				|

		52013PC0040

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 912/2010, kuriuo įsteigiama Europos GNSS agentūra /* COM/2013/040 final - 2013/0022 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
Pagal
programas GALILEO ir EGNOS sukurtos infrastruktūros naudojimas gali
turėti įtakos Sąjungos ir jos valstybių narių
saugumui, todėl ją kuriant, įrengiant ir eksploatuojant
pagrindinis dėmesys skiriamas saugumo reikmėms. Iš tiesų,
palydovinės navigacijos sistemos – itin pažeidžiama strateginės
svarbos infrastruktūra, todėl ją gali būti bandoma
panaudoti piktavališkai. Be to, palydovinė navigacija vis plačiau
naudojama įvairiose veiklos srityse, todėl nutrūkus
paslaugų teikimui šiuolaikinės visuomenės gali patirti
didelių nuostolių.
2008
m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 683/2008
dėl tolesnio Europos palydovinės navigacijos programų (EGNOS ir
Galileo) įgyvendinimo[1]
nustatyta, kad visais abiejų pagal programas GALILEO ir EGNOS sukurtų
sistemų saugumo aspektais rūpinasi Komisija. Pats sistemų
saugumas taip pat turi būti akredituotas, tam tikrinama sistemų
atitiktis saugumo srities reikalavimams ir siekiama įsitikinti, jog laikomasi
atitinkamų Tarybai ir Komisijai taikytinų saugumo taisyklių.
Kaip bet kokia kita akreditavimo veikla, abiejų Europos palydovinės
navigacijos sistemų saugumo akreditavimas turi būti atliktas
nepriklausomai, visų pirma nepriklausomai nuo visų jas kuriant,
konstruojant ir eksploatuojant dalyvavusių subjektų.
Taikant
Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 683/2008 ir Reglamento (ES)
Nr. 912/2010, kuriuo įsteigiama Europos GNSS agentūra, panaikinamas
Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1321/2004 dėl Europos palydovinės radijo
navigacijos programų valdymo struktūrų sukūrimo ir iš
dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 683/2008[2], nuostatas, už šią
akreditavimo veiklą yra atsakinga Europos GNSS agentūra. Pastarajame
reglamente nustatomos Agentūrai patikėtos akreditavimo užduoties
vykdymo sąlygos ir nurodoma, kad sprendimai dėl saugumo akreditavimo
priimami nepriklausomai nuo Komisijos ir už programų
įgyvendinimą atsakingų subjektų. Nepriklausomumo
sąlyga taip pat turi būti taikoma kitoms Agentūrai
patikėtoms užduotims.
Siekiant
užtikrinti, kad saugumo akreditavimo veikla vykdoma nepriklausomai, taip pat iš
esmės nepriklausomai nuo kitos Europos GNSS agentūrai patikėtos
veiklos, Reglamentu (ES) Nr. 912/2010 Agentūroje įsteigiamas savarankiškas
organas – saugumo akreditavimo valdyba –, kuri yra vienas iš trijų, drauge
su vykdomuoju direktoriumi ir administracine valdyba, Agentūros
organų. Saugumo akreditavimo valdyba yra to paties lygmens organas kaip ir
administracinė valdyba ir turi išimtinę kompetenciją priimti
sprendimus dėl akreditavimo. Tačiau šie sprendimai, taip pat kaip
administracinės valdybos sprendimai, priimami Agentūros vardu ir
teisiškai už juos atsakinga yra Agentūra, nes ji vienintelė turi
juridinio asmens statusą.
Taigi,
Europos GNSS agentūros organizacinė struktūra ypatinga, nes su
sistemų saugumo akreditavimu susijusi veikla Agentūroje atskirta nuo
kitos jos veiklos, tokios kaip saugumo centro valdymas, pagalba rengiant
sistemų pardavimą ir kita Komisijai suteikiant įgaliojimus
Agentūrai patikėta veikla.
2011
m. lapkričio 30 d. Komisija priėmė Europos Parlamento ir Tarybos
reglamento dėl Europos palydovinės navigacijos sistemų
įrengimo ir eksploatavimo pasiūlymą[3]. Šiuo būsimu GNSS
reglamentu nuo 2014 m. sausio 1 d. turėtų būti pakeistas
Reglamentas (EB) Nr. 683/2008 ir nustatyta 2014–2020 m. programų valdymo
struktūra. Jame numatyta, kad didžioji dalis su abiejų sistemų
GALILEO ir EGNOS eksploatavimu susijusių užduočių bus
patikėta Europos GNSS agentūrai. Europos Parlamentas ir Taryba, 2012
m. pradžioje išnagrinėję Komisijos pasiūlymo tekstą,
pritarė jame išdėstytam Komisijos pageidavimui šių
užduočių vykdymo įgaliojimus suteikti Agentūrai. 2012 m.
birželio 7 d. Taryba priėmė dalinį bendrą požiūrį
(2012 m. birželio 11 d. dokumentas 11105/12), kuriuo pritarė tokiam
pasiūlymui.
Tačiau
tai, kad po 2013 m. Europos GNSS agentūra turės valdyti abiejų
sistemų eksploatavimą, vėl kelia klausimą dėl
Agentūros akreditavimo veiklos ateities. Dėl su interesų
konflikto pavojumi ir su tuo, kad vienu metu negalima būti ir
teisėju, ir bylos šalimi, susijusių priežasčių
sprendimų dėl saugumo akreditavimo nepriklausomumo poreikį
nepaprasta suderinti su faktu, kad jie priimami ir už eksploatavimą
atsakingame subjekte; net jei, kaip paaiškinta pirmiau, Reglamente (ES) Nr. 912/2010
buvo numatytos sąlygos tam tikram saugumo akreditavimo valdybos
nepriklausomumui užtikrinti. Suprasdama, koks sudėtingas šis klausimas,
būsimo GNSS reglamento pasiūlyme Komisija numatė, kad
sistemų saugumo akreditavimas viena iš Agentūros užduočių
bus „vėliausiai iki 2016 m. birželio 30 d.“ – laikotarpio, kai
eksploatavimo veikla bus visiškai įsibėgėjusi. Akreditavimo
veiklos ateities po šios datos klausimas buvo paliktas atviras ir turėjo
būti sprendžiamas kitame teisės akto pasiūlyme.
Įvairių
Europos Parlamento komitetų nariai, nagrinėdami pasiūlymo
tekstą visuotinai pritarė Komisijos pasiūlymui dėl 2016 m.
birželio 30 d. datos. Taryboje valstybės narės pabrėžė
poreikį akreditavimo veiklą vykdyti ir baigti nepriklausomai bei
pageidavo, kad sistemų saugumo akreditavimo ateities po 2014 m. sausio 1
d. klausimas būtų išspręstas kuo greičiau. Be to, 2012 m.
birželio 7 d. Taryba priėmė deklaraciją (dokumentas Nr. 11279/12
ADD1), kurioje nurodė, kad akreditavimo veikla ir toliau turi būti
vykdoma nepriklausomai nuo kitų Europos GNSS agentūrai
patikėtų užduočių, kad tam įvairių Agentūros
veiklos rūšių struktūra turi būti veiksmingai atskirta ne
vėliau kaip iki 2014 m. sausio 1 d. ir kad Agentūroje tik saugumo
akreditavimo valdybos pirmininkas turi būti atsakingas už akreditavimo
veiklą. Todėl Taryba paragino Komisiją per tinkamą
laikotarpį pateikti Reglamento (ES) Nr. 912/2010 pakeitimų šiose
srityse pasiūlymą.
Taip
pat reikia išspręsti Europos palydovinės navigacijos sistemų
saugumo akreditavimo ateities 2014–2020 m. finansinės programos
laikotarpiu klausimą. Todėl Reglamentas (ES) Nr. 912/2010 turi
būti iš dalies pakeistas.
Tokie
Reglamento (ES) Nr. 912/2010 pakeitimai taip pat yra gera proga į jo
tekstą įterpti pakeitimus, kuriais Reglamentas (ES) Nr. 912/2010
būtų suderintas su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendrame
požiūryje dėl decentralizuotų agentūrų, kurį
Komisija patvirtino 2012 m. birželio 12 d., išdėstytais principais.
Galiausiai,
pirmiau nurodytas pasiūlymas dėl būsimo GNSS reglamento,
kurį Komisija priėmė 2011 m. lapkričio 30 d. ir kuriame
numatyta galimybė išplėsti Europos GNSS agentūros misiją ir
jai patikėti eksploatavimo užduotis, turi didelės įtakos jos
personalo poreikiams ir tuo pačiu jos būsimam biudžetui. Todėl
prie Reglamento (ES) Nr. 912/2010 pridedama finansinė teisės akto
pasiūlymo pažyma turėtų būti iš dalies pakeista.
2.           KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
Komisijos
pasiūlymo poveikis nebuvo vertinamas ir jis pateikiamas neatlikus
oficialių konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis.
Kadangi
pakeitimais siekiama suderinti Reglamento (ES) Nr. 912/2010 nuostatas su
tarpinstituciniu požiūriu dėl decentralizuotų
agentūrų, poveikio vertinimo ir oficialių konsultacijų su
suinteresuotosiomis šalimis neprireikė; šis požiūris parengtas
būtent po Komisijos, Tarybos ir Europos Parlamento konsultacijų.
Kadangi
pakeitimai susiję su Europos palydovinės navigacijos sistemų
saugumo akreditavimu, reikėtų pažymėti, kad valstybės
narės, aktyviai dalyvaujančios sprendžiant įvairius saugumo
klausimus, šiuo atveju be Sąjungos institucijų ir Europos GNSS
agentūros yra pagrindinės, gal net vienintelės suinteresuotosios
šalys. Todėl svarstant būsimą GNSS reglamentą šiuo klausimu
su valstybėmis narėmis buvo artimai konsultuojamasi Taryboje, kuri
savo poziciją išdėstė minėtoje 2012 m. birželio 7 d.
deklaracijoje. Be to, galiausiai pasirinkto modelio ypatumai buvo nuodugniai
aptarti su Europos GNSS agentūra. Europos Parlamentas, kuriam pateiktas
svarstyti būsimo Europos GNSS reglamento pasiūlymas, kol kas dar
nesuformulavo konkrečios nuomonės šiuo klausimu.
Buvo
nagrinėjami įvairūs, teoriškai įmanomi sistemų saugumo
akreditavimo po 2013 m. sprendimai. Rasti šeši toliau nurodyti sprendimai.
1) Akreditavimą patikėti privačiajam sektoriui.
Europos
palydovinės navigacijos sistemų saugumo akreditavimas tiesiogiai
susijęs su Sąjungos ir jos valstybių narių saugumu,
todėl jos nori aktyviai dalyvauti vykdant akreditavimo veiklą ir
priimant sprendimus dėl akreditavimo. Todėl galimybės
akreditavimą patikėti privačiajam sektoriui rimtai svarstyti
negalima.
2) Sukurti naują reguliavimo agentūrą, kuri
rūpintųsi akreditavimu.
Gali
atrodyti, kad sukurti reguliavimo agentūrą, kuri rūpintųsi
Europos GNSS sistemų saugumo akreditavimu, būtų išmintinga,
tačiau šis sprendimas prieštarauja bendram jau keliolikos metų
Sąjungos institucijų norui nesteigti naujų reguliavimo
agentūrų. Be to, tokio sprendimo įgyvendinimo sąnaudos
būtų gana didelės – neproporcingai didelės tikriesiems
poreikiams šioje srityje. Už sistemų saugumo akreditavimą
atsakingą nuolatinį personalą sudaro maždaug dešimt
darbuotojų.
3) Akreditavimą patikėti kitai veikiančiai reguliavimo
agentūrai.
Tai
– alternatyvus sprendimas, pagal kurį nauja agentūra nebūtų
kuriama ir saugumo akreditavimas būtų patikėtas kitai
veikiančiai reguliavimo agentūrai. Iš įvairių Sąjungos
agentūrų tik Europos aviacijos saugos agentūra (EASA) ir šiek
tiek mažiau Europos gynybos agentūra a priori galėtų užtikrinti tokių
sudėtingų sistemų kaip GALILEO ir EGNOS saugumo
akreditavimą.
Reikia
pažymėti, kad akreditavimo užduotis šiuo metu nėra įtraukta
į šių agentūrų misiją. Svarstant EASA
kandidatūrą, kuri atėjus laikui turėtų rūpintis
EGNOS sertifikavimu, reikia pažymėti, kad yra rimtas pavojus, jog vykdant
būsimą sertifikavimo ir siūlomą saugumo akreditavimo
užduotis kils interesų konfliktas. Svarstant Europos gynybos
agentūros kandidatūrą, kuri iš esmės skatina valstybių
narių bendradarbiavimą ginkluotės ir gynybos pramonės
srityse, gali atrodyti, kad jai patikėjus GALILEO ir EGNOS saugumo
akreditavimą bus prieštaraujama nuostatai, jog šios dvi sistemos yra
civilinės ir kontroliuojamos civilių.
4)
Akreditavimą patikėti Komisijai.
Abiejų
Europos palydovinės navigacijos sistemų saugumo akreditavimą
patikėti Komisijai buvo numatyta 2007 m., atliekant parengiamuosius
Reglamento (EB) Nr. 683/2008, kuriuo reformuotas programų valdymas, teksto
redakcijos darbus. Anuomet šio sprendimo atsisakyta, nes jis atrodė
nesuderinamas su nepriklausomumo reikalavimu, kadangi pagal šio reglamento
nuostatas Komisija buvo atsakinga „už visus su sistemų saugumu susijusius
klausimus“. Tas pats trukdis liko ir šiandien, nes būsimame GNSS
reglamente, kuris nuo 2014 m. sausio 1 d. turėtų pakeisti Reglamentą
(EB) Nr. 683/2008, taip pat numatyta, kad Komisija užtikrina programų,
įskaitant sistemas, saugumą. Be to, valstybės narės labai
įpratusios prie dabartinės akreditavimo valdybos struktūros
Europos GNSS agentūroje ir administraciniu lygmeniu būtų sudėtinga
tokį organą perkelti į Komisijos tarnybas.
5) Akreditavimą patikėti Tarybai.
Sprendimas
Europos GNSS sistemų saugumo akreditavimą patikėti Tarybai turi
daug privalumų. Visų pirma Taryba nedalyvauja programų valdymo
veikloje, todėl klausimų dėl jos nepriklausomumo nekiltų.
Ji taip pat turi sudėtingų sistemų akreditavimo patirties, nes
savo reikmėms yra akreditavusi apie penkiasdešimt sistemų. Be to, ši
institucija tinkamiausia politinei atsakomybei už priimtų sprendimų
dėl akreditavimo pasekmes prisiimti, nes jie gali turėti didelės
įtakos programų eigai, jų sąnaudoms ir tvarkaraščiui.
Galiausiai, norinčioms aktyviai dalyvauti akreditavimo procese
valstybėms narėms Taryboje atstovaujama daug geriau nei kituose
Sąjungos institucinėse struktūrose.
Vis
dėlto šio sprendimo įgyvendinimo sunkumai nusveria jo privalumus.
Taryba nėra administracinio valdymo institucija, jos turima keliolikos
sistemų akreditavimo patirtis susijusi tik su vidinėmis Tarybos
sistemomis, skirtomis jos veiklai užtikrinti. Be to, visą akreditavimo
valdybos bei jai pavaldžių organų dabartinę struktūrą
ir jos personalą, sudarytą iš nuolatinių darbuotojų,
tiesiog perkelti į Tarybos generalinio sekretoriato administraciją ir
juos ten įkurti administraciniu lygmeniu yra taip pat sudėtinga, kaip
juos perkelti į Komisiją.
6) Griežčiau
atskirti Europos GNSS agentūros veiklos rūšis.
Tam
Agentūros vidaus struktūrą reikėtų pakeisti taip, kad
nekiltų jokių abejonių dėl akreditavimo veiklos
nepriklausomumo nuo kitos Agentūroje vykdomos veiklos.
Šiuo
sprendimu, kai griežčiau atskiriamos Europos GNSS agentūros veiklos
rūšys ir sustiprinamas to paties juridinio asmens ir tos pačios
institucijos dviejų skirtingų subjektų savarankiškumas, galima
užtikrinti tinkamą nepriklausomumą vykdant akreditavimo veiklą.
Šis sprendimas taip pat turėtų kainuoti mažiausiai, būti
paprasčiausias ir lengviausiai įgyvendinamas. Be to, Taryba šį
sprendimą rekomendavo pasirinkti 2012 m. birželio 7 d. deklaracijoje.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
Siekiant
užtikrinti su sistemų akreditavimu susijusios veiklos nepriklausomumą
ir tuo tikslu atskirti šią Europos GNSS agentūros veiklą nuo
kitų veiklos rūšių, pasiūlyme iš esmės numatyta
saugumo akreditavimo valdybai ir saugumo akreditavimo valdybos pirmininkui
suteikti daugiau įgaliojimų bei juos iš dalies suderinti su
atitinkamai administracinės valdybos ir vykdomojo direktoriaus
įgaliojimais.
Numatyta,
kad saugumo akreditavimo valdyba rengs ir tvirtins tą Agentūros darbo
programų dalį, kurioje aprašoma su sistemų saugumo akreditavimu
susijusi operacinė veikla, ir tą metinės ataskaitos dalį,
kuri skirta su sistemų saugumo akreditavimu susijusiai Agentūros
veiklai ir perspektyvoms, ir jas laiku perduos administracinei valdybai, kad ši
spėtų jas įtraukti į Agentūros darbo programą ir
metinę ataskaitą. Ji taip pat turi naudotis įgaliojimais taikyti
drausmines priemones savo pirmininkui.
Saugumo
akreditavimo veiklos srityje saugumo akreditavimo valdybos pirmininkui
suteikiamos pareigos panašios į vykdomojo direktoriaus pareigas kitose Agentūros
veiklos srityse. Taigi, be jau dabartinės redakcijos Reglamente (ES) Nr. 912/2010
numatytos atstovavimo Agentūrai funkcijos jis taip pat valdys saugumo
akreditavimo veiklą vadovaujant saugumo akreditavimo valdybai ir užtikrins
su akreditavimu susijusios Agentūros darbo programos dalies
įgyvendinimą. Be to, Europos Parlamento ar Tarybos kvietimu, jis gali
pateikti savo pareigų vykdymo ataskaitą ir padaryti pareiškimą
šiose institucijose.
Siekiant
laikytis tarpinstitucinio požiūrio dėl decentralizuotų
agentūrų, šiame požiūryje nustatytų principų iš
esmės bus laikomasi: nustatant administracinės valdybos
sprendimų priėmimo taisykles, administracinės valdybos ir
saugumo akreditavimo valdybos narių ir jų pirmininkų kadencijos
trukmę, rengiant daugiametes darbo programas, administracinei valdybai
suteikiant įgaliojimus personalo valdymo srityje, atliekant reglamento
vertinimą ir peržiūrą, užtikrinant interesų konflikto
prevenciją ir tvarkant neskelbtiną neįslaptintą
informaciją.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
3
dalyje nurodyti teisiniai pasiūlymo aspektai patys savaime nedaro jokio
poveikio biudžetui.
Tačiau
prie Reglamento (ES) Nr. 912/2010 pasiūlymo pridedamoje finansinėje
teisės akto pasiūlymo pažymoje, į kurią įtraukti nauji
Agentūros personalo poreikiai, atsiradę dėl naujų
užduočių, kaip antai Europos GNSS sistemų eksploatavimas, kurios
jai gali būti patikėtos, jie išreikšti finansinėmis
priemonėmis. Kalbant apie biudžetą, reikalingos sumos jau įtrauktos
į Komisijos pasiūlymą dėl kitos 2014–2020 m.
finansinės programos. Jos bus finansuojamos perskirstant GNSS
programų biudžeto eilučių lėšas, taip pat kaip ir papildomi
2013 m. poreikiai. Reikia pažymėti, kad su naujais Agentūros
personalo poreikiais susijusios išlaidos bus iš dalies padengtos tuo pačiu
2014–2020 m. laikotarpiu panaikinus 30 postų, numatytų Komisijos
etatų plane. Su biudžetu susiję duomenys pateikiami pridedamoje
finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje.
Bet
kuriuo atveju reikėtų priminti, kad finansinėje teisės akto
pasiūlymo pažymoje nurodyti skaičiai nepatvirtinti, kol biudžeto
valdymo institucija nepriėmė 2014–2020 m. finansinės programos
ir kol nepriimtas būsimas GNSS reglamentas.
2013/0022 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas
(ES) Nr. 912/2010, kuriuo įsteigiama Europos GNSS agentūra
EUROPOS PARLAMENTAS IR TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 172 straipsnį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo
akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[4],
atsižvelgdami į Regionų
komiteto nuomonę[5],
laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)       remiantis 2008 m. liepos 9 d.
Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 683/2008 dėl tolesnio
Europos palydovinės navigacijos programų (EGNOS ir GALILEO)
įgyvendinimo[6]
16 straipsnio ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 912/2010,
kuriuo įsteigiama Europos GNSS agentūra, panaikinamas Tarybos
reglamentas (EB) Nr. 1321/2004 dėl Europos palydovinės radijo
navigacijos programų valdymo struktūrų sukūrimo ir iš
dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 683/2008[7], 2 straipsnio nuostatomis,
Europos GNSS agentūra (toliau – Agentūra) užtikrina Europos
palydovinės navigacijos sistemų (toliau – sistemos) saugumo
akreditavimą ir šiuo tikslu inicijuoja ir stebi saugumo
procedūrų įgyvendinimą ir atlieka saugumo auditą;
(2)       Reglamento (ES) Nr. 912/2010
nuostatose, o ypač reglamento III skyriuje, aiškiai išdėstyta,
kokiomis sąlygomis Agentūra atlieka su sistemų saugumo
akreditavimu susijusias užduotis. Visų pirma laikomasi principo, kad
saugumo akreditavimo sprendimai priimami nepriklausomai nuo Komisijos ir
subjektų, atsakingų už Europos palydovinės navigacijos
programų (toliau – programos) įgyvendinimą, todėl
sistemų saugumo akreditavimo institucija Agentūroje yra savarankiškas
nepriklausomai sprendimus priimantis organas;
(3)       taikant šį
principą, Reglamentu (ES) Nr. 912/2010 įsteigiama Europos GNSS
sistemų saugumo akreditavimo valdyba (toliau – saugumo akreditavimo
valdyba), kuri be administracinės valdybos ir vykdomojo direktoriaus yra
vienas iš trijų Agentūros organų. Šis organas vykdo Agentūrai
patikėtas saugumo akreditavimo užduotis ir Agentūros vardu turi
teisę priimti sprendimus dėl saugumo akreditavimo. Jis nustato savo
darbo tvarkos taisykles ir paskiria pirmininką;
(4)       Europos Parlamento ir Tarybos
reglamente (ES) Nr. xxx/2013 dėl Europos palydovinės navigacijos
sistemų įrengimo ir eksploatavimo[8],
kuriuo pakeičiamas Reglamentas (EB) Nr. 683/2008 ir kuris įsigalios 2014
m. sausio 1 d., nustatytas viešojo programų valdymo modelis 2014–2020 m.
laikotarpiu. Reglamentu Agentūrai pavedama naujų užduočių
ir numatoma, kad Agentūra gali atlikti svarbų vaidmenį
eksploatuojant sistemas;
(5)       būtina nedelsiant
užtikrinti, kad saugumo akreditavimo valdyba jai patikėtą
užduotį galėtų atlikti visiškai nepriklausomai, visų pirma
nepriklausomai nuo kitų organų ir kitos Agentūros veiklos.
Todėl svarbu dar geriau atskirti akreditavimo veiklą nuo kitos
Agentūros veiklos, tokios kaip saugumo centro valdymas, pagalba parduodant
sistemas ir visos kitos užduotys, kurias Komisija gali patikėti
Agentūrai jai suteikdama įgaliojimus, o ypač nuo su sistemų
eksploatavimu susijusios veiklos. Todėl įvairių Agentūros
veiklos sričių struktūra turėtų būti
konkrečiai ir veiksmingai atskirta ne vėliau kaip iki 2014 m. sausio 1
d.;
(6)       taigi Reglamentas (ES) Nr. 912/2010
turėtų būti iš dalies pakeistas, siekiant padidinti saugumo
akreditavimo valdybos ir jos pirmininko savarankiškumą ir įgaliojimus
bei juos iš esmės suderinti su atitinkamai administracinės valdybos
ir Agentūros vykdomojo direktoriaus savarankiškumu ir įgaliojimais,
būtinai numatant įvairiems Agentūros organams prievolę
bendradarbiauti;
(7)       reikėtų, kad
saugumo akreditavimo valdyba, o ne administracinė valdyba rengtų ir
tvirtintų tą Agentūros darbo programų dalį, kurioje
būtų aprašoma su sistemų saugumo akreditavimu susijusi operacinė
veikla, ir tą metinės ataskaitos dalį, kuri būtų
skirta su sistemų saugumo akreditavimu susijusiai Agentūros veiklai
ir perspektyvoms, ir jas laiku perduotų administracinei valdybai, kad ši
spėtų jas įtraukti į Agentūros darbo programą ir
metinę ataskaitą. Ji taip pat turėtų naudotis
įgaliojimais taikyti drausmines priemones savo primininkui;
(8)       saugumo akreditavimo veiklos
srityje būtų tinkama saugumo akreditavimo valdybos pirmininkui
patikėti funkcijas, panašias į vykdomojo direktoriaus funkcijas
kitose Agentūros veiklos srityse. Taigi, be jau 2010 m. rugsėjo 22 d.
Reglamente (ES) Nr. 912/2010 numatytos atstovavimo Agentūrai funkcijos
saugumo akreditavimo valdybos pirmininkas turėtų valdyti saugumo
akreditavimo veiklą vadovaujant saugumo akreditavimo valdybai ir
užtikrinti su akreditavimu susijusios Agentūros darbo programos dalies
įgyvendinimą. Be to, Europos Parlamento ar Tarybos kvietimu, jis
turėtų galėti pateikti savo pareigų vykdymo ataskaitą
ir padaryti pareiškimą šiose institucijose;
(9)       siekiant išsaugoti saugumo
akreditavimo valdybos savarankiškumą ir išvengti interesų konflikto,
taip pat būtų naudinga, viena vertus, kad saugumo akreditavimo
valdyba ir jai pavaldus Agentūros personalas dirbtų
savarankiškumą ir nepriklausomumą nuo kitos Agentūros veiklos,
visų pirma su sistemų eksploatavimu susijusios operacinės
veiklos, užtikrinančioje vietoje; kita vertus, kad su personalu
susijusiose Agentūros vidaus taisyklėse būtų užtikrintas
personalo, vykdančio saugumo akreditavimo veiklą, savarankiškumas ir
nepriklausomumas nuo kitą Agentūros veiklą vykdančio
personalo;
(10)     be to, atsižvelgiant į
tam tikrų trečiųjų šalių dalyvavimą Europos GNSS
programose, įskaitant saugumo srities klausimus, reikėtų aiškiai
nustatyti, kad trečiųjų šalių atstovai galės dalyvauti
saugumo akreditavimo valdybos veikloje, laikantis tam tikrų
sąlygų;
(11)     Reglamentas (ES) Nr. 912/2010
turėtų būti suderintas su Parlamento, Tarybos ir Komisijos
bendrame požiūryje dėl decentralizuotų agentūrų,
šių trijų institucijų priimtame atitinkamai 2012 m. liepos 5 d.,
birželio 26 d. ir birželio 12 d., išdėstytais principais, visų pirma
susijusiais su administracinės valdybos sprendimų priėmimo
taisyklėmis, administracinės valdybos ir saugumo akreditavimo
valdybos narių bei jų pirmininkų kadencijos trukme, privaloma
daugiamete darbo programa, administracinės valdybos galiomis personalo
vadybos srityje, reglamento vertinimu ir peržiūra, interesų konflikto
vengimu, neskelbtinos neįslaptintos informacijos tvarkymu;
(12)     Sąjungos finansiniai
interesai turi būti apsaugoti proporcingomis priemonėmis per
visą išlaidų ciklą, visų pirma užtikrinant pažeidimų
prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai
išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų
susigrąžinimą ir, prireikus, sankcijų taikymą;
(13)     kadangi Reglamento (ES) Nr.
xxx/2013 [būsimasis GNSS reglamentas] [8] straipsnyje numatyta
galimybė valstybėms narėms skirti papildomų lėšų,
siekiant finansuoti tam tikrus programų elementus, Agentūrai
turėtų būti leista su valstybėmis narėmis bendrai
vykdyti viešuosius pirkimus, kai paaiškėja, kad tai būtina jos
užduotims įvykdyti;
(14)     todėl Reglamentas (ES)
Nr. 912/2010 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamentas (ES) Nr. 912/2010 iš dalies
keičiamas taip:
(1)
3 straipsnis pakeičiamas taip:
„3 straipsnis
Organai
1.           Agentūros valdymo
organai yra:
a)
administracinė valdyba,
b)
vykdomasis direktorius,
c)
Europos GNSS sistemų saugumo akreditavimo
valdyba.
2.           Agentūros organai savo
užduotis, apibrėžtas atitinkamai 6, 8 ir 11 straipsniuose, vykdo
vadovaudamiesi Komisijos pateiktomis gairėmis, kaip nustatyta Reglamento
(EB) Nr. 683/2008 16 straipsnyje.
3.           Administracinė valdyba
bei vykdomasis direktorius ir Europos GNSS sistemų saugumo akreditavimo
valdyba bei jos pirmininkas bendradarbiauja, siekdami užtikrinti, kad
Agentūra veiktų laikantis Agentūros vidaus taisyklių,
tokių kaip administracinės valdybos darbo tvarkos taisyklės,
saugumo akreditavimo valdybos darbo tvarkos taisyklės, Agentūrai
taikomos finansinės taisyklės, pareigūnų tarnybos
nuostatų taikymo taisyklės ir galimybės susipažinti su
dokumentais taisyklės.“
(2)
4 straipsnis pakeičiamas taip:
„4 straipsnis
Teisinis statusas, skyriai
1.           Agentūra yra
Sąjungos įstaiga. Ji turi juridinio asmens statusą.
2.           Kiekvienoje valstybėje
narėje Agentūra naudojasi plačiausiu teisnumu, suteikiamu
juridiniams asmenims pagal tos valstybės narės teisę. Ji gali
visų pirma įsigyti kilnojamąjį ir nekilnojamąjį
turtą bei juo disponuoti ir būti šalimi teismo procese.
3.           Agentūra gali
nuspręsti įsteigti skyrius valstybėse narėse, šioms
sutikus, arba pagal 23 straipsnį Agentūros darbe dalyvaujančiose
trečiosiose šalyse.
Nuostatos, susijusios
su Agentūros įsteigimu ir veikimu valstybėse narėse bei
trečiosiose priimančiosiose šalyse, taip pat su pastarųjų
šalių suteiktais privalumais vykdomajam direktoriui, administracinės
valdybos nariams, Agentūros personalui ir jų šeimų nariams, yra
nustatomos konkrečiais susitarimais, kuriuos Agentūra sudaro su
šiomis valstybėmis ir šalimis. Minėtus konkrečius susitarimus tvirtina
administracinė valdyba.
Valstybės narės ir trečiosios
priimančiosios šalys sudaro geriausias sąlygas tinkamai
Agentūros veiklai užtikrinti, visų pirma, kiek tai susiję su:
a)       galimybe naudotis patalpomis,
b)       personalo narių ir
deleguotųjų nacionalinių ekspertų vaikams pasiūlyta
tinkama švietimo infrastruktūra,
c)       personalo narių ir
deleguotųjų nacionalinių ekspertų šeimoms sudaryta galimybe
patekti į darbo rinką, naudotis socialinės apsaugos sistema ir
sveikatos priežiūra.
4.           Atsižvelgiant į 11a straipsnio
1 dalies d punktą Agentūrai atstovauja jos vykdomasis direktorius.
(3)
5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
2 dalis pakeičiama taip:
„2.        Administracinę valdybą
sudaro:
a)          vienas kiekvienos valstybės
narės paskirtas atstovas,
b)         penki Komisijos paskirti atstovai,
c)          vienas balsavimo teisės
neturintis Europos Parlamento paskirtas atstovas.
Administracinės valdybos narių
kadencijos trukmė – ketveri metai, ji gali būti pratęsta.
Europos GNSS sistemų saugumo akreditavimo
valdybos atstovas, vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo
politikai (toliau – VĮ) atstovas ir Europos kosmoso agentūros (toliau
– EKA) atstovas kviečiami dalyvauti administracinės valdybos
posėdžiuose stebėtojų teisėmis.“;
d)
4 dalis pakeičiama taip:
„4. Administracinė valdyba iš savo narių
išsirenka pirmininką ir pirmininko pavaduotoją. Kai pirmininkas
negali eiti savo pareigų, jį automatiškai pakeičia pirmininko
pavaduotojas. Pirmininko ir pirmininko pavaduotojo kadencijos trukmė –
dveji metai, ji gali būti pratęsta vieną kartą ir
pasibaigia jiems nustojus būti administracinės valdybos nariais.“;
e)
6 dalis pakeičiama taip:
„6. Administracinė valdyba sprendimus priima
absoliučiąja balso teisę turinčių narių
balsų dauguma, jeigu šiame reglamente nenustatyta kitaip.
Dviejų trečdalių visų balso
teisę turinčių narių balsų dauguma renkamas
administracinės valdybos pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas,
tvirtinamas biudžetas ir darbo programos.“
(4)
6 straipsnis pakeičiamas taip:
„6 straipsnis
Administracinės valdybos užduotys
1.           Administracinė valdyba
užtikrina, kad Agentūra jai pavestas užduotis vykdytų laikydamasi
šiame reglamente nustatytų sąlygų, ir tuo tikslu priima
reikalingus sprendimus, nepažeisdama saugumo akreditavimo valdybai priskirtos
kompetencijos vykdyti III skyriuje nurodytą veiklą.
2.           Administracinė valdyba
taip pat atlieka šias užduotis:
a)
ne vėliau kaip Sutarties dėl Europos
Sąjungos veikimo 312 straipsnyje numatytos daugiametės
finansinės programos pirmųjų metų birželio 30 d. priima
viso daugiametės finansinės programos laikotarpio Agentūros
darbo programą, į ją įtraukusi dalį, parengtą
saugumo akreditavimo valdybos laikantis 11 straipsnio 3 dalies b punkto, ir
gavusi Komisijos nuomonę;
f)
ne vėliau kaip kiekvienų metų
lapkričio 15 d. priima kitų metų Agentūros darbo
programą, į ją įtraukusi dalį, parengtą saugumo
akreditavimo valdybos laikantis 11 straipsnio 3 dalies c punkto, ir gavusi
Komisijos nuomonę;
g)
atlieka su biudžetu susijusias pareigas, nustatytas
13 straipsnio 5, 6, 10 ir 11 dalyse ir 14 straipsnio 5 dalyje;
h)
prižiūri GALILEO saugumo centro (toliau –
GALILEO saugumo stebėsenos centras arba GSSC) veikimą, kaip nurodyta
Reglamento (EB) Nr. 683/2008 16 straipsnio a punkto ii papunktyje;
i)
priima 2001 m. gegužės 30 d. Europos
Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 dėl
galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir
Komisijos dokumentais(*) įgyvendinimo taisykles laikantis 21 straipsnio;
j)
įtraukusi dalį, parengtą saugumo
akreditavimo valdybos laikantis 11 straipsnio 3 dalies d punkto, priima metinę
ataskaitą apie Agentūros veiklą bei perspektyvas ir ne
vėliau kaip liepos 1 d. ją pateikia Europos Parlamentui, Tarybai,
Komisijai ir Audito Rūmams;
k)
užtikrina tinkamą 26 straipsnyje nurodyto
vertinimo, taip pat Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF)
atliekamų tyrimų bei visų vidaus ar nepriklausomo audito
ataskaitų išvadų ir rekomendacijų įgyvendinimo
stebėseną ir biudžeto valdymo institucijai perduoda visą
svarbią informaciją apie vertinimo procedūros rezultatus;
l)
konsultuoja vykdomąjį direktorių
dėl Komisijos ir Agentūros sudarytų įgaliojimų
suteikimo susitarimų pagal Reglamento [būsimas GNSS reglamentas]
[15 straipsnio 1 dalies d punktą], prieš juos pasirašant;
m)
priima savo darbo tvarkos taisykles.
3.           Agentūros personalo
srityje administracinė valdyba naudojasi paskyrimų institucijos ir
turinčios teisę sudaryti darbo sutartis institucijos
įgaliojimais, jai suteiktais atitinkamai Europos Sąjungos
pareigūnų tarnybos nuostatais ir Kitų tarnautojų
įdarbinimo sąlygomis („paskyrimų institucijos įgaliojimai“).
Laikydamasi pareigūnų tarnybos
nuostatų 110 straipsnyje nurodytos tvarkos Administracinė valdyba
priima pareigūnų tarnybos nuostatų 2 straipsnio 1 dalimi ir
Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 6 straipsniu
pagrįstą sprendimą, kuriuo vykdomajam direktoriui suteikiami atitinkami
paskyrimų institucijos įgaliojimai ir apibrėžiamos sąlygos,
kuriomis tas įgaliojimų suteikimas gali būti sustabdytas. Vykdomajam
direktoriui leidžiama tuos įgaliojimus perskirti.
Taikydama ankstesnę pastraipą, kai
reikia dėl išimtinių aplinkybių, administracinė valdyba
gali priimti sprendimą laikinai sustabdyti paskyrimų institucijos įgaliojimų
suteikimą vykdomajam direktoriui ir pastarojo įvykdytą
įgaliojimų perskyrimą, kad jais naudotusi pati arba suteiktų
juos vienam iš savo narių arba personalo narių, išskyrus
vykdomąjį direktorių.
Tačiau, nukrypstant nuo antros pastraipos,
administracinė valdyba pirmoje pastraipoje nurodytus įgaliojimus turi
suteikti saugumo akreditavimo valdybos pirmininkui, kai jie naudojami
įdarbinant, vertinant ir perkvalifikuojant III skyriuje nurodytą
veiklą vykdantį personalą bei prireikus jam taikant drausmines
priemones.
Administracinė valdyba priima Sąjungos
pareigūnų tarnybos nuostatų ir Kitų tarnautojų
įdarbinimo sąlygų taikymo taisykles pagal minėtų nuostatų
110 straipsnyje nurodytą procedūrą. Įdarbinant, vertinant
ir perkvalifikuojant III skyriuje nurodytą veiklą vykdantį
personalą bei jam taikant drausmines priemones, administracinė
valdyba visų pirma konsultuojasi su saugumo akreditavimo valdyba ir tinkamai
atsižvelgia į jos pastabas.
Pasikonsultavusi su saugumo akreditavimo valdyba
ir tinkamai atsižvelgusi į jos pastabas, administracinė valdyba taip
pat priima 15c straipsnyje nurodytų deleguotųjų
nacionalinių ekspertų delegavimo taisykles.
4.           Administracinė valdyba
skiria vykdomąjį direktorių ir gali pratęsti jo kadencijos
trukmę arba ją nutraukti pagal 15c straipsnio 4 dalį. Ji taiko
drausmines priemones vykdomajam direktoriui.
_________________
(*)     OL L 145, 2001 5 31, p. 43.“
(5)
7 straipsnis pakeičiamas taip:
„7 straipsnis
Vykdomasis
direktorius
Agentūrai vadovauja jos vykdomasis
direktorius, kuris savo pareigas eina prižiūrint administracinei valdybai
ir nepažeisdamas 11 ir 11a straipsniais atitinkamai saugumo akreditavimo
valdybai ir saugumo akreditavimo valdybos pirmininkui suteiktų
įgaliojimų.“.
(6)
8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
„8 straipsnis
Vykdomojo
direktoriaus užduotys
Vykdomasis direktorius atlieka toliau
nurodytas užduotis:
(1)
atsako už atstovavimą Agentūrai, išskyrus
pagal II ir III skyrius priimtų veiksmų ir sprendimų atveju, ir
jos valdymą; pasirašo Komisijos ir Agentūros sudarytus
įgaliojimų suteikimo susitarimus pagal Reglamento [būsimas
GNSS reglamentas] [15 straipsnio 1 dalies d punktą];
(2)
rengia administracinės valdybos darbą ir
dalyvauja administracinės valdybos veikloje be teisės balsuoti;
(3)
užtikrina Agentūros darbo programų,
išskyrus su III skyriumi susijusią programų dalį,
įgyvendinimą, prižiūrint administracinei valdybai;
(4)
imasi visų reikiamų priemonių,
įskaitant vidaus administracinių taisyklių priėmimą ir
pranešimų skelbimą, Agentūros darbui pagal šio reglamento
nuostatas užtikrinti;
(5)
sudaro Agentūros pajamų ir išlaidų
sąmatos projektą pagal 13 straipsnį ir vykdo biudžetą pagal
14 straipsnį;
(6)
kasmet, tinkamai atsižvelgęs į saugumo akreditavimo
valdybos pirmininko pastabas dėl III skyriuje nurodytos veiklos, rengia
bendros ataskaitos projektą ir jį teikia administracinei valdybai;
(7)
užtikrina, kad Agentūra, atsakinga už GSSC
eksploatavimą, galėtų vykdyti nurodymus, numatytus Bendruosiuose
veiksmuose 2004/552/BUSP;
(8)
nustato Agentūros organizacinę
struktūrą ir ją teikia tvirtinti administracinei valdybai;
(9)
Agentūros personalo srityje naudojasi 6
straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje nurodytais įgaliojimais, kurie jam
suteikti laikantis tos pačios dalies antros pastraipos;
(10)
administracinei valdybai patvirtinus, gali priimti
reikalingas priemones, siekiant valstybėse narėse įsteigti
skyrius pagal 4 straipsnį;
(11)
užtikrina, kad Saugumo akreditavimo valdybai ir 11
straipsnio 11 dalyje nurodytiems organams būtų teikiamos sekretoriato
paslaugos ir visi jų tinkamam veikimui reikalingi ištekliai;
(12)
parengia veiksmų planą, siekiant
užtikrinti atliktų vertinimų išvadų ir rekomendacijų
stebėseną ir kas pusmetį teikia Komisijai ataskaitą apie
padarytą pažangą;
(13)
imasi šių Sąjungos finansinių
interesų apsaugos priemonių:
i) nustato prevencines kovos su sukčiavimu,
korupcija ir kitokia neteisėta veikla priemones, taip pat veiksmingas
kontrolės priemones;
ii) nustačius pažeidimus, atgauna
nepagrįstai sumokėtas sumas ir prireikus taiko veiksmingas,
proporcingas ir atgrasomas administracines ir finansines sankcijas.
(14)
rengia Agentūros kovos su sukčiavimo
strategiją ir perduoda ją administracinei valdybai patvirtinti.“
(7)
įterpiamas 8a straipsnis:
„8a straipsnis
Darbo programos ir
metinė ataskaita
1.           6 straipsnio 2 dalies a
punkte nurodytoje Agentūros daugiametėje programoje numatomi
veiksmai, kuriuos Agentūra turi atlikti per Sutarties dėl Europos
Sąjungos veikimo 312 straipsnyje nurodytos daugiametės
finansinės programos laikotarpį, įskaitant su tarptautiniais
ryšiais susijusius veiksmus ir jos atsakomybei tenkančią
komunikaciją. Šioje programoje nurodomi kiekvienai veiklos sričiai
skiriami žmogiškieji ir finansiniai ištekliai. Joje atsižvelgiama į 26
straipsnyje nurodyto vertinimo rezultatus.
2.           Pagal daugiametę darbo
programą parengtoje 6 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytoje
metinėje darbo programoje numatomi veiksmai, kuriuos Agentūra turi
atlikti per ateinančius metus, įskaitant su tarptautiniais ryšiais ir
jos atsakomybei tenkančia komunikacija susijusius veiksmus. Šioje
programoje nurodomi kiekvienai veiklos sričiai skiriami žmogiškieji ir
finansiniai ištekliai. Joje informacijos tikslais įtrauktos užduotys,
kurias Komisija prireikus skyrė Agentūrai pagal Reglamento [būsimas
GNSS reglamentas] [15 straipsnio 1 dalies d punktą].
3.           8 straipsnio f punkte
nurodytoje bendroje metinėje ataskaitoje apžvelgiamas Agentūros darbo
programų įgyvendinimas.“
(8)
10 straipsnio g punktas pakeičiamas taip:
„Europos GNSS sistemų saugumo akreditavimo
institucija Agentūroje yra savarankiškas sprendimus priimantis organas,
nepriklausomas nei nuo Komisijos ir kitų už programų
įgyvendinimą atsakingų subjektų, nei nuo vykdomojo
direktoriaus ir Agentūros administracinės valdybos;“
(9)
11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
3 dalis pakeičiama taip:
„ 3. Saugumo akreditavimo valdyba atlieka
toliau nurodytas užduotis:
a)       atlieka sistemų saugumo
akreditavimą nustatydama, ar sistemos atitinka Reglamento (EB) Nr. 683/2008
13 straipsnyje nurodytus saugumo reikalavimus ir atitinkamas Tarybai ir
Komisijai taikytinas saugumo taisykles;
b)      rengia ir tvirtina 8a straipsnio 1 dalyje
aptariamos daugiametės darbo programos dalį, susijusią su pagal
šį skyrių vykdoma operacine veikla ir su jos vykdymui reikalingais
finansiniais ir žmogiškaisiais ištekliais, ir ją laiku perduoda
administracinei valdybai, kad ši spėtų ją įtraukti į
minėtą daugiametę darbo programą;
c)       rengia ir tvirtina 8a straipsnio 2
dalyje aptariamos metinės darbo programos dalį, susijusią su
pagal šį skyrių vykdoma operacine veikla ir su jos vykdymui
reikalingais finansiniais ir žmogiškaisiais ištekliais, ir ją laiku
perduoda administracinei valdybai, kad ši spėtų ją įtraukti
į minėtą darbo programą;
d)      rengia ir tvirtina 6 straipsnio 2 dalies
f punkte aptariamos metinės ataskaitos dalį, susijusią su pagal
šį skyrių vykdoma Agentūros veikla ir perspektyvomis ir su
jų įgyvendinimui reikalingais finansiniais ir žmogiškaisiais
ištekliais, ir ją laiku perduoda administracinei valdybai, kad ši
spėtų ją įtraukti į minėtą ataskaitą;
e)       taiko drausmines priemones savo
pirmininkui;
f)       priima savo darbo tvarkos taisykles.“;
n)
7 ir 8 dalys pakeičiamos taip:
„7. Saugumo akreditavimo valdybą sudaro po
vieną kiekvienos valstybės narės atstovą, vienas Komisijos
atstovas ir vienas vyriausiojo įgaliotinio atstovas. Saugumo akreditavimo
valdybos narių kadencijos trukmė – ketveri metai, ji gali būti
pratęsta. EKA atstovas kviečiamas dalyvauti saugumo akreditavimo
valdybos posėdžiuose stebėtojo teisėmis. Prireikus
trečiųjų šalių atstovų dalyvavimas ir šio dalyvavimo
sąlygos nustatomos 23 straipsnyje nurodytuose susitarimuose.
8. Saugumo akreditavimo valdyba iš savo narių
išsirenka pirmininką ir pirmininko pavaduotoją dviejų
trečdalių visų balso teisę turinčių narių
balsų dauguma. Kai pirmininkas negali eiti savo pareigų, jį
automatiškai pakeičia pirmininko pavaduotojas.
Saugumo akreditavimo valdyba turi teisę
atleisti iš pareigų pirmininką ir pirmininko pavaduotoją.
Sprendimą šiuo klausimu ji priima dviejų trečdalių
narių balsų dauguma.
Saugumo akreditavimo valdybos pirmininko ir
pirmininko pavaduotojo kadencijos trukmė – dveji metai, ji gali būti
pratęsta vieną kartą. Pirmininko arba pirmininko pavaduotojo
kadencija pasibaigia jam nustojus būti saugumo akreditavimo valdybos nariu.“;
o)
9 dalis išbraukiama;
p)
10 dalis pakeičiama taip:
„ 10. Saugumo akreditavimo valdyba naudojasi
visais reikalingais žmogiškaisiais ir materialiniais ištekliais, kad tinkamai
atliktų administracinės paramos funkcijas ir galėtų kartu
su 11 dalyje nurodytais organais nepriklausomai vykdyti savo užduotis,
visų pirma tvarkyti bylas, pradėti įgyvendinti saugumo
procedūras ir prižiūrėti jų įgyvendinimą bei
atlikti sistemų saugumo auditą, rengti sprendimus ir organizuoti
posėdžius. Taip pat ji gali susipažinti su visa jos užduočių
vykdymui naudinga informacija, kurią turi Agentūra, nepažeidžiant 10
straipsnio g punkte nurodytų savarankiškumo ir nepriklausomumo
principų.“;
q)
straipsnis papildomas šia 17 dalimi:
„ 17. Saugumo akreditavimo valdyba ir jai
pavaldus Agentūros personalas savo veiklą vykdo tokiu būdu, kad
užtikrintų savarankiškumą ir nepriklausomumą nuo kitos
Agentūros veiklos, visų pirma su sistemų eksploatavimu
susijusios operacinės veiklos.“
(10)
po 11 straipsnio įterpiamas 11a straipsnis:
„11a straipsnis
Saugumo
akreditavimo valdybos pirmininko užduotys
1.           Saugumo akreditavimo valdybos
pirmininkas atlieka toliau nurodytas užduotis:
a)       valdo saugumo akreditavimo veiklą
vadovaujant saugumo akreditavimo valdybai;
b)      užtikrina Agentūros darbo
programų dalies, susijusios su šiuo skyriumi, įgyvendinimą,
prižiūrint saugumo akreditavimo valdybai;
c)       bendradarbiauja su vykdomuoju
direktoriumi, kad padėtų jam parengti etatų plano projektą,
nurodytą 13 straipsnio 3 dalyje;
d)      atstovauja Agentūrai su šiuo
skyriumi susijusios veiklos ir sprendimų klausimais;
e)       Šiame skyriuje nurodytą veiklą
vykdančio Agentūros personalo srityje naudojasi 6 straipsnio 3 dalies
pirmoje pastraipoje nurodytais įgaliojimais, kurie jam suteikti laikantis
minėtos dalies ketvirtos pastraipos.
2.           Europos Parlamentas ir Taryba
gali pakviesti saugumo akreditavimo valdybos pirmininką pateikti jo
pareigų vykdymo ataskaitą ir padaryti pareiškimą šiose
institucijose.“
(11)
13 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
3 dalis pakeičiama taip:
„ 3. Vykdomasis direktorius, aktyviai
konsultuodamasis su saugumo akreditavimo valdybos pirmininku dėl III
skyriuje nurodytos veiklos, parengia Agentūros pajamų ir išlaidų
sąmatos projektą kitiems finansiniams metams ir jį kartu su
etatų plano projektu perduoda administracinei valdybai ir saugumo
akreditavimo valdybai.“;
r)
5 dalis pakeičiama taip:
„ 5. Kiekvienais metais administracinė
valdyba, remdamasi pajamų ir išlaidų sąmatos projektu ir
aktyviai konsultuodamasi su saugumo akreditavimo valdyba dėl III skyriuje
nurodytos veiklos, parengia kitų finansinių metų Agentūros
pajamų ir išlaidų sąmatą.“
(12)
14 straipsnio 10 dalis pakeičiama taip:
„Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos
kvalifikuota balsų dauguma priimta rekomendacija, iki n + 2 metų
balandžio 30 d. patvirtina, kad vykdomasis direktorius įvykdė n
metų biudžetą, išskyrus biudžeto vykdymo dalį, kuri yra,
prireikus, Agentūrai patikėta užduotis pagal Reglamento [būsimas
GNSS reglamentas] [15 straipsnio 1 dalies d punktą] ir kuriai
taikoma procedūra, numatyta 2012 m. spalio 25 d. Europos
Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl
Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių
ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 164
ir 165 straipsniuose.
_________________
(*)     OL L 298, 2012 10 26, p. 1.“
(13)
Po IV skyriaus įterpiamas IVa skyrius:
„IVa SKYRIUS
ŽMOGIŠKIEJI
IŠTEKLIAI
15a straipsnis
Personalas
1.           Agentūros
įdarbintam personalui taikomi Sąjungos pareigūnų tarnybos
nuostatai, Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygos ir
Sąjungos institucijų bendrai priimtos taisyklės dėl tų
tarnybos nuostatų bei įdarbinimo sąlygų taikymo.
2.           Agentūros vidaus
taisyklėmis, tiksliau administracinės valdybos darbo tvarkos
taisyklėmis, saugumo akreditavimo valdybos darbo tvarkos taisyklėmis,
Agentūrai taikomomis finansinėmis taisyklėmis,
pareigūnų tarnybos nuostatų taikymo taisyklėmis ir
galimybės susipažinti su dokumentais taisyklėmis, užtikrinamas
saugumo akreditavimo veiklą vykdančio personalo savarankiškumas ir
nepriklausomumas nuo kitą Agentūros veiklą vykdančio
personalo, kaip nurodyta 10 straipsnio g punkte.
15b straipsnis
Vykdomojo
direktoriaus paskyrimas ir kadencija
1.           Vykdomasis direktorius
įdarbinamas kaip Agentūros laikinasis darbuotojas, laikantis
Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 2 straipsnio a
punkto.
2.           Vykdomąjį
direktorių administracinė valdyba skiria iš Komisijos pasiūlyto
kandidatų sąrašo, sudaryto Europos Sąjungos oficialiajame
leidinyje ir kituose leidiniuose paskelbus kvietimą teikti paraiškas
ir įvykus atviram ir skaidriam konkursui, atsižvelgdama į jo
nuopelnus ir dokumentais patvirtintus administracinius bei vadovavimo
gebėjimus, taip pat į jo kompetenciją ir darbo patirtį
atitinkamose srityse.
Sudarant sutartį su vykdomuoju direktoriumi,
Agentūrai atstovauja administracinės valdybos pirmininkas.
Administracinė valdyba priima sprendimą
dėl vykdomojo direktoriaus paskyrimo dviejų trečdalių savo
narių balsų dauguma.
3.           Vykdomasis direktorius
skiriamas penkerių metų kadencijai. Baigiantis jo kadencijai,
Komisija įvertina vykdomojo direktoriaus veiklos rezultatus ir
būsimas Agentūros užduotis bei uždavinius.
Remdamasi Komisijos pasiūlymu, pateiktu
atsižvelgiant į pirmoje pastraipoje nurodytą vertinimą,
administracinė valdyba vykdomojo direktoriaus kadenciją gali pratęsti
vieną kartą ne ilgesniam kaip penkerių metų laikotarpiui.
Sprendimas dėl vykdomojo direktoriaus
kadencijos pratęsimo priimamas dviejų trečdalių jos
narių balsų dauguma.
Vykdomasis direktorius, kurio kadencija buvo
pratęsta, negali dalyvauti atrankos, skirtos tam pačiam postui,
procedūroje savo kadencijos laikotarpio pabaigoje.
4.           Administracinė valdyba,
Komisijos siūlymu, turi teisę atleisti iš pareigų
vykdomąjį direktorių ir sprendimą šiuo klausimu ji priima
dviejų trečdalių savo narių balsų dauguma.
5.           Europos Parlamentas arba
Taryba gali pakviesti vykdomąjį direktorių pateikti savo
pareigų vykdymo ataskaitą ir padaryti pareiškimą šiose
institucijose.
15c straipsnis
Deleguotieji
nacionaliniai ekspertai
Agentūra taip pat gali pasitelkti
nacionalinius ekspertus. Šie ekspertai turi tinkamus patikimumo
pažymėjimus.“
(14)
16 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
„16 straipsnis
Kova su
sukčiavimu
1.           Siekiant kovoti su
sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla be apribojimų
taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 (*). Šiuo
tikslu Agentūra prisijungia prie 1999 m. gegužės 25 d.
Tarpinstitucinio susitarimo tarp Europos Parlamento, Europos Sąjungos
Tarybos ir Europos Bendrijų Komisijos dėl Europos kovos su
sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų (**) ir,
naudodama minėto susitarimo priede pateiktą sprendimo pavyzdį,
priima atitinkamas nuostatas, taikomas Agentūros personalui ir
deleguotiesiems nacionaliniams ekspertams.
2.           Audito rūmai turi
įgaliojimą kontroliuoti Agentūros lėšų gavėjus,
taip pat rangovus ir subrangovus, kuriems Agentūra skyrė
Sąjungos lėšų, pagal pateiktus dokumentus arba atliekant
patikrinimus vietoje.
3.           OLAF gali atlikti tyrimus
dėl finansuojamų subsidijų arba Agentūros sudarytų
sutarčių, įskaitant kontrolę ir patikrinimus vietoje, pagal
Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamento (Euratomas, EB) Nr. 2185/96
(***) nuostatas, siekiant kovoti su Sąjungos finansiniams interesams
kenkiančiu sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla.
4.           Nepažeidžiant šio straipsnio 1,
2 ir 3 dalių nuostatų, Agentūros ir trečiųjų
šalių ar tarptautinių organizacijų sudarytuose bendradarbiavimo
susitarimuose, taip pat Agentūros ir trečiųjų šalių
sudarytose sutartyse bei susitarimuose dėl dotacijos ir visuose
Agentūros priimtuose finansavimo sprendimuose aiškiai nurodoma, kad Audito
Rūmai ir OLAF gali atlikti patikrinimus ir tyrimus pagal atitinkamas
jų kompetencijas.
_________________
(*)     OL L 136, 1999 5 31, p. 1.
(**)   OL L 1369, 1999 5 31, p.15.
(***) OL L 292, 1996 11 15, p. 2.“
(15)
17 straipsnis pakeičiamas taip:
„17 straipsnis
Privilegijos ir
imunitetai
Agentūrai ir jos personalui taikomas
Protokolas Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir
imunitetų.“
(16)
18 straipsnis išbraukiamas;
(17)
22 straipsnis pakeičiamas taip:
„22 straipsnis
Saugumo taisyklės,
susijusios su įslaptintos informacijos ar neskelbtinos informacijos
apsauga
Agentūra taiko Komisijos saugumo
taisykles, susijusias su Sąjungos įslaptintos informacijos apsauga,
nustatytas 2001 m. lapkričio 29 d. Komisijos sprendimo 2001/844/EB, EAPB,
Euratomas, iš dalies keičiančio jos darbo tvarkos taisykles(*),
priede. Jis tas taisykles taip pat taiko neskelbtinai neįslaptintai
informacijai. Tai, visų pirma, apima nuostatas dėl keitimosi tokia
informacija, jos tvarkymo ir saugojimo.
_________________
(*)     OL L 317, 2001 12 3, p. 1.“
(18)
po 22 straipsnio įterpiamas 22a straipsnis:
„22a straipsnis
Interesų
konfliktas
1.           Vykdomasis direktorius bei
valstybių narių ir Komisijos laikinai deleguoti pareigūnai
pateikia įsipareigojimo deklaraciją ir interesų
deklaraciją, kurioje nurodo, kad neturi jokių tiesioginių arba
netiesioginių interesų, kurie galėtų būti laikomi
pažeidžiančiais jų nepriklausomumą. Šios deklaracijos
pateikiamos raštu pradėjus eiti pareigas ir teikiamos iš naujo pasikeitus
asmeninei padėčiai.
2.           Ad hoc darbo
grupėse dalyvaujantys nepriklausomi ekspertai prieš kiekvieną
posėdį, kuriame dalyvauja, atsižvelgę į darbotvarkės
klausimus, raštu deklaruoja interesus, kurie galėtų būti laikomi
pažeidžiančiais jų nepriklausomumą.
3.           Administracinė valdyba
ir saugumo akreditavimo valdyba vykdo politiką, kuria siekiama išvengti
interesų konflikto.“
(19)
po 23 straipsnio įterpiamas 23a straipsnis:
„23a straipsnis
Su
valstybėmis narėmis bendrai vykdomi viešieji pirkimai
Kad atliktų savo užduotis, Agentūra
gali su valstybėmis narėmis bendrai vykdyti viešuosius pirkimus,
laikantis 2012 m. spalio 29 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES)
Nr. 1268/2012 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES,
Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų
finansinių taisyklių taikymo taisyklių (*) nuostatų.
_________________
(*)     OL L 362, 2012 12 31, p. 1.“
(20)
26 straipsnis pakeičiamas taip:
„26 straipsnis
Šio reglamento
vertinimas ir peržiūra
1.           Ne vėliau kaip 2016 m.
ir toliau kas penkerius metus Komisija atlieka Agentūros vertinimą,
visų pirma apimsiantį jos poveikį, veiksmingumą,
tinkamą veikimą, darbo metodus, poreikius ir jai skirtų
išteklių panaudojimą. Atliekant vertinimą nagrinėjama ir
galimybė pakeisti Agentūros užduotis, ir tokio pakeitimo finansinis
poveikis.
2.           Vertinimo ataskaitą ir
savo išvadas dėl ataskaitos turinio Komisija perduoda Europos Parlamentui,
Tarybai, Agentūros administracinei valdybai ir saugumo akreditavimo
valdybai. Vertinimo rezultatai skelbiami viešai.
3.           Kas antrame vertinime,
atsižvelgiant į Agentūros tikslus ir užduotis, nagrinėjamas jos
balansas. Jeigu Komisija mano, kad atsižvelgiant į iškeltus tikslus ir
užduotis, Agentūros egzistavimas nebepateisinamas, ji gali pasiūlyti
šį reglamentą panaikinti.“
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja
[dvidešimtą] dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje.
Šis
reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse
narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
FINANSINĖ TEISĖS AKTO
PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
              1.1.    Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
              1.2.    Atitinkama
(-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
              1.3.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pobūdis
              1.4.    Tikslai
              1.5.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pagrindas
              1.6.    Trukmė
ir finansinis poveikis
              1.7.    Numatytas
(-i) valdymo būdas (-ai)
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
              2.1.    Priežiūros
ir atskaitomybės taisyklės
              2.2.    Valdymo
ir kontrolės sistema
              2.3.    Sukčiavimo
ir pažeidimų prevencijos priemonės
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
FINANSINIS POVEIKIS
              3.1.    Atitinkama
(-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os)
ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
              3.2.    Numatomas
poveikis išlaidoms
              3.2.1. Numatomo poveikio
išlaidoms suvestinė
              3.2.2. Numatomas poveikis
[įstaigos] asignavimams
              3.2.3. Numatomas poveikis
[įstaigos] žmogiškiesiems ištekliams
              3.2.4. Suderinamumas su
dabartine daugiamete finansine programa
              3.2.5. Trečiųjų
šalių įnašai
              3.3.    Numatomas poveikis
įplaukoms
              3.4.    Numatomas poveikis Komisijos
žmogiškiesiems ištekliams
FINANSINĖ TEISĖS
AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
1.1.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pavadinimas
Europos
Parlamento ir Tarybos reglamentas, kuriuo iš dalies keičiamas 2010 m.
rugsėjo 22 d. Reglamentas (ES) Nr. 912/2010, kuriuo įsteigiama
Europos GNSS agentūra. Finansinės pažymos dalinis pakeitimas.
1.2.        Atitinkama (-os) politikos
sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[9]
Atitinkama
(-os) politikos sritis (-ys): Įmonės ir pramonė
02 05
skyrius: palydovinės navigacijos
programos (Galileo ir EGNOS)
1.3.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pobūdis
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta
įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus
parengiamuosius veiksmus[10]
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo
pratęsimu
þ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į
naują priemonę
1.4.        Tikslai
1.4.1.     Komisijos daugiametis
(-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo
pasiūlymu (šia iniciatyva)
Remti
Europos kosmoso srities veiklą ir palydovinių paslaugų
plėtrą
Palydovinės
navigacijos programos (toliau – programos) yra pavyzdiniai Sąjungos
projektai. Juos vykdant siekiama teikti navigacijos paslaugas ir paskatinti
svarbius pokyčius daugelyje veiklos sričių, diegti technologines
inovacijas, didinti Europos ekonomikos konkurencingumą ir sukurti naujų
darbo vietų, gauti komercinių pajamų ir socialinės bei
ekonominės naudos. Todėl jie atitinka strategiją „Europa 2020“
ir tvaraus vystymosi politiką.
Konkrečiai
programa GALILEO siekiama sukurti Europos globalią navigacijos
palydovinę sistemą (toliau – GNSS). Ji visame pasaulyje naudotojams
teiks padėties ir laiko nustatymo bei navigacijos paslaugas, kurių
paskirtis bus pati įvairiausia: nuo transporto ir vertybinių
popierių atsiskaitymo iki elektros tiekimo, orų prognozės ir
kelių mokesčių rinkimo.
EGNOS
– Europos sistema, sukurta siekiant patobulinti JAV sistemos GPS teikiamas
paslaugas Europos teritorijoje. EGNOS sudaro galimybę naudoti
egzistuojančias palydovinės navigacijos paslaugas, skirtas saugumo
požiūriu ypatingos svarbos taikmenoms, kaip antai valdyti arba nutupdyti
lėktuvą arba kanalu plukdyti laivą, jei imtume pavyzdžius iš oro
arba jūrų transporto srities.
Vadovaujantis
Komisijos reglamento dėl Europos palydovinės navigacijos sistemų
įrengimo ir eksploatavimo[11]
pasiūlyme pateikta valdymo struktūra ir 2012 m. birželio 7 d.
priimtame Europos Parlamento ir Tarybos daliniame bendrame požiūryje
patvirtinta valdymo struktūra, Europos GNSS agentūra (toliau –
Agentūra) atliks svarbų vaidmenį sistemų eksploatavimo
etapu.
Kol
kas Reglamentą dėl Europos palydovinės navigacijos sistemų
įrengimo ir eksploatavimo (toliau – GNSS reglamentas) svarsto abu
teisės aktų leidėjai ir jis dar nėra priimtas, be to, jo
ateitis priklausys nuo to, koks bus priimtas galutinis sprendimas dėl
būsimos daugiametės finansinės programos, todėl rengiant
šią finansinę teisės akto pasiūlymo pažymą buvo
daromos tam tikros prielaidos, kurios galėtų keistis.
1.4.2.     Konkretus (-ūs) tikslas
(-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla
Atsižvelgiant
į svarbesnį Agentūros vaidmenį programų eksploatavimo
etapu, šiuo pasiūlymu siekiama sustiprinti saugumo akreditavimo valdybos
(vienos iš trijų Agentūros organų) nepriklausomumą ir
užtikrinti reikalingų žmogiškųjų ir finansinių
išteklių skyrimą, kad Agentūra galėtų atlikti jai
pavestas užduotis.
1. Saugumo akreditavimas
Turėdamos
strateginės reikšmės, Europos palydovinės navigacijos sistemos
yra ypatingos svarbos infrastruktūros objektai. Jais galėtų
būti piktnaudžiaujama, o tai keltų grėsmę Sąjungos ir
valstybių narių saugumui. Be to, nutrūkus jų paslaugų
tiekimui Europos ekonomikai galėtų būti padaryta didelių
nuostolių žinant, kad vis daugiau ekonomikos sektorių yra priklausomi
nuo palydovinės navigacijos.
Siekiant
užtikrinti sistemų saugumą, reikia atlikti nepriklausomą saugumo
akreditavimą, kuris sistemoms turi didžiausios svarbos. Akreditavus
sistemą užtikrinama, kad saugumo priemonės yra pakankamos jai
apsaugoti nuo grėsmių ir sumažinti jos pažeidžiamumą, kad
pačiai sistemai per jos naudojimo trukmę nekils neleistinas pavojus
ir kad ji, laikantis specifinių apibrėžtų sąlygų, gali
tvarkyti, saugoti ir perduoti neskelbtiną arba įslaptintą
informaciją nekeldama neleistino pavojaus.
Atsižvelgiant
į tai, kad pagal naują valdymo struktūrą Agentūra
aktyviau dalyvaus įgyvendinant programas, su saugumo akreditavimu
susijusios veiklos atskyrimas nuo kitų veiklos sričių
turėtų būti dar aiškesnis, kad būtų išvengta
interesų konflikto vykdant šių dviejų rūšių
veiklą ir išsaugotas saugumo akreditavimo nepriklausomumas.
2. Rinkos plėtra ir taikmenų plėtojimas
Agentūra
turėtų prisidėti prie GALILEO ir EGNOS paslaugų pardavimo,
kad paskatintų jų įsisavinimą rinkoje. Paslaugų
pardavimo aspektas yra itin svarbus siekiant išgauti kuo daugiau
socialinės ir ekonominės naudos, kurios tikimasi iš sistemų.
3. GALILEO saugumo stebėjimo centrų eksploatavimas ir
paslaugos valstybinėms institucijoms taikmenų plėtotė
Agentūra
bus atsakinga už GALILEO saugumo stebėjimo centro (GSSC)
eksploatavimą.
GSSC
laikomas sistemos GALILEO „smegenimis“ užtikrinant jos bendrą
saugumą. Tai ypatingos svarbos sistemos operacinis centras. Jame bus
sutelkti gebėjimai analizuoti įvairias grėsmes ar atakas ir
į jas reaguoti. Todėl jis turi pradėti veikti anksčiau nei
bus sukurtos ir teikiamos GALILEO paslaugos; centre 24 valandas per parą, 7
dienas per savaitę turi dirbti kvalifikuoti ekspertai. Jis įsteigtas
dviejose geografinėse vietovėse: Sen Žermene prie Lė
(Prancūzija) ir Svonvike (Jungtinė Karalystė).
4. Sistemų eksploatavimas
Sistemų
eksploatavimo tikslas – teikti aukštos kokybės paslaugas, siekiant
patenkinti naudotojų poreikius, ir imtis priemonių, kad šios
paslaugos būtų įsisavintos kuo platesniu mastu ir kuo
greičiau. Siekiant užtikrinti ilgalaikį sistemų veikimą ir
kuo didesnę socialinę ir ekonominę naudą, būtina
tinkama eksploatavimo struktūra.
Valdymas
turi būti pritaikytas skirtingoms programoms (GALILEO ir EGNOS), nes
skiriasi jų plėtojimo stadijos. Jis taip pat turi būti
pritaikytas dabartiniam kiekvienos programos etapui, kad nekiltų pavojus,
jog paslaugų teikimas nutrūks. Šiuo metu EGNOS jau veikia ir yra
pasiekusi eksploatavimo etapą; GALILEO greitai pasieks lemiamą
plėtojimo etapą, o jos eksploatavimo stadijos pradžią
pažymės pradedamos teikti paslaugos.
Programa
EGNOS:
-
jos eksploatavimo etapas prasidėjo 2009 m. spalio mėn.;
-
šiuo metu už EGNOS eksploatavimo valdymą yra atsakinga Komisija. Nuo 2012
m. iki 2014 m. sausio 1 d. ši atsakomybė bus laipsniškai perduodama
Agentūrai;
-
pagal siūlomą naują valdymo modelį (nuo 2014 m.)
Agentūra valdys visą su EGNOS eksploatavimu susijusią veiklą,
o tam tikras operacines užduotis užsakys iš kitų subjektų, visų
pirma sistemos EGNOS operatoriaus.
Programa
GALILEO:
-
ateinančiais metais vienu metu bus vykdomi įvairių programos
etapų darbai;
-
išdėstymo etapu, kuris šiuo metu vyksta, bus išsaugota dabartinė jos
struktūra, siekiant užtikrinti šio etapo veiklos tęstinumą ir
nuoseklumą. Todėl Komisija ir toliau bus atsakinga už programos
GALILEO infrastruktūros baigimą;
-
eksploatavimo etapu, kuris turėtų prasidėti 2014 m.
pradėjus teikti pirmąsias paslaugas, Agentūrai laipsniškai bus
suteikiami su šiuo eksploatavimo etapu susijusios veiklos valdymo
įgaliojimai pagal su Komisija sudarytą įgaliojimų suteikimo
susitarimą. Agentūra bus atsakinga už visų su sistemos eksploatavimu
susijusių užduočių, tokių kaip techninė
priežiūra, tinkamo sistemos veikimo užtikrinimo darbai, paslaugų
teikimas ir kitų sistemos kartų diegimas, koordinavimą. Ji taip
pat turės prisidėti nustatant reikalavimus būsimoms sistemoms ir
teikti atsiliepimus apie operacinių ir naudotojų poreikių
pokyčius. Šis eksploatavimo etapas bus naujas programos etapas, per
kurį ji bus valdoma pagal Komisijos Agentūrai suteiktus programos
valdymo įgaliojimus.
Kad
galėtų atlikti su sistemų eksploatavimu susijusias užduotis,
Agentūra turi turėti pakankamai personalo. Be to, siekiant užtikrinti
paslaugų tęstinumą ir gerą GALILEO eksploatavimo etapo
pradžią 2014 m., itin svarbu pereinamuosius laikotarpius pradėti iki 2014
m.
Konkretus tikslas
Sukurti
ir suteikti palydovine navigacija grindžiamą infrastruktūrą ir
paslaugas (GALILEO)
Atitinkama VGV / VGB veikla
02
05 PALYDOVINĖS NAVIGACIJOS PROGRAMA (GALILEO IR EGNOS)
1.4.3.     Numatomas (-i) rezultatas
(-ai) ir poveikis
Nurodyti poveikį,
kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams
gavėjams (tikslinėms grupėms).
Daugiau
kaip prieš dešimtmetį pradėtomis Europos palydovinės navigacijos
programomis įgyvendinamas politinis siekis sukurti ir eksploatuoti
visą pasaulį aprėpiančią sistemą, kuri Europos
Sąjungai duotų strateginės ir ekonominės naudos ir teiktų
civilinėms reikmėms pritaikytas palydovinės navigacijos
paslaugas.
GALILEO
ir EGNOS Europos Sąjungai duos daug socialinės ir ekonominės
naudos, t. y.:
i)
tiesioginės naudos, susijusios su GNSS vartotojų grandies rinkos
augimu (imtuvai ir taikmenos). Pavyzdžiui, jei daugiau lėktuvų bus
įrengti GNSS imtuvai, šių imtuvų gamintojai gaus papildomų
pajamų;
ii)
netiesioginės naudos, susijusios su naujų taikmenų atsiradimu.
Pvz., jei dėl geresnių navigacijos paslaugų sutrumpės
skrydžių trukmė, lėktuvai terš mažiau, o keleiviai sutaupys
brangaus laiko. Be to, dėl saugesnių transporto priemonių ir
veiksmingesnių skubios pagalbos tarnybų bus išgelbėta daugiau
gyvybių;
iii)
tiesioginės naudos, susijusios su gamintojų grandies rinkos augimu ir
technologinės plėtros įtaka kitiems sektoriams. Pramonė
gaus naudos iš investicijų į GNSS gamintojų grandies rinką.
Kitiems sektoriams taip pat bus naudingos kosmoso srities naujovės. Pvz.,
priemonės, sukurtos vertinti ir stebėti paleidimo įrenginių
ar rezervuarų struktūrinę būklę, gali būti
naudojamos automobilių, statybos ir energijos pramonės
įmonėse ir viešųjų paslaugų įmonėse.
Nors
pagal programą GALILEO sukurta sistema bus savarankiška, jos teikiamos
paslaugos bus veiksmingesnės dėl jos sąveikos su kitomis
sistemomis, kaip antai JAV sistema GPS arba Rusijos sistema GLONASS. Todėl
bendradarbiavimas su kitomis šalimis, teikiančiomis palydovinės
navigacijos paslaugas, leis padidinti naudotojų, piliečių ir
visos ekonomikos gaunamą naudą.
Agentūra,
valdysianti sistemų eksploatavimą ir saugumo akreditavimą, taps
svarbiausiu paslaugų teikimo organu. Taip pat ji atliks pagrindinį
vaidmenį skatinant vartotojų grandies rinkos plėtrą.
Todėl Agentūros veiksmingumas turės tiesioginės įtakos
socialinei ir ekonominei naudai, kurios tikimasi iš sistemų.
1.4.4.     Rezultatų ir poveikio
rodikliai
Nurodyti
pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.
Agentūros
veiksmingumą leidžiantys stebėti rodikliai bus nustatyti pagal
veiklos rūšį, kaip nurodyta toliau.
1. Saugumo akreditavimas
Agentūra
turi užtikrinti, kad kiekvieno programos GALILEO etapo saugumo akreditavimas
būtų atliktas laiku (pavyzdžiui, kad būtų galima paleisti
kiekvieną palydovą). Įgyvendinimas bus vertinamas atsižvelgiant
į jos dalyvavimą sėkmingai išdėstant
infrastruktūrą ir į kiekvienais metais atliktų saugumo
patikrinimų skaičių.
Šie
patikrinimai apima išsamų su sistemų saugumu susijusių
aspektų, kriptografijos ar su saugumu susijusio informacinio produkto
techninį nagrinėjimą, kurį atlieka atitinkama institucija
arba kompetentingi jos paskirti atstovai arba kuris atliekamas jos pavedimu.
Vertinimu patvirtinama, kad saugumo funkcinė geba yra pakankama, ir
patikrinamas šios gebos nepažeidžiamumas. Vertinant nustatomas saugumo
sistemų reikalavimų atitikties laipsnis ir nurodomas sistemos
patikimumo lygis.
Patikrinimai
atliekami atsižvelgiant į antžeminių stočių veiklą ir
išdėstymą.
Numatoma,
kad 2013–2015 m. kasmet bus atliekama maždaug 10 patikrinimų, o 2016–2020 m.
maždaug po 5 patikrinimus.
2. Rinkos plėtra ir taikmenų plėtojimas
Su
paslaugų pardavimu susijusi Agentūros veikla bus vertinama pagal
EGNOS ir GALILEO teikiamų paslaugų įsisavinimą rinkoje,
naudojant specialius rodiklius, kuriuos tarnybos parengs, kai tik bus
pradėtos teikti paslaugos, pavyzdžiui, oro uostų, turinčių
artėjimo tūpti pagal EGNOS tvarką, skaičius, EGNOS imtuvus
turinčių traktorių skaičius arba numatomos visos
sistemų socialinės ir ekonominės naudos įvertinimas.
Kol
kas 82 oro uostai parengė artėjimo tūpti pagal sistemą
EGNOS tvarką. Siekiama, kad iki 2020 m. 50 proc. atitinkamų oro
uostų, kuriems pravartu naudoti EGNOS, būtų parengę
tokią tvarką.
3. GALILEO saugumo stebėjimo centrų eksploatavimas ir
paslaugos valstybinėms institucijoms taikmenų plėtotė
Šios
veiklos veiksmingumo lygis gali būti nustatytas suskaičiavus sukurtas
operacines procedūras. Siekiama iki 2016 m. turėti 500
procedūrų. Kadangi šiuo metu centrai dar neveikia, šios
procedūros kol kas nesukurtos.
4. Sistemų eksploatavimas
Vadovaujantis
reglamento dėl Europos palydovinės navigacijos sistemų
įrengimo ir eksploatavimo pasiūlymu, sistemų eksploatavimo
veikla bus vykdoma pagal Komisijos ir Agentūros sudarytą
įgaliojimų suteikimo susitarimą. Šiame įgaliojimų
suteikimo susitarime, panašiai kaip susitarime dėl EGNOS, bus smulkiai
pristatyti šios veiklos įgyvendinimo stebėjimo operaciniai rodikliai.
1.5.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pagrindas
1.5.1.     Trumpalaikiai arba ilgalaikiai
poreikiai
Žinant
dabartinius su Agentūros plėtra susijusius skaičius,
neįmanoma vykdyti reglamento dėl Europos palydovinės navigacijos
sistemų įrengimo ir eksploatavimo pasiūlyme jai numatytas naujas
užduotis, visų pirma susijusias su eksploatavimu. Todėl reikia
persvarstyti finansinę pažymą ir ją pritaikyti prie realių
Agentūros personalo poreikių.
Be
to, reikėtų pažymėti, kad norint įdiegti siūlomą
valdymo modelį Agentūrai reikalingi tinkami, itin aukštos
kvalifikacijos labai specializuotų sričių techniniai darbuotojai
ir specialistai. Agentūros organizacinė struktūra taip pat
turėtų būti pritaikyta prie vykdytinos veiklos ypatumų.
Net
jeigu Agentūra ne visą veiklą vykdys pati ir didžiąją
dalį užduočių, susijusių su paslaugų teikimu ir
sistemų tobulinimu iš esmės bei naujos kartos sistemų
kūrimu, užsakys iš kitų, ji turi turėti tinkamų
techninių ekspertų, kurie administruotų reikalingus viešuosius
pirkimus, kontroliuotų užsakomąją veiklą ir rengtų
aukštos kokybės ataskaitas Komisijai. Žinant programų
sudėtingumą, taip pat svarbu išvengti bet kokios intelektinės
rizikos, galinčios sutrukdyti tinkamai gauti, perduoti, panaudoti ir
pritaikyti informaciją, reikalingą sėkmingam operacijų
įgyvendinimui, ir todėl keliančios grėsmę harmoningam,
racionaliam ir veiksmingam programų veikimui.
Šis
papildomas personalas bus finansuojamas perskirsčius GNSS programų
biudžeto eilučių lėšas.
1.5.2.     Papildoma ES dalyvavimo nauda
ES
teisė veikti grindžiama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 172
straipsniu ir GNSS reglamentu.
Pagal
Europos palydovinės navigacijos programas sukurtos sistemos yra
transeuropinių tinklų infrastruktūros, naudojamos ir už
valstybių narių nacionalinių teritorijų ribų. Be to,
šių sistemų siūlomos paslaugos labai prisideda prie
transeuropinių tinklų plėtojimo transporto,
telekomunikacijų ir energijos infrastruktūrų srityse.
Pavienė
valstybė narė negali įrengti palydovinės navigacijos
sistemų, nes tam finansinių ir techninių pajėgumų
reikia daugiau nei ji jų gali skirti. Todėl tą tikslą
galima pasiekti tik Sąjungos lygmeniu.
1.5.3.     Panašios patirties išvados
Netaikoma.
1.5.4.     Suderinamumas ir galima
sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis
Sąveika
galima su kitomis esamomis ar būsimomis kosmoso srities programomis,
pavyzdžiui, skirtomis plėsti naudotojų segmentą (kuriant
taikmenas vartotojų grandies rinkai).
Taip
pat bus siekiama bendradarbiauti su kitais Europos Komisijos direktoratais
mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. Palydovinės
navigacijos sistemas naudojančios taikmenos ir technologijos gali
turėti poveikio įvairiems ekonomikos ir visuomenės sektoriams,
pavyzdžiui, transporto, energetikos, vietos nustatymo paslaugų, banko
paslaugų, žemės ūkio ir kt. sektoriams. Svarbu užtikrinti, kad
mokslinių tyrimų ir inovacijų programos būtų
koordinuojamos Komisijos lygiu, siekiant kuo didesnės šiuose sektoriuose
jau pradėtų vykdyti programų socialinės ir ekonominės
naudos.
Be
to, reikia sustiprinti bendradarbiavimą su Jungtiniu tyrimų centru.
Programoms pravestų jame sukauptos mokslinės ir techninės žinios
bei naujausia bandymų ir matavimo įranga GNSS sistemų saugumui
patikrinti ir GNSS taikmenoms plėtoti.
1.6.        Trukmė ir finansinis
poveikis
¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
ribota
–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo MMMM [MM DD] iki MMMM [MM
DD]
–
¨  Finansinis poveikis nuo MMMM iki MMMM
þ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
neribota
–
Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo 2014
iki 2016 m.,
–
vėliau – visuotinis taikymas.
1.7.        Numatytas (-i) valdymo
būdas (-ai)[12]
þ Netiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant:
–
¨  vykdomosioms įstaigoms
–
þ  Europos Sąjungos įsteigtoms įstaigoms[13],
–
¨  nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas
teikiančioms įstaigoms
–
¨  asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų
vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį
ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame
Finansinio reglamento 49 straipsnyje
¨ Jungtinis valdymas
kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)
Jei nurodomas daugiau
kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio
punkto pastabų skiltyje.
Pastabos
Dabartinė
valdymo struktūra buvo sukurta GALILEO sukūrimo ir išdėstymo
etapams ir pradiniam EGNOS eksploatavimui, t. y. 2008–2013 m.
laikotarpiui. Ši struktūra turi būti peržiūrėta, nes
GALILEO išdėstymo etapas tęsis ir po 2013 m., o 2014 m.
pradėjus teikti pirmines paslaugas prasidės naujas programos etapas.
Taip pat reikėtų apibrėžti EGNOS valdymo modelį, nes
pradėtas šios sistemos operacinis etapas. GNSS reglamento pasiūlymu,
kuris šiuo metu svarstomas Europos Parlamente ir Taryboje, siekiama
apibrėžti programų valdymą atsižvelgiant į naujas
aplinkybes.
Kaip nurodyta
GNSS reglamento pasiūlyme, reikia apibrėžti stabilią,
tvarią ir ilgalaikę valdymo struktūrą. Tokiu būdu
dabartinė struktūra bus panaudota optimaliau ir racionaliau ir bus
užtikrintas laipsniškas perėjimas nuo išdėstymo prie eksploatavimo
etapo, užtikrinant paslaugų tęstinumą.
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
2.1.        Priežiūros ir
atskaitomybės taisyklės
Nurodyti dažnumą
ir sąlygas.
Vykdydama
savo užduotis, Agentūra taikys Komisijos, Europos Parlamento ir Tarybos
priimtame bendrame požiūryje dėl decentralizuotų
agentūrų nustatytas priežiūros ir atskaitomybės nuostatas.
Todėl Agentūra turės pateikti:
-
strateginę programą (daugiametę darbo programą), kurioje
nurodomi pagrindiniai veiksmai, preliminarus biudžetas ir tvarkaraštis,
būtini norint vėliausiai iki 2014 m. birželio 30 d.
pasiekti jos tikslus;
-
metinę darbo programą, kurioje strateginė programa išskaidoma
į išsamias priemones ir rodiklius, kurie turi būti pasiūlyti iki
ankstesnių metų lapkričio 15 d.;
-
metinę ataskaitą, kurioje įvertinamas metinės darbo
programos įgyvendinimas.
Be
to, kas penkerius metus Agentūros veikla bus vertinama atsižvelgiant
į jos tikslus ir užduotis. Kas dešimt metų taip pat bus vertinama, ar
jos veikla pasiteisina.
Be
šių standartinių priemonių, vykdydama Komisijos jai skirtas
užduotis, Agentūra turėtų užtikrinti, kad visose
įgyvendinant programas GALILEO ir EGNOS sudarytose sutartyse ir
susitarimuose būtų numatyta finansų priežiūra ir
kontrolė. Kalbant apie visas priežiūros ir vertinimo priemones, ypatingas
dėmesys turėtų būti skiriamas programų
sąnaudų kontrolei ir paslaugų teikimui pagal numatytą
tvarkaraštį.
Be
to, Komisija, naudodamasi savo įgaliojimais vykdyti politinę
programų GALILEO ir EGNOS priežiūrą, stiprins priežiūros ir
vertinimo priemones, prašydama pateikti išsamius metinius valdymo planus ir
įgyvendinimo ataskaitas, rengdama reguliarius posėdžius, kuriuose bus
aptariama programų pažanga, ir atlikdama finansų ir technologijų
auditus.
Galiausiai,
vykdydama kasdienį valdymą, Agentūra, siekdama kontroliuoti su
programomis susijusias sąnaudas, nustatys rizikos valdymo priemones ir
naudos tinkamas tikslesnėmis sąnaudų prognozėmis
pagrįstas valdymo priemones bei atsižvelgs į įgytą
patirtį ir faktinę sistemos kūrimo eigą.
2.2.        Valdymo ir kontrolės
sistema
2.2.1.     Nustatyta rizika
Agentūra
bus atsakinga už svarbiausią su sistemomis susijusią veiklą,
jų saugumą ir įsisavinimą rinkoje.
Jei
Agentūra negalės turėti tinkamos organizacinės
struktūros ir personalo šiai veiklai vykdyti, visoms programoms iškils
pavojus.
Nustatytos
šios pagrindinės rizikos rūšys:
•
Rinkos rizika. Europos palydovinės navigacijos sistemų
siūlomų paslaugų įsisavinimas rinkoje priklauso nuo
dviejų svarbiausių veiksnių: siūlomų paslaugų
kokybės ir rinkos pasirengimo priimti šias naujas paslaugas. Prastesnis
nei žadėta techninis veiksmingumas arba nutrūkstantis paslaugų
tiekimas turės neigiamo poveikio naudotojų visame pasaulyje nuomonei
ir duos pagrindą nebenaudoti infrastruktūros. Todėl ypač
svarbu, kad sistemų eksploatavimas būtų veiksmingas. Be to,
reikia užtikrinti, kad visų paslaugų, kurios bus siūlomos pagal
programą GALILEO, visų pirma paslaugos valstybinėms
institucijoms (PRS), imtuvai būtų patikimi, ir informuoti naudotojus
apie teikiamas GALILEO ir EGNOS paslaugas, siekiant pagerinti jų
įsisavinimą rinkoje bei socialinę ir ekonominę naudą,
kurios tikimasi iš šių sistemų.
•
Technologinė rizika. Palydovinei navigacijai naudojamos pažangiausios
technologijos, kurias dar reikia patvirtinti ir kurių specifikacijos
nuolat keičiasi. Reikėtų sukurti veiksmingas procedūras, skirtas
užtikrinti, kad sistemų tobulinimas ir naujos kartos sistemų
kūrimas būtų vykdomas atsižvelgiant į naujausius
naudotojų poreikius ir naudojant veiksmingiausias technologijas.
Agentūrai reikia tinkamų išteklių, kad sukurtų šias
procedūras ir Komisijai teiktų informaciją, reikalingą
nustatant jos srities užduočių prioritetus.
•
Pramoninė rizika. Infrastruktūrą rengia daug įvairių
šalių pramonės atstovų, todėl svarbu veiksmingai
koordinuoti jų darbą, kad sukurtos sistemos būtų patikimos
ir puikiai integruotos, ypač saugumo srityje. Be veiksmingo programų
koordinavimo Agentūroje ir pritrūkus išteklių jų
įgyvendinimas galėtų vėluoti ir pareikalauti didesnių
sąnaudų.
•
Saugumo rizika. Agentūra turi stebėti, kad sistemų saugumas
būtų užtikrintas veiksmingai, siekiant apsaugoti Sąjungos ir jos
valstybių narių saugumą.
•
Valdymo rizika. Programoms valdyti būtina, kad įvairūs subjektai
dirbtų išvien, todėl reikia užtikrinti tinkamą stabilumą ir
darbo organizavimą. Agentūrai teks svarbus vaidmuo eksploatuojant programas,
tad jos nepajėgumas veiksmingai veikti keltų didelę valdymo
riziką.
2.2.2.     Numatomas (-i) kontrolės
metodas (-ai)
Agentūros
sąskaitos pateikiamos tvirtinti Audito rūmams, taikoma biudžeto
vykdymo patvirtinimo procedūra. Agentūroje vidaus auditą atlieka
Komisijos vidaus audito tarnyba. Be to, Agentūra atlieka savo
pagrindinių procesų kokybės ir saugumo sertifikavimo, kuris turi
būti taikomas nuo 2014 m., darbus.
2.3.        Sukčiavimo ir
pažeidimų prevencijos priemonės
Nurodyti dabartines
arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones.
Agentūroje
atliekami Kovos su sukčiavimu tarnybos patikrinimai.
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
FINANSINIS POVEIKIS
3.1.        Atitinkama (-os)
daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir
biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
·      Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės
Daugiametės finansinės programos
išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Aprašymas…………………...……………] || DA / NDA ([14])   || ELPA šalių[15]   || šalių kandidačių[16]   || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 1 || 02.0502.01 Europos GNSS agentūra (buvusi priežiūros institucija). 1 ir 2 antraštinės dalys 02.0502.02 Europos GNSS agentūra (buvusi priežiūros institucija). 3 antraštinė dalis   || DA || TAIP || NĖRA || NĖRA || NĖRA
·      Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės
Daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti
eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Aprašymas…………………...……………] || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
   || Neprašoma naujų biudžeto eilučių. ||   ||   ||   ||   ||
3.2.        Numatomas poveikis išlaidoms
Prieš pradedant išsamų šio pasiūlymo
numatomo poveikio aprašymą, svarbu pabrėžti, kad numatomi
skaičiai yra laikini, kol biudžeto valdymo institucija nepriėmė
būsimos 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos[17].
Be to, tam tikros rengiant šią
finansinę teisės akto pasiūlymo pažymą padarytos prielaidos
ateityje gali keistis. Programų valdymo struktūra ir atitinkamos
Agentūros užduotys apibrėžiamos ne šiame teisės akto pasiūlyme,
o GNSS reglamente, kuris šiuo metu svarstomas Europos Parlamente ir Taryboje.
Papildomas personalas Agentūrai reikalingas dėl naujų
užduočių, kurios jai paskirtos GNSS reglamento pasiūlyme.
Todėl Komisija pasilieka teisę iš
dalies pakeisti savo pasiūlymą, jei būsimo GNSS reglamento
teksto pasiūlymai dėl finansavimo ar valdymo struktūros
būtų iš esmės pakeisti. Taigi, jei biudžeto valdymo institucija
nuspręstų gerokai sumažinti programoms skirtą biudžetą,
Agentūrai skirtos užduotys ir personalas turėtų būti
peržiūrėti iš naujo. Jei biudžeto valdymo institucija
nuspręstų Agentūrai paskirti papildomų užduočių,
jos personalo poreikis taip pat turėtų būti
peržiūrėtas iš naujo. Pavyzdžiui, Europos Parlamento pranešimo
dėl reglamento dėl Europos palydovinės navigacijos sistemų
įrengimo ir eksploatavimo projekte[18]
(pranešėjas M. Marinescu) numatyta, kad be Komisijos GNSS reglamento
pasiūlymu Agentūrai pavestos veiklos, ji taip pat bus atsakinga už
kompetencijos centrų, kurie skirti skatinti GNSS taikmenų
plėtojimą ir įsisavinimą, valdymą.
3.2.1.     Numatomo poveikio išlaidoms
suvestinė
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || Numeris || [1 išlaidų kategorija – Pažangus ir integracinis augimas]
 [Įstaiga] <…….> ||   ||   || 2013[19][20] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO 2014-2020
 Biudžeto eilutė 02.050201 „Europos GNSS agentūra (buvusi priežiūros institucija). 1 ir 2 antraštinės dalys“ || Įsipareigojimai || (1) || 11,087[21] || 18,632 || 21,495 || 22,710 || 22,272 || 24,623 || 24,497 || 25,239 || 159,468
 Mokėjimai || (2) || 11,087 || 18,632 || 21,495 || 22,710 || 22,272 || 24,623 || 24,497 || 25,239 || 159,468
 Biudžeto eilutė 02.050202 „Europos GNSS agentūra (buvusi priežiūros institucija). 3 antraštinė dalis“ || Įsipareigojimai || (1a) || 2,363 || 6,550 || 6,150 || 6,100 || 6,150 || 6,800 || 6,800 || 6,300 || 44,85
 Mokėjimai || (2a) || 2,363 || 6,550 || 6,150 || 6,100 || 6,150 || 6,800 || 6,800 || 6,300 || 44,85
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO asignavimų buvusiai priežiūros institucijai || Įsipareigojimai || =1+1a -3a || 13,450 || 25,182 || 27,645 || 28,810 || 28,422 || 31,423 || 31,297 || 31,539 || 204,318
 Mokėjimai || =2+2a -3b || 13,450 || 25,182 || 27,645 || 28,810 || 28,422 || 31,423 || 31,297 || 31,539 || 204,318
Agentūros 2014–2020 m. biudžetas jau
įtrauktas į Komisijos pasiūlymą dėl naujos 2014–2020
m. daugiametės finansinės programos. Naujos užduotys ir atitinkamos
sąnaudos bus finansuojamos perskirstant 2013–2020 m. iš pradžių
numatytas programai GNSS skirtas lėšas. Tad poveikis bus toks, kaip
nurodyta toliau, ir sieks 117,1 mln. EUR.

 Biudžeto eilutė 02.0501 „Europos palydovinės navigacijos programos (EGNOS ir GALILEO)“ || Įsipareigojimai || (3a) || -1,750 || -13,482 || -15,645 || -16,610 || -16,022 || -18,723 || -18,297 || -18,339 || -117,118
   || Mokėjimai || (3b) || -1,750 || -13,482 || -15,645 || -16,610 || -16,022 || -18,723 || -18,297 || -18,339 || -117,118
 IŠ VISO asignavimų buvusiai priežiūros institucijai pagal dabartinę daugiametę finansinę programą || Įsipareigojimai || =1+1a +3a ||   || 11,700 || 12,000 || 12,200 || 12,400 || 12,700 || 13,000 || 13,200 || 87,200
 Mokėjimai || =2+2a +3b ||   || 11,700 || 12,000 || 12,200 || 12,400 || 12,700 || 13,000 || 13,200 || 87,200
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 || „Administracinės išlaidos“
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || Metai N || Metai N+1 || Metai N+2 || Metai N+3 || atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO
 GD <…….> ||
  Žmogiškieji ištekliai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0
  Kitos administracinės išlaidos ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0
 IŠ VISO <….> GD || Asignavimai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || Metai N[22]   || Metai N+1 || Metai N+2 || Metai N+3 || atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0
 Mokėjimai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0
3.2.2.     Numatomas poveikis buvusios
priežiūros institucijos asignavimams – paskirstymas pagal tikslus ir antraštines
dalis
Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
 || Nurodyti: tikslus ir rezultatus   ò ||   ||   || Metai 2013 || Metai 2014 || Metai 2015 || Metai 2016 || Metai 2017 || Metai 2018 || Metai 2019 ||   || Metai 2020
 || REZULTATAI
 || Rezultato rūšis   || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų || Rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų || Rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų || Rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų || Rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų || Rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų || Rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų || Rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų
 || 1 tikslas. GNSS saugumo akreditavimas ||   ||
 1 ir 2 antraštinės dalys ||   ||   ||   || 2,123 ||   || 2,749 ||   || 2,804 ||   || 2,762 ||   || 2,637 ||   || 2,878 ||   || 2,845 ||   || 2,912 ||
 3 antraštinė dalis ||   ||   ||   || 1,043 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||
 1 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   || 3,166 ||   || 4,149 ||   || 4,204 ||   || 4,162 ||   || 4,037 ||   || 4,278 ||   || 4,245 ||   || 4,312 ||
 2 tikslas. Rinkos plėtra ir taikmenų plėtojimas, įskaitant kokybės sertifikavimą ir komunikaciją apie GNSS ||   ||
 1 ir 2 antraštinės dalys ||   ||   ||   || 1,415 ||   || 1,833 ||   || 1,869 ||   || 1,688 ||   || 1,612 ||   || 1,759 ||   || 1,739 ||   || 1,780 ||
 3 antraštinė dalis ||   ||   ||   || 664 ||   || 3,750 ||   || 3,250 ||   || 3,200 ||   || 3,250 ||   || 3,750 ||   || 3,750 ||   || 3,250 ||
 2 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   || 2,079 ||   || 5,583 ||   || 5,119 ||   || 4,888 ||   || 4,862 ||   || 5,509 ||   || 5,489 ||   || 5,030 ||
 3 tikslas. GALILEO saugumo stebėjimo centrų eksploatavimas ir paslaugos valstybinėms institucijoms taikmenų plėtojimas ||   ||
 1 ir 2 antraštinės dalys ||   || 3,303 ||   || 5,193 ||   || 5,763 ||   || 6,138 ||   || 5,861 ||   || 6,396 ||   || 6,322 ||   || 6,472 ||
 3 antraštinė dalis ||   || 656 ||   || 1,400 ||   || 1,500 ||   || 1,500 ||   || 1,500 ||   || 1,650 ||   || 1,650 ||   || 1,650 ||
 3 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   || 3,959 ||   || 6,593 ||   || 7,263 ||   || 7,638 ||   || 7,361 ||   || 8,046 ||   || 7,972 ||   || 8,122 ||
 4 tikslas. GNSS sistemų eksploatavimas ||   ||
 1 ir 2 antraštinės dalys ||   || 1,750 ||   || 6,567 ||   || 8,878 ||   || 9,974 ||   || 10,110 ||   || 11,352 ||   || 11,379 ||   || 11,811 ||
 Pagalba (viešieji pirkimai, finansai, žmogiškieji ištekliai, projekto valdymas ir kontrolė, teisiniai reikalai, komunikacija) ||   ||
 1 ir 2 antraštinės dalys ||   || 2,496 ||   || 2,291 ||   || 2,181 ||   || 2,148 ||   || 2,051 ||   || 2,238 ||   || 2,213 ||   || 2,265 ||
 IŠ VISO buvusios priežiūros institucijos IŠLAIDŲ ||   || 13,450 ||   || 25,182 ||   || 27,645 ||   || 28,810 ||   || 28,422 ||   || 31,423 ||   || 31,297 ||   || 31,539 ||
Prielaidos, padarytos apskaičiuojant 2013–2020
m. Agentūros biudžetą, nurodomos toliau:
–
naujas GNSS reglamentas, kurį šiuo metu
svarsto Europos Parlamentas ir Taryba, turėtų būti priimtas
toks, kaip pasiūlyta Komisijos. Jeigu taip įvyktų, EGNOS
eksploatavimo etapo valdymas turėtų būti perduotas
Agentūrai, o programos GALILEO eksploatavimo etapo valdymo
įgaliojimai Agentūrai turėtų būti suteikti nuo 2014 m.
sausio 1 d. Kad galėtų įvykdyti šią svarbią
užduotį, Agentūrai turėtų būti skirtas reikiamas
personalas ir biudžeto ištekliai, kad būtų baigti įvairūs
programos etapai. Dėl programos GNSS reikmių ir jų raidos
Agentūra turėtų plėstis: itin sparčiai iki 2016 m., o
vėliau – nusistovėjusiu ritmu;
–
šiuo metu rengiamasi įrengti GALILEO saugumo
stebėjimo centrus Prancūzijoje ir Jungtinėje Karalystėje.
Jų išdėstymas turėtų baigtis 2013–2014 m., o šiuo metu
rengiamasi pradėti 24 mėn. trukmės veikimo tikrinimo bandymus,
todėl 2014 m. reikia numatyti tam tikrą papildomų etatų
skaičių ir tam tikras pavienes sąnaudas. Šio centro poreikis
buvo ypač pabrėžtas atliekant išsamius paslaugų rengimo darbus.
Šiame centre turės dirbti kvalifikuoti operatoriai, kurie naudos
programinę įrangą ir įrenginius remdamiesi išsamiomis
žiniomis apie sistemos saugumo aspektus ir kuriuos reikės mokyti
išdėstymo ir laipsniško paslaugų teikimo etapu. Jie visų pirma
turės patenkinti PRS naudotojų poreikius, susijusius su prieiga prie
PRS (paslaugos valstybinėms institucijoms). Jie taip pat turės
parengti operacines procedūras ir užtikrinti su saugumu susijusių
incidentų stebėseną ir valdymą visoje sistemoje;
–
iki 2017 m. birželio mėn. Agentūros
įsteigimas Prahoje nesudarys jokių nuomos išlaidų. Po šios datos
Agentūra turės mokėti nuomos mokestį Čekijos valdžios
institucijoms, kurio dydis prilygs 25 proc. užimamų patalpų
komercinės vertės. Įvertinimas atliktas remiantis Prahos mieste
vyraujančiomis kainomis. Be to, Agentūra turės kitų nuomos
išlaidų vietovėse, kuriose ji vykdys veiklą, pavyzdžiui,
Prancūzijoje (Sen Žermene prie Lė, Tulūzoje), Jungtinėje
Karalystėje (Svonvike) ir Nyderlanduose (Europos kosminių tyrimų
ir technologijų centras (ESTEC), Europos kosmoso agentūra);
–
Agentūros personalo išlaidos
apskaičiuotos remiantis vidutinėmis Komisijos sąnaudomis. Jas
apskaičiuojant numatyta gana maža personalo kaita ir kad nauji darbuotojai
pradės dirbti vidutiniškai kiekvienų metų balandžio mėn.
Taip pat atsižvelgta į korekcinius koeficientus pagal gyvenimo lygį
(Prahoje jis 15 proc. mažesnis nei Briuselyje, o Briuselyje jis 16 proc.
mažesnis nei Prancūzijoje);
–
apskaičiuojant toliau nurodytas sąnaudas 3 proc.
kasmetinė infliacijos norma taikyta: atlyginimams, nuomos išlaidoms, su
informacinėmis technologijomis ir Komisijos teikiamomis paslaugomis
susijusioms išlaidoms, taip pat pašto ir pristatymo bei telekomunikacijų
paslaugų išlaidoms. Apskaičiuojant kitas sąnaudas į
infliaciją neatsižvelgta, todėl iš tikrųjų nurodytos
mažesnės nei faktinės Agentūros sąnaudos;
–
dabartinės administracinės išlaidos
apskaičiuotos remiantis faktinėmis 2011–2012 m. sąnaudomis,
jų nedidinant dėl infliacijos;
–
2012 m. rugsėjo mėn. perkėlus
Agentūros būstinę į Prahą, 2012–2013 m. taip pat bus
atnaujinami Agentūros informaciniai tinklai ir įranga. Atsižvelgiant
į jos nusidėvėjimą ir naudojimą, ši įranga
turėtų būti pakeista 2018 m., tiek Agentūros
būstinėje, tiek GALILEO saugumo stebėjimo centruose;
–
2014–2020 m. turės būti įgyvendinti
tam tikri svarbiausi komunikacijos veiksmai: informuojama apie 2014–2015 m.
pradėsimas teikti pradines GALILEO paslaugas ir apie 2018–2019 m.
pradėsimą GALILEO visiško eksploatavimo etapą. Dėl šių
dviejų svarbiausių įvykių visuotinėse Agentūros
informavimo kampanijose taip pat reikės daugiau dėmesio skirti rinkos
segmentui ir pertvarkyti veikiančias interneto svetaines ir ryšių
priemones (taip pat pagerinti tikralaikes turinio paslaugas);
–
sąnaudos apskaičiuojamos darant
prielaidą, kad griežčiau atskyrus Agentūros vykdomą saugumo
akreditavimo ir kitą veiklą centrinei administracijai nereikės
tų pačių paslaugų teikti du kartus.
Toliau pateiktoje lentelėje pateikiamas
išsamus 2013–2020 m. Agentūros biudžetas
3.2.3.     Numatomas poveikis
Agentūros žmogiškiesiems ištekliams ir biudžetui
3.2.3.1.  Suvestinė
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
asignavimai nenaudojami
–
þ  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai
naudojami taip:
mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
 Pareigūnai (AD pareiginės grupės) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Pareigūnai (AST pareiginės grupės) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Sutartininkai ||   || 1,125 || 1,276 || 1,376 || 1,393 || 1,435 || 1,478 || 1,522 || 9,606
 Laikinieji darbuotojai ||   || 9,768 || 11,081 || 13,071 || 12,960 || 13,550 || 14,061 || 14,599 || 89,090
 Deleguotieji nacionaliniai ekspertai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO ||   || 10,893 || 12,357 || 14,447 || 14,353 || 14,985 || 15,539 || 16,122 || 98,696
Personalo išlaidos apskaičiuotos darant tokias pagrindines
prielaidas:
- laikinųjų darbuotojų dalis = vidutinė Komisijos
norma (95 000 EUR + infliacija);
- sutartininkų dalis = vidutinė Komisijos norma (iš viso
FGIII ir FGIV pareiginių grupių = 40 000 EUR + infliacija);
- kasmetinė infliacija lygi 3 proc.;
- dėl personalo kaitos 3 proc. sumažintos personalo išlaidos;
- 25 proc. sumažintos su naujo personalo įdarbinimu
(pradedančiu dirbti vidutiniškai balandžio 1 d.) susijusios sąnaudos;
- įsikūrimo išlaidos apskaičiuotos pagal
pareigūnų tarnybos nuostatus: įsikūrimo pašalpa,
dienpinigiai (tik tris mėnesius), persikraustymo išlaidos, kelionės
išlaidos.
2013–2020 m. Agentūrai reikalingi etatai
(darbuotojų skaičius)
   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Laikinieji darbuotojai || 77 || 97 || 109 || 117 || 121 || 123 || 124 || 125
 Deleguotieji nacionaliniai ekspertai / sutartininkai || 17 || 25 || 29 || 31 || 31 || 31 || 31 || 31
 IŠ VISO || 94 || 122 || 138 || 148 || 152 || 154 || 155 || 156
Agentūrai pagal veiklos rūšį
skirti etatai (darbuotojų skaičius)
   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Tiesiogiai už GNSS sistemų eksploatavimą atsakingas personalas || 20 || 43 || 57 || 65 || 69 || 71 || 72 || 73
 GALILEO saugumo stebėjimo centrų personalas || 28 || 34 || 37 || 40 || 40 || 40 || 40 || 40
 Už buvusios priežiūros institucijos užduočių vykdymą atsakingas personalas (dabartinės užduotys) || 46 || 45 || 44 || 43 || 43 || 43 || 43 || 43
 IŠ VISO || 94 || 122 || 138 || 148 || 152 || 154 || 155 || 156
Agentūrai pagal veiklos rūšį
skirti etatai (% visų etatų)
   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Už eksploatavimą atsakingo buvusios priežiūros institucijos personalo procentinė dalis || 21 % || 35 % || 41 % || 44 % || 45 % || 46 % || 46 % || 47 %
 Buvusios priežiūros institucijos personalo, paskirto dirbti GSSC, procentinė dalis || 30 % || 29 % || 27 % || 26 % || 26 % || 26 % || 26 % || 26 %
 Už buvusios priežiūros institucijos užduočių vykdymą atsakingo personalo procentinė dalis (dabartinės užduotys) || 49 % || 36 % || 32 % || 30 % || 29 % || 28 % || 28 % || 27 %
 IŠ VISO || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 %
Kaip nurodyta pirmiau, Agentūrai bus
pavesta vykdyti įvairias užduotis: kai kurios jų bus naujos, o kitos
bus vykdomos tęsiant dabartinę veiklą. Už dabartines
Agentūros užduotis atsakingo personalo dydis sumažintas 5 proc.,
todėl panaikinti 3 visos darbo dienos ekvivalentai iš numatytų šioms
užduotims atlikti, po vieną visos darbo dienos ekvivalentą kasmet: 2014,
2015 ir 2016 m.
Agentūros personalo poreikį Komisija
vertino konsultuodamasi su Agentūra ir remdamasi tyrimu, išsamiai
aprašančiu visus veiksmus, kuriuos reikės įgyvendinti
eksploatuojant programas[23].
Vykdytinų užduočių aprašymas
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || 1. GNSS sistemų saugumo akreditavimas (Agentūros užduotis) 2. GALILEO saugumo stebėjimo centrų valdymas (Agentūros užduotis, dar labiau išsiplėsianti 2014 m. po pirmųjų postų sukūrimo 2012 ir 2013 m.) 3. GNSS rinkos plėtra ir taikmenų plėtojimas, įskaitant paslaugos valstybinėms institucijoms naudotojams skirtas technologijas (Agentūros užduotis, kurią gali papildyti kitos suteikiant įgaliojimus patikėtos užduotys) 4. Komunikacija apie GNSS (Agentūros užduotis) 5. GNSS sistemų eksploatavimas (nauja Komisijos skirta užduotis (EGNOS eksploatavimo jurisdikciją Komisija Agentūrai perdavė, o pagal programą GALILEO sukurtos sistemos eksploatavimą Komisija Agentūrai patikėjo suteikusi programos valdymo įgaliojimus).   Programų eksploatavimo etapu vykdytina veikla buvo užregistruota ir jos struktūra išdėstyta užduočių išskaidymo schemoje. Agentūrai bus suteikti atsakomybės už visą eksploatavimo veiklą įgaliojimai; ji turės užtikrinti tos veiklos koordinavimą, tačiau nebūtinai – vykdymą. Reikėtų pažymėti, kad didžioji šios veiklos dalis reikalinga paslaugų teikimo operacijoms užtikrinti ir kad pagal dabartinę programų organizaciją ji kol kas nevykdoma. Išskaidytų užduočių schemoje visa su eksploatavimu susijusi veikla gali būti suskirstyta į penkias toliau nurodytas atšakas: -           Programų vykdymo valdymas, kurį iš esmės sudaro: o          išsamus Komisijos nustatytų aukšto lygio tikslų, tarptautinių ir tarpvyriausybinių susitarimų bei sistemos saugumo reikalavimų aprašymas „Mission Requirement Document“ (liet. k. Misijos reikalavimų dokumente); o          programų planavimo, sąnaudų ir rizikos kontrolė; o          programoms eksploatuoti reikalingų susitarimų ir sutarčių sudarymo ir stebėsenos užtikrinimas. -           Programų inžinerija, skirta būsimai raidai pagal misijos reikalavimų dokumentą numatyti, sistemos normalizavimosi procesui koordinuoti, naujai infrastruktūrai (įskaitant programinę įrangą) plėtoti ir patvirtinti, misijos inžinerijai užtikrinti ir sistemos veiksmingumui įvertinti. -           Infrastruktūros atšaka, apimanti projekto infrastruktūros valdymą, sistemos inžinerijos užtikrinimą, kosminės ir antžeminės infrastruktūros statybą ir sistemos atnaujinimą. -           Eksploatavimas ir paslaugų teikimas, apimantys paslaugų teikimo valdymą, infrastruktūros eksploatavimą ir patikimo operacijų vykdymo kontrolę. -           Paslaugų naudojimą, užtikrinamą pagal nustatytą ir prižiūrimą komercijos strategiją, skatinant jų naudojimą ir įsisavinimą, remiant naujų taikmenų kūrimą ir plėtojimą.
 Išorės personalas || Daugiausia pagalbinės / administracinės užduotys, skirtos tinkamai operacijų eigai užtikrinti. Nuo 2015 m. pagalbinis personalas sudarys 16 proc. viso Agentūros personalo; palyginti su Agentūros ir Sąjungos standartais tai bus tinkama dalis (iš tiesų, visu pajėgumu veikiančioms Sąjungos agentūroms numatyta 25 proc., o Komisijoje dar didesnė dalis).
Toliau pateiktoje lentelėje nurodomas 2013–2020
m. Agentūros etatų skaičiaus paskirstymas.
Sistemoms eksploatuoti reikalingas papildomas
personalas daugiausia užims AD postus, iš kurių mažiau nei 10 proc.
bus skirti vadovaujančiosioms pareigoms (AD10–AD12 pareiginėse grupėse).
Į didžiąją dalį kitų postų bus įdarbinama AD6–AD9
pareiginėse grupėse, žinant kaip sudėtinga įdarbinti
patyrusius, aukštos specializacijos techninės kvalifikacijos darbuotojus.
3.2.3.2.   Numatomi kuruojančio GD
žmogiškųjų išteklių poreikiai
–
þ  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
nenaudojami
Pasiūlymui įgyvendinti papildomi
Komisijos žmogiškieji ištekliai nenaudojami, priešingai, numatytas jų
mažinimas, taip pat išsamiai nurodytas 3.4 dalyje.
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
naudojami taip:
3.2.4.     Suderinamumas su dabartine
daugiamete finansine programa
–
þ  Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę 2013 m.
nustatytą daugiametę finansinę programą ir, kiek tai
susiję su kitais metais, Komisijos pasiūlymą dėl kitos 2014–2020
m. finansinės programos.
–
¨  Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą),
reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos
išlaidų kategorijos programavimą
–
¨  Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina
taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę
programą[24].
Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti
atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.
3.2.5.     Trečiųjų
šalių įnašai
–
þ Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis
šalimis finansavimo
–
Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras
finansavimas apskaičiuojamas taip:
3.3.        Numatomas poveikis
įplaukoms
–
þ  Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio
įplaukoms
–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
–
¨            nuosaviems ištekliams
–
¨            įvairioms įplaukoms
3.4.        Numatomas poveikis Komisijos
žmogiškiesiems ištekliams
Nors šioje finansinėje pažymoje
daugiausia dėmesio skiriama poveikiui, kurį Agentūrai turės
naujos su GNSS programų operaciniu valdymu susijusios atsakomybės
suteikimas, taip pat naudinga išnagrinėti, kokį poveikį
būsimas GNSS programų valdymas galėtų turėti Komisijos
žmogiškiesiems ištekliams.
Kaip paaiškinta pirmiau, užduotys, kurios
dabar patikimos Agentūrai, iš esmės yra naujos užduotys, kurių
atitikmens dabartinėje GNSS programų organizacijoje nėra. Taigi,
su EGNOS eksploatavimu susijusios užduotys yra Komisijos perduodamos
Agentūrai, o su pagal programą GALILEO sukurtos sistemos
eksploatavimu susijusios Agentūrai skiriamos užduotys ir yra naujos
užduotys, nes sistema dar neveikia. Būtent dėl to GALILEO kol kas
neteikia paslaugų, o Komisijos ir Agentūros darbuotojai daugiausia
pastangų deda infrastruktūrai išdėstyti. Perėjus prie
operacinės infrastruktūros ir pradėjus teikti paslaugas, nuo
kurių priklausys žmonių gyvybės, reikės vykdyti visiškai
naują veiklą ir įdarbinti papildomą personalą. Nuo 2007–2013
m. iki 2014–2020 m. Komisijos ir Agentūros personalas iš viso padidės
31 proc., o valdomas vidutinis metinis biudžetas – 103 proc.
Dar keletą metų, iki atitinkamo
etapo pabaigos, Komisija liks atsakinga už GALILEO infrastruktūros
išdėstymą ir turės išsaugoti šias užduotis
prižiūrinčius darbuotojus. Vėliau Komisija atliks išimtinai
politinės programų prižiūrėtojos vaidmenį. Todėl
ji pasiūlė panaikinti iš viso 30 postų, numatytų jos
etatų plane 2014–2020 m. laikotarpiu. Toks sumažinimas susijęs su:
2)
EGNOS eksploatavimo (programos GALILEO
eksploatavimo etapas laikomas nauja užduotimi) veiklos perdavimo Agentūrai
procesu, dėl kurio Komisijos GNSS personalas sumažės 3 visos darbo dienos
ekvivalentais (3,3 proc.);
3)
Komisijos principiniu sprendimu sumažinti
dabartinę veiklą vykdančių darbuotojų
skaičių, dėl kurio bus atsisakyta 12 visos darbo dienos
ekvivalentų (13 proc.);
4)
Komisijos principiniu sprendimu papildomai
sumažinti etatų skaičių atsisakant 15 visos darbo dienos
ekvivalentų, perskirstant darbuotojus Komisijos viduje.
Taigi, Komisijos personalo, susijusio su GNSS
paslaugomis, pokyčiai bus tokie:
 Už GNSS užduočių vykdymą atsakingas Komisijos personalas || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Bendrai sumažinta
 Sumažinta || 0 || -3 ||   ||   || -3 || -4 || -5 || 0 || -15
 IŠ VISO || 92 || 89 || 89 || 89 || 86 || 82 || 77 || 77 ||
Papildomas etatų mažinimas, nurodytas 3
punkte, bus vykdomas ne palaipsniui per septynerius metus. 30 postų
mažinimas yra nepriklausoma priemonė, papildanti horizontalųjį 5
proc. Komisijos etatų mažinimą 2013–2017 m; Šie postai bus visiškai
išbraukti iš Komisijos etatų plano.
Papildomas Komisijos personalo mažinimas
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Bendrai sumažinta
 IŠ VISO papildomai sumažinta Komisijoje || -2 || -3 || -3 || -2 || -2 || -2 || -1 || -15
Žmogiškųjų išteklių poreikiai
bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir
(arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš
papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos
pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant
į biudžeto apribojimus.
Darbuotojų skaičius mažinamas
nepaisant to, kad Komisija išsaugo bendrą atsakomybę už GNSS
programas ir kad Taryba ir Europos Parlamentas (vedant derybas dėl naujo
GNSS reglamento) jai patikėjo daug naujų užduočių,
tokių kaip naujos intelektinės nuosavybės teisių politikos
formavimas, svarbesnis vaidmuo ir griežtesni reikalavimai teikiant ataskaitas
GNSS programų komitetui, Tarybai ir Europos Parlamentui. Komisija
pasistengs su šiomis naujomis užduotimis susidoroti perskirstydama
personalą savo viduje.
Tiksliau būsimą Komisijos
vaidmenį galima apibūdinti jį suskirsčius į toliau
nurodytas šešis veiklos uždavinius:
–
padėti siekti platesnio masto ES
strateginių tikslų, siekiant skatinti GNSS technologijų
integravimą į įvairių sričių mokslinius tyrimus
ir turėti jas omeny vykdant sektorių strategines iniciatyvas,
pavyzdžiui, susijusias su transporto priemonėmis, žemės ūkiu,
asmenų judumu, laiko nustatymu arba energetika. Tuo siekiama, kad ES
politika šiuose sektoriuose būtų vykdoma kuo geriau išnaudojant
inovacijų potencialą ir papildomą Europos palydovinės
navigacijos sistemų naudą;
–
apibrėžti ir tobulinti programų aukštus
tikslus, siekiant patenkinti politines reikmes ir kitų dalyvių bei
naudotojų poreikius; atsižvelgiant į šias reikmes ir poreikius
parengti strategiją ir technines instrukcijas;
–
apibrėžti įgyvendinimo sąlygas ir
jas pritaikyti. Laikantis su programomis susijusių Komisijos
strateginių tikslų, reikia nurodyti jiems įgyvendinti
reikalingas priemones, pavyzdžiui, įgaliojimų suteikimo susitarimus,
patikslinti stočių įkūrimo tam tikroje vietoje susitarimus
ir parengti tinkamus standartus. Be to, Komisija liks atsakinga už sistemų
saugumą, todėl ji turi apibrėžti saugumo reikalavimus ir
užtikrinti saugumo klausimų koordinavimą;
–
apibrėžti ir parengti su GNSS susijusią
politiką, sukurti tinkamą teisinę ir tarptautinę
aplinką GNSS programų tikslams įgyvendinti. Dirbdama su GNSS
programų teisine sistema susijusį darbą, Komisija spręs
GNSS naudotojų patikimumo ir saugumo klausimą, įvertins
sistemų ir palydovinės navigacijos prietaisų pažeidžiamumą
bei pasiūlys kompensacinių priemonių, prižiūrės Europos
navigacijos paslaugų harmonizavimą, padidins stabilumą, kad
pramonė galėtų planuoti būsimas investicijas, ir užtikrins
patikimumą ir saugumą (pavyzdžiui, sukurdama priemones priklausomybei
nuo GPS mažinti). Tarptautiniu mastu ji rengs tarptautinius susitarimus ir
dėl jų derėsis, koordinuos savo veiklą su
tarptautinėmis institucijomis, kad užtikrintų suderinamumą ir
sąveiką su kitomis GNSS sistemomis;
–
stebėti programų įgyvendinimą.
Net jei Komisija nebus atsakinga už programų operacinį valdymą,
ji išsaugos bendrą atsakomybę už patikimą eigą ir bus
atsakinga už viršytas sąnaudas ar vėlavimą pagal
tvarkaraštį. Todėl svarbu, kad Komisija atidžiai stebėtų
programų įgyvendinimą Europos kosmoso agentūroje (baigiant
išdėstymo etapą) ir Europos GNSS agentūroje (vykdant
eksploatavimo etapą). Šiuo metu vykstant bendro sprendimo dėl GNSS
reglamento projekto priėmimo procedūrai, valstybės narės ir
Europos Parlamentas pateikė labai griežtų ataskaitų teikimo
reikalavimų. Galiausiai Komisija prižiūrės šių
ataskaitų rengimą, sklaidą ir jų teikimą GNSS
programų komitetui, o visų pirma biudžeto valdymo institucijai;
–
palaikyti ryšius su suinteresuotosiomis šalimis,
joms teikiant naujausią, teigiamą, nuoseklią ir naudingą
informaciją apie programų EGNOS ir GALILEO įgyvendinimo
pažangą, taip pat rengiant reguliarias profesionalias ataskaitas vidaus ir
išorės šalims.
[1]               OL L 196, 2008 7 24, p. 1.
[2]               OL L 276, 2010 10 20, p. 11.
[3]               COM(2011) 814 galutinis.
[4]               OL C, ..., p..
[5]               OL C, ..., p..
[6]               OL L 196, 2008 7 24, p. 1.
[7]               OL L 276, 2010 10 20, p. 11.
[8]               OL L ..., 2013 m. ..., p. .... [Pažymėtina, kad kol
šis reglamentas ir reglamentas, kuriuo nustatoma būsima daugiametė
finansinė programa, nebus priimti, Europos GNSS agentūrai
patikėtos užduotys ir iš biudžeto skirtos sumos negali būti laikomos
galutinėmis.]
[9]               VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla
grindžiamas biudžeto sudarymas.
[10]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies
a arba b punkte.
[11]             COM(2011) 814 galutinis.
[12]             Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į
Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_fr.html.
[13]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje.
[14]             DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA –
nediferencijuotieji asignavimai.
[15]             ELPA – Europos laisvosios prekybos organizacija.
[16]             Šalių kandidačių ir, kai taikoma,
Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.
[17]             „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“, COM(2011) 500.
[18]             PE489.561v02-00.
[19]             Ši suma skiriasi nuo numatytos Agentūros 2013 m. biudžete,
nes į ją įtrauktos 20 papildomų postų finansavimo 2013 m.
lėšos, gautos perskirsčius GNSS programų išteklius. 2013 m.
Komisija pateiks pasiūlymą biudžeto valdymo institucijai.
[20]             Šią sumą papildo iš rezultatų
sąskaitos perkeltas likutis (0,709) ir trečiųjų šalių
įnašas (0,325). Taigi, bendra 2013 m. turimų asignavimų suma
siekia 14,484.
[21]             Į šią sumą įtraukti 1,75, skirti 20
papildomų postų finansuoti 2013 m. Apskaičiuota remiantis 6
mėn. darbo užmokesčiu 2013 m., atsižvelgiant į laikotarpį,
reikalingą 20 naujų darbuotojų įdarbinti.
[22]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
pradžios metai.
[23]             Šį tyrimą apie EGNOS 2011 m. ir GALILEO 2012 m.
atliko konsultacinė bendrovė „Roland Berger“. Remiantis jo
rezultatais, parengta išskaidytų užduočių, reikalingų
sistemoms eksploatuoti, ir šioms užduotims vykdyti reikalingų
darbuotojų skaičiaus schema. Šių užduočių santrauka
pateikta vykdytinų užduočių aprašymo lentelėje.
[24]             Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.