|

52010PC0453

Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (paraiška „EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción“)  /* COM/2010/0453 final */

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.9.2KOM(2010) 453 galutinisPasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMASdėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (paraiška „EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción“)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo[1] 28 punkte numatyta galimybė panaudoti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (toliau – EGF) lėšas, laikantis viršutinės metinės 500 mln. EUR ribos ir viršijant atitinkamų finansinės programos išlaidų kategorijų ribas.EGF finansinei paramai gauti taikomos taisyklės nustatytos 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiančiame Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą[2].2010 m. sausio 29 d. Ispanija pateikė paraišką „EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción“ dėl EGF finansinės paramos po to, kai 23 įmonėse, kurios vykdo veiklą NACE 2 red. 29 skyriaus (variklinių transporto priemonių, priekabų ir puspriekabių gamyba)[3] sektoriuje NUTS II Katalonijos regione (ES51) Ispanijoje, buvo atleisti darbuotojai.Nuodugniai išnagrinėjusi šią paraišką Komisija, laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnio, padarė išvadą, kad šiame reglamente nustatytos sąlygos finansinei paramai gauti yra įvykdytos.PARAIŠKOS SANTRAUKA IR ANALIZĖPagrindiniai duomenys |EGF nuorodos Nr. | EGF/2010/002 |Valstybė narė | Ispanija |2 straipsnis | b) |Susijusios įmonės | 23 |NUTS II regionas | Katalonija (ES51) |NACE 2 red. skyrius | 29 (variklinių transporto priemonių, priekabų ir puspriekabių gamyba) |Ataskaitinis laikotarpis | 2009 02 23–2009 11 22 |Individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų teikimo pradžia | 2009 12 01 |Paraiškos data | 2010 01 29 |Atleistų darbuotojų skaičius ataskaitiniu laikotarpiu | 2 330 |Remtinų atleistų darbuotojų skaičius | 1 429 |Individualiems poreikiams pritaikytoms paslaugoms skirta suma, EUR | 4 066 420 |EGF paramai įgyvendinti skirtos lėšos[4], EUR | 168 864 |EGF paramai įgyvendinti skirtos lėšos, proc. | 3,98 |Visa suma, EUR | 4 235 284 |EGF parama, EUR (65 proc.) | 2 752 935 |1.  Paraiška Komisijai pateikta 2010 m. sausio 29 d., o papildomos informacijos pateikta iki 2010 m. balandžio 26 d.2.  Paraiška atitinka Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 2 straipsnio b punkte nustatytas EGF lėšų panaudojimo sąlygas ir buvo pateikta per to reglamento 5 straipsnyje nurodytą dešimties savaičių terminą.Darbuotojų atleidimo sąsaja su esminiais pasaulio prekybos sistemos struktūriniais pokyčiais dėl globalizacijos ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės3.  Siekdama įrodyti darbuotojų atleidimo ir pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės sąsają, Ispanija teigia, kad dėl ekonomikos krizės visame pasaulyje automobilių sektorius patiria itin didelį spaudimą. Komisija pripažino, kad ekonomikos nuosmukį sukėlusi finansų krizė ypač skaudžiai paveikė automobilių pramonę[5], kadangi Europoje maždaug 60–80 proc. (priklauso nuo valstybės narės) naujų automobilių perkama gavus kreditą. 2009 m. antruoju ketvirčiu, po 12 mėnesių trukusio gamybos nuosmukio, transporto priemonių Europos Sąjungoje iš viso pagaminta 39,5 proc. mažiau nei prieš metus. Šis nuosmukis smarkiai paveikė visus pagrindinius automobilių gamintojus Europoje[6].4.  Pasaulinė finansų ir ekonomikos krizė turėjo didelės įtakos transporto priemonių paklausai Ispanijoje ir jos eksporto rinkoms. 2008 m., palyginti su 2007 m., dėl griežtų kreditavimo sąlygų, labai mažo vartotojų pasitikėjimo ir mažėjančios vartotojų perkamosios galios naujų automobilių registracija Ispanijoje sumažėjo 28 proc. Be to, dėl pasaulinio krizės pobūdžio Ispanijoje pagamintų transporto priemonių pardavimas užsienyje sumažėjo 9,6 proc. Kadangi 85 proc. Ispanijos automobilių sektoriaus produkcijos eksportuojama (daugiausia į ES valstybes nares), šis eksporto ir vidaus paklausos sumažėjimas padarė didelį neigiamą poveikį užimtumui šiame sektoriuje.5.  Iš Ispanijos pateiktos informacijos matyti, kaip kito atleidimų skaičius Katalonijos automobilių sektoriuje pastaruosius ketverius metus (kiekvieni metai lyginami su praėjusiais):2006 | 2007 | 2008 | 2009 |-7,59 proc. | -5,49 proc. | 42,25 proc. | 157,21 proc. |Duomenys apie atleistų darbuotojų skaičių ir 2 straipsnio b punkto kriterijų laikymasis6.  Šią paraišką Ispanija pateikė laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 2 straipsnio b punkte nustatytų intervencijos kriterijų, pagal kuriuos reikalaujama, kad per devynių mėnesių laikotarpį valstybės narės įmonėse, vykdančiose veiklą tame pačiame NACE 2 red. skyriaus sektoriuje viename regione arba dviejuose gretimuose regionuose pagal NUTS II lygmenį, būtų atleista bent 500 darbuotojų.7.  Paraiškoje nurodoma, kad per ataskaitinį devynių mėnesių laikotarpį nuo 2009 m. vasario 23 d. iki 2009 m. lapkričio 22 d. 23 įmonėse, kurios vykdo veiklą tame pačiame NACE 2 red. skyriaus sektoriuje ir yra įsikūrusios viename NUTS II Katalonijos regione (ES51), atleista 2 330 darbuotojų. Atleistų darbuotojų skaičius apskaičiuotas pagal Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 2 straipsnio antros pastraipos antrą įtrauką. Iš visų 2 330 atleistų darbuotojų parama numatyta 1 429 asmenims.Paaiškinimas apie nenumatytą šio darbuotojų atleidimo pobūdį8.  Ispanijos valdžios institucijos teigia, kad, nors automobilių sektorius patyrė sunkumų ir prieš krizę (ypač dėl gamybos perkėlimo), šis sektorius Katalonijoje išliko stabilus iki 2008 m. pradžios. Nuo tada pramonė pajuto finansų ir ekonomikos krizės poveikį – transporto priemonių paklausa Ispanijoje ir visame pasaulyje staigiai sumažėjo. Įmonės ar vyriausybės negalėjo numatyti šio paklausos mažėjimo, kurio mastas ir greitis neturi precedento.Darbuotojus atleidžiančios įmonės ir remtini darbuotojai9.  Paraiškoje nurodoma, kad šiose 23 įmonėse atleista 2 330 darbuotojų:Įmonės ir atleistų darbuotojų skaičius |Ac de Mecaniques Joan, SL | 14 | Industrias del Molde y Derivados, SA | 14 |Castellón, SA | 59 | Manufactura Moderna de Metales, SA | 74 |Catalana de Material Auxiliar de la Construccion SA (CAMAC) | 15 | Nissan Motor Ibérica, SA | 901 |Construcciones Mecanicas Ceman, SA | 8 | Peguform Module Div. Iberica Front Ends, SLU | 21 |Decolletatge Farrés, SA | 10 | Poliester Nautic | 24 |Esteban Ikeda, SA | 263 | Poliester So Ma, SL | 15 |Fabricación Componen. Motocicletas, SA | 17 | Prensas y Montajes Industriales, SA | 55 |Febersa Industrial, Sa | 38 | Solfer Componenti España, SL | 17 |Federal Mogul Friction Products, SAU | 24 | Talleres Lape, SL | 10 |Flexngate España. SA | 213 | Utymat, SA | 142 |Frape Behr, SA | 234 | Y-Tec Europa, SA | 93 |Industrial Carrocera Arbuciense SA (INDCAR) | 69 |Iš viso įmonių: 23 | Iš viso atleistų darbuotojų: 2 330 |10.  Parama numatyta visiems atleistiems darbuotojams, išskyrus 901 buvusį Nissan darbuotoją (t. y. 1 429 atleistiems darbuotojams iš visų 2 330). Nissan darbuotojams nebus teikiama EGF parama, kadangi jie naudojasi savo įmonės socialinio plano priemonėmis.11.  Remtinų darbuotojų pasiskirstymasKategorija | Skaičius | Procentinė dalis |Vyrai | 1 060 | 74,18 |Moterys | 369 | 25,82 |ES piliečiai | 1 394 | 97,55 |Ne ES piliečiai | 35 | 2,45 |15–24 metų | 27 | 1,89 |25–54 metų | 1 050 | 73,48 |55–64 metų | 351 | 24,56 |Vyresni nei 65 metų | 1 | 0,07 |12.  Penki iš remtinų darbuotojų – neįgalūs.13.  Darbuotojų pasiskirstymas pagal profesines kategorijas[7]Kategorija | Skaičius | Procentinė dalis |Vadovai | 22 | 1,54 |Specialistai | 41 | 2,87 |Technikai ir jaunesnieji specialistai | 180 | 12,60 |Įstaigų tarnautojai | 130 | 9,10 |Paslaugų sektoriaus darbuotojai | 1 | 0,07 |Kvalifikuoti darbininkai ir amatininkai | 135 | 9,45 |Įrenginių ir mašinų operatoriai | 463 | 32,40 |Nekvalifikuoti darbininkai | 457 | 31,98 |14.  Darbuotojų pasiskirstymas pagal išsilavinimo lygį[8]Išsilavinimo lygis | Skaičius | Procentinė dalis |Pagrindinis išsilavinimas | 591 | 41,36 |Vidurinis išsilavinimas | 338 | 23,65 |Aukštojo mokslo laipsnio nesuteikiantis mokymas baigus vidurinę mokyklą | 93 | 6,51 |Aukštasis išsilavinimas | 71 | 4,97 |Neišsilavinę arba mokyklos nebaigę asmenys | 336 | 23,51 |15.  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 7 straipsnį Ispanija patvirtino, kad įvairiuose EGF įgyvendinimo etapuose, ypač suteikiant teisę gauti EGF paramą, taikė ir toliau taikys moterų ir vyrų lygybės bei nediskriminavimo principus.Susijusios teritorijos ir jos valdžios institucijų ir suinteresuotųjų šalių aprašymas16.  Teritorija, kurioje buvo atleisti darbuotojai, yra NUTS II Katalonijos regione ir apima Barselonos metropolį, t. y. Barselonos miestą ir aplinkinius vidutinio dydžio miestus, kurie kartu sudaro policentrinę metropolio zoną.17.  Katalonijos verslo modelis pasižymi labai mažomis įmonėmis (devyniose iš dešimt įmonių dirba mažiau nei dešimt darbuotojų); prie jų prisideda įmonės, įdarbinančios daugiau nei 250 darbuotojų ir sukuriančios 30 proc. visų darbo vietų. Paslaugų sektoriuje dirba 69 proc., pramonėje – 19 proc., o pirminiame sektoriuje – 12 proc. visų dirbančių asmenų. Užimtumas automobilių sektoriuje sudaro 3 proc. viso užimtumo Katalonijos pramonėje.18.  Pagrindinės suinteresuotosios šalys yra Generalitat de Cataluña-Departament de Treball (Katalonijos autonominės vyriausybės užimtumo departamentas) ir socialiniai partneriai, kurie sudaro Servei de Ocupació de Catalunya (Katalonijos darbo biržos) valdybą: profesinės sąjungos ( Comisión Obrera Nacional de Cataluña ir Unión General de Trabajadores) , dvi darbdavių organizacijos (Foment del Treball ir PIMEC[9]) ir dvi Katalonijos savivaldybėms atstovaujančios asociacijos. Servei de Ocupació de Catalunya bus atsakinga už priemonių įgyvendinimą, procedūrų priežiūrą ir išlaidų kontrolę.Tikėtinas darbuotojų atleidimo poveikis vietos, regiono ar šalies užimtumui19.  Maždaug 90 proc. šioje paraiškoje nurodytų darbuotojų atleisti Barselonos metropolyje. Be to, šie atleidimai sudaro 5 proc. visų naujų darbuotojų atleidimų Katalonijos pramonėje. Už Barselonos ribų atleistų darbuotojų skaičius, palyginti su visu nedarbo mastu, buvo nedidelis: 137 – Santa Olyvoje, Taragonos provincijoje ir 71 – Arbuciés, Cheronos provincijoje. Vis dėlto, poveikis vietos lygmeniu yra didelis, nes tai sudaro atitinkamai 40 proc. ir 20 proc. visų prarastų darbo vietų šiose dviejose savivaldybėse.20.  Katalonijoje dėl finansų ir ekonomikos krizės pablogėjo pagrindiniai Lisabonos strategijos rodikliai. Nuo 2008 m. II ketv. iki 2009 m. II ketv. 16–64 m. darbuotojų užimtumo lygis sumažėjo nuo 72,1 proc. iki 64,9 proc. (vyrų užimtumo lygis – 70,5 proc., moterų – 59,1 proc.). Per tą patį laikotarpį bendras nedarbo lygis padvigubėjo – nuo 7,6 proc. išaugo iki 15,9 proc.Suderintas remtinų individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketas ir numatomos jo sąnaudos, įskaitant jo ir struktūrinių fondų finansuojamų veiksmų papildomumą21.  Visos toliau išvardytos priemonės kartu sudaro suderintą individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketą, kuriuo siekiama vėl įtraukti darbuotojus į darbo rinką.22.  Įžanginis susirinkimas, profesinis orientavimas ir profilio nustatymas . Pirmoji priemonė, skirta visiems 1 429 dalyviams, apima darbuotojų profilio nustatymą, informaciją apie laisvas darbo vietas, įgūdžių ir mokymo reikalavimus, esamas mokymo programas ir paramą stažuotės metu, taip pat judumo dotacijas, dalyvavimo ir įtraukimo paskatas. Norint gauti bet kokią kitą individualiems poreikiams pritaikytą pagalbą yra būtina dalyvauti šioje veikloje. Vis dėlto, manoma, kad tik 77 proc. remtinų darbuotojų pasinaudos pirmąja priemone, nes didelė darbuotojų dalis yra vyresnio amžiaus asmenys.23.  Pagalba įsidarbinantiems atleistiems asmenims . Ši priemonė suderina du vienas kitą papildančius veiksmus. Viena vertus, ji apima individualiems poreikiams pritaikytos paramos rengimą, įgyvendinimą ir stebėseną, įskaitant kuratoriaus paslaugas viso proceso metu iki tol, kol darbuotojas vėl įsidarbina. Vis dėlto, atsižvelgiant į vyraujantį dalyvių profilį (žemos kvalifikacijos vyresni nei 45 m. vyrai), kuratoriaus konsultacijos gali būti teikiamos ilgiau nei nurodyta pirmiau. Antra vertus, priemonė taip pat apima intensyvias darbo paieškas, įskaitant aktyvią vietos ir regiono užimtumo galimybių paiešką. Manoma, kad šia priemone pasinaudos 70 proc. dalyvavusiųjų profilio nustatymo pokalbyje.24.  Intensyvi pagalba ieškant darbo . Šia priemone siekiama visus remtinus darbuotojus aprūpinti materialinėmis priemonėmis ir rengti konsultacijas (individualias arba grupines) ieškant darbo. Šioje veikloje dalyvaujantiems darbuotojams bus skirtas „socialinis kampelis“, t. y. vieta, kurioje jie galės dalytis patirtimi ir patarimais apie darbo paieškas. Tuo siekiama motyvuoti dalyvius tęsti aktyvias darbo paieškas.25.  Bendro pobūdžio mokymas ir perkvalifikavimas . Bus siūlomi įvairūs mokymai:1) konkretiems poreikiams pritaikytas mokymas, skirtas gerinti kiekvieno atleisto darbuotojo įgūdžius ir galimybes, atsižvelgiant į jo padėtį ir perspektyvas. Tai gali būti mokymas, kaip sėkmingai praeiti atrankos procesą, mokymas viduriniam, universitetiniam ar aukštajam išsilavinimui gauti ir t.t.; 2) mokymas tuose sektoriuose, kuriuose yra arba atsiras įsidarbinimo galimybių, arba su automobilių sektoriumi susijusių darbų mokymas; 3) mokymas savo verslą norintiems pradėti darbuotojams. Šis mokymas skirtas tiems, kurie turi verslo idėjų. Tai apims planavimo, pagrįstumo analizių atlikimo, verslo planų rengimo ir finansavimo aspektus. Po pirmame ir antrame skirsniuose nurodytų mokymų kiek įmanoma greičiau bus siūloma 1–3 mėn. stažuotė. Stažuotėje dalyvaujantys asmenys gaus mėnesinę maždaug 350 EUR išmoką.26.  Konkrečios profesinės kvalifikacijos mokymas . Šiuo mokymu bus siekiama patenkinti vietos įmonių poreikius, o tai, savo ruožtu, padės įdarbinti bent 60 proc. šioje veikloje dalyvaujančių darbuotojų. Šia priemone pasinaudos apie 20 proc. remtinų darbuotojų.27.  Praktiniai seminarai verslumui skatinti. Trumpų ir dinamiškų praktinių seminarų tikslas – skatinti verslumą tarp darbuotojų, kurie niekada nesvarstė galimybės pradėti savo verslą. Šiuose seminaruose bus aptariamos įvairios verslumo proceso pakopos: nuo pradinės ir pagrindinės informacijos iki sudėtingesnių klausimų, pvz., apie praktinius verslo idėjų kūrimo seminarus, šių idėjų analizės procesą ir t.t.28.  Mokymas darbo vietoje . Ši priemonė skirta nepalankiausioje padėtyje atsidūrusiems remtiniems darbuotojams, kurie galės tris mėnesius teorinį mokymą derinti su mokymu darbo vietoje. Šioje mokymo veikloje dalyvaujantys asmenys gaus mėnesinį darbo užmokestį.29.  Pagalba steigiant verslą. Ši priemonė skirta buvusiems vadovams, aukštos kvalifikacijos darbuotojams arba darbuotojams, kurių didelė darbo patirtis atsveria žemesnę kvalifikaciją, norintiems pradėti savo verslą ir tapti savarankiškais darbuotojais, kooperatyvo partneriais arba naujo filialo vadovais.Tai apims individualias kuratoriaus konsultacijas viso verslo steigimo proceso metu (verslo idėjos plėtojimas, pagrįstumo analizė, lėšų rinkimas ir verslo plano tobulinimas) ir paramą atliekant administracinius su verslo steigimu susijusius formalumus. Numatyta, kad šia priemone pasinaudos apie 10 proc. remtinų darbuotojų.30.  Tarpusavio parama . Šia priemone siekiama papildyti individualią pagalbą (kuravimą); ji susijusi su darbo paieškos ar verslo steigimo procesų techniniais ir emociniais aspektais. Šioje mokymo veikloje dalyvaujantiems darbuotojams bus pristatyti buvę bedarbiai, kuriems pavyko vėl integruotis į darbo rinką ir kurių patirtis galėtų būti geras pavyzdys. Šiuos užsiėmimus ves vadovai ugdytojai. Apie 50 proc. priemone Pagalba įsidarbinantiems atleistiems asmenims besinaudojančių darbuotojų taip pat dalyvaus šioje veikloje.31.  Dalyvavimo paskatos . Siekiant skatinti darbuotojus naudotis priemonėmis, jiems bus mokama vienkartinė 600 EUR išmoka (100 EUR į mėnesį, ne ilgiau kaip 6 mėnesius), jei jie naudosis į EGF paketą įtrauktomis priemonėmis.32.  Paskatos įsidarbinantiems atleistiems asmenims . Darbuotojai, kurie vėl pradeda dirbti ir lieka darbo rinkoje bent 6 mėnesius iš eilės, gaus vienkartinę 1 000 EUR išmoką. Šia subsidija siekiama paraginti vėl integruotis į darbo rinką ir paskatinti darbuotojus, ypač vyresnio amžiaus, likti darbo rinkoje.33.  Savarankiško darbo paskatos . Visi darbuotojai, kurie sugrįžta į darbo rinką kaip savarankiški darbuotojai arba verslininkai, gaus 1 200 EUR išmoką, kai darbuotojui susikaups trijų mėnesių socialinio draudimo įnašas arba kai jis bent tris mėnesius plėtos verslą. Šia priemone siekiama remti savarankiškai dirbančius asmenis pirmaisiais verslo steigimo mėnesiais.34.  Su gyvenamosios vietos keitimu susijusių išlaidų padengimas . Darbuotojai, kurie dėl naujo darbo keičia savo gyvenamąją vietą ir kurių naujoji gyvenamoji vieta yra nutolusi nuo dabartinės bent 70 km, gaus vienkartinę 3 500 EUR išmoką būtinoms išlaidoms padengti.35.  Prie paraiškoje nurodytų EGF paramai įgyvendinti skirtų lėšų pagal Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 3 straipsnį priskiriama parengiamoji veikla, valdymas ir priežiūros veikla, taip pat informavimas ir viešinimas.36.  Ispanijos valdžios institucijų nurodytos individualiems poreikiams pritaikytos paslaugos – tai aktyvios darbo rinkos priemonės, priskiriamos prie remtinų veiksmų, apibrėžtų Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 3 straipsnyje. Ispanijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad bendros šių paslaugų išlaidos yra 4 235 284 EUR, o EGF paramai įgyvendinti skirtos lėšos – 168 864 EUR (3,98 proc. visos sumos). Bendra iš EGF prašoma parama yra 2 752 935 EUR (65 proc. visų išlaidų).Veiksmai | Numatytas remtinų darbuotojų skaičius | Numatytos išlaidos vienam remtinam darbuotojui (EUR) | Bendros išlaidos (EGF ir nacionalinis bendrasis finansavimas) (EUR) |Individualiems poreikiams pritaikytos paslaugos (Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 3 straipsnio pirma pastraipa) |Įžanginis susirinkimas, profesinis orientavimas ir profilio nustatymas Información inicial y entrevista en profundidad | 1 072 | 60 | 64 320 |Pagalba įsidarbinantiems atleistiems asmenims Tutorización para la reinserción y la activación laboral | 750 | 1 400 | 1 050 000 |Intensyvi pagalba ieškant darbo Apoyo intensivo en la búsqueda de trabajo | 525 | 500 | 262 500 |Bendro pobūdžio mokymas ir perkvalifikavimas Formación para la recolocación | 375 | 1 664 | 624 000 |Konkrečios profesinės kvalifikacijos mokymas Formación a medida de las necesidades de las empresas | 150 | 2 000 | 300 000 |Praktiniai seminarai verslumui skatinti Talleres de fomento del espiritu empresarial | 225 | 250 | 56 250 |Mokymas darbo vietoje Promoción del empleo | 113 | 3 500 | 395 500 |Pagalba steigiant verslą Tutorización para la creación de empresas | 75 | 2 000 | 150 000 |Tarpusavio parama Mentoring y apoyo intergeneracional | 375 | 250 | 93 750 |Dalyvavimo paskatos Ayuda a la participación | 750 | 600 | 450 000 |Paskatos įsidarbinantiems atleistiems asmenims Ayudas a la recolocación | 263 | 1 000 | 263 000 |Savarankiško darbo paskatos Ayudas para el autoempleo | 38 | 1 200 | 45 600 |Stažuotės išmoka Beca salario | 180 | 700 | 126 000 |Su gyvenamosios vietos keitimu susijusių išlaidų padengimas Ayudas a la mobilidad geográfica. | 53 | 3 500 | 185 500 |Individualiems poreikiams pritaikytos paslaugos – tarpinė suma | 4 066 420 |EGF paramai įgyvendinti skirtos lėšos (Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 3 straipsnio trečia pastraipa) |Parengiamoji veikla | 17 864 |Valdymas | 103 000 |Informavimas ir viešinimas | 18 000 |Kontrolės veikla | 30 000 |EGF paramai įgyvendinti skirtos lėšos – tarpinė suma | 168 864 |Bendros numatytos išlaidos | 4 235 284 |EGF parama (65 proc. visų išlaidų) | 2 752 935 |37.  Ispanija patvirtina, kad aprašytos priemonės papildo iš struktūrinių fondų finansuojamus veiksmus. Be to, Ispanija užtikrins, kad būtų atlikti aiškūs iš EGF finansuojamų veiksmų audito tyrimai, ir patvirtina, kad šiems veiksmams nesiekiama gauti ir panaudoti lėšų iš kitų ES finansavimo šaltinių.38.  Pagrindiniai Katalonijai skirtų 2007–2013 m. ESF veiksmų programų tikslai – skatinti verslumą, darbuotojų mokymąsi visą gyvenimą ir mažinti mokyklos nebaigimo riziką, pagrindinį dėmesį skiriant labiausiai pažeidžiamiems asmenims ar asmenims, kuriems gresia socialinė atskirtis, t. y., daugiausia jauniems darbuotojams arba 45 metų ir vyresniems darbuotojams, moterims ir neįgaliems asmenims. Nors kai kurios EGF priemonės, ypač susijusios su verslumo skatinimu, gali atrodyti panašios į ESF priemones, tarp jų yra skirtumas: EGF priemonės yra išskirtinės ir specifinės (skirtos tam tikram sektoriui ir konkretiems gyventojams), pritaikytos individualiems poreikiams ir intensyviai įgyvendinamos. ESF ir EGF priemonių dubliavimo bus išvengta nuolat stebint ESF ir EGF veiksmus, kuriais siekiama panašių tikslų, ir susijusius darbuotojus.Data (-os), kada pradėta arba planuojama pradėti teikti individualiems poreikiams pritaikytas paslaugas nukentėjusiems darbuotojams39.  Individualiems poreikiams pritaikytas paslaugas, skirtas nukentėjusiems darbuotojams ir numatytas suderintame pakete, kurį siūloma bendrai finansuoti iš EGF, Ispanija pradėjo teikti 2009 m. gruodžio 1 d. Todėl ši data laikoma laikotarpio, kuriuo iš EGF gali būti skiriama parama, pradžia.Tvarka, pagal kurią konsultuotasi su socialiniais partneriais40.  Rengiant suderintą priemonių paketą konsultuotasi su socialiniais partneriais. Siūloma paraiška aptarta 2009 m. gruodžio 17 d. viename iš nuolatinių Servei de Ocupació de Catalunya valdybos susitikimų. Šia valdybą sudaro profesinės sąjungos – Comisión Obrera Nacional de Cataluña ir Unión General de Trabajadores , dvi darbdavių organizacijos – Foment del Treball ir PIMEC[10], dvi Katalonijos savivaldybėms atstovaujančios asociacijos ir kitos suinteresuotosios šalys.41.  Ispanijos valdžios institucijos patvirtino, kad buvo laikytasi nacionaliniuose ir Bendrijos teisės aktuose nustatytų su kolektyviniu atleidimu susijusių reikalavimų.Informacija apie veiksmus, kurie yra privalomi pagal nacionalinės teisės aktus arba kolektyvines sutartis42.  Atsižvelgdamos į Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 6 straipsnyje nustatytus kriterijus, Ispanijos valdžios institucijos savo paraiškoje:43.  patvirtino, kad EGF finansinė parama nepakeičia priemonių, kurias įmonės privalo taikyti pagal nacionalinius teisės aktus arba kolektyvines sutartis;44.  įrodė, kad veiksmais teikiama parama atskiriems darbuotojams ir ji nenaudojama įmonėms arba sektoriams restruktūrizuoti;45.  patvirtino, kad 20–22 punktuose nurodytiems remtiniems veiksmams neteikiama pagalba pagal kitas Bendrijos finansines priemones.Valdymo ir priežiūros sistemos46.  Ispanija Komisijai pranešė, kad finansinę paramą valdys ir prižiūrės tos pačios institucijos, kurios valdo ir prižiūri ESF paramą. Tarpinė vadovaujančiosios institucijos įstaiga bus Servei d'Ocupació de Catalunya.Finansavimas47.  Remiantis Ispanijos paraiška, siūloma EGF parama suderintam individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketui yra 2 752 935 EUR, o tai sudaro 65 proc. visų išlaidų. Komisijos siūlomas asignavimas iš Fondo pagrįstas Ispanijos pateikta informacija.48.  Atsižvelgdama į didžiausią galimą iš EGF skiriamos finansinės paramos sumą pagal Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnio 1 dalį, taip pat į asignavimų perskirstymo mastą, Komisija siūlo visai minėtai sumai, skirtinai pagal finansinės programos 1a išlaidų kategoriją, skirti EGF lėšas.49.  Skyrus siūlomą finansinės paramos sumą, EGF liks daugiau nei 25 proc. numatytos didžiausios metinės sumos, kurią galima skirti asignavimams per paskutinius keturis metų mėnesius, kaip reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 12 straipsnio 6 dalį.50.  Teikdama šį pasiūlymą skirti EGF lėšas, Komisija pradeda supaprastintą trišalę procedūrą pagal 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo 28 punktą, kad poreikį panaudoti EGF lėšas ir reikalingą sumą suderintų su abiem biudžeto valdymo institucijomis. Komisija ragina biudžeto valdymo instituciją, kuri pirmoji tinkamu politiniu lygmeniu susitars dėl lėšų skyrimo pasiūlymo projekto, pranešti kitai biudžeto valdymo institucijai ir Komisijai apie savo ketinimus. Jeigu viena iš dviejų biudžeto valdymo institucijų nepritars, bus rengiamas oficialus trišalis susitikimas.51.  Komisija atskirai pateikia lėšų perkėlimo prašymą, siekdama į 2010 m. biudžetą įtraukti specialiuosius įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimus, kaip nurodyta 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo 28 punkte.Mokėjimų asignavimų šaltiniai52.  Atsižvelgiant į dabartinį įgyvendinimo etapą, galima numatyti, kad šiais metais nebus panaudoti visi 2010 m. biudžeto eilutės 01.0404 „Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa. Verslumo ir inovacijų programa“ mokėjimų asignavimai.53.  Iš šios eilutės finansuojamos su šios programos (kurios pagrindinis tikslas – sudaryti galimybę MVĮ lengviau gauti finansavimą) finansinės priemonės įgyvendinimu susijusios išlaidos. Perkėlus lėšas į Europos investicijų fondo valdomas patikos sąskaitas, šiek tiek užtrunka, kol jos išmokamos paramos gavėjams. Finansų krizė daro didelį poveikį 2010 m. išmokėtinų lėšų prognozėms. Todėl, siekiant išvengti patikos sąskaitų perteklinių likučių, mokėjimų asignavimų apskaičiavimo metodas buvo peržiūrėtas, atsižvelgiant į numatomas išmokėtinas lėšas. Todėl 2 752 935 EUR sumą galima perkelti.PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMASdėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (paraiška „EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción“)EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,atsižvelgdami į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo[11], ypač į jo 28 punktą,atsižvelgdami į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą[12], ypač į jo 12 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą[13],kadangi:(1) Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) įsteigtas teikti papildomą paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl su globalizacija susijusių esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką.(2) EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio.(3) 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė skirti EGF lėšas, neviršijant metinės viršutinės 500 mln. EUR ribos.(4) 2010 m. sausio 29 d. Ispanija pateikė paraišką skirti EGF lėšas dėl darbuotojų atleidimo 23 įmonėse, kurios vykdo veiklą NACE 2 red. 29 skyriaus (variklinių transporto priemonių, priekabų ir puspriekabių gamyba) sektoriuje viename NUTS II Katalonijos regione (ES51), o iki 2010 m. balandžio 26 d. pateikė papildomos informacijos. Ši paraiška atitinka finansinei paramai taikomus reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnyje. Todėl Komisija siūlo skirti 2 752 935 EUR sumą.(5) Todėl EGF lėšos turėtų būti skirtos finansinei paramai pagal Ispanijos pateiktą paraišką suteikti,NUSPRENDĖ:1 straipsnis2010 finansinių metų Europos Sąjungos bendrajame biudžete iš Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) skiriama 2 752 935 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų suma.2 straipsnisŠis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Priimta Briuselyje / StrasbūreEuropos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas [1] OL C 139, 2006 6 14, p. 1.[2] OL L 406, 2006 12 30, p. 1.[3] 2006 m. gruod˛io 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1893/2006, nustatantis statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red. ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3037/90 bei tam tikrus EB reglamentus dėl konkrečių statistikos sričių (OL L 393, 2006 12 30, p. 1.).[4] Laikantis Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 3 straipsnio trečios pastraipos nuostatų.[5] „Kovos su Europos automobilių pramonės krize veiksmai“, COM(2009)104.[6] Įmonių generalinis direktoratas „Ekonomikos krizės poveikis pagrindiniams ES sektoriams. Gamybos ir statybų pramonės padėtis“. Atnaujinta 2009 m. birželio mėn.(http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/itemshortdetail.cfm?item_id=3437).[7] Kategorijos pagal Tarptautinio standartinio profesijų klasifikatoriaus (ISCO-88) vienaženklį kodą.[8] Kategorijos pagal Tarptautinę standartizuotą švietimo kvalifikaciją (ISCED-97).[9] Labai mažos, mažosios ir vidutinės Katalonijos įmonės (Micro, petita i mitjana empresa de Catalunya (PIMEC)).[10] Labai mažos, mažosios ir vidutinės Katalonijos įmonės (Micro, petita i mitjana empresa de Catalunya (PIMEC)).[11] OL C 139, 2006 6 14, p. 1.[12] OL L 406, 2006 12 30, p. 1.[13] OL C […], […], p. […].


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 07 27
            COM(2017) 387 final
            2017/0166(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl Europos Tarybos konvencijos dėl kovos su manipuliavimu sporto varžybomis, nesusijusios su materialine baudžiamąja teise ir teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose, sudarymo Europos Sąjungos vardu

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               Susitarimus dėl varžybų baigties daug kas laiko viena didžiausių grėsmių šiuolaikiniam sportui. Tokiais susitarimais menkinamos tokios sporto vertybės, kaip sportinis sąžiningumas, sąžiningas žaidimas ir pagarba kitiems. Tai gali atstumti organizuoto sporto aistruolius ir gerbėjus. Be to, sudarant susitarimus dėl varžybų baigties dažnai dalyvauja pasaulinio masto organizuotų nusikaltėlių tinklai. Šiuo metu šią problemą nedelsdamos siekia spręsti viso pasaulio viešojo sektoriaus, sporto ir teisėsaugos institucijos. Siekdama spręsti šią problemą, 2012 m. vasarą Europos Taryba pakvietė Europos kultūros konvencijos šalis pradėti derybas dėl Europos Tarybos konvencijos dėl kovos su manipuliavimu sporto rezultatais. Derybos pradėtos 2012 m. spalio mėn., surengus pirmąjį už Konvencijos teksto rengimą atsakingos Europos Tarybos darbo grupės posėdį.

               2012 m. lapkričio 13 d. Komisija priėmė rekomendaciją dėl Tarybos sprendimo, kuriuo Europos Komisijai suteikiami įgaliojimai atstovauti ES derybose dėl Europos Tarybos tarptautinės konvencijos, skirtos kovoti su manipuliavimu sporto rezultatais
                  1
               . 2012 m. lapkričio 15 d. Komisijos rekomendacija perduota Tarybos sporto darbo grupei. Pasitarus Tarybos darbo grupei, Taryba Tarybos sprendimo projektą padalijo į du sprendimus, kadangi ji įtraukė materialinius teisinius pagrindus, įskaitant SESV V antraštinės dalies 3 dalimi pagrįstą teisinį pagrindą
                  2
               . Vieną sprendimą, susijusį su lažybomis ir sportu, Taryba priėmė 2013 m. birželio 10 d.
                  3
               . Kitą sprendimą, susijusį su bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose ir policijos bendradarbiavimu, Taryba priėmė 2013 m. rugsėjo 23 d.
                  4
               .

               2014 m. liepos 9 d. Europos Tarybos ministrų pavaduotojai priėmė Konvenciją dėl kovos su manipuliavimu sporto varžybomis
                  5
               . Konvencija pateikta pasirašyti 2014 m. rugsėjo 18 d. už sportą atsakingų Europos Tarybos ministrų konferencijoje. Ši Konvencija pagal jos 32 straipsnio 1 dalį teikiama pasirašyti Europos Sąjungai. Nuo tada Konvenciją pasirašė daug šalių, įskaitant daug valstybių narių.

               2015 m. kovo 2 d. Komisija pateikė Tarybai pasiūlymus dėl Tarybos sprendimų dėl Konvencijos pasirašymo Sąjungos vardu; i) pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl Konvencijos dėl kovos su manipuliavimu sporto varžybomis, susijusios su materialine baudžiamąja teise ir teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose, pasirašymo Europos Sąjungos vardu {COM(2015)86}, remiantis SESV 82 straipsnio 1 dalimi ir 83 straipsnio 1 dalimi; ir ii) pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl Konvencijos dėl kovos su manipuliavimu sporto varžybomis, nesusijusios su materialine baudžiamąja teise ir teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose, pasirašymo Europos Sąjungos vardu {COM(2015)84}, remiantis SESV 114 ir 165 straipsniais. Šių Komisijos pasiūlymų aiškinamajame memorandume pateikta išsami Konvencijos kompetencijos analizė. Komisijos pasiūlymai pastarąjį kartą buvo aptarti Nuolatinių atstovų komitete 2015 m. lapkričio 11 d. ir 20 d. Tuomet pirmininkaujanti valstybė narė padarė išvadą, kad ji dėl šio dokumento tolesnių veiksmų nesiims, kol nebus gautas visų delegacijų pritarimas.

               Todėl Sąjunga Konvencijos iki šiol nepasirašė. Komisijos nuomone, Konvencijos pasirašymas turėtų būti vienas iš Sąjungos veiksmų kovojant su susitarimais dėl varžybų baigties, kartu taikant kitas priemones, pvz., būsimą Komisijos iniciatyvą dėl su lažybomis susijusių susitarimų dėl varžybų baigties, kuri bus įgyvendinama atsižvelgiant į 2012 m. Komisijos komunikatą dėl internetinių lošimų
                  6
               , ES ekspertų grupės, sprendžiančios susitarimų dėl varžybų baigties klausimus, darbą ir parengiamuosius veiksmus bei projektus, skirtus kovoti su susitarimais dėl varžybų baigties
                  7
               .

               Šis pasiūlymas yra susijęs su teisine priemone, kuria sudaromas susitarimas.

               2.
                     SUSITARIMAS

               Konvencijos 1 straipsnyje teigiama, kad jos tikslas – „kovoti su manipuliavimu sporto varžybomis, kad, vadovaujantis sporto autonomijos principu, būtų apsaugotas sporto sąžiningumas ir sporto etika“. Todėl pagrindinis Konvencijos tikslas – „apsaugoti sporto sąžiningumą ir sporto etiką“. Tai pagal Konvenciją užtikrinama įvairiomis priemonėmis, kuriomis užkertamas kelias manipuliavimui sporto varžybomis, nustatomi manipuliavimo atvejai ir už tai baudžiama. Siekiant šio tikslo Konvencija taip pat skatinamas tarptautinis bendradarbiavimas ir nustatomas stebėsenos mechanizmas, kuriuo bus užtikrinama, kad būtų laikomasi Konvencijos nuostatų.

               Taigi Konvencijoje siūlomi daugialypiai būdai manipuliavimo sporto varžybomis problemai spręsti. Todėl numatoma imtis įvairių ir skirtingas teisės sritis apimančių priemonių, kurios daugiausia bus prevencinio pobūdžio
                  8
               . Kitos susijusios teisės sritys yra materialinė baudžiamoji teisė, teisminis bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose, duomenų apsauga ir lažybų veiklos priežiūra.

               Dauguma prevencijos nuostatų pateiktos Konvencijos II ir III skyriuose
                  9
               ; III skyriuje išdėstyta keletas nuostatų, kuriomis siekiama palengvinti visų suinteresuotųjų šalių tarpusavio keitimąsi informacija.

               Priemonės, susijusios su lažybų organizavimo paslaugomis, gali būti susijusios su vidaus rinkos laisvėmis, savo ruožtu susijusiomis su įsisteigimo teise ir laisve teikti paslaugas, kiek tai susiję su lažybų organizatorių vykdoma ekonomine veikla. Visų pirma dėl 3 straipsnio 5 dalies a punkto ir 11 straipsnio pažymėtina, kad „neteisėtų sporto lažybų“ sąvoka apima visas sporto lažybas, kurių vykdymo būdas arba organizatorius yra uždraustas pagal Šalies, kurioje yra lošėjas, jurisdikcijoje taikytiną teisę. Sąvoka „taikytina teisė“ apima ir ES teisę. Tai reiškia, kad būtina atsižvelgti į kiekvieną teisę, suteiktą pagal ES teisę, ir kad valstybių narių nacionalinės teisės aktai turi atitikti ES teisę, ypač kiek tai susiję su vidaus rinkos taisyklėmis.

               9–11 straipsniuose numatomos priemonės, kuriomis būtų galima užtikrinti tam tikrą teisės aktų suderinimą. Pavyzdžiui, Konvencijos 9 straipsnyje siūlomas orientacinio pobūdžio priemonių, kurias „prireikus“ galėtų taikyti atitinkama lažybų priežiūros institucija, sporto lažybų srityje kovodama su manipuliavimu sporto varžybomis, sąrašas. Konvencijos 10 straipsnio 1 dalyje teigiama: „Kiekviena Šalis imasi teisėkūros arba kitokių priemonių, kurios gali būti reikalingos siekiant neleisti kilti fizinių arba juridinių asmenų, dalyvaujančių rengiant sporto lažybas, interesų konfliktams ir nederamai panaudoti viešai neskelbiamą informaciją […]“ (pabraukta autoriaus). Konvencijos 10 straipsnio 3 dalimi siekiama nustatyti prievolę teikti pranešimus; joje teigiama: „Kiekviena Šalis imasi teisėkūros arba kitokių priemonių, kurios gali būti reikalingos siekiant įpareigoti sporto lažybų organizatorius lažybų priežiūros institucijai [...] nedelsiant pranešti apie neįprastas arba įtartinas lažybas.“ (pabraukta autoriaus). Be to, Konvencijos 11 straipsnyje dėl neteisėtų sporto lažybų šalims suteikta dar didesnė laisvė. Jame sakoma: „Kiekviena Šalis [...] išsiaiškina tinkamiausias kovos su neteisėtų sporto lažybų organizatoriais priemones ir, remdamasi atitinkamoje jurisdikcijoje taikytina teise, apsvarsto galimybę imtis priemonių, kaip antai [...]“.

               Tai rodo, kad Konvencijos 9 straipsniu, taip pat 10 straipsnio 1 ir 3 dalimis sukuriamas galimo derinimo pagal SESV 114 straipsnį pagrindas, kiek tai susiję su lažybų organizatorių vykdoma ekonomine veikla. 11 straipsnio formuluotė dar lankstesnė, tačiau ja vis vien užtikrinamas tam tikras nuostatų, kurioms taip pat gali būti taikomas SESV 114 straipsnis dėl vidaus rinkos sukūrimo ir veikimo, derinimas.

               Be to, Konvencijos 11 straipsnis gali turėti įtakos trečiosios šalies teikiamoms paslaugoms. Aptariamoms priemonėms, tiesiogiai susijusioms su „galimybe naudotis“ tokiomis paslaugomis, pagal SESV 207 straipsnį būtų taikoma Sąjungos bendra prekybos politika.

               IV skyriuje nagrinėjama baudžiamoji teisė ir bendradarbiavimas vykdymo užtikrinimo srityje (15–18 straipsniai). Konvencijos 15 straipsniu nėra nenustatoma baudžiamoji atsakomybė apskritai už visą nusikalstamą veiką, susijusią su manipuliavimu sporto varžybomis, bet tik už tam tikras nusikalstamos veikos rūšis (manipuliavimą, apimantį korupciją, prievartą arba sukčiavimą). 16 straipsnyje nagrinėjamas pinigų plovimas. Sąjungos lygmeniu tai reglamentuojama Tarybos pamatiniu sprendimu 2001/500/TVR
                  10
               , taikomu kartu su Direktyva 2014/42/ES
                  11
               . Konvencijos 16 straipsnio 3 dalis priklauso ES kompetencijos sričiai, šiai daliai taikomas SESV 114 straipsnis (Direktyva 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui)
                  12
               . V skyriuje dėl jurisdikcijos, baudžiamojo proceso ir vykdymo užtikrinimo priemonių ir VI skyriuje dėl sankcijų ir priemonių išdėstytos nuostatos, kuriomis papildomos Konvencijos 15–18 straipsniuose išdėstytos materialinės baudžiamosios teisės nuostatos. Konvencijos 19 straipsnis (jurisdikcija) yra pagalbinė nuostata, taikoma nustatant baudžiamosios teisės nuostatas. Konvencijos 20, 21 ir 25 straipsniai (tyrimo priemonės, apsaugos priemonės, areštas ir konfiskavimas) yra baudžiamojo proceso priemonės, kurioms gali būti taikoma SESV 82 straipsnio 2 dalis (a ir b punktai).

               VII skyriuje nagrinėjamas tarptautinis bendradarbiavimas teisminiais ir kitais klausimais. Svarbu atkreipti dėmesį į tai, kad Konvencijoje nenustatoma jokia teisinė tvarka, kuria būtų pakeičiamos esamos taisyklės, todėl Konvencija nepažeidžiamos priemonės, jau taikomos savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose ir ekstradicijos srityje
                  13
               . Šioje srityje Europos lygmeniu nustatytas išsamus priemonių rinkinys, skirtas teisminiam bendradarbiavimui baudžiamosiose bylose palengvinti, kuris būtų taikomas skirtingiems susitarimų dėl varžybų baigties sudarymo būdams arba nusikalstamiems susitarimams dėl varžybų baigties, kaip naujai valstybių narių vidaus teisinės tvarkos pažeidimų rūšiai
                  14
               . Tai aptariama Konvencijos 26 straipsnyje.

               Išvados

               Tam tikriems nusikaltimams SESV 83 straipsnio 1 dalis dabar nėra taikoma. Kiti nusikaltimai priklauso Sąjungos kompetencijai, tačiau ši kompetencija išimtinai apima tik dvi nuostatas – 11 straipsnio (tiek, kiek jis taikomas trečiųjų šalių teikiamoms paslaugoms ir paslaugoms, teikiamoms trečiosioms šalims) ir 14 straipsnio dėl duomenų apsaugos (iš dalies)
                  15
               . Kiti nusikaltimai priklauso bendrai arba „papildomajai“ kompetencijai.

               3.SIŪLOMO SPRENDIMO TEISINIS PAGRINDAS

               3.1. Materialinis teisinis pagrindas

               Dėl teisinio pagrindo reikia pasakyti, kad pagal nusistovėjusią teismo praktiką teisinio pagrindo Sąjungos teisės aktui parinkimas turi būti grindžiamas objektyviais kriterijais, kuriems gali būti taikoma teisminė kontrolė; prie jų priskirtinas teisės akto tikslas ir turinys
                  16
               . Jei išnagrinėjus Europos Sąjungos aktą paaiškėja, kad juo siekiama dviejų tikslų arba tikslas turi dvi sudedamąsias dalis, ir jei vieną iš šių tikslų arba vieną iš šių dalių galima išskirti kaip pagrindinį (pagrindinę) ar dominuojantį (dominuojančią), o kitą tik kaip papildomą, aktas turi būti grindžiamas tik vienu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar dominuojantis tikslas arba pagrindinė ar dominuojanti sudedamoji dalis. Išimtiniais atvejais, jei nustatoma, kad aktu siekiama kelių tikslų, iš kurių nė vienas nėra papildomas ir netiesioginis, palyginti su kitais, toks aktas turi būti grindžiamas skirtingais konkrečiais teisiniais pagrindais
                  17
               .

               Šiuo atveju gali būti taikomi tokie materialiniai teisiniai pagrindai: SESV 16 straipsnis (duomenų apsauga), SESV 82 straipsnio 1 ir 2 dalys (teisminis bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose), SESV 83 straipsnio 1 dalis (materialinė baudžiamoji teisė), SESV 114 straipsnis (vidaus rinkos sukūrimas ir veikimas), SESV 165 straipsnis (sportas) ir SESV 207 straipsnis (bendra prekybos politika).

               Apskritai kovos su manipuliavimu sporto varžybomis tikslas apima prevencijos ir bendradarbiavimo aspektus, daugiausia aptariamus SESV 165 straipsnyje, ir bendradarbiavimo ir derinimo aspektus, aptariamus SESV 114 straipsnyje (ne baudžiamosios teisės nuostatos), SESV 207 straipsnyje (tiek, kiek tos nuostatos susijusios su trečiųjų šalių lažybų organizatorių teise rengti lažybas) ir SESV 82 straipsnio 1 dalimi bei 83 straipsniu (baudžiamosios bylos).

               Lažybų paslaugoms gali būti taikomi SESV 114 ir 207 straipsniai – tai priklauso nuo to, ar paslaugas teikia ES įsteigti veiklos vykdytojai. Atrodo, kad vidaus rinkos aspektas turi didesnės reikšmės bendrai visai Konvencijai, o bendros prekybos politikos aspektas aktualus tik Konvencijos 11 straipsnio požiūriu. Tačiau, nors SESV 207 straipsnis neminimas ir, palyginti su vidaus rinkos aspektais, laikomas šalutiniu, valstybės narės nėra kompetentingos svarbiais aspektais, priskiriamais bendros prekybos politikos sričiai.

               Dėl duomenų apsaugos pažymėtina, kad tai nėra pagrindinis Konvencijos tikslas ir kad atitinkamos nuostatos tėra šalutinės. Nors prievolės užtikrinti duomenų apsaugą gali būti nustatytos ir anksčiau priimtose konvencijose (pvz., Konvencijoje Nr. 108 dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu), daugelyje naujausių Europos Tarybos konvencijų ši prievolė taip pat nurodoma, nes kiekvienos konvencijos šalys gali būti skirtingos.

               Todėl pagrindiniai materialiniai teisiniai pagrindai, kuriais remdamasi ES galėtų naudotis savo kompetencija visos Konvencijos atžvilgiu (išskyrus aspektus, kurie nepriklausytų jos kompetencijai), yra SESV 82 straipsnio 1 dalis, 83 straipsnio 1 dalis, 114 ir 165 straipsniai.

               Atsižvelgiant į įvairių Konvencijos aspektų tarpusavio sąsają ir į tai, kad Konvencija apima ir tokią kompetenciją, kuri gali išimtinai priklausyti ES, ir tokią, kuri ES nepriklauso, Sąjunga arba valstybės narės negali Konvencijos sudaryti atskirai.

               3.2. Procedūrinis teisinis pagrindas

               SESV 218 straipsnio 6 dalyje nustatyta, kad Taryba, remdamasi derybininko pasiūlymu, priima sprendimą dėl susitarimo sudarymo.

               SESV 218 straipsnio 6 dalies a punkte nustatyta, kad tais atvejais, kai susitarimas apima sritis, kurioms taikoma įprasta teisėkūros procedūra, Taryba, prieš priimdama sprendimą dėl susitarimo sudarymo, turi gauti Europos Parlamento pritarimą.

               Kaip matyti iš to, kas išdėstyta pirmiau, Konvencija dėl kovos su manipuliavimu sporto varžybomis apima sritis, kurioms taikoma įprasta teisėkūros procedūra.

               Be to, dėl Tarybos sprendimo dėl sudarymo pagal SESV 218 straipsnio 8 dalį sprendžiama kvalifikuota balsų dauguma.

               3.3
                     Išvada

               Šio sprendimo pasiūlymo teisiniu pagrindu turėtų būti laikomi SESV 114 ir 165 straipsniai kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu.

               2017/0166 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl Europos Tarybos konvencijos dėl kovos su manipuliavimu sporto varžybomis, nesusijusios su materialine baudžiamąja teise ir teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose, sudarymo Europos Sąjungos vardu

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 ir 165 straipsnius kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę
                  18
               ,

               kadangi:

               (1)prevencijos nuostatos daugiausia išdėstytos Konvencijos II ir III skyriuose
                  19
               . Šioms nuostatoms visiškai arba iš dalies gali būti taikomas SESV 165 straipsnis. Pažymėtina, kad SESV 165 straipsnis suteikia tik papildomąją kompetenciją, kuriai nepriklauso derinimo priemonės ir kuri nepanaikina valstybių narių kompetencijos šiose srityse
                  20
               ;

               (2)kitomis priemonėmis, pvz., Konvencijos 9 straipsniu, 10 straipsnio 1 ir 3 dalimis ir 11 straipsniu užtikrinamas tam tikras nedidelis teisės aktų suderinimas, kuriam gali būti taikomas SESV 114 straipsnis;

               (3)be to, 11 straipsnis gali turėti įtakos trečiųjų šalių teikiamoms paslaugoms. Nagrinėjamoms priemonėms, tiesiogiai susijusioms su „galimybe naudotis“ tokiomis paslaugomis, taikoma bendra prekybos politika (SESV 207 straipsnis). Valstybės narės nėra kompetentingos svarbiais aspektais, priskiriamais bendros prekybos politikos sričiai;

               (4)Konvencijos 14 straipsnis dėl duomenų apsaugos priklauso Sąjungos kompetencijai pagal SESV 16 straipsnį ir taip pat yra išimtinio pobūdžio;

               (5)Europos Sąjunga skatina Europos Tarybos konvencija dėl kovos su manipuliavimu sporto varžybomis prisidėti prie Europos Sąjungos pastangų kovoti su manipuliavimu sporto varžybomis, kad, vadovaujantis sporto autonomijos principu, būtų apsaugotas sporto sąžiningumas ir sporto etika;

               (6)atsižvelgiant į [……..] Tarybos sprendimą [……..], […] […] pasirašė Europos Tarybos konvenciją dėl kovos su manipuliavimu sporto varžybomis, su sąlyga, kad ji bus vėliau sudaryta;

               (7)kai kurios Konvencijos nuostatos yra susijusios su materialine baudžiamąja teise ir teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose, todėl jos patenka į SESV V antraštinės dalies trečios dalies taikymo sritį. Kartu su šiuo sprendimu turi būti priimamas atskiras su tomis nuostatomis susijęs Tarybos sprendimas;

               (8)Konvencija turėtų būti patvirtinta Sąjungos vardu,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Europos Tarybos konvencija dėl kovos su manipuliavimu sporto varžybomis sudaroma Sąjungos vardu.

               Konvencijos tekstas pateikiamas šio sprendimo priede.

               2 straipsnis

               Tarybos pirmininkas paskiria asmenį, įgaliotą Europos Sąjungos vardu deponuoti Konvencijos 32 straipsnyje numatytą patvirtinimo dokumentą ir taip išreikšti Europos Sąjungos sutikimą būti saistomai Konvencijos.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  COM(2012) 655 final.

                     (2)
                  Komisija paskelbė į Tarybos posėdžio protokolą įtrauktiną pareiškimą, kuriame ji paprieštaravo dėl materialinio teisinio pagrindo įtraukimo; žr. Tarybos dokumentą Nr. 10509/13.

                     (3)
                  2013 m. birželio 10 d. Tarybos sprendimas 2013/304/ES, kuriuo Europos Komisijai suteikiami įgaliojimai ES vardu dalyvauti derybose dėl Europos Tarybos tarptautinės konvencijos, skirtos kovoti su manipuliavimu sporto rezultatais, išskyrus klausimus, susijusius su bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose ir policijos bendradarbiavimu, OL L 170, 2013 6 22, p. 62.

                     (4)
                  Tarybos sprendimas, kuriuo Europos Komisijai suteikiami įgaliojimai ES vardu dalyvauti derybose dėl Europos Tarybos tarptautinės konvencijos, skirtos kovoti su manipuliavimu sporto rezultatais, klausimais, susijusiais su bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose ir policijos bendradarbiavimu, Tarybos dokumentas Nr. 10180/13.

                     (5)
                  Malta balsavo prieš Konvenciją ir 2014 m. liepos 11 d. paprašė Europos Teisingumo Teismo pagal SESV 218 straipsnio 11 dalį pareikšti nuomonę dėl Konvencijos (Nuomonė 1/14).

                     (6)
                  http://ec.europa.eu/internal_market/gambling/communication/index_en.htm

                     (7)
                  Vienas iš naujesnių pavyzdžių: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/financing/fundings/security-and-safeguarding-liberties/other-programmes/cooperation-between-public-private/index_en.htm

                     (8)

                        Prevencijai skirti Konvencijos II ir III skyriai, taip pat 27 ir 28 straipsniai.

                     (9)
                  Taip pat žr. Konvencijos 27 ir 28 straipsnius, kuriuose pateikti bendri bendradarbiavimo aspektai.

                     (10)
                  Tarybos pamatinis sprendimas 2001/500/TVR dėl pinigų plovimo, nusikaltimo priemonių ir nusikalstamu būdu įgytų pajamų nustatymo, paieškos, įšaldymo, areštavimo ir konfiskavimo, OL L 182, 2001 7 5, p. 1.

                     (11)
                  2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/42/ES dėl nusikaltimų priemonių ir pajamų iš nusikaltimų įšaldymo ir konfiskavimo Europos Sąjungoje.

                     (12)
                  Šioje Direktyvoje nustatyta sistema, skirta kredito ir finansų institucijų patikimumui, vientisumui ir stabilumui, taip pat pasitikėjimui visa finansų sistema apsaugoti nuo pinigų plovimo ir teroristų finansavimo rizikos.

                     (13)
                  Aiškinamosios ataskaitos 21 punktas.

                     (14)
                  2000 m. gegužės 29 d. Tarybos aktas, patvirtinantis Konvenciją dėl Europos Sąjungos valstybių narių savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose, OL C 197, 2000 7 12, p. 1; Tarybos pagrindų sprendimas 2002/584/TVR dėl Europos arešto orderio ir perdavimo tarp valstybių narių tvarkos, OL L 190, 2002 7 18, p. 1; Tarybos pamatinis sprendimas 2003/577/TVR dėl turto arba įrodymų arešto aktų vykdymo Europos Sąjungoje, OL L 196, 2003 8 2, p. 45; Tarybos pamatinis sprendimas 2006/783/TVR dėl tarpusavio pripažinimo principo taikymo nutarimams konfiskuoti; Tarybos pamatinis sprendimas 2008/978/TVR dėl Europos įrodymų orderio, OL L 350, 2008 12 30; Tarybos pamatinis sprendimas 2009/948/TVR dėl jurisdikcijos įgyvendinimo kolizijų baudžiamuosiuose procesuose prevencijos ir sprendimo, OL L 328, 2009 12 15, p. 42; Direktyva 2014/41/ES dėl Europos tyrimo orderio baudžiamosiose bylose, OL L 130, 2014 5 1, p. 1; Direktyva 2014/42/ES dėl nusikaltimų priemonių ir pajamų iš nusikaltimų įšaldymo ir konfiskavimo Europos Sąjungoje, OL L 127, 2014 4 29, p. 39.

                     (15)
                  Prie susijusių teisėkūros procedūra priimtų aktų galima priskirti Direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 281, 1995 11 23, p. 31.), Reglamentą (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. l.) ir Tarybos pamatinį sprendimą 2008/977/TVR dėl asmens duomenų, tvarkomų vykdant policijos ir teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, apsaugos (OL L 350, 2008 12 30, p. 60.).

                     (16)
                  C-377/12, Komisija prieš Tarybą, 34 punktas.

                     (17)
                  Ten pat, sprendimo 34 punktas.

                     (18)
                  OL C , , p. .

                     (19)
                  Tačiau taip pat žr. 27 ir 28 straipsnius dėl bendradarbiavimo ne tik baudžiamosiose bylose, bet ir kitais klausimais.

                     (20)
                  Žr. SESV 2 straipsnio 5 dalį:


Svarbus teisinis pranešimas

|

52007SC0394

Projektas EEE jungtinio komiteto sprendimas iš dalies keičiantis EEE susitarimo 31 protokolą dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis - Bendrijos bendrosios pozicijos projektas  /* SEK/2007/0394 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 28.3.2007SEK(2007) 394 galutinisProjektasEEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMASiš dalies keičiantis EEE susitarimo 31 protokolą dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis- Bendrijos bendrosios pozicijos projektas - (pateiktas Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. EEE susitarimo 31 protokole pateikiamos konkrečios nuostatos dėl Bendrijos ir EEE ELPA valstybių bendradarbiavimo srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis.2. Pridedamu EEE jungtinio komiteto sprendimo projektu siekiama iš dalies pakeisti 31 protokolą, išplečiant bendradarbiavimą vartotojų apsaugos srityje. Jame numatomos bendradarbiavimo bendrosios nuostatos ir išdėstomos visapusio EEE ELPA šalių dalyvavimo sąlygos šios srities Bendrijos programose ir veikloje nuo 2007 m. sausio 1 d., į jį įtraukiant:-  32006 D 1926 : 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1926/2006/EB dėl Bendrijos veiksmų programos vartotojų politikos srityje sukūrimo (2007–2013 m.) (OL L 404, 2006 12 30, p. 39).3. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2894/94 dėl EEE susitarimo įgyvendinimo tvarkos 1 straipsnio 3 dalies b punkte numatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, nustato Bendrijos poziciją dėl tokių sprendimų.4. EEE jungtinio komiteto sprendimo projektas teikiamas tvirtinti Tarybai; po to Komisija kaip galima anksčiau pateiks Bendrijos poziciją EEE jungtiniam komitetui.ProjektasEEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMASiš dalies keičiantis EEE susitarimo 31 protokolą dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmisEEE JUNGTINIS KOMITETAS,atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą su pakeitimais, padarytais Protokolu, patikslinančiu Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – Susitarimas), ypač į jo 86 ir 98 straipsnius,kadangi:(1) Susitarimo 31 protokolas buvo iš dalies pakeistas ... EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. .../.....[1](2) Tikslinga išplėsti Susitarimo Susitariančiųjų Šalių bendradarbiavimą, kad jis apimtų 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1926/2006/EB dėl Bendrijos veiksmų programos vartotojų politikos srityje sukūrimo (2007–2013 m.)[2].(3) Susitarimo 31 protokolas turėtų būti iš dalies pakeistas, kad šis išplėstas bendradarbiavimas galėtų vykti nuo 2007 m. sausio 1 d.,NUSPRENDĖ:1 straipsnisSusitarimo 31 protokolo 6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:1. Po 3 dalies įterpiama ši dalis:„3a. Nuo 2007 m. sausio 1 d. ELPA valstybės dalyvauja šioje programoje:- 32006 D 1926 : 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1926/2006/EB dėl Bendrijos veiksmų programos vartotojų politikos srityje sukūrimo (2007–2013 m.) (OL L 404, 2006 12 30, p. 39).“2. 4 dalies tekstas pakeičiamas taip:„Pagal Susitarimo 82 straipsnio 1 dalies a punktą ELPA valstybės finansiškai prisideda prie 3 ir 3a dalyse nurodytos veiklos finansavimo.“3. 5 dalies tekstas pakeičiamas taip:„Kai tik ELPA valstybės pradeda bendradarbiauti vykdant 3 ir 3a dalyse nurodytą veiklą, jos visapusiškai dalyvauja EB komitetų ir kitų įstaigų, kurios padeda EB Komisijai valdyti arba plėtoti šią veiklą, darbe.“2 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja kitą dieną po paskutinio pranešimo perdavimo EEE jungtiniam komitetui pagal Susitarimo 103 straipsnio 1 dalį*.Jis taikomas nuo 2007 m. sausio 1 d.3 straipsnisŠis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.Priimta Briuselyje,EEE jungtinio komiteto varduPirmininkasEEE jungtinio komiteto sekretoriai [1] OL L ...[2] OL L 404, 2006 12 30, p. 39.* [Konstituciniai reikalavimai nenurodyti.] [Konstituciniai reikalavimai nurodyti.]


Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0311

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl valstybių narių finansinių įnašų Europos plėtros fondui finansuoti (2-oji įnašo dalis 2009 m.)  /* KOM/2009/0311 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 24.6.2009KOM(2009) 311 galutinisPasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl valstybių narių finansinių įnašų Europos plėtros fondui finansuoti (2-oji įnašo dalis 2009 m.)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASVidaus susitarime ir 10-ojo EPF finansiniame reglamente numatyta nauja valstybių narių įnašų EPF finansuoti mokėjimo tvarka. Pagal Finansinio reglamento 157 straipsnį pirmą kartą ši tvarka taikoma 2009 m. įnašams (N+2 metams pagal nuostatą dėl nenumatytoms aplinkybėms skirtų atidėjimų).Pagal Finansinio reglamento 57 straipsnio 3 dalį dabartiniame pasiūlyme nurodoma:-  2-osios įnašo dalies suma 2009 m. (n+1 metams pagal tame straipsnyje nustatytas nuolatines procedūras).Pagal Finansinio reglamento 57 straipsnio 7 dalį nurodant šias sumas nurodoma Komisijos valdomo finansavimo suma ir EIB valdomo finansavimo suma.Pagal Finansinio reglamento 145 straipsnį EIB atsiuntė Komisijai atnaujintas jos valdomų priemonių įsipareigojimų ir mokėjimų sąmatas.Pagal Finansinio reglamento 57 straipsnio 3 dalį Taryba turi priimti sprendimą dėl šio pasiūlymo ne vėliau kaip per 21 kalendorinę dieną nuo tos dienos, kai Komisija pateikė pasiūlymą, o valstybės narės turi sumokėti antrąją įnašo dalį ne vėliau kaip per 21 kalendorinę dieną nuo tos dienos, kai joms buvo pranešta apie Tarybos sprendimą.Finansinio reglamento 58 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad reikalavimuose sumokėti įnašus pirmiausia paeiliui panaudojamos sumos, nustatytos ankstesniems EPF. Todėl pagal šį pasiūlymą reikalavimuose sumokėti įnašus naudojamos 9-ajam EPF nustatytos sumos.Primename, kad Finansinio reglamento 60 straipsnio 1 dalyje nustatyta, jog, kai mokėtina įnašų dalis nesumokama iki nustatyto termino, atitinkama valstybė narė nuo nesumokėtos sumos privalo mokėti palūkanas šiame straipsnyje nustatyta tvarka.PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl valstybių narių finansinių įnašų Europos plėtros fondui finansuoti (2-oji įnašo dalis 2009 m.)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų vidaus susitarimą dėl Bendrijos pagalbos finansavimo ir administravimo pagal Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybių bei Europos bendrijos ir jos valstybių narių partnerystės susitarimo, pasirašyto 2000 m. birželio 23 d. Kotonu (Benine), finansinį protokolą, ir dėl finansinės pagalbos paskirstymo užjūrio šalims bei teritorijoms, kurioms taikoma EB sutarties ketvirta dalis[1], ypač į jo 10 straipsnio 1 dalį,atsižvelgdama į Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų vidaus susitarimą dėl Bendrijos pagalbos finansavimo pagal 2008–2013 m. daugiametę finansinę programą, vadovaujantis AKR ir EB partnerystės susitarimu, ir dėl finansinės pagalbos paskirstymo užjūrio šalims bei teritorijoms, kurioms taikoma EB sutarties ketvirta dalis[2], ypač į jo 7 straipsnį,atsižvelgdama į 2008 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentą dėl 10-ajam Europos plėtros fondui taikomo finansinio reglamento (toliau –10-asis EPF finansinis reglamentas)[3], ypač į jo 57 straipsnį ir 58 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[4],kadangi:(1) 10-ajam Europos plėtros fondui taikomo finansinio reglamento (toliau – EPF) 58 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad reikalavimuose sumokėti įnašus pirmiausia paeiliui panaudojamos sumos, nustatytos ankstesniems EPF. Todėl reikėtų panaudoti 9-ojo EPF lėšas.(2) Pagal 10-ojo EPF finansinio reglamento 145 straipsnio pirmą pastraipą Europos investicijų bankas atsiuntė Komisijai atnaujintas jos valdomų priemonių įsipareigojimų ir mokėjimų sąmatas.(3) Pagal 10-ojo EPF finansinio reglamento 157 straipsnį 57–61 straipsniuose numatyta tvarka pirmą kartą turėtų būti taikoma 2009 finansiniais metais. Laikydamasi šios procedūros, Komisija pateikia pasiūlymą, kuriame tiksliai nurodoma antrosios įnašo dalies suma 2009 m. Taryba turi priimti sprendimą ne vėliau kaip per 21 kalendorinę dieną nuo tos dienos, kai Komisija pateikė pasiūlymą, o valstybės narės turi sumokėti antrąją įnašo dalį ne vėliau kaip per 21 kalendorinę dieną nuo tos dienos, kai joms buvo pranešta apie Tarybos sprendimą.PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisValstybių narių Komisijai ir Europos investicijų bankui mokama antroji įnašo dalis 2009 m. EPF finansuoti nurodoma šio sprendimo priede pateiktoje lentelėje.2 straipsnisŠis sprendimas taikomas nuo jo priėmimo dienos.3 straipsnisŠis sprendimas skirtas į 9-ąjį EPF įnašus mokančioms valstybėms narėms.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasPRIEDAS2-oji įnašų dalis 2009 m. (eurais)Valstybė narė | % | EIB | Komisijai | Iš viso |Vokietija | 23,36 | 21 024 000 | 256 960 000 | 277 984 000 |Belgija | 3,92 | 3 528 000 | 43 120 000 | 46 648 000 |Danija | 2,14 | 1 926 000 | 23 540 000 | 25 466 000 |Ispanija | 5,84 | 5 256 000 | 64 240 000 | 69 496 000 |Prancūzija | 24,30 | 21 870 000 | 267 300 000 | 289 170 000 |Graikija | 1,25 | 1 125 000 | 13 750 000 | 14 875 000 |Airija | 0,62 | 558 000 | 6 820 000 | 7 378 000 |Italija | 12,54 | 11 286 000 | 137 940 000 | 149 226 000 |Liuksemburgas | 0,29 | 261 000 | 3 190 000 | 3 451 000 |Nyderlandai | 5,22 | 4 698 000 | 57 420 000 | 62 118 000 |Portugalija | 0,97 | 873 000 | 10 670 000 | 11 543 000 |Jungtinė Karalystė | 12,69 | 11 421 000 | 139 590 000 | 151 011 000 |Austrija | 2,65 | 2 385 000 | 29 150 000 | 31 535 000 |Suomija | 1,48 | 1 332 000 | 16 280 000 | 17 612 000 |Švedija | 2,73 | 2 457 000 | 30 030 000 | 32 487 000 |IŠ VISO | 100,00 | 90 000 000 | 1 100 000 000 | 1 190 000 000 |[1] OL L 317, 2000 12 15, p. 355.[2] OL L 247, 2006 9 9, p. 32.[3] OL L 78, 2008 3 19, p. 1.[4] OL C …, …, p. ...