               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 08 23
            COM(2016) 532 final
            2016/0257(COD)
            Pasiūlymas
            EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
            kuriuo įsteigiamas Europos profesinio mokymo plėtros centras (Cedefop) ir panaikinamas Reglamentas (EEB) Nr. 337/75

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindas ir tikslai

               Pasiūlymu siekiama peržiūrėti 1975 m. Europos profesinio mokymo plėtros centro (Cedefop) steigimo reglamentą. Peržiūros priežastys yra dvejopos.

               Peržiūrint Cedefop steigimo reglamentą, kai kurios dabartinės Cedefop valdymo reglamento nuostatos bus suderintos su bendru požiūriu į decentralizuotas agentūras.

               Peržiūra taip pat suteikia galimybę atnaujinti Cedefop tikslus ir uždavinius. 1975 m. įsteigtas centras pritaikė savo veiklą prie visuomenės, institucinių ir ekonominių pokyčių ir naujų Europos profesinio rengimo ir mokymo politikos tendencijų. Tai apima technologijų pažangą, kadangi įvairios profesijos vis labiau priklauso nuo skaitmeninių technologijų naudojimo. Siekiant reaguoti į besikeičiančių politinių aplinkybių raidą, dabartinė Cedefop veikla peržengia profesinio rengimo ir mokymo ribas ir apima darbą kvalifikacijų srityje, visų pirma Europos kvalifikacijų sandaros srityje, įgūdžių analizę bei prognozavimą ir neformaliojo bei savaiminio mokymosi, kurie turi būti pripažįstami, rezultatų patvirtinimą. Nauji tikslai ir uždaviniai bus patikslinti, siekiant geriau atsižvelgti į šiuos pokyčius.

                  Peržiūra nėra pagal Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą (REFIT) vykdoma iniciatyva.

                  Tuo pat metu bus atlikta ne tik Europos profesinio mokymo plėtros centro, bet ir kitų dviejų trišalių Europos Sąjungos agentūrų – Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros (EU-OSHA) ir Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondu (Eurofound) – atitinkamų steigimo reglamentų peržiūra.

               •Derėjimas su galiojančiomis šios politikos srities nuostatomis

                Cedefop steigimo reglamentas iš dalies keistas penkis kartus (1993 m., 1994 m., 1995 m., 2003 m. ir 2004 m.), pirmiausia siekiant atsižvelgti į ES plėtrą arba sutarties pakeitimus. Tačiau šiais pakeitimais agentūra iš esmės nebuvo pakeista.

                  Šia peržiūra bus tiksliau apibrėžtas Cedefop vaidmuo – padėti formuoti ir įgyvendinti profesinio rengimo bei mokymo, įgūdžių ir kvalifikacijų sričių politiką. Komisija atnaujins Cedefop kaip šių politikos sričių analizės, mokslinių tyrimų ir politikos stebėjimo centro įgaliojimus.

               •Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Kadangi Cedefop yra sąsaja tarp profesinio rengimo bei mokymo ir darbo rinkos, peržiūra atsižvelgiama tiek į dabartinę ES švietimo ir mokymo politiką
                     1
                  , įgūdžių srities politiką
                     2
                  , tiek į užimtumo politiką. Ja numatoma papildyti vykdomus ir planuojamus šios srities mokslinius tyrimus, finansuojamus ES, pavyzdžiui, pagal ES mokslinių tyrimų finansavimo programas.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               Siūlomas teisinis pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 166 straipsnio 4 dalis, kurioje daromos nuorodos į profesinio mokymo politiką, kuria remiami ir papildomi valstybių narių veiksmai, kartu visiškai pripažįstant valstybių narių atsakomybę už mokymo turinį ir švietimo sistemų organizavimą, 165 straipsnio 4 dalis, kurioje nurodoma, kad Sąjunga prisideda prie geros kokybės švietimo plėtojimo skatindama valstybių narių bendradarbiavimą ir prireikus paremdama bei papildydama jų veiksmus, kartu visiškai pripažindama valstybių narių atsakomybę už mokymo turinį ir švietimo sistemų organizavimą, ir 149 straipsnis, kuriame nurodoma, kad galima imtis skatinamųjų priemonių valstybių narių bendradarbiavimui ir jų veiklai užimtumo srityje paremti.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

               Šiuo pasiūlymu siekiama atsižvelgti į tam tikrus aspektus, susijusius su agentūros vidaus veikimu ir jos veikimu tarp ES institucijų. Todėl šio pasiūlymo tikslų negalima pasiekti imantis veiksmų nacionaliniu lygmeniu.

               •Proporcingumo principas

                  Siekiant laikytis proporcingumo principo, steigimo reglamento peržiūra turėtų būti vertinama atsižvelgiant į jos poveikį administracinei naštai ir biudžeto išlaidas. Bendrasis principas, kuriuo turi būti vadovaujamasi peržiūrint, yra būtinybė užtikrinti, kad steigimo reglamento tekstas būtų paprastas, aiškus ir lankstus, o išsamioms nuostatoms išdėstyti būtų pasirenkamos kitos reguliavimo formos (pvz., darbo tvarkos taisyklės). Steigimo reglamentas turėtų būti nustatytas vidutiniam laikotarpiui ir turėtų būti užtikrinamas lankstumas, kad organizaciją ateityje būtų galima keisti, nesiimant dar vienos peržiūros.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Priemonė bus Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentas, kuriuo panaikinamas ir pakeičiamas Reglamentas (EEB) Nr. 337/75.

               3.EX-POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Ex-post vertinimas ir (arba) galiojančių teisės aktų tinkamumo patikros

               Naujausiame 2013 m. baigtame Komisijos atliktame išorės vertinime rekomenduota iš dalies pakeisti Cedefop steigimo reglamentą, kad Agentūros darbas įgūdžių bei kvalifikacijų srityje būtų įtrauktas į jos uždavinius ir kad būtų aiškiau įtrauktas darbas politikos ataskaitų teikimo ir bendrų Europos masto priemonių bei iniciatyvų srityse.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

               Dėl galimos Sąjungos veikimo krypties ir numatomo pasiūlymo turinio konsultuotasi su ES lygmens administracija ir darbuotojais. Tiek administracija, tiek darbuotojai savo nuomonėse pabrėžė, kad labai svarbu išlaikyti trišalę agentūros struktūrą, atspindint tai agentūros tiksluose ir užtikrinant visų grupių atstovavimą jos valdymo struktūrose.

               Komisija informavo kitas suinteresuotąsias šalis apie bendrus su peržiūra susijusius sprendimus ir prireikus su jomis konsultavosi.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Netaikoma.

               •Poveikio vertinimas

                  Atsižvelgiant į ribotą steigimo akto peržiūrą, poveikio vertinimas nebuvo atliktas.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Netaikoma. Pasiūlymas nesusijęs su REFIT.

               •Pagrindinės teisės

                  Netaikoma.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Poveikis biudžetui – žmogiškiesiems ir finansiniams ištekliams, kaip išsamiau išdėstyta finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje, atitinka Komisijos komunikatą (2013)519.

               5.KITI ASPEKTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėjimo, vertinimo ir ataskaitų teikimo taisyklės

                  Laikantis bendro požiūrio, į pasiūlymą įtraukta nuostata dėl agentūros vertinimo, kurį atliks Komisija. Greta šio pasiūlymo Komisija ketina atlikti kompleksinį vertinimą, kad įvertintų agentūros tikslus, įgaliojimus, valdymą ir uždavinius, atsižvelgdama į kitas agentūras, veikiančias darbo rinkos, darbo sąlygų, profesinio rengimo, mokymo ir įgūdžių srityse.

               •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

                  Netaikoma.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

                  Steigimo reglamento peržiūra suteikia galimybę atnaujinti Cedefop tikslus ir uždavinius, atsižvelgiant į agentūros veiklos ir aplinkybių pokyčius nuo steigimo reglamento priėmimo. Tai leis sustiprinti Cedefop vaidmenį – padėti Komisijai formuoti ir įgyvendinti profesinio rengimo bei mokymo, įgūdžių ir kvalifikacijų sričių politiką.

                  Be to, peržiūra suteikia galimybę nustatyti kovos su sukčiavimu priemones, interesų konfliktų politikos, vertinimo ir peržiūros nuostatas ir sudaryti susitarimą dėl būstinės.

                  Peržiūra programavimo ir ataskaitų teikimo nuostatos bus suderintos su peržiūrėto finansinio pagrindų reglamento reikalavimais. Be to, direktoriaus (vykdomojo direktoriaus) skyrimo tvarka bus pakeista ir suderinta su bendrajame požiūryje nustatyta tvarka. Paskyrimų tarnybos funkcijos bus suteiktos agentūros valdybai. Valdymo struktūros terminija bus suderinta su bendru požiūriu. Kai kurie steigimo akto aspektai rengiant šį pasiūlymą pagal bendrą požiūrį nėra peržiūrėti, kol neatliktas tolesnis įvertinimas.

                  Tarybos skiriamus valdybos narius, atstovaujančius kiekvienos valstybės narės darbdavių ir darbuotojų organizacijoms, siūloma skirti vadovaujantis ES socialinių partnerių organizacijų pateiktais sąrašais.

               2016/0257 (COD)

               Pasiūlymas

               EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

               kuriuo įsteigiamas Europos profesinio mokymo plėtros centras (Cedefop) ir panaikinamas Reglamentas (EEB) Nr. 337/75

               EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 166 straipsnio 4 dalį, 165 straipsnio 4 dalį ir 149 straipsnį,

               atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

               teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

               atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę
                  3
               ,

               atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę
                  4
               ,

               laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

               kadangi:

               (1)Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 337/75
                  5
                įsteigtas Europos profesinio mokymo plėtros centras (Cedefop), skirtas padėti Komisijai Sąjungos lygmeniu skatinti ir plėtoti profesinį mokymą ir kvalifikacijos kėlimą;

               (2)nuo pat įsteigimo Cedefop atliko svarbų vaidmenį remiant bendro profesinio rengimo ir mokymo politikos plėtojimą. Per tą laiką profesinio mokymo sąvoka ir reikšmė dėl kintančių darbo rinkų, technologijų pažangos, ypač skaitmeninėje sferoje, ir augančio darbo jėgos judumo labai kito. Profesinio mokymo politika buvo atitinkamai keičiama ir apima įvairias priemones ir iniciatyvas, iš kurių kelios, visų pirma susijusios su įgūdžiais ir kvalifikacijomis, įskaitant mokymosi patvirtinimą, peržengia tradicines profesinio rengimo ir mokymo ribas. Todėl Cedefop veiklos pobūdis turėtų būti aiškiai išdėstytas ir turėtų būti patikslinta atitinkama terminologija, kartu laikantis Sutarties nuostatų dėl kompetencijos profesinio rengimo ir mokymo srityje;

               (3)2013 m. Cedefop padaryta išvada, kad reikia iš dalies pakeisti Reglamentą (EEB) Nr. 337/75, kad Agentūros darbas įgūdžių srityje būtų įtrauktas į jos uždavinius ir kad būtų aiškiau įtrauktas darbas politikos ataskaitų teikimo ir bendrų Europos masto priemonių bei iniciatyvų srityse;

               (4)profesinio rengimo ir mokymo politikai įgyvendinti reikės sutelkti dėmesį į švietimo bei mokymo ir darbo pasaulio sąsają, taip užtikrinant, kad įgytos žinios, įgūdžiai ir gebėjimai padidintų galimybes įsidarbinti kintančiose darbo rinkose ir atitiktų piliečių bei visuomenės poreikius;

               (5)Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 337/75 kelis kartus iš dalies keistas. Kadangi turi būti padaryta naujų pakeitimų, siekiant aiškumo jis turėtų būti panaikintas;

               (6)Agentūra turėtų būti valdoma ir turėtų veikti, kiek tai įmanoma, pagal 2012 m. liepos 19 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos bendro pareiškimo dėl decentralizuotų agentūrų principus. Todėl šis pasiūlymas nedaro poveikio būsimiems Cedefop steigimo reglamento pakeitimams, kuriuos Komisija galėtų pasiūlyti atlikusi tolesnį vertinimą, kaip nustatyta tame akte, arba savo iniciatyva. Komisija įvertins visų darbo rinkos, darbo sąlygų, profesinio rengimo, mokymo ir įgūdžių srityse veikiančių ES agentūrų tikslus, įgaliojimus ir uždavinius;

               (7)kadangi trys vadinamosios trišalės agentūros – Cedefop, Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas (Eurofound) ir Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra (EU-OSHA) – sprendžia darbo rinkos, darbo sąlygų, profesinio rengimo, mokymo ir įgūdžių sričių klausimus, visų trijų agentūrų veikla turi būti koordinuojama ir turi būti išnagrinėtos galimybės padidinti veiksmingumą ir pasinaudoti sąveika. Be to, jei taikytina, Agentūra turėtų stengtis veiksmingai bendradarbiauti su Europos Komisijos mokslinių tyrimų pajėgomis;

               (8)Reglamentu (EEB) Nr. 337/75 nustatytos finansinės nuostatos ir programavimo bei ataskaitų teikimo nuostatos turėtų būti suderintos su Komisijos deleguotuoju Reglamentu (ES) Nr. 1271/2013
                  6
               ;

               (9)Reglamentu (EEB) Nr. 337/75 nustatytos su Cedefop darbuotojais susijusios nuostatos turėtų būti suderintos su Tarybos reglamentu (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68
                  7
                nustatytais Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatais (toliau – Tarnybos nuostatai) ir Kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygomis (toliau – KTĮS);

               (10)Agentūra turi imtis būtinų priemonių saugiam konfidencialios informacijos tvarkymui ir apdorojimui užtikrinti. Prireikus Cedefop turėtų priimti saugumo taisykles, išdėstytas Komisijos sprendime (ES, Euratomas) 2015/443
                  8
                ir Komisijos sprendime (ES, Euratomas) 2015/444;

               (11)būtina nustatyti pereinamojo laikotarpio biudžeto nuostatas ir pereinamojo laikotarpio nuostatas dėl valdybos ir Cedefop darbuotojų, siekiant užtikrinti agentūros veiklos tęstinumą, kol įsigalios šis reglamentas,

               PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

               I SKYRIUS

               AGENTŪROS TIKSLAI IR UŽDAVINIAI

               1 straipsnis. Agentūros tikslų nustatymas

               1.Europos profesinio mokymo plėtros centras (toliau – Agentūra), dar vadinamas Cedefop, yra steigiamas kaip Europos Sąjungos agentūra.

               2.Agentūros tikslas – padėti Komisijai formuoti ir įgyvendinti profesinio rengimo bei mokymo, įgūdžių ir kvalifikacijų sričių politiką. Šiuo tikslu Agentūra teikia duomenis ir paslaugas, reikalingus politikai formuoti ir žinių mainams tarp Sąjungos ir nacionalinių subjektų, visų pirma vyriausybių ir socialinių partnerių, užtikrinti.

               2 straipsnis. Uždaviniai

               1.Agentūra vykdo šiuos su profesinio rengimo ir mokymo, įgūdžių ir kvalifikacijų politika susijusius uždavinius:

               (a)analizuoti įvairių šalių raidą ir teikti jų politikos ir veikimo būdų lyginamąją analizę;

               (b)analizuoti darbo rinkos tendencijas, susijusias su įgūdžiais ir kvalifikacijomis;

               (c)analizuoti su kvalifikacijų sandara ir suteikimu, jų sisteminimu ir funkcijomis darbo rinkoje susijusius pokyčius ir prie jų prisidėti, siekiant padidinti jų skaidrumą ir pripažinimą;

               (d)analizuoti su neformaliojo ir savaiminio mokymosi rezultatų patvirtinimu susijusius pokyčius ir prie jų prisidėti;

               (e)atlikti arba pavesti atlikti tyrimus ir atlikti mokslinius tyrimus atitinkamų socialinių bei ekonominių pokyčių ir susijusių politikos klausimų srityse;

               (f)būti forumu, skirtu keistis patirtimi ir informacija tarp vyriausybių, socialinių partnerių ir suinteresuotųjų šalių nacionaliniu lygiu, ir padėti įgyvendinti reformas ir politiką nacionaliniu lygmeniu;

               (g)skleisti informaciją, taip prisidedant prie politikos, didinti informuotumą ir supratimą apie profesinio rengimo ir mokymo potencialą skatinti ir remti žmonių galimybes įsidarbinti, našumą įmonėse ir mokymąsi visą gyvenimą;

               (h)valdyti ir suteikti įgūdžių, profesijų ir kvalifikacijų priemones, duomenų rinkinius ir paslaugas piliečiams, įmonėms, politikos formuotojams, socialiniams partneriams ir kitoms suinteresuotosioms šalims.

               2.Vykdydama veiklą Agentūra atsižvelgia į esamas profesinio rengimo bei mokymo ir kitų švietimo bei mokymo sektorių sąsajas.

               3.Agentūra, vykdydama savo užduotis, palaiko glaudžius ryšius, visų pirma su valstybinėmis ar privačiomis, nacionalinėmis ar tarptautinėmis specializuotomis įstaigomis, su valdžios institucijomis, mokslo įstaigomis, darbuotojų ir darbdavių organizacijomis. Agentūra, nedarydama poveikio savo tikslams, užtikrina bendradarbiavimą su kitomis Europos Sąjungos agentūromis, visų pirma su Europos mokymo fondu, Eurofound ir EU-OSHA, siekdama išvengti dubliavimosi ir skatindama jų veiklos sąveiką ir papildomumą.

               II SKYRIUS.

               AGENTŪROS ORGANIZACINĖ STRUKTŪRA

               3 straipsnis. Administravimo ir valdymo struktūra

               Agentūros administravimo ir valdymo struktūrą sudaro:

               (a)valdyba, atliekanti 5 straipsnyje nustatytas funkcijas;

               (b)vykdomoji valdyba, atliekanti 10 straipsnyje nustatytas funkcijas;

               (c)vykdomasis direktorius, atliekantis 11 straipsnyje nustatytas pareigas.

               1 SKIRSNIS.

               VALDYBA

               4 straipsnis Valdybos sudėtis

               1.Valdybą sudaro:

               (a)po vieną kiekvienos valstybės narės vyriausybei atstovaujantį narį;

               (b)po vieną kiekvienos valstybės narės darbdavių organizacijoms atstovaujantį narį;

               (c)po vieną kiekvienos valstybės narės darbuotojų organizacijoms atstovaujantį narį;

               (d)trys Komisijai atstovaujantys nariai.

               Visi a–d punktuose nurodyti nariai turi balsavimo teisę.

               A, b ir c punktuose nurodytus narius skiria Taryba, vadovaudamasi atitinkamai valstybių narių, Europos darbdavių ir darbuotojų organizacijų pateiktais kandidatų sąrašais. Komisija skiria jai atstovaujančius narius.

               2.Kiekvienas valdybos narys turi pakaitinį narį. Tikrajam nariui nedalyvaujant, jam atstovauja pakaitinis narys. Pakaitiniai nariai skiriami pirmoje dalyje nustatyta tvarka.

               3.Valdybos nariai ir jų pakaitiniai skiriami remiantis jų žiniomis su profesiniu rengimu ir mokymu susijusios politikos srityje ir atsižvelgiant į atitinkamus vadybos, administravimo ir biudžeto valdymo gebėjimus. Siekdamos užtikrinti valdybos darbo tęstinumą, visos joje atstovaujamos šalys deda pastangas, kad jų atstovai keistųsi kuo rečiau. Visos šalys siekia, kad valdyboje būtų tinkama vyrų ir moterų pusiausvyra.

               4.Narių ir pakaitinių narių kadencija trunka ketverius metus. Ši kadencija gali būti pratęsiama. Pasibaigus narių kadencijai arba jiems atsistatydinus, jie savo pareigas eina tol, kol yra paskiriami kitai kadencijai arba kol jie bus pakeičiami.

               5.Vyriausybių, darbdavių organizacijų ir darbuotojų organizacijų atstovai valdyboje sudaro grupes. Kiekviena grupė paskiria koordinatorių, kad svarstymai grupių viduje ir tarp grupių vyktų veiksmingai. Darbdavių ir darbuotojų grupių koordinatoriai yra atitinkamų Europos lygmens organizacijų atstovai ir neprivalo būti skiriami iš paskirtų valdybos narių. Koordinatoriai, kurie nepaskiriami valdybos nariais, kaip apibrėžta 1 dalyje, dalyvauja valdybos posėdžiuose be teisės balsuoti.

               5 straipsnis. Valdybos funkcijos

               1.Valdyba:

               (a)pateikia bendras Agentūros veiklos gaires ir kiekvienais metais dviejų trečdalių balso teisę turinčių narių balsų dauguma pagal 6 straipsnį patvirtina Agentūros programavimo dokumentą;

               (b)dviejų trečdalių balso teisę turinčių narių balsų dauguma patvirtina Agentūros metinį biudžetą ir vykdo kitas su Agentūros biudžetu susijusias funkcijas pagal šio III skyrių;

               (c)priima konsoliduotąją metinę Agentūros veiklos ataskaitą bei jos vertinimą ir kasmet iki liepos 1 d. nusiunčia juos Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Europos Audito Rūmams. Konsoliduotoji metinė veiklos ataskaita skelbiama viešai;

               (d)priima Agentūrai taikomas finansines taisykles pagal 16 straipsnį;

               (e)atsižvelgdama į įgyvendintinų priemonių sąnaudas ir naudą priima sukčiavimo rizikai proporcingą kovos su sukčiavimu strategiją;

               (f)priima savo narių interesų konfliktų prevencijos ir valdymo taisykles;

               (g)remdamasi poreikių analize, priima ir reguliariai naujina komunikacijos ir sklaidos planus;

               (h)priima savo darbo tvarkos taisykles;

               (i)vadovaudamasi 2 dalimi, Agentūros darbuotojų atžvilgiu naudojasi įgaliojimais, kurie paskyrimų tarnybai suteikti Tarnybos nuostatuose, o tarnybai, įgaliotai sudaryti darbo sutartis, – Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygose (toliau – paskyrimų tarnybos įgaliojimai);

               (j)vadovaudamasi Tarnybos nuostatų 110 straipsniu, priima atitinkamas Tarnybos nuostatų ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų įgyvendinimo taisykles;

               (k)vadovaudamasi 18 straipsniu, skiria vykdomąjį direktorių ir prireikus pratęsia jo kadenciją arba atleidžia jį iš pareigų;

               (l)atsižvelgdama į Tarnybos nuostatus ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygas, skiria apskaitos pareigūną, kuris vykdo pareigas visiškai savarankiškai;

               (m)gavusi vidaus ar išorės audito ataskaitas ir vertinimus, Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) tyrimų išvadas ir rekomendacijas, stebi tinkamus tolesnius veiksmus;

               (n)atsižvelgdama į Agentūros veiklos poreikius ir patikimą finansų valdymą, priima visus sprendimus dėl Agentūros vidaus struktūrų sukūrimo ir prireikus – keitimo;

               (o)vadovaudamasi 29 straipsnio 1 dalimi, įgalioja sudaryti darbo susitarimus.

               2.Vadovaudamasi Tarnybos nuostatų 110 straipsniu, valdyba priima Tarnybos nuostatų 2 straipsnio 1 dalimi ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 6 straipsniu grindžiamą sprendimą, kuriuo atitinkami paskyrimų tarnybos įgaliojimai perduodami vykdomajam direktoriui ir nustatomos tų įgaliojimų perdavimo sustabdymo sąlygos. Vykdomajam direktoriui leidžiama tuos įgaliojimus perskirti.

               Prireikus dėl išskirtinių aplinkybių valdyba gali priimti sprendimą laikinai sustabdyti paskyrimų tarnybos įgaliojimų perdavimą vykdomajam direktoriui bei vykdomojo direktoriaus perskirtus įgaliojimus, ir jais naudotis pati arba perduoti juos vienam savo narių arba darbuotojui, kitam nei vykdomasis direktorius.

               6 straipsnis. Metinis ir daugiametis programavimas

               1.Vadovaudamasis 11 straipsnio 5 dalies c punktu vykdomasis direktorius kasmet parengia programavimo dokumentą, kuriame, vadovaujantis Komisijos deleguotojo Reglamento (ES) Nr. 1271/2013
                  9
                32 straipsniu ir atsižvelgiant į Komisijos gaires, pateikiamas daugiametis ir metinis programavimas.

               2.Valdyba kiekvienais metais iki lapkričio 30 d. priima 1 dalyje nurodytą programavimo dokumentą ir ne vėliau kaip sausio 31 d. nusiunčia ją ir visas paskesnes atnaujintas to dokumento versijas Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai.

               Galutinai patvirtinus bendrąjį Sąjungos biudžetą programavimo dokumentas prireikus atitinkamai pakoreguojamas ir tampa galutiniu.

               3.Metinėje darbo programoje nustatomi išsamūs tikslai ir numatomi rezultatai, įskaitant veiklos rezultatų rodiklius. Į ją taip pat įtraukiamas finansuotinų veiksmų aprašas ir nurodomi kiekvienam veiksmui skiriami finansiniai ir žmogiškieji ištekliai, vadovaujantis veikla grindžiamo biudžeto sudarymo ir valdymo principais. Metinė darbo programa dera su 4 dalyje nurodyta daugiamete darbo programa. Joje aiškiai nurodoma, kokie uždaviniai nuo praėjusių finansinių metų buvo pridėti, pakeisti arba išbraukti.

               4.Jei Agentūrai paskiriamas naujas uždavinys, valdyba iš dalies keičia priimtą metinę darbo programą. Valdyba gali perduoti vykdomajam direktoriui įgaliojimus daryti neesminius metinės darbo programos pakeitimus. Bet kokie esminiai metinės darbo programos pakeitimai priimami laikantis tokios pačios tvarkos, kaip priimant pirminę metinę darbo programą.

               5.Daugiametėje darbo programoje nustatomos bendro strateginio programavimo nuostatos, įskaitant tikslus, numatomus rezultatus ir veiksmingumo rodiklius. Joje taip pat nustatomas išteklių, įskaitant daugiametį biudžetą ir darbuotojus, programavimas. Į jį įtraukiama santykių su 29 straipsnyje nurodytomis trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis strategija bei su ja susiję veiksmai ir nurodomi susiję ištekliai.

               Išteklių programavimo procesas kasmet atnaujinamas. Strateginis programavimas prireikus atnaujinamas, visų pirma siekiant atsižvelgti į 27 straipsnyje nurodyto vertinimo rezultatus.

               7 straipsnis. Valdybos pirmininkas

               1.Valdyba išsirenka pirmininką ir tris pirmininko pavaduotojus taip: vieną iš valstybėms narėms atstovaujančių narių, vieną iš darbdavių organizacijoms atstovaujančių narių, vieną iš darbuotojų organizacijoms atstovaujančių narių ir vieną iš Komisijai atstovaujančių narių. Pirmininkas ir jo pavaduotojai renkami dviejų trečdalių balso teisę turinčių valdybos narių balsų dauguma.

               2.Pirmininkas ir pirmininko pavaduotojai skiriami dvejų metų kadencijai. Jų kadencija gali būti vieną kartą pratęsta. Tačiau jei bet kuriuo kadencijos metu jie netenka valdybos nario statuso, tą pačią dieną automatiškai baigiasi ir jų kadencija.

               8 straipsnis. Valdybos posėdžiai

               1.Valdybos posėdžius šaukia pirmininkas.

               2.Agentūros vykdomasis direktorius dalyvauja svarstymuose be balso teisės.

               3.Valdybos eiliniai posėdžiai vyksta vieną kartą per metus. Be to, valdyba posėdžiauja pirmininko iniciatyva, Komisijos arba ne mažiau kaip trečdalio jos narių prašymu.

               4.Valdyba gali pakviesti asmenis, kurių nuomonė gali būti svarbi, dalyvauti posėdžiuose stebėtojų teisėmis.

               5.Agentūra teikia valdybai sekretoriato paslaugas.

               9 straipsnis. Valdybos balsavimo taisyklės

               1.Nepažeidžiant 5 straipsnio 1 dalies a ir b punktų ir 18 straipsnio 7 dalies, valdyba sprendimus priima balso teisę turinčių narių balsų dauguma.

               2.Kiekvienas balso teisę turintis narys turi vieną balsą. Balso teisę turinčiam nariui nedalyvaujant, jo balso teisė perduodama pakaitiniam nariui.

               3.Pirmininkas balsuoja.

               4.Vykdomasis direktorius dalyvauja svarstymuose neturėdamas balso teisės.

               5.Valdybos darbo tvarkos taisyklėse nustatoma išsamesnė balsavimo tvarka, visų pirma aplinkybės, kuriomis vienas narys gali veikti kito nario vardu.

               2 SKIRSNIS.

               VYKDOMOJI VALDYBA

               10 straipsnis. Vykdomoji valdyba

               1.Valdybai padeda vykdomoji valdyba.

               2.Vykdomoji valdyba:

               (a)rengia sprendimus, kuriuos turi priimti valdyba;

               (b)drauge su valdyba prižiūri, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į vidaus ar išorės audito ataskaitų bei vertinimų ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliktų tyrimų išvadas bei rekomendacijas;

               (c)siekdama sustiprinti administracinio ir biudžeto valdymo priežiūrą ir nepažeisdama vykdomojo direktoriaus atsakomybės, kaip nustatyta 11 straipsnyje, ji padeda jam įgyvendinti valdybos sprendimus ir tuo tikslu jį konsultuoja.

               3.Jei reikia skubiais atvejais, vykdomoji valdyba gali valdybos vardu priimti tam tikrus laikinus sprendimus, visų pirma administracinio valdymo klausimais, įskaitant sprendimą sustabdyti paskyrimų tarnybos įgaliojimų perdavimą, ir biudžeto klausimais.

               4.Vykdomąją valdybą sudaro valdybos pirmininkas, trys pirmininko pavaduotojai, trijų grupių koordinatoriai, nurodyti 4 straipsnio 5 dalyje, ir vienas Komisijos atstovas. Kiekviena 4 straipsnio 5 dalyje nurodyta grupė gali paskirti ne daugiau kaip po du pakaitinius narius dalyvauti vykdomosios valdybos posėdžiuose, jei nedalyvauja tikrieji nariai. Valdybos pirmininkas taip pat yra vykdomosios valdybos pirmininkas. Vykdomasis direktorius dalyvauja vykdomosios valdybos posėdžiuose, tačiau neturi teisės balsuoti.

               5.Vykdomosios valdybos narių kadencija yra dveji metai. Ši kadencija gali būti pratęsiama. Vykdomosios valdybos narių kadencija baigiasi, kai baigiasi jų narystė valdyboje.

               6.Vykdomoji valdyba posėdžiauja tris kartus per metus. Be to, ji susirenka pirmininko iniciatyva arba savo narių prašymu.

               7.Valdyba nustato vykdomosios valdybos darbo tvarkos taisykles.

               3 SKIRSNIS.

               VYKDOMASIS DIREKTORIUS

               11 straipsnis. Vykdomojo direktoriaus atsakomybė

               1.Vykdomasis direktorius vadovauja Agentūrai. Vykdomasis direktorius yra atskaitingas valdybai.

               2.Nepažeidžiant Komisijos, valdybos ir vykdomosios valdybos įgaliojimų, vykdomasis direktorius savo pareigas atlieka nepriklausomai ir nesiekia gauti ir nesilaiko jokios vyriausybės ar kitos įstaigos nurodymų.

               3.Gavęs prašymą, vykdomasis direktorius Europos Parlamentui pateikia savo pareigų vykdymo ataskaitą. Taryba gali paprašyti vykdomojo direktoriaus pateikti jo pareigų vykdymo ataskaitą.

               4.Vykdomasis direktorius yra teisinis Agentūros atstovas.

               5.Vykdomasis direktorius atsako už Agentūrai šiuo reglamentu nustatytų užduočių įgyvendinimą. Visų pirma vykdomasis direktorius yra atsakingas už:

               (a)kasdienės Agentūros veiklos administravimą;

               (b)valdybos priimtų sprendimų įgyvendinimą;

               (c)programavimo dokumento rengimą ir jo pateikimą valdybai pasikonsultavus su Komisija;

               (d)programavimo dokumento įgyvendinimą ir atsiskaitymą už jo įgyvendinimą valdybai;

               (e)konsoliduotosios metinės Agentūros veiklos ataskaitos rengimą ir jos pateikimą valdybai vertinti ir tvirtinti;

               (f)veiksmų plano, kuriuo atsižvelgiama į vidaus ar išorės audito ataskaitų ir vertinimų išvadas, taip pat į Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliktus tyrimus, rengimą, taip pat už pažangos ataskaitų teikimą du kartus per metus Komisijai ir reguliariai – valdybai ir vykdomajai valdybai;

               (g)Sąjungos finansinių interesų apsaugą taikant sukčiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veiklos prevencijos priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus, taip pat, jeigu nustatoma pažeidimų, susigrąžinant netinkamai išmokėtas sumas ir prireikus imantis veiksmingų, proporcingų ir atgrasomų administracinių ir finansinių sankcijų;

               (h)Agentūros kovos su sukčiavimu strategijos rengimą ir jos pateikimą valdybai tvirtinti;

               (i)Agentūrai taikytinų finansinių taisyklių projekto rengimą;

               (j)Agentūros pajamų bei išlaidų sąmatos projekto rengimą ir jos biudžeto vykdymą.

               6.Vykdomasis direktorius yra atsakingas nuspręsti, ar būtina vienoje arba keliose valstybėse narėse steigti vieną arba kelis vietinius skyrius, kad Agentūros uždaviniai būtų vykdomi našiai ir veiksmingai. Tokiam sprendimui reikia pirmiausia gauti Komisijos, valdybos ir valstybės narės, kurioje būtų įsteigtas vietinis skyrius, pritarimą. Veiklos, kurią vykdys vietinis skyrius, sritis sprendime nustatoma taip, kad būtų išvengta nebūtinų išlaidų ir administracinių Agentūros funkcijų kartojimo.

               III SKYRIUS.

               FINANSINĖS NUOSTATOS

               12 straipsnis. Biudžetas

               1.Agentūros pajamų ir išlaidų sąmata rengiama kiekvienais finansiniais metais, kurie sutampa su kalendoriniais metais, ir pateikiama Agentūros biudžete.

               2.Agentūros biudžeto pajamos ir išlaidos turi būti subalansuotos.

               3.Neatmetant kitų išteklių galimybės, Agentūros pajamas sudaro:

               (a)į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą įtrauktas Sąjungos įnašas;

               (b)bet kokie savanoriški valstybių narių finansiniai įnašai;

               (c)mokesčiai už leidinius ir bet kokias Agentūros teikiamas paslaugas;

               (d)trečiųjų šalių, dalyvaujančių agentūros veikloje, kaip nustatyta 29 straipsnyje, įnašas.

               4.Agentūros išlaidas sudaro darbuotojų darbo užmokestis, administracinės bei infrastruktūros išlaidos ir veiklos išlaidos.

               13 straipsnis. Biudžeto sudarymas

               1.Kiekvienais metais vykdomasis direktorius parengia preliminarų kitų finansinių metų Agentūros pajamų ir išlaidų sąmatos projektą, į kurį įtraukia ir etatų planą, ir išsiunčia jį valdybai.

               2.Vadovaudamasi šiuo preliminariu projektu, valdyba priima kitų finansinių metų Agentūros pajamų ir išlaidų sąmatos projektą.

               3.Agentūros pajamų ir išlaidų sąmatos projektas kiekvienais metais iki sausio 31 d. išsiunčiamas Komisijai.

               4.Komisija šį sąmatos projektą kartu su Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektu išsiunčia biudžeto valdymo institucijai.

               5.Vadovaudamasi šiuo sąmatos projektu Komisija į Sąjungos bendrojo biudžeto projektą, kurį Sutarties 313 ir 314 straipsniuose nustatyta tvarka teikia biudžeto valdymo institucijai, įtraukia sąmatas, jos nuomone, reikalingas etatų planui, ir įnašo, kuris bus mokamas iš bendrojo biudžeto, sumą.

               6.Biudžeto valdymo institucija tvirtina Agentūrai skiriamo įnašo asignavimus.

               7.Biudžeto valdymo institucija tvirtina Agentūros etatų planą.

               8.Agentūros biudžetą priima valdyba. Jis tampa galutiniu po to, kai galutinai priimamas Sąjungos bendrasis biudžetas. Prireikus jis atitinkamai tikslinamas.

               9.Jei tam tikras statybos projektas gali reikšmingai paveikti Agentūros biudžetą, taikomos Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1271/2013 nuostatos.

               14 straipsnis. Biudžeto vykdymas

               1.Agentūros biudžetą vykdo vykdomasis direktorius.

               2.Kiekvienais metais vykdomasis direktorius išsiunčia biudžeto valdymo institucijai visą su vertinimo procedūrų rezultatais susijusią reikiamą informaciją.

               15 straipsnis. Finansinių ataskaitų teikimas ir įvykdymo patvirtinimas

               1.Ne vėliau kaip kitų finansinių metų kovo 1 d. Agentūros apskaitos pareigūnas išsiunčia Komisijos apskaitos pareigūnui ir Europos Audito Rūmams preliminarias ataskaitas.

               2.Ne vėliau kaip kitų finansinių metų kovo 31 d. Agentūra išsiunčia Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos Audito Rūmams biudžeto ir finansų valdymo ataskaitą.

               Ne vėliau kaip kitų finansinių metų kovo 31 d. Komisijos apskaitos pareigūnas išsiunčia Europos Audito Rūmams Agentūros preliminarias finansines ataskaitas kartu su Komisijos finansinėmis ataskaitomis.

               3.Gavęs Europos Audito Rūmų pastabas dėl preliminarių finansinių agentūros ataskaitų ir laikydamasis Finansinio reglamento 148 straipsnio, vykdomasis direktorius, prisiimdamas atsakomybę, parengia galutines finansines agentūros ataskaitas ir pateikia jas valdybai, kad ši pareikštų nuomonę.

               4.Valdyba pareiškia nuomonę dėl Agentūros galutinių finansinių ataskaitų.

               5.Ne vėliau kaip liepos 1 d. po kiekvienų finansinių metų apskaitos pareigūnas galutines finansines ataskaitas kartu su valdybos nuomone nusiunčia Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams.

               6.Ne vėliau kaip kitų metų lapkričio 15 d. galutinės finansinės ataskaitos paskelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               7.Ne vėliau kaip rugsėjo 30 d. vykdomasis direktorius nusiunčia Europos Audito Rūmams atsakymą į jų pateiktas pastabas. Tą atsakymą vykdomasis direktorius taip pat nusiunčia valdybai.

               8.Europos Parlamento prašymu vykdomasis direktorius pateikia jam visą informaciją, kurios reikia, kad būtų užtikrinta sklandi atitinkamų finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra pagal Finansinio reglamento 165 straipsnio 3 dalį.

               9.Iki n + 2 metų gegužės 15 d. Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos kvalifikuota balsų dauguma priimta rekomendacija, patvirtina vykdomajam direktoriui, kad n finansinių metų biudžetas įvykdytas.

               16 straipsnis. Finansinės taisyklės

               Pasikonsultavusi su Komisija, valdyba priima Agentūrai taikomas finansines taisykles. Jos negali nukrypti nuo Reglamento (ES) Nr. 1271/2013, išskyrus atvejus, kai taip nukrypti aiškiai reikia dėl Agentūros veiklos ir yra gautas išankstinis Komisijos sutikimas.

               IV skyrius

               DARBUOTOJAI

               17 straipsnis. Bendrosios nuostatos

               1.Agentūros darbuotojams taikomi Tarnybos nuostatai ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygos bei Sąjungos institucijų susitarimu priimtos šių Tarnybos nuostatų ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų įgyvendinimo taisyklės.

               2.Valdyba, vadovaudamasi Tarnybos nuostatų 110 straipsniu, priima atitinkamas Tarnybos nuostatų ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų įgyvendinimo taisykles.

               18 straipsnis. Vykdomasis direktorius

               1.Vykdomasis direktorius yra vienas iš darbuotojų ir yra įdarbinamas pagal Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 2 straipsnio a punktą kaip Agentūros laikinasis darbuotojas.

               2.Vykdomąjį direktorių skiria valdyba iš Komisijos pasiūlytų kandidatų sąrašo po atviros ir skaidrios atrankos procedūros.

               Sudarant sutartį su vykdomuoju direktoriumi, Agentūrai atstovauja valdybos pirmininkas.

               3.Vykdomojo direktoriaus kadencija – penkeri metai. Iki to laikotarpio pabaigos Komisija atlieka vertinimą, kuriame atsižvelgiama į vykdomojo direktoriaus veiklos rezultatų įvertinimą ir būsimus Agentūros uždavinius ir užduotis.

               4.Remdamasi Komisijos siūlymu, grindžiamu šio straipsnio 3 dalyje nurodytu vertinimu, valdyba gali vykdomojo direktoriaus kadenciją vieną kartą pratęsti ne ilgesniam kaip penkerių metų laikotarpiui.

               5.Vykdomasis direktorius, kurio kadencija buvo pratęsta, pasibaigus visam laikotarpiui negali dalyvauti kitoje atrankoje į tas pačias pareigas.

               6.Vykdomasis direktorius iš pareigų gali būti atleistas tik valdybos sprendimu, priimtu gavus atitinkamą Komisijos pasiūlymą.

               7.Sprendimus dėl vykdomojo direktoriaus skyrimo, jo kadencijos pratęsimo arba atleidimo iš pareigų valdyba priima dviejų trečdalių balso teisę turinčių narių balsų dauguma.

               19 straipsnis. Deleguotieji nacionaliniai ekspertai ir kiti darbuotojai

               1.Agentūra gali naudotis deleguotųjų nacionalinių ekspertų ar kitų darbuotojų, neįdarbintų Agentūroje, paslaugomis.

               2.Valdyba priima sprendimą, kuriuo nustatomos nacionalinių ekspertų delegavimo į Agentūrą taisyklės.

               V SKYRIUS

               BENDROSIOS NUOSTATOS

               20 straipsnis. Teisinis statusas

               1.Agentūra yra Sąjungos įstaiga. Ji turi juridinio asmens statusą.

               2.Kiekvienoje valstybėje narėje Agentūra naudojasi plačiausiu teisnumu, suteikiamu juridiniams asmenims pagal tos valstybės narės teisę. Visų pirma ji gali įsigyti kilnojamąjį ir nekilnojamąjį turtą, juo disponuoti ir būti šalimi teismo procese.

               3.Agentūros būstinė yra Graikijoje, Salonikuose.

               4.Agentūra, vadovaudamasi 11 straipsnio 6 dalimi, gali įsteigti vietinius skyrius vienoje ar keliose tam pritariančiose valstybėse narėse.

               21 straipsnis. Privilegijos ir imunitetai

               Agentūrai ir jos darbuotojams taikomas Europos Sąjungos protokolas dėl privilegijų ir imunitetų.

               22 straipsnis. Kalbos

               1.Agentūrai taikomos Reglamento Nr. 1 nuostatos.

               2.Valdyba gali nuspręsti dėl kalbų vartojimo Agentūros vidaus veikloje.

               3.Agentūros veikimui reikalingas vertimo paslaugas teikia Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras.

               23 straipsnis. Skaidrumas

               1.Agentūros turimiems dokumentams taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001
                  10
               .

               2.Per šešis mėnesius nuo pirmojo posėdžio dienos valdyba priima išsamias Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 taikymo taisykles.

               3.Agentūros vykdomam asmens duomenų tvarkymui taikomas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001. Per šešis mėnesius nuo pirmojo posėdžio dienos valdyba nustato priemones, kuriomis Agentūra taiko Reglamentą (EB) Nr. 45/2001, įskaitant priemones dėl Agentūros duomenų apsaugos pareigūno paskyrimo. Šios priemonės nustatomos pasikonsultavus su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu.

               24 straipsnis. Kova su sukčiavimu

               1.Siekdama palengvinti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1073/1999
                  11
                numatytą kovą su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla, Agentūra per šešis mėnesius nuo šio reglamento taikymo pradžios dienos prisijungia prie 1999 m. gegužės 25 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl OLAF atliekamų vidaus tyrimų ir priima atitinkamas visam agentūros personalui taikytinas nuostatas naudodama to susitarimo priede pateiktą šabloną.

               2.Europos Audito Rūmai turi įgaliojimus atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, iš Agentūros gavusių Sąjungos lėšų, dokumentų auditą ir auditą vietoje.

               3.OLAF gali atlikti tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, remdamasi Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 ir Reglamento (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 nuostatomis ir procedūromis, kad nustatytų sukčiavimo, korupcijos arba bet kokios kitos neteisėtos veiklos, kenkiančios Sąjungos finansiniams interesams, atvejus, susijusius su Agentūros finansuojama dotacija arba sutartimi.

               4.Nedarant poveikio šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalims, Agentūros bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis, sutartyse, susitarimuose dėl dotacijos ir sprendimuose dėl dotacijos yra nuostatos, kuriomis Europos Audito Rūmai ir OLAF aiškiai įgaliojami atlikti tokius auditus ir tyrimus pagal atitinkamas savo kompetencijos sritis.

               25 straipsnis. Įslaptintos informacijos ir neskelbtinos neįslaptintos informacijos apsaugos taisyklės

               Agentūra prireikus priima saugumo taisykles, kurios yra lygiavertės Komisijos taisyklėms, kuriomis užtikrinamas Europos Sąjungos įslaptintos informacijos ir neskelbtinos neįslaptintos informacijos saugumas, kaip nustatyta Komisijos sprendimuose (ES, Euratomas) 2015/443
                  12
                ir 2015/444
                  13
               . Agentūros saugumo taisyklės apima, be kita ko ir jeigu reikia, keitimosi tokia informacija, jos tvarkymo ir saugojimo nuostatas.

               26 straipsnis. Atsakomybė

               1.Agentūros sutartinę atsakomybę reglamentuoja atitinkamai sutarčiai taikoma teisė.

               2.Europos Sąjungos Teisingumo Teismas turi jurisdikciją priimti sprendimus pagal bet kurią Agentūros sudarytos sutarties arbitražinę išlygą.

               3.Nesutartinės atsakomybės atveju Agentūra pagal bendruosius teisės principus, bendrus valstybių narių teisei, atlygina žalą, kurią padaro jos padaliniai arba jos darbuotojai eidami savo pareigas.

               4.Europos Sąjungos Teisingumo Teismas turi jurisdikciją spręsti ginčus dėl šio straipsnio 3 dalyje nurodytos žalos atlyginimo.

               5.Asmeninę Agentūros tarnautojų atsakomybę jos atžvilgiu reglamentuoja jiems taikomų Tarnybos nuostatų ar Įdarbinimo sąlygų nuostatos.

               27 straipsnis. Vertinimas

               1.Ne vėliau kaip po 5 metų nuo datos, nurodytos 36 straipsnyje, o vėliau kas 5 metus, Komisija pagal Komisijos gaires atlieka Agentūros veiklos rezultatų, palyginus su jos tikslais, įgaliojimais ir uždaviniais, vertinimą. Visų pirma įvertinamas galimas poreikis keisti Agentūros įgaliojimus ir tokio pakeitimo finansinės pasekmės.

               2.Jei Komisija mano, kad Agentūros veikla nebepateisinama jos tikslais, įgaliojimais ir uždaviniais, ji gali siūlyti šį reglamentą iš dalies pakeisti arba panaikinti.

               3.Komisija vertinimo išvadas pateikia Europos Parlamentui, Tarybai ir valdybai. Vertinimo išvados skelbiamos viešai.

               28 straipsnis. Administraciniai tyrimai

               Dėl Agentūros veiklos Europos ombudsmenas gali atlikti tyrimus pagal Sutarties 228 straipsnį.

               29 straipsnis. Bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis

               1.Tiek, kiek būtina šiame reglamente išdėstytiems tikslams pasiekti ir nedarant poveikio atitinkamai valstybių narių ir Sąjungos institucijų kompetencijai, Agentūra gali bendradarbiauti su trečiųjų šalių kompetentingomis valdžios institucijomis ir (arba) su tarptautinėmis organizacijomis.

               Todėl Agentūra gali, gavusi Komisijos patvirtinimą, sudaryti darbinius susitarimus su tomis trečiųjų šalių valdžios institucijomis ir tarptautinėmis organizacijomis. Tai susitarimais nesukuriamos teisinės prievolės Sąjungai ir jos valstybėms narėms.

               2.Agentūros veikloje gali dalyvauti trečiosios valstybės, kurios tuo tikslu yra sudariusios susitarimus su Sąjunga.

               Remiantis atitinkamomis 1 dalyje nurodytų susitarimų nuostatomis, parengiamos nuostatos, kuriomis konkrečiai įvardijamas tų susijusių trečiųjų šalių dalyvavimo Agentūros darbe pobūdis, mastas ir būdas, įskaitant su dalyvavimu Agentūros vykdomose iniciatyvose, finansiniais įnašais ir personalu susijusias nuostatas. Tų susitarimų nuostatos dėl darbuotojų visais atvejais turi atitikti Tarnybos nuostatus.

               3.Valdyba priima santykių su trečiosiomis šalimis ar tarptautinėmis organizacijomis Agentūros kompetencijai priklausančiais klausimais strategiją.

               30 straipsnis. Susitarimas dėl būstinės ir veiklos sąlygos

               1.Susitarime dėl būstinės, kurį Agentūra sudaro su priimančiąja valstybe nare, nustatomos reikiamos nuostatos dėl Agentūros įkūrimo priimančiojoje valstybėje narėje ir patalpų, kurias turi suteikti ta valstybė narė, taip pat specialiosios taisyklės, Agentūrą priimančioje valstybėje narėje taikytinos Agentūros vykdomajam direktoriui, valdybos nariams, darbuotojams ir jų šeimų nariams.

               2.Agentūrą priimanti valstybė narė užtikrina kuo geresnes sąlygas Agentūrai veikti, įskaitant daugiakalbį europinį mokymą darbuotojų vaikams ir reikiamą transporto infrastruktūrą.

               VI SKYRIUS

               PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS

               31 straipsnis. Pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl valdybos

               1.Pagal Reglamento (EEB) Nr. 337/75 4 straipsnį įsteigtos Cedefop valdybos narių kadencija baigiasi ... [šio reglamento įsigaliojimo data].

               2.Pagal Reglamento (EEB) Nr. 337/75 4 straipsnį įsteigta valdyba nuo ... [šio reglamento įsigaliojimo data] iki ... [šio reglamento taikymo pradžios data] vykdo šio reglamento 5 straipsnyje nurodytas valdybos funkcijas.

               32 straipsnis. Pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl darbuotojų

               Pagal Reglamento (EEB) Nr. 337/75 6 straipsnį paskirtam Agentūros direktoriui likusiam jo kadencijos laikotarpiui suteikiami šio reglamento 11 straipsnyje nustatyti vykdomojo direktoriaus įgaliojimai. Kitos jo sutarties sąlygos nesikeičia.

               33 straipsnis. Pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl biudžeto

               Pagal Reglamento (EEB) Nr. 337/75 11 straipsnį patvirtintų biudžetų įvykdymo procedūra užbaigiama pagal tame Reglamente (EEB) Nr. 337/75 nustatytas taisykles.

               VII SKYRIUS

               BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

               34 straipsnis. Panaikinimas

               Reglamentas (EEB) Nr. 337/75 panaikinamas nuo [šio reglamento taikymo pradžios data], o visos nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą.

               35 straipsnis. Tolesnis valdybos priimtų vidaus taisyklių galiojimas

               Pagal Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 337/75 valdybos priimtos vidaus taisyklės ir priemonės galioja toliau po [šio reglamento taikymo pradžios data], išskyrus atvejus, kai taikydama šį reglamentą valdyba nusprendžia kitaip.

               36 straipsnis. Įsigaliojimas

               1.Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               2.Jis taikomas nuo [taikymo pradžios diena].

               3.Tačiau 31, 32 ir 33 straipsniai taikomi nuo [šio reglamento įsigaliojimo data].

               4.Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.

               Priimta Briuselyje

                  Europos Parlamento vardu
                        Tarybos vardu

                  Pirmininkas
                        Pirmininkas

               FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA

               1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA

               1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas

               1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje

               1.3.Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis

               1.4.Tikslas (-ai)

               1.5.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas

               1.6.Trukmė ir finansinis poveikis

               1.7.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)

               2.VALDYMO PRIEMONĖS

               2.1.Stebėjimo ir atskaitomybės taisyklės

               2.2.Valdymo ir kontrolės sistema

               2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės

               3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS

               3.1.Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)

               3.2.Numatomas poveikis išlaidoms

               3.2.1.Numatomo poveikio išlaidoms santrauka

               3.2.2.Numatomas poveikis Cedefop žmogiškiesiems ištekliams

               3.2.3.Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa

               3.2.4.Trečiųjų šalių įnašai

               3.3.Numatomas poveikis įplaukoms

               FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA

               1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA

               1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas

                  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo steigiamas Europos profesinio mokymo plėtros centras (Cedefop)

               1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
                  14

                  04 Užimtumas, socialiniai reikalai ir įtrauktis

                  04 03 Užimtumas, socialiniai reikalai ir įtrauktis

                  04 03 13: Europos profesinio mokymo plėtros centras (Cedefop)

               1.3.Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis

               ◻ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone

               ◻ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus
                  15

               ⌧ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu

               ◻ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę

               1.4.Tikslas (-ai)

               1.4.1.Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva)

                  Tikslai ir (arba) ES papildoma vertė atitinka strategiją „Europa 2020“, Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginę programą „ET 2020“ , atnaujintą 2015 m. lapkritį priimta 2015 m. bendra Tarybos ir Komisijos ataskaita, 2015 m. birželio mėn. Rygos išvadas ir neseniai priimtą Europos naujų įgūdžių darbotvarkę
                     16
                  :

                  - skatinti įvairiomis formomis vykdomą mokymąsi darbo vietoje, ypatingą dėmesį skiriant pameistrystei, įtraukiant socialinius partnerius, įmones, pramonės, prekybos ir amatų rūmus ir profesinio rengimo ir mokymo teikėjus bei skatinant inovacijas ir verslumą;

                  - toliau plėtoti profesinio rengimo ir mokymo kokybės užtikrinimo mechanizmus pagal Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacinės sistemos (angl. EQAVET) rekomendaciją; įtvirtinti nuolatinį informavimą ir grįžtamąjį ryšį pirminio ir tęstinio profesinio rengimo sistemose, atsižvelgiant į mokymosi rezultatus;

                  - didinti profesinio rengimo ir mokymo prieinamumą visoms gyventojų grupėms, sukuriant lankstesnes, pereinamumą tarp skirtingų švietimo grandžių garantuojančias sistemas, siūlant veiksmingų ir visuminių profesinio konsultavimo paslaugų ir užtikrinant neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimą;

                  - toliau gerinti bendruosius gebėjimus profesinio rengimo ir mokymo programose ir suteikti veiksmingesnių galimybių įgyti šių gebėjimų ar juos tobulinti pirminio ir tęstinio profesinio rengimo sistemose;

                  - sukurti sisteminius metodus ir sudaryti tinkamas sąlygas, kad būtų galima įgyvendinti pirminį ir tęstinį bendrojo lavinimo ir specialybės dalykų mokytojų ir meistrų (tiek profesinio mokymo įstaigose, tiek įmonėse) rengimą;

                  - sudaryti palankesnes sąlygas judumui mokymosi tikslais;

                  - stiprinti ir supaprastinti ES skaidrumo ir pripažinimo priemones;

                  - pagerinti informacijos apie įgūdžius rinkimą ir spręsti įgūdžių trūkumo konkrečiuose ekonomikos sektoriuose problemą, įskaitant įgūdžių poreikių darbo rinkoje numatymo gerinimą, atsižvelgiant į technologijų pokyčius.

               1.4.2.Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla

                  Konkretus tikslas

                  Centro tikslas – padėti Komisijai formuoti ir įgyvendinti profesinio rengimo bei mokymo, įgūdžių ir kvalifikacijų sričių politiką.

                  Atitinkama VGV / VGB veikla

                  04 03 13 Europos profesinio mokymo plėtros centras (Cedefop). Įnašas pagal 1, 2 ir 3 antraštines dalis.

               1.4.3.Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis

               Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų padaryti tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms).

                  Steigimo reglamento peržiūra siekiama:

                  –pritaikyti Cedefop steigimo reglamentą prie bendrojo požiūrio dėl decentralizuotų agentūrų nuostatų;

                  –agentūros įgaliojimus ir uždavinius pritaikyti prie dabartinių politikos prioritetų ir strategijų, atsižvelgiant į naujausius profesinio rengimo bei mokymo, įgūdžių ir kvalifikacijų sričių politikos pokyčius ir socialinius, institucinius bei ekonominius pokyčius ES nuo 1975 m., kai buvo įkurtas centras.

                  1975 m. steigimo reglamente nustatyta tokia Europos profesinio mokymo plėtros centro misija:

                  Centro tikslas – padėti Komisijai Bendrijos lygmeniu skatinti profesinio mokymo ir kvalifikacijos kėlimo rėmimą bei plėtrą.

                  Šiuo tikslu pagal Bendrijos nustatytas rekomendacijas savo moksline bei technine veikla jis prisideda prie bendros profesinio mokymo politikos įgyvendinimo.

                  Jis ypač skatina keitimąsi informacija bei patirties palyginimą.

                  Cedefop tikslas – stiprinti Europos bendradarbiavimą ir pateikti specialias žinias, kuriomis būtų grindžiama Europos profesinio rengimo bei mokymo, įgūdžių ir kvalifikacijų politika. Cedefop teikiama papildoma nauda – aukštos kokybės lyginamoji analizė ir atliekant mokslinius tyrimus bei mezgant ryšius įgyta kompetencija.

                  Cedefop glaudžiai bendradarbiauja su Europos Komisija, valstybių narių vyriausybėmis, darbdavių ir profesinių sąjungų atstovais, profesinio rengimo ir mokymo tyrėjais ir specialistais. Jis teikia jiems naujausią informaciją apie profesinio rengimo bei mokymo pokyčius ir politinių diskusijų galimybes.

                  Cedefop skleidžia informaciją per savo interneto svetainę, leidinius, socialinius tinklus, ryšių tinklus, konferencijas ir seminarus. Cedefop veikla grindžiama jo misija ir vidutinės trukmės prioritetais.

                  Agentūra siekia užtikrinti, kad visuomenei būtų teikiamos kuo platesnės galimybės susipažinti su jos turimais dokumentais jos interneto svetainėje.

               1.4.4.Rezultatų ir poveikio rodikliai

               Nurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.

                  Jau įdiegta išsami daugiamečių darbo programų ex-ante ir ex-post stebėjimo ir vertinimo sistema. Ją papildys Komisijos kas penkerius metus atliekami vertinimai ir peržiūros.

               1.5.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas

               1.5.1.Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai

                  164 straipsnio 4 dalyje pateiktos nuostatos apie profesinio mokymo politiką, kuria remiami ir papildomi valstybių narių veiksmai, kartu pripažįstant visišką valstybių narių atsakomybę už profesinio mokymo turinį ir organizavimą. 165 straipsnio 4 dalyje pateiktos nuostatos apie indėlį prie geros kokybės švietimo plėtojimo, skatinant valstybes nares bendradarbiauti, o prireikus – paremiant ir papildant jų veiklą, kartu paisant valstybių narių atsakomybės už mokymo turinį ir švietimo sistemų bei profesinio mokymo organizavimą.

                  Cedefop prisideda prie Komisijos ilgalaikės politikos darbo:

                  - teikdamas naujas profesinio rengimo bei mokymo, įgūdžių ir kvalifikacijų politikos sričių žinias ir faktinius duomenis;

                  - stebėdamas politikos tendencijas ir teikdama profesinio rengimo bei mokymo, įgūdžių ir kvalifikacijų politikos pokyčių analizę;

                  - skatindamas geriau numatyti būsimus įgūdžių poreikius, be kita ko, atsižvelgiant į technologinius pokyčius, ir kurdama geresnę įgūdžių ir darbo rinkos poreikių atitiktį;

                  - trumpuoju laikotarpiu – prisidėdamas prie bendros profesinio mokymo politikos ir Europos priemonių švietimo srityje įgyvendinimo, remiantis 2011–2020 m. ES prioritetais profesinio rengimo ir mokymo srityje, atnaujintais 2015 m. bendra ataskaita pagal Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginę programą „ET 2020“ ir neseniai priimta Europos naujų įgūdžių darbotvarke.

               1.5.2.Papildoma ES dalyvavimo nauda

                  Cedefop teikiama papildoma nauda susijusi su jo trišaliu pobūdžiu, kuriuo sudaromos sąlygos kurti aukštos kokybės profesinio rengimo bei mokymo, įgūdžių ir kvalifikacijų sričių politikos lyginamąją analizę ir plėtoti kompetenciją, pagrįstas įvairių nacionalinio ir Europos lygmens subjektų indėliu. Ši kompetencija naudojama konkretiems ES ir nacionalinės politikos pokyčiams remti ir įgyvendinti, vykdant šiuos uždavinius:

                  (a)
                        analizuoti įvairių šalių raidą ir teikti jų politikos ir veikimo būdų lyginamąją analizę;

                  (b)
                        analizuoti darbo rinkos tendencijas, susijusias su įgūdžiais ir kvalifikacijomis;

                  (c)
                        analizuoti su kvalifikacijų sandara ir suteikimu, jų sisteminimu ir funkcijomis darbo rinkoje susijusius pokyčius ir prie jų prisidėti, siekiant padidinti jų skaidrumą ir pripažinimą;

                  (d)
                        analizuoti su neformaliojo ir savaiminio mokymosi rezultatų patvirtinimu susijusius pokyčius ir prie jų prisidėti;

                  (e)
                        atlikti arba pavesti atlikti tyrimus ir atlikti mokslinius tyrimus atitinkamų socialinių bei ekonominių pokyčių ir susijusių politikos klausimų srityse;

                  (f)
                        būti forumu, skirtu keistis patirtimi ir informacija tarp vyriausybių, socialinių partnerių ir suinteresuotųjų šalių nacionaliniu lygiu, ir padėti įgyvendinti reformas ir politiką nacionaliniu lygmeniu;

                  (g)
                        skleisti informaciją, taip prisidedant prie politikos, didinti informuotumą ir supratimą apie profesinio rengimo ir mokymo potencialą skatinti ir remti žmonių galimybes įsidarbinti, našumą įmonėse ir mokymąsi visą gyvenimą;

                  (h)
                        valdyti ir suteikti įgūdžių, profesijų ir kvalifikacijų priemones, duomenų rinkinius ir paslaugas piliečiams, įmonėms, politikos formuotojams, socialiniams partneriams ir kitoms suinteresuotosioms šalims.

               1.5.3.Panašios patirties išvados

                  Komisija įsipareigoja kas penkerius metus atlikti nepriklausomą Cedefop vertinimą. Per ankstesnius vertinimus nustatyta, kad Cedefop reikšmingai prisideda prie Komisijos analitinio ir politinio darbo profesinio rengimo ir mokymo srityje. Paskutinis Cedefop išorinis vertinimas atliktas 2013 m. (per jį apimtas 2007–2013 m. vidurio laikotarpis)
                     17
                  . Vertinimo ataskaitoje teigiama, kad centras šalia savo tradicinės atviro informacijos šaltinio funkcijos vis daugiau dėmesio skiria politikos paramai. Cedefop steigimo reglamentas turi būti iš dalies pakeistas, kad Agentūros darbas įgūdžių ir kvalifikacijų srityje būtų įtrauktas į jos uždavinius ir kad būtų aiškiau įtrauktas darbas politikos ataskaitų teikimo ir bendrų Europos masto priemonių bei iniciatyvų srityse;

               1.5.4.Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis

                  Cedefop bendradarbiauja su kitomis susijusiose srityse dirbančiomis ES agentūromis. Sudaryti bendradarbiavimo susitarimai su Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra (EU-OSHA), Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondu (Eurofound) ir Europos mokymo fondu (ETF). Šiuose susitarimuose numatytos išankstinės konsultacijos dėl darbo programų rengimo, be to, pateikiami metiniai veiksmų planai, kuriuose susitariama dėl tolesnių mainų formų ir, kai tinkama, bendros veiklos. Taip užtikrinamas veiklos papildomumas ir sąveika.

               1.6.Trukmė ir finansinis poveikis

               ◻ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota:

               –◻
                     pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo MMMM [MM DD] iki MMMM [MM DD];

               –◻
                     finansinis poveikis nuo MMMM iki MMMM.

               ⌧ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota:

               –įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM,

               –vėliau – visuotinis taikymas.

               1.7.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)

               ◻ Tiesioginis valdymas, vykdomas Komisijos:

               –◻
                     vykdomųjų įstaigų.

               ◻ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis.

               ⌧ Netiesioginis valdymas, biudžeto vykdymo užduotis perduodant:

               ◻tarptautinėms organizacijoms ir jų agentūroms (nurodyti);

               ◻EIB ir Europos investicijų fondui;

               ⌧208 ir 209 straipsniuose nurodytoms įstaigoms;

               ◻viešosios teisės įstaigoms;

               ◻įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja privatinė teisė, veikiančioms viešųjų paslaugų srityje, jeigu jos pateikia pakankamų finansinių garantijų;

               ◻įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja valstybės narės privatinė teisė, kurioms pavesta įgyvendinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir kurios pateikia pakankamų finansinių garantijų;

               ◻asmenims, kuriems pavestas konkrečių BUSP veiksmų vykdymas pagal ES sutarties V antraštinę dalį ir kurie nurodyti atitinkamame pagrindiniame teisės akte.

               Pastabos

                  nėra duomenų

               2.VALDYMO PRIEMONĖS

               2.1.Stebėjimo ir atskaitomybės taisyklės

               Nurodyti dažnumą ir sąlygas.

                  Visų ES agentūrų darbas kontroliuojamas taikant griežtą stebėsenos sistemą, kuri apima kontrolės koordinatorių, Komisijos vidaus audito tarnybą, valdybą, Komisiją, Audito Rūmus ir biudžeto valdymo instituciją. Ši sistema nustatyta Cedefop steigimo reglamente ir bus taikoma ir toliau.

               2.2.Valdymo ir kontrolės sistema

               2.2.1.Nustatyta rizika

                  nėra

               2.2.2.Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai)

                  nėra duomenų

               2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės

               Nurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones.

                  Į pasiūlymo 24 straipsnį įtrauktos nuostatos dėl kovos su sukčiavimu.

                  2014 m. spalio 22 d. Cedefop priėmė savo kovos su sukčiavimu strategiją ir interesų konfliktų prevencijos ir valdymo Cedefop politiką. Prie kovos su sukčiavimu strategija pridedama vidaus tvarką dėl pranešimų apie pažeidimus, įskaitant teisinę sistemą ir pagrindinius principus.

               3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS

               3.1.Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)

               Dabartinės biudžeto eilutės

               Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.

                        Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija

                        Biudžeto eilutė

                        Išlaidų
                        rūšis

                        Įnašas

                        1A išlaidų kategorija – Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti

                        DA / NDA
                           18

                        ELPA šalių
                           19

                        šalių kandidačių
                           20

                        trečiųjų šalių

                        pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą

                        15 02 11 Europos profesinio mokymo plėtros centras (Cedefop)

                        Skirtumas

                        TAIP

                        NE

                        NE

                        TAIP

               Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės

               Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.

                        Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija

                        Biudžeto eilutė

                        Išlaidų
                        rūšis

                        Įnašas

                        1A išlaidų kategorija – Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti

                        DA / NDA

                        ELPA šalių

                        šalių kandidačių

                        trečiųjų šalių

                        pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą

                        04 03 13 Europos profesinio mokymo plėtros centras (Cedefop)

                        DIF

                        TAIP

                        NE

                        NE

                        TAIP

               3.2.Numatomas poveikis išlaidoms

               Poveikis išlaidoms, kaip pateikta toliau, atitinka Komisijos komunikatą (2013)519.

               3.2.1.Numatomo poveikio išlaidoms santrauka

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Daugiametės finansinės programos išlaidų
                        kategorija

                        1A

                        Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti

                        Europos profesinio mokymo plėtros centras (Cedefop)

                        2013 m.

                        2014 m.

                        2015 m.

                        2016 m.

                        2017 m.

                        2018 m.

                        2019 m.

                        2020 m.

                        IŠ VISO

                        • Veiklos asignavimai

                        Biudžeto eilutės numeris

                        Įsipareigojimai

                        (1)

                        17,434

                        17,434

                        17,434

                        17,434

                        17,434

                        17,434

                        17,783

                        18,138

                        123,091

                        Mokėjimai

                        (2)

                        17,434

                        17,434

                        17,434

                        17,434

                        17,434

                        17,434

                        17,783

                        18,138

                        123,091

                        Biudžeto eilutės numeris

                        Įsipareigojimai

                        (1a)

                        Mokėjimai

                        (2 a)

                        Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami iš konkrečių programų rinkinio lėšų
                           21

                        netaikoma

                        netaikoma

                        netaikoma

                        netaikoma

                        netaikoma

                        netaikoma

                        netaikoma

                        netaikoma

                        Biudžeto eilutės numeris

                        (3)

                        IŠ VISO asignavimų
                           Europos profesinio mokymo plėtros centrui (Cedefop)

                        Įsipareigojimai

                        =1+1a +3

                        17,434

                        17,434

                        17,434

                        17,434

                        17,434

                        17,434

                        17,783

                        18,138

                        123,091

                        Mokėjimai

                        =2+2a

                        +3

                        17,434

                        17,434

                        17,434

                        17,434

                        17,434

                        17,434

                        17,783

                        18,138

                        123,091

               3.2.2.Numatomas poveikis Cedefop žmogiškiesiems ištekliams

               3.2.2.1.Santrauka

               –◻
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio pobūdžio asignavimų nenaudojama

               –⌧
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio pobūdžio asignavimai naudojami taip:

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        2016 m.

                        2017 m.

                        2018 m.

                        2019 m.

                        2020 m.

                        IŠ VISO

                        Pareigūnai (iš viso AD ir AST lygio)

                        16

                        15

                        14

                        14

                        14

                        Sutartininkai

                        25

                        25

                        25

                        25

                        25

                        Laikinieji darbuotojai

                        78

                        77

                        77

                        77

                        77

                        Deleguotieji nacionaliniai ekspertai

                        4

                        4

                        4

                        4

                        4

                        IŠ VISO

                        123

                        121

                        120

                        120

                        120

               3.2.2.2.Numatomi pagrindinio GD žmogiškųjų išteklių poreikiai

               –◻
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškųjų išteklių nenaudojama.

               –⌧
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip:

                        2016 m.

                        2017 m.

                        2018 m.

                        2019 m.

                        2020 m.

                        Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai)

                        XX 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės)

                        1,5

                        1,5

                        1,5

                        1,5

                        1,5

                        XX 01 01 02 (Delegacijos)

                        XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai)

                        10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai)

                        •Išorės darbuotojai (etatų ekvivalentais)
                           22

                        XX 01 02 01 (CA, SNE, INT finansuojami iš bendrojo biudžeto)

                        XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT ir JED delegacijose)

                        XX 01 04 yy
                           23

                        – būstinėje
                           24

                        – delegacijose

                        XX 01 05 02 (CA, SNE, INT– netiesioginiai moksliniai tyrimai)

                        10 01 05 02 (CA, SNE, INT – tiesioginiai moksliniai tyrimai)

                        Kitos biudžeto eilutės (nurodyti)

                        IŠ VISO

               Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.

               Vykdytinų užduočių aprašymas:

                        Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai

                        Koordinavimas ir atstovavimas Komisijos pozicijai Agentūroje.

                        Išorės darbuotojai

               3.2.3.Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa

               –⌧
                     Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę finansinę programą.

               –◻
                     Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą.

                  Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.

               –◻
                     Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą
                  25
               .

                  Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.

               3.2.4.Trečiųjų šalių įnašai

               –Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo.

               –Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas apskaičiuojamas taip:

               EUR

                        2017 m.

                        2018 m.

                        2019 m.

                        2020 m.

                        Norvegijos ir Islandijos įnašai

                        475 949

                        475 949

                        485 480

                        495 170

                        IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų

                        475 949

                        475 949

                        485 480

                        495 170

               3.3.Numatomas poveikis įplaukoms

               –⌧
                     Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms.

               –◻
                     Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:

               –◻
                     nuosaviems ištekliams

               –◻
                     įvairioms įplaukoms

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Biudžeto įplaukų eilutė

                        Einamųjų finansinių metų asignavimai

                        Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis
                           26

                        N
                        metai

                        N+1
                        metai

                        N+2
                        metai

                        N+3
                        metai

                        Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)

                        …………. straipsnis

               Įvairių asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų eilutę (-es), kuriai (-ioms) daromas poveikis.

                  […]

               Nurodyti poveikio įplaukoms apskaičiavimo metodą.

                  […]

                     (1)
                  Tarp jų – Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strategine programa „ET 2020“, kuri neseniai buvo atnaujinta pagal 2015 m. bendrąją ataskaitą ir vadinamąjį Kopenhagos procesą, kuriuo skatinamas Europos bendradarbiavimas profesinio rengimo ir mokymo srityse.

                     (2)
                  Kaip neseniai nustatyta Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui COM(2016) 381/2 Nauja Europos įgūdžių darbotvarkė.

                     (3)
                  OL

                     (4)
                  OL

                     (5)
                  1975 m. vasario 10 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 337/75 dėl Europos profesinio mokymo plėtros centro įsteigimo (OL L 039, 1975 2 13, p. 1).

                     (6)
                  2013 m. rugsėjo 30 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1271/2013 dėl finansinio pagrindų reglamento, taikomo įstaigoms, nurodytoms Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 208 straipsnyje (OL L 328, 2013 12 7, p. 42).

                     (7)
                  Tarybos reglamentas (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 (OL L 56, 1968 3 4, p. 1).

                     (8)
                  2015 m. kovo 13 d. Komisijos sprendimas (ES, Euratomas) 2015/443 dėl saugumo Komisijoje (OL L 72, 2015 3 17, p. 41).

                     (9)
                  2013 m. rugsėjo 30 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1271/2013 dėl finansinio pagrindų reglamento, taikomo įstaigoms, nurodytoms Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 208 straipsnyje (OL L 328, 2013 12 7, p. 42).

                     (10)
                  2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 145, 2001 5 31, p. 43).

                     (11)
                  1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (OL L 136, 1999 5 31, p. 1).

                     (12)
                  2015 m. kovo 13 d. Komisijos sprendimas (ES, Euratomas) 2015/443 dėl saugumo Komisijoje (OL L 72, 2015 3 17, p. 41).

                     (13)
                  2015 m. kovo 13 d. Komisijos sprendimas (ES, Euratomas) 2015/444 dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (OL L 72, 2015 3 17, p. 53).

                     (14)
                  VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas.

                     (15)
                  Kaip nurodyta Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies a arba b punkte.

                     (16)
                  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui (COM(2016) 381/2.

                     (17)

                     http://www.cedefop.europa.eu/en/content/final-report-external-evaluation-cedefop-9-december-2013

                     (18)
                  DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA – nediferencijuotieji asignavimai.

                     (19)
                  ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.

                     (20)
                  Šalių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.

                     (21)
                  Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.

                     (22)
                  CA – sutartininkas („Contract Agent“); LA – vietinis darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“); INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („Agency staff“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Junior Expert in Delegations“).

                     (23)
                  Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės darbuotojams, finansuojamiems iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių).

                     (24)
                  Paprastai struktūrinių fondų, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondo (EŽF) atveju.

                     (25)
                  Žr. Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa, 11 ir 17 straipsnius.

                     (26)
                  Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo sąnaudų.