Svarbus teisinis pranešimas

|

52004PC0785

Pasiūlymas Tarybos reglamentas nustatantis 2005 m. Bendrijos vandenyse ir vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti žvejybos apribojimus, žvejojantiems Bendrijos laivams taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas  /* KOM/2004/0785 galutinis */

	Briuselis, 08.12.2004KOM(2004) 785 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASnustatantis 2005 m. Bendrijos vandenyse ir vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti žvejybos apribojimus, žvejojantiems Bendrijos laivams taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASŠis pasiūlymas, skirtas Tarybos reglamentui, nustato 2005 m. bendrąsias žvejybos galimybes Bendrijai keliuose žvejybos rajonuose ir trečiosios šalies laivams Bendrijos vandenyse bei sąlygas, kuriomis galima naudotis bendrosiomis žvejybos galimybėmis. Jis taip pat siūlo išlaikyti galiojančias priemones apriboti žvejybos pastangą, kuri taikoma labai išeikvotiems žuvų ištekliams. Pasiūlyme taip pat pateikiamos techninės pereinamojo laikotarpio 2005 m. priemonės.I. PASIŪLYMĄ PAGRINDŽIANTI POLITIKANaujausia Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) ataskaita, kurios didžiai daliai pritarė EB Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (STECF), patvirtina pastaraisiais metais nustatytą padėtį. Didesnė dalis iš jūros priedugnio žuvų rūšių išteklių ir tam tikri pelaginių žuvų ištekliai naudojami pernelyg intensyviai ir neatitinka saugių biologinių ribų reikalavimų.Tam tikriems labai išeikvotiems ištekliams ICES rekomendavo atitinkamame žvejybos rajone nustatyti nulinį sugavimą arba taikyti labai griežtai kontroliuojamą bendrą leistiną sugavimą (BLS), kol nebus priimtas atkūrimo planas. Svarstant šios rekomendacijos įgyvendinimą turi būti atsižvelgta į sprendimus, Tarybos priimtus per paskutinius trejus metus. Priėmus šiuos sprendimus, buvo gerokai sumažintos nykstančių išteklių žvejybos kvotos ir nuo 2003 m. tam tikruose žvejybos rajonuose pradėtos taikyti žvejybos pastangos laikinos kontrolės priemonės. Be šių priemonių, buvo vykdomos žvejybos laivų nurašymo programos, užtikrinusios tam tikrų valstybių narių žvejybos pajėgumų sumažėjimą. Dėl to Komisija laiko, kad dabartinė jos politika – leisti žvejoti, tačiau nustatyti mažas žvejybos apimtis – gali būti sėkminga, jeigu ta politika būtų griežtai vykdoma.Tačiau ICES atlikus naujus skaičiavimus paaiškėjo, kad 2003 m. žuvų mirtingumas dėl žvejybos, palyginti su Tarybos nustatytuoju 2002 m., buvo sumažintas per mažai. Komisija laiko, kad jeigu žvejyba žvejybos rajonuose nenutraukiama atsižvelgiant į rekomendaciją, būtina taikyti griežtesnes apsaugos priemones.Remiantis ICES atliktais pastarojo meto įvertinimais daugelio išteklių iškrovimai yra gerokai didesni nei nurodoma oficialiuose statistiniuose duomenyse. Tas įvertinimas patvirtina, kad kvotomis nepavyko apriboti žvejybos kaip buvo tikėtasi. Dėl to ICES tebetvirtina, kad reikalingą žuvų mirtingumo dėl žvejybos sumažėjimą galima užtikrinti tik gerokai susiaurinus taikomą žvejybos pastangą. Komisija, atsižvelgdama į šią rekomendaciją, vėl siūlo 2005 m. įgyvendinti tiesioginį pastangos valdymą – pagrindinę apsaugos ir valdymo priemonę.Daugiamečiai valdymo planai yra reikalingi ilgalaikiam tausojimui ir padidintam žvejybos stabilumui užtikrinti. Sprendimai dėl bendro leistino sugavimo ir kvotų kiekvienais metais turi būti priimami atsižvelgiant į atkūrimo planus ir ilgalaikes valdymo strategijas. Komisijos pasiūlymas yra susijęs su pastaruoju metu vykusiais pasitarimais su valstybėmis narėmis ir subjektais dėl ilgalaikio valdymo ir numato kitus pasitarimus 2005 m.Konsultacijos su subjektais patvirtina, kad pirmiausia stengiamasi išlaikyti bendro leistino sugavimo stabilumą. Siekiant, kad būtų užtikrintas bendro leistino sugavimo stabilumas, pačių žuvų išteklių dydis turi būti pastovesnis. Žuvų išteklių dydis būtų pastovesnis, jeigu kone visų išteklių naudojimas būtų sumažintas, jis nekistų ir išliktų tausojantis.Naujausia rekomendacija mokslininkais teikia pirmenybę atskiro žvejybos rajono valdymo principui, nes vienos žuvų rūšies valdymas tinkamai neaprėpia daugelio mišrių žvejybos rajonų, kuriuose žvejojami įvairūs ištekliai, sudėtingumo. Taikant atskiro žvejybos rajono valdymo principą tenka atsižvelgti į skirtingų išteklių sąsają tuose pačiuose žvejybos rajone. Dėl to atskiro žvejybos rajono valdymo metodas – taip pat papildoma priežastis tiesioginį pastangos valdymą naudoti kaip valdymo priemonę. Priešingu atveju bendrųjų žvejybos galimybių, kuriomis naudojasi žvejybos laivynai, ir žvejybos rajone sužvejotų žuvų rūšių neatitiktys verstų iš laivų išmesti į jūrą dalį žuvų.ICES apskaičiavus, kiek sugavimas viršija bendrą leistiną sugavimą, ir nustačius, kad bendras leistinas sugavimas ir kvotos nėra tinkama priemonė žvejybos mirtingumui kontroliuoti, paaiškėjo, jog esminis kontrolės gerinimas ir jos vykdymas – pagrindinis būdas žuvų ištekliai apsaugoti. Dėl to Komisija siūlo keletą priemonių apsaugos ir valdymo priemonių įgyvendinimo veiksmingumui pagerinti.II. BENDR O LEISTINO SUGAVIMO (BLS) NUSTATYMASA. Ištekliai Bendrijos vandenyseKomisijos pasiūlymai dėl bendro leistino sugavimo yra pagrįsti naujausiomis mokslinėmis rekomendacijomis, kurios keliais atvejais modifikuotos tam, kad atitinkamuose žvejybos rajonuose būtų išlaikytas ekonominės veiklos nenutrūkstamumas ir daugiamečių žuvininkystės valdymo priemonių įdiegimas kaip nustatyta pirmiau. Šie pakeitimai įdiegiami tik tada, jeigu jie nekliudo gerokai mažinti rizikos nykstantiems žuvų ištekliams.Komisija, rengdama šių metų pasiūlymus, tarėsi su subjektais. Komisija, atsižvelgdama į šias konsultacijas, pripažįsta, kad saugių biologinių ribų neatitinkantiems ištekliams reikalinga palaipsniui taikyti principą, užtikrinsiantį pagrįstą būtinybės kuo sparčiau atkurti saugų išteklių biologinį lygį ir užtikrinti tam tikrą ekonominės veiklos nenutrūkstamumo pusiausvyrą. Komisija taip pat pripažįsta reikalingumą visiškai išnaudoti išteklių, atitinkančių saugių biologinių ribų reikalavimus, bendrąsias žvejybos galimybes, jeigu dėl to nedidėtų žvejybos mirtingumas, nes pastarasis ilgainiui sumažintų laimikius.Komisija, rengdama išsamesnį bendro leistino sugavimo nustatymo Bendrijos vandenyse metodą, naudoja šiuos tam tikrų kategorijų ištekliams skirtus kriterijus.1. Ištekliai, kuriems Taryba patvirtino atkūrimo planąAtitinkami ištekliai:-  menkės Kategato sąsiauryje-  menkės Skagerako sąsiauryje, Šiaurės jūroje ir rytinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje-  menkės į vakarus nuo Škotijos-  menkės Airijos jūroje-  šiauriniai jūrų lydekų ištekliaiPirmiau minėtiems ištekliams Komisija siūlo bendro leistino sugavimo pakeitimus: pagal patvirtinto atkūrimo plano 6 ir 7 straipsnius, jei tai menkės[1], ir atkūrimo plano 5 ir 6 straipsnius – jei tai šiauriniai jūrų lydekų ištekliai[2]. Tam tikrų išteklių neįmanoma įvertinti patikimai, nes trūksta pagrįstų duomenų apie tų išteklių žuvų iškrautus kiekius. Tokiais atvejais 6 ir 7 straipsniai tiesiogiai netaikomi ir Komisija siūlo, kad ir toliau galiotų nustatytas mažas bendras leistinas sugavimas.Atsižvelgiant į nekintančią prastą menkių išteklių būklę ir patvirtintą reikalingumą imtis papildomų apsaugos priemonių, Komisija siūlo dar kartą numatyti pakeitimus, siekiant, kad būtų užtikrinta patikimesnė menkių išteklių apsauga pagal menkių išteklių atkūrimo plano 8 straipsnį.2. Ištekliai, kurių atkūrimo planas rengiamasAtitinkami ištekliai:pietiniai jūrų lydekų ištekliai (VIIIc ir IXa kvadratai)Pirėnų-Atlanto omarai (VIIIc ir IXa kvadratai)jūrų liežuviai Biskajos įlankoje (VIIIab kvadratas)jūrų liežuviai vakarinėje Lamanšo kanalo dalyje (VIIe kvadratas)menkės rytinėje Baltijos jūros dalyje (25 – 32 pokvadračiai)Šiaurės jūros jūrų plekšnės (IV subzona).Nors ICES nurodė, kad atkūrimo planas lieka reikalingas, Komisija siūlo bendro leistino sugavimo ir pastangos valdymo priemones pakeisti taip, kad būtų atsižvelgta į konsultacijas su valstybėmis narėmis ir subjektais. Nors ICES dar kartą nepateikė rekomendacijos dėl atkūrimo plano, Komisija siūlo bendro leistino sugavimo ir, jeigu būtina, žvejybos pastangos apribojimų pakeitimus, atitinkančius mokslines rekomendacijas ir kuriuos taikant būtų atsižvelgta į Dabartinę išteklių būklę, reikalingumą naudoti daugiametes žuvininkystės valdymo priemones ir valstybių narių bei subjektų pageidavimą naudotis stabiliu TAC. Komisija tęs pasitarimus Taryboje ir su subjektais bei suinteresuotomis valstybėmis narėmis dėl ilgalaikio tų išteklių valdymo, užtikrinsiančio, kad jiems išnyktų grėsmė virsti nykstančiais ištekliais.3. Ištekliai, susiję su ištekliu, kurio yra patvirtinti atkūrimo planai, jie kol kas rengiami arba kurio naudojimą ICES ir STECF rekomendavo nutraukti ar dar sumažinti iki mažiausio galimo lygioJeigu įgyvendinant atkūrimo planus gerokai pasikeistų žuvų mirtingumas dėl žvejybos , kuris kelių žuvų rūšių žvejybos rajonuose paprastai nustatomas pažeidžiamų rūšių žuvims, Komisija, remdamasi ICES ir STECF informacija bei rekomendacijomis, siūlo taikyti tinkamas priemones, siekiant, kad nereikėtų nustatyti įpareigojimo paleisti žuvų į jūrą tuose žvejybos rajonuose, kuriuose sužvejojamas neatskiriamai susimaišęs laimikis. Turimi omenyje juodadėmių menkės ir merlangų ištekliai Šiaurės jūroje ir į vakarus nuo Škotijos ir jūrų liežuvių ištekliai Kategato, Skagerako sąsiauriuose bei Šiaurės jūroje.4. Kiti ištekliai, jeigu ICES ir STECF nustatė, kad ištekliai neatitinka saugių biologinių ribų kriterijų, ir rekomendavo iš esmės sumažinti žuvų mirtingumą dėk žvejybosJei tai saugių biologinių ribų kriterijų neatitinkantys ištekliai, kurie nepriskiriami jokiai iš pirmiau nurodytų kategorijų, tada Komisija siūlo bendrą leistiną sugavimą, atitinkančią trumpalaikę sugavimo galimybę, kurią rekomenduoja ICES ir STECF arba abi šios institucijos, išskyrus tai, kad siekiant, jog būtų sumažintas neapibrėžties poveikis atliekant įvertinimą ir jog būtų padidintas rinkų bei žvejybos operacijų stabilumas, Komisija siūlo neleisti didesnio nei 20 %, palyginti su 2003 m., bendro leistino sugavimo keitimo, jeigu pakeitus bendrą leistiną sugavimą nepadidėtų mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas žuvų mirtingumas dėl žvejybos Fpa.Komisija, siekdama, kad būtų diegiamas šis labiau laipsniškas metodas, taip pat siūlys, jog Taryba įsipareigotų nustatyti bendrą leistiną sugavimą, leidžiantį per keletą kitų metų tolygiai toliau mažinti žuvų mirtingumą dėl žvejybos.5. Ištekliai, atitinkantys saugių biologinių ribų kriterijus ir nesusiję su atsikuriančiais ištekliaisJeigu įvertinus išteklius nustatoma, kad jie atitinka saugių biologinių ribų kriterijus, Komisija pasiūlo tokį bendrą leistiną sugavimą, dėl kurio pagal mokslines prognozes, numatančias nurodyto sugavimo poveikį, ištekliai iki 2006 m. tebeatitiktų saugių biologinių ribų kriterijus (t.y. nesumažėtų mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįsta išteklių saugoma biologinė masė, Bpa arba nepadidėtų mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas žuvų mirtingumas dėl žvejybos Fpa).Jeigu įvertinus išteklius nustatoma, kad padidinus žuvų mirtingumą dėl žvejybos ateityje nebūtų sužvejota jokio papildomo sugavimo arba kad didesnį sugavimą būtų galima sužvejoti sumažinus žuvų mirtingumą dėl žvejybos, Komisija siūlo bendro leistino sugavimo, kurį taikant nereikėtų didinti žuvų mirtingumo dėl žvejybos.Tačiau, siekiant, kad būtų ribojama rekomendacijai būdingos neapibrėžties įtaka ir užtikrinamas ekonominis žuvininkystės sektoriaus stabilumas Komisija rūpinsis, jog didinant ar mažinant TAC, tas pokytis, palyginti su 2002 m. nustatytuoju TAC, neviršytų 20 %, jeigu šį pokytį įmanoma išlaikyti neviršijant Fpa.6. Ištekliai, kurių įvertinimai nėra skelbti ir kuriems neparengtos mokslinės rekomendacijosTokiais atvejais Komisija savo pasiūlymą pagrindžia ICES arba STECF rekomendacija, jeigu kokia nors iš tų instituciją yra nurodžiusi aiškią bendro leistino sugavimo vertę.Jeigu nepateiktas nei įvertinimas, nei rekomendacija, Komisija 2005 m. paprastai siūlo tokį bendrą leistiną sugavimą, kuris atitiktų nustatytąjį 2004 metams, jei pateikti duomenys apie iškrovimus patvirtina, kad buvo išnaudota didelė kvotos dalis. Jeigu išnaudota nedidelė kvotos dalis, Komisija nagrinėja, ar tos kvotos tinkamiau išnaudoti nebuvo įmanoma dėl to, kad trūko tikrųjų bendrųjų žvejybos galimybių (t.y. ištekliai buvo paskirti niekuo nepagrįstomis kvotomis). Šiais atvejais Komisija siūlo sumažinti bendrą leistiną sugavimą, kad bendras leistinas sugavimas tiksliau atitiktų tikras bendrąsias žvejybos galimybes (ir dėl to ateityje apsaugotų tas bendrąsias žvejybos galimybes). Komisija šiais atvejais siūlo bendrą leistiną sugavimą sumažinti 20 %, kad bendrosios žvejybos galimybės palaipsniui būtų susiaurintos tiek, jog atitiktų pastaraisiais metais užregistruotus iškrovimų lygius.B. Ištekliai, valdomi atsižvelgiant į Regionines žvejybos organizacijas arba dvišales konsultacijas su trečiosiomis šalimisTam tikri ištekliai, valdomi atsižvelgiant į Regionines žvejybos organizacijas arba dvišales konsultacijas su trečiosiomis šalimis. Komisija, pateikdama pasiūlymą dėl tų išteklių, atsižvelgia į sprendimus, priimtus pasitarus su Regioninėmis žvejybos organizacijomis arba trečiosiomis šalimis. Tačiau turi būti priimtas dar vienas kitas sprendimas dėl išteklių, valdomų kartu su trečiosiomis šalimi. Jeigu būtų delsiama pateikti šį pasiūlymą, kol būtų priimti pirmiau minėti sprendimai , nebūtų įmanoma pasiūlymo pateikti tinkamu metu, kad Taryba galėtų jį apsvarstyti prieš priimdama gruodžio mėnesį.III. ŽVEJYBOS PASTANGOS APRIBOJIMAIKomisija, atsižvelgdama į ICES rekomendaciją, nurodančią, kad bendras leistinas sugavimas nėra veiksminga priemonė žuvų mirtingumui dėl žvejybos kontroliuoti ir kad siekiant tausojimo tikslų reikia naudoti žvejybos pastangos valdymą, ir toliau laiko žvejybos pastangos valdymą pagrindine priemone. Taryba žvejybos pastangos valdymo priemones tam tikriems menkių žvejybos rajonams taikė nuo 2002 m. gruodžio mėnesio.Be to, Komisija pasiūlė kitų atkūrimo planų, numatančių papildomiems ištekliams, kurie naudojami nepaisant tausojimo reikalavimų, taikyti tiesioginį žvejybos pastangos valdymą.Komisija žvejybos rajonuose, neatitinkančiuose saugių biologinių ribų kriterijų ir kuriuose ICES rekomendavo iš esmės sumažinti žuvų mirtingumą dėl žvejybos , žvejybos pastangai valdyti siūlo nustatyti laikinas taisykles, panašias į įdiegtąsias 2004 m. (Reglamentas 2287/2003 V priedas). Šiuo pasiūlymu numatoma apriboti žvejybos tam tikros kategorijos žvejybos įrankiu dienų skaičių – menkių žvejybos rajonuose Skagerako, Kategato sąsiauriuose, Šiaurės jūroje, Airijos jūroje, rytinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje ir į vakarus nuo Škotijos, jūrų plekšnių žvejybos rajonuose Šiaurės jūroje, jūrų liežuvių žvejybos rajonuose vakarinėje Lamanšo kanalo dalyje ir jūrų lydekų, jūrų velnių bei norveginių omarų žvejybos rajonuose prie vakarinės Pirėnų pusiasalio dalies.Menkių ištekliams Airijos jūroje, Kategato, Skagerako sąsiauriuose, Šiaurės jūroje ir į vakarus nuo Škotijos, palyginti su 2003 m., taikomą žvejybos pastangą reikia dar labiau apriboti. Tačiau 2003 - 2004 m. iš esmės pakeitus žvejybos pastangą ribojančias priemones, jų veiksmingumas gerokai padidėjo. Dėl to galimas dalykas, kad 2004 m. taikyta žvejybos pastanga buvo daug mažesnė nei 2003 m., net jeigu nebūtų pakeistas dienų jūroje skaičius. ICES rekomenduoja, kad šių išteklių žuvų mirtingumas dėl žvejybos, palyginti su 2003 m. arba vidutiniu 2001-2003 m. užregistruotu žuvų mirtingumu dėl žvejybos, būtų sumažintas. Dėl to dienų jūroje skaičius, palyginti su 2004 m., kuris turėjo būti sumažintas pagal mokslinę rekomendaciją, gali būti mažesnis nei rekomendavo ICES.Jeigu šiems sumažinimams įgyvendinti atitinkamiems laivynams būtų apribotas dienų jūroje skaičius, dėl to kiltų grėsmė, kad tam tikriems kitiems ištekliams skirtos bendrosios žvejybos galimybės nebūtų visiškai išnaudotos. Dėl to Komisija siūlo, kad reikalingumas žvejybos pastangos sumažinimas menkių žvejybos rajonuose būtų įgyvendintas nutraukiant žvejybą tam tikruose žvejybos rajonuose ir (arba) per menkių žvejybos sezonus.Buvo pasirinktas pasiūlyti toks leistinų dienų jūroje skaičius jūrų plekšnių žvejybos rajonuose Šiaurės jūroje, jūrų liežuvių - vakarinėje Lamanšo kanalo dalyje ir jūrų lydekų, jūrų velnių bei norveginių omarų - prie Pirėnų pusiasalio pakrantės, kad atitiktų siūlomą bendrą leistiną sugavimą kaip nurodyta pirmiau.Paskutinė ICES pateikta rekomendacija įrodo, kad menkių žvejybos rajonuose Baltijos jūroje, be jokios abejonės, reikalinga įdiegti žvejybos pastangos apribojimo sistemą. Komisija, vykdydama rekomendacijos nurodymus ir siekdama, kad rytinėje Baltijos jūros dalyje labai būtų sumažintas menkių mirtingumas dėl žvejybos, 2005 m. siūlo apriboti žvejybos pastangą įsteigiant du gretimus menkių žvejybos rajonus.Komisija pirmiau minėtiems ištekliams siūlo nustatyti bendrą leistiną sugavimą, neatitinkantį ICES rekomenduojamo nulinio bendro leistino sugavimo. Įgyvendinti šiuos pasiūlymus būtų didesnė rizika nei ji kiltų griežtai laikantis mokslinės rekomendacijos nurodymų. Siekiant, kad tais bendro leistino sugavimo lygiais būtų veiksmingai užtikrinamas atkūrimas, be jų dar taip pat turi būti apribota žvejybos pastanga ir intensyviau diegiamos kontrolę ir įgyvendinimą skatinančios priemonės. Siūlomos žvejybos pastangos priemonės yra išdėstytos III priede (saugomi rajonai ir žvejybos laikotarpiai) ir IV priede (dienų jūroje skaičiaus sistema ir įgyvendinimo priemonių kontrolė).Dabartines priemones siūloma keisti taip:-  įdiegti specialių žvejybos leidimų sistemą laivams, kuriems galioja priemonės, ir bendrąsias žvejybos galimybes apriboti laivams, pažeidusiems apsaugos taisykles.-  Numatyti, kad valstybės narės yra įpareigojamos pranešti apie žvejybos pastangą.Be to, ICES rekomendavo, kad valdant smiltinių ungurių žvejybos rajoną Šiaurės jūroje, būtų parengtas specialus žvejybos pastangos valdymo planas. V priede pateikta tos rekomendacijos reikalavimus atitinkanti valdymo sistema.IV. TECHNINĖS PEREINAMOJO LAIKOTARPIO PRIEMONĖSPereinamojo laikotarpio techninės priemonės, taikytinos 2005 m., pateiktos pasiūlymo III priede. Kaip pabrėžta II ir III skirsniuose, pasiūlyme išvardyti papildomi menkėms taikomos žvejybos pastangos sumažinimai, numatant, kad bus nustatyti saugomi rajonai arba laikotarpiai, kada draudžiama žvejoti. Siūloma, kad menkių abiejų išteklių - Šiaurės jūroje ir rytinėje Baltijos jūros dalyje – būtų numatyti du rajonai, apimantys pagrindinius menkių žvejybos rajonus, kuriuose būtų draudžiama žvejyba priedugnio žvejybos įrankiais. Pasiūlyme numatoma, kad 2005 m. pirmame ketvirtyje menkes draudžiama žvejoti Kategato sąsiauryje, kuriame tradiciškai sužvejojama 1/3 menkių sugavimų. Menkių ištekliuose į vakarus nuo Škotijos ir Airijos jūroje nesiūloma nustatyti papildomų saugomų rajonų.V. SUGAVIMO IR PRIEGAUDOS IŠKROVIMO SĄLYGOS BEI SPECIALIOS SILKĖMS SKIRTOS PRIEMONĖSPagal Dabartinį reglamentą silkių sugavimas, tinklinio audeklo mažo akies kraštinės ilgio tinklais sužvejotas pramoninės žvejybos rajone, neturi būti įskaitomas į jokią kvotą. Ši nuostata silkių priegaudai, sužvejotai pramoninės žvejybos rajonuose Šiaurės jūroje, Skagerako ir Kategato sąsiauriuose, taip pat taikoma net tada, jeigu su Norvegija buvo susitarta dėl priegaudos kvotų tuose rajonuose. Siekiant, kad kiekvienas silkių sugavimas būtų įskaičiuotas į atitinkamas kvotas, pasiūlymo 8 straipsnyje ir II priede numatomi pakeitimai. Reikalavimas įdiegti tinkamas imčių atrankos programas, kad veiksmingai būtų kontroliuojama silkių priegauda, taip pat pradedamas taikyti pramoninės žvejybos tinklinio audeklo mažo akies kraštinės ilgio tinklais rajonams Baltijos jūroje. Įgyvendinus griežtesnes priemones bendrai silkių priegaudai apriboti, buvo panaikintos specialios priegaudos taisyklės, kurio buvo nustatytos 1998[3] m.Mokslininkai dar kartą rekomendavo 2005 m. gerokai sumažinti tam tikrų išteklių sugavimo lygius. Komisija supranta, kad numačius tuos apribojimus tam tikrais atvejais žuvininkystės sektoriui, kuriam tie apribojimai turės įtakos, iškiltų didelių trumpalaikių sunkumų. Be to, sugavimo apribojimai daugeliu atvejų teturi menkos įtakos apsaugai, nes jų nesistengiama pernelyg paisyti. Dėl šių priežasčių Komisija gali sutikti, kad 2005 m tam tikrų išteklių būtų numatyti mažesni sugavimo lygių apribojimai nei rekomendavo mokslininkai, tačiau šiuo atveju nustatoma sąlyga, jog valstybės narės įsipareigotų įgyvendinti ilgalaikius atkūrimo ir (arba) valdymo planus, įskaitant, jeigu reikia, valdymo priemones veiksmingumui užtikrinti.PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASnustatantis 2005 m. Bendrijos vandenyse ir vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti žvejybos apribojimus, žvejojantiems Bendrijos laivams taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygasEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[4], ypač jo 20 straipsnį,atsižvelgdama į 2004 m. vasario 26 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 423/2004, nustatantį menkių išteklių atkūrimo priemones[5], ypač jo 6 ir 8 straipsnius,atsižvelgdama į 2004 m. balandžio 21 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 811/2004, nustatantį priemones šiaurinių jūrų lydekų ištekliams atkurti[6], ypač jo 5 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,[7]kadangi:Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 4 straipsnyje nustatoma, kad Taryba, atsižvelgdama į turimas mokslines rekomendacijas, ypač Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto parengtą ataskaitą, patvirtintų reikalingumas priemones, kad būtų galima naudotis vandenimis bei ištekliais ir vykdyti tausojančią žvejybą.Pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnį Taryba privalo žvejybos rajonui arba žvejybos rajonų grupei nustatyti bendrą leistiną sugavimą (BLS). Bendrosios žvejybos galimybės valstybėms narėms ir trečiosioms šalims turėtų būti suteikiamos pagal minėto reglamento 20 straipsnyje nustatytus kriterijus.Turėtų būti nustatytos specialios žvejybos operacijų vykdymo sąlygos, kad būtų veiksmingai valdomas bendras leistinas sugavimas ir kvotos.Bendrijos lygiu būtina nustatyti tam tikrus žvejybos valdymo principus ir procedūras, kad valstybės narės galėtų užtikrinti su jų vėliava plaukiojančių laivų valdymą.Pagal 1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96, nustatančio bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas[8], 2 straipsnį būtina nustatyti išteklius, kuriems taikomos tame reglamente numatytos įvairios priemonės.Pagal sutartyse arba protokoluose dėl žvejybos santykių numatytą tvarką Bendrija dėl žvejybos teisių tarėsi su Norvegija[9], Farerų salomis[10], Grenlandija[11] ir Islandija[12].Latvijos ir Lietuvos su trečiosiomis šalimis sudarytų žvejybos susitarimų vykdymą pagal 2003 m. Stojimo akto 6 straipsnį perima Bendrija. Pagal šiuos susitarimus Bendrija konsultavosi su Rusijos Federacija.Bendrija yra kelių regioninių žvejybos organizacijų narė. Tos žvejybos organizacijos rekomendavo tam tikrų rūšių žuvų žvejybą riboti ir nustatyti kitas apsaugos taisykles. Dėl to Bendrija turėtų įgyvendinti tas rekomendacijas..Amerikos tropikų tuno komisija (IATTC) – (ATTK) metiniame susirinkime 2004 m. patvirtino geltonpelekių tunų, didžiaakių tunų ir dryžuotųjų tunų sugavimo apribojimus ir technines priemones priegaudai įvertinti. Nors Bendrija nėra ATTK narys, reikalinga šias priemones įgyvendinti, kad tos organizacijos jurisdikcijai priskirti ištekliai būtų valdomi juos tausojant.Tarptautinė Atlanto tuno apsaugos komisija (ICCAT) – (TATAK) metiniame susirinkime 2004 m. priėmė lenteles, nurodančias TATAK šalis, kurios neišnaudoja bendrųjų žvejybos galimybių arba jas viršija. Atsižvelgdama į šiuos dalykus, TATAK priėmė sprendimą, nurodydama, kad 2003 m. Europos bendrija viršijo jai skirtą kelių išteklių kvotą.Kad būtų laikomasi ICCAT nustatytų Bendrijos kvotų pakeitimų, neišnaudotas kvotas privaloma skirstyti atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės neišnaudotus kvotos kiekius ir nekeičiant skirstymo būdo, nustatyto šiame reglamente metiniam bendram leistinam sugavimui padalinti.Kaip laikiną priemonę ir laukiant, kol netrukus bus patvirtintas reglamentas, iš dalies pakeičiantis 1998 m. birželio 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1434/98, nustatantį sąlygas, kuriomis silkę galima iškrauti pramonės, išskyrus žmonių vartojimą, poreikiams[13], galima numatyti, kad silkių sugavimas kelių žuvų rūšių žvejybos rajone kaip nurodyta to reglamento 2 straipsnyje būtų įskaičiuotas į atitinkamą silkių kvotą.Naudojantis bendrosiomis žvejybos galimybėmis turėtų būti laikomasi šiam tikslui skirtų Bendrijos teisės aktų, ypač 1987 m. gegužės 20 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 1381/87, nustatančio išsamias žvejybos laivų ženklinimo ir jų dokumentacijos taisykles[14], 1983 m. rugsėjo 22 d. Tarybos Reglamento (EEB) Nr. 2807/83, nustatančio išsamias informacijos apie valstybių narių žuvies sugavimus registravimo taisykles[15], 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2847/93, nustatančio bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą[16], 2003 m. lapkričio 4 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1954/2003 dėl su tam tikromis Bendrijos žvejybos vietomis ir ištekliais susijusios žvejybinės pastangos valdymo ir pakeičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2847/93 bei panaikinantis Reglamentus (EB) Nr. 685/95 bei (EB) Nr. 2027/95[17], 1994 m. birželio 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1626/94, nustatančio tam tikras technines priemones žuvų ištekliams išsaugoti Viduržemio jūroje[18], 1994 m. birželio 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1627/94, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl specialių žvejybos leidimų[19], 2004 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 601/2004, nustatantis tam tikras kontrolės priemones, taikomas žvejybai Konvencijos dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos akvatorijoje ir panaikinantis Reglamentus (EEB) Nr. 3943/90, (EB) Nr. 66/98 ir (EB) Nr. 1721/1999[20], 1997 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 88/98, nustatančio tam tikras technines Baltijos jūros, Belts ir Sound vandenyse esančių žuvies išteklių išsaugojimo priemones[21], 1998 m. kovo 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti[22], Tarybos Reglamento (EB) Nr. 1434/98, 2004 m. vasario 26 d. Tarybos reglamento Nr. 423/2004, nustatančio menkių išteklių atkūrimo priemones[23], 2003 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2244/2003, nustatančio išsamias nuostatas dėl palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemų[24], Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2930/86, nustatančio žvejybinių laivų charakteristikas[25] ir 2001 m. gegužės 14 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 973/2001, nustatančio tam tikras tolimos migracijos žuvų rūšių išteklių apsaugos technines priemones[26].Siekiant prisidėti prie žuvų išteklių apsaugos 2005 m. turėtų būti įgyvendintos tam tikros papildomos žvejybai taikomos kontrolės priemonės ir techninės sąlygos.Didesnei daliai nykstančių išteklių, kurių atkūrimo planai buvo patvirtinti ir juose numatytos žvejybos pastangos valdymo programos, reikalinga taikyti laikinąsias žvejybos pastangos valdymo programas.Atsižvelgiant į ICES rekomendaciją, pramoninės smiltinių ungurių žvejybos ICES IV parajonyje ir IIIa šiauriniame kvadrate žvejybos pastangai valdyti būtina taikyti laikinąją programą.Siekiant, kad 2004 m. vasario mėn. Tarybos reglamente (EB) Nr. 423, nustatančiame menkių išteklių atkūrimo priemones[27], numatyti menkių žvejybos pastangos apribojimai būtų pakeisti, buvo pasiūlytos kitos nuostatos, numatančios žvejybos pastangos valdymą atsižvelgiant į bendrą leistiną sugavimą kaip nustatyta minėto reglamento 8 straipsnio 3 dalyje.Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacija (NAFO) 25 metiniame susirinkime, vykusiame 2003 m. rugsėjo 15 - 19 d. d., patvirtino juodųjų otų išteklių atkūrimo planą NAFO 2 parajonyje ir 3KLMNO kvadrate. Plane numatoma sumažinti bendro leistino sugavimo lygį iki 2007 m. ir imtis papildomų priemonių to plano veiksmingumui užtikrinti. Dėl to tas priemones būtina įgyvendinti jau nuo 2005 m., kol bus priimtas Tarybos reglamentas, įgyvendinantis daugiametes priemones juodųjų otų ištekliams atkurti.Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacija (NAFO) 26 metiniame susirinkime, vykusiame 2004 m. rugsėjo 13–17 d., patvirtino tam tikrų iki šiol nereguliuotų išteklių, t.y. rajų (3LNO kvadrate), jūrų ešerių (3O kvadrate) ir jūrų lydekų (3NO kvadrate), valdymo priemones. Dėl to būtina įgyvendinti šias priemones ir nustatyti paskirstymą tarp valstybių narių.Kad būtų vykdomi tarptautiniai įsipareigojimai, kuriuos Bendrija prisiėmė kaip Konvencijos dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos (CCAMLR) šalis, įskaitant įsipareigojimą taikyti CCAMLR komisijos priimtas priemones, turėtų būti laikomasi tos komisijos 2004 m.–2005 m. sezonui nustatytų bendro leistino sugavimo ir atitinkamų sezono apribojimo datų.XXII metiniame susirinkime 2004 m. CCAMLR patvirtino išteklių, kuriuos įsteigtuose žvejybos rajonuose gali naudoti visi CCAMLR nariai, atitinkamus sugavimo apribojimus. CCAMLR taip pat patvirtino su EB vėliava plaukiojančių laivų dalyvavimą bandomojoje Dissostichus spp žvejyboje FAO 88.1 ir FAO 48.6 parajoniuose ir nustatė, kad atitinkama žvejybos veikla yra vykdoma atsižvelgiant į sugavimo ir priegaudos apribojimus bei tam tikras specialias technines priemones. Tie apribojimai ir techninės priemonės taip pat turėtų būti taikomi.Kad Bendrijos žvejams būtų užtikrinamas pragyvenimo šaltinis, svarbu, jog tais žvejybos rajonais būtų galima naudotis 2005 m. sausio 1 d. Atsižvelgiant į reikalo skubumą, prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos Bendrijų steigimo sutarčių pridėto Protokolo dėl nacionalinių Europos Sąjungos parlamentų vaidmens 1 pastraipos 3 punkte minėtam šešių savaičių laikotarpiui privaloma taikyti išlygą,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ :I SKYRIUS Taikymo sritis ir sąvokų apibrėžimai1 straipsnisDalykasŠis reglamentas 2005 m. nustato tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir specialias tų žvejybos galimybių naudojimo sąlygas.Tačiau tam tikriems Antarkties ištekliams šis reglamentas nustato žvejybos galimybes ir specialias sąlygas IF priede nurodytiems laikotarpiams.2 straipsnisTaikymo sritisŠis reglamentas taikomas:valstybių narių suverenitetui arba jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse (toliau – „EB vandenys“) su trečiosios šalies vėliava plaukiojantiems ir joje registruotiems žvejybos laivams (toliau – „trečiosios šalies laivai“).3 straipsnisSąvokų apibrėžimaiŠiame reglamente naudojami toliau pateikti sąvokų apibrėžimai:(a) „bendrosios žvejybos galimybės“ – tai:i) bendras leistinas sugavimas (BLS) arba laivų, kuriems išduotas leidimas žvejoti, skaičius ir (arba) tų leidimų galiojimo trukmė;ii) bendro leistino sugavimo dalis, kuria gali naudotis Bendrija;iii) trečiosios šalies vandenyse Bendrijai skirtos kvotos;iv) valstybėms narėms pagal ii ir iii punktus kaip kvotos skirtos Bendrijos bendrosios žvejybos galimybės;v) trečiosioms šalims Bendrijos vandenyse sužvejoti skirtos kvotos.(b) „tarptautiniai vandenys“ – tai jokios valstybės suverenitetui arba jurisdikcijai nepriklausantys vandenys;(c) „NAFO reguliuojamas rajonas“ – tai pakrantės valstybių suverenitetui arba jurisdikcijai nepriklausanti NAFO (Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacija) konvencijos rajono dalis;(d) „Skagerako sąsiauris“ – tai rajonas, vakaruose apribotas nuo Hanstholmo švyturio iki Lindesnes švyturio brėžiama linija, o pietuose - nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio brėžiama linija, ir iš šio taško – iki artimiausios Švedijos pakrantės vietos;(e) „Kategato sąsiauris“ – tai rajonas, šiaurėje apribotas linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio, ir iš šio taško iki artimiausios Švedijos pakrantės vietos, o pietuose – nuo Hasenore iki Gnibens Spids, nuo Korshage iki Spodsbjerg ir nuo Gilbjerg Moved iki Kullen brėžiama linija;(f) „Šiaurės jūra“ - tai ICES IV parajonis ir ta ICES IIIa kvadrato dalis, kurios neapima c punkte nurodytas Skagerako sąsiaurio apibrėžimas;(g) „Rygos įlanka“ – tai rajonas, vakaruose apribotas nuo Ovisi švyturio (57° 34,1234’ šiaurės platumos, 21° 42,9574’ rytų ilgumos) vakarinėje Latvijos pakrantėje iki Saremos salos Loode kyšulio Southern Rock (57° 57,4760’ šiaurės platumos, 21° 58,2789’ rytų ilgumos) brėžiama linija ir iš ten į pietus iki piečiausio Sorve pusiasalio taško bei tada šiaurės rytų kryptimi išilgai rytinės Saaremos pakrantės ir į šiaurę linija, kuri brėžiama nuo 58°30,0’ šiaurės platumos 23°13,2’ rytų ilgumos iki 58°30,0’ šiaurės platumos 23°41’1 rytų ilgumos;4 straipsnisŽvejybos zonosŠiame reglamente naudojami šie zonos apibrėžimai:a) Tarybos reglamente (EEB) Nr. 3880/91[28]; apibrėžtos ICES (Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos) zonos;b) Tarybos reglamente (EB) Nr. 2597/95[29] apibrėžtos CECAF (Rytų Vidurio Atlanto arba FAO 34 pagrindinė žvejybos zona) zonos;c) Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2018/93[30] apibrėžtos NAFO (Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacija) zonos;d) Reglamente (EB) Nr. 601/2004 apibrėžtos CCAMLR (Konvencija dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos) zonos.II SKYRIUSBendrijos laivams taikomos bendrosios žvejybos galimybės ir susijusios sąlygos5 straipsnis Bendrosios žvejybos galimybės ir paskirstymas1. Bendrosios žvejybos galimybės Bendrijos laivams suteikiamos Bendrijos vandenyse arba tam tikruose ne Bendrijos vandenyse, o bendrosios žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos I priede nustatyta tvarka.2. Bendrijos laivams, laikantis 9, 16 ir 17 straipsniuose nustatytų sąlygų ir neviršijant I priede nurodytos kvotos, šiuo reglamentu leidžiama žvejoti Estijos, Farerų salų, Grenlandijos, Islandijos, Latvijos, Lietuvos, Norvegijos, Lenkijos žvejybos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse ir žvejybos zonoje aplink Jan Mayeno salą ir Rusijos Federacijos žvejybos zonoje.3. Komisija nustato, kad stintenės bendrosios žvejybos galimybės, kuriomis gali naudotis Bendrija V, XIV zonose (Grenlandijos vandenys), yra 7,7 % bendro leistino stintenės sugavimo dalies, kai tik bus nustatytas bendras leistinas sugavimas. pm tonų perkėlus Islandijai, pm tonų Farerų saloms ir pm tonų Norvegijai, likusiu kiekiu gali naudotis visos valstybės narės.4. Šiaurinių žydrųjų merlangų išteklių I - XIV zonose (EB vandenys ir tarptautiniai vandenys) ir silkių išteklių I bei II zonose (EB vandenys ir tarptautiniai vandenys) žvejybos galimybes Komisija gali didinti Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje numatyta tvarka, jeigu trečiosios šalys neatsakingai valdo tuos išteklius.6 straipsnisSpecialios nuostatos ir paskirstymasValstybėms narėms I priede numatytos bendrosios žvejybos galimybės paskirstomos nepažeidžiant:a) bendrųjų žvejybos galimybių, kuriomis buvo pasikeista pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį;b) paskirtų sužvejoti išteklių perskirstymo pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 21 straipsnio 4 dalį, 23 straipsnio 1 dalį ir 32 straipsnio 2 dalį;c) papildomų iškrovimų, kuriuos leidžiama vykdyti pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį;d) kiekių, kurių panaudojimas atidedamas pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį;e) pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnį atliktų išskaitymų.7 straipsnisKvotos taikymo lankstumas2005 m. toliau nurodomi ištekliai atitinka nustatytuosius šio reglamento I priede:(a) ištekliai, kuriems galioja mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas bendras leistinas sugavimas arba kuriems galioja mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas bendras leistinas sugavimas;(b) ištekliai, kuriems turi būti taikomos Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniuose nustatytos kasmetinio lankstumo sąlygos;(c) ištekliai, kuriems taikomi pirmiau minėto reglamento 5 straipsnio 2 dalyje nustatyti išskaičiavimo koeficientai.8 straipsnisSugavimo ir priegaudos iškrovimo sąlygos1. Išteklių, kuriuos žvejoti yra nustatytos bendrosios žvejybos galimybės, žuvų negalima laikyti laive arba iškrauti, išskyrus jeigu:a) žuvis sužvejoja kvotą turinčios valstybės narės laivai ir jeigu ta kvota nėra išeikvota; arbab) žuvis sužvejota iš Bendrijos dalies segmento, kuris kvotomis nebuvo paskirstytas valstybėms narėms, ir ta dalis nebuvo išeikvota; arbac) visų kitų rūšių žuvys, išskyrus silkes ir skumbres, jeigu jos maišomos su kitų rūšių žuvimis, buvo sužvejotos tinklais, kurių tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis pagal Reglamento (EB) Nr. 850/98 4 straipsnį yra mažesnis nei 32 milimetrai, ir jeigu jos nerūšiuojamos laive arba iškraunant; arbad) silkių sugavimas atitinka III priedo 12 punkte nurodytas priemones; arbae) jei tai su stauridėmis arba sardinėmis sumaišytos skumbrės, kurių neturi būti daugiau nei 10 % bendro laive laikomų skumbrių, stauridžių ir sardinių svorio ir sugavimas neturi būti surūšiuotas laive ar iškraunant; arbaf) sugavimai buvo sužvejoti pagal Reglamentą (EB) Nr. 850/98 arba Reglamentą (EB) Nr. 88/98, vykdant mokslinius tyrimus.2. Visi iškrovimai įskaitomi į kvotą arba, jeigu Bendrijos dalis valstybėms narėms nebuvo paskirstyta kvotomis, į Bendrijos dalį, išskyrus pagal šio straipsnio 1 dalies c, e ir f punktus sužvejotą sugavimą.3. Nepaisant šio straipsnio 1 dalies, jei silkių bendrosios žvejybos galimybės, valstybei narei skirtos II (EB vandenys), III, IV subzonose ir VII d subkvadrate, yra išnaudotos, žvejybos laivams, plaukiojantiems su tos valstybės narės vėliava ir registruotiems Bendrijoje bei veiklą vykdantiems tuose žvejybos rajonuose, kuriuose taikomas atitinkamas sugavimo apribojimas, draudžiama iškrauti nesurūšiuotą sugautą kiekį, kuriame yra silkių.4. Priegaudų procentas nustatomas ir priegauda į jūrą išleidžiama pagal Reglamento (EB) Nr. 850/98 4 ir 11 straipsnius bei Reglamento (EB) Nr. 88/98 2 ir 3 straipsnius.9 straipsnisNaudojimosi galimybės apribojimai1. Jokiems Bendrijos žvejybos laivams neleidžiama žvejoti Skagerako sąsiauryje, per 12 jūrmylių nuo Norvegijos bazinės linijos. Tačiau su Danijos arba Švedijos vėliava plaukiojantiems laivams leidžiama žvejoti per 4 jūrmyles nuo Norvegijos bazinės linijos.2. Islandijos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse Bendrijos laivams leidžiama žvejoti rajone, kuris apibrėžiamas toliau nurodytas koordinates nuosekliai jungiančiomis tiesiomis linijomis:Pietvakarių rajonas1. 63012’ šiaurės platumos ir 23005’ vakarų ilgumos per 62000’ šiaurės platumos ir 26000’ vakarų ilgumos.2. 62058’ šiaurės platumos ir 22025’ vakarų ilgumos.3. 63006’ šiaurės platumos ir 21030’ vakarų ilgumos.4. 63003’ šiaurės platumos ir 21000’ vakarų ilgumos ir čia 180000’ pietų platumos.Pietryčių rajonas1. 630 14’ šiaurės platumos ir 10040’ vakarų ilgumos.2. 63014’ šiaurės platumos ir 11023’ vakarų ilgumos.3. 63035’ šiaurės platumos ir 12021’ vakarų ilgumos.4. 64000’ šiaurės platumos ir 12030’ vakarų ilgumos.5. 63053’ šiaurės platumos ir 13030’ vakarų ilgumos.6. 63036’ šiaurės platumos ir 14030’ vakarų ilgumos.7. 63010’ šiaurės platumos ir 17000’ vakarų ilgumos iš čia 180000’ pietų platumos.10 straipsnisSpecialios sąlygos Atlanto silkei III ir IV subzonoseII priede nustatytos priemonės taikomos žvejojant, rūšiuojant ir iškraunant III ir IV subzonose sužvejotas Atlanto silkes.11 straipsnis Kitos techninės ir kontrolės priemonėsBe Reglamente (EB) Nr. 850/98, Reglamente (EB) Nr. 88/98, Reglamente (EB) Nr. 1626/94 ir Reglamente (EB) Nr. 973/2001 nustatytųjų, 2005 m. taikomos III priede nustatytos techninės priemonės.Išsamias III priedo 10 punkto įgyvendinimo taisykles galima nustatyti Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.12 straipsnisŽvejybos pastangos apribojimai ir susijusios išteklių valdymo sąlygos1. Žvejybos pastangos apribojimai ir susijusios sąlygos, numatytos IVa priede, taikomos valdant žvejybos rajonus Skagerako, Kategato sąsiauriuose, Šiaurės jūroje ir Lamanšo sąsiauryje, Airijos jūroje, į vakarus nuo Škotijos.1.bis. 2005 m. vasario 1 d.–2005 m. gruodžio 31 d. žvejybos pastangos apribojimai ir susijusios sąlygos, numatytos IVb priede, taikomos valdant žvejybos rajonus Kantabrijos jūroje ir prie vakarinės Pirėnų pusiasalio dalies.2. Žvejybos pastangos apribojimai ir susijusios sąlygos, numatytos V priede, taikomos smiltinių ungurių išteklius valdant Skagerako sąsiauryje ir Šiaurės jūroje.3. Komisija galutinę žvejybos pastangą, 2005 m. taikomą smiltinių ungurių žvejybos rajonams IIa, IIIa, IV zonose, nustato laikydamasi V priedo 6 punkte numatytų taisyklių.III SKYRIUS Bendrosios žvejybos galimybės ir susijusios sąlygos trečiosios šalies laivams13 straipsnisLeidimasSu Barbadoso, Gajanos, Japonijos, Pietų Korėjos, Norvegijos, Rusijos Federacijos, Surinamo, Trinidado ir Tobago bei Venesuelos vėliava plaukiojantiems laivams ir Farerų salose registruotiems laivams leidžiama žvejoti Bendrijos vandenyse neviršijant I priede nustatytų kvotų ribų ir 14, 15, 18, 19, 20, 21, 22, 23 ir 24 straipsniuose nustatytomis sąlygomis.14 straipsnisGeografiniai apribojimaiŽvejybos laivams, plaukiojantiems:(a) su Norvegijos vėliava arba registruotiems Farerų salose, leidžiama žvejoti tik tose 200 jūrmylių zonos dalyse, kurios į jūros pusę yra už 12 jūrmylių nuo valstybių narių bazinės linijos Šiaurės jūroje, Kategato sąsiauryje, Baltijos jūroje ir Atlanto vandenyne, į šiaurę nuo 43000’šiaurės platumos, išskyrus Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 18 straipsnyje nurodytą rajoną; su Norvegijos vėliava plaukiojantiems laivams Skagerako sąsiauryje leidžiama žvejoti už 4 jūrmylių jūros link nuo Danijos ir Švedijos bazinės linijos;(b) su Barbadoso, Gajanos, Japonijos, Pietų Korėjos, Surinamo, Trinidado ir Tobago bei Venesuelos vėliavomis, leidžiama žvejoti tose 200 jūrmylių zonos dalyse, kurios yra 12 jūrmylių nuo Prancūzijos Gajanos departamento bazinės linijos.15 straipsnisSugavimo ir priegaudos iškrovimo sąlygosIšteklių, kurių yra nustatytos bendros žvejybos galimybės, žuvų negalima laikyti laive arba iškrauti, jeigu tos žuvys nebuvo sužvejotos neišnaudotą kvotą turinčios trečiosios šalies laivais.IV SKYRIUS Licencijų išdavimo Bendrijos laivams tvarka16 straipsnisLicencijos ir susijusios sąlygos1. Nepaisant Reglamente (EB) Nr. 1627/94 nustatytų bendrų žvejybos licencijų ir specialių žvejybos leidimų taisyklių, žvejoti trečiųjų šalių vandenyse leidžiama tik turint trečiosios šalies institucijų išduotą leidimą.Tačiau šio straipsnio 1 dalies nuostatos netaikomos Šiaurės jūros Norvegijos vandenyse žvejojantiems:a) laivams, kurių tonažas yra 200 registrinių tonų arba mažesnis;b) laivams, maistui žvejojantiems žuvis, išskyrus skumbres;c) Švedijos laivams pagal nusistovėjusią praktiką.2. Didžiausias licencijų skaičius ir kitos susijusios sąlygos šiuo reglamentu nustatomos tokios, kokios pateiktos VI priedo I dalyje. Prašymuose išduoti licencijas nurodomi žvejybos tipai ir laivų, kuriems turi būti išduodamos licencijos, pavadinimas bei techninės charakteristikos ir tuos prašymus valstybių narių institucijos įteikia Komisijai. Komisijas juos perduoda atitinkamos trečiosios šalies institucijoms.Jeigu viena valstybė narė perleidžia kvotą kitai valstybei narei (apsikeitimas) VI priedo I dalyje nustatytuose žvejybos rajonuose, kartu perleidžiamos atitinkamos licencijos ir apie tai pranešama Komisijai. Tačiau neturi būti viršijamas bendras kiekvieno žvejybos rajono licencijų skaičius, nustatytas VI priedo I dalyje.3. Bendrijos laivai turi atitikti apsaugos ir kontrolės priemones bei visas kitas toje zonoje, kurioje laivai žvejoja, taikomas nuostatas.17 straipsnisFarerų salosLicenciją, išduotą Farerų salų vandenyse vykdyti specializuotą tik vienos rūšies žuvų žvejybą, turintys Bendrijos laivai gali vykdyti specializuotą kitų rūšių žuvų žvejybą, jeigu apie tai iš anksto praneša Farerų institucijoms.V SKYRIUSLicencijų išdavimo trečiųjų šalių laivams tvarka18 straipsnisĮpareigojimas turėti licenciją ir specialų žvejybos leidimą1. Nepaisant Reglamento (EB) Nr. 2847/93 28b straipsnio, mažesnio nei 200 registrinių tonų tonažo Norvegijos laivams dėl įpareigojimo turėti licenciją ir žvejybos leidimą taikoma išlyga.2. Licencija ir specialus žvejybos leidimas laikomas laive. Farerų salose arba Norvegijoje registruotiems laivams taikoma išlyga dėl pirmiau minėto įpareigojimo.3. Trečiosios šalies laivai, kuriems leidimas žvejoti buvo išduotas 2004 m. gruodžio 31 d., tebegali žvejoti nuo 2005 m. pradžios, kol Komisijai bus įteiktas leidimą žvejoti turinčių laivų sąrašas, kurį tvirtina Komisija.19 straipsnisParaiška licencijai arba specialiam žvejybos leidimui gautiSu paraiška licencijai ir specialiam žvejybos leidimui gauti trečiosios šalies institucija Komisijai pateikia šią informaciją:a) laivo pavadinimą;b) registravimo numerį;c) išorinio identifikavimo raides ir skaičius;d) registravimo uostą;e) savininko arba frachtuotojo pavadinimą ir adresą;f) registrinę laivo talpą ir bendrą ilgį;g) variklio galią;h) radijo šaukinį ir radijo dažnį;i) numatomą žvejybos būdą;j) numatomą žvejybos rajoną;k) žuvų rūšis, kurias žvejoti yra skirtas laivas;l) laikotarpį, kuriam prašoma išduoti licenciją.20 straipsnisLicencijų skaičiusLicencijų skaičius ir specialios susijusios sąlygos nustatomos tokios, kaip numatyta VI priedo II dalyje.21straipsnisAnuliavimas ir panaikinimas1. Licencijas ir specialius žvejybos leidimus galima anuliuoti, siekiant gauti naujas licencijas ir specialius žvejybos leidimus. Toks anuliavimas įsigalioja dieną prieš Komisijai išduodant naujas licencijas ir specialius žvejybos leidimus. Naujos licencijos ir specialūs žvejybos leidimai įsigalioja nuo jų išdavimo dienos.2. Licencijos arba specialūs žvejybos leidimai visiškai arba iš dalies panaikinami prieš jų galiojimo pabaigą, jeigu I priede nustatyta atitinkamo ištekliaus kvota išeikvojama.3. Licencijos ir specialūs žvejybos leidimai panaikinami, jeigu nesilaikoma šiame reglamente nustatytų įpareigojimų.22 straipsnisAtitinkamų taisyklių nesilaikymas1. Kiekvienam laivui, kuris nesilaikė šiame reglamente nustatytų įpareigojimų, licencija ir specialus žvejybos leidimas neišduodamas ne ilgiau kaip 12 mėnesių.2. Komisija atitinkamos trečiosios šalies institucijoms perduoda laivų, kuriems neišduodamas leidimas žvejoti Bendrijos žvejybos zonoje kitą mėnesį ar mėnesius dėl tam tikrų taisyklių pažeidimų, pavadinimus ir technines charakteristikas.23 straipsnisLicencijos turėtojo įsipareigojimai1. Trečiosios šalies laivai atitinka apsaugos ir kontrolės priemones bei kitas nuostatas, reglamentuojančias Bendrijos laivų žvejybą toje zonoje, kurioje jie žvejoja, ypač Reglamentų (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94, Nr. 88/98, Nr. 850/98, (EB) Nr. 1434/98 ir (EEB) Nr. 1381/87.2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyti laivai privalo vesti laivo žurnalą, į kurį įrašoma VII priedo I dalyje nustatyta informacija.3. Trečiosios šalies laivai, išskyrus ICES IIIa kvadrate žvejojančius su Norvegijos vėliava plaukiojančius laivus, VIII priede nustatytą informaciją Komisijai siunčia tame priede nustatytomis taisyklėmis.24 straipsnisSpecialios nuostatos dėl Prancūzijos Gajanos departamento1. Licencijos žvejoti Prancūzijos Gajanos departamento vandenyse išduodamos atitinkamo laivo savininkui įsipareigojus leisti į laivą atvykti stebėtojui, jeigu tokio atvykimo paprašytų Komisija.2. Kiekvieno laivo, turinčio licenciją Prancūzijos Gajanos departamento vandenyse žvejoti visas pelekines žuvis arba tunus, kapitonas po kiekvieno reiso iškraudamas sugavimą Prancūzijos institucijoms pateikia deklaraciją, kurioje nurodo sužvejotų ir nuo paskutinės deklaracijos pateikimo laive laikytų krevečių kiekį. Ji parengiama pagal VI priedo III dalyje pateiktą pavyzdį. Kapitonas atsakingas už deklaracijos tikslumą. Prancūzijos institucijos imasi visų tinkamų priemonių deklaracijų tikslumas nustatyti, ypač jas patikrinant pagal 23 straipsnio 2 dalyje nurodytą laivo žurnalą. Patikrintą deklaraciją pasirašo kompetentingas pareigūnas. Iki kiekvieno mėnesio pabaigos Prancūzijos institucijos nusiunčia Komisijai visas ankstesnio mėnesio deklaracijas.3. Prancūzijos Gajanos departamento vandenyse žvejojantys laivai veda VII priedo II dalyje pateiktą pavyzdį atitinkantį laivo žurnalą. To laivo žurnalo kopija per 30 dienų nuo paskutinės kiekvieno reiso dienos per Prancūzijos institucijas nusiunčiama Komisijai.4. Jeigu Komisija mėnesį negauna pranešimo apie licenciją žvejoti Prancūzijos Gajanos departamento vandenyse turintį laivą, jo licencija skelbiama netekusia galios.VI SKYRIUSSpecialios nuostatos dėl NAFO reguliuojamame rajone žvejojančių bendrijos laivų1 SKIRSNIS BENDRIJOS DALYVAVIMAS25 STRAIPSNIS LAIVų SąRAšAS1. Tik didesnės nei 50 registrinių tonų talpos Bendrijos laivams, kuriems jų registravimo valstybė narė yra išdavusi specialų žvejybos leidimą ir kurie įrašyti į NAFO laivų registrą, tame leidime nustatytomis sąlygomis NAFO reguliuojamame rajone leidžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti ir iškrauti žuvininkystės išteklius.2. Kiekviena valstybė narė, iki kiekvieno naujo laivo įplaukimo į NAFO reguliuojamą rajoną likus bent 15 dienų, Komisijai siunčia kompiuteriu nuskaitomos formos pranešimą apie laivų, plaukiojančių su jos vėliava ir Bendrijoje registruotų bei turinčių leidimą žvejoti NAFO reguliuojamame rajone, sąrašo visus pakeitimus. Komisija nedelsdama šią informaciją perduoda NAFO sekretoriatui.3. Šio straipsnio 2 dalyje nurodytame sąraše pateikiama ši informacija:a) 2003 m. gruodžio 30 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 26/2004 dėl Bendrijos žvejybos laivų registro[31] I priede apibrėžtas identifikavimo numeris;b) tarptautinis radijo šaukinys;c) laivo frachtuotojas, jeigu būtina;d) laivo tipas;4. Apie su valstybės narės vėliava laikinai plaukiojančius laivus (laivo frachtavimo be įgulos sutartis) pateikiamoje informacijoje nurodoma:a) diena, nuo kurios laivui leidžiama plaukioti su valstybės narės vėliava;b) diena, nuo kurios valstybė narė laivui išduoda leidimą žvejoti NAFO reguliuojamame rajone;c) valstybės, kurioje laivas yra registruotas arba anksčiau buvo registruotas, pavadinimas ir diena, nuo kurios tas laivas nustojo plaukioti su tos valstybės narės vėliava;d) laivo pavadinimas;e) oficialus registravimo numeris, kurį laivui paskyrė kompetentingos nacionalinės institucijos;f) laivo registravimo uostas po perkėlimo;g) laivo savininko arba frachtuotojo pavadinimas;h) pareiškimas, kad kapitonui buvo įteikta NAFO reguliuojamame rajone galiojančių reglamentų kopija;i) pagrindinės žuvų rūšys, kurias laivas gali žvejoti NAFO reguliuojamame rajone;j) parajoniai, kuriuose laivas galėtų žvejoti.2 SKIRSNIS TECHNINėS PRIEMONėS26 STRAIPSNIS TINKLO AKIES KRAšTINėS ILGIS1. Specializuotai IX priede nurodytų priedugnio žuvų rūšių žvejybai draudžiama naudoti tralus, kurių bet kokios dalies tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis yra trumpesnis nei 130 mm. Tą tinklinio audeklo akies kraštinės ilgį, jeigu vykdoma specializuota trumpačiuopiklių kalmarų ( Illex illecebrosus ) žvejyba, galima sumažinti iki 60 mm. Vykdant specializuotą rajų ( Rajidae ) žvejybą pirmiau minėtas tralo maišo tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis didinamas bent iki 280 mm, o visose kitose tralo vietose – iki 220 mm.2. Krevetes ( Pandalus borealis ) žvejojantys laivai naudoja tinklus, kurių akies kraštinės iligis ne mažesnis nei 40 mm.27 straipsnisPrie tinklų tvirtinamos priemonės1. Visas priemones arba įtaisus, išskyrus aprašytuosius šiame straipsnyje, kurie užstoja tinklo akis arba mažina jų dydį, naudoti draudžiama.2. Prie apatinės tralo maišo dalies, kad tralas būtų mažiau apgadinamas arba apsaugomas nuo sugadinimo, galima tvirtinti brezentą, tinklinį audeklą arba bet kokią kitą medžiagą.3. Prie viršutinės tralo maišo dalies galima tvirtinti priemones, jeigu jos neužstoja tralo maišo akių. Prie viršutinės tralo maišo dalies galima tvirtinti tik X priede nurodytuosius užmovus.4. Krevetes ( Pandalus borealis ) žvejojantys laivai turi naudoti rūšiuojamąjį tinklelį arba groteles, tarp kurių strypelių yra ne didesnis nei 22 mm atstumas. Laivai, krevetes žvejojantys 3L kvadrate, taip pat privalo turėti ne trumpesnes nei 72 cm jungiamąsias grandines, aprašytas III priedo 4 priedėlyje.28 straipsnisPriegaudos1. Laivų kapitonai negali vykdyti specializuotos tų rūšių žuvų, kurių priegaudai nustatyti apribojimai, žvejybos. Specializuota žuvų rūšių žvejyba vykdoma tada, jeigu tų rūšių žuvų svoris kiekvienos žvejybos operacijos metu sudaro didžiausią procentinę sugavimo dalį.2. ID priede išvardytų visų žuvų rūšių, kurioms Bendrija NAFO reguliuojamo rajono dalyje nenustatė kvotų ir kurios toje dalyje buvo sužvejotos specializuotos žvejybos būdais, priegauda neturi būti didesnė nei 2500 kg arba 10 % viso laive laikomos žuvies svorio, priklausomai nuo to, kuris skaičius yra didesnis. Tačiau NAFO reguliuojamo rajono dalyje, kurioje specializuota tam tikrų žuvų rūšių žvejyba yra uždrausta, kiekvienos iš ID priede išvardytų žuvų rūšių priegauda negali būti didesnės nei 1250 kg arba atitinkamai 5 %.3. Kiekvieną kartą, kai rūšių, kurių priegauda yra ribojama, sugavimas bet kokios žvejybos operacijos metu viršija šio straipsnio 2 dalyje nustatytus apribojimus, neatsižvelgiant į tai, kuris iš jų taikomas, laivai nedelsdami turi pakeisti žvejybos rajoną ir nuo ankstesnės žvejybos operacijos vietos nuplaukti ne mažiau nei penkias jūrmyles. Jeigu bendri rūšių, kurių priegauda yra ribojama, sugavimai bet kokios vėlesnės žvejybos operacijos metu viršija pirmiau minėtus apribojimus, laivai vėl nedelsdami turi pakeisti žvejybos rajoną ir nuo ankstesnės žvejybos operacijos vietos nuplaukti ne mažiau nei penkias jūrmyles ir į ją negrįžti bent 48 valandas.4. Krevetes ( Pandalus borealis ) žvejojantys laivai tuo atveju, jeigu bendra visų ID priede išvardytų žuvų rūšių priegauda bet kokios žvejybos operacijos 3M kvadrate metu viršija 5 %, o 3L kvadrate – 2,5 % sugavimų svorio, nuo ankstesnės žvejybos operacijos vietos laivai nedelsdami turi plaukti ne mažiau nei penkias jūrmyles.5. Skaičiuojant priedugnio žuvų priegaudos lygį, sužvejotas krevečių sugavimas neturi būti naudojamas.29 straipsnisVerslinis žuvų dydisNAFO reguliuojamame rajone sužvejotų žuvų, kurios už XI priede nustatytąjį dydį yra mažesnės, negalima perdirbti, laikyti laive, perkrauti, iškrauti, gabenti, saugoti, parduoti, pateikti arba siūlyti parduoti, tačiau jas nedelsiant būtina paleisti į jūrą. Jeigu sugautų žuvų, kurios yra mažesnės už nustatytąjį dydį, kiekis viršija 10 % bendro sugauto žuvų kiekio, laivas žvejybą gali tęsti nuo ankstesnės žvejybos operacijos vietos tik nuplaukęs bent penkias jūrmyles. Visos už XI priede nustatytąjį dydį mažesnės perdirbtos žuvys, kurioms taikomi verslinio dydžio reikalavimai, laikomos gautomis iš mažesnių nei nustatytas verslinis dydis žuvų.3 SKIRSNIS KONTROLėS PRIEMONėS29BIS STRAIPSNIS PRODUKTO žENKLINIMAS IR LAIKYMAS ATSKIROSE VIETOSE1. Visos perdirbtos žuvys, sužvejotos NAFO reguliuojamame rajone, ženklinamos taip, kad kiekvienos rūšies žuvį ir produkto kategoriją būtų galima identifikuoti. Žuvys taip pat paženklinamos, kad jos buvo sužvejotos NAFO reguliuojamame rajone.2. Visos krevetės, sužvejotos 3L kvadrate, ir visi juodieji otai, sužvejoti 2 subzonoje ir 3KLMNO kvadrate, paženklinami, kad jie sužvejoti atitinkamuose rajonuose.3. Vienos rūšies žuvų sugavimas turi būti laikomas atskirai nuo kitos rūšies žuvų sugavimo. Kiekvienas sugavimas, sužvejotas NAFO reguliuojamame rajone, turi būti laikomas atskirai nuo sugavimo, sužvejoto kitame rajone.Sugavimą galima laikyti keliose triumo vietose, tačiau kiekvienoje triumo dalyje, kurioje kraunamas sugavimas, jis turi laikomas patikimai atskirtas plastiku, klijuota fanera, tinklais ir t.t. nuo kitų rūšių žuvų sugavimo.30 straipsnisŽvejybos operacijų žurnalas ir laikymo planas1. Laivų kapitonai turi ne tik laikytis Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 6, 8, 11 ir 12 straipsnių nuostatų, bet ir į laivo žurnalą įrašyti šio reglamento XII priede nustatytą informaciją.2. Visos valstybės narės iki kiekvieno mėnesio 15 d. kompiuteriu nuskaitoma forma Komisijai praneša per ankstesnį mėnesį iškrautus XIII priede nustatytų išteklių kiekius bei nurodo visą informaciją, kuri buvo gauta pagal Reglamento (EEB) No 2847/93 11 ir 12 straipsnius.3. Bendrijos laivo, jeigu jame yra sužvejotų ID priede išvardytų rūšių žuvų, kapitonas turi turėti:a) žvejybos operacijų žurnalą, kuriame pagal rūšis nurodytas sužvejotas sugavimas;b) skirtingų rūšių žuvų laikymo triumuose planą, kuriame nurodomas laive laikomų tų žuvų produktų svoris (kilogramais);4. Žvejybos operacijų žurnalas ir laikymo planas, nurodytas šio straipsnio 3 dalyje, atnaujinamas kasdien, duomenis apie vakarykštę dieną įrašant nuo 00.00 valandų koordinuotojo pasaulio laiko (UTC) iki 24.00 valandų koordinuotojo pasaulio laiko (UTC), ir turi būti laikomas laive tol, kol iš laivo neiškraunamas visas krovinys.5. Kapitonas turi suteikti būtiną pagalbą, kad laivo žurnale įrašytus kiekius ir laive saugomus perdirbtus produktus būtų galima patikrinti.31 straipsnisTinklaiLaivai, vykdydami specializuotą IX priede nustatytų vienos arba daugiau žuvų rūšių žvejybą, negali turėti laive tinklų, kurių tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis būtų mažesnis nei nurodytasis 26 straipsnyje. Tačiau jeigu laivai per tą patį reisą žvejoja kituose, o ne NAFO reguliuojamame rajone, jie gali laikyti pirmiau minėtus tinklus, jeigu tie tinklai stipriai surišti lynais ir sukrauti ir jeigu tų tinklų negalima nedelsiant panaudoti, t.y.:a) tinklai atjungti nuo jų kėtoklių ir traukos lynų bei tralavimo trosų; irb) denyje arba virš jo laikomi tinklai turi būti stipriai pritvirtinti prie antstato dalių.32 straipsnisPerkrovimasBendrijos laivai NAFO reguliuojamame rajone negali vykdyti perkrovimo operacijų, jeigu joms vykdyti iš anksto nėra gavę savo kompetentingų institucijų leidimo.33 straipsnis Žvejybos pastangos kontrolė1. Kiekviena valstybė narė imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad 25 straipsnyje nurodytų jos laivų žvejybos pastanga atitiktų tos valstybės narės bendrąsias žvejybos galimybes, kuriomis ji gali naudotis NAFO reguliuojamame rajone.2. Valstybės narės savo laivų, kurie žvejoja NAFO reguliuojamame rajone, žvejybos planą Komisijai perduoda ne vėliau nei 2005 m. sausio 31 d. arba po to laiko – bent 30 dienų iki tos veiklos pradžios. Žvejybos plane, inter alia, nurodomas tuose žvejybos rajonuose žvejosiantis laivas ar laivai ir žvejybos dienų, kurias numatoma praleisti NAFO reguliuojamame rajone bei visuose kituose rajonuose, kuriuose atitinkami laivai ketina žvejoti, skaičius. Žvejybos planas – tai bendra žvejybos pastanga, taikoma žvejybos rajonuose atsižvelgiant į žvejybos galimybių, kuriomis gali naudotis pranešimą teikianti valstybė, apimtį.Valstybės narės ne vėliau nei iki 2005 m. gruodžio 31 d. Komisijai praneša apie savo žvejybos planų įgyvendinimą, įskaitant laivų, kurie iš tikrųjų žvejoja šiame žvejybos rajone, ir bendrą žvejotų dienų skaičių.4 SKIRSNIS SPECIALIOS NUOSTATOS DėL šIAURINIų KREVEčIų34 STRAIPSNIS ŠIAURINIų KREVEčIų žVEJYBOS RAJONAIKiekviena valstybė narė Komisijai kasdien praneša apie šiaurinių krevečių ( Pandalus borealis ) kiekius, kuriuos NAFO reguliuojamame rajono 3L kvadrate sužvejoja su jos vėliava plaukiojantys ir Bendrijoje registruoti laivai. Bet kokia žvejybos veikla turi būti vykdoma didesniame nei 200 metrų gylyje ir bet kada vienu metu valstybė narė leidžia žvejoti tik vienam laivui.5 SKIRSNIS SPECIALIOS NUOSTATOS DėL JUODųJų OTų35 STRAIPSNIS SU JUOD aisiais otais susijęs draudimas1. Bendrijos žvejybos laivams NAFO 2 subzonoje ir 3KLMNO kvadrate draudžiama žvejoti juoduosius otus ir juos laikyti laive, perkrauti arba iškrauti, jeigu laivai:a) neturi specialaus žvejybos leidimo, kurį yra išdavusios laivų registravimo valstybės narės ir;b) nėra įrašyti į NAFO laivų registrą.35bis straipsnisLaivų sąrašas1. Valstybė narė užtikrina, kad laivai, turintys 35 straipsnyje nurodytą specialų žvejybos leidimą, būtų įrašyti į sąrašą, kuriame būtų nurodytas jų pavadinimas ir identifikavimo numeris kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 26/2004 I priede.2. Kiekviena valstybė narė šio straipsnio 1 dalyje numatyto sąrašo kompiuteriu nuskaitomą formą ir visus vėlesnius pakeitimus nusiunčia Komisijai.3. Šio straipsnio 1 dalyje numatyti pakeitimai Komisijai perduodami iki laivo, kuris į pirmiau minėtą sąrašą buvo įrašytas pirmą kartą, įplaukimo į 2 subzoną ir 3KLMNO kvadratą likus bent penkioms dienoms. Komisija sąrašo pakeitimus nedelsdama perduoda NAFO sekretoriatui.4. Kiekviena valstybė narė jai tekusią juodojo oto kvotą paskirsto savo laivams, įrašytiems į šio straipsnio 1 dalyje nurodytą sąrašą. Valstybės narės Komisijai apie kvotos paskirstymą praneša ne vėliau nei 15 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.36 straipsnisAtaskaitos1. 35 straipsnio 2 dalyje nurodytų laivų kapitonai laivo registravimo valstybei įteikia šias ataskaitas:(a) apie laive laikomus juodųjų otų kiekius Bendrijos laivui įplaukiant į 2 subzoną ir 3KLMNO kvadratą. Ši ataskaita perduodama ne anksčiau nei 12 valandų ir ne vėliau nei 6 valandos iki kiekvieną kartą laivui įplaukiant į minėtą zoną.b) apie savaitinius juodųjų otų sugavimus. Ši ataskaita pirmą kartą perduodama ne vėliau nei iki septintos dienos pabaigos nuo laivo įplaukimo į 2 subzoną ir 3KLMNO kvadratą arba, jeigu žvejybos reisai trunka ilgiau nei septynias dienas, vėliausiai pirmadienį – apie sugavimus, kurie 2 subzonoje ir 3KLMNO kvadrate buvo sužvejoti per ankstesnę savaitę, pasibaigusią sekmadienio vidurnaktį.c) apie juodųjų otų kiekius, laikomus iš 2 subzonos ir 3KLMNO kvadrato išplaukiančiame Bendrijos laive. Ši ataskaita perduodama ne anksčiau nei 12 valandų ir ne vėliau nei 6 valandos iki laivo kiekvieno išplaukimo iš pirmiau minėtos zonos ir joje pateikiamas žvejybos dienų toje zonoje skaičius ir bendras sugavimas.d) apie per kiekvieną perkrovimą iškrautus ir pakrautus juodųjų otų kiekius laivui esant 2 subzonoje ir 3KLMNO kvadrate. Šios ataskaitos perduodamos ne vėliau nei po 24 valandų užbaigus perkrovimą.2. Valstybės narės pagal šio straipsnio 1 dalies a, c ir d punktus gautas ataskaitas perduoda Komisijai.3. Jeigu pagal šio straipsnio 2 dalį pranešti juodųjų otų sugavimai sudaro 70 % valstybėms narėms skirtos kvotos, šio straipsnio 1 dalies b punkte nurodytas ataskaitas laivų kapitonai perduoda kasdien.37 straipsnisNurodytieji uostai1. Bet kokius juodųjų otų kiekius draudžiama iškrauti kokioje nors kitoje vietoje, o ne NAFO šalių nurodytuose uostuose. Juoduosius otus draudžiama iškrauti NAFO nepriklausančių šalių uostuose.2. Valstybės narės nurodo uostus, kuriuose galima iškrauti juoduosius otus, ir nustato iškraunant vykdomas tikrinimo bei priežiūros procedūras, įskaitant per kiekvieną iškrovimą iškraunamų juodųjų otų kiekių registravimo ir pranešimo apie juos nuostatas ir sąlygas.3. Valstybės narės per 15 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo Komisijai perduoda nurodytųjų uostų sąrašą ir per 15 dienų nuo jo perdavimo – šio straipsnio 2 dalyje nurodytas tikrinimo ir priežiūros procedūras. Komisija šią informaciją nedelsdama perduoda NAFO sekretoriatui.4. Komisija šio straipsnio 2 dalyje minėtą nurodytųjų uostų ir kitų NAFO šalių nurodytų uostų sąrašą nedelsdama perduoda visoms valstybėms narėms.39 straipsnisPatikrinimas uoste1. Valstybės narės užtikrina, kad visi į nurodytąjį uostą įplaukiantys juoduosius otus, sužvejotus NAFO 2 subzonoje ir 3 KLMNO kvadrate, iškrauti ir (arba) perkrauti laivai uoste būtų patikrinami pagal NAFO nustatytą uosto tikrinimo tvarką.2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytą laivų sugavimą draudžiama iškrauti ir (arba) perkrauti tol, kol laivuose neapsilanko inspektoriai.3. Visus iškraunamus kiekvienos rūšies žuvų kiekius, prieš juos gabenant į šaltąjį sandėlį arba kitą vietą, privaloma pasverti.4. Valstybės narės, užbaigus tikrinimą, per 7 darbo dienas atitinkamą uosto tikrinimo ataskaitą perduoda NAFO sekretoriatui, o kopiją – Komisijai.39 straipsnis Draudimas iškrauti ir perkrauti iš organizacijai nepriklausančių šalių laivųValstybės narės užtikrina, kad būtų draudžiama iš organizacijai nepriklausančių šalių laivų, kurie žvejybos veiklą vykdė NAFO reguliuojamame rajone, iškrauti ir perkrauti juoduosius otus.40 straipsnisTolesni su žvejyba susiję veiksmaiValstybės narės ne vėliau nei iki 2005 m. gruodžio 31 d. Komisijai pateikia ataskaitą apie 35–39 straipsniuose nustatytų priemonių įgyvendinimą, įskaitant bendrą žvejotų dienų skaičių.6 SKIRSNIS SPECIALIOS NUOSTATOS DėL JūRų EšERIų41 STRAIPSNIS JūR ų ešerių žvejyba1. Bendrijos laivo, NAFO reguliuojamo rajono 2 subzonoje ir IF, 3K bei 3M kvadratuose žvejojančio jūrų ešerius, kapitonas valstybės narės, su kurios vėliava laivas plaukioja arba kurioje jis registruotas, kompetentingoms institucijoms praneša pirmiau minėtose zonose per dviejų savaičių laikotarpį, pasibaigiantį ankstesnio sekmadienio vidurnaktį, sužvejotus jūrų ešerių kiekius.Jeigu suvestinis sugavimas sudaro 50 % bendro leistino sugavimo, pranešama kiekvienos savaitės pirmadienį.2. Valstybės narės Komisijai kiekvieną antrą antradienį iki vidurdienio praneša per dvi savaites, pasibaigiančias ankstesnio sekmadienio vidurnaktį, NAFO reguliuojamo rajono 2 subzonoje ir IF, 3K bei 3M kvadratuose su tų valstybių narių vėliavomis plaukiojančiais ir jų teritorijoje registruotais laivais sužvejotus jūrų ešerių kiekius.Jeigu suvestinis sugavimas sudaro 50 % bendro leistino sugavimo, pranešama kiekvieną savaitę.VII SKYRIUSSpecialios nuostatos CCAMLR akvatorijoje žvejojantiems Bendrijos laivams1 SKIRSNIS DRAUDIMAI IR INFORMACIJAI APIE LAIVą TAIKOMI REIKALAVIMAI42 STRAIPSNIS DRAUDIMAI IR SUGAVIMO RIBOJIMAI1 XIV priede nustatytų žuvų rūšių specializuota žvejyba draudžiama tame priede nurodytose zonose ir ten pat nustatytais laikotarpiais.2. Naujai ir bandomajai žvejybai, vykdomai XV priede nustatytose subzonose, taikomi tame priede nustatyti sugavimo ir priegaudos apribojimai.42bis straipsnisInformacijos apie laivus, turinčius leidimą žvejoti CCAMLR rajone, reikalavimai1. Be informacijos reikalavimų, nustatytų Tarybos reglamento (EB) Nr. 601/2004 3 straipsnio 2 dalyje ir taikomų specialų žvejybos leidimą turintiems laivams, valstybės narės nuo 2005 m. rugpjūčio 1 d. Komisijai pateikia šiuos kiekvieno pirmiau minėto laivo duomenis:a) laivo numerį, kurį jam suteikė Tarptautinė jūrų organizacija (IMO)(jeigu jis buvo suteiktas;b) ankstesnę laivo registravimo valstybę narę (jeigu yra);c) tarptautinį laivo šaukinį;d) laivo(-ų) savininko(-ų) ir tikrojo(-ųjų- savininko(-ų) pavadinimą ir adresą, jeigu yra žinomas;e) laivo tipą;f) laivo pastatymo vietą ir datą;g) ilgį;h) spalvotą laivo fotografiją, kuri turi būti sudaryta iš:i) ne mažesnės nei 12 x 7 cm dydžio laivo dešiniojo borto fotografijos, kurioje būtų matyti visas borto ilgis ir konstrukcinės borto ypatybės;ii) ne mažesnės nei 12 x 7 cm dydžio laivo kairiojo borto fotografijos, kurioje būtų matyti visas borto ilgis ir konstrukcinės borto ypatybės;iii) ne mažesnės nei 12 x 7 cm dydžio laivapriekio fotografijos, padarytos iš laivagalio;i) priemones, kurių buvo imtasi užtikrinant, kad laive įmontuotas palydovinės kontrolės prietaiso veikimas būtų apsaugotas nuo klastojimo.2. Valstybės narės nuo šio straipsnio 1 dalyje nurodytos dienos Komisijai taip pat perduoda, kiek įmanoma tą padaryti, toliau nurodytą informaciją apie laivus, turinčius leidimą žvejoti CCAMLR rajone:a) operatoriaus pavadinimą ir adresą, jeigu jis skiriasi nuo laivo savininko(-ų) pavadinimo ir adreso;b) kapitono ir, jeigu būtina, laivo žvejybos operacijų tvarkytojo, pavardę bei pilietybę;c) žvejybos metodo arba metodų tipą;d) laivo plotį (m);e) registrinę laivo talpą;f) laivo ryšio įrangos tipai ir jų skaičius (INMARSAT A, B ir C skaičiai);g) įprastą laivo įgulą;h) pagrindinio variklio arba variklių galią (kW);i) krovumą (tonomis), žuvų triumų skaičių ir jų talpą (m³);j) bet kokią kitą informaciją (pvz., laivo atsparumo ledo apkrovai klasę), kuri laikoma tinkama.2 SKIRSNIS BANDOMOSIOS žVEJYBOS RAJONAI43 STRAIPSNIS DALYVAVIMAS BANDOMOJOJE žVEJYBOJE1. Plaukiojantys su Ispanijos vėliava ir Ispanijoje registruoti žvejybos laivai, apie kuriuos CCAMLR buvo pranešta pagal Reglamento (EB) Nr. 601/2004 7 straipsnio nuostatas, FAO 88.1 subzonoje ir nacionalinei jurisdikcijai nepriskirtinuose 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a kvadratuose ir nacionalinei jurisdikcijai nepriskirtiname 58.4.3b kvadrate gali dalyvauti bandomojoje Dissostichus spp žvejyboje, kuri vykdoma ilgosiomis ūdomis.2. 58.4.3a ir 58.4.3b kvadratuose vienu metu leidžiama žvejoti ne daugiau nei vienam žvejybos laivui.3. Bendro sugavimo ir priegaudos apribojimai 88.1 subzonoje ir 58.4.1 bei 58.4.2 kvadratuose ir jų pasiskirstymas toje subzonoje bei kvadratuose pagal mažus tiriamuosius plotus (SSRU) nustatytas XV priede. Žvejyba bet kokiame mažame tiriamajame plote (SSRU) nutraukiama, jeigu užregistruotas sugavimas yra lygus nustatytam sugavimo apribojimui, ir žvejyba tame mažame tiriamajame plote neatnaujinama per likusį sezono laiką.4. Žvejojama kiek galima didesniame plote ir įvairesniuose gyliuose, kad būtų surinkta žvejybos rajono potencialui nustatyti būtina informacija ir kad sugavimas bei žvejybos pastanga nebūtų pernelyg sutelkta vienoje vietoje. Tačiau 58.4.1 ir 58.4.2 kvadratuose draudžiama žvejoti didesniame nei 550 m gylyje.44 straipsnisPranešimų teikimo tvarkaŽvejybos laivams, dalyvaujantiems 43 straipsnyje nurodytoje bandomojoje žvejyboje, taikoma toliau nustatoma pranešimo teikimo apie sugavimą ir žvejybos pastangą tvarka:a) Reglamento (EB) Nr. 601/2004 12 straipsnyje nustatyta penkių dienų pranešimo apie sugavimą ir žvejybos pastangą tvarka, išskyrus tai, kad valstybės narės Komisijai ataskaitas apie sugavimą ir žvejybos pastangą įteikia ne vėliau nei dvi darbo dienos nuo kiekvieno ataskaitos laikotarpio pabaigos, jeigu reikalinga skubiai perduoti informaciją CCAMLR. Ataskaitos apie 88.1 subzoną ir 58.4.1 bei 58.42a kvadratus pateikiamos pagal mažus tiriamuosius plotus.b) Reglamento (EB) Nr. 601/2004 13 straipsnyje nustatyta mėnesinė tikslių duomenų apie sugavimą ir žvejybos pastangą pranešimo tvarka;c) pranešama apie bendrą į jūrą išmetamų Dissostichus eleginoides ir Dissostichus mawsoni skaičių ir jų svorį, įskaitant žuvis, kurių raumens struktūrai būdingas defektas.45 straipsnisSpecialūs reikalavimai1. 43 straipsnyje nurodyta bandomoji žvejyba turi būti vykdoma pagal Reglamento (EB) Nr. 600/2004 8 straipsnį dėl taikomų priemonių atsitiktiniam jūros paukščių mirtingumui sumažinti žvejojant ilgosiomis ūdomis. Be šių priemonių, bandomosios žvejybos vietose draudžiama išmesti žuvų atliekas.a) tuose žvejybos rajonuose draudžiama išmesti žuvų atliekas;b) laivams, 58.4.1 and 58.4.2 kvadratuose dalyvaujantiems bandomojoje žvejyboje, kuriai taikomi CCAMLR protokolai (A, B arba C), nustatantys pasvarų naudojimo su ilgąja ūda reikalavimus, taikoma išlyga dėl naktinio ūdos pastatymo nurodymų; tačiau laivai, į kurių žvejybos įrankius pakliūna iš viso trys jūrų paukščiai, nedelsdami ima taikyti naktinio ūdos pastatymo reikalavimus pagal Reglamento (EB) Nr. 601/2004 8 straipsnį.c) laivai 88.1 subzonoje ir 58.4.3a bei 58.4.3b kvadratuose dalyvaujantys bandomojoje žvejyboje, per kurią į tos žvejybos įrankius pakliūna iš viso trys jūrų paukščiai, nedelsdami nutraukia žvejybą ir tiems laivams per likusią 2004/05 metų sezono dalį neleidžiama žvejoti ne įprasto žvejybos sezono metu.2. FAO 88.1 subzonoje bandomojoje žvejyboje dalyvaujantiems žvejybos laivams taikomi šie papildomi reikalavimai:a) laivams draudžiama išmesti:i) naftos arba degalų produktus, ar naftos likučius į jūrą, išskyrus MARPOL 73/78 (Tarptautinė teršimo prevencijos iš laivų konvencija) I priede numatytus atvejus;ii) šiukšles;iii) maisto atliekas, kurių nebuvo galima išmesti per ne didesnes nei 25 mm angas turintį tinklelį;iv) paukštieną ar jos dalis (įskaitant kiaušinių lukštus);v) nuotekų 12 jūrmylių atstumu nuo kranto arba šelfo ledyno, arba jeigu laivas plaukia mažesniu nei 4 mazgų greičiu; arbavi) deginimo pelenus.b) į 88.1 subzoną draudžiama vežti gyvus naminius paukščius arba bet kokius kitus gyvus paukščius, o visus išdorotus naminius paukščius, kurie nebuvo suvartoti, privaloma išvežti iš 88.1 subzonos.c) 88.1 subzonoje žvejoti Dissostichus spp. draudžiama 10 jūrmylių atstumu nuo Balleny salų.46 straipsnisŽvejybos operacijų apibrėžimai1. Šiame skirsnyje žvejybos operacija – tai vienos arba daugiau ūdų statymas vienoje vietoje. Pranešant apie sugavimą ir žvejybos pastangą tiksli geografinė žvejybos operacijos vieta nurodoma pagal pastatytos ūdos arba ūdų vidurinį tašką.2. Jeigu žvejybos operacija vykdoma mokslinio tiriamojo darbo reikmėms:a) kiekviena mokslinio tiriamojo darbo reikmėms vykdoma žvejybos operacija nuo ankstesnės operacijos vietos turi būti nutolusi ne mažesniu nei 5 jūrmylės atstumu (atstumas turi būti matuojamas nuo kiekvienos mokslinio tiriamojo darbo reikmėms vykdomos žvejybos operacijos vietos geografinio vidurio);b) kiekvienai žvejybos operacijai naudojama bent 3500 kabliukų, tačiau ne daugiau nei 10000 kabliukų; šį skaičių gali sudaryti toje pačioje vietoje pastatytų kelių ūdų kabliukai;c) kiekviena žvejybos operacija, kuriai naudojama ilgoji ūda, trunka ne trumpiau nei šešias valandas (trukmė pradedama skaičiuoti pastačius ūdą, o baigiama – ėmus traukti ją iš vandens).47 straipsnisMokslinio tiriamojo darbo planaiŽvejybos laivai, dalyvaujantys 43 straipsnyje nurodytoje bandomojoje žvejyboje, kiekviename ir visuose mažuose tiriamuose plotuose, kuriais yra suskirstyta FAO 88.1 subzona ir 58.4.1 bei 58.4.2 kvadratai, įgyvendina mokslinio tiriamojo darbo planus. Mokslinio tiriamojo darbo planas įgyvendinamas taip:a) pirmą kartą įplaukus į mažą tiriamąjį plotą, pirmos 10 žvejybos operacijų – „pirma grupė“ – turi būti „žvejybos operacijos mokslinio tiriamojo darbo reikmėms“, atitinkančios 46 straipsnio 2 dalyje nustatytus kriterijus;b) kitos 10 žvejybos operacijų arba 10 tonų sugautos žuvies, naudojamas tas kritinis lygis, kuris pasiekiamas pirmiau, laikomos „antra grupe“. Antros grupės žvejybos operacijas kapitono nuožiūra galima vykdyti kaip dalį įprastos bandomosios žvejybos. Tačiau, jeigu tos antros grupės operacijos atitinka 46 straipsnio 2 dalies reikalavimus, jas taip pat galima laikyti mokslinio tiriamojo darbo reikmėms vykdomomis žvejybos operacijomis;c) užbaigus pirmos ir antros grupės žvejybos operacijas, jeigu kapitonas pageidauja tebežvejoti mažame tiriamajame plote, laivas turi vykdyti „trečios grupės operacijas“, kurias užbaigus, kartu su pirmos ir antros grupės operacijomis, iš viso turi būti įvykdyta 20 mokslinio tiriamojo darbo reikmėms vykdomų žvejybos operacijų. Trečia žvejybos operacijų grupė vykdoma per tą patį įplaukimą į mažą tiriamąjį plotą, per kurį buvo įvykdytos pirmos ir antros grupės žvejybos operacijos;d) laivas, užbaigęs 20 mokslinio tiriamojo darbo reikmėms vykdomų žvejybos operacijų, gali toliau žvejoti mažame tiriamajame plote;e) 88.1 subzonoje ir A, B, C, E bei G mažuose tiriamuose plotuose, jeigu žvejoti tinkamo jūros dugno rajonas yra mažesnis nei 15000 km2, netaikomos šio straipsnio b, c ir d punktų nuostatos ir, užbaigęs 10 mokslinio tiriamojo darbo reikmėms vykdomų žvejybos operacijų, laivas gali toliau žvejoti mažame tiriamajame plote.48 straipsnisDuomenų rinkimo planai1. Žvejybos laivai, dalyvaujantys 43 straipsnyje nurodytoje bandomojoje žvejyboje, kiekviename ir visuose mažuose tiriamuose plotuose, kuriais suskirstyta FAO 88.1 subzona ir 58.4.1 bei 58.4.2 kvadratai, įgyvendina duomenų rinkimo planus. Šie planai apima šiuos duomenis:a) kiekvienos žvejybos operacijai naudojamos ūdos galo vieta ir gylis ties ūdos galu;b) statymo, ūdos buvimo vandenyje ir jos ištraukimo trukmė;c) paviršiuje prarastų žuvų skaičius ir rūšys;d) užmestų kabliukų skaičius;e) masalo tipas;f) užkibo žuvų (%);g) kabliuko tipas; irh) jūros ir debesuotumo sąlygos bei mėnulio fazė statant ūdą.2. Visi šio straipsnio 1 dalyje nurodyti duomenys renkami apie kiekvieną žvejybos operaciją mokslinio tiriamojo darbo reikmėms; ypač visos žuvys, kurių per žvejybos operaciją mokslinio tiriamojo darbo reikmėms buvo sugauta ne daugiau nei 100, turi būti išmatuotos ir bent 30 žuvų paimta biologiniam tyrimui. Jeigu sugaunama daugiau nei 100 žuvų, turėtų būti taikomas atsitiktinės imties ėmimo metodas.49 straipsnisŽenklinimo įsagais programaKiekvienas žvejybos laivas, dalyvaujantis 43 straipsnyje nurodytoje bandomojoje žvejyboje, įgyvendina šią ženklinimo įsagais programą:a) Dissostichus spp. gyvūnai ženklinami įsagais ir paleidžiami pagal CCAMLR ženklinimo įsagais protokolą: per visą sezoną iš kiekvienos sugautos gyvūnų žalio svorio tonos įsagu ženklinamas ir paleidžiamas vienas gyvūnas. Laivai baigia įgyvendinti šią programą paženklinę įsagais 500 gyvūnų arba išplaukia iš žvejybos rajono įsagu paženklinę vieną gyvūną iš sugautos gyvūnų žalio svorio tonos;b) programa turėtų būti skiriama visų dydžių gyvūnams, siekiant, kad būtų laikomasi ženklinimo įsagais reikalavimų, t.y. iš sužvejoto gyvūnų žalio svorio tonos įsagu ženklinamas vienas gyvūnas. Visiems paleidžiamiems gyvūnams turėtų būti pritvirtinami du įsagai ir jie turėtų būti paleidžiami kuo didesniame plote;c) visuose įsaguose turi būti aiškiai įspaudžiamas unikalus serijos numeris ir grąžinimo adresas, kad būtų galima nustatyti įsagų kilmę, jeigu įsagais paženklinti gyvūnai būtų sugauti;d) visi antrą kartą sugauti įsagais paženklinti gyvūnai (t.y. sugauta žuvis, turinti anksčiau įsegtą įsagą) neturi būti paleidžiami; šis reikalavimas galioja sužvejojus žuvį, kuri buvo ne per seniausiai paleista;e) visi antrą kartą su įsagais sužvejoti gyvūnai turėtų būti ištirti biologiškai (ilgis, svoris, lytis, gonadų būklė), jeigu įmanoma, padaroma elektroninė jų fotografija, išimami otolitai ir išsegami įsagai;f) visi susiję duomenys apie įsagus ir bet kokie duomenys, surinkti apie sužvejotas žuvis su įsagais, elektroninėmis CCAMLR laikmenomis perduodami CCAMLR per tris mėnesius nuo laivo išplaukimo iš pirmiau minėtų žvejybos rajonų;g) visi susiję duomenys apie įsagus, bet kokie duomenys, surinkti apie sužvejotas žuvis su įsagais ir atrinktas imties žuvis, elektroninėmis CCAMLR laikmenomis taip pat turėtų būti perduodami atitinkamoms duomenų apie įsagus saugykloms kaip išsamiai numatyta CCAMLR ženklinimo įsagais protokole.50 straipsnisMoksliniai stebėtojaiKiekvienas žvejybos laivas, dalyvaujantis 43 straipsnyje nurodytoje bandomojoje žvejyboje ir žvejybos sezono metu vykdydamas bet kokią žvejybos veiklą, turi turėti du mokslinius stebėtojus, iš kurių vienas yra paskirtas pagal Tarptautinę CCAMLR mokslinių stebėjimų programą.VIII SKYRIUSBaigiamosios nuostatos51 straipsniMokslinis stebėjimasa) Šis reglamentas netaikomas žvejybos operacijoms, vykdomoms tik mokslinių tyrimų, kurie atliekami gavus leidimą ir atitinkamai valstybei narei suteikus įgaliojimus, tikslais ir apie kuriuos Komisijai bei valstybei narei, kurios vandenyse atliekami tie tyrimai, buvo pranešta iš anksto.b) Jūrų gyvūnus, sugautus šio straipsnio a dalyje nurodytiems tikslams, galima parduoti, laikyti, rodyti arba pasiūlyti parduoti, jeigu:-  - jie atitinka Tarybos reglamento (EB) Nr. 850/98 XII priede nustatytus standartus ir pagal 1999 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 104/2000 dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkos organizavimo[32] 2 straipsnį nustatytus pardavimo standartus; arba-  - jie parduodami tiesiogiai maistui.52 straipsnisDuomenų perdavimasPagal Reglamentą (EEB) Nr. 2847/93 duomenis apie iškrautus sužvejotų išteklių kiekius valstybės narės Komisijai siunčia kompiuteriu nuskaitoma forma ir naudodamos kiekvienoje išteklių lentelėje nustatytus išteklių kodus.53 straipsnisĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja 2005 m. sausio 1 d.Jeigu CCAMLR akvatorijos plote bendras leistinas sugavimas yra nustatomi laikotarpiams iki 2005 m. sausio 1 d., 42 straipsnis taikomas nuo atitinkamo bendro leistino sugavimo laikotarpių taikymo pradžios.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje, […]Tarybos varduPirmininkas[…]I PRIEDAS Rajonuose, kuriuose taikomi sugavimo apribojimai, bendrijos laivams ir trečiųjų šalių laivams EB vandenyse pagal žuvų rūšis ir rajonus nustatomos bendrosios žvejybos galimybės (gyvojo svorio tonomis, jeigu nenumatyta kitaip)Visi šiame priede nustatyti sugavimo apribojimai 9 straipsnio tikslams laikomi kvotomis ir dėl to jiems taikomos Reglamente (EB) Nr. 22847/93 nustatytos taisyklės, ypač jo 14 ir 15 straipsniai.Kiekvieno rajono žuvų ištekliai nurodomi atsižvelgiant į lotyniškus abėcėles tvarka išdėstytus rūšių pavadinimus. Bendrinių ir lotyniškų pavadinimų atitikmenų lentelė šiame reglamente pateikiama toliau.+++++ TABLE +++++IA PRIEDAS BALTIJOS JŪRAVisi bendri leistini sugavimai šiame rajone, išskyrus jūrų plekšnes ir menkes 25-32 pokvadračiuose, buvo nustatyti dalyvaujant Tarptautinei žvejybos Baltijos jūroje komisijai (IBSFC).+++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++IB PRIEDAS SKAGERAKO SĄSIAURIS, KATEGATO SĄSIAURIS, ŠIAURĖS JŪRA IR VAKARINĖ BENDRIJOS VANDENŲ DALISICES Vb rajonas (EB vandenys), CECAF VI, VII, VIII, IX, X. (EB vandenys) ir Prancūzijos Gajana+++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++IC PRIEDAS ŠIAURĖS RYTŲ ATLANTO IR ICES GRENLANDIJOS I, II, IIIa, IV, V, XII, XIV rajonai ir NAFO 0, 1 (Grenlandijos vandenys)+++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++ID PRIEDAS NAFO akvatorijos ŠIAURĖS RYTŲ ATLANTO rajonasVisi bendri leistini sugavimai ir susijusios sąlygos buvo priimtos laikantis NAFO reikalavimų.+++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++IE PRIEDAS TOLI MIGRUOJANČIOS ŽUVYS –Visi rajonaiBendri leistini sugavimai šiame rajone buvo nustatyti dalyvaujant tarptautinėms tunų žvejybos organizacijoms, pavyzdžiui, Tarptautinei Atlanto tunų apsaugos komisijai (ICCAT) ir Amerikos tropikų tuno komisijai (IATT).+++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++IF PRIEDAS ANTARKTIS – CCAMLR rajonasPagal CCAMLR priimti šie bendri leistini sugavimai neskiriami CCAMLR šalims ir dėl to Bendrijos dalis nėra nustatoma. Sugavimą kontroliuoja CCAMLR sekretoriatas, kuris praneša, kada turėtų būti nutraukta žvejyba išnaudojus bendrą leistiną sugavimą.+++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++II PRIEDAS SILKĖMS III IR IV SUBZONOSE TAIKOMOS SPECIALIOS PRIEMONĖS1. Valstybės narės, kad būtų užtikrintas sugavimo apribojimų laikymasis, ypač nustatytųjų IB priede, priima specialias priemones dėl silkių, sužvejotų Šiaurės jūroje arba Skagerako ir Kategato sąsiauriuose, žvejybos, rūšiavimo arba iškrovimo. Šios specialios priemonės pirmiausia - tai:a) specialios kontrolės ir tikrinimo programos;b) žvejybos pastangos planai, įskaitant žvejybos leidimą turinčių laivų sąrašus, ir, jeigu būtina, atsižvelgiant į kvotos išnaudojimo lygį virš 70 %, žvejybos leidimus turinčių laivų veiklos apribojimus;c) perkrovimo ir veiklos, dėl kurios žuvis išmetama į jūrą, kontrolė;d) jeigu įmanoma, laikinas žvejybos uždraudimas rajonuose, apie kuriuos žinoma, kad juose sužvejojama didelė silkių, ypač jauniklių, priegauda.2. Jei iškraunamos neišrūšiuotos silkės iš sugavimo likučio, valstybės narės užtikrina, kad būtų taikoma atitinkama imčių atrankos programa visiems silkių priegaudos iškrovimams veiksmingai kontroliuoti. Sužvejotas žuvis, tarp kurių yra nerūšiuotų silkių, draudžiama iškrauti uostuose, jeigu juose neįgyvendinama pirmiau minėta imčių atrankos programa.3. Komisijos inspektoriai pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 29 straipsnį ir bet kada, kai Komisija mano esant būtina, šio priedo 1 2 punkte nurodytais tikslais atlieka nepriklausomus patikrinimus, kad būtų nustatyta, ar kompetentingos institucijos įgyvendina imčių atrankos programas ir specialias pirmoje dalyje minėtas priemones.4. Komisija uždraudžia iškrauti silkes, jeigu ji mano, kad 1 punkte minėtomis priemonėmis visuose žvejybos rajonuose neužtikrinama griežta Atlanto silkių mirtingumo dėl žvejybos kontrolė.III PRIEDAS LAIKINOSIOS TECHNINĖS PRIEMONĖSA DALIS BALTIJOS JūRA1 SKIRSNIS MENKIų žVEJYBA1. ŽVEJYBOS įRANKIų, KURIAIS BALTIJOS JūROJE LEIDžIAMA žVEJOTI MENKES, TIPAS1.1. Velkamieji tinklai1.1.1. Be išėjimo langųDraudžiama naudoti velkamuosius tinklus be išėjimo lango.1.1.2. Su išėjimo langaisNukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 88/98 V priedo nuostatų dėl specialių selektyvumą užtikrinančių priemonių, taikomos šio priedo 1 priedėlio nuostatos.1.1.3. Vieno tinklo taisyklėJeigu žvejojama išėjimo langus turinčiu velkamuoju tinklu, laive negalima turėti jokio kito tipo žvejybos įrankio.1.2. Žiauniniai tinklaičiaiNukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 88/98 IV priedo nuostatų, žiauninių tinklaičių akies kraštinės ilgis turi būti ne mažesnis nei 110 mm.Tinklų, kuriais žvejoja ne didesnio nei 12 m, įskaitant 12 m ilgio laivus, bendro ilgio laivai, didžiausias ilgis negali viršyti 12 km.Tinklų, kuriais žvejoja didesnio nei 12 m bendro ilgio laivai, didžiausias ilgis negali viršyti 24 km.Žvejybai pastatomi tinklai ne ilgiau nei 48 valandoms, skaičiuojant nuo pirmojo tinklų pastatymo vandenyje iki visiško jų iškėlimo į žvejybos laivą.2. Menkių priegauda Baltijos jūroje2.1 Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 88/98 3 straipsnio 4 dalies nuostatų, verslinio dydžio neatitinkančios menkių negalima laikyti laive, išskyrus šios dalies 2.2 punkte numatytus atvejus.2.2. Tačiau nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 88/98 3 straipsnio 5 dalies nuostatų, menkių priegauda, sugauta silkes ir šprotus žvejojant tinklais, kurių akies kraštinės ilgis yra 32 mm arba mažesnis, neturi būti didesnė nei 3 % svorio. Šios priegaudos ne daugiau nei 5 % neverslinio dydžio menkių galima laikyti laive.2.3. Menkės priegauda tralais ir daniškais velkamaisiais tinklais, išskyrus nurodytuosius šio priedo 1.1.2 punkte, žvejojant ne silkes ir šprotus, o kitų rūšių žuvis, neturi būti didesnė nei 10 %.3. Verslinis menkių dydis Baltijos jūrojeNukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 88/98 III priede nustatytų nuostatų, verslinis menkės dydis turi būti 38 cm.4. Draudimas vasarą Baltijos jūroje žvejoti menkesNuo 2005 m. birželio 15 d. iki rugpjūčio 15 d. imtinai menkes draudžiama žvejoti Baltijos jūroje, Belto ir Zundo sąsiauriuose.5. Menkių žvejybos Baltijos jūroje apribojimaia) Draudžiama vykdyti bet kokią žvejybą rajonuose, apibrėžtuose taškais, kurie nuosekliai sujungiami laksodromomis ir kurių padėtis nustatoma naudojant WGS84 koordinačių sistemą:1 rajonas:-  56°00’ šiaurės platumos, 15°00’ rytų ilgumos-  56°00’ šiaurės platumos, 16°30’ rytų ilgumos-  54°30’ šiaurės platumos, 16°30’ rytų ilgumos-  54°30’ šiaurės platumos, 15°00’ rytų ilgumos-  56°30’ šiaurės platumos, 15°00’ rytų ilgumos2 rajonas:-  56°00’ šiaurės platumos, 19°00’ rytų ilgumos-  54°30’ šiaurės platumos, 19°30’ rytų ilgumos-  54°30’ šiaurės platumos, 18°40’ rytų ilgumos-  55°30’ šiaurės platumos, 18°00’ rytų ilgumos-  56°00’ šiaurės platumos, 18°00’ rytų ilgumos-  56°00’ šiaurės platumos, 19°00’ rytų ilgumosb) a punkto nuostatoms taikant išlygą, jame nurodytuose rajonuose leidžiama žvejoti velkamaisiais žvejybos įrankiais ir statomaisiais (pasyviaisiais) žvejybos įrankiais, jeigu jų tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis yra mažesnis nei 100 mm.6. Laikinos ir papildomos kontrolės, tikrinimo bei priežiūros sąlygos, atsižvelgiant į menkės išteklių atkūrimą Baltijos jūroje6.1. Bendrosios nuostatos6.1.1. Menkių išteklių Baltijos jūroje kontrolės, tikrinimo ir priežiūros programa yra sudaryta iš šių elementų:Specialios menkių žvejybos Baltijos jūroje sąlygosNacionalinės kontrolės veiksmų programos, kurias turi parengti Danija, Estija, Suomija, Vokietija, Latvija, Lietuva, Lenkija ir Švedija.Papildomos monitoringo, kontrolės ir tikrinimo priemonės.Bendra priežiūra ir keitimasis inspektoriais.6.1.2. Nacionalinę kontrolės veiksmų programą, skirtą menkių ištekliams, galima persvarstyti, jeigu Komisija imasi iniciatyvos arba jeigu valstybė narė pateikia prašymą.6.2. Specialios menkių žvejybos Baltijos jūroje sąlygos6.2.1. Visi laivai, ketinantys Baltijos jūroje žvejoti menkes, turi turėti specialų leidimą žvejoti menkes Baltijos jūroje.6.2.2. Kiekviena valstybė narė parengia laivų, turinčių specialų leidimą žvejoti menkes Baltijos jūroje, sąrašą.6.2.3. Žvejybos laivo kapitonas arba jo atstovas, kuriam valstybė narė yra išdavusi specialų leidimą žvejoti menkes Baltijos jūroje, privalo laikytis 2 priedėlio sąlygų.6.3. Nacionalinė kontrolės veiksmų programa6.3.1. Kiekviena atitinkama valstybė narė parengia nacionalinę kontrolės veiksmų programą.6.3.2. Komisija bent kartą per 2005 m. sukviečia Žuvininkystės ir akvakultūros komiteto susirinkimą, kad būtų įvertinta, ar vykdoma nacionalinė kontrolės veiksmų programa, skirta menkės ištekliams Baltijos jūroje, ir būtų nustatyti jos įgyvendinimo rezultatai.6.4. Kontrolė, tikrinimas ir priežiūra, kurią turi patvirtinti valstybės narės6.4.1. Kiekviena atitinkama valstybė narė per 15 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos Komisijai įteikia nurodytųjų uostų sąrašą ir per 15 dienų po to – nacionalinę kontrolės programą ir įgyvendinimo tvarkaraštį. Komisija šią informaciją perduoda visoms suinteresuotosioms valstybėms narėms.6.4.2. Nepaisant Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 6 straipsnio, visų Bendrijos žvejybos laivų, laikančių laive arba iškraunančių daugiau nei 50 kg gyvų menkių svorio, kapitonai turi vesti laivo žvejybos operacijų žurnalą, kuriame privalo nurodyti sužvejotus ir laikomus laive kiekvienos žuvų rūšies kiekius, to sugavimo datą ir vietą (nurodomas ICES statistinis kvadratas) bei naudoto žvejybos įrankios tipą.6.4.3. Nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2807/83 5 straipsnio, įvertinant žuvies, kuriai galioja bendras leistinas sugavimas, kiekį (kilogramais) ir kuri laikoma laive, leistinas nukrypimo dydis – 8 %.6.4.4. Valstybės narės kompetentingos institucijos reikalauja, kad bet koks menkės, sužvejotos ir pirmą kartą iškrautos toje valstybėje narėje, kiekis būtų pasvertas dalyvaujant tikrintojams prieš išvežant tą kiekį iš pirmo iškrovimo uosto. Menkės, pirmą kartą iškrautos nurodytame uoste ir pirmiau nei ji buvo pirmą kartą pasiūlyta parduoti ir parduota, reprezentatyvūs ėminiai, sudarantys bent 20 % iškrovimo, turi būti pasverti dalyvaujant valstybės narės įgaliotiems tikrintojams. Tam tikslui valstybės narės Komisijai per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos įteikia išsamų pranešimą apie imčių ėmimo tvarką, kuri turi būti taikoma.6.4.5. Nepaisant Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 19a straipsnio 1a) dalies, to reglamento 19e, 19f, 19g, 19h ir 19i straipsniai taikomi visiems Baltijos jūroje žvejojantiems laivams.6.4.6. Pagal Reglamento (EB) Nr. 2244/2003 13 straipsnio nuostatas valstybės narės užtikrina, kad laivo stebėjimo įranga (LSĮ) pagal to reglamento 8 straipsnį, 10 straipsnio 1 dalį ir 11 straipsnio 1 dalį apie laivus, turinčius specialų leidimą žvejoti menkes Baltijos jūroje, surinkti duomenys būtų naudojami:a) kompiuteriu nuskaitoma forma trejų metų laikotarpiu užregistruoti kiekvieną įplaukimą į uostą arba išplaukimą iš jo;b) užregistruoti kiekvieną įplaukimą į saugomus žvejybos rajonus Baltijos jūroje ir išplaukimą iš jų;6.4.7. Valstybės narės, siekdamos, kad būtų vykdomi 4.5 punkte nurodyti įpareigojimai teikti pranešimus, gali įgyvendinti kitas kontrolės priemones, kurios būtų tokios pačios veiksmingos ir skaidrios kaip pirmiau minėti įpareigojimai teikti pranešimus. Apie šias kitas priemones turi būti pranešta Komisijai prieš pradedant jas įgyvendinti.6.4.8. Nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 13 straipsnio, su didesniais nei 50 kg menkės kiekiais, vežamais į vietą, išskyrus iškrovimo arba importo vietą, turi būti pateikiama viena iš deklaracijų kopijų, numatytų Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 8 straipsnio 1 dalyje ir susijusių su vežamų žuvų rūšių kiekiais. Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 13 straipsnio 4 dalies b punkte numatyta išlyga netaikoma.6.4.9. Nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 34 straipsnio c dalies 1 punkto, specialią menkės kontrolės programą Baltijos jūroje galima taikyti ilgiau nei dvejus metus nuo jos įsigaliojimo dienos.6.5. Bendra priežiūra ir keitimasis inspektoriais6.5.1. Atitinkamos valstybės narės vykdo bendrą tikrinimo ir priežiūros veiklą bei parengia tam tikslui bendras veikimo procedūras, kurias taiko jų priežiūros laivai.6.5.2 Kompetentingų nacionalinių tikrinimo institucijų susirinkimas kviečiamas per 30 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos, kad būtų suderinta bendra tikrinimo ir priežiūros programa.6.5.3. Atitinkamos valstybės narės užtikrina, kad kitų suinteresuotų valstybių narių inspektoriai būtų kviečiami dalyvauti bent bendrai vykdomoje jų veikloje.6.5.4. Komisijos inspektoriai gali dalyvauti šiuose keitimuose ir bendrai vykdomuose patikrinimuose.2 SKIRSNIS RYGOS įLANKA7. SPECIALIOS RYGOS įLANKAI TAIKOMOS NUOSTATOS7.1 Specialus žvejybos leidimas1. Rygos įlankoje žvejojantys laivai turi turėti pagal Reglamento (EB) Nr. 1627/94 7 straipsnį išduotus specialius žvejybos leidimus.2. Valstybės narės užtikrina, kad 1 pastraipoje nurodytą specialų žvejybos leidimą turintys laivai būtų įtraukti į sąrašą, kuriame pateikiamas jų pavadinimas ir registravimo numeris ir kurį kiekviena valstybė narė turi pateikti Komisijai.Į sąrašą įtraukti laivai atitinka šias sąlygas:a) į sąrašus įtrauktų laivų bendroji variklio galia (kW) neturi būti didesnė nei kiekvienai valstybei narei nustatytoji Rygos įlankoje 2000–2001 m.;b) laivo variklio galia bet kokiu momentu neturi būti didesnė nei 221 kilovatų (kW).7.2 Laivų arba variklių pakeitimas1. Į 7.1.2 punkte nurodytą sąrašą įtrauktą kiekvieną laivą galima pakeisti kitu laivu arba laivais, jeigu:a) pakeitus nedidėtų atitinkamai valstybei narei skirta 7.1.2 punkto a papunktyje nurodyta bendroji variklio galia; irb) bet kokio laivo, kuriuo pakeičiamas pirmiau minėto sąrašo laivas, variklio galia bet kokiu momentu neturi būti didesnė nei 221 kW.2. Kiekvieno laivo, įtraukto į 7.1.2 punkte nurodytą sąrašą, variklį galima pakeisti, jeigu:a) pakeitus variklį laivo variklio galia bet kokiu momentu nebūtų didesnė nei 221 kW; irb) variklio, kuriuo pakeičiama, galia yra tokia, kad pakeitus nedidėtų atitinkamai valstybei narei skirta 7.1.2 punkto a papunktyje nurodyta bendroji variklio galia.B DALIS SKAGERAKO IR KATEGATO SąSIAURIAI8. TECHNINėS APSAUGOS PRIEMONėS SKAGERAKO IR KATEGATO SąSIAURIUOSENukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 850/98 IV priede numatytų nuostatų, taikomos šio priedo 3 priedėlio nuostatos.9. Menkių žvejybos Kategato sąsiauryje apribojimaia) Nuo 2005 m. sausio 1 d. iki kovo 31 d. Kategato sąsiauryje draudžiama vykdyti bet kokią žvejybą.b) Nukrypstant nuo šios dalies a punkto, nustatytais laikotarpiais leidžiama žvejoti velkamaisiais žvejybos įrankiais ir statomaisiais (pasyviaisiais) žvejybos įrankiais, jeigu laive nelaikoma menkės.C DALIS I - VII ICES SUBZONOS10. SILK ių, skumbrių ir stauridžių svėrimo procedūros10.1. Šios procedūros taikomos didesniems nei 10 tonų silkių, skumbrių ir stauridžių arba jų mišinio, sužvejoto toliau nurodytuose rajonuose, iškrovimams Europos bendrijoje iš Bendrijos ir trečiosios šalies laivų:a) jei tai yra silkės - ICES I, II subzonose ir III a, IV, Vb, VI ir VII kvadratuose,b) jei tai yra skumbrės ir stauridės - ICES IIa subzonoje ir III a, b, d, IV, VI ir VII kvadratuose.10.2. 10.1 punkte nurodytus iškrovimus galima atlikti tik nurodytuose uostuose.10.3 Kiekviena atitinkama valstybė narė Komisijai perduoda nurodytųjų uostų, kuriuose galima iškrauti silkes, skumbres ir staurides, sąrašo, pateikto 2004 m., pakeitimus bei tikrinimo ir priežiūros procedūrų tuose uostuose pakeitimus, įskaitant 10.1 punkte nurodytų žuvų rūšių ir išteklių kiekių kiekviename iškrovime pranešimo ir registravimo nuostatas bei sąlygas. Apie tuos pakeitimus pranešama iki jų įsigaliojimo likus bent 15 dienų. Komisija šią informaciją bei trečiųjų šalių nurodytus uostus perduoda visoms atitinkamoms valstybėms narėms.10.4 Valstybės narės, kurioje turi būti įvykdytas iškrovimas, kompetentingoms institucijoms 10.1 punkte nurodyto žvejybos laivo kapitonas arba jo atstovas bent prieš keturias valandas iki įplaukimo į valstybės narės iškrovimo uostą praneša:-  a) uostą, į kurį ketinama įplaukti, laivo pavadinimą ir jo registravimo numerį,b) numatytą atplaukimo į uostą laiką;c) laive laikomą kiekvienos rūšies žuvų kiekį gyvojo svorio kilogramaisAtitinkamos valstybės narės kompetentingos institucijos reikalauja, kad iškrauti nebūtų pradedama tol, kol nebus duotas atitinkamas leidimas.10.5 Nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2807/83 IV priedo 4.2 punkto nuostatų, atvykęs į uostą žvejybos laivo kapitonas nedelsdamas pateikia atitinkamą laivo žurnalo puslapį arba puslapius, kurių iškrovimo uoste reikalauja kompetentinga institucija.Laive laikomi kiekiai, apie kuriuos buvo pranešta iki iškrovimo kaip nurodyta 10.4 punkto c papunktyje, turi atitikti kiekius, kurie buvo įrašyti užbaigus iškrovimą.Nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2807/83 5 straipsnio 2 dalies nuostatų, laivų žurnaluose registruojant laive laikomos žuvies kiekį leistinas nukrypimo dydis yra 7 %.10.6 Visi šviežias žuvis perkantys pirkėjai turi užtikrinti, kad visi gaunami kiekiai būtų pasverti. Žuvys sveriamos prieš jas rūšiuojant, apdorojant, sandėliuojant šaldytuve, gabenant iš iškrovimo uosto arba perparduodant. Pasvėrus nustatytas svoris naudojamas užpildant iškrovimo deklaracijas ir pranešimą apie pardavimą.Nustatant svorį, dėl vandens kiekio jis sumažinamas ne daugiau nei 2 %.Be Reglamento (EB) Nr. 2847/93 9 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytų įsipareigojimų, iškrautų kiekių perdirbėjas arba pirkėjas atitinkamos valstybės narės kompetentingoms institucijoms įteikia sąskaitos arba jį pakeičiančio dokumento kopiją kaip nurodyta šeštosios Tarybos direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo - Bendra pridėtinės vertės mokesčio sistema: vienodas vertinimo pagrindas[33] 22 straipsnio 3 dalyje. Bet kokioje pirmiau minėtoje sąskaitoje arba dokumente pateikiama Reglamento (EB) Nr. 2847/93 9 straipsnio 3 dalies nuostatomis numatyta informacija ir ji pateikiama gavus prašymą arba per 48 valandas nuo svėrimo pabaigos.10.7 Visi šaldytų žuvų pirkėjai arba turėtojai užtikrina, kad iškrauti kiekiai būtų pasverti prieš žuvis pradedant apdoroti, sandėliuoti šaldytuve, gabenti iš iškrovimo uosto arba perparduoti. Bet kokį pakuotės svorį, atitinkantį dėžių, plastiko arba kitos taros, kurioje yra supakuotos svertinos žuvys, galima atimti iš bet kokių iškrautų kiekių svorio.Dėžėse supakuotų šaldytų žuvų svorį taip pat galima nustatyti padauginant vidutinį iš dėžės išimto ir be plastiko pakuotės reprezentatyviojo ėminio (nuo žuvų paviršiaus nutirpdžius visą ledą arba to nepadarius) svorį. Valstybės narės Komisijai praneša apie visus ėminių ėmimo metodikos, Komisijos patvirtintos per 2004 m., pakeitimus, kad juos patvirtintų Komisija. Pakeitimus patvirtina Komisija. Pasvėrus nustatytas svoris naudojamas užpildant iškrovimo deklaracijas ir pranešimus apie pardavimą.10.8 Ne vėliau nei iki 2005 m. gegužės 1 d. visas svarstykles patvirtina, kalibruoja ir antspauduoja kompetentingos institucijos. Šalis, sverianti žuvis, veda žurnalą numeruotais puslapiais, kuriame registruoja bendrą žuvų svorį ir kiekvieno iškrovimo svorį. Tas žurnalas laikomas trejus metus. Kompetentingos institucijos be jokių apribojimų gali naudotis svarstyklėmis ir žurnalais.Kol bus pradėtos naudoti pirmoje dalyje nurodytos svarstyklės, sveriant turi dalyvauti tikrintojas.10.9 Valstybės narės kompetentingos institucijos užtikrina, kad bent 15 % iškrautos žuvies kiekio ir bent 10 % žuvies iškrovimo būtų išsamiai patikrinta, t.y., jog būtų:a) kontroliuojamas iš laivo iškrauto sugavimo svėrimas pagal žuvų rūšis. Jeigu laivai sugavimą į krantą iškrauna vamzdynais, viso iškrauto kiekio iš laivo, kurį buvo nuspręsta patikrinti, svėrimas turi būti kontroliuojamas. Jei tai traleris šaldytuvas, turi būti suskaičiuotos visos dėžės. Turi būti pasvertas iš dėžės ar padėklo paimtas reprezentatyvus ėminys, siekiant, kad būtų nustatytas vidutinis dėžės ar padėklo svoris. Taip pat pagal patvirtintą metodologiją iš dėžių turi būti paimtos imtys, kad būtų nustatytas vidutinis žuvies neto svoris (be pakuotės, be ledo);b) atliekamas kryžminis patikrinimas žurnale užregistruotus atskirų žuvų rūšių kiekius lyginant su iškrovimo deklaracija arba pranešimais apie pardavimą bei išankstiniame pranešime apie iškrovimą nurodytus kiekius lyginant su iškrautais atskirų žuvų rūšių kiekiais;c) jeigu iškrovimas nutraukiamas, prieš atnaujinant iškrovimą privaloma gauti leidimą;d) tikrinama, ar laivas po to, kai iš jo iškraunamos visos žuvys, lieka tuščias.11. Silkių žvejyba IIa rajone (EB vandenys)Nuo sausio 1 d. iki vasario 28 d. ir nuo gegužės 16 d. iki gruodžio 31 d. draudžiama iškrauti arba laikyti laive silkes, sužvejotas IIa kvadrate (EB vandenys).12. Silkių, skirtų pramoninėms reikmėms, iškrovimo sąlygosNukrypstant nuo Tarybos reglamento (EB) Nr. 1434/98 2 straipsnio 1 dalies taikomos šios nuostatos:Silkių, sužvejotų ne ICES III ir IV subzonose tinklais, kurių minimalus tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis yra mažesnis nei 32 mm, negalima laikyti laive arba iškrauti, jeigu sugavimas nesudarytas iš silkių ir kitų žuvų rūšių, jis nėra surūšiuotas ir jeigu silkės nesudaro daugiau nei 10 % bendro silkių ir kitų žuvų rūšių svorio.13. Menkių žvejybos apribojimaia) Iki 2005 m. gruodžio 31 d. draudžiama vykdyti bet kokią žvejybą i ir ii punktuose apibrėžtuose rajonuose:i) į vakarus nuo Škotijos: ta ICES VI subzonos dalis, įtraukta į toliau nurodomus ICES kvadratus, esančius toliau nei 12 mylių nuo pakrantės bazinių linijų: 47E3, 48E4, 47E4, 48E5, 47E5.ii) Šiaurės jūra: ta ICES VI subzonos dalis, įtraukta į toliau nurodomus ICES kvadratus, esančius toliau nei 12 mylių nuo pakrantės bazinių linijų: 49E6, 50E7, 49E7, 48E7, 50F0, 49F0, 48F0, 47F0, 46F0, 45F0, 51F1, 50F1, 49F1, 48F1, 47F1, 46F1, 50F2, 49F2, 48F2, 47F2, 46F2, 43F5, 43F6, 43F7, 42F7, 38E9, 37E9, 37F0, 31F1, 32F2, 31F2.b) Keltų jūra : iki 2005 m. kovo 31 d. draudžiama vykdyti bet kokią žvejybą toje ICES VII kvadrato dalyje, kuri yra šiuose ICES stačiakampiuose: 30E4, 31E4, 32E3.c) Nukrypstant nuo šios dalies a ir b punktų, nustatytuose rajonuose ir numatytais laikotarpiais leidžiama žvejoti dugninėmis gaudyklėmis ir krabų bei omarų gaudyklėmis, jeigu:i) laive laikomos tik dugninės gaudyklės ir krabų bei omarų gaudyklės, irii) laive laikomi tik kiautuotieji vėžiagyviai arba vėžiagyviai.d) nukrypstant nuo šios dalies a ir b punkto nuostatų, leidžiama žvejoti tuose punktuose apibrėžtuose rajonuose tinklais, kurių tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis yra mažesnis nei 55 mm, jeigu:i) laive neturima tinklo, kurio tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis didesnis nei 55 mm arba lygus šiam ilgiui, irii) laive laikomos tik silkės, skumbrės, sardinės, sardinelės, stauridės, šprotai, šiauriniai žydrieji merlangai ir argentinos.14. Žvejybos smiltinių ungurių rajone nutraukimasDraudžiama iškrauti arba laikyti laive smiltinius ungurius, kurie sužvejoti geografiniame rajone, apibrėžtame rytine Anglijos ir Škotijos pakrante bei laksodromomis paeiliui sujungtais toliau nurodytas taškais:– rytinė Anglijos pakrantė 55º30' šiaurės platumos,– 55º30' šiaurės platumos, 1º00' vakarų ilgumos,– 58º00' šiaurės platumos, 1º00' vakarų ilgumos,– 58º00' šiaurės platumos, 2º00' vakarų ilgumos,– rytinė Škotijos pakrantė 2º00' vakarų ilgumos,rytinė Škotijos pakrantė 2º00' vakarų ilgumos.Tačiau leidžiama vykdyti ribotą žvejybą, kad būtų stebimi smiltinių ungurių ištekliai rajone ir žvejybos nutraukimo poveikis.15. Rockall juodadėmės menkės rajonasBet kokia žvejyba, išskyrus ūdomis, draudžiama rajone, kuris apibrėžiamas toliau nurodytus taškus paeiliui sujungiant laksodromomis:Taško Nr. Platuma Ilguma1 57000’ šiaurės platumos 15000’ vakarų ilgumos2 57000’ šiaurės platumos 14000’ vakarų ilgumos3 56030’ šiaurės platumos 14000’ vakarų ilgumos4 56030’ šiaurės platumos 15000’ vakarų ilgumos16. Airijos jūroje naudojamos techninės apsaugos priemonės2002 m. vasario 12 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 254/2002, nustatančio priemones, įgyvendintinas 2002 m. menkių ištekliams Airijos jūroje (ICES VIIa kvadratas) atkurti, 2, 3 ir 4 straipsniuose nurodytos techninės apsaugos priemonės laikinai taikomos 2005 m. [34]D DALIS ICES VIII, IX IR X SUBZONOS17. ANčIUVIų žVEJYBOS APRIBOJIMAIa) Nuo 2005 m. sausio 1 d. iki birželio 30 d. draudžiama vykdyti bet kokią žvejybą rajone, apibrėžtame laksodromomis, paeiliui sujungiančiomis toliau nurodomus taškus:Prancūzijos pakrantė 1°35' vakarų ilgumos;44°45' šiaurės platumos 1°35' vakarų ilgumos;44°45' šiaurės platumos 1°45' vakarų ilgumos;46°00' šiaurės platumos 1°45' vakarų ilgumos;Vakarinė Prancūzijos pakrantė 46°00 šiaurės platumos.Šie taškai nustatomi pagal WGS84 koordinačių sistemą.b) Nukrypstant nuo šios dalies a punkto, jame nurodytame rajone leidžiama žvejoti žvejybos įrankiais, išskyrus pelaginius tralus ir gaubiamuosius tinklus, jeigu laive nelaikoma ančiuvių.18. Saugomas omarų rajonas prie Pirėnų pusiasalioŽvejyba dugniniais tralais draudžiama rajone, apibrėžtame laksodromomis, paeiliui sujungiančiomis toliau nurodomus taškus:1 kvadratas:43°35 šiaurės platumos, 004°45 vakarų ilgumos43°45 šiaurės platumos, 004°45 vakarų ilgumos43°37 šiaurės platumos, 005°20 vakarų ilgumos43°55 šiaurės platumos, 005°20 vakarų ilgumos43°35 šiaurės platumos, 004°45 vakarų ilgumos2 kvadratas:43°37 šiaurės platumos, 006°15 vakarų ilgumos43°50 šiaurės platumos, 006°15 vakarų ilgumos44°00 šiaurės platumos, 006°45 vakarų ilgumos43°34 šiaurės platumos, 006°45 vakarų ilgumos43°37 šiaurės platumos, 006°15 vakarų ilgumos3 kvadratas:42°27 šiaurės platumos, 009°00 vakarų ilgumos42°00 šiaurės platumos, 009°00 vakarų ilgumos42°00 šiaurės platumos, 009°14 vakarų ilgumos42°04 šiaurės platumos, 009°14 vakarų ilgumos42°09 šiaurės platumos, 009°09 vakarų ilgumos42°12 šiaurės platumos, 009°09 vakarų ilgumos42°27 šiaurės platumos, 009°15 vakarų ilgumos42°27 šiaurės platumos, 009°00 vakarų ilgumos4 kvadratas:37°45 šiaurės platumos, 009°00 vakarų ilgumos38°10 šiaurės platumos, 009°00 vakarų ilgumos38°10 šiaurės platumos, 009°15 vakarų ilgumos37°45 šiaurės platumos, 009°20 vakarų ilgumos37°45 šiaurės platumos, 009°00 vakarų ilgumos5 kvadratas:36°50’ šiaurės platumos, 7°50’ vakarų ilgumos36°47’ šiaurės platumos, 7°30’ vakarų ilgumos36°17’ šiaurės platumos, 007°18 vakarų ilgumos36°25’ šiaurės platumos, 7°50’ vakarų ilgumos36°50’ šiaurės platumos, 7°50’ vakarų ilgumos19. Draudimas žvejoti tralais vandenyse aplink Azorų, Kanarų salas ir Madeiros saląLaivams draudžiama žvejoti bet kokiu dugniniu tralu arba panašiais velkamaisiais žvejybos įrankiais, kurie traukiami jūros dugnu, jūros rajonuose, priklausančiuose valstybių narių suverenitetui arba jurisdikcijai ir apibrėžtuose toliau nurodytas koordinates jungiančiomis linijomis:a) Azorų salos36° 00’ šiaurės platumos 23° 00’ vakarų ilgumos42° 00’ šiaurės platumos 23° 00’ vakarų ilgumos42° 00’ šiaurės platumos 34° 00’ vakarų ilgumos36° 00’ šiaurės platumos 34° 00’ vakarų ilgumos36° 00’ šiaurės platumos 23° 00’ vakarų ilgumosb) Kanarų salos ir Madeiros sala27° 00’ šiaurės platumos 19° 00’ vakarų ilgumos26°00’ šiaurės platumos 15° 00’ vakarų ilgumos29° 00’ šiaurės platumos 13° 00’ vakarų ilgumos36° 00’ šiaurės platumos 13° 00’ vakarų ilgumos36° 00’ šiaurės platumos 19° 00’ vakarų ilgumos27° 00’ šiaurės platumos 19° 00’ vakarų ilgumosE DALIS VIDURžEMIO JūRA20. TECHNINIS APSAUGOS PRIEMONėS VIDURžEMIO JūROJEŽvejybą, kuri vykdoma taikant leidžiančias nukrypti nuostatas, numatytas Reglamento (EB) Nr. 1626/94 3 straipsnio 1 ir 1a dalyse bei 6 straipsnio 1 ir 1a dalyse, laikinai leidžiama tęsti 2005 m.F DALIS RYTINė DIDžIOJO VANDENYNO DALIS21. GAUBIAMIEJI TINKLAI RYTINėJE RAMIOJO VANDENYNO DALYJE (AMERIKOS TROPIKų TUNO KOMISIJOS (ATTK) REGULIAVIMO RAJONAS)Gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams nuo 2005 m. rugpjūčio 1 d. iki spalio 11 d. arba nuo lapkričio 20 d. iki gruodžio 31 d. draudžiama žvejoti geltonpelekius tunus ( Thunnus albacares ), didžiaakius tunus ( Thunnus obesus ) ir dryžuotuosius tunus ( Katsuwonus pelamis ) rajone, kuris apibrėžiamas šiomis ribomis:- Šiaurės ir Pietų Amerikos Ramiojo vandenyno pakrantės linija,- 150° vakarų ilgumos,- 40° šiaurės platumos,- 40° pietų platumos.Atitinkamos valstybės narės iki 2005 m. liepos 1 d. praneša Komisijai apie žvejybos nutraukimo laikotarpį. Visi atitinkamos valstybės narės laivai, žvejojantys gaubiamaisiais tinklais, apibrėžtame rajone pasirinktu laikotarpiu turi nutraukti žvejybą tais tinklais.Nuo šio reglamento taikymo dienos tunus žvejojant Amerikos tropikų tuno komisijos (ATTK) reguliavimo rajone laive leidžiama laikyti visus sužvejotus geltonpelekius, didžiaakius ir dryžuotuosius tunus, išskyrus maistui netinkamas žuvis, kurios tokiomis laikomos ne dėl savo dydžio. Tačiau ši nuostata netaikoma paskutiniam žvejybos įrankio naudojimui reiso metu, jeigu nėra likę pakankamai vietos sukrauti visiems tunams, sužvejotiems per paskutinį žvejybos įrankio naudojimą.Gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai nedelsdami paleidžia, kiek tą įmanoma padaryti, nesužalotus visus jūros vėžlius, ryklius, vėjažuves, rajas, delfinžuves ( Coryphaena hippurus ) ir kitas ne pagrindines žvejojamas rūšis. Žvejai raginami rengti ir naudoti greitą ir saugų visų pirmiau minėtų gyvūnų paleidimą palengvinančius būdus bei įrangą.Apsuptiems tinklais arba į juos įsipainiojusiems jūros vėžliams taikomos šios specialios priemonės:a) jūros vėžlį pastebėjus tinkle, turi būti imamasi visų pagrįstų pastangų vėžliui išgelbėti jam dar neįsipainiojus į tinklą, taip pat, jeigu būtina, nuleidžiant į vandenį greitaeigį katerį,b) jeigu tinkle pastebimas vėžlys, tinklo vyniojimas turėtų būti nutraukiamas vos tik vėžlys iškyla iš vandens ir neatnaujinamas, kol vėžlys išpainiojamas iš tinklo ir paleidžiamas,c) jeigu vėžlys užkeliamas į laivą, prieš paleidžiant vėžlį į vandenį turėtų būti imamasi visų tinkamų veiksmų jam padėti atsigauti,d) tunus žvejojantiems laivams draudžiama į jūrą mesti druskos maišus arba bet kokias kitas plastiko šiukšles.e) rekomenduojama, kad, į plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti ir kitus žvejybos įrankius įsipainioję jūrų vėžliai, jeigu įmanoma, būtų paleidžiami,f) rekomenduojama, kad būtų taip pat atkuriamos plūdriosios priemonės pelaginėms žuvims žvejoti nepaisant to, kad tos priemonės nėra naudojamos.III priedo 1 priedėlisTralo maišo viršutinio lango „BACOMA“ specifikacijos105 mm arba didesnėmis tinklo akimis tralų, daniškų velkamųjų tinklų arba panašių velkamųjų tinklų maiše įterpiamo lango 110 mm dydžio kvadratinėmis tinklo akimis, kurios buvo išmatuotos kaip vidinis angos skersmuo, specifikacija.Langas – tai keturkampis tralo maiše įterpiamas tinklinio audeklo gabalas. Jame gali būti tik vienas langas. Jo niekaip neturi užstoti tralo viduje arba išorėje pritvirtinamos priemonės.Tralo maišo dydis, tinklinio audeklo gabalas tralui pailginti ir galinė tralo dalisTralo maišas – tai savo kraštais sujungti du vienodo dydžio paneliai.Draudžiama laikyti laive tinklą, kurio bet kokioje maišo skersmens vietoje būtų daugiau kaip 100 nesutrauktų rombinių akių, išskyrus sujungimą arba tinklinio audeklo kraštus.Bet kokioje kiekvieno tinklinio audeklo gabalo tralui pailginti apskritimo skersmens vietoje, išskyrus tinklinio audeklo kraštus, nesutrauktų rombinių akių skaičius neturi būti mažesnis arba didesnis už maksimalų priekinės tralo maišo dalies apskritimo skersmens stricto sensu ir kūginės tralo dalies galo skersmens akių skaičių, išskyrus tinklinio audeklo kraštus ( 1 pav.).Lango vietaLangas įterpiamas viršutiniame tralo maišo panelyje. Langas turi užsibaigti ne daugiau kaip per 4 akis nuo tralo maišo raiščio, įskaitant ranka sumegztų akių juostą, pro kurią prakišamas tralo raištis ( 2 pav.).Lango dydisAkių kraštinių skaičiumi apibūdinamas išėjimo lango plotis turi būti lygus viršutinio panelio nesutrauktų rombinių akių skaičiui, padalytam iš dviejų. Jeigu būtina, viršutiniame panelyje iš abiejų lango angos pusių , paskirsčius po lygiai, leidžiama palikti ne daugiau kaip 20 % iš viso nesutrauktų rombinių akių skaičiaus ( 3 pav.) .Lango ilgis turi būti bent 3,5 metro.Tinklinis lango audeklasTinklinio audeklo akių anga turi būti ne mažesnė kaip 110 mm. Tinklo akys – tai kvadratinės akys, t.y. visos keturios lango tinklinio audeklo gabalo pusės, sudarytos iš susikertančių ištisinių kraštinių. Įterpiant langą naudojamas toks tinklinis audeklas, kad akių kraštinės būtų lygiagrečios ir statmenos išilginei tralo maišo ašiai. Tinklinis audeklas turi būti bemazgis, megztas viengiju siūlu arba panašių patvirtintų žuvų selektyvumą užtikrinančių savybių tinklinis audeklas. Vieno verpalo skersmuo turi būti bent 4,9 mm.Kiti reikalavimaiĮterpimo reikalavimai nustatyti 4a, 4b ir 4c paveiksluose. Tralo maišo iškėlimo virvė neturi būti trumpesnė nei 4 m.[pic]1 paveikslasTralinį žvejybos įrankį pagal jo dalių formą ir funkciją galima suskirstyti į tris dalis.Tralo korpusas – tai kūgio formos visada siaurėjanti 10 - 40 m ilgio dalis. Tinklinio audeklo gabalas tinklui pailginti – tai nekūginė tralo dalis, kuri paprastai pagaminama iš vieno arba dviejų 49,5 akių ilgio tinklų ir kurios ilgis būna 6 - 12 m. Tralo maišas – tai taip pat nekūginė iš dvigubo špagato, kad maišas būtų atsparesnis nusidėvėjimui, numegzta tralo dalis. Tralo maišo ilgis dažnai būna 49,5 akys, t.y. maždaug 6 m, nors žvejojant mažesniais laivais naudojami trumpesni (2 - 4 m) tralo maišai. Už tralo maišo iškėlimo virvės esanti dalis vadinama tralo iškėlimo maišu.[pic]2 paveikslasAtstumas nuo tralo maišo raiščio iki lango panelio yra 4 akys. Viršutiniame panelyje yra 3,5 rombinės akys ir viena 0,5 akies pločio rankomis sumegzta „tralo maišo raiščio“ juosta.[pic]3 paveikslasViršutiniame panelyje išilgai statmenos juostos nuo vieno iki kito sumegztų tinklinio audeklo kraštų siūlės galima palikti 20 % rombinių akių. Pavyzdžiui, jeigu viršutinis panelis (žr. 3 pav.) būtų 30 nesutrauktų akių pločio, 20 %. būtų 6 akys. Tada iš abiejų lango angos pusių būtų pridedama po tris nesutrauktas akis. Vadinasi, lango angos plotis būtų 12 akies kraštinių (30 – 6 = 24 rombinės akys, kurias padalijus iš dviejų gaunama 12 akių kraštinės).Apatinis panelis4a paveikslas Pateikiama apatinio 49,5 akių pločio tinklinio audeklo panelio konstrukcija.Viršutinis panelis(be rombinių akių tarp sumegztų tinklinio audeklo kraštų ir kvadrato formos akių panelio)4b paveikslas Viršutinio panelio konstrukcija, lango dydis ir vieta, jeigu tai yra nuo vieno iki kito tinklinio audeklo krašto sumezgimo siūlės besitęsiantis išėjimo panelis.Viršutinis panelis(tarp tinklinio audeklo kraštų sumezgimo siūlės ir kvadrato formos panelio turintis rombines akis)4c paveikslas Viršutinio panelio konstrukcija, jeigu viršutiniame panelyje išlaikoma 20 % rombinių akių, kurios po lygiai paskirstomos iš abiejų išėjimo lango pusių.III priedo 2 priedėlisSpecialios sąlygos Baltijos jūroje žvejojant menkesŽvejybos laivo kapitonas arba jo atstovas, kuriam valstybė narė yra išdavusi specialų leidimą Baltijos jūroje žvejoti menkes, turi laikytis šių reikalavimų:specialaus leidimo žvejoti menkes Baltijos jūroje kopija turi būti taikoma žvejybos laives;žvejoti tik Baltijos jūros rajone;neperkrauti jokių žuvų jūroje;neplaukti menkių apsaugos rajonu(-ais), jeigu žvejybos įrankis laive nėra patikimai surištas ir sukrautas;žvejoti tik žvejybos įrankiu, kuriuo Baltijos jūroje leidžiama žvejoti menkes kaip nurodyta III priedo 1 punkte ir nelaikyti laive arba nenaudoti jokių kitų žvejybos įrankių;laikyti laive į bet kokią tarą sukrautus visus menkių kiekius, sumaišytus su bet kokių jūros gyvūnų rūšimis. Tara, į kurią sukrautos menkės, triume turi būti laikomos taip, kad ji būtų atskirai nuo kitos taros;kiekvieną kartą prieš įplaukdamas į valstybės narės uostą su laive laikomu didesniu nei 200 kg menkės gyvojo svorio kiekiu, praneša tos valstybės narės kompetentingoms institucijoms:a) apie bet kokią žuvies iškrovimo vietą ir laiką, irb) bent prieš [dvi] valandas iki to iškrovimo pradžios, jeigu iškraunama ne valstybės narės numatytais laikotarpiais.žuvį iškrauna tik uostuose, kuriuos nurodo laivo registravimo valstybė narė;nekrauti jokių laive laikomų žuvų, kol atitinkamos nacionalinės institucijos neduoda leidimo;nepaisant Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 6 straipsnio, veda visų savo operacijų žurnalą, kuriame pirmiausia nurodo kiekvienos sužvejotos ir laikomos laive žuvų rūšies kiekį, sugavimo vietą (ICES statistinį stačiakampį) ir dieną bei naudoto žvejybos įrankio tipą;xi. nepaisant Reglamento (EEB) Nr. 2807/83 5 straipsnio, įvertinant žuvies, kuriai galioja bendras leistinas sugavimas, kiekį (kilogramais) ir kuri laikoma laive, leistinas nukrypimo dydis – 8 %.nepaisant Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 8 straipsnio, prieš pradėdamas krauti laive laikomą sugavimą, nacionalinėms institucijoms įteikia atitinkamą(-us) laivo žurnalo puslapį(-ius);nepaisant Reglamento (EB) Nr. 779/97 7 straipsnio, įgyvendindamos žvejybos pastangos valdymo Baltijos jūroje priemones, taiko Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 19e, 19f, 19g, 19h ir 19i straipsnių nuostatas.Specialūs žvejybos leidimai išduodami ne ilgesniam kaip trijų mėnesių laikotarpiui****.Joks specialus žvejybos leidimas, galiojantis vieną mėnesį, neišduodamas nustojus galioti anksčiau išduotam specialiam žvejybos leidimui, kurį turėjo tas pats laivas, jeigu leidimui galiojant nutiko bet koks iš toliau nurodytų įvykių:nacionalinė žuvininkystės priežiūros tarnyba nustatė, kad laivas žvejojo neturėdamas galiojančio specialaus leidimo Baltijos jūroje žvejoti menkes;nacionalinė žuvininkystės priežiūros tarnyba nustatė, kad laivas žvejojo ne Baltijos jūros rajone;nacionalinė žuvininkystės priežiūros tarnyba nustatė, kad jūroje iš laivo buvo perkraunama į kitą laivą;nacionalinė žuvininkystės priežiūros tarnyba nustatė, kad laivas menkių apsaugos rajonu plaukė su nesurištais ir nesukrautais žvejybos įrankiais;nacionalinei žuvininkystės priežiūros tarnybai patikrinus buvo nustatyta, kad laivas pažeidė Tarybos reglamento (EB) Nr. 88/98 nuostatas;nacionalinei žuvininkystės priežiūros tarnybai patikrinus buvo nustatyta, kad laivas pažeidė nuostatas, susijusias su žvejybos įrankiais, kuriais Baltijos jūroje leidžiama žvejoti menkes;nacionalinė žuvininkystės priežiūros tarnyba nustatė, kad laivas iškrovė žuvį negavęs nacionalinių kontrolės institucijų leidimo iškrauti ją;nacionalinei žuvininkystės priežiūros tarnybai patikrinus buvo nustatyta, kad ne silkes ir šprotus, o kitų rūšių žuvis žvejojusiame laive pasvėrus gyvąjį visos laive laikomos žuvies svorį kaip procentinį dydį, yra daugiau nei 10 % menkės priegaudos;nacionalinei žuvininkystės priežiūros tarnybai patikrinus iškrovimą buvo nustatyta, kad iš laivo buvo iškrauta arba kad laive buvo laikoma daugiau nei 8 % kiekvienos rūšies žuvų palyginti su laivo žurnalo lape(-uose) nurodytu visų žuvų rūšių kiekiu (nurodomas gyvasis svoris);nacionalinė žuvininkystės priežiūros tarnyba nustatė, kad laivas iškrovė žuvis iš anksto nepateikęs laivo žurnalo puslapio(-ių);nacionalinei žuvininkystės priežiūros tarnybai patikrinus buvo nustatyta, kad laivas pažeidė su Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 19e straipsniu susijusias nuostatas;laivas nepateikia laivo stebėjimo sistemos (VMS) ataskaitos arba, jeigu ji yra sugedusi, nepateikia ranka prašytos ataskaitos apie laivo buvimo vietą arba pateikia suklastotą ataskaitą;III priedo 3 priedėlisVELKAMIEJI ŽVEJYBOS ĮRANKIAI: Skagerako ir Kategato sąsiauriaiTinklo akies dydžio ribos, pagrindinės žvejojamos žuvų rūšys ir nustatyta sugavimo procentinė sudėtis, jeigu naudojama viena tinklo akies dydžio riba+++++ TABLE +++++(1) Ne toliau nei keturios mylios nuo bazinės linijos.(2) Toliau nei keturios mylios nuo bazinės linijos.(3) Nuo kovo 1 d. iki spalio 31 d. - Skagerako sąsiauryje, nuo kovo 1 d. iki liepos 31 d. - Kategato sąsiauryje.(4) Nuo lapkričio 1 d. iki paskutinės vasario mėn. dienos - Skagerako sąsiauryje, nuo rugpjūčio 1 d. iki paskutinės vasario mėn. dienos - Kategato sąsiauryje.(5) Taikant šią tinklo akies kraštinės ilgio ribą, tralo maišas ir tinklinio audeklo gabalas tralui pailginti turi būti pagaminti iš kvadratinių akių tinklinio audeklo.(6) Sugavimo, laikomo laive, ne daugiau 10 % sudaro bet koks menkių, juodadėmių menkių, jūrų lydekų, jūrų plekšnių, raudonųjų plekšnių, mažažiočių plekšnių, paprastųjų otų, rombų, plekšniažuvių, skumbrių, megrimų, merlangų, paprastųjų limandų, ledjūrio menkių, norveginių omarų ir omarų mišinys.(7) Sugavimo, laikomo laive, ne daugiau nei 50 % sudaro bet koks menkių, juodadėmių menkių, jūrų lydekų, jūrų plekšnių, raudonųjų plekšnių, mažažiočių plekšnių, paprastųjų otų, rombų, plekšniažuvių, silkių, skumbrių, megrimų, merlangų, paprastųjų limandų, ledjūrio menkių, norveginių omarų ir omarų mišinys.(8) Sugavimo, laikomo laive, ne daugiau nei 60 % sudaro bet koks menkių, juodadėmių menkių, jūrų lydekų, jūrų plekšnių, raudonųjų plekšnių, mažažiočių plekšnių, paprastųjų otų, rombų, plekšniažuvių, megrimų, merlangų, paprastųjų limandų, ledjūrio menkių ir omarų mišinys.III priedo 4 priedėlisJUNGIAMOSIOS KREVEČIŲ TRALO GRANDINĖS : NAFO rajonasJungiamosios grandinės – tai grandinės, lynai arba grandinių ir lynų derinys, kuris gruntlynį skirtingais intervalais jungia su apatine tralo pavara arba išilgai apatinių tralo sparnų krašto ir vidurinės tralo tinklinio audeklo dalies tarp abiejų tralo sparnų prakištu lynu kilpoms prie apatinės tralo pavaros pritvirtinti. Terminą „apatinė tralo pavara“ galima vartoti vietoje termino „išilgai apatinių tralo sparnų krašto ir vidurinės tralo tinklinio audeklo dalies tarp abiejų tralo sparnų prakištas lynas kilpoms prie apatinės tralo pavaros pritvirtinti“ ir atvirkščiai. Vieni laivai naudoja tik vieną lyną, o kiti – ir apatinę tralo pavarą, ir išilgai apatinių tralo sparnų krašto ir vidurinės tralo tinklinio audeklo dalies tarp abiejų tralo sparnų prakištą lyną kilpoms prie apatinės tralo pavaros pritvirtinti kaip parodyta paveiksle. Jungiamosios grandinės ilgis matuojamas nuo gruntlynį (jo vidurį) kertančios grandinės arba lyno vidurio iki apatinės tralo pavaros apatinės dalies.Pridėtame paveiksle parodyta, kaip matuoti jungiamųjų grandinių ilgį.IVa PRIEDAS LAIVŲ ŽVEJYBOS PASTANGA ATSIŽVELGIANT TAM TIKRŲ MENKIŲ IR JŪRŲ LIEŽUVIŲ IŠTEKLIŲ ATKŪRIMĄBENDROSIOS NUOSTATOS1. Šiame priede nustatytos sąlygos taikomos Bendrijos žvejybos laivams, kurių didžiausias ilgis yra 10 metrų arba didesnis nei 10 metrų.Visi laivai, žvejojantys žvejybos įrankių, nurodytų šio priedo 4 punkte, tipais ir žvejojantys rajonuose, apibrėžtuose šio priedo 2 punkte, turi turėti specialų žvejybos leidimą. Kiekviena valstybė narė parengia tų laivai, turinčių specialų žvejybos leidimą žvejoti šiame priede apibrėžtame rajone, sąrašą. Žvejybos laivo, kuriam valstybė narė yra išdavusi specialų žvejybos leidimą, kapitonas arba jo atstovas turi laikytis šio priedo reikalavimų.2. Šiame priede naudojami šie geografiniai rajonai:a) Kategato sąsiauris (ICES IIIa kvadrato pietinė dalis),b) Skagerako sąsiauris ir Šiaurės jūra (ICES IVa,b,c kvadratai, šiaurinė IIIa kvadrato dalis ir EB vandenų IIa rajonas,c) į vakarus nuo Škotijos (ICES VIa kvadratas),d) rytinė Lamanšo sąsiaurio dalis (ICES VIId kvadratas),e) Airijos jūra (ICES VIIa kvadratas),f) vakarinė Lamanšo sąsiaurio dalis (ICES VIIe kvadratas).Laivams, apie kuriuos Komisijai pranešta, kad juose įmontuotos laivo stebėjimo sistemos pagal Reglamento (EB) Nr. 2244/2003 5 ir 6 straipsnius, galioja šis rajono į vakarus nuo Škotijos apibrėžimas:ICES VIa kvadratas, išskyrus jo dalį, esančią į vakarus nuo linijos, brėžiamos tiesiomis linijomis paeiliui sujungiant šias geografines koordinates:60°00' šiaurės platumos, 04°00' vakarų ilgumos59°45' šiaurės platumos, 05°00' vakarų ilgumos59°30' šiaurės platumos, 06°00' vakarų ilgumos59°00' šiaurės platumos, 07°00' vakarų ilgumos58°30' šiaurės platumos, 08°00' vakarų ilgumos58°00' šiaurės platumos, 08°00' vakarų ilgumos58°00' šiaurės platumos, 08°30' vakarų ilgumos56°00' šiaurės platumos, 08°30' vakarų ilgumos56°00' šiaurės platumos, 09°00' vakarų ilgumos55°00' šiaurės platumos, 09°00' vakarų ilgumos55°00' šiaurės platumos, 10°00' vakarų ilgumos54°30' šiaurės platumos, 10°00' vakarų ilgumos.3. Šiame priede buvimo rajone ir nebuvimo uoste diena – tai:a) 24 valandų laikotarpis nuo kalendorinės dienos 00.00 valandų iki tos pačios kalendorinės dienos 24.00 valandos arba bet koks to laikotarpio tarpsnis, kurį laivas būna 2 punkte apibrėžtuose rajonuose arba nebūna uoste; arbab) bet koks EB laivo žurnale užregistruotas nepertraukiamasis 24 valandų laikotarpis, kurį laivas būna 2 punkte apibrėžtame rajone arba nebūna uoste ar bet kokia pirmiau minėto laikotarpio dalis.Valstybė narė, kuri pageidauja taikyti b papunktyje nustatytą buvimo rajone ir nebuvimo uoste dienos apibrėžimą, iki 2005 m. vasario 1 d. Komisijai praneša apie laivo veiklos kontrolės priemones, kad būtų užtikrintas b papunktyje nustatytų sąlygų laikymasis.4. Šiame priede naudojamos toliau nurodomos žvejybos įrankių grupės:a) priedugnio tralai, vilktiniai tinklai arba panašūs velkamieji žvejybos įrankiai, kurių tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis yra 100 mm arba didesnis, išskyrus spindulinius tralus, visuose rajonuose, išskyrus Kategato ir Skagerako sąsiaurius, kuriose tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis gali būti didesnis nei 90 mm;b) spinduliniai tralai, kurių tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis yra 80 mm arba didesnis;c) stacionarieji priedugnio tinklai, įskaitant žiauninius tinklus, sieninius tinklus ir inkarinius žiauninius tinklaičius;d) ilgosios priedugnio ūdos;e) priedugnio tralai, supamieji tinklai arba panašūs velkamieji žvejybos įrankiai, kurių tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis yra 70–99 mm, išskyrus spindulinius tralus, kurių tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis yra 80–99 mm;f) priedugnio tralai, vilktiniai tinklai arba panašūs velkamieji žvejybos įrankiai, kurių tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis yra 16–31 mm, išskyrus spindulinius tralus.ŽVEJYBOS PASTANGA5. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad su jos vėliava plaukiojantys ir Bendrijoje registruoti žvejybos laivai, jeigu jie turi bet kokius iš 4 punkte nurodytų žvejybos įrankių, gali būti rajone ir nebūti uoste ne ilgiau nei 6 punkte nurodytasis dienų skaičius.6. a) Didžiausias kiekvieno kalendorinio mėnesio dienų skaičius, kurį laivas, jeigu jis turi bet kokius iš 4 punkte nurodomų žvejybos įrankių, gali būti rajone ir nebūti uoste, yra nustatomas I lentelėje.Ne uoste, tačiau bet kokiame nustatytame rajone išbūta diena, taip pat įskaičiuojama į bendrą dienų, kurias per tą valdymo laikotarpį tuo pat metu leidžiama būti visuose kituose rajonuose, skaičių.Jeigu laivas, plaukdamas žvejybos reiso maršrutu, kerta dviejų rajonų ribą, ta diena įskaičiuojama į tą rajoną, kuriame laivas išbuvo ilgesnę laiko dalį.I l entelėDidžiausias buvimo kiekviename rajone ir nebuvimo uoste dienų skaičius atsižvelgiant į žvejybos įrankius+++++ TABLE +++++* Laivas per atitinkamą mėnesį rajone gali būti tam tikrą dienų skaičių.b) Valstybė narė gali sudėti ne ilgesnių nei dvylikos mėnesių valdymo laikotarpių buvimo rajone ir nebuvimo uoste dienas, kurios nurodomos I lentelėje.c) Komisija, atsižvelgdama į nuo 2002 m. sausio 1 d. įgyvendinamų žvejybos laivų nurašymo programų rezultatus, valstybėms narėms gali suteikti papildomą dienų skaičių, per kurias laivas, jeigu jis turi bet kokių iš 4 punkte nurodytų žvejybos įrankių, gali būti rajone ir nebūti uoste. Tas papildomas dienų skaičius, suapvalintas iki artimiausios visos dienos, yra tiesiogiai proporcingas kilovatais arba bruto tonažu skaičiuojamam žvejybos pajėgumų sumažinimui, įdiegtam įgyvendinus žvejybos laivų nurašymo programas, palyginti su visais laivais, anksčiau žvejojusiais atitinkamus atsikuriančius išteklius.Valstybės narės, pageidaujančios, kad joms būtų skiriamas pirmiau minėtas papildomas dienų skaičius, Komisijai įteikia prašymą ir ataskaitas, kuriose nurodo išsamią informaciją apie jų įgyvendintas žvejybos laivų nurašymo programas.Komisija, remdamasi tuo prašymu ir Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnyje numatyta tvarka gali iš dalies pakeisti tai valstybei narei a punkte nustatytą dienų skaičių.d) Nuostatas, leidžiančias nukrypti nuo I lentelėje nurodomo buvimo rajone ir nebuvimo uoste dienų skaičiaus, valstybių narių laivams leidžiama taikyti II lentelėje nustatytomis sąlygomis.Valstybės narės, pageidaujančios, kad joms būtų skirta papildomų dienų, bent prieš dvi savaites iki tų dienų skyrimo Komisijai pateikia išsamią informaciją apie laivus, kuriems būtų skiriamos papildomos dienos, ir duomenis tų laivų sugavimą.II lentelėNuostatos, leidžiančios nukrypti nuo I lentelėje nurodytų buvimo rajone ir nebuvimo uoste dienų, ir susijusios sąlygos+++++ TABLE +++++* Patikrinta pagal EB laivo žurnalą – vidutinis metinis iškrovimas (gyvasis svoris).** Laivas gali būti rajone atitinkamame mėnesyje nurodytą dienų skaičių.Jeigu laivui, atsižvelgiant į tai, kad tam tikrų rūšių žuvys jo sugavime sudaro mažą procentinį dydį, skiriamas didesnis dienų skaičius, tame laive jokiu tarpsniu tų žuvų procentinis dydis dalis negali būti didesnis už nustatytąją II lentelėje ir tas laivas jūroje jokių žuvų negali perkrauti į kitą laivą. Jeigu laivas nevykdo šios sąlygos, tam laivui nedelsiant nustojama skirti papildomas dienas.7. Kapitonas arba jo atstovas prieš kiekvieno valdymo laikotarpio pirmą dieną laivo registravimo valstybės narės institucijoms praneša, kokį žvejybos įrankį ar įrankius jis ketinas naudoti per būsimą valdymo laikotarpį. Kol nepateikiamas šis pranešimas, laivui nesuteikiama teisė žvejoti 2 punkte apibrėžtame rajone jokiais iš 4 punkte numatytų žvejybos įrankių.Jeigu laivo kapitonas arba jo atstovas praneša, kad bus naudojamos dvi 4 punkte apibrėžtos žvejybos įrankių grupės, bendras dienų, kurios laivui skiriamos per būsimą valdymo laikotarpį, skaičius neturi būti didesnis nei pusė dienų, kurios turėtų būti skiriamos laivui atsižvelgiant į kiekvieną žvejybos įrankių grupę, skaičiaus (dienų skaičius apvalinamas iki artimiausios visos dienos). Jokio atitinkamo žvejybos įrankio neleidžiama naudoti didesnį dienų skaičių nei tam įrankiui nustatytasis I lentelėje.Du įrankius leidžiama naudoti tik tada, jeigu vykdomi šie papildomi kontrolės reikalavimai:- per tam tikrą reisą žvejybos laivui leidžiama turėti tik vieno tipo žvejybos įrankį, nurodytą 4 punkte;- laivo kapitonas arba jo atstovas kompetentingoms institucijoms prieš kiekvieną reisą praneša apie žvejybos įrankius, kurie turi būti laikomi laive, jeigu, palyginti su nurodytuoju ankstesniam reisui, žvejybos įrankio tipas nepasikeitė.Kompetentingos institucijos tikrina ir vykdo priežiūrą jūroje bei uoste, kad būtų nustatoma, ar laikomasi pirmiau minėtų dviejų reikalavimų. Kiekvienam laivui, jeigu nustatoma, kad nesilaikoma tų reikalavimų, nedelsiant nutraukiamas leidimas naudoti dviejų grupių žvejybos įrankius.Laivui, ketinančiam vieno arba daugiau 4 punkte nurodytų žvejybos įrankių (reglamentuoti žvejybos įrankiai) naudojimą suderinti su bet kokių kitų žvejybos įrankių, nenurodytų 4 punkte (nereglamentuoti žvejybos įrankiai), naudojimu, neturi būti apribojamas nereglamentuotų žvejybos įrankių naudojimas. Šie laivai turi iš anksto pranešti apie tai, kad numatoma naudoti nereglamentuotus žvejybos įrankius. Jeigu tas pranešimas nebuvo perduotas, laive negalima laikyti jokių 4 punkte nurodytų žvejybos įrankių. Šiems laivams turi būti išduodamas leidimas imtis kitokios žvejybos ir jie turi būti įrengti taip, kad būtų tinkami tokiai žvejybai.8. Laivas, esantis bet kokiame iš 2 punkte apibrėžtų rajonų ir turintis bet kokius vienus iš 4 punkte nurodytųjų žvejybos įrankius, tuo pat metu negali turėti jokių kitų 4 punkte nurodytų žvejybos įrankių.9. a) Bet kokiu valdymo laikotarpiu laivas, jeigu yra išnaudojęs jam skirtą buvimo rajone ir nebuvimo uoste dienų skaičių, likusią valdymo laikotarpio dalį turi likti uoste arba neplaukti į jokį 2 punkte nurodytą rajoną, jeigu nenaudoja vien 7 punkte aprašytų nereglamentuotų žvejybos įrankių.b) Laivas bet kokiu nustatytu valdymo laikotarpiu gali imtis su žvejyba nesusijusios veiklos, tačiau tas laikas neįskaitomas į laivui pagal 6 punktą skirtų dienų skaičių, jeigu laivas apie ketinimą imtis su žvejyba nesusijusios veiklos iš anksto praneša valstybei narei, nurodo tos veiklos pobūdį ir kad tuo metu laivas atsisako savo žvejybos licencijos. Minėtu laikotarpiu su žvejyba nesusijusią veiklą vykdantys laivai negali turėti žvejybos įrankių arba žuvų.10. a) Valstybė narė bet kokiam savo žvejybos laivui buvimo rajone ir nebuvimo uoste dienas, kurios buvo skirtos jam, gali leisti perkelti kitam valstybės narės laivui tuo pačiu valdymo laikotarpiu ir tame pačiame rajone, jeigu laivui perkeltų dienų ir jo variklio galios (kilovatais, t.y. kilovatų ir dienų sandauga) sandauga yra lygi laivo donoro perkeltų dienų ir jo variklio galios (kilovatais) sandaugai arba už ją mažesnė. Laivų variklio galia (kilovatais) – tai Bendrijos žvejybos laivyno registre užregistruotoji kiekvieno laivo variklio galia.b) Bendras pagal a papunktį perkeltų buvimo rajone ir nebuvimo uoste dienų skaičius, padaugintas iš laivo donoro variklio galios (kilovatais), neturi būti didesnis nei vidutinis pagal 2001 m., 2002 m. ir 2003 m. EB laivo žurnalą patikrintų laivo donoro metinis dienų skaičius, padaugintas iš to laivo variklio galios (kilovatais).c) a papunktyje aprašytą dienų perkėlimą galima atlikti tik iš vieno kitam tos pačios grupės žvejybos įrankius naudojančiam laivui, 6 punkto a papunktyje nurodytų kategorijų rajone ir per tą patį valdymo laikotarpį.d) Dienų neleidžiama perkelti iš vieno laivo kitam laivui, kurie naudojasi 6 punkto d, e papunkčiuose ir 7 papunktyje nurodytais paskirstymais.e) Valstybės narės, Komisijai paprašius, pateikia ataskaitas apie atliktus perkėlimus.11 Laivui, kuris neturi duomenų apie savo sugavimą žvejojant viename iš 2 punkte apibrėžtų rajonų, leidžiama plaukti per tuos rajonus, jeigu laivas savo institucijoms iš anksto pranešė apie šį ketinimą. Kol tas laivas yra kokiame nors iš 2 punkte apibrėžtų rajonų, visi laive laikomi žvejybos įrankiai turi būti surišti ir sukrauti Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 20 straipsnio 1 dalyje nustatytomis sąlygomis.12. Valstybė narė jokiais 4 punkte apibrėžtais žvejybos įrankiais jokiame 2 punkte nustatytame rajone neleidžia žvejoti nė vienam savo laivui, kuris neturi 2001 m., 2002 m. arba 2003 m. duomenų apie savo žvejybos veiklą tame rajone, jeigu valstybė narė neužtikrina, kad kilovatais išmatuotas lygiavertis pajėgumas nebūtų naudojamas žvejybai reguliuojamame rajone.Tačiau laivui, turinčiam duomenis apie sugavimą žvejojant 4 punkte apibrėžtais žvejybos įrankiais, galima leisti naudoti skirtingus 4 punkte apibrėžtus žvejybos įrankius, jeigu pastariesiems žvejybos įrankiams skirtas dienų skaičius didesnis nei skirtas 4 punkte apibrėžtiems žvejybos įrankiams arba yra lygus tam skaičiui.13. Valstybė narė bet kokiems savo laivams neįskaičiuoja pagal šį priedą skirtos nei vienos dienos, kai laivo nebuvo uoste, tačiau laivas negalėjo žvejoti, nes jis teikė kitam laivui neatidėliotiną pagalbą arba kai laivo nebuvo uoste, tačiau laivas negalėjo žvejoti, nes jis gabeno sužeistą įgulos narį, kad jam būtų suteikta skubi medicinos pagalba. Valstybė narė per mėnesį nuo bet kokio sprendimo, paremto pirmiau minėtomis priežastimis, priėmimo pateikia Komisijai to sprendimo pagrindimą ir su nepaprastąja padėtimi susijusius įrodymus iš kompetentingų institucijų.KONTROLĖ, TIKRINIMAS IR PRIEŽIŪRA14. Nepaisant Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 19a straipsnio, to reglamento 19b, 19c, 19d, 19e ir 19k straipsniai taikomi 4 punkte apibrėžtais žvejybos įrankiais 2 punkte nustatytuose rajonuose žvejojantiems laivams. Laivams, turintiems laivo stebėjimo sistemas pagal Reglamento (EB) Nr. 2244/2003 5 ir 6 straipsnius ir savo veiklą vykdantiems pagal dienos apibrėžimą, pateiktą 3 punkto a papunktyje, netaikomi reikalavimai pranešti apie įplaukimą į rajoną arba apie išplaukimą iš rajono.15. Valstybės narės gali įgyvendinti alternatyvias kontrolės priemones, kuriomis užtikrinamas šio priedo 14 punkte nurodyto įsipareigojimo vykdymas ir kurios yra tokios pat veiksmingos bei skaidrios kaip pirmiau minėtas įsipareigojimas teikti pranešimus. Prieš pradedant įgyvendinti šias alternatyvias priemones apie jas pranešama Komisijai.16. Žvejybos laivo kapitonas arba jo atstovas, prieš laivui įplaukiant į valstybės narės uostą, jeigu iki įplaukimo laivas buvo III lentelėje nurodytame rajone ir bet kokių joje nustatytų rūšių žuvų kiekius turėjo didesnius nei numatytieji toje lentelėje, bent prieš keturias valandas iki įplaukimo į uostą tos valstybės narės kompetentingoms institucijoms praneša:a) uosto pavadinimą arba iškrovimo vietą,b) numatomą įplaukimo į tą uostą arba iškrovimo vietą laiką,c) kiekvienos rūšies žuvų, kurių laive laikoma daugiau nei 50 kg, kiekius (nurodomas gyvasis svoris).17. Valstybės narės, kurioje turi būti atliekamas iškrovimas, apie kurį privaloma pranešti iš anksto, kompetentingos institucijos gali reikalauti, kad laive laikomo sugavimo iškrauti nebūtų pradedama, kol neleis tos institucijos.III lentelėIškraunami kiekiai tonomis pagal pirmiau nurodytą rajoną ir žuvų rūšis, kuriems taikomos specialios sąlygos+++++ TABLE +++++PN – iki pranešimo, kaip nurodoma 16 punkte.DP – nurodytasis uostas, kaip nurodoma 19 punkte.18. Bendrijos žvejybos laivo kapitonas arba jo atstovas, ketinantis jūroje perkrauti arba iškrauti bet kokį laive laikomą kiekį ar iškrauti trečiosios šalies uoste arba iškrovimo vietoje, 16 punkte nurodytą informaciją laivo registravimo valstybės narės kompetentingoms institucijoms praneša likus bent 24 valandoms iki perkrovimo arba iškrovimo jūroje ar iškrovimo trečiojoje šalyje.19. Lentelėje apibrėžtame rajone buvusiam laivui ne nurodytame uoste neleidžiama iškrauti didesnių kiekių nei III lentelėje (DP antraštė) nurodytieji žuvų rūšių kiekiai.Kiekviena valstybė narė per 15 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos Komisijai perduoda nurodytųjų uostų sąrašą ir per 30 dienų nuo šios datos – tikrinimo ir priežiūros procedūras, įskaitant tuos uostus, pranešimo apie šio reglamento 12 straipsnyje nurodytų visų žuvų rūšių ir išteklių kiekius kiekviename iškrovime bei tų kiekių registravimo nuostatas ir sąlygas. Komisija šią informaciją perduoda visoms valstybėms narėms.20. Nukrypstant nuo Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2807/83 5 straipsnio 2 dalies, įvertinant kilogramais žuvų, laikomų laivuose, kurie nurodyti 14 punkte, kiekį leistinas nukrypimo dydis yra 8 % laivo žurnale įrašyto skaičiaus.21. Jeigu laive laikomas didesnis nei 50 kg menkės kiekis, žvejybos laive bet kokioje taroje draudžiama laikyti bet kokius su kitų rūšių jūrų gyvūnais sumaišytus menkės kiekius. Tara, į kurią yra sudėtos menkės, triume turi būti laikoma taip, kad ji būtų atskirta nuo kitos taros.22. Valstybės narės kompetentingos institucijos gali prašyti, kad bet kokiame iš 2 punkte apibrėžtų rajonų sužvejoti visi menkės kiekiai, kurie pirmiausia iškraunami toje valstybėje narėje, prieš juos gabenant iš pirmojo iškrovimo uosto būtų sveriami dalyvaujant inspektoriams. Menkės, kuri pirmiausia iškraunama pagal 19 punktą nurodytame uoste, ne mažesni nei 20 % iškrovimo sudarantys reprezentatyvūs ėminiai, prieš iškrovimą pirmą kartą pasiūlant parduoti ir parduodant, sveriami dalyvaujant valstybės narės įgaliotiems inspektoriams. Šiam tikslui valstybės narės per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos Komisijai pateikia išsamią informaciją apie taikytiną ėminių ėmimo tvarką.23. Nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 13 straipsnio, su didesniais nei 50 kg bet kokių žuvų rūšių kiekiais, kurie gabenami ne į iškrovimo arba importo vietą, visuose šio reglamento 12 straipsnyje nurodytuose žvejybos rajonuose privaloma turėti vienos iš Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 8 straipsnio 1 dalyje nurodytų deklaracijų kopiją, susijusią su gabenamais tų žuvų rūšių kiekiais. Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 13 straipsnio 4 dalies b pastraipoje numatyta išlyga netaikoma.24. Nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 34 straipsnio c dalies 1 pastraipos specialią kontrolės programą, skirtą visiems 12 straipsnyje nurodytų žvejybos rajonų ištekliams, galima taikyti ilgiau nei dvejus metus nuo jų įsigaliojimo dienos.25. Visų laivų, kurie nacionalinės žuvininkystės priežiūros tarnybos buvo pastebėti vykdą bet kokią iš toliau išvardytų veiklų, specialus žvejybos leidimas, kaip aprašyta 1 punkte, skelbiamas negaliojančiu visą kitą kalendorinį mėnesį, o laivui skirtas nebuvimo uoste ir buvimo rajone dienų skaičius, laivui suteiktas 2005 metams, mažinamas dienų skaičiumi, laivui skirtu kalendoriniam mėnesiui. Atitinkamos veiklos – tai:A. laivo įplaukimas į uostą su daugiau nei tona menkių laive, jeigu atitinkamas laivas neperdavė išankstinio pranešimo apie įplaukimą į uostą kaip numatyta šio priedo 16 punkte ir Reglamento (EB) Nr. 423/2004 11 straipsnyje;B. žuvų iškrovimas į krantą uoste, išskyrus uostą, nurodytąjį pagal šio priedo 19 punktą ir Reglamento (EB) Nr. 423/2004 11 straipsnį, jeigu laivas įplaukė į uostą su daugiau nei dviem tonomis menkių;C. menkių ir kitų rūšių žuvų laikymas toje pačioje taroje pažeidžiant šio priedo 21 punktą ir Reglamento (EB) Nr. 423/2004 14 straipsnį;D. žvejybos laivo kapitonas nepadeda atlikti patikrinimo kaip numatyta Reglamento (EEB) Nr, 2847/93 4 straipsnyje;E. nebuvimas uoste, turint laive bet kokius šio priedo 4 punkte apibrėžtus žvejybos įrankius, ilgiau nei šio priedo 6 punkte nustatytas dienų skaičius;F. laivas nepateikia laivo stebėjimo sistemos ataskaitos arba, jeigu laivo stebėjimo sistema yra sugedusi, ranka surašytos ataskaitos apie laivo buvimo vietą arba įteikia suklastotą ataskaitą apie laivo buvimo vietą;G. tikslių duomenų, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 423/2004 13 ir 15.2 straipsnius privalomų įrašyti į laivo žurnalą ir iškrovimo deklaracijas, neįrašymas;H. žvejyba šio priedo 2 punkte apibrėžtuose rajonuose to paties priedo 4 punkte numatytais bet kokiais žvejybos įrankiais pagal šio priedo 7 punktą iš anksto nepranešus laivo registravimo valstybei narei apie tai, kokiais žvejybos įrankiais turėjo būti žvejojama;I. nustatoma, kad žvejybos laivas turėjo daugiau nei vienos tipo žvejybos įrankių, pažeisdamas šio priedo 7 punkto reikalavimus;J. laivas yra išplaukęs į jūrą ir žvejoja arba turi žuvies laive iš anksto nepranešęs apie žvejybos įrankių, kurie turėjo būti laikomi laive prieš žvejybos reisą kaip apibrėžta šio priedo 7 punkte;K. žvejybos laivas imasi su žvejyba nesusijusios veiklos, tačiau kol kas nėra atsisakęs žvejybos licencijos kaip numatyta šio priedo 9 punkte;L. laivas iškrauna žuvį iš anksto negavęs nacionalinė institucijos leidimo kaip numatyta šio priedo 16 punkte;M. laivas iškrauna arba laiko laive daugiau nei 8 % bet kokios rūšies žuvų (gyvojo svorio) palyginti su laivo žurnalo puslapyje(-iuose) deklaruotu žuvų rūšių kiekiu;N. nustatoma, kad laivas pažeidžia Reglamento (EB) Nr. 850/98 nuostatas.ĮPAREIGOJIMAI TEIKTI INFORMACIJĄ26. Valstybės narės, remdamosi informacija, naudojama valdant nebuvimo uoste ir buvimo žvejybos rajonuose, nustatytuose šiame priede, dienas, apie kiekvienus kalendorinius metus per mėnesį nuo tų kalendorinių metų pabaigos Komisijai pateikia informaciją, kaip nustatyta IV lentelėje, apie šiame priede aptariamuose rajonuose laivų taikytą žvejybos pastangą skirtingais žvejybos įrankiais.27. Valstybės narės 26 punkte nurodytus duomenis Komisijai pateikia lentelinės skaičiuoklės formatu, rinkmeną siųsdamos pašto dėžutės adresu, kurį Komisija praneša valstybėms narėms.IV lentelėDuomenų teikimo formatas+++++ TABLE +++++PRIEDAS IVbLAIVŲ ŽVEJYBOS PASTANGAATSIŽVELGIANT AUSTRALIN IŲ JŪRŲ LYDEKŲ IR OMARŲ TAM TIKRŲ IŠTEKLIŲ ATKŪRIMĄBENDROSIOS NUOSTATOS1. Šiame priede nustatytos sąlygos taikomos Bendrijos žvejybos laivams, kurių didžiausias ilgis yra 10 metrų arba didesnis nei 10 metrų.Visi laivai, žvejojantys žvejybos įrankių, nurodytų šio priedo 4 punkte, tipais ir žvejojantys rajonuose, apibrėžtuose šio priedo 2 punkte, turi turėti specialų žvejybos leidimą. Kiekviena valstybė narė parengia tų laivai, turinčių specialų žvejybos leidimą žvejoti šiame priede apibrėžtame rajone, sąrašą. Žvejybos laivo, kuriam valstybė narė yra išdavusi specialų žvejybos leidimą, kapitonas arba jo atstovas turi laikytis šio priedo reikalavimų.2. Šiame priede naudojami šie geografiniai rajonai:Pirėnų pusiasalis, Atlanto vandenyno pakrantė (ICES VIIIc ir IXa Kvadratai)3. Šiame priede buvimo rajone ir nebuvimo uoste diena – tai:a) 24 valandų laikotarpis nuo kalendorinės dienos 00:00 valandų iki tos pačios kalendorinės dienos 24:00 valandos arba bet koks to laikotarpio tarpsnis, kurį laivas būna 2 punkte apibrėžtuose rajonuose arba nebūna uoste; arbab) bet koks EB laivo žurnale užregistruotas nepertraukiamasis 24 valandų laikotarpis, kurį laivas būna 2 punkte apibrėžtame rajone arba nebūna uoste ar bet kokia pirmiau minėto laikotarpio dalis.Valstybė narė, kuri pageidauja taikyti b papunktyje nustatytą buvimo rajone ir nebuvimo uoste dienos apibrėžimą, iki 2005 m. vasario 1 d. Komisijai praneša apie laivo veiklos kontrolės priemones, kad būtų užtikrintas b papunktyje nustatytų sąlygų laikymasis.4. Šiame priede naudojamos toliau nurodomos žvejybos įrankių grupės:a) dugninis tralas, kurio tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis ≥ 55 mmb) ilgosios priedugnio ūdos;c) žiauniniai tinklaičiai, kurių tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis ≥ 60 mmd) Žiauniniai tinklaičiai, kurių tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis yra 80 mm arba didesnis nei 80 mme) tralai, kurių tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis yra 40 - 54 mmf) tinklai, į kurių akis įsipainioja žuvis.ŽVEJYBOS PASTANGA5. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad su jos vėliava plaukiojantys ir Bendrijoje registruoti žvejybos laivai, jeigu jie turi bet kokius iš 4 punkte nurodytų žvejybos įrankių, gali būti rajone ir nebūti uoste ne ilgiau nei 6 punkte nurodytasis dienų skaičius.6. a) Didžiausias kiekvieno kalendorinio mėnesio dienų skaičius, kurį laivas, jeigu jis turi bet kokius iš 4 punkte nurodomų žvejybos įrankių, gali būti rajone ir nebūti uoste, yra nustatomas I lentelėje.I lentelėDidžiausias buvimo kiekviename rajone ir nebuvimo uoste dienų skaičius atsižvelgiant į žvejybos įrankius+++++ TABLE +++++b) Valstybė narė gali sudėti ne ilgesnių nei vienuolikos mėnesių valdymo laikotarpių buvimo rajone ir nebuvimo uoste dienas, kurios nurodomos I lentelėje.c) Komisija, atsižvelgdama į nuo 2004 m. sausio 1 d. įgyvendinamų žvejybos laivų nurašymo programų rezultatus, valstybėms narėms gali suteikti papildomą dienų skaičių, per kurias laivas, jeigu jis turi bet kokių iš 4 punkte nurodytų žvejybos įrankių, gali būti rajone ir nebūti uoste. Tas papildomas dienų skaičius, suapvalintas iki artimiausios visos dienos, yra tiesiogiai proporcingas kilovatais arba bruto tonažu skaičiuojamam žvejybos pajėgumų sumažinimui, įdiegtam įgyvendinus žvejybos laivų nurašymo programas, palyginti su visais laivais, anksčiau žvejojusiais atitinkamus atsikuriančius išteklius.Valstybės narės, pageidaujančios, kad joms būtų skiriamas pirmiau minėtas papildomas dienų skaičius, Komisijai įteikia prašymą ir ataskaitas, kuriose nurodo išsamią informaciją apie jų įgyvendintas žvejybos laivų nurašymo programas.Komisija, remdamasi tuo prašymu ir Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnyje numatyta tvarka gali iš dalies pakeisti tai valstybei narei a punkte nustatytą dienų skaičių.d) Nuostatas, leidžiančias nukrypti nuo I lentelėje nurodomo buvimo rajone ir nebuvimo uoste dienų skaičiaus, valstybių narių laivams leidžiama taikyti II lentelėje nustatytomis sąlygomis.Valstybės narės, pageidaujančios, kad joms būtų skirta papildomų dienų, bent prieš dvi savaites iki tų dienų skyrimo Komisijai pateikia išsamią informaciją apie laivus, kuriems būtų skiriamos papildomos dienos, ir duomenis tų laivų sugavimą.Valstybės narės, pageidaujančios, kad joms būtų skirta papildomų dienų, bent prieš dvi savaites iki tų dienų skyrimo Komisijai pateikia išsamią informaciją apie laivus, kuriems būtų skiriamos papildomos dienos, ir duomenis tų laivų sugavimą.II lentelėNuostatos, leidžiančios nukrypti nuo I lentelėje nurodytų buvimo rajone ir nebuvimo uoste dienų, ir susijusios sąlygos+++++ TABLE +++++* Patikrinta pagal EB laivo žurnalą – vidutinis metinis iškrovimas (gyvasis svoris).** Laivas gali būti rajone atitinkamame mėnesyje nurodytą dienų skaičių.Jeigu laivui, atsižvelgiant į tai, kad tam tikrų rūšių žuvys jo sugavime sudaro mažą procentinį dydį, skiriamas didesnis dienų skaičius, tame laive jokiu tarpsniu tų žuvų procentinis dydis dalis negali būti didesnis už nustatytąją II lentelėje ir tas laivas jūroje jokių žuvų negali perkrauti į kitą laivą. Jeigu laivas nevykdo šių sąlygų, tam laivui nedelsiant nustojama skirti papildomas dienas.7. Kapitonas arba jo atstovas prieš kiekvieno valdymo laikotarpio pirmą dieną laivo registravimo valstybės narės institucijoms praneša, kokį žvejybos įrankį ar įrankius jis ketina naudoti per būsimą valdymo laikotarpį. Kol nepateikiamas šis pranešimas, laivui nesuteikiama teisė žvejoti 2 punkte apibrėžtame rajone jokiais iš 4 punkte numatytų žvejybos įrankių.Jeigu laivo kapitonas arba jo atstovas praneša, kad bus naudojamos dvi 4 punkte apibrėžtos žvejybos įrankių grupės, bendras dienų, kurios laivui skiriamos per būsimą valdymo laikotarpį, skaičius neturi būti didesnis nei pusė dienų, kurios turėtų būti skiriamos laivui atsižvelgiant į kiekvieną žvejybos įrankių grupę, skaičiaus (dienų skaičius apvalinamas iki artimiausios visos dienos). Jokio atitinkamo žvejybos įrankio neleidžiama naudoti didesnį dienų skaičių nei tam įrankiui nustatytasis I lentelėje.Du įrankius leidžiama naudoti tik tada, jeigu vykdomi šie papildomi kontrolės reikalavimai:- per tam tikrą reisą žvejybos laivui leidžiama turėti tik vieno tipo žvejybos įrankį, nurodytą 4 punkte;- laivo kapitonas arba jo atstovas kompetentingoms institucijoms prieš kiekvieną reisą praneša apie žvejybos įrankius, kurie turi būti laikomi laive, jeigu, palyginti su nurodytuoju ankstesniam reisui, žvejybos įrankio tipas nepasikeitė.Kompetentingos institucijos tikrina ir vykdo priežiūrą jūroje bei uoste, kad būtų nustatoma, ar laikomasi pirmiau minėtų dviejų reikalavimų. Kiekvienam laivui, jeigu nustatoma, kad nesilaikoma tų reikalavimų, nedelsiant nutraukiamas leidimas naudoti dviejų grupių žvejybos įrankius.Laivui, ketinančiam vieno arba daugiau 4 punkte nurodytų žvejybos įrankių (reglamentuoti žvejybos įrankiai) naudojimą suderinti su bet kokių kitų žvejybos įrankių, nenurodytų 4 punkte (nereglamentuoti žvejybos įrankiai), naudojimu, neturi būti apribojamas nereglamentuotų žvejybos įrankių naudojimas. Šie laivai turi iš anksto pranešti apie tai, kad numatoma naudoti nereglamentuotus žvejybos įrankius. Jeigu tas pranešimas nebuvo perduotas, laive negalima laikyti jokių 4 punkte nurodytų žvejybos įrankių. Šiems laivams turi būti išduodamas leidimas imtis kitokios žvejybos ir jie turi būti įrengti taip, kad būtų tinkami tokiai žvejybai.8. Laivas, esantis bet kokiame iš 2 punkte apibrėžtų rajonų ir turintis bet kokius vienus iš 4 punkte nurodytųjų žvejybos įrankius, tuo pat metu negali turėti jokių kitų 4 punkte nurodytų žvejybos įrankių.9. a) Bet kokiu valdymo laikotarpiu laivas, jeigu yra išnaudojęs jam skirtą buvimo rajone ir nebuvimo uoste dienų skaičių, likusią valdymo laikotarpio dalį turi likti uoste arba neplaukti į jokį 2 punkte nurodytą rajoną, jeigu nenaudoja vien 7 punkte aprašytų nereglamentuotų žvejybos įrankių.b) Laivas bet kokiu nustatytu valdymo laikotarpiu gali imtis su žvejyba nesusijusios veiklos, tačiau tas laikas neįskaitomas į laivui pagal 6 punktą skirtų dienų skaičių, jeigu laivas apie ketinimą imtis su žvejyba nesusijusios veiklos iš anksto praneša valstybei narei, nurodo tos veiklos pobūdį ir kad tuo metu laivas atsisako savo žvejybos licencijos. Minėtu laikotarpiu su žvejyba nesusijusią veiklą vykdantys laivai negali turėti žvejybos įrankių arba žuvų.10. a) Valstybė narė bet kokiam savo žvejybos laivui buvimo rajone ir nebuvimo uoste dienas, kurios buvo skirtos jam, gali leisti perkelti kitam valstybės narės laivui tuo pačiu valdymo laikotarpiu ir tame pačiame rajone, jeigu laivui perkeltų dienų ir jo variklio galios (kilovatais, t.y. kilovatų ir dienų sandauga) sandauga yra lygi laivo donoro perkeltų dienų ir jo variklio galios (kilovatais) sandaugai arba už ją mažesnė. Laivų variklio galia (kilovatais) – tai Bendrijos žvejybos laivyno registre užregistruotoji kiekvieno laivo variklio galia.b) Bendras pagal a papunktį perkeltų buvimo rajone ir nebuvimo uoste dienų skaičius, padaugintas iš laivo donoro variklio galios (kilovatais), neturi būti didesnis nei vidutinis pagal 2001 m., 2002 m. ir 2003 m. EB laivo žurnalą patikrintų laivo donoro metinis dienų skaičius, padaugintas iš to laivo variklio galios (kilovatais).c) a papunktyje aprašytą dienų perkėlimą galima atlikti tik iš vieno kitam tos pačios grupės žvejybos įrankius naudojančiam laivui, 6 punkto a papunktyje nurodytų kategorijų rajone ir per tą patį valdymo laikotarpį.d) Dienų neleidžiama perkelti iš vieno laivo kitam laivui, kurie naudojasi 6 punkto d, e papunkčiuose ir 7 papunktyje nurodytais paskirstymais.e) Valstybės narės, Komisijai paprašius, pateikia ataskaitas apie atliktus perkėlimus.11 Laivui, kuris neturi duomenų apie savo sugavimą žvejojant viename iš 2 punkte apibrėžtų rajonų, leidžiama plaukti per tuos rajonus, jeigu laivas savo institucijoms iš anksto pranešė apie šį ketinimą. Kol tas laivas yra kokiame nors iš 2 punkte apibrėžtų rajonų, visi laive laikomi žvejybos įrankiai turi būti surišti ir sukrauti Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 20 straipsnio 1 dalyje nustatytomis sąlygomis.12. Valstybė narė jokiais 4 punkte apibrėžtais žvejybos įrankiais jokiame 2 punkte nustatytame rajone neleidžia žvejoti nė vienam savo laivui, kuris neturi 2001 m., 2002 m. arba 2003 m. duomenų apie savo žvejybos veiklą tame rajone, jeigu valstybė narė neužtikrina, kad kilovatais išmatuotas lygiavertis pajėgumas nebūtų naudojamas žvejybai reguliuojamame rajone.Tačiau laivui, turinčiam duomenis apie sugavimą žvejojant 4 punkte apibrėžtais žvejybos įrankiais, galima leisti naudoti skirtingus 4 punkte apibrėžtus žvejybos įrankius, jeigu pastariesiems žvejybos įrankiams skirtas dienų skaičius didesnis nei skirtas 4 punkte apibrėžtiems žvejybos įrankiams arba yra lygus tam skaičiui.13. Valstybė narė bet kokiems savo laivams neįskaičiuoja pagal šį priedą skirtos nei vienos dienos, kai laivo nebuvo uoste, tačiau laivas negalėjo žvejoti, nes jis teikė kitam laivui neatidėliotiną pagalbą arba kai laivo nebuvo uoste, tačiau laivas negalėjo žvejoti, nes jis gabeno sužeistą įgulos narį, kad jam būtų suteikta skubi medicinos pagalba. Valstybė narė per mėnesį nuo bet kokio sprendimo, paremto pirmiau minėtomis priežastimis, priėmimo pateikia Komisijai to sprendimo pagrindimą ir su nepaprastąja padėtimi susijusius įrodymus iš kompetentingų institucijų.KONTROLĖ, TIKRINIMAS IR PRIEŽIŪRA14. Nepaisant Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 19a straipsnio, to reglamento 19b, 19c, 19d, 19e ir 19k straipsniai taikomi 4 punkte apibrėžtais žvejybos įrankiais 2 punkte nustatytuose rajonuose žvejojantiems laivams. Laivams, turintiems laivo stebėjimo sistemas pagal Reglamento (EB) Nr. 2244/2003 5 ir 6 straipsnius ir savo veiklą vykdantiems pagal dienos apibrėžimą, pateiktą 3 punkto a papunktyje, netaikomi reikalavimai pranešti apie įplaukimą į rajoną arba apie išplaukimą iš rajono.15. Valstybės narės gali įgyvendinti alternatyvias kontrolės priemones, kuriomis užtikrinamas šio priedo 14 punkte nurodyto įsipareigojimo vykdymas ir kurios yra tokios pat veiksmingos bei skaidrios kaip pirmiau minėtas įsipareigojimas teikti pranešimus. Prieš pradedant įgyvendinti šias alternatyvias priemones apie jas pranešama Komisijai.16. Žvejybos laivo kapitonas arba jo atstovas, prieš laivui įplaukiant į valstybės narės uostą, jeigu iki įplaukimo laivas buvo III lentelėje nurodytame rajone ir bet kokių joje nustatytų rūšių žuvų kiekius turėjo didesnius nei numatytieji toje lentelėje, bent prieš keturias valandas iki įplaukimo į uostą tos valstybės narės kompetentingoms institucijoms praneša:a) uosto pavadinimą arba iškrovimo vietą,b) numatomą įplaukimo į tą uostą arba iškrovimo vietą laiką,c) kiekvienos rūšies žuvų, kurių laive laikoma daugiau nei 50 kg, kiekius (nurodomas gyvasis svoris).17. Valstybės narės, kurioje turi būti atliekamas iškrovimas, apie kurį privaloma pranešti iš anksto, kompetentingos institucijos gali reikalauti, kad laive laikomo sugavimo iškrauti nebūtų pradedama, kol neleis tos institucijos.III lentelėIškraunami kiekiai tonomis pagal pirmiau nurodytą rajoną ir žuvų rūšis, kuriems taikomos specialios sąlygos+++++ TABLE +++++PN – iki pranešimo, kaip nurodoma 16 punkte.DP – nurodytasis uostas, kaip nurodoma 19 punkte.18. Bendrijos žvejybos laivo kapitonas arba jo atstovas, ketinantis jūroje perkrauti arba iškrauti bet kokį laive laikomą kiekį ar iškrauti trečiosios šalies uoste arba iškrovimo vietoje, 16 punkte nurodytą informaciją laivo registravimo valstybės narės kompetentingoms institucijoms praneša likus bent 24 valandoms iki perkrovimo arba iškrovimo jūroje ar iškrovimo trečiojoje šalyje.19. Lentelėje apibrėžtame rajone buvusiam laivui ne nurodytame uoste neleidžiama iškrauti didesnių kiekių nei III lentelėje (DP antraštė) nurodytieji žuvų rūšių kiekiai.Kiekviena valstybė narė per 15 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos Komisijai perduoda nurodytųjų uostų sąrašą ir per 30 dienų nuo šios datos – tikrinimo ir priežiūros procedūras, įskaitant tuos uostus, pranešimo apie šio reglamento 12 straipsnyje nurodytų visų žuvų rūšių ir išteklių kiekius kiekviename iškrovime bei tų kiekių registravimo nuostatas ir sąlygas. Komisija šią informaciją perduoda visoms valstybėms narėms.20. Nukrypstant nuo Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2807/83 5 straipsnio 2 dalies, įvertinant kilogramais žuvų, laikomų laivuose, kurie nurodyti 14 punkte, kiekį leistinas nukrypimo dydis yra 8 % laivo žurnale įrašyto skaičiaus. Jeigu Bendrijos įstatymuose nenustatyti perskaičiavimo koeficientai, tuomet taikomi valstybių narių, su kurių vėliava plaukioja laivas, patvirtinti perskaičiavimo koeficientai.21. Jeigu laive laikomas didesnis nei 50 kg australinių jūrų lydekų kiekis, žvejybos laive bet kokioje taroje draudžiama laikyti bet kokius australinės jūrų lydekos arba Norveginio omaro kiekius, sumaišytus su kitų rūšių jūrų gyvūnais. Tara, į kurią yra sudėtos australinės jūrų lydekos arba norveginiai omarai, turi būti tinkamai paženklinta, kad ją būtų galima atpažinti arba triume laikoma taip, kad ji būtų atskirta nuo kitos taros.22. Valstybės narės kompetentingos institucijos gali prašyti, kad bet kokiame iš 2 punkte apibrėžtų rajonų sužvejoti visi australinių jūūrų lydekų ir omarų kiekiai, kurie pirmiausia iškraunami toje valstybėje narėje, prieš juos gabenant iš pirmojo iškrovimo uosto būtų sveriami dalyvaujant inspektoriams. Australinių jūrų lydekų ir omarų, kurie pirmiausia iškraunami pagal 19 punktą nurodytame uoste, ne mažesni nei 20 % iškrovimo sudarantys reprezentatyvūs ėminiai, prieš iškrovimą pirmą kartą pasiūlant parduoti ir parduodant, sveriami dalyvaujant valstybės narės įgaliotiems inspektoriams. Šiam tikslui valstybės narės per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos Komisijai pateikia išsamią informaciją apie taikytiną ėminių ėmimo tvarką.23. Nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 13 straipsnio, su didesniais nei 50 kg bet kokių žuvų rūšių kiekiais, kurie gabenami ne į iškrovimo arba importo vietą, visuose šio reglamento 12 straipsnyje nurodytuose žvejybos rajonuose privaloma turėti vienos iš Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 8 straipsnio 1 dalyje nurodytų deklaracijų kopiją, susijusią su gabenamais tų žuvų rūšių kiekiais. Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 13 straipsnio 4 dalies b pastraipoje numatyta išlyga netaikoma.24. Nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 34 straipsnio c dalies 1 pastraipos specialią kontrolės programą, skirtą visiems 12 straipsnyje nurodytų žvejybos rajonų ištekliams, galima taikyti ilgiau nei dvejus metus nuo jų įsigaliojimo dienos.25. Visų laivų, kurie nacionalinės žuvininkystės priežiūros tarnybos buvo pastebėti vykdą bet kokią iš toliau išvardytų veiklų, specialus žvejybos leidimas, kaip aprašyta 1 punkte, skelbiamas negaliojančiu visą kitą kalendorinį mėnesį, o laivui skirtas nebuvimo uoste ir buvimo rajone dienų skaičius, laivui suteiktas 2005 metams, mažinamas dienų skaičiumi, laivui skirtu kalendoriniam mėnesiui. Atitinkamos veiklos – tai:A. laivo įplaukimas į uostą su daugiau nei 150 kg jūrų lydekų arba 75 kg norveginių omarų laive, jeigu atitinkamas laivas neperdavė išankstinio pranešimo apie įplaukimą į uostą kaip numatyta šio priedo 16 punkte;B. žuvies iškrovimas į krantą uoste, išskyrus uostą, nurodytąjį pagal šio priedo 19 punktą, jeigu laivas įplaukė į uostą su daugiau nei 300 kg jūrų lydekų arba 150 kg of norveginių omarų;C. jūrų lydekų ar norveginių omarų ir kitų žuvų rūšių laikymas toje pačioje taroje pažeidžiant šio priedo 21 punktą;D. žvejybos laivo kapitonas nepadeda atlikti patikrinimo kaip numatyta Reglamento (EEB) Nr, 2847/93 4 straipsnyje;E. nebuvimas uoste, turint laive bet kokius šio priedo 4 punkte apibrėžtus žvejybos įrankius, ilgiau nei šio priedo 6 punkte nustatytas dienų skaičius;F. laivas nepateikia laivo stebėjimo sistemos ataskaitos arba, jeigu laivo stebėjimo sistema yra sugedusi, ranka surašytos ataskaitos apie laivo buvimo vietą arba įteikia suklastotą ataskaitą apie laivo buvimo vietą;G. duomenų, įrašomų į laivo žurnalą, klastojimas arba jų neįrašymas į tą žurnalą, įskaitant ataskaitas apie žvejybos pastangą ir iškrovimo deklaracijas;H. žvejyba šio priedo 2 punkte apibrėžtuose rajonuose to paties priedo 4 punkte numatytais bet kokiais žvejybos įrankiais pagal šio priedo 7 punktą iš anksto nepranešus laivo registravimo valstybei narei apie tai, kokiais žvejybos įrankiais turėjo būti žvejojama;I. nustatoma, kad žvejybos laivas turėjo daugiau nei vienos tipo žvejybos įrankių, pažeisdamas šio priedo 7 punkto reikalavimus;J. laivas yra išplaukęs į jūrą ir žvejoja arba turi žuvies laive iš anksto nepranešęs apie žvejybos įrankių, kurie turėjo būti laikomi laive prieš žvejybos reisą kaip apibrėžta šio priedo 7 punkte;K. žvejybos laivas imasi su žvejyba nesusijusios veiklos, tačiau kol kas nėra atsisakęs žvejybos licencijos kaip numatyta šio priedo 9 punkte;L. laivas iškrauna žuvį iš anksto negavęs nacionalinė institucijos leidimo kaip numatyta šio priedo 16 punkte;M. laivas iškrauna arba laiko laive daugiau nei 8 % bet kokios rūšie žuvų (gyvojo svorio) palyginti su laivo žurnalo puslapyje(-iuose) deklaruotu žuvų rūšių kiekiu;N. nustatoma, kad laivas pažeidžia Reglamento (EB) Nr. 850/98 nuostatas.ĮPAREIGOJIMAI TEIKTI INFORMACIJĄ26. Valstybės narės, remdamosi informacija, naudojama valdant nebuvimo uoste ir buvimo žvejybos rajonuose, nustatytuose šiame priede, dienas, apie kiekvienus kalendorinius metus per mėnesį nuo tų kalendorinių metų pabaigos Komisijai pateikia informaciją, kaip nustatyta IV lentelėje, apie šiame priede aptariamuose rajonuose laivų taikytą žvejybos pastangą skirtingais žvejybos įrankiais.27. Valstybės narės 26 punkte nurodytus duomenis Komisijai pateikia lentelinės skaičiuoklės formatu, rinkmeną siųsdamos pašto dėžutės adresu, kurį Komisija praneša valstybėms narėmsIV lentelėDuomenų teikimo formatas+++++ TABLE +++++V PRIEDAS SMILTINIUS UNGURIUS ŠIAURĖS JŪROJE IR SKAGERAKO SĄSIAURYJE ŽVEJOJANČIŲ LAIVŲ ŽVEJYBOS PASTANGA1. Šiame priede nustatytos sąlygos nuo 2005 m. sausio 1 iki gruodžio 31 d. taikomos Šiaurės jūroje ir Skagerako sąsiauryje priedugnio tralu, vilktiniu tinklu arba panašiais velkamaisiais žvejybos įrankiais, kurių tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis yra mažesnis nei 16 mm, žvejojantiems Bendrijos žvejybos laivams.2. Šiame priede nebuvimo uoste diena – tai:a) 24 valandų laikotarpis nuo kalendorinės dienos 00.00 valandų iki tos pačios kalendorinės dienos 24.00 valandos arba bet koks to laikotarpio tarpsnis, arbab) bet koks EB laivo žurnale užregistruotas nepertraukiamasis 24 valandų laikotarpis nuo išvykimo iš bet kokio uosto dienos ir laiko bei atvykimo į bet kokį uostą dienos ir laiko ar bet koks visų pirmiau minėtų laikotarpių tarpsnis.3. Kiekviena valstybė narė ne vėliau nei 2005 m. kovo 1 d. parengia duomenų bazę, kurioje pateikiama toliau nustatyta informacija apie Šiaurės jūrą ir Skagerako sąsiaurį, 2001 m., 2002 m. ir 2003 m. bei visus su jos vėliava plaukiojančius arba Bendrijoje registruotus laivus, žvejojančius priedugnio tralu, vilktiniu tinklu arba panašiais velkamaisiais žvejybos įrankiais, kurių tinklo akies kraštinės ilgis yra mažesnis nei 16 mm:a) laivo pavadinimas ir registravimo numeris;b) įmontuota laivo variklio galia (kilovatais), išmatuota pagal Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2930/86 5 straipsnį;c) nebuvimo uoste dienų skaičius, kai žvejojama priedugnio tralu, vilktiniu tinklu arba panašiais velkamaisiais žvejybos įrankiais, kurių tinklo akies kraštinės ilgis yra mažesnis nei 16 mm:d) kilovatų dienos, t.y. nebuvimo uoste dienų ir laive įmontuotos variklio galios (kilovatais) sandauga.4 Šiuos kiekius apskaičiuoja kiekviena valstybė narė:a) bendrą kiekvienų metų kilovatų dienų skaičių, t.y. 3 dalies d punkte apskaičiuotų kilovatų dienų sumą; --b) kilovatų dienų vidurkį 2002 m. – 2004 m.5. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad su jos vėliava plaukiojančių arba Bendrijoje registruotų laivų kilovatų dienų skaičius 2005 m. neviršytų 40 % pagal 4 punkto a papunktį 2004 m. apskaičiuoto skaičiaus.6. Komisija didžiausią 5 punkte nurodytą kilovatų dienų skaičių persvarsto kiek galima anksčiau, tačiau ne vėliau nei 2005 m. birželio 15 d., pagal toliau pateikiamas taisykles ir atsižvelgdama į Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (STECF) rekomendaciją dėl Šiaurės jūros smiltinių ungurių klasės dydžio 2004 m.:a) jeigu STECF nustato, kad Šiaurės jūros smiltinių ungurių klasę 2004 m. sudarys 500 000 milijonų 0 amžiaus grupės individų, likusiai 2005 m. daliai netaikomi jokie kilovatų dienų apribojimai;b) jeigu STECF nustato, kad Šiaurės jūros smiltinių ungurių klasę 2004 m. sudarys 300 000 – 500 000 milijonų 0 amžiaus grupės individų, kilovatų dienų skaičius neturi būti didesnis nei 4 punkto a papunktyje apskaičiuotas 2003 m lygis;c) jeigu STECF nustato, kad Šiaurės jūros smiltinių ungurių klasę 2004 m. sudarys mažiau nei 300 000 milijonų 0 amžiaus grupės individų, likusią 2004 m. dalį draudžiama žvejoti priedugnio tralu, vilktiniu tinklu arba panašiais velkamaisiais žvejybos įrankiais, kurių tinklo akies kraštinės ilgis yra mažesnis nei 16 mm. Tačiau leidžiama vykdyti ribotą žvejybą, kad būtų kontroliuojami smiltinių ungurių ištekliai Šiaurės jūroje ir Skagerako sąsiauryje bei stebimas žvejybos nutraukimo poveikis. Šiam tikslui atitinkamos valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija, parengia žvejybos monitoringo planą.VI PRIEDASI DALISTrečiosios šalies vandenyse žvejojantiemsBendrijos laivams išduotų licencijų ir žvejybosleidimų kiekybiniai apribojimai+++++ TABLE +++++II DALISBendrijos vandenyse žvejojantiemstrečiosios šalies laivams išduotų licencijų iržvejybos leidimų kiekybiniai apribojimai+++++ TABLE +++++III DALISDeklaracija pagal 15 straipsnio 2 dalį+++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++VII PRIEDASDALIS ILaivo žurnale įrašoma informacijaNuo Bendrijos valstybių narių krantų žvejojant 200 jūrmylių zonoje, kurioje galioja Bendrijos žvejybos taisyklės, po kiekvieno toliau nurodyto įvykio laivo žurnale nedelsiant turi būti įrašoma:Po kiekvienos žvejybos operacijos:1.1. kiekvienos sužvejotos rūšies žuvų kiekis (nurodomi gyvojo svorio kilogramai);1.2. žvejybos operacijos diena ir laikas;1.3. geografinė sugavimo vieta;1.4. naudotas žvejybos metodas.Po kiekvieno perkrovimo į laivą arba iš laivo:2.1. įrašas „pakrauta iš“ arba „perkrauta į “;2.2. kiekvienos perkrautos rūšies kiekis (nurodomi gyvojo svorio kilogramai);2.3. laivo, į kurį buvo perkrauta arba iš kurio buvo perkrauta, pavadinimas, išorinės identifikavimo raidės ir skaičiai;2.4. menkių perkrauti neleidžiama.Po kiekvieno iškrovimo Bendrijos uoste:3.1. uosto pavadinimas;3.2. kiekvienos iškrautos rūšies kiekis (nurodomi gyvojo svorio kilogramai);Po kiekvieno informacijos perdavimo Europos Bendrijų Komisijai:4.1. perdavimo diena ir laikas;4.2. pranešimo tipas: IN, OUT, ICES, WKL arba 2 WKL;4.3. jei tai radijo pranešimas - radijo stoties pavadinimas.II DALIS[pic]VIII PRIEDAS KOMISIJAI PERDUODAMOS INFORMACIJOS TURINYS IR JOS PERDAVIMO PRIEMONĖSEuropos Bendrijų Komisijai perduotina informacija ir jos perdavimo tvarkaraštis yra tokie:1.1. Kiekvieną kartą, kai laivas įplaukia į Bendrijos valstybių narių 200 jūrmylių zoną nuo tų valstybių pakrančių, kurioje galioja Bendrijos žvejybos taisyklės:a) 1.5 punkte nurodyta informacija;b) kiekvienos rūšies kiekis laivo triume (nurodoma kilogramais);c) ICES kvadratas, kuriame kapitonas ketina pradėti žvejoti, ir žvejybos pradžios diena.Jeigu tam tikrą dieną vykdant žvejybos operacijas į 1.1 punkte nurodytas zonas tenka įplaukti daugiau nei kartą, pirmą kartą įplaukus į tas zonas užtenka perduoti vieną pranešimą.1.2. Kiekvieną kartą, kai laivas išplaukia iš 1.1 punkte nurodytos zonos:a) 1.5 punkte nurodyta informacija;b) kiekvienos rūšies kiekis laivo triume (nurodomi gyvojo svorio kilogramai);c) nuo ankstesnio perdavimo sugautos kiekvienos rūšies kiekis (nurodomi gyvojo svorio kilogramai);d) ICES kvadratas, kuriame įvykdytas sugavimas;e) kiekvienos rūšies kiekis (nurodomi gyvojo svorio kilogramai), kuris nuo laivo įplaukimo į zoną buvo perkrautas į kitus laivus ar buvo perkrautas iš kitų laivų bei laivo, į kurį sužvejotas kiekis buvo perkrautas, identifikavimo informacija;f) Bendrijos uoste nuo laivo įplaukimo į zoną iškrautas kiekvienos rūšies kiekis (nurodomi gyvojo svorio kilogramai).Jeigu tam tikrą dieną vykdant žvejybos operacijas į 1.1 punkte nurodytas zonas tenka įplaukti daugiau nei kartą, pirmą kartą įplaukus į tas zonas užtenka perduoti vieną pranešimą.1.3. Kas trečią dieną, pradedant trečiąja diena nuo laivo pirmojo įplaukimo į 1.1 punkte nurodytas zonas, jeigu žvejojamos silkės ir skumbrės, ir kas savaitę, pradedant septintąja diena nuo laivo pirmojo įplaukimo į 1.1 punkte nurodytas zonas, jeigu žvejojamos visos rūšys, išskyrus Atlanto silkes ir skumbres:a) 1.5 punkte nurodyta informacija;b) nuo ankstesnio perdavimo sugautos kiekvienos rūšies kiekis (nurodomi gyvojo svorio kilogramai);c) ICES kvadratas, kuriame įvykdytas sugavimas;1.4. Kiekvieną kartą, kai laivas plaukia iš vieno ICES kvadrato į kitą:a) 1.5 punkte nurodyta informacija;b) nuo ankstesnio perdavimo sugautos kiekvienos rūšies kiekis (nurodomi gyvojo svorio kilogramai);c) ICES kvadratas, kuriame įvykdytas sugavimas;1.5. a) Laivo pavadinimas, radijo šaukinys, išorinės laivo identifikavimo raidės ir skaičiai bei kapitono pavardė;b) licencijos numeris, jeigu laivui ji buvo išduota;c) atitinkamo reiso metu perduodamo pranešimo eilės numeris;d) pranešimo tipo identifikavimas;e) data, laikas ir geografinė laivo buvimo vieta.2.1. 1 punkte išdėstyta informacija Europos Bendrijų Komisijai į Briuselį perduodama (teleksas 24189 FISEU-B) viena iš toliau 3 punkte išvardytų radijo stočių ir tos informacijos forma turi atitikti nurodytąją 4 punkte.2.2. Jeigu dėl force majeure aplinkybių laivas pranešimo perduoti negali, tą pranešimą jo vardu gali perduoti kitas laivas.3. Radijo stoties pavadinimas Radijo stoties šaukinys+++++ TABLE +++++4. Pranešimų forma1 punkte nurodytoje informacijoje turi būti pateikti tokie duomenys, išdėstyti šia tvarka:- laivo pavadinimas;- radijo šaukinys;- išorinio identifikavimo raidės ir skaičiai;- atitinkamo reiso metu pasiųsto pranešimo eilės numeris;- pranešimo tipo nurodymas pagal toliau pateiktą kodą:-  pranešimas įplaukiant į vieną iš 1.1 punkte nurodytų zonų: „IN“,-  pranešimas išplaukiant iš vienos 1.1 punkte nurodytų zonų: „OUT“,-  pranešimas, kai laivas plaukia iš vieno ICES kvadrato į kitą: „ICES“;-  savaitinis pranešimas: „WKL“,-  kas trečią dieną perduodamas pranešimas: „2 WKL“,-  data, laikas ir geografinė laivo buvimo vieta;-  ICES kvadratai/subzonos, kuriuose ketinama pradėti žvejybą;-  numatoma žvejybos pradžios data;-  kiekvienos žuvų rūšies kiekis (nurodomi gyvojo svorio kilogramai) laivo triume, naudojant 5 punkte pateiktą kodą;-  nuo pirmesnio pranešimo perdavimo sužvejotas kiekvienos žuvų rūšies kiekis (nurodomi gyvojo svorio kilogramai), naudojant 5 punkte pateiktą kodą;-  ICES kvadratai/parajoniai, kuriuose įvykdytas sugavimas;-  nuo ankstesnio pranešimo perdavimo kiekvienos rūšies kiekis (nurodomi gyvojo svorio kilogramai), perkrautas į kitus laivus arba iš jų pakrautas į laivą;-  laivo, į kurį buvo perkrautas sugavimas arba iš kurio jis buvo iškrautas, pavadinimas ir radijo šaukinys;-  Bendrijos uoste nuo pirmesnio pranešimo perdavimo iškrautas kiekvienos rūšies kiekis (nurodomi gyvojo svorio kilogramai);-  kapitono pavardė.5. Pirmiau pateiktame 1.4 punkte minėtas kodas, kuris turi būti naudojamas laive laikomoms žuvų rūšims nurodyti:+++++ TABLE +++++PRIEDAS IX Žuvų rūšių sąrašas+++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++* Pagal STACRES 1970 m. metiniame susirinkime priimtą rekomendaciją (ICNAF Raudonoji knyga, I dalis, p. 67) pateikiant statistinę ataskaitą Urophycis genties Jūrų lydekos nurodomos taip: a) teikiant ataskaitą apie jūrų lydekas iš 1, 2 ir 3 subzonų bei 4R, S, T ir V kvadratų, ji nurodoma kaip baltoji jūrų vėgėlė, Urophycis tenuis ; b) ūdiniais žvejybos įrankiais sužvejota jūrų lydeka arba bet kokia kita didesnė nei 55 cm standartinio dydžio šios genties jūrų lydeka, nepaisant jos žvejybos būdos, iš 4W, X kvadratų ir 5 subzonos bei 6 statistinio rajono nurodoma kaip baltoji jūrų vėgėlė, Urophycis tenuis ; c) išskyrus b punkto nuostatas, 4W, X kvadratuose ir 5 subzonoje bei 6 statistiniame rajone sužvejotos kitos Urophycis genties jūrų lydekos nurodomos kaip rausvosios siūlapelekės vėgėlės, Urophycis chuss ..X PRIEDAS Viršutiniame tralo maišo panelyje leidžiami pritvirtinti užmovai1. ICNAF tipo viršutinio tralo maišo panelio užmovasApsaugantis nuo apgadinimo arba sumažinantis apgadinimą prie viršutinės tralo maišo dalies tvirtinamas ICNAF tipo viršutinio tralo maišo panelio užmovas – tai stačiakampio formos tinklinio audeklo gabalas, atitinkantis šiuos reikalavimus:a) tinklinio audeklo gabalo akies kraštinės ilgis negali būti mažesnis nei tralo maišui nustatytasis 10 straipsnyje;b) prie tralo maišo galima tvirtinti tik tinklinio audeklo gabalo priekinį ir abu šoninius kraštus, ir tas gabalas turi būti pritvirtinamas taip, kad už užveržtinio stropo būtų ne daugiau kaip keturios to gabalo akys ir kad jis baigtųsi ne arčiau kaip per keturias akis iki tralo maišo raiščio akies; jeigu užveržtinis stropas nenaudojamas, tinklinio audeklo gabalas neturi dengti daugiau nei trečdalį tralo maišo, jeigu matuojama ne mažiau nei už keturių akių nuo tralo maišo raiščio akies;c) tinklinio audeklo gabalo plotis turi būti toks, kad jame būtų bent pusantro karto daugiau akių už toje tralo maišo dalyje, kurią jis dengia, esantį tinklo akių skaičių, jeigu ir tinklinio audeklo gabalo, ir tralo maišo plotis buvo matuojami statmenai išilginei tralo maišo ašiai.+++++ TABLE +++++2. Sudėtinis užleistinis tinklinio audeklo gabalų viršutinio tralo maišo panelio užmovasTinklinio audeklo gabalai, kurių visose dalyse esančių akių dydis, nepaisant, ar tinklinis audeklas šlapias, ar sausas, yra ne mažesnis už to tinklo, prie kurio tie gabalai tvirtinami, akių dydį, jeigu:i) kiekvienas tinklinio audeklo gabalas:a) tik priekiniu kraštu tvirtinamas skersai tralo maišo, stačiu kampu išilginei tralo maišo ašiai;b) gabalo plotis yra bent toks pat kaip ir tralo maišo (tas plotis matuojamas gabalo tvirtinimo prie tralo maišo vietoje stačiu kampu išilginei tralo maišo ašiai); irc) jis ne ilgesnis nei 10 akių.ii) visų tokiu būdu pritvirtintų tinklinio audeklo gabalų ilgis nėra didesnis nei du trečdaliai tralo maišo ilgio.+++++ TABLE +++++LENKIŠKAS TRALO MAIŠO VIRŠUTINIO PANELIO UŽMOVAS3. Didelių akių (modifikuotas, lenkiško tipo) viršutinio tralo maišo panelio užmovasPritvirtintas prie viršutinės galinės tralo maišo dalies ir dengiantis visą viršutinę tralo maišo dalį arba bet kokią tralo maišo viršaus dalį stačiakampio formos tokios pat kaip ir tralo maišo tinklinio audeklo arba viengijo, storo špagato bemazgės tinklinio audeklo gabalas, kurio visų dalių akių kraštinės ilgis du kartus viršija tralo maišo tinklo akių kraštinės ilgį, jeigu matuojamas šlapio tinklinio audeklo gabalo akių dydis, ir kurio priekinis, šoniniai ir galinis kraštai prie tralo maišo tvirtinami taip, kad kiekviena to tinklinio audeklo gabalo akis visiškai sutaptų su keturiomis tralo maišo akimis.XI PRIEDASMinimalus žuvų dydis*+++++ TABLE +++++* Žuvies dydis, jei tai menkė – žuvies, įgaubtu ar visiškai skeltu uodegos peleku, ilgis; kitų žuvų rūšių dydis – tai visos žuvies ilgis.** Mažiausias ilgis taikomas žaliai sūdytai žuviai.XII PRIEDAS Sugavimo registravimas (įrašai laivo žurnale)ĮRAŠAI ŽVEJYBOS ŽURNALEInformacinis įrašas Standartinis kodasLaivo pavadinimas 01Laivo valstybė 02Laivas registravimo numeris 03Registracijos uostas 04Naudojamų žvejybos įrankių tipai (skirtingiems žvejybos įrankiųtipams skiriamas atskiras įrašas)os įrankių tipai) 10Žvejybos įrankių tipasData - diena 20- mėnuo 21- metai 22Buvimo vieta - platuma 31- ilgumas 32- statistinis rajonas 33*1 Žvejybos operacijų skaičius per 24 valandų laikotarpį 40*1 Valandų, kurias buvo žvejota žvejybos įrankiais per 24 valandųlaikotarpį, skaičius 41Žuvų rūšių pavadinimai (II priedas)Kasdieninis kiekvienos žuvies rūšies sugavimas (suapvalintomis gyvojo svoriotonomis) 50Kasdieninis kiekvienos žuvies rūšies sugavimas, skirtas maistui 61Kasdieninis kiekvienos žuvies rūšies sugavimas, skirtas žuvų miltams gaminti 62Kasdien į jūrą išmetamas kiekvieno žuvies rūšies kiekis 63Perkrovimo vieta(-os) 70Perkrovimo data(-os) 71Kapitono parašas 80Nurodymai : *1 Jeigu tuo pačiu 24 valandų laikotarpiu naudojami dviejų arba daugiau tipų žvejybos įrankiai, skirtingiems tipams skiriami atskiri įrašai.Žvejybos įrankių kodai+++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++1 / Žvejybos agentūros dugninius bortinius ar laivagalio tralus ir įvairiagylius bortinius arba laivagalio tralus atitinkamai gali žymėti atitinkamai OTB - 1 ir OTB – 2 bei OTM - 1 ir OTM.2 / Įskaitant traukiamąsias ūdas kalmarams gaudyti.3 / LDV kodu žymimi pateikiami ankstesni duomenys apie iš plokščiadugnės valties valdomais ūdiniais žvejybos įrankiais sužvejotus kiekius.4/ Ši antraštė apima: rankinius ir laimikiui iš tinklo perkrauti naudojamus tinklus, varomosios žvejybos tinklus, gaudymą paprastais rankiniais įrankiais su nardymo įranga ar be jos, nuodus, sprogmenis, išmokytus gyvūnus, gaudymą elektra..Žvejybos laivų kodaiA. Pagrindiniai laivo tipai+++++ TABLE +++++NEI = kitur neidentifikuotasB. Pagrindinė laivo veikla+++++ TABLE +++++XIII PRIEDAS NAFO rajonas+++++ TABLE +++++XIV PRIEDAS Specializuotos žvejybos draudimas CCAMLR rajone+++++ TABLE +++++XV PRIEDAS Sugavimo ir priegaudos apribojimai 2004/05 m. vykdant naują ir bandomąją žvejybą CCAMLR rajone+++++ TABLE +++++(1) Žuvų rūšių, kurios mažame tiriamajame plote (SSRU) sužvejojamos kaip priegauda, sugavimo apribojimo taisyklės, taikomos atsižvelgiant į bendrą priegaudos apribojimą subzonoje:– rajožuvės: 5 % Dissostichus spp . sugavimo apribojimo arba 50 tonų (taikomas didesnis skaičius).– Macrourus spp .: 16 % Dissostichus spp . sugavimo apribojimo;– Kitos žuvų rūšys: 20 tonų mažame tiriamajame plote (SSRU).1 [1] 2004 m. vasario 26 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 423/2004, nustatantis menkės išteklių atkūrimo priemones.[2] 2004 m. kovo 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 811/2004, nustatantis šiaurinių Europinės jūrų lydekos išteklių atkūrimo priemones.[3] 1998 m. birželio 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1434/98, nustatantis Atlanto silkės iškrovimo sąlygas pramoninėms reikmėms, išskyrus maistui.[4] OL L 358, 2002 12 31, p. 59.[5] OL L 70, 2004 3 9, p. 8.[6] OL L 150, 2004 4 30, p. 1.[7] OL C […] […], p. […][8] OL L 115, 1996 5 9, p. 3.[9] OL L 226, 1980 8 29, p. 48.[10] OL L 226, 1980 8 29, p. 12.[11] OL L 29, 1985 2 1, p. 9.[12] OL L 161,1993 7 2, p. 1.[13] OL L 191, 1998 7 7, p. 10.[14] OL L 132, 1987 5 21, p. 9.[15] OL L 276, 1983 10 10, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1965/2001 (OL L 268, 200 10 9, p. 23).[16] OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1954/2003 (OL L 289, 2003 11 7, p. 1).[17] OL L 289, 2003 11 7, p. 1.[18] OL L 171, 1994 7 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 813/2004 (OL L 150, 2004 4 30, p. 32).[19] OL L 171, 1994 7 6, p. 7.[20] OL L 97, 2004 4 1, p. 16.[21] OL L 9, 1998 1 15, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 812/2004 (OL L 150, 2004 4 30, p. 12).[22] OL L 125, 1998 4 27, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 602/2004 (OL L 97, 2004 4 1, p. 30).[23] OL L 70, 2004 3 9, p. 8.[24] OL L 333, 2003 12 20, p. 17.[25] OL L 274, 1986 9 28, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 3259/94 (OL L 339, 1994 12 29, p. 11).[26] OL L 137, 2001 5 19, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 831/2004 (OL L 127, 2004 4 29, p. 33.[27] OL L 70, 2004 39, p. 8[28] OL L 365, 1991 12 31, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).[29] OL L 270, 1995 11 13, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003.[30] OL L 186, 1993 7 28, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr 1882/2003.[31] OL L 5, 2004 1 9., p. 25-35.[32] OL L 388, 1992 12 31, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 3318/94 (OL L 350, 1994 12 31,p. 15).[33] OL L 145, 1977 6 13, p. 1.[34] OL L 041, 2002 2 13, p. 1.[35] Šis paskirstymas taikomas žvejybos gaubiamaisiais tinklais ir tralinės žvejybos rajonams.[36] Turi būti pasirinkta iš 11 licencijų, skirtų skumbrės žvejybos gaubiamaisiais tinklais rajonų į pietus pietus nuo 62°00' šiaurės platumos.[37] Suderinus 1999 m. protokolą, menkės ir juodadėmės menkės specializuotos žvejybos skaičiai yra įtaukti į “Visų rūšių tralinė žvejyba ne didesniais nei 180 pėdų laivais zonoje, esančioje 12 ir 21 mylių atstumu nuo Farerų salų bazinės linijos“ skaičius.[38] Šie skaitmenys nurodo didžiausią laivų, bet kada galinčių būti rajone, skaičių.[39] Šie skaitmenys įtraukti į „Tralinė žvejyba didesniu atstumu nei 21 mylia nuo bazinės Farerų salų linijos“ skaičius.[40] Taikoma laivams, plaukiojanties su Latvijos vėliava.[41] Kol bus baigtos žvejybos konsultacijos su Norvegija 2005 m.[42] Taikoma tik Latvijos zonai EB vandenyse.[43] Licencijos Prancūzijos Gajanos departamento vandenyse žvejoti krevetes išduodamos atsižvelgiant į atitinkamos trečiosios šalies institucijų pateiktą žvejybos planą, kurį yra patvirtinusi Komisija. Kiekvienos iš tų licencijų galiojimo trukmė negali būti ilgesnė nei žvejybos laikotarpis, nustatytas žvejybos plane, į kurį atsižvelgiant buvo išduota licencija.[44] Dienų skaičius jūroje per metus negali būti didesnis nei 200.[45] Turi būti sužvejota tik ilgosiomis ūdomis arba gaudyklėmis (rifų ešerius) arba ilgosiomis ūdomis ar tinklais, kurių akies kraštinės ilgis ne mažesnis nei 100 mm, ne mažesniame nei 30 m gylyje (rykliai). Kad būtų išduotos tos licencijos, turi būti pateikiama įrodymų, jog licencijos prašantis laivo savininkas turi sudaręs galiojančią sutartį su Prancūzijos Gajanos departamente įsisteigusia perdirbimo įmone ir jog joje yra numatytas įpareigojimas bent 75 % viso rifų ešerių arba 50 % viso ryklių sugavimo iš atitinkamo laivo iškrauti tame departamente, kad rifų ešerius ir ryklius būtų galima perdirbti tos įmonės gamykloje.Pirmiau minėtą sutartį turi patvirtinti Prancūzijos institucijos, kurios užtikrina, kad ji atitinka tikrąjį sutartį sudariusios įmonės perdirbimo pajėgumą ir Gajanos ekonomikos plėtros tikslus. Tinkamai patvirtintos sutarties kopija pridedama prie prašymo išduoti licenciją.Jeigu atsisakoma suteikti pirmiau minėtą patvirtinimą, Prancūzijos institucijos praneša apie tą atsisakymą ir atitinkamai šaliai bei Komisijai nurodo atsisakymo priežastį.[46] Dienų skaičius jūroje per metus neturi būti didesnis nei pm.[47] Dienų skaičius jūroje per metus neturi būti didesnis nei 350.[48] Turi būti sužvejota tik ilgosiomis ūdomis.9Kol bus baigtos žvejybos konsultacijos su Norvegija 2005 m.[49] Kopiją pasilieka kapitonas, kitą – kontroliuojantis pareigūnas, o trečia kopija nusiunčiama Europos Komisijai.½ 49 ½Ne daugiau nei 50 nesutrauktų akiųRombinių akių panelis105 mm viduje 49 ½ akių plotisdAN1 tralo maišo raiščio akių juosta½ 49 ½[pic]50½ 49 ½(29 ½ akių plotis 3,54 met.105 mm viduje 16 ½ akių pločio105 mm viduje 3 ½ akių plotis½ 49 ½Ne daugiau nei 50 nesutrauktų akiųANSumezgimo vieta: 2 rombinės akys/1 kraštinė kvadrato formos panelyjesquare panel1 bar in square panelSumezgimo vieta: 1 kraštinė kvadrato formos panelyje2 rombinės akysAN1 tralo maišo raiščio akių juosta25 kraštinės25 kraštinės[pic]Sumezgimo vieta: 2 rombinės akys/viena kraštinė kvadrato formos panelyje2 mazgai, kvadrato formos akių panelį jungiantys ne daugiau kaip su penkiomis abiejose kvadrato formos akių panelio pusėje esančiomis nesutrauktomis rombinėmis akimisANSumezgimo vieta: 1 kraštinė kvadrato formos panelyje/ 2 rombinės akys105 mm viduje 3 ½ akių plotis(29 ½ akių plotis 3,54 metNe daugiau nei 50 nesutrauktų akių½ 49 ½19 kraštinių19 kraštinių50½ 49 ½105 mm viduje 16 ½ akių plotis1 tralo maišo raiščio akių juosta5555