				|

		52015PC0010

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos strateginių investicijų fondo, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013 /* COM/2015/010 final - 2015/0009 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO
APLINKYBĖS
Dėl
ekonomikos ir finansų krizės padarinių investicijų lygis ES
sumažėjo maždaug 15 % nuo 2007 m. pasiekto aukščiausio
taško. Dabartinis lygis yra gerokai mažesnis, nei galėtų būti,
atsižvelgiant į istorines tendencijas ir, jei nebus imtasi veiksmų,
prognozuojama, kad per keletą ateinančių metų jis atsigaus
tik iš dalies. Todėl lėčiau atsigauna ekonomika, stabdomas darbo
vietų kūrimas, ilgalaikis augimas ir konkurencingumo didėjimas.
Šis investicijų atotrūkis kelia riziką, kad nebus pasiekti
strategijoje „Europa 2020“ nustatyti tikslai. Todėl Europos Komisijos
Pirmininkas 2014–2019 m. Komisijos politinėse gairėse šį
klausimą įvardijo kaip pagrindinį politinį uždavinį,
labai svarbiu jis laikytas ir 2014 m. gruodžio 18 d.
posėdžiavusioje Europos Vadovų Taryboje (EUCO 237/14) bei
2014 m. lapkričio 15–16 d. įvykusiame Didžiojo dvidešimtuko
vadovų aukščiausiojo lygio susitikime.
Bendras
ekonominės padėties neaiškumas, didelė viešojo bei
privačiojo sektorių skola kai kuriose ES šalyse ir jos poveikis
kredito rizikai riboja veiksmų laisvę. Vis dėlto esama
didelių santaupų ir yra didelis finansinis likvidumas. Be to,
neseniai Europos Komisijos, Europos investicijų banko ir ES valstybių
narių atliktais bendrais tyrimais patvirtinta, kad daug gyvybingų
investicinių projektų lieka nefinansuoti.
Atsižvelgdama
į šią padėtį 2014 m. lapkričio 26 d.
paskelbtame komunikate „Investicijų planas Europai“ Komisija
pasiūlė ES lygmens iniciatyvą šiam klausimui spręsti.
Planą sudaro trys viena kitą papildančios dalys. Pirma,
mažiausiai 315 mlrd. EUR papildomų investicijų pritraukimas
per ateinančius trejus metus, kuo efektyviau panaudojant viešuosius
išteklius ir skatinant privačiojo sektoriaus investicijas. Antra,
tikslinės iniciatyvos siekiant užtikrinti, kad šios papildomos
investicijos atitiktų realiosios ekonomikos poreikius. Trečia,
priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti didesnį reglamentavimo
sistemos nuspėjamumą ir pašalinti investavimo kliūtis, taip
didinant Europos patrauklumą ir kartu stiprinant šio plano poveikį.
Šiuo
pasiūlymu sukuriamas reikiamas teisinis pagrindas ir teikiami biudžetiniai
asignavimai dviem pirmosioms plano dalims pagal ES teisinę sistemą.
Kai pasiūlytas reglamentas bus priimtas, jį kaip strateginiai partneriai
įgyvendins Komisija ir Europos investicijų bankas (EIB),
turėdami aiškų tikslą – suburti visų lygmenų
suinteresuotąsias šalis. Dėl trečiosios investicijų plano
dalies, susijusios su reguliavimo aplinka ir kliūčių
investicijoms pašalinimu, Komisija 2014 m. gruodžio 16 d. priimtoje
darbo programoje išdėstė pirmuosius veiksmus (COM(2014) 910).
Komisija šiais klausimais taip pat bendradarbiaus su kitomis ES institucijomis
ir valstybėmis narėmis įgyvendinant Europos semestrą.
Atsižvelgiant
į svarbų mažųjų ir vidutinių įmonių
(MVĮ) poveikį ES ekonomikai, visų pirma jų vaidmenį
kuriant naujas darbo vietas, jos bus pagrindinės paramos pagal šį
pasiūlymą gavėjos.
Šioje srityje
šių mechanizmų sandara ir pobūdis taip pat yra paremti esama
patirtimi taikant novatoriškas finansines priemones, kurias bendrai naudoja ES
ir EIB grupė.
2.           KONSULTACIJŲ SU
SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
Pirmininkas J. C. Junckeris
lapkričio 26 d. pateikė Investicijų planą Europos
Parlamentui. 2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadovų Taryba
planą patvirtino. Europos Vadovų Taryba taip pat paragino
Sąjungos teisės aktų leidėjus iki birželio mėn.
sutarti dėl reikiamo teksto, kad naujos investicijos galėtų
būti pradėtos naudoti dar 2015 m. viduryje.
Teisinės, ekonominės ir
finansinės idėjos, kuriomis grindžiamas šis pasiūlymas, buvo
išsamiai aptartos su Europos investicijų banko grupe ir neoficialiai – su
viešojo ir privačiojo sektorių atstovais. Privačiojo sektoriaus
suinteresuotosios šalys ypač pabrėžė, kad svarbu nustatyti
griežtus kokybės kriterijus ir nepriklausomą projektų, kurie
galėtų būti remiami pagal planą, atranką.
Konkrečiai buvo rekomenduota, kad projektai turėtų būti: 1)
su parama, teikiama pagal iniciatyvą, ekonomiškai gyvybingi, 2) pakankamai
brandūs, kad juos būtų galima vertinti visuotiniu ar vietos
lygmenimis, 3) teiktų europinę pridėtinę vertę ir
atitiktų ES politikos prioritetus (pavyzdžiui, 2030 m. klimato ir
energetikos politikos teisės aktų rinkinį, strategiją
„Europa 2020“ ir kitus ilgalaikius ES strateginius prioritetus). Be to,
projektai neturėtų būti apriboti vien tik tarpvalstybiniais
projektais (kaip TEN-T ir TEN-E projektų atveju).
Svarbių žinių Komisija taip pat
įgijo dalyvaudama specialiojoje investicijų ES darbo grupėje.
Bendras darbo grupės tikslas – bendrai apžvelgti pagrindines investavimo
tendencijas ir poreikius, analizuoti pagrindines kliūtis ir trukdžius
investicijoms, pasiūlyti praktinių šių kliūčių ir
trukdžių šalinimo sprendimų, nustatyti strategines investicijas,
turinčias pridėtinės vertės Europos Sąjungai,
kurių galima būtų imtis trumpuoju laikotarpiu, ir pateikti
rekomendacijų, kaip parengti patikimą ir skaidrią bazę
vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais. Į šį darbą
buvo atsižvelgta rengiant pasiūlymą.
Galutinė darbo grupės ataskaita pateikiama šioje interneto
svetainėje:
http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/docs/special-task-force-report-on-investment-in-the-eu_en.pdf.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO
ASPEKTAI
Teisinis šio pasiūlymo pagrindas yra
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 172, 173 straipsniai, 175
straipsnio 3 dalis ir 182 straipsnio 1 dalis. Pasiūlyme išdėstoma
teisinė sistema, reikalinga siekiant įgyvendinti dvi pirmąsias
Investicijų plano Europai dalis.
Remiantis Europos Sąjungos sutarties 5
straipsnyje nustatytais subsidiarumo ir proporcingumo principais valstybės
narės negali deramai pasiekti pasiūlyto veiksmo tikslų ir
todėl tų tikslų geriau siekti ES lygmeniu. Dėl
valstybių narių fiskalinio pajėgumo veikti skirtumų ir
dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio siekiami tikslai geriau gali
būti pasiekti Sąjungos lygmeniu. Konkrečiai ES lygmens veiksmais
užtikrinama masto ekonomija naudojant novatoriškas finansines priemones,
skatinant privačias investicijas visoje ES ir kuo geriau šiuo tikslu
išnaudojant Europos institucijas ir jų patirtį bei žinias. Todėl
didinamasis poveikis ir poveikis vietoje bus gerokai didesni, nei
galėtų būti pasiekti vienoje valstybėje narėje arba
valstybių narių grupėje vykdoma investicijų kampanija.
Dėl Sąjungos bendrosios rinkos, taip pat dėl to, kad nenumatoma
paskirstyti lėšų projektams pagal konkrečias šalis ar sektorius,
bus užtikrintas didesnis patrauklumas investuotojams ir mažesnė bendra
rizika. Šiuo pasiūlymu neviršijama to, kas būtina siekiamiems
tikslams pasiekti.
3.1.      Europos strateginių
investicijų fondo (ESIF) sukūrimas ir Europos investavimo
konsultacijų centro įsteigimas (1–3 straipsniai)
Pasiūlymo 1 straipsniu Komisija
įgaliojama sudaryti su EIB susitarimą dėl Europos
strateginių investicijų fondo (toliau – ESIF) įsteigimo,
siekiant remti investicijas Sąjungoje ir užtikrinti daugiau galimybių
gauti finansavimą įmonėms, kuriose dirba iki 3 000
darbuotojų, daugiausia dėmesio skiriant mažosioms ir vidutinėms
įmonėms ir EIB suteikiant pajėgumą prisiimti riziką.
Pasiūlymo 2 straipsniu nustatoma, kad ši ES garantija skiriama
konkrečioms EIB finansavimo ir investavimo per ESIF operacijoms.
Dėl ES garantijos ESIF naudojimo
sprendžia jame nustatytos valdymo struktūros. Visų pirma ESIF veikia
Valdančioji taryba (3 straipsnis), kuri nustato strateginę
kryptį, strateginį turto paskirstymą ir veiklos politiką
bei procedūras, įskaitant projektų, kuriuos gali remti ESIF,
investicijų politiką ir ESIF rizikos pobūdį.
Investicijų komitetas, kurį sudaro nepriklausomi specialistai, yra
atsakingas už galimų operacijų nagrinėjimą ir paramos
operacijoms patvirtinimą, neatsižvelgiant į susijusio projekto
geografinę vietą.
Valdančiosios tarybos narius skiria
įnašų mokėtojai, užtikrinantys pajėgumą prisiimti
riziką, kurių balso teisė proporcinga jų įnašų
dydžiui. Kol vieninteliai įnašų į ESIF mokėtojai yra
Sąjunga ir EIB, Valdančiosios tarybos narių ir balsų
skaičius paskirstomas atsižvelgiant į atitinkamą įnašų
mokėtojų įnašų, mokamų pinigais arba garantijų
pavidalu, dydį, ir visi sprendimai priimami bendru sutarimu.
Kai prie Susitarimo dėl ESIF prisijungia
kitos šalys, Valdančiosios tarybos narių ir balsų skaičius
paskirstomas atsižvelgiant į atitinkamą įnašų
mokėtojų įnašų, mokamų pinigais arba garantijų
pavidalu, dydį. Komisijos ir EIB narių ir balsų skaičius
atitinkamai perskaičiuojamas. Valdančioji taryba stengiasi priimti
sprendimus bendru sutarimu. Jeigu per pirmininko nustatytą laikotarpį
Valdančioji taryba negali priimti sprendimo bendru sutarimu, ji
sprendimą priima paprasta balsų dauguma. Valdančiosios tarybos
sprendimas negali būti priimtas, jeigu Komisija arba EIB balsuoja prieš.
Investicijų komitetą sudaro šeši
nepriklausomi rinkos ekspertai ir vykdomasis direktorius. Vykdomajam
direktoriui padeda vykdomojo direktoriaus pavaduotojas. Vykdomasis direktorius
rengia Investicijų komiteto posėdžius ir jiems pirmininkauja.
Abiejose struktūrose sprendimai priimami paprasta dauguma, tačiau
Valdančiojoje taryboje sprendimus siekiama priimti bendru sutarimu.
Siekiant užtikrinti kuo didesnę pridėtinę Fondo vertę
projektai atrenkami pagal jų konkrečius privalumus, iš anksto
nenustatant kvotų projektams pagal sektorius ar geografinių
kvotų. ESIF taip pat gali kartu su valstybėmis narėmis ir
privačiais investuotojais finansuoti investicijų platformas
nacionaliniu, regioniniu ar sektorių lygmenimis.
Be specialių ESIF sukūrimui, veiklai
ir valdymui taikomų nuostatų, susitarimu dėl ESIF
įsteigiamas Europos investavimo konsultacijų centras (toliau – EIKC,
2 straipsnio 2 dalis). Remdamasis esamomis EIB ir Komisijos konsultavimo
tarnybomis EIKC teikia konsultavimo paramą identifikuojant investicinius
projektus, juos rengiant ir plėtojant, taip pat atlieka vieno langelio
principu veikiančio techninio konsultavimo centro projektų
finansavimo ES klausimais (įskaitant teisinius) funkciją. Tai apima
techninę pagalbą, susijusią su projektų struktūros
formavimu ir novatoriškų finansinių priemonių bei viešojo ir
privačiojo sektorių partnerysčių naudojimu.
3.2.      ES garantijos teikimas ir ES
garantijų fondo sukūrimas (4–8 straipsniai)
Pasiūlymo 4 straipsniu sukuriama
pirminė 16 mlrd. EUR ES garantija EIB finansavimo ir investavimo
operacijoms. Pagal 5 straipsnį šiomis operacijomis turi būti remiamas
infrastruktūros vystymas arba investicijos į švietimą,
sveikatą, mokslinius tyrimus, vystymą, informacines ir ryšių
technologijas bei inovacijas, arba didinama atsinaujinančiųjų
išteklių energijos dalis ir energijos vartojimo efektyvumas, arba remiami
infrastruktūros projektai aplinkos, gamtos išteklių, miestų
plėtros ir socialinėse srityse, arba remiamos MVĮ ir vidutinės
kapitalizacijos įmonės, įskaitant paramą teikiant apyvartinio
kapitalo rizikos finansavimą. Paramą tiesiogiai gali teikti EIB arba
ji gali būti teikiama per Europos investicijų fondą. Šios
įstaigos teiks finansavimą prisiimdamos didelę finansinę
riziką (nuosavą kapitalą, kvazinuosavą kapitalą ir
kt.), sudarydamos sąlygas kartu investuoti privačiojo sektoriaus
investuotojams.
Siekiant užtikrinti tinkamą ES biudžeto
vykdymą net jei būtų pareikalauta panaudoti garantiją, 8
straipsniu sukuriamas garantijų fondas (toliau – Fondas). Patirtis,
susijusi su ESIF remtinų investicijų pobūdžiu, rodo, kad
tinkamas būtų 50 % santykis tarp įmokų iš
Sąjungos biudžeto ir iš bendrų Sąjungos garantijų
įsipareigojimų. Esant įprastai padėčiai šis 50 %
tikslas bus pasiektas iš ES biudžeto, Sąjungai mokėtinų
sumų, susijusių su investicijomis, iš įsipareigojimų
nevykdančių kreditorių gautų sumų ir iš garantijų
fondo investuotų išteklių grąžos. Tačiau pradiniu
laikotarpiu 8 mlrd. EUR bus suteikta tik mokėjimais iš biudžeto.
Nuo 2016 m. šiais mokėjimais iš biudžeto palaipsniui bus sukauptos
Fondo lėšos, kurios iki 2020 m. turėtų pasiekti bendrą
8 mlrd. EUR sumą. Vis dėlto, jeigu būtų
pareikalauta panaudoti ES garantiją, siekiant apriboti galimą
poveikį ES biudžetui tikslinga, kad apskaičiuojant tikslinį
lygį taip pat būtų atsižvelgiama į alternatyvius
garantijų fondo šaltinius. Šis apskaičiuotas lygis bus apribotas ES
garantijos, kurią pareikalauta panaudoti, suma.
Siekiant kuo labiau padidinti ekonominį
veiksmingumą Komisija bus įpareigota šiuos išteklius investuoti. Be
to, Komisija įgaliojama deleguotuoju aktu po 2018 m. pakeisti Fondo
tikslinę sumą 10 %. Tai turėtų leisti Komisijai
pasinaudoti įgauta praktine patirtimi ir užkirsti kelią bereikalingam
biudžeto eikvojimui, kartu užtikrinant jo tolesnę apsaugą.
Išskyrus galimo nuosavo kapitalo praradimo
atvejus, kuomet EIB gali nuspręsti neatidėliotinai pareikalauti
panaudoti garantiją, turėtų būti galima reikalauti
panaudoti garantiją tik kartą per metus, tarpusavyje užskaičius
visą su neįvykdytomis operacijomis susijusį pelną ir nuostolį.
Jeigu pareikalaujama panaudoti garantiją,
garantijos dydis sumažėtų iki mažesnės sumos už pirminę
16 mlrd. EUR sumą. Vis dėlto turėtų būti
leidžiama panaudoti būsimas pajamas, mokėtinas Sąjungai už ESIF
veiklą, siekiant atkurti ES garantiją iki pirminės sumos.
3.3.      Europos investicinių
projektų bazės sukūrimas (9 straipsnis)
Suinteresuotosios šalys dažnai nurodo, kad
kliūtis didesniam ES investicijų lygiui yra tai, kad trūksta
žinių apie esamus ir būsimus investicinius projektus Sąjungoje.
Be ESIF, pasiūlymu taip pat numatoma sukurti Europos investicinių
projektų bazę kaip priemonę užtikrinti, kad informacija apie
potencialius projektus būtų skaidri ir prieinama investuotojams.
3.4.      Ataskaitų teikimas,
atskaitomybė, ESIF operacijų vertinimas ir peržiūra (10–12
straipsniai)
Atsižvelgiant į tai, kad EIB naudojasi ES
garantija, tikslinga nustatyti, kad EIB reguliariai teiktų ataskaitas
Komisijai, Europos Parlamentui ir Tarybai apie atliktas operacijas, kurioms
taikoma ES garantija.
12 straipsnyje nustatoma keletas
reguliarių EIB ir Komisijos vertinimų, siekiant užtikrinti, kad ESIF,
ES garantija ir garantijų fondas būtų naudojami taip, kaip
numatyta. Šiuo atžvilgiu ypač svarbi atskaitomybė Europos
Parlamentui.
3.5.      Bendrosios nuostatos (13–17
straipsniai)
Tikslinga nustatyti keletą EIB
taikomų bendrųjų taisyklių, susijusių su ES garantijos
naudojimu. 13 straipsniu nustatoma, kad informacija apie veiklą, kuriai
taikoma ES garantija, būtų skelbiama viešai. 14–15 straipsniais
nustatoma atitinkamai Audito Rūmų ir OLAF kompetencija, o 16
straipsniu nustatoma tam tikrų rūšių veikla, kuriai garantija
netaikoma. Galiausiai 17 straipsniu Komisijai suteikiami įgaliojamai
priimti deleguotuosius aktus remiantis atitinkama procedūra.
3.6.      Daliniai
pakeitimai (18–19 straipsniai)
18–19 straipsniais numatomas veiklos
asignavimų perskirstymas iš programos „Horizontas 2020“ (Reglamentas (ES)
Nr. 1291/2013) ir Europos infrastruktūros tinklų priemonės
(Reglamentas (ES) Nr. 1316/2013).
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
ESIF suteikta 16 mlrd. EUR ES
garantija gali būti visa panaudota nuo reglamento įsigaliojimo.
Siekiant užtikrinti tinkamą biudžeto vykdymą, nepaisant galimų
pareikalavimų panaudoti garantiją, sukuriamas garantijų fondas,
kuriam iki 2020 m. skiriama 50 % visų ES garantijos įsipareigojimų
sumos. Mokėjimai į garantijų fondą 2016 m. sieks
500 mln. EUR, 2017 m. – 1 mlrd. EUR ir 2018 m. –
2 mlrd. EUR. 2,25 mlrd. EUR mokėjimai ir 2019 m.,
ir 2020 m. priklausys nuo tikslinės garantijų fondo sumos, kuri
po 2018 m. nesikeis ir sieks 50 %. Mokėjimų
įsipareigojimai 2015 m. sieks 1,35 mlrd. EUR, 2016 m.
– 2,03 mlrd. EUR, 2017 m. – 2,641 mlrd. EUR ir
2018 m. – 1,979 mlrd. EUR. Dėl laipsniško garantijų
fondo finansavimo neturėtų kilti rizika ES biudžetui per kelerius
pirmuosius metus, nes galimų garantijos panaudojimo reikalavimų,
susijusių su patirtais nuostoliais, poveikis bus juntamas tik per tam
tikrą laiką.
Kaip ir esamos EIB veiklos atveju
lėšų gavėjai turės sumokėti EIB su ESIF operacijomis
susijusias sąnaudas. Dėl EIB garantijos panaudojimo ir garantijų
fondo išteklių investavimo turėtų būti gaunamos teigiamos
grynosios pajamos. ESIF pajamos bus proporcingai padalytos įnašų
mokėtojams, užtikrinantiems pajėgumą prisiimti riziką.
Perviršinės garantijų fondo lėšos gali būti naudojamos ES
garantijai atkurti iki pradinės sumos.
Vis dėlto dėl dviejų
veiksmų EIB patirs išlaidų, kurių negalima pareikalauti iš
lėšų gavėjų:
1.           Remiantis šio pasiūlymo 2
straipsnio 2 dalimi įsteigtas Europos investavimo konsultacijų
centras daugiausia bus finansuojamas iš esamų EIB techninės pagalbos
paketų pagal esamas ES programas (Europos infrastruktūros tinklų
priemonę, programą „Horizontas 2020“...). Tačiau gali būti
reikalingas papildomas iki 20 mln. EUR per metus
(10 mln. EUR 2015 m.) finansavimas, kuris bus įtrauktas
į biudžetą remiantis prie šio pasiūlymo pridėta finansine
pažyma. Taip pat bus padengtos bet kokios galimos su projektų baze
susijusios išlaidos.
2.           EIB patirs administracinių
išlaidų dėl padidinto finansavimo per EIF mažosioms ir
vidutinėms įmonėms. Remiantis dabartinėmis prielaidomis
apie priemonių pobūdį ir naujų operacijų pasirašymo
spartą turės būti sumokėti iš viso 105 mln. EUR
siekiantys mokesčiai, maždaug 48 mln. EUR iš jų iki
2020 m. Atsižvelgiant į galimybę atidėti mokėjimus
(iki kol gautos pajamos gali būti panaudotos šiuo tikslu) šie
mokėjimai dar neįtraukti į biudžetą, tačiau tik
aprašyti finansinės pažymos priede.
EIB išlaidos, kurios nebuvo nei atgautos iš
lėšų gavėjų, nei atimtos iš atlyginimo už ES suteiktą
garantiją, gali būti padengtos ES garantija, laikantis bendros ribos,
atitinkančios 1 % neapmokėtų sumų.
Šiuo pasiūlymu reikalaujami veiklos
asignavimai visa suma finansuojami pagal 2014–2020 m. daugiametę
finansinę programą. 6 mlrd. EUR perskirstomi 1A
išlaidų kategorijoje, 2,11 mlrd. EUR bus finansuojami
pasinaudojant nepaskirstytų lėšų marža, įskaitant
bendrąją įsipareigojimų maržą. Nors finansavimas
dotacijomis iš Europos infrastruktūros tinklų priemonės ir programos
„Horizontas 2020“ bus sumažintas, ESIF sukurtas didinamasis poveikis leis
smarkiai padidinti investicijas šių dviejų esamų programų
apimamose politikos srityse.
5.           PAPILDOMA INFORMACIJA
Finansiniame šio pasiūlymo pakete aiškiai
nenumatoma įtraukti valstybių narių ar kitų
trečiųjų šalių įnašus į bet kokias juo sukurtas
struktūras. Vis dėlto 1 straipsnio 2 dalimi aiškiai leidžiama šalims,
norinčioms prisijungti prie susitarimo dėl ESIF, teikti kapitalo
įnašus į ESIF.
Komisija nurodė, kad valstybių
narių, nusprendusių teikti įnašus į ESIF, atveju,
vertindama viešuosius finansus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos
veikimo 126 straipsnį ir Reglamentą (EB) Nr. 1467/1997, ji
tokius įnašus vertins palankiai. 2015 m. sausio 13 d. Komisijos
komunikate („Maksimalus Stabilumo ir augimo pakto taisyklėse leidžiamo
lankstumo išnaudojimas“) išdėstomi specialūs šiam scenarijui taikomi
veiksniai.
2015/0009 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
dėl Europos strateginių
investicijų fondo, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1291/2013
ir (ES) Nr. 1316/2013
EUROPOS PALAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 172, 173 straipsnius, 175
straipsnio 3 dalį ir 182 straipsnio 1 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo akto
projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto ir Regionų komiteto nuomonę,
laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)       dėl ekonomikos ir
finansų krizės Sąjungoje sumažėjo investicijų lygis.
Investicijų sumažėjo maždaug 15 % nuo 2007 m. pasiekto
aukščiausio taško. Sąjunga visų pirma kenčia dėl
nepakankamo investavimo, kurį lemia rinkoje vyraujantis netikrumas
dėl ekonominės ateities ir fiskalinių valstybių narių
suvaržymų. Dėl šio nepakankamo investavimo lėčiau atsigauna
ekonomika ir jis neigiamai veikia darbo vietų kūrimą, ilgalaikes
ekonomikos augimo perspektyvas ir konkurencingumą;
(2)       siekiant radikaliai pakeisti
nepakankamo investavimo nulemtą užburtą ratą, reikia imtis
visapusiškų veiksmų. Struktūrinės reformos ir
fiskalinė atsakomybė – būtinos investavimo skatinimo
sąlygos. Šios sąlygos gali suteikti naują paskatą
finansuoti investicijas ir kartu padėti sukurti vertybių
sistemą, kurioje investiciniai projektai padeda remti užimtumą bei
paklausą ir užtikrina tvarų ekonomikos augimo potencialo
didėjimą;
(3)       įgyvendinant
pasaulinės infrastruktūros iniciatyvą (angl. Global
Infrastructure Initiative), Didysis dvidešimtukas pripažino
investicijų svarbą skatinant paklausą ir didinant
produktyvumą bei ekonomikos augimą ir įsipareigojo sukurti
sąlygas, kuriomis būtų lengviau užtikrinti aukštesnį
investicijų lygį;
(4)       per visą ekonomikos ir
finansų krizę Sąjunga dėjo pastangas skatinti ekonomikos
augimą, visų pirma įgyvendindama iniciatyvas, nustatytas
strategijoje „Europa 2020“, kurioje įtvirtintas pažangaus, tvaraus ir
integracinio augimo principas. Europos investicijų bankas (EIB) taip pat
sustiprino savo vaidmenį skatinant ir remiant investavimą Sąjungoje
ir iš dalies tai pasiekė 2013 m. sausio mėn. padidinęs savo
kapitalą. Siekiant užtikrinti, kad investavimo poreikiai Sąjungoje
būtų patenkinti ir kad rinkoje turimos likvidžios lėšos
būtų naudojamos veiksmingai ir nukreipiamos gyvybingiems
investiciniams projektams finansuoti, reikia imtis tolesnių veiksmų;
(5)       2014 m. liepos 15 d.
išrinktasis Europos Komisijos Pirmininkas Europos Komisijai ir Europos
Parlamentui pateikė politinių gairių rinkinį. Šiose
politinėse gairėse raginama „per artimiausius trejus metus papildomai
pritraukti iki 300 mlrd. EUR viešųjų ir privačiųjų
investicijų į realią ekonomiką“, kad būtų
skatinama investuoti siekiant kurti darbo vietas;
(6)       2014 m. lapkričio 26 d.
Komisija pateikė komunikatą „Investicijų planas Europai“[1], kuriame numatyta
įsteigti Europos strateginių investicijų fondą (ESIF),
europiniu lygmeniu sukurti skaidrią investicinių projektų
bazę ir įsteigti investavimo konsultacijų centrą (toliau –
Europos investavimo konsultacijų centras, EIKC); komunikate taip pat
išdėstyta plataus užmojo darbotvarkė, kuria siekiama panaikinti
kliūtis investicijoms ir baigti kurti bendrąją rinką;
(7)       2014 m. gruodžio 18 d.
posėdžiavusi Europos Vadovų Taryba priėjo prie išvados, kad
„investicijų skatinimas ir rinkos nepakankamumo problemos sprendimas
Europoje yra svarbus politikos uždavinys“ ir kad „naujai sutelktas dėmesys
į investicijas, kartu su valstybių narių įsipareigojimu
intensyvinti struktūrines reformas ir tęsti ekonomikos augimui
palankų fiskalinį konsolidavimą, taps ekonomikos augimo ir darbo
vietų kūrimo Europoje pagrindu“, ir paragino „EIB grupėje
sukurti Europos strateginių investicijų fondą (ESIF), kurio
tikslas – 2015–2017 m. sutelkti 315 mlrd. EUR naujų investicijų“;
(8)       ESIF yra visapusiško metodo,
kuriuo siekiama panaikinti su viešosiomis ir privačiosiomis investicijomis
susijusį netikrumą, dalis. Trys strategijos kryptys: sutelkti
investicijų finansavimą, užtikrinti, kad investicijos pasiektų
realiąją ekonomiką, ir pagerinti investicinę aplinką
Sąjungoje;
(9)       investicinė aplinka
Sąjungoje turėtų būti gerinama šalinant investavimo
kliūtis, stiprinant bendrąją rinką ir didinant
reglamentavimo nuspėjamumą. Šiais papildomais veiksmais
turėtų būti remiamas ESIF darbas ir apskritai investavimas
visoje Europoje;
(10)     ESIF turėtų siekti
padėti pašalinti sunkumus finansuojant ir vykdant produktyvias
investicijas Sąjungoje, taip pat užtikrinti daugiau galimybių gauti
finansavimą. Siekiama, kad didesnės galimybės gauti
finansavimą būtų ypač naudingos mažosioms ir
vidutinėms įmonėms. Taip pat tikslinga daugiau tokių
finansavimo galimybių suteikti ir vidutinės kapitalizacijos
įmonėms, tai yra įmonėms, kuriose dirba iki 3 000
darbuotojų. Įveikus esamus Europos investavimo sunkumus
turėtų padidėti Sąjungos ekonominė, socialinė ir
teritorinė sanglauda;
(11)     ESIF turėtų remti
strategines investicijas, turinčias didelę ekonominę
pridėtinę vertę, kuriomis padedama siekti Sąjungos
politikos tikslų;
(12)     daugeliui mažųjų ir
vidutinių įmonių, taip pat vidutinės kapitalizacijos
įmonių visoje Sąjungoje reikia padėti pritraukti rinkos
finansavimą, visų pirma susijusį su rizikingesnėmis
investicijomis. ESIF turėtų padėti šioms įmonėms
užpildyti kapitalo trūkumą, nes EIB ir Europos investicijų
fondui (EIF) leidžiama teikti tiesiogines ir netiesiogines kapitalo injekcijas,
taip pat teikti garantijas, susijusias su paskolų aukštos kokybės
pakeitimu vertybiniais popieriais, ir kitus produktus, kurie teikiami siekiant
ESIF tikslų;
(13)     ESIF turėtų
būti įsteigtas Europos investicijų banke (EIB), kad
būtų galima pasinaudoti banko patirtimi ir pasiektais rezultatais ir
kad fondo operacijos kuo greičiau pradėtų daryti teigiamą
poveikį. ESIF veikla teikiant finansavimą mažosioms ir
vidutinėms įmonėms, taip pat mažoms vidutinės kapitalizacijos
įmonėms, turėtų būti vykdoma per Europos investicijų
fondą (EIF), kad būtų galima pasinaudoti šio fondo patirtimi
vykdant šią veiklą.
(14)     ESIF turėtų
būti orientuotas į projektus, kuriais siekiama didelės
visuomeninės ir ekonominės vertės. Visų pirma ESIF
turėtų būti orientuotas į projektus, kurie skatina darbo
vietų kūrimą, ilgalaikį ekonomikos augimą ir
konkurencingumą. ESIF turėtų būti remiami įvairūs
finansiniai produktai, įskaitant nuosavo kapitalo, skolos priemones ar
garantijas, kad būtų kuo geriau atsižvelgiama į atskiro projekto
poreikius. Ši produktų įvairovė turėtų sudaryti
galimybes ESIF prisitaikyti prie rinkos poreikių ir kartu skatinti
privačiojo sektoriaus investavimą į projektus. ESIF
neturėtų pakeisti privačiojo sektoriaus rinkos finansavimo, bet
veikiau turėtų spręsti rinkos nepakankamumo problemas ir taip
skatinti privačiojo sektoriaus finansavimą, kad būtų
užtikrintas veiksmingiausias strateginis viešųjų lėšų
naudojimas. Toks veiksmingas strateginis lėšų naudojimas turėtų
būti užtikrinamas ir reikalavimu laikytis valstybės pagalbos
principų;
(15)     ESIF turėtų
būti orientuotas į projektus, kurių rizikos ir grąžos
santykis yra didesnis nei esamų EIB ir Sąjungos priemonių,
siekiant užtikrinti esamų operacijų papildomumą. ESIF
lėšomis turėtų būti finansuojami projektai visoje
Sąjungoje, įskaitant labiausiai nuo finansų krizės
nukentėjusias šalis. ESIF turėtų būti naudojamas tik jeigu
pagrįstomis sąlygomis negalima gauti finansavimo iš kitų
šaltinių;
(16)     ESIF turėtų
būti orientuotas į investicijas, kurios, kaip tikimasi, yra
ekonomiškai ir techniškai gyvybingos ir kurios gali būti susijusios su tam
tikra atitinkama rizika, tačiau vis tiek atitinka konkrečius ESIF
finansavimo reikalavimus;
(17)     sprendimus dėl ESIF
paramos naudojimo infrastruktūros ir dideliems vidutinės
kapitalizacijos projektams turėtų priimti Investicijų komitetas.
Investicijų komitetą turėtų sudaryti nepriklausomi
ekspertai, gerai išmanantys investicinių projektų sritis ir jose
turintys patirties. Investicijų komitetas turėtų būti
atskaitingas ESIF valdančiajai tarybai, kuri turėtų
prižiūrėti, kaip siekiama ESIF tikslų. Kad būtų
veiksmingai naudojamasi EIF patirtimi, ESIF turėtų remti Europos
investicijų fondui teikiamą finansavimą, kad fondas
galėtų vykdyti atskirus projektus, susijusius su mažosiomis ir
vidutinėmis įmonėmis ir mažomis vidutinės kapitalizacijos
įmonėmis;
(18)     kad ESIF galėtų
remti investicijas, Sąjunga turėtų suteikti garantiją,
kurios suma sudaro 16 000 000 000 EUR. Garantiją teikiant portfelio
pagrindu, jos dydis turėtų būti apribotas priklausomai nuo to,
kokios rūšies yra priemonė, pavyzdžiui, skola, nuosavas kapitalas ar
garantijos, kaip neįvykdytų įsipareigojimų portfelio dydžio
procentinė dalis. Tikimasi, kad garantiją derinant su 5 000 000 000
EUR, kuriuos suteiks EIB, ESIF parama turėtų sutelkti 60 800 000 000
EUR papildomų EIB ir EIF investicijų. Tikimasi, kad dėl šių
60 800 000 000 EUR, remiant ESIF, 2015–2017 m. Sąjungoje iš viso bus
sutelkta 315 000 000 000 EUR investicijų. Garantijos, skirtos projektams,
kurie pabaigiami nepareikalavus garantijos, gali būti naudojamos naujoms
operacijoms remti;
(19)     kad fondo ištekliai toliau
galėtų didėti, dalyvauti ESIF turėtų būti
leidžiama trečiosioms šalims, įskaitant valstybes nares,
nacionalinius skatinamąjį finansavimą teikiančius bankus ar
valstybėms narėms priklausančias ar jų valdomas valstybines
agentūras, privačiojo sektoriaus subjektus ir už Sąjungos
ribų esančius subjektus, jeigu tam pritaria esami įnašų
mokėtojai. Trečiosios šalys gali įnešti tiesioginius įnašus
į ESIF ir dalyvauti ESIF valdymo struktūroje;
(20)     projektų lygmeniu
trečiosios šalys gali teikti finansavimą kartu su ESIF atskiriems
projektams arba su konkrečiais geografiniais ar teminiais sektoriais
susijusiose investavimo platformose;
(21)     jeigu laikomasi visų
susijusių tinkamumo kriterijų, valstybės narės gali
naudotis Europos struktūriniais ir investicijų fondais, kad
prisidėtų prie reikalavimus atitinkančių projektų,
kurie remiami ES garantija, finansavimo. Dėl šio principo lankstumo
turėtų kuo labiau padidėti galimybės pritraukti
investuotojų į investavimo sritis, į kurias orientuojasi ESIF;
(22)     Pagal Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ESIF remiamos investicijos į
infrastruktūrą ir projektus turėtų atitikti valstybės
pagalbos taisykles. Šiuo tikslu Komisija paskelbė, kad suformuluos
esminius valstybės pagalbos vertinimo principus, kuriuos projektas
turės atitikti, kad galėtų būti remiamas ESIF lėšomis.
Komisija paskelbė, kad, jeigu projektas atitiks šiuos kriterijus ir gaus
ESIF paramą, bet kokia papildoma nacionalinė parama bus vertinama
atliekant paprastesnį ir spartesnį valstybės pagalbos
vertinimą, kai Komisija papildomai tikrins tik viešosios paramos
proporcingumą (t. y. ar nėra kompensuojama per didelė
suma). Komisija taip pat paskelbė, kad pateiks daugiau gairių
dėl šių esminių principų, kad užtikrintų
veiksmingą viešųjų lėšų naudojimą;
(23)     atsižvelgiant į tai, kad
Sąjungoje reikia nedelsiant imtis veiksmų, prieš įsigaliojant
šiam reglamentui 2015 m. EIB ir EIF gali finansuoti papildomus projektus,
neatitinkančius įprasto jų finansavimo pobūdžio. Siekiant
kuo labiau padidinti šiame reglamente numatytų priemonių naudą,
turėtų būti įmanoma tokiems papildomiems projektams taikyti
ES garantiją tuo atveju, jeigu jie atitinka šiame reglamente
išdėstytus esminius kriterijus;
(24)     ESIF remiamos EIB finansavimo
ir investavimo operacijos turėtų būti administruojamos laikantis
EIB taisyklių ir procedūrų, įskaitant tinkamas
kontrolės priemones ir priemones, kurių imamasi siekiant išvengti mokesčių
slėpimo, taip pat laikantis atitinkamų taisyklių ir
procedūrų, susijusių su Europos kovos su sukčiavimu tarnyba
(OLAF) ir Audito Rūmais, be kita ko, Europos Komisijos, Europos Audito
Rūmų ir Europos investicijų banko trišalio susitarimo;
(25)     EIB turėtų
reguliariai vertinti ESIF remiamą veiklą siekdamas patikrinti jos
aktualumą, rezultatus ir poveikį ir nustatyti aspektus, kuriais
ateityje būtų galima pagerinti veiklą. Tokiais vertinimais
turėtų būti prisidedama prie atskaitomybės didinimo ir
tvarumo analizės;
(26)     be to, kad per ESIF bus vykdomos
finansavimo operacijos, turėtų būti įsteigtas Europos
investavimo konsultacijų centras (EIKC). EIKC turėtų suteikti
geresnę paramą, susijusią su projektų plėtojimu ir
rengimu visoje Sąjungoje, remiantis Komisijos, EIB, nacionalinių
skatinamąjį finansavimą teikiančių bankų ir
Europos struktūrinių ir investicijų fondų valdymo
institucijų kompetencija. Tai turėtų būti vieno langelio
principu veikiantis centras klausimams dėl techninės pagalbos,
susijusios su investicijomis Sąjungoje;
(27)     siekiant padengti su ES
garantija Europos investicijų bankui susijusią riziką,
turėtų būti įsteigtas garantijų fondas. Garantijų
fondas turėtų būti sudarytas palaipsniui mokant lėšas iš
Sąjungos biudžeto. Paskui garantijų fondas taip pat turėtų
gauti įplaukas ir grąžinamąsias įmokas iš projektų,
kurie gauna ESIF paramą, ir sumas, išieškotas iš įsipareigojimų
nevykdančių skolininkų tais atvejais, kai garantijų fondas
jau išmokėjo garantijos sumą EIB;
(28)     garantijų fondas
turėtų užtikrinti likvidumo atsargas Sąjungos biudžetui dėl
nuostolių, kuriuos ESIF patiria siekdamas savo tikslų. Patirtis,
susijusi su ESIF remtinų investicijų pobūdžiu, rodo, kad
tinkamas būtų 50 % santykis tarp sumų, mokamų iš
Sąjungos biudžeto ir pagal bendrus Sąjungos garantijų
įsipareigojimus;
(29)     Kad būtų iš dalies
finansuojamas įnašas iš Sąjungos biudžeto, turėtų būti
sumažintos bendrajai mokslinių tyrimų ir inovacijų programai
„Horizontas 2020“ (2014–2020 m.), nustatytai Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentu (ES) Nr. 1291/2013[2],
ir Europos infrastruktūros tinklų priemonei, nustatytai Europos
Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1316/2013[3], skirtos lėšos.
ESIF nekartoja šiomis programomis siekiamų tikslų. Tačiau
tikimasi, kad sumažinus abi programas siekiant finansuoti garantijų
fondą, bus užtikrintos didesnės investicijos tam tikrose srityse,
kurioms atitinkamai taikomos šios programos, nei įmanoma pagal esamas
programas. ESIF turėtų galėti panaudoti ES garantijos
svertą ir labiau padidinti finansinį poveikį tose mokslinių
tyrimų, technologinės plėtros, inovacijų ir transporto,
telekomunikacijų ir energetikos infrastruktūros srityse, nei
būtų įmanoma, jeigu ištekliai būtų naudojami teikiant
dotacijas pagal planuojamą programą „Horizontas 2020“ ir Europos
infrastruktūros tinklų priemonę. Todėl tikslinga perskirti
dalį šiuo metu toms programoms numatyto finansavimo ESIF naudai;
(30)     atsižvelgiant į jų
sandarą, nei ES garantija EIB, nei garantijų fondas nėra
finansinės priemonės, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir
Tarybos reglamente (ES) Nr. 966/2012[4];

(31)     Sąjungoje yra labai daug
potencialiai gyvybingų projektų, kurie nefinansuojami dėl su
tokiais projektais susijusio aiškumo ir skaidrumo stokos. Dažnai taip yra
dėl to, kad privatūs investuotojai nežino apie projektus arba turi
nepakankamai informacijos, kad galėtų įvertinti investavimo
riziką. Komisija ir EIB, remiami valstybių narių,
turėtų skatinti sukurti skaidrią Sąjungoje jau vykdomų
ir būsimų investicinių projektų, tinkamų
investicijoms, bazę. Ši projektų bazė turėtų leisti
užtikrinti, kad informacija apie investicinius projektus būtų viešai
skelbiama reguliariai ir struktūrizuotai, kad investuotojai
turėtų patikimos informacijos, kuria galėtų pagrįsti
savo investavimo sprendimus;
(32)     valstybės narės taip
pat pradėjo darbą nacionaliniu lygmeniu, kad sukurtų ir
skatintų projektų bazes, skirtas nacionalinės reikšmės
projektams. Komisijos ir EIB parengtoje informacijoje turėtų
būti pateikiamos nuorodos į susijusias nacionalines projektų bazes;
(33)     nors projektų bazėje
identifikuotus projektus EIB gali naudoti identifikuodamas ir atrinkdamas ESIF
remtinus projektus, projektų bazės taikymo sritis turėtų
būti platesnė, kad būtų identifikuojami projektai visoje
Sąjungoje. Į tokią taikymo sritį gali būti
įtraukiami projektai, kuriuos galima visiškai finansuoti privačiojo
sektoriaus lėšomis arba naudojant kitas priemones, teikiamas Europos ar
nacionaliniu lygmeniu. ESIF turėtų galėti remti projektų,
identifikuotų projektų bazėje, finansavimą ir investicijas
į juos, tačiau į sąrašą projektai neturėtų
būti įtraukiami ir galimybė gauti ESIF paramą
neturėtų būti suteikiama automatiškai, o ESIF turėtų
būti suteikta laisvė savo nuožiūra atrinkti ir remti projektus,
kurie neįtraukti į sąrašą;
(34)     siekiant užtikrinti
atskaitomybę Europos piliečiams, EIB Europos Parlamentui ir Tarybai
turėtų reguliariai teikti ESIF padarytos pažangos ir poveikio
ataskaitas;
(35)     siekiant užtikrinti
tinkamą ES garantijos įsipareigojimų taikymo sritį ir
užtikrinti, kad ES garantija būtų galima nuolat pasinaudoti,
Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus
pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį
dėl sumų, mokėtinų iš Sąjungos bendrojo biudžeto,
patikslinimo ir dėl atitinkamo I priedo dalinio keitimo. Ypač svarbu,
kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai
konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais
aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų
tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų
vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;
(36)     kadangi ši reglamento
tikslų, t. y. remti investicijas Sąjungoje ir užtikrinti daugiau
galimybių gauti finansavimą įmonėms, kuriose dirba iki
3 000 darbuotojų, valstybės narės negali deramai pasiekti dėl
savo fiskalinio pajėgumo veikti skirtumų ir kadangi dėl
siūlomo veiksmo masto ir poveikio tų tikslų būtų
geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties
5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti
priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą,
šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
I SKYRIUS. Europos strateginių
investicijų fondas
1 straipsnis
Europos strateginių investicijų fondas
1.           Komisija ir Europos
investicijų bankas (toliau – EIB) sudaro susitarimą dėl Europos
strateginių investicijų fondo (toliau – ESIF) įsteigimo.
ESIF tikslas – remti investicijas Sąjungoje
ir užtikrinti daugiau galimybių gauti finansavimą įmonėms,
kuriose dirba iki 3 000 darbuotojų, daugiausia dėmesio skiriant
mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir EIB suteikiant
pajėgumą prisiimti riziką (toliau – Susitarimas dėl ESIF).
2.           Prie Susitarimo dėl ESIF
gali prisijungti valstybės narės. Jeigu esami įnašų
mokėtojai sutinka, prie Susitarimo dėl ESIF taip pat gali prisijungti
kitos trečiosios šalys, įskaitant nacionalinius skatinamąjį
finansavimą teikiančius bankus ar valstybėms narėms
priklausančias ar jų valdomas valstybines agentūras ir
privačiojo sektoriaus subjektus.
2 straipsnis
Susitarimo dėl ESIF sąlygos
1.           Į Susitarimą
dėl ESIF visų pirma įtraukiama:
(a)
nuostatos, reglamentuojančios ESIF, kaip
atskiros, aiškiai identifikuojamos ir skaidrios garantijų priemonės,
turinčios atskirą sąskaitą ir administruojamos EIB,
įsteigimą;
(b)
finansinio įnašo, kurį EIB teikia per
ESIF, suma ir sąlygos;
(c)
finansavimo, kurį Europos investicijų
fondui (toliau – EIF) per ESIF teikia Europos investicijų bankas,
sąlygos;
(d)
valdymo susitarimai dėl ESIF pagal 3
straipsnį, nedarant poveikio Europos investicijų banko statutui;
(e)
išsamios ES garantijos suteikimo pagal 7
straipsnį taisyklės, įskaitant jos apribotą dydį
specialių rūšių priemonių portfeliams, atvejus, kai galima
pareikalauti ES garantijos (išskyrus galimų nuosavo kapitalo
nuostolių atvejus, tai padaryti galima tik kartą per metus
atskaičius operacijų pelną ir nuostolius), ir jos
atlyginimą bei reikalavimą, kad atlyginimas už rizikos
prisiėmimą įnašų mokėtojams būtų
paskirstomas proporcingai pagal jų atitinkamą rizikos dalį;
(f)
nuostatos ir procedūros, susijusios su
išmokėtų sumų išieškojimu;
(g)
reikalavimai, taikomi ES garantijos naudojimui,
įskaitant naudojimą per konkrečius laikotarpius ir pagrindinius
veiklos rodiklius;
(h)
nuostatos dėl finansavimo, kuris reikalingas
EIKC pagal 2 dalies trečią pastraipą;
(i)
nuostatos, reglamentuojančios būdus, kaip
trečiosios šalys gali investuoti kartu su EIB, jam vykdant ESIF remiamas
finansavimo ir investavimo operacijas;
(j)
ES garantijos taikymo sąlygos.
Susitarime dėl ESIF numatoma, kad aiškiai
atskiriamos operacijos, vykdomos remiant ESIF, ir kitos EIB operacijos.
Susitarime dėl ESIF numatoma, kad Europos
investicijų fondo vykdomą ESIF veiklą valdo EIF valdymo organai.

Susitarime dėl ESIF numatoma, kad
Sąjungai priskirtinas atlyginimas iš ESIF remiamų operacijų
pateikiamas atskaičius išmokas dėl ES garantijos pareikalavimo
atvejų ir paskiau – sąnaudas pagal 2 dalies trečią
pastraipą ir 5 straipsnio 3 dalį.
2.           Susitarime dėl ESIF
numatoma EIB įsteigti Europos investavimo konsultacijų centrą
(toliau – EIKC). EIKC tikslas – remtis esamomis EIB ir Komisijos konsultavimo
tarnybomis ir teikti konsultavimo paramą identifikuojant investicinius
projektus, juos rengiant ir plėtojant, taip pat atlikti vieno langelio
principu veikiančio techninio konsultavimo centro projektų
finansavimo Sąjungoje klausimais funkciją. Tai apima paramą,
susijusią su techninės pagalbos naudojimu projektų
struktūros formavimui, novatoriškų finansinių priemonių
naudojimu, viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių
naudojimu, ir prireikus patarimus susijusiais ES teisės aktų
klausimais.
Kad šį tikslą pasiektų, EIKC
naudojasi EIB, Komisijos, nacionalinių skatinamąjį
finansavimą teikiančių bankų ir Europos
struktūrinių ir investicijų fondų valdymo institucijų
kompetencija.
Laikotarpiu, kuris baigiasi 2020 m. gruodžio
31 d., už EIKC teikiamas papildomas paslaugas, palyginti su EIB jau
teikiama technine pagalba, EIKC iš dalies finansuoja Sąjunga iki
didžiausios 20 000 000 EUR sumos per metus. Po 2020 m. metinis
Sąjungos finansinis įnašas tiesiogiai siejamas su būsimų daugiamečių
finansinių programų nuostatomis.
3.           Susitarimo dėl ESIF
šalimis tapusios valstybės narės gali teikti savo įnašus,
visų pirma pinigais arba EIB priimtinos garantijos pavidalu. Kitos
trečiosios šalys gali teikti įnašus tik pinigais.
3 straipsnis
ESIF valdymas
1.           Susitarime dėl ESIF
numatoma, kad ESIF valdo Valdančioji taryba, kuri nustato strateginę
kryptį, strateginį turto paskirstymą ir veiklos politiką
bei procedūras, įskaitant projektų, kuriuos gali remti ESIF,
investicijų politiką ir ESIF rizikos pobūdį, laikydamasi 5
straipsnio 2 dalyje nustatytų tikslų. Valdančioji taryba
vieną savo narį išrenka pirmininku.
2.           Kol vieninteliai
įnašų į ESIF mokėtojai yra Sąjunga ir EIB,
Valdančiosios tarybos narių ir balsų skaičius paskirstomas
atsižvelgiant į atitinkamą įnašų, mokamų pinigais arba
garantijų pavidalu, dydį.
Valdančioji
taryba priima sprendimus bendru sutarimu.
3.           Kai prie Susitarimo dėl
ESIF pagal 1 straipsnio 2 dalį prisijungia kitos šalys, Valdančiosios
tarybos narių ir balsų skaičius paskirstomas atsižvelgiant
į atitinkamą įnašų mokėtojų įnašų,
mokamų pinigais arba garantijų pavidalu, dydį. Komisijos ir EIB
narių ir balsų skaičius pagal 2 dalį atitinkamai perskaičiuojamas.

Valdančioji
taryba stengiasi priimti sprendimus bendru sutarimu. Jeigu per pirmininko
nustatytą laikotarpį Valdančioji taryba negali priimti sprendimo
bendru sutarimu, ji sprendimą priima paprasta balsų dauguma.
Valdančioji
taryba nepriima sprendimo, jeigu Komisija arba EIB balsuoja prieš.
4.           Susitarime dėl ESIF
numatoma, kad ESIF vadovauja vykdomasis direktorius, atsakingas už
kasdienį ESIF administravimą ir 5 dalyje nurodyto Investicijų
komiteto posėdžių rengimą ir pirmininkavimą jiems.
Vykdomajam direktoriui padeda vykdomojo direktoriaus pavaduotojas.
Vykdomasis direktorius kas ketvirtį
Valdančiajai tarybai teikia ESIF veiklos ataskaitą.
Vykdomąjį direktorių ir vykdomojo
direktoriaus pavaduotoją trejų metų laikotarpiui, kuris gali
būti pratęstas, skiria Valdančioji taryba remdamasi bendru
Komisijos ir EIB pasiūlymu.
5.           Susitarime dėl ESIF
numatoma, kad ESIF veikia Investicijų komitetas, atsakingas už galimų
operacijų, atitinkančių ESIF investicijų politiką,
nagrinėjimą ir paramos suteikiant ES garantiją operacijoms
patvirtinimą pagal 5 straipsnį, neatsižvelgiant į jų geografinę
vietą.
Investicijų komitetą sudaro šeši
nepriklausomi ekspertai ir vykdomasis direktorius. Nepriklausomi ekspertai turi
aukšto lygio atitinkamos rinkos patirties projektų finansavimo srityje ir
juos skiria Valdančioji taryba trejų metų laikotarpiui, kuris
gali būti pratęstas.
Investicijų komitetas sprendimus priima
paprasta balsų dauguma.
II SKYRIUS. ES garantija ir ES
garantijų fondas
4 straipsnis
ES garantija
Sąjunga suteikia garantiją EIB
finansavimo ar investavimo operacijoms, kurios vykdomos Sąjungoje ir
kurioms taikomas šis reglamentas (toliau – ES garantija). ES garantija
suteikiama kaip garantija pagal pareikalavimą dėl 6 straipsnyje
nurodytų priemonių.
5 straipsnis
ES garantijos naudojimo reikalavimai
1.           ES garantijos suteikimas
priklauso nuo Susitarimo dėl ESIF įsigaliojimo.
2.           ES garantija suteikiama EIB
finansavimo ir investavimo operacijoms, kurias patvirtino 3 straipsnio 5 dalyje
nurodytas Investicijų komitetas, arba Europos investicijų fondui
skiriamam finansavimui, kad EIB galėtų vykdyti finansavimo ir
investavimo operacijas pagal 7 straipsnio 2 dalį. Susijusios operacijos
atitinka Sąjungos politiką ir jomis padedama siekti bet kurio iš
šių bendrųjų tikslų:
(a)
plėtoti infrastruktūrą,
įskaitant transporto infrastruktūrą, visų pirma pramonės
centruose, energetikos infrastruktūrą, visų pirma energetikos
tinklų jungtis, ir skaitmeninę infrastruktūrą;
(b)
investuoti į švietimą ir mokymą,
sveikatos priežiūrą, mokslinius tyrimus ir technologinę
plėtrą, informacines ir ryšių technologijas ir inovacijas;
(c)
didinti atsinaujinančiųjų
išteklių energijos dalį ir išteklių naudojimo efektyvumą,
(d)
infrastruktūros projektai aplinkos, gamtos
išteklių, miestų plėtros ir socialinėse srityse;
(e)
teikti finansinę paramą 1 straipsnio 1
dalyje nurodytoms įmonėms, įskaitant apyvartinio kapitalo
rizikos finansavimą.
Be to, ES garantija per EIB suteikiama
specialių investavimo platformų ir nacionalinių
skatinamąjį finansavimą teikiančių bankų, kurie
investuoja į šio reglamento reikalavimus atitinkančias operacijas,
paramai. Tokiu atveju Valdančioji taryba nustato politiką dėl
reikalavimus atitinkančių investavimo platformų.
3.           Pagal Europos
investicijų banko statuto 17 straipsnį EIB įpareigoja
finansavimo operacijų gavėjus padengti jo išlaidas, susijusias su
ESIF. Nedarant poveikio antrai ir trečiai pastraipoms, iš
Sąjungos biudžeto nedengiamos jokios EIB administracinės išlaidos ar
kiti mokesčiai, susiję su EIB vykdoma finansavimo ir investavimo
veikla pagal šį reglamentą.
EIB gali pareikalauti ES garantijos pagal 2
straipsnio 1 dalies e punktą neviršydamas bendros didžiausios ribos,
atitinkančios 1 % bendrų neįvykdytų ES garantijos
įsipareigojimų, kad padengtų išlaidas, kurios, nors ir
priskirtos finansavimo operacijų gavėjams, nebuvo susigrąžintos.

Jeigu EIB ESIF vardu Europos investicijų
fondui teikia finansavimą, kuris užtikrintas ES garantija pagal 7
straipsnio 2 dalį, EIB mokesčiai gali būti padengiami iš
Sąjungos biudžeto.
4.           Jeigu laikomasi visų
susijusių tinkamumo kriterijų, valstybės narės gali
naudotis Europos struktūriniais ir investicijų fondais, kad
prisidėtų prie reikalavimus atitinkančių projektų,
į kuriuos investuoja EIB remdamasis ES garantija, finansavimo.
6 straipsnis
Reikalavimus atitinkančios priemonės
Taikant 5 straipsnio 2 dalį, ES
garantiją priemonių rizikai padengti EIB paprastai naudoja portfelio
pagrindu.
Atskiras priemones, kurios atitinka garantijos
taikymo reikalavimus, arba portfelius gali sudaryti šios priemonės:
(a)
EIB paskolos, garantijos, priešpriešinės
garantijos, kapitalo rinkos priemonės, bet kokios kitos formos finansavimo
ar kredito vertės didinimo priemonė, investicijos į nuosavą
kapitalą ar kvazinuosavą kapitalą. Šios priemonės
suteikiamos, įsigyjamos ar išleidžiamos Sąjungoje vykdomoms
operacijoms, įskaitant tarpvalstybines operacijas, kurias vykdo
valstybė narė ir trečioji valstybė, laikantis šio
reglamento ir jeigu EIB finansavimas suteiktas pagal pasirašytą
susitarimą, kurio galiojimas nesibaigė ir kuris nebuvo panaikintas;
(b)
EIB finansavimas, teikiamas EIF, kad šis
galėtų teikti paskolas, garantijas, priešpriešines garantijas, bet
kokios kitos formos finansavimo ar kredito vertės didinimo priemonę,
kapitalo rinkos priemones ir investicijas į nuosavą kapitalą ar
kvazinuosavą kapitalą. Šios priemonės suteikiamos,
įsigyjamos ar išleidžiamos Sąjungoje vykdomoms operacijoms, laikantis
šio reglamento ir jeigu EIF finansavimas suteiktas pagal pasirašytą
susitarimą, kurio galiojimas nesibaigė ir kuris nebuvo panaikintas.
7 straipsnis
ES garantijos dydis ir sąlygos
1.           ES garantijos EIB suma yra 16 000
000 000 EUR, iš kurių daugiausiai 2 500 000 000 EUR gali būti
skirta EIB finansavimui, kuris teikiamas EIF pagal 2 dalį. Nedarant
poveikio 8 straipsnio 9 daliai, agreguotos sumos, Sąjungos išmokamos EIB
pagal garantiją, neviršija garantijos sumos.
2.           Konkrečios rūšies
priemonių, nurodytų 6 straipsnyje, portfeliui taikomos garantijos
dydis nustatomas pagal to portfelio riziką. ES garantija gali būti
teikiama arba kaip pirmojo nuostolio garantijos portfelio pagrindu, arba kaip
visapusiška garantija. ES garantija gali būti teikiama pari passu
pagrindu su kitais įnašų mokėtojais.
Jeigu EIB teikia finansavimą EIF, kad šis
galėtų vykdyti EIB finansavimo ir investavimo operacijas, ES
garantija suteikiama kaip visapusiška garantija EIB finansavimui, su
sąlyga, kad vienodą finansavimo sumą EIB teikia be ES
garantijos. ES garantija padengiama suma neviršija 2 500 000
000 EUR.
3.           Jeigu EIB pareikalauja ES
garantijos pagal Susitarimą dėl ESIF, Sąjunga sumoka pagal
pareikalavimą pagal to susitarimo sąlygas.
4.           Jeigu Sąjunga išmoka
sumą pagal ES garantiją, EIB vykdo išmokėtų sumų
išieškojimą ir atlygina Sąjungai iš susigrąžintų
lėšų.
8 straipsnis
ES garantijų fondas
1.           Įsteigiamas ES
garantijų fondas (toliau – garantijų fondas), iš kurio ES garantijos
pareikalavimo atveju gali būti išmokėta suma EIB.
2.           Garantijų fondui
skiriamos lėšos:
(a)
įmokos iš Sąjungos bendrojo biudžeto,
(b)
grąža, gauta už investuotus garantijų
fondo išteklius,
(c)
sumos, išieškotos iš įsipareigojimų
nevykdančių skolininkų pagal Susitarime dėl ESIF
numatytą išieškojimo procedūrą, kaip numatyta 2 straipsnio 1
dalies f punkte,
(d)
bet kokios kitos įmokos, kurias Sąjunga
gauna pagal Susitarimą dėl ESIF.
3.           Garantijų fondui pagal 2
dalies c ir d punktus skiriamos lėšos sudaro vidaus asignuotąsias
įplaukas pagal Reglamento (ES) Nr. 966/2012 21 straipsnio 4
dalį.
4.           Pagal 2 dalį
garantijų fondui suteiktus išteklius tiesiogiai valdo Komisija, jie yra
investuojami laikantis patikimo finansų valdymo principo ir jiems taikomos
tinkamos rizikos ribojimo taisyklės.
5.           2 dalyje nurodytos
garantijų fondui skiriamos lėšos naudojamos, kad būtų
pasiektas tinkamas dydis, atitinkantis bendrus ES garantijos
įsipareigojimus (toliau – tikslinė suma). Tikslinė suma sudaro
50 % bendrų Sąjungos garantijų įsipareigojimų.
Tikslinė suma iš pradžių sukaupiama palaipsniui mokant 2
dalies a punkte nurodytus išteklius. Jeigu per pradinio garantijų fondo
sudarymo laikotarpį pareikalaujama garantijos, 2 dalies b, c ir d
punktuose nurodytos garantijų fondui skiriamos lėšos taip pat
naudojamos, kad būtų pasiekta tikslinė suma, lygi pareikalautos
garantijos dydžiui.
6.           Iki 2018 m. gruodžio 31 d. ir
vėliau kiekvienais metais Komisija peržiūri garantijų fondo
dydžio tinkamumą atsižvelgdama į bet kokį išteklių
sumažėjimą dėl garantijos panaudojimo ir į EIB pagal 10
straipsnio 3 dalį pateiktą vertinimą.
Komisijai pagal 17 straipsnį suteikiami
įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais 5 dalyje numatyta
tikslinė suma patikslinama daugiausia 10 %, kad būtų geriau
atspindima galima rizika, jog ES garantijos bus pareikalauta.
7.           n metais patikslinus
tikslinę sumą arba įvertinus garantijų fondo dydžio
tinkamumą atsižvelgiant į 6 dalyje numatytą peržiūrą:
(a)
bet koks perviršis pervedamas atliekant vieną
operaciją į n+1 metų Europos Sąjungos bendrojo
biudžeto įplaukų suvestinės specialią eilutę,
(b)
bet koks garantijų fondo papildymas mokamas
metinėmis dalimis per daugiausiai trejų metų laikotarpį
pradedant n+1 metais.
8.           Nuo 2019 m. sausio 1 d.,
jeigu dėl garantijos pareikalavimo atvejų garantijų fondo dydis
sumažėja žemiau 50 % tikslinės sumos, Komisija pateikia
ataskaitą apie išimtines priemones, kurių gali prireikti fondui
papildyti.
9.           Pareikalavus
ES garantijos, garantijų fondui pagal 2 dalies b, c ir d punktus skiriamos
lėšos, viršijančios tikslinę sumą, naudojamos ES garantijos
sumai atkurti iki jos pradinio dydžio.
III SKYRIUS. Europos investicinių
projektų bazė
9 straipsnis
Europos investicinių projektų bazė
1.           Komisija ir EIB, remiami
valstybių narių, skatina sukurti skaidrią Sąjungoje
vykdomų ir galimų būsimų investicinių projektų
bazę. Bazė nedaro poveikio galutiniams projektams, kurie atrinkti
paramai teikti pagal 3 straipsnio 5 dalį.
2.           Komisija ir EIB parengia,
atnaujina ir reguliariai bei struktūrizuotai skelbia informaciją apie
vykdomas ir būsimas investicijas, kuriomis reikšmingai padedama siekti ES
politikos tikslų.
3.           Valstybės narės
parengia, atnaujina ir reguliariai bei struktūrizuotai skelbia
informaciją apie vykdomus ir būsimus investicinius projektus savo
teritorijoje.
IV SKYRIUS. Ataskaitų teikimas,
atskaitomybė ir vertinimas
10 straipsnis
Ataskaitų teikimas ir apskaita
1.           EIB, kai tinkama,
bendradarbiaudamas su EIF, kas pusmetį Komisijai teikia ataskaitą
apie EIB finansavimo ir investavimo operacijas pagal šį reglamentą.
Ataskaitoje įvertinama ES garantijos naudojimo atitiktis reikalavimams ir
pagrindiniai veiklos rodikliai, nustatyti pagal 2 straipsnio 1 dalies g
punktą. Ataskaitoje taip pat pateikiami kiekvienos EIB finansavimo ir
investavimo operacijos, taip pat agreguoti statistiniai, finansiniai ir
apskaitos duomenys.
2.           EIB, kai tinkama,
bendradarbiaudamas su EIF, kas metus Europos Parlamentui ir Tarybai teikia
ataskaitą apie finansavimo ir investavimo operacijas. Ataskaita yra viešai
skelbiama ir joje pateikiama:
(a)
EIB finansavimo ir investavimo operacijų
vertinimas operacijos, sektoriaus, šalies ir regioniniu lygmenimis, taip pat
jų atitiktis šiam reglamentui, kartu su EIB finansavimo ir investavimo
operacijų paskirstymo pagal 5 straipsnio 2 dalyje nustatytus tikslus
įvertinimu;
(b)
pridėtinės vertės, privačiojo
sektoriaus išteklių sutelkimo vertinimas, apskaičiuoti ir faktiniai
EIB finansavimo ir investavimo operacijų agreguoti įgyvendinimo
duomenys, rezultatai ir poveikis;
(c)
EIB finansavimo ir investavimo operacijų
gavėjams perduotos finansinės naudos bendras vertinimas;
(d)
EIB finansavimo ir investavimo operacijų
kokybės vertinimas;
(e)
išsami informacija apie ES garantijos pareikalavimo
atvejus;
(f)
ESIF finansinės ataskaitos.
3.           Kad Komisija galėtų
vykdyti rizikos, kuriai suteikiama ES garantija, apskaitą ir rengti
ataskaitas, taip pat garantijų fondo valdymo tikslais, EIB, kai tinkama,
bendradarbiaudamas su EIF, Komisijai kas metus teikia:
(a)
 EIB ir EIF rizikos įvertinimą ir
informaciją apie EIB finansavimo ir investavimo operacijų reitingus;
(b)
informaciją apie neįvykdytus finansinius
įsipareigojimus ES atžvilgiu, susijusius su EIB finansavimo ir investavimo
operacijoms suteiktomis garantijomis, suskirstytą pagal atskiras
operacijas;
(c)
bendrą pelną arba nuostolius,
atsirandančius dėl EIB finansavimo ir investavimo operacijų,
susijusių su portfeliais, numatytais Susitarime dėl ESIF, pagal 2
straipsnio 1 dalies e punktą.
4.           Komisijai paprašius, EIB
pateikia papildomos informacijos, kurios reikia, kad Komisija galėtų
įvykdyti su šiuo reglamentu susijusias pareigas.
5.           EIB ir, kai tinkama, EIF, 1–4
dalyse nurodytą informaciją teikia savo sąskaita.
6.           Iki kiekvienų metų
birželio 30 d. Komisija Europos Parlamentui, Tarybai ir Audito Rūmams
siunčia praėjusių kalendorinių metų garantijų
fondo būklės ir valdymo metinę ataskaitą.
11 straipsnis
Atskaitomybė
1.           Europos Parlamentui paprašius,
vykdomasis direktorius dalyvauja Europos Parlamento klausyme dėl ESIF
veiklos rezultatų.
2.           Vykdomasis direktorius žodžiu
arba raštu atsako į Europos Parlamento ESIF pateiktus klausimus bet kuriuo
atveju per penkias savaites nuo klausimo gavimo.
3.           Europos Parlamentui
paprašius, Komisija Europos Parlamentui pateikia šio reglamento taikymo
ataskaitą.
12 straipsnis
Vertinimas ir peržiūra
1.           Ne vėliau kaip [LB įterpia
datą: per 18 mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo]
EIB įvertina ESIF veikimą. Savo vertinimą EIB pateikia Europos
Parlamentui, Tarybai ir Komisijai;
Ne vėliau kaip [LB įterpia datą:
per 18 mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo] Komisija
įvertina ES garantijos naudojimą ir garantijų fondo
veikimą, įskaitant fondui skiriamų lėšų naudojimą
pagal 8 straipsnio 9 dalį. Savo vertinimą Komisija pateikia Europos
Parlamentui ir Tarybai.
2.           Iki 2018 m. birželio 30 d. ir
paskui kas trejus metus:
(a)
EIB paskelbia išsamią ESIF veikimo
ataskaitą;
(b)
Komisija paskelbia išsamią ES garantijos
naudojimo ir garantijų fondo veikimo ataskaitą.
3.           EIB, kai tinkama,
bendradarbiaudamas su EIF, prisideda prie Komisijos vertinimo ir ataskaitos
rengimo atitinkamai pagal 1 ir 2 dalis ir teikia reikiamą
informaciją.
4.           EIB ir EIF Europos
Parlamentui, Tarybai ir Komisijai reguliariai teikia visas nepriklausomo
vertinimo ataskaitas, kuriose įvertinami konkrečios EIB ir EIF
veiklos pagal šį reglamentą praktiniai rezultatai.
5.           Ne vėliau kaip [LB
įterpia datą: per trejus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo]
Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio reglamento taikymo
ataskaitą ir prireikus prideda atitinkamus pasiūlymus.
V SKYRIUS. Bendrosios nuostatos
13 straipsnis
Skaidrumas ir viešas informacijos atskleidimas
Laikydamasis savo skaidrumo politikos dėl
galimybės susipažinti su dokumentais ir informacija, EIB savo
svetainėje viešai paskelbia informaciją, susijusią su visomis
EIB finansavimo ir investavimo operacijomis, ir kaip jomis padedama siekti 5
straipsnio 2 dalyje nustatytų bendrųjų tikslų.
14 straipsnis
Audito Rūmų vykdomas auditas
ES garantijos ir pagal ją
išmokėtų ir išieškotų sumų, priskiriamų Sąjungos
bendrajam biudžetui, auditą atlieka Audito Rūmai.
15 straipsnis
Kovos su sukčiavimu priemonės
1.           EIB nedelsdamas praneša OLAF
ir suteikia jam būtiną informaciją, jeigu bet kuriame
operacijų, kurioms suteikiama ES garantija, rengimo, įgyvendinimo ar
užbaigimo etape turi pagrindų įtarti galimą sukčiavimo,
korupcijos, pinigų plovimo ar kitos neteisėtos veiklos, kuri gali
pakenkti Sąjungos finansiniams interesams, atvejį.
2.           OLAF gali atlikti tyrimus,
įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, vadovaudamasi Europos
Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 883/2013([5]), Tarybos reglamento
(Euratomas, EB) Nr. 2185/96([6])
ir Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95([7]) nuostatomis ir juose
nustatytomis procedūromis, kad apsaugotų Sąjungos finansinius
interesus ir nustatytų, ar bet kurioje operacijoje, kuri remiama ES
garantija, būta sukčiavimo, korupcijos, pinigų plovimo arba
kitos neteisėtos veiklos, kenkiančios Sąjungos finansiniams
interesams, atvejų. Tyrimų metu gautą informaciją OLAF gali
perduoti atitinkamų valstybių narių kompetentingoms valdžios
institucijoms.
Jeigu tokia neteisėta veikla įrodoma,
EIB imasi išieškojimo veiksmų dėl savo operacijų, kurios
remiamos ES garantija.
3.           Finansavimo susitarimuose,
pasirašytuose dėl pagal šį reglamentą remiamų
operacijų, numatomos sąlygos, pagal kurias sukčiavimo,
korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejais leidžiama neįtraukti
veiklos į EIB finansavimo ir investavimo operacijas, laikantis Susitarimo
dėl ESIF, EIB politikos ir taikomų reglamentavimo reikalavimų,
ir prireikus numatomos tinkamos išieškojimo priemonės. Sprendimas, ar
neįtraukti veiklos į EIB finansavimo ir investavimo operacijas, priimamas
pagal atitinkamą finansavimo ar investavimo susitarimą.
16 straipsnis
Neįtraukiama veikla ir nebendradarbiaujančios šalys ir teritorijos
1.           Vykdydamas savo finansavimo
ir investavimo operacijas EIB neremia jokios veiklos, kuri vykdoma siekiant neteisėtų
tikslų, įskaitant pinigų plovimą, terorizmo
finansavimą, mokestinį sukčiavimą ir mokesčių
slėpimą, korupciją ar sukčiavimą, kenkiantį
Sąjungos finansiniams interesams. Visų pirma EIB nedalyvauja jokiose
finansavimo ar investavimo operacijose, kurios vykdomos per subjektą,
esantį nebendradarbiaujančioje šalyje ar teritorijoje, laikydamasis
savo politikos dėl mažai reglamentuojamų ar
nebendradarbiaujančių šalių ir teritorijų, remiantis
Sąjungos, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos ar Finansinių
veiksmų darbo grupės politika.
2.           Vykdydamas finansavimo ir
investavimo operacijas, EIB taiko Sąjungos teisėje dėl
finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir
teroristų finansavimui nustatytus principus ir standartus, įskaitant
reikalavimą atitinkamais atvejais imtis pagrįstų priemonių
siekiant nustatyti tikrųjų savininkų tapatybę.
17 straipsnis
Įgaliojimų delegavimas
1.           Įgaliojimai priimti
deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis
sąlygomis.
2.            8 straipsnio 6 dalyje
nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami
trejų metų laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.
Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki trejų metų laikotarpio
pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais
ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios
trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba
Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne
mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.
3.           Europos Parlamentas arba
Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 8 straipsnio 6 dalyje nurodytus
deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų
atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius
aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos
Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame
nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių
deleguotųjų aktų galiojimui.
4.           Apie priimtą
deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos
Parlamentui ir Tarybai.
5.           Pagal 8 straipsnio 6
dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per
du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį
aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia
prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos
Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš.
Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas
dviem mėnesiais.
IV SKYRIUS. Pakeitimai
18 straipsnis
Reglamento (ES) Nr. 1291/2013 daliniai pakeitimai
Reglamentas (ES) Nr. 1291/2013 iš dalies
keičiamas taip:
1.         6 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys
pakeičiamos taip:
„1.       Programos „Horizontas 2020“
įgyvendinimui skirtą finansinį paketą sudaro 74 328,3
mln. EUR dabartinėmis kainomis, iš kurių daugiausia 71 966,9
mln. EUR skiriama veiklai pagal SESV XIX antraštinę dalį.
Europos Parlamentas ir Taryba patvirtina
metinius asignavimus atsižvelgdami į daugiametės finansinės
programos nustatytas ribas.
2.         Veiklai pagal SESV XIX
antraštinę dalį skirta suma šio reglamento 5 straipsnio 2 dalyje
nustatytiems prioritetams paskirstoma taip:
a) „Pažangus mokslas“ – 23 897,0 mln. EUR
dabartinėmis kainomis;
b) „Pramonės pirmavimas“ –
16 430,5 mln. EUR dabartinėmis kainomis;
c) „Visuomenės uždaviniai“ –
28 560,7 mln. EUR dabartinėmis kainomis.
Didžiausia bendra Sąjungos finansinio
įnašo iš programos „Horizontas 2020“ lėšų suma, skiriama
konkretiems 5 straipsnio 3 dalyje nustatytiems tikslams ir JTC nebranduoliniams
tiesioginiams veiksmams, yra tokia:
i) „Pažangos skleidimas ir dalyvių
skaičiaus didinimas“ – 782,3 mln. EUR dabartinėmis kainomis;
ii) „Mokslas dalyvaujant visuomenei ir jai
skirtas mokslas“ – 443,8 mln. EUR dabartinėmis kainomis;
iii) „JTC nebranduoliniai tiesioginiai
veiksmai“ – 1 852,6 mln. EUR dabartinėmis kainomis.
Orientacinis paskirstymas 5 straipsnio 2 ir 3
dalyse nustatytiems prioritetams ir konkretiems tikslams nustatytas II priede.
3.         EIT finansuojamas skiriant jam iš
programos „Horizontas 2020“ lėšų ne daugiau kaip 2 361,4 mln. EUR
dabartinėmis kainomis įnašą, kaip nustatyta II priede.“
2.         II priedas pakeičiamas šio
reglamento I priede pateiktu tekstu.
19 straipsnis
Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 daliniai pakeitimai
Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 5 straipsnio 1
dalis pakeičiama taip:
„1.       2014–2020 m. finansinis paketas EITP
įgyvendinimui yra 29 942 259 000 EUR(*) dabartinėmis kainomis. Ta
suma paskirstoma taip:
a) transporto sektorius: 23 550 582
000 EUR, iš kurių 11 305 500 000 EUR pervedama iš
Sanglaudos fondo ir turi būti panaudoti pagal šį reglamentą tik
valstybėse narėse, atitinkančiose finansavimo iš Sanglaudos
fondo reikalavimus;
b) telekomunikacijų sektorius:
1 041 602 000 EUR;
c) energetikos sektorius:
5 350 075 000 EUR.
Šiomis sumomis
nedaromas poveikis Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013(*)
numatytam lankstumo mechanizmo taikymui.
(*) 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento
ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma
daugiametė finansinė programa 2014–2020 m. (OL L 347, 2013 12 20, p.
884).“
VII SKYRIUS. Pereinamojo laikotarpio ir
baigiamosios nuostatos
20 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio nuostatos
Nuo 2015 m. sausio 1 d. iki Susitarimo
dėl ESIF sudarymo EIB ar EIF pasirašytas finansavimo ir investavimo
operacijas EIB arba EIF gali pateikti Komisijai, kad joms būtų
taikoma ES garantija.
Komisija įvertina tas operacijas ir,
jeigu jos atitinka 5 straipsnyje ir Susitarime dėl ESIF išdėstytus
esminius reikalavimus, nusprendžia, kad joms taikoma ES garantija.
21 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja
trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir
tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Strasbūre
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                    Pirmininkas
FINANSINĖ TEISĖS AKTO
PASIŪLYMO PAŽYMA
1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
              1.1.    Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
              1.2.    Atitinkama (-os)
politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
              1.3.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pobūdis
              1.4.    Tikslas (-ai)

              1.5.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pagrindas
              1.6.    Trukmė
ir finansinis poveikis
              1.7.    Numatytas (-i)
valdymo būdas (-ai)
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
              2.1.    Stebėsenos
ir atskaitomybės taisyklės
              2.2.    Valdymo
ir kontrolės sistema
              2.3.    Sukčiavimo
ir pažeidimų prevencijos priemonės
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO
(INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
              3.1.    Atitinkama (-os)
daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os)
ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
              3.2.    Numatomas
poveikis išlaidoms
              3.2.1. Numatomo poveikio
išlaidoms santrauka
              3.2.2. Numatomas poveikis
veiklos asignavimams
              3.2.3. Numatomas poveikis
administracinio pobūdžio asignavimams
              3.2.4. Suderinamumas su
dabartine daugiamete finansine programa
              3.2.5. Trečiųjų
šalių įnašai
              3.3.    Numatomas poveikis
įplaukoms
FINANSINĖ
TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
1.1.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pavadinimas
EUROPOS
PARLAMENTO IR TARYBOS dėl Europos strateginių investicijų fondo,
kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr.
1316/2013 pasiūlymas
1.2.        Atitinkama (-os)
politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[8]
Politikos
sritis: ekonomikos ir finansų reikalai
VGB
veikla: finansinės operacijos ir priemonės
Išsamus
VGB veiklos aprašymas pateiktas 3.2 skirsnyje.
Politikos
sritis: mobilumas ir transportas
Politikos
sritis: ryšių tinklai, turinys ir technologijos
Politikos
sritis: energetika
1.3.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pobūdis
X Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta
įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus
parengiamuosius veiksmus[9]
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu
X Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota
į naują priemonę
1.4.        Tikslas (-ai)
1.4.1.     Komisijos
daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai),
kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva)
Remti ekonomikos augimą skatinančias
investicijas pagal Sąjungos biudžeto prioritetus, visų pirma šiose
srityse:
1.       Strateginė infrastruktūra
(investicijos į skaitmeninę ekonomiką ir energetiką
atsižvelgiant į ES politiką)
2.       Transporto infrastruktūra
pramonės centruose, švietimas, moksliniai tyrimai ir inovacijos
3.       Investicijos, didinančios
užimtumą, visų pirma teikiant finansavimą MVĮ ir taikant
jaunimo užimtumo priemones
1.4.2.     Konkretus (-ūs)
tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla
1 konkretus tikslas
Didinti
Europos investicijų banko (EIB) finansavimo ir investavimo operacijų
skaičių ir apimtį prioritetinėse srityse.
2 konkretus tikslas
Didinti
Europos investicijų fondo (EIF) finansavimo mažosioms ir vidutinėms
įmonėms apimtį.
3 konkretus tikslas
Įsteigti
Europos investavimo konsultacijų centrą.
Atitinkama VGV / VGB veikla
Ekonomikos
ir finansų reikalų GD: Finansinės operacijos ir priemonės
1.4.3.     Numatomas (-i)
rezultatas (-ai) ir poveikis
Nurodyti poveikį,
kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų padaryti tiksliniams
gavėjams (tikslinėms grupėms).
Iniciatyva
turėtų suteikti galimybę Europos investicijų bankui ir
Europos investicijų fondui galimybę vykdyti finansavimo ir
investavimo operacijas 1.4.1 punkte nurodytose srityse padidinant finansavimo
apimtį ir, EIB atveju, finansuojant rizikingesnius, bet vis tiek
ekonomiškai gyvybingus projektus.
Didinamasis
poveikis turėtų būti užtikrintas EIB suteikiant ES
garantiją, kad pagal šią iniciatyvą teikiamos ES garantijos
vienas euras galėtų pritraukti maždaug 15 eurų investicijų
į projektus.
Todėl
iniciatyva turėtų padėti iki 2020 m. sutelkti maždaug
315 mlrd. EUR projektų finansavimo. Tai turėtų padėti
padidinti bendrą investicijų lygį Sąjungoje, taigi ir
galimą bei faktinį ekonomikos ir užimtumo augimą.
1.4.4.     Rezultatų ir poveikio
rodikliai
Nurodyti
pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.
Siekiama
padidinti investicijas 1.4.1 punkte išvardytose strateginėse srityse.
Atsižvelgiant
į tai bus taikomi šie rodikliai:
-
EIB / EIF finansavimą pagal iniciatyvą gavusių projektų /
MVĮ skaičius;
-
pasiektas vidutinis didinamasis poveikis. Numatomas didinamasis poveikis ES
garantijos naudojimo, palyginti su visa pagal iniciatyvą remiamiems
projektams skirtų investicijų suma, ir sandorių sąlygų
atžvilgiu yra maždaug 15;
-
bendra remiamiems projektams sutelkto finansavimo apimtis.
Rezultatų
stebėsena bus pagrįsta EIB ataskaitomis ir rinkų tyrimais.
1.5.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pagrindas
1.5.1.     Papildoma ES dalyvavimo nauda
Iniciatyva
bus užtikrinta masto ekonomija, nes bus naudojamos novatoriškos finansinės
priemonės, kuriomis bus skatinamas privačiojo sektoriaus investavimas
visoje Sąjungoje, šiuo tikslu geriausiai panaudojant Europos institucijas,
jų kompetenciją ir žinias. Sąjungoje nenustačius
geografinių apribojimų, labiau padidės bendras remiamų
projektų patrauklumas ir sumažės rizika, nei tai būtų
įmanoma atskirose valstybėse narėse.
1.5.2.     Panašios patirties išvados
Komisija
yra įgijusi vertingos novatoriškų finansavimo priemonių
naudojimo patirties, visų pirma įgyvendindama Projektų
obligacijų iniciatyvos bandomąjį etapą ir naudodama esamas
ES ir EIB finansines priemones, pavyzdžiui, parengtas pagal programas COSME,
„Horizontas 2020“ arba pagal Projektų obligacijų iniciatyvą.
1.5.3.     Suderinamumas ir galima
sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis
Iniciatyva
visiškai suderinama su esamomis programomis pagal 1a išlaidų
kategoriją, visų pirma su Europos infrastruktūros tinklų
priemone, programomis „Horizontas 2020“ ir COSME.
Jų
sinergija bus išnagrinėta naudojantis esama Komisijos patirtimi valdant
finansinius išteklius ir patirtimi, įgyta naudojant esamas ES ir EIB
finansavimo priemones.
1.6.        Trukmė ir finansinis
poveikis
¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
ribota:
–
¨  pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo MMMM [MM DD] iki MMMM [MM
DD];
–
¨  finansinis poveikis nuo MMMM iki MMMM.
X Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
neribota
–
įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM
iki MMMM,
–
vėliau – visuotinis taikymas.
1.7.        Numatytas (-i) valdymo
būdas (-ai)[10]
X Tiesioginis valdymas, vykdomas
Komisijos:
–
X padalinių, įskaitant Sąjungos
atstovybių darbuotojus;
–
¨  vykdomųjų įstaigų.
¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis.
¨ Netiesioginis valdymas, biudžeto įgyvendinimo užduotis perduodant:
–
¨ trečiosioms šalims arba jų paskirtoms įstaigoms;
–
¨ tarptautinėms organizacijoms ir jų agentūroms
(nurodyti);
–
¨EIB arba Europos investicijų fondui;
–
¨ įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 208 ir 209
straipsniuose;
–
¨ viešosios teisės įstaigoms;
–
¨ įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja privatinė
teisė, veikiančioms viešųjų paslaugų srityje, jeigu
jos pateikia pakankamas finansines garantijas;
–
¨ įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja valstybės
narės privatinė teisė, kurioms pavesta įgyvendinti viešojo
ir privačiojo sektorių partnerystę ir kurios pateikia pakankamas
finansines garantijas;
–
¨ asmenims, kuriems pavestas konkrečių BUSP veiksmų
vykdymas pagal ES sutarties V antraštinę dalį, ir nurodytiems
atitinkamame pagrindiniame teisės akte.
–       Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo
būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų
skiltyje.
Pastabos
Garantijų
fondą tiesiogiai valdys Komisija.
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
2.1.        Stebėsenos ir
atskaitomybės taisyklės
Nurodyti dažnumą
ir sąlygas.
Pagal
pasiūlymo 10 straipsnį EIB, kai tinkama, bendradarbiaudamas su EIF,
kas pusmetį Komisijai teikia ataskaitą apie EIB finansavimo ir
investavimo operacijas. Be to, EIB, kai tinkama, bendradarbiaudamas su EIF, kas
metus Europos Parlamentui ir Tarybai teikia ataskaitą apie finansavimo ir
investavimo operacijas. Iki kiekvienų metų birželio 30 d. Komisija
Europos Parlamentui, Tarybai ir Audito Rūmams turi nusiųsti
praėjusių metų garantijų fondo būklės ir valdymo
metinę ataskaitą.
Pagal
pasiūlymo 12 straipsnį EIB įvertina Europos strateginių
investicijų fondo (ESIF) veikimą ir savo vertinimą pateikia
Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai. Be to, Komisija įvertina ES
garantijos naudojimą ir garantijų fondo veikimą ir
vertinimą pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai. Iki 2018 m. birželio 30
d. ir paskui kas trejus metus turi būti teikiama išsami ESIF veikimo
ataskaita, taip pat išsami ES garantijos naudojimo ir garantijų fondo
veikimo ataskaita.
2.1.1.     Valdymo ir kontrolės
sistema
Pasiūlymo
14 straipsnyje nustatyta, kad ES garantijos ir pagal ją išmokėtų
ir išieškotų sumų, priskiriamų Sąjungos bendrajam
biudžetui, auditą atlieka Audito Rūmai.
EIB
finansavimo ir investavimo operacijas EIB administruos pagal savo taisykles ir
procedūras, įskaitant tinkamas audito, kontrolės ir
stebėsenos priemones. EIB statute numatyta, kad EIB audito komitetas,
kuriam padeda išorės auditoriai, yra atsakingas už EIB operacijų ir
finansinių sąskaitų teisingumo tikrinimą. EIB finansines
sąskaitas kiekvienais metais tvirtina Valdytojų taryba.
Be
to, EIB valdytojų taryba, kurioje Komisijai atstovauja direktorius ir
pakaitinis direktorius, tvirtina kiekvieną EIB finansavimo ir investavimo
operaciją ir stebi, kad EIB valdymas atitiktų statutą ir
Valdytojų tarybos bendruosius nurodymus.
2003 m.
spalio mėn. Komisijos, Audito Rūmų ir EIB trišaliame susitarime
išdėstytos išsamios taisyklės, pagal kurias Audito Rūmai turi
atlikti EIB finansavimo operacijų, kurioms suteikta ES garantija,
auditą.
2.1.2.     Nustatyta rizika
EIB
finansavimo ir investavimo operacijos, kurioms suteikta Sąjungos
garantija, susijusios su reikšminga finansine rizika. Garantijos pareikalavimo
galimybė yra akivaizdi. Tačiau apskaičiuota, kad garantijų
fondas suteikia reikiamą apsaugą Sąjungos biudžetui. Patys
projektai gali būti susiję su įgyvendinimo vėlavimu ir per
didelėmis sąnaudomis.
Net
remiantis konservatyviomis prielaidomis, iniciatyvos sąnaudų
veiksmingumas galėtų sumažėti dėl nepakankamo
priemonių įsisavinimo rinkoje ir ilgainiui kintančių rinkos
sąlygų, dėl to sumažėtų numatomas didinamasis
poveikis.
Pagal
pasiūlymo 8 straipsnio 4 dalį garantijų fondo ištekliai turi
būti investuojami. Šios investicijos bus susijusios su investicijų
rizika (pvz., rinkos ir kredito rizika) ir tam tikra veiklos rizika.
2.1.3.     Informacija apie
įdiegtą vidaus kontrolės sistemą
ESIF
valdys Valdančioji taryba, kuri nustatys strateginę kryptį,
strateginį turto paskirstymą ir veiklos politiką bei
procedūras, įskaitant projektų, kuriuos gali remti ESIF,
investicijų politiką ir ESIF rizikos pobūdį.
Sprendimus
dėl ESIF paramos naudojimo infrastruktūros ir dideliems
vidutinės kapitalizacijos projektams turėtų priimti
Investicijų komitetas. Investicijų komitetą turėtų
sudaryti nepriklausomi ekspertai, gerai išmanantys investicinių projektų
sritis ir jose turintys patirties, ir jis bus atskaitingas Valdančiajai
tarybai, kuri prižiūrės ESIF tikslų siekimą.
Taip
pat bus paskirtas vykdomasis direktorius, kuris bus atsakingas už kasdienį
ESIF administravimą ir Investicijų komiteto posėdžių
rengimą. Vykdomasis direktorius bus tiesiogiai atskaitingas
Valdančiajai tarybai ir kas ketvirtį jai teiks ESIF veiklos
ataskaitas. Vykdomąjį direktorių trejų metų
laikotarpiui, kuris gali būti pratęstas, skirs Valdančioji
taryba remdamasi bendru su EIB pasiūlymu.
Komisija
valdys garantijų fondo turtą pagal reglamentą ir
galiojančias savo vidaus taisykles ir procedūras.
2.2.        Sukčiavimo ir
pažeidimų prevencijos priemonės
Nurodyti dabartines
arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones.
Pasiūlymo
15 straipsnyje paaiškinama Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF)
kompetencija vykdyti pagal šią iniciatyvą remiamų operacijų
tyrimus. Pagal 2004 m. liepos 27 d. EIB valdytojų tarybos sprendimą
dėl EIB bendradarbiavimo su OLAF, bankas nustatė specialias
bendradarbiavimo su OLAF galimais sukčiavimo, korupcijos ar bet kokios
kitos neteisėtos veiklos, kenkiančios bendrijų finansiniams
interesams, taisykles.
Be
to, taikomos EIB taisyklės ir procedūros. Visų pirma jos apima
EIB vidaus tyrimo procedūrą, kurią EIB valdymo komitetas
patvirtino 2013 m. kovo mėn. Be to, 2013 m. rugsėjo
mėn. EIB patvirtino „Neleistino elgesio vykdant Europos investicijų
banko veiklą prevencijos ir atgrasymo nuo jo politiką“ (toliau – EIB
kovos su sukčiavimu politika).
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO
(INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
3.1.        Atitinkama (-os)
daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os)
ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
·      Dėl esamų biudžeto eilučių, žr. 3.2 skirsnį.
·      Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės
Daugiametės finansinės programos
išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
   || DA / NDA[11] || ELPA šalių[12]   || šalių kandidačių[13]   || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą
 1 a || 01.0404 – Garantija ESIF || DA || NE || NE || NE || NE
 1 a || 01.0405 – ESIF garantijų fondo atidėjiniai || DA || NE || NE || NE || NE
 1 a || 01.0406 – Europos investavimo konsultacijų centras || DA || NE || NE || NE || NE
3.2.        Numatomas poveikis išlaidoms
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Europos strateginių investicijų fondo finansavimo šaltiniai || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Iš viso
 EUROPOS INFRASTRUKTŪROS TINKLŲ PRIEMONĖ, iš kurios || 790 || 770 || 770 || 970 ||   ||   || 3300
 06.020101 – Kliūčių šalinimas, geležinkelių sąveikumo didinimas, trūkstamų jungčių sukūrimas ir tarpvalstybinių atkarpų patobulinimas 06.020102 – Tvarių ir efektyvių transporto sistemų užtikrinimas 06.020103 – Transporto rūšių integracijos bei sujungimo optimizavimas ir transporto paslaugų sąveikos, saugos ir saugumo padidinimas || 560,3 34,9   104,8 || 520,3 32,4   97,3 || 480,3 29,9   89,8 || 600,3 37,4   112,3 ||   ||   || 2161,2 134,6   404,2
 09.0303 – Transeuropinių skaitmeninių paslaugų infrastruktūros sąveikumo, darnaus diegimo, naudojimo ir modernizavimo, taip pat koordinavimo Europos lygmeniu rėmimas ||   ||   || 50 || 50 ||   ||   || 100
 32.020101 – Tolesnės energijos vidaus rinkos integracijos ir elektros energijos bei dujų tinklų tarpvalstybinio sąveikumo didinimas 32.020102 – Sąjungos tiekimo saugumo didinimas 32.020103 – Indėlis į tvarų vystymąsi ir aplinkos apsaugą     || 30 30 30 || 40 40 40 || 40 40 40 || 56,7 56,6 56,7 ||   ||   || 166,7 166,6 166,7
 programa HORIZONTAS 2020, iš kurios: || 70 || 860 || 871 || 479 || 150 || 270 || 2700
 02.040201 – Pirmavimas kosmoso srityje 02.040203 – Mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) inovacijų didinimas 02.040301 – Efektyviai išteklius naudojančios ir klimato kaitai atsparios ekonomikos sukūrimas ir tvaraus žaliavų tiekimo užtikrinimas 02.040302 – Saugios Europos visuomenės kūrimas || 11 1,8 3,7 7,5 || 29,9 2,1 7,0 25 || 27,9 6,1 7 25 || 11,6 6,5 17,5 10,4 ||   ||   || 80,4 16,5 35,2 67,9
 05.090301 – Aprūpinimo saugiais aukštos kokybės maisto ir kitais biologiniais produktais užtikrinimas ||   || 30 || 37 || 33 ||   ||   || 100
 06.030301 – Išteklius bei aplinką tausojančios, saugios ir integruotos Europos transporto sistemos sukūrimas ||   || 37 || 37 || 26 ||   ||   || 100
 08.020101 – Mažai tirtų mokslinių tyrimų stiprinimas pasitelkiant Europos mokslinių tyrimų tarybą 08.020103 – Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros, įskaitant e. infrastruktūrą, stiprinimas 08.020201 – Pirmavimas nanotechnologijų, pažangiųjų medžiagų, lazerių technologijos, biotechnologijos, pažangiosios gamybos ir apdirbimo srityse 08.020203 – Mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) inovacijų didinimas 08.020301 – Viso gyvenimo sveikatos gerinimas ir gerovės didinimas 08.020302 – Saugių, sveikų ir kokybiškų maisto produktų bei kitų biologinių produktų pakankamo tiekimo užtikrinimas 08.020303 – Perėjimo prie patikimos, tvarios ir konkurencingos energijos sistemos užtikrinimas 08.020304 – Efektyviai išteklius naudojančios, aplinkai nekenkiančios, saugios ir vientisos Europos transporto sistemos sukūrimas 08.020305 – Efektyviai išteklius naudojančios ir klimato kaitai atsparios ekonomikos sukūrimas ir tvaraus žaliavų tiekimo užtikrinimas 08.020306 – Integracinių, naujoviškų ir mąstančių Europos visuomenių kūrimo skatinimas 08.0204 – Pažangos skleidimas ir dalyvių skaičiaus didinimas 08.0206 – Mokslas dalyvaujant visuomenei ir jai skirtas mokslas || || 91,3 17,7 38,3 3,4 51,3 8,5 30,9 12,5 28,1 10,7 9,3 5,1 || 91,0 17,6 38,5 3,4 43,3 10,7 31,2 17,6 27,9 10,6 10,1 5,1 || 14,2 3,9 10,0 0,8 11,9 3,3 6,5 4,2 5,8 2,3 2,0 1,1 || 0,5 8,8 32,6 1,7 26,8 12,6 14,7 26,9 13,0 5,3 4,6 2,6 || 24,2 15,4 49,6 3,0 47,6 18,2 25,9 41,4 22,8 9,3 8,1 4,5 || 221,2 63,3 169,1 12,3 180,9 53,2 109,1 102,4 97,7 38,3 34,2 18,4
 09.040101 – Mokslinių tyrimų ateities ir besiformuojančių technologijų srityje stiprinimas 09.040102 – Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros, įskaitant elektroninę infrastruktūrą, stiprinimas 09.040201 – Pirmavimas informacinių ir ryšių technologijų srityje 09.040301 – Sveikatos ir gerovės visą gyvenimą gerinimas 09.040302 – Integracinių, novatoriškų ir saugių Europos visuomenių kūrimo skatinimas 09.040303 – Saugios Europos visuomenės kūrimas ||   || 35 15,9 120,3 19,2 6,1 7,4 || 45,4 15,3 114,8 15,5 5,8 7,1 || 37,4 10,4 71,7 13,6 3,9 4,9 ||   ||   || 117,9 41,6 306,8 48,3 15,9 19,5
 10.0201 – Programa „Horizontas 2020“ — Vartotojų interesus atitinkanti mokslinė ir techninė parama Sąjungos politikos kryptims || 11 || 12 || 13 || 14 ||   ||   || 50
 15.030101 – Programa „Marie Skłodowska-Curie veiksmai“– Naujų gebėjimų, žinių ir inovacijų kūrimas, plėtojimas ir perdavimas 15.0305 – Europos inovacijos ir technologijos institutas – Aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų trikampio integravimas || 25 || 30 136 || 60 107 || 70 22 || -30 30 || -30 30 || 100 350
 32.040301 – Perėjimo prie patikimos, tvarios ir konkurencingos energijos sistemos užtikrinimas || 10 || 40 || 40 || 60 ||   ||   || 150
 ITER PERPROGRAVIMAS 2015–2020 M. 08.040102 – ITER infrastruktūros statyba, paleidimas ir eksploatavimas – Europos ITER įgyvendinimo bendroji įmonė – Branduolių sintezės energija (F4E) || 490 ||   ||   || -70 || -150 || -270 || -
 Nepaskirstytų lėšų marža (įskaitant bendrąją įsipareigojimų maržą) ||   || 400 || 1000 || 600 ||   ||   || 2000
 Iš viso finansavimo šaltinių, skirtų įnašams į ESIF garantijų fondą || 1350 || 2030 || 2641 || 1979 ||   ||   || 8000
 Europos investavimo konsultacijų centro finansavimas – 08.040102 – ITER infrastruktūros statyba, paleidimas ir eksploatavimas – Europos ITER įgyvendinimo bendroji įmonė – Branduolių sintezės energija (F4E) || 10 ||   ||   || -10 ||   ||   || -
 Europos investavimo konsultacijų centro finansavimas – nepaskirstytų lėšų marža ||   || 20 || 20 || 30 || 20 || 20 || 110
 IŠ VISO ĮNAŠŲ Į ESIF || 1360 || 2050 || 2661 || 1 999 || 20 || 20 || 8110
3.2.1.     Numatomo poveikio išlaidoms
santrauka
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 1A || Konkurencingumas augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti
 Ekonomikos ir finansų reikalų GD ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 01.0405 || Įsipareigojimai || 1. || 1350 || 2030 || 2641 || 1979 || 0 || 0 || 8000
 Mokėjimai || 2. || 0 || 500 || 1000 || 2000 || 2250 || 2250 || 8000
 01.0406 || Įsipareigojimai || 1a. || 10 || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 || 110
 Mokėjimai || 2 a. || 10 || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 || 110
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami iš konkrečių programų rinkinio lėšų[14]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Biudžeto eilutės numeris ||   || 3. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO asignavimų Ekonomikos ir finansų reikalų GD || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 1360 || 2050 || 2661 || 1999 || 20 || 20 || 8110
 Mokėjimai || =2+2a +3 || 10 || 520 || 1020 || 2020 || 2270 || 2270 || 8110
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || 4. || 1360 || 2050 || 2661 || 1999 || 20 || 20 || 8110
 Mokėjimai || 5. || 10 || 520 || 1020 || 2020 || 2270 || 2270 || 8110
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų iš konkrečių programų rinkinio lėšų || 6. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1A IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 1360 || 2050 || 2661 || 1999 || 20 || 20 || 8110*
 Mokėjimai || =5+ 6 || 10 || 520 || 1020 || 2020 || 2270 || 2270 || 8110*
*NB: gali reikėti papildomų
asignavimų, kaip nurodyta šios finansinės pažymos priede.
Jei
pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį kelioms išlaidų
kategorijoms:
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || 4. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || 5. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų iš konkrečių programų rinkinio lėšų || 6. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–4 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS (Orientacinė suma) || Įsipareigojimai || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 5 || „Administracinės išlaidos“
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
 Ekonomikos ir finansų reikalų GD ||
  Žmogiškieji ištekliai || 0,264 || 0,528 || 0,792 || 0,924 || 0,924 || 1,056 || 4,488
  Kitos administracinės išlaidos || 0,36 || 0,725 || 0,495 || 0,615 || 0,4 || 0,42 || 3,015
 IŠ VISO Ekonomikos ir finansų reikalų GD ||   || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 1360,624 || 2051,253 || 2662,287 || 2000,539 || 21,324 || 21,476 || 8117,503
 Mokėjimai || 10,624 || 521,253 || 1021,287 || 2021,539 || 2271,324 || 2271,476 || 8117,503
3.2.2.     Numatomas poveikis veiklos
asignavimams
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
nenaudojami
–
X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
veiklos asignavimai naudojami taip:
Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
 Nurodyti tikslus ir rezultatus   ò ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO ||
 ||
 Rūšis[15]   || Vidutinės sąnaudos || Skaičius || Sąnaudos || Skaičius || Sąnaudos || Skaičius || Sąnaudos || Skaičius || Sąnaudos || Skaičius || Sąnaudos || Skaičius || Sąnaudos || Bendras skaičius || Iš viso sąnaudų ||
 Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) Nr. 1: Didinti EIB finansavimo ir investavimo operacijų skaičių ir apimtį prioritetinėse srityse. ir Nr. 2: Didinti EIF finansavimo mažosioms ir vidutinėms įmonėms apimtį. ||
   ||   ||   ||   || 1350 ||   || 2030 ||   || 2641 ||   || 1979 ||   ||   ||   ||   ||   || 8000 ||
 Nr. 3: Įsteigti Europos investavimo konsultacijų centrą. ||
   ||   ||   ||   || 10 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 110 ||
 IŠ VISO SĄNAUDŲ ||   || 1360 ||   || 2050 ||   || 2661 ||   || 1999 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 8110 ||
3.2.3.     Numatomas poveikis
administracinio pobūdžio asignavimams
3.2.3.1.  Santrauka
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio
pobūdžio asignavimų nenaudojama
–
X  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
administracinio pobūdžio asignavimai naudojami taip:
mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai || 0,264 || 0,528 || 0,792 || 0,924 || 0,924 || 1,056 || 4,488
 Kitos administracinės išlaidos || 0,36 || 0,725 || 0,495 || 0,615 || 0,4 || 0,42 || 3,015
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos[16] 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
Žmogiškųjų
išteklių ir kitų administracinio pobūdžio išlaidų
asignavimų poreikiai bus tenkinami iš GD asignavimų, jau
paskirtų priemonei valdyti ir (arba) perskirstytų generaliniame
direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios
atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų
skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
3.2.3.2.  Numatomi žmogiškųjų
išteklių poreikiai
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškųjų
išteklių nenaudojama.
–
X  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
žmogiškieji ištekliai naudojami taip:
Sąmatą surašyti etatų vienetais
 ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 ||  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) ||   ||   ||
 || XX 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 2 || 4 || 6 || 7 || 7 || 8
 || XX 01 01 02 (Delegacijos) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Išorės darbuotojai (etatų vienetais)[17]   ||
 || XX 01 02 01 (CA, SNE, INT finansuojami iš bendrojo biudžeto) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT ir JED delegacijose) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy [18]   || - būstinėje   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - delegacijose ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (CA, SNE, INT – netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (CA, SNE, INT – tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || IŠ VISO || 2 || 4 || 6 || 7 || 7 || 8
XX yra atitinkama politikos
sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
Žmogiškųjų
išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus
priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir
prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD
gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo
procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
Vykdytinų
užduočių aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || ·           Turto valdymas: portfelių valdymas, kiekybinė analizė, taip pat su rizika susijusio analitinio darbo rėmimas; ·           Paramos funkcija, susijusi su tiesioginiu valdymu, visų pirma rizikos valdymu ir rizikos valdymo mokėjimo funkcijomis; ·           Valdymas, ataskaitų teikimas ir tolesni veiksmai dėl garantijų (projektų bazė); ·           Finansinių ataskaitų teikimas / apskaita ir atskaitomybės veikla;
 Išorės darbuotojai ||
3.2.4.     Suderinamumas su dabartine
daugiamete finansine programa
–
X  Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka
dabartinę daugiametę finansinę programą.
–
¨  Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą),
reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos
išlaidų kategorijos programavimą.
Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir
nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.
[…]
–
¨  Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina
taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę
programą.
Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti
atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.
[…]
3.2.5.     Trečiųjų
šalių įnašai
–
X Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro
su trečiosiomis šalimis finansavimo.
–
¨ Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas
apskaičiuojamas taip:
Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
   || Metai N || Metai N+1 || Metai N+2 || Metai N+3 || Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || Iš viso
 Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Numatomas poveikis
įplaukoms
–
X  Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio
poveikio įplaukoms.
–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
–
¨         nuosaviems ištekliams
–
¨         įvairioms įplaukoms
mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
 Biudžeto įplaukų eilutė || Einamųjų finansinių metų asignavimai || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[19]
 Metai N || Metai N+1 || Metai N+2 || Metai N+3 || Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)
 ... straipsnis ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Įvairių
asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų
eilutę (-es), kuriai (-ioms) daromas poveikis.
[…]
Nurodyti poveikio
įplaukoms apskaičiavimo metodą.
[…]
Priedas
Finansinė
teisės akto pasiūlymo pažyma
prie
Pasiūlymas
EUROPOS
PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
Europos
strateginių investicijų fondas
Pagal pasiūlymo 8 straipsnio 2 dalį
pajamos iš garantijų fondo išteklių ir Europos strateginių investicijų
fondo paskiriamos garantijų fondui.
Toliau nurodyti mokėjimo
įsipareigojimai įvykdomi minėtomis pajamomis. Tačiau jeigu
išteklių nepakanka tiems įsipareigojimams įvykdyti, jie
įvykdomi Sąjungos biudžeto lėšomis. Todėl jie gali būti
pridėti prie mokėjimų ir įsipareigojimų
asignavimų, kaip nurodyta šioje finansinėje pažymoje.
mln. EUR
   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Iš viso
 Padidinta Europos investicijų fondo (EIF) parama
   || 11,5 || 3,6 || 5,7 || 6,8 || 9,0 || 11,7 || 48,3*
*NB: Administraciniai
mokesčiai, kuriuos EIB turi sumokėti EIF, kai šis vykdo veiklą,
kuriai suteikta ES garantija. Po 2020 m. tikimasi, kad papildomos išlaidos bus
maždaug 57 mln. EUR. Skaičiai grindžiami prielaidomis dėl EIF
produktų derinio ir prielaidomis, kurios padarytos rengiant
pasiūlymą, tačiau vėliau jie gali smarkiai pasikeisti.
[1]               Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai,
Europos Centriniam Bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų
komitetui, Regionų komitetui ir Europos investicijų bankui
„Investicijų planas Europai“. COM(2014) 903 final.
[2]               2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir
Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1291/2013, kuriuo sukuriama bendroji
mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“
(2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1982/2006/EB (OL L 347, 2013
12 20, p. 104).
[3]               2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentas (ES) Nr. 1316/2013, kuriuo sukuriama Europos
infrastruktūros tinklų priemonė ir iš dalies keičiamas
Reglamentas (ES) Nr. 913/2010 bei panaikinami reglamentai (EB) Nr. 680/2007 ir
(EB) Nr. 67/2010 (OL 348, 2013 12 20, p. 129).
[4]               2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam
biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas
Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).
[5]               2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su
sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo
panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir
Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).
[6]               1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas
(Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų
ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų
finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L
292, 1996 11 15, p. 2).
[7]               1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB,
Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių
interesų apsaugos (OL L 312, 1995 12 23, p. 1).
[8]               VGV – veikla grindžiamas valdymas; VGB – veikla
grindžiamo biudžeto sudarymas.
[9]               Kaip nurodyta Finansinio reglamento 54 straipsnio 2
dalies a arba b punkte.
[10]             Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į
Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[11]             DA – diferencijuotieji asignavimai, NDA –
nediferencijuotieji asignavimai.
[12]             ELPA: Europos laisvosios prekybos asociacija.
[13]             Šalių kandidačių ir, kai taikoma,
Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.
[14]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[15]             Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz.,
finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir
kt.).
[16]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[17]             CA – sutartininkas („Contract Agent“); LA – vietinis
darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas
(„Seconded National Expert“); INT – per agentūrą įdarbintas
darbuotojas („Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune
Expert en Délégation“).
[18]             Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės
darbuotojams, finansuojamiems iš veiklos asignavimų (buvusių BA
eilučių).
[19]             Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus
mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš
bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo sąnaudų.
I
priedas
II
priedas
Biudžeto
paskirstymas
Orientacinis
programos „Horizontas 2020“ biudžeto paskirstymas:
   || mln. EUR dabartinėmis kainomis
 I Pažangus mokslas: || 23 897,0
   1. Europos mokslinių tyrimų taryba || 12 873,6
   2. Ateities ir besiformuojančios technologijos || 2 578,1
   3. Marijos Sklodovskos-Kiuri veiksmai || 6 062,3
   4. Mokslinių tyrimų infrastruktūra || 2 383,1
 II Pramonės pirmavimas: || 16 430,5
   1. Pirmavimas kuriant didelio poveikio ir pramonės technologijas (*), (****) || 13 000,7
   2. Prieiga prie rizikos finansavimo (**) || 2 842,3
   3. Inovacijos MVĮ (***) || 587,4
 III Visuomenės uždaviniai (****): || 28 560,7
   1. Sveikata, demografiniai pokyčiai ir gerovė || 7 242,6
   2. Apsirūpinimo maistu saugumas, tvarus žemės ūkis ir miškininkystė, moksliniai tyrimai jūrų, laivybos bei vidaus vandenų srityse ir bioekonomika || 3 698,2
   3. Saugi, švari ir efektyviai naudojama energija || 5 672,1
   4. Išmanios, netaršios ir integruotos transporto sistemos || 6 137,0
   5. Kova su klimato kaita, aplinka, išteklių naudojimo efektyvumas ir žaliavos || 2 948,3
   6. Europa besikeičiančiame pasaulyje. Įtrauki, novatoriška ir mąstanti visuomenė || 1 255,2
   7. Saugi visuomenė. Europos ir jos piliečių laisvės bei saugumo apsauga || 1 607,3
 IV Pažangos skleidimas ir dalyvių skaičiaus didinimas || 782,3
 V Mokslas dalyvaujant visuomenei ir jai skirtas mokslas || 443,8
 VI Nebranduoliniai tiesioginiai Jungtinio tyrimų centro (JTC) veiksmai || 1 852,6
 VII Europos inovacijos ir technologijos institutas (EIT) || 2 361,4
 IŠ VISO || 74 328,3
(*)
Įskaitant 7 404 mln. EUR informacinėms ir ryšių
technologijoms (IRT), iš kurių 1 539 mln. EUR fotonikai ir
mikro- bei nanoelektronikai, 3 716 mln. EUR nanotechnologijoms,
pažangiosioms medžiagoms ir pažangiajai gamybai bei perdirbimui, 498 mln. EUR
biotechnologijai ir 1 399 mln. EUR kosmoso sričiai. Taigi didelio
poveikio technologijoms remti bus skirta 5 753 mln. EUR.
(**) Maždaug 959
mln. EUR iš šios sumos gali būti skirta Strateginio energetikos
technologijų plano (SET plano) projektams įgyvendinti. Maždaug
trečdalis šios sumos gali būti skirta MVĮ.
(***) Laikantis
tikslo MVĮ skirti ne mažiau kaip 20 % viso bendro konkrečiam
tikslui „Pirmavimas kuriant didelio poveikio ir pramonės technologijas“ ir
prioritetui „Visuomenės uždaviniai“ skirto biudžeto, ne mažiau kaip
5 % to bendro biudžeto iš pradžių bus skirta specialiai MVĮ
priemonei. Ne mažiau kaip 7 % viso konkrečiam tikslui „Pirmavimas
kuriant didelio poveikio ir pramonės technologijas“ ir prioritetui
„Visuomenės uždaviniai“ skirto biudžeto bus skiriama specialiai MVĮ
priemonei šią sumą paskirstant per programos „Horizontas 2020“
laikotarpį.
(****) Spartaus
inovacijų diegimo bandomosios programos veiksmai bus finansuojami pagal
konkretų tikslą „Pirmavimas kuriant didelio poveikio ir pramonės
technologijas“ ir pagal atitinkamus prioriteto „Visuomenės uždaviniai“
konkrečius tikslus. Bus parengta pakankamai projektų, kad
būtų galima visapusiškai įvertinti spartaus inovacijų
diegimo bandomąjį projektą. “