               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 10 26
            COM(2021) 667 final
            2021/0347(NLE)

            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi pagal Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvenciją (Barselonos konvenciją), dėl sprendimo, kuriuo iš dalies keičiami Protokolo dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo žemyninės kilmės taršos ir veiklos (Protokolo dėl žemyninės kilmės taršos) I, II ir IV priedai, priėmimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu 22-ajame Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos konvencijos (toliau – Barselonos konvencija) ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikime, dėl numatomo priimti sprendimo, kuriuo iš dalies keičiami Protokolo dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo žemyninės kilmės taršos ir veiklos (toliau – Protokolas dėl žemyninės kilmės taršos) I, II ir IV priedai.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Protokolas dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo žemyninės kilmės taršos ir veiklos

               Barselonos konvencija ir jos septyni protokolai, priimti įgyvendinant Viduržemio jūros regiono veiksmų planą, sudaro pagrindinį regioninį teisiškai privalomą daugiašalį aplinkos srities susitarimą dėl Viduržemio jūros.

               Vienas iš tų septynių Barselonos konvencijos protokolų yra Protokolas dėl žemyninės kilmės taršos. Juo siekiama, kad visomis būtinomis priemonėmis būtų kiek įmanoma užkertamas kelias Viduržemio jūros taršai, kurią sukelia žemyninės kilmės šaltiniai ir veikla, ir kad ta tarša būtų kuo labiau mažinama bei šalinama. Tuo tikslu Protokole išvardijamos toksiškos ir patvarios medžiagos, kurių naudojimas ribojamas ir kurių turi būti laipsniškai atsisakyta. Protokolas dėl žemyninės kilmės taršos įsigaliojo 1983 m.

               Europos Sąjunga yra Protokolo dėl žemyninės kilmės taršos (su pakeitimais) šalis
                  1
               .

               2.2.Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikimas

               Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikime dalyvauja ministrai ir vyresnieji pareigūnai, atstovaujantys visoms Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiosioms šalims.

               Pagal Protokolo dėl žemyninės kilmės taršos 16 straipsnį, šiam protokolui taikomos su bet kuriuo protokolu susijusios Barselonos konvencijos nuostatos.

               Pagal Barselonos konvencijos 25 straipsnį, Europos Sąjunga (toliau – ES) naudojasi savo teise balsuoti turėdama tiek balsų, kiek jos valstybių narių yra šios konvencijos ir vieno ar daugiau protokolų susitariančiosios šalys. ES nesinaudoja savo balsavimo teise, jei ta teise naudojasi jos valstybės narės, ir atvirkščiai.

               Pagal Barselonos konvencijos 22 straipsnio 3 dalį, bet kokio protokolo pakeitimai priimami to protokolo susitariančiųjų šalių trijų ketvirtadalių balsų dauguma.

               2.3.Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių 22-ajame susitikime numatomas priimti aktas

               Numatoma, kad 2021 m. gruodžio 7–10 d. vyksiančiame 22-ajame susitikime Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiosios šalys priims sprendimą, kuriuo bus iš dalies keičiami Protokolo dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo žemyninės kilmės taršos ir veiklos I, II ir IV priedai (toliau – numatomas aktas).

               Numatomo akto tikslas – atsižvelgti į tiek regioniniu, tiek pasauliniu mastu padarytą su žemyninės kilmės šaltiniais ir veikla susijusią reguliavimo, mokslo ir technikos pažangą, įskaitant atitinkamus pokyčius Viduržemio jūros veiksmų plano ir Barselonos konvencijos srityje, visų pirma pokyčius, susijusius su ekosisteminio metodo įgyvendinimu siekiant geros Viduržemio jūros aplinkos būklės.

               Pagal Barselonos konvencijos 29 straipsnį Protokolo dėl žemyninės kilmės taršos priedų pakeitimai Sąjungai bus privalomi.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Būtinybė apsaugoti Viduržemio jūros biologinę įvairovę ir ekosistemas, be kita ko, nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose jūrų rajonuose, yra pripažinta ne kartą.

               Protokolo dėl žemyninės kilmės taršos I, II ir IV priedų pakeitimais siekiama atsižvelgti į tiek regioniniu, tiek pasauliniu mastu padarytą su žemyninės kilmės šaltiniais ir veikla susijusią reguliavimo, mokslo ir technikos pažangą. Siūlomi pakeitimai visų pirma yra susiję su sektorių, dėl kurių pagal Protokolo I priedą turi būti parengiami veiksmų planai ir priemonės, sąrašo atnaujinimu, su Protokolo I priede išvardytų cheminių medžiagų kategorijų atnaujinimu ir su griežtesniu kai kurių naujų elementų, pvz., triukšmo ir dirbtinio apšvietimo, į kuriuos visus turi būti atsižvelgiama išduodant leidimus pagal Protokolo II priedą, reguliavimu. IV priedo pakeitimai susiję su tvaraus vartojimo ir gamybos priemonių taikymu, visų pirma žiedinės ekonomikos metodų taikymu gamybos procesuose.

               Atsižvelgiant į Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių 22-ąjį susitikimą, nustatyti Sąjungos poziciją dėl numatomo akto yra būtina, nes juo bus iš dalies pakeisti Protokolo dėl žemyninės kilmės šaltinių priedai ir tie pakeitimai bus privalomi Sąjungai pagal Barselonos konvencijos 29 straipsnį. Kadangi priedų pakeitimais bus atnaujinti Viduržemio jūros apsaugos reikalavimai, pakeisti Sąjungos tarptautiniai įsipareigojimai bei užmojai ir pagerinta aplinkos apsauga, siūloma, kad Sąjunga numatomo akto priėmimui pritartų.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas.

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikimas yra susitarimu, t. y. Barselonos konvencija, įsteigtas organas.

               Numatomu aktu bus iš dalies pakeistas vieno iš Barselonos konvencijos protokolų, būtent Protokolo dėl žemyninės kilmės šaltinių, priedai. Todėl priimtas jis turės teisinę galią.

               Numatomu aktu Barselonos konvencijos ir jos protokolų institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su aplinkos apsauga.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 192 straipsnio 1 dalis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 192 straipsnio 1 dalis kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               2021/0347 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi pagal Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvenciją (Barselonos konvenciją), dėl sprendimo, kuriuo iš dalies keičiami Protokolo dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo žemyninės kilmės taršos ir veiklos (Protokolo dėl žemyninės kilmės taršos) I, II ir IV priedai, priėmimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Tarybos sprendimu 1999/801/EB
                  2
                Sąjunga sudarė Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos konvencijos (toliau – Barselonos konvencija) protokolą dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo žemyninės kilmės taršos ir veiklos (toliau – Protokolas dėl žemyninės kilmės taršos) ir jis įsigaliojo 2008 m. gegužės 11 d.;

               (2)pagal Barselonos konvencijos 18 straipsnį, šios konvencijos protokolai gali būti keičiami Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikime;

               (3)numatoma, kad 2021 m. gruodžio 7–10 d. vyksiančiame 22-ajame susitikime Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiosios šalys priims sprendimą, kuriuo, siekiant atsižvelgti į tiek regioniniu, tiek pasauliniu mastu padarytą su žemyninės kilmės šaltiniais ir veikla susijusią reguliavimo, mokslo ir technikos pažangą, bus iš dalies pakeisti Protokolo dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo žemyninės kilmės taršos ir veiklos (Protokolo dėl žemyninės kilmės taršos) I, II ir IV priedai;

               (4)tuo sprendimu bus priimti Protokolo dėl žemyninės kilmės taršos I, II ir IV priedų pakeitimai ir jie Sąjungai bus privalomi, todėl būtina nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikime;

               (5)numatomais I, II ir IV priedų pakeitimais bus atnaujinti Viduržemio jūros apsaugos reikalavimai, pakeisti Sąjungos tarptautiniai įsipareigojimai bei užmojai ir pagerinta aplinkos apsauga, todėl siūloma, kad Sąjunga sprendimo priėmimui pritartų,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu 22-ajame Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikime, yra pritarti sprendimo, kuriuo iš dalies keičiami Protokolo dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo žemyninės kilmės taršos ir veiklos (Protokolo dėl žemyninės kilmės taršos) I, II ir IV priedai, priėmimui.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 322, 1999 12 14, p. 18–31.

                     (2)

                        OL L 322, 1999 12 14, p. 18–31.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 10 26
            COM(2021) 669 final
            2021/0349(NLE)

            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi pagal Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvenciją (Barselonos konvenciją), dėl sprendimo pagal Tarptautinės konvencijos dėl teršimo iš laivų prevencijos (MARPOL konvencijos) VI priedą visą Viduržemio jūrą nustatyti kaip sieros oksidų išmetimo kontrolės rajoną („MED SOx ECA“) priėmimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas susijęs su pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi 22-ajame Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos konvencijos (toliau – Barselonos konvencija) ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikime, dėl sprendimo 2022 metais Tarptautinės jūrų organizacijos (IMO) Jūrų aplinkos apsaugos komiteto septyniasdešimt aštuntajai (78-ajai) sesijai (toliau – MEPC 78) pateikti pasiūlymą visą Viduržemio jūrą nustatyti kaip sieros oksidų išmetimo kontrolės rajoną („Med SOx ECA“) ir nustatyti susijusių įpareigojimų įsigaliojimo datą.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos konvencija

               Barselonos konvencija ir jos septyni protokolai, priimti įgyvendinant Viduržemio jūros regiono veiksmų planą, sudaro pagrindinį regioninį teisiškai privalomą daugiašalį aplinkos srities susitarimą dėl Viduržemio jūros.

               Barselonos konvencijos tikslas – užkirsti kelią taršai Viduržemio jūros regione, ją mažinti, kovoti su ja ir ją šalinti, taip pat stiprinti to regiono žmonių sveikatos ir jūrų aplinkos apsaugą siekiant prisidėti prie darnaus šio regiono vystymosi.

               Europos Sąjunga yra Barselonos konvencijos (su pakeitimais) šalis
                  1
               .

               2.2.Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikimas

               Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikime dalyvauja ministrai ir vyresnieji pareigūnai, atstovaujantys visoms Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiosioms šalims. Susitariančiosios šalys susitiks 2021 m. gruodžio 7–10 d. Antalijoje (Turkija).

               Pagal Barselonos konvencijos 25 straipsnį, Europos Sąjunga naudojasi savo teise balsuoti turėdama tiek balsų, kiek jos valstybių narių yra šios konvencijos ir vieno ar daugiau protokolų susitariančiosios šalys. Sąjunga nesinaudoja savo balsavimo teise, jei ta teise naudojasi jos valstybės narės, ir atvirkščiai.

               Pagal Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikimo darbo tvarkos taisyklių 43 taisyklę, jei Konvencijoje nenumatyta kitaip, protokolai ar finansiniai įgaliojimai, esminiai sprendimai, rekomendacijos ir rezoliucijos priimami dviejų trečdalių dalyvaujančių ir balsuojančių susitariančiųjų šalių balsų dauguma.

               2.3.Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių 22-ajame susitikime numatomas priimti aktas

               Pagal Barselonos konvencijos 6 straipsnį, susitariančiosios šalys imasi visų tarptautinę teisę atitinkančių priemonių, kad užkirstų kelią Viduržemio jūros regiono taršai, kurią sukelia iš laivų išmetami teršalai, ją sumažintų, kovotų su ja ir kiek įmanoma ją šalintų, taip pat užtikrintų veiksmingą šio tipo taršos kontrolės taisyklių, visuotinai pripažįstamų tarptautiniu lygmeniu, įgyvendinimą toje teritorijoje.

               Pagal Barselonos konvencijos 18 straipsnio 1 dalies vii punktą, tos konvencijos susitariančiųjų šalių susitikime gali būti svarstomi bet kokie Konvencijos ir jos protokolų tikslams pasiekti reikiami veiksmai bei jų imamasi.

               Sieros oksidų išmetimo kontrolės rajono nustatymas atitiktų pirmiau minėtus tikslus, nes būtų nustatyti specialūs reikalavimai sumažinti Viduržemio jūros regione iš laivų išmetamų oro teršalų kiekį.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Būtinybė apsaugoti Viduržemio jūros biologinę įvairovę ir ekosistemas, be kita ko, nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose jūrų rajonuose, yra pripažinta ne kartą.

               Iš laivų išmetami oro teršalai daro didelį neigiamą poveikį ne tik žmonių sveikatai, bet ir aplinkai. Vienas iš būdų spręsti iš laivų išmetamų teršalų problemą yra pagal Tarptautinės konvencijos dėl teršimo iš laivų prevencijos (MARPOL konvencijos) VI priedą nustatyti Viduržemio jūrą kaip sieros oksidų išmetimo kontrolės rajoną („Med SOx ECA“), kuriame bus įgyvendinti specialūs reikalavimai mažinti iš laivų išmetamą teršalų kiekį.

               Nustatyti Sąjungos poziciją yra būtina, nes numatomas pasiūlymas bus teisiškai privalomas. Atsižvelgiant į tai, kad pasiūlymas atitinka Sąjungos užmojį mažinti taršą ir gerinti aplinkos apsaugą, siūloma, kad Sąjunga numatomo akto priėmimui pritartų.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  2
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikimas yra susitarimu, t. y. Barselonos konvencija, įsteigtas organas.

               Pagal numatomą aktą 2022 metais IMO MEPC 78 bus pateiktas pasiūlymas Viduržemio jūrą nustatyti kaip sieros oksidų išmetimo kontrolės rajoną („Med SOx ECA“). Todėl priimtas aktas turės teisinę galią.

               Numatomu aktu Barselonos konvencijos ir jos protokolų institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su aplinkos apsauga.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 192 straipsnio 1 dalis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 192 straipsnio 1 dalis kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               2021/0349 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi pagal Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvenciją (Barselonos konvenciją), dėl sprendimo pagal Tarptautinės konvencijos dėl teršimo iš laivų prevencijos (MARPOL konvencijos) VI priedą visą Viduržemio jūrą nustatyti kaip sieros oksidų išmetimo kontrolės rajoną („MED SOx ECA“) priėmimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Tarybos sprendimu 1999/802/EB
                  3
                Sąjunga sudarė iš dalies pakeistą Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvenciją (Barselonos konvenciją) ir ji įsigaliojo 2004 m. liepos 9 d.;

               (2)pagal Barselonos konvencijos 18 straipsnio 1 dalies vii punktą, Barselonos konvencijos susitariančiųjų šalių susitikimas gali svarstyti bet kokius Konvencijos ir jos protokolų tikslams pasiekti reikiamus veiksmus ir jų imtis. Pagal to susitariančiųjų šalių susitikimo darbo tvarkos taisyklių 43 taisyklę, jei Konvencijoje nenumatyta kitaip, protokolai ar finansiniai įgaliojimai ir esminiai sprendimai priimami dviejų trečdalių dalyvaujančių ir balsuojančių susitariančiųjų šalių balsų dauguma;

               (3)numatoma, kad 2021 m. gruodžio 7–10 d. vyksiančiame 22-ajame susitikime Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiosios šalys priims sprendimą 2022 metais pateikti pasiūlymą Tarptautinės jūrų organizacijos (IMO) Jūrų aplinkos apsaugos komiteto septyniasdešimt aštuntajai (78-ajai) sesijai (toliau – MEPC 78). Šis pasiūlymas – visą Viduržemio jūrą nustatyti kaip sieros oksidų išmetimo kontrolės rajoną („Med SOx ECA“) ir nustatyti, nuo kada tai įsigalioja;

               (4)būtina nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikime, nes numatomu sprendimu organizacijos, kurios šalis yra Sąjunga, vardu bus pateiktas pasiūlymas IMO MEPC 78 visą Viduržemio jūrą nustatyti kaip sieros oksidų išmetimo kontrolės rajoną („MED SOx ECA“), todėl priimtas aktas turės teisinę galią;

               (5)numatomu sprendimu bus atnaujinti su Viduržemio jūros apsauga susiję reikalavimai ir tai atitinka Sąjungos užmojį mažinti jūros aplinkos taršą ir apsaugoti žmonių sveikatą, todėl siūloma, kad Sąjunga šio sprendimo priėmimui pritartų,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu 22-ajame Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikime, yra pritarti sprendimo Tarptautinės jūrų organizacijos (IMO) Jūrų aplinkos apsaugos komiteto septyniasdešimt aštuntajai (78-ajai) sesijai (MEPC 78) pateikti pasiūlymą visą Viduržemio jūrą nustatyti kaip sieros oksidų išmetimo kontrolės rajoną („Med SOx ECA“) ir nustatyti, nuo kada tai įsigalioja, priėmimui.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 322, 1999 12 14, p. 32–43.

                     (2)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (3)

                        OL L 322, 1999 12 14, p. 32–43.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 10 27
            COM(2021) 653 final
            2021/0336(NLE)

            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl Europos bendrijos ir Brazilijos Federacinės Respublikos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo galiojimo pratęsimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

                  2007 m. rugpjūčio 7 d. įsigaliojo Europos bendrijos ir Brazilijos Federacinės Respublikos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimas
                     1
                   (toliau – Susitarimas). Susitarimo XII straipsnio 2 dalyje numatyta, kad jis „iš pradžių galioja penkerius metus ir gali būti pratęstas abipusiu Šalių sutarimu, priešpaskutiniais kiekvieno vėlesnio pratęsimo laikotarpio metais atlikus įvertinimą“. Susitarimas, kurio galiojimas pastarąjį kartą pratęstas 2017 m., galioja iki 2022 m. rugpjūčio 7 d., nebent Šalys pratęstų jo galiojimą dar penkeriems metams.

               Nuo tada, kai paskutinį kartą buvo pratęstas Susitarimo galiojimas (Sprendimas 2018/343/ES
                  2
               ), Brazilija toliau darė pažangą mokslo, technologijų ir inovacijų (toliau – MTI) srityje. Šalis, kuri savo dydžiu ir ištekliais prilygsta žemynui, gali būti laikoma Lotynų Amerikos žemyno mokslo varomąja jėga. Šalis tebėra pagrindinė ES MTI partnerė regione, o bendradarbiavimas mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje tebėra svarbus ir teigiamas bendrų ES santykių su šia šalimi pagrindas.

                  Pagrindinės bendradarbiavimo priemonės yra ES bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos. Iš neasocijuotųjų trečiųjų valstybių Brazilija buvo 6-oji pagal aktyvumą programoje „Horizontas 2020“ (jos dalyvavimo rodiklis sudarė per 25 proc. viso Lotynų Amerikos ir Karibų jūros šalių dalyvavimo rodiklio), o sėkmės rodiklis gerokai viršijo vidurkį. Iš Europos Komisijos atlikto vertinimo aiškiai matyti, kad Susitarimas yra svarbus pagrindas, padedantis ES ir Brazilijai abipusiai naudingai bendradarbiauti bendrose prioritetinėse mokslo ir technologijų srityse.

               Programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo laikotarpiu (2014–2020 m.) ES ir Brazilijos mokslinių tyrimų bendruomenių bendradarbiavimas, be kita ko, paskatino tolesnį transatlantinių jūrų mokslinių tyrimų ir inovacijų plėtojimą Atlanto vandenyno mokslinių tyrimų aljanse, remiantis su ES ir Pietų Afrika pasirašytu Belemo pareiškimu. Be to, buvo glaudžiai bendradarbiaujama sveikatos mokslinių tyrimų srityje sprendžiant pasaulines problemas, kaip antai Zikos viruso, Brazilijai aktyviai dalyvaujant 2016 m. ES paskelbtuose kvietimuose teikti pasiūlymus. Reikia atkreipti dėmesį į sėkmingą bendradarbiavimą kovojant su COVID-19 pandemija: Brazilijos subjektai dalyvauja dviejuose projektuose pagal Europos Komisijos paskelbtus skubius kvietimus teikti paraiškas, taip pat pagal daugiašales iniciatyvas, visų pirma Bendradarbiavimo pasaulinių mokslinių tyrimų, susijusių su pasirengimu infekcinėms ligoms, srityje iniciatyvą („GloPID-R“). Be to, per pastaruosius penkerius metus sėkmingai mokslinių tyrimų infrastruktūros projektuose dalyvaujantys Brazilijos subjektai prisidėjo prie Lotynų Amerikos ir Karibų jūros regiono šalių mokslinių tyrimų infrastruktūros žemėlapių sudarymo.

               Brazilija yra vienas iš svarbiausių veikėjų visuose būsimuose pasaulio klimato kaitos ir tvarumo scenarijuose; šalis yra vertinga partnerė biologinės įvairovės mokslinių tyrimų srityje ir taikant ekosistemomis grindžiamą požiūrį į aplinkosaugos problemų sprendimą. Brazilijai aktyviai dalyvaujant tinklo „BiodivERsA“ kvietimuose teikti mokslinių tyrimų pasiūlymus, suintensyvėjo bendradarbiavimas su tvarumu susijusiose srityse, kuriomis prisidedama prie žaliojo kurso, pvz., gėlo vandens išteklių valdymo ir biologinės įvairovės srityse; iš tiesų Brazilija yra Europos mokslinių tyrimų erdvės ir Lotynų Amerikos ir Karibų jūros regiono šalių bendradarbiavimo biologinės įvairovės mokslinių tyrimų srityje pagrindas. Remiantis Europos komandos principu, galima imtis naujų veiksmų su klimatu susijusiems klausimams, pavyzdžiui, miškų alinimo, miškų naikinimo ir tvaraus žemės ūkio srityse, spręsti.

               Kita sritis, kurioje skatinamas bendradarbiavimas, – tvari, ekologiškesnė ir saugesnė aviacija. ES ir Brazilija taip pat pradėjo bendradarbiauti tvarių pažangiųjų miestų srityje. Pagal programą „Horizontas 2020“ ES ir Brazilijai bendradarbiaujant svarbiausiais skaitmeniniais klausimais, įskaitant 5G, daiktų internetą ir debesijos kompiuteriją, ES tapo viena iš pagrindinių Brazilijos partnerių šioje srityje. Labai svarbus bendradarbiavimo rezultatas buvo pagal projektą BELLA įdiegtas optinis skaidulinis kabelis, kuriam Brazilija skyrė didelį finansavimą, taip pat užmegzta vertinga mokslinių tyrimų ir inovacijų partnerystė tokiose srityse kaip itin našios kompiuterinės sistemos, kvantinė kompiuterija bei kosmosas.

               Pagal Susitarimą 2013 m. pasirašytu ir 2018 m. atnaujintu Jungtinio tyrimų centro ir Brazilijos mokslo, technologijų ir inovacijų ministerijos bendradarbiavimo susitarimu sustiprintas dvišalis bendradarbiavimas keliose srityse, t. y. nelaimių prevencijos ir krizių valdymo, gamtos gaisrų ir miškų alinimo stebėsenos nuotolinio stebėjimo priemonėmis, klimato kaitos ir svarbiausių žaliavų.

               Juridiniai asmenys, įsisteigę neasocijuotosiose, didelių pajamų trečiosiose valstybėse pavyzdžiui, Brazilijoje, paprastai padengia savo dalyvavimo bendradarbiavimo veikloje pagal ES bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą išlaidas. Šiomis aplinkybėmis pažymėtina, kad 2018 m. gegužės mėn. pasirašytas Brazilijos federalinių ir valstybinių finansavimo įstaigų ir Europos Komisijos administracinis susitarimas, kuriuo siekiama palengvinti bendradarbiavimą su agentūromis, teikusiomis finansavimą Brazilijos juridiniams asmenims, dalyvaujantiems programos „Horizontas 2020“ bendradarbiavimo veikloje. Panašus susitarimas taip pat turi būti pasirašytas pagal programą „Europos horizontas“, siekiant užtikrinti, kad Brazilijos subjektai, norintys dalyvauti atrinktuose finansuoti programos „Europos horizontas“ projektuose, gautų paramą.

                  2021 m. kovo 24 d. vykusiame ES ir Brazilijos jungtinio iniciatyvinio komiteto mokslo ir technologijų klausimais posėdyje patvirtinta teigiama mūsų dialogo visose pirmiau nurodytose srityse dinamika, numatant galimybę dvišalį bendradarbiavimą mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje tęsti ir intensyvinti pagal programą „Europos horizontas“ (2021–2027 m.). Visa tai rodo puikias Brazilijos dalyvavimo būsimose programos „Europos horizontas“ misijose ir partnerystėse perspektyvas. Be to, Brazilijai teks svarbus vaidmuo kitu Europos išorės veiksmų tarnybos programavimo etapu (2021–2027 m.) – juo numatytos kelios į visa apimančius ES tikslus orientuotos ES ir Brazilijos Europos komandos iniciatyvos. Tai dar kartą patvirtina Brazilijos, kaip strateginės ES MTI partnerės, poziciją ir didelį sinergijos potencialą.

                  Todėl, atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, ES yra suinteresuota pratęsti Europos bendrijos ir Brazilijos Federacinės Respublikos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo galiojimą dar penkeriems metams.

                  Patvirtindamos savo norą pratęsti Susitarimo galiojimą, abi Šalys apsikeitė raštais (2021 m. gegužės 11 d. ir 2021 m. gegužės 24 d.).

                  Pratęsto Susitarimo turinys bus identiškas dabartinio Susitarimo turiniui.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Ši iniciatyva visiškai atitinka 2021 m. gegužės 18 d. Komisijos komunikatą dėl pasaulinio požiūrio į mokslinius tyrimus ir inovacijas – Europos tarptautinio bendradarbiavimo kintančiame pasaulyje strategiją (COM(2021) 252 final/2)
                     3
                  .

                  Puikus pasaulinio aljanso, kurį remia ES ir Brazilija, pavyzdys yra jau minėtas Atlanto vandenyno mokslinių tyrimų aljansas, kuriuo daugiausia grindžiama pirmiau minėtame komunikate išdėstyta bendra pasaulinių aljansų koncepcija. Kitas pavyzdys – iniciatyva „Misija – inovacijos“ – pasaulinė 22 šalių ir Europos Sąjungos iniciatyva, kuria siekiama paspartinti pastangas diegti inovacijas švarios energijos srityje. Iniciatyvos „Misija – inovacijos“ narių skiriamos investicijos sudaro daugiau kaip 90 proc. pasaulinių viešųjų investicijų į švarios energijos mokslinius tyrimus ir inovacijas. Įgyvendinant šią iniciatyvą, tiek ES, tiek Brazilija yra labai aktyvios narės, visų pirma biodegalų srityje.

                  Pasaulinio požiūrio strategijoje palaikoma idėja, kad „reikėtų siekti glaudžiau bendradarbiauti su Brazilija […] ir kitomis šiam regionui priklausančiomis ES šalimis partnerėmis tokiose srityse kaip žalioji ir skaitmeninė pertvarka, sveikata arba bendrų tvaraus ekonomikos gaivinimo sprendimų kūrimas. Labai svarbų vaidmenį skatinant inovacijas ir mokslinius tyrimus Lotynų Amerikos ir Karibų jūros regione atliks intensyvėjantis su ES kosmoso programa susijęs bendradarbiavimas ir naujieji „Copernicus“ ir GALILEO centrai šiame regione.“

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  ES visuotinėje užsienio ir saugumo politikos strategijoje patvirtinama, kad bendradarbiavimas mokslinių tyrimų srityje yra svarbus ES užsienio politikos aspektas, ir laikoma, kad toks bendradarbiavimas yra tvirtesnių socialinių ir ekonominių ryšių, visų pirma su Lotynų Amerikos šalimis, pagrindas. Taip pat svarbu paminėti, kad Komisijos komunikate dėl pasaulinio požiūrio į mokslinius tyrimus ir inovacijas dar kartą patvirtinamas ES įsipareigojimas užtikrinti atvirumą pasauliui ir pagarbą pagrindinėms vertybėms mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. Šiuo atžvilgiu jame primenama daugiašalio ir dvišalio bendradarbiavimo su įvairiais tarptautiniais partneriais, įskaitant Braziliją, svarba. Dvišaliuose ES ir Brazilijos santykiuose mokslo, technologijų ir inovacijų srityje, visų pirma bendradarbiaujant pagal programą „Europos horizontas“, atsispindi visa apimantys ES politikos prioritetai, pavyzdžiui, žaliasis kursas ir darnus vystymasis, perėjimas prie skaitmeninių technologijų ir visuotinė sveikata.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               ES įgaliojimų veikti tarptautiniu mastu mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje yra SESV 186 straipsnis. Pasiūlymo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktis.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Ši iniciatyva į programos REFIT darbotvarkę neįtraukta.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Reikia tik žmogiškųjų ir administracinių išteklių, nurodytų finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje.

               Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytas aplinkybes, Komisija prašo Tarybos:

               -
                     Europos Parlamentui pritarus, Sąjungos vardu patvirtinti Europos bendrijos ir Brazilijos Federacinės Respublikos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo galiojimo pratęsimą dar vienam penkerių metų laikotarpiui po to, kai pasibaigs dabartinis penkerių metų laikotarpis (t. y. nuo 2022 08 08 iki 2027 08 07);

               -
                     įgalioti Tarybos pirmininką paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pranešti Brazilijos Federacinės Respublikos Vyriausybei, kad Sąjunga baigė šiam pratęstam Susitarimui įsigalioti būtinas vidaus procedūras.

               2021/0336 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl Europos bendrijos ir Brazilijos Federacinės Respublikos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo galiojimo pratęsimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 186 straipsnį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punkto v papunkčio antra pastraipa,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,

               kadangi:

               (1)Sprendimu 2005/781/EB
                  4
                Taryba patvirtino Europos bendrijos ir Brazilijos Federacinės Respublikos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo
                  5
                (toliau – Susitarimas) sudarymą;

               (2)remiantis Susitarimo XII straipsniu, Susitarimas įsigalioja tą dieną, kai abi Šalys raštu praneša viena kitai apie atitinkamas užbaigtas vidaus procedūras, būtinas Susitarimui įsigalioti. Susitarimas iš pradžių galiojo penkerius metus ir jo galiojimas gali būti pratęstas abipusiu Šalių sutarimu, priešpaskutiniais kiekvieno vėlesnio pratęsimo laikotarpio metais atlikus įvertinimą;

               (3)sprendimais 2012/646/ES
                  6
                ir 2018/343/ES
                  7
                Taryba kas kartą patvirtino Susitarimo galiojimo pratęsimą dar penkeriems metams;

               (4)Susitarimo šalys apsikeitė raštais (2021 m. gegužės 11 d. ir 2021 m. gegužės 24 d.), kuriuose patvirtino, kad yra suinteresuotos pratęsti Susitarimo galiojimą dar penkeriais metais;

               (5)Susitarimo galiojimo pratęsimas turėtų būti patvirtintas Sąjungos vardu,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Sąjungos vardu patvirtinamas Europos bendrijos ir Brazilijos Federacinės Respublikos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo galiojimo pratęsimas papildomam penkerių metų laikotarpiui.

               2 straipsnis

               Tarybos pirmininkas paskiria asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos vardu pranešti Brazilijos Federacinės Respublikos Vyriausybei apie tai, kad Sąjunga baigė pagal Susitarimo XII straipsnio 2 dalį Susitarimo galiojimo pratęsimui būtinas vidaus procedūras.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

               FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA

               Turinys

               1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA

               1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas

               1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys)

               1.3.Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su:

               1.4.Tikslas (-ai)

               1.4.1.Bendrasis (-ieji) tikslas (-ai)

               1.4.2.Konkretus (-ūs) tikslas (-ai)

               1.4.3.Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis

               1.4.4.Veiklos rezultatų rodikliai

               1.5.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas

               1.5.1.Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai, įskaitant išsamų iniciatyvos įgyvendinimo pradinio etapo tvarkaraštį

               1.5.2.Sąjungos dalyvavimo pridėtinė vertė (gali būti susijusi su įvairiais veiksniais, pvz., koordinavimo nauda, teisiniu tikrumu, didesniu veiksmingumu ar papildomumu). Šiame punkte „Sąjungos dalyvavimo pridėtinė vertė“ – dalyvaujant Sąjungai užtikrinama vertė, papildanti vertę, kuri būtų užtikrinta vien valstybių narių veiksmais.

               1.5.3.Panašios patirties išvados

               1.5.4.Suderinamumas su daugiamete finansine programa ir galima sinergija su kitomis atitinkamomis priemonėmis

               1.5.5.Įvairių turimų finansavimo galimybių vertinimas, įskaitant perskirstymo mastą

               1.6.Trukmė ir finansinis poveikis

               1.7.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)

               2.VALDYMO PRIEMONĖS

               2.1.Stebėsenos ir atskaitomybės taisyklės

               2.2.Valdymo ir kontrolės sistema

               2.2.1.Valdymo būdo (-ų), finansavimo įgyvendinimo mechanizmo (-ų), mokėjimo tvarkos ir siūlomos kontrolės strategijos pagrindimas

               2.2.2.Informacija apie nustatytą riziką ir jai sumažinti įdiegtą (-as) vidaus kontrolės sistemą (-as)

               2.2.3.Kontrolės išlaidų efektyvumo apskaičiavimas ir pagrindimas (kontrolės sąnaudų ir susijusių valdomų lėšų vertės santykis) ir numatomo klaidų rizikos lygio vertinimas (atliekant mokėjimą ir užbaigiant programą)

               2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės

               3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS

               3.1.Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės), kurioms daromas poveikis

               3.2.Numatomas pasiūlymo poveikis asignavimams

               3.2.1.Numatomo poveikio veiklos asignavimams santrauka

               3.2.2.Numatomas veiklos asignavimais finansuojamas atliktas darbas

               3.2.3.Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams

               3.2.4.Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa

               3.2.5.Trečiųjų šalių įnašai

               3.3.Numatomas poveikis pajamoms

               FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA

               1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA

               1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas

                  Pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Brazilijos Federacinės Respublikos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo galiojimo pratęsimo

               1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys)

                  Visų pirma RTD, AGRI, CLIMA, JRC, EAC, ENER, GROW, CNECT, MARE, MOVE ir SANTE generalinių direktoratų politikos strategija ir koordinavimas.

               1.3.Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su:

               ◻ nauju veiksmu

               ◻ nauju veiksmu, kai bus įgyvendintas bandomasis projektas ir (arba) atlikti parengiamieji veiksmai
                  8

               ☑ esamo veiksmo galiojimo pratęsimu

               ◻ vieno ar daugiau veiksmų sujungimu arba nukreipimu į kitą / naują veiksmą

               1.4.Tikslas (-ai)

               1.4.1.Bendrasis (-ieji) tikslas (-ai)

                  Ši iniciatyva suteiks galimybę abiem Šalims gerinti ir stiprinti bendradarbiavimą bendrų mokslinių ir technologinių interesų srityse.

               1.4.2.Konkretus (-ūs) tikslas (-ai)

                  Konkretus tikslas

                  Šiuo sprendimu turėtų būti sudarytos galimybės abiem Šalims stiprinti bendradarbiavimą ir plėtoti labiau strateginę partnerystę, nes jį įgyvendinant bus didinamas dabartinio bendradarbiavimo mastas ir apimtis, sprendžiami bendri esminiai visuomenės uždaviniai ir užtikrinamos abipusės galimybės dalyvauti programose ir gauti finansavimą. Be to, kai tinkama, bus sudarytos sąlygos stiprinti regioninį bendradarbiavimą.

               1.4.3.Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis

               Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų padaryti tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms).

                  Priėmus šį sprendimą tiek Brazilija, tiek Europos Sąjunga galės gauti abipusės naudos iš mokslo ir technikos pažangos, pasiektos vykdant mokslinius tyrimus pagal atitinkamas mokslinių tyrimų programas ir tęsiant bendradarbiavimo veiklą. Abiejų Šalių mokslinei bendruomenei, pramonei ir piliečiams bus naudingos sprendimu sudarytos galimybės keistis specifine informacija ir praktinėmis žiniomis.

               1.4.4.Veiklos rezultatų rodikliai

               Nurodyti pažangos ir pasiekimų stebėsenos rodiklius.

                  Komisijos tarnybos reguliariai stebės visus pagal Susitarimą vykdomus veiksmus, įskaitant ES atliekamą bendradarbiavimo veiklos vertinimą. Tas vertinimas, be kita ko, apims šiuos aspektus:

                  a) bendradarbiavimo rodiklius: bus analizuojama, kiek ir kokių Brazilijos subjektų dalyvauja ES finansuojamose programose (pvz., kiek pateikta pasiūlymų, kiek pasirašyta dotacijų susitarimų, kokie yra pagrindiniai bendradarbiavimo ryšiai, pagrindinės temos, kokie gauti rezultatai) ir atvirkščiai (jei bus duomenų);

                  b) veiklos rezultatų rodiklius: bendrosiose ES programose dalyvaujančių Brazilijos subjektų sėkmės rodiklis, palyginti su kitomis trečiosiomis valstybėmis ir valstybėmis narėmis / asocijuotosiomis valstybėmis; dalyvavimo kokybės analizę (pvz., programoje dalyvaujančių geriausiai vertinamų universitetų skaičių, įgyvendinant bendradarbiavimo projektus užregistruotų patentų ir paskelbtų straipsnių skaičių);

                  c) su bendradarbiavimo veikla ir ryšiais, kurie nepatenka į atitinkamas mokslinių tyrimų finansavimo programas, susijusių duomenų rinkimą ir tokios veiklos, pavyzdžiui, dalyvavimo daugiašalėse iniciatyvose ir darbo grupėse, vertinimą.

               1.5.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas

               1.5.1.Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai, įskaitant išsamų iniciatyvos įgyvendinimo pradinio etapo tvarkaraštį

                  Šis sprendimas suteiks galimybę abiem Šalims toliau gerinti ir stiprinti abipusiai naudingą bendradarbiavimą mokslo ir technologijų srityse.

               1.5.2.Sąjungos dalyvavimo pridėtinė vertė (gali būti susijusi su įvairiais veiksniais, pvz., koordinavimo nauda, teisiniu tikrumu, didesniu veiksmingumu ar papildomumu). Šiame punkte „Sąjungos dalyvavimo pridėtinė vertė“ – dalyvaujant Sąjungai užtikrinama vertė, papildanti vertę, kuri būtų užtikrinta vien valstybių narių veiksmais.

                  Brazilijos ir ES bei jos valstybių narių bendradarbiavimas mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje pastaraisiais metais stabiliai augo. Dalyvaujant ES, veiklą galima vykdyti platesniu mastu ir įvairesnėse srityse, o tai naudinga visoms valstybėms narėms. Pratęsus šio Susitarimo galiojimą, ES galės lengviau naudotis Brazilijos mokslinėmis žiniomis ir vykdyti daugiau bendradarbiavimo veiklos ir tokiu būdu dar daugiau keistis žiniomis ir technologijomis. Taip pat Europos bendrovėms bus lengviau patekti į Brazilijos rinką.

               1.5.3.Panašios patirties išvados

                  Remiantis ligšioline bendradarbiavimo mokslo ir technologijų srityje patirtimi manoma, kad būtų abipusiai naudinga tęsti mokslinių tyrimų srities bendradarbiavimą su Brazilija kaip strategine Sąjungos partnere mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje.

               1.5.4.Suderinamumas su daugiamete finansine programa ir galima sinergija su kitomis atitinkamomis priemonėmis

                  Manoma, kad Susitarimo su Brazilija galiojimo pratęsimas yra visiškai nuoseklus ir dera su bendra tarptautinio bendradarbiavimo mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje politikos strategija, t. y. neseniai priimtu 2021 m. gegužės 18 d. Komisijos komunikatu dėl pasaulinio požiūrio į mokslinius tyrimus ir inovacijas – Europos tarptautinio bendradarbiavimo kintančiame pasaulyje strategija (COM(2021) 252 final/2).

                  ES ir Brazilijos bendradarbiavimo srityje bus siekiama sinergijos su kitomis Sąjungos priemonėmis, visų pirma įgyvendinant atitinkamas Europos komandos iniciatyvas regione, KVTBP priemonę ir įvairias Komisijos sektorių iniciatyvas, visų pirma EAC, CNECT, DEFIS, ENV, CLIMA ir REGIO generalinių direktoratų iniciatyvas.

               1.5.5.Įvairių turimų finansavimo galimybių vertinimas, įskaitant perskirstymo mastą

                  Siūlomiems veiksmams reikalingos lėšos (administraciniai asignavimai) skiriamos pagal programą Europos horizontas“. Siūlomus veiksmus ir jų įgyvendinimą savo viduje koordinuos Komisija; apskaičiuota, kad siūlomų veiksmų įgyvendinimo laikotarpiu kasmet reikės 0,5 etato ekvivalento, kuris būtų paskirstytas taip:

                  2022 m. – 7 mėnesiai 0,5 pareigūno darbo užmokesčio;

                  2023–2026 m.: 12 mėnesių 0,5 pareigūno darbo užmokesčio;

                  2027 m. – 5 mėnesiai 0,5 pareigūno darbo užmokesčio.

               1.6.Trukmė ir finansinis poveikis

               ☑ trukmė ribota

               –☑
                     pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2022 08 08 iki 2027 08 07,

               –☑
                     finansinis poveikis nuo 2022 08 08 iki 2027 08 07

               ◻ trukmė neribota

               –įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM,

               –vėliau – visuotinis taikymas.

               1.7.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)
                  9

               ☑ Tiesioginis valdymas, vykdomas Komisijos:

               –◻ padalinių, įskaitant Sąjungos delegacijų darbuotojus;

               –◻
                     vykdomųjų įstaigų.

               ◻ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis

               ◻ Netiesioginis valdymas, biudžeto vykdymo užduotis pavedant:

               –◻ trečiosioms valstybėms arba jų paskirtiems organams;

               –◻ tarptautinėms organizacijoms ir jų agentūroms (nurodyti);

               –◻ EIB ir Europos investicijų fondui;

               –◻ Finansinio reglamento 70 ir 71 straipsniuose nurodytiems organams;

               –◻ viešosios teisės reglamentuojamoms įstaigoms;

               –◻ įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja privatinė teisė ir kurioms pavesta teikti viešąsias paslaugas, jeigu jos pateikia pakankamas finansines garantijas;

               –◻ įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja valstybės narės privatinė teisė, kurioms pavesta įgyvendinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir kurios pateikia pakankamas finansines garantijas;

               –◻ atitinkamame pagrindiniame akte nurodytiems asmenims, kuriems pavesta vykdyti konkrečius veiksmus BUSP srityje pagal ES sutarties V antraštinę dalį.

               –Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje.

               Pastabos

                  […]

               2.VALDYMO PRIEMONĖS

               2.1.Stebėsenos ir atskaitomybės taisyklės

               Nurodyti dažnumą ir sąlygas.

                  Brazilijos dalyvavimas bendrojoje programoje reguliariai stebimas rengiant pagal Susitarimo VI straipsnį įsteigto jungtinio iniciatyvinio komiteto susitikimus.

               2.2.Valdymo ir kontrolės sistema

               2.2.1.Valdymo būdo (-ų), finansavimo įgyvendinimo mechanizmo (-ų), mokėjimo tvarkos ir siūlomos kontrolės strategijos pagrindimas

                  Siūloma iniciatyva pagal bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Europos horizontas“ bus įgyvendinama taikant tiesioginio valdymo būdą.

                  Kadangi tai veikla, kurią visapusiškai vykdyti turi Komisijos politikos pareigūnas, tiesioginis valdymas yra tinkamiausias įgyvendinimo būdas. Visų pirma, užduotys, kurias, kaip tikimasi, reikės vykdyti siekiant tinkamai įgyvendinti siūlomą veiklą, pavyzdžiui, politinio dialogo vedimas, ES ir Brazilijos bendradarbiavimo mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje struktūros vertinimas, bendrų bendradarbiavimo prioritetų nustatymas ir panašios užduotys, yra pagrindinė veiklą įgyvendinsiančios Komisijos tarnybos – Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD Visuotinio požiūrio ir tarptautinio bendradarbiavimo mokslinius tyrimų ir inovacijų srityje direktorato – veikla.

                  Papildomos organizacinio, logistinio, administracinio ir patariamojo pobūdžio paramos užduotys gali būti pavestos pagal būsimą preliminariąją sutartį dėl tarptautinio bendradarbiavimo mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje paramos veiksmų. Tokias paramos užduotis, skirtas siūlomų veiksmų veiksmingumui ir efektyvumui didinti, prižiūrės ir tiesioginio valdymo būdu įgyvendins Komisija.

               2.2.2.Informacija apie nustatytą riziką ir jai sumažinti įdiegtą (-as) vidaus kontrolės sistemą (-as)

                  Reguliariai vyks susitikimai ir bus palaikomi dvišaliai ryšiai, todėl bus galima sistemingai keistis informacija ir vykdyti kontrolę. Kontrolės sistemos atžvilgiu nenustatyta jokios rizikos.

               2.2.3.Kontrolės išlaidų efektyvumo apskaičiavimas ir pagrindimas (kontrolės sąnaudų ir susijusių valdomų lėšų vertės santykis) ir numatomo klaidų rizikos lygio vertinimas (atliekant mokėjimą ir užbaigiant programą)

                  Netaikoma

               2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės

               Nurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones.

                  Kai vykdant bendrąją programą reikia naudotis išorės rangovų paslaugomis arba teikti finansavimą trečiosioms šalims, Komisija, jeigu reikia, atliks finansinį auditą, ypač jeigu jai kils pagrįstų abejonių dėl atlikto arba veiklos ataskaitose minimo darbo pobūdžio realumo.

                  Sąjungos finansinį auditą atliks jos darbuotojai arba pagal tikrinamos Šalies įstatymus patvirtinti apskaitos ekspertai. Sąjunga šiuos ekspertus parinks savo nuožiūra, vengdama bet kokio interesų konflikto, kurį jai gali nurodyti tikrinama šalis. Be to, vykdydama mokslinių tyrimų veiklą, Komisija užtikrins, kad Sąjungos finansiniai interesai būtų apsaugoti atliekant veiksmingus patikrinimus, o nustačius pažeidimus − būtų numatytos atgrasios ir proporcingos priemonės bei nuobaudos.

                  Siekiant įgyvendinti šį tikslą, į visas įgyvendinant bendrąją programą taikomas sutartis bus įtraukiamos patikrinimams, priemonėms ir nuobaudoms taikomos taisyklės darant nuorodas į reglamentus Nr. 2988/95, Nr. 2185/96 ir Nr. 883/2013.

                  Sutartyse visų pirma reikia:

                  - nustatyti specialias sutarčių sąlygas, kad būtų apsaugoti ES finansiniai interesai, t. y. būtų tikrinamas ir kontroliuojamas atliktas darbas;

                  - numatyti kovai su sukčiavimu skirtus administracinius patikrinimus pagal reglamentus Nr. 2185/96 ir Nr. 883/2013;

                  - numatyti administracines nuobaudas, įskaitant įtraukimo į juodąjį sąrašą mechanizmą, taikytinas pagal Pagrindų reglamentą Nr. 2988/95, jei padaromi bet kokie su sutarčių įgyvendinimu susiję tyčiniai pažeidimai arba pažeidimai dėl aplaidumo;

                  - nurodyti, kad visais pažeidimų ir sukčiavimo atvejais pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 299 straipsnį bus išduoti vykdomieji raštai sumoms išieškoti.

                  Be to, atsakingieji Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD darbuotojai kaip įprastą priemonę įgyvendins kontrolės programą, pagal kurią stebės mokslinius ir su biudžetu susijusius aspektus; Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD Vidaus audito skyrius atliks vidaus auditą; Europos Sąjungos Audito Rūmai vykdys patikras vietoje.

               3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS

               3.1.Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės), kurioms daromas poveikis

               ·Dabartinės biudžeto eilutės

               Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.

                        Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija

                        Biudžeto eilutė

                        Išlaidų
                        rūšis

                        Įnašas

                        1 išlaidų kategorija – Bendroji rinka, inovacijos ir skaitmeninė ekonomika – Moksliniai tyrimai ir inovacijos – Programa „Europos horizontas“

                        DA / NDA
                           10
                        .

                        ELPA šalių
                           11

                        valstybių kandidačių
                           12

                        trečiųjų valstybių

                        pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą

                        1

                        01 01 01 01

                        NDA

                        TAIP

                        TAIP

                        TAIP

                        NE

                        1

                        01 01 01 03

                        NDA

                        TAIP

                        TAIP

                        TAIP

                        NE

               ·Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės

               Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.

                        Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija

                        Biudžeto eilutė

                        Išlaidų
                        rūšis

                        Įnašas

                        Numeris [Išlaidų kategorija………………………………………]

                        DA / NDA

                        ELPA šalių

                        valstybių kandidačių

                        trečiųjų valstybių

                        pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą

                        [XX.YY.YY.YY]

                        TAIP / NE

                        TAIP / NE

                        TAIP / NE

                        TAIP / NE

               3.2.Numatomas pasiūlymo poveikis asignavimams

               3.2.1.Numatomo poveikio veiklos asignavimams santrauka

               ☑
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami

               ◻
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip:

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Daugiametės finansinės programos išlaidų
                        kategorija

                        1

                        Bendroji rinka, inovacijos ir skaitmeninė ekonomika – Moksliniai tyrimai ir inovacijos – Programa „Europos horizontas“

                        RTD GD

                        2022
                        metai
                           13

                        2023
                        metai

                        2024
                        metai

                        2025
                        metai

                        2026
                        metai

                        2027
                        metai

                        IŠ VISO

                        • Veiklos asignavimai

                        Biudžeto eilutė

                        Įsipareigojimai

                        (1a)

                        Mokėjimai

                        (2a)

                        Biudžeto eilutė

                        Įsipareigojimai

                        (1b)

                        Mokėjimai

                        (2b)

                        ·Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami iš konkrečių programų paketo lėšų
                           14

                        Biudžeto eilutė 01 01 01 01

                        Įsipareigojimai ir mokėjimai

                        (3)

                        0,044

                        0,076

                        0,076

                        0,076

                        0,076

                        0,032

                        0,380

                        Biudžeto eilutė 01 01 01 03

                        Įsipareigojimai ir mokėjimai

                        (3)

                        0,004

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,008

                        0,060

                        IŠ VISO asignavimų
                        RTD GD

                        Įsipareigojimai

                        = 1a + 1b + 3

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        Mokėjimai

                        = 2a + 2b

                        + 3

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        • IŠ VISO veiklos asignavimų

                        Įsipareigojimai

                        (4)

                        Mokėjimai

                        (5)

                        • IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų iš konkrečių programų paketo lėšų

                        (6)

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        IŠ VISO asignavimų
                        pagal daugiametės finansinės programos
                        1 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

                        Įsipareigojimai

                        = 4 + 6

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        Mokėjimai

                        = 5 + 6

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

               Jei pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį kelioms išlaidų kategorijoms:

                        • IŠ VISO veiklos asignavimų (visose veiklos išlaidų kategorijose)

                        Įsipareigojimai

                        (4)

                        Mokėjimai

                        (5)

                        • IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų iš konkrečių programų paketo lėšų

                        (6)

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        IŠ VISO asignavimų
                        pagal daugiametės finansinės programos
                        1–6 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS
                        (Orientacinė suma)

                        Įsipareigojimai

                        = 4 + 6

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        Mokėjimai

                        = 5 + 6

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        Daugiametės finansinės programos išlaidų
                        kategorija

                        7

                        „Administracinės išlaidos“

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        2022
                        metai

                        2023
                        metai

                        2024
                        metai

                        2025
                        metai

                        2026
                        metai

                        2027
                        metai

                        IŠ VISO

                        <…….> GD

                        • Žmogiškieji ištekliai

                        • Kitos administracinės išlaidos

                        IŠ VISO <…….> GD

                        Asignavimai

                        IŠ VISO asignavimų
                        pagal daugiametės finansinės programos
                        7 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

                        (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų)

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        2022
                        metai

                        2023
                        metai

                        2024
                        metai

                        2025
                        metai

                        2026 metai

                        2027 metai

                        IŠ VISO

                        IŠ VISO asignavimų
                        pagal daugiametės finansinės programos
                        1–7 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS

                        Įsipareigojimai

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        Mokėjimai

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

               3.2.2.Numatomas veiklos asignavimais finansuojamas atliktas darbas

               Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Nurodyti tikslus ir atliktus darbus

                        ⇩

                        N
                        metai

                        N+1
                        metai

                        N+2
                        metai

                        N+3
                        metai

                        Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)

                        IŠ VISO

                        ATLIKTI DARBAI

                        Rūšis
                           15

                        Vidutinės sąnaudos

                        Skaičius

                        Sąnaudos

                        Skaičius

                        Sąnaudos

                        Skaičius

                        Sąnaudos

                        Skaičius

                        Sąnaudos

                        Skaičius

                        Sąnaudos

                        Skaičius

                        Sąnaudos

                        Skaičius

                        Sąnaudos

                        Bendras skaičius

                        Iš viso sąnaudų

                        1 KONKRETUS TIKSLAS
                           16
                         ...

                        - Atliktas darbas

                        - Atliktas darbas

                        - Atliktas darbas

                        1 konkretaus tikslo tarpinė suma

                        2 KONKRETUS TIKSLAS ...

                        - Atliktas darbas

                        2 konkretaus tikslo tarpinė suma

                        IŠ VISO

               3.2.3.Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams

               –◻
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio pobūdžio asignavimų nenaudojama

               –☑
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio pobūdžio asignavimai naudojami taip:

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        2022
                        metai
                           17

                        2023
                        metai

                        2024
                        metai

                        2025
                        metai

                        2026
                        metai

                        2027
                        metai

                        IŠ VISO

                        Daugiametės finansinės programos
                        7 IŠLAIDŲ KATEGORIJA

                        Žmogiškieji ištekliai

                        Kitos administracinės išlaidos

                        Daugiametės finansinės programos
                        7 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma

                        Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 7 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ
                           18

                        Žmogiškieji ištekliai

                        0,044

                        0,076

                        0,076

                        0,076

                        0,076

                        0,032

                        0,380

                        Kitos administracinio
                        pobūdžio išlaidos

                        0,004

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,008

                        0,060

                        Tarpinė suma, neįtraukta
                        į daugiametės finansinės programos
                        5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        IŠ VISO

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

               Žmogiškųjų išteklių ir kitų administracinio pobūdžio išlaidų asignavimų poreikiai bus tenkinami iš GD asignavimų, jau paskirtų veiksmui valdyti ir (arba) perskirstytų generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę lėšų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.

               3.2.3.1.Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai

               –◻
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškųjų išteklių nenaudojama.

               –☑
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip:

               Sąmatą surašyti etatų vienetais

                        2022
                        metai

                        2023
                        metai

                        2024 metai

                        2025 metai

                        2026 metai

                        2027 metai

                        • Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai)

                        20 01 02 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės)

                        20 01 02 03 (Delegacijos)

                        01 01 01 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai)

                        0,35

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,25

                        01 01 01 11 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai)

                        • Išorės darbuotojai (etatų vienetais)
                           19

                        20 02 01 (CA, SNE, INT finansuojami iš bendrojo biudžeto)

                        20 02 03 (CA, LA, SNE, INT ir JPD delegacijose)

                        XX 01 xx yy zz
                           20

                        - būstinėje

                        - delegacijose

                        01 01 01 02 (CA, SNE, INT – netiesioginiai moksliniai tyrimai)

                        01 01 01 12 (CA, SNE, INT – tiesioginiai moksliniai tyrimai)

                        Kitos biudžeto eilutės (nurodyti)

                        IŠ VISO

                        0,35

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,25

               XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.

               Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus veiksmui valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę lėšų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.

               Vykdytinų užduočių aprašymas:

                        Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai

                        Susitarimo VI straipsnyje numatytų jungtinio komiteto posėdžių ir misijų, skirtų tinkamam Susitarimo veikimui ir įgyvendinimui, taip pat jo reguliariai priežiūrai užtikrinti, rengimas ir administravimas.

                        Skaičiavimai atlikti proporcingai atsižvelgiant į Susitarimo galiojimo trukmę.

                        Išorės darbuotojai

               3.2.4.Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa

               Pasiūlyme (iniciatyvoje):

               –☑
                     Galima visiškai finansuoti perskirstant asignavimą atitinkamoje daugiametės finansinės programos (DFP) išlaidų kategorijoje.

                  Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas. Jeigu programavimas keičiamas iš esmės, pateikti „Excel“ lentelę.

               –◻
                     Reikia panaudoti nepaskirstytą maržą pagal atitinkamą DFP išlaidų kategoriją ir (arba) specialias priemones, kaip apibrėžta DFP reglamente.

                  Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes bei sumas ir pasiūlytas naudoti priemones.

               –◻
                     Reikia persvarstyti DFP.

                  Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.

               3.2.5.Trečiųjų šalių įnašai

               Pasiūlyme (iniciatyvoje):

               –☑ nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo.

               –Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas apskaičiuojamas taip:

               Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        N
                        metai

                        N+1
                        metai

                        N+2
                        metai

                        N+3
                        metai

                        Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)

                        Iš viso

                        Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą

                        IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų

               3.3.Numatomas poveikis pajamoms

               –☑
                     Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio pajamoms.

               –◻
                     Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:

               –◻
                     nuosaviems ištekliams

               –◻
                     įvairioms pajamoms

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Biudžeto pajamų eilutė:

                        Einamųjų finansinių metų asignavimai

                        Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis
                           21

                        N
                        metai

                        N+1
                        metai

                        N+2
                        metai

                        N+3
                        metai

                        Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)

                        …………. straipsnis

               Asignuotųjų pajamų atveju nurodyti biudžeto išlaidų eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas poveikis.

               Kitos pastabos (pvz., poveikio pajamoms apskaičiavimo metodas (formulė) arba kita informacija).

                     (1)

                        OL L 295, 2005 11 11, p. 38.

                     (2)

                        OL L 67, 2018 3 9, p. 1.

                     (3)

                        Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl pasaulinio požiūrio į mokslinius tyrimus ir inovacijas – Europos tarptautinio bendradarbiavimo kintančiame pasaulyje strategija (COM(2021) 252 final/2).

                     (4)

                        2005 m. birželio 6 d. Tarybos sprendimas 2005/781/EB dėl Europos bendrijos ir Brazilijos Federacinės Respublikos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo sudarymo (OL L 295, 2005 11 11, p. 37).

                     (5)

                        OL L 295, 2005 11 11, p. 38.

                     (6)

                        2012 m. spalio 10 d. Tarybos sprendimas 2012/646/ES dėl Europos bendrijos ir Brazilijos Federacinės Respublikos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo galiojimo pratęsimo (OL L 287, 2012 10 18, p. 4).

                     (7)

                        2018 m. kovo 5 d. Tarybos sprendimas 2018/343/ES dėl Europos bendrijos ir Brazilijos Federacinės Respublikos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo galiojimo pratęsimo (OL L 67, 2018 3 9, p. 1).

                     (8)

                  Kaip nurodyta Finansinio reglamento 58 straipsnio 2 dalies a arba b punkte.

                     (9)

                        Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (10)

                        DA – diferencijuotieji asignavimai, NDA – nediferencijuotieji asignavimai.

                     (11)

                        ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.

                     (12)

                        Valstybių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių valstybių kandidačių.

                     (13)

                        2022 metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. 2022 m. sumos apskaičiuotos remiantis septynių mėnesių 0,5 etato ekvivalento atlyginimu; 2023–2026 m. sumos apskaičiuotos remiantis dvylikos mėnesių 0,5 etato ekvivalento atlyginimu; 2027 m. sumos apskaičiuotos remiantis penkių mėnesių 0,5 etato ekvivalento atlyginimu.

                     (14)

                        Techninė ir (arba) administracinė parama bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.

                     (15)

                        Atlikti darbai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir kt.).

                     (16)

                        Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ...“.

                     (17)

                        2022 metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai.

                     (18)

                        Techninė ir (arba) administracinė parama bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.

                     (19)

                        CA – sutartininkas („Contract Staff“); LA – vietos darbuotojas („Local Staff“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“); INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („agency staff“); JPD – jaunesnysis delegacijos specialistas („Junior Professionals in Delegations“).

                     (20)

                        Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės darbuotojams, finansuojamiems iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių).

                     (21)

                        Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 20 proc. surinkimo sąnaudų.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 10 27
            COM(2021) 678 final
            2021/0355(NLE)

            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu pagal Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvenciją (Barselonos konvenciją), dėl sprendimo, kuriuo pagal Protokolo dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo žemyninės kilmės taršos ir veiklos (Protokolo dėl žemyninės kilmės taršos) 15 straipsnį bus priimti regioniniai miesto nuotekų valymo ir nuotekų dumblo tvarkymo planai, priėmimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu 22-ajame Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvencijos (toliau – Barselonos konvencija) ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikime, dėl sprendimo pagal Protokolo dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo žemyninės kilmės taršos ir veiklos (toliau – Protokolas dėl žemyninės kilmės taršos) 15 straipsnį priimti regioninius miesto nuotekų valymo ir nuotekų dumblo tvarkymo planus.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvencija ir jos protokolai

               Barselonos konvencija ir jos septyni protokolai, priimti įgyvendinant Viduržemio jūros regiono veiksmų planą, sudaro pagrindinį regioninį teisiškai privalomą daugiašalį aplinkos srities susitarimą dėl Viduržemio jūros.

               Vienas iš tų septynių Barselonos konvencijos protokolų yra Protokolas dėl žemyninės kilmės taršos. Juo siekiama, kad visomis būtinomis priemonėmis būtų kiek įmanoma užkertamas kelias Viduržemio jūros taršai išmetamomis atliekomis ar kitomis medžiagomis ir kad ta tarša būtų kuo labiau mažinama bei šalinama.

               Europos Sąjunga yra Protokolo dėl žemyninės kilmės taršos (su pakeitimais) šalis
                  1
               .

               2.2.Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikimas

               Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikime dalyvauja ministrai ir vyresnieji pareigūnai, atstovaujantys visoms Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiosioms šalims. Susitariančiosios šalys susitiks Antalijoje (Turkija) 2021 m. gruodžio 7–10 d.

               Pagal Barselonos konvencijos 25 straipsnį, Europos Sąjunga (toliau – ES) naudojasi savo teise balsuoti turėdama tiek balsų, kiek jos valstybių narių yra šios konvencijos ir vieno ar daugiau protokolų susitariančiosios šalys. ES nesinaudoja savo balsavimo teise, jei ta teise naudojasi jos valstybės narės, ir atvirkščiai.

               Pagal Protokolo dėl žemyninės kilmės taršos 15 straipsnio 1 dalį, sprendimai dėl veiksmų planų, programų ir priemonių priėmimo priimami dviejų trečdalių dalyvaujančių ir balsuojančių susitariančiųjų šalių balsų dauguma.

               2.3.Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių 22-ajame susitikime numatomas priimti aktas

               Numatoma, kad Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiosios šalys priims sprendimą, kuriuo pagal Protokolo dėl žemyninės kilmės taršos 15 straipsnį bus priimti regioniniai miesto nuotekų valymo ir nuotekų dumblo tvarkymo planai (toliau – numatomas aktas).

               Numatomu aktu siekiama priimti du regioninius planus: regioninį planą, kuriuo bus atnaujinti keli dabartinio Regioninio miesto nuotekų valymo plano aspektai, ir naują Regioninį nuotekų dumblo tvarkymo planą (toliau kartu – regioniniai planai).

               Pagal Protokolo dėl žemyninės kilmės taršos 15 straipsnio 3 dalį šie regioniniai planai Sąjungai bus privalomi.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Numatomas Regioninis miesto nuotekų valymo planas bus daug griežtesnis nei ankstesnis Regioninis BDS5 mažinimo planas. Visų pirma, jame bus nustatyta daugiau išmetamųjų teršalų ribinių verčių, taikomų svarbiausiems su išvalytomis nuotekomis, įskaitant regeneruotas ir pramonines nuotekas, patenkantiems teršalams.

               Pagal naująjį Regioninį nuotekų dumblo tvarkymo planą siūlomos priemonės apims: įvairias nuotekų dumblo naudojimo paskirtis; patogenų ir sunkiųjų metalų kiekio žemės ūkyje naudojamose biologinėse kietosiose medžiagose ribines vertes; su dumblo naudojimu energijai gaminti arba maisto medžiagoms atgauti susijusius aspektus; iš nuotekų valymo įrenginių gaunamo nuotekų dumblo kokybės stebėseną.

               Nustatyti Sąjungos poziciją yra būtina, nes numatomas pasiūlymas bus teisiškai privalomas.

               Šis pasiūlymas atitinka Sąjungos žaliojo kurso užmojį mažinti taršą ir gerinti aplinkos apsaugą. Todėl siūloma, kad Sąjunga numatomo akto priėmimui pritartų.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas.

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikimas yra susitarimu, t. y. Barselonos konvencija, įsteigtas organas.

               Numatomu aktu pagal Protokolo dėl žemyninės kilmės taršos 15 straipsnį bus priimti regioniniai miesto nuotekų valymo ir nuotekų dumblo tvarkymo planai, todėl priimtas aktas turės teisinę galią.

               Numatomu aktu Barselonos konvencijos ir jos protokolų institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su aplinkos apsauga.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 192 straipsnio 1 dalis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 192 straipsnio 1 dalis kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               2021/0355 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu pagal Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvenciją (Barselonos konvenciją), dėl sprendimo, kuriuo pagal Protokolo dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo žemyninės kilmės taršos ir veiklos (Protokolo dėl žemyninės kilmės taršos) 15 straipsnį bus priimti regioniniai miesto nuotekų valymo ir nuotekų dumblo tvarkymo planai, priėmimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Tarybos sprendimu 1999/801/EB
                  2
                Sąjunga sudarė iš dalies pakeistą Protokolą dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo žemyninės kilmės taršos ir veiklos (toliau – Protokolas dėl žemyninės kilmės taršos) ir jis įsigaliojo 2008 m. gegužės 11 d.;

               (2)pagal Protokolo dėl žemyninės kilmės taršos 15 straipsnį, Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikime gali būti priimami regioniniai veiksmų planai, apimantys jų įgyvendinimo priemones ir tvarkaraštį;

               (3)numatoma, kad 2021 m. gruodžio 7–10 d. vyksiančiame 22-ajame susitikime Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiosios šalys pagal Protokolo dėl žemyninės kilmės taršos 15 straipsnį priims regioninius miesto nuotekų valymo ir nuotekų dumblo tvarkymo planus;

               (4)numatomu sprendimu bus priimti regioniniai planai ir jie Sąjungai bus privalomi pagal Protokolo dėl žemyninės kilmės taršos 15 straipsnio 3 dalį, todėl būtina nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikime;

               (5)numatomų regioninių planų tikslas – atnaujinti Viduržemio jūros apsaugos reikalavimus, pakeisti Sąjungos tarptautinius įsipareigojimus bei užmojus ir pagerinti aplinkos apsaugą, todėl siūloma, kad Sąjunga sprendimo priėmimui pritartų,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi 22-ajame Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikime, yra pritarti sprendimo, kuriuo pagal Protokolo dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo žemyninės kilmės taršos ir veiklos (Protokolo dėl žemyninės kilmės taršos) 15 straipsnį priimami regioniniai miesto nuotekų valymo ir nuotekų dumblo tvarkymo planai, priėmimui.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 322, 1999 12 14, p. 18–31.

                     (2)

                        OL L 322, 1999 12 14, p. 18–31.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 10 27
            COM(2021) 677 final
            2021/0354(NLE)

            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi pagal Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvenciją (Barselonos konvenciją), dėl sprendimo pagal Protokolo dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo žemyninės kilmės taršos ir veiklos 15 straipsnį priimti Regioninio jūrą teršiančių šiukšlių valdymo Viduržemio jūros regione plano pakeitimus

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu 22-ajame Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvencijos (toliau – Barselonos konvencija) ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikime, dėl sprendimo pagal Protokolo dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo žemyninės kilmės taršos ir veiklos (toliau – Protokolas dėl žemyninės kilmės taršos) 15 straipsnį iš dalies pakeisti Regioninį jūrą teršiančių šiukšlių valdymo Viduržemio jūros regione planą.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvencija ir jos protokolai

               Barselonos konvencija ir jos septyni protokolai, priimti įgyvendinant Viduržemio jūros regiono veiksmų planą, sudaro pagrindinį regioninį teisiškai privalomą daugiašalį aplinkos srities susitarimą dėl Viduržemio jūros.

               Vienas iš tų septynių Barselonos konvencijos protokolų yra Protokolas dėl žemyninės kilmės taršos. Juo siekiama, kad visomis būtinomis priemonėmis būtų kiek įmanoma užkertamas kelias Viduržemio jūros taršai išmetamomis atliekomis ar kitomis medžiagomis ir kad ta tarša būtų kuo labiau mažinama bei šalinama.

               Europos Sąjunga yra Protokolo dėl žemyninės kilmės taršos (su pakeitimais) šalis
                  1
               .

               2.2.Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikimas

               Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikime dalyvauja ministrai ir vyresnieji pareigūnai, atstovaujantys visoms Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiosioms šalims. Susitariančiosios šalys susitiks Antalijoje (Turkija) 2021 m. gruodžio 7–10 d.

               Pagal Barselonos konvencijos 25 straipsnį, Europos Sąjunga (toliau – ES) naudojasi savo teise balsuoti turėdama tiek balsų, kiek jos valstybių narių yra šios konvencijos ir vieno ar daugiau protokolų susitariančiosios šalys. ES nesinaudoja savo balsavimo teise, jei ta teise naudojasi jos valstybės narės, ir atvirkščiai.

               Pagal Protokolo dėl žemyninės kilmės taršos 15 straipsnio 1 dalį, sprendimai dėl veiksmų planų, programų ir priemonių priėmimo priimami dviejų trečdalių dalyvaujančių ir balsuojančių susitariančiųjų šalių balsų dauguma.

               2.3.Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių 22-ajame susitikime numatomas priimti aktas

               Numatoma, kad kitame ministrų susitikime Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiosios šalys priims sprendimą, kuriuo pagal Protokolo dėl žemyninės kilmės taršos 15 straipsnį bus iš dalies pakeistas Regioninis jūrą teršiančių šiukšlių valdymo Viduržemio jūros regione planas (toliau – numatomas aktas).

               Pagal Protokolo dėl žemyninės kilmės taršos 15 straipsnio 3 dalį šis regioninis planas Sąjungai bus privalomas.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Jūrą teršiančių šiukšlių kiekio mažinimas yra esminis Sąjungos teisės aktų, kuriais saugoma jūros aplinka, jos biologinė įvairovė ir ekosistemos, elementas.

               Siekiant 14-to DVT ir laikantis Neapolio deklaracijos numatomu aktu bus pateikta naujų apibrėžčių ir išplėsta keturių pagrindinių sričių (ekonominių priemonių, plastikų žiedinės ekonomikos, jūrą teršiančių žemyninės kilmės šiukšlių ir jūrą teršiančių jūrinės kilmės šiukšlių) priemonių taikymo sritis. Aktu taip pat reikalaujama nuo 2025 m. imtis prevencinių priemonių, kad būtų sukurta plastikų žiedinė ekonomika, visų pirma nustoti gaminti ir naudoti tam tikrus vienkartinius plastikinius gaminius ir apriboti tam tikrų susirūpinimą keliančių cheminių priedų naudojimą gaminant plastikus (pagal Stokholmo konvenciją).

               Nustatyti Sąjungos poziciją yra būtina, nes numatomas pasiūlymas bus teisiškai privalomas.

               Šis pasiūlymas atitinka Sąjungos žaliojo kurso užmojį mažinti taršą ir gerinti aplinkos apsaugą. Todėl siūloma, kad Sąjunga numatomo akto priėmimui pritartų.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas.

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikimas yra susitarimu, t. y. Barselonos konvencija, įsteigtas organas.

               Numatomu aktu bus iš dalies pakeistas Regioninis jūrą teršiančių šiukšlių valdymo Viduržemio jūros regione planas, todėl priimtas jis turės teisinę galią.

               Numatomu aktu Barselonos konvencijos ir jos protokolų institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su aplinkos apsauga.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 192 straipsnio 1 dalis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 192 straipsnio 1 dalis kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               2021/0354 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi pagal Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvenciją (Barselonos konvenciją), dėl sprendimo pagal Protokolo dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo žemyninės kilmės taršos ir veiklos 15 straipsnį priimti Regioninio jūrą teršiančių šiukšlių valdymo Viduržemio jūros regione plano pakeitimus

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Tarybos sprendimu 1999/801/EB
                  2
                Sąjunga sudarė iš dalies pakeistą Protokolą dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo žemyninės kilmės taršos ir veiklos (toliau – Protokolas dėl žemyninės kilmės taršos) ir jis įsigaliojo 2008 m. gegužės 11 d.;

               (2)pagal Protokolo dėl žemyninės kilmės taršos 15 straipsnį, Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikime gali būti priimami regioniniai veiksmų planai, apimantys jų įgyvendinimo priemones ir tvarkaraštį;

               (3)numatoma, kad 2021 m. gruodžio 7–10 d. vyksiančiame 22-ajame susitikime Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiosios šalys priims sprendimą, kuriuo pagal Protokolo dėl žemyninės kilmės taršos 15 straipsnį bus iš dalies pakeistas Regioninis jūrą teršiančių šiukšlių valdymo Viduržemio jūros regione planas. Numatomu aktu bus pateikta naujų apibrėžčių ir išplėsta keturių pagrindinių sričių (ekonominių priemonių, plastikų žiedinės ekonomikos, jūrą teršiančių žemyninės kilmės šiukšlių ir jūrą teršiančių jūrinės kilmės šiukšlių) priemonių taikymo sritis;

               (4)šiuo sprendimu pagal Protokolo dėl žemyninės kilmės taršos 15 straipsnio 3 dalį bus iš dalies pakeistas Regioninis jūrą teršiančių šiukšlių valdymo Viduržemio jūros regione planas, todėl būtina nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikime;

               (5)numatomas regioninis planas atitinka Sąjungos užmojį mažinti taršą ir gerinti aplinkos apsaugą, todėl siūloma, kad Sąjunga sprendimo priėmimui pritartų,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi 22-ajame Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikime, yra pritarti sprendimo, kuriuo pagal Protokolo dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo žemyninės kilmės taršos ir veiklos (Protokolo dėl žemyninės kilmės taršos) 15 straipsnį iš dalies keičiamas Regioninis jūrą teršiančių šiukšlių valdymo Viduržemio jūros regione planas, priėmimui.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 322, 1999 12 14, p. 18–31.

                     (2)

                        OL L 322, 1999 12 14, p. 18–31.