				|

		52013PC0535

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos Sąjungos bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūros (Eurojusto) /* COM/2013/0535 final - 2013/0256 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
Eurojustas
įsteigtas Tarybos sprendimu 2002/187/TVR[1]
siekiant Europos Sąjungoje stiprinti kovą su sunkiais organizuotais
nusikaltimais. Nuo pat įsteigimo Eurojustas prisidėjo lengvinant nacionalinių
tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo institucijų koordinavimą ir
bendradarbiavimą tiriant su įvairiomis valstybėmis narėmis
susijusias bylas. Eurojustas padėjo didinti tarpusavio
pasitikėjimą ir jungti įvairias ES galiojančias teisines
sistemas ir tradicijas. Sparčiai spręsdamas teisines problemas ir
nustatydamas kitų šalių kompetentingas institucijas, Eurojustas padėjo
vykdyti prašymus dėl bendradarbiavimo ir tarpusavio priemonių
pripažinimo. Pastaraisiais metais organizacija nuolat plėtėsi ir
dabar ji yra svarbiausia teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose institucija.

Kovoti su organizuotu nusikalstamumu ir atskleisti
nusikalstamas organizacijas tebėra pagrindinis kasdienės veiklos
uždavinys. Deja, per pastarąjį dešimtmetį ypač išplito
tarpvalstybinis nusikalstamumas. Prekyba narkotikais ir žmonėmis,
terorizmas ir elektroniniai nusikaltimai, taip pat vaikų pornografija – tik
keletas pavyzdžių. Visus šiuos nusikaltimus sieja tai, kad jie daromi nepaisant
valstybių narių sienų, be to, juos daro ypač judrios ir
lanksčios grupuotės, kurios veikia keliose jurisdikcijose ir keliuose
nusikalstamos veiklos sektoriuose. Todėl, norint veiksmingai kovoti su šiais
nusikaltimais, būtina imtis veiksmų visos Europos lygmeniu.
Dėl didėjančio tarpvalstybinio
nusikalstamumo ir vis įvairesnes formas įgyjančių
nusikaltimų pavienės valstybės narės, nustatydamos ir
siekdamos išaiškinti tarpvalstybinius, visų pirma organizuotus,
nusikaltimus, susiduria su vis didesniais sunkumais. Šiomis aplinkybėmis Eurojustas
ir toliau atlieka labai svarbų vaidmenį gerinant valstybių
narių kompetentingų teisminių institucijų teisminį
bendradarbiavimą ir koordinavimą ir padedant atlikti tyrimus,
susijusius su trečiosiomis šalimis.
Lisabonos sutartyje numatytos naujos
galimybės didinti Eurojusto veiksmingumą kovojant su šių formų
nusikaltimais. Sutarties dėl ES veikimo (SESV) 85 straipsnyje aiškiai
apibrėžiama Eurojusto misija remti ir stiprinti nacionalinių tyrimo
ir baudžiamojo persekiojimo institucijų veiklos koordinavimą ir bendradarbiavimą
tiriant sunkius nusikaltimus, susijusius su dviem arba daugiau valstybių
narių, arba kai reikalingas baudžiamasis persekiojimas bendrais pagrindais.
Todėl svarbu užtikrinti, kad Eurojustas būtų kuo geriau panaudojamas
ir kad būtų pašalintos kliūtys šiai institucijai veiksmingai veikti[2].
Siekiant sustiprinti Eurojustą, 2008 m.
Eurojusto sprendimas buvo iš esmės pakeistas[3]. Šis sprendimas į
nacionalinę teisę turėjo būti perkeltas iki 2011 m.
birželio 4 d. Labai svarbu tinkamai įgyvendinti šį pakeistą
sprendimą ir kartu išlaikyti Eurojusto operatyvinį veiksmingumą
padėjusias padidinti nuostatas. Vis dėlto tai neturėtų trukdyti
spręsti naujus uždavinius ir gerinti Eurojusto veiklą.
SESV 85 straipsnyje taip pat nustatyta
Eurojusto struktūra, vykdoma veikla, veiklos sritys ir uždaviniai, kurie
turi būti nustatyti pagal įprastą teisėkūros
procedūrą priimamuose reglamentuose. Šiame straipsnyje taip pat
reikalaujama, kad minėtuose reglamentuose būtų nustatyta Europos
Parlamento ir nacionalinių parlamentų dalyvavimo vertinant Eurojusto
veiklą tvarka.
Be to, atsižvelgdami į Komisijos
komunikatą „Europos agentūros. Tolesnės veiklos kryptys“[4], Europos Parlamentas, Taryba ir
Komisija susitarė pradėti tarpinstitucinį dialogą, kurio
tikslas – aiškiau reglamentuoti decentralizuotų agentūrų veiklą
ir užtikrinti didesnį jų veiksmingumą bei geresnį
darbą. Šiuo tikslu 2009 m. kovo mėn. buvo sudaryta tarpinstitucinė
darbo grupė. Ji nagrinėjo įvairius svarbius klausimus,
įskaitant ES institucijų struktūrai priklausančių
agentūrų vaidmens ir statuso, jų sukūrimo, struktūros
ir veikimo, finansavimo, biudžeto sudarymo, priežiūros ir valdymo
klausimus.
Tarpinstitucinei darbo grupei baigus
darbą buvo priimtas bendras požiūris dėl ES decentralizuotų
agentūrų, kuriam Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija pritarė
2012 m. liepos mėn. Be to, numatyta, kad ateityje priimdamos visus
sprendimus, susijusius su ES decentralizuotomis agentūromis, ir išnagrinėjusios
kiekvieną konkretų atvejį, minėtos institucijos turi
atsižvelgti į bendrą požiūrį.
Šiame reglamento pasiūlyme atsižvelgiama
į visus šiuos aspektus ir pateikiama bendra ir atnaujinta naujos Bendradarbiavimo
baudžiamosios teisenos srityje agentūros (Eurojusto), kuri yra Tarybos
sprendimu 2002/187/TVR įsteigto Eurojusto teisių perėmėja,
teisinė sistema.
Nuostatos, kurios padėjo užtikrinti
veiksmingą Eurojusto valdymą ir veiklą, išlaikytos, tačiau
reglamentu vis tiek atnaujinama Eurojusto teisinė sistema ir, atsižvelgiant
į Lisabonos sutartį ir bendro požiūrio reikalavimus, kiek tai
įmanoma, supaprastinamas jo veikimas ir struktūra.
Kadangi šio reglamento pasiūlymas ir reglamento,
kuriuo įsteigiama Europos prokuratūra, pasiūlymas priimami tuo
pat metu, į šį reglamento pasiūlymą įtraukiamos
nuostatos, kuriomis užtikrinama, kad Europos prokuratūra būtų įsteigta
Eurojusto pagrindu, kaip reikalaujama pagal SESV 86 straipsnį, ir kad
Eurojustas galėtų teikti jai paramą.
2.           KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
ŠALIMIS REZULTATAI
Kad parengtų šį reglamentą,
Komisija daug kartų plačiai konsultavosi su specialią
kompetenciją turinčiais suinteresuotaisiais subjektais. Iš esmės
pasiūlymo tikslas – pasinaudoti Lisabonos sutartyje numatyta galimybe
atnaujinti Eurojustą ir patobulinti jo valdymo struktūrą, kad
būtų sumažinta šiuo metu kolegijai tenkanti administracinė našta
ir sudarytos sąlygos visą Eurojusto dėmesį skirti
pagrindinei savo misijai.
2012 m. spalio 18 d. Komisija
surengė konsultacinį susitikimą su valstybių narių
ekspertais, Tarybos sekretoriato, Europos Parlamento ir Eurojusto atstovais, kad
aptartų su galima reforma pagal SESV 85 straipsnį susijusius
klausimus. Be kitų klausimų, buvo aptariami griežtesnio valdymo,
Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų dalyvavimo ir
galimų papildomų įgaliojimų klausimai, taip pat Eurojusto
vaidmuo kuriant Europos prokuratūrą (angl. European Public
Prosecutor's Office, EPPO). Susitikime iš esmės pritarta siekiui
tobulinti Eurojusto valdymo struktūrą ir didinti jo veiksmingumą.
Eurojustas taip pat tiesiogiai dalyvavo
konsultacijų procese, prie kurio prisidėjo teikdamas pastabas ir
dalyvaudamas susitikimuose su Komisija. Be to, apie reformą diskutuota
įvairiuose seminaruose, pvz., strateginiame seminare „Eurojustas ir
Lisabonos sutartis. Didesnio veiksmingumo siekis“ (seminaras vyko 2010 m.
rugsėjo 20–22 d. Briugėje) ir 2012 m.
lapkričio 12 ir 13 d. Hagoje vykusioje Eurojusto ir ERA
konferencijoje „Eurojusto veiklos dešimtmetis. Veiklos pasiekimai ir ateities uždaviniai“.
Be to, Eurojusto ateitis buvo aptarta specialiame neoficialiame 2012 m.
vasario mėn. vykusiame Tarybos posėdyje minint Eurojusto veiklos dešimtmetį.
Suinteresuotųjų
subjektų nuomones taip pat buvo siekiama išsiaiškinti Komisijos užsakytame
Eurojusto stiprinimo tyrime[5], kuriame pateikta išsami aktualių klausimų apžvalga ir
kelios politikos, susijusios su šių klausimų sprendimu, alternatyvos.
3.           PASIŪLYMAS
3.1.        Teisinis pagrindas
Pasiūlymo teisinis pagrindas yra SESV 85
straipsnis. Jame numatyta, kad turi būti priimamas reglamentas.
3.2.        Subsidiarumas ir
proporcingumas
ES reikia imtis veiksmų, nes numatytos
priemonės yra neatsiejamos nuo ES ir jomis sukuriamas subjektas, kurio
misija – remti ir stiprinti nacionalinių tyrimo ir baudžiamojo
persekiojimo institucijų veiklos koordinavimą ir
bendradarbiavimą sunkių nusikaltimų, susijusių su dviem
arba daugiau valstybių narių, srityje arba kai reikalingas
baudžiamasis persekiojimas bendrais pagrindais. Šį tikslą galima
pasiekti tik Sąjungos lygmeniu laikantis subsidiarumo principo.
Pagal proporcingumo principą šiuo
reglamentu neviršijama tai, kas yra būtina šiam tikslui pasiekti.
3.3.        Pasiūlymo paaiškinimas
pagal skyrius
Pagrindiniai pasiūlymo tikslai:
·
nustatant naują Eurojusto valdymo
struktūrą, didinti jo veiksmingumą;
·
vienodai apibrėžiant nacionalinių
narių statusą ir įgaliojimus, didinti Eurojusto operatyvinį
veiksmingumą;
·
pagal Lisabonos sutartį apibrėžti Europos
Parlamento ir nacionalinių parlamentų vaidmenį vertinant
Eurojusto veiklą;
·
suderinti Eurojusto teisinę sistemą su bendru
požiūriu ir kartu išlaikyti ypatingą jo vaidmenį koordinuojant atliekamus
nusikaltimų tyrimus;
·
užtikrinti, kad Eurojustas galėtų
glaudžiai bendradarbiauti su Europos prokuratūra, kai tik ji bus įsteigta.
3.3.1.     I skyrius. Tikslai ir
uždaviniai
Šiame skyriuje reglamentuojama Europos
Sąjungos bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūros
(Eurojusto), kaip Tarybos sprendimu 2002/187/TVR įsteigto Eurojusto
teisių perėmėjos, įsteigimo tvarka. Jame taip pat apibrėžiami
Eurojusto uždaviniai ir kompetencija. Kompetencija atskirai apibrėžiama
reglamento projekto priede.
3.3.2.     II skyrius. Eurojusto
struktūra ir veiklos organizavimas
Šiame skyriuje pristatoma keletas
pagrindinių reformos elementų.
II skirsnis skirtas Eurojusto nacionaliniams
nariams. Vykdant reformą išlaikomas jų ryšys su kilmės valstybe
nare, tačiau kartu aiškiai išvardijami visiems jiems suteikiami
operatyviniai įgaliojimai. Taip bus sudarytos sąlygos jiems
veiksmingiau bendradarbiauti tarpusavyje ir su nacionalinėmis
institucijomis.
III, IV ir V skirsniuose, nustatant
atitinkamas reglamentavimo nuostatas, susijusias su kolegija, vykdomąja
valdyba ir administracijos direktoriumi, sukuriama nauja Eurojusto
struktūra. Eurojusto valdymas patobulinamas aiškiai atskiriant dvi
kolegijos sudėtis, atsižvelgiant į tai, ar ji vykdo operatyvines, ar
valdymo funkcijas. Operatyvines funkcijas vykdanti kolegija užsiima pagrindine
Eurojusto veikla, susijusia su parama atliekamiems nacionaliniams tyrimams ir
jų koordinavimu. Antrosios sudėties kolegija, pvz., tvirtina agentūros
darbo programą, metinį biudžetą arba metinę ataskaitą.
Sukuriamas naujas Eurojusto padalinys, t. y. vykdomoji valdyba, kuri
rengia valdymo funkcijas vykdančios kolegijos sprendimų projektus ir
tiesiogiai sprendžia tam tikrus administracinius uždavinius. Komisijos atstovai
dalyvauja valdymo funkcijas vykdančioje kolegijoje ir vykdomojoje valdyboje.
Galiausiai aiškiai išdėstoma administracijos direktoriaus skyrimo
procedūra, jo pareigos ir užduotys.
Taip sukuriama dviejų pakopų valdymo
sistema, kaip numatyta bendrame požiūryje. Be to, kartu išlaikomas ypatingas
Eurojusto statusas ir užtikrinamas jo nepriklausomumas. Ši sistema taip pat yra
ekonomiška ir ja padedama didinti Eurojusto veiksmingumą, nes
nacionaliniams nariams bus padedama spręsti su biudžetu ir administravimu
susijusius klausimus, dėl to jie galės visą dėmesį
skirti operatyvinėms užduotims.
3.3.3.     III skyrius. Operatyviniai
klausimai
Šiame skyriuje išlaikomi Eurojusto
operatyvinį veiksmingumą padedantys užtikrinti mechanizmai,
įskaitant budintį koordinavimo padalinį (BKP), Eurojusto
nacionalines koordinavimo sistemas (ENKS), keitimąsi informacija ir
tolesnius veiksmus, susijusius su Eurojusto prašymais. Eurojusto bylų
valdymo sistemos struktūra nekeičiama.
3.3.4.     IV skyrius. Informacijos
tvarkymas
Šiame skyriuje pateikiama nuoroda į
Reglamentą (EB) Nr. 45/2001[6],
kuris turi būti taikomas Eurojuste tvarkant visus asmens duomenis. Be to,
reglamentu patikslinamas ir papildomas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001, kiek
tai susiję su operatyviniais asmens duomenimis, teisminio bendradarbiavimo
veiklos specifika ir poreikiu nuosekliai laikytis susijusių duomenų
apsaugos principų. Reglamento pasiūlyme paliekama galimybė
riboti asmens duomenų tvarkymą.
Skyriaus nuostatos, susijusios su duomenų
subjektų teisėmis, suderinamos su atitinkamomis Reglamento (EB)
Nr. 45/2001 nuostatomis ir atsižvelgiama į Komisijos 2012 m.
sausio mėn. patvirtintame duomenų apsaugos reformos dokumentų
rinkinyje numatytus apsaugos standartus. Be to, skyriuje numatytas svarbus
priežiūros mechanizmo pakeitimas. Šiuo atveju nustatomos Europos
duomenų apsaugos priežiūros pareigūno (EDAPP) pareigos,
susijusios su visų Eurojuste tvarkomų asmens duomenų
stebėsena. EDAPP perims Tarybos sprendimu dėl Eurojusto įsteigto
jungtinio priežiūros organo uždavinius.
3.3.5.     V skyrius. Santykiai su
partneriais
Šiame skyriuje aptariama Eurojusto ir
kitų ES institucijų, įstaigų ir agentūrų
partnerystės ir bendradarbiavimo svarba kovojant su nusikalstamumu. Tai
visų pirma apima ryšius su Eurojustui priklausančių Europos
teisminio tinklo, Jungtinių tyrimų grupių ekspertų tinklo
ir Genocido tinklo sekretoriatais. Šiame skyriuje taip pat įtvirtinta
konkreti nuostata dėl santykių su Europos prokuratūra.
Antra, bendradarbiavimas su Europolu ypač
svarbus, visų pirma atsižvelgiant į jo vaidmenį pagal SESV 85
straipsnį teikiant informaciją Eurojustui. Šiame skyriuje
įtvirtinta konkreti nuostata, kurioje aiškiai aprašomi ypatingi
abiejų agentūrų santykiai, – taip siekiama padidinti jų
veiksmingumą savo kompetencijos srityse kovojant su sunkiomis tarptautinio
nusikalstamumo formomis. Pagal šią nuostatą agentūros naudoja
savo atitinkamų informacijos sistemų kryžminės patikros
mechanizmus ir tik vėliau keičiasi duomenimis. Išsamesnės
taisyklės bus nustatytos atskirame susitarime.
Nagrinėjant sunkių nusikaltimų
ir organizuoto nusikalstamumo bylas labai dažnai užmezgami ryšiai su
trečiosiomis šalimis, todėl labai svarbu užtikrinti, kad su jomis
būtų glaudžiai bendradarbiaujama. Lisabonos sutartimi pakeistas
būdas, kuriuo Europos Sąjunga įgyvendina savo kompetenciją
išorės santykių srityje, jie turi įtakos ir agentūrų
veiklai. Pagal Lisabonos sutartį agentūros nebegalės pačios
derėtis dėl tarptautinių susitarimų – tokie susitarimai bus
sudaromi pagal SESV 218 straipsnį. Tačiau Eurojustas galės
sudaryti darbo susitarimus, kurie padės skatinti bendradarbiavimą su
trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis,
įskaitant keitimąsi informacija. Anksčiau sudaryti susitarimai lieka
galioti.
3.3.6.     VI skyrius. Finansinės
nuostatos
Šiomis nuostatomis siekiama patobulinti
Eurojusto biudžetą, jo sudarymą ir įgyvendinimą,
finansinių ataskaitų teikimo ir biudžeto įvykdymo patvirtinimo
nuostatas.
3.3.7.     VII skyrius. Personalo
nuostatos
Šiose nuostatose įtvirtinti bendro
požiūrio principai ir kartu atsižvelgiama į Eurojusto specifinius
bruožus. Dėl mišraus Eurojusto pobūdžio ir nacionalinių
biurų ir jų kilmės valstybių narių operatyvinių
ryšių svarbos darbuotojų atlyginimų ir tarnybinių
išmokų išlaidas apmoka valstybės narės. Eurojusto
administracijos direktorių vis dar skiria Eurojusto kolegija, tačiau
tai daroma remiantis Komisijos parengtu atrinktų kandidatų
sąrašu ir po atviros ir skaidrios atrankos procedūros. Taip
užtikrinamas agentūros savarankiškumas atliekant kruopščią
kandidatų atranką. Yra numatyta panaši administracijos direktoriaus atleidimo
iš pareigų tvarka.
3.3.8.     VIII skyrius. Vertinimas ir
ataskaitų teikimas
Šio skyriaus nuostatomis Eurojusto
teisinė sistema suderinama su Lisabonos sutartyje nustatytu reikalavimu
užtikrinti didesnį Eurojusto demokratinį legitimumą. Skyriuje
aiškiai aprašoma Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų
dalyvavimo vertinant Eurojusto veiklą tvarka. Šiuo atveju taip pat
užtikrinamas ekonomiškumas, nes veikla vertinama teikiant metinę
ataskaitą ir užtikrinant Eurojusto operatyvinį nepriklausomumą. Pagal
bendrą požiūrį taip pat teikiama periodinė Eurojusto
veiklos apžvalga.
3.3.9.     IX skyrius. Bendrosios ir baigiamosios
nuostatos
Šio skyriaus nuostatomis siekiama suderinti
Eurojusto reglamentą su bendru požiūriu, taip pat pateikiamos su
reglamento įsigaliojimu susijusios nuostatos.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Valdymo
reforma biudžetui poveikio neturi (valdybos funkcijas perima kolegija), be to,
šiame pasiūlyme Eurojustui nenumatyti jokie nauji uždaviniai, išskyrus
paramą Europos prokuratūrai, kuri bus teikiama nemokamai.
2013/0256 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
dėl Europos Sąjungos
bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūros (Eurojusto)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 85 straipsnį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo
akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
pasikonsultavę su Europos duomenų
apsaugos priežiūros pareigūnu,
laikydamiesi įprastos teisėkūros
procedūros,
kadangi:
(1)       Eurojustas buvo
įsteigtas Tarybos sprendimu 2002/187/TVR[7]
kaip Europos Sąjungos įstaiga, turinti teisinį
subjektiškumą, siekiant skatinti ir gerinti valstybių narių
kompetentingų teisminių institucijų koordinavimą ir bendradarbiavimą,
visų pirma sunkių organizuotų nusikaltimų srityje. Eurojusto
teisinė sistema buvo iš dalies pakeista Tarybos sprendimu 2003/659/TVR[8] ir Tarybos sprendimu 2009/426/TVR[9] dėl Eurojusto stiprinimo;
(2)       Sutarties 85 straipsnyje
nustatyta, kad Eurojustas turi būti reglamentuojamas pagal
įprastą teisėkūros procedūrą priimamu reglamentu.
Šiame straipsnyje taip pat reikalaujama nustatyti Europos Parlamento ir
nacionalinių parlamentų dalyvavimo vertinant Eurojusto veiklą
tvarką;
(3)       Sutarties 85 straipsnyje taip
pat nustatyta, kad Eurojusto misija yra remti ir stiprinti nacionalinių
tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo institucijų koordinavimą ir
bendradarbiavimą dėl sunkių nusikaltimų, susijusių su
dviem ar daugiau valstybių narių, arba kai reikalingas baudžiamasis
persekiojimas bendraisiais pagrindais, remiantis valstybių narių
vadžios institucijų ir Europolo atliktomis operacijomis ir pateikta
informacija;
(4)       kadangi Eurojusto pagrindu turėtų
būti įsteigta Europos prokuratūra, šiame reglamente pateikiamos
nuostatos, būtinos siekiant užtikrinti tinkamą Eurojusto ir Europos
prokuratūros santykių reglamentavimą;
(5)       nors Europos prokuratūra
turėtų turėti išimtinę kompetenciją tirti
Sąjungos finansiniams interesams kenkiančius nusikaltimus ir dėl
jų vykdyti baudžiamąjį persekiojimą, Eurojustui šiuo atveju
turėtų būti suteikiama galimybė remti nacionalines
institucijas pagal reglamentą, kuriuo įsteigiama Europos
prokuratūra, tiriančias tokios formos nusikaltimus ir dėl
jų vykdančias baudžiamąjį persekiojimą;
(6)       siekiant, kad Eurojustas
galėtų vykdyti savo misiją ir pasinaudoti visomis jam
suteiktomis galimybėmis kovoti su sunkiais tarpvalstybiniais
nusikaltimais, jo operatyvinės funkcijos turėtų būti
sustiprintos sumažinant nacionalinių narių administracinio darbo
krūvį, o Eurojusto europinis aspektas turėtų būti
didinamas Komisijai prisidedant prie agentūros valdymo ir Europos
Parlamentui ir nacionaliniams parlamentams aktyviau dalyvaujant vertinant
Eurojusto veiklą;
(7)       Tarybos sprendimas 2002/187/TVR
turėtų būti panaikintas ir pakeistas šiuo reglamentu, kuriuo nustatoma
Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų dalyvavimo tvarka,
atnaujinama Eurojusto struktūra ir supaprastinama dabartinė jo teisinė
sistema, kartu išlaikant nuostatas, kurios buvo naudingos užtikrinant
veiksmingą Eurojusto veiklą;
(8)       šiame reglamente
atsižvelgiama į pagrindines teises ir laikomasi visuotinai pripažintų
principų, visų pirma nustatytų Europos Sąjungos
pagrindinių teisių chartijoje;
(9)       turėtų būti
nustatytos Eurojusto tyrimo kompetencijai priklausančių sunkių
nusikaltimų, susijusių su dviem ar daugiau valstybių narių,
formos. Be to, turėtų būti nurodytos bylos, kurios nėra
susijusios su dviem arba daugiau valstybių narių, tačiau
dėl kurių reikalingas baudžiamasis persekiojimas bendrais pagrindais.
Tokioms byloms turėtų priklausyti tyrimai ir baudžiamieji
persekiojimai, susiję tik su viena valstybe nare ir trečiąja
šalimi, taip pat atvejai, susiję su viena valstybe nare ir Sąjunga;
(10)     valstybių narių
kompetentingų institucijų prašymu arba savo iniciatyva vykdydamas
operatyvines funkcijas, susijusias su konkrečiomis baudžiamosiomis
bylomis, Eurojustas turėtų veikti per vieną arba daugiau
nacionalinių narių arba kaip kolegija;
(11)     siekiant užtikrinti, kad
Eurojustas galėtų tinkamai remti ir koordinuoti tarpvalstybinius
tyrimus, visiems nacionaliniams nariams būtina suteikti vienodus
operatyvinius įgaliojimus, leidžiančius jiems veiksmingiau
bendradarbiauti tarpusavyje ir su nacionalinėmis institucijomis.
Nacionaliniams nariams turėtų būti suteikiami tokie
įgaliojimai, kurie sudarytų sąlygas Eurojustui tinkamai vykdyti
savo misiją. Šie įgaliojimai turėtų apimti susijusios
informacijos, pateikiamos nacionaliniuose viešuose registruose, vertinimą,
prašymų dėl savitarpio pagalbos ir pripažinimo pateikimą ir
vykdymą, tiesioginių ryšių su jungtinėse tyrimų
grupėse dalyvaujančiomis kompetentingomis nacionalinėmis
institucijomis palaikymą ir keitimąsi informacija su jomis, taip pat,
laikantis susitarimo su kompetentinga nacionaline institucija arba skubos
atveju, sprendimo dėl tyrimo priemonių ir kontroliuojamųjų
gabenimų priėmimą;
(12)     būtina nustatyti
Eurojusto administracinę ir valdymo struktūrą,
leidžiančią jam veiksmingiau atlikti uždavinius ir
padedančią užtikrinti Sąjungos agentūroms taikomų
principų laikymąsi, kartu išlaikant Eurojusto specifinius bruožus ir
užtikrinant jo nepriklausomumą vykdant operatyvines funkcijas, todėl
turėtų būti priimtos išsamesnės nuostatos dėl
kolegijos ir administracijos direktoriaus, be to, turėtų būti
įsteigta vykdomoji valdyba;
(13)     turėtų būti
įtvirtintos nuostatos, kuriomis būtų aiškiai atskiriamos
kolegijos operatyvinės ir valdymo funkcijos ir taip kuo labiau sumažinama
nacionaliniams nariams tenkanti administracinė našta, kad jie
galėtų daugiau dėmesio skirti Eurojusto operatyviniam darbui.
Kolegijos valdymo uždaviniai visų pirma turėtų apimti Eurojusto
darbo programų, biudžeto, metinės veiklos ataskaitos, atitinkamų
finansinių taisyklių priėmimą ir darbo susitarimų su
partneriais sudarymą. Kolegija turėtų atlikti paskyrimų
tarnybos funkcijas skiriant agentūros darbuotojus, įskaitant
administracijos direktorių;
(14)     siekiant patobulinti Eurojusto
valdymą ir supaprastinti procedūras, turėtų būti
įsteigta vykdomoji valdyba, kuri padėtų kolegijai atlikti
valdymo funkcijas ir paprasčiau priimti sprendimus neoperatyviniais ir
strateginiais klausimais;
(15)     siekiant užtikrinti
neoperatyvinę priežiūrą ir strateginį Eurojusto
valdymą, kolegijoje, kai ji vykdo valdymo funkcijas, ir vykdomojoje
valdyboje turėtų būti Komisijos atstovų;
(16)     siekiant užtikrinti
veiksmingą kasdienį Eurojusto administravimą, administracijos
direktorius turėtų būti Eurojusto teisinis atstovas ir
valdytojas, atskaitingas kolegijai ir vykdomajai valdybai. Administracijos
direktorius turėtų rengti kolegijos ir vykdomosios valdybos
sprendimų projektus ir įgyvendinti priimtus sprendimus;
(17)     įsteigti Eurojusto budintį
koordinavimo padalinį (BKP) būtina siekiant užtikrinti, kad su
Eurojustu būtų galima susisiekti visą parą, ir sudaryti
sąlygas jo intervencijai neatidėliotinais atvejais. Kiekviena
valstybė narė turėtų būti atsakinga už tai, kad
būtų užtikrintos jų atstovų BKP galimybės imtis
veiksmų visą savaitę ir visą parą;
(18)     valstybėse narėse
turėtų būti sukurtos Eurojusto nacionalinės koordinavimo
sistemos, kad būtų galima koordinuoti Eurojusto nacionalinių
korespondentų, Eurojusto nacionalinio korespondento terorizmo klausimais, Eurojusto
teisminio tinklo nacionalinio korespondento ir bent trijų kitų kontaktinių
asmenų, taip pat Jungtinių tyrimų grupių tinklo ir
2002 m. birželio 13 d. Tarybos sprendimu 2002/494/TVR,
įsteigiančiu Europos institucijų tinklą ryšiams dėl už
genocidą, nusikaltimus žmoniškumui ir karo nusikaltimus atsakingų
asmenų palaikyti[10],
2007 m. gruodžio 6 d. Tarybos sprendimu 2007/845/TVR dėl
valstybių narių turto susigrąžinimo tarnybų
bendradarbiavimo nusikalstamu būdu įgytų pajamų bei kito
susijusio turto paieškos ir nustatymo srityje[11]
ir 2008 m. spalio 24 d. Tarybos sprendimu 2008/852/TVR dėl kovos
su korupcija kontaktinių punktų tinklo[12] sukurtų tinklų
atstovų darbą;
(19)     siekiant skatinti ir stiprinti
nacionalinių tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo institucijų
koordinavimą ir bendradarbiavimą, labai svarbu, kad Eurojustas iš
nacionalinių institucijų gautų susijusią informaciją,
būtiną jo uždaviniams atlikti. Šiuo tikslu kompetentingos nacionalinės
institucijos turėtų informuoti savo nacionalinius narius apie
jungtinių tyrimų grupių sudarymą ir jų darbo
rezultatus, Eurojusto kompetencijai priklausančias bylas, kurios susijusios
bent jau su trimis valstybėmis narėmis ir kuriose bent jau dviem
valstybėms narėms buvo perduoti prašymai arba sprendimai dėl
teisminio bendradarbiavimo, taip pat tam tikromis aplinkybėmis informuoti
apie atvejus, susijusius su jurisdikcijos kolizijomis, kontroliuojamaisiais
gabenimais ir pasikartojančiais teisminio bendradarbiavimo sunkumais;
(20)     Eurojustui tvarkant asmens
duomenis taikomas 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir
Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos
institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių
duomenų judėjimo[13],
valstybių narių institucijos asmens duomenis tvarko ir tokius duomenis
Eurojustui perduoda pagal Europos Tarybos konvenciją Nr. 108 [bus
pakeista atitinkama nuoroda į reglamento priėmimo metu
galiojančią direktyvą];
(21)     Eurojustui, remiantis
Sutarties 218 straipsniu sudarytais tarptautiniais susitarimais,
trečiosios šalies institucijai, tarptautinei organizacijai arba Interpolui
perduodant asmens duomenis ir nustatant apsaugos priemones, kuriomis apsaugomas
asmenų privatumas ir pagrindinės teisės, turi būti
užtikrinamas šiame reglamente nustatytų duomenų apsaugos
nuostatų laikymasis;
(22)     Eurojustas turėtų
būti įgaliotas tvarkyti asmenų, kurie pagal atitinkamų valstybių
narių nacionalinės teisės aktus įtariami darę nusikalstamą
veiką ar dalyvavę darant nusikalstamą veiką, priklausančią
Eurojusto kompetencijai, arba kurie yra nuteisti už tokią veiką, tam
tikrus asmens duomenis. Nenumatoma, kad Eurojustas atliktų automatizuotą
DNR analičių ar pirštų atspaudų palyginimą;
(23)     Eurojustui turėtų
būti suteikta galimybė, atsižvelgiant į visose Eurojusto veiklos
srityse tvarkomiems asmens duomenims taikomą tikslo ribojimo
principą, pratęsti asmens duomenų saugojimo laikotarpį, kad
galėtų pasiekti savo tikslus. Tokie sprendimai turėtų
būti priimami kruopščiai įvertinus visų
suinteresuotųjų šalių, įskaitant duomenų subjektus,
interesus. Sprendimas pratęsti asmens duomenų tvarkymo laikotarpį,
kai visose atitinkamose valstybėse narėse baudžiamajam persekiojimui
pradedamas taikyti senaties terminas, turėtų būti priimamas tik
tada, jei konkrečiai reikia suteikti pagalbą pagal šio reglamento
nuostatas;
(24)     turėtų būti
išlaikomi ypatingi Eurojusto santykiai su Europos teisminiu tinklu,
pagrįsti konsultavimusi ir veiklos papildomumu. Šis reglamentas
turėtų padėti paaiškinti atitinkamus Eurojusto ir Europos
teisminio tinklo vaidmenis ir jų tarpusavio santykius, kartu išlaikant Europos
teisminio tinklo specifiką;
(25)     Eurojustas turėtų
išlaikyti bendradarbiavimo santykius su kitomis Sąjungos įstaigomis
ir agentūromis, Europos prokuratūra, trečiųjų
šalių kompetentingomis institucijomis ir tarptautinėmis
organizacijomis tiek, kiek tokie santykiai reikalingi jo uždaviniams vykdyti;
(26)     siekiant didinti Eurojusto ir
Europolo operatyvinį bendradarbiavimą, visų pirma nustatyti
sąsajas tarp abiejų įstaigų turimų duomenų,
Eurojustas turėtų suteikti Europolui prieigą prie Eurojusto turimų
duomenų ir užtikrinti galimybę atlikti duomenų paiešką;
(27)     Eurojustas turėtų
turėti galimybę keistis asmens duomenimis su kitomis Sąjungos
įstaigomis tiek, kiek tai yra reikalinga jo uždaviniams vykdyti;
(28)     Eurojustas turėtų
turėti galimybę į trečiąsias šalis komandiruoti teismo
ryšių palaikymo teisėjus, kad galėtų pasiekti tikslus,
panašius į valstybių narių pagal 1996 m. balandžio
22 d. Tarybos bendruosius veiksmus 96/277/TVR dėl pasikeitimo
ryšių palaikymo teisėjais ir prokurorais, siekiant sustiprinti
Europos Sąjungos valstybių narių teisminį bendradarbiavimą,
mechanizmo[14]
komandiruotiems teismo ryšių palaikymo teisėjams nustatytus tikslus;
(29)     Eurojustas turėtų
turėti galimybę koordinuoti trečiosios šalies pateiktų
prašymų dėl teisminio bendradarbiavimo vykdymą, kai tokie
prašymai yra susiję su vienu tyrimu ir turi būti vykdomi bent
dviejose valstybėse narėse;
(30)     siekiant užtikrinti
visišką Eurojusto savarankiškumą ir nepriklausomumą, jam
turėtų būti skirtas atskiras biudžetas, kurio pajamas iš
esmės sudarytų įnašas iš Sąjungos biudžeto, išskyrus nacionalinių
narių ir jų padėjėjų atlyginimus ir tarnybines
išmokas, kurias apmoka jų kilmės valstybė narė.
Sąjungos biudžeto procedūra turėtų būti taikoma tiek,
kiek ji susijusi su Sąjungos įnašu ir kitomis subsidijomis,
mokėtinomis iš Sąjungos bendrojo biudžeto. Finansinių
ataskaitų auditą turėtų atlikti Audito Rūmai;
(31)     siekiant didinti Eurojusto
skaidrumą ir demokratinę priežiūrą, būtina nustatyti
Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų dalyvavimo vertinant
Eurojusto veiklą mechanizmus. Tokiais mechanizmais neturėtų
būti pažeidžiami nepriklausomumo principai, atsižvelgiant į veiksmus,
kurių buvo imtasi konkrečiose operatyvinėse bylose, arba
diskretiškumo ir konfidencialumo įsipareigojimai;
(32)     reikėtų reguliariai įvertinti,
kaip taikomas šis reglamentas;
(33)     Eurojustui turėtų
būti taikomas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl
Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių
ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002[15];
(34)     Eurojustui turėtų būti
taikomas 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu
tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų[16];
(35)     būtinos nuostatos
dėl Eurojusto įkurdinimo valstybėje narėje, kurioje bus
steigiama jo būstinė (Nyderlanduose), ir visiems Europolo
darbuotojams bei jų šeimos nariams taikytinos specialiosios taisyklės
turėtų būti nustatytos susitarime dėl būstinės.
Be to, priimančioji valstybė narė turėtų sudaryti Eurojustui
kuo geresnes sąlygas tinkamai veikti, įskaitant sąlygas, susijusias
su mokyklomis ir transportu, kad būtų pritraukta reikiamos
kvalifikacijos darbuotojų iš kuo platesnės geografinės
teritorijos;
(36)     šiuo reglamentu įsteigtas
Eurojustas pakeičia Eurojustą, įsteigtą sprendimu
2002/187/TVR. Naujasis Eurojustas turėtų būti visų
ankstesnio Eurojusto sudarytų sutarčių, įskaitant darbo
sutartis, prisiimtų įsipareigojimų ir įgyto turto
teisių perėmėjas. Minėtu sprendimu įsteigto Europolo
tarptautiniai susitarimai turėtų likti galioti;
(37)     kadangi šio reglamento tikslo,
t. y. įsteigti subjektą, atsakingą už nacionalinių
tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo institucijų koordinavimo ir
bendradarbiavimo dėl sunkių nusikaltimų, susijusių su dviem
arba daugiau valstybių narių, arba kai reikalingas baudžiamasis persekiojimas
bendraisiais pagrindais rėmimą ir stiprinimą, valstybės
narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl veiksmų apimties ir
poveikio šio tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu,
Sąjunga gali priimti priemones laikydamasi Europos Sąjungos sutarties
5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje
nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama tai, kas
būtina nurodytam tikslui pasiekti;
(38)     [pagal Protokolo Nr. 21
dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės,
saugumo ir teisingumo erdvės, pridėti prie Europos Sąjungos
sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 3 straipsnį
minėtos valstybės narės pranešė pageidaujančios
dalyvauti priimant ir taikant šį reglamentą] ARBA [nepažeisdamos Protokolo
Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos
dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės, pridėti prie
Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos
veikimo, 4 straipsnio, Jungtinė Karalystė ir Airija nedalyvauja
priimant šį reglamentą ir joms nėra privalomas jo taikymas, jos
nėra šio reglamento įpareigotos];
(39)     pagal Protokolo Nr. 22
dėl Danijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties
ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 1 ir 2 straipsnius Danija
nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jai nėra privalomas jo
taikymas, ji nėra šio reglamento įpareigota,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
I SKYRIUS
TIKSLAS IR UŽDAVINIAI
1 straipsnis
Europos Sąjungos
bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūra
1.           Šiuo reglamentu įsteigiama
Europos Sąjungos bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūra
(Eurojustas).
2.           Šiuo reglamentu įsteigtas
Eurojustas yra Tarybos sprendimu 2002/187/TVR įsteigto Eurojusto
teisių perėmėjas.
3.           Kiekvienoje valstybėje
narėje Eurojustas turi plačiausią teisinį
subjektiškumą, kuris pagal tos valstybės narės įstatymus
yra suteikiamas juridiniams asmenims. Visų pirma jis gali įsigyti
kilnojamąjį ir nekilnojamąjį turtą, juo disponuoti ir
būti teismo proceso šalis.
2 straipsnis
Uždaviniai
1.           Eurojustas remia ir stiprina
nacionalinių tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo institucijų
koordinavimą ir bendradarbiavimą sunkių nusikaltimų,
susijusių su dviem ar daugiau valstybių narių, srityje arba kai
reikalingas baudžiamasis persekiojimas bendrais pagrindais, remiantis
valstybių narių vadžios institucijų ir Europolo atliktomis
operacijomis ir pateikta informacija.
2.           Įgyvendindamas savo uždavinius
Eurojustas:
a)      atsižvelgia į visus valstybės
narės kompetentingos institucijos pateiktus prašymus arba visą bet kurios
įstaigos, kuri yra kompetentinga pagal nuostatas, priimtas
įgyvendinant Sutartis, suteiktą informaciją, arba paties
Eurojusto surinktą informaciją;
b)      padeda vykdyti prašymus ir sprendimus
dėl teisminio bendradarbiavimo, įskaitant prašymus ir sprendimus
dėl priemonių, kuriomis įgyvendinamas tarpusavio pripažinimo
principas.
3.           Eurojustas savo uždavinius vykdo
valstybių narių kompetentingų institucijų prašymu arba savo
iniciatyva.
3 straipsnis
Eurojusto kompetencija
1.           Eurojusto kompetencijai priklauso 1
priede nurodytos nusikaltimų rūšys. Tačiau į jo kompetenciją
neįeina Europos prokuratūros kompetencijai priskirti nusikaltimai.
2.           Eurojusto kompetencijai priklauso
susijusios nusikalstamos veikos. Nusikalstamomis veikomis laikomos šios veikos:
a)      nusikalstamos veikos, kuriomis siekiama
gauti lėšų 1 priede nurodytoms veikoms daryti;
b)      nusikalstamos veikos, kuriomis siekiama
prisidėti prie 1 priede nurodytų veikų darymo arba jas padaryti;
c)      nusikalstamos veikos, kuriomis siekiama
užtikrinti nebaudžiamumą už 1 priede nurodytas veikas.
3.           Valstybės narės
kompetentingos institucijos prašymu Eurojustas taip pat gali padėti
atlikti tyrimą ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą, susijusį
tik su šia valstybe nare ir trečiąja šalimi, jeigu su šia
trečiąja šalimi pagal 43 straipsnį yra sudarytas susitarimas
dėl bendradarbiavimo arba jeigu konkrečiu atveju iš esmės svarbu
suteikti tokią pagalbą.
4.           Valstybės narės
kompetentingos institucijos arba Komisijos prašymu Eurojustas gali padėti atlikti
tyrimą ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą, susijusį tik
su šia valstybe nare ir Sąjunga.
4 straipsnis
Eurojusto operatyvinės
funkcijos
1.           Eurojustas:
a)      informuoja kompetentingas valstybių
narių institucijas apie jam žinomus tyrimus ir baudžiamąjį
persekiojimą, kurie turi didelį atgarsį Sąjungos lygmeniu
arba galėtų daryti įtaką valstybėms narėms,
kurios nėra tiesiogiai su jais susijusios;
b)      padeda kompetentingoms valstybių
narių institucijoms užtikrinti patį geriausią tyrimų ir
baudžiamųjų persekiojimų koordinavimą;
c)      teikia pagalbą, kad būtų
pagerintas kompetentingų valstybių narių institucijų
bendradarbiavimas, ypač remiantis Europolo analize;
d)      bendradarbiauja ir konsultuojasi su
Europos teisminiu tinklu baudžiamosiose bylose, įskaitant naudojimąsi
jo dokumentų baze ir jos gerinimą;
e)      valstybėms narėms vykdant
tarpvalstybines operacijas ir tyrimus teikia operatyvinę, techninę ir
finansinę paramą, įskaitant jungtinių tyrimų
grupių sudarymą.
2.           Vykdydamas savo uždavinius
Eurojustas gali paprašyti atitinkamų valstybių narių kompetentingų
institucijų (nurodęs prašymo priežastis):
a)      pradėti tyrimą arba
baudžiamąjį persekiojimą dėl konkrečių veikų;
b)      pripažinti, kad viena iš jų yra
palankesnėje padėtyje pradėti tyrimą arba
baudžiamąjį persekiojimą dėl konkrečių
veikų;
c)      koordinuoti atitinkamų
valstybių narių kompetentingų institucijų darbą;
d)      vadovaujantis atitinkamais
bendradarbiavimo dokumentais, sudaryti jungtinę tyrimų grupę;
e)      suteikti jam visą informaciją,
būtiną jo uždaviniams vykdyti;
f)       imtis specialių tyrimo priemonių;
g)      imtis bet kurių kitų tyrimui
arba baudžiamajam persekiojimui reikalingų pagrįstų
priemonių.
3.           Eurojustas taip pat gali:
a)      teikti Europolui nuomones, pagrįstas
Europolo atlikta analize;
b)      teikti logistinę paramą,
įskaitant vertimo raštu ir žodžiu pagalbą bei koordinavimo
susitikimų organizavimą.
4.           Kai dvi arba daugiau valstybių
narių nesutaria, kuri iš jų turėtų atlikti tyrimą arba
vykdyti baudžiamąjį persekiojimą remdamasi pagal šio straipsnio 2
dalies b punktą pateiktu prašymu, Eurojustas pateikia nuomonę raštu.
Ši nuomonė nedelsiant perduodama atitinkamoms valstybėms narėms.
5.           Kompetentingos institucijos prašymu
Eurojustas raštu pateikia nuomonę dėl pasikartojančių atsisakymų
arba sunkumų, susijusių su prašymų ir sprendimų dėl
teisminio bendradarbiavimo vykdymu, įskaitant prašymus ir sprendimus dėl
priemonių, kuriomis įgyvendinamas tarpusavio pripažinimo principas,
jeigu tokio bendradarbiavimo nebuvo galima užtikrinti susijusių
kompetentingų nacionalinių institucijų tarpusavio susitarimu
arba padedant atitinkamiems nacionaliniams nariams. Nuomonė nedelsiant
perduodama atitinkamoms valstybėms narėms.
5 straipsnis
Operatyvinių
funkcijų vykdymas
1.           Imdamasis bet kurių iš 4
straipsnio 1 arba 2 dalyje nurodytų veiksmų, Eurojustas veikia per
vieną arba kelis atitinkamus nacionalinius narius.
2.           Eurojustas veikia kaip kolegija:
a)      imdamasis bet kurių iš 4 straipsnio
1 arba 2 dalyje nurodytų veiksmų:
(i)      jeigu to prašo vienas arba keletas
nacionalinių narių, susijusių su Eurojusto tiriama byla;
(ii)      jeigu byla susijusi su tyrimu arba
baudžiamuoju persekiojimu, kuris turi didelį atgarsį Sąjungos
lygmeniu arba galėtų daryti įtaką valstybėms
narėms, kurios nėra tiesiogiai su juo susijusios;
b)      imdamasis bet kurių iš 4 straipsnio
3, 4 arba 5 dalyje nurodytų veiksmų;
c)      jeigu tai susiję su bendruoju
klausimu, kuris yra svarbus siekiant jo operatyvinių tikslų;
d)      jeigu šiame reglamente numatyta kitaip.
3.           Vykdydamas savo uždavinius,
Eurojustas nurodo, ar jis veikia per vieną arba keletą nacionalinių
narių, ar kaip kolegija.
II SKYRIUS
EUROJUSTO STRUKTŪRA IR VEIKLOS ORGANIZAVIMAS
I skirsnis
Struktūra
6 straipsnis
Eurojusto struktūra
Eurojusto struktūra:
a)           nacionaliniai nariai;
b)           kolegija;
c)           vykdomoji valdyba;
d)           administracijos direktorius.
II skirsnis
Nacionaliniai nariai
7 straipsnis
Nacionalinių narių
statusas
1.           Eurojustą sudaro po vieną kiekvienos
valstybės narės pagal jos teisinę sistemą komandiruotą
nacionalinį narį, kurio nuolatinė darbo vieta yra Eurojusto
būstinėje.
2.           Kiekvienam nacionaliniam nariui
padeda vienas pavaduotojas ir padėjėjas. Pavaduotojo ir
padėjėjo nuolatinė darbo vieta yra Eurojuste. Nacionaliniam
nariui gali padėti daugiau pavaduotojų ir padėjėjų,
kurie, prireikus bei kolegijai pritarus, gali turėti nuolatinę darbo
vietą Eurojuste.
3.           Nacionaliniai nariai ir jų pavaduotojai
turi prokuroro, teisėjo arba lygiavertės kompetencijos policijos
pareigūno statusą. Kad jie galėtų vykdyti savo uždavinius,
kompetentingos nacionalinės institucijos jiems suteikia šiame reglamente
nustatytus įgaliojimus.
4.           Pavaduotojas turi turėti
įgaliojimus veikti nacionalinio nario vardu arba jį pakeisti.
Padėjėjas taip pat gali veikti nacionalinio nario vardu arba jį
pakeisti, jei atitinka vieną iš šio straipsnio 3 dalyje nurodytų
statuso rūšių.
5.           Operatyvinė informacija, kuria
keičiasi Eurojustas ir valstybės narės, perduodama per
nacionalinius narius.
6.           Nacionaliniai nariai palaiko
tiesioginius ryšius su savo valstybės narės kompetentingomis
institucijomis.
7.           Nacionalinių narių, jų
pavaduotojų ir padėjėjų atlyginimus ir tarnybines išmokas apmoka
jų kilmės valstybė narė.
8.           Jeigu nacionaliniai nariai, jų pavaduotojai
ir padėjėjai veikia vykdydami Eurojusto uždavinius, atitinkamos su
šia veikla susijusios išlaidos laikomos veiklos išlaidomis.
8 straipsnis
Nacionalinių narių
įgaliojimai
1.           Nacionaliniai nariai įgaliojami:
a)      padėti arba kitaip remti teikiant ir
vykdant bet kokį savitarpio teisinės pagalbos arba tarpusavio
pripažinimo prašymą arba patys pateikti ir vykdyti tokius prašymus;
b)      tiesiogiai susisiekti su bet kuria
valstybės narės kompetentinga institucija ir keistis su ja
informacija;
c)      tiesiogiai susisiekti su bet kuria
kompetentinga tarptautine institucija ir keistis su ja informacija pagal savo
valstybės narės tarptautinius įsipareigojimus;
d)      dalyvauti jungtinėse tyrimų
grupėse, įskaitant jų sudarymą.
2.           Gavę kompetentingos
nacionalinės institucijos sutikimą, nacionaliniai nariai:
a)      nurodo imtis tyrimo priemonių;
b)      suteikia leidimą jų
valstybėje narėje vykdyti ir koordinuoti kontroliuojamuosius
gabenimus pagal nacionalinės teisės aktus.
3.           Neatidėliotinais atvejais, kai neįmanoma
laiku gauti sutikimo, nacionaliniams nariams suteikiama kompetencija imtis šio
straipsnio 2 dalyje nurodytų priemonių. Tokiu atveju jie nedelsdami
informuoja apie tai kompetentingą nacionalinę instituciją.
9 straipsnis
Prieiga prie
nacionalinių registrų
Nacionaliniai nariai
pagal nacionalinę teisę turi prieigą prie toliau nurodytų rūšių
jų valstybėje narėje esančių registrų arba bent
jau gali gauti šiuose registruose pateikiamą informaciją:
a)           nuosprendžių registrai;
b)           suimtų asmenų registrai;
c)           tyrimų registrai;
d)           DNR registrai;
e)           kiti jų valstybių
narių valdžios institucijų registrai, jei juose esanti informacija
būtina nacionalinių narių uždaviniams vykdyti.
III skirsnis
Kolegija
10 straipsnis
Kolegijos sudėtis
1.           Kolegiją sudaro:
a)      visi nacionaliniai nariai, kai kolegija
pagal 4 straipsnį vykdo operatyvines funkcijas;
b)      visi nacionaliniai nariai ir du Komisijos
atstovai, kai kolegija pagal 14 straipsnį vykdo valdymo funkcijas.
2.           Narių ir jų
pavaduotojų kadencija – bent ketveri metai. Šią kadenciją galima
vieną kartą pratęsti. Pasibaigus narių kadencijai arba
jiems atsistatydinus, nariai toliau eina savo pareigas tol, kol jų
kadencija pratęsiama arba jie pakeičiami.
3.           Administracijos direktorius
dalyvauja kolegijos valdymo posėdžiuose, tačiau neturi balso
teisės.
4.           Kolegija gali stebėtojo
teisėmis į savo posėdį kviesti bet kurį asmenį,
kurio nuomonė gali būti svarbi.
5.           Laikantis darbo tvarkos
taisyklių kolegijos nariams gali padėti konsultantai arba ekspertai.
11 straipsnis
Eurojusto pirmininkas ir
pirmininko pavaduotojas
1.           Kolegija renka pirmininką ir du
pirmininko pavaduotojus. Pirmininkas ir jo pavaduotojai dviejų
trečdalių narių balsų dauguma išrenkami iš
nacionalinių narių.
2.           Pirmininko pavaduotojai
pakeičia pirmininką, jei jis negali eiti savo pareigų.
3.           Pirmininko ir pirmininko
pavaduotojų kadencija – ketveri metai. Juos galima perrinkti vieną
kartą. Eurojusto pirmininku arba pirmininko pavaduotoju išrinkto
nacionalinio nario kadencija pratęsiama, kad jis galėtų eiti
pirmininko arba pirmininko pavaduotojo pareigas.
12 straipsnis
Kolegijos posėdžiai
1.           Kolegijos posėdžius šaukia
pirmininkas.
2.           Per mėnesį rengiamas bent
vienas kolegijos operatyvinis posėdis. Valdymo funkcijoms vykdyti kolegija
kasmet rengia ne mažiau kaip du eilinius posėdžius. Be to, kolegija
posėdžiauja pirmininko iniciatyva, Komisijos prašymu arba ne mažiau kaip
vieno trečdalių savo narių prašymu.
3.           Kolegijos posėdžių
darbotvarkės taip pat siunčiamos Europos prokurorui, kuris turi
teisę dalyvauti tokiuose posėdžiuose, kai juose aptariami klausimai,
jo nuomone, yra svarbūs Europos prokuratūros veikimui. Šiuose
posėdžiuose Europos prokuroras balso teisės neturi.
13 straipsnis
Balsavimas kolegijoje
1.           Išskyrus atvejus, kai nurodyta
kitaip, sprendimus kolegija priima savo narių balsų dauguma.
2.           Kiekvienas narys turi vieną
balsą. Jeigu balso teisę turinčio nario nėra, teisė
balsuoti suteikiama jo pavaduotojui.
3.           Pirmininkas ir pirmininko
pavaduotojai turi balso teisę.
14 straipsnis
Kolegijos valdymo funkcijos
1.           Vykdydama valdymo funkcijas kolegija:
a)      kasmet dviejų trečdalių
narių balsų dauguma ir vadovaudamasi 15 straipsniu priima Eurojusto
programavimo dokumentą;
b)      dviejų trečdalių
narių balsų dauguma patvirtina metinį Eurojusto biudžetą ir
vykdo kitas funkcijas, susijusias su Eurojusto biudžetu pagal VI skyrių;
c)      priima Eurojusto veiklos
konsoliduotą metinę ataskaitą ir iki kitų metų
[finansiniame pagrindų reglamente nurodytos datos] siunčia ją
Europos Parlamentui, nacionaliniams parlamentams, Tarybai, Komisijai ir Audito
Rūmams, taip pat viešai skelbia šią konsoliduotą metinę
veiklos ataskaitą;
d)      programavimo dokumente numato personalo
išteklių programą;
e)      vadovaudamasi 52 straipsniu, priima
Eurojustui taikomas finansines taisykles;
f)       priima nariams taikomas interesų
konfliktų prevencijos ir valdymo taisykles;
g)      vadovaudamasi šio straipsnio 2 dalimi,
agentūros darbuotojų atžvilgiu naudojasi įgaliojimais, kurie
paskyrimų tarnybai, įgaliotai sudaryti sutartis, suteikti pagal Tarnybos
nuostatus[17]
ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygas[18] (toliau – paskyrimų
tarnybos įgaliojimai);
h)      vadovaudamasi 17 straipsniu, skiria
administracijos direktorių ir prireikus pratęsia jo kadenciją
arba atleidžia jį iš pareigų;
i)       skiria apskaitos pareigūną ir
duomenų apsaugos pareigūną, kurie eidami savo pareigas veikia
nepriklausomai;
j)       rengia pagal 43 straipsnį sudaromus
darbo susitarimus;
k)      vadovaudamasi 11 straipsniu, renka
pirmininką ir pirmininko pavaduotojus;
l)       priima darbo tvarkos taisykles.
2.           Vadovaudamasi Tarnybos nuostatų
110 straipsniu, kolegija priima Tarnybos nuostatų 2 straipsnio 1 dalimi ir
Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 6 straipsniu
grindžiamą sprendimą dėl atitinkamų paskyrimų tarnybos
įgaliojimų delegavimo administracijos direktoriui ir tų
įgaliojimų delegavimo sustabdymo sąlygų nustatymo.
Administracijos direktoriui leidžiama šiuos įgaliojimus subdeleguoti.
3.           Prireikus dėl išskirtinių
aplinkybių kolegija gali priimti sprendimą laikinai sustabdyti
paskyrimų tarnybos įgaliojimų delegavimą administracijos
direktoriui bei administracijos direktoriaus subdeleguotus tokius
įgaliojimus ir jais naudotis pati arba deleguoti juos vienam iš savo
narių arba darbuotojui, kitam nei administracijos direktorius.
4.           Sprendimus dėl administracijos
direktoriaus paskyrimo, kadencijos pratęsimo ir atleidimo iš pareigų
kolegija priima dviejų trečdalių savo narių balsų
dauguma.
15 straipsnis
Metinis ir daugiametis
programavimas
1.           Kolegija, remdamasi administracijos
direktoriaus pateiktu projektu ir atsižvelgdama į Komisijos nuomonę,
kasmet ne vėliau kaip iki [lapkričio 30 d.] priima programavimo
dokumentą, kuriame pateikiamos daugiamečio ir metinio programavimo
nuostatos. Kolegija perduoda programavimo dokumentą Europos Parlamentui,
Tarybai ir Komisijai. Šis dokumentas tampa galutinis galutinai patvirtinus
bendrąjį biudžetą ir prireikus gali būti tikslinamas.
2.           Metinėje darbo programoje
nustatomi išsamūs tikslai ir laukiami rezultatai, įskaitant veiklos
rodiklius. Į ją taip pat įtraukiamas finansuotinų
veiksmų aprašas ir nurodomi kiekvienam veiksmui skiriami finansiniai ir
žmogiškieji ištekliai pagal veikla grindžiamo biudžeto sudarymo ir valdymo
principus. Metinė darbo programa turi derėti su šio straipsnio 4
dalyje nurodyta daugiamete programa. Joje aiškiai nurodoma, kokie uždaviniai
nuo praėjusių finansinių metų buvo pridėti, pakeisti
ar išbraukti.
3.           Priimtą metinę darbo
programą Kolegija iš dalies pakeičia, kai agentūrai pavedamas
naujas uždavinys. Bet kokie esminiai metinės darbo programos pakeitimai
priimami laikantis tokios pat tvarkos kaip ir priimant pradinę metinę
darbo programą. Kolegija gali pavesti administracijos direktoriui atlikti
neesminius metinės darbo programos pakeitimus.
4.           Daugiametėje darbo programoje
išdėstomos bendros strateginio programavimo nuostatos, įskaitant
tikslus, laukiamus rezultatus ir veiklos rodiklius. Joje taip pat pateikiamos
išteklių programavimo nuostatos, įskaitant daugiametį biudžetą
ir personalą. Išteklių programavimo nuostatos kasmet yra
atnaujinamos. Strateginio programavimo nuostatos atnaujinamos, kai to reikia,
ir visų pirma siekiant atsižvelgti į 56 straipsnyje nurodyto
vertinimo rezultatus.
IV skirsnis
Vykdomoji valdyba
16 straipsnis
Vykdomosios valdybos veikla
1.           Kolegijai padeda vykdomoji valdyba.
Vykdomoji valdyba nedalyvauja Eurojustui vykdant 4 ir 5 straipsniuose nurodytas
operatyvines funkcijas.
2.           Vykdomoji valdyba taip pat:
a)      rengia sprendimus, kuriuos pagal 14
straipsnį tvirtina kolegija;
b)      atsižvelgdama į
įgyvendintų priemonių sąnaudų ir naudos santykį,
priima sukčiavimo rizikai proporcingą kovos su sukčiavimu
strategiją;
c)      vadovaudamasi Tarnybos nuostatų 110
straipsniu, priima atitinkamas Tarnybos nuostatų ir kitų
tarnautojų įdarbinimo sąlygų įgyvendinimo taisykles;
d)      gavusi vidaus ar išorės audito,
įskaitant Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno
(EDAPP) ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos, ataskaitų,
vertinimų ir tyrimų išvadas bei rekomendacijas, užtikrina tinkamus
tolesnius veiksmus;
e)      priima visus sprendimus dėl
Eurojusto vidaus administravimo struktūrų sukūrimo ir prireikus –
keitimo;
f)       nepažeisdama administracijos
direktoriaus pareigų, kaip nustatyta 18 straipsnyje, padeda ir pataria jam
įgyvendinant kolegijos sprendimus, siekiant stiprinti administracinio ir
biudžeto valdymo priežiūrą;
g)      priima visus kitus sprendimus, kurie 5
arba 14 straipsnyje kolegijai aiškiai nėra priskirti arba pagal 18
straipsnį nepriklauso administracijos direktoriaus kompetencijai;
h)      priima darbo tvarkos taisykles.
3.           Skubiai prireikus, vykdomoji valdyba
gali kolegijos vardu priimti tam tikrus laikinus sprendimus administravimo ir
biudžeto klausimais, kuriuos vėliau turi patvirtinti kolegija.
4.           Vykdomąją valdybą
sudaro kolegijos pirmininkas ir pirmininko pavaduotojai, vienas Komisijos
atstovas ir vienas kolegijos narys. Vykdomosios valdybos pirmininkas yra ir
kolegijos pirmininkas. Sprendimai vykdomojoje valdyboje priimami jos narių
balsų dauguma kiekvienam nariui turint vieno balso teisę. Administracijos
direktorius dalyvauja vykdomosios valdybos posėdžiuose, tačiau neturi
balso teisės.
5.           Vykdomosios valdybos narių
kadencija – ketveri metai, išskyrus kolegijos narį, kuris skiriamas kas
dvejus metus. Vykdomosios valdybos narių kadencija baigiasi pasibaigus
jų kaip nacionalinių narių kadencijai.
6.           Eiliniai vykdomosios valdybos
posėdžiai rengiami bent kartą per tris mėnesius. Be to, ji gali
posėdžiauti pirmininko iniciatyva arba bent dviejų savo narių
prašymu.
7.           Vykdomosios valdybos
posėdžių darbotvarkės taip pat siunčiamos Europos
prokurorui, kuris turi teisę dalyvauti tokiuose posėdžiuose, kai
juose aptariami klausimai, jo nuomone, yra svarbūs Europos
prokuratūros veikimui. Šiuose posėdžiuose Europos prokuroras balso
teisės neturi.
8.           Europos prokuroras gali raštu teikti
vykdomajai valdybai nuomones, į kurias vykdomoji valdyba nedelsdama atsako
raštu.
V skirsnis
Administracijos direktorius
17 straipsnis
Administracijos direktoriaus
statusas
1.           Pagal Kitų Europos
Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygų 2 straipsnio a
punktą administracijos direktorius įdarbinamas kaip laikinasis Eurojusto
darbuotojas.
2.           Administracijos direktorių
skiria kolegija iš Komisijos pasiūlytų kandidatų sąrašo po
atviros ir skaidrios atrankos procedūros. Sudarant sutartį su administracijos
direktoriumi Eurojustui atstovauja kolegijos pirmininkas.
3.           Administracijos direktoriaus
kadencija – penkeri metai. Baigiantis kadencijai Komisija atlieka
vertinimą, kuriame atsižvelgiama į administracijos direktoriaus darbo
rezultatus.
4.           Komisijos siūlymu ir
atsižvelgdama į šio straipsnio 3 dalyje nurodytą įvertinimą,
kolegija gali vieną kartą pratęsti administracijos direktoriaus
kadenciją ne ilgesniam kaip penkerių metų laikotarpiui.
5.           Administracijos direktorius, kurio
kadencija buvo pratęsta, viso laikotarpio pabaigoje kitoje atrankos į
tas pačias pareigas procedūroje dalyvauti negali.
6.           Administracijos direktorius yra
atskaitingas kolegijai ir vykdomajai valdybai.
7.           Administracijos direktorius gali
būti atleistas iš pareigų tik kolegijos sprendimu, priimtu Komisijai
pasiūlius.
18 straipsnis
Administracijos direktoriaus
pareigos
1.           Eurojusto veiklą administruoja
administracijos direktorius.
2.           Nepažeisdamas Komisijos, kolegijos
ar vykdomosios valdybos įgaliojimų, administracijos direktorius savo
pareigas vykdo nepriklausomai, jis nesiekia gauti jokios vyriausybės ir
jokios kitos įstaigos nurodymų ir jų nesilaiko.
3.           Administracijos direktorius veikia
kaip Eurojusto teisinis atstovas.
4.           Administracijos direktorius atsako
už Eurojustui pavestų administracinių uždavinių
įgyvendinimą. Visų pirma administracijos direktorius atsako už:
a)      kasdienį Eurojusto
administravimą;
b)      kolegijos ir vykdomosios valdybos
priimtų sprendimų įgyvendinimą;
c)      programavimo dokumento rengimą ir jo
pateikimą, pasikonsultavus su Komisija, vykdomajai valdybai ir kolegijai;
d)      programavimo dokumento
įgyvendinimą ir jo įgyvendinimo ataskaitų teikimą
vykdomajai valdybai ir kolegijai;
e)      metinės Eurojusto veiklos ataskaitos
rengimą ir teikimą vykdomajai valdybai užbaigti ir kolegijai
tvirtinti;
f)       veiksmų planų rengimą
vadovaujantis vidaus ar išorės audito ataskaitų, įskaitant
Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno ir OLAF ataskaitas,
vertinimų ir tyrimų išvadomis, taip pat už pažangos ataskaitų
teikimą du kartus per metus vykdomajai valdybai, Komisijai ir Europos
duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui;
g)      Sąjungos finansinių
interesų apsaugą taikant prevencines sukčiavimo, korupcijos ir
bet kokios kitos neteisėtos veiklos priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus
ir, nustačius pažeidimus, susigrąžinant neteisingai sumokėtas
sumas ir prireikus imantis veiksmingų, proporcingų ir atgrasomų
administracinių ir finansinių sankcijų;
h)      Eurojusto kovos su sukčiavimu
strategijos rengimą ir pateikimą vykdomajai valdybai tvirtinti;
i)       Eurojustui taikomų finansinių
taisyklių projekto rengimą;
j)       Eurojusto pajamų ir išlaidų
sąmatos projekto rengimą ir jo biudžeto įgyvendinimą.
III SKYRIUS
OPERATYVINIAI KLAUSIMAI
19 straipsnis
Budintis koordinavimo
padalinys (BKP)
1.           Kad galėtų vykdyti savo uždavinius
neatidėliotinais atvejais, Eurojustas valdo budintį koordinavimo
padalinį, galintį bet kuriuo metu gauti jam siunčiamus prašymus
ir juos tvarkyti. Su budinčiu koordinavimo padaliniu turi būti galima
susisiekti per Eurojuste esantį vieną bendrą budinčio
koordinavimo padalinio kontaktinį asmenį visą parą ir
visą savaitę.
2.           Budinčiame koordinavimo
padalinyje dirba po vieną kiekvienos valstybės narės
atstovą (budinčio koordinavimo padalinio atstovas), kuris gali
būti arba nacionalinis narys ar jo pavaduotojas, arba padėjėjas,
turintis teisę pakeisti nacionalinį narį. Šis budinčio
koordinavimo padalinio atstovas turi turėti galimybę imtis
veiksmų visą parą ir visą savaitę.
3.           Budinčio koordinavimo padalinio
atstovai nedelsdami imasi veiksmų, susijusių su prašymo vykdymu
jų valstybėje narėje.
20 straipsnis
Eurojusto nacionalinė
koordinavimo sistema
1.           Kiekviena valstybė narė
į Eurojustą skiria vieną ar daugiau nacionalinių
korespondentų.
2.           Kiekviena valstybė narė
sukuria Eurojusto nacionalinę koordinavimo sistemą, kad
užtikrintų, jog bus koordinuojamas darbas, kurį vykdo:
a)      Eurojusto nacionaliniai korespondentai;
b)      Eurojusto nacionalinis korespondentas
terorizmo klausimais;
c)      Europos teisminio tinklo nacionalinis
korespondentas ir ne daugiau kaip kiti trys Europos teisminio tinklo
kontaktiniai asmenys;
d)      Jungtinių tyrimų grupių
tinklo ir Tarybos sprendimais 2002/494/TVR, 2007/845/TVR ir 2008/852/TVR
įsteigtų tinklų nacionaliniai nariai ar kontaktiniai asmenys.
3.           Šio straipsnio 1 ir 2 dalyse
nurodyti asmenys išlaiko savo pareigas ir statusą pagal nacionalinę
teisę.
4.           Eurojusto nacionaliniai
korespondentai yra atsakingi už Eurojusto nacionalinės koordinavimo
sistemos veikimą. Jei yra paskirti keli Eurojusto korespondentai, vienas jų
turi būti atsakingas už Eurojusto nacionalinės koordinavimo sistemos
veikimą.
5.           Eurojusto nacionalinė
koordinavimo sistema padeda valstybėje narėje vykdyti Eurojusto
uždavinius, visų pirma:
a)      užtikrina, kad 24 straipsnyje nurodyta
bylų valdymo sistema veiksmingai ir patikimai gautų su atitinkama
valstybe nare susijusią informaciją;
b)      padeda nustatyti, ar byla
turėtų būti nagrinėjama padedant Eurojustui, ar Europos
teisminiam tinklui;
c)      padeda nacionaliniam nariui nustatyti
susijusias institucijas, kurios turi vykdyti prašymus ir sprendimus dėl
teisminio bendradarbiavimo, įskaitant prašymus ir sprendimus dėl
priemonių, kuriomis padedama įgyvendinti tarpusavio pripažinimo
principą;
d)      palaiko glaudžius santykius su Europolo
nacionaliniu padaliniu.
6.           Tam, kad būtų pasiekti šio
straipsnio 5 dalyje nurodyti tikslai, šio straipsnio 1 dalyje ir 2 dalies a, b
ir c punktuose nurodyti asmenys pagal šį straipsnį ir 24, 25, 26 ir
30 straipsnius prijungiami (o šio straipsnio 2 dalies d punkte nurodyti asmenys
gali būti prijungti) prie bylų valdymo sistemos. Prijungimas prie
bylų valdymo sistemos yra finansuojamas iš Europos Sąjungos bendrojo
biudžeto.
7.           Eurojusto nacionalinės
koordinavimo sistemos sukūrimas ir nacionalinių korespondentų
paskyrimas neturi jokio poveikio nacionalinio nario tiesioginių ryšių
su jo valstybės narės kompetentingomis institucijomis palaikymui.
21 straipsnis
Keitimasis informacija su
valstybėmis narėmis ir tarp nacionalinių narių
1.           Kompetentingos valstybių
narių institucijos su Eurojustu visa jo uždaviniams vykdyti būtina
informacija keičiasi vadovaudamosi 2 ir 4 straipsniais, taip pat šiame
reglamente nustatytomis duomenų apsaugos taisyklėmis. Tai apima bent šio
straipsnio 5, 6 ir 7 dalyse nurodytą informaciją.
2.           Informacijos perdavimas Eurojustui
suprantamas kaip prašymas, kad Eurojustas suteiktų pagalbą
atitinkamoje byloje tik tuo atveju, jei kompetentinga institucija tai nurodo.
3.           Nacionaliniai nariai be išankstinio
leidimo tarpusavyje arba su savo valstybių narių kompetentingomis institucijomis
keičiasi visa informacija, būtina Eurojusto uždaviniams vykdyti.
Visų pirma kompetentingos nacionalinės institucijos nedelsdamos
informuoja nacionalinius narius apie su jais susijusias bylas.
4.           Kompetentingos nacionalinės
institucijos informuoja savo nacionalinius narius apie jungtinių
tyrimų grupių sudarymą ir tokių grupių darbo
rezultatus.
5.           Kompetentingos nacionalinės
institucijos nedelsdamos informuoja savo nacionalinius narius apie visas
Eurojusto kompetencijai priklausančias nusikaltimų bylas, susijusias
bent su trimis valstybėmis narėmis, dėl kurių bent dviem
valstybėms narėms buvo perduoti prašymai arba sprendimai dėl
teisminio bendradarbiavimo, įskaitant priemones, kuriomis
įgyvendinamas tarpusavio pripažinimo principas.
6.           Nacionalinės kompetentingos
institucijos informuoja savo nacionalinius narius apie:
a)      bylas, kuriose kilo ar tikėtina, kad
gali kilti jurisdikcijos kolizija;
b)      kontroliuojamuosius gabenimus, susijusius
su ne mažiau kaip trimis šalimis, iš kurių bent dvi yra valstybės
narės;
c)      pasikartojančius sunkumus ar atsisakymus
vykdyti prašymus ir sprendimus dėl teisminio bendradarbiavimo,
įskaitant prašymus ir sprendimus dėl priemonių, kuriomis padedama
įgyvendinti tarpusavio pripažinimo principą.
7.           Nacionalinės institucijos
neprivalo konkrečiu atveju pateikti informacijos, jei dėl to:
a)      būtų pakenkta esminiams
nacionalinio saugumo interesams arba
b)      būtų keliamas pavojus
asmenų saugumui.
8.           Šis straipsnis neturi įtakos
valstybių narių ir trečiųjų šalių dvišaliuose ar
daugiašaliuose susitarimuose nustatytoms sąlygoms, įskaitant
trečiųjų šalių nustatytas perduotos informacijos naudojimo
sąlygas.
9.           Šiame straipsnyje nurodyta
informacija Eurojustui perduodama struktūrizuota forma.
22 straipsnis
Eurojusto teikiama
informacija kompetentingoms nacionalinėms institucijoms
1.           Eurojustas teikia kompetentingoms
nacionalinėms institucijoms informaciją apie informacijos tvarkymo
rezultatus, įskaitant apie tai, ar esama sąsajų su bylų
valdymo sistemoje jau saugomomis bylomis. Šioje informacijoje gali būti
pateikiami asmens duomenys.
2.           Kompetentingai nacionalinei
institucijai paprašius Eurojusto suteikti jai informaciją, Eurojustas
perduoda informaciją per tos institucijos nurodytą terminą.
23 straipsnis
Tolesni veiksmai, susiję
su Eurojusto prašymais ir nuomonėmis
Kompetentingos nacionalinės institucijos nepagrįstai
nedelsdamos atsako į Eurojusto pagal 4 straipsnį pateiktus prašymus
ir nuomones. Jei atitinkamų valstybių narių kompetentingos
institucijos nusprendžia nevykdyti 4 straipsnio 2 dalyje nurodyto prašymo arba
neatsižvelgti į 4 straipsnio 4 arba 5 dalyje nurodytą rašytinę
nuomonę, apie savo sprendimą ir jo priežastis jos nedelsdamos
informuoja Eurojustą. Jei negalima nurodyti atsisakymo patenkinti
prašymą priežasčių, nes būtų pakenkta esminiams
nacionaliniams saugumo interesams arba būtų sukeltas pavojus
asmenų saugumui, valstybių narių kompetentingos institucijos
gali nurodyti operatyvines priežastis.
24 straipsnis
Bylų valdymo sistema, rodyklė
ir laikinosios darbo bylos
1.           Eurojustas nustato bylų valdymo
sistemą, sudarytą iš laikinųjų darbo bylų ir rodyklės,
kurioje yra 2 priede nurodyti asmens ir kiti duomenys.
2.           Bylų valdymo sistemos tikslas
yra:
a)      padėti valdyti ir koordinuoti
tyrimus ir baudžiamuosius persekiojimus, kuriuos vykdyti padeda Eurojustas,
visų pirma sukuriant dalines nuorodas į informaciją;
b)      sudaryti palankesnes sąlygas
susipažinti su informacija apie atliekamus tyrimus ir vykdomus baudžiamuosius
persekiojimus;
c)      palengvinti teisėtumo ir šio
reglamento nuostatų dėl asmens duomenų tvarkymo laikymosi
stebėseną.
3.           Bylų valdymo sistema gali
būti susieta su saugiu telekomunikacijų ryšiu, nurodytu Sprendimo
2008/976/TVR 9 straipsnyje.
4.           Rodyklėje pateikiamos nuorodos
į Eurojusto tvarkomas laikinąsias darbo bylas ir jame negali
būti 1 dalies a–i, k, m punktuose ir 2 priedo 2 punkte nurodytų
asmens duomenų.
5.           Eidami savo pareigas, nacionaliniai
nariai gali tvarkyti laikinojoje darbo byloje pateiktus duomenis apie atskiras
bylas, su kuriomis jie dirba. Jie leidžia duomenų apsaugos pareigūnui
susipažinti su laikinąja darbo byla. Atitinkamas nacionalinis narys
informuoja duomenų apsaugos pareigūną kiekvieną kartą,
kai sukuriama nauja laikinoji darbo byla, kurioje yra asmens duomenų.
6.           Operatyvinių asmens
duomenų tvarkymo tikslais Eurojustas negali nustatyti kokių nors
automatinių duomenų bylų, išskyrus bylų valdymo sistemoje
naudojamas bylas arba laikinąsias darbo bylas.
7.           Europos prokuratūrai sudaromos
galimybės naudotis bylų valdymo sistema ir laikinosiomis darbo bylomis.
8.           Prieigą prie bylų valdymo
sistemos ir laikinųjų darbo bylų reglamentuojančios
nuostatos mutatis mutandis taikomos Europos prokuratūrai.
Tačiau informacija, kurią Europos prokuratūra įvedė
į bylų valdymo sistemą, laikinąsias darbo bylas ir
rodyklę, nacionaliniu lygmeniu nėra prieinama.
25 straipsnis
Laikinųjų darbo
bylų ir rodyklės veikimas
1.           Atitinkamas nacionalinis narys
sukuria laikinąją darbo bylą kiekvienai bylai, su kuria susijusi
informacija yra jam perduodama, jei ji perduodama pagal šį reglamentą
arba kitas taikytinas teisines priemones. Nacionalinis narys yra atsakingas už
savo sukurtų laikinųjų darbo bylų tvarkymą.
2.           Laikinąją darbo bylą
sukūręs nacionalinis narys kiekvienu konkrečiu atveju
nusprendžia, ar laikinosios darbo bylos duomenys turėtų būti
išlaikyti paslaptyje, ar prireikus kitiems nacionaliniams nariams arba
administracijos direktoriaus įgaliotiems Eurojusto darbuotojams būtų
suteikta teisė susipažinti su visais laikinosios darbo bylos duomenimis ar
jų dalimis, kad Eurojustas galėtų vykdyti savo uždavinius.
3.           Laikinąją darbo bylą
sukūręs nacionalinis narys nusprendžia, kuri su laikinąja darbo
byla susijusi informacija yra nurodoma rodyklėje.
26 straipsnis
Prieiga prie bylų
valdymo sistemos nacionaliniu lygmeniu
1.           20 straipsnio 2 dalyje nurodytiems
asmenims, kurie gali prisijungti prie bylų valdymo sistemos, suteikiama
prieiga tik prie:
a)      rodyklės, jeigu nacionalinis narys,
kuris nusprendė įvesti duomenis į rodyklę, aiškiai
neuždraudė tokios prieigos;
b)      jų valstybės narės nacionalinio
nario sukurtų arba tvarkomų laikinųjų darbo bylų;
c)      kitų valstybių narių
nacionalinių narių sukurtų laikinųjų darbo bylų,
prie kurių prieiga buvo suteikta valstybės narės nacionaliniam
nariui, jeigu laikinąją darbo bylą sukūręs
nacionalinis narys aiškiai neuždraudė tokios prieigos.
2.           Nacionalinis narys, laikydamasis šio
straipsnio 1 dalyje nustatytų apribojimų, sprendžia, kokią
prieigą prie laikinųjų darbo bylų savo valstybėje
narėje suteikti 20 straipsnio 2 dalyje nurodytiems asmenims, jei jie gali
prisijungti prie bylų valdymo sistemos.
3.           Kiekviena valstybė narė,
pasikonsultavusi su nacionaliniu nariu, sprendžia, kokią prieigą prie
rodyklės toje valstybėje narėje suteikti 20 straipsnio 2 dalyje
nurodytiems asmenims, jei jie gali prisijungti prie bylų valdymo sistemos.
Valstybės narės praneša Eurojustui ir Komisijai apie savo
sprendimą dėl šios dalies įgyvendinimo. Komisija apie tai
informuoja kitas valstybes nares.
4.           Asmenims, kuriems prieiga suteikta
pagal šio straipsnio 2 dalį, suteikiama prieiga bent prie rodyklės,
jeigu tai būtina jiems naudojantis jiems suteikta prieiga prie
laikinųjų darbo bylų.
IV SKYRIUS
INFORMACIJOS TVARKYMAS
27 straipsnis
Asmens duomenų tvarkymas
1.           Kad įgyvendintų aiškiai nurodytą
uždavinį, Eurojustas, remdamasis savo kompetencija ir siekdamas vykdyti
operatyvines funkcijas, pagal šį reglamentą gali automatinėmis
priemonėmis arba susistemintose rankinėse rinkmenose tvarkyti tik 2
priedo 1 punkte nurodytus asmens duomenis, susijusius su asmenimis, kurie pagal
atitinkamų valstybių narių nacionalinės teisės aktus
įtariami padarę arba dalyvavo darant Eurojusto kompetencijai
priklausančią nusikalstamą veiką arba kurie yra nuteisti už
tokios veikos padarymą.
2.           Eurojustas gali tvarkyti tik 2
priedo 2 punkte išvardytus asmens duomenis, susijusius su asmenimis, kurie
pagal atitinkamų valstybių narių nacionalinės teisės
aktus yra laikomi atliekamo nusikaltimo tyrimo arba vykdomo baudžiamojo
persekiojimo dėl vienos arba kelių 3 straipsnyje nurodytų nusikaltimo
rūšių ir veikų liudytojais arba nukentėjusiaisiais arba
nėra sulaukę 18 metų. Tokie asmens duomenys gali būti
tvarkomi tik tuo atveju, jei tai būtina aiškiam Eurojusto kompetencijai
priklausančiam uždaviniui įgyvendinti ir siekiant vykdyti
operatyvines funkcijas.
3.           Išimtiniais atvejais Eurojustas
ribotą laiką, neviršijantį laikotarpio, reikalingo susijusiai
bylai, kurioje tvarkomi duomenys, užbaigti, taip pat gali tvarkyti kitus,
išskyrus nurodytuosius šio straipsnio 1 ir 2 dalyse, su veikos
aplinkybėmis susijusius asmens duomenis, kai jie turi tiesioginę
reikšmę atliekamiems tyrimams, kuriuos Eurojustas koordinuoja arba padeda
koordinuoti, ir yra naudojami tokiuose tyrimuose ir kai tvarkyti tokius duomenis
yra būtina siekiant 1 dalyje nurodytų tikslų. 31 straipsnyje
nurodytas duomenų apsaugos pareigūnas nedelsiant informuojamas apie
šios dalies taikymą ir konkrečias aplinkybes, kuriomis grindžiama
būtinybė tvarkyti tokius asmens duomenis. Kai tokie kiti duomenys yra
susiję su šio straipsnio 2 dalyje minimais liudytojais arba nukentėjusiaisiais,
sprendimą juos tvarkyti bendrai priima bent du nacionaliniai nariai.
4.           Automatinėmis arba kitomis
priemonėmis tvarkomi asmens duomenys, kuriais atskleidžiama rasinė
arba etninė kilmė, politinės pažiūros, religiniai arba
filosofiniai įsitikinimai, priklausymas profesinei sąjungai, ir
duomenys apie sveikatą arba lytinį gyvenimą gali būti Eurojusto
tvarkomi tik tuo atveju, kai šie duomenys reikalingi atitinkamiems
nacionaliniams tyrimams ir jiems koordinuoti Eurojuste ir jeigu šiais duomenimis
papildomi kiti jau tvarkomi asmens duomenys. Duomenų apsaugos
pareigūnas nedelsiant informuojamas apie šios dalies taikymą. Tokie
duomenys negali būti tvarkomi 24 straipsnio 4 dalyje nurodytoje
rodyklėje. Kai tokie kiti duomenys yra susiję su šio straipsnio 3
dalyje minimais liudytojais arba nukentėjusiaisiais, sprendimą juos
tvarkyti priima kolegija.
5.           Vykdydamas savo veiklą,
Eurojustas duomenis tvarko laikydamasis Reglamento (EB) Nr. 45/2001. Šiuo
reglamentu Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 patikslinamas ir papildomas tiek,
kiek yra susijęs su Eurojusto operatyviniais uždaviniais.
28 straipsnis
Asmens duomenų saugojimo
terminai
1.           Eurojusto tvarkomi asmens duomenys
negali būti saugomi ilgiau kaip pasibaigus:
a)      dienai, nuo kurios pagal visų
atitinkamų valstybių narių senaties termino įstatymus tyrimo
ir baudžiamojo persekiojimo institucijos nebegali vykdyti baudžiamojo
persekiojimo;
b)      dienai, kai asmuo buvo išteisintas, o
teismo sprendimas tapo galutinis;
c)      trejiems metams po dienos, kurią
paskutinės tyrimą arba baudžiamąjį persekiojimą
atlikusios atitinkamos valstybės narės teismo sprendimas tapo
galutinis;
d)      dienai, kurią Eurojustas ir
atitinkamos valstybės narės bendrai pripažino arba susitarė, kad
Eurojustui nebūtina toliau koordinuoti tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo,
išskyrus atvejus, kai pagal 21 straipsnio 5 arba 6 dalį privaloma teikti
šią informaciją Eurojustui;
e)      trejiems metams po dienos, kurią
duomenys buvo perduoti pagal 21 straipsnio 6 arba 7 dalį.
2.           Šio straipsnio 1 dalies a, b, c ir d
punktuose nurodytų saugojimo terminų laikymasis nuolat tikrinamas
naudojantis tinkamu automatiniu tvarkymu. Nepaisant to, poreikis saugoti
duomenis tikrinamas kas trejus metus po jų įvedimo. Jei su 27
straipsnio 4 dalyje nurodytais asmenimis susiję duomenys saugomi ilgiau nei
penkerius metus, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas atitinkamai
informuojamas apie tai.
3.           Pasibaigus vienam iš šio straipsnio 1
dalies a, b, c ir d punktuose nurodytų saugojimo terminų, Eurojustas tikrina
poreikį duomenis saugoti ilgiau, kad jam būtų sudarytos
sąlygos vykdyti savo uždavinius, be to, taikydamas išimtį, Eurojustas
gali nuspręsti saugoti šiuos duomenis iki kito patikrinimo. Nuolatinio
duomenų saugojimo priežastys turi būti pagrįstos ir
įrašomos. Jeigu sprendimas dėl nuolatinio asmens duomenų
saugojimo nepriimamas, šie duomenys po trejų metų automatiškai
ištrinami. Tačiau jei pagal visų atitinkamų valstybių
narių įstatymus baudžiamajam persekiojimui suėjo senaties
terminas, kaip nurodyta šio straipsnio 1 dalies a punkte, duomenys gali
būti saugomi tik jei jie reikalingi, kad Eurojustas galėtų teikti
pagalbą pagal šį reglamentą.
4.           Jei pagal šio straipsnio 3 dalį
duomenys saugomi ilgiau nei iki šio straipsnio 1 dalyje nurodytų
datų, poreikį saugoti šiuos duomenis kas trejus metus tikrina Europos
duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas.
5.           Jeigu byloje yra neautomatizuotų
arba nestruktūrizuotų duomenų, pasibaigus paskutinio bylos
automatizuotų duomenų punkto saugojimo terminui visi byloje esantys
dokumentai grąžinami juos pateikusiai institucijai, o visos jų
kopijos sunaikinamos.
6.           Jeigu Eurojustas koordinavo
tyrimą arba baudžiamąjį persekiojimą, atitinkami
nacionaliniai nariai Eurojustui ir kitoms atitinkamoms valstybėms
narėms praneša apie visus su byla susijusius galutiniais tapusius teismo
sprendimus, kad, inter alia, būtų galima taikyti šio
straipsnio 1 dalies b punktą.
29 straipsnis
Įrašų registravimas
ir dokumentavimas
1.           Duomenų tvarkymo teisėtumo
kontrolės, vidaus stebėsenos ir duomenų vientisumo bei saugumo
užtikrinimo tikslais Eurojustas registruoja įrašus apie operatyviniais
tikslais naudojamų asmens duomenų rinkimą, keitimą,
prieigą, atskleidimą, sujungimą ar ištrynimą. Tokie
įrašai arba dokumentai ištrinami po 18 mėnesių, išskyrus
atvejus, kai duomenys reikalingi nuolatinei kontrolei vykdyti.
2.           Pagal šio straipsnio 1 dalį
padaryti įrašai ar parengti dokumentai paprašius pateikiami Europos
duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui. Šią
informaciją Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas
naudoja tik siekdamas užtikrinti duomenų apsaugos kontrolę, tinkamą
duomenų tvarkymą ir duomenų vientisumą ir saugumą.
30 straipsnis
Sankcionuota prieiga prie
asmens duomenų
Prieiga prie
asmens duomenų, kuriuos Eurojustas tvarko vykdydamas savo operatyvines
užduotis, pagal 24, 25 ir 26 straipsniuose nustatytus apribojimus suteikiama
tik nacionaliniams nariams, jų pavaduotojams ir padėjėjams, 20
straipsnio 2 dalyje nurodytiems asmenims, kurie gali prisijungti prie bylų
valdymo sistemos, ir įgaliotiems Eurojusto darbuotojams, kad jie vykdytų
savo užduotis.
31 straipsnis
 Duomenų apsaugos
pareigūno skyrimas
1.           Vadovaudamasi Reglamento (EB)
Nr. 45/2001 24 straipsniu, vykdomoji valdyba skiria duomenų apsaugos
pareigūną.
2.           Laikydamasis Reglamento (EB)
Nr. 45/2001 24 straipsnyje nustatytų pareigų, duomenų
apsaugos pareigūnas:
a)      užtikrina, kad būtų saugomi rašytiniai
įrašai raštu apie duomenų perdavimą;
b)      bendradarbiauja su Eurojusto
darbuotojais, atsakingais už duomenų tvarkymo procedūras, mokymą
ir konsultavimą duomenų tvarkymo klausimais;
c)      rengia metinę ataskaitą ir
teikia ją kolegijai ir Europos duomenų apsaugos priežiūros
pareigūnui.
3.           Eidamas savo pareigas, duomenų
apsaugos pareigūnas gali susipažinti su visais Eurojusto ir jo patalpose
tvarkomais duomenimis.
4.           Eurojusto darbuotojai, padedantys
duomenų apsaugos pareigūnui vykdyti savo pareigas, gali susipažinti su visais Eurojusto tvarkomais duomenimis ir patekti
į jo patalpas, kiek tai yra būtina jų užduotims vykdyti.
5.           Jeigu duomenų apsaugos
pareigūnas mano, kad nesilaikoma Reglamento (EB) Nr. 45/2001 arba šio
reglamento nuostatų, susijusių su asmens duomenų tvarkymu, jis
apie tai informuoja administracijos direktorių ir prašo jo per
nustatytą terminą pašalinti pažeidimą. Administracijos
direktoriui per nustatytą terminą duomenų tvarkymo pažeidimo nepašalinus,
duomenų apsaugos pareigūnas informuoja apie tai kolegiją ir
suderina su ja konkretų terminą atsakomosioms priemonėms
įgyvendinti. Kolegijai per nustatytą terminą nepašalinus
duomenų tvarkymo pažeidimo, duomenų apsaugos pareigūnas perduoda
šį klausimą Europos duomenų apsaugos priežiūros
pareigūnui.
6.           Vykdomoji valdyba priima Reglamento
(EB) Nr. 45/2001 24 straipsnio 8 dalyje nurodytas įgyvendinimo
taisykles.
32 straipsnis
Teisės susipažinti su
duomenimis įgyvendinimo būdai
1.           Bet kuris duomenų subjektas,
norėdamas įgyvendinti teisę susipažinti su asmens duomenimis,
gali šiuo tikslu nemokamai pateikti pasirinktos valstybės narės
institucijai atitinkamą prašymą. Ši institucija nedelsdama ir ne
vėliau kaip per vieną mėnesį nuo prašymo gavimo, perduoda
jį Eurojustui.
2.           Eurojustas nedelsdamas ir ne
vėliau kaip per tris mėnesius nuo prašymo gavimo atsako į
jį.
3.           Priimdamas sprendimą,
Eurojustas konsultuojasi su atitinkamų valstybių narių
kompetentingomis institucijomis. Sprendimas leisti susipažinti su duomenimis
priimamas tik Eurojustui glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis
narėmis, kurios yra tiesiogiai susijusios su tokių duomenų
perdavimu. Visais atvejais, kai valstybė narė nesutinka su siūlomu
Eurojusto atsakymu, ji praneša Eurojustui tokio nesutikimo priežastis.
4.           Jeigu galimybė susipažinti su
duomenimis pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 20 straipsnio 1
dalį ribojama, Eurojustas pagal minėto reglamento 20 straipsnio 3
dalį atitinkamai raštu informuoja duomenų subjektą. Informacijos
apie pagrindines apribojimo taikymo priežastis galima
neatskleisti, jeigu pateikiant tokią informaciją nustatytasis
apribojimas netektų savo poveikio. Duomenų subjektas bent jau
informuojamas, kad Europos duomenų apsaugos priežiūros
pareigūnas atliko visas būtinas patikras.
5.           Eurojustas dokumentais pagrindžia, kuo
remiantis atsisakyta atskleisti pagrindines šio straipsnio 4 dalyje nurodyto
apribojimo priežastis.
6.           Gavę prašymą, atitinkami
nacionaliniai nariai jį nagrinėja ir sprendimą priima Eurojusto
vardu. Prašymas išsamiai išnagrinėjamas ne vėliau kaip per tris
mėnesius nuo jo gavimo. Jeigu nariai nesutaria dėl sprendimo, jie
perduoda klausimą kolegijai, kuri sprendimą dėl prašymo priima
dviejų trečdalių narių balsų dauguma.
7.           Pagal Reglamento (EB)
Nr. 45/2001 46 ir 47 straipsnius, Europos duomenų apsaugos
priežiūros pareigūnui tikrinant Eurojusto atliekamo duomenų
tvarkymo teisėtumą, duomenų subjektas informuojamas bent apie
tai, kad Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas atliko
visas būtinas patikras.
33 straipsnis
Teisė ištaisyti, ištrinti
duomenis ir riboti jų tvarkymą
1.           Jeigu trečiųjų
šalių, tarptautinių organizacijų, privačių šalių
ar asmenų Eurojustui pateiktus asmens duomenis arba Eurojustui atliekant
analizę gautus asmens duomenis pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 14,
15 arba 16 straipsnį reikia ištaisyti, ištrinti arba riboti jų
tvarkymą, Eurojustas ištaiso, ištrina tokius duomenis arba riboja jų
tvarkymą.
2.           Jeigu valstybių narių
tiesiogiai Eurojustui pateiktus asmens duomenis pagal Reglamento (EB)
Nr. 45/2001 14, 15 ir 16 straipsnį reikia ištaisyti, ištrinti arba
riboti jų tvarkymą, Eurojustas, ištaiso, ištrina tokius duomenis arba
riboja jų tvarkymą.
3.           Jeigu kitomis tinkamomis
priemonėmis buvo perduoti neteisingi duomenys arba jeigu klaidos
valstybių narių pateiktuose duomenyse atsirado dėl netinkamo
jų perdavimo arba perdavimo pažeidžiant šį reglamentą arba
dėl to, kad duomenys buvo Eurojusto netinkamai, pažeidžiant šį
reglamentą, įvesti, perimti ar saugomi, Eurojustas, bendradarbiaudamas
su atitinkamomis valstybėmis narėmis, tokius duomenis ištaiso arba
ištrina.
4.           Reglamento (EB) Nr. 45/2001 14,
15 arba 16 straipsnyje nurodytais atvejais visiems tokių duomenų
gavėjams nedelsiant apie tai pranešama pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001
17 straipsnį. Gavėjai, vadovaudamiesi jiems taikomomis
taisyklėmis, tuomet savo sistemose ištaiso, ištrina šiuos duomenis arba
riboja jų tvarkymą.
5.           Nepagrįstai nedelsdamas ir bet
kuriuo atveju ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo prašymo gavimo Eurojustas
duomenų subjektą raštu informuoja, kad jo duomenys ištaisyti,
ištrinti arba jų tvarkymas apribotas.
6.           Eurojustas raštu informuoja
duomenų subjektą apie atsisakymą ištaisyti, ištrinti duomenis arba
apriboti jų tvarkymą ir apie galimybę pateikti skundą
Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui ir ginti savo
teises teisme.
34 straipsnis
Atsakomybė už
duomenų apsaugą
1.           Eurojustas tvarko asmens duomenis taip,
kad būtų galima nustatyti duomenis pateikusią instituciją
arba šaltinį, iš kurio buvo gauti asmens duomenys.
2.           Atsakomybė už asmens
duomenų kokybę tenka asmens duomenis Eurojustui pateikusiai valstybei
narei, o už ES įstaigų, trečiųjų šalių,
tarptautinių organizacijų pateiktų asmens duomenų, taip pat
Eurojusto iš viešųjų šaltinių surinktų asmens duomenų
kokybę – Eurojustui.
3.           Atsakomybė už Reglamento (EB)
Nr. 45/2001 ir šio reglamento laikymąsi tenka Eurojustui.
Atsakomybė už valstybių narių Eurojustui pateiktų asmens
duomenų teisėtumą tenka asmens duomenis teikiančiai
valstybei narei, o Eurojustui – už valstybėms narėms, ES
įstaigoms ir trečiosioms šalims ar organizacijoms pateiktus asmens
duomenis.
4.           Atsižvelgiant į kitas šio
reglamento nuostatas, Eurojustas atsako už visus savo tvarkomus duomenis.
35 straipsnis
Europos duomenų apsaugos
priežiūros pareigūno ir nacionalinių duomenų apsaugos
institucijų bendradarbiavimas
1.           Iškilus konkretiems klausimams,
kuriuos sprendžiant turi dalyvauti valstybės narės, Europos
duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas veikia glaudžiai
bendradarbiaudamas su nacionalinėmis duomenų apsaugos priežiūros
srityje kompetentingomis institucijomis, ypač jeigu Europos duomenų
apsaugos priežiūros pareigūnas arba nacionalinė duomenų
apsaugos priežiūros srityje kompetentinga institucija nustato didelių
skirtumų tarp valstybių narių praktikos, galimą
neteisėtą duomenų perdavimą naudojant Eurojusto ryšių
palaikymo kanalus arba vienai ar kelioms nacionalinėms priežiūros
institucijoms pateikus klausimų dėl šio reglamento įgyvendinimo
ir aiškinimo.
2.           Šio straipsnio 1 dalyje nurodytais
atvejais Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas ir
nacionalinės duomenų apsaugos priežiūros srityje kompetentingos institucijos,
neviršydami savo atitinkamos kompetencijos, prireikus gali keistis atitinkama
informacija, padėti viena kitai atlikti auditą ir patikras, nagrinėti
šio reglamento aiškinimo ar taikymo sunkumus, tirti nepriklausomos
priežiūros vykdymo ar duomenų subjektų teisių
įgyvendinimo problemas, rengti suderintus bendrų problemų
sprendimų pasiūlymus ir didinti informuotumą apie su
duomenų apsaugos teises.
3.           Prireikus nacionalinės
priežiūros institucijos ir Europos duomenų apsaugos priežiūros
pareigūnas, siekdami šiame straipsnyje nurodytų tikslų, rengia
posėdžius. Tokių posėdžių išlaidas apmoka ir juos
organizuoja Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas.
Darbo tvarkos taisyklės priimamos pirmame posėdyje. Prireikus bendru
sutarimu nustatomi kiti darbo metodai.
36 straipsnis
Teisė pateikti
skundą Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui
1.           Jeigu duomenų subjekto pagal
Reglamento (EB) Nr. 45/2001 32 straipsnio 2 dalį pateiktas skundas
yra susijęs su 32 arba 33 straipsnyje nurodytu sprendimu, Europos
duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas konsultuojasi su duomenis
pateikusios arba tiesiogiai susijusios valstybės narės
nacionalinėmis priežiūros įstaigomis arba kompetentinga teismine
institucija. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno
sprendimas, kuriuo gali būti atsisakoma suteikti kokią nors
informaciją, priimamas glaudžiai bendradarbiaujant su nacionaline priežiūros
įstaiga arba kompetentinga teismine įstaiga.
2.           Jeigu skundas susijęs su
valstybės narės Eurojustui pateiktų duomenų tvarkymu,
Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas užtikrina, kad
bendradarbiaujant su duomenis pateikusios valstybės narės nacionaline
priežiūros įstaiga būtų tinkamai atliktos visos
būtinos patikros.
3.           Jeigu skundas susijęs su ES
įstaigų, trečiųjų šalių ar organizacijų arba
privačių šalių Eurojustui pateiktų duomenų tvarkymu,
Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas užtikrina, kad
Eurojustas būtų atlikęs visus būtinus patikrinimus.
37 straipsnis
Atsakomybė už nesankcionuotą
arba neteisingą duomenų tvarkymą
1            Eurojustas pagal Sutarties 340
straipsnį atsako už bet kokią žalą asmeniui dėl
nesankcionuoto arba neteisingo duomenų tvarkymo.
2.           Skundus dėl Eurojusto,
susijusius su šio straipsnio 1 dalyje nurodyta atsakomybe, pagal Sutarties 268
straipsnį nagrinėja Teisingumo Teismas.
3.           Kiekviena valstybė narė,
vadovaudamasi savo nacionaline teise, atsako už bet kokią žalą asmeniui
dėl nesankcionuoto arba neteisingo Eurojustui perduotų duomenų
tvarkymo.
V SKYRIUS
SANTYKIAI SU PARTNERIAIS
I SKIRSNIS
BENDROSIOS NUOSTATOS
38 straipsnis
Bendrosios nuostatos
1.           Jei tai reikalinga Eurojusto uždaviniams
vykdyti, jis gali užmegzti ir palaikyti bendradarbiavimo santykius su
Sąjungos įstaigomis ir agentūromis, atsižvelgdamas į
jų tikslus, trečiųjų šalių kompetentingomis
institucijomis, tarptautinėmis organizacijomis ir Tarptautine
kriminalinės policijos organizacija (Interpolu).
2.           Jeigu tai
reikalinga Eurojusto uždaviniams vykdyti, jis, atsižvelgdamas į 21
straipsnio 8 dalyje nurodytus apribojimus, gali su šio straipsnio 1 dalyje
nurodytais subjektais tiesiogiai keistis visa informacija, išskyrus asmens
duomenis.
3.           Jeigu tai reikalinga Eurojusto uždaviniams
vykdyti, jis pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 4 straipsnį ir laikydamasis
IV skirsnio nuostatų gali gauti ir tvarkyti asmens duomenis, kuriuos jam
pateikė šio straipsnio 1 dalyje nurodyti subjektai.
4.           Eurojustas, laikydamasis šio reglamento,
perduoti asmens duomenis trečiosioms šalims, tarptautinėms
organizacijoms ir Interpolui gali tik tuomet, kai tai būtina tam, kad
būtų užkirstas kelias nusikaltimams, patenkantiems į Eurojusto
kompetenciją, ir kovojant su jais. Jeigu duomenis, kuriuos reikia
perduoti, pateikia valstybė narė, Eurojustas prašo tos valstybės
narės sutikimo, išskyrus atvejus, kai:
a)      galima daryti prielaidą, kad
valstybė narė su tuo sutinka, nes nėra tiesiogiai apribojusi
galimybės toliau perduoti informaciją, arba
b)      valstybė narė, iš esmės ar
nustačiusi konkrečias sąlygas, jau yra suteikusi išankstinį
leidimą toliau perduoti informaciją. Toks sutikimas bet kada gali
būti atšauktas.
5.           Valstybės narės,
Sąjungos įstaigos ar agentūros, trečiosios šalys ir
tarptautinės organizacijos arba Interpolas negali tretiesiems asmenims
toliau perduoti iš Eurojusto gautų asmens duomenų, išskyrus atvejus,
kai Eurojustas, atsižvelgdamas į konkrečios bylos aplinkybes, yra
davęs aiškų sutikimą toliau perduoti asmens duomenis konkrečiu
tikslu, suderinamu su pradiniu duomenų perdavimo tikslu.
II SKIRSNIS
SANTYKIAI SU PARTNERIAIS
39 straipsnis
Bendradarbiavimas su Europos
teisminiu tinklu ir kitais Europos Sąjungos tinklais, susijusiais su
bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose
1.           Eurojustas palaiko ypatingus
santykius su Europos teisminiu tinklu baudžiamosiose bylose, grindžiamus
konsultacijomis ir papildomumu, visų pirma tarp nacionalinio nario, tos
pačios valstybės narės Europos teisminio tinklo kontaktinių
asmenų ir Eurojusto bei Europos teisminio tinklo nacionalinių
korespondentų. Siekiant užtikrinti efektyvų bendradarbiavimą,
imamasi šių priemonių:
a)      nacionaliniai nariai kiekvienu atveju
atskirai informuoja Europos teisminio tinklo kontaktinius asmenis apie visas
bylas, kurias nagrinėti, jų nuomone, geresnes galimybes turi Europos
teisminis tinklas;
b)      Europos teisminio tinklo sekretoriatas
priklauso Eurojusto personalui. Jis veikia kaip atskiras vienetas. Jis gali
naudotis Eurojusto administraciniais ištekliais, kurie būtini Europos
teisminio tinklo uždaviniams vykdyti, įskaitant tinklo plenarinių
posėdžių išlaidoms padengti;
c)      Europos teisminio tinklo kontaktiniai
asmenys kiekvienu atveju atskirai gali būti kviečiami dalyvauti
Eurojusto posėdžiuose.
2.           Jungtinių tyrimų
grupių tinklo ir tinklo, įsteigto Sprendimu 2002/494/TVR,
sekretoriatai yra Eurojusto personalo dalis. Šie sekretoriatai veikia kaip
atskiri vienetai. Jie gali naudotis administraciniais Eurojusto ištekliais,
kurie būtini jų uždaviniams vykdyti. Eurojustas užtikrina sekretoriatų
veiklos koordinavimą. Ši dalis taikoma visų naujų tinklų,
įsteigtų Tarybos sprendimu, sekretoriatams, jeigu steigimo sprendime
numatyta, kad už sekretoriatą yra atsakingas Eurojustas.
3.           Sprendimu 2008/853/TVR
įsteigtas tinklas gali Eurojusto prašyti teikti sekretoriato paslaugas šiam
tinklui. Jei pateikiamas toks prašymas, taikoma šio straipsnio 2 dalis.
40 straipsnis
Santykiai su Europolu
1.           Eurojustas imasi visų tinkamų
priemonių sudaryti sąlygas Europolui, naudojantis savo
įgaliojimais, turėti netiesioginę prieigą (naudojantis galimybe
atlikti atitikties paiešką) prie Eurojusto pateiktos informacijos, jei dėl
to nepažeidžiami informaciją pateikusių valstybių narių,
Sąjungos įstaigų, trečiųjų šalių,
tarptautinių organizacijų arba Interpolo nustatyti apribojimai. Jeigu
atitikties paieškos rezultatas teigiamas, Eurojustas pradeda
procedūrą, pagal kurią, Sąjungos įstaigai,
trečiajai šaliai, tarptautinei organizacijai arba Interpolui priėmus
sprendimą, paieškos užklausą atitinkanti informacija gali būti perduodama
ją pateikusiai valstybei narei.
2.           Šio straipsnio 1 dalyje
nurodytą informacijos paiešką galima atlikti tik siekiant nustatyti,
ar Eurojusto turima informacija atitinka Europolo tvarkomą
informaciją.
3.           Atlikti šio straipsnio 1
dalyje nurodytą informacijos paiešką Eurojustas leidžia tik
gavęs iš Europolo informaciją apie tai, kurie Eurojusto darbuotojai
yra paskirti atlikti tokią paiešką.
4.           Jeigu Eurojustui tvarkant
konkrečiam tyrimui reikalingą informaciją Eurojustas ar
valstybė narė nustato, kad būtina koordinuoti veiksmus,
bendradarbiauti ar prašyti paramos pagal Europolo įgaliojimus, Eurojustas
jiems apie tai praneša ir informacijos perdavimo procedūrą pradeda
informaciją pateikusiai valstybei narei priėmus atitinkamą
sprendimą. Tokiu atveju Eurojustas konsultuojasi su Europolu.
5.           Europolas laikosi
valstybių narių, Sąjungos įstaigų ar
agentūrų, trečiųjų šalių, tarptautinių
organizacijų arba Interpolo nustatytų bendrų ar
konkrečių apribojimų.
41 straipsnis
Santykiai su Europos
prokuratūra
1.           Eurojustas su Europos
prokuratūra užmezga ir palaiko ypatingus santykius, grindžiamus glaudžiu
bendradarbiavimu ir tarpusavio operatyvinių administracinių ir
valdymo ryšių plėtojimu, kaip nurodyta toliau. Šiuo tikslu Europos
prokuroras ir Eurojusto pirmininkas reguliariai susitinka ir aptaria bendrus
aktualius klausimus.
2.           Eurojustas nedelsdamas
nagrinėja bet kokį Europos prokuratūros pateiktą
prašymą suteikti paramą ir šiuos prašymus, kai tinkama,
nagrinėja taip pat, kaip ir už teisminį bendradarbiavimą atsakingos
nacionalinės institucijos pateiktus prašymus.
3.           Prireikus Eurojustas, siekdamas
remti šio straipsnio 1 dalyje nurodytą bendradarbiavimą, naudojasi
pagal 20 straipsnį sukurtomis nacionalinėmis koordinavimo
sistemomis, taip pat užmegztais santykiais su trečiosiomis šalimis,
įskaitant ryšių palaikymo teisėjus.
4.           Šio straipsnio 1 dalyje nustatytas
bendradarbiavimas apima keitimąsi informacija, įskaitant asmens
duomenis. Taip perduoti duomenys naudojami tik tais tikslais, kuriais jie buvo
perduoti. Duomenis kitais tikslais leidžiama naudoti tik tuomet, kai tai
atitinka duomenis gaunančios įstaigos įgaliojimus ir gavus
išankstinį duomenis pateikusios įstaigos leidimą.
5.           Siekdamas nustatyti, ar Eurojusto
turima informacija atitinka Europos prokuratūros tvarkomą
informaciją, Eurojustas nustato į jo bylų valdymo sistemą
įrašomų duomenų automatinės kryžminės patikros
mechanizmą. Nustačius atitikį tarp Europos prokuratūros
į bylų valdymo sistemą įrašytų duomenų ir
Eurojusto įrašytų duomenų, apie tai bus pranešama Eurojustui ir
Europos prokuratūrai, taip pat Eurojustui duomenis pateikusiai valstybei
narei. Jeigu duomenis pateikė trečioji šalis, Eurojustas, gavęs
Europos prokuratūros sutikimą, apie nustatytą atitiktį informuos
tik šią trečiąją šalį.
6.           Eurojustas skiria darbuotojus, kuriems
leidžiama susipažinti su kryžminės patikros mechanizmo rezultatais, ir praneša
apie tai Europos prokuratūrai.
7.           Eurojustas remia Europos
prokuratūros veiklą pasitelkdamas savo darbuotojus. Tokia parama bet
kuriuo atveju apima:
a)      techninę pagalbą rengiant
metinį biudžetą, programavimo dokumentą, kuriame pateikiamas
metinis ir daugiametis programavimas, ir valdymo planą;
b)      techninę pagalbą
įdarbinant darbuotojus ir karjeros valdymo klausimais;
c)      apsaugos paslaugas;
d)      informacinių technologijų
paslaugas;
e)      finansų valdymo, apskaitos ir audito
paslaugas;
f)       visas kitas bendro intereso paslaugas.
Išsami informacija apie teikiamas paslaugas
nustatoma Eurojusto ir Europos prokuratūros susitarime.
8.           Europos prokuroras gali raštu teikti
kolegijai nuomones, į kurias kolegija nedelsdama atsako taip pat raštu.
Tokios nuomonės raštu visuomet teikiamos kolegijai priimant metinį
biudžetą ir darbo programą.
42 straipsnis
Santykiai su kitomis
Sąjungos įstaigomis ir agentūromis
1.           Eurojustas užmezga ir palaiko
bendradarbiavimo santykius su Europos teisėjų mokymo tinklu.
2.           OLAF gali padėti atlikti
Eurojustui koordinavimo darbą, susijusį su Sąjungos
finansinių interesų apsauga, pagal Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentu (ES, Euratomas) Nr. .../2013 dėl Europos kovos su
sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir
panaikinančiu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB)
Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentą (Euratomas) Nr. 1074/1999,
OLAF suteiktus įgaliojimus.
3.           Kad Eurojustas ir OLAF galėtų
gauti ir perduoti informaciją, nepažeisdamos 8 straipsnio, valstybės
narės užtikrina, kad nacionaliniai Eurojusto nariai valstybių
narių kompetentingomis institucijomis būtų laikomi tik taip, kaip
numatyta Reglamente (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamente (Euratomas)
Nr. 1074/1999[19].
OLAF ir nacionalinių narių keitimasis informacija nedaro įtakos
pagal šiuos reglamentus nustatytai pareigai teikti informaciją kitoms
kompetentingoms institucijoms.
III SKIRSNIS
TARPTAUTINIS BENDRADARBIAVIMAS
43 straipsnis
Santykiai su
trečiųjų šalių institucijomis ir tarptautinėmis
organizacijomis
1.           Eurojustas gali sudaryti darbo
susitarimus su 38 straipsnio 1 dalyje nurodytais subjektais.
2.           Eurojustas, suderinęs su
kompetentingomis institucijomis, trečiosiose šalyse gali paskirti
kontaktinius asmenis, kurie padėtų bendradarbiauti.
IV SKIRSNIS
ASMENS DUOMENŲ PERDAVIMAS
44 straipsnis
Asmens duomenų
perdavimas Sąjungos įstaigoms ar agentūroms
Laikydamasis 21 straipsnio 8 dalyje
nustatytų apribojimų, Eurojustas gali perduoti asmens duomenis
tiesiogiai Sąjungos įstaigoms ar agentūroms, jei tai reikalinga
jo arba duomenis gaunančios Sąjungos įstaigos ar agentūros
uždaviniams vykdyti.
45 straipsnis
Asmens duomenų
perdavimas trečiosioms šalims ir tarptautinėms organizacijoms
1.           Jeigu tai reikalinga Eurojusto
uždaviniams vykdyti, jis gali perduoti asmens duomenis trečiosios šalies
institucijai, tarptautinei organizacijai arba Interpolui, remdamasis:
a)      pagal Europos Parlamento ir Tarybos
direktyvos 95/46/EB[20]
25 ir 31 straipsnius priimtu Komisijos sprendimu, kuriuo pripažįstama, kad
toje šalyje ar tarptautinėje organizacijoje arba tos šalies ar
tarptautinės organizacijos informacijos tvarkymo sektoriuje užtikrinama
tinkama duomenų apsauga (sprendimas dėl tinkamumo), arba
b)      Sąjungos ir tos trečiosios
šalies ar tarptautinės organizacijos pagal Sutarties 218 straipsnį
sudarytu tarptautiniu susitarimu, kuriuo užtikrinamas tinkamas privatumo ir
pagrindinių asmens teisių ir laisvių apsaugos lygis, arba
c)      bendradarbiavimo susitarimu, pagal
Sprendimo 2002/187/TVR 27 straipsnį sudarytu Eurojusto ir tos
trečiosios šalies ar tarptautinės organizacijos.
Tokiam perdavimui papildomo leidimo nereikia.
Eurojustas gali sudaryti darbo susitarimus šiems susitarimams arba sprendimams
dėl tinkamumo įgyvendinti.
2.           Nukrypdamas nuo šio straipsnio 1
dalies, Eurojustas gali leisti perduoti asmens duomenis trečiosioms
šalims, tarptautinėms organizacijoms arba Interpolui atsižvelgdamas į
kiekvieną konkretų atvejį, jeigu:
a)      duomenis perduoti tikrai būtina, kad
būtų apsaugoti svarbiausi vienos ar kelių valstybių
narių interesai, atitinkantys Eurojusto tikslus;
b)      duomenis perduoti tikrai būtina, kad
būtų išvengta gresiančio su nusikaltimais ar teroristiniais
nusikaltimais susijusio pavojaus;
c)      kitais atvejais duomenis perduoti tikrai
būtina ar teisiškai privaloma dėl svarbaus Sąjungos arba jos
valstybių narių viešojo intereso, kuris tokiu pripažįstamas
Sąjungos arba nacionalinėje teisėje, arba siekiant
pagrįsti, pareikšti arba apginti teisinius reikalavimus, arba
d)      duomenis perduoti būtina, kad
būtų apsaugoti gyvybiniai duomenų subjekto arba kito asmens
interesai.
3.           Be to, Eurojustas, suderinęs su
Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, gali leisti
perduoti duomenis pagal šio straipsnio 2 dalies a–d punktus, atsižvelgdamas
į asmenų privatumo ir pagrindinių teisių ir laisvių
apsaugos garantijų buvimą, ne ilgiau kaip vienų metų
laikotarpiui, kuris gali būti pratęstas.
4.           Europos duomenų apsaugos
priežiūros pareigūnui pranešama apie šio straipsnio 3 dalies taikymo
atvejus.
5.           Pagal Reglamento (EB)
Nr. 45/2001 9 straipsnį Eurojustas gali perduoti administracinio
pobūdžio asmens duomenis.
46 straipsnis
Į trečiąsias
šalis komandiruoti ryšių palaikymo teisėjai
1.           Siekdama sudaryti palankesnes
sąlygas teisminiam bendradarbiavimui su trečiosiomis šalimis tais
atvejais, kai Eurojustas teikia pagalbą pagal šį reglamentą,
kolegija gali komandiruoti ryšių palaikymo teisėjus į
trečiąją šalį, jei su ja sudarytas 43 straipsnyje nurodytas
darbo susitarimas.
2.           Šio straipsnio 1 dalyje nurodyti
ryšių palaikymo teisėjai turi turėti darbo Eurojuste patirties
ir pakankamai žinių apie teisminį bendradarbiavimą ir Eurojusto
veikimo būdą. Ryšių palaikymo teisėjai komandiruojami Eurojusto
vardu iš anksto pritarus jo valstybės narės teisėjui.
3.           Jei Eurojusto komandiruotas
ryšių palaikymo teisėjas yra išrinktas iš nacionalinių
narių, jų pavaduotojų ar padėjėjų:
a)      valstybė narė į jo, kaip
nacionalinio nario, jo pavaduotojo ar padėjėjo, pareigas paskiria
kitą asmenį;
b)      jis netenka teisės vykdyti pagal 8
straipsnį suteiktų įgaliojimų.
4.           Nepažeisdama Tarnybos nuostatų
110 straipsnio, kolegija, pasikonsultavusi su Komisija, parengia ryšių
palaikymo teisėjų komandiravimo taisykles ir šiuo tikslu prireikus
priima būtinas įgyvendinimo taisykles.
5.           Eurojusto komandiruotų
ryšių palaikymo teisėjų veiklą prižiūri Europos
duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas. Ryšių palaikymo
teisėjai teikia ataskaitą kolegijai, kuri metinėje ataskaitoje
Europos Parlamentą ir Tarybą tinkamai informuoja apie jų
veiklą. Ryšių palaikymo teisėjai informuoja nacionalinius narius
ir nacionalines kompetentingas institucijas apie visas su jų valstybe nare
susijusias bylas.
6.           Valstybių narių
kompetentingos institucijos ir šio straipsnio 1 dalyje nurodyti ryšių
palaikymo teisėjai gali vienas į kitą kreiptis tiesiogiai.
Tokiais atvejais ryšių palaikymo teisėjas apie tokius ryšius
informuoja atitinkamą nacionalinį narį.
7.           Šio straipsnio 1 dalyje nurodyti
ryšių palaikymo teisėjai turi galimybę prisijungti prie
bylų valdymo sistemos.
47 straipsnis
Teisminio bendradarbiavimo
prašymai trečiosioms šalims ir trečiųjų šalių
teisminio bendradarbiavimo prašymai
1.           Eurojustas koordinuoja iš
trečiųjų šalių gautų teisminio bendradarbiavimo
prašymų vykdymą, jei tokie prašymai yra to paties tyrimo dalis ir
prašymus reikia vykdyti ne mažiau kaip dviejose valstybėse narėse. Tokius
prašymus Eurojustui taip pat gali perduoti kompetentinga nacionalinė
institucija.
2.           Neatidėliotinais atvejais ir
pagal 19 straipsnį šio straipsnio 1 dalyje nurodytus
trečiųjų šalių, kurios su Eurojustu yra sudariusios darbo
susitarimus, prašymus gali gauti ir tvarkyti budintis koordinavimo padalinys
(BKP).
3.           Nepažeidžiant 3 straipsnio 3 dalies,
kai pateikiami teisminio bendradarbiavimo prašymai, susiję su tuo pačiu
tyrimu, kuriuos reikia vykdyti trečiojoje šalyje, Eurojustas taip pat sudaro
palankesnes sąlygas teisminiam bendradarbiavimui su ta trečiąja
šalimi.
VI SKYRIUS
FINANSINĖS NUOSTATOS
48 straipsnis
Biudžetas
1.           Visų Eurojusto pajamų ir
išlaidų sąmata rengiama kiekvienais finansiniais metais, kurie
sutampa su kalendoriniais metais, ir pateikiama Eurojusto biudžete.
2.           Eurojusto biudžeto pajamos ir
išlaidos turi būti subalansuotos.
3.           Neatmetant kitų išteklių
galimybės, Eurojusto pajamas sudaro:
a)      į Europos Sąjungos
bendrąjį biudžetą įtrauktas Sąjungos įnašas;
b)      bet kokie valstybių narių
savanoriški finansiniai įnašai;
c)      rinkliavos už leidinius ir visas kitas
Eurojusto teikiamas paslaugas;
d)      vienkartinės dotacijos.
4.           Eurojusto išlaidas sudaro
darbuotojų darbo užmokestis, administracinės ir infrastruktūros
išlaidos bei veiklos išlaidos.
49 straipsnis
Biudžeto sudarymas
1.           Kiekvienais metais administracijos
direktorius parengia kitų finansinių metų Eurojusto pajamų
ir išlaidų sąmatos projektą, įskaitant etatų
planą, ir išsiunčia jį kolegijai.
2.           Remdamasi šiuo projektu, kolegija
sudaro preliminarų kitų finansinių metų Eurojusto
pajamų ir išlaidų sąmatos projektą.
3.           Preliminarus Eurojusto pajamų
ir išlaidų sąmatos projektas kiekvienais metais ne vėliau kaip iki
kitų metų sausio 31 d. išsiunčiamas Europos Komisijai. Iki
kovo 31 d. kolegija išsiunčia Komisijai galutinį sąmatos
projektą, kuriame taip pat pateikiamas etatų plano projektas.
4.           Sąmatą kartu su Europos
Sąjungos bendrojo biudžeto projektu Komisija išsiunčia Europos
Parlamentui ir Tarybai (biudžeto valdymo institucija).
5.           Remdamasi šia sąmata Komisija
į Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektą, kurį pagal Sutarties
313 ir 314 straipsnius pateikia biudžeto valdymo institucijai, įtraukia
sąmatas, reikalingas etatų planui, ir įnašo, kuris bus mokamas
iš bendrojo biudžeto, sumą.
6.           Biudžeto valdymo institucija
patvirtina asignavimus Eurojustui skirtam įnašui.
7.           Biudžeto valdymo institucija tvirtina
Eurojusto etatų planą.
8.           Eurojusto biudžetą tvirtina kolegija.
Jis tampa galutinis galutinai priėmus Sąjungos bendrąjį
biudžetą. Prireikus jis atitinkamai patikslinamas.
9.           Apie visus statybos projektus, kurie
gali turėti didelį poveikį Eurojusto biudžetui, pagal Reglamento
(ES, Euratomas) Nr. 966/2012 203 straipsnį kuo anksčiau informuojami
Europos Parlamentas ir Taryba.
10.         Išskyrus Reglamento (ES, Euratomas)
Nr. 966/2012 203 straipsnyje nurodytus nenugalimos jėgos atvejus,
Europos Parlamentas ir Taryba sprendimą dėl statybos projekto priima
per keturias savaites nuo tada, kai abi institucijos projektą gavo.
Laikoma, kad pasibaigus šiam keturių
savaičių laikotarpiui statybos projektas buvo patvirtintas, jei Europos
Parlamentas arba Taryba per tą laikotarpį nepriima sprendimo, kuriuo
prieštaraujama pasiūlymui.
Jei Europos Parlamentas arba Taryba per
keturių savaičių laikotarpį išreiškia tinkamai
pagrįstą susirūpinimą, tas laikotarpis vieną
kartą pratęsiamas dviem savaitėms.
Jei Europos Parlamentas arba Taryba priima
sprendimą, kuriuo prieštaraujama statybos projektui, Eurojustas atsiima
savo pasiūlymą ir gali teikti naują pasiūlymą.
11.         Eurojustas, iš anksto gavęs
biudžeto valdymo institucijos patvirtinimą ir vadovaudamasis Reglamento
(ES, Euratomas) Nr. 966/2012 203 straipsniu, gali imti paskolą
nekilnojamajam turtui biudžeto lėšomis įsigyti.
50 straipsnis
Biudžeto vykdymas
Administracijos direktorius veikia kaip
Eurojusto įgaliotasis leidimus suteikiantis pareigūnas ir vykdo
Eurojusto biudžetą savo atsakomybe ir neviršydamas biudžete nustatytų
apribojimų.
51 straipsnis
Finansinių
ataskaitų teikimas ir biudžeto įvykdymo patvirtinimas
1.           Pasibaigus kiekvieniems finansiniams
metams, Eurojusto apskaitos pareigūnas iki kovo 1 d. išsiunčia
Komisijos apskaitos pareigūnui ir Audito Rūmams laikinąsias
finansines ataskaitas.
2.           Iki kiekvienų finansinių
metų kovo 31 d. Europolas išsiunčia Europos Parlamentui, Tarybai
ir Audito Rūmams biudžeto ir finansų valdymo ataskaitą.
3.           Pasibaigus kiekvieniems finansiniams
metams, Komisijos apskaitos pareigūnas iki kovo 31 d. Eurojusto
laikinąsias finansines ataskaitas kartu su Komisijos finansinėmis
ataskaitomis išsiunčia Audito Rūmams.
4.           Pagal Reglamento (ES, Euratomas)
Nr. 966/2012 148 straipsnio 1 dalį Audito Rūmai ne vėliau
kaip iki kitų metų birželio 1 d. pateikia savo pastabas dėl
Eurojusto laikinųjų finansinių ataskaitų.
5.           Pagal Reglamento (ES, Euratomas)
Nr. 966/2012 148 straipsnį gavęs Audito Rūmų pastabas
dėl Eurojusto laikinųjų finansinių ataskaitų,
administracijos direktorius, prisiimdamas atsakomybę, parengia galutines Eurojusto
finansines ataskaitas ir pateikia jas kolegijai, kad ji pareikštų savo
nuomonę.
6.           Kolegija pateikia nuomonę
dėl Eurojusto galutinių finansinių ataskaitų.
7.           Pasibaigus kiekvieniems finansiniams
metams, administracijos direktorius iki kiekvienų finansinių
metų liepos 1 d. galutines finansines ataskaitas kartu su kolegijos
nuomone išsiunčia Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Audito
Rūmams.
8.           Galutinės Eurojusto
finansinės ataskaitos iki kitų metų lapkričio 15 d. paskelbiamos
Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
9.           Administracijos direktorius ne
vėliau kaip iki kitų metų rugsėjo 30 d. išsiunčia
Audito Rūmams atsakymą į jų metinėje ataskaitoje
pateiktas pastabas. Administracijos direktorius šį atsakymą
išsiunčia kolegijai ir Komisijai.
10.         Administracijos direktorius
paprašytas atsiskaito Europos Parlamentui už įvykdytą veiklą.
Taryba gali paprašyti administracijos direktorių atsiskaityti už
įvykdytą veiklą.
11.         Administracijos direktorius,
paprašytas Europos Parlamento, pateikia jam visą informaciją, kurios
reikia sklandžiam atitinkamų finansinių metų biudžeto
įvykdymo patvirtinimo procedūros taikymui užtikrinti pagal Reglamento
(ES, Euratomas) Nr. 966/2012 165 straipsnio 3 dalį.
12.         Atsižvelgdamas į Tarybos
rekomendaciją, Europos Parlamentas kvalifikuota balsų dauguma iki N+2
metų gegužės 15 d. patvirtina, kad administracijos direktorius
įvykdė N metų biudžetą.
52 straipsnis
Finansinės
taisyklės
Eurojustui taikytinas finansines taisykles,
pasikonsultavusi su Komisija, pagal [2002 m. gruodžio 23 d. Reglamentą
(EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų
reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB,
Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų biudžetui taikomo
finansinio reglamento 185 straipsnyje] tvirtina kolegija. Jomis negali būti
nukrypstama nuo [Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002], išskyrus
atvejus, kai to konkrečiai reikia Eurojusto veiklai ir yra gautas
išankstinis Komisijos sutikimas.
VII SKYRIUS
PERSONALO NUOSTATOS
53 straipsnis
Bendrosios nuostatos
Eurojusto personalui taikomi Europos
Sąjungos tarnybos nuostatai ir kitų Europos Sąjungos
tarnautojų įdarbinimo sąlygos bei Europos Sąjungos
institucijų susitarimu priimtos šių Tarnybos nuostatų ir
kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų įgyvendinimo
taisyklės.
54 straipsnis
Komandiruotieji nacionaliniai
ekspertai ir kiti darbuotojai
1.           Eurojustas gali naudotis komandiruotųjų
nacionalinių ekspertų ir kitų jo neįdarbintų asmenų
paslaugomis.
2.           Kolegija priima sprendimą, kuriuo
nustatomos nacionalinių ekspertų komandiravimo į Eurojustą
taisyklės.
VIII SKYRIUS
VERTINIMAS IR ATASKAITŲ TEIKIMAS
55 straipsnis
Europos Parlamento ir
nacionalinių parlamentų dalyvavimas
1.           Eurojustas perduoda savo metinę
ataskaitą Europos Parlamentui, kuris dėl jos gali pateikti pastabas ir
išvadas.
2.           Kolegijos pirmininkas Europos
Parlamento prašymu atvyksta į jį aptarti su Eurojustu susijusių
klausimų, visų pirma pristatyti savo metinių ataskaitų; šiuo
atveju laikomasi diskretiškumo ir konfidencialumo įsipareigojimų. Per
diskusijas tiesiogiai ar netiesiogiai nenurodomi konkretūs su
specifinėmis operatyvinėmis bylomis susiję veiksmai.
3.           Eurojustas ne tik vykdo kitus šiame
reglamente nustatytus informavimo ir konsultavimo įsipareigojimus, bet ir Europos
Parlamentui perduoda:
a)      Eurojusto užsakytų arba atliktų
tyrimų ir vertinimų rezultatus;
b)      su trečiosiomis šalimis sudarytus darbo
susitarimus;
c)      Europos duomenų apsaugos
priežiūros pareigūno metinę ataskaitą.
4.           Eurojustas perduoda nacionaliniams
parlamentams savo metinę ataskaitą. Eurojustas taip pat perduoda
nacionaliniams parlamentams šio straipsnio 3 dalyje nurodytus dokumentus.
56 straipsnis
Vertinimas ir peržiūra
1.           Ne vėliau kaip per [penkerius
metus nuo šio reglamento įsigaliojimo] ir toliau kas penkerius metus
Komisija paveda atlikti šio reglamento įgyvendinimo ir jo poveikio, taip
pat Eurojusto ir jo darbo metodų veiksmingumo ir efektyvumo
vertinimą. Visų pirma yra vertinama, ar reikia keisti Eurojusto
įgaliojimus ir koks būtų bet kurio tokio pakeitimo finansinis
poveikis.
2.           Vertinimo ataskaitą kartu su
savo išvadomis Komisija perduoda Europos Parlamentui ir nacionaliniams
parlamentams, Tarybai ir kolegijai. Vertinimo išvados skelbiamos viešai.
3.           Kas antrame tokiame vertinime
Komisija taip pat įvertina Eurojusto pasiektus rezultatus, atsižvelgdama
į jo tikslus, įgaliojimus ir uždavinius.
IX SKYRIUS
BENDROSIOS IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
57 straipsnis
Privilegijos ir imunitetas
Eurojustui ir jo darbuotojams taikomas Protokolas
dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imuniteto.
58 straipsnis
Kalbos
1.           Eurojustui taikomas Reglamentas Nr. 1[21].
2.           Eurojusto veiklai reikalingas
vertimo paslaugas teikia Europos Sąjungos įstaigų vertimo
centras.
59 straipsnis
Konfidencialumas
1.           7 straipsnyje nurodytiems
nacionaliniams nariams, jų pavaduotojams ir padėjėjams,
Eurojusto darbuotojams, nacionaliniams korespondentams ir duomenų apsaugos
pareigūnui yra privalomas konfidencialumo įsipareigojimas, taikomas
visai informacijai, kurią jie sužinojo vykdydami savo uždavinius.
2.           Konfidencialumo įsipareigojimas
taikomas visiems pakviestiems dirbti su Eurojustu asmenims ir įstaigoms.
3.           Konfidencialumo įsipareigojimas
taip pat taikomas asmenims nustojus eiti pareigas, nutrūkus darbo
santykiams arba jiems nutraukus šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytą
veiklą.
4.           Konfidencialumo įsipareigojimas
taikomas visai Eurojusto gautai informacijai, išskyrus atvejus, kai tokia
informacija jau yra paskelbta arba visuomenei leidžiama susipažinti su ja.
5.           Europos duomenų apsaugos
priežiūros pareigūno nariai ir darbuotojai laikosi konfidencialumo
įsipareigojimo, taikomo visai informacijai, kurią jie sužinojo
vykdydami savo uždavinius.
60 straipsnis
Skaidrumas
1.           Su Eurojusto administracinėmis
užduotimis susijusiems dokumentams taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001.
2.           Kolegija per šešis mėnesius nuo
pirmojo posėdžio datos priima išsamias Reglamento (EB) Nr. 1049/2001
taikymo taisykles.
3.           Eurojusto pagal Reglamento (EB)
Nr. 1049/2001 8 straipsnį priimti sprendimai gali būti
skundžiami ombudsmenui arba, laikantis atitinkamai Sutarties 228 ir 263
straipsniuose nustatytų sąlygų, dėl jų gali būti
pareiškiamas ieškinys Europos Sąjungos Teisingumo Teismui.
61 straipsnis
OLAF ir Europos Audito
Rūmai
1.           Siekdamas padėti kovoti su
sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla pagal Reglamentą
(EB) Nr. 1073/1999, Eurojustas per šešis mėnesius nuo šio reglamento
įsigaliojimo prisijungia prie 1999 m. gegužės 25 d.
Tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos
(OLAF) atliekamų vidaus tyrimų ir, naudodamas to susitarimo priede
pateiktą šabloną, priima atitinkamas visiems agentūros
darbuotojams taikytinas nuostatas.
2.           Europos Audito Rūmai turi
įgaliojimus atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų
ir subrangovų, gavusių Sąjungos lėšų iš Europolo,
dokumentų auditą ir patikrą vietoje.
3.           Remdamasi Reglamento (EB)
Nr. 1073/2009 ir Tarybos reglamento (Euratomas, EB) Nr. 2185/96[22] nuostatomis ir laikydamasi
juose nustatytų procedūrų, OLAF gali atlikti tyrimus,
įskaitant patikras ir patikrinimus vietoje, kad nustatytų, ar
dėl Eurojusto finansuojamų išlaidų nebuvo padaryta Sąjungos
finansiniams interesams kenkiančių pažeidimų.
4.           Nepažeidžiant šio straipsnio 1, 2 ir
3 dalių nuostatų, Eurojusto darbo susitarimuose su trečiosiomis
šalimis, tarptautinėmis organizacijomis ir Interpolu, sutartyse,
dotacijų susitarimuose ir dotacijų sprendimuose Europos Audito
Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiami įgaliojimai pagal savo
kompetenciją atlikti tokį auditą ir tyrimus.
62 straipsnis
Įslaptintos informacijos
apsaugai taikytinos taisyklės
Eurojustas taiko saugumo principus, įtvirtintus
Europos Sąjungos įslaptintos informacijos (ESĮI) ir neskelbtinos
neįslaptintos informacijos apsaugai taikomose Komisijos saugumo
taisyklėse, nustatytose Komisijos sprendimo 2001/844/EB, EAPB, Euratomas
priede[23].
Jose, be kita ko, įtvirtinamos nuostatos dėl tokios informacijos
mainų, tvarkymo ir saugojimo.
63 straipsnis
Administraciniai tyrimai
Eurojusto administracinės veiklos
priežiūrą, atlikdamas tyrimus pagal Sutarties 228 straipsnį,
vykdo Europos ombudsmenas.
64 straipsnis
Atsakomybė, išskyrus
atsakomybę už neteisėtą arba neteisingą duomenų
tvarkymą
1.           Eurojusto sutartinei atsakomybei
taikoma atitinkamai sutarčiai taikytina teisė.
2.           Europos Sąjungos Teisingumo
Teismas turi kompetenciją priimti sprendimą pagal bet kurią
Eurojusto sudarytos sutarties arbitražinę išlygą.
3.           Deliktinės atsakomybės
atveju Eurojustas, laikydamasis valstybių narių įstatymams
bendrų bendrųjų principų, neatsižvelgdamas į
atsakomybę pagal 37 straipsnį, turi atlyginti bet kokią
žalą, padarytą dėl kolegijos arba Eurojusto darbuotojų
kaltės jiems vykdant savo pareigas.
4.           Šio straipsnio 3 dalis taip pat
taikoma žalai, padarytai dėl nacionalinio nario, jo pavaduotojo ar
padėjėjo kaltės jiems vykdant savo pareigas. Tačiau kai jie
veikia vykdydami pagal 8 straipsnį suteiktus įgaliojimus, jų
kilmės valstybė narė kompensuoja Eurojustui sumas, kurias jis
sumokėjo tokiai žalai atlyginti.
5.           Europos Sąjungos Teisingumo
Teismas turi kompetenciją spręsti ginčus dėl šio straipsnio
3 dalyje nurodytos žalos atlyginimo.
6.           Valstybių narių
nacionaliniai teismai, kurie turi kompetenciją spręsti ginčus
dėl šiame straipsnyje nurodytos Eurojusto atsakomybės, nustatomi vadovaujantis
Tarybos reglamentu (EB) Nr. 44/2001[24].
7.           Asmeninė Eurojusto
darbuotojų atsakomybė reglamentuojama jiems taikomomis Tarnybos
nuostatų arba įdarbinimo sąlygų nuostatomis.
65 straipsnis
Susitarimas dėl
būstinės ir veiklos sąlygos
Eurojusto būstinė yra Hagoje,
Nyderlanduose.
Susitarime dėl būstinės,
kurį Eurojustas, gavęs kolegijos patvirtinimą, sudaro su
Nyderlandais, nustatomos reikiamos nuostatos dėl įkūrimo ir
patalpų Eurojustui suteikimo Nyderlanduose, taip pat Nyderlanduose
administracijos direktoriui, kolegijos nariams, Eurojusto darbuotojams ir
jų šeimos nariams taikytinos specialiosios taisyklės.
Nyderlandai sudaro kuo geresnes sąlygas
Eurojusto veiklai, įskaitant daugiakalbes europines mokymo įstaigas
ir reikiamą transporto infrastruktūrą.
66 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio
nuostatos
1.           Eurojustas yra
visų Tarybos sprendimu 2002/187/TVR įsteigto Eurojusto sudarytų
sutarčių, prisiimtų įsipareigojimų ir įgyto turto
bendras teisių perėmėjas.
2.           Kiekvienos valstybės narės
pagal Sprendimą 2002/187/TVR komandiruoti Eurojusto nacionaliniai nariai
perima Eurojusto nacionalinių narių įgaliojimus pagal šio
reglamento II skirsnį. Įsigaliojus šiam reglamentui, jų
kadencija gali būti vieną kartą pratęsiama pagal šio
reglamento 10 straipsnio 2 dalį, nepaisant to, ar ji anksčiau buvo
pratęsta.
3.           Įsigaliojus šiam reglamentui,
Eurojusto pirmininkas ir pirmininko pavaduotojai perima Eurojusto pirmininko ir
pirmininko pavaduotojų įgaliojimus pagal 11 straipsnį iki
baigsis jų kadencija pagal Sprendimą 2002/187/TVR. Įsigaliojus
šiam reglamentui, pagal 11 straipsnio 3 dalį jie gali būti dar
kartą perrinkti, nepaisant to, ar anksčiau buvo perrinkti.
4.           Vėliausiai pagal Sprendimo
2002/187/TVR 29 straipsnį paskirtas administracijos direktorius perima administracijos
direktoriaus statusą, nustatytą 17 straipsnyje, iki baigsis jo
kadencija, nustatyta pagal Sprendimą 2002/187/TVR. Įsigaliojus šiam
reglamentui, administracijos direktoriaus kadencija gali būti
pratęsta vieną kartą.
5.           Šis reglamentas neturi įtakos
Sprendimu 2002/187/TVR įsteigto Eurojusto sudarytų susitarimų
teisinei galiai. Visų pirma toliau lieka galioti visi prieš
įsigaliojant šiam reglamentui Eurojusto sudaryti tarptautiniai susitarimai.
67 straipsnis
Panaikinimas
1.           Šiuo reglamentu pakeičiami ir
panaikinami sprendimai 2002/187/TVR, 2003/659/TVR ir 2009/426/TVR.
2.           Nuorodos į 1 dalyje nurodytus
Tarybos sprendimus laikomos nuorodomis į šį reglamentą.
68 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja
dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas
visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
1 PRIEDAS
Eurojusto kompetencijai pagal 3 straipsnio 1
dalį priklausančių nagrinėti sunkių nusikaltimų
formų sąrašas:
–
organizuotas nusikalstamumas;
–
terorizmas;
–
prekyba narkotikais;
–
pinigų plovimas;
–
korupcija;
–
nusikaltimai Sąjungos finansiniams interesams;
–
nužudymas, sunkus kūno sužalojimas;
–
pagrobimas, neteisėtas sulaikymas ir
įkaitų grobimas;
–
seksualinė prievarta prieš moteris ir vaikus
ir jų seksualinis išnaudojimas, vaikų pornografija ir ryšių su
vaikai mezgimas seksualiniais tikslais;
–
rasizmas ir ksenofobija;
–
organizuoti plėšimai;
–
su variklinėmis transporto priemonėmis
susiję nusikaltimai;
–
apgaulė ir sukčiavimas;
–
reketas ir turto prievartavimas;
–
klastojimas ir gaminių piratavimas;
–
administracinių dokumentų klastojimas ir
prekyba jais;
–
pinigų ir mokėjimo priemonių
klastojimas;
–
elektroniniai nusikaltimai;
–
prekyba vertybiniais popieriais pasinaudojant
viešai neatskleista informacija ir manipuliavimas finansų rinkoje;
–
neteisėtas imigrantų gabenimas;
–
prekyba žmonėmis;
–
neteisėta prekyba žmogaus organais ir
audiniais;
–
neteisėta prekyba hormoninėmis
medžiagomis ir kitomis augimą skatinančiomis medžiagomis;
–
neteisėta prekyba kultūros objektais,
įskaitant antikvarinius objektus ir meno kūrinius;
–
neteisėta prekyba ginklais, šaudmenimis ir
sprogmenimis;
–
neteisėta prekyba nykstančių
rūšių gyvūnais;
–
neteisėta prekyba nykstančių
rūšių ir veislių augalais;
–
ekologiniai nusikaltimai;
–
vandens tarša iš laivų;
–
nusikaltimai, susiję su branduolinėmis ir
radioaktyviosiomis medžiagomis;
–
genocidas, nusikaltimai žmoniškumui ir karo
nusikaltimai.
2 PRIEDAS
27 straipsnyje nurodytų asmens
duomenų kategorijos
1.           a)       Pavardė,
mergautinė pavardė, vardas ir bet koks slapyvardis ar išgalvotas
vardas;
b)      gimimo data ir vieta;
c)      pilietybė;
d)      lytis;
e)      atitinkamo asmens gyvenamoji vieta,
profesija ir buvimo vieta;
f)       socialinio draudimo numeriai, vairuotojo
pažymėjimai, asmens tapatybės dokumentai ir paso duomenys, muitinės
ir mokesčių mokėtojo kodai;
g)      informacija apie juridinius asmenis,
jeigu ji apima informaciją, susijusią su asmenimis, kurių
tapatybė yra arba gali būti nustatyta ir dėl kurių yra
atliekamas teismo tyrimas ar vykdomas baudžiamasis persekiojimas;
h)      banko sąskaitos ir sąskaitos
kitose finansų įstaigose;
i)       įtariamų nusikaltimų
apibūdinimas ir pobūdis, jų padarymo data, nusikaltimų kategorija
ir tyrimo eiga;
j)       faktinės aplinkybės,
rodančios tarptautinį bylos mastą;
k)      duomenys, susiję su įtariamu
dalyvavimu nusikalstamoje organizacijoje;
l)       telefono numeriai, e. pašto adresai, srauto
ir buvimo vietos duomenys, taip pat susiję duomenys, būtini abonento
ar naudotojo tapatybei nustatyti;
m)     transporto priemonės registracijos
duomenys;
n)      DNR profiliai, nustatyti pagal neužkoduotą
DNR dalį, nuotraukos ir pirštų atspaudai.
2.           a)       Pavardė,
mergautinė pavardė, vardas ir bet koks slapyvardis ar išgalvotas
vardas;
b)      gimimo data ir vieta;
c)      pilietybė;
d)      lytis;
e)      atitinkamo asmens gyvenamoji vieta,
profesija ir buvimo vieta;
f)       su jais susijusių nusikaltimų
apibūdinimas ir pobūdis, jų padarymo diena, nusikaltimų
kategorija ir tyrimo eiga.
FINANSINĖ TEISĖS
AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
              1.1.    Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
              1.2.    Atitinkama
(-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
              1.3.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pobūdis
              1.4.    Tikslai

              1.5.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pagrindai
              1.6.    Trukmė
ir finansinis poveikis
              1.7.    Numatytas
(-i) valdymo būdas (-ai)
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
              2.1.    Priežiūros
ir atskaitomybės taisyklės
              2.2.    Valdymo
ir kontrolės sistema
              2.3.    Sukčiavimo
ir pažeidimų prevencijos priemonės
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
FINANSINIS POVEIKIS
              3.1.    Atitinkama
(-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os)
ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
              3.2.    Numatomas
poveikis išlaidoms
              3.2.1. Numatomo poveikio
išlaidoms suvestinė
              3.2.2. Numatomas poveikis
[įstaigos] asignavimams
              3.2.3. Numatomas poveikis
[įstaigos] žmogiškiesiems ištekliams
              3.2.4. Suderinamumas su
dabartine daugiamete finansine programa
              3.2.5. Trečiųjų
šalių įnašai
              3.3.    Numatomas poveikis įplaukoms
FINANSINĖ
TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
1.1.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pavadinimas
Pasiūlymas
dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos
Sąjungos bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūros
(Eurojusto).
1.2.        Atitinkama (-os) politikos
sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[25]
Politikos
sritis – 33: Teisingumas.
Veikla
– 33 03: Teisingumas baudžiamosiose ir civilinėse bylose (nuo 2014 m.:
33 03: Teisingumas).
1.3.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pobūdis
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta
įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus
parengiamuosius veiksmus[26]
þ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į
naują priemonę
1.4.        Tikslas (-ai)
1.4.1.     Komisijos daugiametis (-iai)
strateginis tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia
iniciatyva)
Eurojustas sukurtas valstybių narių
iniciatyva priėmus Sprendimą 2002/187/TVR. Šiame sprendime nustatyta,
kad Eurojustas, kaip Sąjungos įstaiga, turinti teisinį subjektiškumą,
sukurtas siekiant stiprinti kovą su sunkiais organizuotais nusikaltimais.
SESV 85 straipsnyje nustatyta, kad Eurojustas turi būti reglamentuojamas
pagal įprastą teisėkūros procedūrą priimant
reglamentą. Jo misija – remti ir stiprinti nacionalinių tyrimo ir
baudžiamojo persekiojimo institucijų koordinavimą ir
bendradarbiavimą dėl sunkių nusikaltimų, susijusių su
viena arba daugiau Europos Sąjungos valstybių narių. Šiame
reglamento pasiūlyme numatyta bendra atnaujinta naujos Europos
Sąjungos bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūros,
kuri yra Eurojusto teisių perėmėja, teisinė sistema.
1.4.2.     Konkretus (-ūs) tikslas
(-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla
2 konkretus tikslas: pagerinti teisminį
bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose ir taip padėti sukurti
tikrą Europos teisingumo erdvę.
Atitinkama VGV / VGB veikla
33.03:
Teisingumas baudžiamosiose ir civilinėse bylose.
1.4.3.     Numatomas (-i) rezultatas
(-ai) ir poveikis
Nurodyti poveikį,
kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams
gavėjams (tikslinėms grupėms).
Vienydamas
visų ES valstybių narių vyresniuosius prokurorus ir
teisėjus, Eurojustas atlieka pagrindinį vaidmenį kuriant Europos
teisingumo erdvę. Jis taip pat atlieka svarbų vaidmenį kovojant
su tarpvalstybiniu nusikalstamumu ES, nes sudaro palankias sąlygas
teisminiam bendradarbiavimui, kuriuo vis dažniau siekia pasinaudoti teisės
specialistai. Numatomas poveikis:
1.
Eurojusto operatyvinis darbas
Eurojustas
remia ir stiprina teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose. Nacionaliniai
nariai, veikdami pavieniui arba kaip kolegija, įsikiša į
konkrečias baudžiamąsias bylas, kai reikia užtikrinti geresnį
nacionalinių institucijų koordinavimą arba išspręsti
problemas, susijusias su praktiniu teisminio bendradarbiavimo arba tarpusavio
pripažinimo priemonių naudojimu. Eurojustas, greitai spręsdamas
kalbos ar teisines problemas arba nustatydamas kitose šalyse kompetentingas
institucijas, padėjo sujungti įvairias ES teisines sistemas ir
tradicijas bei skatinti tarpusavio pasitikėjimą, kuris yra labai
svarbus tarpusavio pripažinimo priemonių pagrindas.
2.
Eurojustas – teisminės veiklos centras, padedantis imtis veiksmingų
priemonių kovojant su sunkiais tarpvalstybiniais nusikaltimais
Eurojustas
atlieka svarbų vaidmenį kovojant su tarpvalstybiniu nusikalstamumu.
Jis rengia koordinavimo susitikimus, kuriuose dalyvauja nacionalinės
institucijos, ir susitaria dėl bendrų tyrimo metodų, rengia
pagalbos prašymus, sprendžia rūpimus teisinius klausimus arba numato
galimus atsakymus į juos arba priima sprendimus dėl vienu metu
vykdomų operacijų. Eurojustas dalyvauja sudarant jungtines
tyrimų grupes ir jų veikloje ir taip teikia paramą
valstybėms narėms.
3.
Eurojusto bendradarbiavimas su partneriais
Eurojustas
pagal Tarybos sprendimą bendradarbiauja su kitomis agentūromis,
visų pirma Europolu, OLAF, taip pat su trečiosiomis šalimis ir yra
atsakingas už Europos teisminio tinklo, Jungtinių tyrimų grupių
ekspertų tinklo ir Genocido tinklo sekretoriatų veiklą.
4.
Eurojusto santykiai su Europos prokuratūra
Pagal
SESV 86 straipsnį „Eurojusto pagrindu“ įsteigiama Europos
prokuratūra. Todėl šiuo pasiūlymu taip pat siekiama
reglamentuoti Eurojusto ir Europos prokuratūros santykius.
Administracinė parama Europos prokuratūrai bus teikiama nemokamai.
1.4.4.     Rezultatų ir poveikio
rodikliai
Nurodyti
pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.
Vadovaudamasi
bendro požiūrio dėl agentūrų įgyvendinimo veiksmų
planu, Komisija rengia gaires, kurios padės apibrėžti svarbiausius
agentūrų veiklos rodiklius. Šias gaires planuojama parengti
2013 m.
1.5.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pagrindai
1.5.1.     Trumpalaikiai arba ilgalaikiai
poreikiai
Tikimasi,
kad trumpalaikiu laikotarpiu Eurojustas toliau vykdys savo pagrindinę
veiklą, visų pirma tiesiogiai susijusią su tiesioginiu
nacionalinių tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo institucijų
koordinavimo ir bendradarbiavimo dėl sunkių tarpvalstybinių
nusikaltimų rėmimu ir stiprinimu. Būtina stiprinti informacijos
srautą ir ryšius tarp nacionalinių institucijų ir Eurojusto.
Priėmus
šį SESV 85 straipsniu grindžiamą pasiūlymą, Eurojusto
struktūra, veikla, uždaviniai ir parlamentinė priežiūra vidutinės
trukmės laikotarpiu bus sustiprinta. Taip pat galioja reikalavimai,
susiję su SESV 86 straipsniu ir Europos prokuratūros įkūrimu
Eurojusto pagrindu: Eurojustas turės teikti Europos prokuratūrai
administracinę paramą.
1.5.2.     Papildoma ES dalyvavimo nauda
Papildoma
Eurojusto vykdomų veiksmų nauda: valstybių narių
nacionalinių institucijų teisminio bendradarbiavimo palengvinimas ir
didesnis koordinavimas siekiant veiksmingiau kovoti su organizuotu nusikalstamumu
iš esmės yra būdingas ES ir šį tikslą galima pasiekti tik
ES lygmeniu.
1.5.3.     Panašios patirties išvados
Eurojusto
metinėse ataskaitose patvirtinama, kad sunkių tarpvalstybinių
nusikaltimų srityje yra nuolatinis poreikis užtikrinti koordinavimą
ir paramą ES ir tarptautiniu lygmenimis. Per pastarąjį
dešimtmetį ypač suklestėjo organizuotas nusikalstamumas, pvz.,
prekyba narkotikais ir žmonėmis, terorizmas ir elektroniniai nusikaltimai,
įskaitant vaikų pornografiją. Nusikalstamame pasaulyje vyksta
pokyčiai – atsiranda vis daugiau judrių ir lanksčių įvairioms
jurisdikcijoms priklausančių ir įvairiuose nusikalstamos veiklos
sektoriuose veikiančių grupuočių, kurios savo veikloje neteisėtais
tikslais plačiai naudojasi internetu. Valstybės narės negali
veiksmingai kovoti su šiais nusikaltimais nacionaliniu lygmeniu, todėl
koordinavimas ir pagalba yra labai svarbūs. Eurojustas yra vienintelė
ES agentūra, teikianti nacionalinėms teisminėms institucijoms
paramą, kad šie nusikaltimai būtų tinkamai tiriami ir būtų
vykdomas jų baudžiamasis persekiojimas.
1.5.4.     Suderinamumas ir galima
sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis
Siekiant
sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę labai svarbu stiprinti teisminį
bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose. Eurojusto misija palengvinant
koordinavimą ir bendradarbiavimą taip pat aptariama kituose teisiniuose
dokumentuose, pvz., 2000 m. Konvencijoje dėl savitarpio pagalbos
baudžiamosiose bylose, Tarybos pagrindų sprendime dėl Europos arešto
orderio arba Tarybos pagrindų sprendime dėl jurisdikcijos
kolizijų. Taip pat reikia atsižvelgti į sąveika su kitomis TVR
agentūromis, visų pirma Europolu, būtinybę išvengti
uždavinių dubliavimo ir bendradarbiavimo skatinimą. Aiški
sąveika taip pat bus svarbi Eurojusto ir Europos prokuratūros
bendradarbiavimo dalis.
1.6.        Trukmė ir finansinis
poveikis
¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
ribota
–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo MMMM [MM DD] iki MMMM [MM
DD]
–
¨  Finansinis poveikis nuo MMMM iki MMMM
x Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
ribota
–
Įgyvendinimo pradinis laikotarpis nuo MMMM iki
MMMM,
–
vėliau – visavertis taikymas.
1.7.        Numatytas (-i) valdymo
būdas (-ai)[27]
Komisijos vykdomas tiesioginis valdymas
–
per savo departamentus, įskaitant savo
darbuotojus Sąjungos delegacijose;
–
¨  per vykdomąsias įstaigas;
¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis
X Netiesioginis valdymas, vykdymo
užduotis perduodant:
–
¨ trečiosioms šalims arba jų paskirtoms įstaigoms;
–
¨ tarptautinėms organizacijoms ir jų agentūroms (nurodyti);
–
¨ EIB ir Europos investicijų fondui;
–
X Finansinio reglamento 208 ir 209 straipsniuose
nurodytoms įstaigoms;
–
¨ viešojo sektoriaus įstaigoms;
–
¨ įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja privatinė
teisė, veikiančioms viešųjų paslaugų srityje, jeigu
jos pateikia pakankamas finansines garantijas;
–
¨ įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja valstybės
narės privatinė teisė, veikiančioms viešųjų
paslaugų srityje, jeigu jos pateikia pakankamas finansines garantijas;
–
¨ asmenims, kuriems pavestas konkrečių veiksmų vykdymas
BUSP srityje pagal ES sutarties V antraštinę dalį, ir nurodytiems
atitinkamame pagrindiniame teisės akte.
–       Jeigu nurodomas daugiau nei vienas valdymo
būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų
skiltyje.
Pastabos
Šiuo
pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto
siekiama atnaujinti Eurojusto teisinę sistemą ir supaprastinti jo
veikimą.
Pasiūlymo
projektas parengtas laikantis biudžeto neutralumo principo. Todėl
Eurojusto finansinio programavimo nuostatas, kurias 2013 m. liepos
mėn. Komisija patvirtino 2014–2020 m. laikotarpiui, taikomos ir šiam
pasiūlymui dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.
Vis dėlto
šiame reglamente įtvirtinamas naujas aspektas, susijęs su Eurojusto
ir Europos prokuratūros santykiais: kaip apibrėžta šiame reglamente,
Eurojustas turėtų teikti administracinę paramą Europos
prokuratūrai, įskaitant lėšas, žmogiškuosius išteklius,
saugumą ir IT.
Pažymėtina,
kad Eurojustas nebevykdys veiklos, susijusios su ES finansinius interesus
pažeidžiančiomis veikomis, kurios sudaro 5–10 proc. dabartinio
darbinio bylų krūvio. Todėl dabartinės agentūros
pareigybės gali būti perkeliamos paramos Europos prokuratūrai
teikimo funkcijoms vykdyti.
Todėl šio
pasiūlymo finansinis poveikis biudžetui yra neutralus ir dėl jo
bendras pareigybių, nurodytų 2014–2020 m. finansiniame
programavime, skaičius nėra keičiamas.
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
2.1.        Priežiūros ir
atskaitomybės taisyklės
Nurodyti dažnumą
ir sąlygas.
Kasmet
Eurojusto pirmininkas kolegijos vardu perduoda Europos Parlamentui Eurojusto
atliktų darbų ataskaitą, taip pat informaciją apie su
trečiosiomis šalimis sudarytus darbo susitarimus ir metinę Europos
duomenų apsaugos priežiūros pareigūno ataskaitą.
Ne
vėliau kaip per penkerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo datos
ir toliau kas penkerius metus Komisija paveda atlikti nepriklausomą šio
reglamento įgyvendinimo ir Eurojusto veiklos išorės vertinimą.
2.2.        Valdymo ir kontrolės
sistema
2.2.1.     Nustatyta rizika
Šiame
etape jokia konkreti valdymo ir kontrolės sistemų rizika nenustatyta.
2.2.2.     Numatomas (-i) kontrolės
metodas (-ai)
Eurojustui
taikomos administracinės kontrolės priemonės, įskaitant
biudžeto kontrolę, vidaus auditą, Europos Audito Rūmų
metines ataskaitas ir metinę ES biudžeto įvykdymo patvirtinimo
procedūrą.
2.3.        Sukčiavimo ir
pažeidimų prevencijos priemonės
Nurodyti dabartines
arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones.
Siekiant kovoti su sukčiavimu, korupcija ir
kita neteisėta veikla, agentūrai be apribojimų taikomos
Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 nuostatos.
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
FINANSINIS POVEIKIS
3.1.        Atitinkama (-os)
daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija 9-os) ir
biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
·      Dabartinės biudžeto eilutės
Daugiametės finansinės programos išlaidų
kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Išlaidų kategorija………………………...……….] || DA / NDA ([28])   || ELPA šalių[29]   || šalių kandidačių[30]   || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 3 || 33.0304 Europos Sąjungos bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūra (Eurojustas) || DA || NE || TAIP Sudarius susitarimą || NE || NE
·      Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės
Daugiametės finansinės
programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės
tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Išlaidų kategorija……………………………………..] || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
   ||   || DA || NE || NE || NE || NE
3.2.        Numatomas poveikis išlaidoms
3.2.1.     Numatomo poveikio išlaidoms
suvestinė
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || Numeris 3 || Saugumas ir pilietiškumas
 Eurojustas ||   ||   || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO
 1 antraštinė dalis || Įsipareigojimai || (1) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || (2) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2 antraštinė dalis || Įsipareigojimai || (1a) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Mokėjimai || (2a) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 3 antraštinė dalis || Įsipareigojimai || (3a) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
   || Mokėjimai || (3b) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 IŠ VISO asignavimų Eurojustui || Įsipareigojimai || =1+1a +3a ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || =2+2a +3b ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Teisingumo programa ||   ||   || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO
 33 03 02 – Teisminio bendradarbiavimo civilinėse ir baudžiamosiose bylose gerinimas || Įsipareigojimai || (1) ||   ||   ||   ||   ||   || 0,400 ||   || 0,400
 Mokėjimai || (2) ||   ||   ||   ||   ||   || 0,400 ||   || 0,400
 IŠ VISO Teisingumo programai[31] || Įsipareigojimai || (1) ||   ||   ||   ||   ||   || 0,400 ||   || 0,400
 Mokėjimai || (2) ||   ||   ||   ||   ||   || 0,400 ||   || 0,400
Dabartiniai apskaičiavimai atlikti
remiantis prielaida, kad administracinė parama, kurią Eurojustas
teiks Europos prokuratūrai, įskaitant lėšas, žmogiškuosius
išteklius, saugumą ir IT, biudžeto atžvilgiu bus neutrali ir šiam tikslui,
atsižvelgiant į Eurojusto pareigybių planą, nereikės
papildomų darbuotojų. Kadangi Europos prokuratūrai, kai tik ji
bus įsteigta, bus perduotos tam tikros Eurojusto funkcijos, Eurojuste
numatoma atlikti vidinį pareigybių perskirstymą.
Tai reiškia, kad Eurojusto administracinė
struktūra turėtų būti pajėgi patenkinti tiek
Eurojusto, tiek Europos prokuratūros poreikius. Ši administracinė
struktūra turėtų padėti užtikrinti koordinuotą
biudžeto planavimą ir vykdymą, įvairių personalo
klausimų sprendimą ir visos kitos rūšies paramos teikimą.
Tikimasi, kad Eurojusto apskaitininkas bus ir
Europos prokuratūros apskaitininkas.
Naujoje Teisingumo programoje turėtų
būti numatytos išlaidos, susijusios su vertinimu, kurio tikslas –
įvertinti visų pirma šio reglamento taikymą ir
įgyvendinimą ir Eurojusto veiksmingumą ir efektyvumą.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 || Administracinės išlaidos
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO
 TEISINGUMO GD ||
  Žmogiškieji ištekliai || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
  Kitos administracinės išlaidos || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 IŠ VISO TEISINGUMO GD || Asignavimai || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai ||   ||   ||   ||   ||   || 0,400 ||   || 0,400
 Mokėjimai ||   ||   ||   ||   ||   || 0,400 ||   || 0,400
3.2.2.     Numatomas poveikis
[įstaigos] asignavimams
–
X  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
veiklos asignavimai nenaudojami        Pasiūlymui (iniciatyvai)
įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip:
Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
 Nurodyti tikslus ir rezultatus   ò ||   ||   || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO
 REZULTATAI
 Rūšis[32]   || Vidutinės išlaidos || Numeris || Išlaidos || Numeris || Išlaidos || Numeris || Išlaidos || Numeris || Išlaidos || Numeris || Išlaidos || Numeris || Išlaidos || Numeris || Išlaidos || Iš viso || Iš viso išlaidų
 1 KONKRETUS TIKSLAS[33] ...   ||     ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2 KONKRETUS TIKSLAS … ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 3 KONKRETUS TIKSLAS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO IŠLAIDŲ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || . ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     Numatomas poveikis
[įstaigos] žmogiškiesiems ištekliams
3.2.3.1.  Suvestinė
–
þ  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
asignavimai nenaudojami.
–
o  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
asignavimai naudojami taip:
visos darbo dienos
ekvivalento vienetais (FTE)
 Žmogiškieji ištekliai || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO
 Etatų plano pareigybės (nurodomas darbuotojų skaičius) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  – iš jų pareigūnai (AD) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  – iš jų pareigūnai (AST) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Išorės darbuotojai (FTE) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  – iš jų sutartininkai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – iš jų komandiruotieji nacionaliniai ekspertai (SNE) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Iš viso darbuotojams ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
 Išlaidos darbuotojams || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 202 m. 0 || Iš viso
 Etatų plano pareigybės ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  – iš jų pareigūnai (AD) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  – iš jų pareigūnai (AST) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Išorės darbuotojai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  – iš jų sutartininkai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – iš jų komandiruotieji nacionaliniai ekspertai (SNE) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Iš viso išlaidų darbuotojams ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.2.  numatomi pagrindinio GD
žmogiškųjų išteklių poreikiai
–
X  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
žmogiškieji ištekliai nenaudojami.
–
Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
žmogiškieji ištekliai naudojami taip:
Sąmatą nurodyti sveikaisiais
skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu)
 ||   || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m.
  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) ||
 || XX 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 01 02 (Delegacijos) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Išorės darbuotojai (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE))[34]   ||
 || XX 01 02 01 (CA, SNE, INT finansuojami iš bendrojo biudžeto) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT ir JED delegacijose) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[35]   || – būstinėje[36] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || – delegacijose   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (CA, SNE, INT – netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (CA, SNE, INT – tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || IŠ VISO ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
XX yra
atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
Žmogiškųjų
išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus
priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus GD, įskaitant prireikus visus
papildomus darbuotojus, kurie gali būti skiriami valdymo GD pagal
paskyrimo procedūrą atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
Vykdytinų
užduočių aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Politinė agentūros priežiūra ir konsultavimas, agentūros konsultavimas biudžeto ir finansiniais klausimais, faktiniai mokėjimai, biudžeto įvykdymo patvirtinimas ir biudžeto projekto rengimo procedūros.
 Išorės darbuotojai ||
Visos darbo dienos ekvivalento
sąnaudų apskaičiavimo aprašymas turėtų būti
įtrauktas į priedo 3 skirsnį.
3.2.4.     Suderinamumas su dabartine
daugiamete finansine programa
–
X  Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka
dabartinę daugiametę finansinę programą.
–
¨  Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą),
reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos
išlaidų kategorijos programavimą.
Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir
nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.
–
¨  Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina
taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę
programą[37].
Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti
atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.
3.2.5.     Trečiųjų
šalių įnašai
–
X Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro
su trečiosiomis šalimis finansavimo.
–
Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras
finansavimas apskaičiuojamas taip:
Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
   || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || Iš viso
 Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Numatomas poveikis
įplaukoms
–
X  Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio
poveikio įplaukoms.
–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
–
¨         nuosaviems ištekliams
–
¨         įvairioms įplaukoms
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Biudžeto įplaukų eilutė: || Einamųjų finansinių metų biudžeto asignavimai || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[38]
 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)
 Straipsnis …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Įvairių
asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų
eilutę (-es), kuriai (-ioms) daromas poveikis.
Nurodyti poveikio
įplaukoms apskaičiavimo metodą.
[1]               2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas,
įkuriantis Eurojustą siekiant sustiprinti kovą su sunkiais
nusikaltimais, iš dalies pakeistas Tarybos sprendimu 2003/659/TVR ir
2008 m. gruodžio 16 d. Tarybos sprendimus 2009/426/TVR dėl
Eurojusto stiprinimo.                OL L 063, 2002 3 6, p. 1.

[2]               Tvirtesnio
policijos bendradarbiavimo ir pagalbos vykdant sunkių nusikaltimų
prevenciją ir kovojant su jais klausimai sprendžiami pasiūlymo
dėl naujo Europolo reglamento projekte.
[3]               2008 m.
gruodžio 16 d. Tarybos sprendimas 2009/426/TVR, OL L 138, 2009 6 4,
p. 14.
[4]               Žr. COM(2008) 135.
[5]               GHK
atliktas Eurojusto stiprinimo tyrimas.
[6]               OL L 8, 2001 1 12, p. 1.
[7]               OL L 63, 2002 3 6,
p. 1.
[8]               OL L 245, 2003 9 29, p. 44.
[9]               OL L 138, 2009 6 4, p. 14.
[10]             OL L 167,
2002 6 26, p. 1.
[11]             OL L 332, 2007 12 18, p. 103.
[12]             OL L 301, 2008 11 12, p. 38.
[13]             OL L 8, 2001 1 12, p. 1.
[14]             OL L 105,
1996 4 27, p. 1.
[15]             OL L 298, 2012 10 26, p. 1.
[16]             OL L 136, 1999 5 31, p. 1.
[17]             1961 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas
Nr. 31 (EEB), 11 (EAEB), nustatantis Europos ekonominės
bendrijos ir Europos atominės energijos bendrijos pareigūnų
tarnybos nuostatus ir kitų darbuotojų įdarbinimo sąlygas,
OL P 45, 1962 6 14, p. 1385, iš dalies pakeistas visų
pirma 1968 m. vasario 29 d. Tarybos reglamentu Nr. 259/68
(OL L 56, 1968 3 4, p. 1), kuris vėliau taip pat
buvo iš dalies pakeistas.
[18]             1961 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas
Nr. 31 (EEB), 11 (EAEB), nustatantis Europos ekonominės
bendrijos ir Europos atominės energijos bendrijos pareigūnų
tarnybos nuostatus ir kitų darbuotojų įdarbinimo sąlygas,
OL P 45, 1962 6 14, p. 1385, iš dalies pakeistas
visų pirma 1968 m. vasario 29 d. Tarybos reglamentu
Nr. 259/68 (OL L 56, 1968 3 4, p. 1), kuris
vėliau taip pat buvo iš dalies pakeistas.
[19]             OL L 136,
1999 5 31, p. 8.
[20]             OL L 281, 1995 11 23,
p. 31.
[21]             OL L 17,
1958 10 6, p. 385.
[22]             OL L 292, 1996 11 15,
p. 2.
[23]             OL L 317, 2001 12 3,
p. 1.
[24]             OL L 12,
2001 1 16, p. 1. Nuo 2015 m. sausio 10 d. Reglamentas
(EB) Nr. 44/2001 pakeičiamas Reglamentu (ES) Nr. 1215/2012.
[25]             VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla
grindžiamas biudžeto sudarymas.
[26]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies
a arba b punkte.
[27]             Išsamią informaciją apie valdymo būdus ir
nuorodas į Finansinį reglamentą galima rasti svetainėje
http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[28]             DA – diferencijuotieji asignavimai /
NDA – nediferencijuotieji asignavimai.
[29]             ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.
[30]             Šalių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų
Balkanų potencialių šalių kandidačių.
[31]             Reglamento projekto 56 straipsnyje numatyta Komisijos
pareiga teikti reglamento įgyvendinimo ataskaitą. Ši ataskaita
grindžiama išorės tyrimu.
[32]             Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz.,
finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir
kt.).
[33]             Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus (-ūs)
tikslas (-ai)...“.
[34]             CA – sutartininkas (Contract Agent); LA – vietinis
darbuotojas (Local Agent); SNE – komandiruotasis nacionalinis ekspertas (Seconded
National Expert); INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas
(Intérimaire); SNE – komandiruotasis nacionalinis ekspertas (Seconded
National Expert).
[35]             Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės
personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA
eilučių).
[36]             Būtina struktūriniams fondams, Europos
žemės ūkio fonde kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos
žuvininkystės fonde (EŽF).
[37]             Žr. Tarpinstitucinio susitarimo
19 ir 24 punktus.
[38]             Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus
mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros
sumos atėmus 25 proc. surinkimo išlaidų).