|

52011PC0932

Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo baigiama importuojamam, inter alia, Rusijos kilmės ferosiliciui taikomų antidempingo priemonių dalinė tarpinė peržiūra pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 3 dalį  /* KOM/2011/0932 galutinis - 2011/0464 (NLE) */

	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. PASIŪLYMO APLINKYBĖSPasiūlymo pagrindas ir tikslaiŠis pasiūlymas yra susijęs su 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas) taikymu atliekant su importuojamu Rusijos kilmės ferosiliciu susijusią dalinę tarpinę peržiūrą.Bendrosios aplinkybėsŠis pasiūlymas teikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus.Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatosReglamentu (EB) Nr. 172/2008 Taryba nustatė galutines antidempingo priemones inter alia Rusijos kilmės importuojamam ferosiliciui.Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisNetaikoma.2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAIKonsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisSu tyrimu susijusios suinteresuotosios šalys turėjo galimybę ginti savo interesus atliekant tyrimą pagal pagrindinio reglamento nuostatas.Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimasNepriklausomo tyrimo neprireikė.Poveikio vertinimasŠis pasiūlymas parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nenumatytas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame pateiktas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas.3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAISiūlomų veiksmų santrauka2010 m. vasario 18 d. Komisija inicijavo dalinę tarpinę peržiūrą, kurioje nagrinėtas tik dempingas, pareiškėjas „Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant“, su juo susijusi akcinė bendrovė „Kuznetsk Ferroalloy Works“, atsižvelgiant į importuojam Rusijos kilmės ferosiliciui taikomas antidempingo priemones. Atlikus peržiūrą padaryta išvada, kad tęsiasi didelės apimties dempingas. Kita išvada – dėl didelio dempingo skirtumo pasikeitusios aplinkybės nėra ilgalaikės.Todėl Tarybai siūloma priimti pridedamą reglamento, kuriuo baigiama Rusijos kilmės importuojamam ferosiliciui taikomų antidempingo priemonių dalinė tarpinė peržiūra iš dalies nekeičiant galiojančių priemonių, projektą. Reglamentas turėtų būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ne vėliau kaip 2012 m. sausio 25 d.Teisinis pagrindas2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių.Subsidiarumo principasPasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.Proporcingumo principasPasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių.Veiksmų pobūdis aprašytas minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą.Nuoroda apie Sąjungai, šalių vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ūkinės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės bei administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma.Pasirinkta priemonėSiūloma priemonė – Tarybos reglamentas.Kitos priemonės būtų netinkamos, nes pagrindiniame reglamente kitų galimybių nenumatyta.4. POVEIKIS BIUDŽETUIPasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui.5. NEPRIVALOMI DUOMENYSPasiūlyme nėra neprivalomų duomenų.2011/0464 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo baigiama importuojamam, inter alia , Rusijos kilmės ferosiliciui taikomų antidempingo priemonių dalinė tarpinė peržiūra pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 3 dalįEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas)[1], ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,kadangi:1.  Procedūra2.  Galiojančios priemonės3.  Reglamentu (EB) Nr. 172/2008[2] (toliau – pirminis reglamentas) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamam, inter alia , Rusijos kilmės ferosiliciui. Priemonės – 17,8 %–22,7 % ad valorem muito norma. Tyrimas, kuriuo grindžiamas šis reglamentas, toliau vadinamas pradiniu tyrimu.4.  Prašymas atlikti peržiūrą5.  2009 m. lapkričio 30 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą (toliau – tarpinė peržiūra). Prašyme, kurį pateikė Rusijos eksportuojanti gamintoja akcinė bendrovė „Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant“ ir su ja susijusi akcinė bendrovė „Kuznetsk Ferroalloy Works“ (toliau kartu vadinamos pareiškėju) buvo tik prašoma išnagrinėti su pareiškėju susijusį dempingą. Remiantis pareiškėjo dempingo skirtumu pareiškėjui taikoma 22,7 % antidempingo muito norma.6.  Prašyme pareiškėjas teigė, kad pasikeitė su pareiškėju susijusios aplinkybės, kuriomis remiantis buvo nustatytos galiojančios priemonės, ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai.7.  Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad nebėra būtina jam toliau taikyti dabartinio dydžio priemonę ir taip atlyginti dempingo daromą žalą. Remiantis prašyme pateikta informacija, palyginus pareiškėjo vidaus rinkos kainas su jo eksporto į Sąjungą kainomis buvo matyti, kad dempingo skirtumas yra daug mažesnis už galiojančią priemonę.8.  Peržiūros inicijavimas9.  Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų tarpinei peržiūrai inicijuoti, Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, nusprendė inicijuoti dalinę tarpinę peržiūrą, kurią atliekant buvo tiriami tik su pareiškėju susiję dempingo aspektai. 2010 m. spalio 27 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje [3] paskelbė pranešimą apie inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą) ir pradėjo tyrimą.10.  Nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas11.  Tarpinėje peržiūroje nagrinėjamasis produktas yra toks pat kaip ir pradiniame tyrime, t. y. Rusijos kilmės ferosilicis, kurio KN kodai šiuo metu yra 7202 21 00, 7202 29 10 ir 7202 29 90.12.  Rusijoje gaminamas ir joje parduodamas produktas ir į Sąjungą eksportuojamas produktas pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir techninėmis savybėmis ir turi tą pačią paskirtį, todėl pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį jie laikomi panašiais produktais.13.  Susijusios šalys14.  Komisija oficialiai pranešė Sąjungos pramonei, pareiškėjui ir eksportuojančios šalies valdžios institucijoms apie tarpinės peržiūros inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pateikti nuomonę raštu ir būti išklausytoms.15.  Komisija pareiškėjui išsiuntė klausimynus ir per tam tikslui nustatytą laikotarpį gavo atsakymą. Komisija surado ir patikrino visą, jos manymu, dempingui nustatyti būtiną informaciją ir atliko tikrinamuosius vizitus šiose vietose:16.  akcinėje bendrovėje „Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant“ (CHEM), Čeliabinske, Rusijoje;17.  akcinėje bendrovėje „Kuznetsk Ferroalloy Works“ (KF), Kuznecke, Rusijoje, ir18.  „RFA International LP“ (RFAI), Mishawaka, JAV ir „Nieuwdorp Zld“ Olandijoje.19.  Tiriamasis laikotarpis20.  Atliekant tyrimą buvo nagrinėjamas 2009 m. spalio 1 d.–2010 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).21.  Ilgalaikis pasikeitusių aplinkybių pobūdis22.  Įžanga23.  Pradžioje primenama, kad pagal ES teismų praktiką[4] pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi grindžiamoje peržiūroje vertinant būtinybę toliau taikyti galiojančias priemones, institucijos turi didelę laisvę veikti, įskaitant galimybę atlikti susijusių eksportuotojų kainodaros perspektyvinį vertinimą. Susiklosčius tokioms aplinkybėms institucijos privalo išnagrinėti pareiškėjo argumentus, kodėl jam susiklosčiusių aplinkybių pokyčiai yra ilgalaikiai ir tariamai pateisinantys muito sumažinimą arba net panaikinimą.24.  Pareiškėjas teigė, kad pasikeitusių aplinkybių pobūdį galima pagrįstai laikyti ilgalaikiu, todėl pareiškėjui taikomų priemonių dydis turėtų būti sumažintas arba jos išvis turėtų būti panaikintos, nes nėra tikimybės, kad greitu metu vėl bus importuojama dempingo kaina apskritai arba tokiu kiekiu, koks nustatytas pradiniame tyrime.25.  Dėl klausimo, ar pareiškėjas toliau vykdė dempingą ES rinkoje per PTL[5]26.  Prieš atsakant į įvairius pareiškėjo argumentus dėl (tariamai) ilgalaikio (tariamai) pasikeitusių aplinkybių pobūdžio, tikslinga pirmiausia aprašyti, kaip institucijos vertina klausimą, ar per PTL pareiškėjas galėjo ES rinkoje tebevykdyti dempingą.27.  Normalioji vertė28.  Siekiant nustatyti normaliąją vertę, pirmiausia nustatyta, ar bendra bendrovės panašaus produkto pardavimo nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje apimtis yra tipiška, palyginti su bendra į Sąjungą eksportuojamų produktų apimtimi. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pardavimo vidaus rinkoje apimtis laikoma tipiška, jeigu bendra pardavimo vidaus rinkoje apimtis yra ne mažesnė nei 5 % bendros nagrinėjamojo produkto pardavimo Sąjungoje apimties. Nustatyta, kad bendra bendrovės panašaus produkto pardavimo apimtis vidaus rinkoje yra tipiška.29.  Nustatyta, ar kiekvienos rūšies produkto, kurį bendrovė pardavė vidaus rinkoje ir kurį, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su tos rūšies produktu, kuris eksportuojamas parduoti į Sąjungą, pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo pakankamai tipiška, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Konkrečios rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis laikyta pakankamai tipiška, jeigu bendras tos rūšies produkto, per PTL parduoto vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams, kiekis sudarė ne mažiau nei 5 % bendro į Sąjungą eksportuoto panašios rūšies produkto parduoto kiekio.30.  Taip pat nagrinėta, ar galima laikyti, kad kiekvienos rūšies produktas vidaus rinkoje buvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia per kiekvieną laikotarpį kiekvienos rūšies eksportuoto nagrinėjamojo produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalis buvo pelninga.31.  Tų rūšių produkto, kurio kiekis, parduotas tos rūšies produkto vidaus rinkoje didesnėmis už vieneto sąnaudas kainomis, buvo didesnis nei 80 %, o vidutinė svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina buvo ne mažesnė nei tos rūšies produkto vieneto gamybos sąnaudos, atveju normalioji vertė kiekvienai produkto rūšiai apskaičiuota pagal viso nagrinėjamosios rūšies produkto pardavimo faktinių vidaus rinkos kainų vidutinę svertinę kainą, neatsižvelgiant į tai, ar pardavimas buvo pelningas ar nepelningas.32.  Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė ne daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto pardavimo apimties arba jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę vidaus rinkos kainą, kuri buvo apskaičiuota pagal tos rūšies produkto tik pelningo pardavimo vidaus rinkoje per visus laikotarpius vidutinę svertinę kainą.33.  Kai siekiant nustatyti normaliąją vertę nebuvo galima remtis bendrovės parduodamo konkrečios rūšies produkto vidaus rinkos kainomis, normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį.34.  Apskaičiuojant normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, pardavimo, bendrųjų ir administracinių (toliau – PBA) išlaidų ir pelno apimtis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies pirmą pastraipą buvo pagrįsta faktiniais bendrovės panašaus produkto gamybos ir pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis duomenimis.35.  Eksporto kaina36.  Bendrovės pardavimas eksportui į ES vykdomas per su ja susijusios bendrovės RFAI Šveicarijos filialą, kuris per PTL atliko visus importo veiksmus, susijusius su į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamomis prekėmis, t. y. susijusio importuotojo veiksmus.37.  Todėl eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį remiantis kainomis, už kurias importuoti produktai buvo pirmiausia perparduoti nepriklausomam pirkėjui, ir pakoreguota atsižvelgiant į visas nuo importo iki perpardavimo patirtas sąnaudas ir pagrįstą PBA išlaidų bei pelno dydį. Kadangi naujų su gautu pelnu susijusių duomenų nepriklausomi importuotojai nepateikė, buvo remiamasi tuo pačiu pelno dydžiu, kuriuo remtasi per pradinį tyrimą, t. y. 6 %.38.  Pareiškėjas teigė, kad RFAI turėtų būti laikoma vieno ūkio subjekto dalimi, todėl nustatant eksporto kainas neturėtų būti atskaičiuojamos RFAI PBA išlaidos ir pelnas.39.  Šis tvirtinimas negali būti priimtinas dėl šių priežasčių:40.  du eksportuojantys gamintojai turi savo atskirus pardavimo eksportui skyrius;41.  RFAI aktyviai tarptautiniu lygmeniu dalyvauja grupės veikloje (pvz., pagalba klientams, logistika ir pristatymų tvarkaraštis, gamybos priemonių ir svarbiausių žaliavų pirkimas ir kt.);42.  RFAI Šveicarijos filialas atlieka visas funkcijas, kurias paprastai atlieka susijęs importuotojas Europos Sąjungoje;43.  RFAI parduoda ferosilicį savo vardu ir savo sąskaita nesusijusiems pirkėjams Europos Sąjungoje ir kitose šalyse;44.  RFAI ir du susijusius Rusijos gamintojus KF ir CHEM sieja pirkėjo–pardavėjo santykiai;45.  kiekviena bendrovė rengia savo finansinę ataskaitą ir nėra suvestinių finansinių ataskaitų, ir46.  kiekviena bendrovė teikia atitinkamoms institucijoms savo mokesčių deklaracijas.47.  Todėl argumentas, kad apskaičiuojant eksporto kainą neturėtų būti atskaičiuojamos PBA išlaidos ir pelnas, turėjo būti atmestas. Toliau (2.3 punkte) atsakyme dėl galutinio faktų atskleidimo bus aptartos pareiškėjo pastabos šiuo klausimu.48.  Pareiškėjas taip pat teigė, kad apskaičiuojant eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 10 dalį neturėtų būti atskaičiuojamas antidempingo muitas, nes muitas tinkamai atsispindi perpardavimo kainose ir vėlesnėse pardavimo kainose Sąjungoje. Dėl šio argumento – atlikus tyrimą nustatyta, kad Europoje svertinės vidutinės mažmeninės ferosilicio kainos padidėjo palyginti su pradinio tyrimo kainomis, o dabartinės perpardavimo kainos iš esmės daugiau kaip 22,7 % didesnės nei tokios kainos pradiniame tyrime. Todėl darytina išvada, kad antidempingo muitas tinkamai atsispindi pareiškėjo perpardavimo kainose. Dėl to šis pareiškėjo argumentas galėtų būti priimtinas, ir apskaičiuojant nustatytąsias eksporto kainas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį nebuvo atskaičiuoti antidempingo muitai.49.  Palyginimas50.  Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kaina EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį prireikus ir pateisinamais atvejais buvo deramai atsižvelgta į transporto, draudimo, galutines ir tvarkymo išlaidas, kreditų išlaidas ir komisinius.51.  Dempingo skirtumas52.  Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, kiekvienos rūšies produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina. Atlikus palyginimą nustatytas dempingas.53.  Siekdamos apskaičiuoti dempingo skirtumą, kaip ir pradiniame tyrime, institucijos nurodė, kad CHEMK ir KF yra glaudžiai susijusios. Kaip ir pradiniame tyrime, ir laikantis nusistovėjusios institucijų praktikos, visai grupei buvo apskaičiuotas vienodas dempingo skirtumas. Per galutinį faktų atskleidimą pagal šiuo tikslu taikytą metodą kiekvieno eksportuojančio gamintojo atveju buvo apskaičiuotas dempingo dydis prieš nustatant visos grupės vidutinį svertinį dempingo dydį. Pažymėtina, kad ši metodika skyrėsi nuo pradiniame tyrime taikytos metodikos, kai dempingas buvo apskaičiuotas išskaidant visus susijusius duomenis pagal gamybos subjektų vidaus pardavimą, gamybos sąnaudas, pelningumą ir ES pardavimą. Pareiškėjas teigė, kad šios metodikos taikymas prieštarautų pagrindinio reglamento 11 straipsnio 9 daliai. Šis klausimas irgi bus aptartas plačiau (2.3 punkte).54.  Po galutinio faktų atskleidimo pateiktų pastabų, susijusių su dempingo skirtumu per PTL, analizė55.  Pareiškėjas pateikė keletą pastabų dėl įvairių skaičiavimo aspektų, pvz., gamybos sąnaudų, PBA išlaidų, pelno dydžio, normaliosios vertės ir koregavimų. Buvo atsižvelgta į visas šias pastabas ir prireikus ištaisytos kanceliarinės klaidos. Todėl buvo pakeistos galutinės išvados.56.  Be to, pareiškėjas paprašė Komisijos dempingo dydį išreikšti CIF verte, kurią jis pats nustatė šio tyrimo tikslais, todėl buvo padaryta nuoroda į pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį. Argumentas buvo grindžiamas tuo, kad muitinei nurodyta kaina yra perdavimo kaina, kuri galbūt galėtų būti teisinga kaina muitinės tikslais, bet tai nėra ta kaina, kuri turėtų būti naudojama apskaičiuojant dempingą antidempingo tyrime. Šis argumentas turėjo būti atmestas, nes eksporto kainos ir normaliosios vertės skirtumas, t. y. dempingo dydis turėtų būti išreikštas tuo pačiu pagrindu kaip ir tas dydis, kurį vėliau naudoja muitinė siekdama nustatyti mokėtiną muitą. Tai iš esmės yra CIF vertė, kurią pareiškėjas nurodė muitinei. Dėl to atliekant skaičiavimus buvo naudojamas pastarasis dydis.57.  Dėl gamybos sąnaudų apskaičiavimo – pareiškėjas prieštaravo Komisijos metodui, kai normaliajai vertei apskaičiuoti naudojama pagrindiniam sąnaudų elementui priskiriama vidutinė pirkimo iš nesusijusio tiekėjo kaina vietoj tam pačiam sąnaudų elementui priskiriamos faktinės kainos, sumokėtos susijusiam tiekėjui. Šis argumentas turėjo būti atmestas, nes susijusio tiekėjo nustatyta kaina buvo žymiai mažesnė už kainą, kurį už tas pačias žaliavas buvo sumokėta nepriklausomam tiekėjui. Todėl šios kainos negalima laikyti įprastomis rinkos sąlygomis taikoma kaina. Todėl šį išlaidų elementą reikėjo pakoreguoti.58.  Po faktų atskleidimo pareiškėjas teigė, kad į pakavimo išlaidas nebuvo nuosekliai atsižvelgta lyginant eksporto kainas su normaliosiomis vertėmis. Šis klausimas buvo išnagrinėtas ir prireikus ištaisytos kanceliarinės klaidos.59.  Pareiškėjas taip pat pateikė pastabų dėl konkrečios rūšies produkto eksporto sandėrių neįtraukimo. Šios rūšies produkto ES parduotas kiekis sudarė mažiau kaip 5 % pareiškėjo ES parduoto susijusio produkto kiekio per PTL. Šis argumentas turi būti atmestas, nes šios rūšies produktas nebuvo parduodamas vidaus rinkoje ir nebuvo pateiktos specifinės gamybos sąnaudos. Kadangi per PTL į ES buvo eksportuojamas mažas šios rūšies produkto kiekis, nuspręsta, kad nėra tikslinga apskaičiuoti normaliąją vertę remiantis kitų rūšių produkto gamybos sąnaudomis ir tokiu būdu atlikti koregavimą dėl produktų skirtumų.60.  Be to, kaip jau paaiškinta, visų pirma dėl dviejų svarbių dempingo skirtumo apskaičiavimo elementų, i) klausimo, ar CHEMK, KF ir RFAI sudaro vieną ūkio subjektą[6] ir ii) atskiro dempingo dydžio apskaičiavimo CHEMK atveju ir KF atveju[7], pareiškėjas, reaguodamas į galutinį faktų atskleidimą pateikė išsamių pastabų.61.  Dėl pirmo argumento ir visų pirma dėl pareiškėjo pareiškimų, pateiktų sureagavus į galutinį faktų atskleidimą, pateikiami šie pastebėjimai.62.  Pareiškėjas pakartojo savo poziciją, kad du eksportuojantys gamintojai ir susijęs komercinės veiklos subjektas RFAI priklauso tiems patiems naudos gavėjams ir yra jų kontroliuojami, todėl jis nebūtų savarankiškas ir paprasčiausiai turėtų laikytis savininkų nurodymų. Jis sutiko su visais 24 konstatuojamojoje dalyje išvardytais elementais, bet nepritarė tam, kaip institucijos juos įvertino, nes jie neturi įtakos tam, ar CHEMK, KF ir RFAI priklauso vienam ūkio subjektui.63.  Institucijos atmeta pareiškėjo pastabas. Jau minėti kriterijai, ypač juos vertinant visus kartu, yra pakankamai svarūs, kad būtų galima atmesti pareiškėjo argumentą. Visi 24 konstatuojamojoje dalyje išvardyti elementai rodo, kad esama grupės struktūros, pagal kurią visos bendrovės yra atskiri teisiniai subjektai, kuriuose KF ir CHEMK visiškai atliko eksportuojančių gamintojų funkciją (gamybos ir eksporto funkciją), o RFAI vykdo veiklą daugiausia kaip susijęs komercinės veiklos subjektas / importuotojas Europos Sąjungoje.64.  Dėl antro argumento – tyrimo peržiūros atveju šiuo klausimu nebūtina priimti galutinę poziciją. Taip yra dėl dviejų priežasčių. Pirma, net jeigu šis argumentas būtų priimtas (prieš tai atitinkamais atvejais priėmus 29 konstatuojamojoje dalyje minėtus argumentus), vis tiek būtų nustatyta, kad pareiškėjas vykdė dempingą ES rinkoje per PTL, o dempingo skirtumas siekė apie 13 %. Antra, kaip jau aiškinta, bet kokiu atveju šiuo metu neturima pakankamai įrodymų, kad būtų galima kalbėti apie ilgalaikį dempingo skirtumą per PTL.65.  Sąjungos pramonė, reaguodama į galutinį faktų atskleidimą, teigė, kad dėl peržiūros tyrimo pareiškėjo produktams taikomas muitas turėtų būti padidintas, nes laikantis prielaidos, kad visi pareiškėjo argumentai bus atmesti, nustatytas dempingo skirtumas per PTL buvo didesnis už taikomą muitą. Tačiau, kaip jau buvo paaiškinta, nėra pakankamai įrodymų dėl ilgalaikių aplinkybių pokyčių, todėl neįmanoma pagrįsti muito keitimo – nei jo didinimo, nei mažinimo.66.  Klausimo, ar esama ilgalaikių aplinkybių pokyčių, pateisinančių muito sumažinimą ar panaikinimą, analizė67.  Nepaisant to, kad, kaip jau minėta, kai kurie pareiškėjo argumentai buvo priimti, vis tiek buvo nustatyta, kad jis vykdė dempingą ES rinkoje per PTL, o dempingo skirtumas siekė mažiausiai 13 %. Be to, kaip bus paaiškinta toliau, bet kokiu atveju neturima pakankamai įrodymų, kad būtų galima kalbėti apie ilgalaikį dempingo skirtumą per PTL.68.  Pareiškėjas savo argumentus dėl ilgalaikių aplinkybių pokyčių buvimo priežasties pagrindė toliau nurodytais pareiškimais.69.  i) Pirma, pareiškėjas nurodė eksporto pardavimo struktūros pokyčius, dėl kurių, o kartu ir dėl naujų augančių rinkų paieškos padidėjo ferosilicio eksporto kainos visose eksporto rinkose, įskaitant ES, palyginti su kainomis per pradinį tyrimą. Tačiau pareiškėjas nepateikė pagrįstų įrodymų, rodančių ryšį tarp naujos bendrovių struktūros, naujų augančių rinkų paieškos ir didesnių kainų ES rinkoje. Tyrimo išvados irgi nerodo tokio ryšio. Priešingai – nors eksporto kainos per PTL buvo akivaizdžiai didesnės palyginti su nustatytomis kainomis pradinio tyrimo tiriamuoju laikotarpiu, jos vis tiek buvo itin nestabilios. Vienas pavyzdys: per PTL mažiausios ir didžiausios sandorio kainų už toną perkamiausio modelio ES rinkoje skirtumas siekė daugiau nei 100 %. Toks pat nestabilumas nustatytas ir vidaus rinkoje, bet ES rinkos kainų tendencija skyrėsi nuo vidaus rinkos kainų tendencijos. Tai taip pat pasakytina apie 12 mėnesių laikotarpį prieš PTL, kuris buvo atidžiai nagrinėtas tuo pačiu metu atliekant muito grąžinimo tyrimą. Atrodo, kad eksporto pardavimo kainos iš tikrųjų buvo panašios į pasaulinės rinkos kainas.70.  Po faktų atskleidimo pareiškėjas pateikė tuos pačius argumentus. Tačiau šį kartą vėl nebuvo pateikta pakankamai įrodymų. Todėl daroma išvada, kad šiuo metu nėra pakankamai duomenų, kad šios didesnės eksporto kainos yra ne kas kita kaip vyraujančių rinkos kainų (visų pirma ES rinkoje) per PTL pasekmė. Kitaip tariant, nepakanka įrodymų, kad pareiškėjo atlikti bendrovės eksporto struktūros pakeitimai buvo padidėjusių kainų priežastis ir dėl to tikėtina, kad ateityje kainų lygis išliks panašus (arba didesnis). Visų pirma priešingai nei nori pasakyti pareiškėjas, net ir tariant, kad dėl naujos struktūros grupė pradėjo dirbti veiksmingiau, tai nereiškia, kad ateityje jos eksporto į ES kainos bus didelės ir dėl to nebus vykdomas dempingas.71.  ii) Antra, pareiškėjas nurodė, kad jo eksporto į kitas rinkas kainos atitiko arba net viršijo jo pardavimo ES kainas. Siekiant geriau aprūpinti kitas rinkas buvo daug investuota. Todėl sumažinus arba panaikinus antidempingo priemones pareiškėjas nebūtų paskatintas didinti eksportą į ES ir (arba) sumažinti jo kainas.72.  Tačiau šio argumento nepakanka, kad būtų panaikintos arba sumažintos galiojančios priemonės. Primenama, kad net ir remiantis pačiu pareiškėju per PTL jis vykdė dempingą. Be to, pats pareiškėjas nurodė, kad ES išlieka viena iš jo tradicinių rinkų. Tą patvirtina tai, kad pareiškėjo pardavimo ES apimtis tebėra didelė; palyginus pardavimo apimtį su ES suvartojamu kiekiu per pradinio tyrimo tiriamąjį laikotarpį[8], ši apimtis atitiktų didelę rinkos dalį (5–20%, konfidencialumo sumetimais tikslių duomenų pateikti negalima).73.  Atskleidus faktus pareiškėjas pakartojo savo poziciją, kad naujos rinkos galimybės būtų siejamos ne su ES, bet kitomis rinkomis (Indijos, Azijos ir JAV). Tačiau pareiškėjas nepateikė jokių tvirtų įrodymų, pagrindžiančių jo rinkos strategijas. Tiek tebesantis dempingo skirtumas per PTL, tiek duomenų apie kitas rinkas trūkumas, tiek tarptautinių rinkų eksporto pardavimo kainų nestabilumas neleidžia patvirtinti šio argumento, todėl jis turi būti atmestas.74.  iii) Trečia, pareiškėjo nuomone, Rusijos vidaus rinka dėl didelės plieno gamybos išlieka viena iš svarbiausių jo rinkų ir tikimasi, kad panašaus produkto paklausa Rusijoje didės. Ferosilicio vidaus ir eksporto kainos irgi turėtų didėti žymiai greičiau nei gamybos sąnaudos. Todėl tikėtina, kad pareiškėjas dar labiau padidintų pardavimo apimtį vidaus rinkoje, taip pat dėl to, kad, pasak pareiškėjo, vienintelis kitas Rusijos gamintojas po paskutinio savininko pasikeitimo vykdytų gamybą siekdamas daugiausia patenkinti uždarojo naudojimo poreikius.75.  Net jeigu visi šie tvirtinimai būtų laikomi teisingais, išlieka akivaizdu, kad per PTL pareiškėjas vykdė dempingą, dempingo skirtumas buvo didelis, o kainos nestabilios. Be to, kaip jau buvo paaiškinta, iš pareiškėjo Europos Sąjungai parduoto kiekio nedarytina išvada, kad jis pasitraukė iš šios rinkos ar ketina greitu metu tai padaryti.76.  Pastabose, pateiktose atskleidus faktus, pareiškėjas teigė, kad vienintelis Komisijos atskleistuose faktuose pateiktas argumentas, paneigiantis vidaus rinkoje didėjančios paklausos svarbą – tai nustatytas didelis dempingo skirtumas. Be to, pareiškėjas toliau teigė, kad nors Komisija ir pripažino daugelį su Rusijos rinka susijusių svarbių pareiškimų, iš šių argumentų ji nepadarė tinkamos išvados.77.  Šie pareiškimai turi būti atmesti. Pirma, šio argumento neleidžia patvirtinti ne tik nustatytas dempingas, bet ir nustatytas kiekis. Antra, institucijos pažymi, kad Komisija nepripažino ir nepateikė vienareikšmiškų nepriklausomų duomenų, pagrindžiančių argumentą, kad tikimasi, jog nagrinėjamojo produkto paklausa Rusijoje išaugs, o grupės eksporto kainos augtų žymiai sparčiau nei gamybos sąnaudos.78.  iv) Ketvirta, pareiškėjas nurodė, kad daug metų jo ferosilicio gamybos vietos Rusijoje visu pajėgumu veikė ilgus metus, kad jis artimiausiu metu neketino padidinti bendrų ferosilicio gamybos pajėgumų ir kad nebuvo jokių faktų, rodančių priešingą padėtį.79.  Tačiau buvo pastebėta, kad po 2009 m. finansinės krizės pajėgumai buvo smarkai atnaujinti, ir pareiškėjas nurodė, kad pajėgumai išaugo 10 %–20 % (intervalas pateikiamas konfidencialumo sumetimais) palyginti su laikotarpiu iki 2009 m. finansinės krizės.80.  Atskleidus faktus pareiškėjas nurodė, kad nederėjo lyginti gamybos pajėgumų po PTL su pajėgumais per nagrinėjamąjį laikotarpį, nes pareiškėjas numatė 2009 m. finansinę krizę ir todėl jau buvo sumažinęs gamybos pajėgumus. Šis argumentas negali būti priimtas; nurodytas 10–20 % pajėgumų padidėjimas lyginant su 2009 m., o ne 2009 m., kai pajėgumai buvo labiausiai sumažėję. Be to, 2009 m. finansinė krizė dar negalėjo turėti poveikio pareiškėjo 2007 m. gamybos pajėgumams.81.  Išvada: nepakanka įrodymų, kad pasikeitusių aplinkybių pobūdis yra ilgalaikis82.  Atlikus pareiškėjo argumentų dėl ilgalaikio pasikeitusių aplinkybių pobūdžio analizę, glaustai išdėstytą pirmiau, padaryta išvada, kad šiuo metu neturima pakankamai įrodymų, kad pasikeitusių aplinkybių pobūdis yra ilgalaikis. Atrodo tikėtina, kad pareiškėjo eksporto kainos, o dėl to ir dempingo skirtumas toliau kis, visų pirma priklausomai nuo pasaulinės rinkos kainų pokyčių. Todėl galima laikyti, kad tam tikros pareiškėjo nurodytos pasikeitusios aplinkybės gali rodyti, kad pareiškėjo kainodara per PTL buvo ilgalaikio pobūdžio. Todėl daroma išvada, kad šiuo metu dar per anksti ir nepagrįsta sumažinti muito mokestį.83.  Įsipareigojimai84.  Pareiškėjas kartu su susijusiu importuotoju pasiūlė įsipareigojimą dėl kainų pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalį.85.  Atlikus tyrimą patvirtinta, kad produkto kaina buvo labai nestabili. Kaip jau minėta 42 konstatuojamojoje dalyje, buvo nustatyta, kad per PTL pareiškėjo pardavimo ES kainos labai įvairavo. Todėl nėra tinkama prisiimti įsipareigojimą dėl fiksuotos šio produkto kainos. Nors eksportuotojas siūlė indeksavimo metodą, nepavyko nustatyti ryšio tarp gatavo produkto kainos nestabilumo ir ypač siūlomo indeksacijos metodo, kadangi jis irgi yra susijęs su gatavu produktu ir kainomis, kurioms turėjo įtakos importas dempingo kaina. Todėl siūlomas indeksavimo metodas laikomas netinkamu.86.  Dėl bendrovės nurodytos rizikos – buvo nustatyta, kad dėl sudėtingos bendrovės struktūros labai padidėjo kryžminės kompensacijos rizika: per komercinės veiklos subjektą už Sąjungos ribų kitam susijusiam trečiosios šalies filialui be nagrinėjamojo produkto galėtų būti parduoti kiti produktai, o vėliau perparduoti Sąjungai.87.  Galiausiai, kadangi yra kelios šio produkto skirtingos kokybės atmainos ir jis importuojamas daugiausia nesupakuotas, muitinė negalėtų atskirti cheminių specifikacijų (kurioms gali reikėti taikyti skirtingas minimalias importo kainas) neatlikusi atskiros kiekvieno sandorio analizės, todėl stebėsena būtų labai sudėtinga arba neįmanoma.88.  Todėl pasiūlytas įsipareigojimas buvo atmestas.89.  Peržiūros baigimas90.  Atsižvelgiant į išvadas dėl dempingo ir tai, kad nebuvo įrodytas ilgalaikis pasikeitusių aplinkybių pobūdis, daroma išvada, kad akcinei bendrovei „Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant“ ir jos susijusiai akcinei bendrovei „Kuznetsk Ferroalloy Works“ turėtų būti toliau taikomas muitas, kurio dydis nustatytas pirminiame reglamente, t. y. 22,7 %.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisPagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 3 dalį inicijuota dalinė tarpinė antidempingo priemonių, taikomų importuojamam, inter alia , Rusijos kilmės ferosiliciui, peržiūra baigiama nekeičiant galiojančios antidempingo priemonės dydžio.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkas [1] OL L 343, 2009 12 21, p. 51.[2] OL L 55, 2008 2 28, p. 6.[3] OL C 290, 2010 10 27, p. 15.[4] Visų pirma žr. 2009 m. lapkričio 17 d. sprendimą byloje T 143/06 MTZ Polyfilms Ltd prieš Europos Sąjungos Tarybą, Rink. p. II-4133.[5] Kaip paaiškinta toliau, pirmą kartą CHEMK ir KF normalioji vertė bei eksporto kaina buvo apskaičiuotos ir palygintos atskirai. Kad būtų aiškiau šioje dalyje vietoj „pareiškėjo“ vartojamas žodis „bendrovė“, nes, kaip jau minėta, pareiškėjas reiškia CHEMK kartu su KF.[6] Žr. 23 konstatuojamąją dalį.[7] Žr. 27 konstatuojamąją dalį.[8] Institucijos naudoja duomenis apie ES suvartojimą per pradinio tyrimo tiriamąjį laikotarpį, o ne PTL. Taip daroma todėl, kad institucijos nepatikrino duomenų apie ES suvartojimą per PTL, nes šioje peržiūroje tiriamas tik dempingas ir nenagrinėjami žalos klausimai.


				|

		52013PC0578

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo dėl deleguotųjų ir įgyvendinimo įgaliojimų priimti tam tikras priemones suteikimo Komisijai, muitinės administracijos informacijos perdavimo tvarkos, valstybių narių keitimosi konfidencialiais duomenimis ir statistinės vertės apibrėžties iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 638/2004 dėl prekybos prekėmis tarp valstybių narių Bendrijos statistinių duomenų /* COM/2013/0578 final - 2013/0278 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO
APLINKYBĖS
Sutartyje dėl Europos Sąjungos
veikimo (toliau – SESV) skiriami įgaliojimai, kurie gali būti
deleguoti Komisijai priimti bendro pobūdžio ne teisėkūros
procedūra priimamus aktus, skirtus neesminėms konkretaus
teisėkūros procedūra priimto akto nuostatoms papildyti ar iš
dalies pakeisti, kaip nustatyta SESV 290 straipsnio 1 dalyje (deleguotieji
aktai), ir Komisijai suteikiami įgyvendinimo įgaliojimai priimti
vienodas teisiškai privalomų Sąjungos aktų įgyvendinimo
sąlygas, kaip nustatyta SESV 291 straipsnio 2 dalyje (įgyvendinimo
aktai).
Atsižvelgdama į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento
ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos
valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo
įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji
principai[1],
Komisija įsipareigojo[2]
remdamasi Sutartyje nustatytais kriterijais persvarstyti teisėkūros
procedūra priimtus aktus, kuriuose dabar yra nuorodos į reguliavimo
procedūrą su tikrinimu.
Apskritai siekiama iki Parlamento septintosios
kadencijos pabaigos (2014 m. birželio mėn.) iš visų
teisėkūros procedūra priimtų dokumentų pašalinti visas
nuostatas, kuriomis daroma nuoroda į reguliavimo procedūrą su
tikrinimu.
Derinant 2004 m. kovo 31 d. Europos
Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 638/2004 dėl prekybos
prekėmis tarp valstybių narių Bendrijos statistinių
duomenų, panaikinantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3330/91[3] su naujomis SESV
taisyklėmis, tuo reglamentu Komisijai suteikti įgyvendinimo
įgaliojimai turėtų būti įtvirtinti, suteikiant
įgaliojimus Komisijai priimti deleguotuosius ir (arba) įgyvendinimo
aktus.
Be to, siūloma tam tikrų kitų
pakeitimų, kurie padėtų geriau rengti ES vidaus prekybos
statistiką.
2.           KONSULTACIJŲ
SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
Konsultuotasi su Valstybių narių tarpusavio prekybos
prekėmis statistikos komitetu ir Europos statistikos sistemos komitetu.
Poveikio vertinti nereikėjo.
3.           TEISINIAI
PASIŪLYMO ASPEKTAI
Siūlomų veiksmų santrauka
·      i) Derinimas
Šiuo pasiūlymu iš esmės siekiama iš
dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 638/2004 ir suderinti jį su
naujomis institucinėmis aplinkybėmis.
Visų pirma siekiama nustatyti, kokie
įgaliojimai suteikti Komisijai, ir nustatyti tinkamą priemonių
tvirtinimo naudojantis tais įgaliojimais tvarką.
Dėl Reglamento (EB) Nr. 638/2004
siūloma suteikti Komisijai įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus
dėl specifinėms prekėms ar vežimui taikomų skirtingų
arba specifinių taisyklių, ataskaitinio laikotarpio koregavimo,
Intrastato aprėpties lygio koregavimo, 10 straipsnio 4 dalyje
nurodytų ribų nustatymo sąlygų apibrėžimo, teiktinos
mažų atskirų sandorių informacijos paprastinimo sąlygų
nustatymo, suvestinių duomenų nustatymo ir kriterijų, kuriuos
turėtų atitikti įverčių rezultatai, nustatymo.
Be to, siūloma suteikti Komisijai
įgyvendinimo įgaliojimus, kad ji galėtų pagal Reglamento
(ES) Nr. 182/2011 5 straipsnį, nustatyti Intrastato informacijos
rinkimo tvarką, visų pirma dėl taikytinų kodų,
techninių metinės prekybos statistikos pagal veiklos charakteristikas
rengimo ir bet kokių priemonių, kurių gali reikėti norint
užtikrinti, kad perduodama statistika atitiktų kokybės kriterijus.
·      ii) Papildomi pakeitimai
Supaprastinus muitinio įforminimo
sistemas muitinių lygmeniu neberenkama statistinė informacija apie
prekes, kurių muitinis įforminimas atliekamas. Norint užtikrinti ES
vidaus prekybos statistikos kokybę ir aprėptį, siūloma
rinkti informaciją apie šių prekių vežimą per Intrastato
sistemą.
Be to, ES vidaus prekybos statistikos kokybei
ir bendram sistemos veiksmingumui galėtų būti naudinga, jei
atitinkamos valstybių narių valdžios institucijos aktyviau
keistųsi konfidencialiais duomenimis. Šiais duomenimis būtų
dalijamasi tik statistikos reikmėms, todėl tai turėtų
būti aiškiai leista.
Visos Sąjungos lygmens prekybos
prekėmis statistikos reikmėms reikia vienodos duomenų elemento
„statistinė vertė“ apibrėžties. Todėl siūloma
suderinti ES vidaus prekybos statistikoje ir ES išorės prekybos
statistikoje taikomas šio elemento apibrėžtis.
·      iii) Europos statistikos sistemos supaprastinimas
2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente
(EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos[4] Europos statistikos sistema
(ESS) apibrėžiama kaip Europos statistikos institucijos, tai yra Komisijos
(Eurostato), ir nacionalinių statistikos institucijų (NSI) bei
kitų nacionalinių valdžios institucijų, kurios kiekvienoje
valstybėje narėje yra atsakingos už Europos statistikos
plėtojimą, rengimą ir sklaidą, partnerystė.
Reglamento (EB) Nr. 223/2009 7 straipsniu įsteigtas Europos
statistikos sistemos komitetas (ESSK) yra bendrasis visos ESS komitetas. Jis
padeda Komisijai naudotis įgyvendinimo įgaliojimais tam tikrose
statistikos srityse. Joms nepriklauso tarptautinės
prekybos prekėmis statistika.
Šioje srityje Komisijai
padeda Valstybių narių tarpusavio prekybos prekėmis statistikos
komitetas (Intrastato komitetas), kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 638/2004
14 straipsnyje.
Komisija siūlo nustatyti naują aiškią piramidės
formos ESS struktūrą, kurioje svarbiausias strateginis organas
būtų ESSK ir kuri užtikrintų geresnį koordinavimą ir
partnerystę. Vienas iš šio paprastinimo aspektų – suteikti Europos
statistikos sistemos komitetui komiteto procedūros įgaliojimus.
2012 m. vasario mėn.[5]
ESSK šiam naujam požiūriui pritarė.
Todėl taip pat siūloma iš dalies
keisti Reglamentą (EB) Nr. 638/2004, nuorodą į Intrastato
komitetą pakeičiant nuoroda į ESSK.
·      Teisinis pagrindas
Sutarties dėl Europos Sąjungos
veikimo 338 straipsnio 1 dalis.
·      Pasirinkta priemonė
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas
4.           POVEIKIS
BIUDŽETUI
Šis pasiūlymas neturi poveikio ES
biudžetui.
5.           NEPRIVALOMI ELEMENTAI
Nėra.
·      Europos ekonominė erdvė
Netaikoma.
2013/0278 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo dėl deleguotųjų ir
įgyvendinimo įgaliojimų priimti tam tikras priemones suteikimo
Komisijai, muitinės administracijos informacijos perdavimo tvarkos,
valstybių narių keitimosi konfidencialiais duomenimis ir
statistinės vertės apibrėžties iš dalies keičiamas
Reglamentas (EB) Nr. 638/2004 dėl prekybos prekėmis tarp
valstybių narių Bendrijos statistinių duomenų
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 338 straipsnio 1 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo
akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)       įsigaliojus
Sutarčiai dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – Sutartis) Komisijai
suteiktus įgaliojimus reikėtų suderinti su Sutarties 290 ir 291
straipsniais;
(2)       Atsižvelgdama į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento
ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos
valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo
įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji
principai[6],
Komisija įsipareigojo[7]
remdamasi Sutartyje nustatytais kriterijais persvarstyti teisėkūros
procedūra priimtus aktus, kuriuose dabar yra nuorodos į reguliavimo
procedūrą su tikrinimu;
(3)       2004 m. kovo 31 d.
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 638/2004 dėl
prekybos prekėmis tarp valstybių narių Bendrijos
statistinių duomenų, panaikinančiu Tarybos reglamentą (EEB)
Nr. 3330/91[8],
Komisijai suteikiami įgaliojimai įgyvendinti tam tikras to reglamento
nuostatas;
(4)       derinant Reglamentą (EB)
Nr. 638/2004 su naujomis Sutarties taisyklėmis, Komisijai suteiktus
įgyvendinimo įgaliojimus reikėtų įtvirtinti suteikiant
Komisijai įgaliojimus priimti deleguotuosius ir (arba) įgyvendinimo
aktus;
(5)       norint tinkamai patenkinti
naudotojų statistinės informacijos poreikius, nenustatant pernelyg
didelės naštos ekonominės veiklos vykdytojams, atsižvelgti į
dėl metodinių priežasčių būtinus pokyčius ir
poreikį nustatyti veiksmingą duomenų rinkimo ir statistikos
rengimo sistemą, pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai
reikėtų suteikti įgaliojimus priimti aktus dėl
specifinėms prekėms ar vežimui taikomų skirtingų arba
specifinių taisyklių, ataskaitinio laikotarpio koregavimo, Intrastato
aprėpties lygio koregavimo, 10 straipsnio 4 dalyje nurodytų ribų
nustatymo sąlygų apibrėžimo, teiktinos mažų atskirų
sandorių informacijos paprastinimo sąlygų nustatymo,
suvestinių duomenų nustatymo ir kriterijų, kuriuos
turėtų atitikti įverčių rezultatai, nustatymo;
(6)       ypač svarbu, kad
atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai
konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Rengdama ir sudarydama
deleguotuosius aktus, Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami
dokumentai tuo pačiu metu, laiku ir tinkamai būtų perduodami
Europos Parlamentui ir Tarybai;
(7)       Komisija turėtų
užtikrinti, kad tais deleguotaisiais aktais valstybėms narėms ir
vienetams respondentams nebūtų nustatoma didelė papildoma
administracinė našta;
(8)       siekiant užtikrinti vienodas
Reglamento (EB) Nr. 638/2004 įgyvendinimo sąlygas, Komisijai
turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, kad ji
galėtų nustatyti informacijos rinkimo tvarką, visų pirma
dėl taikytinų kodų, metinės prekybos statistikos pagal
veiklos charakteristikas rengimo techninių nuostatų ir bet kokių
priemonių, būtinų norint užtikrinti, kad perduodamos statistikos
kokybė atitiktų kokybės kriterijus; šiais įgaliojimais
turėtų būti naudojamasi pagal Reglamentą (ES) Nr. 182/2011;
(9)       valstybių
narių tarpusavio prekybos prekėmis
statistikos komitetas (Intrastato komitetas), nurodytas Reglamento (EB) Nr. 638/2004
14 straipsnyje, pataria Komisijai ir padeda jai naudotis įgyvendinimo
įgaliojimais;
(10)     vadovaujantis naujosios
Europos statistikos sistemos (toliau – ESS) struktūros, kuria siekiama
tobulinti koordinavimą ir partnerystę aiškioje piramidės formos
ESS struktūroje, strategija, Komisijai
turėtų patarti ir padėti naudotis įgyvendinimo
įgaliojimais 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentu (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos[9] įsteigtas Europos
statistikos sistemos komitetas (toliau – ESSK);
(11)     todėl Reglamentas (EB)
Nr. 638/2004 turėtų būti iš dalies pakeistas, nuorodą
į Intrastato komitetą pakeičiant nuoroda į ESSK;
(12)     supaprastinus muitinio
įforminimo sistemas muitinių lygmeniu neberenkama statistinė
informacija apie prekes, kurių muitinis įforminimas atliekamas.
Norint užtikrinti, kad šie duomenys būtų įtraukti, jų
vežimą reikėtų įtraukti į Intrastato sistemą;
(13)     valstybėms narėms
turėtų būti leista keistis konfidencialiais duomenimis,
susijusiais su ES vidaus prekybos statistika, kad ši statistika būtų
plėtojama, rengiama ir skleidžiama veiksmingiau arba jos kokybė
pagerėtų;
(14)     reikėtų aiškiau
apibrėžti statistinę vertę ir suderinti jos apibrėžtį
su ES išorės prekybos statistikoje taikoma apibrėžtimi;
(15)     remiantis proporcingumo
principu, reikia ir tinkama nustatyti muitinės administracijos
informacijos perdavimo ir VN keitimosi konfidencialiais duomenimis taisykles ir
statistinės vertės apibrėžtį, taikomą ES vidaus
prekybos statistikoje. Vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties
5 straipsnio 4 dalimi šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina
nurodytiems tikslams pasiekti;
(16)     teisiniam tikrumui užtikrinti
šiuo reglamentu neturėtų būti daromas poveikis priemonių
priėmimo procedūroms, inicijuotoms, bet nebaigtoms prieš
įsigaliojant šiam reglamentui;
(17)     todėl Reglamentas (EB)
Nr. 638/2004 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamentas (EB) Nr. 638/2004 iš dalies keičiamas taip:
1) 3 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:
„4. Komisijai suteikiami įgaliojimai
pagal 13a straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl skirtingų
ar specifinių taisyklių, taikomų specifinėms prekėms
ar vežimui.“
2)
5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)         1 dalyje
išbraukiamas žodis „Bendrijos“.
b)         2 dalis pakeičiama taip:
„2. Bent kartą per mėnesį
muitinė tiesiogiai teikia nacionalinėms valdžios institucijoms
statistinę informaciją apie prekių, kurių muitinės ar
mokesčių reikmėms naudojamas bendrasis administracinis dokumentas,
išsiuntimus ir gavimus.“
c)         Įterpiama ši 2a dalis:
„2a. Kiekvienos valstybės narės
atsakinga muitinės administracija savo iniciatyva ar nacionalinei valdžios
institucijai paprašius pateikia nacionalinei valdžios institucijai visą
turimą informaciją, kuria būtų galima pagerinti statistikos
kokybę.“
3)         6 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
„2. Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 13a straipsnį
priimti deleguotuosius aktus dėl ataskaitinio laikotarpio koregavimo, kad
būtų atsižvelgiama į sąsają su pridėtinės
vertės mokesčiu (PVM) ir muitinės įsipareigojimais.“
4)         9 straipsnio 1
dalies antra pastraipa pakeičiama taip:
„Priede pateikiamos e–h punktuose nurodytų statistinių
duomenų apibrėžtys. Komisija įgyvendinimo aktais nustato šios
informacijos rinkimo tvarką, visų pirma taikytinus kodus.
Šie
įgyvendinimo aktai priimami laikantis 14 straipsnio 2 dalyje nurodytos
nagrinėjimo procedūros.“
5)         Įterpiamas
šis 9a straipsnis:
„9a
straipsnis
Keitimasis
konfidencialiais duomenimis
Valstybių narių atitinkamoms valdžios
institucijoms leidžiama tik statistikos reikmėms keistis konfidencialiais
duomenimis, kaip nustatyta 2009 m. kovo 11 d. Europos
Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos
statistikos(*), jei keičiantis šiais duomenimis padedama veiksmingiau
plėtoti, rengti ir skleisti Europos statistiką, susijusią su
valstybių narių tarpusavio prekyba prekėmis, arba gerinama šios
statistikos kokybė.
Konfidencialius duomenis
gavusios nacionalinės valdžios institucijos šią informaciją
tvarko konfidencialiai ir naudoja tik statistikos reikmėms.“
(*) OL L 87, 2009 3 31, p. 164.“
6)         10 straipsnis iš
dalies keičiamas taip:
a)         3 dalies antra
pastraipa pakeičiama taip:
„Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 13a straipsnį priimti
deleguotuosius aktus dėl šio Intrastato aprėpties lygio koregavimo
pagal techninius ir ekonominius pokyčius, jei įmanoma, juos
sumažinant tiek, kiek tai neprieštarauja galiojantiems statistikos kokybės
rodikliams ir standartams.“
b)         4 dalies antra
pastraipa pakeičiama taip:
„Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 13a straipsnį priimti
deleguotuosius aktus dėl šių ribų nustatymo sąlygų.“
c)         5 dalis
pakeičiama taip:
„5. Esant tam tikroms kokybės reikalavimus atitinkančioms
sąlygoms, valstybės narės gali supaprastinti informaciją,
teikiamą apie mažus atskirus sandorius. Komisijai suteikiami įgaliojimai
pagal 13a straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl šių
sąlygų nustatymo.“
7)         12 straipsnis iš
dalies keičiamas taip:
a)         1 dalies a
punktas pakeičiamas taip:
„a) per 40 kalendorinių dienų nuo ataskaitinio mėnesio
pabaigos – suvestinius duomenis, kuriuos turi apibrėžti Komisija.
Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 13a straipsnį priimti
deleguotuosius aktus dėl šių suvestinių duomenų nustatymo.“
b)         2 dalis
pakeičiama taip:
„2. Valstybės narės perduoda Komisijai (Eurostatui)
mėnesinius rezultatus, kurie aprėpia jų bendrąją
prekybą prekėmis, prireikus panaudodamos įverčius.
Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 13a straipsnį priimti
deleguotuosius aktus dėl kriterijų, kuriuos šie įverčių
rezultatai turi atitikti.“
c)         4 dalies
trečia pastraipa pakeičiama taip:
„Komisija įgyvendinimo aktais nustato šios statistikos rengimo
technines nuostatas.
Šie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 14 straipsnio 2 dalyje
nurodytos nagrinėjimo procedūros.“
8)         13 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:
„4. Komisija įgyvendinimo aktais priima priemones, kurių
reikia statistikos, teikiamos pagal kokybės kriterijus, kokybei
užtikrinti.
Šie
įgyvendinimo aktai priimami laikantis 14 straipsnio 2 dalyje nurodytos
nagrinėjimo procedūros.“
9)         Įterpiamas šis 13a straipsnis:
„13a
straipsnis
Įgaliojimų delegavimas
1.         Įgaliojimai priimti
deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis
sąlygomis.
2.         Naudodamasi 3 straipsnio 4 dalimi,
6 straipsnio 2 dalimi, 10 straipsnio 3, 4 ir 5 dalimis, 12 straipsnio 1 dalies
a punktu ir 2 dalimi suteiktais įgaliojimais Komisija užtikrina, kad
deleguotaisiais aktais valstybėms narėms ir respondentams
nebūtų nustatoma didelė papildoma administracinė našta.
3.         3 straipsnio 4 dalyje, 6 straipsnio
2 dalyje, 10 straipsnio 3, 4 ir 5 dalyse, 12 straipsnio 1 dalies a punkte ir 2
dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai
suteikiami neribotam laikotarpiui nuo [(Leidinių biuras: įrašyti
tikslią reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos nuostatos,
įsigaliojimo datą)].
4.         Europos Parlamentas arba Taryba
gali bet kada atšaukti 3 straipsnio 4 dalyje, 6 straipsnio 2 dalyje, 10
straipsnio 3, 4 ir 5 dalyse, 12 straipsnio 1 dalies a punkte ir 2 dalyje
nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų
atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti
deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo
paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba
vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau
galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
5.         Apie priimtą
deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos
Parlamentui ir Tarybai.
6.         Pagal 3 straipsnio 4 dalį, 6
straipsnio 2 dalį, 10 straipsnio 3, 4 ir 5 dalis, 12 straipsnio 1 dalies a
punktą ir 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo
atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai
apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia
prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos
Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš.
Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas
dviem mėnesiais.“
10) 14 straipsnis pakeičiamas taip:
„14 straipsnis
Komitetas
1.         Komisijai padeda Europos
statistikos sistemos komitetas, įsteigtas pagal Reglamentą (EB)
Nr. 223/2009. Šis komitetas yra komitetas, nurodytas 2011 m. vasario 16 d.
Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos
valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo
įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji
principai(*).
2.         Kai daroma nuoroda į šią
dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
_________________________
(*) OL L 55, 2011 2 28, p. 13.“
11) Priedo 3 dalies b punktas
pakeičiamas taip:
„b) statistinė vertė –
nacionaliniame valstybės narės pasienyje apskaičiuota
vertė. Ji grindžiama apmokestinamąja verte arba, jei taikoma, ją
pakeičiančia verte. Į ją įtrauktos tik šalutinės
išlaidos (krovinio vežimas, draudimas), išsiuntimo atveju patirtos
kelionės valstybės narės siuntėjos teritorija metu, gavimo
atveju – kelionės už valstybės narės gavėjos teritorijos
ribų metu. Išsiuntimo atveju tai yra FOB (franko laivo denis) vertė,
gavimo atveju – CIF (kaina, draudimas ir frachtas) vertė.
2 straipsnis
Šis reglamentas nedaro poveikio priemonių
priėmimo procedūroms, nurodytoms Reglamente (EB) Nr. 638/2004,
kurios buvo inicijuotos, bet nebaigtos prieš įsigaliojant šiam
reglamentui.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja
dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir
tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
[1]               OL L 55, 2011 2 28,
p. 13.
[2]               OL L 55, 2011 2 28, p. 19.
[3]               OL L 102, 2004 4 7, p. 1.
[4]               OL L 87, 2009 3 31, p. 164.
[5]               2012 m. vasario 12 d. 12-asis ESSK
posėdis.
[6]               OL L 55, 2011 2 28,
p. 13.
[7]               OL L 55, 2011 2 28, p. 19.
[8]               OL L 102, 2004 4 7, p. 1.
[9]               OL L 87, 2009 3 31, p. 164.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 05 04
            COM(2016) 241 final
            2016/0128(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS REGLAMENTAS
            kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2016/72 nuostatos, susijusios su paprastųjų tobių žvejybos galimybėmis tam tikruose Sąjungos vandenyse

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindas ir tikslai

               Tarybos reglamentu (ES) 2016/72 2016 metams nustatytos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos laivams. Šios žvejybos galimybės jų galiojimo laikotarpiu paprastai keliskart iš dalies keičiamos.

               •Derėjimas su dabar galiojančiomis šios politikos srities nuostatomis

               Siūlomos priemonės yra parengtos atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos tikslus ir taisykles ir dera su Europos Sąjungos vykdoma darnaus vystymosi politika.

               •Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

               Siūlomos priemonės dera su kitomis Sąjungos politikos sritimis, visų pirma su aplinkos srities politika.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               Šio pasiūlymo teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 3 dalis.

               Sąjungos prisiimti tausaus gyvųjų vandens išteklių naudojimo įsipareigojimai susiję su naujojo pagrindinio BŽP reglamento 2 straipsnyje nustatytais įsipareigojimais.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

               Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai, kaip nurodyta Sutarties 3 straipsnio 1 dalies d punkte. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.

               •Proporcingumo principas

                  Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šios priežasties: BŽP yra bendroji politika. Pagal Sutarties 43 straipsnio 3 dalį Taryba privalo priimti žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo priemones.

               •Priemonės pasirinkimas

               Siūloma priemonė – reglamentas.

               3.EX-POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTAISIAIS SUBJEKTAIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               Galiojančių teisės aktų ex-post vertinimas ir tinkamumo patikros

                  Netaikoma.

               •Konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais

                  Pasiūlyme atsižvelgiama į suinteresuotųjų subjektų ir nacionalinių administracijų pastabas.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Pasiūlymas grindžiamas Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) mokslinėmis rekomendacijomis.

               •Poveikio vertinimas

               Žvejybos galimybių reglamento taikymo sritis apribota Sutarties 43 straipsnio 3 dalimi.

               •Reglamentavimo kokybė ir paprastinimas

                  Netaikoma.

               •Pagrindinės teisės

                  Netaikoma.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Siūlomos priemonės neturės poveikio biudžetui.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Išsamus konkrečių šio pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

               Siūlomais pakeitimais siekiama iš dalies pakeisti Reglamentą (ES) 2016/72, kaip išdėstyta toliau.

               Reglamente (ES) 2016/72 su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (ES) 2016/458, nustatytas paprastųjų tobių bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK) ICES IIa bei IIIa kvadratų ir ICES IV parajonio Sąjungos vandenyse buvo 79 219 tonų, o nustatyta paprastųjų tobių leidžiamo sužvejoti kiekio riba 1-ame valdymo rajone buvo 13 000 tonų. Paprastasis tobis yra trumpai gyvenančių žuvų rūšis, o stebėjimo realiuoju laiku rezultatai gaunami tik gegužės mėn. viduryje. BLSK šiame rajone dabar turi būti iš dalies pakeistas atsižvelgiant į šiuos rezultatus ir į naujausias ICES rekomendacijas.

               2016/0128 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS REGLAMENTAS

               kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2016/72 nuostatos, susijusios su paprastųjų tobių žvejybos galimybėmis tam tikruose Sąjungos vandenyse

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Tarybos reglamentu (ES) 2016/72
                  1
                2016 metams nustatytos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos laivams;

               (2)paprastųjų tobių žvejybos galimybių ICES IIa bei IIIa kvadratuose ir ICES IV parajonyje valdymo tikslais Reglamento (ES) 2016/72 IID priede apibrėžti septyni valdymo rajonai, kuriuose taikomi konkretūs sužvejojamo kiekio apribojimai;

               (3)Reglamente (ES) 2016/72 su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (ES) 2016/458
                  2
               , nustatytas paprastųjų tobių bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK) ICES IIa ir IIIa kvadratų ir ICES IV parajonio Sąjungos vandenyse buvo 79 219 tonų, o 1-ame valdymo rajone nustatyta paprastųjų tobių leidžiamo sužvejoti kiekio riba buvo 13 000 tonų. Tie sužvejojamo kiekio apribojimai dabar turėtų būti iš dalies pakeisti remiantis stebėjimo realiuoju laiku rezultatais ir atsižvelgiant į naujausias ICES mokslines rekomendacijas, kad būtų sudarytos sąlygos optimaliai šių išteklių žvejybai;

               (4)todėl Reglamentas (ES) 2016/72 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

               (5)kadangi sužvejojamo kiekio apribojimų pakeitimai turi įtakos Sąjungos laivų ekonominei veiklai ir jų žvejybos sezono planavimui, šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto po jo paskelbimo;

               (6)Reglamente (ES) 2016/72 nustatyti sužvejojamo kiekio apribojimai taikomi nuo 2016 m. sausio 1 d. Todėl šio reglamento nuostatos dėl sužvejojamo kiekio apribojimų turėtų taip pat būti taikomos nuo tos datos. Toks taikymas atgaline data nedaro poveikio teisinio tikrumo ir teisėtų lūkesčių apsaugos principams, kadangi atitinkamos žvejybos galimybės dar nėra išnaudotos;

               PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

               1 straipsnis
                  Reglamento (ES) 2016/72 pakeitimai

               Reglamento (ES) 2016/72 IA priedo įrašas, skirtas paprastiesiems tobiams (Ammodytes spp.) IIa, IIIa ir IV zonų Sąjungos vandenyse, pakeičiamas taip:

                        Rūšis

                        Paprastieji tobiai

                        Zona

                        IIa, IIIa ir IV zonų Sąjungos vandenys (1)

                        Ammodytes spp.

                        Danija

                        p. m.

                        (2)

                        Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.

                        Jungtinė Karalystė

                        p. m.

                        (2)

                        Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.

                        Vokietija

                         p. m.

                        (2)

                        Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.

                        Švedija

                        p. m.

                        (2)

                        Sąjunga

                        p. m.

                        BLSK

                        p. m.

                        (1)

                        Išskyrus vandenis, esančius šešių jūrmylių atstumu nuo Jungtinės Karalystės bazinių linijų prie Šetlando, Fero salos ir Fulos.

                        (2)

                        Nedarant poveikio įpareigojimui iškrauti visą laimikį, sužvejotų paprastųjų gelsvapelekių plekšnių, paprastųjų merlangų ir atlantinių skumbrių kiekiai gali būti įskaičiuoti kaip ne daugiau nei 2 % kvotos (OT1/*2A3A4), jei šie sužvejoti kiekiai ir tų rūšių priegauda iš viso sudaro ne daugiau kaip 9 % šios paprastųjų tobių kvotos, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 8 dalyje.

                        Specialioji sąlyga: laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnius nei toliau nurodyti kiekius galima sužvejoti šiuose IID priede apibrėžtuose paprastųjų tobių išteklių valdymo rajonuose:

                        Zona: paprastųjų tobių išteklių valdymo rajonų Sąjungos vandenys

                        1

                         2

                        3

                        4

                        5

                        6

                        7

                        (SAN/234_1)

                        (SAN/234_2)

                        (SAN/234_3)

                        (SAN/234_4)

                        (SAN/234_5)

                        (SAN/234_6)

                        (SAN/234_7)

                        Danija

                        p. m.

                        4 717

                        59 428

                        5 659

                         0

                         206

                         0

                        Jungtinė Karalystė

                        p. m.

                         103

                        1 299

                         124

                         0

                         5

                         0

                        Vokietija

                        p. m.

                         7

                         91

                         9

                         0

                         0

                         0

                        Švedija

                        p. m.

                         173

                        2 182

                         208

                         0

                         8

                         0

                        Sąjunga

                        p. m.

                        5 000

                        63 000

                        6 000

                         0

                         219

                         0

                        Iš viso

                        p. m.

                        5 000

                        63 000

                        6 000

                         0

                         219

                         0

               2 straipsnis
                  Įsigaliojimas

               Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               Jis taikomas nuo 2016 m. sausio 1 d.

               Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  2016 m. sausio 22 d. Tarybos reglamentas (ES) 2016/72, kuriuo 2016 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2015/104 (OL L 22, 2016 1 28, p. 1).

                     (2)
                  2016 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentas (ES) 2016/458, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2016/72 nuostatos, susijusios su tam tikromis žvejybos galimybėmis (OL L 80, 2016 3 31, p. 1).


Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0541

Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 708/2007 dėl svetimų ir nevietinių rūšių panaudojimo akvakultūroje {SEC(2009)1347}  /* KOM/2009/0541 galutinis - CNS 2009/0153 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 15.10.2009KOM(2009) 541 galutinis2009/0153 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 708/2007 dėl svetimų ir nevietinių rūšių panaudojimo akvakultūroje{SEC(2009)1347}AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS-  Pasiūlymo pagrindas ir tikslaiTarybos reglamentas (EB) Nr. 708/2007 dėl svetimų ir nevietinių rūšių panaudojimo akvakultūroje priimtas 2007 m. liepos 11 d. Jame nustatyti su svetimomis ir nevietinėmis rūšimis susijusios akvakultūros veiklos pagrindai, siekiant įvertinti ir kuo labiau sumažinti galimą šių ir susijusių netikslinių rūšių poveikį vandens buveinėms. Minėtame reglamente numatyta sukurti nacionalinio lygmens leidimų sistemą.To reglamento 2 straipsnio 7 dalyje numatyta, kad, remiantis nauja moksline informacija ir konsultacijomis, turėti to paties reglamento III skyriuje nurodytą leidimą uždaruose akvakultūros objektuose atlikti introdukciją ir perkėlimą vėliau gali būti nereikalaujama.Pagal Šeštąją bendrąją programą buvo finansuojami bendri veiksmai pavadinimu „Svetimų akvakultūros rūšių poveikis aplinkai“ (IMPASSE projektas). Bendrasis jo tikslas – parengti aplinkai naudingos veiklos, susijusios su akvakultūros gyvūnų introdukcija ir perkėlimu, gaires. Be to, ypatingas dėmesys skirtas įvertinti, ar šiuolaikiniai sausumoje įrengti uždari akvakultūros objektai galėtų būti laikomi biologiškai saugiais ir kiek Bendrijos taisyklėse gyvūnų judėjimas, kai jie perkeliami į šiuos objektus, gali būti atskirtas nuo gyvūnų judėjimo, kai jie perkeliami į atvirus akvakultūros objektus.Neseniai pateiktoje galutinėje IMPASSE projekto ataskaitoje suformuluota praktinė uždarų akvakultūros objektų apibrėžtis. Tokiuose objektuose su svetimomis rūšimis susijusios rizikos laipsnis galėtų būti gerokai, gal net iki priimtino lygio, sumažintas, jei transportuojant būtų atsižvelgiama į tikslinių ir netikslinių organizmų ištrūkimo pavojų ir jei priimančiajam objektui būtų taikomi aiškiai apibrėžti protokolai. Tai reiškia, kad, tam tikromis sąlygomis, turėti leidimą tokiuose objektuose atlikti introdukciją ir perkėlimą galėtų būti nereikalaujama. Įgyvendinant IMPASSE projektą suformuluota uždaro akvakultūros objekto apibrėžtis išsamesnė ir griežtesnė už šiuo metu galiojančią Tarybos reglamento (EB) Nr. 708/2007 3 straipsnio 3 dalyje pateikiamą apibrėžtį. Naujojoje apibrėžtyje išvardytos svarbiausios uždaram akvakultūros objektui privalomos savybės, kuriomis siekiama užtikrinti to objekto biologinį saugumą.Remiantis IMPASSE rezultatais, uždara sistema – akvakultūros objektas, kuriame įrengta (-os) tokia (-ios) nuotėkio sistema (-os), kuri (-ios) nesusisiekia su atvirais vandenimis iki vanduo patikrinamas, perfiltruojamas arba perkošiamas ir išvalomas, kad iš objekto neištrūktų nei auginami, nei susiję organizmai.Uždarose atskyrimo sistemose įdiegta speciali užtvarų sistema, užtikrinanti, kad laukiniai vandens organizmai neturėtų kontakto su auginamais organizmais. Uždaruose objektuose paprastai įrengiamos recirkuliacijos sistemos. Tikimybė, kad per tokias sistemas organizmai išrūktų, labai maža (Occhipinti et al., 2008 m.). Didžiausias pavojus, kad organizmai ištrūks, kyla tada, kai jie perkeliami į objektą arba iš jo.Įrengus šias sistemas kietosios atliekos nepatenka į vandens aplinką ir nėra pavojaus, kad tiksliniai ar netiksliniai organizmai iš objekto ištrūks. Tikimasi, kad įrengus šias sistemas auginami vandens organizmai bus apsaugoti nuo laukinių vandens organizmų platinamų ligų ir parazitų (ir atvirkščiai), o ūkiai nepatirs nuostolių dėl aplinkos veiksnių, tokių kaip potvyniai, plėšrūnai (pvz., paukščiai), vagystės ir vandalizmas.Pagrindinės savybės: fizinė užtvara, skirianti laukinius ir auginamus organizmus; kietųjų atliekų tvarkymas; tinkamas negyvų organizmų šalinimas; įleidžiamo ir išleidžiamo vandens stebėjimas ir valymas,Apibrėžiant šias sistemas turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad vanduo – ne vienintelė terpė, kuria gali plisti parazitai bei ligos ir patekti kitos rūšys. Tam palankios sąlygos sudaromos, pavyzdžiui, naudojantis transportavimo sistemomis arba netinkamai šalinant atliekas.Todėl, tam tikromis sąlygomis, reikalavimas turėti leidimą aiškiai apibrėžtuose ir biologiškai saugiuose uždaruose akvakultūros objektuose atlikti svetimų ir nevietinių rūšių perkėlimą būtų netaikomas atsižvelgiant į tų objektų žemą, taigi priimtiną rizikos laipsnį. Šio pasiūlymo tikslas – padaryti reikiamus techninius uždaro akvakultūros objekto apibrėžties pakeitimus, kad, norint tokiuose objektuose atlikti introdukciją arba perkėlimą, nereikėtų turėti Tarybos reglamento (EB) Nr. 708/2007 III skyriuje nurodyto leidimo. Taip siekiama mažinti biurokratizmą ir kartu užtikrinti, kad auginant svetimas ir nevietines rūšis aplinka būtų tinkamai saugoma.-  Bendrosios aplinkybėsDėl paintensyvėjusio transporto, prekybos, kelionių ir turizmo kai kurios rūšys į joms nebūdingą aplinką introdukuojamos vis dažniau. Nevietinių rūšių invazija laikoma viena iš pagrindinių biologinės įvairovės mažėjimo visame pasaulyje priežasčių. Dėl to gali kilti aplinkos, ekonomikos ir socialinių problemų. Svetimos rūšys gali pernešti naujų ligų sukėlėjus, pakeisti ekosistemas, varžytis su vietinėmis rūšimis ir t. t.Tarybos reglamentu (EB) Nr. 708/2007 sprendžiama tik dalis problemos. Tokiomis aplinkybėmis reikėtų atsižvelgti į duomenis, neseniai surinktus įgyvendinant Bendrijos projektus IMPASSE ir DAISY. Remiantis šiais duomenimis, pagrindiniai svetimų rūšių introdukcijos į Europos jūrų ir vidaus vandenis šaltiniai yra šie: laivų balastinis vanduo ir apnašos (30 % visų introdukcijos atvejų), jūrų ir vidaus kanalai (24 %), akvakultūros veikla ir išteklių valdymas (20 %). Kiti šaltiniai (26 %) siejami su dekoratyviųjų rūšių laikymu, moksliniais tyrimais arba laikomi nežinomais. 2008 m. gruodžio mėn. Komisija paskelbė komunikatą „ES invazinių rūšių strategijos kūrimas“. Juo siekiama ES lygmeniu parengti bendrą strategiją, kuria būtų sprendžiama neigiamo invazinių rūšių poveikio problema.Komunikate dėl tvaraus Europos akvakultūros vystymosi strategijos (2002 m.) jau pripažįstama būtinybė mažinti riziką, susijusią su nevietinių rūšių introdukcija akvakultūroje. Galiausiai 2007 m. liepos 11 d. priimtas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 708/2007 dėl svetimų ir nevietinių rūšių panaudojimo akvakultūroje. Tačiau tuo metu nepriimta jokių sprendimų dėl uždarų akvakultūros objektų biologinio saugumo. Valstybių narių požiūriai išsiskyrė, ir nebuvo jokių mokslinių rekomendacijų, kuriomis būtų galima pagrįsti vienokį ar kitokį sprendimą. Dėl šios priežasties galimybę netaikyti reikalavimo turėti leidimą tokiuose objektuose atlikti introdukciją ir perkėlimą nutarta svarstyti vėliau.-  Pasiūlymo srityje taikomos nuostatosTarybos reglamentas (EB) Nr. 708/2007 dėl svetimų ir nevietinių rūšių panaudojimo akvakultūroje.-  Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisŠis pasiūlymas yra suderinamas su kitomis ES politikos kryptimis ir tikslais, juo siekiama užtikrinti aukšto lygio aplinkos apsaugą, supaprastinti procedūras ir sumažinti administracinę naštą.KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS-  Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimasIMPASSE projekto rezultatai – šio pasiūlymo techninis pagrindas. Šiuos bendrus veiksmus įgyvendino 14 partnerių, o jų veiklą koordinavo Halo universitetas. Projekte dalyvavo ir Europos akvakultūros gamintojų federacija (EAGF, angl. FEAP ). Įgyvendinant IMPASSE projektą surengti du daug dalyvių subūrę seminarai (2007 m. Vengrijoje ir 2008 m. Italijoje). Uždari akvakultūros objektai – vienas iš juose aptartų klausimų. Remdamasis 1 skirsnyje pateikiama peržiūrų ir diskusijų rezultatų santrauka, konsorciumas suformulavo griežtesnę uždaro akvakultūros objekto apibrėžtį.-  Poveikio vertinimas ir konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisTarybos reglamentas (EB) Nr. 708/2007 taikomas visiems akvakultūros objektams. Tačiau tuo metu, kai jis buvo priimtas, jokių sprendimų dėl uždarų akvakultūros objektų biologinio saugumo priimta nebuvo. Nepaisant to, rūšių judėjimas, kai jos introdukuojamos arba perkeliamos į šiuos objektus, skiriasi nuo judėjimo, kai jos introdukuojamos arba perkeliamos į kitų tipų objektus, ir paprastai vadinamas įprastu judėjimu, o įprastam judėjimui reikalavimas atlikti poveikio aplinkai vertinimą nėra privalomas (2 straipsnio 6 dalis).IMPASSE projektas paskatino suformuluoti tokią uždaro akvakultūros objekto apibrėžtį, kuri aprėptų objekto savybes, leidžiančias tą objektą laikyti biologiškai saugiu. Ši apibrėžtis yra griežtesnė ir užtikrina veiksmingesnę aplinkos apsaugą. 3 straipsnio 3 dalyje pateikiamos šiuo metu galiojančios uždaro akvakultūros objekto apibrėžties pakeitimas nustatant naują IMPASSE projekto rezultatais grindžiamą apibrėžtį sudarytų sąlygas netaikyti reikalavimo turėti leidimą uždaruose akvakultūros objektuose atlikti introdukciją ir perkėlimą. Tačiau tai reiškia, kad Tarybos reglamentas (EB) Nr. 708/2007 turi būti iš dalies pakeistas, o komiteto procedūra to neaprėpia. Vis dėlto su uždarais akvakultūros objektais susiję IMPASSE projekto rezultatai buvo pristatyti Žuvininkystės ir akvakultūros vadybos komitete, ir daugelis valstybių narių palankiai įvertino siekį patobulinti šiuo metu galiojančią apibrėžtį, kad būtų galima taikyti minėtą išimtį. Todėl parengtas šis pasiūlymas, iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 708/2007. Tikslas – panaikinti biurokratizmą, susijusį su leidimų suteikimo tvarka, taikoma tiems uždariems akvakultūros objektams, kurie gali būti laikomi biologiškai saugiais.Siūlomas reglamento pakeitimas nebūtų itin didelis ar svarus. Siekiant sudaryti galimybę taikyti numatomą išimtį, reikia techniškai pakoreguoti uždaro akvakultūros objekto apibrėžtį ir susijusias nuostatas.Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 708/2007 pateiktas kartu su poveikio vertinimu (SEC (2006) 421). IMPASSE projektas (bendri veiksmai) jau suteikė techninį pagrindą sprendimui nereikalauti leidimo uždaruose akvakultūros objektuose atlikti introdukciją ir perkėlimą priimti. Be to, pasiūlymo taikymo sritis labai ribota, nes jis taikomas tik uždariems akvakultūros objektams. Pasiūlymas naudingas tuo, kad šiems objektams bus taikomos siūlomos supaprastintos procedūros – nebebus taikoma didelių laiko sąnaudų reikalaujanti ir išteklių naudojimą varžanti leidimų suteikimo tvarka. Šis pakeitimas užtikrins tvarią aplinkos apsaugą ir kartu padės siekti teigiamo socialinio ir ekonominio poveikio, nes nebus patiriama su aptariamiesiems objektams taikytų leidimų suteikimu susijusių išlaidų. Todėl specialus poveikio vertinimas, skirtas šiam nedideliam aptariamojo reglamento pataisymui įvertinti, nesuteiktų pridėtinės vertės, nes tai tik nedidelį poveikį padarysiantis vykdomasis sprendimas, susijęs su techniniu klausimu. Papildomas pastangas ir laiką investavus į oficialų poveikio vertinimą būtų pažeistas proporcingumo principas.TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI-  Siūlomų veiksmų santraukaTarybos reglamento (EB) Nr. 708/2007 2 straipsnio 7 dalyje numatyta, kad, remiantis nauja moksline informacija ir konsultacijomis, turėti to paties reglamento III skyriuje nurodytą leidimą uždaruose akvakultūros objektuose atlikti introdukciją ir perkėlimą vėliau gali būti nereikalaujama.Siūlomais veiksmais siekiama, kad reglamento III skyriuje numatyto leidimo biologiškai saugiuose uždaruose akvakultūros objektuose atlikti introdukciją ir perkėlimą nebereikėtų. Atsižvelgiant į mokslines rekomendacijas, pasiūlyme pateikiamas šiuo metu galiojančios uždaro akvakultūros objekto apibrėžties pakeitimas įtraukiant į ją tam tikrų savybių, kuriomis siekiama užtikrinti, kad iš tokių objektų į laukinę aplinką neištrūktų nei tiksliniai, nei netiksliniai organizmai. Be to, įtraukta nauja nuostata dėl svetimų ir nevietinių rūšių perkėlimo į uždarus akvakultūros objektus. Todėl valstybės narės turėtų sudaryti uždarų akvakultūros objektų sąrašą. Šis sąrašas būtų skelbiamas pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 535/2008 sukurtoje interneto svetainėje ir reguliariai atnaujinamas. Kai kurie straipsniai ir I priedas atitinkamai iš dalies keičiami taip, kad atitiktų naująsias nuostatas.-  Teisinis pagrindasTeisinis pagrindas – Europos bendrijos steigimo sutarties 37 straipsnis ir 299 straipsnio 2 dalis.-  Subsidiarumo principasŠis pasiūlymas priklauso bendrosios žuvininkystės politikos sričiai, kuri yra išimtinė Bendrijos kompetencija. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.-  Proporcingumo principasPasiūlymas atitinka proporcingumo principą. Aptariamasis pakeitimas padėtų užtikrinti aplinkos apsaugos ir akvakultūros pramonės poreikių pusiausvyrą. Organizmų perkėlimui į uždarus akvakultūros objektus, kurie atitinka tinkamą aplinkos apsaugą užtikrinančius standartus, turėtų būti netaikomi griežti administraciniai reikalavimai, be to, turėtų būti sudarytos sąlygos nepatirti su leidimų suteikimo tvarka, nustatyta aptariamuoju reglamentu, susijusių išlaidų. Svarbūs tikslai – tvarkos paprastinimas ir biurokratizmo mažinimas.-  Pasirinkta priemonėTarybos reglamento (EB) Nr. 708/2007 2 straipsnio 7 dalyje nustatyta, kad atitinkamas sprendimas dėl to, ar taikyti tuo reglamentu nustatytą reikalavimą turėti leidimą uždaruose akvakultūros objektuose atlikti svetimų ir nevietinių rūšių introdukciją ir (arba) perkėlimą, ar jo netaikyti, būtų priimtas Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka (komiteto procedūra). Tačiau, norint sudaryti galimybę netaikyti reikalavimo turėti leidimą atlikti introdukciją ir (arba) perkėlimą, reikia pakeisti uždaro akvakultūros objekto apibrėžtį, taigi ir atitinkamai pakeisti Tarybos reglamentą, o komiteto procedūra to neaprėpia. Tarybos reglamento pakeitimai gali būti padaryti tik kitu reglamentu.POVEIKIS BIUDžETUIPasiūlymas poveikio Bendrijos biudžetui neturi.2009/0153 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 708/2007 dėl svetimų ir nevietinių rūšių panaudojimo akvakultūrojeEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį ir 299 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[2],atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[3],kadangi:1.  Reglamentu (EB) Nr. 708/2007[4] nustatyti su svetimomis ir nevietinėmis rūšimis susijusios akvakultūros veiklos pagrindai, siekiant įvertinti ir kuo labiau sumažinti galimą šių ir susijusių netikslinių rūšių poveikį vandens buveinėms. To reglamento 2 straipsnio 7 dalyje numatyta, kad, remiantis nauja moksline informacija ir konsultacijomis, turėti to paties reglamento III skyriuje nurodytą leidimą atlikti rūšių introdukciją ir perkėlimą uždaruose akvakultūros objektuose vėliau gali būti nereikalaujama.2.  Bendrijos finansuojami bendri veiksmai pavadinimu „Svetimų akvakultūros rūšių poveikis aplinkai“ (IMPASSE) paskatino suformuluoti naują praktinę uždarų akvakultūros objektų apibrėžtį. Tokiuose objektuose su svetimomis ir nevietinėmis rūšimis susijusios rizikos laipsnis galėtų būti sumažintas iki priimtino lygio, jei transportuojant būtų atsižvelgiama į auginamų ir netikslinių rūšių organizmų ištrūkimo pavojų ir jei priimančiajam objektui būtų taikomi aiškiai apibrėžti protokolai. Leidimo uždaruose akvakultūros objektuose atlikti introdukciją ir perkėlimą nebūtų reikalaujama tik jei būtų laikomasi šių sąlygų.3.  Todėl reikia iš dalies pakeisti Reglamento (EB) Nr. 708/2007 3 straipsnio 3 dalyje pateikiamą uždaro akvakultūros objekto apibrėžtį į ją įtraukiant specifinių savybių, kuriomis siekiama užtikrinti tų objektų biologinį saugumą.4.  Valstybės narės turėtų sudaryti jų teritorijoje esančių uždarų akvakultūros objektų sąrašą. Siekiant skaidrumo, tas sąrašas turėtų būti skelbiamas pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 535/2008[5] sukurtoje interneto svetainėje ir reguliariai atnaujinamas.5.  Padarius šiuos pakeitimus aptariamąjį reglamentą reikėtų dar šiek tiek patikslinti.6.  Todėl Tarybos reglamentas (EB) Nr. 708/2007 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamentas (EB) Nr. 708/2007 iš dalies keičiamas taip:(1) 2 straipsnio 7 dalis pakeičiama taip:„7. III–VI skyriai netaikomi uždaruose akvakultūros objektuose ketinamų laikyti svetimų ar nevietinių rūšių judėjimui, jei tiek minėtos rūšys, tiek netikslinės rūšys transportuojamos taip, kad negalėtų ištrūkti.Valstybės narės sudaro jų teritorijoje esančių uždarų akvakultūros objektų, atitinkančių 3 straipsnio 3 dalies apibrėžtį, sąrašą ir reguliariai jį atnaujina. Šis sąrašas skelbiamas pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 535/2008 sukurtoje interneto svetainėje.“(2) 3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:a) 3 dalis pakeičiama taip:„3. uždaras akvakultūros objektas –a) objektas, kuriame akvakultūra vykdoma vandens terpėje, kurioje vyksta vandens recirkuliacija ir įrengta (-os) tokia (-ios) nuotėkio sistema (-os), kuri (-ios) nesusisiekia su atvirais vandenimis iki vanduo patikrinamas, perfiltruojamas, perkošiamas ir išvalomas, kad į vandens aplinką nepatektų kietosios atliekos ir kad iš objekto neištrūktų tiek auginamos, tiek netikslinės rūšys, kurios galėtų išgyventi ir pradėti daugintis;irb) kuris ūkiui nelemia nuostolių dėl aplinkos veiksnių, tokių kaip potvyniai, plėšrūnai (pvz., paukščiai), vagystės ir vandalizmas, ir kuriame įrengta tinkama negyvų organizmų šalinimo sistema;“b) 16 dalis pakeičiama taip:„16. įprastas judėjimas – vandens organizmų judėjimas iš šaltinio, kuriame yra mažai rizikos, kad bus perkeltos netikslinės rūšys, ir kuris dėl vandens organizmų savybių ir (arba) taikytino akvakultūros metodo nesukelia neigiamo ekologinio poveikio;“(3) 14 straipsnis pakeičiamas taip:„14 straipsnisIšleidimas į akvakultūros objektus atliekant įprastą introdukcijąĮprastos introdukcijos atvejais vandens organizmų išleidimas į akvakultūros objektus leidžiamas be karantino ar bandomojo išleidimo, nebent išimtiniais atvejais kompetentinga institucija, remdamasi konkrečiomis patariamojo komiteto rekomendacijomis, nuspręstų kitaip. Judėjimas iš uždaro akvakultūros objekto į atvirą akvakultūros objektą nelaikomas įprastu judėjimu.“(4) I priedas iš dalies keičiamas taip:a) pirmos pastraipos tekstas pakeičiamas taip:„Jei įmanoma, informacija turi būti grindžiama mokslinės literatūros šaltiniais ir pateikiama nurodant asmeninius ryšius su mokslo įstaigomis bei žuvininkystės specialistais.“b) D skirsnis („Sąveika su vietinėmis rūšimis“) iš dalies keičiamas taip:- 1 dalis pakeičiama taip:„1. Kokia yra introdukuoto organizmo galimybė išgyventi ir įsikurti jam ištrūkus?“- 6 dalis pakeičiama taip:„6. Ar introdukuoti organizmai išgyvens ir sėkmingai dauginsis siūlomoje introdukcijos zonoje, ar išteklius reikės kasmet papildyti?“2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja [...] dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkas [1] ,, p..[2] ,, p..[3] ,, p..[4] OL L 168, 2007 6 28, p. 1.[5] OL L 156, 2008 6 14, p. 6.