               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 08 31
            COM(2020) 438 final
            2020/0210(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimo, kuriuo siekiama užkirsti kelią nereglamentuojamai žvejybai atvirojoje jūroje, vykdomai Arkties vandenyno centrinėje dalyje, Šalių susitikimuose

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimo, kuriuo siekiama užkirsti kelią nereglamentuojamai žvejybai atvirojoje jūroje, vykdomai Arkties vandenyno centrinėje dalyje, Šalių susitikimuose dėl numatomo išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių priėmimo.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Susitarimas, kuriuo siekiama užkirsti kelią nereglamentuojamai žvejybai atvirojoje jūroje, vykdomai Arkties vandenyno centrinėje dalyje

               Susitarimu, kuriuo siekiama užkirsti kelią nereglamentuojamai žvejybai atvirojoje jūroje, vykdomai Arkties vandenyno centrinėje dalyje (toliau – Susitarimas), siekiama užkirsti kelią nereglamentuojamai žvejybai Arkties vandenyno centrinės dalies atvirosios jūros dalyje taikant atsargumo principu grindžiamas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, kurios sudaro ilgalaikės strategijos, kuria siekiama apsaugoti geros būklės jūrų ekosistemas ir užtikrinti žuvų išteklių išsaugojimą ir tausų naudojimą, dalis. Tikimasi, kad Susitarimas įsigalios vėliau šiais metais.

               Europos Sąjunga yra Susitarimo šalis
                  1
               .

               2.2.Šalių susitikimas

               Šalių susitikimas yra pagal Susitarimą sprendimus priimantis organas, kuris posėdžiauja kas dvejus metus arba dažniau, jei taip nusprendžia. Sprendimai procedūriniais klausimais priimami balsų dauguma, o sprendimai esminiais klausimais priimami bendru sutarimu. Sąjunga turi dalyvavimo ir balsavimo teises.

               2.3.Šalių susitikime priimami sprendimai

               Šalių susitikimas turi įgaliojimus priimti išsaugojimo ir valdymo priemones, kurios susitariančiosioms šalims yra privalomos.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Siūloma, kad pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Šalių susitikimuose, būtų nustatyta laikantis dviejų pakopų požiūrio. Tarybos sprendimu nustatomi daugiametės Sąjungos pozicijos priėmimo pagrindiniai principai bei gairės, paskui ši pozicija prieš kiekvieną susitikimą koreguojama neoficialiais Komisijos dokumentais ir jie aptariami Tarybos darbo grupėje.

               Šiuo metu šio požiūrio taip pat laikomasi regioninėse žvejybos valdymo organizacijose (RŽVO) ir nustatant poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi tuose susitikimuose.

               Į šį sprendimą įtraukti bendros žuvininkystės politikos (toliau – BŽP) principai ir gairės, nustatyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013
                  2
               , atsižvelgiant ir į Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto
                  3
                tikslus. Jame taip pat atsižvelgiama į Tarybos išvadas dėl vandenynų ir jūrų, įskaitant Arktį
                  4
               , Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendrą komunikatą „Integruota Europos Sąjungos Arkties politika“
                  5
               , ir Tarybos išvadas
                  6
                dėl Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos bendro komunikato „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“
                  7
               .

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  8
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Šalių susitikimas yra susitarimu, t. y. Susitarimu, kuriuo siekiama užkirsti kelią nereglamentuojamai žvejybai atvirojoje jūroje, vykdomai Arkties vandenyno centrinėje dalyje, įsteigtas organas.

               Aktai, kuriuos raginama priimti Šalių susitikime, yra teisinę galią turintys aktai. Numatomi Šalių susitikimo aktai bus privalomi pagal tarptautinę teisę ir gali labai paveikti ES teisės aktų turinį, būtent:

               ·Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008, nustatančio Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai
                  9
               ;

               ·Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis
                  10
               ; ir

               ·2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo
                  11
               .

               Numatomais aktais Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomų aktų tikslas ir turinys yra susiję su žuvininkyste. Reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 yra teisinis principų, į kuriuos turi būti atsižvelgta šioje pozicijoje, pagrindas.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 43 straipsnio 2 dalis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 43 straipsnio 2 dalis kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               2020/0210 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimo, kuriuo siekiama užkirsti kelią nereglamentuojamai žvejybai atvirojoje jūroje, vykdomai Arkties vandenyno centrinėje dalyje, Šalių susitikimuose

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Tarybos sprendimu (ES) 2019/407
                  12
                Sąjunga sudarė Susitarimą, kuriuo siekiama užkirsti kelią nereglamentuojamai žvejybai atvirojoje jūroje, vykdomai Arkties vandenyno centrinėje dalyje (toliau – Susitarimas). Tikimasi, kad Susitarimas įsigalios vėliau šiais metais;

               (2)Šalių susitikime turi būti priimtos priemonės, skirtos Susitarimo įgyvendinimui užtikrinti, kad būtų pasiektas tikslas užkirsti kelią nereglamentuojamai žvejybai Arkties vandenyno centrinės dalies atvirosios jūros dalyje taikant atsargumo principu grindžiamas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, kurios sudaro ilgalaikės strategijos, kuria siekiama apsaugoti geros būklės jūrų ekosistemas ir užtikrinti žuvų išteklių išsaugojimą ir tausų naudojimą, dalį. Tokios priemonės gali tapti privalomos Sąjungai;

               (3)Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013
                  13
                nustatyta, kad Sąjunga turi užtikrinti, kad žvejybos ir akvakultūros veikla būtų aplinkosauginiu požiūriu tvari ilguoju laikotarpiu ir būtų valdoma tokiu būdu, kuris dera su tikslais užtikrinti naudą ekonominėje, socialinėje ir užimtumo srityse ir padėti užtikrinti maisto tiekimą. Jame taip pat nustatyta, kad Sąjunga žuvininkystės valdymui turi taikyti atsargumo principą ir siekti užtikrinti, kad jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad atkurti ir išlaikyti žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai viršytų dydžius, kuriais gali būti užtikrintas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis. Be to, tame reglamente nustatyta, kad Sąjunga turi imtis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis grindžiamų išteklių valdymo ir išsaugojimo priemonių, remti mokslinių žinių ir rekomendacijų plėtojimą, laipsniškai panaikinti žuvų išmetimo į jūrą praktiką ir skatinti taikyti tokius žvejybos metodus, kuriais prisidedama prie selektyvesnės žvejybos ir padedama vengti nepageidaujamos priegaudos bei kiek įmanoma ją sumažinti, taip pat vykdyti žvejybą, kuria daromas mažas poveikis jūrų ekosistemoms ir žvejybos ištekliams. Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 taip pat pabrėžta, kad Sąjunga tų tikslų ir principų turi laikytis žuvininkystės išorės santykiuose;

               (4)kaip nurodyta Tarybos išvadose dėl vandenynų ir jūrų, įskaitant Arktį
                  14
               , Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendrame komunikate „Integruota Europos Sąjungos Arkties politika“
                  15
                ir Tarybos išvadose
                  16
                dėl Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendro komunikato „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“
                  17
               , parama Susitarimui ir galimas regioninės žvejybos valdymo organizacijos sukūrimas ar susitarimo dėl Arkties atvirosios jūros parengimas yra svarbus Sąjungos tikslas siekiant apsaugoti Arkties aplinką ir užtikrinti darnų vystymąsi Arkties regione ir aplink jį, remiantis tarptautiniu bendradarbiavimu;

               (5)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimo šalių susitikimuose 2020–2024 m., nes pagal Susitarimą priimtos išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonės bus privalomos Sąjungai ir gali labai paveikti Sąjungos teisės aktų, būtent Tarybos reglamentų (EB) Nr. 1005/2008
                  18
                ir (EB) Nr. 1224/2009
                  19
                bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/2403
                  20
               , turinį;

               (6)atsižvelgiant į ribotas žinias apie žuvų išteklius ir į tų išteklių pobūdį Susitarimo rajone ir dėl to kylantį poreikį Sąjungos pozicijoje atsižvelgti į naujus pokyčius, įskaitant naują mokslinę ir kitą susijusią informaciją, pateiktą prieš Šalių susitikimus arba per juos, laikantis Europos Sąjungos sutarties 13 straipsnio 2 dalyje nustatyto lojalaus Sąjungos institucijų bendradarbiavimo principo, turėtų būti nustatytos 2020–2024 m. taikytinos kasmetinio Sąjungos pozicijos tikslinimo procedūros;

               (7)po šio sprendimo dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimo Šalių susitikimuose, vėliau gali būti priimtas kitas atskiras Tarybos sprendimas dėl derybų dėl vienos ar daugiau papildomų regioninių ar subregioninių žvejybos valdymo organizacijų įsteigimo ar susitarimų dėl Arkties atvirosios jūros sudarymo pradžios,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimo, kuriuo siekiama užkirsti kelią nereglamentuojamai žvejybai atvirojoje jūroje, vykdomai Arkties vandenyno centrinėje dalyje (toliau – Susitarimas), Šalių susitikimuose, yra nustatyta I priede.

               2 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimo Šalių susitikimuose, kasmet tikslinama laikantis II priedo.

               3 straipsnis

               I priede nustatytą Sąjungos poziciją įvertina ir prireikus ne vėliau kaip iki 2025 m. Susitarimo Šalių susitikimo peržiūri Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu.

               4 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                        Tarybos vardu

                        Pirmininkas

                     (1)

                        2019 m. kovo 4 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/407 dėl Susitarimo, kuriuo siekiama užkirsti kelią nereglamentuojamai žvejybai atvirojoje jūroje, vykdomai Arkties vandenyno centrinėje dalyje, sudarymo Europos Sąjungos vardu (OL L 73, 2019 3 15, p. 1).

                     (2)

                        Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

                     (3)

                        COM(2011) 424, 2011 7 13.

                     (4)

                        14249/19, 2019 11 19.

                     (5)

                        JOIN(2016) 21 final, 2016 4 27.

                     (6)

                        7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.

                     (7)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

                     (8)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (9)

                        OL L 286, 2008 10 29, p. 1.

                     (10)

                        OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

                     (11)

                        OL L 347, 2017 12 28, p. 81.

                     (12)

                        2019 m. kovo 4 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/407 dėl Susitarimo, kuriuo siekiama užkirsti kelią nereglamentuojamai žvejybai atvirojoje jūroje, vykdomai Arkties vandenyno centrinėje dalyje, sudarymo Europos Sąjungos vardu (OL L 73, 2019 3 15, p. 1).

                     (13)

                        2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

                     (14)

                        14249/19, 2019 11 19.

                     (15)

                        JOIN(2016) 21 final, 2016 4 27.

                     (16)

                        7348/1/17, 1 red., 2017 3 24.

                     (17)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

                     (18)

                        2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1).

                     (19)

                        2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

                     (20)

                        2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2403, dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 (OL L 347, 2017 12 28, p. 81).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 08 31
            COM(2020) 438 final
            PRIEDAI
            prie
            Pasiūlymo dėl TARYBOS SPRENDIMO
            dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimo, kuriuo siekiama užkirsti kelią nereglamentuojamai žvejybai atvirojoje jūroje, vykdomai Arkties vandenyno centrinėje dalyje, Šalių susitikimuose

               I PRIEDAS

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimo, kuriuo siekiama užkirsti kelią nereglamentuojamai žvejybai atvirojoje jūroje, vykdomai Arkties vandenyno centrinėje dalyje (toliau – Susitarimas), Šalių susitikimuose

               1.
                     PRINCIPAI

               Susitarimo Šalių susitikimuose Sąjunga:

               a)
                     veikia vadovaudamasi Sąjungos tikslais ir principais, įgyvendinamais vykdant bendrą žuvininkystės politiką, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 1380/2013, visų pirma, taikydama atsargumo principą, kaip nustatyta to reglamento 2 straipsnio 2 dalyje, kad paskatintų ekosisteminio žuvininkystės valdymo metodo taikymą, kad būtų kuo labiau sumažintas žvejybos veiklos poveikis jūrų ekosistemoms ir jų buveinėms, taip pat skatindama ekonomiškai gyvybingą ir konkurencingą Sąjungos žuvininkystę, kad būtų užtikrinamas tinkamas nuo žvejybos veiklos priklausančių asmenų pragyvenimo lygis ir atsižvelgiama į vartotojų interesus;

               b)
                     siekia tinkamo suinteresuotųjų subjektų, įskaitant atitinkamas mokslines ir technines organizacijas, įstaigas ir programų vykdytojus, dalyvavimo, be kita ko, pasitelkiant čiabuvių ir vietos žinias, Šalių susitikimų priemonių rengimo etape, įskaitant pagal Susitarimą rengiamus mokslo ekspertų susitikimus, ir užtikrina, kad šios priemonės atitiktų Susitarimą;

               c)
                     užtikrina, kad pagal Susitarimą priimamos priemonės atitiktų tarptautinę teisę, visų pirma Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (UNCLOS)
                  1
               , 1995 m. Susitarimo dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimo bei valdymo (UNFSA)
                  2
               , 1993 m. Susitarimo dėl skatinimo žvejybos laivams atviroje jūroje laikytis tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių
                  3
               , taip pat Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) 2009 m. Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių nuostatas
                  4
               ;

               d)
                     skatina laikytis pozicijų, derančių su to paties rajono regioninių žvejybos valdymo organizacijų (RŽVO) geriausia patirtimi;

               e)
                     siekia suderinamumo ir sinergijos su Sąjungos įgyvendinama politika, kuri yra dvišalių žuvininkystės santykių su trečiosiomis valstybėmis dalis, ir užtikrina derėjimą su savo kitų sričių politika, visų pirma išorės santykių, užimtumo, aplinkos, prekybos, vystymosi, mokslinių tyrimų ir inovacijų politika;

               f)
                     užtikrina, kad būtų laikomasi Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų;

               g)
                     laikosi 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadų dėl Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto
                  5
               ;

               h)
                     siekia užtikrinti vienodas sąlygas Sąjungos laivynui Susitarimo rajone remiantis tais pačiais principais ir standartais, kokie taikomi pagal Sąjungos teisę, ir skatinti vienodą tų principų ir standartų įgyvendinimą;

               i)
                     laikosi Tarybos išvadų dėl vandenynų ir jūrų, įskaitant Arktį
                  6
               , Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendro komunikato „Integruota Europos Sąjungos Arkties politika“
                  7
               , Tarybos išvadų
                  8
                dėl Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendro komunikato „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“
                  9
                ir skatina priemones, kuriomis remiamas ir stiprinamas veiksmingas Susitarimo įgyvendinimas siekiant prisidėti prie darnaus vandenynų valdymo visais jo aspektais;

               j)
                     skatina veiklos pagal Susitarimą ir galiojančias RŽVO bei regionines jūrų konvencijas, visų pirma Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijos (ŽŠRAK) veiklos, koordinavimą ir prireikus bendradarbiavimą su pasaulinėmis organizacijomis, kai tinka pagal jų įgaliojimus;

               k)
                     aktyviai remia bendros mokslinių tyrimų ir stebėsenos programos kūrimą siekiant pagerinti bendrą Šalių supratimą apie Arkties vandenyno centrinės dalies atviros jūros ekosistemas ir visų pirma nustatyti, ar šiuo metu arba ateityje gali egzistuoti žuvų ištekliai, kuriuos būtų galima tvariai žvejoti, ir galimą tokios žvejybos poveikį šioms ekosistemoms;

               l)
                     užtikrina tų pačių išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių, nustatytų dėl nacionalinei jurisdikcijai priklausančių vandenų, ir priemonių, priimtų dėl atvirosios jūros pagal UNCLOS 118 straipsnį ir UNFSA 8 straipsnį, suderinamumą;

               m)
                     užtikrina suderinamumą su Sąjungos interesais Arkties regione, kuris tampa vis labiau strategiškai svarbiu regionu.

               2.
                     GAIRĖS

               Prireikus Sąjunga stengiasi remti išsaugojimo ir valdymo priemonių priėmimą, remdamasi patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir atsargumo principu – tai ji daro dalyvaudama Susitarimo Šalių susitikimuose.

               II PRIEDAS

               Kasmetinis Sąjungos pozicijos, kurios turi būti laikomasi Susitarimo, kuriuo siekiama užkirsti kelią nereglamentuojamai žvejybai atvirojoje jūroje, vykdomai Arkties vandenyno centrinėje dalyje (toliau – Susitarimas), Šalių susitikimuose, tikslinimas

               Prieš kiekvieną Susitarimo Šalių susitikimą, sušaukiamą sprendimams, turėsiantiems Sąjungai teisinę galią, priimti, imamasi veiksmų, būtinų siekiant, kad pozicijoje, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, būtų atsižvelgta į Komisijai pateiktą naujausią mokslinę ir kitą susijusią informaciją, laikantis I priede išdėstytų principų ir gairių.

               Šiuo tikslu ir remdamasi ta informacija, Komisija, likus pakankamai laiko iki kiekvieno Susitarimo Šalių susitikimo, perduoda Tarybai rašytinį dokumentą, kuriame išdėstoma išsami informacija apie siūlomą Sąjungos pozicijos patikslinimą, kad būtų apsvarstyti ir patvirtinti pozicijos, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, elementai.

               Jei Susitarimo Šalių susitikime, įskaitant susitikimą vietoje, susitarti neįmanoma, klausimas, siekiant Sąjungos pozicijoje atsižvelgti į naujus elementus, perduodamas Tarybai arba jos parengiamiesiems organams.

               _____________________

                     (1)

                        OL L 179, 1998 6 23, p. 3.

                     (2)

                        OL L 189, 1998 7 3, p. 16 .

                     (3)

                        OL L 177, 1996 7 16, p. 26.

                     (4)

                        OL L 191, 2011 7 22, p. 3.

                     (5)

                        Dok. 7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (6)

                        14249/19, 2019 11 19.

                     (7)

                        JOIN(2016) 21 final, 2016 4 27.

                     (8)

                        7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.

                     (9)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 08 31
            COM(2020) 472 final
            2020/0226(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu dėl Europos sutarties dėl pavojingų krovinių tarptautinio vežimo keliais (ADR) priedų ir prie Europos sutarties dėl tarptautinio pavojingų krovinių vežimo vidaus vandenų keliais (ADN) pridėtų taisyklių pakeitimų

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas susijęs su sprendimu, kuriuo nustatoma pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu dėl Europos sutarties dėl pavojingų krovinių tarptautinio vežimo keliais (ADR) priedų ir prie Europos sutarties dėl tarptautinio pavojingų krovinių vežimo vidaus vandenų keliais (ADN) pridėtų taisyklių pakeitimų, taikytinų nuo 2021 m. sausio 1 d., atsižvelgiant į numatytą atidėjimo laikotarpio, kurį susitariančiosios šalys, kurios yra Pavojingųjų krovinių vežimo darbo grupės (WP.15) ir ADN administracinio komiteto narės, gali prieštarauti siūlomiems 2021 m. redakcijos pakeitimams, pabaigą.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

                  Minėti priedai ir taisyklės, paprastai vadinami ADR priedais ir prie ADN pridėtomis taisyklėmis, reglamentuoja Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (UNECE) narių, kurios taip pat yra ADR ir ADN susitariančiosios šalys, tarptautinį pavojingųjų krovinių vežimą atitinkamai keliais ir vidaus vandenų keliais.

                  Pavojingųjų krovinių vežimo keliais ir vidaus vandenų keliais tiek Sąjungoje, tiek tarp Sąjungos ir kaimyninių šalių plėtra yra vienas iš pagrindinių Europos bendrosios transporto politikos elementų ir ja užtikrinamas visų pramonės šakų, kuriose gaminamos prekės, pagal ADR ir ADN priskiriamos prie pavojingųjų krovinių, arba kuriose iš jų gaunama naudos, tinkamas veikimas. Todėl būtina šias sutartis priderinti prie technikos ir mokslo pažangos, siekiant sudaryti sąlygas transporto ir susijusių ekonominės grandinės pramonės šakų plėtrai. Pakeitimais siekiama suderinti ADR ir ADN su JT tipinėmis taisyklėmis, įskaitant naujas apibrėžtis, klasifikavimo kriterijus ir JT numerius, pakavimo ir (arba) ženklinimo etiketėmis reikalavimus, atnaujinti taikytinus standartus ir technines nuostatas, taip pat ištaisyti korektūros klaidas.

               Tarptautines nuostatas dėl pavojingųjų krovinių vežimo yra nustačiusios įvairios tarptautinės organizacijos, kaip antai UNECE, Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybinė organizacija (OTIF) ir įvairios Jungtinių Tautų specializuotosios agentūros. Kadangi taisyklės turi derėti tarpusavyje, šį darbą atliekančios organizacijos sukūrė sudėtingą tarptautinę koordinavimo ir derinimo sistemą. Nuostatos priderinamos po dvejus metus trukusio darbo.

               2.1.Europos sutartis dėl pavojingų krovinių tarptautinio vežimo keliais (ADR)

               Europos sutartimi dėl pavojingų krovinių tarptautinio vežimo keliais (ADR) siekiama reglamentuoti tarptautinį pavojingųjų krovinių vežimą keliais tarp UNECE valstybių narių ir kitų ADR taikančių valstybių (toliau – ADR susitariančiosios šalys). ADR įsigaliojo 1968 m. sausio 29 d.

               Europos Sąjunga nėra sutarties šalis, nors visos jos valstybės narės yra šios sutarties susitariančiosios šalys.

               2.2.Europos sutartis dėl tarptautinio pavojingų krovinių vežimo vidaus vandenų keliais (ADN)

               Europos sutartimi dėl tarptautinio pavojingų krovinių vežimo vidaus vandenų keliais (ADN) siekiama reglamentuoti tarptautinį pavojingųjų krovinių vežimą vidaus vandenų keliais tarp UNECE valstybių narių, taikančių ADN (toliau – ADN susitariančiosios šalys). ADR įsigaliojo 2008 m. vasario 28 d.

               Europos Sąjunga nėra sutarties šalis, nors trylika jos valstybių narių yra šios sutarties susitariančiosios šalys.

               2.3.Pavojingųjų krovinių vežimo darbo grupė (WP.15) ir ADN administracinis komitetas

               Pavojingųjų krovinių vežimo darbo grupė (WP.15), ADN administracinis komitetas ir ADN saugos komitetas (WP.15/AC.2) yra organai, įsteigti UNECE, kad būtų galima priimti sprendimus dėl ADR ir ADN pakeitimų. Šiuos organus sudaro UNECE valstybių narių, taikančių ADR ir ADN, atstovai. Kiekviena ADR ir ADN susitariančioji šalis turi balsavimo teisę.

               Pagal WP.15 įgaliojimų ir darbo tvarkos taisyklių VII skyrių („Balsavimas“) darbo grupėje po vieną balsą turi tik visateisiai dalyviai, o to organo sprendimai paprastai priimami bendru sutarimu. WP.15 darbo grupėje balsuojama rankos pakėlimu.

               Pagal ADN 17 straipsnio 7 dalį kiekviena susitariančioji šalis, atstovaujama ADN administracinio komiteto sesijoje, turi balsavimo teisę.

                  Per dvejų metų laikotarpį 2018–2020 m. priimta įvairių pakeitimų derinant prie mokslo ir technikos pažangos.

                  Dėl ADR WP.15 sprendimą dėl šių siūlomų pakeitimų priėmė kiekvienoje iš 2.4 skirsnyje nurodytų sesijų. Dėl ADN pakeitimų Administracinis komitetas priėmė sprendimą dvidešimt ketvirtojoje sesijoje 2020 m. sausio 31 d. Ženevoje.

                  Remiantis ADR 14 straipsniu, WP.15 priėmus sprendimą, laikoma, kad bet kuriems pasiūlytiems ADR priedų pakeitimams pritarta, jei per tris mėnesius nuo dienos, kurią Jungtinių Tautų generalinis sekretorius juos išplatina, bent vienas trečdalis susitariančiųjų šalių arba penkios susitariančiosios šalys, jei vienas trečdalis yra daugiau kaip penkios, raštu nepareiškė generaliniam sekretoriui prieštaravimų dėl siūlomo pakeitimo.

                  Remiantis ADN 20 straipsniu, ADN administraciniam komitetui priėmus sprendimą, laikoma, kad pakeitimams pritarta, jei per tris mėnesius nuo dienos, kurią Jungtinių Tautų generalinis sekretorius juos išplatina, bent vienas trečdalis susitariančiųjų šalių arba penkios susitariančiosios šalys, jei vienas trečdalis yra daugiau kaip penkios, raštu nepareiškė generaliniam sekretoriui prieštaravimų dėl siūlomų pakeitimų.

                  WP.15 darbo grupės priimti pakeitimai, išdėstyti šio pasiūlymo priede pateiktuose dokumentuose, išsiųsti Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui, kad 2020 m. liepos 1 d. apie juos būtų galima pranešti ADR susitariančiosioms šalims ir jiems būtų pritarta ADR 14 straipsnyje nustatyta tvarka; su pakeitimais galima susipažinti ir internete
                     1
                  .

                  Apie ADN administracinio komiteto priimtus pakeitimus, išdėstytus šio pasiūlymo priede pateiktuose dokumentuose, Jungtinių Tautų generalinis sekretorius 2020 m. liepos 1 d. pranešė ADN susitariančiosioms šalims, kad jos pritartų ADN 20 straipsnyje nustatyta tvarka; su pakeitimais galima susipažinti ir internete
                     2
                  .

                  Iki 2020 m. rugsėjo 30 d. Jungtinių Tautų generalinis sekretorius, veikdamas kaip depozitaras, gali priimti prieštaravimus dėl ADR ir ADN pakeitimų, priimtų 2.3 punkte nurodytose sesijose.

               2.4.Numatomi WP.15 ir ADN administracinio komiteto aktai

               Numatomų aktų tikslas – su technikos ir mokslo pažanga suderinti ADR priedus ir prie ADN pridėtas taisykles.

               Visų pirma patikslinta išimtis, taikoma iš baterijų maitinamiems duomenų registruotuvams ir krovinių sekimo įtaisams, įterptos naujos apibrėžtys, pvz., „dozės galia“ arba iš dalies pakeistos apibrėžtys, pvz., „savaime greitėjančio skilimo temperatūra“ (SGST) ir „savaime greitėjančios polimerizacijos temperatūra (SGPT)“. Abiejose sutartyse patikslintos pavojingų krovinių klasifikavimo taisyklės, visų pirma, susijusios su sprogmenimis, radioaktyviosiomis medžiagomis, ėdžiosiomis medžiagomis ir t. t. Į pavojingų krovinių sąrašą įtraukti keli nauji įrašai, pvz., „JT 0511 DETONATORIAI, ELEKTRONINIAI, programuojamieji, skirti sprogdinimo reikmėms, UN 3549 MEDICININĖS ATLIEKOS, A KATEGORIJOS, VEIKIANČIOS ŽMONES, kietosios arba MEDICININĖS ATLIEKOS, A KATEGORIJOS, VEIKIANČIOS tik GYVŪNUS, kietosios“. Keletas pakeitimų susiję su specialiosiomis pakavimo nuostatomis, taip pat naujos taisyklės numatytos dėl:  pakuotės, naudojamos įrangoje esančioms ličio baterijoms ir su įranga supakuotoms ličio baterijoms, nitroceliuliozei ir mišraus užtaisymo sprogstamosioms medžiagoms ir gaminiams.

               Rengiantis priimti šiuos pakeitimus konsultuotasi su įvairiais viešojo ir privačiojo sektorių ekspertais. Rengiant pakeitimus įvyko šie techninio pobūdžio posėdžiai:

               –
                     Jungtinių Tautų Ekonominės ir Socialinės Tarybos Pavojingųjų krovinių vežimo ekspertų pakomitečio posėdžiai, surengti per:

               (1)
                     51-ąją sesiją, vykusią 2017 m. liepos 3–7 d. Ženevoje;

               (2)
                     52-ąją sesiją, vykusią 2017 m. lapkričio 27–gruodžio 6 d. Ženevoje;

               (3)
                     53-ąją sesiją, vykusią 2018 m. birželio 25–liepos 4 d. Ženevoje;

               (4)
                     54-ąją sesiją, vykusią 2018 m. lapkričio 26–gruodžio 4 d. Ženevoje;

               –
                     JT EEK ir OTIF bendri RID ekspertų komiteto ir WP15 posėdžiai, surengti per:

               (1)
                     2018 m. rudens sesiją, vykusią 2018 m. rugsėjo 17–21 d. Ženevoje;

               (2)
                     2019 m. pavasario sesiją, vykusią 2019 m. kovo 18–22 d. Berne;

               (3)
                     2019 m. rudens sesiją, vykusią 2019 m. rugsėjo 17–26 d. Ženevoje;

               –
                     dėl ADR – WP.15 posėdžiai, surengti per :

               (1)
                     105-ąją sesiją, vykusią 2018 m. lapkričio 6–9 d. Ženevoje,

               (2)
                      106-ąją sesiją, vykusią 2019 m. gegužės 13–17 d. Ženevoje;

               (3)        107-ąją sesiją, vykusią 2019 m. lapkričio 11–15 d. Ženevoje,

               (4)
                     108-ąją sesiją, vykusią 2020 m. gegužės 11–15 d. Ženevoje. Ši sesija buvo atidėta dėl COVID-2019 krizės; tačiau WP.15 pirmininkas ir JT EEK sekretoriatas, taikydami rašytinę procedūrą, konsultavosi su valstybėmis narėmis dėl redakcinių pakeitimų, kurie vis dar turi būti įtraukti į 2021 m. ADR. Atsižvelgdama į pastabų pateikimo terminą (2020 m. gegužės 15 d.), 2020 m. gegužės 8 d. Komisija surengė vaizdo konferenciją. Valstybės narės teigiamai įvertino pasiūlymus dėl redakcinių pakeitimų ir vieningai pritarė JT EEK sekretoriato raštu pateiktam galutiniam pasiūlymui.

               –
                     dėl ADN ADN saugos komiteto (WP.15/AC.2):

               (1)33-ojoje sesijoje, įvykusioje 2018 m. rugpjūčio 27–31 d. Ženevoje,

               (2)34-ojoje sesijoje, įvykusioje 2019 m. sausio 21-25 d. Ženevoje;

               (3)35-ojoje sesijoje, įvykusioje 2019 m. rugpjūčio 26-30 d. Ženevoje,

               (4)36-ojoje sesijoje, įvykusioje 2020 m. sausio 27-31 d. Ženevoje;

                  ir ADN administracinio komiteto dvidešimt ketvirtojoje sesijoje, vykusioje 2020 m. sausio 31 d. Ženevoje.

               Per šiuos posėdžius ekspertų komitetai išnagrinėjo ir apsvarstė atskirus pasiūlymus dėl pakeitimų. Dėl daugumos rekomenduotų veiksmų susitarta vieningai. Kai kurie pasiūlymai rekomenduoti atsižvelgiant į daugumos ekspertų nuomonę.

               Jei siūlomi ADR priedų pakeitimai, apie kuriuos pranešė Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius, nebus atmesti pagal 14 straipsnio 3 dalį per tris mėnesius nuo pranešimo dienos, t. y. 2020 m. spalio 1 d., minėti pakeitimai įsigalios 2021 m. sausio 1 d.

               Jei siūlomi prie ADN pridėtų taisyklių pakeitimai nebus atmesti pagal 20 straipsnio 5 dalį per tris mėnesius nuo pranešimo dienos, t. y. iki 2020 m. spalio 1 d., minėti pakeitimai įsigalios 2021 m. sausio 1 d.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

                  Europos Sąjunga nėra ADR ir ADN susitariančioji šalis. Vis dėlto tai, kad Europos Sąjunga nėra tarptautinio susitarimo šalis, neužkerta kelio jai naudotis savo kompetencija per savo institucijas nustatant poziciją, kuri turi būti priimta jos vardu tuo susitarimu įsteigtame organe, visų pirma per to susitarimo šalimis esančias valstybes nares, bendrai veikiančias jos interesais (žr. Sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, 52 punktą ir jame nurodytą Teismo praktiką).

                  Šiuo metu ADR susitariančiosios šalys yra 52 valstybės, įskaitant visas ES valstybes nares. ADN susitariančiosios šalys yra 18 valstybių, įskaitant 13 ES valstybių narių.

                  Nuo 1997 m. sausio 1 d. Europos Sąjunga ADR nuostatas taiko visų rūšių pavojingųjų krovinių vežimui keliais ES teritorijoje; iš pradžių jos buvo taikomos pagal 1994 m. lapkričio 21 d. Tarybos direktyvą 94/55/EB dėl valstybių narių teisės aktų, susijusių su pavojingų krovinių vežimu keliais, suderinimo
                     3
                  . 2008 m. Direktyva 94/55/EB pakeista Direktyva 2008/68/EB
                     4
                  ; naujojoje direktyvoje laikomasi ankstesnės direktyvos principų. ADN nuostatas pavojingųjų krovinių vežimui vidaus vandenų keliais Europos Sąjunga taiko nuo 2009 m. sausio 1 d.

                  Direktyvos 2008/68/EB 4 straipsnyje dėl trečiųjų šalių nustatyta, kad „pavojingų krovinių vežimas tarp valstybių narių ir trečiųjų šalių leidžiamas laikantis ADR, RID arba ADN reikalavimų, jei prieduose nenurodyta kitaip.“

                  Be to, pirmiau nurodyti pakeitimai turės įtakos Direktyvos 2008/68/EB taikymui, atsižvelgiant į jos 8 straipsnį. Pagal tą nuostatą Komisijai suteikti įgaliojimai Direktyvos 2008/68/EB I priedo I.1 skirsnį ir III priedo III.1 skirsnį suderinti su mokslo ir technikos pažanga, „ypač siekiant atsižvelgti į ADR, <…> ir ADN pakeitimus“.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               SESV 218 straipsnio 9 dalis taikoma neatsižvelgiant į tai, ar Sąjunga yra organo narė arba susitarimo šalis
                  5
               .

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  6
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               WP.15 yra sutartimi, t. y. Europos sutartimi dėl pavojingų krovinių tarptautinio vežimo keliais (ADR), įsteigtas organas.

               ADN administracinis komitetas yra sutartimi, t. y. Europos sutartimi dėl tarptautinio pavojingų krovinių vežimo vidaus vandenų keliais (ADN), įsteigtas organas.

                  WP.15 ir ADN administracinio komiteto priimti aktai yra teisinę galią turintys aktai. Pirmiau aprašytomis sąlygomis priimti aktai bus privalomi pagal tarptautinę teisę pagal ADR 14 straipsnį ir ADN 20 straipsnį ir gali labai paveikti ES teisės aktų, t. y. Direktyvos 2008/68/EB, turinį. Taip yra todėl, kad Direktyvos 2008/68/EB 1 straipsnio nuostata tampa privaloma šias taisykles taikyti pavojingųjų krovinių vežimui keliais ar vidaus vandenų keliais valstybėse narėse ar iš vienos į kitą, o jos 4 straipsnyje dėl trečiųjų šalių nurodyta, kad „pavojingų krovinių vežimas tarp valstybių narių ir trečiųjų šalių leidžiamas laikantis ADR, RID arba ADN reikalavimų, jei prieduose nenurodyta kitaip“.

               Numatomu aktu sutarties institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

                  Pagrindinis sprendimo tikslas ir turinys yra susiję su pavojingųjų krovinių vežimu keliais ir vidaus vandenų keliais. Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 91 straipsnis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo Tarybos sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 91 straipsnis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               5.Siūlomo akto skelbimas

                  Siekiant skaidrumo ir užtikrinti tinkamą nuorodą, Pavojingųjų krovinių vežimo darbo grupės (WP.15) ir ADN saugos komiteto sprendimai skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir nurodoma jų įsigaliojimo data.

               2020/0226 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu dėl Europos sutarties dėl pavojingų krovinių tarptautinio vežimo keliais (ADR) priedų ir prie Europos sutarties dėl tarptautinio pavojingų krovinių vežimo vidaus vandenų keliais (ADN) pridėtų taisyklių pakeitimų

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)1968 m. sausio 29 d. įsigaliojo Europos sutartis dėl pavojingų krovinių tarptautinio vežimo keliais (ADR). 2008 m. vasario 28 d. įsigaliojo Europos sutartis dėl tarptautinio pavojingų krovinių vežimo vidaus vandenų keliais (ADN);

               (2)pagal ADR 14 straipsnį bet kuri susitariančioji šalis gali siūlyti vieną ar daugiau tos sutarties priedų pakeitimų, taigi Pavojingųjų krovinių vežimo darbo grupė (WP.15) gali priimti ADR priedų pakeitimus. Pagal ADN 20 straipsnį Saugos komitetas ir Administracinis komitetas gali priimti prie ADN pridėtų taisyklių pakeitimus;

               (3)apie pavojingųjų krovinių vežimo keliais ir vidaus vandenų keliais pakeitimus, kuriuos per dvejų metų laikotarpį 2018–2020 m. priėmė WP.15 ir ADN administracinis komitetas, 2020 m. liepos 1 d. pranešta ADR ir ADN susitariančiosioms šalims;

               (4)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi dėl tų ADR ir ADN pakeitimų, nes tie aktai galės labai paveikti Sąjungos teisės, t. y. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/68/EB
                  7
               , turinį. Toje direktyvoje nustatomi pavojingųjų krovinių vežimo keliais, geležinkeliais ir vidaus vandenų keliais valstybėse narėse ar iš vienų valstybių narių į kitas reikalavimai, darant nuorodas į ADR ir ADN.  Tos direktyvos 4 straipsnyje nustatyta, kad pavojingųjų krovinių vežimas tarp valstybių narių ir trečiųjų šalių leidžiamas laikantis ADR, RID arba ADN reikalavimų, jei prieduose nenurodyta kitaip. Be to, pagal Direktyvos 2008/68/EB 8 straipsnį Komisijai suteikti įgaliojimai tos direktyvos I priedo I.1 skirsnį ir III priedo III.1 skirsnį suderinti su mokslo ir technikos pažanga, visų pirma siekiant atsižvelgti į ADR, RID ir ADN pakeitimus;

               (5)Sąjunga nėra ADR ir ADN susitariančioji šalis. Vis dėlto tai neužkerta kelio jai naudotis savo kompetencija per savo institucijas nustatant poziciją, kuri turi būti priimta jos vardu tuo susitarimu įsteigtame organe, visų pirma per to susitarimo šalimis esančias valstybes nares, bendrai veikiančias jos interesais;

               (6)ADR susitariančiosios šalys yra ir ją taiko visos valstybės narės, o ADN susitariančiosios šalys yra ir ją taiko 13 valstybių narių;

               (7)priimti pakeitimai susiję su techniniais standartais arba vienodomis techninėmis normomis ir jais siekiama užtikrinti saugų ir efektyvų pavojingųjų krovinių vežimą, kartu atsižvelgiant į sektoriaus mokslo ir technikos pažangą ir į kuriamas naujas medžiagas ir produktus, kurie vežami kelia pavojų. Pavojingųjų krovinių vežimo keliais ir vidaus vandenų keliais plėtra tiek Sąjungoje, tiek tarp Sąjungos ir kaimyninių šalių yra vienas iš pagrindinių bendrosios transporto politikos elementų ir užtikrina visų pramonės šakų, kuriose gaminamos prekės, pagal ADR ir ADN priskiriamos prie pavojingų krovinių, arba kuriose iš jų gaunama naudos, tinkamą veikimą;

               (8)visi siūlomi pakeitimai yra pagrįsti ir naudingi, todėl Sąjunga turėtų jiems pritarti;

               (9)Sąjungos poziciją kartu pareikš Sąjungos valstybės narės, kurios yra bendrai veikiančios ADR ir ADN susitariančiosios šalys,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu dėl atitinkamai Pavojingųjų krovinių vežimo darbo grupės (WP.15) ir ADN administracinio komiteto priimtų ADR priedų ir prie ADN pridėtų taisyklių pakeitimų, priimtų nurodytų šio sprendimo priede, išdėstyta tame priede.

               Pagal 2 straipsnį dėl neesminių šios pozicijos pakeitimų gali būti susitarta be papildomo Tarybos sprendimo.

               2 straipsnis

               1 straipsnyje nurodytą Sąjungos poziciją kartu pareiškia Sąjungos valstybės narės, kurios yra bendrai veikiančios ADR ir ADN susitariančiosios šalys.

               3 straipsnis

               Pavojingųjų krovinių vežimo darbo grupės (WP.15) ir ADN saugos komiteto sprendimai skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir nurodoma jų įsigaliojimo data.

               4 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        http://www.unece.org/trans/main/dgdb/wp15/wp15rep.html.

                     (2)

                        http://www.unece.org/trans/main/dgdb/adn/adn_rep.html.

                     (3)

                        OL L 319, 1994 12 12, p. 7.

                     (4)

                        OL L 260, 2008 9 30, p. 13.

                     (5)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64 punktas.

                     (6)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (7)

                        2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/68/EB dėl pavojingų krovinių vežimo vidaus keliais (OL L 260, 2008 9 30, p. 13).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 08 31
            COM(2020) 472 final
            PRIEDAS
            prie
            pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu dėl Europos sutarties dėl pavojingų krovinių tarptautinio vežimo keliais (ADR) priedų ir prie Europos sutarties dėl tarptautinio pavojingų krovinių vežimo vidaus vandenų keliais (ADN) pridėtų taisyklių pakeitimų

               PRIEDAS

                        Pasiūlymas

                        Pamatinis dokumentas

                        Pranešimas

                        Klausimas

                        Pastabos

                        ES pozicija

                        1.

                        ECE/TRANS/WP.15/249

                        C.N.274.2020.TREATIES-XI.B.14

                        ADR A ir B priedų pakeitimų projektas

                        Pavojingųjų krovinių vežimo darbo grupės (WP.15) techninis susitarimas

                        Pritaria pakeitimams.

                        2.

                        ECE/TRANS/WP.15/249/Add.1

                        C.N.274.2020.TREATIES-XI.B.14

                        ADR A ir B priedų pakeitimų projektas – Papildymas

                        Pavojingųjų krovinių vežimo darbo grupės (WP.15) techninis susitarimas

                        Pritaria pakeitimams.

                        3.

                        ECE/TRANS/WP.15/249/Corr.1

                        C.N.274.2020.TREATIES-XI.B.14

                        ADR A ir B priedų pakeitimų projektas – Klaidų ištaisymas

                        Pavojingųjų krovinių vežimo darbo grupės (WP.15) techninis susitarimas

                        Pritaria pakeitimams.

                        4.

                        ECE/ADN/54

                        C.N.273.2020.TREATIES-XI.D.6

                        Prie ADN pridėtų taisyklių pakeitimų projektas

                        ADN administracinio komiteto techninis susitarimas

                        Pritaria pakeitimams.