Svarbus teisinis pranešimas

|

52005PC0676

Pasiūlymas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1408/71 dėl socialinės apsaugos sistemų taikymo pagal darbo sutartį dirbantiems asmenims, savarankiškai dirbantiems asmenims ir jų šeimos nariams, judantiems Bendrijoje, ir Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 574/72, nustatantį Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 įgyvendinimo tvarką  /* KOM/2005/0676 galutinis - COD 2005/0258 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 21.12.2005KOM(2005) 676 galutinis2005/0258 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1408/71 dėl socialinės apsaugos sistemų taikymo pagal darbo sutartį dirbantiems asmenims, savarankiškai dirbantiems asmenims ir jų šeimos nariams, judantiems Bendrijoje, ir Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 574/72, nustatantį Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 įgyvendinimo tvarką(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šiuo pasiūlymu ketinama atnaujinti Bendrijos reglamentą (EEB) Nr. 1408/71, kad būtų perteikiami valstybių narių nacionalinių socialinės apsaugos teisės aktų pokyčiai. Bendrosios aplinkybės Pasiūlymu Reglamentas (EEB) Nr. 1408/71, tiksliau jo priedai, yra reguliariai atnaujinami, kad būtų tiksliai perteikiami teisinės padėties pokyčiai nacionaliniu lygiu ir tokiu būdu užtikrinamas tinkamas Bendrijos vykdomas nacionalinių socialinės apsaugos sistemų koordinavimas. Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos Reglamentas (EEB) Nr. 1408/71, kuris buvo atnaujintas Reglamentu (EB) Nr. 118/97, ir su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 647/2005. Šiuo pasiūlymu bus atnaujintos ir iš dalies pakeistos nuorodos tam tikruose Reglamento prieduose, kadangi jomis nurodomi nacionaliniai teisės aktai buvo iš dalies pakeisti. Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos kryptimis ir tikslais Netaikoma. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOMIS šALIMIS IR POVEIKIO įVERTINIMAS Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Konsultacijų būdai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Valstybės narės buvo pakviestos teikti prašymus iš dalies pakeisti Reglamentus (EEB) Nr. 1408/71 ir 574/72, juos atnaujinant taip, kad būtų perteikiami pokyčiai jų nacionaliniuose teisės aktuose. Komisijos tarnybos įvertino prašymus, svarstė juos su valstybių narių atstovais Migruojančių darbuotojų socialinės apsaugos administracinės komisijos susirinkime ir, jei buvo būtina, aptarė papildomus aspektus su atskirų susijusių valstybių narių atstovais. Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgta Prašymams, kurie atitinka ES teisę ir kuriems pritarė Administracinė komisija, buvo pritarta, ir atitinkami pakeitimai buvo įtraukti. Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Aptariamos mokslo ir (arba) specialiosios sritys Socialinės apsaugos koordinavimas. Naudoti metodai Svarstymai Migruojančių darbuotojų socialinės apsaugos administracinės komisijos susirinkimuose ir, jei reikia, papildomi svarstymai su suinteresuotų valstybių narių atstovais Administracinėje komisijoje, siekiant pirmiausia išsamiau išsiaiškinti nacionalinius teisės aktus. Pagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais konsultuotasi Migruojančių darbuotojų socialinės apsaugos administracinė komisija ir kai kurie Administracinės komisijos atstovai. Gautų ir pritaikytų patarimų santrauka Nebuvo paminėti galimi rimti pavojai, sukeliantys negrįžtamas pasekmes. Susitarta atnaujinti tam tikrus įrašus apie valstybes nares Reglamento 1408/71 prieduose. Priemonės, kuriomis siekiama supažindinti visuomenę su ekspertų patarimais Nėra. Poveikio įvertinimas Valstybės narės dažnai iš dalies keičia nacionalinius socialinės apsaugos teisės aktus. Todėl socialinės apsaugos sistemas koordinuojančiuose ES teisės aktuose esančios nuorodos į nacionalinius teisės aktus pasensta ir dėl to atsiranda teisinis neapibrėžtumas. Tokiu būdu pakenkiama ES piliečiams, judantiems Europos Sąjungoje, kadangi jie nėra tinkamai informuojami apie savo teises, o nacionalinėms socialinės apsaugos įstaigoms dėl to yra sunkiau tinkamai taikyti ES nuostatas, koordinuojančias socialinę apsaugą. Todėl siekiant teisingai perteikti nacionalinius teisės aktus reikia atnaujinti nuorodas, esančias ES koordinuojančiuose teisės aktuose, ypač reglamentuose 1408/71 ir 574/72. ES reglamentai gali būti atnaujinami tik kitu reglamentu. Atsižvelgiant į susijusių ES piliečių interesus, Bendrijos reglamentai yra atnaujinami iš karto po to, kai nacionaliniuose teisės aktuose padaromi pakeitimai. Ypač dėl svarbių Švedijos ir Suomijos pensijų reformų bei Nyderlandų sveikatos draudimo sistemos reformos, reikia kuo greičiau atnaujinti Reglamentą 1408/71, nepaisant to, kad 2004 m. gegužės 20 d. įsigaliojo jį pakeičiantis Reglamentas 883/2004 – šis naujasis reglamentas nebus taikomas tol, kol neįsigalios įgyvendinimo reglamentas, o tai greičiausiai įvyks ne anksčiau kaip 2007 m. Dėl siūlomo iš dalies keičiančio reglamento socialinės apsaugos įstaigų ir administracijų, darbuotojų ar darbdavių dabartinė padėtis darbo krūvio ar sąnaudų atžvilgiu labai nesikeis. Priešingai, šiuo atnaujinimu siekiama pagerinti Bendrijos vykdomą socialinės apsaugos sistemų koordinavimą ir taip geriau apsaugoti ES piliečius, judančius Europos Sąjungoje. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI Siūlomų veiksmų santrauka Pasiūlymu siekiama atnaujinti kai kuriuos Reglamento 1408/71 priedus, kad būtų perteikiami valstybių narių nacionalinių socialinės apsaugos teisės aktų pokyčiai. Todėl užtikrinus, kad galiojantys teisės aktai jame perteikiami teisingai, bus galima lengviau taikyti Bendrijos teisės aktus, koordinuojančius socialinės apsaugos sistemas. Teisinis pagrindas EB sutarties 42 ir 308 straipsniai. Subsidiarumo principas Subsidiarumo principas taikomas tik tuomet, jeigu pasiūlymas nepriklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Valstybės narės negali tinkamai pasiekti pasiūlymo tikslų dėl šios (-ių) priežasties (-ių). Bendrija, kaip numatyta Sutarties 42 straipsnyje, socialinės apsaugos srityje imasi koordinavimo priemonių, būtinų siekiant užtikrinti, jog Sutartyje nustatyta teisė į laisvą darbuotojų judėjimą gali būti visiškai įgyvendinama. Be tokio koordinavimo kiltų pavojus, kad judėjimo laisvė nebus įgyvendinama, kadangi mažai tikėtina, jog žmonės naudotųsi šia laisve, jei tai iš esmės reikštų teisių į socialinę apsaugą, įgytų kitoje valstybėje narėje, praradimą. Nesiekiama, kad dabartiniai Bendrijos teisės aktai, reglamentuojantys socialinę apsaugą, pakeistų atskiras nacionalines sistemas. Reikėtų pabrėžti, kad siūlomas iš dalies keičiantis reglamentas nėra derinimo priemonė ir jame numatoma tik tai, ko reikia veiksmingam koordinavimui. Pasiūlymu iš esmės siekiama atnaujinti esamas koordinavimo taisykles, kad būtų parodyti nacionaliniuose teisės aktuose padaryti pakeitimai. Ir nors pasiūlymas yra iš esmės parengtas remiantis valstybių narių indėliu, valstybės narės negalėtų priimti tokių nuostatų nacionaliniu lygiu, nes tai galėtų prieštarauti Reglamento nuostatoms. Taigi, būtina užtikrinti, jog Reglamento priedai yra tinkamai patikslinami, kad Reglamentą būtų galima veiksmingai taikyti susijusiose valstybėse narėse. Socialinės apsaugos koordinavimas yra susijęs su tokiomis tarpvalstybinėmis aplinkybėmis, kai jokia valstybė narė negali veikti viena. Bendrijos koordinuojantis reglamentas pakeičia daugybę esamų dvišalių susitarimų. Tokiu būdu valstybės narės ne tik gali paprasčiau koordinuoti socialinę apsaugą, bet joms taip pat yra užtikrinamas vienodas požiūris į asmenis, apdraustus pagal nacionalinius socialinės apsaugos teisės aktus. Bendrijos veiksmais pasiūlymo tikslai bus geriau pasiekti dėl šios (-ių) priežasties (-čių). Koordinuoti socialinės apsaugos sistemas tikslinga tik Bendrijos lygiu. Siekiama užtikrinti, kad socialinės apsaugos sistemų koordinavimas veiksmingai veiktų visose valstybėse narėse. Tai paremta ir grindžiama laisvu asmenų judėjimu Europos Sąjungoje. Kokybiniai rodikliai nėra nurodyti, tačiau Reglamentas taikomas kiekvienam ES piliečiui, dėl vienos ar kitos priežasties judančiam ES teritorijoje. Pasiūlymas yra tik koordinavimo priemonė, kurios galima imtis tik Bendrijos lygiu. Valstybės narės ir toliau yra atsakingos už savo socialinės apsaugos sistemų organizavimą ir finansavimą. Taigi pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą. Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šios (-ių) priežasties (-čių). Šių veiksmų dėl Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 reikia imtis, nes reglamentas gali būti iš dalies keičiamas tik kitu reglamentu. Tačiau valstybės narės ir toliau yra atsakingos už savo socialinės apsaugos sistemų organizavimą ir finansavimą. Dėl šio pasiūlymo valstybėms narėms lengviau koordinuoti socialinės apsaugos sistemas; taigi, jis naudingas piliečiams ir nacionalinėms socialinės apsaugos įstaigoms. Šios specialios nuostatos yra pagrįstos valstybių narių pateiktais pasiūlymais, o tai reiškia, kad bet kokia galima finansinė ar administracinė našta yra sumažinama ir yra proporcinga pirmiau minėtam tikslui. Priešingai, tokiu būdu neatnaujinus Reglamento 1408/71, finansinė ir administracinė našta greičiausiai būtų didesnė. Pasirinkta priemonė Siūloma priemonė – reglamentas. Kitos priemonės nebūtų tinkamos dėl šios (-ių) priežasties (-čių). Kito pasirinkimo nėra, nes toks reglamentas kaip Reglamentas (EEB) Nr. 1408/71 gali būti iš dalies keičiamas tik kitu reglamentu. POVEIKIS BIUDžETUI Pasiūlymas neturi jokio poveikio Bendrijos biudžetui. PAPILDOMA INFORMACIJA Europos ekonominė erdvė Siūlomas teisės aktas yra susijęs su EEE ir todėl turėtų būti taikomas Europos ekonominėje erdvėje. Išsamus pasiūlymo paaiškinimas A. 2 straipsnis (Įsigaliojimas) Kadangi naujasis Sveikatos draudimo įstatymas Nyderlanduose taikomas nuo 2006 m. sausio 1 d., I ir IV priedo daliniai pakeitimai, susiję su Nyderlandais, turi būti taikomi nuo 2006 m. sausio 1 d. B. Priedas I. I priedo dalinis pakeitimas 1. I dalies dalinis pakeitimas I priedo I dalyje apibrėžiamos sąvokos „pagal darbo sutartį dirbantis asmuo“ ir „savarankiškai dirbantis asmuo“ tiems atvejams, kai jų negalima nustatyti pagal nacionalinius teisės aktus. Skirsnio „X. ŠVEDIJA“ formuluotė turėtų būti suderinta su naujuoju Socialinio draudimo įstatymu (1999:799); be to, turėtų būti pridėta nuoroda į Socialinio draudimo įmokų įstatymą, kad būtų galima nustatyti savarankiškai dirbančius asmenis. 2. II dalies dalinis pakeitimas I priedo II dalyje apibrėžiama sąvoka „šeimos narys“ tiems atvejams, kai pagal nacionalinius teisės aktus negalima nustatyti skirtumo tarp šeimos narių ir kitų asmenų. Formuluotė skirsnyje „Q. NYDERLANDAI“ turėtų būti suderinta su naujuoju Sveikatos draudimo įstatymu. II. IIa priedo dalinis pakeitimas Pagal Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 10a straipsnį IIa priede išvardytos specialios neįmokinės išmokos susijusiems asmenims, mokamos tiktai valstybės narės, kurioje jie gyvena, teritorijoje. 1. Lietuvos 1994 m. Šalpos (socialinių) pensijų įstatymas buvo iš dalies pakeistas, o šiuo metu IIa priedo sąraše esanti socialinio draudimo pensija buvo išskaidyta į keletą atskirų pašalpų. Iš šių pašalpų naujoji šalpos pensija ir speciali šalpos kompensacija yra mišrios išmokos, kurios turi socialinės apsaugos ir socialinės paramos elementų bei yra neįmokinės, nes jas finansuoja vyriausybė, ir todėl atitinka kriterijų, pagal kurį yra laikomos specialiomis neįmokinėmis išmokomis. Skirsnyje „M. LIETUVA“ esanti nuoroda turėtų būti iš dalies pakeista, kad būtų perteikiamas šis nacionalinių teisės aktų pakeitimas. 2. Nors Slovakijos įstatymų leidžiamoji valdžia 2003 m. gruodžio 31 d. įstatymu 461/2003 panaikino socialinę pensiją, ši išmoka vis dar mokama pagal senąjį įstatymą 100/1988 asmenims, anksčiau įgijusiems teisę ją gauti. Ši išmoka yra neįmokinė, ja užtikrinamos minimalios pajamos asmenims, neatitinkantiems reikalavimų įmokinei senatvės arba invalidumo pensijai gauti, ir yra išmokama patikrinus materialinę padėtį. Taigi, ji atitinka kriterijų, pagal kurį ji turi būti laikoma specialia neįmokine išmoka, ir todėl turėtų būti įtraukta į skirsnį „V. SLOVAKIJA“. III. III priedo A dalies dalinis pakeitimas III priede išvardytos galiojančių dvišalių susitarimų nuostatos, kurios galiojo prieš pradedant taikyti šį Reglamentą susijusiose valstybėse narėse. A dalyje išvardytos tos dvišalių susitarimų nuostatos, kurios taikomos toliau, nepaisant to, kad Reglamentu (EEB) 1408/71 dvišalių susitarimų nuostatos iš esmės pakeičiamos. 1952 m. spalio 28 d. Italijos ir Nyderlandų Bendrosios konvencijos nuostata, esanti III priedo A dalies sąraše, yra susijusi su išmokų eksportu į ES nepriklausančias valstybes. Tačiau ji turi būti išbraukta, nes arba pensijos mokėjimas ES nepriklausančioje valstybėje narėje patenka į Reglamento taikymo sritį (jei pensija patenka į Reglamento taikymo sritį materialiniu atžvilgiu, o pensijos gavėjas – asmens atžvilgiu) – tuo atveju vienodo požiūrio principas yra taikomas –, arba į ją nepatenka – tuo atveju šis aspektas daugiau negali būti minimas III priede. IV. IV priedo dalinis pakeitimas 1. IV priedo A dalies dalinis pakeitimas IV priedo A dalyje išvardyti „teisės aktai, nurodyti reglamento 37 straipsnio 1 dalyje, pagal kuriuos invalidumo išmokų suma nepriklauso nuo draudimo laikotarpių trukmės.“ Slovakijos Respublikoje invalidumo pensijų dydis priklauso nuo draudimo laikotarpio trukmės („B“ tipo sistema), išskyrus invalidumo pensijos asmenims, kurie tapo neįgalūs būdami išlaikomais vaikais ir kurie nebuvo apdrausti reikiamą laikotarpį, tačiau laikant, kad jie atitinka reikiamo draudimo laikotarpio reikalavimą,atveju. Todėl ši išmoka turėtų būti įtraukta į skirsnį „V. SLOVAKIJA“. 2. IV priedo B dalies dalinis pakeitimas IV priedo B dalyje išvardytos specialios savarankiškai dirbančių asmenų, kuriems taikomos specialios nuostatos dėl kitoje valstybėje narėje įgytų draudimo laikotarpių sumavimo, sistemos. Dabar IV priedo B dalies sąraše esantis Ispanijos įstatymas buvo iš dalies pakeistas, todėl skirsnyje „G. ISPANIJA“ esanti nuoroda turėtų būti atitinkamai atnaujinta. 3. IV priedo C dalies dalinis pakeitimas IV priedo C dalyje išvardyti „46 straipsnio 1 dalies b punkte nurodyti atvejai, kai gali būti atsisakyta išmokų skaičiavimo pagal reglamento 46 straipsnio 2 dalį“, kadangi taip skaičiuojant niekada nebus gautas geresnis rezultatas. Jei Slovakijos pensija netekus maitintojo bus apskaičiuojama remiantis senatvės arba invalidumo pensija, kuri buvo faktiškai mokama velioniui, tada ir skaičiuojant pro rata, ir pagal nacionalinį skaičiavimus visada bus gaunamas toks pats rezultatas.Todėl pensija netekus maitintojo turėtų būti įtraukta į skirsnį „V. SLOVAKIJA“. Pagal reformuotą Švedijos pensijų sistemą pajamų pensija yra apskaičiuojama pagal sumokėtas įmokas, o ne pagal priklausančias išmokas, ir nepriklauso nuo draudimo laikotarpių. Todėl skaičiuoti pro rata pagal Reglamentą nėra įmanoma. Švedijos užtikrinamoji pensija priklauso nuo gyvenimo Švedijoje laikotarpių – skaičiuojant pro rata visuomet bus gaunama tokia pat suma, kaip ir skaičiuojant pagal nacionalinį skaičiavimą. Todėl dabar skirsnyje „X. ŠVEDIJA“ esantis įrašas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. 4. IV priedo D dalies dalinis pakeitimas IV priedo D dalyje išvardytos išmokos (1 ir 2 punktas) ir susitarimai (3 punktas), atitinkantys Reglamento 46b straipsnio 2 dalyje nustatytas sąlygas; tokiu būdu leidžiama taikyti nacionalinių teisės aktų nuostatas dėl išmokų sumažinimo, jų mokėjimo sustabdymo ar nutraukimo. Dėl naujų Švedijos pensijų teisės aktų šiuo metu IV priedo D dalyje esantys 1 punkto i papunktis ir 2 punkto i papunktis turi būti atnaujinti. Be to, 1 punkto i papunktis turi būti papildytas nuo pajamų priklausomomis ligos pašalpomis ir veiklos pašalpa. Reikia iš dalies pakeisti 3 punktą siekiant parodyti kad senoji Šiaurės šalių konvencija buvo pakeista ir kad Suomijos bei Liuksemburgo dvišalis susitarimas dėl socialinės apsaugos įsigaliojo 2002 m. vasario 1 d. V. VI priedo dalinis pakeitimas VI priede išdėstytos specialios tam tikrų valstybių narių teisės aktų taikymo procedūros. Skirsnis „E. ESTIJA“ turėtų būti iš dalies pakeistas papildant jį taisyklėmis, skirtomis apskaičiuoti tėvystės išmoką tais atvejais, kai migruojantys darbuotojai Estijoje dirbo ne visus ataskaitinius metus, kaip reikalaujama nacionaliniuose teisės aktuose. Skirsnis „Q. NYDERLANDAI“ turėtų būti iš dalies pakeistas, kad juo būtų nurodoma tai, jog naujoji sveikatos priežiūros reforma įsigalioja nuo 2006 m. sausio 1 d. 1 punkto a papunktyje nurodomos asmenų, kurie pagal Nyderlandų teisės aktus turi teisę į sveikatos priežiūrą, grupės. 1 punkto b papunktyje nurodoma įstaiga, kurioje tokie asmenys turi būti apdrausti. Remiantis 1 punkto c papunkčiu galima rinkti priemokas ar įmokas iš tokių apdraustųjų asmenų ir jų šeimos narių. 1 punkto d papunktyje nurodomos pasekmės, jeigu vėluojama apsidrausti. 1 punkto e papunktyje nurodomos išmokos natūra, kurias asmuo, apdraustas kitoje valstybėje narėje, turi teisę gauti laikinai arba nuolatos gyvendamas Nyderlanduose. 1 punkto f papunktyje išvardytos Nyderlandų išmokos ir pensijos, dėl kurių jų gavėjai pagal Reglamentą gali būti laikomi pensininkais ir todėl gali gauti išmokas pagal Reglamento 1408/71 skyriaus „Liga“ nuostatas. 1 punkto g papunktyje paaiškinama, kad šiame Reglamente nepanaudotų įmokų grąžinamoji išmoka turi būti suprantama kaip ligos išmoka grynaisiais. Tai reiškia, kad Nyderlandai šią išmoką mokės apdraustiesiems asmenims, gyvenantiems kitoje valstybėje narėje. Skirsnį „W. SUOMIJA“ reikėtų iš dalies pakeisti, kad būtų nurodoma Suomijos darbo pensijų teisės aktų reforma. Ja numatoma, kad kuomet turi būti atsižvelgiama į kitose valstybėse narėse įgytus draudimo laikotarpius tam, kad būtų įgyvendintos sąlygos teisei į pensiją , įskaitytinu laikotarpiu gautos pajamos yra apskaičiuojamos tiktai pagal pajamas, gautas Suomijoje ataskaitiniu laikotarpiu, tas pajamas padalinant iš draudimo Suomijoje mėnesių. Skirsnis „X. ŠVEDIJA“ turėtų būti iš dalies pakeistas, kad būtų perteikiami nauji teisės aktai dėl draudimo pagal Švedijos socialinės apsaugos teisės aktus bei Švedijos pensijų teisės aktų reforma. 2001 m. sausio 1 d. naujasis Socialinio draudimo įstatymas (1999:799) iš dalies pakeitė teisės aktus dėl tėvystės išmokų, numatytų Nacionalinio draudimo įstatymo 4 skyriuje. Tėvystės išmokai apskaičiuoti, skirsnio „X. ŠVEDIJA“ 1 punkto a papunktyje numatoma, kaip nustatyti pajamų dydį, jei ataskaitiniu laikotarpiu vienas iš tėvų dirbo Švedijoje ir kitoje valstybėje narėje. 1 punkto b papunktyje numatoma, kaip nustatyti pajamų dydį, jei ataskaitiniu laikotarpiu vienas iš tėvų visai nedirbo Švedijoje. Skirsnio „X. ŠVEDIJA“ 2 punktas susijęs su tam tikromis pereinamojo laikotarpio nuostatomis dėl Švedijos pensijų. Pagal Švedijos teisės aktus tam, kad asmuo įgytų teisę gauti užtikrinamąją pensiją, jis turi būti gyvenęs Švedijoje bent trejus metus. Tam, kad asmuo įgytų teisę gauti visą užtikrinamąją pensiją, jis turi būti gyvenęs Švedijoje 40 metų. Tačiau visi asmenys, gimę 1937 m. arba anksčiau ir gyvenę Švedijoje bent 10 metų – net ir tie asmenys, kurie niekados nėra dirbę, – turi teisę gauti visą užtikrinamąją pensiją. Šiuo daliniu pakeitimu nustatoma, kad sumavimo principas nėra taikomas užtikrinamosioms pensijoms, skiriamoms asmenims, gimusiems 1937 m. arba anksčiau. 3 punktas susijęs su Švedijos ligos išmoka ir veiklos pašalpa. Teisės į šias išmokas įgijimas priklauso nuo asmens pajamų ataskaitiniu laikotarpiu. Daliniu pakeitimu a) patikslinama, kaip turėtų būti apskaičiuojamos pajamos tuo atveju, jei asmuo dirbo kitoje valstybėje narėje, o daliniu pakeitimu b) patikslinama, kaip turėtų būti nustatomas ataskaitinis laikotarpis tuo atveju, jei asmuo dirbo kitoje valstybėje narėje. 4 punkte paaiškinamos taisyklės išmokoms netekus maitintojo apskaičiuoti, jei pagal Švedijos teisės aktus ataskaitiniu laikotarpiu negali būti įgyvendintas kvalifikacijos reikalavimas. a) punkte išdėstoma, kaip atsižvelgti į teises gauti pensiją, kurias velionis įgijo kitose valstybėse narėse nei Švedija per nuo uždarbio priklausomai pensijai netekus maitintojo nustatytą ataskaitinį laikotarpį; tuo tarpu b) punkte išdėstoma, kaip atsižvelgti į tokias teises, turint teisę į našlės pašalpą, jei asmuo mirė 2003 m. sausio 1 d. arba vėliau. |-  2005/0258 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1408/71 dėl socialinės apsaugos sistemų taikymo pagal darbo sutartį dirbantiems asmenims, savarankiškai dirbantiems asmenims ir jų šeimos nariams, judantiems Bendrijoje, ir Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 574/72, nustatantį Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 įgyvendinimo tvarką (Tekstas svarbus EEE)EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 42 ir 308 straipsnius,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[1],atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[2],laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[3],kadangi:(1) siekiant atsižvelgti į kai kurių valstybių narių teisės aktų pasikeitimus, tam tikri Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 priedai turi būti pritaikyti.(2) Todėl Reglamentas (EEB) Nr. 1408/71 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.(3) Siekiant užtikrinti, kad esminė Nyderlandų sveikatos draudimo sistemos reforma, kuri įsigalioja 2006 m. sausio 1 d., būtų nuo jos įsigaliojimo dienos teisingai nurodoma Europos koordinuojančiose nuostatose, taip suteikiant teisinį aiškumą dėl ligos išmokų koordinavimo, būtina numatyti, kad Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 I ir VI priedų daliniai pakeitimai, susiję su Nyderlandų sveikatos draudimo sistema, būtų taikomi atgaline data nuo 2006 m. sausio 1 d.(4) Sutartyje nenumatyti kiti nei 308 straipsnyje nurodyti įgaliojimai imtis būtinų priemonių socialinės apsaugos srityje ne pagal darbo sutartį dirbančių asmenų atžvilgiu,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamento (EEB) Nr. 1408/71 I, IIa, III, IV ir VI priedai iš dalies keičiami taip, kaip numatyta šio reglamento priede.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šio priedo 2 punktas ir 6 punkto b papunktis, susiję su Nyderlandais, taikomi nuo 2006 m. sausio 1 d.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas PirmininkasPRIEDASReglamento (EEB) Nr. 1408/71 priedai keičiami taip:1. I priedo I dalies skirsnis „X. ŠVEDIJA“ pakeičiamas taip:„X. ŠVEDIJAVadovaujantis Draudimo įmokų įstatymo (2000:980) 3 skyriumi, asmenys, dirbantys mokamą darbą ir nuo gaunamų pajamų patys mokantys įmokas, laikomi savarankiškai dirbančiais asmenimis.“2. I priedo II dalies skirsnis „Q. NYDERLANDAI“ pakeičiamas taip:„Q. NYDERLANDAINustatant teisę į išmokas pagal reglamento III antraštinės dalies 1 ir 4 skyrius „šeimos narys“ reiškia sutuoktinį, registruotą partnerį arba vaiką iki 18 m.“3. IIa priedas iš dalies keičiamas taip:a) skirsnis „M. LIETUVA“ pakeičiamas taip:„M. LIETUVAa) Šalpos pensija (2005 m. Valstybinių šalpos išmokų įstatymas, 5 straipsnis).b) Speciali šalpos kompensacija (2005 m. Valstybinių šalpos išmokų įstatymas, 15 straipsnis).c) Speciali transporto išlaidų kompensacija, skiriama neįgaliesiems, turintiems sutrikusią judėjimo funkciją (2000 m. Transporto lengvatų įstatymas, 7 straipsnis).“b) Skirsnyje „V. SLOVAKIJA“ dabartinis įrašas tampa punktu a), o toliau pridedamas toks naujas punktas:„ b) Socialinė pensija, paskirta iki 2004 m. sausio 1 d.“4. III priedo A dalis iš dalies keičiama taip:Išbraukiamas 187 punktas.5. IV priedas iš dalies keičiamas taip:a) A dalyje, skirsnyje „V. SLOVAKIJA“ žodis „Nėra“ pakeičiamas taip:„Invalidumo pensija asmeniui, kuris tapo neįgalus būdamas išlaikomu vaiku ir kurio atžvilgiu laikoma, kad jis atitinka draudimo laikotarpio reikalavimą (Socialinio draudimo įstatymo Nr. 461/2003 su pakeitimais 70 straipsnio 2 dalis, 72 straipsnio 3 dalis, 73 straipsnio 3 ir 4 dalys).“b) B dalyje skirsnis „G. ISPANIJA“ pakeičiamas taip:„G. ISPANIJASavarankiškai dirbančių jūrininkų pensinio amžiaus sutrumpinimo sistema, kaip nurodyta 2004 m. gruodžio 30 d. Karališkajame dekrete Nr. 2930/2004.“c) C dalis iš dalies keičiama taip:i) Skirsnyje „V. SLOVAKIJA“ žodis „Nėra“ pakeičiamas taip:„Pensija netekus maitintojo (našlės, našlio ir našlaičio pensija), kurios dydis nustatomas pagal senatvės pensiją, išankstinę senatvės pensiją arba invalidumo pensiją, kuri buvo mokama velioniui.“ii) skirsnis „X. ŠVEDIJA“ pakeičiamas taip:„X. ŠVEDIJA„Nuo uždarbio priklausomos senatvės pensijos (Įstatymas 1998:674) ir užtikrinamosios pensijos, Skiriamos kaip senatvės pensijos (Įstatymas 1998:702)“d) D dalis iš dalies keičiama taip:i) 1 punkto i papunktis pakeičiamas taip:„i) Švedijos užtikrinamoji pensija ir užtikrinamasis priedas, kurie pakeitė viso dydžio Švedijos valstybines pensijas, numatytas pagal valstybinių pensijų teisės aktus, kurie buvo taikomi iki 1993 m. sausio 1 d., ir viso dydžio valstybinė pensija, skiriama pagal nuo tos dienos taikomų teisės aktų pereinamojo laikotarpio taisykles, ir Švedijos nuo pajamų priklausoma ligos išmoka bei veiklos pašalpa.“ ii) 2 punkto i papunktis pakeičiamas taip:„i) Ligos išmoka ir veiklos pašalpa, skiriamos kaip užtikrinamoji pašalpa (Įstatymas 1962:381 su pakeitimais, padarytais Įstatymu 2001:489), pensija netekus maitintojo, apskaičiuota remiantis draudimo laikotarpiais (Įstatymai 2000:461 ir 2000:462) ir senatvės pensija, skiriama kaip užtikrinamoji pensija, apskaičiuota remiantis jau įgytu įskaitytinu laikotarpiu (Įstatymas 1998:702).“iii) 3 punkto a papunktis pakeičiamas taip:„a) 2003 m. rugpjūčio 18 d. Šiaurės šalių konvencija dėl socialinės apsaugos“ir papildomai įrašomas šis:„c) 2000 m. lapkričio 10 d. Suomijos Respublikos ir Didžiosios Liuksemburgo Hercogystės susitarimas dėl socialinės apsaugos.“6. VI priedas iš dalies keičiamas taip:a) Skirsnyje „E. ESTIJA“ žodis „Nėra“ pakeičiamas taip:„Apskaičiuojant tėvystės išmoką kitoje valstybėje narėje nei Estija įgyti darbo laikotarpiai laikomi nustatytais pagal tokią pačią vidutinę socialinių mokesčių sumą, kokia yra sumokama per darbo Estijoje laikotarpius, su kuriais jie yra sudedami. Jei per ataskaitinius metus asmuo dirbo tik kitose valstybėse narėse, laikoma, kad išmoka yra apskaičiuota pagal vidutinę socialinių mokesčių sumą, sumokėtą Estijoje per laikotarpį nuo ataskaitinių metų iki motinystės atostogų.“b) Skirsnio „Q. NYDERLANDAI" 1 punktas pakeičiamas taip:"1. Sveikatos draudimasa) Teisių į išmokas natūra pagal Nyderlandų teisės aktus atžvilgiu, įgyvendinant šio reglamento III antraštinės dalies 1 ir 2 skyrius, teisę į išmokas natūra įgiję asmenys reiškia:i) asmenis, kurie pagal Zorgverzekeringswet (Sveikatos draudimo įstatymo) 2 straipsnį privalo sudaryti draudimo sutartį su sveikatos draudiku,irii) kadangi jie nepatenka į i papunkčio taikymo sritį, asmenis, gyvenančius kitoje valstybėje narėje ir pagal reglamentą įgijusius teisę į sveikatos priežiūrą savo gyvenamosios vietos valstybėje, kurių išlaidas padengia Nyderlandai.b) Pagal Zorgverzekeringswet (Sveikatos draudimo įstatymo) nuostatas a punkto i papunktyje nurodyti asmenys privalo sudaryti sutartį su sveikatos draudiku, o asmenys, nurodyti a punkto ii papunktyje privalo apsidrausti College voor zorgverzekeringen (Sveikatos draudimo valdyboje).c) a punkte nurodytiems asmenims ir jų šeimos nariams taikomos Zorgverzekeringswet (Sveikatos draudimo įstatymo) ir Algemene wet bijzondere ziektekosten (Įstatymo dėl bendro specialiųjų medicininių išlaidų draudimo) nuostatos dėl pareigos mokėti įmokas. Šeimos narių atžvilgiu įmokas tuti mokėti asmuo, per kurį įgijama teisė į sveikatos priežiūrą.d) a punkto ii papunktyje nurodytiems asmenims per vėlai apsidraudus College voor zorgverzekeringen (Sveikatos draudimo valdyboje) Zorgverzekeringswet (Sveikatos draudimo įstatymo) nuostatos dėl vėlyvo draudimo taikomos su atitinkamais pakeitimais.e) Pagal kitos valstybės narės nei Nyderlandai teisės aktus teisę į išmokas natūra įgiję asmenys, kurie nuolatos arba laikinai gyvena Nyderlanduose, atsižvelgiant į Zorgverzekeringswet (Sveikatos draudimo įstatymo) 11 straipsnio 1, 2 ir 3 dalis bei 19 straipsnio 1 dalį, įgyja teisę į išmokas natūra, kurias pagal Nyderlanduose apdraustiems asmenims siūlomą tvarką skiria gyvenamosios arba buvimo vietos įstaiga, ir į išmokas natūra, numatytas Algemene wet bijzondere ziektekosten (Įstatyme dėl bendro specialiųjų medicininių išlaidų draudimo).f) Taikant šio reglamento 27–34 straipsnius, toliau minimos išmokos yra laikomos pensijomis, mokamomis pagal Nyderlandų teisės aktus:– pensijos, skiriamos pagal 1966 m. sausio 6 d. įstatymą dėl pensijų valstybės tarnautojams ir matintojo netekusiems asmenims, kurie buvo jų išlaikomi ( Algemene burgerlijke pensioenwet ) (Nyderlandų valstybės tarnautojų pensijų įstatymas);– pensijos, skiriamos pagal 1966 m. spalio 6 d. įstatymą dėl pensijų kariškiams ir matintojo netekusiems asmenims, kurie buvo jų išlaikomi ( Algemene militaire pensioenwet ) (Karinės tarnybos pensijų įstatymas);– išmokos nedarbingumo atveju, skiriamos pagal 1972 m. birželio 7 d. įstatymą dėl išmokų kariškiams jų nedarbingumo atveju ( Wet arbeidsongeschiktheidsvoorziening militairen ) (Įstatymas dėl kariškių nedarbingumo);– pensijos, skiriamos pagal 1967 m. vasario 15 d. įstatymą dėl pensijų NV Nederlandse Spoorwegen (Nyderlandų geležinkelio kompanijos) darbuotojams ir maitintojo netekusiems asmenims, kurie buvo jų išlaikomi ( Spoorwegpensioenwet ) (Geležinkelio darbuotojų pensijų įstatymas);- pensijos, skiriamos pagal Reglement Dienstvoorwaarden Nederlandse Spoorwegen (Reglamentą, reguliuojantį Nyderlandų geležinkelio kompanijos įdarbinimo sąlygas);– išmokos, skiriamos į pensiją išėjusiems asmenims, kol jie sulaukia 65 m. pensinio amžiaus, pagal pensijų sistemą, skirtą suteikti pajamų senatvėje anksčiau dirbusiems asmenims, arba išmokos, mokamos ankstyvo pasitraukimo iš darbo rinkos atveju pagal asmenims, kurių amžius 55 m. ir vyresniems, valstybės arba kolektyviniu susitarimu nustatytą sistemą, pagal kurią išmokos dydis siekia mažiausiai 70% paskutinio atlyginimo dydžio.g) Taikant šio reglamento III antraštinės dalies 1 ir 4 skyrius, Nyderlandų sistemoje numatyta nepanaudotų įmokų grąžinamoji išmoka, mokama, jei sveikatos priežiūros paslaugomis naudojamasi ribotai, suprantama kaip ligos išmoka grynaisiais.“c) 1 ir 2 punktai skirsnyje „W. SUOMIJA“ išbraukiami ir įterpiamas šis punktas:„1. Kai, taikant 46 straipsnio 2 dalies a punktą, siekiama pagal Suomijos teisės aktus dėl nuo uždarbio priklausomų pensijų apskaičiuoti per įskaitytiną laikotarpį gautas pajamas, jei asmuo dėl darbo kitoje valstybėje narėje yra įgijęs pensijų draudimo laikotarpių, kurie pagal Suomijos teisės aktus įskaitomi kaip ataskaitinio laikotarpio dalis, per tą įskaitytiną laikotarpį gautos pajamos yra lygios pajamų, gautų per Suomijoje įgytą ataskaitinį laikotarpį, sumai, padalintai iš mėnesių, per kuriuos ataskaitiniu laikotarpiu asmuo buvo draudžiamas Suomijoje, skaičiaus.“3, 4 ir 5 punktai pakeičiami į 2, 3, ir 4 punktus.d) Skirsnis „X. ŠVEDIJA“ iš dalies keičiamas taip:i) 1 punktas pakeičiamas taip:„1. Siekiant nustatyti vieno iš tėvų pajamas, gautas per 240 dienų iki vaiko gimimo, pagal Lag (1962:381) om allmän försäkring (Valstybinio draudimo įstatymo) 4 skyriaus 6 skirsnį:a) jeigu per vieną to laikotarpio dalį vienas iš tėvų pajamas gavo Švedijoje, o per kitą to laikotarpio dalį pajamas gavo kitoje valstybėje narėje, laikoma, kad vieno iš tėvų metinės pajamos, gautos kitoje valstybėje narėje, yra lygios vieno iš tėvų metinėms pajamoms, gautoms Švedijoje;b) jeigu per tą laikotarpį vienas iš tėvų Švedijoje pajamų negavo, tačiau jų gavo kitoje valstybėje narėje, yra laikoma, kad tokios pajamos viršija mažiausią užtikrinamą lygį ( lägsta nivå ), su sąlyga, kad aptariamojo vieno iš tėvų ekonominės veiklos lygis minėtoje kitoje valstybėje narėje buvo toks, jog, jeigu tokia pat veikla būtų buvus vykdoma Švedijoje, jis iš jos būtų gavęs tiek pajamų, kad jų dydis viršytų reikalaujamą mažiausią užtikrinamą lygį ( lägsta nivå ).“(ii) 2 punktas pakeičiamas taip:„2. Šio reglamento nuostatos dėl draudimo laikotarpių sumavimo nėra taikomos pereinamojo laikotarpio Švedijos teisės aktų, reglamentuojančių užtikrinamąją pensiją asmenims, gimusiems 1937 m. arba anksčiau, kurie, prieš pateikdami prašymą pensijai gauti, gyveno Švedijoje nustatytą laikotarpį, nuostatoms (Įstatymas 2000:798).“iii) 3 punktas pakeičiamas taip:„3. Siekiant pagal Lag (1962:381) om allmän försäkrings (Valstybinio draudimo įstatymo) 8 skyrių apskaičiuoti teorines pajamas nuo uždarbio priklausomai ligos išmokai ir nuo uždarbio priklausomai veiklos pašalpai gauti, taikomos tokios nuostatos:a) jeigu ataskaitiniu laikotarpiu apdraustajam asmeniui taip pat buvo taikomi vienos ar daugiau kitų valstybių narių teisės aktai, reglamentuojantys pagal darbo sutartį dirbančio asmens arba savarankiškai dirbančio asmens veiklą, laikoma, kad aptariamose valstybėse narėse gautas darbo užmokestis yra lygus apdraustojo asmens bendro darbo užmokesčio, gauto Švedijoje per ten įgytą ataskaitinį laikotarpį, vidurkiui, kuris apskaičiuojamas Švedijoje gautą darbo užmokestį padalinant iš mėnesių, per kuriuos tas darbo užmokestis buvo sukauptas, skaičiaus;b) jeigu išmokos yra apskaičiuojamos pagal Reglamento 40 straipsnį, o asmenys nėra apdrausti Švedijoje, ataskaitinis laikotarpis yra nustatomas vadovaujantis pirmiau minėto įstatymo 8 skyriaus 2 ir 8 dalimis, kaip tai būtų daroma, jei aptariamasis asmuo būtų apdraustas Švedijoje. Jeigu aptariamasis asmuo pagal Įstatymu dėl nuo uždarbio priklausomos senatvės pensijos (1998:674) nustatytą laikotarpį negavo pajamų, iš kurių kaupiama pensija, ataskaitinį laikotarpį leidžiama skaičiuoti nuo ankstesnės datos, kuomet apdraustasis asmuo gaudavo pajamas iš darbo Švedijoje.“iv) 4 punktas pakeičiamas taip:„4. a) Siekiant apskaičiuoti teorines pensijai sukauptas pajamas nuo uždarbio priklausomai maitintojo netekimo pensijai (Įstatymas 2000:461), jeigu nebuvo įvykdytas Švedijos teisės aktuose teisės į pensiją atžvilgiu nustatytas mažiausiai trijų iš paskutinių penkerių kalendorinių metų iki apdraustojo asmens mirties (ataskaitinio laikotarpio) reikalavimas, į draudimo laikotarpius, įgytus kitoje valstybėje narėje, atsižvelgiama taip, lyg jie būtų įgyti Švedijoje. Laikoma, kad kitose valstybėse narėse įgyti draudimo laikotarpiai yra apskaičiuoti pagal vidutinę Švedijos pensijos bazę. Jei aptariamasis asmuo Švedijoje yra įgijęs tik vienerių metų pensinę bazę, laikoma, kad kiekvienoje kitoje valstybėje narėje įgytam draudimo laikotarpiui taikoma tokia pati suma.b) Siekiant apskaičiuoti teorinius pensijų kreditus, reikalingus našlių pensijai gauti, kai asmuo mirė 2003 m. sausio 1 d. arba vėliau, jeigu nebuvo įvykdytas Švedijos teisės aktuose pensijų kreditų atžvilgiu nustatytas mažiausiai dviejų iš paskutinių ketverių metų iki apdraustojo asmens mirties (ataskaitinio laikotarpio) reikalavimas, o per ataskaitinį laikotarpį draudimo laikotarpiai buvo įgyti kitose valstybėse narėse, laikoma, kad tie metai yra apskaičiuojami pagal tokius pačius pensijų kreditus, pagal kuriuos jie apskaičiuojami Švedijoje.“[1] OL C […], […], p. […].[2] OL C […], […], p. […].[3] OL C […], […], p. […].


Svarbus teisinis pranešimas

|

52008PC0083

Pasiūlymas Tarybos reglamentas užbaigiantis importuojamam Ukrainos, inter alia, kilmės amonio nitratui taikomo antidempingo muito dalinė tarpinė peržiūra pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 3 dalį  /* KOM/2008/0083 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 15.2.2008KOM(2008) 83 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASužbaigiantis importuojamam Ukrainos, inter alia, kilmės amonio nitratui taikomo antidempingo muito dalinė tarpinė peržiūra pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 3 dalį(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS |Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas yra susijęs su 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (toliau – pagrindinis reglamentas), taikymu atliekant tyrimą dėl Ukrainos kilmės amonio nitrato importo. |Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas pateikiamas įgyvendinant pagrindinį reglamentą ir atsižvelgiant į tyrimo, atlikto laikantis pagrindiniame reglamente nustatytų esminių ir procedūrinių reikalavimų, rezultatus. |Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Šiuo metu galioja Tarybos reglamentu (EB) Nr. 132/2001 su paskutiniais pakeitimais, padarytas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 442/2007, nustatančiu galutinį antidempingo muitą importuojamam Ukrainos kilmės amonio nitratui, nustatytos priemonės. |Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |Su tyrimu susijusios suinteresuotosios šalys turėjo galimybę ginti savo interesus atliekant tyrimą pagal pagrindinio reglamento nuostatas. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas pateikiamas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nenumatytas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame yra pateiktas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |Siūlomų veiksmų santrauka 2006 m. gruodžio 19 d. Komisija, gavusi Ukrainos eksportuojančio gamintojo Azot Cherkassy prašymą, inicijavo tarpinę importuojamam Ukrainos kilmės amonio nitratui taikomų priemonių peržiūrą. Prašymas pagrįstas prima facie įrodymais, kad aplinkybės, dėl kurių buvo nustatytos priemonės, pasikeitė, todėl toliau taikyti galiojančio dydžio priemones, siekiant kompensuoti dempingo poveikį, nėra būtina. Pridedamas Tarybos sprendimo pasiūlymas pagrįstas tyrimo, per kurį buvo tiriamas tik su pareiškėju susijęs dempingas, išvadomis. Per tyrimą nustatyta, kad tyrimo laikotarpiu dempingas buvo vykdomas. Nustatytas dempingas buvo vykdomas dar didesniu mastu negu tyrimo, po kurio buvo nustatyti galutiniai muitai, laikotarpiu. Be to, dempingas yra didesnis, nei žalos panaikinimo lygis, kuriuo remiantis nustatytos dabar galiojančios priemonės. Taigi aplinkybės nepasikeitė taip, kad nereikėtų toliau taikyti galiojančių priemonių, siekiant kompensuoti dempingo poveikį. Be to, per pastarąjį tyrimą nustatyta, kad aplinkybės yra ilgalaikio pobūdžio. Todėl Tarybai siūloma priimti pridedamą Reglamento pasiūlymą, kuriuo būtų užbaigta, nekeičiant dabar galiojančių antidempingo priemonių, peržiūra; reglamentas turėtų būti paskelbtas Oficialiajame leidinyje ne vėliau kaip 2008 m. kovo 18 d. |Teisinis pagrindas 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005. |Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių. |Veiksmų pobūdis aprašytas minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinio sprendimo. |Nuoroda apie Bendrijai, šalių vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ekonominių operacijų vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės ir administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma. |Pasirinkta priemonė |Siūloma priemonė: reglamentas. |Kitos priemonės būtų netinkamos, nes minėtame pagrindiniame reglamente kitų galimybių nenumatyta. |POVEIKIS BIUDžETUI |Pasiūlymas neturi jokio poveikio Bendrijos biudžetui. |PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASužbaigiantis importuojamam Ukrainos, inter alia , kilmės amonio nitratui taikomo antidempingo muito dalinė tarpinė peržiūra pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 3 dalįEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,kadangi:A. PROCEDŪRA1. Galiojančios priemonės1.  2001 m. sausio 22 d. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 132/2001[2] nustatė galutinį 33,25 EUR už toną antidempingo muitą (toliau – galiojančios priemonės) Ukrainos, inter alia , kilmės amonio nitratui (AN), kurio KN kodai yra 3102 30 90 bei 3102 40 90. Tyrimas, po kurio imtos taikyti šios priemonės, toliau vadinamas „pradiniu tyrimu“.2.  Taryba 2004 m. gegužės 17 d. po dalinės tarpinės peržiūros Reglamentu (EB) Nr. 993/2004[3] panaikino antidempingo muitus, nustatytus Reglamentu (EB) Nr. 132/2001, į Bendriją importuojamam nagrinėjamam produktui, pagamintam bendrovių, kurių įsipareigojimus turėjo priimti Komisija. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1001/2004[4] įsipareigojimai buvo priimti 6 mėnesiams, o Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1996/2004[5] – laikotarpiui iki 2005 m. gegužės 20 d. Šiais įsipareigojimais siekta atsižvelgti į tam tikras Europos Sąjungos plėtros 2004 m. gegužės 1 d. iki 25 valstybių narių pasekmes.3.  Po tarpinės peržiūros, kurią atliekant buvo nagrinėjama tik nagrinėjamojo produkto apibrėžtis, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 945/2005[6] nusprendė, kad reikėtų patikslinti nagrinėjamojo produkto apibrėžtį ir kad galiojančios priemonės turėtų būti taikomos nagrinėjamajam produktui, kai jis naudojamas kitų trąšų sudėtyje, proporcingai jose esančiam amonio nitrato kiekiui, kartu su kitomis marginaliosiomis ir mitybinėmis medžiagomis.4.  Atlikus 2006 m. sausio mėn. inicijuotą galiojimo termino peržiūrą, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 442/2007[7] dvejiems metams atnaujino galiojančio dydžio priemones. Priemonės – tai specialieji muitai.2. Prašymas atlikti peržiūrą5.  Ukrainos eksportuojantis gamintojas Open Joint Stock Company (OJSC) Azot Cherkassy (toliau – pareiškėjas) pateikė prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Prašyta tirti tik pareiškėjo dempingo aspektus.6.  Pagal 11 straipsnio 3 dalį pateiktame prašyme pareiškėjas teigia, kad dempingo aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos priemonės, pasikeitė, ir šie pokyčiai yra ilgalaikiai. Be to, pareiškėjas tvirtino, kad palyginus normaliąją vertę, pagrįstą jo paties išlaidomis arba kainomis vidaus rinkoje, ir eksporto į Bendriją kainas, dempingas taptų ženkliai mažesnis už galiojančias priemones. Todėl, tvirtino pareiškėjas, jau nėra būtina toliau taikyti galiojančių priemonių ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą.3. Tyrimas7.  Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad prašyme yra pakankamai prima facie įrodymų, Komisija 2006 m. gruodžio 19 d. Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu apie inicijavimą[8] paskelbė inicijuojanti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį.8.  Atliekant peržiūrą nagrinėtas tik pareiškėjo vykdomas dempingas. Buvo tiriamas dempingas nuo 2005 m. spalio 1d. iki 2006 m. rugsėjo 30 d. (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).9.  Komisija apie peržiūros inicijavimą oficialiai informavo pareiškėją, eksportuojančios šalies atstovus ir Bendrijos gamintojų asociaciją. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.10.  Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.11.  Norėdama gauti informacijos, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga tyrimui, Komisija nusiuntė pareiškėjui klausimyną ir per nustatytą terminą gavo atsakymą.12.  Komisija surinko ir patikrino visą, jos manymu, dempingui nustatyti būtiną informaciją. Tikrinimo tikslais Komisija surengė tikrinamąjį vizitą apsilankė pareiškėjo patalpose Čerkasuose.13.  Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie pagrindinius faktus bei aplinkybes, kurių pagrindu ketinta rekomenduoti užbaigti šią peržiūrą ir pareiškėjo importuojamam produktui toliau taikyti galiojantį antidempingo muitą, ir buvo suteikta galimybė teikti pastabas. Gautos pastabos buvo deramai apsvarstytos ir tam tikrais atvejais į jas buvo atsižvelgta.B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS1. Nagrinėjamasis produktas14.  Nagrinėjamasis produktas – tai tas pats produktas, kuris buvo nagrinėjamas per pradinį tyrimą, kaip patikslinta 3 konstatuojamoje dalyje minėtame Tarybos reglamente (EB) Nr. 945/2005, tai yra Ukrainos kilmės kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės ir kurių KN kodai yra 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ir ex 3105 90 91 (toliau – AN). AN yra kietosios azoto trąšos, paprastai naudojamos žemės ūkyje. Jos gaminamos iš amoniako ir azoto rūgšties, o jų sudėtyje esančio priliuoto arba granuliuoto azoto kiekis yra didesnis kaip 28 % masės.2. Panašus produktas15.  Peržiūros tyrime patvirtinta tai, kas jau nustatyta pradiniame tyrime, tai yra kad AN yra tikrasis prekinis produktas, o jo kokybė ir pagrindinės fizinės savybės yra identiškos nepriklausomai nuo kilmės šalies. Pareiškėjo gaminamas bei Ukrainos vidaus rinkoje parduodamas AN ir į Europos bendriją eksportuojamas AN turi tokias pačias pagrindines fizines bei chemines savybes ir iš esmės naudojami toms pačioms reikmėms. Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. Kadangi per šį tarpinį tyrimą tirti tik pareiškėjo dempingo aspektai, išvados dėl Bendrijos gamintojų gaminamo ir Bendrijos rinkoje parduodamo produkto nepadarytos.C. TYRIMO REZULTATAI1. Normalioji vertė16.  Siekiant nustatyti normaliąją vertę, iš pradžių tikrinta, ar visi pareiškėjo pardavimai vidaus rinkoje buvo tipiški pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį, t. y. ar šie pardavimai sudarė ne mažiau kaip 5 % bendro pareiškėjo eksportui į Bendriją parduoto produkto kiekio. Tyrimas parodė, kad pareiškėjas Bendrijai pardavė tik vienos rūšies AN ir kad šios rūšies AN vidaus rinkoje buvo parduodamas tipiškais kiekiais.17.  Vėliau Komisija, lygindama grynąją pardavimo kainą vidaus rinkoje ir apskaičiuotas gamybos sąnaudas, tyrė, ar AN pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.18.  Vertinant pareiškėjo gamybos sąnaudas, nustatyta, kad dujų sąnaudos pareiškėjo dokumentuose nėra tinkamai atspindėtos. Reikėtų pažymėti, kad energijos sąnaudos, pvz., dujos, sudaro didžiąją gamybos sąnaudų ir didelę bendrųjų gamybos sąnaudų dalį.19.  Nagrinėjant dujų sąnaudas nustatyta, kad Ukraina didžiąją dalį dujų, naudojamų AN gaminti, importuoja iš Rusijos. Šiuo atžvilgiu visi turimi duomenys rodo, kad į Ukrainą iš Rusijos importuojamų gamtinių dujų kaina yra gerokai mažesnė už gamtinių dujų rinkos kainą nereguliuojamose rinkose. Per tyrimą nustatyta, kad iš Rusijos į Europos bendriją importuojamų gamtinių dujų kaina yra apytiksliai du kartus aukštesnė nei dujų kaina Ukrainos vidaus rinkoje. Todėl, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje, buvo pakoreguotos pareiškėjo dujų sąnaudos remiantis informacija iš kitų tipiškų rinkų.20.  Pateikus informaciją, pareiškėjas teigė, kad bet koks dujų kainos vidaus rinkoje koregavimas būtų nepateisinamas, nes įmonės apskaitos dokumentai visiškai atspindi panašaus produkto gamybos ir pardavimų veiklos sąnaudas kilmės šalyje.21.  Tačiau nagrinėjant panašaus produkto gamybos sąnaudas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį, reikia nustatyti, ar įmonės apskaitoje įrašytos sąnaudos pagrįstai atspindi su tiriamo produkto gamyba ir pardavimu susijusias sąnaudas. Šiuo atveju dėl 19 konstatuojamoje dalyje nurodytų priežasčių nustatyta, kad taip nėra.22.  Be to, pareiškėjas teigė, kad normalioji vertė turėtų būti pagrįsta nagrinėjamojo produkto pardavimais vidaus rinkoje ir aiškino, kad nėra priežasčių šių pardavimų nelaikyti pardavimais įprastomis prekybos sąlygomis. Šiuo aspektu reikia pabrėžti, kad siekiant nustatyti, ar pardavimai vidaus rinkoje dėl kainos buvo vykdomi įprastinėmis prekybos sąlygomis, t. y. ar pardavimai buvo pelningi, pirmiausia reikia nustatyti, ar pareiškėjo sąnaudos yra patikimas pagrindas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį. Tik patikimai nustačius sąnaudas galima rinktis metodologiją, pagal kurią būtų nustatoma normalioji vertė. Kaip ir nurodyta 28 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, palyginus grynąją pardavimo kainą vidaus rinkoje ir pakoreguotas gamybos sąnaudas PTL nustatyta, kad pardavimai vidaus rinkoje nebuvo vykdomi įprastinėmis prekybos sąlygomis. Todėl pareiškėjo vidaus rinkos kainų negalima naudoti normaliajai vertei nustatyti.23.  Pareiškėjas taip pat teigė, kad tyrimas pagrįstas PTL duomenimis, todėl padarytose išvadose neatsižvelgiama į po šio laikotarpio įvykusius pokyčius, visų pirma į nuolatinį dujų kainos augimą ir trąšų vartojimo didėjimą Ukrainos vidaus rinkoje. Šiomis aplinkybėmis reikėtų priminti, kad pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalį, siekiant pagrįstų išvadų, parenkamas tiriamasis laikotarpis – paprastai tiriant dempingą imamas ne trumpesnis kaip 6 mėnesių laikotarpis iki tyrimo iniciavimo. Be to, reikia priminti, kad paprastai Bendrijos dempingo bylose PTL būdavo vieneri metai.24.  Svarstyta, ar nustatant pareiškėjo dempingo skirtumą reikia atsižvelgti į dujų kainos Ukrainoje pokyčius po PTL. Šiuo aspektu reikėtų pažymėti, kad pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalį, paprastai neatsižvelgiama į informaciją, susijusią su laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio. Laikantis nusistovėjusios Bendrijos praktikos tai aiškinama taip: į įvykius, susijusius su laikotarpiu po TL, gali būti atsižvelgiama tik tuomet, jei jie yra akivaizdūs, neginčijami ir ilgalaikiai. Šiuo atžvilgiu, nors po PTL nustatytas dujų kainos augimas, negalima pakankamai tvirtai teigti, kad šis dujų kainos augimas iš tiesų yra ilgalaikio pobūdžio. Nustatyta, kad turima informacija apie būsimus dujų kainos pokyčius Ukrainoje yra tik prognozės, o ne patikrinama informacija, susijusi su faktinėmis dujų kainomis. 6 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad ne TL (arba, jei tai yra peržiūra, PTL) informaciją ir duomenis galima naudoti tik ypatingomis aplinkybėmis. Šiuo atveju padėtis nelaikoma tokia, kad būtų galima pagrįsti ne PTL duomenų ar informacijos naudojimą. Be to, pareiškėjas nepagrindė savo argumentų ir nepateikė įrodymų, kad laikotarpio po PTL duomenys yra tipiškesni nei PTL duomenys. Todėl šis argumentas atmestas.25.  Kai dėl trąšų vartojimo Ukrainoje augimo po PTL, pareiškėjas nepaaiškino ar neparodė, kokią įtaką šis faktas galėtų turėti išvadoms, padarytoms remiantis su PTL susijusia informacija. Taigi pareiškėjas nepateikė pakankamai informacijos, kuria remiantis galima būtų padaryti reikšmingas išvadas, ir nebuvo kitos informacijos, kuria būtų galima pagrįsti pareiškėjo teiginius šiuo klausimu. Kadangi bet kokios išvados tokiu pagrindu būtų spekuliacinės, pareiškėjo teiginiai buvo atmesti.26.  Pakoreguota kaina buvo paremta vidutine Rusijos eksportuojamų dujų pardavimo kaina Vokietijos ir Čekijos pasienyje ( Waidhaus ) be transporto sąnaudų. Kadangi Waidhaus yra pagrindinis Rusijos dujų pardavimo ES mazgas, jis kartu yra didžiausia Rusijos dujų rinka, kurioje kainos pagrįstai atspindi sąnaudas, ir todėl jį galima laikyti tipiška rinka, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje.27.  Be to, pareiškėjas įrodinėjo, kad Ukraina dujas perka panašiomis rinkos sąlygomis, kaip ir Europos bendrija, ir kad pareiškėjo už dujas mokama kaina 2007 m. buvo aukštesnė už dujų kainą Ukrainos – Rusijos pasienyje tuo pačiu laikotarpiu. Tačiau pareiškėjas nepateikė jokių įrodymų, kad pagrįstų savo teiginius, todėl negalėjo įrodyti, kad 24 konstatuojamojoje dalyje nurodytos sąlygos, pagal kurias galima atsižvelgti į įvykius po PTL, yra įvykdytos. Todėl šis argumentas atmestas.28.  Palyginus grynąją pardavimo kainą vidaus rinkoje ir pakoreguotas gamybos sąnaudas PTL nustatyta, kad pardavimai vidaus rinkoje nebuvo vykdomi įprastinėmis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.29.  Todėl nuspręsta, kad kainos vidaus rinkoje nėra tinkamas pagrindas nustatyti normaliąja vertę ir reikia taikyti kitą metodą. Normalioji vertė pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis apskaičiuota prie pareiškėjo nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudų, pakoreguotų, jeigu reikia, pagal 19 konstatuojamąją dalį, pridėjus pagrįstas pardavimo, bendrąsias ir administracines (toliau – PBA) sąnaudas bei pagrįsto dydžio pelną.30.  PBA sąnaudos bei pelnas negalėjo būti nustatyti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies pirmąjį sakinį, nes pareiškėjo nagrinėjamojo produkto pardavimai vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis nebuvo tipiški. Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies a punkto nebuvo galima taikyti, nes į tyrimą buvo įtrauktas tik pareiškėjas. 2 straipsnio 6 dalies b punktas irgi nebuvo taikomas, nes dėl dujų kainų taip pat reikėtų pakoreguoti tai pačiai bendrajai prekių kategorijai priklausančių prekių gamybos sąnaudas dėl 19 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių. Taigi, PBA sąnaudos bei pelnas buvo nustatyti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą.31.  Šiaurės Amerikos vidaus rinkoje parduodamas didelis nagrinėjamojo produkto kiekis, šioje rinkoje smarkiai konkuruoja šalies ir užsienio bendrovės. Šiuo atžvilgiu buvo svarstoma visuomenei prieinama informacija apie trąšų verslo sektoriuje veikiančias dideles bendroves. Buvo nustatyta, kad šiam tyrimui labiausiai tiktų atitinkami Šiaurės Amerikos (JAV ir Kanados) gamintojų duomenys, nes šiame pasaulio regione biržos sąrašuose esančios bendrovės viešai teikia daug patikimos ir išsamios finansinės informacijos. Todėl PBA sąnaudos bei pelnas buvo nustatyti pagal trijų Šiaurės Amerikos gamintojų vidutines svertines PBA sąnaudas bei pelną. Šios bendrovės buvo vienos didžiausių azoto trąšų sektoriuje veikiančių bendrovių, tai nustatyta skaičiuojant jų tos pačios bendrosios produktų kategorijos (azoto trąšų) pardavimą vidaus rinkoje. Šie trys gamintojai buvo laikomi atstovaujančiais azoto trąšų verslui, o jų PBA sąnaudos ir pelnas atitinka tipiškus sėkmingai šiame versle veikiančių bendrovių paprastai patiriamas sąnaudas bei gaunamą pelną. Reikėtų pažymėti, kad nebuvo duomenų, jog šiuo būdu nustatyta pelno suma viršytų pelną, kurį kiti Ukrainos gamintojai gavo parduodami tos pačios bendrosios kategorijos produktus savo vidaus rinkoje.32.  Pateikus informaciją, pareiškėjas pareiškė, kad tarp Šiaurės Amerikos ir Ukrainos rinkų yra didelis skirtumas. Tačiau pareiškėjas nepaaiškino, koks yra tas skirtumas ir nepagrindė savo teiginių. Be to, pareiškėjas nepasiūlė jokio kito pagrįsto pagrindo skaičiavimams atlikti, todėl šis jo argumentas buvo atmestas.2. Eksporto kaina33.  Kadangi aptariamas produktas buvo eksportuojamas nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje, eksporto kaina buvo nustatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi, t. y. remiantis faktiškai sumokėta arba mokėtina eksporto kaina.3. Palyginimas34.  Normalioji vertė ir eksporto kaina lygintos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygiu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Atitinkamai, kainos prireikus buvo pakoreguotos atsižvelgiant į transporto, tvarkymo, krovimo ir papildomų išlaidų skirtumus, pagrįstus patikrintais įrodymais.35.  Bendrijos gamintojų asociacija, gavusi informaciją, teigė, kad, inter alia , nagrinėjamojo produkto gabenimo geležinkeliu tarifai Ukrainoje eksportuojant jį į Europos bendriją yra dirbtinai žemi, todėl turėtų būti pakoreguoti. Tačiau per tyrimą nenustatyta, kad transporto sąnaudos Ukrainoje būtų nepagrįstai atspindėtos pareiškėjo dokumentuose. Todėl šis teiginys atmestas.4. Dempingo skirtumas36.  Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį dempingo skirtumas buvo nustatytas palyginus vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutine svertine eksporto kaina.37.  Palyginimas atskleidė, kad dempingo skirtumas, išreikštas CIF kainos Bendrijos pasienyje nesumokėjus muito procentine dalimi, yra 38,2 %.5. Ilgalaikis pasikeitusių aplinkybių pobūdis38.  Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį buvo ištirta, ar pasikeitusias aplinkybes dėl dempingo būtų galima pagrįstai laikyti ilgalaikio pobūdžio.39.  Šiomis aplinkybėmis pabrėžta, kad dabar pareiškėjui taikomas dempingo skirtumas per pradinį tyrimą nustatytas naudojant normaliąją vertę, apskaičiuotą, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalimi, pagal rinkos ekonomikos trečiosios šalies gamintojo pateiktus duomenis. Tačiau Ukrainai suteikus rinkos ekonomikos statusą (pagrindinio reglamento pakeitimas Tarybos reglamentu 2117/2005[9]), per šią peržiūrą normalioji vertė apskaičiuota, remiantis informacija, susijusia su paties pareiškėjo duomenimis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 – 6 dalis40.  Nebuvo jokių požymių, kad per dabartinį tyrimą pareiškėjui nustatyta normalioji vertė arba eksporto kaina negalėtų būti laikoma ilgalaikio pobūdžio. Būtų galima teigti, kad gamtinių dujų, kaip pagrindinės žaliavos, kainos raida galėjo stipriai veikti normaliąją vertę. Tačiau visgi laikyta, kad kainos augimo poveikis paveiks visus rinkos dalyvius, todėl turės įtakos tiek normaliajai vertei, tiek eksporto kainai.41.  Buvo nustatyta, kad pareiškėjo eksporto į Bendriją kaina per PTL buvo panaši, kaip eksporto į kitas šalis, į kurias per PTL buvo parduoti daug didesni kiekiai, kaina.42.  Todėl, nors PTL nustatytas dempingo skirtumas yra pagrįstas gana nedideliu pareiškėjo eksporto į Bendriją kiekiu, yra priežasčių manyti, kad nustatytas dempingo skirtumas grindžiamas ilgalaikėmis pasikeitusiomis aplinkybėmis.D. PERŽIŪROS PABAIGA43.  Pradiniame tyrime buvo nustatytas muitas (konkreti suma už toną), todėl tai turėtų būti taikoma ir šiame tyrime. Remiantis dabartiniu dempingo skirtumu apskaičiuotas muitas yra 47 EUR už toną.44.  Reikia priminti, kad, kaip nurodyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 132/2001 59 konstatuojamojoje dalyje, 2001 m. įvedant galutines priemones, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle galutiniam muito dydžiui nustatyti naudotas žalos skirtumas. Kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 442/2007 1 straipsnio 2 dalyje, dabar taikomas muitas, priklausomai nuo konkrečios produkto rūšies, gali būti nuo 29,26 EUR už toną iki 33,25 EUR už toną.45.  Kadangi remiantis dabartiniu dempingo skirtumu nustatytas muitas yra didesnis, nei galiojantis muitas, peržiūra turėtų būti baigta nekeičiant pareiškėjui taikomų muitų dydžių, kurie turi likti tokie, kaip atliekant pradinį tyrimą nustatyta galutinė antidempingo muito norma.E. ĮSIPAREIGOJIMAI46.  Pareiškėjas pasiūlė, tačiau per pagrindinio reglamento 8 straipsnio 2 dalyje nustatytus laikotarpius nepateikė pakankamai pagrįsto įsipareigojimo. Todėl Komisija negalėjo priimti jokio įsipareigojimo pasiūlymo. Tačiau dėl kai kurių klausimų sudėtingumo, visų pirma – nagrinėjamo produkto kainos nepastovumo, dėl kurio reikėtų tam tikro minimalių kainų indeksavimo, nors nepastovumas nėra pakankamai paaiškinamas pagrindiniu sąnaudų veiksniu, ir, antra, ypatingos nagrinėjamo produkto rinkos padėties ( inter alia, šioje peržiūroje nagrinėjamojo eksportuotojo importas yra ribotas) reikia apsvarstyti, ar įsipareigojimai, suderinus indeksuotą minimalią kainą ir kiekybines normas, bus įvykdomi.47.  Kaip nurodyta pirmiau, dėl tokio sudėtingumo pareiškėjas negalėjo per nustatytą laikotarpį parengti priimtino įsipareigojimų pasiūlymo. Todėl Taryba mano, kad pareiškėjui turėtų būti suteikta išskirtinė galimybė baigti rengti įsipareigojimo pasiūlymą ne per pirmiau minėtą terminą, o per 10 kalendorinių dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo datos.F. ATSKLEIDIMAS48.  Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu ketinta užbaigti šią peržiūrą ir pareiškėjo gaminama nagrinėjamam produktui toliau taikyti galiojantį antidempingo muitą. Visoms šalims buvo suteikta galimybė pateikti pastabas. Tinkamais įrodymais pagrįstos pastabos buvo apsvarstytos ir į jas buvo atsižvelgta.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:Vienintelis straipsnisDalinė tarpinė antidempingo priemonių, taikomų importuojamoms Ukrainos kilmės kietosioms trąšoms, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės ir kurių KN kodai yra 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ir ex 3105 90 91, peržiūra, inicijuota vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 3 dalimi, yra užbaigiama nekeičiant galiojančių antidempingo priemonių.Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkas [1] OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).[2] OL L 23, 2001 1 25, p. 1.[3] OL L 182, 2004 5 19, p. 28.[4] OL L 183, 2004 5 20, p. 13.[5] OL L 344, 2004 11 20, p. 24.[6] OL L 160, 2005 6 23, p. 1.[7] OL L 106, 2007 4 24, p. 1.[8] OJ C 311, 2006 12 19, p. 57.[9] OL L 340, 2005 12 23, p. 17.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52007PC0705

Pasiūlymas Tarybos reglamentas įvedantis autonomines prekybos lengvatas Moldovai ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 980/2005 ir Komisijos sprendimą 2005/924/EB  /* KOM/2007/0705 galutinis - ACC 2007/0245 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 14.11.2007KOM(2007) 705 galutinis2007/0245 (ACC)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASįvedantis autonomines prekybos lengvatas Moldovai ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 980/2005 ir Komisijos sprendimą 2005/924/EB(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASMoldovai skirtame Europos kaimynystės politikos veiksmų plane (EKP veiksmų planas), dėl kurio susitarta 2005 m., ES įsipareigojo apsvarstyti galimybę suteikti Moldovai papildomas autonomines prekybos lengvatas (APL), jei Moldova iš esmės pagerins savo kontrolės sistemą ir prekių kilmės sertifikavimą.Pagrindinė priežastis, dėl kurios į veiksmų planą buvo įtrauktas šis įsipareigojimas, buvo ta, kad Moldova yra skurdžiausia Europos žemyno šalis, todėl siūloma galimybė lengviau patekti į ES rinką, kad daugiau eksportuodama Moldova paspartintų šalies ekonomikos raidą. Be to, buvo aišku, kad derybos su Moldova dėl laisvosios prekybos susitarimo nebūtų buvusi gera išeitis, nes Moldova nėra tokia konkurencinga, kad galėtų prisiimti abipusius tokio susitarimo su ES įsipareigojimus.2006 m. Moldova reformavo muitų teisės aktus ir 2007 m. pradžioje pasiekė patenkinamą naujųjų teisės aktų įgyvendinimo lygį.Kol Rumunija nebuvo prisijungusi prie Europos Sąjungos, Moldovai iki 2007 m. sausio 1 d. buvo taikomas laisvosios prekybos su Rumunija režimas. Nors apskritai 2007 m. plėtra Moldovai nebuvo labai reikšminga, vis dėl to ji turėjo neigiamų padarinių kai kuriems pagrindiniams Moldovos eksportuojamiems produktams.Nuostatų aiškinimasŠiuo pasiūlymu numatoma leisti į ES rinką importuoti visus Moldovos kilmės produktus, jiems netaikant muitų ir kvotų, išskyrus tam tikrus žemės ūkio produktus, kuriems taikomos ribotos lengvatos, atleidžiant nuo muitų, tačiau laikantis tarifinių kvotų, arba sumažinant muitus.Žemės ūkio produktai, kuriems numatomos ribotos lengvatos, yra tie, kuriems šiuo metu taikomos svarbios vidaus rinkos reformos ir kurie ES rinkoje yra laikomi „jautriais“ produktais. Tarifinių kvotų dydžio nustatymo metodika paremta geriausiais 2004–2006 m. Moldovos eksporto rezultatais – linijinis metinis kvotų didinimas atitinka potencialų Moldovos gamybos ir eksporto pajėgumų didėjimą iki 2012 m.Šiuo metu Moldova neatitinka mėsos ir pieno produktams taikomų sanitarijos ir fitosanitarijos (SFS) standartų, todėl šie produktai į ES neeksportuojami. Taigi tarifinės mėsos ir pieno produktų kvotos buvo grindžiamos panašiomis lengvatomis, kurios buvo suteiktos kitoms trečiosioms šalims ir įvertintais didžiausiais Moldovos eksporto pajėgumais iki 2012 m. Nors šiuo metu šie produktai neeksportuojami, buvo manoma, kad šiems produktams svarbu nustatyti kvotas, nes taip Moldova bus paskatinta toliau siekti atitikti atitinkamus SFS kriterijus.Pasiūlyme taip pat pateikiamos nuostatos dėl laikino lengvatų taikymo sustabdymo, jei būtų sukčiaujama, pažeidinėjamos produktų kilmės taisyklės arba su jomis susijusios procedūros arba nesilaikoma kitų siūlomame reglamente išvardytų sąlygų. Pasiūlyme taip pat numatoma apsaugos sąlyga, jei dėl Moldovos kilmės produktų kiltų arba galėtų kilti rimtų sunkumų Bendrijos gamintojams. Galiausiai pasiūlyme vengiama kartoti ES bendrojoje lengvatų sistemoje nustatytas prekybos lengvatas.Poveikis biudžetuiDėl siūlomo reglamento EB biudžetas išlaidų nepatiria. Kadangi bendras importas iš Moldovos tesudaro 0,03 % viso Bendrijos importo, dar labiau atvėrus rinką, Bendrijai nebūtų daroma žala. Šiuo metu 86 % viso importo iš Moldovos į ES patenka be muitų ir jeigu Moldovai būtų suteiktos papildomos lengvatos, kasmet būtų prarandama apie 1,5 mln. EUR iš muitų gaunamų įplaukų.2007/0245 (ACC)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASįvedantis autonomines prekybos lengvatas Moldovai ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 980/2005 ir Komisijos sprendimą 2005/924/EBEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:1.  Europos Sąjungos (ES) ir Moldovos santykiai plėtojami vadovaujantis 1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusiu Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimu[1]. Vienas iš pagrindinių Susitarime numatytų tikslų yra skatinti prekybą bei investicijas ir darnius ekonominius šalių santykius ir taip stiprinti jų tvarųjį ekonominį vystymąsi.2.  Moldovai skirtame Europos kaimynystės politikos veiksmų plane (EKP veiksmų planas), dėl kurio susitarta 2005 m., ES įsipareigojo apsvarstyti galimybę suteikti Moldovai papildomas autonomines prekybos lengvatas (APL), jei Moldova iš esmės pagerins savo kontrolės sistemą ir prekių kilmės sertifikavimą. 2006 m. Moldova reformavo muitų teisės aktus ir 2007 m. pradžioje pasiekė patenkinamą naujųjų teisės aktų įgyvendinimo lygį.3.  Kol Rumunija nebuvo prisijungusi prie Europos Sąjungos, Moldovai iki 2007 m. sausio 1 d. buvo taikomas laisvosios prekybos su Rumunija režimas. Nors apskritai 2007 m. plėtra Moldovai nebuvo labai reikšminga, vis dėl to ji turėjo neigiamų padarinių kai kuriems pagrindiniams Moldovos eksportuojamiems produktams.4.  Vadovaudamasi 2005 m. gruodžio 21 d. Komisijos sprendimu 2005/924/EB[2], Moldova jau dabar naudojasi specialios tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamosios priemonės (BLS plus), kuri nustatyta 2005 m. birželio 27 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 980/2005 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo[3] (BLS), teikiama nauda.5.  Bendras importas iš Moldovos tesudaro 0,03 % viso Bendrijos importo. Tikimasi, kad dar labiau atvėrus rinką ir didinant Moldovos eksportą, būtų paskatinta šios šalies ekonomikos raida, o Bendrija dėl to nenukentėtų.6.  Todėl tikslinga praplėsti Moldovai taikomas autonomines prekybos lengvatas, panaikinant visas likusias pramoninių produktų tarifų viršutines ribas ir sudarant geresnes galimybes žemės ūkio produktams patekti į Bendrijos rinką.7.  Pagal EKP veiksmų planą ES ir Moldovos santykių siekiai priklausys nuo to, kiek Moldova įsipareigos laikytis bendrų vertybių ir nuo jos pajėgumo įgyvendinti bendrai nustatytus prioritetus, įskaitant ir jos pasirengimą įgyvendinti veiksmingas ekonomikos reformas. Be to, siekdama veiksmingai išnaudoti papildomas „BLS plus“ režimo tarifų lengvatas, Moldova ratifikavo ir veiksmingai įgyvendino pagrindines tarptautines konvencijas, susijusias su žmogaus ir darbo teisėmis, aplinkos apsauga ir geru valdymu. Kad būtų užtikrinta, jog Moldovoje būtų išlaikyta pasiekta pažanga, papildomos autonominės prekybos lengvatos bus teikiamos, jei bus nuolat įgyvendinama ir laikomasi EKP veiksmų plane ir specialioje tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamojoje priemonėje (BLS plus) numatytų prioritetų ir sąlygų.8.  Be to, teisė pasinaudoti autonominėmis prekybos lengvatomis priklauso nuo to, ar Moldova laikosi atitinkamų produktų kilmės taisyklių ir su jomis susijusių procedūrų, taip pat nuo to, ar ji veiksmingai administraciniu lygiu bendradarbiauja su Bendrija, siekdama užkirsti kelią sukčiavimui.9.  Priežastys, dėl kurių laikinai nutraukiamos lengvatos, turėtų būti rimti arba sistemingi teisių į lengvatines priemones suteikimo sąlygų pažeidinėjimai, sukčiavimas arba administracinio bendradarbiavimo prekių kilmei patikrinti stoka ir nepakankamas Moldovos darbas siekiant įgyvendinti EKP veiksmų plane nustatytus prioritetus ir II priede išvardytas konvencijas.10.  Būtina numatyti galimybę iš naujo įvesti bendrojo muitų tarifo muitus visiems produktams, jei po Komisijos tyrimo paaiškėja, kad jie kelia arba gali kelti rimtus sunkumus Bendrijos gamintojams, gaminantiems panašius arba tiesiogiai konkuruojančius produktus.11.  Siekiant apibrėžti kilmės statusą turinčių produktų, kilmės sertifikavimo ir administracinio bendradarbiavimo tvarkos sąvoką, laikomasi 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas[4], IV antraštinės dalies 2 skyriaus 2 skirsnio nuostatų.12.  Siekiant racionalizuoti ir supaprastinti darbą, tikslinga numatyti, kad Komisija, pasikonsultavusi su Muitų kodekso komitetu, ir nepažeisdama specialiosios šiuo reglamentu numatytos tvarkos, gali daryti visus būtinus šio reglamento patikslinimus ir techninius pakeitimus.13.  Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[5].14.  Įvedus siūlomas priemones Moldovos kilmės produktams, Moldova būtų bereikalingai įtraukta į pagal Bendrijos bendrųjų tarifų lengvatų sistemą lengvatas gaunančių šalių sąrašą. Todėl tikslinga Moldovą išbraukti iš 2005 m. birželio 27 d. Tarybos Reglamento (EB) Nr. 980/2005 šalių, kurioms taikoma speciali priemonė, sąrašo ir iš Sprendimo 2005/924/EB lengvatas gaunančių šalių, kurioms galima taikyti specialią tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamąją priemonę, sąrašo.15.  Šios importo priemonės turėtų būti atnaujinamos, vadovaujantis Tarybos nustatytomis sąlygomis ir atsižvelgiant į patirtį, įgytą suteikiant šias priemones pagal šį reglamentą. Todėl priemonių galiojimo laikotarpį tikslinga nustatyti iki 2012 m. gruodžio 31 d.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisLengvatinės priemonės16.  Į Bendriją leidžiama importuoti Moldovos kilmės produktus, išskyrus I priedo 1 ir 2 lentelėse nurodytus produktus, jiems netaikant kiekybinių apribojimų arba lygiaverčio poveikio priemonių ir atleidžiant nuo muitų bei lygiaverčio poveikio mokesčių.17.  Į Bendriją leidžiama importuoti I priede įtrauktus Moldovos kilmės produktus, jei laikomasi specialių 3 straipsnio nuostatų.2 straipsnisSąlygos, suteikiančios teisę į lengvatines priemones18.  Teisė naudotis 1 straipsnyje numatytomis lengvatinėmis priemonėmis įgyjama, jei:a) laikomasi produktų kilmės taisyklių ir su jomis susijusios tvarkos, kaip numatyta Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 IV antraštinės dalies 2 skyriaus 2 skirsnyje;b) laikomasi Reglamente (EEB) Nr. 2454/93 121 ir 122 straipsniuose nustatytų administracinio bendradarbiavimo metodų;c) Moldova veiksmingai administraciniu lygiu bendradarbiauja su Bendrija, kad būtų užkirstas kelias sukčiavimui;d) Moldova nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos neįveda naujų muitų arba lygiaverčio poveikio mokesčių ir naujų kiekybinių apribojimų arba lygiaverčio poveikio priemonių, taikomų Bendrijos kilmės importui, arba nepadidina galiojančių muitų arba mokesčių, arba neįveda jokių kitų apribojimų;e) Moldova nuosekliai įgyvendina 2005 m. Moldovai skirtame EKP veiksmų plane nustatytus prioritetus, ypač veiksmingai vykdo ekonomikos reformą; irf) Moldova toliau ratifikuoja bei veiksmingai įgyvendina II priede išvardytas konvencijas ir sutinka, kad įgyvendinimo rezultatai būtų reguliariai stebimi ir peržiūrimi vadovaujantis jau jos ratifikuotų konvencijų įgyvendinimo nuostatomis.19.  Komisija prižiūri, kaip ratifikuojamos ir įgyvendinamos 1 dalies e punkte išvardytos konvencijos.20.  Jei nesilaikoma 1 dalies sąlygų, Komisija, vadovaudamasi šio reglamento 10 straipsniu, gali imtis priemonių, kad 1 straipsnyje numatytos priemonės būtų sustabdytos.3 straipsnisTarifinės kvotos ir kainų ribos kai kuriems žemės ūkio produktams21.  I priedo 1 lentelėje išvardytus produktus leidžiama importuoti į Bendriją atleidžiant nuo muitų ir laikantis šioje lentelėje nustatytų tarifinių kvotų.22.  I priedo 2 lentelėje išvardytus produktus į Bendriją leidžiama importuoti netaikant ad valorem importo muito dalies.23.  Jei žemės ūkio produktų importas rimtai trikdo Bendrijos rinką ir jos reguliavimo mechanizmus, Komisija, nepaisydama kitų šio reglamento, ypač 10 straipsnio, nuostatų gali imtis atitinkamų priemonių pagal šiems produktams taikomuose Bendrijos teisės aktuose nustatytą tvarką.4 straipsnisPieno produktų tarifinių kvotų taikymasIšsamias 0401–0406 pozicijose klasifikuojamų produktų tarifinių kvotų taikymo taisykles nustato Komisija, vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 dėl bendro pieno ir pieno produktų rinkos organizavimo[6] 42 straipsnyje nustatyta tvarka.5 straipsnisTarifinių kvotų administravimas3 straipsnio 1 punkte nurodytas ir I priede išvardytas tarifines kvotas, išskyrus 4 straipsnyje minėtas pieno produktų kvotas, administruoja Komisija, vadovaudamasi Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 308a, 308b ir 308c straipsniais.6 straipsnisGalimybė naudotis tarifinėmis kvotomisValstybės narės užtikrina, kad importuotojai turėtų galimybę vienodomis sąlygomis ir nepertraukiamai naudotis tarifinėmis kvotomis tol, kol tai leidžia atitinkamos kvotos kiekio balansas.7 straipsnisĮgaliojimų suteikimasVadovaudamasi 8 straipsnio 2 punkte nurodyta tvarka, Komisija priima šiam reglamentui taikyti būtinas nuostatas, išskyrus numatytąsias 4 straipsnyje, visų pirma:a) būtinas pataisas ir techninius patikslinimus, kurie reikalingi pakeitus Kombinuotosios nomenklatūros kodus ir TARIC poskyrius;b) būtinus patikslinimus, sudarius kitus Bendrijos ir Moldovos susitarimus.8 straipsnisValdymo komitetas1. Komisijai padeda Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92[7] 248a straipsniu įsteigtas Muitinės kodekso komitetas.2. Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai. Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 punkte nustatytas laikotarpis yra vienas mėnuo.9 straipsnisBendradarbiavimasValstybės narės ir Komisija glaudžiai bendradarbiauja, siekdamos užtikrinti, kad būtų laikomasi šio reglamento, ypač 10 straipsnio 1 punkto, nuostatų.10 straipsnisLaikinas sustabdymas1. Jei Komisija nustato, kad yra pakankamai sukčiavimo ir pažeidimų įrodymų arba Moldova sistemingai nesilaiko produktų kilmės taisyklių ir su tuo susijusių procedūrų arba neužtikrina tokio laikymosi, taip pat jei nebendradarbiauja administraciniu lygiu, kaip nurodyta 2 straipsnio 1 dalyje, arba nesilaiko kitų 2 straipsnio 1 dalyje nurodytų sąlygų, ji gali imtis priemonių, kuriomis visiškai arba iš dalies ne ilgiau nei šešių mėnesių laikotarpiui sustabdomos šiame reglamente nustatytos lengvatinės priemonės, jei prieš tai Komisija:a) informavo Komitetą;b) paprašė valstybių narių imtis atsargumo priemonių, kurios būtinos norint apsaugoti Bendrijos finansinius interesus ir (arba) užtikrinti, kad Moldova laikytųsi 2 straipsnio 1 punkto;c) Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą, kuriame nurodoma, kad yra pagrindas abejoti dėl lengvatinių priemonių taikymo ir (arba) Moldovos 2 straipsnio 1 punkto laikymosi, ir kad dėl to gali būti keliamas klausimas dėl tolesnio jos naudojimosi šiuo reglamentu suteikiamomis lengvatomis;d) pranešė Moldovai apie sprendimą, priimtą pagal šią straipsnio dalį, iki jo įsigaliojimo.2. Valstybė narė gali perduoti Komisijos sprendimą Tarybai per 10 dienų.Taryba gali per 30 dienų kvalifikuota balsų dauguma priimti kitokį sprendimą.3. Pasibaigus sustabdymo laikotarpiui, Komisija, pasikonsultavusi su komitetu, priima sprendimą nutraukti laikiną priemonę dėl sustabdymo, arba ją pratęsti, vadovaujantis 1 dalyje numatyta tvarka.4. Valstybės narės pateikia Komisijai visą atitinkamą informaciją, kuria galima pagrįsti lengvatų taikymo sustabdymą arba pratęsimą.11 straipsnisApsaugos sąlyga1. Jei Moldovos kilmės produktas importuojamas tokiomis sąlygomis, kurios kelia arba gali kelti rimtų sunkumų panašius arba tiesiogiai konkuruojančius produktus gaminantiems Bendrijos gamintojams, šiam produktui bet kuriuo metu Komisijos pasiūlymu Taryba gali iš naujo pradėti taikyti Bendrojo muitų tarifo muitus.2. Valstybės narės prašymu arba Komisijos iniciatyva Komisija per pagrįstą laikotarpį priima oficialų sprendimą pradėti tyrimą. Jei Komisija nusprendžia pradėti tyrimą, ji paskelbia pranešimą apie tai Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Pranešime pateikiama gautos informacijos santrauka ir nurodoma, kad visa susijusi informacija turėtų būti siunčiama Komisijai. Jame nurodomas laikotarpis, ne ilgesnis kaip 4 mėnesiai nuo pranešimo paskelbimo dienos, per kurį suinteresuotosios šalys gali raštu pateikti savo nuomonę.3. Komisija stengiasi gauti visą, jos manymu, reikalingą informaciją ir gali patikrinti gautą informaciją kreipdamasi į Moldovą ir į kitus atitinkamus šaltinius. Jai gali padėti valstybės narės, kurios teritorijoje gali būti prašoma atlikti patikrinimą, pareigūnai, jei to prašo ši valstybė narė.4. Nagrinėdama, ar nėra rimtų sunkumų, Komisija atsižvelgia, inter alia, į šiuos su Bendrijos gamintojais susijusius veiksnius, jei tokia informacija yra prieinama:-  rinkos dalį,-  gamybą,-  atsargas,-  gamybos pajėgumus,-  pajėgumų panaudojimą,-  užimtumą,-  importą,-  kainas.5. Tyrimas baigiamas per 6 mėnesius nuo 2 dalyje nurodyto pranešimo paskelbimo dienos. Išskirtinėmis aplinkybėmis Komisija, pasikonsultavusi su komitetu, ir remdamasi 8 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka gali pratęsti šį laikotarpį.6. Komisija sprendimą priima per 3 mėnesius 8 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka. Toks sprendimas įsigalioja per 1 mėnesį nuo jo paskelbimo dienos.7. Jei dėl išskirtinių aplinkybių, dėl kurių būtina imtis neatidėliotinų priemonių, atlikti tyrimą tampa neįmanoma, Komisija, pranešusi apie tai Komitetui, gali imtis būtiniausių prevencinių priemonių.12 straipsnisReglamento (EB) Nr. 980/2005 ir Komisijos sprendimo 2005/924/EB pakeitimai24.  Reglamento (EB) Nr. 980/2005 I priedo įrašas „MD, Moldovos Respublika“ išbraukiamas.25.  Sprendimo 2005/924/EB vienintelio straipsnio įrašas „MD, Moldovos Respublika“ išbraukiamas.13 straipsnisPereinamojo laikotarpio priemonės1. Reglamente (EB) Nr. 980/2005 nustatytų bendrųjų tarifų lengvatos toliau taikomos Moldovos kilmės prekėms, kurios į laisvą apyvartą Bendrijoje išleidžiamos iki pirmos trečiojo mėnesio nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos, jei:a) dėl atitinkamų prekių iki šio reglamento įsigaliojimo sudaryta pirkimo sutartis; irb) muitinei pateikiama pakankamų įrodymų, kad šios prekės buvo išvežtos iš kilmės šalies ne vėliau kaip šio reglamento įsigaliojimo dieną.2. Muitinė gali laikyti, kad 1 dalies b punkto reikalavimai įvykdyti, jei jai pateikiamas vienas iš šių dokumentų:a) jei transportuojama jūra arba vandens keliais – krovinio pakrovimo važtaraštis, įrodantis, kad krovinys buvo pakrautas prieš šio reglamento įsigaliojimo dieną;b) jei transportuojama geležinkeliu – krovinio važtaraštis, priimtas siunčiančiosios šalies geležinkelių įmonių prieš šio reglamento įsigaliojimo dieną;c) jei transportuojama sausumos keliais – tarptautinio kelių transporto TIR knygelė, išduota kilmės šalies muitinės prieš šio reglamento įsigaliojimo dieną, arba bet koks kitas tinkamas dokumentas, kurio autentiškumas yra patvirtintas atitinkamos kilmės šalies muitinės prieš tą dieną;d) jei transportuojama oru – oro transporto krovinio važtaraštis, patvirtinantis, kad oro linijų įmonė priėmė prekes prieš šio reglamento įsigaliojimo dieną.14 straipsnisBendrijos veterinarijos teisės aktų taikymasReglamento nuostatos nedaro poveikio Bendrijos veterinarijos teisės aktuose įtrauktiems apribojimams arba importo taisyklėms.15 straipsnisĮsigaliojimas ir taikymasŠis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Jis taikomas nuo (antrojo mėnesio nuo jo įsigaliojimo pirmosios dienos) iki 2012 m. gruodžio 31 d.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasI PRIEDASPRODUKTAI, KURIEMS TAIKOMOS KIEKYBINĖS NORMOS ARBA 3 STRAIPSNYJE NURODYTOS KAINŲ RIBOSNeatsižvelgiant į Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisykles turi būti laikoma, kad produktų aprašymo formuluotė yra tik nurodomojo pobūdžio, o šiame priede pateiktos lengvatinės sistemos taikymas nustatomas pagal KN kodus. Kai nurodomi KN kodai su raidėmis ex , lengvatinės sistemos taikymas nustatomas atsižvelgiant į KN kodą ir atitinkamą aprašymą.1. Produktai, kuriems taikomos naujos metinės neapmokestinamos tarifinės kvotosEil. Nr. | KN kodas | Aprašymas | 2008 (1) | 2009 (1) | 2010 (1) | 2011 (1) | 2012 (1) |09.0504 | 0201 iki 0204 | Šviežia, atšaldyta arba sušaldyta galvijiena, kiauliena, aviena arba ožkiena | 3 000 (2) | 3 000 (2) | 4 000 (2) | 4 000 (2) | 4 000 (2) |09.0505 | ex 0207 | Naminių paukščių, nurodytų 0105 pozicijoje, mėsa ir valgomieji mėsos subproduktai, švieži, atšaldyti arba sušaldyti, išskyrus 0207.34 pozicijoje nurodytas riebiąsias kepenis | 400 (2) | 400 (2) | 500 (2) | 500 (2) | 500 (2) |09.0506 | ex 0210 | Mėsa ir valgomieji kiaulienos ir galvijienos subproduktai, sūdyti, užpilti sūrymu, džiovinti arba rūkyti; valgomieji naminių kiaulių mėsos ir galvijienos arba mėsos subproduktų miltai ir rupiniai | 400 (2) | 400 (2) | 500 (2) | 500 (2) | 500 (2) |09.4210 | 0401 iki 0406 | Pieno produktai | 1 000 (2) | 1 000 (2) | 1 500 (2) | 1 500 (2) | 1 500 (2) |09.0507 | 0407 00 | Paukščių kiaušiniai su lukštais | 90 (3) | 95 (3) | 100 (3) | 110 (3) | 120 (3) |09.0508 | ex 0408 | Paukščių kiaušiniai be lukštų ir kiaušinių tryniai, išskyrus netinkamus vartoti žmonių maistui | 200 (2) | 200 (2) | 300 (2) | 300 (2) | 300 (2) |09.0509 | 1001 90 91 | Paprastieji kviečiai | 25 000 (2) | 30 000 (2) | 35 000 (2) | 40 000 (2) | 50 000 (2) |09.0510 | 1003 00 90 | Miežiai | 20 000 (2) | 25 000 (2) | 30 000 (2) | 35 000 (2) | 45 000 (2) |09.0511 | 1005 90 | Kukurūzai | 15 000 (2) | 20 000 (2) | 25 000 (2) | 30 000 (2) | 40 000 (2) |09.0512 | 1601 00 91 ir 1601 00 99 | Dešros ir panašūs produktai iš mėsos, mėsos subproduktų arba kraujo; maisto produktai, daugiausia pagaminti iš šių produktų | 500 (2) | 500 (2) | 600 (2) | 600 (2) | 600 (2) |ex 1602 | Kiti gaminiai arba konservai iš mėsos, mėsos subproduktų arba kraujo: – iš Gallus domesticus rūšies vištų (naminių vištų), nevirti, – iš naminių kiaulių, – iš galvijienos, nevirti |09.0513 | 1701 99 10 | Baltasis cukrus | 20 000 (2) | 25 000 (2) | 30 000 (2) | 35 000 (2) | 45 000 (2) |09.0514 | 2204 21 ir 2204 29 | Šviežių vynuogių vynas, kurio alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, ne didesnė kaip 15 % tūrio, išskyrus putojantį vyną | 60 000 (4) | 70 000 (4) | 80 000 (4) | 100 000 (4) | 120 000 (4) |1) Nuo sausio 1 d. iki gruodžio 31 d., išskyrus 2008 m. – nuo pirmosios Reglamento taikymo datos iki gruodžio 31 d. 2) tonos (grynojo svorio). 3) milijonai vienetų, 4) hektolitrai2. Produktai, kuriems netaikoma ad valorem importo muito dalisKN kodas | Aprašymas |0702 | Pomidorai, švieži arba atšaldyti |0707 | Agurkai ir dygliuotieji agurkai (kornišonai), švieži arba atšaldyti |0709 90 70 | Cukinijos, šviežios arba atšaldytos |0709 90 80 | Artišokai |0806 | Vynuogės, šviežios arba džiovintos |0808 10 | Obuoliai, švieži |0808 20 | Kriaušės ir svarainiai |0809 10 | Abrikosai |0809 20 | Vyšnios |0809 30 | Persikai, įskaitant nektarinus (nectarines) |0809 40 | Slyvos ir dygiųjų slyvų vaisiai |II PRIEDAS2 STRAIPSNIO 1 DALIES e PUNKTE NURODYTOS KONVENCIJOS1. Tarptautinis pilietinių ir politinių teisių paktas2. Tarptautinis ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktas3. Tarptautinė konvencija dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo4. Konvencija dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims5. Konvencija prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą6. Vaiko teisių konvencija7. Konvencija dėl kelio užkirtimo genocido nusikaltimui ir baudimo už jį8. Konvencija dėl minimalaus įdarbinimo amžiaus (Nr. 138)9. Konvencija dėl nepriimtino vaikų darbo uždraudimo ir neatidėliotinų veiksmų tokiam darbui panaikinti (Nr. 182)10. Konvencija dėl priverstinio darbo panaikinimo (Nr. 105)11. Konvencija dėl priverstinio ar privalomojo darbo (Nr. 29)12. Konvencija dėl vienodo atlyginimo vyrams ir moterims už lygiavertį darbą (Nr. 100)13. Konvencija dėl diskriminacijos darbo ir profesinės veiklos srityje (Nr. 111)14. Konvencija dėl asociacijų laisvės ir teisės jungtis į organizacijas gynimo (Nr. 87)15. Konvencija dėl teisės jungtis į organizacijas ir vesti kolektyvines derybas principų taikymo (Nr. 98)16. Tarptautinė konvencija dėl apartheido nusikaltimo uždraudimo ir baudimo už jį17. Monrealio protokolas dėl medžiagų, ardančių ozono sluoksnį18. Bazelio konvencija dėl pavojingų atliekų tarpvalstybinio pervežimo bei jų tvarkymo kontrolės19. Stokholmo konvencija dėl patvariųjų organinių teršalų20. Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencija21. Biologinės įvairovės konvencija22. Kartachenos biosaugos protokolas23. Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolas24. Jungtinių Tautų bendroji narkotinių medžiagų konvencija (1961 m.)25. Jungtinių Tautų psichotropinių medžiagų konvencija (1971 m.)26. Jungtinių Tautų Konvencija dėl kovos su neteisėta narkotinių ir psichotropinių medžiagų apyvarta (1988 m.)27. Jungtinių Tautų Konvencija dėl kovos su korupcija (Meksika)FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA, SKIRTA PASIŪLYMAMS, KURIŲ POVEIKIS BIUDŽETUI YRA IŠIMTINAI SUSIJĘS SU ĮPLAUKOMIS1. PASIŪLYMO PAVADINIMAS:Tarybos Reglamentas, įvedantis autonomines prekybos lengvatas Moldovai ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 980/2005 ir Komisijos Sprendimą 2005/924/EB2. BIUDŽETO EILUTĖS:Skyrius ir straipsnis: 120 straipsnisAtitinkamais metais biudžete numatyta suma: 16 431 900 000 (preliminarus 2008 m. biudžeto projektas)3. FINANSINIS POVEIKIS( Pasiūlymas neturi finansinio poveikio.( Pasiūlymas neturi finansinio poveikio išlaidoms, bet turi tokį finansinį poveikį įplaukoms:(mln. EUR dešimtųjų tikslumu)Biudžeto eilutė | Įplaukos[8] | 12 mėnesių laikotarpis, kurio pradžia metai/mėnuo/diena | [n metai] |120 straipsnis | 1 125 000,00 EUR | 2008/02(01)/01 | 2008 |120 straipsnis | 1 125 000,00 EUR | 2009/01/01 | 2009 |120 straipsnis | 1 125 000,00 EUR | 2010/01/01 | 2010 |120 straipsnis | 1 125 000,00 EUR | 2011/01/01 | 2011 |120 straipsnis | 1 125 000,00 EUR | 2012/01/01 | 2012 |Padėtis pradėjus taikyti priemonę |[n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |... straipsnis |... straipsnis |4. KOVOS SU SUKČIAVIMU PRIEMONĖSReglamento 10 straipsnyje numatyta, kad Komisijai nustačius, kad yra pakankamai sukčiavimo įrodymų, pažeidimų arba Moldova sistemingai nesilaiko produktų kilmės taisyklių ir su tuo susijusių procedūrų arba neužtikrina tokio laikymosi, taip pat jei nebendradarbiauja administraciniu lygiu, kaip nurodyta Reglamento 2 straipsnio 1 dalyje, lengvatos gali būti laikinai sustabdomos. Atsižvelgdama į 10 straipsnyje nustatytą tvarką, Komisija gali imtis priemonių, kuriomis visiškai arba iš dalies ne ilgiau nei šešių mėnesių laikotarpiui sustabdomos šiame reglamente nustatytos lengvatinės priemonės. Pasibaigus sustabdymo laikotarpiui, Komisija, laikydamasi 10 straipsnio 1 punkte numatytos tvarkos, priima sprendimą nutraukti arba pratęsti laikiną priemonę dėl sustabdymo.5. KITOS PASTABOSRemiantis finansinio poveikio analize, jei Moldovai būtų suteiktos papildomos autonominės prekybos lengvatos, bendra iš tarifų įplaukų prarandama suma sudarytų apie 1 500 000 EUR (grynoji suma – 1 125 000). Importo iš Moldovos 2006 m. vertė sudarė apie 325 mln. eurų ir atitinka 0,03 % viso ES importo. 2006 m. apie 279 mln. EUR arba 86 % importo iš Moldovos į ES pateko be muitų (taikytos DPS arba BLS nulinės normos). Taigi likusieji 46 mln. EUR arba 14 % buvo importuoti taikant muitus.Iš likusio importo, kuriam vis dar taikomi muitai, iš tarifų gaunamų įplaukų nuostoliai bus patiriami dėl ES daržovių produktų importo (II skyrius) ir paruoštų maisto produktų (IV skyrius), kuriems lengvatos taikomos mažiau. Apie 90 % II skyriaus produktų importo iš Moldovos sudaro javai (SS10). IV skyriaus produktai, daugiausiai nealkoholiniai ir alkoholiniai gėrimai bei actas (SS22), importuojami taikant muitus, o iš šių produktų daugiausiai importuojamas vynas. Todėl didžiausi iš tarifų gaunamų įplaukų pasikeitimai greičiausiai bus į ES importuojant javus ir vyną.DPS muitas susijusiems javų produktams (SS 100190 ir SS 100300) atitinkamai yra 95 EUR už 1000 kg ir 93 EUR už 1000 kg. Tačiau taip pat yra asocijuotos DPS kvotos (12 EUR už 1000 kg ir 16 EUR už 1000 kg), kurios taikomos beveik visam Moldovos javų eksportui. ES importo muitai vynui priklauso nuo vyno rūšies. Apie 80 % importuoto vyno vertės apmokestinama muitu po 13,1 EUR už hektolitrą. Likusi importo dalis apmokestinama 15,4 EUR už hektolitrą ir 18,6 EUR už hektolitrą. Darant prielaidą, kad 2006 m. į ES importuotam javų kiekiui (kviečių 26 801 tonos, miežių – 23 275 tonos) ir vyno (65 370 hektolitrai) nebūtų buvę taikytos siūlomo reglamento tarifinės kvotos, iš tarifų gaunamų įplaukų nuostolį būtų galima įvertinti 1,5 mln. EUR. Toks skaičius sudaro mažiau nei 0,5 % bendros ES importo iš Moldovos vertės ir yra mažesnis nei ES bendro iš tarifų gaunamų įplaukų procento dešimtadalis.Įvedus VPL Moldovai taip pat gali būti paskatintas pasiūlyme įtrauktų produktų kategorijų, kurios neįtrauktos į šį skaičiavimą, eksportas, nes spėjamos įplaukos, kurias būtų buvę galima surinkti iš būsimo eksporto, negali būti laikomos iš tarifų gaunamų įplaukų nuostoliu.[1] OL L 181, 1998 6 24, p. 1.[2] OL L 337, 2005 12 22, p. 50.[3] OL L 169, 2005 6 30, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 606/2007 (OL L 141, 2007 6 2, p. 4).[4] OL L 253, 1993 10 11, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 214/2007 (OL L 62, 2007 3 1, p. 6).[5] OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 1).[6] OL L 160, 1999 6 26, p. 48.[7] OL L 302, 1992 10 19, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 648/2005 (OL L 117, 2005 5 4, p. 13).[8] Tradicinių nuosavųjų išteklių atveju (žemės ūkio mokesčiai, cukraus mokesčiai, muitai) turi būti nurodytos grynosios sumos, t. y. bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų.