				|

		52013PC0430

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Dėl valstybinių užimtumo tarnybų (VUT) bendradarbiavimo stiprinimo /* COM/2013/0430 final - 2013/0202 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO
APLINKYBĖS

Šiuo teisės
akto pasiūlymu, skatinamąja priemone pagal SESV 149 straipsnį,
siekiama sustiprinti įvairių valstybių narių
valstybinių užimtumo tarnybų (VUT) bendradarbiavimą. VUT atsako
už aktyvios darbo rinkos politikos įgyvendinimą ir remdamosi viešuoju
interesu teikia įdarbinimo paslaugas. Jos priklauso atitinkamoms
ministerijoms, viešosioms įstaigoms arba viešosios teisės
reglamentuojamoms (ne pelno) korporacijoms. Paslaugoms, kurias VUT teikia
darbuotojams ir darbdaviams, priklauso darbo rinkos informacija, parama ieškant
darbo, konsultavimas, profesinis orientavimas, įdarbinimas ir parama
profesiniam bei geografiniam judumui. Be to, VUT dažnai yra atsakingos už
nedarbo ir kitų socialinių išmokų sistemas. Veiksminga VUT
veikla yra svarbus sėkmingos užimtumo politikos veiksnys.
ES valstybių VUT bendradarbiavimo
stiprinimas pripažintas esminiu siekiant strategijos „Europa 2020“[1] užimtumo srities tikslų.
Komisija ne kartą skatino modernizuoti VUT paslaugų teikimą,
užmegzti VUT ir kitų įdarbinimo tarnybų partnerystės ryšius
ir pertvarkyti VUT į „pereinamojo laikotarpio valdymo agentūras“,
vykdančias naują aktyvaus ir pasyvaus įdarbinimo politiką[2]. Taryba neseniai paragino
valstybines ir privačias užimtumo tarnybas, darbdavius, socialinius
partnerius ir jaunimo atstovus užmegzti partnerystės ryšius vykdant
„jaunimo garantijų“ iniciatyvas[3].
Į VUT tiesiogiai kreipiamasi ir naujausiose valstybių narių
užimtumo politikos Europos gairėse, vadinamosiose „užimtumo gairėse“[4].
Valstybės biudžeto mažėjimas ir
reikmė didinti VUT ekonominį veiksmingumą paskatino kelias
valstybes nares imtis VUT reformų: sujungti jas su nedarbo išmokų
teikimo tarnybomis, perduoti paslaugas privatiems išorės subjektams,
suskirstyti užimtumo tarnybas pagal regionus ir savivaldybes, gerinti
paslaugų teikimą pasitelkus IRT ir savitarnos priemones. Drauge
nuolatos keičiasi VUT išlaidos (įskaitant nedarbo išmokas):
reguliariai atliekamomis VUT apklausomis[5]
nustatyta, kad 2007–2010 m. išlaidos didėjo, o 2011 m.
daugiausiai mažėjo. Iš naujausių biudžetų prognozių matyti,
kad dauguma VUT 2013 m. numato didesnes išlaidas, palyginti su
praėjusiais metais.

Įvairių
valstybių VUT verslo modeliai, naudojamos priemonės, darbo rinko
sąlygos ir teisinė situacija skiriasi, todėl VUT ne visur
vienodai veiksmingai įgyvendina darbo rinkos programas. Už VUT
organizavimą, personalą ir valdymą yra atsakingos valstybės
narės, tačiau šiuo teisėkūros pasiūlymu sukuriamas
Europos valstybinių užimtumo tarnybų tinklas, leisiantis palyginti
šių tarnybų veiklą Europos lygmeniu ir skatinsiantis tarpusavio
mokymąsi, kurio tikslas – didinti tarnybų pajėgumą ir
veiksmingumą. Patirtis parodė, kad valstybės narės
nėra linkusios savarankiškai užsiimti tarpusavio mokymusi ir lyginamąja
analize.

VUT
bendradarbiavimas ES lygmeniu prasidėjo 1997 m., kai Komisija,
siekdama skatinti joms priklausančių organizacijų
bendradarbiavimą, mainus ir tarpusavio mokymąsi, o taip pat gauti iš
šios srities specialistų grįžtamosios informacijos apie užimtumo
srities politikos iniciatyvas, įsteigė neformalią VUT
patariamąją grupę[6].
Laikui bėgant pasiekta pažangos, bet dabartinis bendradarbiavimo modelis
pasirodė gana ribotas.

Nacionalinės
VUT dalyvauja šioje veikloje savanoriškais pagrindais, o tai trukdo kuo
anksčiau nustatyti VUT veiklos silpnybes ir su jomis susijusias galimas
struktūrines darbo rinkos problemas. Trūksta ir ataskaitų
teikimo mechanizmo, o tai reiškia, kad nacionalinės ir ES lygio politikos
formuotojai negauna sistemingos informacijos apie esamus praktinius
lyginamosios analizės ir tarpusavio mokymosi rezultatus.

Pastangos padaryti
VUT lengviau palyginamas, grupuojant jas pagal verslo modelius, kol kas nebuvo
sėkmingos. Ryšiai tarp lyginamosios analizės ir tarpusavio mokymosi
veiklos yra silpni ir nenuoseklūs, o esamos tarpusavio mokymosi programos
veiksmams nepakanka mokslinio pagrindimo. Tarpusavio mokymosi veikloje
dalyvauja tik maža VUT grupelė, todėl jos poveikis nėra
pakankamai plataus masto.
Kad VUT taptų „mokymosi organizacijomis“
ir dalyvautų Užimtumo komiteto veikloje, jos turi pritaikyti savo
organizacinį modelį, verslo strategijas ir procesus prie
sparčiai kintančios aplinkos. Neseniai paskelbtame dokumente „VUT
indėlis, siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų“[7] VUT tinklas išskyrė
penkias pagrindines permainų sritis siekiant strategijos „Europa 2020“
tikslų: i) užmegzti ryšį su paslaugų naudotojais; ii)
bendradarbiavimu ir (arba) partneryste užsitikrinti tarpininko vaidmenį;
iii) vystyti į įgūdžius nukreiptus veiksmus; iv) siekti
tvarių veiklos rezultatų; v) gerinti žmonių karjerą.
Šiuo teisėkūros pasiūlymu
siekiama visų VUT naudai išplėsti, sustiprinti ir sujungti šiuo metu
vykdomas iniciatyvas. Pasiūlymas stiprinti VUT bendradarbiavimą
skatina imtis suderintų veiksmų jas modernizuojant ir suteikiant
galių sėkmingai ir sklandžiai drauge veikti dabartinės
ekonomikos krizės sąlygomis.
Patikimomis teisės normomis
pagrįstas Europos VUT tinklas galėtų gausinti nuodugniai
koordinuojamos VUT veiklos rūšių ir užtikrintų tinklo veikimo
teisėtumą. Formaliai įteisinta struktūra – tai prielaida
didinti tinklo galimybes dalyvauti kuriant naujoviškas, faktais pagrįstas
politikos įgyvendinimo priemones, atitinkančias strategijos „Europa
2020“ tikslus. Be to, tokia struktūra padėtų lengviau
įgyvendinti Europos socialinio fondo finansuojamus darbo rinkos projektus.
Siūloma iniciatyva galėtų padidinti išlaidų
veiksmingumą.
Šiuo sprendimu sukurtas VUT tinklas
įgyvendintų iniciatyvas – skatinamąsias priemones, skirtas
gerinti valstybių narių bendradarbiavimą užimtumo srityje. Šios
priemonės papildytų VUT bendradarbiavimą EURES sistemoje,
remiantis 45 ir 46 Sutarties straipsniais.
2.           KONSULTACIJŲ SU
SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO ĮVERTINIMO REZULTATAI

Atsižvelgiant į didesnę faktais
pagristų politikos priemonių reikšmę, šis pasiūlymas
grindžiamas įvairiais įvertinimo tyrimais ir konsultacijomis su
suinteresuotosiomis šalimis.
Svarbiausi yra šie: VUT verslo modelių[8], VUT veiklos rezultatų
matavimo sistemų ir geografinio darbo jėgos judumo[9], VUT vaidmens užtikrinant
užimtumo ir lankstumo garantijas[10],
VUT vaidmens prognozuojant įgūdžių paklausą darbo rinkoje
ir žmonių parengimo naujam darbui[11]
tyrimai. Atsižvelgta taip pat į
VUT tarpusavio mokymosi programos[12]
rezultatus, atsakymus į 2009–2013 m. VUT krizės atsakymų
klausimyną[13]
ir į šiuo metu vykdomo Komisijos bendrai finansuojamo VUT lyginamosios
analizės projekto[14]
rezultatus.
VUT lyginamosios analizės iniciatyvos
ateitį 2012 ir 2013 m. kelis kartus svarstė šiuo metu dirbanti
VUT patariamoji grupė. Grupės konsultacijos svarbiausiais šio
pasiūlymo klausimais vyko 2013 m. kovo ir gegužės mėn.;
grupės nariai raginti išsakyti nuomonę apie galimus šio
pasiūlymo tikslus, iniciatyvas ir politinio pasirinkimo galimybes.
2013 m. sausio mėn. grupė
paskelbė diskusijų dokumentą „Būsima Europos
integruotų valstybinių užimtumo tarnybų lyginamosios
analizės mokymosi iniciatyva“. Šis VUT dokumentas aptartas neformaliame
užimtumo ir socialinių reikalų ministrų susirinkime
(„neformaliame Europos užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir
vartotojų reikalų ministrų susitikime“) ir Užimtumo komitete.
Neformaliame užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų
reikalų ministrų susitikime pripažinta, kad geresnis ir tikslingesnis
VUT bendradarbiavimas padėtų dalytis geriausios praktikos
pavyzdžiais, ir paprašyta pateikti išsamesnį pasiūlymą dėl
„lyginamosios analizės mokymosi“ iniciatyvos[15].
Pirmiau paminėtos konsultacijos ir
tyrimai patvirtina, kad suinteresuotosios šalys iš esmės sutaria dėl
poreikio stiprinti VUT bendradarbiavimą. Visos VUT turėtų
aktyviai dalyvauti tinklo veikloje. Be to, paremtas siūlymas plėsti
lyginamosios analizės mechanizmo apimtį ir geriau susieti
lyginamosios analizės ir tarpusavio mokymosi veiklą.
VUT prisidėjo prie to, kad skelbimas apie
šį Sprendimą laiku ir skaidriai būtų pateiktas Komisijos
darbo programoje, ir padėjo geriau parengti ten pateiktą tekstą.
Į jų pažiūras, išreikštas raštu bei atviruose konsultaciniuose
susitikimuose, atsižvelgta svarstant svarbiausius, tiesiogiai su jomis
susijusius klausimus, pvz., tinklo iniciatyvos ir (arba) veikla, tinklo valdymo
struktūra, Komisijos vaidmuo, bendradarbiavimas su kitais užimtumo ir
įdarbinimo paslaugų teikėjais, bendradarbiavimas su Taryba ir
konkrečiai su Užimtumo komitetu.
Atsižvelgiant į tai, kad šio
teisėkūros pasiūlymo poveikis bus daugiausiai netiesioginis, ir
kad pagrindiniai techninės lyginamosios analizės ir tarpusavio
mokymosi iniciatyvų elementai bus nustatyti deleguotajame akte, atlikti
poveikio įvertinimą nelaikoma tikslinga. Be to, nesitikima jokio
poveikio biudžetui.

3.           TEISINIAI PASIŪLYMO
ASPEKTAI

Teisė veikti grindžiama Sutarties
dėl Europos Sąjungos veikimo 149 straipsniu, kuriame teigiama:
„Europos Parlamentas ir Taryba [...] gali imtis skatinamųjų
priemonių, skirtų paremti valstybių narių bendradarbiavimui
ir jų veiklai užimtumo srityje, imdamasi iniciatyvos plėtoti
keitimąsi informacija ir geriausia praktika, teikti lyginamąją
analizę ir patarimus, taip pat skatinti naujoviškus požiūrius ir patirties
vertinimą, ypač pasiremdama eksperimentiniais projektais“. ….".
Sąjungos veiksmai taip pat grindžiami
tuo, kad teisėkūros pasiūlymas dėl VUT bendradarbiavimo
stiprinimo padės siekti sutarties tikslų, pirmiausia – visiško
užimtumo (SESV 3 straipsnis).
Visas pasiūlymas dėl VUT
bendradarbiavimo stiprinimo yra skatinamoji priemonė 149 straipsnyje
apibrėžta prasme. Atsižvelgiant į pasiūlytos skatinamosios
priemonės pobūdį, pasirinkta teisinė priemonė –
Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas – yra tinkamiausia.
Bendradarbiavimo stiprinimas, skatinant VUT
kartu įgyvendinti konkrečias iniciatyvas, atitinka subsidiarumo
principą, nes taip siekiama suteikti paramos valstybėms narėms
dabartinės ekonominės krizės sąlygomis modernizuoti savo
valstybines užimtumo tarnybas ir geriau siekti strategijos „Europa 2020“
užimtumo tikslų.
Apskritai VUT bendradarbiavimo srityje
Sąjungos indėlis, lyginant tik su valstybių narių
veiksmais, turi pridėtinę vertę. Valstybinės užimtumo
tarnybos yra įgaliotos siekti nacionalinio intereso tikslų ir
prioritetų; joms nėra įprasta ES lygmens sąveika. ES
lygmens lyginamosios analizės ir tarpusavio mokymosi veiksmai kuria
panašių siauresnio masto veiksmų, kuriais gal tik kelios
nacionalinės VUT savanoriškai prisidės kuriant ES masto bendradarbiavimą,
pridėtinę vertę.
Pasiūlymas atitinka proporcingumo
principą, nes jis pateikiamas kaip skatinamosios priemonės
valstybinio užimtumo tarnyboms, o jo trukmę riboja tarybos nustatytas
strategijos „Europa 2020“ galiojimo terminas.

4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Komisijos pasiūlyme dėl
daugiametės finansinės programos yra pasiūlymas dėl
958,19 mln. EUR skyrimo Europos Sąjungos socialinių
pokyčių ir inovacijų programai 2014–2020 m. VUT
bendradarbiavimo stiprinimas bus finansuojamas iš PSCI programos PROGRESS
užimtumo skyriaus. Pirmiau aprašytai skatinamajai priemonei numatyta skirti
orientacinė suma – 4 mln. EUR per metus. Apie 3 mln. EUR
numatyta lyginamosios analizės ir tarpusavio mokymosi veiklai; gali
būti paskelbti keli viešųjų pirkimų konkursai. Iki
1 mln. EUR veikiausiai bus panaudota tinklo dalyvių susitikimams ir
VUT problemų moksliniams tyrimams.
Teisėkūros
pasiūlymas nekeičia biudžeto ir nereikalauja papildomų personalo
išteklių. Komisijos personalas – 2,5 visos darbo dienos darbuotojų,
šiuo metu dirbančių EMPL GD ir atsakingų už VUT klausimus –
atliks VUT tinklo sekretoriato pareigas.

5.           DELEGUOTIEJI AKTAI

Teisėkūros pasiūlyme yra
nuostata suteikti Komisijai galių priimti deleguotuosius aktus. Iš
esmės tai susiję su deleguotuoju aktu dėl bendros lyginamosios
analizės ir tarpusavio mokymosi iniciatyvų įgyvendinimo sistemos
sukūrimo.

Sprendimas naudoti teisinę priemonę
– deleguotąjį aktą – yra pagrįstas, nes jis leis papildyti
pagrindinį aktą smulkiau apibrėžtomis neesminėmis
detalėmis; šiuo atveju tai bendra lyginamosios analizės ir tarpusavio
mokymosi iniciatyvų įgyvendinimo sistema.

Į bendrą sistemą įtraukti
techniniai lyginamosios analizės sistemos elementai, tokie kaip metodika,
pagrindiniai kokybiniai ir kiekybiniai įvairių VUT verslo
modelių, procesų, veiksmų ir priemonių veiklos
rezultatų, poveikio ir sąnaudų vertinimo rodikliai bei kiti
geriausios praktikos pavyzdžių nustatymo kriterijai. Joje bus nurodyti
mėnesio ir (arba) metų duomenų pateikimo reikalavimai VUT,
integruotos tarpusavio mokymosi programos mokomosios priemonės, tokios
kaip seminarai, tarpusavio peržiūros, techninė pagalba, mokomieji
vizitai ir dalyvavimo lyginamosios analizės ir tarpusavio mokymosi
veikloje sąlygos.

Atliekant lyginamąją analizę
duomenų rinkimą ir analizę ketinama pavesti išorės
subjektams. VUT bus įtrauktos į šį procesą, siekiant
užtikrinti lyginamosios analizės rezultatų nuosavybę.

VUT susitarus
tikimasi, kad bus galima panaudoti didelę dalį šiuo metu VUT
savanoriškai atliekamų lyginamosios analizės projektų medžiagos.
Egzistuoja kai kurių rodiklių, skirtų įvertinti
laikotarpį, per kurį įsidarbina darbo ieškantys asmenys, laiko
eilutės: perėjimas nuo nedarbo prie užimtumo, perėjimas prie
užimtumo po neilgai trukusio nedarbo, perėjimas nuo mokymosi priemonių
prie užimtumo. Laisvų darbo vietų prieinamumas ir jų atitiktis
tinkamiems kandidatams bei darbo ieškančių asmenų ir
darbdavių pasitenkinimas teikiamomis paslaugomis taip pat matuojami
keliais rodikliais.

Gali prireikti
apibrėžti papildomus rodiklius ir kontekstinius kintamuosius, kad
būtų galima įvertinti verslo modelio ir procesų bei
rezultatų tarpusavio priklausomybę.

Bendra sistema leis apibrėžti
daugumą lyginamosios analizės ir tarpusavio mokymosi veiklos
elementų. Techninės smulkmenos, kurios laikui bėgant gali
keistis, bus įtrauktos į VUT tinklo metinę darbo programą.
2013/0202 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
Dėl valstybinių užimtumo
tarnybų (VUT) bendradarbiavimo stiprinimo
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 149 straipsnį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
perdavę įstatymo galią
turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[16],
atsižvelgdami į Regionų komiteto
nuomonę[17],

priimdami sprendimą pagal
įprastą teisėkūros procedūrą,
kadangi:
(1)
2010 m. birželio 17 d. Europos Taryba[18] pritarė Komisijos
pasiūlymui dėl Europos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo
strategijos „Europa 2020“[19].
Europos Vadovų Taryba pasisakė už visišką ES priemonių ir
politikos krypčių sutelkimą siekiant bendrųjų
tikslų ir paprašė valstybių narių labiau koordinuoti savo
veiksmus. Valstybinės užimtumo tarnybos (VUT) vaidina svarbiausią
vaidmenį siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslo iki 2020 m.
užtikrinti 20–64 metų vyrams ir moterims 75 proc. užimtumo lygį;
(2)
Sutarties 45 straipsnyje užtikrinama
darbuotojų judėjimo laisvė Sąjungoje, o 46 straipsnyje
nurodomos priemonės šiai laisvei pasiekti, pirmiausiai užtikrinant
glaudų VUT bendradarbiavimą. Šiuo sprendimu sukurtas VUT tinklas
būtų atsakingas ne tik už bendruosius geografinio judumo aspektus,
bet siektų įvairių tikslų ir vykdytų skirtingas
iniciatyvas – skatinamąsias priemones, skirtas gerinti valstybių
narių bendradarbiavimą užimtumo srityje. Todėl Sutarties 149
straipsnis yra tinkamas teisinis šio sprendimo pagrindas;
(3)
atsižvelgdama į Sutarties dėl Europos
Sąjungos veikimo 148 straipsnio 4 dalį, Komisija 2010 m. spalio
21 d. patvirtino užimtumo politikos gaires. Šias bendrąsias gaires
valstybės narės naudoja kaip orientyrą, padedantį
apibrėžti nacionalines reformų programas ir vykdyti reformas. Užimtumo gairės sudaro konkrečioms šalims
skirtų rekomendacijų, kurias Taryba pateikia valstybėms
narėms pagal SESV 148 straipsnio 4 dalį, pagrindą. Pastaraisiais metais rekomendacijose
konkrečiai minėtas VUT veikimas ir pajėgumai bei aktyvios darbo
rinkos politikos valstybėse narėse veiksmingumas;
(4)
šias rekomendacijas būtų pravartu paremti
gausesniais faktiniais duomenimis, įtraukti grįžtamojo ryšio
informaciją apie politikos įgyvendinimą ir VUT
bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis. Siekiant šio tikslo,
šiuo sprendimu sukuriamas VUT tinklas įgyvendins konkrečias
iniciatyvas, tokias kaip bendrais faktiniais duomenimis pagrįstos
lyginamosios analizės sistemos, atitinkama tarpusavio mokymosi veikla,
tinklo narių tarpusavio pagalba ir strateginiai VUT modernizavimo
veiksmai. Siekiant Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir
vartotojų reikalų tarybos (EPSCO) ir Užimtumo komiteto (EMCO) prašymu
pateikti duomenis apie užimtumo politikos tobulinimą, reikia pasinaudoti
tinklo ir jo pavienių narių sukauptomis konkrečiomis žiniomis;
(5)
neformaliame užimtumo, socialinės politikos,
sveikatos ir vartotojų reikalų ministrų posėdyje
pripažinta, kad geresnis ir tikslingesnis VUT bendradarbiavimas
padėtų dalytis geriausios praktikos pavyzdžiais, ir paprašyta
pateikti išsamesnį pasiūlymą dėl „lyginamosios
analizės mokymosi“ iniciatyvos[20].;
(6)
šiuo sprendimu sukurtas VUT tinklas
turėtų glaudžiai bendradarbiauti su Užimtumo komitetu pagal SESV 150
straipsnį ir prisidėti prie jo veiklos kaip faktinių
duomenų bei politikos įgyvendinimo ataskaitų teikėjas. VUT
tinklo pranešimai Tarybai pateikiami per Užimtumo komitetą.
Konkrečiais atvejais VUT tinkle sukauptos žinios apie užimtumo politikos
įgyvendinimo aspektus ir VUT lyginamoji analizė gali padėti politikams
įvertinti ir kurti užimtumo politiką nacionaliniu ir Sąjungos
lygmeniu;
(7)
VUT tinklas turėtų prisidėti prie
užimtumo srities politikos iniciatyvų, tokių kaip Tarybos
rekomendacijos dėl „jaunimo garantijų“ iniciatyvos nustatymo[21]. Tinklas
taip pat gali remti iniciatyvas, skirtas palengvinti perėjimą
nuo švietimo ir mokymo prie darbo, be kita ko, skirtas didinti
įgūdžių ir kvalifikacijų skaidrumą;
(8)
VUT tinklas turėtų stiprinti jo
narių bendradarbiavimą, kurti bendras keitimosi informacija ir
geriausios praktikos pavyzdžiais visose VUT priklausančiose srityse
iniciatyvas, atlikti lyginamąją analizę ir teikti konsultacijas,
o taip pat skleisti informaciją apie naujovišką požiūrį
į užimtumo paslaugų teikimą. Sukūrus šį tinklą
bus sukurta galimybė atlikti integracinį, pagrįstą faktais
ir į rezultatus orientuotą visų VUT palyginimą, kurio
dėka pavyks nustatyti geriausios praktikos pavyzdžius. Šie rezultatai
tinklo dalyviams padės pagal jų konkrečios atsakomybės
sritis formuoti ir teikti užimtumo paslaugas. Tinklo įgyvendinamos
iniciatyvos turėtų didinti VUT veiksmingumą ir užtikrinti
didesnį viešųjų išlaidų efektyvumą;
(9)
siekiant nustatyti bendrą lyginamosios
analizės ir tarpusavio mokymosi iniciatyvų įgyvendinimo
sistemą, įgaliojimai priimti teisės aktus dėl lyginamosios
analizės sistemų ir tarpusavio mokymosi veiklos techninių
elementų nustatymo pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo
290 straipsnį turėtų būti deleguoti Komisijai. Jiems
priskiriama metodika, pagrindiniai kiekybiniai ir kokybiniai VUT veiklos
rezultatų įvertinimo rodikliai, integruotos tarpusavio mokymosi
programos mokomosios priemonės ir dalyvavimo šiose iniciatyvose
sąlygos. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį
darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais,
pirmiausia – su VUT ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais
susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus
Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų
vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;
(10)
dėl VUT modelių, jų atliekamų
užduočių ir paslaugų teikimo formų įvairovės
kiekviena valstybė narė paskiria į VUT tinklo valdybą
vieną iš savo valstybinių užimtumo tarnybų vyresniųjų
vadovų. Kai tinkama, šis narys valdyboje atstovauja kitoms tos
valstybės narės valstybinėms užimtumo tarnyboms. Paskirtiesiems
nariams turi būti suteikti įgaliojimai priimti sprendimus juos
pasiuntusių organizacijų vardu. Siekiant užtikrinti aktyvų
visų VUT dalyvavimą tinkle, galimybė veikti turi būti
atvira įvairaus lygmens dalyvavimui;
(11)
VUT tinklas turėtų naudotis
dabartinės ES/EEE VUT patariamosios grupės, kurią Komisija remia
nuo 1997 m., sukaupta patirtimi ir perimti šios grupės veiklą.
Į šios grupės nuomonę atsižvelgta rengiant šio sprendimo
projektą;
(12)
pagrindinės sritys, šios neformalios
ekspertų grupės išvardytos dokumente „VUT indėlis siekiant
strategijos „Europa 2020“ tikslų“[22]
turėtų būti laikomos orientyrais, padedančiais praktiškai
įgyvendinti numatytą VUT modernizavimo ir stiprinimo koncepciją;
(13)
VUT tinklas turėtų stiprinti bendradarbiavimą,
konkrečiai žinių perdavimą, rengti pažintinius vizitus ir
keitimąsi darbuotojais, ir taip teikti savo nariams tarpusavio
pagalbą ir paramą modernizuojant organizacines struktūras bei
paslaugų teikimą;
(14)
VUT tinklas ir jo iniciatyvos finansuojamos pagal
socialinių pokyčių ir inovacijų programos PROGRESS užimtumo
skyrių neviršijant biudžeto valdymo institucijos skiriamų
asignavimų;
(15)
projektus, sukurtus tinklo arba išskirtus
tarpusavio mokymo veikloje ir vėliau įgyvendintus pavienėse VUT,
valstybės narės gali finansuoti Europos socialinio fondo (ESF),
Europos regionų plėtros fondo (ERDF) ir programos „Horizontas 2020“
lėšomis;
(16)
Komisija imasi reikalingų administracinių
procedūrų tinklui sukurti,
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Sukūrimas
Laikotarpiui nuo 2014 m. sausio 1 d.
iki 2020 m. gruodžio 31 d. įsteigiamas Europos masto
valstybinių užimtumo tarnybų (VUT) tinklas (toliau – tinklas).
Tinklas įgyvendina 3 straipsnyje nurodytas iniciatyvas.
Tinklą
sudaro:
(a)
valstybių narių pasiūlytos
valstybinės užimtumo tarnybos ir
(b)
Komisija.
Valstybės narės, turinčios
autonomiškas regionines valstybines užimtumo tarnybas, užtikrina tinkamą
atstovavimą vykdant konkrečias tinklo iniciatyvas.
2 straipsnis
Tikslai
Kaip skatinamoji priemonė sukurtas
tinklas prisideda:
(a)
įgyvendinant pažangaus, tvaraus ir
integracinio augimo bei darbo vietų kūrimo strategiją „Europa
2020“ ir jos pagrindinius tikslus, ypač užimtumo srityje;
(b)
tobulinant ES darbo rinkos veikimą;
(c)
didinant darbo rinkos integraciją;
(d)
didinant geografinį ir profesinį
judumą;
(e)
įveikiant socialinę atskirtį ir
integruojant asmenis, atskirtus nuo darbo rinkos.
3 straipsnis
Tinklo iniciatyvos
1.           Tinklas visų pirma:
(a)
kuria ir įgyvendina valstybinėse užimtumo
tarnybose Europos masto faktiniais duomenimis pagrįstas lyginamosios
analizės sistemas, paremtas kiekybiniais ir kokybiniais VUT veiklos
rezultatų įvertinimo rodikliais, ir renka duomenis, reikalingus
tinkamai tarpusavio mokymosi priemonei sukurti; Be to, aktyviai dalyvauja
įgyvendinant numatytą veiklą: keičiasi duomenimis, žiniomis
ir praktikos pavyzdžiais;
(b)
teikia tarpusavio pagalbą: užtikrina
pavienių specialistų ar grupių veiklą, skatina
bendradarbiavimą, narių keitimąsi informacija bei patirtimi ir
darbuotojų mainus, be to, teikia paramą įgyvendinant Tarybos
pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas, susijusias su VUT
darbu;
(c)
patvirtina ir įgyvendina VUT pagrindinių
veiklos sričių modernizavimo ir stiprinimo koncepciją;
(d)
Tarybos ar Komisijos prašymu, o taip pat savo
iniciatyva rengia užimtumo srities ataskaitas;
(e)
prisideda įgyvendinant užimtumo srities
politikos iniciatyvas;
(f)
tinklas patvirtina ir įgyvendina metinę
programą, kurioje išvardijami jo veiklos metodai, pasiektini rezultatai ir
papildoma informacija, susijusi su lyginamosios analizės sistemų
įgyvendinimu;
2.           Tinklas sukuria
ataskaitų teikimo mechanizmą, susijusį su 3 straipsnio 1 dalyje
ir 3 straipsnio 1 dalies b punkte pateiktomis iniciatyvomis. Pagal šią
nuostatą tinklo nariai kasmet pateikia ataskaitas tinklui.
4 straipsnis
Bendradarbiavimas
Tinklas bendradarbiauja su suinteresuotaisiais
darbo rinkos dalyviais, įskaitant kitas užimtumo paslaugų teikimo
tarnybas: įtraukia juos į atitinkamą veiklą, tinklo
susirinkimus ir keičiasi su jais informacija bei duomenimis.
5 straipsnis
Tinklo veikimas
1.           Tinklas valdomas valdybos,
į kurią kiekviena valstybė narė paskiria po vieną
narį ir po vieną pakaitinį narį iš savo valstybinių
užimtumo tarnybų vyriausiųjų vadovų. Komisija skiria į
valdybą vieną narį ir vieną pakaitinį narį.
Prireikus pakaitiniai nariai atlieka narių funkcijas.
2.           Iš VUT valdybos narių
paskiriamas valdybos pirmininkas ir du pavaduotojai; pirmininkas atstovauja
tinklui. Prireikus pirmininko pavaduotojai
atlieka pirmininko funkcijas.
3.           Valdyba vienbalsiai
patvirtina darbo tvarkos taisykles, kurioms priklauso, be kita ko, valdybos
sprendimų priėmimo tvarka ir nuostatos dėl tinklo pirmininko ir
pavaduotojų skyrimo ir kadencijos trukmės. Valdyba daugumos sprendimu
patvirtina metinę darbo programą, įskaitant darbo grupių
sudarymą ir kalbų vartojimą tinklo susirinkimuose; kasmet
skelbiama tinklo veiklos ataskaita.
4.           Valdybos veiklai padeda
Komisijos skiriamas ir joje dirbantis sekretoriatas. Sekretoriatas bendrai su
pirmininku ir pirmininko pavaduotojais rengia valdybos susirinkimus,
metinę darbo programą ir metinę ataskaitą.
6 straipsnis
Finansinė skatinamosios priemonės parama
Šio sprendimo įgyvendinimo bendrieji
ištekliai nustatyti Socialinių pokyčių ir inovacijų
programoje; metinius asignavimus iš finansinės programos patvirtina
biudžeto valdymo institucija.
7 straipsnis
Bendrosios sistemos patvirtinimas
Komisijai pagal 8 straipsnį suteikiami
įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl lyginamosios
analizės ir tarpusavio mokymosi iniciatyvų įgyvendinimo
bendrosios sistemos, kaip apibrėžta 3 straipsnio 1 dalyje, įskaitant metodiką,
pagrindinius kiekybinius ir kokybinius VUT veiklos rezultatų
įvertinimo rodiklius, integruotas tarpusavio mokymosi programos
mokomąsias priemones ir dalyvavimo šiose iniciatyvose sąlygas.

8 straipsnis
Įgaliojimų perdavimas
1.           Įgaliojimai priimti
deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis
sąlygomis.
2.           7 straipsnyje minimi
įgaliojimai perduodami Komisijai septyneriems metams nuo Sprendimo
įsigaliojimo dienos.
3.           Europos Parlamentas arba
Taryba gali bet kada atšaukti 7 straipsnyje nurodytus deleguotuosius
įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami
tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus.
Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos
Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame
nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojančių
deleguotųjų aktų teisėtumui.
4.           Apie priimtą
deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos
Parlamentui ir Tarybai.
5.           Pagal 7 straipsnį priimtas
deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per 2 mėnesius
nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei
Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar
nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša
Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba
Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas 2 mėnesiais.
9 straipsnis
Peržiūra
Praėjus ketveriems metams po sprendimo
įsigaliojimo, Komisija pateikia sprendimo įgyvendinimo ataskaitą
Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių
reikalų komitetui ir Regionų komitetui. Ataskaitoje pirmiausiai
įvertinama, kokiu mastu tinklas prisidėjo siekiant 2 straipsnyje nurodytų
tikslų ir ar jis atliko savo užduotis.

10 straipsnis
Adresatai
Šis sprendimas skirtas valstybėms
narėms.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
[1]               Komisijos komunikatas „2020 m. Europa. Pažangaus,
tvaraus ir integracinio augimo strategija“, COM(2010) 2020 galutinis.
[2]               Komisijos komunikatas „Naujų įgūdžių
ir darbo vietų kūrimo darbotvarkė. Europos pastangos kiekvienam
suteikti darbą“, COM (2010) 682 galutinis. Komisijos komunikatas
„Ekonomikos atsigavimas kuriant darbo vietas“, COM (2012) 173 galutinis.
[3]               2013 m. vasario 28 d. Užimtumo,
socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų Tarybos
išvada.
[4]               2010 m. spalio 21 d. Tarybos sprendimas
dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių, 2010/707/ES.
[5]               2010–2013 m. VUT krizės atsakymų klausimynas,
Europos darbo judumo laboratorija.
[6]               Grupei priklauso ES valstybių narių,
Norvegijos, Islandijos ir Lichtenšteino (EEE narių) VUT.
[7]               Valstybinių užimtumo tarnybų indėlis
siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų, VUT strateginių
rezultatų dokumentas, 2012 m.
[8]               VUT verslo modelių tyrimai, Europos darbo judumo
laboratorija, 2012 m.
[9]               VUT veiklos rezultatų matavimo sistemos ir
geografinis darbo jėgos judumas, Ecorys, 2012 m.
[10]             Valstybinių užimtumo tarnybų vaidmuo dėl
užimtumo ir lankstumo garantijų Europos darbo rinkoje, Danijos
technologijos institutas, 2009 m.
[11]             Įgūdžių paklausos prognozavimas darbo
rinkoje ir žmonių parengimas naujam darbui – koks yra valstybinių
užimtumo tarnybų vaidmuo prognozuojant įgūdžių poreikius ir
keliant darbuotojų kvalifikaciją? Danijos technologijos institutas,
2010 m.
[12]             „Valstybinių užimtumo tarnybų dialogas“ –
Europos Komisijos remiama valstybinių užimtumo tarnybų tarpusavio
mokymosi programa. Daugiau informacijos galima rasti:
http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=964&langId=en
.
[13]             2010–2013 m. VUT krizės atsakymų
klausimynas, Europos darbo judumo laboratorija.
[14]             VUT lyginamosios analizės projektas yra savanoriškas
VUT projektas, bendrai finansuojamas programos PROGRESS. Daugiau informacijos
galima rasti: http://www.pes-benchmarking.eu/english/about.asp?IdPageLv=1
.
[15]             2013 m. vasario 7–8 d. Dubline vykęs
neformalus užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų
reikalų ministrų susitikimas.
[16]             OL C , , p. .
[17]             OL C , , p. .
[18]             Nr. 2010 m. bir˛elio 17 d. dok. EUCO 13/10.

[19]             2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatas „2020 m.
Europa. Pa˛angaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“, COM(2010)
2020.
[20]             2013 m. vasario 7–8 d. Dubline vykęs
neformalus užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų
reikalų ministrų susitikimas.
[21]             Tarybos rekomendacija dėl Jaunimo garantijų
iniciatyvos nustatymo, 7123/13.
[22]             Valstybinių užimtumo tarnybų indėlis
siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų, VUT strateginių
rezultatų dokumentas, 2012 m.