Svarbus teisinis pranešimas

|

52006PC0158

Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 397/2004, nustatantį galutinį antidempingo muitą medvilninės patalynės, kurios kilmės šalis yra Pakistanas, importui  /* KOM/2006/0158 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 4.4.2006KOM(2006) 158 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 397/2004, nustatantį galutinį antidempingo muitą medvilninės patalynės, kurios kilmės šalis yra Pakistanas, importui(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS |Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas yra susijęs su 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (toliau – pagrindinis reglamentas), taikymu tyrimo procedūroje dėl medvilninės patalynės, kurios kilmės šalis yra Pakistanas, importo. |Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas yra pateikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą, ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus. |Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos Šiuo metu pasiūlymo srityje netaikomos jokios nuostatos. |Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikytina. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotomis šalimis |Atliekant tyrimą, su šia procedūra susijusios suinteresuotos šalys, remdamosi pagrindiniame reglamente numatytomis nuostatomis, jau turėjo galimybę ginti savo interesus. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nėra numatomas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame pateikiamas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |Siūlomų veiksmų santrauka 2004 m. rugpjūčio 3 d. Komisija pradėjo ex-officio dalinę tarpinę galiojančių antidempingo priemonių, taikomų medvilninei patalynei, kurios kilmės šalis yra Pakistanas, peržiūrą, kurios taikymo sritis apribojama dempingu. Šio tyrimo tikslas buvo remiantis patikrintais duomenimis nustatyti, ar dempingas vis dar taikomas ir kokiu mastu. Peržiūros tyrimas parodė nenutrūkstamą nagrinėjamo produkto dempingą, ir remiantis patikrintais duomenimis buvo apskaičiuotas naujas dempingo lygis. Todėl Tarybai siūloma priimti pridedamą reglamento pasiūlymą, kad būtų iš dalies pakeistos esamos priemonės. |Teisinis pagrindas 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 23 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005. |Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šių priežasčių: |Veiksmų pobūdis yra aprašomas pirmiau minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti šalies sprendimą. |Nuoroda apie Bendrijai, šalių vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ekonominės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės ir administracinės naštos mažinimą ir jos laikymą proporcinga pasiūlymo tikslui netaikoma. |Pasirinkta priemonė |Siūloma priemonė: reglamentas. |Kiti būdai būtų netinkami dėl šios priežasties: kitos priemonės būtų netinkamos, nes pagrindiniame reglamente pasirinkimo galimybės nenumatytos. |POVEIKIS BIUDžETUI |Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. |1.  PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 397/2004, nustatantį galutinį antidempingo muitą medvilninės patalynės, kurios kilmės šalis yra Pakistanas, importuiEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96[1] dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasitarus su Patariamuoju komitetu,kadangi:A. PROCEDŪRA1. Ankstesnis tyrimas(1) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 397/2004[2] (toliau – galutinis reglamentas) nustatė galutinį 13,1 % antidempingo muitą patalynės, kurios kilmės šalis yra Pakistanas, kuri išausta tik iš medvilnės ar įmaišius dirbtinio pluošto ar lino (tačiau linas nėra dominuojantis pluoštas), balintos, dažytos ar margintos, importui.(2) Ši priemonė buvo įvesta remiantis turimais faktais, kadangi dėl toliau aprašytų priežasčių buvo neįmanoma patikrinti vietoje labai neįtikimų duomenų, kuriuos atsakymuose į klausimynus pateikė šešios atrinktos bendrovės. Atlikdama antrosios bendrovės patikrinimą Komisija gavo patikrinimus atliekantiems pareigūnams asmeniškai adresuotą laišką, kuriame grasinama jų gyvybei. Atsižvelgdama į savitą, asmeninį šio laiško pobūdį, Komisija nusprendė, kad nėra reikiamų sąlygų patikrinimams atlikti ir kad šios aplinkybės labai apsunkino tyrimą. Taigi patikrinimai turėjo būti nutraukti.(3) Per laikotarpį po antidempingo priemonių įvedimo Komisija gavo pakankamai informacijos, rodančios, kad saugumo aplinkybės pasikeitė, t. y., kad trukdymas atlikti patikrinimus buvo pašalintas. Susiklosčius šioms aplinkybėms, Komisija nusprendė inicijuoti tarpinę peržiūrą, kurios taikymo sritis apribojama dempingo aspektais, siekdama peržiūrėti išvadas, remiantis duomenimis, kurie buvo visapusiškai patikrinti ir geriau atspindi Pakistano eksportuotojų padėtį.2. Inicijavimas(4) 2004 m. rugpjūčio 3 d. Komisija, pasitarusi su Patariamuoju komitetu, Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje [3] paskelbė pranešimą apie antidempingo priemonių, nustatytų Tarybos reglamentu (EB) Nr. 397/2004, ex-officio dalinės tarpinės peržiūros, kurios taikymo sritis apribojama dempingu, inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį.(5) Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė suinteresuotiems eksportuojantiems gamintojams ir importuotojams bei žinomoms jų asociacijoms, Pakistano valdžios institucijoms ir Bendrijos gamintojų asociacijoms. Suinteresuotoms šalims buvo suteikta galimybė per laikotarpį, nurodytą pranešime apie inicijavimą, pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti.(6) Savo nuomonę raštu pareiškė keletas eksportuojančių gamintojų ir Pakistano naktinių drabužių eksportuotojų asociacija, kuri yra viena iš keleto patalynės gamintojų asociacijų Pakistane, bei Bendrijos gamintojų asociacija (EUROCOTON), kuri pateikė skundą pirminiame tyrime. Buvo išklausytos visos šalys, kurios to prašė ir apie tai pranešė per nustatytą laikotarpį, bei įrodė, jog esama priežasčių, dėl kurių jos turėtų būti išklausytos.3. Atranka(7) Atsižvelgiant į tai, kad šiame tyrime dalyvauja didelis skaičius eksportuojančių gamintojų ir importuotojų, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta organizuoti atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.(8) Siekiant suteikti Komisijai galimybę nuspręsti, ar atranka yra būtina, o jei būtina, atrinkti pavyzdžius, eksportuojančių gamintojų, importuotojų ir jų vardu veikiančių atstovų buvo prašoma per 15 dienų nuo pranešimo apie inicijavimą paskelbimo pranešti apie save Komisijai ir, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pateikti pagrindinę informaciją apie veiklą, susijusią su nagrinėjamu produktu. Dėl eksportuotojų atrankos Komisija taip pat konsultavosi su Pakistano valdžios institucijomis ir apie save pranešusia gamintojų ir eksportuotojų asociacija.(9) Išnagrinėjus pateiktą informaciją, buvo nuspręsta, kad reikia organizuoti tik eksportuotojų atranką. Per nustatytą laikotarpį į atrankos klausimyną iš viso atsakė ir pateikė prašomą informaciją 110 bendrovių. Tačiau 11 iš jų negamino ir neeksportavo nagrinėjamo produkto, todėl tyrime negalėjo būti laikomos suinteresuotomis šalimis. Be to, viena bendrovė bendradarbiavo tik iš dalies, kadangi nepateikė jokios informacijos apie gamybos apimtį. Iš viso bendradarbiaujančiomis buvo laikomos 98 bendrovės.(10) Atranka buvo atlikta pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį, tiriant didžiausią tipišką eksporto iš Pakistano į Bendriją kiekį, kurį galima pagrįstai ištirti per turimą laiką(11) Komisija pranešė Pakistano valdžios institucijoms ir gamintojų bei eksportuotojų asociacijoms apie ketinimą atrinkti aštuonias bendroves, sudarančias 31 % Pakistano eksporto į Bendriją. Tačiau Pakistano valdžios institucijos ir viena eksportuotojų asociacija prieštaravo šiam pasiūlymui ir prašė apriboti atranką iki šešių bendrovių, t. y., atlikti tokią pačią atranką kaip ir ankstesniame tyrime.(12) Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį po šių konsultacijų Komisija galiausiai nusprendė, kad norint pasiekti aukščiausią įmanomą atrankos reprezentatyvumą, tikslinga atrinkti aštuonias bendroves, kadangi (i) tai leidžia apimti didesnę eksporto apimtį, įskaitant bendroves, kurios parduoda ir vidaus rinkoje; ir (ii) per turimą laiką įmanoma ištirti šias aštuonias bendroves.4. Individualus nagrinėjimas(13) Prašymus individualiam dempingo skirtumui nustatyti pateikė 22 neatrinktos bendrovės. Tačiau atsižvelgiant į labai didelį skaičių prašymų ir informacijos, kurią reikia ištirti, apimtį (dėl, inter alia , didelio skaičiaus nagrinėjamų produkto rūšių), buvo manoma, kad tokie individualūs nagrinėjimai pernelyg apsunkintų tyrimą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalyje, ir trukdytų užbaigti jį laiku. Todėl į prašymus nustatyti individualų dempingo skirtumą nebuvo atsižvelgiama.5. Tyrimas(14) Komisija atrinktoms bendrovėms išsiuntė klausimynus. Atsakymai į klausimyną buvo gauti iš visų aštuonių atrinktų eksportuojančių gamintojų. Komisija rinko ir tikrino informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga tyrimui atlikti. Tačiau dėl ypatingų saugumo suvaržymų buvo nuspręsta neatlikti patikrinimų bendrovių patalpose. Vietoj to, pateikti duomenys buvo tikrinami trečiojoje šalyje, šiuo konkrečiu atveju, Jungtiniuose Arabų Emyratuose (JAE), naudojant komunikacijų su nagrinėjamų bendrovių būstinėmis sistemas. Tai leido iškart gauti bet kurį prašomą dokumentą. Buvo patikrinti šių bendrovių pateikti duomenys:-  Gul Ahmed Textile Mills Ltd, Karačis (Karachi),-  Al-Abid Silk Mills Ltd, Karačis (Karachi),-  Yunus Textile Mills, Karačis (Karachi),-  Chenab Limited, Feisalabadas (Faisalabad),-  Nishat Mills Limited, Feisalabadas (Faisalabad),-  Fairdeal Textiles (Pvt) Ltd, Karačis (Karachi),-  Lucky Textile Mills, Karačis (Karachi),-  M. Farooq Textile Mills Ltd, Karačis (Karachi).(15) Bendrijos pramonės atstovai pastebėjo, kad tyrimas turėjo būti nutrauktas, kadangi saugumo padėtis Pakistane nepakito. Todėl patikrinimas JAE neturėjo vykti. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad per šiuos patikrinimus pateiktos informacijos pakako dempingo lygiui nustatyti. Tačiau į Bendrijos pramonės atstovų pateiktas pastabas buvo atsižvelgta įvertinant ilgalaikį pasikeitusių aplinkybių pobūdį, kaip nurodyta toliau, 64 konstatuojamoje dalyje.(16) Tyrimo laikotarpis (toliau – TL) apėmė laikotarpį nuo 2003 m. balandžio 1 d. iki 2004 m. kovo 31 d.B. NAGRINĖJAMAS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS1. Nagrinėjamas produktas(17) Peržiūroje nagrinėjamas produktas yra toks pat kaip ir pirminiame tyrime, t. y., patalynė, kurios kilmės šalis yra Pakistanas, kuri išausta tik iš medvilnės ar įmaišius dirbtinio pluošto ar lino (tačiau linas nėra dominuojantis pluoštas), balinta, dažyta ar marginta, šiuo metu klasifikuojama KN kodų pozicijose ex 6302 21 00 (TARIC kodai 6302 21 00 81, 6302 21 00 89), ex 6302 22 90 (TARIC kodas 6302 22 90 19), 6302 31 00 (TARIC kodas 6302 31 00 90) ir ex 6302 32 90 (TARIC kodas 6302 32 90 19) (toliau – nagrinėjamas produktas). Patalynė apima paklodes (užtempiamas ar lygias), antklodžių užvalkalus ir pagalvių užvalkalus, supakuotus parduoti atskirai arba komplektais.(18) Audinys iš medvilnės pluošto, naudojamas patalynei gaminti, žymimas dviem skaitmenų poromis. Pirmoji nurodo atitinkamai apmatams ir ataudams panaudotų išilginių siūlų skaičių (ar masę). Antroji nurodo skersinių siūlų skaičių centimetre ar colyje atitinkamai apmatuose ir atauduose.(19) Audiniai yra balinami, dažomi ar marginami. Tuomet jie sukarpomi ir susiuvami į įvairaus dydžio lygias ir užtempiamas paklodes, antklodžių ir pagalvių užvalkalus. Galutinis produktas supakuojamas parduoti atskirai arba komplektais.(20) Nepaisant galimų skirtingų produktų rūšių dėl skirtingo audimo, apipavidalinimo, pateikimo ir dydžio, pakuotės ir kt., šiame peržiūros tyrime visos jos sudaro vieną produktą, kadangi turi tokias pačias fizines savybes ir iš esmės naudojamos tam pačiam tikslui.(21) Keletas bendradarbiaujančių eksportuotojų užginčijo šią sąvokos apibrėžtį, tačiau nepateikė jokios savo argumentus pagrindžiančios informacijos, todėl tvirtinimai buvo atmesti.2. Panašus produktas(22) Kaip ir pirminiame tyrime, buvo nustatyta, kad nagrinėjamas produktas ir Pakistano vidaus rinkoje gaminama ir parduodama patalynė turi tokias pačias pagrindines fizines, technines savybes ir paskirtį. Todėl šie produktai yra laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.(23) Keli bendradarbiaujantys eksportuotojai tvirtino, kad nagrinėjamas produktas ir Pakistano vidaus rinkoje parduodama patalynė yra skirtingi produktai, kadangi jie neturi tokių pačių pagrindinių fizinių, techninių savybių ir paskirties. Tačiau nebuvo pateikta įrodymų, patvirtinančių šiuos argumentus, todėl jie buvo atmesti.C. DEMPINGAS1. Normalioji vertė(24) Normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnį. Todėl pirmiausia buvo nustatyta, ar kiekvieno atrinkto eksportuojančio gamintojo bendras panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas palyginti su jo bendru į Bendriją eksportuoto nagrinėjamo produkto pardavimu. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalies pirmą sakinį buvo nustatyta, kad vienos atrinktos bendrovės panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, nes šios bendrovės pardavimo vidaus rinkoje apimtis viršijo 5 % jos bendros į Bendriją eksportuotų produktų pardavimo apimties.(25) Be minėto eksportuotojo, kurio pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas ir viršijo 5 % jo į Bendriją eksportuotų produktų pardavimo apimties, dar trys atrinkti eksportuotojai pardavė dalį nagrinėjamo produkto vidaus rinkoje, tačiau tai sudarė atitinkamai tik 2,2 %, 0,5 % ir 0,2 % į Bendriją eksportuoto nagrinėjamo produkto pardavimo apimties. Tinkamai ištyrus vidaus rinkos savybes ir nagrinėjamų bendrovių pardavimo struktūrą, galiausiai buvo padaryta išvada, kad šis pardavimas buvo labai nedidelės apimties ir negalėjo būti laikomas tipišku pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį.(26) Eksportuojantis gamintojas, kurio pardavimas vidaus rinkoje iš esmės buvo tipiškas, buvo toliau tiriamas, siekiant nustatyti, ar vidaus rinkoje parduotos patalynės rūšys buvo identiškos, ar tiesiogiai palyginamos su rūšimis, parduodamomis eksportui į Bendriją. Tam tikros produkto rūšies pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jei tos produkto rūšies pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams per TL apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % bendros identiškos ir tiesiogiai palyginamos produkto rūšies, parduodamos eksportui į Bendriją, apimties.(27) Toliau buvo ištirta, ar bendrovės pardavimas vidaus rinkoje gali būti laikomas atliktu įprastomis prekybos sąlygomis. Toms produkto rūšims, kurių tos rūšies kainos svertinis vidurkis buvo lygus gamybos sąnaudoms arba jas viršijo, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis faktiškai sumokėtos kainos svertiniu vidurkiu visam tos rūšies pardavimui vidaus rinkoje, nesvarbu, ar šis pardavimas buvo pelningas, ar ne. Toms produkto rūšims, kurių tos rūšies kainos svertinis vidurkis buvo mažesnis už gamybos sąnaudas, buvo laikoma, kad normalioji vertė turi būti nustatyta remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi.(28) Bendrovė užginčijo teiginį, kad jos pardavimas buvo atliekamas įprastomis prekybos sąlygomis, tvirtindama, kad vidaus rinkoje parduodami likučiai nėra palyginami su eksportui parduodamais produktais. Per tyrimą buvo nustatyta, kad likučiai buvo pertekliniai eksportui pagamintos patalynės kiekiai, ir todėl vidaus rinkoje ir eksportui parduodami produktai yra palyginami. Todėl laikoma, kad bendrovės pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas ir atliktas įprastomis prekybos sąlygomis.(29) Normalioji vertė buvo apskaičiuota prie eksportuotų rūšių gamybos sąnaudų pridėjus pagrįstas produkto pardavimo, bendrąsias ir administracines (toliau – PBA) sąnaudas bei pagrįstą pelną, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalimi.(30) Šiuo atžvilgiu bendrovė tvirtino, kad PBA sąnaudos ir pelnas turėtų būti nustatyti remiantis visais sandoriais, nes dėl didelės produkto įvairovės (bendrovė pateikė informaciją apie daugiau kaip 500 skirtingų produkto rūšių) neįmanoma patikimai nustatyti, ar tam tikras sandoris yra pelningas, ar ne. Iš tiesų, nagrinėjamą produktą sudaro daugybė įvairių rūšių, kurios skiriasi savo dydžiu, modeliais, spalvomis, audiniais ir kt. Nustatant įvairių produkto rūšių gamybos sąnaudas bendrovės taikyti bendri sąnaudų paskirstymo būdai nebuvo pakankamai tikslūs ir padėtis tapo dar painesnė, palyginti su įprastiniais sunkumais, su kuriais susiduriama sudėtingų produktų atveju. Todėl buvo laikoma, kad normaliajai vertei apskaičiuoti naudojamos PBA sąnaudos ir pelnas turi būti nustatyti remiantis visais visų nagrinėjamo produkto pardavimo vidaus rinkoje apimčių sandoriais.(31) Bendrijos pramonės atstovai nuginčijo šios bendrovės atžvilgiu taikomą požiūrį, tvirtindami, kad siekiant nustatyti bendrovės įprastomis prekybos sąlygomis gauto pelno procentinį dydį, turėjo būti naudojami tik pelningi sandoriai. Šis tvirtinimas buvo atmestas, kadangi dėl pirmiau, 30 konstatuojamojoje dalyje, išdėstytų priežasčių, neįmanoma patikimai nustatyti, ar tam tikras sandoris yra pelningas, ar ne. Be to, buvo nustatyta, kad apskritai sandoriai buvo atlikti įprastomis prekybos sąlygomis.(32) Kitiems septyniems atrinktiems eksportuojantiems gamintojams normaliosios vertės turėjo būti nustatytos remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi, nes nė vieno jų pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas. Todėl visiems šiems eksportuotojams normalioji vertė buvo nustatyta prie kiekvienos į Bendriją eksportuotos rūšies gamybos sąnaudų, prireikus jas pakoregavus, kaip toliau paaiškinta 36 konstatuojamojoje dalyje, pridėjus pagrįstas PBA sąnaudas ir pagrįstą pelną. PBA sąnaudų ir pelno nebuvo įmanoma nustatyti remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies a punktu, kadangi tik vienos bendrovės pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas. Be to, jų nebuvo įmanoma nustatyti remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies b punktu, nes tiriamų eksportuotojų įprastomis prekybos sąlygomis atlikti tos pačios produktų kategorijos pardavimai nebuvo tipiški.(33) PBA sąnaudos ir pelnas buvo atitinkamai nustatyti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą, remiantis vienintelės bendrovės, kurios pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, ir dviejų bendrovių, kurių pardavimas vidaus rinkoje sudarė atitinkamai 2,2 % ir 0,2 %, patirtų PBA sąnaudų ir gauto pelno svertiniu vidurkiu. Iš tiesų, buvo laikoma, kad nors šių dviejų pastarųjų bendrovių pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas tam, kad būtų galima naudoti vidaus rinkos kainas jų normaliajai vertei apskaičiuoti, jis buvo pakankamas užtikrinti, kad susijusios PBA sąnaudos ir pelnas galėtų būti laikomi patikimais pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktui taikyti. Į trečiosios bendrovės, kurios pardavimas vidaus rinkoje buvo netipiškas, minimos pirmiau 25 konstatuojamojoje dalyje, PBA sąnaudas ir pelną nebuvo atsižvelgiama, nes ši bendrovė pranešė apie didelį to pardavimo nuostolį.(34) Viena bendrovė teigė, kad nustatydama šios bendrovės PBA sąnaudas Komisija turėtų taikyti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies b punktą. Bendrovė tvirtino, kad turėtų būti naudojamos visų bendrovės vidaus rinkoje parduotų produktų PBA sąnaudos, kadangi tie produktai yra panašūs į nagrinėjamą produktą, nes priklauso tai pačiai produktų kategorijai. Šis tvirtinimas buvo atmestas, kadangi buvo nustatyta, kad produktai, kurie, kaip buvo teigiama, priklauso tai pačiai produktų kategorijai kaip ir patalynė, iš tiesų buvo daugiausia žalias audinys, t. y., tarpinis produktas, parduodamas pramoniniams vartotojams, o ne plataus vartojimo produktas, kaip patalynė.(35) Bendrovė toliau įrodinėjo, kad net taikant pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą, turėtų būti naudojamos bent pačios bendrovės PBA sąnaudos ir pelnas. Ji pridūrė, kad normaliajai vertei nustatyti naudojamos PBA sąnaudos ir pelnas iš esmės imami iš kitokią struktūrą turinčios bendrovės, kurią tikriausiai būtų galima palyginti su universaline parduotuve. Tačiau reikia pažymėti, kad bendrovė pareiškėja parduoda produktus, kurie net nepriklauso tai pačiai produktų kategorijai, ir jų kiekis taip pat yra gana nedidelis. Todėl nėra pagrindo naudoti PBA sąnaudas ir pelną, nustatytus remiantis tokiais netinkamais duomenimis.(36) Keletas atrinktų bendrovių į PBA sąnaudas įtraukė įvairius straipsnius, kurie turėjo būti pranešami kaip gamybos sąnaudos. Todėl šie straipsniai buvo įrašyti į gamybos sąnaudas. Be to, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį, sąnaudos paprastai skaičiuojamos remiantis tiriamosios šalies tvarkomais įrašais, jeigu tokie įrašai atitinka bendrai priimtus apskaitos principus tiriamoje valstybėje, su sąlyga, kad tie įrašai atspindi pagrįstas aptariamų produktų gamybos ir pardavimo sąnaudas. Taip pat atsižvelgiama į pateiktus įrodymus dėl tinkamo sąnaudų paskirstymo, jeigu matyti, kad taip paskirstytos lėšos buvo panaudotos. Penkių atrinktų bendrovių atsakymuose į klausimyną pateiktas sąnaudų paskirstymas buvo atliktas ad hoc tyrimo tikslams ir negalėjo būti laikomas pagrįstu, kadangi jis neatitiko bendrovių sąskaitų audito. Todėl buvo atlikti koregavimai, siekiant gamybos sąnaudas nustatyti nuosekliau minėtų bendrovių sąskaitų audito atžvilgiu.(37) Buvo nustatyti įvairūs šių penkių bendrovių į gamybos sąnaudas įtraukti sąnaudų straipsniai. Nustatyta, kokį procentą visos bendrovės apyvartos sudaro nagrinėjamas produktas. Atsižvelgiant į turimą informaciją, kurią buvo galima patikrinti, siekiant nustatyti nagrinėjamo produkto gamybos sąnaudas, šis procentas buvo pritaikytas kiekvieno sąnaudų straipsnio arba visų sąnaudų, nurodytų sąskaitų audite, vertei.(38) Vienai bendrovei buvo atliktas pirmiau, 37 konstatuojamojoje dalyje, minimas koregavimas, siekiant atsižvelgti į tai, kad labai skyrėsi patalynės ir kitų pagrindinių bendrovės parduodamų produktų, t. y. siūlų, sąnaudų struktūra. Tai, kad ši bendrovė atsakymuose į klausimyną pranešė patikrinamus duomenis, kurie leido aiškiau priskirti sąnaudas šioms dviems produktų kategorijoms, leido patobulinti apyvarta paremtą paskirstymą, tokiu būdu tinkamiau priskiriant gamybos sąnaudas.(39) Bendrijos pramonė nuginčijo šios bendrovės atžvilgiu taikomą požiūrį, tvirtindama, kad bendrovė neturi faktiškai panaudotų paskirstytų sąnaudų sistemos. Tačiau šis tvirtinimas buvo atmestas, kadangi pirmiau, 38 konstatuojamojoje dalyje, minimas sąnaudų priskyrimas buvo paremtas ne bendrovės pateiktu sąnaudų paskirstymu, o patikrinta bendrovės reguliariai rengiama apskaitos informacija.(40) Vienai bendrovei buvo atliktas tolesnis koregavimas. Ši bendrovė vykdo gamybą dviejose skirtingose teritorijose, tačiau patalynė buvo pagaminta tik vienoje teritorijoje. Todėl buvo manoma, kad tinkamiausias požiūris yra remtis duomenimis, susijusiais su teritorija, kurioje buvo pagaminta patalynė.(41) Kelios kitos bendrovės prašė taikyti papildomus koregavimus Bendrijos institucijų atliktam sąnaudų paskirstymui. Tačiau pagal apyvarta paremtą sąnaudų paskirstymo metodą negalima taikyti skirtingos metodikos tik keliems sąnaudų straipsniams, nebent galima parodyti, kad tokia skirtinga metodika gali būti išimtinai taikoma tiems keliems sąnaudų straipsniams. Kadangi to nebuvo galima padaryti ir, kaip nurodyta pirmiau, 32 konstatuojamoje dalyje, šių bendrovių pateikta informacija ir įrodymai, susiję su gamybos sąnaudomis, nebuvo laikomi patikimais, pirmiau minėti tvirtinimai buvo atmesti.(42) Kitos bendrovės gamybos sąnaudos buvo apskaičiuotos iš apyvartos atėmus pelną ir PBA išlaidas, nustatytas per patikrinimą.(43) Dviejų likusių bendrovių gamybos sąnaudos buvo laikomos iš esmės patikimomis, tačiau reikėjo atlikti tam tikrus koregavimus, remiantis per patikrinimą surinkta informacija.(44) Kai kurie atrinkti eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad kai kurias PBA sąnaudas jie jau buvo įtraukę į žaliavos (daugiausia žalio audinio) kainą, nurodytą gamybos sąnaudose. Kadangi bendrovės nebuvo visiškai integruotos, nes kai kurias perdirbimo paslaugas samdė iš šalies, jos tvirtino, kad šios PBA išlaidos turėtų būti išskaitytos iš gamybos sąnaudų, siekiant išvengti dvigubo PBA išlaidų skaičiavimo. Tačiau reikėtų pažymėti, kad normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota naudojant vienintelės bendrovės, kurios pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, ir dviejų bendrovių, kurių pardavimas vidaus rinkoje sudarė atitinkamai 2,2 % ir 0,2 %, PBA sąnaudas ir pelną, ir kad šie trys eksportuotojai didžiąją dalį žalio audinio pirko patys. Taip pat pažymėtina, kad kiekvienąkart perkant žaliavą į sumokėtą kainą įskaičiuojamos kai kurios PBA sąnaudos, tačiau tai tiekėjo sąnaudos, o ne nagrinėjamo eksportuotojo PBA sąnaudos. Todėl šis reikalavimas buvo atmestas.2. Eksporto kaina(45) Septyni atrinkti eksportuojantys gamintojai visą savo eksportą į Bendriją pardavė tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams. Todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį jų eksporto kainos buvo nustatytos remiantis šių nepriklausomų pirkėjų Bendrijoje faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis.(46) Aštuntasis atrinktas eksportuojantis gamintojas Bendrijoje turėjo susijusį importuotoją. Šio importo kainos buvo apskaičiuotos remiantis kainomis, už kurias importuoti produktai buvo pirmą kartą perparduoti nepriklausomam pirkėjui, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalyje.(47) Tačiau kelių bendrovių prašymu pasenusių atsargų ir prekių, pristatytų oro transportu (CIF arba CFR pagrindu), eksporto pardavimas nebuvo įtraukiamas į dempingo skaičiavimus, nes šis pardavimas nebuvo atliekamas įprastomis prekybos sąlygomis. Toks pardavimas sudarė labai nedidelę dalį (mažiau negu 2 %) viso eksporto pardavimo, apie kurį pranešta.(48) Šį požiūrį dėl prekių, pristatytų oro transportu, ir pasenusių atsargų užginčijo Bendrijos pramonė, teigdama, kad pagal prekių vežimo priemonę negalima nustatyti, ar pardavimas buvo atliekamas įprastomis prekybos sąlygomis ar ne, ir kad į šį pardavimą turėtų būti atsižvelgta, jeigu jis nagrinėjamame sektoriuje pasitaiko palyginti dažnai. Šis tvirtinimas buvo atmestas, nes, nors daugumos bendrovių prekės buvo pristatomos oro transportu ir buvo parduodamos pasenusios atsargos, toks pardavimas šiame sektoriuje nepasitaiko palyginti dažnai, kadangi oro transportu pristatomos prekės ir pasenusių atsargų apimtys yra labai nedidelės, kaip aprašyta pirmiau, 47 konstatuojamojoje dalyje.3. Palyginimas(49) Siekiant užtikrinti teisingą normaliųjų verčių ir eksporto kainų palyginimą, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi, atlikus koregavimą, buvo tinkamai atsižvelgta į skirtumus, turinčius įtakos kainai ir kainų palyginamumui. Buvo atlikti pagrįsti, tikslūs ir patikrintais įrodymais pagrįsti koregavimai dėl importo mokesčių ir netiesioginių mokesčių, nuolaidų ir lengvatų, gabenimo, draudimo, aptarnavimo, krovimo ir pagalbinių išlaidų, kredito, komisinių, palūkanų ir valiutos konvertavimo. Taip pat buvo atliktas koregavimas dėl prekybos lygio, siekiant atspindėti faktą, kad vidaus rinkoje produktai buvo parduodami tiesiogiai galutiniams pirkėjams, o eksportuojami produktai buvo parduodami prekybininkams, mažmenininkams ir platintojams.(50) Vienas eksportuotojas ginčijo koregavimą dėl komisinių, argumentuodamas, kad susijęs prekybininkas, kurio funkcijos, kaip buvo nustatyta, buvo panašios į komisinius gaunančio atstovo, iš tiesų buvo tik paprastas bendrovės eksporto skyriaus padalinys, ir nevykdė atskiros veiklos. Koregavimas buvo patvirtintas, o tvirtinimas atmestas, kadangi buvo nustatyta, kad susijęs prekybininkas iš tiesų vykdė atskirą pardavimo veiklą (pvz., gaudavo ir valdydavo dalį kvotų), kurios negalėjo vykdyti pats eksportuotojas ir tai darydamas patirdavo dideles išlaidas. Be to, susijęs prekybininkas gavo didelį antkainį už veiklą, susijusią su nagrinėjamo produkto pardavimu į EB, kuris nesiskiria nuo komisinių.(51) Keletas eksportuotojų prašė taikyti tolesnius koregavimus dėl banko mokesčių ir kredito sąnaudų. Jie tvirtino, kad galutiniai vartotojai vidaus rinkoje mokėjimams atlikti paprastai naudojo kredito korteles. Tačiau tyrimas parodė, kad bendrovėms, kurios pardavė prekių vidaus rinkoje, galutiniai vartotojai paprastai mokėdavo grynaisiais. Todėl šis prašymas buvo atmestas.(52) Viena bendrovė prašė taikyti koregavimą dėl medvilnės kainų padidėjimo per TL. Tačiau medvilnės kainos padidėjo išaugus pasaulio rinkos kainoms ir todėl tai nebuvo tik Pakistanui būdingas reiškinys. Medvilnės kainų padidėjimas daugiausia turėjo įtakos per 3 TL mėnesius, o nagrinėjamas produktas buvo parduodamas per visą TL. Be to, kainų padidėjimas buvo tik trumpalaikio pobūdžio, kadangi pasaulio rinkos kainos yra nepastovios, ir tai yra įprastas reiškinys šiai žaliavos rūšiai. Tokie žaliavos kainų pokyčiai turi būti laikomi įprasta verslo operacijų dalimi. Be to, bendrovės pateiktoje informacijoje (medvilnės pirkimo kainos nuo 1997 m. iki 2005 m. Pakistano rupijomis (PKR)) buvo matyti mažėjanti tendencija, ir didžiausios kainos buvo 1997 m. Jei vyksta dideli sąnaudų svyravimai, paprastai juos galima išlyginti atlikus mėnesinį arba ketvirčio normaliosios vertės ir eksporto kainų palyginimą. Tačiau to nebuvo prašoma. Todėl šis prašymas buvo atmestas.(53) Visos bendrovės prašė taikyti koregavimus dėl muito grąžinimo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punktą. Prašymai atlikti tokius koregavimus buvo patenkinti pirminiame tyrime, su sąlyga, kad prašomos sumos buvo iš tiesų mokamos už panašų produktą arba jo gamybai panaudotas medžiagas, kai šis produktas skirtas vartoti eksportuojančioje valstybėje, ir grąžinamos, kai produktas eksportuojamas į Bendriją. Šiame tyrime buvo nustatyta, kad Pakistano vyriausybės grąžintos sumos smarkiai viršijo bendrovių faktiškai sumokėtas importo mokesčių arba netiesioginių mokesčių sumas už nagrinėjamo produkto gamybai panaudotas medžiagas.(54) Atrinkti eksportuotojai argumentavo, kad Pakistano vyriausybė įvedė naują sistemą eksportuojančių gamintojų sumokėtų importo mokesčių grąžinimams apskaičiuoti. Šioje naujoje sistemoje naudojami tam tikri standartai grąžintinai sumai nustatyti.(55) Naujasis režimas buvo ištirtas, siekiant išaiškinti, ar tarp eksportuojančių gamintojų sumokėto muito ir medžiagų, panaudotų panašaus produkto, skirto vartoti eksportuojančioje valstybėje, gamybai, galėtų būti nustatytas tiesioginis ryšys. Jei atrinkti eksportuotojai galėjo parodyti, kad importo mokesčiai buvo grąžinti, Bendrijos institucijos prireikus patenkino prašymą taikyti normaliosios vertės koregavimą su sąlyga, kad prašomos sumos buvo iš tiesų mokamos už panašų produktą arba jo gamybai panaudotas medžiagas, kai šis produktas skirtas vartoti eksportuojančioje valstybėje, ir grąžinamos, kai produktas eksportuojamas į Bendriją.4. Dempingo skirtumas(56) Atrinktų eksportuojančių gamintojų individualus dempingo skirtumas buvo nustatytas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį, palyginant normaliosios vertės svertinį vidurkį su eksporto kainos svertiniu vidurkiu.(57) Dempingo skirtumas, išreikštas grynosios franko prie Bendrijos sienos kainos, nesumokėjus muitų, procentu, yra:Yunus Textile Mills, Karačis (Karachi) | 8,5 % |Lucky Textile Mills, Karačis (Karachi) | 7,2 % |Nishat Mills Limited, Feisalabadas (Faisalabad) | 6,1 % |Chenab Limited, Feisalabadas (Faisalabad) | 5,7 % |Gul Ahmed Textile Mills Ltd, Karačis (Karachi) | 5,6 % |Al-Abid Silk Mills Ltd, Karačis (Karachi) | 3,9 % |Mohammad Farooq Textile Mills Ltd, Karačis (Karachi) | 3,5 % |Fairdeal Textiles (Pvt) Ltd, Karačis (Karachi) | 1,3 % |(58) Remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalimi daroma išvada, kad Fairdeal Textiles (Pvt) Ltd dempingo skirtumas yra de minimis , nes šios bendrovės dempingo skirtumas yra mažesnis negu 2 %.(59) Neatrinktų bendradarbiaujančių bendrovių dempingo skirtumas buvo nustatytas pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalį, remiantis atrinktų bendrovių dempingo skirtumo svertiniu vidurkiu. Šis dempingo skirtumo svertinis vidurkis, išreikštas grynosios franko prie Bendrijos sienos kainos, nesumokėjus muitų, procentu, buvo 5,8 %.(60) Keletas tyrimui neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuotojų tvirtino, kad jų atžvilgiu šališka taikyti atrinktų bendrovių muito svertinį vidurkį, o ne mažiausią muitą. Reikia pažymėti, kad šiuo atveju pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio nuostatas tyrimui buvo atrinkti aštuoni eksportuotojai. Rezultatai, gauti remiantis šių eksportuotojų pateiktais duomenimis, laikomi tipiškais Pakistano patalynės pramonei. Dėl neatrinktiems eksportuotojams taikytino muito, mažiausio vienam iš atrinktų eksportuotojų nustatyto muito taikymas vietoje muito svertinio vidurkio, kuris aiškiai labiau būdingas visai pramonei, prieštarautų atrankos tikslui. Bet kuriuo atveju, pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalyje reikalaujama, kad antidempingo muitas, taikomas eksportuotojų, pranešusių apie save, tačiau neatrinktų tyrimui, importui neviršytų dempingo skirtumo, nustatyto atrinktoms šalims, svertinio vidurkio, ir pagal nusistovėjusią praktiką Bendrijos institucijos taiko skirtumo svertinį vidurkį. Atsižvelgiant į tai, šis tvirtinimas buvo atmestas.(61) Siekiant nustatyti likutinį dempingo skirtumą, pirmiausia buvo nustatytas bendradarbiavimo lygis. Palyginus Eurostato duomenis apie importą, kurio kilmės šalis yra Pakistanas, ir atsakymus į atrankos klausimyną, buvo nustatyta, kad bendradarbiavimo lygis buvo aukštas (daugiau negu 80 %). Todėl kadangi nebuvo nuorodų, kad likusios bendrovės taikė dempingą žemesniu lygiu, buvo laikoma tikslinga nustatyti dempingo skirtumą likusioms bendrovėms, kurios tyrime nebendradarbiavo, aukščiausio atrinktoms bendrovėms nustatyto dempingo skirtumo lygiu. Šis požiūris atitinka Bendrijos institucijose nusistovėjusią tvarką ir taip pat buvo laikomas būtinu, siekiant neskatinti nebendradarbiauti. Taigi buvo apskaičiuotas 8,5 % likutinis dempingo skirtumas.(62) Kelios bendrovės, kurios buvo laikomos nebendradarbiaujančiomis, tvirtino, kad jos atsiuntė atsakymus į klausimynus per nustatytą laikotarpį per atitinkamą asociaciją arba tiesiogiai Komisijai. Šių bendrovių buvo paprašyta pateikti įrodymus, kad atsakymai iš tiesų buvo perduoti per reikalaujamą terminą. Nė viena iš šių bendrovių negalėjo pateikti pakankamai įrodymų šiems tvirtinimams pagrįsti, todėl jie buvo atmesti.5. Ilgalaikis pasikeitusių aplinkybių pobūdis(63) Šiame tyrime peržiūros tikslas buvo pagrįsti išvadą patikrintais duomenimis, ką padaryti tapo iš esmės įmanoma pasikeitus su saugumu susijusioms aplinkybėms. Nėra nuorodų, kad nauji patikrinti duomenys nebūtų ilgalaikio pobūdžio.(64) Tačiau reikėtų priminti, kad dėl tam tikrų išlikusių saugumo aplinkybių patikrinimai buvo atliekami Jungtiniuose Arabų Emyratuose. Nepaisant bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pastangų, patikrinimas trečiojoje šalyje neatitinka įprastos tvarkos, nes Komisijos tyrėjai neturėjo neribotos tiesioginės galimybės naudotis eksportuotojų apskaitos žurnalais ir apskaitos sistemomis. Todėl, nors rezultatai yra pakankamai patikimi, kad būtų galima pagrįsti antidempingo muitų lygio pakeitimą, savo iniciatyva arba suinteresuotųjų šalių prašymu Bendrijos institucijos gali atlikti pakeistų antidempingo muitų peržiūrą, jeigu turimi informacijos šaltiniai rodytų trečiojoje šalyje patikrintų duomenų pasikeitimą arba netikslumą.6. Išvada(65) Atsižvelgiant į tai, dabartinės antidempingo priemonės, taikomos nagrinėjamo produkto, kurio kilmės šalis yra Pakistanas, importui, turėtų būti iš dalies pakeistos, kad atspindėtų naują nustatytą dempingo skirtumą.(66) Pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalį muitai turi neviršyti nustatyto dempingo skirtumo, bet turi būti mažesni už tokį skirtumą, jei tokio mažesnio muito dydžio pakaks pašalinti žalą Bendrijos pramonei. Atsižvelgiant į tai, kad šios tarpinės peržiūros taikymo sritis apribojama dempingo aspektais, nustatomų muitų dydis turėtų neviršyti žalos lygio, nustatyto pirminiame tyrime.(67) Kaip minėta galutinio reglamento 134 konstatuojamojoje dalyje, pirminis dempingo skirtumas buvo mažesnis negu galutinai nustatytas žalos pašalinimo lygis, todėl galutinis antidempingo muitas buvo grindžiamas mažesniu dempingo skirtumu, t. y., 13,1 %. Kadangi šioje tarpinėje peržiūroje nustatytas dempingo skirtumas yra vis dar mažesnis negu žalos skirtumas, iš dalies pakeisti antidempingo muitai turėtų būti grindžiami šiuo mažesniu dempingo skirtumu.(68) Todėl nustatomas muitų lygis turėtų atitikti nustatytą dempingo skirtumą, išskyrus vienai bendrovei, kuriai buvo nustatytas de minimis dempingo skirtumas, kaip apibrėžta pirmiau, 58 konstatuojamojoje dalyje:a) Tyrimui atrinktiems eksportuotojams: |Yunus Textile Mills, Karačis (Karachi) | 8,5 % |Lucky Textile Mills, Karačis (Karachi) | 7,2 % |Nishat Mills Limited, Feisalabadas (Faisalabad) | 6,1 % |Chenab Limited, Feisalabadas (Faisalabad) | 5,7 % |Gul Ahmed Textile Mills Ltd, Karačis (Karachi) | 5,6 % |Al-Abid Silk Mills Ltd, Karačis (Karachi) | 3,9 % |Mohammad Farooq Textile Mills Ltd, Karačis (Karachi) | 3,5 % |Fairdeal Textiles (Pvt) Ltd, Karačis (Karachi) | 0 % |b) Tyrimui neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuotojams | 5,8 % |c) Visoms kitoms bendrovėms | 8,5 % |(69) Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti iš dalies pakeisti galiojančias priemones, ir suteikta galimybė pateikti pastabas. Pastabos buvo gautos ir į jas buvo deramai atsižvelgta. Visoms suinteresuotosioms šalims taip pat buvo suteikta laiko kreiptis su pastabomis po faktų atskleidimo.(70) Siekiant užtikrinti vienodą požiūrį į naujus eksportuotojus ir neatrinktas bendradarbiaujančias bendroves, minimas šio reglamento priede, laikoma, kad turi būti priimta nuostata, numatanti, kad muito svertinis vidurkis, nustatomas pastarosioms bendrovėms turi būti taikomas naujiems eksportuotojams, kurie priešingu atveju turėtų teisę į peržiūrą pagal 11 straipsnio 4 dalį.(71) Vienas Pakistano eksportuojantis gamintojas pateikė pasiūlymą įsipareigojimui dėl kainos. Tačiau patalynė turi šimtus skirtingų produkto rūšių, ir kai kurias savybes yra sunku išskirti importuojant. Dėl to tampa beveik neįmanoma nustatyti prasmingos minimalios importo kainos kiekvienai produkto rūšiai, kurią galėtų tinkamai stebėti Komisija ir kontroliuoti valstybių narių muitinės. Esant šioms aplinkybėms buvo nuspręsta, kad įsipareigojimas dėl kainos yra neįgyvendinamas, ir jis negali būti priimtas.D. PRIEMONIŲ TAIKYMO TRUKMĖ(72) Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, atlikta peržiūra nekeičia datos, iki kurios galioja Reglamentas (EB) Nr. 397/2004,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisTarybos reglamento (EB) Nr. 397/2004 1 straipsnio 2 dalis pakeičiama ir išdėstoma taip:Galutinis antidempingo muitas, taikomas grynosios franko prie Bendrijos sienos kainai, nesumokėjus muitų, už šių bendrovių pagamintus produktus, yra:Gamintojas | Muito dydis % | TARIC papildomas kodas |Yunus Textile Mills H-23/1, Landhi Industrial Area, Karachi | 8,5 | A698 |Lucky Textile Mills L-8, Block 21, F. B Area, Karachi | 7,2 | A699 |Nishat Mills Limited Nishatabad, Faisalabad | 6,1 | A700 |Chenab Limited Nishatabad, Faisalabad | 5,7 | A701 |Gul Ahmed Textile Mills Ltd Plot No. HT/3A, Landhi Industrial Area, Landhi, Karachi | 5,6 | A702 |Al-Abid Silk Mills Ltd A-39, S.I.T.E., Manghopir Road, Karachi | 3,9 | A704 |Mohammad Farooq Textile Mills Ltd 1st floor, Finlay House, I.I Chundrigar Road, Karachi | 3,5 | A703 |Fairdeal Textiles (Pvt) Ltd A/15-D, Binoria Chowk, S.I.T.E., Karachi | 0 | A705 |Priede išvardyti gamintojai | 5,8 | A706 |Visos kitos bendrovės | 8,5 | A999 |2 straipsnisŠio reglamento priedas pridedamas kaip Tarybos reglamento (EB) Nr. 397/2004 1 priedas.3 straipsnisŠis straipsnis pridedamas kaip Tarybos reglamento (EB) Nr. 397/2004 1 straipsnio 4 dalis:Kai naujas eksportuojantis gamintojas pateikia pakankamai įrodymų Komisijai, kad:-  per laikotarpį nuo 2003 m. balandžio 1 d. iki 2004 m. kovo 31 d. jis neeksportavo į Bendriją produkto, aprašyto Tarybos reglamento (EB) Nr. 397/2004 1 straipsnio 1 dalyje,-  jis nėra susijęs su jokiu eksportuotoju arba gamintoju, kuriam taikomos šiuo reglamentu įvedamos priemonės ir-  jis faktiškai eksportavo į Bendriją nagrinėjamą produktą po tyrimo laikotarpio, kuriuo grindžiamos priemonės, arba turi neatšaukiamų sutartinių įsipareigojimų eksportuoti į Bendriją didelius kiekius,Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, pateiktu pasitarus su Patariamuoju komitetu, paprastąja balsų dauguma gali iš dalies pakeisti 1 straipsnio 2 dalį, pridėdama naująjį eksportuojantį gamintoją prie bendrovių, kurioms nustatyta 5,8 % muito dydžio svertinis vidurkis.4 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkasPRIEDAS1 straipsnio 2 dalyje minimas bendradarbiaujančių gamintojų sąrašas pagal TARIC papildomą kodą A706:Pavadinimas | Adresas |A.B. Exports (PVT) LTD. | Off. No 6, Ground Floor, Business Center, New Civil Lines, Faisalabad |A.S.T. (PVT) Limited | Saba Square 2-C, Saba Commercial Street No. 3, Phase V Extension, D.H. Authority, Karachi |Abdur Rahman Corporation (Pvt) Ltd | P-214 Muslim Town #1, Sarghoda Road, Faisalabad |Adil Waheed Garments | 66-Zubair Colony, Jaranwala Road, Faisalabad |Afroze Textile Industries (Pvt) Ltd. | LA 7/1-7, Block 22 F.B Area, Karachi |Al Musawar Textile (PVT) LTD | Atlas Street, Maqbool Road, Faisalabad |Al-Karam Textile Mills (PVT) LTD | 3rd floor, K.D.L.B. Building, 58-West Wharf Road, Karachi |Al-Latif | W,S, 24, Block-2, Azizabad, F.B. Area, Karachi-75950 |Al-Noor Processing & Textile Mills | Sargodha Road, Near Bava Chak, Faisalabad |Al-Raheem Textile | F/40, Block-6, P.E.C.H.S., Karachi |Ameer Enterprises | 3rd floor, Bismillah Centre, St. No. 2, Karkhana Bazar, Yanr Market, Faisalabad |Amsons Textile Mills (PVT) LTD. | D-14/B, S.I.T.E., Karachi |Amtex (Private) Limited | 1-Km, Khurrianwala-Jaranwala Road, Faisalabad |Anjum Textile Mills (PVT) LTD | Anjum Street, Nalka Kohala, Sarghoda Road, Faisalabad |Apex Corporation | 1-19, Arkay Square, P.O. Box 13373, Karachi |Arshad Corporation | 1088/2, Jail Road Faisalabad 38000 |Arzoo Textile Mills Ltd. | 2.6 KM, Jaranwala Road, Khurrinwala, Faisalabad |Asia Textile Mills | D-156, S.I.T.E. Avenue, Karachi |Aziz Sons | D21/Karach, S.I.T.E., Karachi-75700 |B.I.L. Exporters | 15/5, Sector 12/C, North Karachi Industrial Area, Karachi |Baak Industries | P-107, Akbarabad, Near Allied Hospital, Faisalabad |Be Be Jan Pakistan Limited | Square No. 7, Chak No. 204/R.B., Faisalabad |Bela Textiles Ltd | A-29/A, S.I.T.E., Karachi |Bismillah Fabrics (PVT) LTD. | 3 Km, Jhumbra Road, Khurrianwala, Faisalabad |Bismillah Textiles (PVT) LTD. | 1. KM, Jaranwala Road, Khurrianwala, Faisalabad |Classic Enterprises | B-1/1, Sector 15, Korangi Industrial Area, Karachi |Cotton Arts (PVT) Ltd | 613/1, Dagrawaan Road, Faisalabad |D.L. Nash (Private) Ltd. | 11, Timber Pond, Keamari Road, Karachi-75620 |Dawood Exports PVT LTD. | P.O. Box 532, Sarghoda Road, Faisalabad |Decent Textiles | P-1271, Abdullahpur, West Canal Road, Faisalabad |En Em Fabrics (Pvt) Ltd. | 10th Km, Sarghoda Road, Faisalabad |En Em Industries Ltd. | 10th Km, Sargodha Road, Faisalabad |Enn Eff Exports | 4th floor, Business Centre, New Civil Lines, Faisalabad |Faisal Industries | Office 205, Madina City Mall, Abdullah Haroon Road, Saddar, Karachi |Fashion Knit Industries | 5-Business Centre, Ground Floor, Mumtaz Hassan Road, Karachi |Fateh Textile Mills Limited | P.O. Box No 69, Hali Road, S.I.T.E., Hyderabad |Gerpak Textile (PVT) LTD | 317 Clifton Centre, Schon Circle, Kehkashan Clifton, Karachi |Gohar Textile mills | 208 Chak Road, Zia Town, Faisalabad |H.A. Industries (PVT) LTD | 10 KM, Jaranwala Road, Faisalabad |Haroon Fabrics (Private) Limited | P-121, Rafique Colony, Jail Road, Faisalabad |Hay's (PVT) Limited | A-33, (C), Textile Avenue, S.I.T.E., Karachi-75700 |Homecare Textiles | D-115, S.I.T.E., Karachi |Husein Industries Ltd. | HT-8 Landhi Industrial & Trading Estate, Landhi, Karachi |Ideal International | A-63/A, SIND Industrial Trading Estate, Karachi-75700 |Jaquard Weavers | 811 Mahmoodabad Colony, Multan |Kam International | F-152, S.I.T.E., Karachi |Kamal Spinning Mills | 4th KM, Jranwala Road, Khurrianwala, Faisalabad |Kausar Processing Industries (PVT) Ltd. | P-61 Gole Chiniot Bazar, Faisalabad |Kausar Textile Industries (PVT) LTD. | Maqbool Road, Faisalabad |Khizra Textiles International | P-68, First Floor, Tawakal Cloth Market, Gol Chiniot Bazar, Faisalabad-38000 |Kohinoor Textile Mills Limited | Peshawar Road, Rawalpindi |Latif International (PVT) LTD | St. No. 1, Abdullahpur, Faisalabad |Liberty Mills Limited | A/51-A, S.I.T.E., Karachi |M/s M.K. SONS Pvt Limited | 2 KM, Khurrianwala, Jarranwala Road, Faisalabad |M/S Al-Ghani International | 202 Bhaiwala, Ghona Road, Faisalabad |M/S Home Furnishings Limited | Plot No 1,2,10,11, Sector IX-B., Karachi Export Processing Zone, Karachi |MSC Textiles (PVT) Ltd | P-19, 1st floor, Montgomery Bazar, Faisalabad |Mughanum (PVT) LTD. | P-162, Circular Road, Faisalabad |Mustaqim Dyeing & Printing Industries (Pvt) Ltd. | D-14/A, Bada Board, S.I.T.E., Karachi |Naseem Fabrics | Suite #404, 4th floor, Faisalcomplex, Bilal Road, Civil Lines, Faisalabad |Nawaz Associates | 87 D/1 Main Boulevard Gulberg III, Lahore |Nazir Industries | Suit 3, 7th floor, Textile Plaza, M.A. Jinnah Road, Karachi-74000 |Niagara Mills (PVT) LTD | Kashmir Road, Nishatabad, Faisalabad |Nina Industries Limited | A-29/A, S.I.T.E., Karachi |Nishitex Enterprises | P-224, Tikka Gali No 2, Y.Y. Plaza., 1st floor, Montgomery Bazar, Faisalabad |Parsons Industries (PVT) LTD | E-53 S.I.T.E., Karachi |Popular Fabrics (PVT) Limited | Plot 115, Landhi Industrial Area, Karachi |Rainbow Industries | 810/A, Khanewal Road, Multan |Rehman International | P-2, Al Rehman House, Ghulam Rasool Nagar Main Road, Sarfraz Colony, Faisalabad |Sadaqat Textile Mills Pvt Ltd | Sadaqat Street, Sarghoda Road, Faisalabad |Sadiq Siddique Co. | 170-A, Latif Cloth Market, M.A. Jinnah Road, Karachi |Sakina Exports International | #313, Dada Chambers, M.A. Jinnan Road, Karachi-74000 |Samira Fabrics (PVT) Ltd | 401-403, Chapal Plaza, Hasrat Mohani Road, Karach |Sapphire Textile Mills Limited | 313, 3rd floor, Cotton exchange Bldg. I.I., Chundrigar Road, Karachi |Shahzad Siddique (PVT) LTD. | 4,5 KM, Khurrainwala Jaranwala Road, Faisalabad |Shalimar Cotton Export (PVT) LTD | Yousaf Chowk, Sarghoda Road, Faisalabad |Sharif Textiles Industries (PVT) LTD | P.O. Box 265, Satiana Road, Faisalabad |Shercotex | 39/c, Peoples Colony, Faisalabad |Sitara Textile Industries Limited | 6- K.M., Sargodha Road, Faisalabad |South Asian Textile Inds. | St. No. 3, Hamedabad Colony, Vehari Road, Multan |Sweety Textiles Pvt Ltd | P-237, 2nd floor, Hassan Arcade Montgomery Bazar, Faisalabad |Tex-Arts | P-22, 1st floor, Montgomery Bazar, Faisalabad |The Crescent Textile Mills Ltd. | Sargodha Road, Faisalabad |Towellers Limited | WSA 30-31, Block 1, Federal B, Karachi |Union Exports (PVT) Limited | D-204/A, S.I.T.E., Karachi-75700 |United Finishing Mills Ltd. | 2nd floor, Regency Arcade, The Mall, Faisalabad |United Textile Printing Industries (Pvt) Ltd. | P.O. Box 194, Maqbool Road, Faisalabad |Wintex Exports PVT Ltd. | P-17/A, Main Road, Sarfaraz Colony, Faisalabad |Zafar Fabrics (PVT) Limited | Chak No 119, J.B. (Samana), Sarghoda Road, Faisalabad |Zamzam Weaving and Processing Mills | Bazar 1, Razabad, Faisalabad |[1] OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).[2] OL L 66, 2004 3 4, p. 1.[3] OL C 196, 2004 8 3, p. 2.