               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 03 06
            COM(2019) 99 final
            2019/0049(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Žvejybos pietryčių Atlante organizacijoje, kuriuo panaikinamas Sprendimas 10127/14

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi 2019–2023 m. Žvejybos pietryčių Atlante organizacijos (SEAFO) posėdžiuose dėl numatomo išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių priėmimo.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Konvencija dėl žuvininkystės išteklių apsaugos ir valdymo pietryčių Atlanto vandenyne

               Konvencija dėl žuvininkystės išteklių apsaugos ir valdymo pietryčių Atlanto vandenyne (SEAFO konvencija) siekiama įsteigus SEAFO užtikrinti ilgalaikį žvejybos išteklių išsaugojimą ir tausų jų naudojimą Konvencijos rajone. Konvencija įsigaliojo 2003 m. balandžio 13 d.

               Sąjunga Tarybos sprendimu 2002/738/EB
                  1
                patvirtino SEAFO konvenciją ir yra jos šalis.

               2.2.Žvejybos pietryčių Atlante organizacijos komisija

               Žvejybos pietryčių Atlante organizacijos komisija (SEAFO komisija) yra organas, atsakingas už žvejybos išteklių valdymą ir išsaugojimą SEAFO konvencijos rajone. Ji priima žuvų išteklių, kuriems taikoma Konvencija, išsaugojimo ir valdymo priemones, kuriomis siekiama užtikrinti ilgalaikį tų išteklių išsaugojimą ir tausų jų naudojimą.

               Sąjunga, kaip SEAFO komisijos narė, turi dalyvavimo teisę ir balsavimo teisę. SEAFO komisija sprendimus priima bendru sutarimu.

               2.3.SEAFO komisijos sprendimai

               SEAFO komisija turi įgaliojimus priimti jos kompetencijai priklausančių žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones. Tos priemonės susitariančiosioms šalims yra privalomos.

               Pagal SEAFO konvencijos 23 straipsnio 1 dalį priemonės įsigalioja praėjus 60 dienų po to, kai SEAFO apie jas praneša susitariančiosioms šalims.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi metiniuose regioninių žvejybos valdymo organizacijų posėdžiuose, šiuo metu nustatoma taikant dviejų pakopų procedūrą. Tarybos sprendimu nustatomi daugiametės Sąjungos pozicijos priėmimo pagrindiniai principai bei gairės, paskui ši pozicija prieš kiekvieną metinį posėdį koreguojama neoficialiais Komisijos dokumentais ir jie aptariami Tarybos darbo grupėje.

               SEAFO atveju šis principas įgyvendintas 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimu 10127/14, kuriuo nustatoma Sąjungos pozicija SEAFO 2014–2018 m. Sprendime nustatyti bendrieji principai ir gairės, tačiau taip pat kiek įmanoma atsižvelgiama į SEAFO ypatumus. Be to, valstybėms narėms pageidaujant, jame nustatyta standartinė kasmetinio Sąjungos pozicijos nustatymo procedūra.

               Sprendime 10127/14 numatyta Sąjungos poziciją peržiūrėti iki 2019 m. metinio posėdžio. Todėl šiuo pasiūlymu nustatoma Sąjungos pozicija SEAFO 2019–2023 m., taigi pakeičiamas Sprendimas 10127/14.

               Į Sprendimą 10127/14 įtraukti naujos bendros žuvininkystės politikos principai ir gairės, nustatyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013
                  2
               , atsižvelgiant ir į Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto
                  3
                tikslus. Be to, Sąjungos pozicija juo pakoreguota pagal Lisabonos sutartį.

               Atliekant šią su žvejybos poveikiu susijusią peržiūrą atsižvelgiama į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“
                  4
               , Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendrą komunikatą „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“
                  5
                ir Tarybos išvadas dėl to bendro komunikato
                  6
               .

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               „Teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, kurie turi teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas, ir priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų turinį“
                  7
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               SEAFO komisija yra įsteigta susitarimu, būtent SEAFO konvencija.

               Aktai, kuriuos turi priimti SEAFO komisija, yra teisinę galią turintys aktai. Numatomi aktai turi būti privalomi pagal tarptautinę teisę, remiantis SEAFO konvencijos 23 straipsniu, ir gali labai paveikti ES teisės aktų turinį, be kita ko:

               ·Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008, nustatančio Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai
                  8
               ;

               ·Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis
                  9
               , ir

               ·2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo
                  10
               .

               Numatomais aktais SEAFO konvencijos institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu tuo aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su žuvininkyste. Reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 yra teisinis principų, į kuriuos turi būti atsižvelgta šioje pozicijoje, pagrindas.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 43 straipsnio 2 dalis. Šiuo sprendimu turi būti pakeistas Sprendimas 10127/14, skirtas 2014–2018 m. laikotarpiui.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 43 straipsnio 2 dalis kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               2019/0049 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Žvejybos pietryčių Atlante organizacijoje, kuriuo panaikinamas Sprendimas 10127/14

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Tarybos sprendimu 2002/738/EB
                  11
                Sąjunga sudarė Konvenciją dėl žuvininkystės išteklių apsaugos ir valdymo pietryčių Atlanto vandenyne (SEAFO konvencija), kuria įsteigta Žvejybos pietryčių Atlante organizacija (SEAFO);

               (2)SEAFO komisija yra atsakinga už priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti ilgalaikį žvejybos išteklių išsaugojimą ir tausų jų naudojimą SEAFO konvencijos rajone, priėmimą. Tokios priemonės gali tapti privalomos Sąjungai;

               (3)Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013
                  12
                nustatyta, kad Sąjunga turi užtikrinti, kad žvejybos ir akvakultūros veikla ilguoju laikotarpiu būtų aplinkosauginiu požiūriu tvari ir būtų valdoma tokiu būdu, kuris dera su tikslais užtikrinti naudą ekonominėje, socialinėje ir užimtumo srityse ir padėti užtikrinti maisto tiekimą. Jame taip pat nustatyta, kad Sąjunga žuvininkystės valdymui turi taikyti atsargumo principą ir siekti užtikrinti, kad gyvieji jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad atkurti ir išlaikyti žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai viršytų dydžius, kuriais gali būti užtikrintas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis. Be to, tame reglamente nustatyta, kad Sąjunga turi imtis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis grindžiamų išteklių valdymo ir išsaugojimo priemonių, remti mokslinių žinių ir rekomendacijų plėtojimą, laipsniškai panaikinti žuvų išmetimo į jūrą praktiką ir skatinti taikyti tokius žvejybos metodus, kuriais prisidedama prie selektyvesnės žvejybos ir padedama vengti nepageidaujamos priegaudos bei kiek įmanoma ją sumažinti, taip pat vykdyti žvejybą, kuria daromas mažas poveikis jūrų ekosistemoms ir žvejybos ištekliams. Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 taip pat pabrėžta, kad Sąjunga šių tikslų ir principų turi laikytis žuvininkystės išorės santykiuose;

               (4)kaip teigiama Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendrame komunikate „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“
                  13
                ir Tarybos išvadose dėl to bendro komunikato
                  14
               , pagrindinis ES veiksmų šiuose forumuose siekis – skatinti įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas regioninių žvejybos valdymo organizacijų veiksmingumas ir prireikus gerinamas jų valdymas;

               (5)Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“
                  15
                nurodytos konkrečios priemonės, kurias taikant mažėtų plastiko kiekis ir jūros tarša, taip pat jūroje būtų prarandama ar paliekama mažiau žvejybos įrankių;

               (6)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi SEAFO komisijos posėdžiuose 2019–2024 m., nes SEAFO priimtos išteklių išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės bus privalomos Sąjungai ir gali labai paveikti Sąjungos teisės aktų, būtent Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008
                  16
               , Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009
                  17
                ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/2403
                  18
               , turinį;

               (7)dabartinė pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi SEAFO komisijos posėdžiuose, yra nustatyta Tarybos sprendimu 10127/14
                  19
               . Sprendimą 10127/14 tikslinga panaikinti ir pakeisti nauju sprendimu, skirtu 2019–2023 metų laikotarpiui;

               (8)atsižvelgiant į kintantį SEAFO konvencijos rajono žvejybos išteklių pobūdį ir dėl jo kylantį poreikį Sąjungos pozicijoje atsižvelgti į naujus pokyčius, įskaitant naują mokslinę ir kitą susijusią informaciją, pateiktą prieš SEAFO posėdžius arba per juos, laikantis Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 13 straipsnio 2 dalyje nustatyto lojalaus Sąjungos institucijų bendradarbiavimo principo, turėtų būti nustatytos 2019–2023 m. taikytinos kasmetinio Sąjungos pozicijos tikslinimo procedūros,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Žvejybos pietryčių Atlante organizacijos (SEAFO) komisijos posėdžiuose, yra išdėstyta I priede.

               2 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi SEAFO komisijos posėdžiuose, kasmet tikslinama laikantis II priedo.

               3 straipsnis

               I priede nustatytą Sąjungos poziciją įvertina ir prireikus ne vėliau kaip iki 2024 m. metinio SEAFO komisijos posėdžio patikslina Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu.

               4 straipsnis

               2014 m. gegužės 26 d. Sprendimas 10127/14 panaikinamas.

               5 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2002 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimas 2002/738/EB dėl Europos bendrijos Konvencijos dėl žuvininkystės išteklių apsaugos ir valdymo Pietryčių Atlanto vandenyne patvirtinimo (OL L 234, 2002 8 31, p. 39).

                     (2)

                        Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

                     (3)

                        COM(2011) 424, 2011 7 13.

                     (4)

                        COM(2018) 28 final, 2018 1 16.

                     (5)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

                     (6)

                        7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.

                     (7)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (8)

                        OL L 286, 2008 10 29, p. 1.

                     (9)

                        OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

                     (10)

                        OL L 347, 2017 12 28, p. 81.

                     (11)

                        2002 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos Konvencijos dėl žuvininkystės išteklių apsaugos ir valdymo Pietryčių Atlanto vandenyne patvirtinimo (OL L 234, 2002 8 31, p. 40).

                     (12)

                        2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

                     (13)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

                     (14)

                        7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.

                     (15)

                        COM(2018) 28 final, 2018 1 16.

                     (16)

                        Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1).

                     (17)

                        2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

                     (18)

                        2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 (OL L 347, 2017 12 28, p. 81).

                     (19)

                        2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimas dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Žvejybos pietryčių Atlante organizacijoje (SEAFO).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 03 06
            COM(2019) 99 final
            PRIEDAI
            prie
            pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Žvejybos pietryčių Atlante organizacijoje, kuriuo panaikinamas Sprendimas 10127/14

               I PRIEDAS

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Žvejybos pietryčių Atlante organizacijoje (SEAFO)

               1.PRINCIPAI

               Žvejybos pietryčių Atlante organizacijoje Sąjunga:

               a) veikia vadovaudamasi Sąjungos tikslais ir principais, įgyvendinamais vykdant bendrą žuvininkystės politiką, visų pirma taikydama atsargumo principą ir orientuodamasi į Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalyje išdėstytus tikslus, susijusius su didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu, kad paskatintų ekosisteminio žuvininkystės valdymo metodo taikymą, kad būtų vengiama nepageidaujamos priegaudos ir siekiama kiek įmanoma ją sumažinti, kad laipsniškai būtų panaikinta žuvų išmetimo į jūrą praktika ir sumažintas žvejybos veiklos poveikis jūrų ekosistemoms ir jų buveinėms, taip pat skatindama ekonomiškai gyvybingą ir konkurencingą Sąjungos žuvininkystę, kad būtų užtikrinamas tinkamas nuo žvejybos veiklos priklausančių asmenų pragyvenimo lygis ir atsižvelgiama į vartotojų interesus;

               b) siekia, kad į SEAFO priemonių rengimo etapą būtų tinkamai įtraukti suinteresuotieji subjektai, ir užtikrina, kad SEAFO priimamos priemonės atitiktų SEAFO konvenciją;

               c) užtikrina, kad SEAFO priimamos priemonės atitiktų tarptautinę teisę, visų pirma 1982 m. JT jūrų teisės konvencijos, 1995 m. JT susitarimo dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimo bei valdymo, 1993 m. Susitarimo dėl skatinimo žvejybos laivams atviroje jūroje laikytis tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių, taip pat Maisto ir žemės ūkio organizacijos 2009 m. Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių nuostatas;

               d) skatina laikytis pozicijų, derančių su to paties rajono regioninių žvejybos valdymo organizacijų (RŽVO) geriausia patirtimi;

               e) siekia suderinamumo ir sąveikos su Sąjungos įgyvendinama politika, kuri yra dvišalių žuvininkystės santykių su trečiosiomis valstybėmis dalis, ir užtikrina derėjimą su kitomis savo politikos sritimis, kaip antai išorės santykių, užimtumo, aplinkos, prekybos, plėtros, mokslinių tyrimų ir inovacijų;

               f)užtikrina, kad būtų laikomasi Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų;

               g) laikosi 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadų dėl Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto
                  1
               ;

               h) siekia užtikrinti vienodas sąlygas Sąjungos laivynui SEAFO konvencijos rajone remdamasi tais pačiais principais ir standartais, kokie taikomi pagal Sąjungos teisę, ir skatinti vienodą tų principų ir standartų įgyvendinimą;

               i) laikosi Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendro komunikato „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“
                  2
                ir Tarybos išvadų dėl to bendro komunikato
                  3
               , taip pat skatina įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas SEAFO efektyvumas ir prireikus gerinamas jos valdymas bei veiksmingumas (visų pirma mokslo, reikalavimų laikymosi, skaidrumo ir sprendimų priėmimo srityse), taip prisidėdama prie visų darnaus vandenynų valdymo aspektų;

               j) skatina RŽVO ir regioninių jūrų konvencijų koordinavimą ir prireikus, jei taikoma, bendradarbiavimą su pasaulinėmis organizacijomis pagal jų įgaliojimus;

               k)skatina bendradarbiavimo ne tunų regioninėse žvejybos valdymo organizacijose mechanizmus, panašius į vadinamąjį Kobės procesą, susijusį su tunų RŽVO.

               2.GAIRĖS

               Sąjunga prireikus stengiasi, kad SEAFO imtųsi šių veiksmų:

               a) Konvencijos rajone nustatytų žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, pagrįstas patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, įskaitant SEAFO reguliuojamiems gyviesiems jūrų biologiniams ištekliams taikomus bendrus leidžiamus sužvejoti kiekius (BLSK) ir kvotas arba pastangų reguliavimo priemones, kuriomis palaipsniui kuo greičiau ir ne vėliau kaip 2020 m. būtų pasiektas didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį užtikrinantis naudojimo lygis. Prireikus būtų svarstomos specialiosios peržvejojamų išteklių apsaugos priemonės, siekiant žvejybos pastangas suderinti su turimomis žvejybos galimybėmis;

               b) nustatytų priemones, padedančias Konvencijos rajone užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, įskaitant NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašo sudarymą;

               c) Konvencijos rajone nustatytų stebėsenos, kontrolės ir priežiūros priemones, kad būtų užtikrintas kontrolės veiksmingumas ir atitiktis SEAFO priimtoms priemonėms;

               d) nustatytų priemones, skirtas neigiamam žvejybos poveikiui jūrų biologinei įvairovei ir jūrų ekosistemoms sumažinti, įskaitant priemones, kuriomis siekiama sumažinti jūros taršą ir užkirsti kelią plastiko išmetimui į jūrą bei sumažinti jūroje esančio plastiko poveikį jūrų biologinei įvairovei ir ekosistemoms, taip pat SEAFO konvencijos rajone taikytinas pažeidžiamų jūrų ekosistemų apsaugos priemones, atitinkančias Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) tarptautines giliavandenės žvejybos atvirojoje jūroje valdymo gaires, ir priemones, padėsiančias išvengti nepageidaujamos priegaudos (visų pirma, pažeidžiamų jūrų gyvūnų rūšių) bei kiek įmanoma ją sumažinti ir laipsniškai panaikinti žuvų išmetimo į jūrą praktiką;

               e)nustatytų priemones, kuriomis siekiama sumažinti paliktų, prarastų ar kitaip į vandenyną išmestų žvejybos įrankių poveikį ir sudaryti tokių įrankių identifikavimo ir ištraukimo sąlygas;

               f) nustatytų priemones, kuriomis siekiama uždrausti žvejybą, kurios vienintelis tikslas – rinkti ryklių pelekus, ir reikalauti, kad visi iškraunami rykliai būtų su visais nepašalintais pelekais;

               g)prireikus rengtų rekomendacijas, kiek tai leidžiama pagal atitinkamus steigiamuosius dokumentus, kuriomis būtų skatinama įgyvendinti Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl darbo žvejybos sektoriuje;

               h)prireikus nustatytų bendrą strategiją su kitomis RŽVO, visų pirma dalyvaujančiomis žvejybos valdymo tame pačiame regione veikloje;

               i) nustatytų papildomų techninių priemonių, grindžiamų SEAFO pagalbinių organų ir darbo grupių rekomendacijomis.

               II PRIEDAS

               Kasmetinis pozicijos, kurios Sąjunga turi laikytis

               Žvejybos pietryčių Atlante organizacijos posėdžiuose, tikslinimas

               Prieš kiekvieną SEAFO komisijos posėdį, sušaukiamą sprendimams, galintiems Sąjungai turėti teisinę galią, priimti, imamasi veiksmų, būtinų siekiant, kad pozicijoje, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, būtų atsižvelgta į Komisijai pateiktą naujausią mokslinę ir kitą susijusią informaciją, laikantis I priede išdėstytų principų ir gairių.

               Šiuo tikslu ir remdamasi ta informacija, Komisija, likus pakankamai laiko iki kiekvieno SEAFO komisijos posėdžio, perduoda Tarybai arba jos parengiamiesiems organams rašytinį dokumentą, kuriame išdėstoma išsami informacija apie siūlomą Sąjungos pozicijos patikslinimą, kad būtų apsvarstyti ir patvirtinti pozicijos, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, elementai.

               Jei SEAFO komisijos posėdyje, įskaitant rengiamą vietoje, susitarimo pasiekti neįmanoma, kad Sąjungos pozicijoje būtų atsižvelgta į naujus elementus, klausimas perduodamas Tarybai arba jos parengiamiesiems organams.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 03 07
            COM(2019) 101 final
            2019/0050(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijoje, kuriuo panaikinamas Sprendimas 10124/1/14 REV 1

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi 2019–2023 m. Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos (WCPFC) posėdžiuose dėl numatomo išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių priėmimo.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Konvencija dėl toli migruojančių žuvų išteklių apsaugos ir valdymo vakarinėje ir centrinėje Ramiojo vandenyno dalyse

               Konvencija dėl toli migruojančių žuvų išteklių apsaugos ir valdymo vakarinėje ir centrinėje Ramiojo vandenyno dalyse (WCPF konvencija) siekiama įsteigus WCPFC veiksmingu valdymu užtikrinti ilgalaikį toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimą ir tausų jų naudojimą vakarinėje ir centrinėje Ramiojo vandenyno dalyse. Konvencija įsigaliojo 2004 m. birželio 19 d.

               Sąjunga Tarybos sprendimu 2005/75/EB
                  1
                patvirtino WCPF konvenciją ir yra WCPFC šalis.

               2.2.Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisija

               WCPFC yra WCPF konvencija įsteigtas organas, atsakingas už žvejybos išteklių valdymą ir išsaugojimą konvencijos rajone. Ši komisija priima išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, kuriomis siekiama užtikrinti ilgalaikį toli migruojančių žuvų išteklių tvarumą Konvencijos rajone ir skatinti optimalų jų naudojimą. Tokios priemonės gali tapti privalomos Sąjungai.

               Sąjunga, kaip WCPFC narė, turi dalyvavimo teisę ir balsavimo teisę. WCPFC sprendimus priima bendru sutarimu, o svarbius sprendimus, dėl kurių nepavyksta pasiekti bendro sutarimo, galima priimti trijų ketvirtadalių balsų dauguma. Vis dėlto tam tikrais klausimais reikalingas bendras sutarimas.

               2.3.WCPFC sprendimai

               WCPFC turi įgaliojimus priimti jos kompetencijai priklausančių žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones. Tos priemonės susitariančiosioms šalims yra privalomos.

               Pagal WCPF konvencijos 20 straipsnio 5 dalį priemonės įsigalioja praėjus 60 dienų po to, kai WCPFC apie jas praneša susitariančiosioms šalims. WCPFC narė, balsavusi prieš sprendimą arba nedalyvavusi posėdyje, kuriame jis buvo priimtas, per 30 dienų nuo sprendimo priėmimo gali prašyti, kad jį peržiūrėtų peržiūros grupė.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi metiniuose regioninių žvejybos valdymo organizacijų posėdžiuose, šiuo metu nustatoma taikant dviejų pakopų procedūrą. Tarybos sprendimu nustatomi daugiametės Sąjungos pozicijos priėmimo pagrindiniai principai bei gairės, paskui ši pozicija prieš kiekvieną metinį posėdį koreguojama neoficialiais Komisijos dokumentais ir jie aptariami Tarybos darbo grupėje.

               WCPFC atveju šis principas įgyvendintas 2014 m. birželio 16 d. Tarybos sprendimu 10124/1/14 REV 1, kuriuo nustatoma Sąjungos pozicija WCPFC 2014–2018 m. Sprendime nustatyti bendrieji principai ir gairės, tačiau taip pat kiek įmanoma atsižvelgiama į WCPFC ypatumus. Be to, valstybėms narėms pageidaujant, jame nustatyta standartinė kasmetinio Sąjungos pozicijos nustatymo procedūra.

               Sprendime 10124/1/14 REV 1 numatyta Sąjungos poziciją peržiūrėti prieš 2019 m. metinį posėdį. Todėl šiuo pasiūlymu nustatoma Sąjungos pozicija, kurios turi būti laikomasi WCPFC 2019–2023 m., ir pakeičiamas Sprendimas 10124/1/14 REV 1.

               Į Sprendimą 10124/1/14 REV 1 įtraukti naujos bendros žuvininkystės politikos principai ir gairės, nustatyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013
                  2
               , atsižvelgiant ir į Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto
                  3
                tikslus. Be to, Sąjungos pozicija juo pakoreguota pagal Lisabonos sutartį.

               Atliekant šią su žvejybos poveikiu susijusią peržiūrą atsižvelgiama į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“
                  4
               , Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos bendrą komunikatą „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“
                  5
                ir Tarybos išvadas dėl to bendro komunikato
                  6
               .

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               „Teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, kurie turi teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas, ir priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų turinį“
                  7
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               WCPFC yra įsteigta susitarimu, būtent WCPF konvencija.

               Aktai, kuriuos turi priimti WCPFC, yra teisinę galią turintys aktai. Jie turi būti privalomi pagal tarptautinę teisę, remiantis WCPF konvencijos 20 straipsniu, ir gali labai paveikti ES teisės aktų turinį, be kita ko:

               ·Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008, nustatančio Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai
                  8
               ;

               ·Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis
                  9
               , ir

               ·2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo
                  10
               .

               Numatomais aktais WCPF konvencijos institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu tuo aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su žuvininkyste. Reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 yra teisinis principų, į kuriuos turi būti atsižvelgta šioje pozicijoje, pagrindas.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 43 straipsnio 2 dalis. Šiuo sprendimu turi būti pakeistas 2014–2018 m. laikotarpiui skirtas Sprendimas 10124/1/14 REV 1.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 43 straipsnio 2 dalis kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               2019/0050 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijoje, kuriuo panaikinamas Sprendimas 10124/1/14 REV 1

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Tarybos sprendimu 2005/75/EB
                  11
                Sąjunga sudarė Konvenciją dėl toli migruojančių žuvų išteklių apsaugos ir valdymo vakarinėje ir centrinėje Ramiojo vandenyno dalyse (WCPF konvenciją), kuria sukuriama Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisija (WCPFC);

               (2)WCPFC yra WCPF konvencija įsteigtas organas, atsakingas už žvejybos išteklių valdymą ir išsaugojimą WCPF konvencijos rajone. WCPFC priima išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, kuriomis siekiama užtikrinti ilgalaikį toli migruojančių žuvų išteklių tvarumą WCPF konvencijos rajone ir skatinti optimalų jų naudojimą. Tokios priemonės gali tapti privalomos Sąjungai;

               (3)Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013
                  12
                nustatyta, kad Sąjunga turi užtikrinti, kad žvejybos ir akvakultūros veikla ilguoju laikotarpiu būtų aplinkosauginiu požiūriu tvari ir būtų valdoma tokiu būdu, kuris dera su tikslais užtikrinti naudą ekonominėje, socialinėje ir užimtumo srityse ir padėti užtikrinti maisto tiekimą. Jame taip pat nustatyta, kad Sąjunga žuvininkystės valdymui turi taikyti atsargumo principą ir siekti užtikrinti, kad gyvieji jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad atkurti ir išlaikyti žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai viršytų dydžius, kuriais gali būti užtikrintas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis. Be to, tame reglamente nustatyta, kad Sąjunga turi imtis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis grindžiamų išteklių valdymo ir išsaugojimo priemonių, remti mokslinių žinių ir rekomendacijų plėtojimą, laipsniškai panaikinti žuvų išmetimo į jūrą praktiką ir skatinti taikyti tokius žvejybos metodus, kuriais prisidedama prie selektyvesnės žvejybos ir padedama vengti nepageidaujamos priegaudos bei kiek įmanoma ją sumažinti, taip pat vykdyti žvejybą, kuria daromas mažas poveikis jūrų ekosistemoms ir žvejybos ištekliams. Be to, Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 pabrėžta, kad Sąjunga šių tikslų ir principų turi laikytis žuvininkystės išorės santykiuose;

               (4)kaip teigiama Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos bendrame komunikate „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“
                  13
                ir Tarybos išvadose dėl to bendro komunikato
                  14
               , pagrindinis ES veiksmų šiuose forumuose siekis – skatinti įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas regioninių žvejybos valdymo organizacijų veiksmingumas ir prireikus gerinamas jų valdymas;

               (5)Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“
                  15
                nurodytos konkrečios priemonės, kurias taikant mažėtų plastiko kiekis ir jūros tarša, taip pat jūroje būtų prarandama ar paliekama mažiau žvejybos įrankių;

               (6)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi WCPFC posėdžiuose 2019–2023 m., nes WCPFC išteklių išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės bus privalomos Sąjungai ir gali labai paveikti Sąjungos teisės aktų, būtent Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008
                  16
               , Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009
                  17
                ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/2403
                  18
               , turinį;

               (7)šiuo metu pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi WCPFC posėdžiuose, nustatyta Tarybos sprendime 10124/1/14 REV 1
                  19
               . Sprendimą 10124/1/14 REV 1 tikslinga panaikinti ir pakeisti nauju sprendimu, skirtu 2019–2023 m. laikotarpiui;

               (8)atsižvelgiant į kintantį WCPF konvencijos rajono žvejybos išteklių pobūdį ir dėl jo kylantį poreikį Sąjungos pozicijoje atsižvelgti į naujus pokyčius, įskaitant naują mokslinę ir kitą susijusią informaciją, pateiktą prieš metinius WCPFC posėdžius arba per juos, laikantis Europos Sąjungos sutarties 13 straipsnio 2 dalyje nustatyto lojalaus Sąjungos institucijų bendradarbiavimo principo, turėtų būti nustatytos 2019–2023 m. taikytinos kasmetinio Sąjungos pozicijos tikslinimo procedūros,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos (WCPFC) posėdžiuose, yra išdėstyta I priede.

               2 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi WCPFC posėdžiuose, kasmet tikslinama laikantis II priedo.

               3 straipsnis

               I priede nustatytą Sąjungos poziciją įvertina ir prireikus ne vėliau kaip iki 2024 m. metinio WCPFC posėdžio patikslina Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu.

               4 straipsnis

               2014 m. birželio 3 d. Sprendimas 10124/1/14 REV 1 panaikinamas.

               5 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2004 m. balandžio 26 d. Tarybos sprendimas 2005/75/EB dėl Bendrijos prisijungimo prie Konvencijos dėl toli migruojančių žuvų išteklių apsaugos ir valdymo vakarinėje ir centrinėje Ramiojo vandenyno dalyse (OL L 32, 2005 2 4, p. 1).

                     (2)

                        Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

                     (3)

                        COM(2011) 424, 2011 7 13.

                     (4)

                        COM(2018) 28 final, 2018 1 16.

                     (5)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

                     (6)

                        7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.

                     (7)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (8)

                        OL L 286, 2008 10 29, p. 1.

                     (9)

                        OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

                     (10)

                        OL L 347, 2017 12 28, p. 81.

                     (11)

                        2004 m. balandžio 26 d. Tarybos sprendimas 2005/75/EB dėl Bendrijos prisijungimo prie Konvencijos dėl toli migruojančių žuvų išteklių apsaugos ir valdymo vakarinėje ir centrinėje Ramiojo vandenyno dalyse (OL L 32, 2005 2 4, p. 1).

                     (12)

                        2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

                     (13)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

                     (14)

                        7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.

                     (15)

                        COM(2018) 28 final, 2018 1 16.

                     (16)

                        Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1).

                     (17)

                        2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

                     (18)

                        2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 (OL L 347, 2017 12 28, p. 81).

                     (19)

                        2014 m. birželio 3 d. Tarybos sprendimas dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasiVakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijoje (WCPFC) dėl toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimo ir valdymo.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 03 07
            COM(2019) 101 final
            PRIEDAI
            prie
            pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijoje, kuriuo panaikinamas Sprendimas 10124/1/14 REV 1

               I PRIEDAS

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijoje (WCPFC)

               1.PRINCIPAI

               Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijoje Sąjunga:

               a)veikia vadovaudamasi Sąjungos tikslais ir principais, įgyvendinamais vykdant bendrą žuvininkystės politiką, visų pirma taikydama atsargumo principą ir orientuodamasi į Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalyje išdėstytus tikslus, susijusius su didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu, kad paskatintų ekosisteminio žuvininkystės valdymo metodo taikymą, kad būtų vengiama nepageidaujamos priegaudos ir siekiama kiek įmanoma ją sumažinti, kad laipsniškai būtų panaikinta žuvų išmetimo į jūrą praktika ir sumažintas žvejybos veiklos poveikis jūrų ekosistemoms ir jų buveinėms, taip pat skatindama ekonomiškai gyvybingą ir konkurencingą Sąjungos žuvininkystę, kad būtų užtikrinamas tinkamas nuo žvejybos veiklos priklausančių asmenų pragyvenimo lygis ir atsižvelgiama į vartotojų interesus;

               b)siekia, kad į WCPFC priemonių rengimo etapą būtų tinkamai įtraukti suinteresuotieji subjektai, ir užtikrina, kad WCPFC priimamos priemonės atitiktų WCPF konvenciją;

               c)užtikrina, kad WCPFC priimamos priemonės atitiktų tarptautinę teisę, visų pirma 1982 m. JT jūrų teisės konvencijos, 1995 m. JT susitarimo dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimo bei valdymo, 1993 m. Susitarimo dėl skatinimo žvejybos laivams atviroje jūroje laikytis tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių, taip pat Maisto ir žemės ūkio organizacijos 2009 m. Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių nuostatas;

               d)skatina laikytis pozicijų, derančių su to paties rajono regioninių žvejybos valdymo organizacijų (RŽVO) geriausia patirtimi;

               e)siekia suderinamumo ir sąveikos su Sąjungos įgyvendinama politika, kuri yra dvišalių žuvininkystės santykių su trečiosiomis valstybėmis dalis, ir užtikrina derėjimą su kitomis savo politikos sritimis, kaip antai išorės santykių, užimtumo, aplinkos, prekybos, plėtros, mokslinių tyrimų ir inovacijų;

               f)užtikrina, kad būtų laikomasi Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų;

               g)laikosi 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadų dėl Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto
                  1
               ;

               h)siekia užtikrinti vienodas sąlygas Sąjungos laivynui Konvencijos rajone remdamasi tais pačiais principais ir standartais, kokie taikomi pagal Sąjungos teisę, ir skatinti vienodą tų principų ir standartų įgyvendinimą;

               i)laikosi Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos bendro komunikato „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“
                  2
                ir Tarybos išvadų dėl to bendro komunikato
                  3
               , taip pat skatina įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas WCPFC efektyvumas ir prireikus gerinamas jos valdymas bei veiksmingumas (visų pirma mokslo, reikalavimų laikymosi, skaidrumo ir sprendimų priėmimo srityse), taip prisidėdama prie visų darnaus vandenynų valdymo aspektų;

               j) skatina RŽVO ir regioninių jūrų konvencijų koordinavimą ir prireikus, jei taikoma, bendradarbiavimą su pasaulinėmis organizacijomis pagal jų įgaliojimus;

               k)kai tinka, plėtoja bendrą strategiją su kitomis RŽVO, visų pirma su tomis, kurios dalyvauja to paties rajono žvejybos valdyme;

               l)skatina koordinavimą ir bendradarbiavimą su kitomis tunų RŽVO bendro intereso klausimais, visų pirma atnaujinant vadinamąjį Kobės procesą, susijusį su tunų RŽVO, ir pradedant jį taikyti visoms RŽVO.

               2.GAIRĖS

               Sąjunga prireikus stengiasi, kad WCPFC imtųsi šių veiksmų:

               a)WCPF konvencijos rajone nustatytų žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, pagrįstas patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, įskaitant WCPFC reguliuojamiems gyviesiems jūrų biologiniams ištekliams taikomus bendrus leidžiamus sužvejoti kiekius (BLSK) ir kvotas, taip pat žvejybos pastangų arba žvejybos pajėgumų reguliavimo priemones, kuriomis ne vėliau kaip 2020 m. būtų pasiektas arba išlaikytas didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį užtikrinantis naudojimo lygis. Prireikus į tas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones įtraukiamos specialiosios peržvejojamiems ištekliams skirtos priemonės, siekiant žvejybos intensyvumą suderinti su turimomis žvejybos galimybėmis;

               b)nustatytų priemones, padedančias Konvencijos rajone užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, įskaitant NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašo sudarymą;

               c)WCPF konvencijos rajone nustatytų stebėsenos, kontrolės ir priežiūros priemones, kad būtų užtikrintas kontrolės veiksmingumas ir atitiktis WCPFC priimtoms priemonėms;

               d)nustatytų priemones, skirtas neigiamam žvejybos poveikiui jūrų biologinei įvairovei ir jūrų ekosistemoms sumažinti, įskaitant priemones, kuriomis siekiama sumažinti jūros taršą ir užkirsti kelią plastiko išmetimui į jūrą bei sumažinti jūroje esančio plastiko poveikį jūrų biologinei įvairovei ir ekosistemoms, taip pat WCPF konvencijos rajone taikytinas pažeidžiamų jūrų ekosistemų apsaugos priemones, atitinkančias WCPF konvenciją, ir priemones, padėsiančias išvengti nepageidaujamos priegaudos (visų pirma, pažeidžiamų jūrų gyvūnų rūšių) bei kiek įmanoma ją sumažinti ir laipsniškai panaikinti žuvų išmetimo į jūrą praktiką;

               e)nustatytų priemones, kuriomis siekiama valdyti žuvų suburiamųjų įrenginių (ŽSĮ) naudojimą, visų pirma pagerinti duomenų rinkimą, tiksliai įvertinti, sekti ir stebėti ŽSĮ naudojimą, sumažinti jų poveikį pažeidžiamiems tunų ištekliams, sušvelninti galimą poveikį tikslinėms ir netikslinėms rūšims, taip pat ekosistemai, ir sumažinti jūroje susidarančių šiukšlių kiekį;

               f)nustatytų priemones, kuriomis siekiama sumažinti paliktų, prarastų ar kitaip į vandenyną išmestų žvejybos įrankių poveikį ir sudaryti tokių įrankių identifikavimo ir ištraukimo sąlygas;

               g)nustatytų priemones, kuriomis siekiama uždrausti žvejybą, kurios vienintelis tikslas – rinkti ryklių pelekus, ir reikalauti, kad visi iškraunami rykliai būtų su visais nepašalintais pelekais;

               h)prireikus rengtų rekomendacijas, kiek tai leidžiama pagal atitinkamus steigiamuosius dokumentus, kuriomis būtų skatinama įgyvendinti Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl darbo žvejybos sektoriuje;

               i)nustatytų papildomų techninių priemonių, grindžiamų WCPFC pagalbinių organų ir darbo grupių rekomendacijomis.

               II PRIEDAS

               Kasmetinis pozicijos, kurios Sąjunga turi laikytis

               Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos posėdžiuose, tikslinimas

               Prieš kiekvieną WCPFC posėdį, sušaukiamą sprendimams, turėsiantiems Sąjungai teisinę galią, priimti, imamasi veiksmų, būtinų siekiant, kad pozicijoje, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, būtų atsižvelgta į Europos Komisijai pateiktą naujausią mokslinę ir kitą susijusią informaciją, laikantis I priede išdėstytų principų ir gairių.

               Šiuo tikslu ir remdamasi ta informacija, Europos Komisija, likus pakankamai laiko iki kiekvieno WCPFC posėdžio, perduoda Tarybai arba jos parengiamiesiems organams rašytinį dokumentą, kuriame išdėstoma išsami informacija apie siūlomą Sąjungos pozicijos patikslinimą, kad būtų apsvarstyti ir patvirtinti pozicijos, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, elementai.

               Jei WCPFC posėdžiuose, įskaitant rengiamus vietoje, susitarimo pasiekti neįmanoma, kad Sąjungos pozicijoje būtų atsižvelgta į naujus elementus, klausimas perduodamas Tarybai arba jos parengiamiesiems organams.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 03 15
            COM(2019) 141 final
            2019/0082(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimu įsteigtame Jungtiniame komitete, dėl Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklių, kolegijų darbo tvarkos taisyklių, tarpininkavimo procedūros ir arbitrų elgesio kodekso priėmimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimu įsteigtame Jungtiniame komitete, atsižvelgiant į numatomą Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklių, kolegijų darbo tvarkos taisyklių, tarpininkavimo procedūros ir arbitrų elgesio kodekso priėmimą.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimas

               Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimu (toliau – Susitarimas) siekiama liberalizuoti ir palengvinti prekybą ir investicijas, taip pat skatinti glaudesnius Šalių ekonominius santykius.

               Susitarimą 2018 m. gruodžio 20 d. sudarė Europos Sąjungos Taryba, 2018 m. gruodžio 12 d. gavusi Europos Parlamento pritarimą. Susitarimas įsigaliojo 2019 m. vasario 1 d.

               2.2.Jungtinis komitetas

               Jungtinis komitetas, kurį sudaro abiejų Šalių atstovai, įsteigtas Susitarimo 22.1 straipsnio 1 dalimi. 22.1 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad, siekdamas užtikrinti tinkamą ir veiksmingą šio Susitarimo veikimą, „Jungtinis komitetas:

               a)per pirmąjį posėdį priima savo darbo tvarkos taisykles ir

               b)per pirmąjį posėdį priima 21.30 straipsnyje nurodytas kolegijų darbo tvarkos taisykles ir arbitrų elgesio kodeksą bei nustato 21.6 straipsnio 2 dalyje nurodytą tarpininkavimo procedūrą.“

               Visi Jungtinio komiteto sprendimai ir rekomendacijos priimami bendru sutarimu.

               2.3.Numatomas Jungtinio komiteto aktas

               Per pirmąjį posėdį Jungtinis komitetas turi priimti savo darbo tvarkos taisykles, kolegijų darbo tvarkos taisykles, nustatyti tarpininkavimo procedūrą ir priimti arbitrų elgesio kodeksą (toliau – numatomas aktas).

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Pasiūlymu dėl Tarybos sprendimo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimu įsteigtame Jungtiniame komitete dėl Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklių, kolegijų darbo tvarkos taisyklių, tarpininkavimo procedūros ir arbitrų elgesio kodekso priėmimo.

               Susitarimo Šalys susitarė dėl atitinkamų dokumentų projektų. Vadovaujantis ES sprendimų priėmimo procedūromis, jie turėtų būti priimti per pirmąjį Jungtinio komiteto posėdį, kuris pagal 22.1 straipsnio 2 dalį turi būti surengtas per tris mėnesius nuo Susitarimo įsigaliojimo dienos, t. y. ne vėliau kaip iki 2019 m. gegužės mėn.

               Pridedamų Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklių, kolegijų darbo tvarkos taisyklių, tarpininkavimo procedūros ir arbitrų elgesio kodekso turinys yra labai panašus į kitais ekonominės partnerystės susitarimais ar kitais prekybos susitarimais įsteigtų jungtinių komitetų priimtų atitinkamų dokumentų.

               Šiuos dokumentus yra būtina priimti, kad Susitarimo nuostatos taptų vykdytinos ir kad būtų galima įgyvendinti 21 skyriaus (Ginčų sprendimas) ir 22 skyriaus (Institucinės nuostatos) nuostatas.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  1
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Jungtinis komitetas yra susitarimu, būtent Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimu, įsteigtas organas.

               Aktas, kurį Jungtinis komitetas raginamas priimti, yra teisinę galią turintis aktas. Vadovaujantis Susitarimo 22.2 straipsniu, numatomas aktas bus privalomas pagal tarptautinę teisę.

               Numatomu aktu Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su bendra prekybos politika.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 207 straipsnis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 207 straipsnis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               2019/0082 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimu įsteigtame Jungtiniame komitete, dėl Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklių, kolegijų darbo tvarkos taisyklių, tarpininkavimo procedūros ir arbitrų elgesio kodekso priėmimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 3 dalį ir 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimas (toliau – Susitarimas) 2018 m. gruodžio 20 d. buvo patvirtintas Sąjungos vardu;

               (2)vadovaujantis Susitarimo 22.1 straipsnio 4 dalies e ir f punktais, Jungtinis komitetas per pirmąjį posėdį priima savo darbo tvarkos taisykles, Susitarimo 21.30 straipsnyje nurodytas kolegijų darbo tvarkos taisykles ir arbitrų elgesio kodeksą bei nustato 21.6 straipsnio 2 dalyje nurodytą tarpininkavimo procedūrą;

               (3)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete, nes numatytas Jungtinio komiteto sprendimas bus privalomas Sąjungai,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi per Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimu įsteigto Jungtinio komiteto pirmąjį posėdį, dėl jo darbo tvarkos taisyklių, kolegijų darbo tvarkos taisyklių, arbitrų elgesio kodekso ir tarpininkavimo procedūros priėmimo, grindžiama Jungtinio komiteto sprendimo projektu, įskaitant jo priedus, kuris pridedamas prie šio sprendimo.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo byloje Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 03 15
            COM(2019) 141 final
            PRIEDAS
            prie
            pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi pagal Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimą įsteigtame Jungtiniame komitete, dėl Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklių, kolegijos darbo tvarkos taisyklių, tarpininkavimo procedūros ir arbitrų elgesio kodekso priėmimo

               PROJEKTAS

               JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. …/2019

               PAGAL EUROPOS SĄJUNGOS IR JAPONIJOS EKONOMINĖS PARTNERYSTĖS SUSITARIMĄ

                   m. ... ... d.

               dėl Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklių, kolegijų darbo tvarkos taisyklių, tarpininkavimo procedūros ir arbitrų elgesio kodekso priėmimo

               JUNGTINIS KOMITETAS,

               atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimą, pasirašytą 2018 m. liepos 17 d. Tokijuje, ypač į jo 21.6 straipsnio 2 dalį, 21.30 straipsnį ir 22.1 straipsnio 1, 2 ir 4 dalis,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1.Nustatomos Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklės, išdėstytos I priede.

               2.Nustatomos kolegijų darbo tvarkos taisyklės, išdėstytos II priede.

               3.Nustatoma tarpininkavimo procedūra, išdėstyta III priede.

               4.Nustatomas arbitrų elgesio kodeksas, išdėstytas IV priede.

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta ...

                        Jungtinio komiteto vardu

                        Japonijos užsienio reikalų ministras

                        ES atstovas

               I PRIEDAS

               JUNGTINIO KOMITETO DARBO TVARKOS TAISYKLĖS

               PAGAL EUROPOS SĄJUNGOS IR JAPONIJOS EKONOMINĖS PARTNERYSTĖS SUSITARIMĄ

               1 STRAIPSNIS

               Sudėtis ir pirmininkas

               1.
                     Jungtinis komitetas, įsteigtas Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimo (toliau – Susitarimas) 22.1 straipsnio 1 dalimi, vykdo Susitarimo 22.1 straipsnyje nustatytas pareigas ir jam tenka atsakomybė už bendrą Susitarimo įgyvendinimą ir veikimą.

               2.
                     Jungtinį komitetą sudaro Europos Sąjungos ir Japonijos atstovai ir, vadovaujantis Susitarimo 22.1 straipsnio 3 dalimi, jam bendrai pirmininkauja už prekybą atsakingas Europos Komisijos narys ir Japonijos užsienio reikalų ministras.

               3.
                     Pirmininkams gali atstovauti jų atitinkami paskirti asmenys, kaip nustatyta Susitarimo 22.1 straipsnio 3 dalyje. Šiose Darbo tvarkos taisyklėse visos tolesnės nuorodos į Jungtinio komiteto narius ir pirmininkus suprantamos kaip apimančios jų paskirtus asmenis.

               4.
                     Pirmininkams gali padėti pareigūnai. Kartu su kiekviena Šalimi posėdyje dalyvaujančių pareigūnų sąrašais pasikeičiama prieš kiekvieną posėdį per ryšių centrus.

               5.
                     Šalys bendru sutarimu gali nuspręsti ad hoc pagrindu kviesti stebėtojus ar nepriklausomus ekspertus.

               2 STRAIPSNIS

               Ryšių centrai

               1.
                     Pagal Susitarimo 22.6 straipsnio 1 dalį paskirti ryšių centrai (toliau – ryšių centrai) koordinuoja pasirengimą Jungtinio komiteto posėdžiams ir jų organizavimą.

               2.
                     Visas su Jungtinio komiteto darbu susijęs susirašinėjimas ir komunikacija tarp Šalių vyksta per ryšių centrus pagal Susitarimo 22.6 straipsnio 2 dalies c punktą.

               3.
                     Ryšių centrai yra atsakingi už Jungtinio komiteto preliminarios darbotvarkės, sprendimų projektų ir rekomendacijų projektų rengimo koordinavimą, taip pat Jungtinio komiteto ir specialiųjų komitetų, darbo grupių ir kitų pagal Susitarimą įsteigtų įstaigų susirašinėjimą ir komunikaciją.

               3 STRAIPSNIS

               Darbotvarkė

               1.
                     Ryšių centrai kartu parengia kiekvieno posėdžio preliminarią darbotvarkę ir kartu su susijusiais dokumentais perduoda ją Jungtinio komiteto posėdžio dalyviams ne vėliau kaip likus 7 kalendorinėms dienoms iki posėdžio dienos.

               2.
                     Bet kuri Šalis gali siūlyti įtraukti punktus į darbotvarkę ne vėliau kaip likus 14 kalendorinių dienų iki posėdžio dienos.

               3.
                     Abipusiu sutarimu Šalys gali sutrumpinti 1 ir 2 dalyse nurodytus laikotarpius, kad atsižvelgtų į konkretaus atvejo aplinkybes.

               4.
                     Jungtinis komitetas tvirtina darbotvarkę kiekvieno posėdžio pradžioje. Šalių sutarimu į darbotvarkę gali būti įtraukta ir kitų klausimų, kurie nebuvo įtraukti į preliminarią darbotvarkę.

               4 STRAIPSNIS

               Darbo kalba

               Jeigu Šalys nenusprendžia kitaip, visas su Jungtinio komiteto darbu susijęs susirašinėjimas ir komunikacija tarp Šalių, taip pat sprendimų ir rekomendacijų rengimas ir jų svarstymai vyks anglų kalba.

               5 STRAIPSNIS

               Sprendimai ir rekomendacijos

               1.
                     Jungtinio komiteto sprendimai ir rekomendacijos pagal Susitarimo 22.2 straipsnį priimami bendru sutarimu. Jie gali būti priimami taikant rašytinę procedūrą komiteto pirmininkams pasikeičiant raštais.

               2.
                     Visiems Jungtinio komiteto sprendimams ir rekomendacijoms bus priskirtas serijos numeris, priėmimo data ir jų dalyką nurodantys pavadinimai.

               6 STRAIPSNIS

               Bendras protokolas

               1.
                     Paprastai bendro protokolo projekte, be kita ko, pateikiama galutinė darbotvarkė ir diskusijų pagal kiekvieną darbotvarkės punktą santrauka.

               2.
                     Ryšių centrai kuo greičiau, bet ne vėliau kaip per 60 dienų nuo posėdžio datos, parengia kiekvieno posėdžio bendro protokolo projektą.

               3.
                     Šalys kuo greičiau, bet ne vėliau kaip per 70 dienų nuo posėdžio datos, raštu patvirtina bendro protokolo projektą. Protokolo projektą patvirtinus, du jo egzempliorius pasirašys ryšių centrai ir kiekviena Šalis gaus po vieną šio dokumento originalų egzempliorių. Šalys gali nuspręsti, kad elektroninių egzempliorių pasirašymas ir keitimasis jais tenkina šį reikalavimą.

               7 STRAIPSNIS

               Viešumas ir konfidencialumas

               1.
                     Jei Susitarime nenustatyta kitaip arba jei Šalys nenusprendžia kitaip, Jungtinio komiteto posėdžiai nėra vieši.

               2.
                     Kai Šalis pateikia Jungtiniam komitetui ar bet kuriam specialiajam komitetui, darbo grupei ar kitai pagal Susitarimą įsteigtai įstaigai informaciją, kuri pagal jos įstatymus ir kitus teisės aktus laikoma konfidencialia arba saugoma nuo atskleidimo, kita Šalis tą informaciją taip pat laiko konfidencialia, kaip nustatyta Susitarimo 1.6 straipsnyje.

               3.
                     Kiekviena Šalis prieš Jungtinio komiteto posėdį bet kuriuo tinkamu būdu gali paviešinti galutinę darbotvarkę, dėl kurios Šalys galutinai susitarė, pagal 6 straipsnį parengtą patvirtintą bendrą protokolą ir Jungtinio komiteto priimtus sprendimus ir rekomendacijas, jei laikomasi šio straipsnio 2 dalies.

               8 STRAIPSNIS

               Išlaidos

               Kiekviena Šalis padengia visas savo išlaidas, patiriamas dėl Jungtinio komiteto posėdžių. Su posėdžių organizavimu susijusias išlaidas padengia priimančioji Šalis. Jei posėdis vyksta už Europos Sąjungos ar Japonijos ribų, Šalys abipusiu sutarimu nusprendžia dėl atsakomybės už posėdžio organizavimo išlaidas.

               ****

               II PRIEDAS

               KOLEGIJOS
               DARBO TVARKOS TAISYKLĖS

               Ginčų sprendimo dalyvaujant kolegijai procesui pagal Susitarimo 21 skyriaus C skirsnį (Ginčų sprendimas) taikomos šios taisyklės:

               I. Apibrėžtys

               1.Šiose Darbo tvarkos taisyklėse:

               a)administracijos personalas – arbitro vadovaujami ir kontroliuojami asmenys, išskyrus padėjėjus;

               b)patarėjas – asmuo, Šalies pasamdytas patarti arba padėti tai Šaliai dėl ginčų sprendimo dalyvaujant kolegijai proceso, išskyrus tos Šalies atstovus;

               c)Susitarimas – Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimas;

               d)arbitras – kolegijos narys;

               e)padėjėjas – asmuo, kuris arbitro nustatytomis sąlygomis atlieka tyrimus ar jam padeda;

               f)Elgesio kodeksas – Susitarimo 21.30 straipsnyje nurodytas Arbitrų elgesio kodeksas;

               g)Šalis ieškovė – Šalis, kuri prašo įsteigti kolegiją pagal Susitarimo 21.7 straipsnį;

               h)dienos – kalendorinės dienos;

               i)kolegija – pagal Susitarimo 21.7 straipsnį įsteigta kolegija;

               j)Šalis atsakovė – Šalis, dėl kurios ginčas pagal Susitarimo 21.7 straipsnį pateiktas spręsti kolegijai;

               k)procesas – kolegijos procesas ir

               l)Šalies atstovas – Šalies vyriausybės departamento, įstaigos ar kito viešojo subjekto tarnautojas ar kitas asmuo arba kitas darbuotojas, kurį Šalis paskiria savo atstovu dalyvauti kolegijos procese.

               II. Arbitrų skyrimas

               2.Šalies ieškovės pagal Susitarimo 21.25 straipsnio 1 dalį paskirta tarnyba yra atsakinga už Susitarimo 21.8 straipsnio 3, 4 ir 5 dalyse nurodytų burtų organizavimą ir Jungtinio komiteto pirmininkams pakankamai iš anksto praneša apie burtų datą, laiką ir vietą. Traukiant burtus Šalies atsakovės pirmininkas gali dalyvauti arba jam gali atstovauti kitas asmuo. Taip pat gali dalyvauti abiejų Šalių atstovai. Bet kuriuo atveju burtai traukiami esant tai (toms) Šaliai (-ims), kurios dalyvauja.

               3.Šalys raštu praneša kiekvienam asmeniui, atrinktam būti arbitru pagal Susitarimo 21.8 straipsnį, apie jo paskyrimą. Kiekvienas asmuo per penkias dienas nuo tos datos, kai jis buvo informuotas apie jo paskyrimą, abiem Šalims patvirtina, kad gali eiti šias pareigas.

               III. Organizacinis posėdis

               4.Jei Šalys nesusitaria kitaip, Šalys su kolegija susitinka per septynias dienas nuo kolegijos sudarymo, kad nuspręstų dėl klausimų, kuriuos Šalys ar kolegija laiko tinkamais, be kita ko dėl:

               a)arbitrų atlygio ir atlygintinų išlaidų, kurios turi atitikti PPO standartus ir kriterijus;

               b)padėjėjams mokėtino atlygio. Jei Šalys nesusitaria kitaip, kiekvieno arbitro padėjėjui ar padėjėjams mokamo atlygio bendra suma neviršija 50 proc. tam arbitrui mokamo atlygio, ir

               c)proceso tvarkaraščio, kuris nustatomas atsižvelgiant į Šalies atsakovės laiko juostą.

               Šiame posėdyje asmeniškai arba telefonu ar vaizdo konferencijos būdu gali dalyvauti tik arbitrai ir Šalių atstovai, kurie yra pareigūnai ar vyriausybės departamento, įstaigos ar kito viešojo subjekto darbuotojai.

               IV. Pranešimai

               5.Visi prašymai, pranešimai, rašytiniai pareiškimai ar kiti dokumentai, kuriuos pateikė:

               a)kolegija, tuo pat metu siunčiami abiems Šalims;

               b)Šalis kolegijai – jų kopija tuo pat metu siunčiama kitai Šaliai ir

               c)Šalis kitai Šaliai – šių dokumentų kopijos atitinkamais atvejais tuo pat metu siunčiama kolegijai.

               Kai tinkama, bet kurio šioje dalyje nurodyto dokumento kopija tuo pat metu siunčiama Susitarimo 21.25 straipsnio 2 dalyje nurodytai išorės tarnybai.

               6.Pranešimas Šaliai apie bet kurį 5 dalyje nurodytą dokumentą adresuojamas tos Šalies pagal Susitarimo 21.25 straipsnio 1 dalį paskirtai tarnybai.

               7.Visi 5 dalyje nurodyti pranešimai siunčiami e. paštu arba tinkamais atvejais bet kokiomis kitomis ryšių priemonėmis, kurias naudojant registruojami išsiunčiami pranešimai. Jei neįrodyta kitaip, toks pranešimas laikomas gautu jo išsiuntimo dieną.

               8.Prašyme, pranešime, rašytiniame pareiškime ar kitame su kolegijos procesu susijusiame dokumente rastos smulkios korektūros klaidos gali būti ištaisytos atsiunčiant naują dokumentą, kuriame aiškiai nurodyti pakeitimai.

               9.Jeigu paskutinė diena, kurią galima įteikti dokumentą, yra Japonijos ar Europos Sąjungos oficiali švenčių diena ar bet kuri kita diena, kurią Šalies vyriausybės įstaigos yra oficialiai arba dėl force majeure nedirba, dokumentas laikomas gautu kitą darbo dieną. 4 dalyje nurodytame organizaciniame posėdyje kiekviena Šalis pateikia savo oficialių švenčių dienų ir bet kurių kitų dienų, kuriomis jos tarnybos yra oficialiai nedirba, sąrašą. Kiekviena Šalis užtikrina, kad kolegijos proceso metu tas sąrašas būtų atnaujinamas.

               V. Rašytiniai pareiškimai

               10.Šalis ieškovė ne vėliau kaip per 20 dienų nuo kolegijos sudarymo dienos pateikia rašytinį pareiškimą. Šalis atsakovė atsakomąjį rašytinį pareiškimą pateikia ne vėliau kaip per 20 dienų po Šalies ieškovės rašytinio pareiškimo gavimo dienos.

               VI. Kolegijos veikla

               11.Kolegijos pirmininkas pirmininkauja visiems posėdžiams. Kolegija gali įgalioti pirmininką priimti administracinius ir procedūrinius sprendimus.

               12.Jei Susitarimo 21 skyriuje ar šiose taisyklėse nenumatyta kitaip, kolegija veiklą gali vykdyti naudodama bet kokias priemones, įskaitant telefoninį, faksimilinį ar kompiuterinį ryšį.

               13.Kilus procedūriniam klausimui, kuris nepatenka į Susitarimo 21 skyriaus, šių taisyklių ar arbitrų elgesio kodekso, nurodyto 21.30 straipsnyje, taikymo sritį, kolegija, pasitarusi su Šalimis, gali patvirtinti tinkamą procedūrą, kuri atitinka minėtas nuostatas.

               14.Kolegija, pasitarusi su Šalimis, gali pakeisti bet kurį laikotarpį, išskyrus nustatytą Susitarimo 21 skyriuje, ir atlikti kitus procedūrinius ar administracinius proceso koregavimus. Konsultuodamasi su Šalimis ji raštu informuoja Šalis apie siūlomą pakeitimą ar koregavimą ir jo priežastį.

               VII. Posėdžiai

               15.Vadovaudamasis pagal 4 dalį nustatytų tvarkaraščiu ir pasitaręs su Šalimis ir kitais arbitrais, kolegijos pirmininkas nustato posėdžio datą ir laiką.

               16.Jei Šalys nesusitaria kitaip, Šalis, kurioje vyksta posėdis pagal Susitarimo 21.15 straipsnio 2 dalį:

               a)nustato posėdžio vietą ir apie tai informuoja kolegijos pirmininką ir

               b)atsako už posėdžio logistinį administravimą.

               17.Nebent Šalys susitartų kitaip, nedarant poveikio 46 daliai, Šalys dalijasi išlaidas, susijusias su posėdžio logistiniu administravimu.

               18.Kolegijos pirmininkas raštu laiku informuoja Šalis ir, kai tinkama, Susitarimo 21.25 straipsnio 2 dalyje nurodytą išorės tarnybą apie posėdžio datą, laiką ir vietą. Šią informaciją viešai paskelbia Šalis, kurioje vyksta posėdis, arba, kai tinkama, Susitarimo 21.25 straipsnio 2 dalyje nurodyta išorės tarnyba, nebent posėdis yra uždaras.

               19.Paprastai turėtų būti rengiamas tik vienas posėdis. Jei ginčas yra susijęs su ypatingai sudėtingais klausimais, kolegija savo iniciatyva arba bet kurios iš Šalių prašymu, pasikonsultavusi su Šalimis, gali surengti papildomų posėdžių. Kiekvienam papildomam posėdžiui mutatis mutandis taikomos 15–18 dalys.

               20.Visi arbitrai dalyvauja visame posėdyje.

               21.Nepaisant to, ar posėdis viešas, ar ne, jame gali dalyvauti šie subjektai:

               a)Šalių atstovai;

               b)patarėjai;

               c)padėjėjai ir administracijos personalas;

               d)vertėjai žodžiu bei raštu ir kolegijos teismo referentai ir

               e)ekspertai, dėl kurių sprendimą priima kolegija pagal Susitarimo 21.17 straipsnio 2 dalį.

               22.Ne vėliau kaip prieš penkias dienas iki posėdžio dienos kiekviena Šalis įteikia kolegijai asmenų, kurie posėdyje tos Šalies vardu pateiks žodinius argumentus ar sakys žodinius paaiškinimus ir kitų atstovų ir patarėjų, kurie dalyvaus posėdyje, pavardžių sąrašą.

               23.Užtikrindama, kad Šaliai ieškovei ir Šaliai atsakovei pateikiant argumentus ir priešinius argumentus būtų skirta tiek pat laiko, kolegija posėdžius rengia taip:

               Argumentai

               a)Šalies ieškovės argumentai ir

               b)Šalies atsakovės argumentai.

               Priešiniai argumentai

               a)Šalies ieškovės atsakymas ir

               b)Šalies atsakovės prieštaravimas.

               24.Kolegija gali pateikti klausimus bet kuriai Šaliai bet kuriuo posėdžio metu.

               25.Kolegija pasirūpina, kad posėdžio protokolas būtų parengtas ir įteiktas Šalims kuo greičiau po posėdžio. Šalys gali pateikti pastabų dėl protokolo, o kolegija gali į tas pastabas atsižvelgti.

               26.Per 10 dienų nuo posėdžio dienos kiekviena Šalis gali pateikti papildomą rašytinį pareiškimą dėl bet kurio posėdžio metu kilusio klausimo.

               VIII. Svarstymai

               27.Kolegijos svarstymuose gali dalyvauti tik arbitrai. Neatsižvelgiant į ankstesnį sakinį, kolegija gali leisti padėjėjams dalyvauti jos svarstymuose.

               IX. Klausimai raštu

               28.Kolegija bet kuriuo proceso metu gali vienai ar abiem Šalims pateikti klausimus raštu. Visų vienai Šaliai pateiktų klausimų kopijos pateikiamos kitai Šaliai.

               29.Atsakymo į kolegijos pateiktus klausimus kopiją kiekviena Šalis pateikia kitai Šaliai. Per penkias dienas nuo atsakymo kopijos gavimo dienos Šaliai suteikiama galimybė raštu pateikti pastabų dėl kitos Šalies atsakymo.

               X. Arbitrų pakeitimas

               30.Keičiant arbitrus pagal Susitarimo 21.11 straipsnį mutatis mutandis taikomas 21.8 straipsnis.

               31.Jei Šalis mano, kad arbitras nesilaiko Elgesio kodekso reikalavimų ir dėl šios priežasties turėtų būti pakeistas, per 15 dienų nuo momento, kai ji gavo įrodymų, pagrindžiančių faktą, kad arbitras pažeidė Elgesio kodekso reikalavimus, ta Šalis apie tai praneša kitai Šaliai.

               32.Jei Šalis mano, kad arbitras, išskyrus pirmininką, nesilaiko Elgesio kodekso reikalavimų, Šalys konsultuojasi ir, jei susitaria, atrenka naują arbitrą pagal 30 dalį.

               Jei Šalys nesutaria, ar reikia pakeisti arbitrą, bet kuri iš Šalių gali prašyti šį klausimą perduoti spręsti kolegijos pirmininkui, kurio sprendimas yra galutinis.

               Jei gavęs tokį prašymą pirmininkas nustato, kad arbitras nesilaiko Elgesio kodekso reikalavimų, naujas arbitras atrenkamas pagal 30 dalį.

               33.Jei Šalis mano, kad kolegijos pirmininkas nesilaiko Elgesio kodekso reikalavimų, Šalys konsultuojasi ir, jei susitaria, atrenka naują pirmininką pagal 30 dalį.

               Jei Šalys nesutaria, ar reikia pakeisti pirmininką, bet kuri Šalis gali prašyti šį klausimą perduoti spręsti dviem likusiems arbitrams. Ne vėliau kaip per 10 dienų nuo prašymo pristatymo arbitrai nusprendžia, ar reikia pakeisti kolegijos pirmininką. Jų sprendimas dėl būtinybės pakeisti pirmininką yra galutinis.

               Jei arbitrai nustato, kad pirmininkas nesilaiko Elgesio kodekso reikalavimų, naujas pirmininkas atrenkamas pagal 30 dalį.

               34.Kolegijos procesas sustabdomas laikotarpiui, reikalingam 30–33 dalyse numatytoms procedūroms vykdyti.

               XI. Konfidencialumas

               35.Jei Šalis kolegijai pateikia savo rašytinių pareiškimų konfidencialų variantą, ji kitos Šalies prašymu ne vėliau kaip per 20 dienų nuo to prašymo dienos taip pat pateikia nekonfidencialų tų pareiškimų variantą, kurį būtų galima skelbti viešai. Nė viena šių taisyklių nuostata Šaliai neužkertamas kelias viešai paskelbti savo pareiškimų, jeigu juose neatskleidžiama ta informacija, kurią kita Šalis nurodė esant konfidencialią. Jei Šalies pareiškimuose ir argumentuose yra konfidencialios informacijos, kolegija rengia uždarus posėdžius. Jei posėdžiaujama uždarai, kolegija ir Šalys užtikrina kolegijos posėdžio konfidencialumą.

               XII. Ex parte ryšiai

               36.Kolegija nesusitinka ar nesusisiekia su Šalimi, jeigu nedalyvauja kita Šalis.

               37.Arbitras su viena iš Šalių arba abiem Šalimis neaptarinėja jokio proceso aspekto, jeigu nedalyvauja kiti arbitrai.

               XIII. Amicus curiae pareiškimai

               38.Jei Šalys per tris dienas nuo kolegijos sudarymo dienos nesusitaria kitaip, kolegija gali priimti savo iniciatyva teikiamus rašytinius Susitarimo 21.17 straipsnio 3 dalyje nurodytų asmenų, nepriklausomų nuo Šalių vyriausybių, pareiškimus, jeigu jie gaunami per 10 dienų nuo kolegijos sudarymo dienos.

               39.Pareiškimai turi būti glausti ir jokiu būdu ne ilgesni kaip 15 puslapių (su dvigubais tarpais) ir tiesiogiai susiję su kolegijos svarstomais faktiniais ar teisiniais klausimais. Pareiškimuose pateikiamas jį pateikusio asmens aprašymas, be kita ko:

               a)jei tai fizinis asmuo – jo pilietybė; ir

               b)jei tai juridinis asmuo – jo įsisteigimo vieta, veiklos pobūdis, teisinis statusas, bendrieji tikslai ir finansavimo šaltinis.

               Bet kuris asmuo savo pareiškime nurodo, kokie jo interesai procese. Pareiškimai surašomi Šalių pasirinktomis kalbomis pagal šių Darbo tvarkos taisyklių 42 ir 43 dalis.

               40.Kolegija savo ataskaitoje išvardija visus gautus pareiškimus, kurie atitinka 38 ir 39 dalis. Kolegija neprivalo savo ataskaitoje atsižvelgti į šiuose pareiškimuose pateiktus argumentus. Tie pareiškimai pateikiami Šalims, kad šios galėtų pateikti pastabų. Kolegija atsižvelgia į pastabas, kurias Šalys jai pateikia per 10 dienų.

               XIV. Skubūs atvejai

               41.Susitarimo 21 skyriuje nurodytais skubos atvejais kolegija, pasikonsultavusi su Šalimis, kai tinkama, koreguoja šiose taisyklėse nurodytus laikotarpius. Apie tokius pakeitimus kolegija praneša Šalims.

               XV. Kalba ir vertimas

               42.Vykstant Susitarimo 21.5 straipsnyje nurodytoms konsultacijoms ir ne vėliau nei įvyksta 4 dalyje nurodytas organizacinis posėdis, Šalys siekia susitarti dėl bendros kolegijos proceso darbo kalbos. Kiekviena Šalis ne vėliau kaip per 90 dienų nuo dienos, kurią Jungtinis komitetas priima šias Darbo tvarkos taisykles pagal Susitarimo 22.1 straipsnio 4 dalies f punktą, pateikia kitai Šaliai kalbų, kurioms teikia pirmenybę, sąrašą. Tame sąraše turi būti bent viena PPO darbo kalba.

               43.Jei Šalims nepavyksta susitarti dėl bendros darbo kalbos, kiekviena Šalis rašytinius pareiškimus teikia savo pasirinkta kalba, tuo pačiu metu pateikdama jų vertimą į vieną iš PPO darbo kalbų, apie kurią kita Šalis atitinkamai praneša pagal 42 dalį. Už žodinio bylos nagrinėjimo organizavimą atsakinga Šalis atitinkamais atvejais pasirūpina žodinių pareiškimų vertimu į tą pačią PPO darbo kalbą.

               44.Kolegijos tarpinė ir galutinė ataskaitos rengiamos bendra darbo kalba. Jeigu Šalys nėra sutarusios dėl bendros darbo kalbos, kolegijos tarpinė ir galutinė ataskaitos turi būti parengtos 43 dalyje nurodytomis PPO darbo kalbomis.

               45.Šalis gali pateikti pastabų dėl pagal šias taisykles parengtų dokumentų vertimo tikslumo.

               46.Jei būtinas Šalies pareiškimų raštu ir žodžiu vertimas į atitinkamą PPO darbo kalbą, ta Šalis padengia su juo susijusias išlaidas.

               ****

               III PRIEDAS

               TARPININKAVIMO PROCEDŪRA

               I. Tikslas

               1.Tarpininkavimo procedūros pagal Susitarimo 21.6 straipsnį tikslas, kaip nustatyta šiame dokumente, yra padėti rasti abipusiškai sutartą sprendimą laikantis išsamios ir greitos procedūros ir padedant tarpininkui.

               II. Apibrėžtys

               2.Šiame dokumente:

               a)Susitarimas – Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimas;

               b)Elgesio kodeksas – Susitarimo 21.30 straipsnyje nurodytas arbitrų elgesio kodeksas;

               c)dienos – kalendorinės dienos;

               d)Jungtinis komitetas – pagal Susitarimo 22.1 straipsnį įsteigtas Jungtinis komitetas;

               e)prašomoji Šalis – Šalis, kuriai adresuojamas prašymas pradėti tarpininkavimo procedūrą pagal Susitarimo 21.6 straipsnį;

               f)prašančioji Šalis – Šalis, kuri prašo pradėti tarpininkavimo procedūrą pagal Susitarimo 21.6 straipsnį ir

               g)Darbo tvarkos taisyklės – kolegijų darbo tvarkos taisyklės, nurodytos Susitarimo 21.30 straipsnyje.

               III. Tarpininkavimo procedūros inicijavimas

               3.Šalis gali bet kuriuo metu prašyti pradėti tarpininkavimo procedūrą. Prašymas kitai Šaliai pateikiamas raštu. Prašymas turi būti pakankamai išsamus, kad kita Šalis aiškiai suprastų Šaliai, prašančiai pradėti tarpininkavimo procedūrą, susirūpinimą keliančius klausimus. Prašančioji Šalis savo prašyme apibūdina nagrinėjamą klausimą:

               a)nurodydama konkrečią priemonę;

               b)nurodydama įtariamą neigiamą poveikį, kurį, kaip mano prašančioji Šalis, priemonė daro arba darys Šalių tarpusavio prekybai arba investicijoms, ir

               c)paaiškindama priežastinį ryšį tarp priemonės ir neigiamo poveikio Šalių tarpusavio prekybai ir investicijoms.

               4.Paprastai tikimasi, kad Šalis, prieš teikdama rašytinį prašymą kitai Šaliai pagal 3 dalį, pasinaudos visomis susijusiomis Susitarimo nuostatomis dėl bendradarbiavimo ar konsultacijų. Patikslinama, kad prieš pradedant tarpininkavimo procedūrą nereikalaujama naudotis Susitarimo 21.5 straipsnyje nurodytomis konsultacijomis.

               5.Tarpininkavimo procedūra gali būti pradėta tik Šalims susitarus tarpusavyje siekiant išnagrinėti galimybes pasiekti abipusiškai sutartą sprendimą ir apsvarstyti visus tarpininko patarimus ir pasiūlytus sprendimus. Prašomoji Šalis prašymą palankiai apsvarsto ir priima arba atmeta raštu per 10 dienų nuo jo gavimo. Jei prašomoji Šalis nepateikia atsakymo per šį laikotarpį, laikoma, kad prašymas atmestas. Laikoma, kad prašomosios Šalies teigiamo atsakymo prašančiajai Šaliai gavimo data yra tarpininkavimo procedūros inicijavimo data.

               IV. Tarpininko atranka

               6.Šalys stengiasi susitarti dėl tarpininko ne vėliau kaip per 15 dienų nuo tarpininkavimo procedūros inicijavimo dienos.

               7.Jei Šalys nesusitaria dėl tarpininko per 6 dalyje numatytą laikotarpį, bet kurios iš Šalių prašymu, prašančiajai Šaliai atstovaujantis Jungtinio komiteto pirmininkas ar jo paskirtas asmuo ne vėliau kaip per penkias dienas nuo prašymo pateikimo burtais atrenka tarpininką iš pirmininkų sąrašo, sudaryto pagal Susitarimo 21.9 straipsnio 1 dalį. Prašymo kopija pateikiama kitai Šaliai.

               8.Prašančiosios Šalies pagal Susitarimo 21.25 straipsnio 1 dalį paskirta tarnyba yra atsakinga už burtų organizavimą ir Jungtinio komiteto pirmininkams iš anksto praneša apie burtų datą, laiką ir vietą. Traukiant burtus prašomajai Šaliai atstovaujantis pirmininkas gali dalyvauti arba jam gali atstovauti kitas asmuo. Taip pat gali dalyvauti abiejų Šalių atstovai. Bet kuriuo atveju burtai traukiami esant tai (toms) Šaliai (-ims), kurios dalyvauja.

               9.Nebent Šalys susitartų kitaip, tarpininkas negali būti kurios nors iš Šalių pilietis ar dirbti kuriai nors iš Šalių.

               10.Tarpininkas nešališkai ir skaidriai padeda Šalims išsiaiškinti nagrinėjamą klausimą, įskaitant konkrečios priemonės galimą poveikį prekybai ar investicijoms, ir pasiekti abipusiškai sutartą sprendimą.

               11.Jungtinio komiteto pagal Susitarimo 21.30 straipsnį priimtas arbitrų elgesio kodeksas tarpininkams taikomas mutatis mutandis.

               V. Tarpininkavimo procedūros taikymo taisyklės

               12.Per 10 dienų nuo tos dienos, kurią susitarta dėl tarpininko pagal 6 dalį arba jis atrinktas pagal 7 dalį, prašančioji Šalis tarpininkui ir prašomajai Šaliai raštu pateikia išsamų nagrinėjamo klausimo apibūdinimą, įskaitant tai, kaip konkreti priemonė yra ar būtų taikoma ir kokį poveikį ji daro prekybai ar investicijoms. Per 20 dienų nuo šios informacijos pristatymo prašomoji Šalis gali raštu pateikti savo pastabas dėl aprašymo. Aprašydamos problemą ar teikdamos pastabas Šalys gali teikti bet kokią, jų nuomone, svarbią informaciją.

               13.Tarpininkas gali nuspręsti dėl tinkamiausio būdo išsiaiškinti nagrinėjamą klausimą, įskaitant konkrečios priemonės galimą poveikį prekybai ar investicijoms. Visų pirma tarpininkas gali rengti Šalių susitikimus, konsultuotis su Šalimis kartu ar atskirai ir teikti papildomą Šalių prašomą pagalbą. Tarpininkas, pasikonsultavęs su Šalimis, taip pat gali prašyti atitinkamų ekspertų ir suinteresuotųjų šalių pagalbos arba konsultacijų.

               14.Tarpininkas stengiasi patarti ir pasiūlyti Šalims svarstyti sprendimą. Šalys gali sutikti su siūlomu sprendimu arba jį atmesti, arba susitarti dėl kitokio sprendimo. Tarpininkas nepataria ar neteikia pastabų dėl konkrečios priemonės atitikties Susitarimui.

               15.Procedūra vyksta prašomojoje Šalyje, nebent Šalys susitartų kitaip.

               16.Per 60 dienų nuo tos dienos, kurią susitarta dėl tarpininko pagal 6 dalį arba jis atrinktas pagal 7 dalį, Šalys stengiasi pasiekti abipusiškai sutartą sprendimą. Jei Šalis prašo, abipusiškai sutartas sprendimas priimamas Jungtinio komiteto sprendimu. Abipusiškai sutarti sprendimai skelbiami viešai, nebent Šalys susitartų kitaip. Viešai paskelbtoje versijoje negali būti informacijos, kurią Šalis nurodė esant konfidencialią. Kol galutinis abipusiškai sutartas sprendimas nepriimtas, Šalys gali svarstyti galimus tarpinius sprendimus.

               17.Bet kurios iš Šalių prašymu tarpininkas Šalims raštu pateikia faktinės ataskaitos projektą, kuriame trumpai aprašoma:

               a)nagrinėjamas klausimas, įskaitant konkrečios priemonės galimą poveikį prekybai ar investicijoms;

               b)taikytos procedūros;

               c)kai tinkama, Šalių, ekspertų ir suinteresuotųjų subjektų pareikštos nuomonės ir

               d)jei taikoma, bet koks abipusiškai sutartas sprendimas ir tarpiniai sprendimai,

               per 15 dienų nuo prašymo pateikti šią ataskaitą dienos.

               Šalys gali teikti pastabas dėl faktinės ataskaitos projekto per 15 dienų nuo jos paskelbimo. Apsvarstęs Šalių pateiktas pastabas, tarpininkas per 30 dienų nuo faktinės ataskaitos projekto paskelbimo dienos raštu Šalims pateikia galutinę faktinę ataskaitą. Faktinėje ataskaitoje tarpininkas neaiškina Susitarimo.

               18.Tarpininkavimo procedūra baigiama:

               a)Šalims priėmus abipusiškai sutartą sprendimą – jo priėmimo dieną;

               b)po konsultacijų su Šalimis – rašytiniu tarpininko pareiškimu, kuriame nurodoma, kad tolesni tarpininkavimo veiksmai būtų nenaudingi, – to pareiškimo dieną;

               c)Šalių abipusiu sutarimu bet kuriuo procedūros etapu – to susitarimo dieną, arba

               d)rašytiniu ir pagrįstu Šalies pareiškimu, kuris pateikiamas išnagrinėjus abipusiškai sutartus sprendimus pagal tarpininkavimo procedūrą – to pareiškimo dieną.

               Tarpininkavimo procedūra užbaigiama nedarant poveikio 17 daliai.

               19.Kolegijos darbo tvarkos taisyklių 5–9, 15–26, 33, 34 ir 42–46 dalys tarpininkavimo procedūrai taikomos mutatis mutandis.

               VI. Konfidencialumas

               20.Jeigu Šalys nesusitaria kitaip ir nedarant poveikio 16 daliai, visi tarpininkavimo procedūros etapai, įskaitant patarimus ar pasiūlytus sprendimus, yra konfidencialūs. Tarpininkas ir Šalys konfidencialia laiko visą informaciją, kurią Šalis pateikė tarpininkui ar gavo iš kito šaltinio ir nurodė, kad ji yra konfidenciali. Tačiau bet kuri Šalis gali paviešinti, kad vyksta tarpininkavimo procedūra.

               VII. Ryšys su kitomis ginčų sprendimo procedūromis

               21.Tarpininkavimo procedūra nedaromas poveikis Šalių teisėms ir prievolėms pagal šio Susitarimo 21 skyrių (Ginčų sprendimas) ar ginčų sprendimo procedūrą pagal bet kurį kitą susitarimą.

               22.Taikydama kitas ginčų sprendimo procedūras pagal šį Susitarimą arba bet kokius kitus susitarimus Šalis pagrindimui nenaudoja ar neteikia kaip įrodymų toliau išvardytų dalykų ir nelaikoma, kad kolegija į juos atsižvelgia:

               a)pozicijų, kurias kita Šalis pareiškė per tarpininkavimo procedūrą, ar pagal 13 dalį surinktos informacijos;

               b)to, kad kita Šalis nurodė norinti sutikti su sprendimu dėl klausimo, dėl kurios buvo pradėta tarpininkavimo procedūra, arba

               c)tarpininko pateiktų patarimų ar pasiūlymų.

               23.Nebent Šalys susitartų kitaip, tarpininkas negali būti arbitras ar kolegijos narys kitose ginčų sprendimo procedūrose pagal šį Susitarimą arba bet kurį kitą susitarimą, jei jie susiję su tuo pačiu dalyku, dėl kurio jis tarpininkavo.

               VIII. Laikotarpiai

               24.Kiekvienas šioje tarpininkavimo procedūroje nurodytas laikotarpis gali būti pakeistas Šalių bendru sutarimu.

               IX. Išlaidos

               25.Šalys padengia savo išlaidas, susijusias su dalyvavimu tarpininkavimo procedūroje.

               26.Šalys po lygiai pasidalija išlaidas, susijusias su organizaciniais klausimais, įskaitant tarpininko atlygį ir išlaidas. Tarpininko atlyginimas yra lygiavertis kolegijų darbo tvarkos taisyklių 4 dalyje nustatytam arbitrų atlyginimui.

               ***

               IV PRIEDAS

               ARBITRŲ ELGESIO KODEKSAS

               I. Apibrėžtys

               1.Šiame Elgesio kodekse:

               a)administracijos personalas – arbitro vadovaujami ir kontroliuojami asmenys, išskyrus padėjėjus;

               b)Susitarimas – Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimas;

               c)arbitras – kolegijos narys;

               d)padėjėjas – asmuo, kuris arbitro nustatytomis sąlygomis atlieka tyrimus ar jam padeda;

               e)kandidatas – asmuo, kurio pavardė yra Susitarimo 21.9 straipsnyje nurodytame arbitrų sąraše;

               f)kolegija – pagal Susitarimo 21.7 straipsnį įsteigta kolegija ir

               g)procesas – kolegijos procesas.

               II. Elgesio kodekso pateikimas

               2.Šalys šį Elgesio kodeksą pateikia kiekvienam kandidatui tuo metu, kai jo pavardė įtraukiama į Susitarimo 21.9 straipsnyje nurodytą sąrašą.

               III. Svarbiausi principai

               3.Kiekvienas kandidatas ir arbitras laikosi tinkamo elgesio normų pagal šį Elgesio kodeksą, kad būtų išlaikytas ginčų sprendimo mechanizmo nepriklausomumas ir nešališkumas.

               IV. Informacijos atskleidimo prievolės

               4.Prieš sutikdamas būti paskirtas arbitru, kandidatas, kurio prašoma eiti arbitro pareigas, atskleidžia informaciją apie interesus, ryšius ar dalykus, kurie gali paveikti jo nepriklausomumą ar nešališkumą arba pagrįstai sukelti netinkamo elgesio ar tendencingumo įspūdį procesų metu. Todėl kandidatas deda visas pagrįstas pastangas, kad išsiaiškintų minėtus interesus, ryšius ir dalykus, įskaitant finansinius interesus, profesinius interesus arba darbo ar šeimos interesus.

               5.Informacijos atskleidimo prievolė pagal 4 dalį yra nuolatinė pareiga ir taip pat taikoma arbitrui jam sutikus eiti pareigas. Proceso metu arbitras Šalims raštu atskleidžia visą naują informaciją, susijusią su prievole pagal 4 dalį, kai tik apie ją sužino.

               6.Posėdžio metu paisoma šių informacijos atskleidimo reikalavimų ir asmens privatumo.

               V. Pareigų vykdymas

               7.Sutikęs būti paskirtas, arbitras sutinka atlikti savo pareigas ir jas visos kolegijos procedūros metu vykdo kruopščiai, greitai, sąžiningai ir stropiai.

               8.Arbitras nagrinėja tik per kiekvieną procesą iškeltus ir sprendimui priimti reikalingus klausimus, ir šios nagrinėjimo pareigos neperleidžia jokiam kitam asmeniui.

               9.Arbitras nepalaiko su kolegijos proceso metu nagrinėjamais klausimais susijusių ex parte ryšių.

               VI. Nepriklausomumas ir nešališkumas

               10.Arbitras yra nepriklausomas ir nešališkas, vengia tiesioginių ir netiesioginių interesų konfliktų, jam nedaro įtakos asmeniniai interesai, išorinis spaudimas, politiniai sumetimai, visuomenės protestai ir lojalumas Šaliai ar kritikos baimė, taip pat jis vengia sukelti netinkamo elgesio ar tendencingumo įspūdį.

               11.Arbitras nei tiesiogiai, nei netiesiogiai neprisiima jokių prievolių ir nesiekia jokios naudos, jeigu tai kokiu nors būdu daro įtaką arba gali daryti įtaką tinkamam jo pareigų vykdymui.

               12.Arbitras nesinaudoja priklausymu kolegijai, kad patenkintų asmeninius ar privačius interesus, ir vengia veiksmų, kurie galėtų sukelti įspūdį, kad kiti asmenys gali jį kaip nors paveikti.

               13.Arbitras neleidžia, kad buvę ar esami finansiniai, verslo, profesiniai, asmeniniai, šeimos ar socialiniai ryšiai ar įsipareigojimai paveiktų jo elgesį arba nuomonę.

               14.Arbitras vengia užmegzti ryšius ar įgyti finansinių interesų, kurie gali paveikti jo nešališkumą arba dėl kurių gali kilti pagrįstų abejonių dėl jo elgesio arba tendencingumo.

               15.Buvęs arbitras vengia veiksmų, kurie gali daryti įspūdį, jog vykdydamas pareigas jis buvo tendencingas arba galėjo turėti naudos dėl kolegijos, kurios nariu jis buvo, sprendimo.

               VII. Konfidencialumas

               16.Arbitrai niekada neatskleidžia neviešos informacijos, susijusios su kolegijos, į kurią jis paskirtas, procedūra ar gautos kolegijos procedūros metu. Arbitras niekada nesinaudoja tokia informacija, kad įgytų asmeninės naudos, suteiktų naudos kitiems arba pakenktų kitų asmenų interesams.

               17.Arbitrai neatskleidžia kolegijos sprendimų ar jų dalių, nebent sprendimas yra paskelbtas viešai.

               18.Arbitras niekada neatskleidžia kolegijos svarstymų ar jokio arbitro nuomonės, taip pat nedaro pareiškimų dėl kolegijos procedūros, į kurią jis paskirtas, ar dėl tokios procedūros metu nagrinėtų ginčo klausimų.

               19.16–18 dalyse nustatytos prievolės toliau taikomos buvusiam arbitrui.

               VIII. Kitos prievolės

               20.Kandidatas arba arbitras kuo anksčiau ir konfidencialiai pateikia su faktiniais ar galimais šio Elgesio kodekso pažeidimais susijusią informaciją abiem Šalims apsvarstyti.

               21.Arbitras imasi visų pagrįstų ir tinkamų priemonių užtikrinti, kad jo padėjėjas ir administracijos personalas būtų susipažinę su šio Elgesio kodekso III, IV, VI ir VII dalyse arbitrams nustatytomis prievolėmis ir jų laikytųsi.

               22.Kiekvienas arbitras registruoja kolegijos procedūrai skirtą laiką ir savo išlaidas, taip pat savo padėjėjų laiką ir išlaidas, ir pateikia galutinę jų ataskaitą.

               ***