 straipsnio antra įtrauka | 2 straipsnio b punktas |6 straipsnio 1 ir 2 dalys | 6 straipsnio 1 ir 2 dalys |6 straipsnio 3 dalis | - |7 straipsnis | 7 straipsnis |- | 8 straipsnis |8 straipsnio pirma pastraipa | 9 straipsnis |8 straipsnio antra pastraipa | - |8 straipsnio trečia pastraipa | - |Priedas | I priedas |- | II priedas |- | III priedas |_____________[1] COM(87) 868 PV.[2] Žr. Išvadų A dalies 3 priedą.[3] Atliekama vadovaujantis Komisijos komunikatu Europos Parlamentui ir Tarybai – Acquis communautaire kodifikavimas, COM(2001) 645 galutinis.[4] Žr. šio pasiūlymo II priedą.[5] OL C (...(, (...(, p. (...(.[6] OL L 164, 1995 7 14, p. 1.[7] Žr. II priedą.[8] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.[9] OL L 176, 1999 7 10, p. 36.[10] OL L 176, 1999 7 10, p. 31.[11] OL L 368, 2004 12 15, p. 26.[12] OL L 370, 2004 12 17, p. 78.[13] OL L 83, 2008 3 26, p. 3.[14] Vokietijai taikoma išimtis: TCAO dokumente Nr. 9303 dėl mašininio skaitymo dokumentų numatyta, kad Vokietijos pavadinimas žymimas šalies kodu „D“.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0122

Pasiūlymas Tarybos reglamentas kuriuo nustatomas ilgalaikis europinių paprastųjų jūrinių lydekų šiaurinių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų valdymo planas {SEC(2009)300 {SEC(2009)301}  /* KOM/2009/0122 galutinis - CNS 2009/0039 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 17.3.2009KOM(2009) 122 galutinis2009/0039 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo nustatomas ilgalaikis europinių paprastųjų jūrinių lydekų šiaurinių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų valdymo planas {SEC(2009)300{SEC(2009)301}(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO TURINYS |110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šiuo siūlomu reglamentu nustatomas ilgalaikis europinių paprastųjų jūrinių lydekų šiaurinių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų valdymo planas. Plano tikslas – vadovaujantis mokslinėmis rekomendacijomis išlaikyti tokią europinių paprastųjų jūrinių lydekų šiaurinių išteklių biomasę, kad, siekiant žvejybos sektoriaus stabilumo ir pelningumo, būtų galima tuos išteklius tausiai naudoti remiantis didžiausiu tausią žvejybą užtikrinančiu sužvejotų žuvų kiekiu (angl. MSY). Šie tikslai atitinka 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal bendrąją žuvininkystės politiką[1] 2 straipsnyje ir įgyvendinimo plano, dėl kurio susitarta 2002 m. Johanesburge įvykusiame pasaulio vadovų susitikime dėl darnaus vystymosi, 30 dalyje nustatytus bendrosios žuvininkystės politikos tikslus. Šiuo planu pakeičiamas ir panaikinamas 2004 m. balandžio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 811/2004, nustatantis priemones šiaurinių jūrinių lydekų ištekliams atkurti. Pagrindiniai naujo plano aspektai, į kuriuos reikia atsižvelgti, yra šie: Būtinybė persvarstyti tikslus Atsižvelgiant į mokslines rekomendacijas, tikslinga didžiausią dėmesį sutelkti į optimalų išteklių panaudojimą, kuriuo bus užtikrintas didžiausias tausią žvejybą užtikrinantis sužvejotų žuvų kiekis, kuris galimas okeanografinėmis sąlygomis. Įrodyta, jog būtina ne nustatyti tam tikrą tikslinę biomasę, o sudaryti sąlygas išteklių dydžiui nenuspėjamai kisti, palyginti su išteklių atkūrimo tiksliniu dydžiu, ir vengti kurti atskirus išteklių atkūrimo ar ilgalaikius išteklių valdymo planus. Todėl siūloma nustatyti tikslą išteklius naudoti taikant metinį žuvų mirtingumo dėl žvejybos koeficientą 0,17. Tai atitinka mokslines rekomendacijas, kuriose teigiama, kad žvejyboje taikant šį koeficientą būtų užtikrintas geriausias išteklių panaudojimas. Plano pritaikymas prie dabartinių socialinių ir ekonominių sąlygų Dėl aukštų kuro kainų 2008 m. ir mažo pelningumo šiuo metu žvejybos sektorius sparčiai pertvarkomas. Naujajame plane turėtų būti atsižvelgiama į šiuos pokyčius ir siekiama kuo trumpesniu priimtinu laikotarpiu kuo labiau vėl padidinti žvejybos pelningumą. Žvejybos taisyklių numatymas, kai trūksta duomenų Iš naujausios kitų išteklių valdymo patirties matyti, kad ne visada gali būti pakankamai duomenų, kad būtų įmanoma numatyti plano taikymo kriterijus. Būtina nustatyti aiškias taisykles, taikytinas, jeigu mokslininkai negali pateikti tikslaus išteklių būklės įvertinimo. Būtinybė sumažinti į jūrą išmetamų europinių paprastųjų JūRINIų LYDEKų KIEKį Sumažinus anksčiau europinių paprastųjų jūrinių lydekų žvejyboje taikytą žuvų mirtingumo dėl žvejybos koeficientą iki koeficiento, kuris būtinas siekiant išteklius panaudoti geriausiai, į jūrą bus išmetama mažiau žuvų – tiek europinių paprastųjų jūrinių lydekų, tiek su europinėmis paprastosiomis jūrinėmis lydekomis sužvejojamų kitų rūšių žuvų. Taikant mažesnį žuvų mirtingumo dėl žvejybos koeficientą galima sukaupti didesnių ir didesnio amžiaus atitinkamo ištekliaus žuvų ir sužvejoti mažiau netinkamų parduoti žuvų jauniklių, sužvejojamų kaip neišvengiama priegauda. Kontrolės nuostatos Kontrolės nuostatas taip pat būtina suderinti su nauja struktūra ir naujomis nuostatomis. Atsižvelgiant į siūlomus europinių paprastųjų jūrinių lydekų išteklių valdymo plano pakeitimus, reikėtų patobulinti tam tikras 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2847/93, nustatančiame bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą, nustatytas kontrolės priemones, kad jos atitiktų naująsias priemones. |120 | Bendrosios aplinkybės 2002 m. valstybės narės pasirašė įgyvendinimo planą, dėl kurio susitarta pasaulio vadovų susitikime dėl darnaus vystymosi (Johanesburge). Į tą įgyvendinimo planą įtrauktas įsipareigojimas iki 2015 m. žuvų išteklius naudoti pagal didžiausio tausią žvejybą užtikrinančio sužvejotų žuvų kiekio (angl. MSY) principą. Vykdant 2002 m. bendrosios žuvininkystės politikos reformą, Komisija ir Taryba sutarė laipsniškai įgyvendinti Bendrijai svarbių žuvininkystės išteklių daugiamečius valdymo planus ir išteklių atkūrimo planus. Buvo parengti daugelio Bendrijos vandenų atlantinių menkių išteklių, dviejų europinių paprastųjų jūrinių lydekų išteklių, dviejų norveginių omarų (Nephrops) išteklių, dviejų paprastųjų jūrų liežuvių išteklių ir šiaurės jūros jūrinių plekšnių bei paprastųjų jūrų liežuvių išteklių valdymo planai. Daugiametis europinių paprastųjų jūrinių lydekų šiaurinių išteklių atkūrimo planas buvo antras įgyvendintas išteklių atkūrimo planas (pirmasis skirtas atlantinėms menkėms). Tame galiojančiame europinių paprastųjų jūrinių lydekų išteklių atkūrimo plane nustatyta, kad, jei europinių paprastųjų jūrinių lydekų išteklių dydis dvejus metus iš eilės viršija išteklių atkūrimo plane numatytą tikslinį dydį, išteklių atkūrimo planas turėtų būti pakeistas išteklių valdymo planu. 2007 m. mokslinėse rekomendacijose nurodyta, kad europinių paprastųjų jūrinių lydekų išteklių dydis atitinka išteklių atkūrimo plane numatytą tikslinį dydį, todėl pradėta rengti šį pasiūlymą. Naujesnėse mokslinėse rekomendacijose nurodyta, kad šių išteklių būklė pasikeitė ir kad daugiau negali būti laikoma, kad tie ištekliai dvejus metus iš eilės viršija išteklių atkūrimo plane numatytą tikslinį dydį. Įrodyta, jog būtina sudaryti sąlygas išteklių dydžiui nenuspėjamai kisti, palyginti su išteklių atkūrimo tiksliniu dydžiu, ir vengti kurti atskirus išteklių atkūrimo ar ilgalaikius išteklių valdymo planus. Todėl tikslinga išteklių atkūrimo planą pakeisti planu, taikytinu tuomet, kai išteklių dydis viršija tikslinį dydį arba yra už jį mažesnis. Tokiame plane turėtų būti užtikrinta atitiktis MSY tikslams. Į jį turėtų būti įtrauktos bendro leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio (BLSK) nustatymo taisyklės, taikomos tada, kai išteklių dydis viršija prevencinį subrendusių žuvų 140 000 tonų biomasės dydį arba yra už jį mažesnis, ir kai biomasės dydis yra mažesnis už mažiausią 100 000 tonų dydį. |130 | Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal bendrąją žuvininkystės politiką nustatyta bendroji tausaus žuvininkystės išteklių naudojimo sistema. 2004 m. balandžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 811/2004, nustatančiu priemones šiaurinių jūrinių lydekų ištekliams atkurti, nustatytos europinių paprastųjų jūrinių lydekų šiaurinių išteklių BLSK nustatymo taisyklės, siekiant, kad šių išteklių dydis būtų didesnis už prevencinį dydį. |140 | Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Pasiūlymo tikslas – darnus vystymasis – atitinka Bendrijos aplinkos politiką, ypač jos dalį, susijusią su natūralių buveinių apsauga ir gamtinių išteklių išsaugojimu. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |211 | Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendra informacija apie respondentus Pasiūlymas pagrįstas keliomis konsultacijomis su valstybėmis narėmis ir suinteresuotųjų šalių atstovais regioniniuose patariamuosiuose komitetuose. 2008 m. vasario mėn. Komisija regioninėms patariamosioms taryboms (RPT) ir valstybėms narėms pateikė neoficialų techninį dokumentą. Šiame dokumente nagrinėjami įvairūs laipsniško perėjimo prie išteklių naudojimo pagal tausaus valdymo tikslus, atitinkančius 2002 m. Johanesburge įvykusiame susitikime prisiimtus įsipareigojimus, metodai ir pasekmės. Sumažinus žuvų mirtingumą dėl žvejybos, sužvejojamų žuvų kiekis (po pereinamojo laikotarpio) būtų pastovesnis, į jūrą būtų išmetama mažiau žuvų ir būtų prisidėta siekiant mažinti per didelį kitų rūšių tame pačiame rajone ir tais pačiais žvejybos būdais sužvejojamų žuvų kiekį. Daryta nuoroda į to meto mokslines rekomendacijas, kuriose teigiama, kad žuvų mirtingumo dėl žvejybos koeficientas atitinka didžiausią tausią žvejybą užtikrinantį sužvejotų žuvų kiekį (f=0,17). Turėtų būti nustatyta kasmet bent 10 % sumažinti žuvų mirtingumą dėl žvejybos, nes, to nepadarius, naudos priimtinu laikotarpiu tikriausiai nebūtų. Aprašyti žvejybos įrankių, naudotų europinėms paprastosioms jūrinėms lydekoms žvejoti, tipai, apie kuriuos pranešė valstybės narės, taip pat aprašyti svarbūs laivų, kuriuos atitinkamos valstybės narės naudojo europinėms paprastosioms jūrinėms lydekoms žvejoti, tipai. Su šios pramonės šakos atstovais konsultuotasi dėl įvairių galimybių, susijusių su žuvų mirtingumo dėl žvejybos mažinimo priemonėmis, įskaitant: kontrolės stiprinimą ir teisės aktų vykdymo užtikrinimą; žuvų mirtingumo dėl žvejybos mažinimo tempą; žvejybos būdų keitimą siekiant, kad nebūtų sužvejojamos mažesnės žuvys, įskaitant tinklinio audeklo akies dydžio didinimą žvejojant įvairiais būdais; žuvininkystės valdymą naudojantis dienų jūroje arba kilovatais išreikštų dienų apribojimais, taikomais kartu su belsk; laivų eksploatacijos nutraukimą. Konsultacijų dokumentas skirtas Šiaurės vakarų vandenų ir Pietvakarių vandenų regioninėms patariamosioms taryboms. Šias institucijas įsteigė Europos bendrija, kad žvejybos ir žuvų perdirbimo sektorių, aplinkos srityje veikiančių nevyriausybinių organizacijų atstovai, pramogine žūkle užsiimantys žvejai ir įvairių kitų grupių atstovai galėtų Europos Komisijai teikti rekomendacijas. |212 | Atsakymų santrauka ir kaip į juos atsižvelgta |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |221 | Aptariamos mokslo ir (arba) tiriamųjų duomenų sritys Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (TJTT) ir Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK) buvo paprašyti pateikti mokslines rekomendacijas dėl ilgalaikio europinių paprastųjų jūrinių lydekų išteklių valdymo. ŽMTEK ataskaitą pateikė 2007 m. birželio 4–8 d. vykusiame susitikime[2]. 2007 m. gruodžio mėn. įvykusiame susitikime[3] parengta ekonominio poveikio ataskaita. |2249 | Gautų ir panaudotų rekomendacijų santrauka Pagrindiniai aspektai yra šie: ŽMTEK rekomendacijose teigiama, kad vietoje išteklių atkūrimo plane nurodyto žuvų mirtingumo dėl žvejybos prevencinio koeficiento (f=0,25) pradėjus taikyti su didžiausiu tausią žvejybą užtikrinančiu sužvejotų žuvų kiekiu siejamą žuvų mirtingumo dėl žvejybos koeficientą (f=0,17) būtų gauta didelės ilgalaikės naudos. Tačiau, siekiant pereiti prie mažesnio koeficiento, taikomos pereinamojo laikotarpio sužvejojamų žuvų kiekio mažinimo nuostatos. Nors ŽMTEK savo rekomendacijose taip pat teigė, kad ištekliai būtų geriausiai panaudojami pakeitus žvejybos įrankius, kuriuos naudojant būtų sužvejojama mažiau mažesnių žuvų, RPT nariai nesutiko didinti tinklinio audeklo akių dydžio žvejojant tais žvejybos būdais, kuriuos naudojant sužvejojamos europinės paprastosios jūrinės lydekos. RPT pritarė būtinybei mažinti žuvų mirtingumą dėl žvejybos ir žvejybos pastangas, tačiau, jų nuomone, tai turėtų būti daroma kartu atliekant struktūrinius žvejybos pajėgumų pakeitimus, o ne kilovatais išreikštų dienų ar dienų jūroje valdymo būdu. RPT nepritarė naujų rajonų, kuriuose būtų uždrausta žvejyba, nustatymui. Pasiūlymas pagrįstas gautomis rekomendacijomis. |225 |226 | Priemonės, kurių imtasi, kad visuomenė galėtų sužinoti ekspertų nuomonę TJTT ir ŽMTEK rekomendacijos visuomenei prieinamos jų interneto svetainėse (atitinkamai www.ices.dk ir fishnet.jrc.it/web/stecf). |230 | Poveikio vertinimas Poveikio vertinimas grindžiamas trijų rūšių indėliu: Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto atliktu biologiniu tyrimu, kurio metu buvo tiriamos biologinės kitų tikslinių mirtingumo dėl žvejybos koeficientų taikymo galimybės ir tų koeficientų užtikrinimo būdas; ŽMTEK parengta ekonomine analize, kurioje atsižvelgiama į galimus atitinkamų laivynų išlaidų ir uždarbio pokyčius, pasirinkus skirtingas galimybes; Konsultacijomis su suinteresuotosiomis šalimis, daugiausia – bendromis Šiaurės vakarų vandenų RPT ir Pietvakarių vandenų RPT rekomendacijomis. Poveikio vertinimą galima rasti http://ec.europa.eu/governance/impact/practice_en.htm. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |310 | Teisinis pagrindas Teisinis ilgalaikių išteklių valdymo planų rengimo pagrindas yra Europos bendrijos steigimo sutarties 37 straipsnis. |329 | Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą. |331 | Palyginti su galiojančiu išteklių atkūrimo planu, siūlomu reglamentu įgyvendinami tik pakeitimai, kurių pakanka siekiant užtikrinti, kad ištekliai būtų naudojami remiantis didžiausiu tausią žvejybą užtikrinančiu sužvejotų žuvų kiekiu ir naujausiomis mokslinėmis rekomendacijomis. |POVEIKIS BIUDžETUI |409 | Pasiūlymas poveikio Bendrijos biudžetui neturi. |PAPILDOMA INFORMACIJA |Persvarstymo, keitimo, laikino galiojimo sąlyga |531 | Į šį pasiūlymą įtraukta nuostata, kuria numatoma kas trejus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo įvertinti valdymo priemones. |532 | Siūlomi tiksliniai žuvų mirtingumo dėl žvejybos koeficientai grindžiami ŽMTEK ir TJTT mokslinėmis rekomendacijomis ir rodo dabartinę biologinę padėtį. Į pasiūlymą įtraukta vertinimo sąlyga, siekiant užtikrinti, kad prireikus, atsižvelgiant į naują mokslinę informaciją ir rekomendacijas, žuvų mirtingumo dėl žvejybos koeficientai galėtų būti iš dalies keičiami. |2009/0039 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo nustatomas ilgalaikis europinių paprastųjų jūrinių lydekų šiaurinių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų valdymo planasEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[4],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[5],kadangi:(1) Pagal 2002 m. Johanesburge įvykusiame JT Pasaulio vadovų susitikime dėl darnaus vystymosi priimtą įgyvendinimo planą Europos bendrija įsipareigojusi, inter alia , išlaikyti arba atkurti žuvininkystės išteklius tiek, kad būtų užtikrintas didžiausias tausią žvejybą užtikrinantis sužvejotų žuvų kiekis, siekiant neatidėliotinai, jei įmanoma – ne vėliau kaip iki 2015 m., įgyvendinti šiuos tikslus išeikvotų išteklių atžvilgiu.(2) Siekiant pagerinti europinių paprastųjų jūrinių lydekų šiaurinių išteklių, kurie jau beveik išeikvoti, būklę, priimtas 2004 m. balandžio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 811/2004, nustatantis priemones šiaurinių jūrų lydekų ištekliams atkurti[6]. Nors įgyvendinant šį planą minėtų išteklių būklė tam tikru atžvilgiu pagerėjo, to plano tikslai nepakankami, kad būtų galima įgyvendinti 1 konstatuojamojoje dalyje nurodytus tikslus.(3) Siekiant europinių paprastųjų jūrinių lydekų šiaurinius išteklius atkurti tiek, kad būtų užtikrintas didžiausias tausią žvejybą užtikrinantis sužvejotų žuvų kiekis, būtina priimti ilgalaikį europinių paprastųjų jūrinių lydekų šiaurinių išteklių valdymo planą, numatant tikslus ir tvarką, pagal kurią būtų nustatomi sužvejojamų žuvų kiekio apribojimai ir valstybėms narėms būtų paskirstomos žvejybos galimybės, ir Reglamentą (EB) Nr. 811/2004 pakeisti kitu reglamentu.(4) Vadovaujantis turima informacija, neįmanoma tiksliai nustatyti pageidaujamo ilgalaikio biomasės dydžio. Todėl ilgalaikio plano tikslas turėtų būti išreikštas tiksliniu žuvų mirtingumo dėl žvejybos koeficientu, o ne tiksliniu biomasės dydžiu.(5) Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) rekomendacijose nurodyta, kad geriausias ilgalaikis išteklių panaudojimas gali būti užtikrintas taikant žuvų mirtingumo dėl žvejybos koeficientą 0,17.(6) ŽMTEK, neturėdamas pakankamai tikslios ir reprezentatyvios informacijos, ne visada gali pateikti rekomendacijas dėl leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimų. Todėl reikėtų nustatyti nuostatas, kuriomis būtų užtikrinta, kad leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimai galėtų būti nustatomi nuosekliai, net jei nepakanka duomenų.(7) Svarbiausios bendrosios žuvininkystės politikos priemonės, darančios tiesioginį poveikį valstybių narių žvejybos laivynų socialinei ir ekonominei padėčiai, – žvejybos pastangų nustatymas bei paskirstymas, mažiausio bei prevencinio išteklių dydžių nustatymas ir žuvų mirtingumo dėl žvejybos koeficiento nustatymas. Tikslinga, kad Taryba sau numatytų teisę tiesiogiai naudotis su šiais specifiniais dalykais susijusiais įgyvendinimo įgaliojimais.(8) Siekiant užtikrinti atitiktį šiame reglamente išdėstytoms priemonėms, be 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2847/93, nustatančiame bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą[7], nustatytų priemonių turėtų būti priimtos ir specialiosios kontrolės priemonės.(9) Tikslinga užtikrinti, kad planas būtų vertinamas periodiškai. Jei atlikus tokį vertinimą būtų nustatyta, kad plane nurodyti mažiausias ir prevencinis dydžiai arba žuvų mirtingumo dėl žvejybos koeficientai nebėra tinkami, turėtų būti užtikrinta galimybė planą pakeisti.(10) Kad būtų įgyvendinti 2006 m. liepos 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1198/2006 dėl Europos žuvininkystės fondo[8] 21 straipsnio a punkto i ir iv papunkčiai, jei išteklių dydis yra mažesnis už prevencinį neršiančių žuvų biomasės dydį, turėtų būti parengtas 2002 m. gruodžio 20 d. Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[9] 5 straipsnio nuostatas atitinkantis išteklių atkūrimo planas, o visomis kitomis aplinkybėmis – to reglamento 6 straipsnio nuostatas atitinkantis išteklių valdymo planas.(11) Todėl Reglamentą (EB) Nr. 811/2004 reikėtų panaikinti ir pakeisti nauju reglamentu,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:I SKYRIUS DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖŽTYS1 straipsnisDalykasŠiuo reglamentu nustatomas ilgalaikis europinių paprastųjų jūrinių lydekų šiaurinių išteklių išsaugojimo ir valdymo planas (toliau – planas).2 straipsnisTaikymo sritisŠis reglamentas taikomas europinių paprastųjų jūrinių lydekų ištekliams šiuose rajonuose:a) TJTT IIIa pakvadratyje ir TJTT IIIb, IIIc bei IIId pakvadračių Bendrijos vandenyse,b) TJTT IIa pakvadračio ir TJTT IV kvadrato Bendrijos vandenyse,c) TJTT VI ir VII kvadratuose, TJTT Vb pakvadračio Bendrijos vandenyse ir TJTT XII bei XIV kvadratų tarptautiniuose vandenyse,d) TJTT VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe pakvadračiuose.3 straipsnisApibrėžtysŠiame reglamente vartojamų sąvokų apibrėžtys:a) bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK) – europinių paprastųjų jūrinių lydekų išteklių kiekis, kurį galima kasmet sužvejoti ir iškrauti bet kuriame iš 2 straipsnyje nurodytų rajonų;b) mažiausias biomasės dydis – neršiančių žuvų biomasės dydis, lygus 100 000 tonų;c) prevencinis biomasės dydis – neršiančių žuvų biomasės dydis, lygus 140 000 tonų;d) esamoji biomasė – europinių paprastųjų jūrinių lydekų išteklių dydis tų metų, kuriais taikomas BLSK, sausio 1 d.II SKYRIUSILGALAIKIO IŠTEKLIŲ VALDYMO TIKSLAS4 straipsnisPlano tikslasPlano tikslai yra šie:a) išlaikyti tokią europinių paprastųjų jūrinių lydekų išteklių biomasę, kuriai esant būtų galima tuos išteklius tausiai naudoti remiantis tiksliniu žuvų mirtingumo dėl žvejybos koeficientu, kurį taikant būtų užtikrintas didžiausias tausią žvejybą užtikrinantis sužvejotų žuvų kiekis, irb) numatyti tų išteklių valdymo priemones, kad tų išteklių dydis būtų didesnis už prevencinį biomasės dydį.III SKYRIUSŽVEJYBOS TAISYKLĖS5 straipsnisBLSK nustatymo tvarka1. Siekdama įgyvendinti 4 straipsnyje išdėstytus tikslus, Taryba kiekvienais metais kvalifikuota balsų dauguma, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir pasikonsultavusi su ŽMTEK, nustato ateinančiais metais 2 straipsnyje nurodytuose rajonuose europinių paprastųjų jūrinių lydekų ištekliams taikomą BLSK.2 BLSK nustatomas pagal šį skyrių.6 straipsnisBendras numatomas sužvejoti kiekis1. ŽMTEK numato, koks bendras europinių paprastųjų jūrinių lydekų kiekis, atitinkantis pagal 2, 3 ir 4 dalis nustatytus žuvų mirtingumo dėl žvejybos koeficientus, gali būti sužvejojamas kitais metais.2. Jei ŽMTEK numato, kad tų metų, kuriais taikomas BLSK, sausio 1 d. europinių paprastųjų jūrinių lydekų išteklių dydis bus didesnis už prevencinį biomasės dydį arba jam lygus, taikomas žuvų mirtingumo dėl žvejybos koeficientas 0,17, vidutiniškai apskaičiuotas 2–6 amžiaus grupėms.3. Jei ŽMTEK numato, kad tų metų, kuriais taikomas BLSK, sausio 1 d. europinių paprastųjų jūrinių lydekų išteklių dydis bus mažesnis už mažiausią biomasės dydį, taikomas žuvų mirtingumo dėl žvejybos koeficientas 0,085, vidutiniškai apskaičiuotas 2–6 amžiaus grupėms.4. Jei ŽMTEK numato, kad tų metų, kuriais taikomas BLSK, sausio 1 d. europinių paprastųjų jūrinių lydekų išteklių dydis bus didesnis už mažiausią biomasės dydį arba jam lygus arba bus mažesnis už prevencinį biomasės dydį, žuvų mirtingumo dėl žvejybos koeficientas, vidutiniškai apskaičiuotas 2–6 amžiaus grupėms, nustatomas pagal šią formulę:0,085 + (esamoji biomasė - mažiausias biomasės dydis)*(0,17 - 0,085)/(prevencinis biomasės dydis - mažiausias biomasės dydis).7 straipsnisBLSK apskaičiavimas1. BLSK apskaičiuojami iš 6 straipsnyje nurodyto bendro numatomo sužvejoti europinių paprastųjų jūrinių lydekų kiekio atėmus šiuos kiekius:a) žuvų kiekį, kuris lygus numatomam iš atitinkamų išteklių į jūrą išmestų europinių paprastųjų jūrinių lydekų kiekiui, irb) prireikus atitinkamai kiekį, atitinkantį kitus susijusius žuvų mirtingumo dėl žvejybos šaltinius.2. Nepaisant 1 dalies, kiekvienam atitinkamam rajonui nustatomas BLSK nuo 2010, 2011 ir 2012 m. taikomo BLSK kasmet gali skirtis ne daugiau kaip 10 %, o nuo vėlesniais metais taikomų BLSK – ne daugiau kaip 20 %.8 straipsnisBLSK nustatymo tvarka, taikoma, kai nepakanka duomenųJei ŽMTEK dėl pakankamai tikslios ir reprezentatyvios informacijos stokos negali pateikti rekomendacijos, kuria remdamasi Taryba pagal 6 straipsnį galėtų nustatyti BLSK, nustatomi šie BLSK:a) jei ŽMTEK rekomendacijoje nurodo, kad sužvejojamų europinių paprastųjų jūrinių lydekų kiekį reikėtų sumažinti iki mažiausio galimo kiekio, BLSK nustatomas taikant ne mažesnį kaip 25 % mažinimo koeficientą, palyginti su ankstesnių metų BLSK;b) visais kitais atvejais BLSK nustatomas taikant ne mažesnį kaip 15 % mažinimo koeficientą, palyginti su ankstesnių metų BLSK.9 straipsnisPriemonių pritaikymasJei ŽMTEK rekomendacijoje nurodo, kad 6 straipsnio 2, 3 ar 4 dalyse nurodyti mažiausias ir prevencinis biomasės dydžiai arba žuvų mirtingumo dėl žvejybos koeficientas nebetinkami, kad būtų išlaikyta nedidelė išteklių išeikvojimo rizika ir didžiausias tausią žvejybą užtikrinantis sužvejotų žuvų kiekis, Taryba nustato naujas tų dydžių vertes.IV SKYRIUSSTEBĖJIMAS, TIKRINIMAS IR PRIEŽIŪRA10 straipsnisRyšys su Reglamentu (EEB) Nr. 2847/93Be Reglamente (EEB) Nr. 2847/93 ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 V skyriuje nustatytų kontrolės priemonių ir jų įgyvendinimo taisyklių, taikomos šiame skyriuje nustatytos kontrolės ir tikrinimo priemonės.11 straipsnisLaivo žurnalo tikrinimas1. Naudodamosi laivų stebėjimo sistemos (LSS) duomenimis valstybės narės tikrina, ar informacija, žuvininkystės stebėjimo centruose (ŽSC) gauta iš laivų, kuriuose įrengta LSS, atitinka laivo žurnale užregistruotą veiklą. Tokių kryžminių patikrinimų duomenys registruojami elektroniniu būdu ir saugomi trejus metus.2. Kiekviena valstybė narė turi ir savo oficialioje interneto svetainėje skelbia kontaktinę informaciją, reikalingą laivo žurnalams ir iškrovimo deklaracijoms pateikti.12 straipsnisPirmą kartą iškrautų europinių paprastųjų jūrinių lydekų svėrimas1. Žvejybos laivo kapitonas užtikrina, kad bet koks 2 straipsnyje nurodytuose rajonuose sužvejotas ir Bendrijos uoste iškrautas europinių paprastųjų jūrinių lydekų kiekis, prieš jį parduodant arba prieš išvežant į kitą vietą, būtų pasvertas laive arba iškrovimo uoste. Sveriama kompetentingų nacionalinių institucijų patvirtintomis svarstyklėmis. Pasvėrus nustatytas svoris nurodomas pildant Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 8 straipsnyje nurodytą deklaraciją.2. Nukrypstant nuo 1 dalies, valstybės narės gali leisti europines paprastąsias jūrines lydekas sverti valstybės narės teritorijoje vykstančiame žuvų aukcione, jei iškraunant žuvis buvo atliktas fizinis patikrinimas ir jei žuvų transportavimo konteineriai buvo užplombuoti prieš jas išvežant tiesiai į aukcioną ir laikyti užplombuoti iki žuvų svėrimo. Transportavimo dokumente nurodomi išsamūs iškraunant žuvis atlikto patikrinimo duomenys.13 straipsnisŽuvų perkrovimo draudimas2 straipsnyje nurodytuose rajonuose draudžiama jūroje perkrauti europines paprastąsias jūrines lydekas.14 straipsnisIšankstinis pranešimas1. Prieš Bendrijos žvejybos laivui, kuriame yra daugiau nei viena tona europinių paprastųjų jūrinių lydekų, įplaukiant į valstybės narės uostą arba kurią nors žuvų iškrovimo vietą, laivo kapitonas arba jo ar jos atstovas tos valstybės narės kompetentingoms institucijoms, likus ne mažiau kaip keturioms valandoms iki įplaukimo, praneša:a) uosto arba iškrovimo vietos pavadinimą;b) numatomą atplaukimo į tą uostą arba iškrovimo vietą laiką;c) kiekvienos rūšies žuvų kiekį, išreikštą gyvojo svorio kilogramais, jei tos rūšies žuvų laive yra daugiau nei 50 kg.2. Valstybės narės, kurioje turi būti iškrauta daugiau nei viena tona europinių paprastųjų jūrinių lydekų, kompetentingos institucijos gali nustatyti, kad laive laikomą sužvejotų žuvų kiekį leidžiama pradėti iškrauti tik guvus tų institucijų leidimą.3. Jeigu Bendrijos žvejybos laivo kapitonas arba jo ar jos atstovas pageidauja laive laikomą žuvų kiekį perkrauti ar išmesti į jūrą arba jį iškrauti trečiosios valstybės uoste ar iškrovimo vietoje, jis vėliavos valstybės narės kompetentingoms institucijoms, likus ne mažiau kaip 24 valandoms iki žuvų perkrovimo ar išmetimo į jūrą arba jų iškrovimo trečiojoje valstybėje, praneša 1 dalyje nurodytą informaciją.15 straipsnisPaskirtieji uostai1. Jeigu iš Bendrijos žvejybos laivo Bendrijoje turi būti iškrauta daugiau nei dvi tonos europinių paprastųjų jūrinių lydekų, laivo kapitonas užtikrina, kad žuvys būtų iškraunamos tik paskirtuosiuose uostuose.2. Kiekviena valstybė narė paskiria uostus, kuriuose iškraunama daugiau nei dvi tonos europinių paprastųjų jūrinių lydekų.3. Kiekviena valstybė narė per 15 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo atsiunčia Komisijai paskirtųjų uostų sąrašą, o per 30 dienų nuo to sąrašo pateikimo nurodo atitinkamą tuose uostuose taikomą tikrinimo ir priežiūros tvarką, įskaitant kiekvieną kartą iškraunamo europinių paprastųjų jūrinių lydekų kiekio registravimo ir pranešimo sąlygas. Komisija šią informaciją persiunčia visoms valstybėms narėms.16 straipsnisVertinant laivo žurnale užregistruotą žuvų kiekį taikomas leidžiamasis nuokrypisNukrypstant nuo 1983 m. rugsėjo 22 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2807/83, nustatančio išsamias informacijos apie valstybių narių žuvies sugavimus registravimo taisykles[10], 5 straipsnio 2 dalies, laive laikomą žuvų kiekį apytikriai apskaičiuojant kilogramais, leidžiama taikyti nuokrypį, lygų 5 % laivo žurnale nurodyto skaičiaus.17 straipsnisAtskiras europinių paprastųjų jūrinių lydekų sandėliavimasBendrijos žvejybos laive draudžiama europines paprastąsias jūrines lydekas laikyti viename konteineryje kartu su kitų rūšių jūrų gyvūnais. Konteineriai, kuriuose yra europinės paprastosios jūrinės lydekos, triume laikomi atskirai nuo kitų konteinerių.18 straipsnisEuropinių paprastųjų jūrinių lydekų transportavimas1. Valstybės narės kompetentingos institucijos gali pareikalauti, kad visas europinių paprastųjų jūrinių lydekų, sužvejotų kuriame nors iš 2 straipsnyje nurodytų rajonų ir pirmą kartą iškrautų toje valstybėje narėje, kiekis būtų pasvertas prižiūrint kontrolieriams prieš jas išvežant iš pirmojo iškrovimo uosto. Dalyvaujant valstybių narių įgaliotiems kontrolieriams, reprezentatyviosios europinių paprastųjų jūrinių lydekų, pirmiausia iškrautų pagal 15 straipsnį paskirtame uoste, imtys, paimtos ne mažiau kaip 20 % iškrovimo operacijų skaičiaus sudarančių iškrovimo operacijų metu, pasveriamos prieš pasiūlant žuvis pirmą kartą parduoti ir prieš jas parduodant. Todėl per vieną mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos valstybės narės perduoda Komisijai išsamius duomenis apie imčių ėmimo tvarką, kurią jos ketina taikyti.2. Nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 13 straipsnio, prie visų europinių paprastųjų jūrinių lydekų kiekių, didesnių nei 50 kg ir transportuojamų ne į pirmojo iškrovimo ar importo vietą, pridedama kurios nors iš to reglamento 8 straipsnio 1 dalyje nustatytų deklaracijų kopija, susijusi su transportuojamais europinių paprastųjų jūrinių lydekų kiekiais. To reglamento 13 straipsnio 4 dalies b punkte numatyta išimtis netaikoma.19 straipsnisNacionalinės kontrolės veiksmų programos1. Valstybės narės, turinčios laivų, kuriems taikomas šis reglamentas, pagal I priedą parengia nacionalines kontrolės veiksmų programas.2. Valstybės narės, turinčios laivų, kuriems taikomas šis reglamentas, iki kiekvienų metų sausio 31 d. oficialiose interneto svetainėse paskelbia savo nacionalines kontrolės veiksmų programas ir jų įgyvendinimo tvarkaraštį, kad su jais galėtų susipažinti Komisija ir kitos valstybės narės, kurioms taikomas šis reglamentas.3. Komisija bent kartą per metus sušaukia Žuvininkystės ir akvakultūros komiteto posėdį, kad būtų įvertintas nacionalinių kontrolės veiksmų programų taikymas ir jo rezultatai.20 straipsnisTikrinimo standartai19 straipsnyje nurodytose nacionalinėse kontrolės veiksmų programose nurodomi konkretūs tikrinimo standartai. Tokie standartai reguliariai peržiūrimi, išnagrinėjus pasiektus rezultatus. Tikrinimo standartai palaipsniui keičiami, kol atitinka II priede apibrėžtus tikslinius tikrinimo standartus.21 straipsnisSpecialiosios kontrolės ir tikrinimo programosNukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 34c straipsnio 1 dalies, specialiosios europinių paprastųjų jūrinių lydekų išteklių kontrolės ir tikrinimo programos gali būti taikomos ilgiau nei trejus metus nuo jų įsigaliojimo dienos.V SKYRIUSPASKESNI VEIKSMAI22 straipsnisPlano vertinimasRemdamasi ŽMTEK rekomendacijomis ir pasikonsultavusi su atitinkama regionine patariamąja taryba, Komisija, ne vėliau kaip trečiaisiais šio reglamento taikymo metais ir ne rečiau kaip kas trejus kitus šio reglamento taikymo metus, įvertina plano poveikį europinių paprastųjų jūrinių lydekų ištekliams ir tų ištekių naudojimo būdams ir prireikus siūlo atitinkamas plano keitimo priemones.VI SKYRIUSBAIGIAMOSIOS NUOSTATOS23 straipsnisEuropos žuvininkystės fondo parama1. Kad būtų įgyvendintas Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 21 straipsnio a punkto i papunktis, tais metais, kuriais europinių paprastųjų jūrinių lydekų išteklių dydis yra mažesnis už prevencinį biomasės dydį, planas laikomas išteklių atkūrimo planu, atitinkančiu Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 5 straipsnio nuostatas.2. Kad būtų įgyvendintas Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 21 straipsnio a punkto iv papunktis, tais metais, kuriais europinių paprastųjų jūrinių lydekų išteklių dydis yra lygus prevenciniam biomasės dydžiui arba yra už jį didesnis, planas laikomas išteklių valdymo planu, atitinkančiu Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 6 straipsnio nuostatas.24 straipsnisPanaikinimas1. Reglamentas (EB) Nr. 811/2004 panaikinamas.2. Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal III priede pateiktą atitikties lentelę.25 straipsnisĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasI PRIEDASNacionalinių kontrolės veiksmų programų turinysNacionalinėmis kontrolės veiksmų programomis siekiama, inter alia , tiksliai apibrėžti šiuos dalykus:1. KONTROLĖS PRIEMONĖSŽmogiškieji ištekliai1.1. Krante ir jūroje dirbančių inspektorių skaičius, jų darbo laikotarpiai ir žvejybos zonos, kuriose jie turi dirbti.Techniniai ištekliai1.2. Patruliuojančių laivų ir orlaivių skaičius, jų dislokavimo laikotarpiai ir zonos.Finansiniai ištekliai1.3. Biudžeto asignavimai, skirti žmogiškųjų išteklių, patruliavimo laivų ir orlaivių panaudojimui.2. SU ŽVEJYBOS VEIKLA SUSIJUSIOS INFORMACIJOS ELEKTRONINIS REGISTRAVIMAS IR PERDAVIMASSistemų, kurios įdiegtos siekiant užtikrinti 11, 12, 15 ir 16 straipsnių laikymąsi, aprašymas.3. UOSTŲ PASKYRIMASJei tinka, uostų, kurie pagal 15 straipsnį paskirti europinėms paprastosioms jūrinėms lydekoms iškrauti, sąrašas.4. PRANEŠIMAS PRIEŠ IŠKRAUNANT ŽUVISSistemų, kurios įdiegtos siekiant užtikrinti 14 straipsnio laikymąsi, aprašymas.5. ŽUVŲ IŠKROVIMO KONTROLĖPriemonių ir sistemų, kurios įdiegtos siekiant užtikrinti 12, 14, 15, 16 ir 18 straipsnių laikymąsi, aprašymas.6. TIKRINIMO PROCEDŪROSNacionalinėse kontrolės veiksmų programose nustatomos procedūros, kurių bus laikomasi:a) atliekant tikrinimus jūroje ir sausumoje;b) susisiekiant su kompetentingomis institucijomis, kurias kitos valstybės narės paskyrė atsakingomis už europinių paprastųjų jūrinių lydekų ištekliams taikomas nacionalines kontrolės veiksmų programas;c) bendrai vykdant priežiūrą ir keičiantis inspektoriais (taip pat nurodomi kitų valstybių narių vandenyse pareigas einančių inspektorių įgaliojimai ir kompetencijos sritys).II PRIEDASKONKRETŪS TIKRINIMO STANDARTAITikslas1. Kiekviena valstybė narė pagal šį priedą nustato konkrečius tikrinimo standartus.Strategija2. Vykdant žvejybos veiklos tikrinimą ir priežiūrą daugiausiai dėmesio skiriama laivams, kurie, tikėtina, žvejoja europines paprastąsias jūrines lydekas. Tikrinimo ir priežiūros veiksmingumui patikrinti taikomas papildomas kryžminio patikrinimo mechanizmas – atsitiktiniai europinių paprastųjų jūrinių lydekų transportavimo ir pardavimo patikrinimai.Prioritetai3. Skirtingoms žvejybos įrankių rūšims taikomi nevienodo lygmens prioritetai, atsižvelgiant į tai, kiek įtakos laivynams turi žvejybos galimybių apribojimai. Todėl kiekviena valstybė narė nustato konkrečius prioritetus.Tiksliniai tikrinimo standartai4. Praėjus ne daugiau kaip mėnesiui nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos, valstybės narės, atsižvelgdamos į toliau nurodytus tikslus, įgyvendina tikrinimo programas.Valstybės narės nurodo, kokia imčių ėmimo strategija bus taikoma, ir ją apibūdina.Komisijos prašymu valstybės narės turi jai pateikti taikomą imčių ėmimo planą.a) Tikrinimo uostuose apimtisSiektinas tikslumas paprastai turėtų būti ne mažesnis už tikslumą, kuris būtų pasiektas taikant paprastą atsitiktinės imčių ėmimo metodą, kai valstybėje narėje patikrinama 20 % visų europinių paprastųjų jūrinių lydekų iškrovimo operacijų.b) Parduoti skirtų žuvų tikrinimo apimtisTikrinami 5 % europinių paprastųjų jūrinių lydekų, pasiūlytų parduoti aukcione.c) Tikrinimo jūroje apimtisJūroje taikomi standartai turi būti nustatomi atlikus išsamią kiekviename rajone vykdomos žvejybos veiklos analizę. Jūroje taikomi standartai susiję su patruliavimo jūroje europinių paprastųjų jūrinių lydekų išteklių valdymo rajonuose dienų skaičiumi, galbūt atskirai nurodant, kiek dienų reikia patruliuoti tam tikruose rajonuose.d) Priežiūros iš oro apimtisLankstūs standartai turi būti nustatomi atlikus išsamią kiekviename rajone vykdytos žvejybos veiklos analizę ir atsižvelgiant į valstybės narės turimus išteklius.III PRIEDASAtitikties lentelėReglamentas (EB) Nr. 811/2004 | Šis reglamentas |1 straipsnis | 1 straipsnis |2 straipsnis | 4 straipsnis |3 straipsnis | - |4 straipsnis | 5 straipsnis |5 straipsnis | 6 ir 7 straipsniai |6 straipsnis | 8 straipsnis |7 straipsnis | - |8 straipsnis | 14 straipsnis |9 straipsnis | 15 straipsnis |10 straipsnis | 16 straipsnis |11 straipsnis | 17 straipsnis |12 straipsnis | 18 straipsnis |13 straipsnis | 21 straipsnis |[1] OL L 358, 2002 12 31, p. 59.[2] Ilgalaikiai europinių paprastųjų jūrinių lydekų šiaurinių išteklių valdymo planai. Lisabona, 2007 m. birželio 4–8 d. Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto Išteklių ir jų naudojimo pusiausvyros pogrupio susitikimo ataskaita.[3] Ilgalaikio europinių paprastųjų jūrinių lydekų šiaurinių išteklių valdymo plano poveikio vertinimas. Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto Išteklių ir jų naudojimo pusiausvyros pogrupis.[4] OL C, p.[5] OL ...[6] OL L 150, 2004 4 30, p. 1.[7] OL L 261, 1993 10 20, p. 1.[8] OL L 223, 2006 8 15, p. 1.[9] OL L 358, 2002 12 31, p. 59.[10] OL L 276, 1983 10 10, p. 1.