				|

		52013PC0312

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatoma programa „Copernicus“ ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 911/2010 /* COM/2013/0312 final - 2013/0164 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
„Copernicus“ – tai naujas Europos žemės
stebėsenos programos, anksčiau vadintos GMES (Globali aplinkos ir
saugumo stebėsenos sistema) pavadinimas. „Copernicus“, tiksliau,
ankstesnė ES programa nustatyta GMES reglamentu (ES) Nr. 911/2010. Ji
apima visą veiklą, reikalingą užtikrinti, kad už politikos
formavimą, įgyvendinimą ir stebėseną atsakingiems
naudotojams ES ir jos valstybėse narėse būtų nuolat
teikiami tikslūs ir patikimi duomenys bei informacija apie aplinkosaugos
ir saugumo klausimus. „Copernicus“ tikslas – suteikti Europai nuolatinę,
nepriklausomą ir patikimą prieigą prie stebėsenos
duomenų ir informacijos. ES investicijomis siekiama geriau vykdyti
stebėseną, sudaryti galimybę naudotis esamomis struktūromis
ir plėtoti praktines paslaugas.
Pagal „Copernicus“ teikiamos šešios paslaugos:
jūrų, atmosferos, žemės paviršiaus ir klimato kaitos
stebėsena bei pagalba ekstremalių situacijų atveju ir saugumo
klausimais. Naudodama palydovų ir in situ jutiklių (pvz.,
plūdurų, balionų ar oro jutiklių) duomenis „Copernicus“
laiku teikia pridėtinės vertės turinčią tikslią
informaciją ir prognozes, kurios yra naudingos, pvz., vykdant žemės
ūkio ir žuvininkystės, žemėtvarkos ir miestų planavimo,
jūrų transporto srities veiklą, kovą su miško gaisrais,
reaguojant į nelaimes ar stebint oro taršą.
„Copernicus“ taip pat prisideda prie
ekonomikos stabilumo ir augimo, nes esant galimybei visapusiškai ir laisvai
naudotis „Copernicus“ stebėsenos duomenimis ir informacijos produktais
skatinamas komercinių taikmenų (naudotojų grandies
paslaugų) naudojimas daugelyje įvairių sektorių.
„Copernicus“ yra viena iš programų, kuri turi būti įgyvendinta
pagal pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją „Europa 2020“;
ji buvo įtraukta į strategijos „Europa 2020“ pramonės politikos
iniciatyvą, nes yra naudinga įvairių sričių
Sąjungos politikai.
Dėl didelių sąnaudų
pavienės valstybės narės negali tinkamai prisiimti
atsakomybės už kosmoso infrastruktūros, sukurtos už ES ir
vyriausybių lėšas, eksploatavimo ir atnaujinimo finansavimą.
Stebėsenos iš kosmoso, skirtos taikomajai meteorologijai, srityje Europos
valstybės sutelkė savo išteklius meteorologiniams palydovams kurti ir
eksploatuoti per Europos meteorologinių palydovų eksploatavimo organizaciją
(EUMETSAT). Europos valstybės taip pat sukūrė parodomuosius
aplinkos stebėsenos palydovus, padedant arba Europos kosmoso
agentūrai (EKA), arba nacionalinėms kosmoso agentūroms.
Tačiau joms nepavyko susitarti, kaip bendradarbiauti finansuojant ilgalaikes
aplinkos stebėsenos srities veiklos programas. Tokią aplinkos
stebėseną tęsti būtina atsižvelgiant į tai, kad
valdžios institucijoms, turinčioms priimti su aplinka, saugumu ir klimato
kaita susijusius sprendimus, pagrįstus patikima informacija, daromas vis
didesnis politinis spaudimas ir į tai, kad reikia laikytis
tarptautinių susitarimų.
Kalbant apie Europos ar pasauliniu mastu
teikiamas paslaugas, valstybės narės nėra pajėgios tinkamai
įgyvendinti pasiūlytos priemonės tikslų, kadangi iš skirtingų
valstybių narių gauti duomenys turi būti konsoliduoti Europos
lygmeniu. Kitos paslaugos (pvz., ribotos geografinės srities
ekstremalių situacijų žemėlapiai ar teminiai žemės
paviršiaus stebėsenos žemėlapiai) gali būti geriau teikiamos ES
lygmeniu dėl dviejų priežasčių. Pirma, dėl labiau
suderinto ir centralizuoto duomenų, gaunamų iš kosmoso ar in situ
jutiklių, valdymo bus sudarytos sąlygos masto ekonomijai.
Antra, koordinuotai teikiant Žemės
stebėsenos paslaugas valstybių narių lygmeniu būtų
galima išvengti dubliavimo ir patobulinti ES aplinkos teisės aktų
įgyvendinimo stebėseną remiantis skaidriais ir objektyviais
kriterijais. Nustatyti, ar aplinkos teisės aktai, kurie dažnai susiję
su sienų nepaisančiomis, t. y. tarptautinio pobūdžio
problemomis, įgyvendinami veiksmingai, galima tik naudojantis palyginama
valstybių narių lygmeniu parengta informacija.
Be to, Europos lygmens veiksmais bus sukurta
masto ekonomija ir užtikrinama didesnė viešųjų lėšų
vertė. Taigi įgyvendinus ES masto veiksmus gaunama aiški papildoma
nauda.
Nuo pat pradžios programos plėtrai ES ir
EKA iš viso skyrė virš 3,2 mlrd. EUR lėšų. Didelė
GMES biudžeto dalis buvo skirta stebėsenos palydovams – palydovams
„Sentinel“ – kurti. Tam panaudoti 738 mln. EUR, kuriuos Komisija
skyrė EKA GMES kosmoso komponento programai.
Iki 2013 m. pabaigos programa
„Copernicus“ finansuojama pagal 7-ąją bendrąją
programą (toliau – 7BP) kosmoso temai skirtomis lėšomis ir pagal
Reglamentą dėl GMES ir jos pradinės praktinės veiklos
skirtomis lėšomis. 2014 m. bus galima pradėti teikti visas
„Copernicus“ paslaugas, todėl reikės parengti naują
reglamentą. Atsižvelgiant į Komunikato „2014–2020 m. daugiametės
finansinės programos (DFP) paprastinimo darbotvarkė“[1] tikslus, šiame naujame
reglamente bus tiksliau apibrėžtas programos valdymas, visų pirma
Komisijos vaidmuo, programos tikslai ir rodikliai, kuriuos pasitelkus bus
galima vykdyti veiksmingą jos įgyvendinimo stebėseną ir
užtikrinti sklandų perėjimą nuo dabartinės veiklos. Į
siūlomą reglamentą taip pat bus įtrauktos nuostatos
dėl proporcingų finansinių procedūrų nustatymo,
visų pirma kiek tai susiję su didele programos dalimi, kuri turi
būti įgyvendinta netiesiogiai. Siekiant supaprastinimo ir pažangaus
reglamentavimo būtina pabrėžti, kad „Copernicus“ tikslas yra gerinti
teisės aktų kokybę aprūpinant faktais pagrįstomis
stebėsenos priemonėmis.
Komunikate „Strategijos „Europa 2020“
biudžetas“ (KOM (2011) 500 galutinis, 2011 6 29) Komisija
nurodė, kad atsižvelgiant į ribotą ES biudžetą GMES
veiklą 2014–2020 m. pasiūlyta finansuoti ne pagal
daugiametę finansinę programą. Parlamentas savo 2012 m.
vasario 16 d. rezoliucijoje P7_TA(2012)0062 šį pasiūlymą
atmetė. 2013 m. vasario 7–8 d. Europos Vadovų Tarybos
išvadose dėl daugiametės finansinės programos (DFP) numatoma,
kad programą reikėtų finansuoti pagal finansinės programos 1a
išlaidų pakategorę, o DFP reglamente turi būti nustatytas
maksimalus įsipareigojimų lygis – 3 786 mln. EUR (2011 m.
kainomis).
2.           KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
Nuo Europos Komisijos GMES biuro
įsteigimo 2006 m. pradėtas daugialypis konsultacijų
dėl GMES su suinteresuotosiomis šalimis procesas. Šis konsultacijų
procesas buvo pradėtas Komunikatu „GMES: nuo idėjos prie jos
įgyvendinimo“[2],
po jo 2008 m. priimtas Komunikatas „GMES. Mums rūpi saugesnė
planeta“[3].
Siekiant parengti Komisijos pasiūlymą dėl Reglamento dėl
Europos Žemės stebėsenos programos (GMES) ir jos pradinės
praktinės veiklos 2011–2013 m.[4]
ir Komunikatą „Pasaulinė aplinkos ir saugumo stebėsenos sistema
(GMES). Su kosmine infrastruktūra susiję uždaviniai ir tolesni
veiksmai“[5]
vykdytos tolesnės konsultacijos.
2010 m. įsigaliojus GMES reglamentui
valstybių narių ir naudotojų konsultacijas tęsė tuo
reglamentu įsteigtos naujos valdymo įstaigos – GMES komitetas ir
Naudotojų forumas, kurį sudaro viešojo sektoriaus naudotojų
atstovai.
Vykdant konsultacijas patvirtintas
susidomėjimas programa „Copernicus“ ir šios programos poreikis; dabar, kai
„Copernicus“ jau įgyvendinama kaip ES programa, konsultuojamasi dėl
įvairių projektavimo galimybių, ypač kiek tai susiję
su „Copernicus“ paslaugomis. Suinteresuotosios šalys nurodė, kad siekiant,
kad programa būtų sėkminga ir būtų gaunama didžiausia
nauda, būtina užtikrinti nuolatinę prieigą prie „Copernicus“
paslaugomis teikiamos informacijos.
2011 m. atliktas poveikio vertinimas ir
jo pagrindinės išvados paskelbtos dokumente SEC (2011) 867 final (2011 6 28),
pateiktame kartu su Komisijos daugiametės finansinės programos
pasiūlymu (COM (2011) 500). Poveikio vertinimas jau priimtas ir
atsižvelgta į Poveikio vertinimo valdybos rekomendacijas. Nuo 2011 m.
pakito programos „Copernicus“ finansavimo pagal DFP naudingumo politinis
vertinimas. Todėl Komisija mano, kad laikas pateikti oficialų
pasiūlymą.
Tačiau reikėtų pabrėžti,
kad šį pasiūlymą reikėjo patikslinti pagal sumą,
dėl kurios sutarta atsižvelgiant į daugiametės finansinės
programos viršutinę ribą ir kuria pradinio Komisijos pasiūlymo
suma buvo sumažinta daugiau kaip 2 mlrd. EUR. Siekdama išsaugoti
paslaugų teikimą, Komisija turėjo apriboti naują kosmoso
komponento plėtrą, kad atnaujintų ir modernizuotų
stebėsenos pajėgumą. EKA perims atsakomybę už naujos kartos
palydovų „Sentinel“ kūrimą.
Svarbus yra „Copernicus“ kosmoso komponento
įrenginių nuosavybės klausimas, kurį būtina svarstyti
atsižvelgiant į tokių įrenginių savininkų teises ir
atsakomybę. Savininkui suteikiamos kuo platesnės teisės,
įskaitant teisę naudoti, perduoti ir disponuoti.
Siekiant nustatyti, ar perimti kosmoso
komponento įrenginių nuosavybę, reikia išskirti du etapus.
Pirmajame etape, t. y. dabartinės daugiametės finansinės
programos laikotarpiu, ES įnašas į EKA programą siekė tik
apie 30 proc. ir ji neturėjo pakankamai lėšų, kad
galėtų prisiimti pagrindinį vaidmenį formuojant
„Copernicus“ kosmoso komponentą. Be to, ES lėšos buvo daugiausia
pagal 7BP skirti asignavimai ir jos nebuvo skirtos nuolat finansuoti veiklos
programą. Todėl šiame etape ES negalėjo tapti
įrenginių savininke. Antrasis etapas prasidės kartu su kita
daugiamete finansine programa. Esminis pokytis šiame etape bus tai, kad ES
dabar galės 100 proc. finansuoti daugumą „Copernicus“ kosmoso
komponento dalių, įskaitant antžeminį segmentą, ir
palydovų eksploatavimo išlaidas.
Palydovų nuosavybės klausimą
reikės persvarstyti atsižvelgiant į šias naujas aplinkybes, kaip
nurodyta 19 straipsnyje. Reglamente numatyta, kad ES arba specialiai paskirta
įstaiga ar fondas gali perimti nuosavybę iš EKA. Reikės
įvertinti su nuosavybės perdavimu susijusias galimybes atsižvelgiant
į atitinkamus veiksnius, kaip antai palydovų eksploatavimą,
teisinę duomenų nuosavybę, prieigos prie duomenų
sąlygas ir įrenginių vertę. Šios galimybės bus
svarstomos tik tokiu atveju, jei pasirodys, kad su ES nuosavybe susiję
trūkumai nusveria privalumus. ES nuosavybę galima būtų
perduoti tik priėmus deleguotąjį aktą.
Taip pat galima būtų apsvarstyti
galimybę nustatyti duomenų pirkimo sistemą.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
Atsižvelgiant į Sutarties dėl
Europos Sąjungos veikimo 189 straipsnį, pateikiamas naujo Europos
Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma programa „Copernicus“,
pasiūlymas. Jame nagrinėjami šie pagrindiniai klausimai:
(1)
pavadinimo pakeitimas į „Copernicus“;
(2)
GMES valdymas praktinės veiklos etapu siekiant
suteikti Komisijai galimybę perduoti veiklą keliems veiklos
vykdytojams;
(3)
finansavimas 2014–2020 m.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Finansinėje reglamento pasiūlymo
pažymoje nurodyti orientaciniai biudžeto asignavimai, atitinkantys 2014–2020 m.
daugiametę finansinę programą, pagal kuriuos nustatytas
maksimalus įsipareigojimų lygis – 3 786 mln. EUR 2011 m.
kainomis (4 291 mln. EUR dabartinėmis kainomis).
5.           NEPRIVALOMI ELEMENTAI
Siekdama tam tikrų pasiūlyme
išdėstytų tikslų Komisija gali priimti deleguotuosius aktus.
2013/0164 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo nustatoma programa „Copernicus“ ir
panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 911/2010
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 189 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo
akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[6],
atsižvelgdami į Regionų komiteto
nuomonę[7],

laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)       Globali aplinkos ir saugumo
stebėsenos sistema (GMES) yra Žemės stebėsenos iniciatyva,
kuriai vadovavo Sąjunga ir kuri buvo įgyvendinama bendradarbiaujant
su valstybėmis narėmis ir Europos kosmoso agentūra (toliau –
EKA). GMES idėja užsimezgė 1998 m. gegužės mėn.,
kai kosmoso veiklos plėtrą vykdančios Europos institucijos
priėmė bendrą deklaraciją – Baveno manifestą.
Manifeste raginta prisiimti ilgalaikį įsipareigojimą plėtoti
aplinkos stebėsenos iš kosmoso paslaugas naudojantis Europoje turimais
įgūdžiais bei technologijomis ir toliau juos plėtojant. 2005 m.
Sąjunga priėmė strateginį sprendimą kurti
nepriklausomus Europos Žemės stebėsenos pajėgumus, kurie
būtų naudojami aplinkos ir saugumo sričių paslaugoms teikti[8], po kurio buvo galiausiai
priimtas 2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentas (ES) Nr. 911/2010, dėl Europos Žemės stebėsenos
programos (GMES) ir jos pradinės praktinės veiklos 2011–2013 m.[9];
(2)       „Copernicus“ turėtų
būti laikoma Europos įnašu kuriant globalią Žemės
stebėjimo sistemų sistemą (toliau – GEOSS), kurią rengia
Žemės stebėjimo grupė (toliau – GEO);
(3)       remiantis tos iniciatyvos
rezultatais Reglamente (ES) Nr. 911/2010 nustatyta Europos Žemės
stebėsenos programa (GMES) ir jos pradinės praktinės veiklos
įgyvendinimo taisyklės;
(4)       pagal naują
daugiametę finansinę programą Reglamente (ES) Nr. 911/2010
nustatyta programa turėtų būti tęsiama, tačiau
akronimas GMES turėtų būti pakeistas pavadinimu „Copernicus“
siekiant palengvinti ryšius su plačiąja visuomene. Komisija
įregistravo šį pavadinimą kaip prekės ženklą, kad
jį galėtų naudoti Sąjungos institucijos ir galima
būtų išduoti licencijas kitiems suinteresuotiems naudotojams,
ypač pagrindinių paslaugų teikėjams;
(5)       programa „Copernicus“
siekiama teikti tikslią ir patikimą informaciją, susijusią
su aplinka ir saugumu, kuri būtų pritaikyta prie naudotojų
poreikių ir kuria būtų remiamos kitos Sąjungos politikos sritys,
visų pirma vidaus rinka, transportas, aplinka, energetika, civilinė
sauga, bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis ir humanitarinė
pagalba. Ji grindžiama esamais Europos pajėgumais ir papildoma naujais
bendrai sukurtais įrenginiais;
(6)       programa „Copernicus“
turėtų būti įgyvendinama nuosekliai su kitomis
atitinkamomis Sąjungos priemonėmis ir veikla, visų pirma su
veikla aplinkos bei kovos su klimato kaita srityse, saugumo, asmens
duomenų apsaugos, konkurencingumo ir inovacijų, sanglaudos,
mokslinių tyrimų, transporto, konkurencijos ir tarptautinio bendradarbiavimo
sričių priemonėmis ir Europos globalios navigacijos
palydovinių sistemų (GNSS) programa. Be to, „Copernicus“ duomenys
turėtų išlikti suderinami su valstybių narių erdvinės
informacijos duomenimis ir jais turėtų būti grindžiama
erdvinės informacijos infrastruktūros, sukurtos 2007 m. kovo 14 d.
Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/2/EB, sukuriančia Europos
bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą (INSPIRE)[10], plėtra Sąjungoje.
„Copernicus“ taip pat turėtų papildyti bendrosios aplinkos
informacijos sistemą (SEIS) ir Sąjungos veiklą reagavimo į
ekstremalias situacijas srityje;
(7)       „Copernicus“ – programa, kuri
turi būti įgyvendinama pagal pažangaus, tvaraus ir integracinio
augimo strategiją „Europa 2020“. Ji turi būti naudinga
įvairių sričių Sąjungos politikai ir prisidėti
prie strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimo, visų pirma
plėtojant veiksmingą kosmoso politiką, kad būtų
sukurtos priemonės kai kuriems pagrindiniams pasaulinio masto uždaviniams
spręsti ir kovos su klimato kaita bei energijos tvarumo tikslams siekti;
(8)       programa „Copernicus“ gali
pasinaudoti 2014–2020 m. Europos Sąjungos bendrosios mokslinių
tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ rezultatais,
visų pirma pagal šią programą vykdoma mokslinių tyrimų
ir inovacijų veikla būsimoms Žemės stebėsenos
technologijoms ir taikmenoms kurti naudojant nuotolinę patikrą, oro
bei in situ technologijas ir duomenis, kad būtų galima
spręsti svarbias visuomenei kylančias problemas;
(9)       kad programa „Copernicus“
pasiektų savo tikslus, ji turi būti pagrįsta nepriklausomais
Sąjungos pajėgumais vykdyti stebėseną iš kosmoso ir teikti
praktines paslaugas aplinkos, civilinės saugos ir saugumo srityse. Ją
įgyvendinant taip pat turėtų būti naudojamasi turimais,
ypač valstybių narių pateiktais, in situ duomenimis.
Praktinių paslaugų teikimas priklauso nuo gerai veikiančio ir
saugaus „Copernicus“ kosmoso komponento. „Copernicus“ kosmoso komponentui
didžiausią grėsmę kelia didėjanti susidūrimo su kitais
palydovais ir kosminėmis šiukšlėmis rizika. Todėl programa
„Copernicus“ turėtų būti remiami veiksmai, kuriais siekiama
sumažinti šį pavojų, visų pirma prisidedant prie programos,
nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu [XXX], kuriuo nustatoma kosmoso
stebėjimo ir sekimo paramos programa[11];
(10)     didžiausia suma, kurios reikia
„Copernicus“ veiklai finansuoti 2014–2020 m., yra 3 786 mln. EUR
2011 m. kainomis, skiriant šią sumą atskirame Sąjungos
bendrojo biudžeto 2 antraštinės dalies 1a išlaidų kategorijos
biudžeto skyriuje. Komisijos administracinės ir personalo išlaidos,
patirtos koordinuojant programą „Copernicus“, turėtų būti
finansuojamos iš Sąjungos biudžeto;
(11)     siekdama pagerinti
„Copernicus“ įgyvendinimą ir ilgalaikį planavimą Komisija
turėtų priimti metinę darbo programą, kuri atitiktų
daugiamečio plano prioritetus, tikslus ir strategijas;
(12)     „Copernicus“ turėtų
būti orientuota į naudotojus, taigi būtinas nuolatinis ir
veiksmingas naudotojų dalyvavimas, ypač nustatant ir įteisinant
paslaugų reikalavimus;
(13)     tarptautinis „Copernicus“
pobūdis yra itin svarbus keičiantis duomenimis bei informacija bei
naudojantis stebėsenos infrastruktūra. Tokia keitimosi sistema yra
ekonomiškai efektyvesnė nei duomenų pirkimo sistemos ir sustiprina
pasaulinį programos aspektą;
(14)     EEE susitarime ir
bendruosiuose susitarimuose su šalimis kandidatėmis ir potencialiomis
šalimis kandidatėmis numatyta galimybė šioms šalims dalyvauti
Sąjungos programose. Trečiosioms šalims ir tarptautinėms
organizacijoms turėtų būti suteikta galimybė dalyvauti šiose
programose tuo tikslu sudarius tarptautinius susitarimus;
(15)     valstybės narės,
trečiosios šalys ir tarptautinės organizacijos turėtų
turėti galimybę prisidėti prie programų pagal atitinkamus
susitarimus;
(16)     Komisija turėtų
prisiimti visą atsakomybę už programą „Copernicus“. Ji
turėtų apibrėžti programos prioritetus ir tikslus ir užtikrinti
bendrą programos koordinavimą ir priežiūrą;
(17)     atsižvelgiant į
„Copernicus“ partnerystės aspektą ir siekiant išvengti techninių
žinių dubliavimo programos įgyvendinimo užduotis reikėtų
perduoti subjektams, turintiems tinkamų techninių ir profesinių
pajėgumų;
(18)     įgyvendindama
programą „Copernicus“ Komisija atitinkamais atvejais gali remtis
kompetentingomis Sąjungos agentūromis, kaip antai Europos aplinkos
agentūra (EEA), Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos
Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo
agentūra (FRONTEX), Europos jūrų saugumo agentūra (EMSA) ir
Europos Sąjungos palydovų centru (EUSC), ar bet kokia kita atitinkama
įstaiga, kuriai pagal 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir
Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos
bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių[12] 58 straipsnį galima
perduoti programos įgyvendinimo užduotis;
(19)     pagal Reglamento (ES,
Euratomas) Nr. 966/2012 61 straipsnio 2 dalį subjektų (veiklos
vykdytojų), kuriems Komisija gali patikėti įgyvendinimo
užduotis, pasirinkimas turi būti skaidrus, pagrįstas objektyviomis
priežastimis ir dėl jo turi nekilti interesų konflikto. Atsižvelgiant
į tam tikrą susijusių užduočių pobūdį
tinkamiausiems veiklos vykdytojams, kuriems būtų galima patikėti
netiesioginį programos „Copernicus“ valdymą, nustatyti pasirinkta ad
hoc procedūra, pagrįsta kvietimu pareikšti
susidomėjimą;
(20)     programos „Copernicus“ veiklos
vykdytojai turėtų būti prižiūrimi Komisijos ir jiems
turėtų būti suteikta pakankamai nepriklausomybės jiems
patikėtoms užduotims vykdyti. Jie turėtų pateikti Komisijai
metinę darbo programą ir metinę įgyvendinimo
ataskaitą;
(21)     svarbu, kad siekdama
įvykdyti savo įsipareigojimus pagal SESV 317 straipsnį, Komisija
turėtų būtinas priemones subjektų, kuriems ji patiki
programos „Copernicus“ įgyvendinimo užduotis, veiksmams
prižiūrėti. Tai apima ne tik įgaliojimus, kurie jai suteikti
Reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 966/2012, bet ir galimybę teikti
nurodymus veiklos vykdytojui ir atlikti patikrinimus. Ypač skubos arba
nenumatytais atvejais ir bet kada, kai veiklos vykdytojas negali atlikti
tų užduočių, Komisija turėtų turėti galimybę
atšaukti įgaliojimų perdavimą ir imtis veiksmų vietoje
veiklos vykdytojo. Šia galimybe turėtų būti naudojamasi
proporcingai siekiamiems tikslams, todėl įgaliojimų perdavimo
susitarimo taikymą reikėtų sustabdyti tam tikram laikui, kol bus
atlikti reikiami veiksmai;
(22)     nuosekliai siekiant
„Copernicus“ tikslų būtina koordinuoti įvairių su
„Copernicus“ susijusių partnerių veiklą ir parengti,
įdiegti ir teikti naudotojų poreikius tenkinančias paslaugas ir
stebėsenos pajėgumus. Šiuo atžvilgiu komitetas turėtų
padėti Komisijai užtikrinti Sąjungos, valstybių narių ir
tarpvalstybinių agentūrų indėlio į „Copernicus“
koordinavimą geriausiai išnaudodamas esamus pajėgumus ir nustatydamas
trūkumus, kuriuos reikėtų pašalinti Sąjungos lygiu. Jis
taip pat turėtų padėti Komisijai stebėti nuoseklų
„Copernicus“ įgyvendinimą;
(23)     veiklos vykdytojų,
kuriems Komisija perdavė užduotis, veikla turėtų taip pat
būti vertinama remiantis veiklos rodikliais. Tai suteiktų Europos
Parlamentui ir Tarybai informacijos apie „Copernicus“ operacijų ir
programos įgyvendinimo pažangą;
(24)     naudotojams turėtų
būti suteikta galimybė visapusiškai, laisvai ir nemokamai naudotis
pagal programą „Copernicus“ gautais duomenimis ir informacija, siekiant
skatinti naudojimąsi ir keitimąsi jais ir sustiprinti Žemės
stebėsenos rinkas Europoje, ypač naudotojų sektorių, taip
skatinant ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą;
(25)     jeigu dėl prieigos prie
„Copernicus“ ar trečiųjų šalių duomenų ir informacijos
ar naudojimosi jais kiltų pavojus Sąjungos ir jos valstybių
narių saugumui ar grėsmė jų išorės santykiams,
Komisija turėtų apriboti išduotas licencijas ar galimybę
naudotis tais duomenimis ir informacija;
(26)     svarbus yra „Copernicus“
kosmoso komponento įrenginių nuosavybės klausimas, kurį
būtina svarstyti atsižvelgiant į tokių įrenginių savininkų
teises ir atsakomybę. Sąjunga turėtų tapti savininke, kad
turėtų teisę šiais įrenginiais naudotis, juos perduoti ir
jais disponuoti. Palydovų „Sentinel“ atveju savininkas visų pirma
turi teisę priimti sprendimą dėl duomenų politikos ir
valdyti jos įgyvendinimą, pasirinkti eksploatavimo modelį ir
palydovų „Sentinel“ operatorių ir sudaryti tarptautinius susitarimus
su trečiosiomis šalimis dėl, be kita ko, dalijimosi palydovų
duomenimis;
(27)     Sąjungos finansiniai
interesai viso išlaidų ciklo metu turėtų būti apsaugoti
proporcingomis priemonėmis, įskaitant pažeidimų prevenciją,
nustatymą ir tyrimą, prarastų, neteisingai išmokėtų ar
netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir
atitinkamais atvejais administracines bei finansines sankcijas pagal
Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012;
(28)     siekiant padidinti
„Copernicus“ vertę naudotojams Komisijai turėtų padėti
tarpinių ir galutinių naudotojų atstovai, valstybių
narių ekspertai, įskaitant iš atitinkamų nacionalinių
agentūrų, ar nepriklausomi ekspertai;
(29)     siekiant užtikrinti vienodas
šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, susijusias su metinės darbo
programos, daugiamečio 2014–2020 m. darbo plano ir priemonių,
skirtų skatinti valstybių narių konvergenciją naudojimosi
„Copernicus“ duomenimis ir informacija ir jų prieigos prie Žemės
stebėsenos technologijų ir plėtros atžvilgiu, priėmimu,
Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo
įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi
laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių
vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais
kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[13];
(30)     siekiant informuoti valstybes
nares ir užtikrinti sprendimų priėmimo proceso nešališkumą
priimant priemones, skirtas skatinti valstybių narių
konvergenciją naudojimosi „Copernicus“ duomenimis ir informacija ir
jų prieigos prie Žemės stebėsenos technologijų ir
plėtros atžvilgiu, turėtų būti taikoma patariamoji
procedūra. Atsižvelgiant į tai, kad tas teisės aktas yra
susijęs su didelį poveikį turinčia programa, metinei darbo
programai ir daugiamečiui 2014–2020 m. darbo planui priimti
turėtų būti taikoma nagrinėjimo procedūra;
(31)     siekiant atsižvelgti į
galimą saugumui kylantį pavojų, dažnių juostos plotį
ir kitus techninio pobūdžio apribojimus, pagal Sutarties dėl Europos
Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti
suteikti įgaliojimai priimti aktus, kuriais nustatomi praktinėms
paslaugoms teikti būtini duomenų reikalavimai, prieigos prie
„Copernicus“ duomenų ir informacijos, jų registravimo ir naudojimosi
jais sąlygos ir tvarka, priėmimo stotims, kurios nėra programos
„Copernicus“ dalis, perduotų palydovų duomenų perdavimo ir
naudojimo sąlygos ir tvarka, „Copernicus“ duomenų ir informacijos
archyvavimo sąlygos ir tvarka, konkretūs techniniai kriterijai, kurie
yra būtini siekiant išvengti „Copernicus“ duomenų ir informacijos
sistemos veiklos sutrikimų, „Copernicus“ duomenų ir informacijos
sklaidos apribojimo dėl nesuderinamų teisių ar saugumo
interesų kriterijai ir saugumo vertinimo rezultatų kriterijai.
Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija
tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su
deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir
rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami
dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos
Parlamentui ir Tarybai;
(32)     pagal šį reglamentą
finansuojami veiksmai turėtų būti stebimi ir vertinami, kad juos
būtų galima patikslinti ir įtraukti naujus pasiekimus;
(33)     kadangi šio reglamento tikslo,
t. y. programos „Copernicus“ nustatymo, valstybės narės negali
deramai pasiekti, nes programa apims pajėgumus visos Europos lygiu bei
priklausys nuo koordinuoto paslaugų teikimo visose valstybėse
narėse, jos įgyvendinimas turi būti koordinuojamas Sąjungos
lygiu, ir kadangi dėl veiksmo masto to tikslo būtų geriau siekti
Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje
nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal
tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu
neviršijama to, kas būtina tam tikslui pasiekti;
(34)     todėl, siekiant sukurti
tinkamą valdymo ir finansavimo sistemą ir užtikrinti, kad programa
„Copernicus“ pradėtų visu pajėgumu veikti nuo 2014 m.,
reikia panaikinti Reglamentą (ES) Nr. 911/2010,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Dalykas
Šiuo reglamentu nustatoma Sąjungos
Žemės stebėsenos programa „Copernicus“ ir jos įgyvendinimo
taisyklės.
2 straipsnis
Bendrieji tikslai
1.           Įgyvendinant
programą „Copernicus“ prisidedama prie šių bendrųjų
tikslų:
(a)
aplinkos apsaugos ir pastangų užtikrinti
civilinę saugą ir saugumą rėmimo;
(b)
paramos augimo strategijai „Europa 2020“
prisidedant prie pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo tikslų įgyvendinimo;
pagal programą skatinant naudoti komercines taikmenas, ypač didinamas
ekonomikos stabilumas ir skatinamas jos augimas.
2.           Pirminiai duomenys ir
informacija, gauti vykdant stebėseną iš kosmoso bei naudojantis
turimais in situ duomenimis (toliau – „Copernicus“ duomenys ir
informacija) yra tikslūs ir patikimi, teikiami nuolat bei ilgą
laiką ir atitinka „Copernicus“ naudotojų bendruomenių poreikius.
Prieiga prie šių duomenų yra visapusiška, laisva ir nemokama laikantis
šiame reglamente ar juo remiantis apibrėžtų sąlygų.
3.           Pagal 2 dalį
„Copernicus“ naudotojų bendruomenės yra Europos nacionalinės,
regioninės ar vietos įstaigos, kurioms pavesta nustatyti,
įgyvendinti viešąsias paslaugas ar politikos priemones, užtikrinti
paslaugų teikimą ar priemonių taikymą arba vykdyti jų
stebėseną 4 straipsnio 1 dalyje nurodytose politikos srityse.
4.           1 dalyje nurodytų
tikslų įgyvendinimas vertinamas pagal šiuos rezultatų rodiklius:

(a)
prieigą prie duomenų ir informacijos
laikantis atitinkamų paslaugų teikimo reikalavimų, taikomų
aplinkos, civilinės saugos ir saugumo srityse;
(b)
Europos naudotojų grandies veiklos
vykdytojų skverbimąsi į rinką ir konkurencingumą.
3 straipsnis
Konkretūs tikslai
1.           Siekiant 2 straipsnyje
nurodytų bendrųjų tikslų programa „Copernicus“ tenkinami
naudotojų poreikiai ir teikiamos 4 straipsnio 1 dalyje nurodytos
praktinės paslaugos. Pažanga siekiant šio tikslo vertinama pagal
duomenų ir informacijos naudojimo lygį, kuris vertinamas
atsižvelgiant į naudotojų skaičiaus didėjimą,
duomenų ir pridėtinės vertės turinčios informacijos,
kuriais pasinaudota, apimtį ir jų sklaidos valstybėse
narėse plėtrą.
2.           Pagal programą
„Copernicus“ teikiama nuolatinė ir patikima prieiga prie stebėsenos
iš kosmoso, kuri vykdoma naudojantis nepriklausomais Sąjungos Žemės stebėsenos
pajėgumais; programa grindžiama esamais įrenginiais bei
pajėgumais, kurie prireikus yra papildomi. Pažanga siekiant šio tikslo
vertinama pagal kosmoso infrastruktūros sukūrimą
(išdėstytus palydovus ir iš jų gaunamus duomenis).
4 straipsnis
„Copernicus“ paslaugų apimtis
Kaip nurodyta 3 straipsnio 1 dalyje,
„Copernicus“ paslaugos apima:
1.           praktines paslaugas:
(a)
atmosferos stebėsenos paslauga teikiama
informacija apie Europos oro kokybę bei pasaulinės atmosferos
cheminę sudėtį. Visų pirma teikiama informacija apie vietos
ir nacionalines oro kokybės stebėsenos sistemas ir turėtų
būti prisidedama prie atmosferos cheminių savybių su klimatu
susijusių kintamųjų duomenų stebėsenos;
(b)
jūrų stebėsenos paslauga teikiama
informacija apie pasaulinio vandenyno ir Europos regioninių
sričių vandenynų ir jūrų ekosistemų fizinę
būklę ir dinamiką;
(c)
žemės paviršiaus stebėsenos paslauga
teikiama informacija apie pasaulio ir vietos aplinkos – biologinės
įvairovės, dirvožemio, vandens, miškų ir nacionalinių
išteklių – stebėseną, taip pat aplinkos, žemės ūkio,
energetikos, miestų planavimo, infrastruktūros ir transporto
politikos įgyvendinimą;
(d)
klimato kaitos stebėsenos paslauga teikiama
informacija, kuria siekiama išplėsti žinių bazę, skirtą
prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo politikai remti. Ji
ypač prisidės renkant esminius su klimatu susijusių
kintamųjų duomenis, atliekant klimato analizę ir prognozę
laiko ir vietos mastais, kiek tai susiję su prisitaikymo ir švelninimo
strategijomis, skirtomis įvairioms sritims, kuriose teikiama nauda
Sąjungos sektoriams ir visuomenei;
(e)
reagavimo į ekstremalias situacijas paslauga
teikiama informacija, skirta reaguoti į ekstremalias situacijas kilus
tokioms nelaimėms, kaip antai meteorologiniams ir geofiziniams pavojams,
žmogaus sąmoningai ir atsitiktinai sukeltoms nelaimėms ir kitoms
humanitarinėms katastrofoms, bei vykdyti prevencijos, parengties,
reagavimo ar atstatymo veiksmus;
(f)
saugumo paslauga teikiama informacija, skirta
padėti įveikti Europai iškilusias saugumo problemas, gerinti
krizių prevenciją, pasirengimą ir reagavimo gebėjimus,
visų pirma vykdant sienų kontrolę ir jūrų
priežiūrą, taip pat skirta Sąjungos išorės politikai remti
nustatant ir stebint grėsmes regionų saugumui, atliekant rizikos
vertinimą ir diegiant ankstyvojo perspėjimo sistemas, atliekant
pasienio regionų kartografavimą ir stebėseną;
2.           vystomąją
veiklą, kuri apima praktinių paslaugų kokybės ir
rezultatų gerinimą, įskaitant jų tobulinimą ir
pritaikymą, ir veiklos rizikos vengimą ar švelninimą;
3.           paramos veiklą, kuri
apima naudotojų naudojimosi praktinėmis paslaugomis ir naudotojams
skirtomis taikmenomis skatinimą ir ryšių bei sklaidos veiklą.
5 straipsnis
Kosmoso komponentas
Siekiant 2 ir 3 straipsniuose nurodytų
tikslų „Copernicus“ kosmoso komponentu vykdoma stebėsena iš kosmoso,
kuria naudojamasi visų pirma 4 straipsnio 1 dalyje nurodytoms
praktinėms paslaugoms teikti. „Copernicus“ kosmoso komponentas apima
šią veiklą:
(a)
stebėseną iš kosmoso, įskaitant:
–
„Copernicus“ kosmoso infrastruktūros
eksploatavimą, įskaitant užduočių palydovams
nustatymą, palydovų stebėseną ir kontrolę,
duomenų gavimą, apdorojimą, archyvavimą ir sklaidą bei
nuolatinį patikrinimą ir patvirtinimą;
–
in situ duomenų
teikimą stebėsenai iš kosmoso patikrinti ir patvirtinti;
–
„Copernicus“ kosmoso infrastruktūrą
papildančių duomenų, gautų trečiosioms šalims vykdant
kosmoso misijas, teikimą, archyvavimą ir sklaidą;
–
„Copernicus“ kosmoso infrastruktūros
priežiūrą;
(b)
veiklą, kuria reaguojama į
besikeičiančius naudotojų poreikius, įskaitant:
–
stebėsenos trūkumų ir naujų
kosmoso misijų specifikacijų nustatymą remiantis naudotojų
reikalavimais;
–
vystomąją veiklą, kuria siekiama
modernizuoti ir papildyti „Copernicus“ kosmoso komponentą, įskaitant
naujų kosmoso infrastruktūros elementų projektavimą ir viešąjį
pirkimą;
(c)
indėlį apsaugant palydovus nuo
susidūrimo rizikos.
6 straipsnis
In situ komponentas
Programos „Copernicus“ in situ
komponentas apima šią veiklą:
(a)
in situ duomenų
rinkimo ir teikimo koordinavimą ir suderinimą, in situ
duomenų, būtinų praktinėms paslaugoms, teikimą,
įskaitant trečiųjų šalių tarptautinio lygmens in
situ duomenis;
(b)
techninės pagalbos teikimą Komisijai,
kiek tai susiję su in situ stebėsenos duomenims taikomais
paslaugų reikalavimais;
(c)
bendradarbiavimą su in situ veiklos
vykdytojais, siekiant skatinti vystomosios veiklos, susijusios su in situ
stebėsenos infrastruktūra ir tinklais, plėtrą.
7 straipsnis
Finansavimas
1.           Finansinį paketą,
skiriamą programai „Copernicus“ 2014–2020 m., sudaro maksimali 3 786 mln. EUR
suma 2011 m. kainomis.
2.           Kiekvienais metais biudžeto
valdymo institucija skiria asignavimus, neviršydama daugiametėje
finansinėje programoje nustatytų ribų. Biudžetiniai
įsipareigojimai veiklai, besitęsiančiai ilgiau nei vienerius
finansinius metus, gali būti išskirstomi keleriems metams į metines
dalis.
3.           Programos „Copernicus“
finansavimui skirtos lėšos taip pat gali būti skiriamos padengti
išlaidas, susijusias su pasirengimo, stebėsenos, kontrolės, audito ir
vertinimo veikla, kuri tiesiogiai būtina programai „Copernicus“ valdyti ir
jos tikslams pasiekti, ir visų pirma susijusias su tyrimais,
posėdžiais, informavimo ir komunikacijos veikla, taip pat išlaidas,
susijusias su informacinių technologijų tinklais, skirtais daugiausia
informacijai apdoroti ir duomenimis keistis. Šiuo reglamentu komunikacijos
veiklai skirtos lėšos taip pat gali būti proporcingai naudojamos
institucinio informavimo apie Sąjungos politikos prioritetus veiklai.
4.           Kitoms įstaigoms
pavestoms užduotims taikoma Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 164 ir
165 straipsniuose nurodyta procedūra.
8 straipsnis
Komisijos darbo programa
Pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012
84 straipsnį Komisija priima darbo programą kiekvieniems programos
„Copernicus“ įgyvendinimo metams. Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis
šio reglamento 21 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo
procedūros.
9 straipsnis
Bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis
1.           Komisija bendradarbiauja su
valstybėmis narėmis, siekdama pagerinti jų keitimąsi
duomenimis ir informacija ir padidinti duomenų ir informacijos, kuriais
galima naudotis įgyvendinant programą „Copernicus“, kiekį.
2.           Komisija gali priimti
priemones, skirtas skatinti valstybių narių konvergenciją
naudojimosi „Copernicus“ duomenimis ir informacija ir jų prieigos prie
Žemės stebėsenos technologijų ir plėtros atžvilgiu.
Tokiomis priemonėmis neiškraipoma laisva konkurencija. Tie
įgyvendinimo aktai priimami laikantis 21 straipsnio 2 dalyje nurodytos
patariamosios procedūros.
10 straipsnis
Tarptautinis bendradarbiavimas
1.           Sąjunga, atstovaujama
Komisijos, gali sudaryti susitarimus su šiomis trečiosiomis šalimis:
(a)
Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA)
šalimis, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE)
Susitariančiosios Šalys pagal EEE susitarime nustatytas sąlygas;
(b)
šalimis kandidatėmis, taip pat potencialiomis
šalimis kandidatėmis pagal atitinkamus bendruosius susitarimus ar
asociacijos susitarimo protokolą, kuriuose įtvirtinami tokių
šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendrieji principai ir
sąlygos;
(c)
Šveicarija, kitomis a ir b punktuose nenurodytomis
trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis pagal
Sąjungos su tokiomis trečiosiomis šalimis ar tarptautinėmis
organizacijomis sudarytus susitarimus, laikantis SESV 218 straipsnio, kuriame
nustatytos jų dalyvavimo sąlygos ir išsamios taisyklės.
2.           Trečiosios šalys ar
tarptautinės organizacijos gali programai teikti finansinę
paramą ar skirti nepiniginį įnašą. Pagal Reglamento (ES,
Euratomas) Nr. 966/2012 21 straipsnio 2 dalį finansinė parama
laikoma išorės asignuotosiomis įplaukomis. Finansinė parama ir
nepiniginiai įnašai priimami laikantis su atitinkama trečiąja
šalimi ar tarptautine organizacija sudaryto susitarimo sąlygų.
11 straipsnis
Komisijos vaidmuo
1.           Komisija prisiima visą
atsakomybę už programą. Ji apibrėžia programos prioritetus ir
tikslus ir prižiūri jos įgyvendinimą, ypač kiek tai
susiję su sąnaudomis, tvarkaraščiu ir veiklos rezultatais.
2.           Komisija Sąjungos vardu
ir savo kompetencijos srityje palaiko santykius su trečiosiomis šalimis ir
tarptautinėmis organizacijomis ir užtikrina programos „Copernicus“
koordinavimą su nacionaliniu, Sąjungos ir tarptautiniu lygiais
vykdoma veikla.
3.           Komisija koordinuoja
valstybių narių įnašus, kuriais siekiama užtikrinti
praktinį paslaugų teikimą ir galimybę ilgą laiką
naudotis iš stebėsenos infrastruktūros gaunamais duomenimis, kuri
būtina paslaugoms teikti.
4.           Komisija užtikrina, kad
programa „Copernicus“ papildytų ir derėtų su kitomis
susijusiomis Sąjungos politikos kryptimis, priemonėmis, programomis
ir veiksmais.
5.           Komisija palaiko skaidrų
ir nuolatinį naudotojų dalyvavimo ir konsultavimosi su jais
procesą, kuriuo remiantis galima nustatyti naudotojų poreikius
Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis.
6.           Pagal 22 straipsnį
Komisija priima deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi praktinėms
paslaugoms teikti būtini duomenų reikalavimai ir numatoma
galimybė juos keisti.
7.           Komisija skiria
finansinių išteklių programos „Copernicus“ finansavimui.
12 straipsnis
Veiklos vykdytojai
1.           Komisija gali iš dalies arba
visiškai pavesti 4 straipsnyje aprašytas įgyvendinimo užduotis
kompetentingoms Sąjungos įstaigoms, jeigu tai pateisinama dėl
specialaus veiksmo pobūdžio ir konkrečios Sąjungos įstaigos
patirties. Šios įstaigos, be kita ko, tai:
(a)
Europos aplinkos agentūra (EAA);
(b)
Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos
Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo
agentūra (FRONTEX);
(c)
Europos jūrų saugumo agentūra
(EMSA);
(d)
Europos Sąjungos palydovų centras (EUSC).
2.           Pasirenkant Sąjungos
įstaigą tinkamai atsižvelgiama į ekonominį tų užduočių
pavedimo efektyvumą ir poveikį įstaigos valdymo struktūrai
bei jos finansiniams ir žmogiškiesiems ištekliams.
3.           Biudžeto vykdymo užduotys,
kurios pagal šį straipsnį pavedamos išskirtinai kompetentingoms
Sąjungos įstaigoms, informavimo tikslais įtraukiamos į tos
Sąjungos įstaigos darbo programą.
4.           Komisija gali iš dalies arba
visiškai pavesti 5 straipsnio b punkte aprašytas kosmoso komponento
plėtros užduotis Europos kosmoso agentūrai.
5.           Komisija gali iš dalies arba
visiškai pavesti 5 straipsnio a punkte aprašytas kosmoso komponento
praktinės veiklos užduotis EKA ir Europos meteorologinių
palydovų eksploatavimo organizacijai (EUMETSAT).
6.           Komisija gali iš dalies arba
visiškai pavesti 6 straipsnyje aprašytą in situ komponento
veiklą veiklos vykdytojams, teikiantiems 4 straipsnyje nurodytas
paslaugas.
13 straipsnis
Veiklos vykdytojų atranka
1.           Išskyrus 12 straipsnyje
nurodytus veiklos vykdytojus, Komisija atrenka veiklos vykdytojus, kuriems ji
perduoda užduotis, kurios turi būti vykdomos laikantis šio straipsnio 2, 3
ir 4 dalyse aprašytos procedūros.
2.           Komisija paskelbia galimiems
veiklos vykdytojams skirtą kvietimą pareikšti susidomėjimą.
Tame kvietime nurodomi atmetimo ir atrankos kriterijai laikantis toliau
nurodytos procedūros.
3.           Komisija su atrankos
kriterijus atitinkančiais subjektais pradeda skaidrų ir
objektyvų dialogą nesukeldama interesų konflikto. Baigusi
dialogą Komisija pasirašo įgaliojimų perdavimo susitarimus su
subjektu ar subjektais, turinčiais dokumentais pagrindžiamos patirties bei
veiklos ir finansinį pajėgumą.
4.           Komisija gali pradėti
tiesiogines derybas prieš pasirašydama įgaliojimų perdavimo
susitarimus su 12 straipsnyje išvardytais subjektais arba tinkamai
pagrįstais išskirtiniais atvejais pateikus reikiamus dokumentus, visų
pirma jei:
(a)
paskelbus galimiems veiklos vykdytojams skirtą
kvietimą pareikšti susidomėjimą nepateikta tinkamų
pasiūlymų;
(b)
įgyvendintinos užduotys yra specifinio
pobūdžio, todėl joms įgyvendinti reikia tam tikro veiklos
vykdytojo dėl jo techninės kompetencijos, didelio specializacijos
laipsnio ar administracinės galios;
(c)
dėl ypatingos skubos priežasčių,
atsiradusių dėl nenumatytų ir nuo Sąjungos
nepriklausančių įvykių, laikantis 2 ir 3 dalyse nurodytos
procedūros nukentėtų įgyvendintinų užduočių
vykdymas.
14 straipsnis
Veiklos vykdytojų priežiūra
1.           Veiklos vykdytojai vykdo
įgaliojimų perdavimo susitarime nenustatytas papildomas užduotis tik
gavę Komisijos leidimą. Veiklos vykdytojas negali reikalauti
nuostolių atlyginimo arba kompensacijos už papildomas ar pridėtines
paslaugas, išskyrus išlaidų atlyginimą.
2.           Komisija užtikrina, kad
veiklos vykdytojai leistų visiškai atskleisti informaciją apie savo
apskaitą ir visus susijusius dokumentus bei informaciją. Komisija
gali atlikti patikrinimus, įskaitant patikrinimą vietoje, kurių
reikia siekiant patikrinti, ar laikomasi šio reglamento ir atitinkamų
įgaliojimų perdavimo susitarimų.
3.           Jei tai būtina dėl
skubos ar nenumatytų atvejų ar veiklos vykdytojui pateikus
pagrįstą prašymą, Komisija gali imtis veiksmų vietoje veiklos
vykdytojo ir tam tikram laikui, kol bus atlikti reikiami veiksmai, sustabdyti
įgaliojimų perdavimo susitarimo taikymą;
4.           Veiklos vykdytojai gali
teikti Komisijai skundus dėl sutarčių sudarymo ir dotacijų
skyrimo įgyvendinant įgaliojimų perdavimo susitarimą ar
darbo programą. Tačiau tokie skundai gali būti susiję tik
su tyčiniais neteisėtais veiksmais, didelio neatsargumo ar
sukčiavimo atvejais ir pateikiami tik po to, kai prieš veiklos
vykdytoją jau buvo imtasi visų įmanomų veiksmų.
15 straipsnis
„Copernicus“ duomenų ir informacijos politika
1.           „Copernicus“ duomenimis ir
informacija galima naudotis nuolat, laisvai ir nemokamai, nustatant šiuos
apribojimus:
(a)
su licencijų išdavimo sąlygomis
susiję trečiųjų šalių duomenys ir informacija;
(b)
sklaidos formatai, charakteristikos ir platinimo
priemonės;
(c)
Sąjungos ar jos valstybių narių
saugumo interesai ir išorės santykiai;
(d)
„Copernicus“ duomenis ir informaciją
teikiančios sistemos veiklos sutrikimo dėl saugos ar techninių
priežasčių rizika.
16 straipsnis
Apribojimai ir prieigos bei naudojimo sąlygos
1.           Komisija pagal 22
straipsnį gali priimti deleguotuosius aktus dėl:
(a)
prieigos prie „Copernicus“ duomenų ir
informacijos, jų registravimo ir naudojimo, įskaitant formatus,
charakteristikas ir sklaidos priemones, sąlygų ir tvarkos;
(b)
priėmimo stotims, kurios nėra programos
„Copernicus“ dalis, perduotų palydovų duomenų perdavimo ir
naudojimo sąlygų ir tvarkos;
(c)
„Copernicus“ duomenų ir informacijos
archyvavimo sąlygų ir tvarkos;
(d)
konkrečių techninių kriterijų,
kurie yra būtini siekiant išvengti „Copernicus“ duomenų ir
informacijos sistemos veiklos sutrikimų, įskaitant prieigos
pirmenybę;
(e)
„Copernicus“ duomenų ir informacijos sklaidos
apribojimo dėl nesuderinamų teisių ar saugumo interesų
kriterijų;
(f)
saugumo vertinimo rezultatų kriterijų.
2.           Komisija nustato atitinkamas
„Copernicus“ ir trečiųjų šalių duomenų ir informacijos
bei priėmimo stotims, kurios nėra programos „Copernicus“ dalis,
perduotų palydovų duomenų licencijas, kurios atitinka šį
reglamentą ir 1 dalyje nurodytus deleguotuosius aktus.
17 straipsnis
Saugumo interesų apsauga
1.           Komisija iš anksto
įvertina „Copernicus“ duomenų ir informacijos saugumą, kad
nustatytų duomenis ir informaciją, kurie yra būtini siekiant
apsaugoti Sąjungos interesus ar užtikrinti nacionalinį saugumą.
2.           Valstybės narės ir
programoje „Copernicus“ dalyvaujančios trečiosios šalys pagal 10
straipsnį gali paprašyti Komisijos atlikti naują saugumo
vertinimą, jei to reikia dėl saugumo aspektų pokyčių.
3.           Jei per „Copernicus“
duomenų ir informacijos rinkimo ir rengimo laikotarpį saugumo
vertinimo iš anksto atlikti neįmanoma, Komisija gali saugumą
įvertinti vietoje.
4.           Komisija teikia nurodymus
dėl „Copernicus“ duomenų ir informacijos sklaidos apribojimų
atskirais atvejais remiantis kriterijais, nustatytais pagal 16 straipsnio 1
dalies f punktą. Skubos atvejais Komisijos nurodymai priimami per kuo
trumpesnį laikotarpį, kurio reikia, kad jie būtų
veiksmingi. Komisija imasi mažiausiai neigiamo poveikio programos „Copernicus“
tikslams ir „Copernicus“ duomenims ir informacijai turinčių
priemonių. Ji teikia proporcingus nurodymus, įskaitant punktualumo ir
teritorijos masto atžvilgiu, ir įvertina saugumo interesų, kuriems
gali kilti grėsmė, apsaugą, palyginti su galimybe naudotis iš
kitų šaltinių gaunamais duomenimis ir informacija.
18 straipsnis
Sąjungos finansinių interesų apsauga
1.           Komisija atitinkamomis
priemonėmis užtikrina, kad, įgyvendinant pagal šią programą
finansuojamus veiksmus, būtų apsaugoti Sąjungos finansiniai
interesai ir tuo tikslu taikomos sukčiavimo, korupcijos ir kitos
neteisėtos veikos prevencijos priemonės, atliekamos veiksmingos
patikros, nustačius pažeidimų susigrąžinamos neteisėtai
išmokėtos sumos ir, jei reikia, taikomos veiksmingos ir proporcingos
atgrasomosios sankcijos.
2.           Komisijai arba jos atstovams
ir Audito Rūmams suteikiami įgaliojimai atlikti visų
dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, gavusių
Sąjungos lėšų pagal programą, dokumentų auditą ir
auditą vietoje.
3.           Europos kovos su
sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti tyrimus, įskaitant patikras ir
patikrinimus vietoje, remdamasi 1999 m. gegužės 25 d. Europos
Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos
su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir 1996 m.
lapkričio 11 d. Tarybos reglamento (Euratomas, EB) Nr. 2185/96
dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje
siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo
sukčiavimo ir kitų pažeidimų nuostatomis ir procedūromis,
siekdama nustatyti, ar būta su dotacijos susitarimu, sprendimu dėl
dotacijos ar pagal šią programą finansuojama sutartimi susijusio
sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų,
kenkiančių Sąjungos finansiniams interesams.
4.           Nepažeidžiant 1, 2 ir 3
dalių, bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis šalimis ir
tarptautinėmis organizacijomis, sutartyse, dotacijos susitarimuose ir
sprendimuose, sudaromuose įgyvendinant šią programą,
įrašomos nuostatos, kuriomis Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF aiškiai
suteikiami įgaliojimai atlikti tokius auditus ir tyrimus pagal jų
atitinkamą kompetenciją.
19 straipsnis
Nuosavybė
1.           Pagal susitarimus su
trečiosiomis šalimis, jei tinkama, dėl dabartinės
nuosavybės teisių, viso materialiojo ir nematerialiojo turto, sukurto
ar išvystyto pagal programą „Copernicus“, savininkė yra Sąjunga
arba specialiai paskirta įstaiga ar fondas.
2.           Su nuosavybės perdavimu
Sąjungai susijusios sąlygos nustatomos 1 dalyje nurodytuose
susitarimuose.
3.           Pagal 22 straipsnį
Komisija priima deleguotuosius aktus, kuriais nustatomos bet kokio vėlesnio
Sąjungos nuosavybės perdavimo kitiems subjektams sąlygos.
Remiantis skaidriomis ir objektyviomis priežastimis, dėl kurių nekyla
interesų konflikto, deleguotuoju aktu paskiriama kita įstaiga ar
fondas.
20 straipsnis
Komisijai teikiama pagalba
1.           Komisijai gali padėti
galutinių naudotojų atstovai, nepriklausomi ekspertai, visų
pirma saugumo klausimais, ir atitinkamų nacionalinių
agentūrų, visų pirma nacionalinių kosmoso
agentūrų, atstovai, kurie jai teiktų reikiamas technines ir
mokslines žinias ir naudotojų atsiliepimus.
21 straipsnis
Komiteto procedūra
1.           Komisijai padeda komitetas
(„Copernicus“ komitetas). Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta
Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2.           Kai daroma nuoroda į
šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.
3.           Kai daroma nuoroda į
šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
22 straipsnis
Įgaliojimų delegavimas
1.           Įgaliojimai priimti
deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis
sąlygomis.
2.           16 straipsnio 1 dalyje ir 19
straipsnio 3 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus
Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo 2014 m. sausio 1 d.
3.           Europos Parlamentas arba
Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu
dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti
įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Jis įsigalioja kitą
dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame
leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro
poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
4.           Apie priimtą
deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos
Parlamentui ir Tarybai.
5.           Pagal 16 straipsnio 1
dalį ir 19 straipsnio 3 dalį priimti deleguotieji aktai
įsigalioja tik tuo atveju, jei per du mėnesius nuo pranešimo apie
jį Europos Parlamentui ir Tarybai nei Europos Parlamentas, nei Taryba
nepateikia prieštaravimų, arba jei dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir
Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų
nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis
pratęsiamas dviem mėnesiais.
23 straipsnis
Vertinimas
1.           Komisija ne vėliau kaip
iki 2018 m. birželio 30 d. parengia vertinimo ataskaitą, kurioje
įvertina visų pagal programą „Copernicus“ finansuotų
užduočių tikslų įgyvendinimą, atsižvelgdama į
jų rezultatus ir poveikį, Europos pridėtinę vertę ir
išteklių panaudojimo veiksmingumą. Vertinime visų pirma
atsižvelgiama į visų tikslų įgyvendinimo tęstinumo
svarbą ir tai, kaip priemonėmis prisidedama prie 2 ir 3 straipsniuose
nurodytų tikslų.
2.           Komisija atlieka 1 dalyje
nurodytą vertinimą glaudžiai bendradarbiaudama su programos
„Copernicus“ veiklos vykdytojais ir naudotojų bendruomenėmis ir
nagrinėja programos „Copernicus“ efektyvumą bei veiksmingumą ir
tai, kaip ja prisidedama prie 2 ir 3 straipsniuose nurodytų tikslų. Komisija
šių vertinimų rezultatus pateikia Europos Parlamentui, Tarybai,
Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų
komitetui.
3.           Komisija, kuriai prireikus gali
padėti nepriklausomi subjektai, gali vertinti projektų vykdymo
metodus ir jų įgyvendinimo poveikį, kad galėtų
nustatyti, ar buvo pasiekti tikslai, įskaitant su aplinkos apsauga
susijusius tikslus.
4.           Komisija gali paprašyti
valstybės narės pateikti konkretų pagal šį reglamentą
finansuotos veiklos ir susijusių projektų vertinimą arba
prireikus jai suteikti tokių projektų vertinimui atlikti
reikalingą informaciją ir pagalbą.
24 straipsnis
Panaikinimas
Reglamentas (ES)
Nr. 911/2010 panaikinamas.
Nuorodos į
panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį
reglamentą.
25 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja
dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir
tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
FINANSINĖ TEISĖS AKTO
PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO STRUKTŪRA
              1.1.    Pasiūlymo pavadinimas
              1.2.    Atitinkama
politikos sritis VGV / VGB sistemoje
              1.3.    Pasiūlymo
pobūdis
              1.4.    Tikslai

              1.5.    Pasiūlymo
pagrindas
              1.6.    Trukmė
ir finansinis poveikis
              1.7.    Numatyti
valdymo metodai
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
              2.1.    Priežiūros
ir atskaitomybės taisyklės
              2.2.    Valdymo
ir kontrolės sistema
              2.3.    Sukčiavimo
ir pažeidimų prevencijos priemonės
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
FINANSINIS POVEIKIS
              3.1.    Atitinkama
(-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os)
ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
              3.2.    Numatomas
poveikis išlaidoms
              3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė
              3.2.2. Numatomas
poveikis veiklos asignavimams
              3.2.3. Numatomas
poveikis administracinio pobūdžio asignavimams
              3.2.4. Suderinamumas
su dabartine daugiamete finansine programa
              3.2.5. Trečiųjų
šalių finansinis įnašas
              3.3.    Numatomas poveikis įplaukoms
FINANSINĖ
TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO STRUKTŪRA
1.1.        Pasiūlymo pavadinimas
Europos
Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma Europos Žemės
stebėsenos programa („Copernicus“), pasiūlymas
1.2.        Atitinkama politikos sritis
VGV / VGB sistemoje[14]
02
antraštinė dalis. Įmonės
02
06 skyrius. „Copernicus“
1.3.        Pasiūlymo pobūdis
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta
įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus
parengiamuosius veiksmus[15]

þ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo
pratęsimu
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į
naują priemonę
1.4.        Tikslai
„Copernicus“ – naujas Europos Žemės
stebėsenos programos (GMES – globalios aplinkos ir saugumo stebėsenos
sistemos) pavadinimas. Visa pagal ją vykdoma veikla siekiama užtikrinti
nenutrūkstamą tikslių ir patikimų duomenų bei informacijos,
susijusių su aplinka ir saugumu, teikimą naudotojams, atsakingiems už
politikos formavimą, įgyvendinimą ir stebėseną ES ir
jos valstybėse narėse. „Copernicus“ tikslas – užtikrinti Europoje
nenutrūkstamą, nepriklausomą ir patikimą prieigą prie stebėsenos
duomenų ir informacijos.
„Copernicus“ – programa, kuri turi būti
įgyvendinama pagal pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo
strategiją „Europa 2020“. Dėl jos teikiamos naudos ekonomikos augimui
ir stabilumui, kurie turi būti pasiekti skatinant pridėtinę
vertę turinčių komercinių taikmenų naudojimą, ši
programa yra pavyzdinės pramonės politikos iniciatyvos dalis
įgyvendinant strategiją „Europa 2020“[16].
Programa „Copernicus“ remiami šie bendrieji
tikslai:
(a)
aplinkos apsauga ir pastangos užtikrinti
civilinę saugą;
(b)
parama augimo strategijai „Europa 2020“ prisidedant
prie pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo tikslų įgyvendinimo;
be to, skatinant naudoti komercines programos taikmenas didinamas ekonomikos
stabilumas ir skatinamas jos augimas.
„Copernicus“ naudotojų bendruomenės
yra Europos nacionalinės, regioninės ar vietos įstaigos, kurioms
pavesta nustatyti, įgyvendinti viešąsias paslaugas ar politikos
priemones, užtikrinti paslaugų teikimą ir priemonių taikymą
arba vykdyti jų stebėseną Reglamento 4 straipsnio 1 dalyje
nurodytose politikos srityse. Svarbiausios tikslinės grupės:
–
Europos lygmens nacionalinės ir vietos
valdžios institucijos (kurios yra ir programos naudotojai, ir dalyviai), taip
pat trečiųjų šalių valdžios institucijos (kaip antai programoje
dalyvaujančių šalių ir šalių, kurios gauna naudos pvz., iš
GMES ir Afrikos iniciatyvos);
–
naudotojų grandies pramonės
įmonės, visų pirma MVĮ, ir
–
galutiniai naudotojai (regioninės ir vietos
institucijos, viešosios institucijos, įskaitant universitetus,
mokslinių tyrimų centrus, netgi pavienius piliečius, kurie
naudojasi „Copernicus“ viešosiomis paslaugomis), naudotojų grandies
sektoriaus klientai.
1.4.1.     Komisijos daugiamečiai
strateginiai tikslai, kurių siekiama šiuo pasiūlymu
„Copernicus“ siekiama prisidėti prie
strategijos „Europa 2020“ tikslų toliau nurodytais būdais:
–
„tausiau išteklius naudojantis, ekologiškesnis
ūkis“. Tai yra, visų pirma, aplinkos išteklių,
ekosistemų ir biologinės įvairovės apsauga ir valdymas;
šioje srityje didesnis veiksmingumas pasiekiamas geriau vykdant ES
politiką, kaip antai transporto politiką (pvz., vykdant ledo
stebėseną gerinami laivų maršrutai), žemės ūkio
politiką (pvz., remiamas pažangus ūkininkavimas, siekiant sumažinti
žemės ūkyje naudojamų medžiagų poreikį), energetikos
politiką (nustatant saulės spinduliuotės kiekį,
būtiną fotovoltinės energijos gamybai);
–
„konkurencingesnis ūkis“. „Copernicus“
– pramonės ir kosmoso politikos krypčių pavyzdine iniciatyva –
siekiama skatinti ES pramonės konkurencingumą ir jos technologinį
pranašumą kosmose ir kitose srityse; programos tikslas – suteikti
naujų verslo galimybių MVĮ skatinant inovacijas naudotojų
grandies sektoriuje ir kuriant naujas paslaugas, pagrįstas pagal
„Copernicus“ gauta informacija;
–
„žiniomis pagrįstas ūkis“.
„Copernicus“ padeda geriau suprasti pasaulinio masto uždavinius – pagal
programą teikiami itin svarbūs duomenys ir taip remiama
mokslinių tyrimų ir mokslo plėtra;
–
„inovacijomis pagrįstas ūkis“.
Įgyvendinant „Copernicus“ kuriamos itin novatoriškos naudotojams skirtos
paslaugos. Pagal programą siekiama sukurti mokslinių tyrimų ir
verslo bendruomenių partnerystę ir galima nustatyti mokslinių
tyrimų ir technologinės plėtros (MTTP) rezultatų perdavimo
įmonėms kriterijus;
–
„didelio užimtumo ūkis“. Vykdant
„Copernicus“ kuriamos papildomos naujos darbo vietos ir didinamas itin
kvalifikuotų darbuotojų poreikis;
–
„ekonominė, socialinė ir
teritorinė sanglauda“. Tai susiję su naujos antžeminės
infrastruktūros poreikiu, ypač ES-12 šalyse; įgyvendinant
„Copernicus“ sudarytos naujos verslo galimybės MVĮ visose ES
valstybėse narėse suteiks postūmį šalims,
atsiliekančioms žemės paviršiaus stebėsenos arba reagavimo
į ekstremalias situacijas paslaugų srityje, ir taip bus prisidedama
prie valstybių narių sanglaudos didinimo tikslo. „Copernicus“
paslaugos yra iš esmės visos Europos masto ir atitinka Europos poreikius.
1.4.2.     Konkretūs tikslai ir
atitinkama VGV / VGB veikla
Programa „Copernicus“ siekiama toliau
nurodytų konkrečių tikslų:
1 konkretus tikslas – „Copernicus“ paslaugos
„Copernicus“ žemės paviršiaus
stebėsenos paslauga didžiausias dėmesys bus kreipiamas į
Europos, regioninio ir nacionalinio lygmens periodinio žemės paviršiaus
kartografavimo paslaugas ir į su dinamiška žemės paviršiaus stebėsena
susijusią veiklą.
„Copernicus“ jūros aplinkos stebėsenos
paslauga bus teikiama informacija apie pasaulinio vandenyno ir Europos
regioninių sričių vandenynų ir jūrų
ekosistemų fizinę būklę. „Copernicus“ jūros aplinkos
stebėsenos paslaugos taikymo sritis apima jūrų saugumą,
jūros aplinką ir pakrančių regionus, jūrų
išteklius bei sezoninę meteorologinę prognozę ir klimato
stebėseną.
„Copernicus“ atmosferos aplinkos stebėsenos
paslauga bus užtikrinta Europos oro kokybės stebėsena bei
pasaulinė atmosferos cheminės sudėties stebėsena. Ja
visų pirma teikiama informacija apie vietos ir nacionalines oro
kokybės stebėsenos sistemas ir turėtų būti prisidedama
prie atmosferos cheminių savybių su klimatu susijusių
kintamųjų duomenų stebėsenos;
„Copernicus“ klimato kaitos stebėsenos
paslauga bus sudarytos galimybės prisitaikyti prie klimato kaitos
sukeliamų padarinių ir juos sušvelninti. Teikiant šią
paslaugą visų pirma padedama rinkti esminius su klimatu
susijusių kintamųjų duomenis, atlikti klimato analizę ir
sudaryti prognozes dėl tinkamo masto prisitaikymo ir švelninimo
priemonių, bei teikti susijusias paslaugas;
„Copernicus“ reagavimo į ekstremalias
situacijas paslauga bus siūlomi žemėlapių deriniai ir (arba)
įvairaus lygio apdorojimui parengti duomenys, siekiant padėti
veikėjams, į ekstremalias situacijas reaguojantiems tarptautiniu,
Europos, nacionaliniu ar regioniniu mastu ir vykdantiems veiklą kilus
nelaimėms, kaip antai audroms, gaisrams, potvyniams, žemės
drebėjimams, ugnikalnių išsiveržimams, žmogaus sąmoningai ar
atsitiktinai sukeltoms nelaimėms ir kitoms humanitarinėms
katastrofoms. Paslauga gali apimti visus krizės valdymo etapus:
prevencijos, parengties, reagavimo ar atstatymo veiksmus.
„Copernicus“ saugumo paslauga bus teikiama
informacija, padėsianti įveikti sunkumus, su kuriais Europa susiduria
saugumo srityje, ypač sienų kontrolės, jūrų
stebėjimo ir paramos ES išorės veiksmams srityse.
„Copernicus“ in situ komponentu bus
užtikrinta paslaugų sričių stebėsena oro, jūros ir
antžeminiais stebėsenos įrenginiais. Prieiga prie bazinių
duomenų yra būtina paslaugoms teikti. Nors už tai daugiausia
atsakingos valstybės narės, programa gali prisidėti prie
tarpvalstybinio in situ duomenų suderinimo ES mastu ir papildomo in
situ duomenų rinkimo už ES ribų. Šią veiklą vykdyti bus
pavesta už minėtas paslaugas atsakingiems subjektams.
Taip pat įtraukti horizontalūs
veiksmai, kuriais remiamas pagal šį reglamentą skirtų
lėšų bendras valdymas, visų pagal programą
įgyvendinamų veiksmų, ypač susijusių su
sąnaudomis, tvarkaraščiu ir veiklos rezultatais, kontrolė ir
tinkamų priemonių bei struktūrinių priemonių,
būtinų su programa susijusiai rizikai nustatyti, kontroliuoti,
mažinti ir prižiūrėti, diegimas; ryšiai su trečiosiomis šalimis
ir tarptautinėmis organizacijomis; su atskaitomybe valstybėms
narėms susijusi veikla; veiksmų derinimas su nacionalinio,
Sąjungos ir tarptautinio masto veikla, ypač GEOSS (Pasaulinės
Žemės stebėjimo sistemų sistemos) veikla; valstybių
narių teikiamos savanoriškos pagalbos koordinavimas; užtikrinama, kad
programa derėtų su kitomis susijusiomis Sąjungos politikos
kryptimis, priemonėmis ir veiksmais ir juos papildytų; nustatomi
naudotojų poreikiai ir stebimas jų įgyvendinimas.
2 konkretus tikslas – stebėsena iš
kosmoso
„Copernicus“ kosmoso komponentu bus užtikrinama
nuosekli stebėsena iš kosmoso, skirta „Copernicus“ paslaugoms teikti.
Tai apima specialios kosmoso infrastruktūros
(t. y. palydovų „Sentinel“) eksploatavimą; galimybę
dalyvauti trečiųjų šalių misijose; duomenų
sklaidą; techninės pagalbos teikimą Komisijai, siekiant
nustatyti bendrus paslaugų duomenų reikalavimus, įvardyti
stebėsenos trūkumus ir prisidėti nustatant naujų kosmoso
misijų specifikacijas.
Vystomoji veikla apima naujų kosmoso
infrastruktūros elementų projektavimą ir viešąjį
pirkimą; techninės pagalbos teikimą Komisijai, kad vadovaujantis
paslaugų reikalavimais būtų parengtos naujų kosmoso
misijų specifikacijos, padedant kosmoso infrastruktūros operatoriams;
vystomosios kosmoso veiklos koordinavimą, įskaitant veiklą,
kuria siekiama modernizuoti ir papildyti „Copernicus“ kosmoso komponentą.
1.4.3.     Numatomi rezultatai ir
poveikis
Numatyta plėtoti paslaugas, siekiant
užtikrinti ilgalaikį sistemos tvarumą ir patenkinti naujų
naudotojų dar neišreikštus poreikius. „Copernicus“ pranašumas yra tas, kad
ši programa gali tvariai ir sistemingai tenkinti naudotojų poreikius ir
gerinti paslaugų įsisavinimą bei skatinti naudotojų
grandies rinkos plėtrą.
Ekonominis poveikis. Kuriant naujus produktus ir paslaugas bus skatinamos su produktais ir
procesais susijusios inovacijos ir todėl bus daromas ilgalaikis poveikis
Europos pramonei. Dėl visiško „Copernicus“ paslaugų tęstinumo iš
esmės pagerėtų pramonės konkurencingumas ir būtų
skatinamas komerciškai perspektyvių įmonių atsiradimas.
Poveikis aplinkai. Sudarius galimybę naudotis ilgalaikėmis „Copernicus“
paslaugomis bus padedama Europai įgyvendinti savo tikslą – atlikti
reikšmingą vaidmenį kovojant su klimato kaita. Taip pat bus
užtikrinta tikra partnerystė su GEOSS.
Socialinis poveikis. Naujų darbo vietų bus sukurta ne tik palydovų
pramonės ir MTTP sektoriuose, bet ir su naujų Žemės
stebėsenos metodų kūrimu susijusiose įmonėse, taip pat
susijusiuose pramonės ir paslaugų sektoriuose. Dar svarbiau yra tai,
kad ilgalaikis įsipareigojimas skatins kurti naudotojų grandies
paslaugas ir bus daromas didelis poveikis užimtumui.
1.4.4.     Rezultatų ir poveikio
rodikliai
Tikslų įgyvendinimas bus vertinamas
pagal šiuos rodiklius:
(a)
prieiga prie duomenų ir pridėtinės
vertės turinčios informacijos, laikantis paslaugų teikimo
reikalavimų;
(b)
duomenų ir informacijos naudojimo lygis,
atsižvelgiant į naudotojų skaičiaus didėjimą,
duomenų ir pridėtinės vertės turinčios informacijos,
kuriais pasinaudota, apimtį ir jų sklaidos valstybėse
narėse plėtrą;
(c)
Europos naudotojų grandies veiklos
vykdytojų skverbimasis į rinką ir konkurencingumas.
Bus nustatytos konkrečios priemonės
tiems parametrams reguliariai įvertinti, visų pirma, į
įgaliojimų perdavimo susitarimus ir (arba) sutartis, kurie turi
būti sudaryti su veiklos vykdytojais, bus įtraukti konkretūs
reikalavimai. Įvairiais programos etapais bus atliekami ad hoc
tyrimai, siekiant įvertinti (potencialių) naudotojų
pasitenkinimo lygį, taip pat įsiskverbimo į rinką lygį
ir „Copernicus“ poveikį naudotojų grandies sektoriaus konkurencingumui.

Be to, tikėtina, kad didelė dalis
programos įgyvendinimo užduočių bus perduota vykdyti
trečiosioms šalims. Į įgaliojimų perdavimo susitarimus bus
įtraukti tikslai ir rodikliai, pagal kuriuos bus galima stebėti
veiklos vykdytojų veiklos rezultatus. Minėtais rodikliais taip pat
bus galima remtis vykdant bendrą programos stebėseną. Į
juos įtraukti šie aspektai:
–
šešių paslaugų parengimas, kad iki 2017
m. visos paslaugos būtų operatyvios;
–
su paslaugomis susijusios informacijos teikimas
neviršijant numatyto biudžeto ir pagal numatytą tvarkaraštį, kaip
nurodyta su veiklos vykdytojais sudarytuose įgaliojimų perdavimo
susitarimuose ir (arba) sutartyse;
–
paslaugų naudotojų skaičius ir
jų pasitenkinimo lygis;
–
„Copernicus“ duomenis ir informaciją
naudojančio naudotojų grandies sektoriaus plėtra;
–
numatytų palydovų arba
įrenginių paleidimas ir eksploatavimas, įskaitant
stebėsenos duomenų teikimą laiku ir tinkama forma nustatytiems
naudotojams laikantis tvarkaraščio, dėl kurio turi būti susitarta
ilgalaikio veiksmų plano, skirto kosmoso komponentui, dokumente;
–
naujų palydovų ir susijusio antžeminio
segmento apibrėžimas ir kūrimas, neviršijant numatyto biudžeto ir
pagal numatytą tvarkaraštį, kaip nurodyta ilgalaikiame veiksmų
plane ir įgaliojimų perdavimo susitarime, kuris turi būti
sudarytas su EKA.
1.5.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pagrindas
1.5.1.     Trumpalaikiai arba ilgalaikiai
poreikiai
Viešojo sektoriaus naudotojams teikiama
nepakankamai patikima informacija apie Žemės būklę
Pastaruosius trisdešimt metų ES, Europos
kosmoso agentūra (EKA) ir susijusios valstybės narės vykdė
intensyvią MTTP veiklą Žemės stebėsenos srityje, siekdamos
sukurti infrastruktūrą ir parengti bandomąsias Žemės
stebėsenos paslaugas. Vis dėlto daugelis dabartinių Žemės
stebėsenos paslaugų Europoje yra nepakankamos dėl
infrastruktūros trūkumų ir nepakankamų garantijų
dėl jų išlikimo ilgesnį laiką. Teikiant dabartines
paslaugas gaunami duomenys apima ne visus politikos formuotojams reikalingus
parametrus[17]
arba tie duomenys nėra teikiami pastoviai ir darniai, visų pirma
todėl, kad paslaugos ar turimos stebėsenos infrastruktūros
nėra ilgalaikės dėl biudžeto ir (arba) techninių
apribojimų. Neišsprendus šios problemos gali kilti svarbių
trumpalaikių ir ilgalaikių pasekmių. Pavyzdžiui, kalbant apie
trumpalaikes pasekmes – kilus gaivalinėms nelaimėms nebus civilinei
saugai skirtų žemėlapių, o kalbant apie ilgesnį
laikotarpį – sprendimus priimantys subjektai negalės pasinaudoti itin
svarbiais klimato kaitos duomenimis.
Naudotojų grandies investicijoms
kylanti rizika
Pagal programą „Copernicus“,
pagrįstą Reglamentu dėl pradinės praktinės veiklos, 2011–2013
m. laikotarpiu finansuojama įvairi praktinė veikla. Vykdant
dabartinę programą, kuri apima pradinę praktinę
veiklą, buvo žengtas pirmas žingsnis Žemės stebėsenos sistemos
sukūrimo link. Tačiau jos trukmė vis dar ribota (2011–2013 m.).
Ši veiklos nutraukimo rizika yra ne tik
galutinių naudotojų, kaip antai valdžios institucijų, bet ir
naudotojų grandies paslaugų teikėjų, kurie nelinkę
daug investuoti į nebrandžias rizikingas rinkas ir susidurs su papildomais
sunkumais ieškodami kapitalo tokioms investicijoms, pagrindinė
susirūpinimo priežastis.
Inovacijų potencialui kylanti rizika
Dėl veiklos nutraukimo investicijos į
MTTP taip pat nebūtų naudojamos inovacijoms kurti. Todėl
„Copernicus“ teikiama galimybė didinti inovacijų kūrimo
(daugiausia paslaugų srityje) pajėgumą nebūtų
išnaudota. Dėl to tektų apgailestauti, ypač atsižvelgiant į
tai, kad ES inovacijų politika turėtų būti labiau
orientuota į paslaugų sektorių, kaip rodo įvairūs
tyrimai[18].
Poveikis užimtumui
Galiausiai, palydovinių taikmenų
sistemos yra pagrindinis Europos kosmoso pramonės pajamų šaltinis (3,1
mlrd. eurų) ir pagrindinė eksporto sritis (1,13 mlrd. eurų)[19]. Vienas iš dviejų
svarbiausių segmentų vertinant pagal pajamas yra Žemės
stebėsena (pvz., „Copernicus“ palydovai „Sentinel“). Šiuo metu iš
Žemės stebėsenos sistemų gaunama apie 30 proc. visų Europos
kosmoso pramonės pajamų. „Copernicus“ daro ne tik tiesioginį
poveikį pramonės įmonių pardavimo apimčiai, bet ir
daro didelį poveikį Europos kosmoso gamybos pramonės
konkurencingumui ir pelningumui. Eksportas ir prekyba labai priklauso nuo
sektoriaus santykinės konkurencinės padėties. Dėl šių
priežasčių „Copernicus“ poveikis sektoriaus užimtumui būtų
didelis – 2015–2030 m. numatyta sukurti apie 35 000 darbo vietų.
1.5.2.     Papildoma ES dalyvavimo nauda
Europos Žemės stebėsenos programos
(„Copernicus“) teisinis pagrindas yra SESV 189 straipsnis, pagal kurį ES
leidžiama plėtoti savo kosmoso programą. Reglamento Nr. 911/2010
dėl Europos Žemės stebėsenos programos (GMES) ir jos
pradinės praktinės veiklos 2 straipsnyje jau išvardytos į
programą įtrauktos veiklos rūšys. Be to, „Copernicus“
įgyvendinimas yra strateginis strategijos „Europa 2020“ tikslas.
Dėl didelių sąnaudų
pavienės valstybės narės negali tinkamai prisiimti
atsakomybės už kosmoso infrastruktūros, sukurtos už ES ir
vyriausybių lėšas, eksploatavimo ir atnaujinimo finansavimą.
Stebėsenos iš kosmoso, skirtos taikomajai meteorologijai, srityje Europos
valstybės sutelkė savo išteklius meteorologiniams palydovams kurti ir
eksploatuoti per Europos meteorologinių palydovų eksploatavimo
organizaciją (EUMETSAT). Kai kurios Europos valstybės taip pat
sukūrė parodomuosius aplinkos stebėsenos palydovus, padedant
arba EKA, arba nacionalinėms kosmoso agentūroms. Tačiau joms
nepavyko susitarti, kaip bendradarbiauti finansuojant ilgalaikes veiklos
programas aplinkos stebėsenos srityje, panašias į meteorologijos
srities programas. Tokią aplinkos stebėseną tęsti
būtina atsižvelgiant į tai, kad valdžios institucijoms,
turinčioms priimti su aplinka, saugumu ir klimato kaita susijusius
sprendimus, pagrįstus patikima informacija, daromas vis didesnis politinis
spaudimas ir į tai, kad reikia laikytis tarptautinių susitarimų.
Kalbant apie Europos ar pasauliniu mastu
teikiamas paslaugas, valstybės narės nėra pajėgios tinkamai
įgyvendinti pasiūlytos priemonės tikslų, kadangi iš
skirtingų valstybių narių gauti duomenys turi būti
konsoliduoti Europos lygmeniu. Kitos paslaugos (pvz., ribotos geografinės
srities ekstremalių situacijų žemėlapiai ar teminiai žemės
paviršiaus stebėsenos žemėlapiai) gali būti geriau teikiamos ES
lygmeniu dėl dviejų priežasčių. Pirma, dėl labiau
suderinto ir centralizuoto duomenų, gaunamų iš kosmose
esančių ar in situ jutiklių, valdymo bus sudarytos
sąlygos masto ekonomijai. Antra, koordinuotai teikiant Žemės
stebėsenos paslaugas valstybių narių lygmeniu būtų
galima išvengti dubliavimo ir patobulinti ES aplinkos teisės aktų
įgyvendinimo stebėseną remiantis skaidriais ir objektyviais
kriterijais. Jeigu valstybių narių lygmeniu parengtos informacijos
negalima palyginti, Komisija negalės įsitikinti, kad aplinkos srities
teisės aktai visose valstybėse narėse įgyvendinti
teisingai. Be to, Europos lygmens veiksmais bus sukurta masto ekonomija ir
užtikrinama didesnė viešųjų lėšų vertė. Taigi
įgyvendinus ES masto veiksmus gaunama aiški papildoma nauda.
1.5.3.     Panašios patirties išvados
Šis pasiūlymas grindžiamas patirtimi,
įgyta plėtojant „Copernicus“ kaip mokslinių tyrimų
iniciatyvą per pastaruosius dvylika metų ir pradinės
praktinės veiklos etapu (2011–2013 m.). Patirtis rodo, kad ne tik vis
dar reikia finansuoti mokslinius tyrimus toliau plėtojant „Copernicus“,
bet ir tapo būtina remti Žemės stebėsenos paslaugų
teikimą ir palydovų eksploatavimą, siekiant gauti visapusiškos
naudos iš iki šiol padarytų investicijų ir patenkinti pirmiau
nurodytus poreikius.
1.5.4.     Suderinamumas ir galima
sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis
Pradėjus praktinės veiklos
etapą pagal „Copernicus“ bus galima teikti informacijos politikos
formuotojams, valdžios institucijoms, įmonėms ir Europos
piliečiams. Tai reiškia, kad programa „Copernicus“ – savarankišku ES
informacijos šaltiniu – siekiama remti visas susijusias Sąjungos politikos
kryptis, priemones ir veiksmus tose srityse, kuriose itin svarbu suprasti
mūsų planetos pokyčius.
Toliau pateikiami „Copernicus“ teikiamos
naudos kitų sričių ES politikai pavyzdžiai:
·
Tarptautinio bendradarbiavimo politika.
„Copernicus“ paslaugų teikimas Afrikoje yra konkretus programos teikiamos
naudos ES vystymosi politikai įrodymas. Pavyzdžiui, vykdant Žemės
stebėseną iš palydovų sudaromos sąlygos stebėti
pasėlių būklę ūkininkavimo sezono metu ir plėtoti
aprūpinimo maistu ankstyvojo perspėjimo sistemą, skirtą
rizikos regionams visame pasaulyje. Be to, kai kurios „Copernicus“ taikmenos
politikos formuotojams galėtų teikti informacijos apie Afrikos gamtos
išteklius.
·
Transporto politika. Teikiant „Copernicus“
jūrų stebėsenos paslaugą gerinami laivų maršrutai ir
mažinamas degalų naudojimas bei išmetamųjų teršalų kiekis.
·
Aplinkos politika. „Copernicus“ paslaugomis
sistemingai arba periodiškai teikiama įvairaus masto informacija, kuri yra
būtina siekiant nuolat stebėti jūros ir atmosferos aplinkos bei
žemės paviršiaus būklę. Šiuo atžvilgiu „Copernicus“ teikiamais
aplinkos vaizdais būtų galima remtis prižiūrint naujos Europos
biologinės įvairovės strategijos tikslų
įgyvendinimą arba jie galėtų būti naudojami kaip
priemonė, skirta kontroliuoti, kad ištekliai, kaip antai mediena, vanduo,
žemė, oro kokybė ir daugelis kitų, būtų veiksmingai
naudojami Europoje ir visame pasaulyje.
·
Humanitarinė pagalba. „Copernicus“ paslaugos
taip pat yra labai svarbios reaguojant į ekstremalias situacijas ES ir už
jos ribų, nes jomis teikiama atnaujinta informacija, kuri yra esminė
sprendimus priimantiems ir operacijas planuojantiems asmenims, taip pat
nelaimės vietoje dirbančioms grupėms.
·
Energetika. „Copernicus“ gali būti patikimos
informacijos apie saulės energiją šaltinis Europoje; ši programa taip
pat gali būti naudinga prižiūrint branduolinės ginkluotės
platinimą arba nutraukiant atominių elektrinių
eksploatavimą.
·
Regioninė politika. Visoje Europoje teikiant
„Copernicus“ žemės paviršiaus stebėsenos paslaugą gaunami
suderinti žemės dangos ir žemės dangos pakitimų duomenų
produktai. Ši informacija yra esminė vykdant žemės naudojimo ir
miestų planavimo politiką.
·
Klimato kaitos politika. Kai kurios „Copernicus“
paslaugos susijusios su klimato klausimais, kaip antai miškų
stebėsena ir informacijos apie anglies sankaupų žemėje
kiekį teikimas, jūrų ir ledynų lygio stebėsena,
šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir srautų
analizė.
·
Saugumas. Programa „Copernicus“ gali būti
naudinga sienų kontrolės ir jūrų stebėjimo srityse.
Šiuo tikslu ENTR GD ir HOME GD glaudžiai bendradarbiauja nuo 2008 m.
·
Žemės ūkis. Programa „Copernicus“ gali
būti naudinga gerinant laiku ir tiksliai vykdomą žemės ūkio
paskirties žemės naudojimo ir jo pokyčių Europos, nacionaliniu
ir regioniniu lygmenimis stebėseną, nustatant bendrą
metodiką ir rodiklius, susijusius su įvairiomis laiko, erdvine ir
tematine skalėmis. Bendroje žemės ūkio politikoje būtų
galima naudoti „Copernicus“ siekiant stebėti dirbamosios žemės
atidėjimo politikos vykdymą.
·
Jūrų politika. Naudojant „Copernicus“
gaunama žinių apie vandenynus, jų dinamiką ir poveikį
klimato kaitai. Programos taikymas šioje srityje susijęs su jūrų
saugumu, naftos išsiliejimu, jūrų išteklių valdymu, klimato
kaita, sezonine meteorologine prognoze, pakrančių veikla, ledynų
priežiūra ir vandens kokybe.
1.6.        Trukmė ir finansinis
poveikis
þ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
ribota
–
þ  Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2014 m. iki 2020 m.
–
þ  Finansinis poveikis nuo 2014 m. iki 2020 m.
¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
neribota
–
Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo [MMMM]
iki [MMMM],
–
vėliau – visavertis taikymas.
1.7.        Numatyti valdymo būdai[20]
þ Komisijos vykdomas tiesioginis valdymas

þ Netiesioginis valdymas, vykdymo užduotis perduodant:
–
¨  vykdomosioms įstaigoms
–
þ  Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[21]
–
þ  nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas
teikiančioms įstaigoms
–
¨  asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų
vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį
ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame
Finansinio reglamento 49 straipsnyje
¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis
¨ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis
þ      Tarptautinės organizacijos
Jei nurodomas daugiau
kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio
punkto pastabų skiltyje.
Pastabos
Programa „Copernicus“ grindžiama esamais
Europos pajėgumais, taip išvengiant nereikalingo dubliavimo ir,
priešingai, skatinant esamų nacionalinių ar tarptautinių
pajėgumų sąveiką. Be to, manoma, kad Komisija neturi nei
pakankamos vidaus darbo jėgos, nei praktinės patirties, kad
galėtų viena valdyti šią labai sudėtingą veiklos
sistemų sistemą. Todėl, atsižvelgiant į ES išlaidų
programų supaprastinimo ir rezultatų gerinimo tikslus, didelę
dalį programos pasiūlyta įgyvendinti netiesiogiai, kaip nurodyta
Finansinio reglamento 58 straipsnyje, perduodant įgyvendinimo
įgaliojimus atitinkamoms įstaigoms jų kompetencijos srityje.
Sudarius įgaliojimų perdavimo susitarimus Komisija išliks atsakinga
už programą, bet su įgyvendinimu susijusius įsipareigojimus
perduos vykdyti tam tikriems veiklos vykdytojams. Padedant komitetui ir
nepriklausomiems ekspertams Komisija didžiausią dėmesį skirs
aukšto lygio programinių sprendimų priėmimui ir jų
įgyvendinimo stebėsenai. Veikos vykdytojai privalės pateikti
metines darbo programas ir metines veiklos ataskaitas kartu su audito
sertifikatais.
Iki 2013 m. kosmoso komponento
kūrimą bendrai finansavo ES ir EKA pagal 7-ąją
bendrąją programą kosmoso temai skirtomis lėšomis ir pagal
Reglamentą dėl GMES ir jos pradinės praktinės veiklos
skirtomis lėšomis EKA GMES kosmoso komponento programai. ES vardu
Komisijos skirtos lėšos sudarė trečdalį viso bendro GSC
programos biudžeto lėšų, t. y. apie 780 mln. eurų iš 2,4
mlrd. eurų. Tuo tikslu 2008 m. ES, atstovaujama Komisijos, ir EKA
sudarė įgaliojimų perdavimo susitarimą. Šis susitarimas
sudarytas remiantis ES ir EKA bendruoju susitarimu. Atsižvelgiant į tai,
kad EKA turi unikalios patirties ir yra vienintelė agentūra, vykdanti
Europos masto MTTP veiklą kosmoso programų srityje, pasiūlyta ir
toliau jai pavesti vykdyti „Copernicus“ vystomąją veiklą,
t. y. palydovų ir susijusio antžeminio segmento projektavimą,
konstravimą ir viešuosius pirkimus. Manoma, kad EKA gali tęsti
bendrąjį vystomosios veiklos, visų pirma, naujos kartos
palydovų kūrimo, finansavimą, o ne vykdyti pakaitinių
palydovų, sukonstruotų pagal jau sukurtų palydovų
pirmtakų modelį, viešuosius pirkimus.
Taip pat pasiūlyta sukurtos
infrastruktūros eksploatavimą patikėti EKA ir EUMETSAT. EKA bus
atsakinga už palydovų „Sentinel 1“ ir „Sentinel 2“
eksploatavimą ir antžeminę palydovo „Sentinel 3“ dalį. EKA,
suprojektavusi antžeminį segmentą, koordinavusi jo projektavimą
bei viešuosius pirkimus ir sukaupusi praktinės patirties vykdydama daug
mokslinių misijų, gali tinkamai atlikti minėtas užduotis.
EUMETSAT bus pavesta vykdyti palydovų ir įrenginių eksploatavimo
užduotis; ši veikla itin svarbi vykdant atmosferos ir jūros aplinkos
stebėseną ir yra labai panaši į jos kompetencijos srities veiklą,
dažnai netgi identiška jai. Reikėtų priminti, kad palydovus „Sentinel
4“ ir „Sentinel 5“ skraidina nuosavi EUMETSAT palydovai. Be to, duomenų
gavimas, apdorojimas ir sklaida bus vykdomi daugiausia naudojant EUMETSAT
daugkartinių misijų pajėgumus. Abi organizacijos savo
kompetencijos srityje bus atsakingos už prieigą prie dalyvavimo misijose
gautų stebėsenos duomenų ir jų sklaidą.
Vienas iš pagrindinių žemės
paviršiaus stebėsenos paslaugos produktų yra išsamus ir laiku
atliekamas žemės dangos ir žemės dangos pakitimų
įvertinimas. Pagal programą Corine Land Cover (CLC)
chronologiniai duomenys apie žemės dangą ir žemės naudojimą
Europos žemyne teikiami nuo 1990 m. Tai sudaro sąlygas stebėti
Žemės paviršiaus pokyčius, kylančius tiek dėl gamtinių
procesų, tiek dėl žmonių veiklos. Nuo 1994 m. programą Corine
įgyvendina Europos aplinkos agentūra (EAA). EAA yra Europos
Sąjungos agentūra, kurios užduotis – teikti patikimą ir
nepriklausomą informaciją apie aplinką tiems veikėjams,
kurie kuria, priima, įgyvendina ir vertina aplinkos politiką, taip
pat visuomenei. EAA taip pat yra atsakinga už Europos aplinkos informacijos ir
stebėjimo tinklo (EIONET), per kurį nacionaliniai ekspertai prisideda
prie aplinkos duomenų rinkimo ir patvirtinimo, koordinavimą. GMES
pradinės praktinės veiklos etapu (2011–2013 m.) EAA buvo pavesta
koordinuoti žemės paviršiaus stebėsenos paslaugos Europos ir vietos
komponentus; tai įgyvendinta dviem būdais: centralizuotai, surengus
viešuosius pirkimus ir sudarius preliminariąsias bei paslaugų sutartis
su paslaugų teikėjais, ir decentralizuotai, sudarius dotacijos
susitarimus su nacionalinėmis agentūromis, kurios yra EAA
tiesioginės suinteresuotosios šalys. Be to, reikėtų
pažymėti, kad žemės paviršiaus stebėsenos paslauga labai
priklauso nuo in situ matavimų ir geografinių bazinių
duomenų. EAA yra pajėgi tinkamai organizuoti jų teikimą
bendradarbiaujant su nacionalinėmis aplinkos ir (arba) kartografijos
agentūromis. Todėl siūloma, kad EAA ir toliau būtų
perduodamos šių dviejų žemės paviršiaus stebėsenos
paslaugos komponentų įgyvendinimo užduotys, atsižvelgiant į
akivaizdžią galimą „Copernicus“ ir EAA pagrindinių
užduočių sąveiką ir unikalią EAA, kaip EIONET
koordinatorės, padėtį „Copernicus“ suinteresuotųjų
šalių – nacionalinių aplinkos agentūrų – atžvilgiu.
Nuo 2008 m. diegiama Europos sienų
stebėjimo sistema (EUROSUR), siekiant sustiprinti Šengeno išorės
sienų, ypač pietinės jūrų ir rytinės sausumos
sienų, kontrolę. Pagal EUROSUR valstybėms narėms bus
suteiktas bendras techninis (infrastruktūra) ir veiklos pagrindas (darbo
procedūros), siekiant didinti informuotumą apie padėtį prie
jų išorės sienų ir stiprinti nacionalinių institucijų,
prižiūrinčių ES sienas, reagavimo pajėgumus. Vienas iš
tikslų, dėl kurio susitarta – bendrai naudoti stebėsenos priemones
(palydovus, nepilotuojamus orlaivius, aerostatus) FRONTEX veikiant kaip
tarpininkui. FRONTEX yra Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos
Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo
agentūra. Ji remia, koordinuoja ir plėtoja Europos sienų
valdymą. FRONTEX aktyvus bendradarbiavimas dėl saugumo paslaugos
aspekto „sienų kontrolė“ yra labai svarbus. FRONTEX dalyvavo visuose 7BP
projektuose rengiant minėtą aspektą ir kituose su saugumu
susijusiuose 7BP projektuose. Reikėtų pažymėti, kad būtinybė
FRONTEX naudoti GMES arba „Copernicus“, kad ji galėtų tinkamai
vykdyti minėtą veiklą, pripažinta Komisijos pasiūlyme
dėl EUROSUR reglamento[22].
Todėl siūloma šio aspekto įgyvendinimo užduotis perduoti
FRONTEX.
Saugumo paslaugos aspekto „jūrų
stebėjimas“ įgyvendinimo užduotis siūloma perduoti Europos
jūrų saugumo agentūrai (EMSA). Iš tiesų į EMSA
suteiktus įgaliojimus įtrauktos kai kurios su jūrų saugumu
susijusios pareigos ir prievolė padėti Komisijai vykdyti
susijusią veiklą. EMSA turi plačiai pripažintą praktinę
patirtį, įgytą įgyvendinant CLEANSeaNET, Žemės
stebėsena pagrįstą jūrų saugumo veiklos programą.
Ji taip pat aktyviai dalyvauja įvairiuose MTTP projektuose rengiant
„Copernicus“ saugumo paslaugą.
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
2.1.        Priežiūros ir atskaitomybės
taisyklės
Stebėsenos sistema bus įdiegta
siekiant užtikrinti aukščiausios kokybės rezultatus ir
veiksmingiausią išteklių panaudojimą. Stebėsena bus vykdoma
visą programos laikotarpį. Ji bus pagrįsta reguliariomis
stebėseną vykdančių partnerių ataskaitomis.
2.2.        Valdymo ir kontrolės
sistema
2.2.1.     Nustatyta rizika
Bet kokia su programa susijusi rizika bus
įtraukta į centralizuotą registrą. Kiekvienam rizikos tipui
bus suteikiamas tikimybės ir padarinių rimtumo laipsnis. Rizikos
registre taip pat bus pateikiamas priemonių, kuriomis siekiama sumažinti
jos tikimybę, sąrašas. Nustatyti šie rizikos tipai:
·
Technologinė rizika. Pvz., palydovuose
naudojamos pažangiausios technologijos, kurias dar reikia patvirtinti ir
kurių specifikacijos nuolat keičiasi.
·
Pramoninė rizika. Infrastruktūrą
rengia daug įvairių šalių pramonės atstovų, todėl
svarbu veiksmingai koordinuoti jų darbą, kad sukurtos sistemos
būtų patikimos ir puikiai integruotos, ypač saugumo srityje.
·
Rinkos rizika. Reikia vengti prastesnių nei
numatyta techninių rezultatų, kad jie nepakenktų naudotojams ir
netrukdytų naudotis infrastruktūra.
·
Vėlavimo rizika. Vėlavimas
įgyvendinti programą sumažintų jos teikiamas galimybes.
·
Valdymo rizika. Programoms valdyti būtina, kad
įvairios įstaigos dirbtų išvien, todėl reikia užtikrinti
tinkamą stabilumą ir darbo organizavimą. Be to, reikia
atsižvelgti į skirtingas dalyvaujančių šalių nuomones
įvairiais svarbiais klausimais. Šiuo atveju būtų tikslinga
numatyti, kad riziką, ypač finansinę ir saugumo riziką,
tektų kartu valdyti geriausiai su jomis susidoroti galintiems
veikėjams.
Be to, programos biudžetas bus vykdomas
daugiausia netiesioginio valdymo būdu, sudarant įgaliojimų
perdavimo susitarimus, ir tik nedidelė jo dalis – centralizuotai,
Komisijai skiriant dotacijas ir vykdant viešuosius pirkimus. Su kiekvienos
rūšies išlaidomis susijusi rizika yra skirtinga. Remiantis Europos Audito
Rūmų audito ir Komisijos ex post audito rezultatais nustatyta
galima toliau nurodytų pagrindinių rūšių su šia programa
susijusi rizika.
Įgaliojimų perdavimo susitarimų
atveju nustatyta pagrindinė rizika yra susijusi su veiklos vykdytojų
(subjektų, su kuriais Komisija sudaro įgaliojimų perdavimo
susitarimą) atitiktimi reikalavimams, sutarties sąlygų laikymusi
(Komisijos reikalavimų perkėlimu į sutarties dokumentus),
proceso laikymusi (Komisijos nustatytų procesų nesilaikymu) ir
veiklos rezultatais (iš anksto nustatytų tikslų neįgyvendinimu).
Šių rūšių rizikos problema bus
sprendžiama atsižvelgiant į tai, kad:
·
svarbius valdymo ir kontrolės proceso aspektus
įgyvendina veiklos vykdytojai;
·
Komisija turi iš esmės pasikliauti veiklos
vykdytojų valdymo kontrolės sistemomis;
·
yra svarbu užtikrinti tinkamą
įgyvendinimo kontrolės lygį ir aiškiai apibrėžtas visų
susijusių partnerių pareigas;
Dotacijų atveju dėl
sudėtingų išlaidų tinkamumo finansuoti taisyklių ir gana
ribotos tam tikrų paramos gavėjų finansų valdymo
kompetencijos gali atsirasti didelė rizika, kad bus deklaruojamos
neteisingos išlaidos (pvz., pridėtinės išlaidos ir išlaidos
įrangai).
Neturint išsamios duomenų bazės,
kurioje būtų kaupiama informacija apie paramos gavėjus,
projektus ir deklaruojamas išlaidas gali būti sunku nustatyti rizikingus
paramos gavėjus ir galimą dvigubą išlaidų dengimą arba
neatitikimus, todėl kovos su sukčiavimu veikla būtų
neefektyvi.
Viešųjų pirkimų atveju dėl
viešųjų konkursų arba viešųjų konkursų
specifikacijų nenustatytų klaidų arba neištaisytų
netikslumų gali būti netinkamai vykdomos sutartys.
2.2.2.     Numatomas (-i) kontrolės
metodas (-ai)
Pirmiau nurodytų skirtingų
rūšių rizikai šalinti numatyti skirtingi kontrolės metodai.
2.2.2.1.  Įgaliojimų perdavimo
susitarimai
Informacija apie vidaus kontrolės
sistemos nustatymą
Turėtų būti nustatyta valdymo
ir kontrolės sistema, pagrįsta toliau nurodytomis priemonėmis:
·
ex ante veiklos
vykdytojų vertinimu;
·
rizika grindžiama stebėsena, įtraukta
remiantis standartizuotu ataskaitų teikimu;
·
prevencine veikla, parengiant tinkamus atitikties,
sutarties sąlygų laikymosi, proceso laikymosi ir veiklos
rezultatų įgyvendinimo reikalavimus;
·
sutartinių teisių gynimo
priemonėmis, kuriomis remiantis galima imtis taisomųjų
veiksmų neteisingai įgyvendinant atitikties, sutarties
sąlygų laikymosi, proceso laikymosi ir veiklos rezultatų
įgyvendinimo reikalavimus;
·
ex ante GD
mokėjimų į veiklos vykdytojo patikos sąskaitą
kontrole;
·
su interesais susijusių priemonių
derinimu;
·
dalyvavimu valdyme;
·
teisėmis atlikti veiklos vykdytojų,
susijusių subjektų ir galutinių paramos gavėjų
auditą;
·
audito seka, apimančia įgyvendinimo
grandinę;
·
Komisijos pareigūnų atliekamu
reikalavimų laikymosi ir veiklos rezultatų auditu;
·
visapusiško užtikrinimo gerinimu, atsižvelgiant
į vidaus kontrolės ir vidaus audito sistemą, kurią taiko
veiklos vykdytojai ir susiję subjektai, nagrinėdami atitikties,
sutarties sąlygų laikymosi, proceso laikymosi ir veiklos
rezultatų įgyvendinimo reikalavimus;
·
išorės auditorių tikrinamomis
finansinėmis ataskaitomis;
·
kasmet tarptautinių veiklos vykdytojų
teikiamais patikinimo pareiškimais.
Tikrinimas, kad procesai veikia taip, kaip numatyta,
bus užtikrinamas keliais informacijos kanalais:
su GD vidaus kontrolės sistemų
padėtimi susijusiomis valdybos žiniomis, įgytomis kasdieniu darbu ir
patirtimi;
GD oficialia priežiūra, tolesniais
veiksmais ir stebėsenos priemonėmis;
·
metinės vidaus kontrolės standartų
peržiūros rezultatais („visapusiškas pagrindinių reikalavimų
atitikimas“);
·
rizikos vertinimo rezultatais;
·
ex ante ir ex post
kontrole, įskaitant išimčių ir (arba) vidaus kontrolės
trūkumų ataskaitas;
·
GD išorės finansinio audito rezultatais;
·
GD Vidaus audito skyriaus atliekamu auditu ir
konsultaciniu darbu;
išorės vertintojų atliekamu
programų vertinimu.
Daugiau apie kontrolės sistemos
tinkamumą bus galima sužinoti iš Vidaus audito skyriaus, Vidaus audito
tarnybos arba Europos Audito Rūmų audito rezultatų.
Pagal kontrolės sistemą
atliekamos kontrolės išlaidų ir naudos apskaičiavimas
Numatyta kontrolė suvokiama
plačiąja prasme, remiantis Rėmimo organizacijų komiteto
(COSO) pavyzdine vidaus kontrolės apibrėžtimi, kurioje kontrolė
apibrėžiama kaip „procedūra, kuria siekiama pagrįstai užtikrinti
tikslų įgyvendinimą atsižvelgiant į veiklos efektyvumą
ir veiksmingumą, finansinių ataskaitų patikimumą ir
taikytinų įstatymų bei kitų teisės aktų
laikymąsi“. Kontrolės išlaidos apskaičiuojamos išsamiai, atsižvelgiant
į bet kokią veiklą, tiesiogiai ar netiesiogiai susijusią su
veiklos vykdytojų teisių patikrinimu, ir išlaidų tinkamumą.
Jei įmanoma, remiantis numatytos kontrolės sistemos aprašymu apskaičiuojamos
su skirtingais valdymo etapais susijusios išlaidos.
Siekiant atsižvelgti į tikėtinus
naujojo pasiūlymo pakeitimus koreguojami šie duomenys: su interesais
susijusių priemonių ir kitų sutartinių teisių gynimo
priemonių suderinimas, kad netinkamo reikalavimų įgyvendinimo
atveju būtų galima imtis korekcinių veiksmų.
Dėl taikytinų taisyklių
nesilaikymo numatomo rizikos lygio įvertinimas
Remiantis numatoma kontrolės sistema, bus
siekiama kad ilgametis dėl taisyklių nesilaikymo numatomas rizikos
lygis (apibrėžiamas kaip numatoma su teisėtumu ir tinkamumu susijusių
klaidų rizika, atsirandanti vykdant sandorius) būtų mažesnis nei
2 proc., tačiau susijęs su mažesnėmis išlaidomis,
atsirandančiomis mažinant rizikos dažnumą bei poveikį ir
nustatant papildomas priemones.
Manoma, kad klaidų skaičius
sumažės patikslinus taikytinas taisykles, įskaitant reikalavimus
dėl konkrečių, išmatuojamų, pasiekiamų, realių ir
per nustatytą laiką įvykdytinų tikslų, dar labiau
sustiprinus sutartinių teisių gynimo priemones ir labiau suderinus
interesus.
Numatoma, kad nedidelė dalis šios
programos biudžeto bus vykdoma centralizuoto tiesioginio valdymo būdu (žr.
toliau), skiriant dotacijas ir vykdant viešuosius pirkimus.
2.2.2.2.  Dotacijos
Informacija apie vidaus kontrolės
sistemos nustatymą
Dabartinė vidaus kontrolės sistema
grindžiama Komisijos vidaus kontrolės standartų įgyvendinimu,
geriausių projektų atrankos procedūromis ir jų tapimu
teisinėmis priemonėmis, projektų ir sutarčių valdymu
visą projektų įgyvendinimo laikotarpį, ex ante su
prašymais susijusių dokumentų patikra, įskaitant audito
pažymų gavimą, ex ante išlaidų metodų sertifikavimu,
ex post auditu bei pataisomis ir vertinimu.
Kvietimų teikti pasiūlymus
dokumentuose pateikiamos išsamios rekomendacijos dėl atitikties
reikalavimams taisyklių ir dažniausiai pasitaikančių klaidų,
susijusių su išlaidomis darbuotojams. Paramos gavėjų prašoma
teikiant pasiūlymą pateikti išsamius duomenis apie numatomas
išlaidas, kad būtų galima atlikti ex ante patikrinimą ir
nustatyti galimas klaidas ar nesusipratimus ir, jei reikia, padaryti su dotacijos
susitarimo įgyvendinimu ar pritaikymu susijusius pakeitimus. Tokiu
būdu labai padidės paramos gavėjų teisinis tikrumas ir
sumažės klaidų rizika.
Siekiant nustatyti tipišką vidutinį
klaidų skaičių, kuris išliks nepaisant mokymo, ex ante
patikrų ir pataisų, bus atliekama ex post kontrolė.
Išlaidoms pagal programą taikoma ex post audito strategija bus
grindžiama finansiniu sandorių auditu, kurį atliekant taikomas
piniginio vieneto atrankos metodas, papildomai tikrinant su rizika susijusias
imtis. Ex post audito strategiją, susijusią su teisėtumu
ir tinkamumu, papildys griežtesnis veiklos vertinimas ir kovos su
sukčiavimu strategija.
Pagal kontrolės sistemą
atliekamos kontrolės išlaidų ir naudos apskaičiavimas
Reikės rasti pusiausvyrą tarp
programos patrauklumo didinimo mažinant paramos gavėjams taikomą
kontrolės naštą (didesnis pasitikėjimas ir rizikavimas taikant
vienodesnio dydžio fiksuotas sumas, vienkartines sumas ir vieneto išlaidų
skales) ir užtikrinimo, kad neištaisytų klaidų būtų ne
daugiau nei tiek, kiek jų pagrįstai leidžiama.
ENTR GD nustatys išlaidų požiūriu
efektyvią vidaus kontrolės sistemą, kuria bus tinkamai
užtikrinama, kad klaidų rizika kasmet daugiamečių išlaidų
laikotarpiu būtų 2–5 proc.; galutinis tikslas – pasiekti, kad
atsižvelgus į visų auditų finansinį poveikį, taisymo
ir sumų susigrąžinimo priemones daugiamečių programų
įgyvendinimo pabaigoje likutinis klaidų lygis būtų kuo
arčiau 2 proc.
Audito strategijos tikslas – teisingai ir
patikimai nustatyti tipišką klaidų riziką ir efektyviai bei
veiksmingai išnagrinėti sukčiavimo požymius. Dėl ex ante
pasiūlymų patikros prieš pasirašant dotacijos susitarimą ir
atitikties reikalavimams taisyklių patikslinimo sutarčių
sudarymo laikotarpis neturėtų labai pailgėti. Įgaliojimus
suteikiantys pareigūnai teikia metines kontrolės išlaidų ir
naudos ataskaitas, o Komisija atlieka vidurio laikotarpio peržiūrą ir
teisėkūros institucijai pateikia pasiekto neatitikties lygio
ataskaitą.
Dėl taikytinų taisyklių
nesilaikymo numatomo rizikos lygio įvertinimas
A. Dabartinis klaidų šaltinis
Remiantis iki šiol gautais rezultatais
nustatytos pasikartojančios klaidos yra susijusios su:
·
išlaidomis darbuotojams:
vidutinių arba biudžeto išlaidų nurodymas (užuot nurodžius faktines
išlaidas), netinkamai vedama programai skirto laiko apskaita, reikalavimų
neatitinkančių išlaidų (išlaidų MVĮ savininkams
(vadovams)) nurodymas;
·
kitomis tiesioginėmis išlaidomis: nustatomos nuolatinės klaidos – subrangos sutarčių
sudarymas be išankstinio leidimo arba nesilaikant ekonomiškumo taisyklių
ir pan.;
·
netiesioginėmis išlaidomis: kai kuriais atvejais netiesioginės išlaidos yra tiesioginių
išlaidų fiksuoto dydžio sumos procentinė dalis, todėl
netiesioginių išlaidų klaida yra proporcinga tiesioginių
išlaidų klaidai.
B. Siūlomos paprastinimo galimybės
Programai naudingos bus į kas trejus
metus atliekamą Finansinio reglamento peržiūrą įtrauktos
paprastinimo priemonės. Atsižvelgdama į tai Komisija pasinaudos
galimybe priimti paprastinimo priemones, pavyzdžiui, MVĮ savininkams
(vadovams) taikomas vieneto išlaidų skales arba standartines išlaidų
darbuotojams normas, atitinkančias įprastus paramos gavėjų
apskaitos principus.
C. Kontrolės pokyčių įtaka
mažinant numatomą taisyklių nesilaikymo lygį
Remiantis iki šiol atliktu 7BP dotacijų
auditu reikia pradėti nuo status quo. Remiantis prielaidomis, kad:
·
dotacijų pagal būsimą programą
„Copernicus“ gavėjai yra panašūs į tuos, kurie dalyvavo 7BP ir
tai, kad
·
trečdalis klaidų šaltinių, kaip
manoma, yra tie, kurie nurodyti A punkte,
manoma, kad Finansiniame reglamente
nurodytomis paprastinimo priemonėmis bus sumažintas klaidų
skaičius. Be to, manoma, kad klaidų skaičius bus sumažintas ex
ante atitikties reikalavimams taisyklių patikslinimu.
Išvada – atsižvelgiant į visas nurodytas
priemones, galutinis tikslas yra užtikrinti, kad likutinis klaidų lygis
iki programų įgyvendinimo pabaigos būtų kuo arčiau 2
proc.
Šis scenarijus grindžiamas prielaida, kad
priimant sprendimus suprastinimo priemonės nėra iš esmės
keičiamos.
2.2.2.3.  Viešasis pirkimas
Pagal vidaus kontrolės sistemą,
grindžiamą Komisijos vidaus kontrolės standartų
įgyvendinimu, viešųjų pirkimų tvarka, pagal kurią
atrenkami geriausi pasiūlymai ir visą projekto (sutarties)
laikotarpį valdoma sutartis, ir ex ante sąskaitų
faktūrų ir mokėjimų patikra, siekiama išvengti didesnio
kaip 2 proc. likutinio klaidų lygio.
2.3.      Sukčiavimo
ir pažeidimų prevencijos priemonės
Nurodyti dabartines arba numatytas
prevencijos ir apsaugos priemones.
Remdamasis Komisijos kovos su sukčiavimu
strategija[23],
konsultuodamasis su OLAF ir dalyvaudamas OLAF Sukčiavimo prevencijos ir
nustatymo tinklo veikloje ENTR GD parengė savo kovos su sukčiavimu
strategiją, kurią sudaro sukčiavimo ir pažeidimų,
susijusių tiek su vidine veikla, tiek su paramos gavėjais ir
rangovais, prevencijos ir nustatymo priemonės. Kovos su sukčiavimu
strategija kasmet bus atnaujinama.
Visų pirma dėl dotacijų ENTR GD
kovos su sukčiavimu strategijos veiksmų plane numatoma įsteigti
centrinį visų paramos gavėjų (koordinatorių,
partnerių, subrangovų ir kitų subjektų) ir projektų
(ataskaitų ir išlaidų deklaracijų) registrą. Šia
duomenų baze ir planuojamomis įsigyti veiksmingomis duomenų
analizės priemonėmis, kuriomis bus siekiama nustatyti sukčiavimo
rodiklius, bus iš esmės pagerintos kontrolės funkcijos ir audito galimybės.
Siekiant turėti daugiau žinių ir
gebėjimų, kad būtų galima veiksmingai vykdyti
prevencinę kontrolę, ENTR GD kovos su sukčiavimu strategijos
veiksmų plane numatoma siūlyti specialius mokymo kursus ir rekomendacinę
medžiagą. Be to, bus parengta ir įgyvendinama kontrolės
strategija, skirta paramos gavėjų finansinių ir techninių
gabumų vertinimui, taip pat sukčiavimo rodikliais pagrįsta
paramos gavėjų rizikos klasifikacija, registracija IT priemonėmis
ir ex ante bei post ante audito žymėjimas.
Be to, audito procedūros ir rizika
grindžiamo ex post audito gairės bus rengiamos visų pirma
atsižvelgiant į galimus sukčiavimo atvejus ir pažeidimus. Ši kovos su
sukčiavimu strategija taip pat bus geriau suderinta su vidaus
kontrolės standartais, visų pirma su rizikos vertinimu, ir kitų
GD ir perįgaliotų subjektų kovos su sukčiavimu strategija.
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO
(INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
3.1.        Atitinkama (-os)
daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir
biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
Dabartinės biudžeto išlaidų
eilutės, kurias paprašyta sukurti
Daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti
eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Išlaidų kategorija……………………..] || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą
 [1] || 02010404 – Europos Žemės stebėsenos programos („Copernicus“) paramos išlaidos || NDA || TAIP || NE || TAIP || NE
 [1] || 020601 – Praktinės paslaugos („Copernicus“) || DA || TAIP || NE || TAIP || NE
 [1] || 020602 – Stebėsena iš kosmoso („Copernicus“) || DA || TAIP || NE || TAIP || NE
3.2.        Numatomas poveikis išlaidoms
3.2.1.     Numatomo poveikio išlaidoms
suvestinė
mln.
EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 1 || Pažangus ir integracinis augimas
 Įmonių generalinis direktoratas ||   ||   || Metai 2014 || Metai 2015 || Metai 2016 || Metai 2017 || Metai 2018 || Metai 2019 || Metai 2020 || Metai 2021 || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 020601 || Įsipareigojimai || (1) || 58 500 || 179 721 || 189 426 || 197 952 || 208 610 || 283 691 || 210 291 ||   || 1 328 191
 Mokėjimai || (2) || 29 215 || 195 417 || 188 779 || 197 673 || 207 871 || 266 906 || 231 030 || 11 300 || 1 328 191
 020602 || Įsipareigojimai || (1) || 301 933 || 373 949 || 394 141 || 411 880 || 434 051 || 590 279 || 437 566 ||   || 2 943 799
 Mokėjimai || (2) || 150 785 || 406 608 || 392 796 || 412 159 || 434 790 || 555 362 || 480 717 || 110 582 || 2 943 799
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[24] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 02010404 ||   || (3) || 2 500 || 2 700 || 2 700 || 2 800 || 2 900 || 2 900 || 3 000 ||   || 19 500
 IŠ VISO asignavimų Įmonių GD || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 362 933 || 556 370 || 586 267 || 612 632 || 645 561 || 876 870 || 650 847 ||   || 4 291 480
 Mokėjimai || =2+2a+3 || 182 500 || 604 725 || 584 275 || 612 632 || 645 561 || 825 168 || 714 737 || 121 882 || 4 291 480
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 5 || Administracinės išlaidos
mln.
EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || Metai 2014 || Metai 2015 || Metai 2016 || Metai 2017 || Metai 2018 || Metai 2019 || Metai 2020 || IŠ VISO
 Įmonių GD ||
  Žmogiškieji ištekliai || 4 497 || 5 259 || 5 894 || 5 894 || 5 894 || 5 894 || 5 894 || 39 226
  Kitos administracinės išlaidos || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 2 401
 IŠ VISO ĮMONIŲ GD || Asignavimai || 4 840 || 5 602 || 6 237 || 6 237 || 6 237 || 6 237 || 6 237 || 41 627
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 4 840 || 5 602 || 6 237 || 6 237 || 6 237 || 6 237 || 6 237 || 41 627
mln.
EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || Metai 2014 || Metai 2015 || Metai 2016 || Metai 2017 || Metai 2018 || Metai 2019 || Metai 2020 || Metai 2021 || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 367 773 || 561 972 || 592 504 || 618 869 || 651 798 || 883 107 || 657 084 ||   || 4 333 107
 Mokėjimai || 187 340 || 610 327 || 590 512 || 618 869 || 651 798 || 831 405 || 720 974 || 121 882 || 4 333 107
3.2.2.     Numatomas poveikis veiklos
asignavimams
–
¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
nenaudojami
–
þ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
naudojami taip:
Įsipareigojimų
asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Tikslai || METAI 2014 || METAI 2015 || METAI 2016 || METAI 2017 || METAI 2018 || METAI 2019 || METAI 2020 || IŠ VISO
 1 KONKRETUS TIKSLAS – Paslaugos || 58 500 || 179 721 || 189 426 || 197 952 || 208 610 || 283 691 || 210 291 || 1 328 191
 2 KONKRETUS TIKSLAS – Kosmosas || 301 933 || 373 949 || 394 141 || 411 880 || 434 051 || 590 279 || 437 566 || 2 943 799
 IŠ VISO IŠLAIDŲ || 360 433 || 553 670 || 583 567 || 609 832 || 642 661 || 873 970 || 647 857 || 4 271 990

3.2.3.     Numatomas poveikis
administracinio pobūdžio asignavimams
3.2.3.1.  Suvestinė
¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
asignavimai nenaudojami
þ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
asignavimai naudojami taip:
mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
   || Metai 2014 || Metai 2015 || Metai 2016 || Metai 2017 || Metai 2018 || Metai 2019 || Metai 2020 || IŠ VISO
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai || 4 497 || 5 259 || 5 894 || 5 894 || 5 894 || 5 894 || 5 894 || 39 226
 Kitos administracinės išlaidos || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 2 401
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 4 840 || 5 602 || 6 237 || 6 237 || 6 237 || 6 237 || 6 237 || 41 627
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[25] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos || 2 500 || 2 700 || 2 700 || 2 800 || 2 900 || 2 900 || 3 000 || 19 500
 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO || 7 340 || 8 302 || 8 937 || 9 037 || 9 137 || 9 137 || 9 237 || 61 127
3.2.3.2.  Numatomi žmogiškųjų
išteklių poreikiai
–
¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
nenaudojami
–
þ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
naudojami taip:
Sąmatą
nurodyti sveikaisiais skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų
tikslumu)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai)
 02 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 28 || 34 || 39 || 39 || 39 || 39 || 39
 02 01 01 02 (Delegacijos) || - || - || - || - || - || - || -
 02 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) || - || - || - || - || - || - || -
 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE))[26]
 02 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) || 14 || 14 || 14 || 14 || 14 || 14 || 14
 02 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) || - || - || - || - || - || - || -
 02 01 04 yy [27] || - || - || - || - || - || - || - || 0
 - || - || - || - || - || - || - || 0
 02 01 05 02 (CA, INT, SNE – netiesioginiai moksliniai tyrimai) || - || - || - || - || - || - || -
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiesioginiai moksliniai tyrimai) || - || - || - || - || - || - || -
 Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) || - || - || - || - || - || - || -
 IŠ VISO || 42 || 48 || 53 || 53 || 53 || 53 || 53
Žmogiškųjų
išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus
priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir
prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD
gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo
procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
2013 m. turimi
žmogiškieji ištekliai yra 29 visos darbo dienos ekvivalentai (17 etatų
plano pareigybių ir 12 išorės personalo pareigybių): laipsniškas
didinimas iki 53 visos darbo dienos ekvivalentų (+ 22 etatų plano pareigybės
+ 2 išorės personalo pareigybės) turėtų vykti taip: 2016 m.
atlikus visų galiojančių įgaliojimų perdavimo
susitarimų peržiūrą, pakartotinai įvertinami visi skirti
ištekliai, siekiant užtikrinti, kad nustatyti tikslai galėtų
būti įgyvendinti pasitelkus esamus darbuotojus. 2016–2019 m.
nurodytas skaičius yra orientacinis ir gali būti persvarstytas.
–
dėl 22 papildomų etatų plano
pareigybių (EPP): 8 pareigybės atsirastų perskirsčius
Įmonių GD G direktorato vidaus personalo išteklius (reorganizacija numatyta
siekiant sujungti kosmoso politikos veiklą ir kosmoso srities MTTP
veiklą), kitos 4 būtų gautos perskirsčius Įmonių
GD išteklius savo viduje. Likusių 10 etatų plano pareigybių
atsiras Komisijai perskirsčius personalą savo viduje ir (arba)
delegavus personalą iš kitų GD, dalyvaujančių programoje
„Copernicus“, kaip buvo numatyta 2006 m. Komisijos sprendime dėl GMES
sukūrimo ((C(2006)673). Bus pateiktas šio sprendimo pakeitimo
pasiūlymas.
–
Dėl išorės personalo: 2 papildomi visos
darbo dienos ekvivalentai 2014 m. atsiras perskirsčius vidaus išteklius;
prireikus 2016 m. atlikus peržiūrą bus galima prašyti papildomų
išteklių; jie Įmonių GD turėtų būti skirti pagal
metinę asignavimų skyrimo procedūrą.
Vykdytinų užduočių
aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || - rengia ir stebi programos įgyvendinimą, taip pat apibrėžia naudotojų reikalavimus; - atrenka įstaigas, kurioms perduodami įgaliojimai; - veda derybas dėl įgaliojimų perdavimo susitarimų (jų skaičius padidėjo 6 kartus); - prižiūri įstaigų, kurioms perduodami įgaliojimai, veiklą (jų skaičius padidėjo 4 kartus); - stebi biudžeto vykdymą netiesioginio valdymo būdu; - atlieka teisinę ir reglamentavimo analizę, kad būtų palengvintas politinių sprendimų priėmimo procesas; - užtikrina pasiūlytų sprendimų atitiktį taikomoms taisyklėms; - užtikrina patikimą finansų valdymą ir vykdo finansinius sandorius, susijusius su sutarčių valdymu; - imasi reikalingų veiksmų, kad būtų užtikrinta veiksminga sąnaudų kontrolė; - plėtoja tarptautinį bendradarbiavimą ir veda derybas dėl tarptautinių susitarimų; - vykdo „Copernicus“ saugumo stebėseną; - palaiko ryšius su valstybėmis narėmis, visų pirma dėl in situ komponento; - atlieka rizikos vertinimą ir nustato rizikos (padidėjusios dėl didesniam biudžetui kylančios finansinės rizikos) mažinimo priemones; - bendradarbiauja su Europos Parlamentu ir Taryba pagal Finansinio reglamento 58, 60 ir 61 straipsnius; - vykdo sukčiavimo ir pažeidimų prevenciją ir bendradarbiauja su OLAF bei Audito Rūmais; - atsako už duomenų politiką ir jos stiprinimą bendradarbiaujant su visomis suinteresuotosiomis šalimis; - skatina naudotojus valstybėse narėse įsisavinti paslaugas.
 Išorės personalas || Padeda vykdyti pirmiau aprašytas užduotis.
3.2.4.     Suderinamumas su dabartine
daugiamete finansine programa
–
þ Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę
finansinę programą
–
¨ Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą),
reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos
išlaidų kategorijos programavimą
–
¨ Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina
taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę
programą[28]
3.2.5.     Trečiųjų
šalių įnašai
–
¨ Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis
šalimis finansavimo
–
þ Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas apskaičiuojamas
taip:
–
¨ Programoje galės dalyvauti trečiosios šalys, su kuriomis dar
nėra sudarytas joks oficialus susitarimas
Asignavimai
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Iš viso
 Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Numatomas poveikis
įplaukoms
–
þ Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms
–
¨ Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
–
¨         nuosaviems ištekliams
–
¨         įvairioms įplaukoms
mln.
EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Biudžeto įplaukų eilutė || Einamųjų metų biudžeto asignavimai || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[29]
 Metai N || Metai N+1 || Metai N+2 || Metai N+3 || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą)
 Straipsnis …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Įvairių
asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų
eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas poveikis.
.
Nurodyti poveikio
įplaukoms apskaičiavimo metodą.
.
[1]               COM(2012) 42 final, 2012 2 8.
[2]               KOM(2005)
565 galutinis, 2005 11 10.
[3]               KOM(2008)
748 galutinis, 2008 12 11.
[4]               KOM(2009)
223 galutinis, 2009 5 20. 2010 m. rugsėjo 22 d. Europos
Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 911/2010 dėl Europos
Žemės stebėsenos programos (GMES) ir jos pradinės praktinės
veiklos 2011–2013 m., OL L 276, 2010 10 20, p. 1.
[5]               KOM(2009)
589 galutinis, 2009 10 28.
[6]               OL C , , p. .
[7]               OL C , , p. .
[8]               KOM (2005) 565 galutinis, 2005 11 10.
[9]               OL L 276, 2010 10 20, p. 1.
[10]             OL L 108, 2007 4 25, p. 1.
[11]             OL L [...], [...], p. [...].
[12]             OL L 298, 2012 10 26, p. 1.
[13]             OL L 55, 2011 2 28, p. 13.
[14]             VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamo
biudžeto sudarymas.
[15]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies
a arba b punkte.
[16]             COM(2013) 108 final, 2013 2 28.
[17]             Visų
pirma, Europos politikos formuotojai šiuo metu neturi pakankamos kokybės
Europos ar pasauliniu lygmeniu konsoliduotų duomenų.
[18]             Žr. pvz., „Naujos kartos inovacijų politika.
Būsima ES inovacijų politika
                        rinkos augimui remti“, (angl. k. „Next generation innovation policy, the
future of EU innovation policy to support market growth“), CEPS ir Ernst &
Young, 2011 m.
[19]             „2010 m. Europos kosmoso pramonė“, ASD-Eurospace,
15-as leidimas, 2011 m. birželio mėn.
[20]             Išsamią informaciją apie valdymo būdus ir
nuorodas į Finansinį reglamentą galima rasti „BudgWeb“
svetainėje http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[21]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje.
[22]             COM(2011) 873 galutinis.
[23]             COM (2011)376, 2011 6 24.
[24]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[25]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[26]             CA – sutartininkas („Contract Agent“); INT – per
agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED –
jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en Délégation“); LA – vietinis
darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas
(„Seconded National Expert“).
[27]             Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės
personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA
eilučių).
[28]             Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.
[29]             Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus
mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros
sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų.