               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2018 12 14
            COM(2018) 837 final
            2018/0425(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimu įsteigtoje Vyno darbo grupėje, dėl Japonijos kilmės vyno produktų importo į Europos Sąjungą sertifikatų formų ir dėl gamintojo pasitvirtinimo sąlygų

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas susijęs su sprendimu, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Vyno darbo grupėje dėl sprendimo dėl Japonijos kilmės vyno produktų importo į Europos Sąjungą sertifikatų formų ir dėl gamintojo pasitvirtinimo sąlygų, numatomo priėmimo. Šis pasiūlymas teikiamas siekiant užtikrinti, kad Vyno darbo grupė galėtų priimti minėtą sprendimą po to, kai 2019 m. vasario 1 d. įsigalios Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimas.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Ekonominės partnerystės susitarimas

               Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimu (toliau – Susitarimas) siekiama liberalizuoti ir palengvinti prekybą ir investicijas, taip pat skatinti glaudesnius Šalių ekonominius santykius. Susitarimas įsigalioja [įsigaliojimo data].

               2.2.Vyno darbo grupė

               Pagal Susitarimo 22 straipsnio 4 dalį įsteigiama Vyno darbo grupė. Vyno darbo grupė yra atsakinga už C skirsnio ir 2-E priedo veiksmingą įgyvendinimą ir veikimą.

               2.3.Numatomas Vyno darbo grupės aktas

               Pagal Susitarimo 2.35 3 dalį Vyno darbo grupė savo pirmąjį posėdį surengia šio Susitarimo įsigaliojimo dieną. [Susitarimo įsigaliojimo dieną] per pirmąjį posėdį Vyno darbo grupė priima sprendimą dėl formų, kurios turėtų būti naudojamos kaip Japonijos kilmės vyno produktų importo į Europos Sąjungą sertifikatai, ir dėl gamintojo pasitvirtinimo sąlygų (toliau – numatomas aktas).

               Numatomo akto tikslas – veiksmingai įgyvendinti Susitarimo C skirsnį ir 2-E priedą, visų pirma – Susitarimo 2.28 straipsnio 1 dalį.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarime, atsižvelgiant į Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo COM (2018) 192 final, yra išsamus skirsnis dėl abipusio vyno eksporto palengvinimo (vadinamasis vyno paketas). Jis visų pirma apima visišką į Japoniją eksportuojamų Europos vynų ir putojančių vynų muitų tarifų panaikinimą įsigaliojus Susitarimui, maždaug 130 ES vynų geografinių nuorodų apsaugą Japonijos teritorijoje, kelių ES vynininkystės metodų, įskaitant naudoti vyne skirtus prioritetinius priedus, patvirtinimą ir į ES importuojamų Japonijos vynų supaprastintą sertifikavimą remiantis Vyno darbo grupės sprendimu.

               Pridedamu numatomu Vyno darbo grupės aktu sudaromos sąlygos įgyvendinti šį išsamų skirsnį nustatant formas, kurios turi būti naudojamos kaip Japonijos kilmės vyno produktų importo į ES sertifikatai, ir gamintojo pasitvirtinimo sąlygas.

               Formos ir gamintojo pasitvirtinimo sąlygos atitinka Europos Sąjungos politiką dėl prekybos palengvinimo ir bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis, kurios yra sudariusios susitarimus su Sąjunga, sukčiavimo prevencijos srityje.

               Todėl jų priėmimas turėtų būti patvirtintas.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal atitinkamo organo veiklą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“.
                  1

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Šiuo Susitarimu įsteigiama Vyno darbo grupė.

               Aktas, kurį turi priimti Vyno darbo grupė, yra teisinę galią turintis aktas. Vadovaujantis Susitarimo 1.3 straipsniu, numatomas aktas bus privalomas pagal tarptautinę teisę.

               Numatomu aktu Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Numatomo akto pagrindinis tikslas ir turinys yra susiję su prekybos vyno produktais liberalizavimu ir palengvinimu.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 207 straipsnis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 207 straipsnis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               5.Numatomo akto skelbimas

               Kadangi Vyno darbo grupės akte nustatytus reikalavimus turės įgyvendinti muitinė ir importuotojai į ES, jis turėtų būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje leidinyje po to, kai bus priimtas.

               2018/0425 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimu įsteigtoje Vyno darbo grupėje, dėl Japonijos kilmės vyno produktų importo į Europos Sąjungą sertifikatų formų ir dėl gamintojo pasitvirtinimo sąlygų

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Sąjunga Tarybos sprendimu [...]
                  2
                sudarė Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimą. Jis įsigalioja [2019 m. vasario 1 d.];

               (2)pagal Susitarimo 2.28 straipsnio 2 dalį Vyno darbo grupė priimdama sprendimą nustato to straipsnio 1 dalies nuostatų įgyvendinimo būdus, numatydama Japonijos kilmės vyno produktų sertifikavimą importo ir pardavimo Sąjungoje tikslais, ypač nustatydama naudotinas formas ir sertifikate reikalingą nurodyti informaciją;

               (3) Susitarimo 2.35 straipsnio 2 dalies a punkte numatoma, kad viena iš Vyno darbo grupės funkcijų yra pasitvirtinimo sąlygų nustatymas;

               (4)pagal Susitarimo 2.35 straipsnio 3 dalį Vyno darbo grupė savo pirmąjį posėdį surengia šio Susitarimo įsigaliojimo dieną;

               (5)Vyno darbo grupė per pirmąjį posėdį [2019 m. vasario 1 d. / Susitarimo įsigaliojimo dieną] priimą sprendimą dėl Japonijos kilmės vyno produktų importo į Europos Sąjungą sertifikatų formų ir dėl gamintojo pasitvirtinimo sąlygų siekiant veiksmingai įgyvendinti Susitarimą ir taip supaprastinti Japonijos kilmės vyno produktų importą. Numatomos formos ir pasitvirtinimo sąlygos atitinka Sąjungos politiką dėl prekybos palengvinimo ir bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis, kurios yra sudariusios susitarimus su Sąjunga, sukčiavimo prevencijos srityje;

               (6)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Vyno darbo grupėje, nes tos darbo grupės priimtas sprendimas bus privalomas Sąjungai,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi pirmajame Vyno darbo grupės posėdyje, grindžiama prie šio sprendimo pridėtu Vyno darbo grupės sprendimo projektu.

               2 straipsnis

               Priimtas Vyno darbo grupės sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014: 2258, 61–64 punktai.

                     (2)

                        OL L […], […], p. […].

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2018 12 14
            COM(2018) 837 final
            PRIEDAS
            prie Pasiūlymo dėl
            TARYBOS SPRENDIMO
            dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimu įsteigtoje Vyno darbo grupėje, dėl Japonijos kilmės vyno produktų importo į Europos Sąjungą sertifikatų formų ir dėl gamintojo pasitvirtinimo sąlygų

               PRIEDAS

               ES IR JAPONIJOS VYNO DARBO GRUPĖS SPRENDIMAS Nr. 1

               [data]

               dėl Japonijos kilmės vyno produktų importo į Europos Sąjungą sertifikatų formų ir dėl pasitvirtinimo sąlygų patvirtinimo

               VYNO DARBO GRUPĖ,

               atsižvelgdama į Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimą (toliau – Susitarimas), ypač į jo 2.28 ir 2.35 straipsnius,

               kadangi:

               (1)Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimas įsigalioja [2019 m. vasario 1 d.];

               (2)Susitarimo 22.4 straipsniu įsteigiama Vyno darbo grupė, kuri, inter alia, yra atsakinga už C skirsnio ir 2-E priedo veiksmingą įgyvendinimą ir veikimą;

               (3)pagal Susitarimo 2.28 straipsnį, sertifikatas, kurio autentiškumas patvirtintas pagal Japonijos įstatymus ir kitus teisės aktus, įskaitant paties Japonijos kompetentingos institucijos įgalioto gamintojo surašytą sertifikatą, yra laikomas pakankamu dokumentu Japonijos kilmės vyno produktų atitikčiai Europos Sąjungos taikomiems importo ir pardavimo reikalavimams įrodyti;

               (4)pagal Susitarimo 2.28 straipsnio 2 dalies a punktą sertifikatų formos ir juose pateiktina informacija patvirtinamos pagal Susitarimo 22.4 straipsnį įsteigtos Vyno darbo grupės sprendimu;

               (5)pagal Susitarimo 2.35 straipsnio 2 dalies a punktą pasitvirtinimo sąlygas nustato Vyno darbo grupė,

               NUSPRENDĖ:

               1 straipsnis

               1.Sertifikatų, kurių autentiškumas patvirtintas pagal Japonijos įstatymus ir kitus teisės aktus, forma nustatyta šio sprendimo I priede.

               2.Japonijos kompetentingos institucijos įgalioto gamintojo pasitvirtinimo forma nustatyta šio sprendimo II priede.

               3.Japonijos kompetentingos institucijos įgalioto gamintojo pasitvirtinimo sąlygos išdėstytos šio sprendimo III priede.

               2 straipsnis

               Šis reglamentas įsigalioja [2019 m. sausio 1 d. / Susitarimo įsigaliojimo dieną].

                     Vyno darbo grupė

                     […]

               I PRIEDAS

               NACIONALINIO ALKOHOLIO GAMYBOS MOKSLINIŲ TYRIMŲ INSTITUTO IŠDUODAMO JAPONIJOS KILMĖS VYNO PRODUKTŲ IMPORTO Į ES SERTIFIKATO ŠABLONAS
                  1

                        1. Eksportuotojas (pilnas pavadinimas (vardas, pavardė) ir adresas)

                        Išdavusi trečioji šalis: JAPONIJA

                        Supaprastintas VI 1 serijos Nr.
                           2
                        :

                        VYNO, VYNUOGIŲ SULČIŲ ARBA VYNUOGIŲ MISOS IMPORTO Į EUROPOS SĄJUNGĄ DOKUMENTAS

                        2. Gavėjas (pavadinimas (vardas, pavardė) ir adresas)

                        3. Muitinės antspaudas (pildo tik ES tarnybos)

                        4. Transporto priemonė ir duomenys apie vežimą
                           3

                        5. Iškrovimo vieta (jei skiriasi nuo nurodytos 2 punkte)

                        6. Importuojamo produkto aprašymas
                           4

                        7. Kiekis, l/hl/kg

                        8. Talpų skaičius
                           5

                        9. Sertifikatas

                        „Pirmiau aprašytas produktas yra skirtas tiesiogiai žmonėms vartoti ir atitinka Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimo 2 skyriaus C skirsnyje pateiktas apibrėžtis ir leidžiamus taikyti vynininkystės metodus.“

                        Gamintojo pavadinimas (vardas, pavardė) ir adresas:

                        Tikslus kompetentingos įstaigos pavadinimas ir adresas:                               Vieta ir data:

                        Nacionalinis alkoholio gamybos mokslinių tyrimų institutas,

                        prižiūrimas Japonijos finansų ministerijos

                        3-7-1, Kagamiyama, Higashihiroshima, Hiroshima, Japan

                        Kompetentingos institucijos antspaudas:

                        Kompetentingos įstaigos pareigūno parašas, vardas ir pavardė, pareigos:

               Paskyrimas (išleidimas į laisvą apyvartą ir išrašų išdavimas)

                        Kiekis

                        10. Muitinės išleidimo į laisvą apyvartą dokumento bei išrašo Nr. ir data

                        11. Tikslus gavėjo pavadinimas (vardas ir pavardė) ir adresas (išrašas)

                        12. antspaudas

                        Kompetentingos

                        valdžios institucijos

                        Turimas

                        Paskirtas

                        Turimas

                        Paskirtas

                        Turimas

                        Paskirtas

                        13. Papildomos pastabos

               II PRIEDAS

               JAPONIJOS KILMĖS VYNO PRODUKTŲ IMPORTO Į EUROPOS SĄJUNGĄ GAMINTOJO PASITVIRTINIMO ŠABLONAS
                  6

                        1. Eksportuotojas (pilnas pavadinimas (vardas, pavardė) ir adresas)

                        Išdavusi trečioji šalis: JAPONIJA

                        Supaprastintas VI 1 serijos Nr.
                           7
                        :

                        VYNO, VYNUOGIŲ SULČIŲ ARBA VYNUOGIŲ MISOS IMPORTO Į EUROPOS SĄJUNGĄ DOKUMENTAS

                        2. Gavėjas (pavadinimas (vardas, pavardė) ir adresas)

                        3. Muitinės antspaudas (pildo tik ES tarnybos)

                        4. Transporto priemonė ir duomenys apie vežimą
                           8

                        5. Iškrovimo vieta (jei skiriasi nuo nurodytos 2 punkte)

                        6. Importuojamo produkto aprašymas
                           9

                        7. Kiekis, l/hl/kg

                        8. Talpų skaičius
                           10

                        9. Sertifikatas

                        „Pirmiau aprašytas produktas yra skirtas tiesiogiai žmonėms vartoti ir atitinka Europos Sąjungos ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimo 2 skyriaus C skirsnyje pateiktas apibrėžtis ir vynininkystės metodus. Jis yra pagamintas gamintojo, kuris buvo individualiai įgaliotas Japonijos nacionalinės mokesčių agentūros gaminti vyną, ir Nacionalinio alkoholio gamybos vyno instituto (NRIB) – dėl pasitvirtinimo. Gamintoją tikrina ir prižiūri NRIB.“

                        Įgaliotojo gamintojo pavadinimas (vardas ir pavardė), adresas ir registracijos (leidimo) numeris:

                        Tikslus kompetentingos įstaigos pavadinimas ir adresas:                   Vieta ir data:

                        Nacionalinis alkoholio gamybos mokslinių tyrimų institutas,

                        prižiūrimas Japonijos finansų ministerijos

                        3-7-1, Kagamiyama, Higashihiroshima, Hiroshima, Japan

                        Įgaliotojo gamintojo antspaudas:                                     Įgaliotojo gamintojo parašas:

                        10. ANALIZĖS ATASKAITA (aprašyto produkto analitinių charakteristikų apibūdinimas)

                        VYNUOGIŲ MISOS IR VYNUOGIŲ SULČIŲ:

                        Informacijos pateikti nereikalaujama.

                        VYNO IR RAUGINAMOS VYNUOGIŲ MISOS:

                        Faktinė alkoholio koncentracija:

                        VISŲ PRODUKTŲ:

                        – Bendras sieros dioksido kiekis:

                        – Bendrasis rūgštingumas:

                        Įgaliotojo gamintojo antspaudas:                                    Vieta ir data:

                        Įgaliotojo gamintojo parašas, vardas ir pavardė, pareigos:

                        Paskyrimas (išleidimas į laisvą apyvartą ir išrašų išdavimas)

                        Kiekis

                        11. Muitinės išleidimo į laisvą apyvartą dokumento bei išrašo Nr. ir data

                        12. Tikslus gavėjo pavadinimas (vardas ir pavardė) ir adresas (išrašas)

                        13. antspaudas

                        Kompetentingos

                        valdžios institucijos

                        Turimas

                        Paskirtas

                        Turimas

                        Paskirtas

                        Turimas

                        Paskirtas

                        14. Papildomos pastabos

               III priedas

               Pasitvirtinimo sąlygos

               1.Nacionalinis alkoholio gamybos mokslinių tyrimų institutas, prižiūrimas Japonijos finansų ministerijos,

               i)individualiai skiria gamintojus, įgaliotus sudaryti ES ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimo 2.28 straipsnyje nurodytus pasitvirtinimo sertifikatus;

               ii)prižiūri ir tikrina įgaliotuosius gamintojus; bei

               iii)Europos Sąjungai

               ·du kartus per metus (sausio ir liepos mėnesiais) praneša įgaliotųjų gamintojų pavadinimus (vardus ir pavardes), adresus ir oficialius registracijos numerius, ir

               ·nedelsdamas praneša apie bet kokius įgaliotųjų gamintojų pavadinimų (vardų ir pavardžių) ir adresų pasikeitimus arba įgaliojimų panaikinimą.

               2.Europos Sąjunga nedelsdama skelbia ir atnaujina įgaliotųjų gamintojų pavadinimus (vardus ir pavardes) ir adresus Trečiųjų šalių kompetentingų įstaigų, paskirtųjų laboratorijų ir įgaliotųjų vyno gamintojų bei perdirbėjų kompetentingųjų įstaigų, įgaliotų sudaryti VI-1 dokumentus dėl vyno importo į ES, sąrašą, kuris skelbiamas oficialioje Europos Komisijos svetainėje

               ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/wine/lists/06.

                     (1)

                        Remiantis ES ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimo 2.28 straipsniu.

                     (2)

                        Tai yra NRIB nurodytas partijos atsekamumo numeris.

                     (3)

                        Nurodyti: transportą, kuris buvo naudotas produktams pristatyti į įvežimo į ES punktą; nurodyti transporto rūšį (laivas, orlaivis ar kt.); nurodyti laivo pavadinimą ir kt.

                     (4)

                        Nurodyti šią informaciją:– etiketėje nurodytą prekinį pavadinimą (pvz., gamintojo pavadinimą (vardą ir pavardę), vynuogių auginimo regioną, prekių ženklą ir kt.);– kilmės šalies pavadinimą: [nurodyti „Japonija“];– geografinės nuorodos pavadinimą, jei yra;– faktinę alkoholio koncentraciją, išreikštą tūrio procentais;– produkto spalvą (nurodyti tik „raudonas“, „rožinis“, „rausvas“ arba „baltas“);– kombinuotosios nomenklatūros (KN) kodą.

                     (5)

                        Talpa – ne didesnė kaip 60 l vyno talpa. Kaip talpų skaičius gali būti nurodomas butelių skaičius.

                     (6)

                        Remiantis ES ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimo 2.28 straipsniu.

                     (7)

                        Tai yra Nacionalinio alkoholio gamybos mokslinių tyrimų instituto (NRIB) nurodytas partijos atsekamumo numeris.

                     (8)

                        Nurodyti: transportą, kuris buvo naudotas produktams pristatyti į įvežimo į ES punktą: nurodyti transporto rūšį (laivas, orlaivis ar kt.); nurodyti laivo pavadinimą ir t. t.

                     (9)

                        Nurodyti šią informaciją:– etiketėje nurodytą prekinį pavadinimą (pvz., gamintojo pavadinimą (vardą ir pavardę), vynuogių auginimo regioną, prekių ženklą ir kt.);– kilmės šalies pavadinimą: [nurodyti „Japonija“];– geografinės nuorodos pavadinimą, jei yra;– faktinę alkoholio koncentraciją, išreikštą tūrio procentais;– produkto spalvą (nurodyti tik „raudonas“, „rožinis“, „rausvas“ arba „baltas“);– kombinuotosios nomenklatūros (KN) kodą.

                     (10)

                        Talpa – ne didesnė kaip 60 l vyno talpa. Kaip talpų skaičius gali būti nurodomas butelių skaičius.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 02 15
            COM(2019) 82 final
            2019/0039(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pasiūlymo įrašyti metoksichlorą į Stokholmo konvencijos dėl patvariųjų organinių teršalų A priedą pateikimo Europos Sąjungos vardu

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

                  2004 m. gegužės 17 d. įsigaliojo Stokholmo konvencija dėl patvariųjų organinių teršalų (toliau – Konvencija), patvirtinta Tarybos sprendimu 2006/507/EB
                     1
                  . Konvencijos tikslas – apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką nuo patvariųjų organinių teršalų poveikio. Šia Konvencija nustatyta patvariųjų organinių teršalų gamybos, naudojimo, importo ir eksporto nutraukimo, jų saugaus tvarkymo bei šalinimo ir netikslinio tam tikrų patvariųjų organinių teršalų išmetimo į aplinką nutraukimo arba mažinimo sistema, pagrįsta atsargumo principu.

                  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 850/2004
                     2
                   Sąjungos teisėje įgyvendinami Konvencijoje ir 1979 m. Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos protokole dėl patvarių organinių teršalų (toliau – Protokolas), patvirtintame Tarybos sprendimu 259/2004/EB
                     3
                  , nustatyti įpareigojimai.

                  Konvencijos 8 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad bet kuri Konvencijos susitariančioji šalis gali pateikti sekretoriatui pasiūlymą įrašyti tam tikrą cheminę medžiagą į Konvencijos A, B ir (arba) C priedą, o Patvariųjų organinių teršalų kontrolės komitetas (POTKK) pagal 8 straipsnio 3 ir 4 dalis tą pasiūlymą apsvarsto. Pasiūlyme pateikiama D priede nurodyta informacija. Remdamasi POTKK rekomendacija Šalių konferencija nusprendžia, ar įrašyti cheminę medžiagą į A priedą („Panaikinimas“), B priedą („Apribojimas“) ir (arba) C priedą („Netikslinis susidarymas“). Priedų pakeitimų priėmimo procedūra nustatyta Konvencijos 22 straipsnyje.

                  Metoksichlorą draudžiama Europos Sąjungoje naudoti kaip augalų apsaugos produktų ir biocidinių produktų veikliąją medžiagą pagal atitinkamai Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009
                     4
                   ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012
                     5
                  . Be to, metoksichloras neįregistruotas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006
                     6
                  , todėl pagamintinas ar Sąjungos rinkai pateiktinas jo kiekis vienam gamintojui ar importuotojui per metus neturi siekti vienos tonos.

                  Remiantis turima informacija ir duomenimis apie metoksichlorui būdingas savybes, kurie įvertinti pagal konvencijos D priede nustatytus kriterijus, galima daryti išvadą, kad metoksichloras yra patvarus, bioakumuliacinis ir toksiškas. Be to, metoksichloras gali plisti aplinkoje dideliu atstumu – jo rasta tokiose atokiose vietose kaip Arkties regionas. Atsižvelgiant į turimą informaciją apie tai, kad metoksichloras yra patvarus, bioakumuliacinis bei toksiškas (PBT) ir gali plisti dideliu atstumu, siūloma pripažinti, kad metoksichloras atitinka Konvencijos D priede nustatytus kriterijus ir todėl turėtų būti laikomas patvariuoju organiniu teršalu. Vertinimo duomenys pateikiami mokslinių dokumentų rinkinyje, kuris pridedamas prie pasiūlymo įrašyti metoksichlorą į Stokholmo konvencijos A priedą.

                  Nors prieš keletą metų Sąjungoje buvo uždrausta naudoti metoksichlorą kaip veikliąją augalų apsaugos produktų ir biocidinių produktų medžiagą ir nėra žinoma apie kitus jo naudojimo būdus, negalima atmesti galimybės, kad metoksichloras vis dar gaminamas, naudojamas ar išmetamas kitose šalyse. Kadangi ši cheminė medžiaga gali plisti aplinkoje dideliu atstumu, priemonių, kurių imamasi nacionaliniu ar Sąjungos lygmeniu, nepakanka siekiant užtikrinti aukšto lygio aplinkos ir žmonių sveikatos apsaugą, todėl reikia imtis platesnio masto tarptautinių veiksmų.

                  Atsižvelgiant į tai, kad kitas POTKK posėdis vyks 2019 m. rugsėjo mėn., Komisija Sąjungos vardu Stokholmo konvencijos sekretoriatui turėtų pateikti pasiūlymą įrašyti metoksichlorą į A priedą. Tas pasiūlymas bus apsvarstytas pagal Konvencijoje nustatytus kriterijus ir procedūras, o tuomet Šalių konferencija priims sprendimą dėl jo įrašymo į priedą.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Pasiūlymas dera su Reglamento (EB) Nr. 850/2004, kuriuo įgyvendinama Stokholmo konvencija Sąjungoje, įgyvendinimu ir jį papildo. Jis visiškai atitinka tikslą apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką nuo patvariųjų organinių teršalų poveikio.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Pasiūlymas dera su Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009 ir Reglamentu (ES) Nr. 528/2012, nes abiejuose reglamentuose nustatyti kriterijai, pagal kuriuos neleidžiama rinkai teikti ir naudoti cheminių medžiagų, kurios yra patvarios, bioakumuliacinės ir toksiškos, taip pat patvariesiems organiniams teršalams priskirtų cheminių medžiagų. Siekiant užtikrinti suderinamumą, bendro susitarimo dokumente
                     7
                   nagrinėjama, kaip yra susiję Stokholmo konvencijoje, Reglamente (EB) Nr. 850/2004 ir Reglamente (EB) Nr. 1907/2006 nustatyti apribojimai ir autorizacijos reikalavimai.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Siūlomo Tarybos sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis, kuri yra tinkamas pagrindas priimti teisės aktą, kuriuo nustatoma su tarptautiniu susitarimu (šiuo atveju – Stokholmo konvencija) susijusi Europos Sąjungos pozicija.

                  Materialinis teisinis pagrindas – SESV 192 straipsnio 1 dalis, nes priemonėmis, dėl kurių susitarta pagal Stokholmo konvenciją, daugiausia siekiama su aplinka susijusių tikslų (t. y. pašalinti patvariuosius organinius teršalus).

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Patvarieji organiniai teršalai yra pasaulinio masto problema, o Sąjungoje Stokholmo konvencija įgyvendinama Reglamentu (EB) Nr. 850/2004. Kadangi Sąjunga yra tos Konvencijos susitariančioji šalis, tikslinga, kad pasiūlymą į tos Konvencijos taikymo sritį įtraukti naują cheminę medžiagą pateiktų Sąjunga.

               •Proporcingumo principas

                  Patvarieji organiniai teršalai yra pasaulinio masto problema, o Stokholmo konvencija siekiama nutraukti tų cheminių medžiagų gamybą ir naudojimą. Todėl, siekiant užtikrinti, kad būtų imtasi atitinkamų veiksmų pasauliniu lygmeniu, tikslinga pasiūlyti, kad ta cheminė medžiaga būtų įtraukta į Konvencijos taikymo sritį.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Pasiūlymas buvo aptartas su valstybėmis narėmis ir (arba) kitomis suinteresuotosiomis šalimis keliuose už Reglamento (EB) Nr. 850/2004 įgyvendinimą atsakingų kompetentingų institucijų posėdžiuose, taip pat surengtas Europos cheminių medžiagų agentūros PBT ekspertų grupės posėdis ir inicijuota rašytinė procedūra, o į gautas pastabas atsižvelgta.

               •Poveikio vertinimas

                  Poveikio vertinimas nebuvo atliekamas. Pasiūlymas įtraukti cheminę medžiagą į Konvencijos taikymo sritį nepadarys poveikio, nes, atrodo, kad ši medžiaga ES nenaudojama. Jei POTKK nuspręs, kad aptariamoji cheminė medžiaga yra patvarusis organinis teršalas, tai, atsižvelgdamas į socialinę ir ekonominę informaciją, jis įvertins galimų valdymo priemonių poveikį.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Pasiūlymas neturi poveikio komercinei veiklai, nes aptariamoji cheminė medžiaga Sąjungoje nėra naudojama komerciniais tikslais, todėl labai mažoms įmonėms nėra numatyta taikyti išimties ir neįtrauktos specialios MVĮ skirtos taisyklės. Pasiūlymas neturi jokio poveikio sektoriniam ES konkurencingumui ar prekybai, nes aptariamąja chemine medžiaga Sąjunga su trečiosiomis šalimis neprekiauja.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Pasiūlymas neturi poveikio biudžetui.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Laikoma, kad įgyvendinimo planas, stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimas nėra būtini.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

                  Pasiūlymu Komisijai suteikiami įgaliojimai Europos Sąjungos vardu pasiūlyti įtraukti metoksichlorą į Stokholmo konvencijos taikymo sritį.

               2019/0039 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pasiūlymo įrašyti metoksichlorą į Stokholmo konvencijos dėl patvariųjų organinių teršalų A priedą pateikimo Europos Sąjungos vardu

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)2004 m. spalio 14 d. Europos bendrija Tarybos sprendimu 2006/507/EB
                  8
                sudarė Stokholmo konvenciją dėl patvariųjų organinių teršalų;

               (2)Sąjunga yra Konvencijos susitariančioji šalis, todėl ji gali siūlyti Konvencijos priedų pakeitimus. Konvencijos A priede išvardyti patvarieji organiniai teršalai, kurių turi būti atsisakyta; B priede išvardyti patvarieji organiniai teršalai, su kuriais susijusi veikla turi būti apribota, o C priede išvardyti patvarieji organiniai teršalai, kurių išmetimas dėl netikslinio susidarymo turi būti sumažintas arba nutrauktas;

               (3)remiantis turima moksline informacija ir peržiūros ataskaitomis, taip pat tinkamai atsižvelgus į Konvencijos D priede nustatytus peržiūros kriterijus, matyti, kad metoksichloras turi patvariojo organinio teršalo savybių;

               (4)metoksichloras nėra patvirtintas kaip veiklioji medžiaga pagal Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009
                  9
               , todėl jo neleidžiama pateikti rinkai arba naudoti Sąjungoje gaminant augalų apsaugos produktus; metoksichloras taip pat nėra patvirtintas kaip veiklioji medžiaga pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012
                  10
               , todėl jis negali būti pateiktas rinkai arba naudojamas Sąjungoje gaminant biocidinius produktus; Be to, metoksichloras neįregistruotas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006
                  11
               , todėl pagamintinas ar Sąjungos rinkai pateiktinas jo kiekis vienam gamintojui ar importuotojui per metus neturi siekti vienos tonos;

               (5)nors metoksichloro Sąjungoje palaipsniui atsisakyta jau prieš daugelį metų, jis dar gali būti naudojamas kaip pesticidas ir skleidžiamas aplinkoje už Sąjungos ribų, o tai gali būti priežastis, dėl kurios jis aptinkamas aplinkoje. Kadangi metoksichloras gali plisti aplinkoje dideliu atstumu, priemonių, kurių imamasi nacionaliniu ar Sąjungos lygmeniu, nepakanka siekiant užtikrinti aukšto lygio aplinkos ir žmonių sveikatos apsaugą, todėl reikia imtis platesnio masto tarptautinių veiksmų;

               (6)todėl Sąjunga Konvencijos sekretoriatui turėtų pateikti pasiūlymą įrašyti metoksichlorą į Konvencijos A priedą,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Sąjunga pateikia pasiūlymą įrašyti metoksichlorą (CAS Nr. 72-43-5, EB Nr. 200-779-9) į Stokholmo konvencijos dėl patvariųjų organinių teršalų (toliau – Konvencija) A priedą.

               Komisija Sąjungos vardu pateikia šį pasiūlymą Konvencijos sekretoriatui kartu su visa informacija, kurios reikalaujama Konvencijos D priede.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2004 m. spalio 14 d. Tarybos sprendimas 2006/507/EB dėl Stokholmo konvencijos dėl patvariųjų organinių teršalų sudarymo Europos bendrijos vardu (OL L 209, 2006 7 31, p. 1).

                     (2)

                        2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 850/2004 dėl patvariųjų organinių teršalų ir iš dalies keičiantis Direktyvą 79/117/EEB (OL L 158, 2004 4 30, p. 7).

                     (3)

                        2004 m. vasario 19 d. Tarybos sprendimas 2004/259/EB dėl 1979 m. Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos protokolo dėl patvarių organinių teršalų sudarymo Europos bendrijos vardu (OL L 81, 2004 3 19, p. 35).

                     (4)

                        2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantis Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (OL L 309, 2009 11 24, p. 1).

                     (5)

                        2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo (OL L 167, 2012 6 27, p. 1).

                     (6)

                        2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).

                     (7)

                  http://ec.europa.eu/growth/sectors/chemicals/reach/special-cases_en

                     (8)

                        2004 m. spalio 14 d. Tarybos sprendimas 2006/507/EB dėl Stokholmo konvencijos dėl patvariųjų organinių teršalų sudarymo Europos bendrijos vardu (OL L 209, 2006 7 31, p. 1).

                     (9)

                        2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantis Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (OL L 309, 2009 11 24, p. 1).

                     (10)

                        2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo (OL L 167, 2012 6 27, p. 1).

                     (11)

                        2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 03 08
            COM(2019) 115 final
            2019/0064(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Amerikos tropinių tunų komisijoje ir Susitarimo dėl tarptautinės delfinų apsaugos programos šalių susitikime, kuriuo panaikinamas Sprendimas 10126/14

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi 2019–2023 m. Amerikos tropinių tunų komisijos (IATTC) posėdžiuose ir Susitarimo dėl tarptautinės delfinų apsaugos programos (AIDCP) šalių susitikime dėl numatomo išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių priėmimo.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Antigvos konvencija ir Tarptautinė delfinų apsaugos programa

               Konvencija dėl Amerikos tropinių tunų komisijos, įsteigtos 1949 m. Jungtinių Amerikos Valstijų ir Kosta Rikos Respublikos konvencija, stiprinimo (Antigvos konvencija) siekiama įsteigus IATTC užtikrinti ilgalaikį žuvų išteklių, kuriems taikoma Antigvos konvencija, išsaugojimą ir tausų jų naudojimą. Antigvos konvencija įsigaliojo 2008 m. spalio 10 d.

               Susitarimu dėl tarptautinės delfinų apsaugos programos (IDCP susitarimas) siekiama įsteigus AIDCP šalių susitikimą palaipsniui mažinti atsitiktinį delfinų mirtingumą Antigvos konvencijos rajone, kad jis priartėtų prie nulio. Pagal Antigvos konvencijos XIV straipsnį IATTC turi atlikti svarbų vaidmenį koordinuojant Susitarimo įgyvendinimą ir įgyvendinant pagal AIDCP priimtas priemones. Susitarimas įsigaliojo 1999 m. vasario 15 d.

               Sąjunga Tarybos sprendimais 2006/539/EB
                  1
                ir 2005/938/EB
                  2
                yra atitinkamai patvirtinusi Antigvos konvenciją ir AIDCP ir yra IATTC ir AIDCP šalis.

               2.2.Amerikos tropinių tunų komisija ir Delfinų apsaugos programos šalių susitikimas

               IATTC yra Antigvos konvencija įsteigtas organas, atsakingas už žvejybos išteklių valdymą ir išsaugojimą Antigvos konvencijos rajone. Ji priima žuvų išteklių, kuriems taikoma Konvencija, išsaugojimo ir valdymo priemones, kuriomis siekiama užtikrinti ilgalaikį tų išteklių išsaugojimą ir tausų jų naudojimą.

               AIDCP šalių susitikimas yra AIDCP įsteigtas organas, atsakingas už ilgalaikį jūrų gyvųjų išteklių, susijusių su tunų žvejyba gaubiamaisiais tinklais Antigvos konvencijos rajone, tvarumą. IATTC tenka didelė atsakomybė įgyvendinant priemones, kurias priėmė AIDCP šalių susitikimas, be to, ji yra AIDCP sekretoriatas.

               IATTC ir AIDCP šalių susitikimo priimtos priemonės gali tapti privalomos Sąjungai.

               Sąjunga, kaip IATTC ir AIDCP šalių susitikimo narė, turi dalyvavimo teisę ir balsavimo teisę. IATTC ir AIDCP šalių susitikimas sprendimus priima bendru sutarimu.

               2.3.IATTC ir AIDCP šalių susitikimo priimti sprendimai

               IATTC turi įgaliojimus priimti jos kompetencijai priklausančių žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones („rezoliucijas“), kurios susitariančiosioms šalims yra privalomos.

               Pagal Antigvos konvencijos IX straipsnio 7 dalį rezoliucijos įsigalioja praėjus 45 dienų po to, kai IATTC apie jas praneša susitariančiosioms šalims.

               AIDCP šalių susitikimas turi įgaliojimus priimti sprendimus siekiant AIDCP tikslų. Priimti tokie sprendimai yra privalomi susitariančiosioms šalims.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi metiniuose regioninių žvejybos valdymo organizacijų posėdžiuose, šiuo metu nustatoma taikant dviejų pakopų procedūrą. Tarybos sprendimu nustatomi daugiametės Sąjungos pozicijos priėmimo pagrindiniai principai bei gairės, paskui ši pozicija prieš kiekvieną metinį posėdį koreguojama neoficialiais Komisijos dokumentais ir jie aptariami Tarybos darbo grupėje.

               IATTC atveju šis principas įgyvendintas 2014 m. gegužės 23 d. Tarybos sprendimu 10126/14, kuriuo nustatoma Sąjungos pozicija IATTC ir AIDCP šalių susitikime 2014–2018 m. Sprendime nustatyti bendrieji principai ir gairės, tačiau taip pat kiek įmanoma atsižvelgiama į IATTC ir AIDCP ypatumus. Be to, valstybėms narėms pageidaujant, jame nustatyta standartinė kasmetinio Sąjungos pozicijos nustatymo procedūra.

               Sprendime 10126/14 numatyta Sąjungos poziciją peržiūrėti iki 2019 m. metinio posėdžio. Todėl šiuo pasiūlymu nustatoma Sąjungos pozicija IATTC 2019–2023 m., taigi pakeičiamas Sprendimas 10126/14.

               Į Sprendimą 10126/14 įtraukti naujos bendros žuvininkystės politikos principai ir gairės, nustatyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013
                  3
               , atsižvelgiant ir į Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto
                  4
                tikslus. Be to, Sąjungos pozicija juo pakoreguota pagal Lisabonos sutartį.

               Atliekant šią su žvejybos poveikiu susijusią peržiūrą atsižvelgiama į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“
                  5
               , Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos bendrą komunikatą „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“
                  6
                ir Tarybos išvadas dėl to bendro komunikato
                  7
               .

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               „Teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, kurie turi teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas, ir priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų turinį“
                  8
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               IATTC ir AIDCP šalių susitikimas yra įsteigti susitarimais, būtent Antigvos konvencija ir AIDCP.

               Aktai, kuriuos turi priimti IATTC ir AIDCP šalių susitikimas, yra teisinę galią turintys aktai. Numatomi aktai turi būti privalomi pagal tarptautinę teisę, remiantis Antigvos konvencijos IX straipsniu ir AIDCP VII straipsniu, ir gali labai paveikti ES teisės aktų turinį, be kita ko:

               ·Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008, nustatančio Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai
                  9
               ;

               ·Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis
                  10
               , ir

               ·2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo
                  11
               .

               Numatomais aktais Antigvos konvencijos ar AIDCP institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu tuo aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su žuvininkyste. Reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 yra teisinis principų, į kuriuos turi būti atsižvelgta šioje pozicijoje, pagrindas.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 43 straipsnio 2 dalis. Šiuo sprendimu turi būti pakeistas Sprendimas 10126/14, skirtas 2014–2018 m. laikotarpiui.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 43 straipsnio 2 dalis kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               2019/0064 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Amerikos tropinių tunų komisijoje ir Susitarimo dėl tarptautinės delfinų apsaugos programos šalių susitikime, kuriuo panaikinamas Sprendimas 10126/14

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Tarybos sprendimu 2006/539/EB
                  12
                Europos Sąjunga sudarė Konvenciją dėl Amerikos tropinių tunų komisijos, įsteigtos 1949 m. Jungtinių Amerikos Valstijų ir Kosta Rikos Respublikos konvencija, stiprinimo (Antigvos konvencija), kuria įsteigta Amerikos tropinių tunų komisija (IATTC);

               (2)IATTC yra Antigvos konvencija įsteigtas organas, atsakingas už žvejybos išteklių valdymą ir išsaugojimą Antigvos konvencijos rajone. IATTC priima žuvų išteklių, kuriems taikoma ši konvencija, išsaugojimo ir valdymo priemones, kuriomis siekiama užtikrinti ilgalaikį tų išteklių išsaugojimą ir tausų jų naudojimą. Tokios priemonės gali tapti privalomos Sąjungai;

               (3)Tarybos sprendimu 2005/938/EB
                  13
                Europos Sąjunga patvirtino Susitarimą dėl Tarptautinės delfinų apsaugos programos (AIDCP), kuriuo įsteigtas Tarptautinės delfinų apsaugos programos šalių susitikimas. Antigvos konvencijos XIV straipsnyje nustatyta, kad IATTC atlieka svarbų vaidmenį koordinuojant AIDCP įgyvendinimą ir įgyvendinant pagal AIDCP priimtas priemones. IATTC yra AIDCP sekretoriatas;

               (4)AIDCP šalių susitikimas yra AIDCP įsteigtas organas siekiant palaipsniui mažinti atsitiktinės delfinų žūties atvejų, pasitaikančių gaubiamaisiais tinklais Antigvos konvencijos rajone žvejojant tunus, skaičių, kol jis priartės prie nulio. AIDCP šalių susitikimas priima sprendimus dėl ilgalaikio jūrų gyvųjų išteklių, susijusių su tunų žvejyba gaubiamaisiais tinklais Antigvos konvencijos rajone, tvarumo. Tokios priemonės gali tapti privalomos Sąjungai;

               (5)Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013
                  14
                nustatyta, kad Sąjunga turi užtikrinti, kad žvejybos ir akvakultūros veikla ilguoju laikotarpiu būtų aplinkosauginiu požiūriu tvari ir būtų valdoma tokiu būdu, kuris dera su tikslais užtikrinti naudą ekonominėje, socialinėje ir užimtumo srityse ir padėti užtikrinti maisto tiekimą. Jame taip pat nustatyta, kad Sąjunga žuvininkystės valdymui turi taikyti atsargumo principą ir siekti užtikrinti, kad gyvieji jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad atkurti ir išlaikyti žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai viršytų dydžius, kuriais gali būti užtikrintas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis. Be to, tame reglamente nustatyta, kad Sąjunga turi imtis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis grindžiamų išteklių valdymo ir išsaugojimo priemonių, remti mokslinių žinių ir rekomendacijų plėtojimą, laipsniškai panaikinti žuvų išmetimo į jūrą praktiką ir skatinti taikyti tokius žvejybos metodus, kuriais prisidedama prie selektyvesnės žvejybos ir padedama vengti nepageidaujamos priegaudos bei kiek įmanoma ją sumažinti, taip pat vykdyti žvejybą, kuria daromas mažas poveikis jūrų ekosistemoms ir žvejybos ištekliams. Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 taip pat pabrėžta, kad Sąjunga šių tikslų ir principų turi laikytis žuvininkystės išorės santykiuose;

               (6)kaip teigiama Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendrame komunikate „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“
                  15
                ir Tarybos išvadose dėl to bendro komunikato
                  16
               , pagrindinis ES veiksmų šiuose forumuose siekis – skatinti įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas regioninių žvejybos valdymo organizacijų veiksmingumas ir prireikus gerinamas jų valdymas;

               (7)Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“
                  17
                nurodytos konkrečios priemonės, kurias taikant mažėtų plastiko kiekis ir jūros tarša, taip pat jūroje būtų prarandama ar paliekama mažiau žvejybos įrankių;

               (8)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi IATTC posėdžiuose ir AIDCP šalių susitikime 2019–2023 m., nes IATTC priimtos išteklių išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės ir AIDCP šalių susitikimo priimti sprendimai bus privalomi Sąjungai ir gali labai paveikti Sąjungos teisės aktų, būtent Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008
                  18
               , Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009
                  19
                ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/2403
                  20
               , turinį;

               (9)dabartinė pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi IATTC posėdžiuose, yra nustatyta Tarybos sprendimu 10126/14
                  21
               . Sprendimą 10126/14 tikslinga panaikinti ir pakeisti nauju sprendimu, skirtu 2019–2023 metų laikotarpiui;

               (10)atsižvelgiant į kintantį Antigvos konvencijos rajono žvejybos išteklių pobūdį ir dėl jo kylantį poreikį Sąjungos pozicijoje atsižvelgti į naujus pokyčius, įskaitant naują mokslinę ir kitą susijusią informaciją, pateiktą prieš IATTC posėdžius ir AIDCP šalių susitikimą arba per juos, laikantis Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 13 straipsnio 2 dalyje nustatyto lojalaus Sąjungos institucijų bendradarbiavimo principo, turėtų būti nustatytos 2019–2023 m. taikytinos kasmetinio Sąjungos pozicijos tikslinimo procedūros,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Amerikos tropinių tunų komisijos (IATTC) posėdžiuose ir Susitarimo dėl tarptautinės delfinų apsaugos programos (AIDCP) šalių susitikime, yra išdėstyta I priede.

               2 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi IATTC posėdžiuose ir AIDCP šalių susitikime, kasmet tikslinama laikantis II priedo.

               3 straipsnis

               I priede nustatytą Sąjungos poziciją įvertina ir prireikus ne vėliau kaip iki 2024 m. metinio IATTC posėdžio patikslina Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu.

               4 straipsnis

               2014 m. gegužės 23 d. Sprendimas 10126/14 panaikinamas.

               5 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2006 m. gegužės 22 d. Tarybos sprendimas 2006/539/EB dėl Konvencijos dėl 1949 m. Jungtinių Amerikos Valstijų ir Kosta Rikos Respublikos konvencija sudarytos Amerikos tropinių tunų komisijos stiprinimo sudarymo Europos bendrijos vardu (OL L 224, 2006 8 16, p. 22).

                     (2)

                        2005 m. gruodžio 8 d. Tarybos sprendimas 2005/938/EB dėl Susitarimo dėl tarptautinės delfinų apsaugos programos patvirtinimo Europos bendrijos vardu (OL L 348, 2005 12 30, p. 26).

                     (3)

                        Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

                     (4)

                        COM(2011) 424, 2011 7 13.

                     (5)

                        COM(2018) 28 final, 2018 1 16.

                     (6)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

                     (7)

                        7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.

                     (8)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014: 2258, 61–64 punktai.

                     (9)

                        OL L 286, 2008 10 29, p. 1.

                     (10)

                        OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

                     (11)

                        OL L 347, 2017 12 28, p. 81.

                     (12)

                        2006 m. gegužės 22 d. Tarybos sprendimas 2006/539/EB dėl Konvencijos dėl 1949 m. Jungtinių Amerikos Valstijų ir Kosta Rikos Respublikos konvencija sudarytos Amerikos tropinių tunų komisijos stiprinimo sudarymo Europos bendrijos vardu (OL L 224, 2006 8 16, p. 22).

                     (13)

                        2005 m. gruodžio 8 d. Tarybos sprendimas 2005/938/EB dėl Susitarimo dėl tarptautinės delfinų apsaugos programos patvirtinimo Europos bendrijos vardu (OL L 348, 2005 12 30, p. 26).

                     (14)

                        2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

                     (15)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

                     (16)

                        7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.

                     (17)

                        COM(2018) 28 final, 2018 1 16.

                     (18)

                        Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1).

                     (19)

                        2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

                     (20)

                        2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 (OL L 347, 2017 12 28, p. 81).

                     (21)

                        2014 m. gegužės 23 d. Tarybos sprendimas dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Amerikos tropinių tunų komisijoje (IATTC).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 03 08
            COM(2019) 115 final
            PRIEDAI
            prie
            pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Amerikos tropinių tunų komisijoje ir Susitarimo dėl tarptautinės delfinų apsaugos programos šalių susitikime, kuriuo panaikinamas Sprendimas 10126/14

               I PRIEDAS

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Amerikos tropinių tunų komisijoje (IATTC) ir Susitarimo dėl tarptautinės delfinų apsaugos programos (AIDCP) šalių susitikime

               1.PRINCIPAI

               Amerikos tropinių tunų komisijoje ir AIDCP šalių susitikime Sąjunga:

               a) veikia vadovaudamasi Sąjungos tikslais ir principais, įgyvendinamais vykdant bendrą žuvininkystės politiką, visų pirma taikydama atsargumo principą ir orientuodamasi į Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalyje išdėstytus tikslus, susijusius su didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu, kad paskatintų ekosisteminio žuvininkystės valdymo metodo taikymą, kad būtų vengiama nepageidaujamos priegaudos ir siekiama kiek įmanoma ją sumažinti, kad laipsniškai būtų panaikinta žuvų išmetimo į jūrą praktika ir sumažintas žvejybos veiklos poveikis jūrų ekosistemoms ir jų buveinėms, taip pat skatindama ekonomiškai gyvybingą ir konkurencingą Sąjungos žuvininkystę, kad būtų užtikrinamas tinkamas nuo žvejybos veiklos priklausančių asmenų pragyvenimo lygis ir atsižvelgiama į vartotojų interesus;

               b) siekia, kad į IATTC ir AIDCP priemonių rengimo etapą būtų tinkamai įtraukti suinteresuotieji subjektai, ir užtikrina, kad IATTC ir AIDCP šalių susitikime priimamos priemonės atitiktų atitinkamai Antigvos konvenciją ir AIDCP susitarimą;

               c) užtikrina, kad IATTC ir AIDCP šalių susitikime priimamos priemonės atitiktų tarptautinę teisę, visų pirma 1982 m. JT jūrų teisės konvencijos, 1995 m. JT susitarimo dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimo bei valdymo, 1993 m. Susitarimo dėl skatinimo žvejybos laivams atviroje jūroje laikytis tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių, taip pat Maisto ir žemės ūkio organizacijos 2009 m. Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių nuostatas;

               d) skatina laikytis pozicijų, derančių su to paties rajono regioninių žvejybos valdymo organizacijų (RŽVO) geriausia patirtimi;

               e) siekia suderinamumo ir sąveikos su Sąjungos įgyvendinama politika, kuri yra dvišalių žuvininkystės santykių su trečiosiomis valstybėmis dalis, ir užtikrina derėjimą su kitomis savo politikos sritimis, kaip antai išorės santykių, užimtumo, aplinkos, prekybos, plėtros, mokslinių tyrimų ir inovacijų;

               f)užtikrina, kad būtų laikomasi Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų;

               g) laikosi 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadų dėl Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto
                  1
               ;

               h) siekia užtikrinti vienodas sąlygas Sąjungos laivynui IATTC konvencijos rajone remdamasi tais pačiais principais ir standartais, kokie taikomi pagal Sąjungos teisę, ir skatinti vienodą tų principų ir standartų įgyvendinimą;

               i) laikosi Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendro komunikato „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“
                  2
                ir Tarybos išvadų dėl to bendro komunikato
                  3
               , taip pat skatina įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas IATTC bei AIDCP efektyvumas ir prireikus gerinamas jos valdymas bei veiksmingumas (visų pirma mokslo, reikalavimų laikymosi, skaidrumo ir sprendimų priėmimo srityse), taip prisidėdama prie visų darnaus vandenynų valdymo aspektų;

               j) skatina RŽVO ir regioninių jūrų konvencijų koordinavimą ir prireikus, jei taikoma, bendradarbiavimą su pasaulinėmis organizacijomis pagal jų įgaliojimus;

               k)skatina koordinavimą ir bendradarbiavimą su kitomis tunų RŽVO bendro intereso klausimais, visų pirma atnaujinant vadinamąjį Kobės procesą, susijusį su tunų RŽVO, ir pradedant jį taikyti visoms RŽVO.

               2.GAIRĖS

               Sąjunga prireikus stengiasi, kad IATTC ir AIDCP imtųsi šių veiksmų:

               a) Antigvos konvencijos rajone nustatytų žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, pagrįstas patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, įskaitant IATTC reguliuojamiems gyviesiems jūrų biologiniams ištekliams taikomus bendrus leidžiamus sužvejoti kiekius (BLSK) ir kvotas arba pastangų reguliavimo priemones, kuriomis palaipsniui kuo greičiau ir ne vėliau kaip 2020 m. būtų pasiektas didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį užtikrinantis naudojimo lygis. Prireikus į tas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones įtraukiamos specialiosios peržvejojamiems ištekliams skirtos priemonės, siekiant žvejybos pastangas suderinti su turimomis žvejybos galimybėmis;

               b) nustatytų priemones, padedančias Konvencijos rajone užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, įskaitant NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašo sudarymą;

               c) Antigvos konvencijos rajone nustatytų stebėsenos, kontrolės ir priežiūros priemones, įskaitant uosto valstybės priemones ir laivų stebėjimo sistemos stiprinimo priemones, kad būtų užtikrintas kontrolės veiksmingumas ir atitiktis IATTC priimtoms priemonėms;

               d) nustatytų priemones, skirtas neigiamam žvejybos poveikiui jūrų biologinei įvairovei ir jūrų ekosistemoms sumažinti, įskaitant priemones, kuriomis siekiama sumažinti jūros taršą ir užkirsti kelią plastiko išmetimui į jūrą bei sumažinti jūroje esančio plastiko poveikį jūrų biologinei įvairovei ir ekosistemoms, taip pat Antigvos konvencijos rajone taikytinas pažeidžiamų jūrų ekosistemų apsaugos priemones, atitinkančias Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucijas, ir priemones, padėsiančias išvengti nepageidaujamos priegaudos (visų pirma, pažeidžiamų jūrų gyvūnų rūšių) bei kiek įmanoma ją sumažinti ir laipsniškai panaikinti žuvų išmetimo į jūrą praktiką;

               e)nustatytų priemones, kuriomis siekiama valdyti žuvų suburiamųjų įrenginių (ŽSĮ) naudojimą, visų pirma pagerinti duomenų rinkimą, tiksliai įvertinti, sekti ir stebėti ŽSĮ naudojimą, sumažinti jų poveikį pažeidžiamiems tunų ištekliams, sušvelninti galimą poveikį tikslinėms ir netikslinėms rūšims, taip pat ekosistemai, ir sumažinti jūroje susidarančių šiukšlių kiekį;

               f)nustatytų priemones, kuriomis siekiama sumažinti paliktų, prarastų ar kitaip į vandenyną išmestų žvejybos įrankių poveikį ir sudaryti tokių įrankių identifikavimo ir ištraukimo sąlygas;

               g) nustatytų priemones, kuriomis siekiama sustiprinti atitikties stebėsenos sistemą organizacijoje ir užtikrinti veiksmingus tolesnius vėliavos valstybių veiksmus sprendžiant neatitikties klausimus;

               h) nustatytų priemones, kuriomis siekiama uždrausti žvejybą, kurios vienintelis tikslas – rinkti ryklių pelekus, ir reikalauti, kad visi iškraunami rykliai būtų su visais nepašalintais pelekais;

               i)prireikus nustatytų bendrą strategiją su kitomis RŽVO, visų pirma dalyvaujančiomis žvejybos valdymo tame pačiame rajone veikloje;

               j) nustatytų papildomų techninių priemonių, grindžiamų IATTC ir AIDCP šalių susitikimo organų ir darbo grupių rekomendacijomis;

               k)siektų palaipsniui mažinti atsitiktinės delfinų žūties atvejų, pasitaikančių gaubiamaisiais tinklais žvejojant tunus, skaičių, kol jis priartės prie nulio, ir reguliariai atliktų delfinų populiacijos vertinimus;

               l)prireikus rengtų rekomendacijas, kiek tai leidžiama pagal atitinkamus steigiamuosius dokumentus, kuriomis būtų skatinama įgyvendinti Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl darbo žvejybos sektoriuje;

               m)nustatytų priemones, kuriomis siekiama užtikrinti organizacijos veiksmingumą, įskaitant reguliarią organizacijos veiklos rezultatų peržiūrą.

               II PRIEDAS

               Kasmetinis pozicijos, kurios Sąjunga turi laikytis Amerikos tropinių tunų komisijos posėdžiuose ir Susitarimo dėl tarptautinės delfinų apsaugos programos šalių susitikime, tikslinimas

               Prieš kiekvieną IATTC posėdį ir AIDCP šalių susitikimą, sušaukiamus sprendimams, turėsiantiems Sąjungai teisinę galią, priimti, imamasi veiksmų, būtinų siekiant, kad pozicijoje, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, būtų atsižvelgta į Komisijai pateiktą naujausią mokslinę ir kitą susijusią informaciją, laikantis I priede išdėstytų principų ir gairių.

               Šiuo tikslu ir remdamasi ta informacija, Komisija, likus pakankamai laiko iki kiekvieno IATTC posėdžio ir AIDCP šalių susitikimo, perduoda Tarybai arba jos parengiamiesiems organams rašytinį dokumentą, kuriame išdėstoma išsami informacija apie siūlomą Sąjungos pozicijos patikslinimą, kad būtų apsvarstyti ir patvirtinti pozicijos, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, elementai.

               Jei IATTC posėdyje arba AIDCP šalių susitikime, įskaitant rengiamą vietoje, susitarimo pasiekti neįmanoma, kad Sąjungos pozicijoje būtų atsižvelgta į naujus elementus, klausimas perduodamas Tarybai arba jos parengiamiesiems organams.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 03 08
            COM(2019) 114 final
            2019/0063(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi išplėstinėje Australinių tunų apsaugos konvencijos komisijoje (CCSBT), kuriuo panaikinamas Sprendimas 10125/14

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi 2019–2023 m. Australinių tunų apsaugos konvencijos išplėstinės komisijos posėdžiuose dėl numatomo išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių priėmimo.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Australinių tunų apsaugos konvencija

               Australinių tunų apsaugos konvencija (CSBT konvencija) siekiama įsteigus Australinių tunų apsaugos komisiją (CCSBT) užtikrinti australinių tunų išsaugojimą ir optimalų jų naudojimą. Konvencija įsigaliojo 1994 m. gegužės 20 d.

               Sąjunga Tarybos sprendimu (ES) 2015/2437
                  1
                patvirtino Konvenciją ir yra CCSBT išplėstinės komisijos susitariančioji šalis.

               2.2.Australinių tunų apsaugos komisija

               CCSBT yra CSBT konvencija įsteigtas organas, atsakingas už žvejybos išteklių valdymą ir išsaugojimą australinių tunų paplitimo rajone. Konvencija taikoma tik valstybėms, todėl CCSBT įsteigė CCSBT išplėstinę komisiją, kurios veikloje, be CCSBT narių, dalyvauja ir žvejybos subjektai bei Sąjunga. CCSBT išplėstinė komisija parengia sprendimus, kuriems CCSBT oficialiai pritaria. CCSBT priemonės, skirtos australinių tunų išteklių apsaugai, valdymui ir optimaliam jų naudojimui, gali tapti privalomos Sąjungai.

               Sąjunga, kaip CCSBT išplėstinės komisijos narė, turi dalyvavimo teisę ir balsavimo teisę. CCSBT sprendimus priima bendru sutarimu.

               2.3.CCSBT sprendimai

               CCSBT turi įgaliojimus priimti jos kompetencijai priklausančių žvejybos išteklių išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemones, kurios susitariančiosioms šalims yra privalomos.

               Pagal CSBT konvencijos 8 straipsnio 7 dalį priemonės įsigalioja iškart po to, kai CCSBT jas priima.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi metiniuose regioninių žvejybos valdymo organizacijų posėdžiuose, šiuo metu nustatoma taikant dviejų pakopų procedūrą. Tarybos sprendimu nustatomi daugiametės Sąjungos pozicijos priėmimo pagrindiniai principai bei gairės, paskui ši pozicija prieš kiekvieną metinį posėdį koreguojama neoficialiais Komisijos dokumentais ir jie aptariami Tarybos darbo grupėje.

               CCSBT atveju šis principas įgyvendintas 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimu 10125/14, kuriuo nustatoma Sąjungos pozicija CCSBT 2014–2018 m. Sprendime nustatyti bendrieji principai ir gairės, tačiau taip pat kiek įmanoma atsižvelgiama į CCSBT ypatumus. Be to, valstybėms narėms pageidaujant, jame nustatyta standartinė kasmetinio Sąjungos pozicijos nustatymo procedūra.

               Sprendime 10125/14 numatyta Sąjungos poziciją peržiūrėti iki 2019 m. metinio posėdžio. Todėl šiuo pasiūlymu nustatoma Sąjungos pozicija CCSBT 2019–2023 m., taigi pakeičiamas Sprendimas 10125/14.

               Į Sprendimą 10125/14 įtraukti naujos bendros žuvininkystės politikos principai ir gairės, nustatyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013
                  2
               , atsižvelgiant ir į Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto
                  3
                tikslus. Be to, Sąjungos pozicija juo pakoreguota pagal Lisabonos sutartį.

               Atliekant šią su poveikiu žvejybai susijusią peržiūrą atsižvelgiama į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“
                  4
               , Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos bendrą komunikatą „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“
                  5
                ir Tarybos išvadas dėl to bendro komunikato
                  6
               .

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               „Teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, kurie turi teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas, ir priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų turinį“
                  7
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               CCSBT yra įsteigta susitarimu, būtent CSBT konvencija.

               Aktai, kuriuos turi priimti CCSBT, yra teisinę galią turintys aktai. Jie turi būti privalomi pagal tarptautinę teisę, remiantis CSBT konvencijos 20 straipsniu, ir gali labai paveikti ES teisės aktų turinį, be kita ko:

               ·Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008, nustatančio Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai
                  8
               ;

               ·Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis
                  9
               ; ir

               ·2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo
                  10
               .

               Numatomais aktais CSBT konvencijos institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu tuo aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su žuvininkyste. Reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 yra teisinis principų, į kuriuos turi būti atsižvelgta šioje pozicijoje, pagrindas.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 43 straipsnio 2 dalis. Šiuo sprendimu turi būti pakeistas Sprendimas 10125/14, skirtas 2014–2018 m. laikotarpiui.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 43 straipsnio 2 dalis kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               2019/0063 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi išplėstinėje Australinių tunų apsaugos konvencijos komisijoje (CCSBT), kuriuo panaikinamas Sprendimas 10125/14

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Tarybos sprendimu 2015/2437
                  11
                Europos Sąjunga sudarė Australinių tunų apsaugos konvenciją (toliau – CSBT konvencija), kuria įsteigta Australinių tunų apsaugos komisija (CCSBT);

               (2)CCSBT yra CSBT konvencija įsteigtas organas, atsakingas už žvejybos išteklių valdymą ir išsaugojimą australinių tunų paplitimo rajone. CSBT konvencija taikoma tik valstybėms, todėl CCSBT įsteigė CCSBT išplėstinę komisiją, kurios veikloje, be CCSBT narių, dalyvauja ir žvejybos subjektai bei Sąjunga. Vykdant CCSBT veiklą, CCSBT išplėstinė komisija parengia sprendimus, kuriems CCSBT oficialiai pritaria. CCSBT priima išsaugojimo ir valdymo priemones, skirtas australinių tunų išteklių apsaugai, valdymui ir optimaliam jų naudojimui. Tokios priemonės gali tapti privalomos Sąjungai;

               (3)Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013
                  12
                nustatyta, kad Sąjunga turi užtikrinti, kad žvejybos ir akvakultūros veikla ilguoju laikotarpiu būtų aplinkosauginiu požiūriu tvari ir būtų valdoma tokiu būdu, kuris dera su tikslais užtikrinti naudą ekonominėje, socialinėje ir užimtumo srityse ir padėti užtikrinti maisto tiekimą. Jame taip pat nustatyta, kad Sąjunga žuvininkystės valdymui turi taikyti atsargumo principą ir siekti užtikrinti, kad gyvieji jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad atkurti ir išlaikyti žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai viršytų dydžius, kuriais gali būti užtikrintas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis. Be to, tame reglamente nustatyta, kad Sąjunga turi imtis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis grindžiamų išteklių valdymo ir išsaugojimo priemonių, remti mokslinių žinių ir rekomendacijų plėtojimą, laipsniškai panaikinti žuvų išmetimo į jūrą praktiką ir skatinti taikyti tokius žvejybos metodus, kuriais prisidedama prie selektyvesnės žvejybos ir padedama vengti nepageidaujamos priegaudos bei kiek įmanoma ją sumažinti, taip pat vykdyti žvejybą, kuria daromas mažas poveikis jūrų ekosistemoms ir žvejybos ištekliams. Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 taip pat pabrėžta, kad Sąjunga šių tikslų ir principų turi laikytis žuvininkystės išorės santykiuose;

               (4)kaip teigiama Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendrame komunikate „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“
                  13
                ir Tarybos išvadose dėl to bendro komunikato
                  14
               , pagrindinis ES veiksmų šiuose forumuose siekis – skatinti įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas regioninių žvejybos valdymo organizacijų veiksmingumas ir prireikus gerinamas jų valdymas;

               (5)Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“
                  15
                nurodytos konkrečios priemonės, kurias taikant mažėtų plastiko kiekis ir jūros tarša, taip pat jūroje būtų prarandama ar paliekama mažiau žvejybos įrankių;

               (6)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi CCSBT posėdžiuose 2019–2023 m., nes CCSBT priimtos išteklių išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės bus privalomos Sąjungai ir gali labai paveikti Sąjungos teisės aktų, būtent Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008
                  16
               , Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009
                  17
                ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/2403
                  18
               , turinį;

               (7)dabartinė pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi CCSBT posėdžiuose, yra nustatyta Tarybos sprendimu 10125/14
                  19
               . Sprendimą 10125/14 tikslinga panaikinti ir pakeisti nauju sprendimu, skirtu 2019–2023 metų laikotarpiui;

               (8)atsižvelgiant į kintantį australinių tunų paplitimo rajono žvejybos išteklių pobūdį ir dėl jo kylantį poreikį Sąjungos pozicijoje atsižvelgti į naujus pokyčius, įskaitant naują mokslinę ir kitą susijusią informaciją, pateiktą prieš CCSBT posėdžius arba per juos, laikantis Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 13 straipsnio 2 dalyje nustatyto lojalaus Sąjungos institucijų bendradarbiavimo principo, turėtų būti nustatytos 2019–2023 m. taikytinos kasmetinio Sąjungos pozicijos tikslinimo procedūros,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi išplėstinės Australinių tunų apsaugos konvencijos (CCSBT) komisijos posėdžiuose, yra išdėstyta I priede.

               2 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi CCSBT išplėstinės komisijos posėdžiuose, kasmet tikslinama laikantis II priedo.

               3 straipsnis

               I priede nustatytą Sąjungos poziciją įvertina ir prireikus ne vėliau kaip iki 2024 m. metinio CCSBT išplėstinės komisijos posėdžio patikslina Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu.

               4 straipsnis

               2014 m. gegužės 26 d. Sprendimas 10125/14 panaikinamas.

               5 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2015 m. gruodžio 14 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/2437 dėl Europos Sąjungos ir Australinių tunų apsaugos komisijos (CCSBT) susitarimo pasikeičiant laiškais dėl Sąjungos narystės Australinių tunų apsaugos konvencijos išplėstinėje komisijoje sudarymo Europos Sąjungos vardu (OL L 366, 2015 12 23, p. 27).

                     (2)

                        Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

                     (3)

                        COM(2011) 424, 2011 7 13.

                     (4)

                        COM(2018) 28 final, 2018 1 16.

                     (5)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

                     (6)

                        7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.

                     (7)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (8)

                        OL L 286, 2008 10 29, p. 1.

                     (9)

                        OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

                     (10)

                        OL L 347, 2017 12 28, p. 81.

                     (11)

                        2015 m. gruodžio 14 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/2437 dėl Europos Sąjungos ir Australinių tunų apsaugos komisijos (CCSBT) susitarimo pasikeičiant laiškais dėl Sąjungos narystės Australinių tunų apsaugos konvencijos išplėstinėje komisijoje sudarymo Europos Sąjungos vardu (OL L 366, 2015 12 23, p. 27).

                     (12)

                        2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

                     (13)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

                     (14)

                        7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.

                     (15)

                        COM(2018) 28 final, 2018 1 16.

                     (16)

                        Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1).

                     (17)

                        2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

                     (18)

                        2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 (OL L 347, 2017 12 28, p. 81).

                     (19)

                        2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimas 10125/14 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Australinių tunų apsaugos komisijoje (CCSBT).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 03 08
            COM(2019) 114 final
            PRIEDAI
            prie
            pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi išplėstinėje Australinių tunų apsaugos konvencijos komisijoje (CCSBT), kuriuo panaikinamas Sprendimas 10125/14

               I PRIEDAS

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi išplėstinėje Australinių tunų apsaugos konvencijos komisijoje (CCSBT)

               1.PRINCIPAI

               Išplėstinėje Australinių tunų apsaugos konvencijos komisijoje Sąjunga:

               a) veikia vadovaudamasi Sąjungos tikslais ir principais, įgyvendinamais vykdant bendrą žuvininkystės politiką, visų pirma taikydama atsargumo principą ir orientuodamasi į Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalyje išdėstytus tikslus, susijusius su didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu, kad paskatintų ekosisteminio žuvininkystės valdymo metodo taikymą, kad būtų vengiama nepageidaujamos priegaudos ir siekiama kiek įmanoma ją sumažinti, kad laipsniškai būtų panaikinta žuvų išmetimo į jūrą praktika ir sumažintas žvejybos veiklos poveikis jūrų ekosistemoms ir jų buveinėms, taip pat skatindama ekonomiškai gyvybingą ir konkurencingą Sąjungos žuvininkystę, kad būtų užtikrinamas tinkamas nuo žvejybos veiklos priklausančių asmenų pragyvenimo lygis ir atsižvelgiama į vartotojų interesus;

               b) siekia, kad į CCSBT priemonių rengimo etapą būtų tinkamai įtraukti suinteresuotieji subjektai, ir užtikrina, kad CCSBT priimamos priemonės atitiktų CSBT konvenciją;

               c) užtikrina, kad CCSBT priimamos priemonės atitiktų tarptautinę teisę, visų pirma 1982 m. JT jūrų teisės konvencijos, 1995 m. JT susitarimo dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimo bei valdymo, 1993 m. Susitarimo dėl skatinimo žvejybos laivams atviroje jūroje laikytis tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių, taip pat Maisto ir žemės ūkio organizacijos 2009 m. Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių nuostatas;

               d) skatina laikytis pozicijų, derančių su geriausia to paties rajono regioninių žvejybos valdymo organizacijų (RŽVO) patirtimi;

               e) siekia suderinamumo ir sąveikos su Sąjungos įgyvendinama politika, kuri yra dvišalių žuvininkystės santykių su trečiosiomis valstybėmis dalis, ir užtikrina derėjimą su kitomis savo politikos sritimis, kaip antai išorės santykių, užimtumo, aplinkos, prekybos, plėtros, mokslinių tyrimų ir inovacijų;

               f)užtikrina, kad būtų laikomasi Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų;

               g) laikosi 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadų dėl Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto
                  1
               ;

               h) siekia užtikrinti vienodas sąlygas Sąjungos laivynui australinių tunų paplitimo rajone remdamasi tais pačiais principais ir standartais, kokie taikomi pagal Sąjungos teisę, ir skatinti vienodą tų principų ir standartų įgyvendinimą;

               i) laikosi Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendro komunikato „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“
                  2
                ir Tarybos išvadų dėl to bendro komunikato
                  3
               , taip pat skatina įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas CCSBT efektyvumas ir prireikus gerinamas jos valdymas bei veiksmingumas (visų pirma mokslo, reikalavimų laikymosi, skaidrumo ir sprendimų priėmimo srityse), taip prisidėdama prie visų darnaus vandenynų valdymo aspektų;

               j) skatina RŽVO ir regioninių jūrų konvencijų koordinavimą ir prireikus, jei taikoma, bendradarbiavimą su pasaulinėmis organizacijomis pagal jų įgaliojimus;

               k)skatina koordinavimą ir bendradarbiavimą su kitomis tunų RŽVO bendro intereso klausimais, visų pirma atnaujinant vadinamąjį Kobės procesą, susijusį su tunų RŽVO, ir pradedant jį taikyti visoms RŽVO.

               2.GAIRĖS

               Sąjunga prireikus stengiasi, kad CCSBT imtųsi šių veiksmų:

               a) australinių tunų paplitimo rajone nustatytų žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, pagrįstas patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, įskaitant CCSBT reguliuojamiems gyviesiems jūrų biologiniams ištekliams taikomus bendrus leidžiamus sužvejoti kiekius (BLSK) ir kvotas arba pastangų reguliavimo priemones, kuriomis palaipsniui kuo greičiau ir ne vėliau kaip 2020 m. būtų pasiektas didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį užtikrinantis naudojimo lygis. Prireikus į tas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones įtraukiamos specialiosios peržvejojamiems ištekliams skirtos priemonės, siekiant žvejybos pastangas suderinti su turimomis žvejybos galimybėmis;

               b) nustatytų priemones, padedančias australinių tunų paplitimo rajone užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, įskaitant NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašo sudarymą;

               c) australinių tunų paplitimo rajone nustatytų stebėsenos, kontrolės ir priežiūros priemones, kad būtų užtikrintas kontrolės veiksmingumas ir atitiktis CCSBT priimtoms priemonėms;

               d) nustatytų priemones, skirtas neigiamam žvejybos ir akvakultūros poveikiui jūrų biologinei įvairovei ir jūrų ekosistemoms sumažinti, įskaitant priemones, kuriomis siekiama sumažinti jūros taršą ir užkirsti kelią plastiko išmetimui į jūrą bei sumažinti jūroje esančio plastiko poveikį jūrų biologinei įvairovei ir ekosistemoms, taip pat australinių tunų paplitimo rajone taikytinas pažeidžiamų jūrų ekosistemų apsaugos priemones, atitinkančias Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucijas, ir priemones, padėsiančias išvengti nepageidaujamos priegaudos (visų pirma, pažeidžiamų jūrų gyvūnų rūšių) bei kiek įmanoma ją sumažinti ir laipsniškai panaikinti žuvų išmetimo į jūrą praktiką;

               e)nustatytų priemones, kuriomis siekiama valdyti žuvų suburiamųjų įrenginių (ŽSĮ) naudojimą, visų pirma pagerinti duomenų rinkimą, tiksliai įvertinti, sekti ir stebėti ŽSĮ naudojimą, sumažinti jų poveikį pažeidžiamiems tunų ištekliams, sušvelninti galimą poveikį tikslinėms ir netikslinėms rūšims, taip pat ekosistemai, ir sumažinti jūroje susidarančių šiukšlių kiekį;

               f)nustatytų priemones, kuriomis siekiama sumažinti paliktų, prarastų ar kitaip į vandenyną išmestų žvejybos įrankių poveikį ir sudaryti tokių įrankių identifikavimo ir ištraukimo sąlygas;

               g) nustatytų priemones, kuriomis siekiama uždrausti žvejybą, kurios vienintelis tikslas – rinkti ryklių pelekus, ir reikalauti, kad visi iškraunami rykliai būtų su visais nepašalintais pelekais;

               h)prireikus rengtų rekomendacijas, kiek tai leidžiama pagal atitinkamus steigiamuosius dokumentus, kuriomis būtų skatinama įgyvendinti Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl darbo žvejybos sektoriuje;

               i) nustatytų papildomų techninių priemonių, grindžiamų CCSBT pagalbinių organų ir darbo grupių rekomendacijomis.

               II PRIEDAS

               Kasmetinis pozicijos, kurios Sąjunga turi laikytis

               Australinių tunų apsaugos konvencijos išplėstinės komisijos posėdžiuose, tikslinimas

               Prieš kiekvieną CCSBT išplėstinės komisijos posėdį, sušaukiamą sprendimams, turėsiantiems Sąjungai teisinę galią, priimti, imamasi veiksmų, būtinų siekiant, kad pozicijoje, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, būtų atsižvelgta į Komisijai pateiktą naujausią mokslinę ir kitą susijusią informaciją, laikantis I priede išdėstytų principų ir gairių.

               Šiuo tikslu ir remdamasi ta informacija, Komisija, likus pakankamai laiko iki kiekvieno CCSBT posėdžio, perduoda Tarybai arba jos parengiamiesiems organams rašytinį dokumentą, kuriame išdėstoma išsami informacija apie siūlomą Sąjungos pozicijos patikslinimą, kad būtų apsvarstyti ir patvirtinti pozicijos, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, elementai.

               Jei CCSBT išplėstinės komisijos posėdyje, įskaitant rengiamą vietoje, susitarimo pasiekti neįmanoma, kad Sąjungos pozicijoje būtų atsižvelgta į naujus elementus, klausimas perduodamas Tarybai arba jos parengiamiesiems organams.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.