               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 04 12
            COM(2021) 180 final
            2021/0096(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Transporto bendrijos Regioniniame valdymo komitete, dėl tam tikrų Transporto bendrijos administracinių ir darbuotojų klausimų

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi pagal Transporto bendrijos steigimo sutartį (toliau – Transporto bendrijos sutartis) įsteigtame Regioniniame valdymo komitete, dėl numatomo Regioninio valdymo komiteto sprendimų priėmimo keliais administraciniais klausimais: 1) Transporto bendrijos nuolatiniame sekretoriate nedirbančių asmenų, pakviestų dalyvauti Transporto bendrijos posėdžiuose, patirtų išlaidų atlyginimo, 2) Transporto bendrijos nuolatinio sekretoriato darbuotojų kelionės ir perkėlimo išlaidų pradėjus eiti pareigas ir baigus tarnybą atlyginimo ir 3) Transporto bendrijos įnašo į Transporto bendrijos nuolatinio sekretoriato darbuotojų sveikatos, nedarbo, pensijų ir invalidumo draudimą.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Transporto bendrijos steigimo sutartis

               Europos Sąjunga yra nuo 2017 m. laikinai taikytos ir 2019 m. gegužės 1 d. įsigaliojusios Transporto bendrijos sutarties šalis
                  1
               .

               2.2.Regioninis valdymo komitetas

               Regioninis valdymo komitetas įsteigtas Transporto bendrijos sutarties 24 straipsniu. Jis yra atsakingas už Transporto bendrijos sutarties administravimą ir tinkamo jos įgyvendinimo užtikrinimą. Šiuo tikslu komitetas teikia rekomendacijas ir priima sprendimus Transporto bendrijos sutartyje numatytais atvejais. Visų pirma, Regioninis valdymo komitetas:

               a) rengia Ministrų tarybos darbą,

               b) sprendžia dėl techninių komitetų sudarymo,

               c) pagal Transporto bendrijos sutartį teikia rekomendacijas ir priima sprendimus,

               d) imasi tinkamų veiksmų, susijusių su naujai priimtais ES teisės aktais, visų pirma peržiūri Transporto bendrijos sutarties I priedą,

               e) pasikonsultavęs su Ministrų taryba skiria nuolatinio sekretoriato direktorių,

               f) gali skirti vieną ar kelis nuolatinio sekretoriato direktoriaus pavaduotojus,

               g) nustato nuolatinio sekretoriato veikimo taisykles,

               h) sprendimu gali peržiūrėti biudžeto įnašų dydį,

               i) tvirtina metinį Transporto bendrijos biudžetą,

               j) priima sprendimą, kuriuo nustatoma biudžeto vykdymo, sąskaitų pateikimo bei audito ir patikrinimo tvarka,

               k) priima sprendimus dėl Susitariančiųjų Šalių ginčų,

               l) tvirtina bendruosius principus, kuriais grindžiama teisė susipažinti su įstaigų, įsteigtų Transporto bendrijos sutartimi arba pagal ją, dokumentais,

               m) tvirtina Ministrų tarybai skirtas metines ataskaitas dėl visuotinio tinklo,

               n) nustato tam tikrų Sąjungos aktų perkėlimo į Susitariančiųjų Pietryčių Europos Šalių teisę laikotarpį ir būdus.

               2.3.Numatomi Regioninio valdymo komiteto aktai

               Regioninis valdymo komitetas turi priimti sprendimus dėl 1) Transporto bendrijos nuolatiniame sekretoriate nedirbančių asmenų, pakviestų dalyvauti Transporto bendrijos posėdžiuose, patirtų išlaidų atlyginimo, 2) Transporto bendrijos nuolatinio sekretoriato darbuotojų kelionės ir perkėlimo išlaidų pradėjus eiti pareigas ir baigus tarnybą atlyginimo ir 3) Transporto bendrijos įnašo į Transporto bendrijos nuolatinio sekretoriato darbuotojų sveikatos, nedarbo, pensijų ir invalidumo draudimą.

               Numatomi sprendimai taps teisiškai privalomi Susitariančiosioms Šalims pagal Transporto bendrijos sutarties 25 straipsnio 1 dalį.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Siekiant įgyvendinti Transporto bendrijos sutartį ir užtikrinti tinkamą nuolatinio sekretoriato valdymą, būtina, kad Regioninis valdymo komitetas priimtų šiuos sprendimus. Kadangi Sąjunga yra Transporto bendrijos sutarties šalis, būtina nustatyti Sąjungos poziciją.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  2
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Regioninis valdymo komitetas yra įsteigtas susitarimu, būtent Transporto bendrijos sutartimi.

               Aktai, kuriuos turi priimti Regioninis valdymo komitetas, yra teisinę galią turintys aktai. Pagal Transporto bendrijos sutarties 30 straipsnį Regioninis valdymo komitetas yra įgaliotas nustatyti nuolatinio sekretoriato taisykles, visų pirma dėl sekretoriato darbuotojų darbo sąlygų. Pagal Transporto bendrijos sutarties 35 straipsnį Regioninis valdymo komitetas yra įgaliotas priimti sprendimus, kuriais nustatoma biudžeto vykdymo tvarka. Atsižvelgiant į tų taisyklių pobūdį ir į tai, kad joms taikoma Regioninio valdymo komiteto veiklą reglamentuojanti tarptautinė teisė, jose esama elementų, kurie daro poveikį Transporto bendrijos sutarties šalių, taigi ir Sąjungos, teisinei padėčiai. Todėl jos turi būti laikomos turinčiomis teisinę galią.

               Numatomais aktais Transporto bendrijos sutarties institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               Atsižvelgiant į tai, kad numatomu aktu siekiama kelių tikslų arba jį sudaro kelios dalys, kurie (-ios) yra neatsiejamai susiję (-ios) ir nė vienas (-a) iš jų nėra tik papildomas (-a), sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas išimties tvarka turės apimti įvairius atitinkamus teisinius pagrindus.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Numatomi aktai yra būtini tam, kad Transporto bendrijos sutartis veiktų tinkamai. Pačia Transporto bendrijos sutartimi tikslų siekiama kelių, geležinkelių ir vidaus vandens kelių transporto srityse, kurioms taikomas SESV 91 straipsnis, taip pat jūrų transporto srityje, kuriai taikoma SESV 100 straipsnio 2 dalis. Numatomas aktas yra horizontalaus pobūdžio, todėl jis yra susijęs su visais šiais elementais.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas apima šias nuostatas: SESV 91 straipsnį ir 100 straipsnio 2 dalį.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 91 straipsnis ir 100 straipsnio 2 dalis kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               5.Numatomo akto paskelbimas

               Pagal Transporto bendrijos sutarties 25 straipsnio 2 dalį Regioninio valdymo komiteto sprendimai skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               2021/0096 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Transporto bendrijos Regioniniame valdymo komitete, dėl tam tikrų Transporto bendrijos administracinių ir darbuotojų klausimų

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnį ir 100 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Transporto bendrijos steigimo sutartį (toliau – Transporto bendrijos sutartis) Sąjunga sudarė Tarybos sprendimu (ES) 2019/392
                  3
                ir ji įsigaliojo 2019 m. gegužės 1 d.;

               (2)pagal Transporto bendrijos sutarties 24 straipsnį įsteigtas Regioninis valdymo komitetas, atsakingas už Transporto bendrijos sutarties administravimą ir tinkamą jos įgyvendinimą. Pagal Transporto bendrijos sutarties 30 ir 35 straipsnius Regioninis valdymo komitetas turi priimti Transporto bendrijos nuolatinio sekretoriato darbuotojų darbo sąlygų ir biudžeto vykdymo taisykles;

               (3)2021 m. gegužės mėn. posėdyje Regioninis valdymo komitetas turi priimti sprendimus dėl Transporto bendrijos nuolatiniame sekretoriate nedirbančių asmenų, pakviestų dalyvauti Transporto bendrijos posėdžiuose, patirtų išlaidų atlyginimo, Transporto bendrijos nuolatinio sekretoriato darbuotojų kelionės ir perkėlimo išlaidų pradėjus eiti pareigas ir baigus tarnybą atlyginimo ir Transporto bendrijos įnašo į Transporto bendrijos nuolatinio sekretoriato darbuotojų sveikatos, nedarbo, pensijų ir invalidumo draudimą. Jei per tą posėdį šie klausimai nebus svarstomi, tų sprendimų priėmimas bus numatytas kitame posėdyje;

               (4)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Regioniniame valdymo komitete, nes tokie sprendimai būtini tam, kad gerai veiktų Transporto bendrijos nuolatinis sekretoriatas, be to, jie Sąjungai bus privalomi,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Transporto bendrijos steigimo sutartimi įsteigtame Regioniniame valdymo komitete, dėl Transporto bendrijos nuolatiniame sekretoriate nedirbančių asmenų, pakviestų dalyvauti Transporto bendrijos posėdžiuose, patirtų išlaidų atlyginimo, Transporto bendrijos nuolatinio sekretoriato darbuotojų kelionės ir perkėlimo išlaidų pradėjus eiti pareigas ir baigus tarnybą atlyginimo ir Transporto bendrijos įnašo į Transporto bendrijos nuolatinio sekretoriato darbuotojų sveikatos, nedarbo, pensijų ir invalidumo draudimą taisyklių priėmimo grindžiama atitinkamais prie šio sprendimo pridėtais Regioninio valdymo komiteto sprendimų projektais.

               Neesminiams tų sprendimų projektų pakeitimams Sąjungos atstovai Regioniniame valdymo komitete gali pritarti be papildomo Tarybos sprendimo.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2019 m. kovo 4 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/392 dėl Transporto bendrijos steigimo sutarties sudarymo Europos Sąjungos vardu (OL L 71, 2019 3 13, p. 1).

                     (2)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (3)

                        2019 m. kovo 4 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/392 dėl Transporto bendrijos steigimo sutarties sudarymo Europos Sąjungos vardu (OL L 71, 2019 3 13, p. 1).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 04 12
            COM(2021) 180 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Transporto bendrijos Regioniniame valdymo komitete, dėl tam tikrų Transporto bendrijos administracinių ir darbuotojų klausimų

               PROJEKTAS

               TRANSPORTO BENDRIJOS REGIONINIO VALDYMO KOMITETO
               SPRENDIMAS Nr. 2021/

               ...

               dėl Transporto bendrijos nuolatiniame sekretoriate nedirbančių asmenų, pakviestų dalyvauti Transporto bendrijos posėdžiuose, patirtų išlaidų atlyginimo taisyklių priėmimo

               TRANSPORTO BENDRIJOS REGIONINIS VALDYMO KOMITETAS,

               atsižvelgdamas į Transporto bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 35 straipsnį,

               NUSPRENDĖ:

               Vienintelis straipsnis

               Transporto bendrijos nuolatiniame sekretoriate nedirbančių asmenų, pakviestų dalyvauti Transporto bendrijos posėdžiuose, patirtų išlaidų atlyginimo taisyklės išdėstomos priede.

                  Regioninio valdymo komiteto vardu

                  Pirmininkas

               PRIEDAS
                  Transporto bendrijos nuolatiniame sekretoriate nedirbančių asmenų, pakviestų dalyvauti Transporto bendrijos posėdžiuose, patirtų išlaidų atlyginimo taisyklės

               1.Taikymo sritis

               1.1.Šios taisyklės taikomos dalyviams, pakviestiems į šiuos Transporto bendrijos posėdžius:

               (a)Ministrų tarybos, Regioninio valdymo komiteto, techninių komitetų, Socialinio forumo posėdžius;

               (b)Biudžeto komiteto posėdžius;

               (c)darbo grupių, koordinavimo grupių ir kitų darbo organų, įsteigtų Ministrų tarybos, Regioninio valdymo komiteto sprendimais ar išvadomis, posėdžius;

               (d)Transporto bendrijos nuolatinio sekretoriato organizuojamas konferencijas, susitikimus, seminarus ir kitus forumus, susijusius su Transporto bendrijos darbo programa;

               (e)įvairaus pobūdžio posėdžius, organizuojamus įgyvendinant Transporto bendrijos sutartį (aukšto lygio diskusijas, praktinius seminarus ir t. t.);

               (f)atrankos į Transporto bendrijos paskelbtas pareigybes procedūras (atrankos komisijos nariai) arba

               (g)atrankos į Transporto bendrijos paskelbtas pareigybes procedūras (paraiškų teikėjai).

               1.2.Iš esmės gali būti atlyginamos tik vieno kiekvienos pagalbą gaunančios šalies (ministerijos, reguliavimo institucijos, agentūros, subjekto ir kt.) atstovo išlaidos. Transporto bendrijos nuolatinio sekretoriato (toliau – nuolatinis sekretoriatas) direktorius pagrįstu sprendimu gali leisti nukrypti nuo šios taisyklės, jeigu vyksta jungtiniai kelių komitetų ar darbo grupių posėdžiai.

               1.3.Atlyginamos tik kelionės ir apgyvendinimo išlaidos. Papildomai dienpinigiai nemokami.

               2.Kelionės išlaidos

               2.1.Visi pakviesti dalyviai turi teisę reikalauti savo kelionės tinkamiausia esamam nuotoliui įveikti transporto priemone iš kvietime nurodytos vietos (darbo ar namų adresas) į posėdžio vietą išlaidų atlyginimo. Paprastai tai yra kelionė traukiniu antros klasės vagone, kai kelionės atstumas yra mažesnis nei 400 km (į vieną pusę, remiantis oficialiai nurodytu atstumu geležinkeliu), ir ekonominės klasės kelionė lėktuvu, kai atstumas 400 km ar didesnis.

               2.2.Nuolatinio sekretoriato direktorius stengiasi užtikrinti, kad posėdžiai būtų organizuojami taip, jog dalyviai galėtų pasinaudoti ekonomiškiausiais kelionės bilietų tarifais.

               2.3.Kelionės išlaidos atlyginamos tik pateikus patvirtinamųjų dokumentų originalus.

               2.4.Jei nėra galimybių keliauti lėktuvu ar traukiniu arba tokios kelionės nėra ekonomiškai efektyvios, leidžiama keliauti autobusu arba automobiliu.

               2.5.Kelionės asmenine transporto priemone išlaidos atlyginamos 0,22 EUR už kilometrą tarifu.

               2.6.Taksi išlaidos atlyginamos tik tuo atveju, jei nėra galimybės važiuoti vietos transportu.

               2.7.Kelionės išlaidos atlyginamos iki 700 EUR.

               3.Apgyvendinimas

               3.1.Pakviesti dalyviai, kurie vietoje, kurioje vyksta posėdis, turi praleisti vieną ar daugiau naktų dėl to, kad posėdžių laikas yra nesuderinamas su skrydžių ar traukinių tvarkaraščiu, turi teisę į apgyvendinimo išlaidų atlyginimą iki 120 EUR už naktį. Naktų skaičius negali būti didesnis nei posėdžiui numatytų dienų skaičius + 1.

               3.2.Išlaidos už papildomą naktį išimties tvarka gali būti atlyginamos gavus išankstinį nuolatinio sekretoriato direktoriaus sutikimą, jei, prailginęs viešnagę, pakviestas dalyvis galėtų sumažinti transporto išlaidas didesne nei papildomos nakvynės suma.

               3.3.Atlyginamos tik apgyvendinimo išlaidos. Kitos su viešnage viešbutyje susijusios išlaidos (internetas, telefonas, kopijavimo paslaugos, minibaras, į kainą neįskaičiuoti pusryčiai ir t. t.) neatlyginamos.

               4.Bilietų ir apgyvendinimo užsakymas

               4.1.1.1 straipsnio a–e punktuose nurodyti pakviesti dalyviai paprastai patys užsisako bilietus ir apgyvendinimą. Užsakymai turi būti atliekami kuo anksčiau, kad būtų galima pasirinkti ekonominiu požiūriu patraukliausią kainą ir (arba) tarifą. Išankstinis išlaidų apmokėjimas, įskaitant Transporto bendrijos nuolatinio sekretoriato kelionių ir (arba) apgyvendinimo užsakymą, turi likti išimtinis ir jam taikomos 6 straipsnio nuostatos.

               4.2.1.1 straipsnio f ir g punktuose nurodytiems dalyviams kelionę ir apgyvendinimą užsako nuolatinis sekretoriatas.

               5.Išlaidų atlyginimo tvarka

               5.1.Prašymas atlyginti kelionės išlaidas nuolatiniam sekretoriatui pateikiamas elektronine forma ne vėliau kaip per 15 kalendorinių dienų nuo atitinkamo posėdžio dienos.

               5.2.Naudojama 1 priedėlyje pateikta forma. Prie prašymo turi būti pridėti patirtas išlaidas patvirtinantys dokumentai, t. y. bilietai (įskaitant viešojo transporto bilietus) ir sąskaitos faktūros arba – jei bilietai buvo įsigyti internetu – elektroninės rezervacijos formos spausdinta kopija ir išvykstant gautos įlaipinimo kortelės. Pateiktuose dokumentuose turi būti nurodyta kelionės klasė, laikas ir sumokėta suma. Nepateikus visų sąskaitų faktūrų, išlaidos neatlyginamos.

               5.3.Visa su išlaidų atlyginimu susijusi korespondencija siunčiama raštu adresu finance@transport-community.org.

               5.4.Lėšos atlyginamos tik banko pavedimu.

               5.5.Atlyginamos sumos pervedamos eurais į posėdžio dalyvį skiriančios institucijos arba organizacijos nurodytą banko sąskaitą. Taikomas posėdžio dieną galiojantis valiutos kursas.

               5.6.Atlyginamos sumos gali būti pervedamos į privačią pakviesto dalyvio banko sąskaitą tik gavus raštišką dalyvį skiriančios institucijos arba organizacijos prašymą.

               5.7.Pateiktini banko sąskaitos rekvizitai: gavėjo (banko sąskaitos turėtojo) vardas, pavardė, banko sąskaitos turėtojo adresas, banko pavadinimas, banko sąskaitos numeris (IBAN), SWIFT kodas (BIC).

               6.Išankstinis kelionės ir apgyvendinimo išlaidų apmokėjimas

               6.1.Nuolatinio sekretoriato direktorius, remdamasis jam raštu pateiktu skiriančiosios institucijos ar organizacijos prašymu, gali nuspręsti, ar iš anksto apmokėti 1.1 straipsnio a–e punktuose nurodytų dalyvių kelionės ir apgyvendinimo išlaidas.

               6.2.Raštiškas prašymas dėl išankstinio apmokėjimo nuolatiniam sekretoriatui siunčiamas tam skirtu e. pašto adresu finance@transport-community.org likus ne mažiau kaip 21 kalendorinei dienai iki posėdžio dienos. Naudojama 2 priedėlyje pateikta forma. Jei toks prašymas pateikiamas pavėluotai, jis gali būti atmestas.

               6.3.Patvirtinęs prašymą ir vadovaudamasis posėdžio darbotvarkės projektu, nuolatinis sekretoriatas užsako atitinkamo dalyvio kelionę ir apgyvendinimą. Nuolatinis sekretoriatas pakviestam dalyviui e. paštu siunčia bilietų ir apgyvendinimo užsakymą patvirtinančias formas.

               6.4.Teikdamas prašymą iš anksto apmokėti kelionės išlaidas, dalyvis įsipareigoja dalyvauti atitinkamame posėdyje.

               6.5.Jei pakviestas dalyvis negali posėdyje dalyvauti dėl priežasčių, kurios nėra tiesiogiai susijusios su Transporto bendrija, skiriančioji institucija ar organizacija atlygina nuolatiniam sekretoriatui organizuojant kelionę patirtas išlaidas (pvz., užsakytų bilietų išlaidas, įskaitant atšaukimo mokesčius ir t. t.).

               7.Administracinės ir baigiamosios nuostatos

               7.1.Nuolatinio sekretoriato direktorius atsako už tinkamą šių taisyklių įgyvendinimą.

               7.2.Nuolatinis sekretoriatas penkerius metus saugo su išlaidų atlyginimu susijusius įrašus, dokumentus ir įrodymus, įskaitant su išimtiniais atvejais susijusius dokumentus.

               7.3.Priimtos taisyklės paskelbiamos Transporto bendrijos interneto svetainėje.

               1 PRIEDAS. PRAŠYMAS ATLYGINTI KELIONĖS IŠLAIDAS

                        1. INFORMACIJA APIE POSĖDĮ

                        Posėdžio aprašymas:

                        Vieta:

                        Data:
                              Dienų skaičius:

                        2. DALYVIS

                        PAVARDĖ:
                              VARDAS:

                        INSTITUCIJA / ORGANIZACIJA:
                              PAVADINIMAS:

                        ŠALIS:

                        E. PAŠTAS:
                              TELEFONAS:

                        3. BANKO REKVIZITAI. Nurodykite visą IBAN numerį ir SWIFT / BIC kodą

                        SĄSKAITOS TURĖTOJO VARDAS, PAVARDĖ IR ADRESAS (INSTITUCIJOS PAVADINIMAS IR ADRESAS): (šiame laukelyje nurodykite banko sąskaitos turėtojo / naudos gavėjo vardą ir pavardę (pavadinimą)

                        BANKO PAVADINIMAS

                        Sąskaitos numeris

                        SWIFT (BIC) kodas

                        IBAN

                        4. APGYVENDINIMAS

                        Nuo:

                        Iki:

                        VIEŠNAGĖS DATA

                        Bendras naktų viešbutyje skaičius (didžiausia kaina –120 EUR už naktį)

                          Pridėkite viešbučio sąskaitos faktūros kopiją.

                        5. KELIONĖS IŠLAIDOS

                                 Lėktuvu, traukiniu, tolimojo susisiekimo autobusu, vietos transportu ir t. t.

                                 IŠ

                                 Į

                                 KLASĖ

                                 SUMA

                                 VALIUTA

                                 EUR

                                 Maršrutas

                        Prireikus pratęskite kitame lape. Pridėkite turimų kvitų / sąskaitų faktūrų, įskaitant lėktuvo įlaipinimo korteles, traukinio ir autobuso bilietus, kopijas.

                                 AUTOMOBILIU

                                 Iš:

                                 Į:

                                 Į: (Kelionė atgal)

                                 Pridėkite atstumą įrodantį dokumentą (pateikite „Google Maps“,

                                 ViaMichelin.com arba Rome2Rio.com nurodyto maršruto kopiją PDF ar JPG formatu)

                                 KM į abi puses:

                                 Iš viso EUR:

                                 TAKSI (jei nebuvo galimybės važiuoti vietos viešuoju transportu). Būtina pridėti kvitus; būtinas papildomas pagrindimas

                                 Suma

                                 Valiuta

                                 EUR

                        BENDRA PRAŠOMA SUMA EURAIS:

                        Kitos pastabos:

                        Patvirtinu, kad šiame prašyme atlyginti kelionės išlaidas pateikta informacija apie mano patirtas kelionės išlaidas yra teisinga. Šios išlaidos nebuvo ir nebus padengtos iš jokio kito šaltinio ir nenurodžiau jokių išlaidų, kurios buvo ar bus tiesiogiai apmokėtos iš kito šaltinio.

                        Data:                                                            DALYVIO PARAŠAS:

               2 PRIEDĖLIS. PRAŠYMAS IŠ ANKSTO APMOKĖTI KELIONĖS IŠLAIDAS

                        1.Informacija apie keliautoją. Užpildykite VISUS laukelius, pažymėtus {*}

                        Pavardė*:

                        Vardas*:

                        Organizacijos / institucijos pavadinimas*:

                        Pareigos:

                        Paso numeris* (būtina nurodyti užsakymo tikslais):

                        Kontaktinis tel.:

                        E. paštas:

                        Posėdžio pavadinimas ir vieta:

                        Posėdžio datos:

                        Nuo:

                        Iki:

                        Kelionės maršrutas:

                        Iš:

                        Į:

                        2.Užsakymo prašymas. Pažymėkite atitinkamą langelį

                        KELIONĖ  APGYVENDINIMAS

                        SVARBIOS PASTABOS DALYVIAMS

                        •Ši forma yra kelionės paslaugų, kurias keliautojo vardu užsako Transporto bendrijos nuolatinis sekretoriatas, pagrindas. Ji turi būti iš anksto patvirtina tiesioginio keliautojo vadovo ir nuskenuota forma siunčiama nuolatinio sekretoriato e. pašto adresu finance@transport-community.org.

                        •Už pateiktų duomenų teisingumą atsako tik keliautojas. Jis visiškai atsako už neišsamius ar klaidingus duomenis, dėl kurių kelionė gali būti atšaukta, gali būti neįmanoma keliauti, gali būti pakeisti užsakymo duomenys ir (arba) gali tekti mokėti papildomus mokesčius.

                        •Jokios papildomos išlaidos (naudojimasis viešbučio minibaru, automobilio stovėjimo mokesčiai, papildomos nakvynės ir kt.) neatlyginamos.

                        •Keliautojas privalo išsaugoti visas įlaipinimo korteles ir (arba) kelionės bilietus kaip kelionės įrodymą, o grįžęs turi atsiųsti nuskenuotas kopijas pirmiau nurodytu e. pašto adresu.

                        •Nuolatinis sekretoriatas kelionę organizuoja atsižvelgdamas į rinkoje paskelbtus kelionių ir apgyvendinimo pasiūlymus, atitinkančius išlaidų atlyginimo taisyklėse nustatytas ribas ir tarifus.

                        •Toliau pasirašęs asmuo patvirtina, kad yra susipažinęs su taikytinų Transporto bendrijos išlaidų atlyginimo taisyklių 6.5 straipsnyje nustatyta kompensavimo sąlyga: jei pakviestas dalyvis negali posėdyje dalyvauti dėl priežasčių, kurios nėra tiesiogiai susijusios su Transporto bendrija, skiriančioji institucija ar organizacija atlygina nuolatiniam sekretoriatui organizuojant kelionę patirtas išlaidas (pvz., užsakytų bilietų išlaidas, įskaitant atšaukimo mokesčius ir t. t.).

                        Prašymo teikėjo parašas: _____________

                        Data: _______

                        Skiriančiosios institucijos / organizacijos vadovo patvirtinimas: ___________

                        Data: ______

                        3.TRANSPORTO BENDRIJOS NUOLATINIO SEKRETORIATO VIDAUS REIKMĖMS

                        Numatomos išlaidos (EUR)

                         Turimas biudžetas

                        Skrydžio bilietas / traukinio bilietas / automobilis

                        TAIP  NE

                        Finansų ir apskaitos pareigūnas:

                        Apgyvendinimas

                        BENDRA sąmatos suma:

                         DIREKTORIAUS PATVIRTINIMAS:

                         Patvirtinta  Nepatvirtinta

                        Biudžetinis įsipareigojimas Nr.:

               PROJEKTAS

               TRANSPORTO BENDRIJOS REGIONINIO VALDYMO KOMITETO
               SPRENDIMAS Nr. 2021/

               ...

               dėl Transporto bendrijos nuolatinio sekretoriato darbuotojų kelionės ir perkėlimo išlaidų pradėjus eiti pareigas ir baigus tarnybą atlyginimo taisyklių priėmimo

               TRANSPORTO BENDRIJOS REGIONINIS VALDYMO KOMITETAS,

               atsižvelgdamas į Transporto bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 30 ir 35 straipsnius,

               NUSPRENDĖ:

               Vienintelis straipsnis

               Transporto bendrijos nuolatinio sekretoriato darbuotojų kelionės ir perkėlimo išlaidų pradėjus eiti pareigas ir baigus tarnybą atlyginimo taisyklės išdėstomos priede.

                  Regioninio valdymo komiteto vardu

                  Pirmininkas

               Priedas

               Transporto bendrijos nuolatinio sekretoriato darbuotojų kelionės ir perkėlimo išlaidų pradėjus eiti pareigas ir baigus tarnybą atlyginimo taisyklės

               1.Taikymo sritis

               1.1.Šios taisyklės taikomos:

               (a)Transporto bendrijos nuolatinio sekretoriato darbuotojų, kuriems taikomi Transporto bendrijos tarnybos nuostatai (toliau – darbuotojai), jų sutuoktinių ir išlaikomų vaikų nuo 2 iki 18 metų, faktiškai gyvenančių jų namų ūkiuose, kelionės išlaidų pradėjus eiti pareigas ir baigus tarnybą atlyginimui;

               (b)darbuotojų patirtų persikraustymo ir sandėliavimo išlaidų pradėjus eiti pareigas ir baigus tarnybą atlyginimui;

               (c)įsikūrimo pašalpos mokėjimui darbuotojams pradėjus eiti pareigas.

               2.Kelionės išlaidos

               2.1.Kelionės išlaidos atlyginamos:

               (a)pradėjus eiti pareigas – už kelionę iš įdarbinimo vietos į darbo vietą;

               (b)baigus tarnybą – už kelionę iš darbo vietos į kilmės vietą, jei tai susiję su pagrindinės gyvenamosios vietos keitimu ir persikraustoma per trejus metus nuo tarnybos pabaigos dienos.

               2.2.Paprastai tai yra kelionė traukiniu antros klasės vagone, kai kelionės atstumas yra mažesnis nei 400 km (į vieną pusę, remiantis oficialiai nurodytu atstumu geležinkeliu), ir ekonominės klasės kelionė lėktuvu, kai atstumas 400 km ar didesnis.

               2.3.Išlaidos už bagažo perviršį gali būti atlyginamos iki 10 kg kiekvienam reikalavimus atitinkančiam keliautojui.

               2.4.Kelionės išlaidos atlyginamos tik pateikus patvirtinamųjų dokumentų originalus.

               2.5.Jei nėra galimybių keliauti lėktuvu ar traukiniu arba tokios kelionės nėra ekonomiškai efektyvios, leidžiama keliauti autobusu arba automobiliu.

               2.6.Kelionės asmenine transporto priemone išlaidos atlyginamos 0,22 EUR už kilometrą tarifu.

               2.7.Taksi paslaugos neatlyginamos.

               3.Persikraustymo išlaidos

               3.1.Baldų ir asmeninių daiktų perkraustymo išlaidos, įskaitant draudimo nuo įprastinės rizikos (visų pirma apgadinimo, vagystės, gaisro ir kt.) išlaidas, atlyginamos gavus išankstinį Transporto bendrijos nuolatinio sekretoriato direktoriaus leidimą:

               (a)pradėjus eiti pareigas, ne vėliau kaip per vienerius metus nuo bandomojo laikotarpio pabaigos, kai persikraustoma iš įprastinės gyvenamosios vietos į darbo vietą. Persikraustymo prieš pradedant eiti pareigas išlaidos neatlyginamos;

               (b)baigus tarnybą, kai persikraustoma iš darbo vietos į kilmės vietą arba į vietą, kuri nutolusi tuo pačiu ar trumpesniu atstumu.

               3.2.Atlygintinos išlaidos yra vienkartinė persikraustymo išmoka arba faktinės išlaidos.

               3.3.Faktinės išlaidos, įskaitant sandėliavimo ne ilgiau kaip 60 dienų ir draudimo nuo įprastinės rizikos išlaidas, atlyginamos neviršijant šių ribų:

               (a)8 000 kg arba 40 m3 reikalavimus atitinkantiems Transporto bendrijos nuolatinio sekretoriato lėšomis keliaujantiems darbuotojams, kuriuos į tarnybos vietą lydi arba joje prie jų prisijungia bent vienas jų šeimos narys;

               (b)4 000 kg arba 30 m3 reikalavimus atitinkantiems Transporto bendrijos nuolatinio sekretoriato lėšomis keliaujantiems darbuotojams, kurių nelydi nė vienas jų šeimos narys;

               (c)didžiausia atlygintina faktinių persikraustymo išlaidų suma yra 6 000 EUR.

               3.4.Pervežimas atliekamas sausuma ar jūra ar ekonomiškiausiu būdu, kurį nustato Transporto bendrijos nuolatinio sekretoriato direktorius, atsižvelgdamas į pakavimo, krovimo į dėžes, gabenimo, išpakavimo, dėžių iškrovimo ir atitinkamais atvejais muitų išlaidas.

               3.5.Darbuotojai turi pateikti Transporto bendrijos nuolatiniam sekretoriatui tvirtinti bent trijų perkraustymo bendrovių pasiūlymus.

               3.6.Vienkartinė persikraustymo išmoka sudaro 30 proc. darbuotojo bazinio darbo užmokesčio, bet ne daugiau kaip 1 500 EUR.

               4.Įsikūrimo pašalpa

               4.1.Paskirti darbuotojai, nelydimi nė vieno savo šeimos nario ir keliaujantys nuolatinio sekretoriato lėšomis, turi teisę gauti įsikūrimo pašalpą, lygią vieno mėnesio darbo užmokesčiui.

               4.2.Nuolatinio sekretoriato lėšomis keliaujantys paskirti darbuotojai, kuriuos į tarnybos vietą lydi arba joje prie jų prisijungia bent vienas jų šeimos narys, turi teisę gauti įsikūrimo pašalpą, lygią dviejų mėnesių darbo užmokesčio, kurį tuo pat metu moka Transporto bendrijos nuolatinis sekretoriatas, sumai.

               5.Administracinės ir baigiamosios nuostatos

               5.1.Darbuotojai informuoja Transporto bendrijos nuolatinį sekretoriatą, jei jų pačių ir atitinkamais atvejais jų šeimos narių kelionės ir persikraustymo išlaidas iš dalies arba visiškai padengia trečioji šalis (pvz., vyriausybės institucijos, kviečiantysis subjektas, sutuoktinio darbdavys, kitas darbdavys ir kt.) – tokiu atveju Transporto bendrijos nuolatinis sekretoriatas atlygina arba padengia tik tą išlaidų dalį, kurios trečioji šalis nepadengia.

               5.2.Transporto bendrijos nuolatinio sekretoriato direktorius atsako už tinkamą šių taisyklių įgyvendinimą.

               5.3.Transporto bendrijos nuolatinis sekretoriatas penkerius metus saugo įrašus, dokumentus ir įrodymus, susijusius su persikraustymo ir kelionės išlaidų atlyginimu bei įsikūrimo pašalpų mokėjimu.

               5.4.Šios taisyklės taikomos nuo kitos dienos po to, kai jas priima Regioninis valdymo komitetas.

               5.5.Prieš priimant šias taisykles pradėję eiti pareigas darbuotojai, pateikę nustatytų maksimalių ribų neviršijančias patirtas faktines išlaidas patvirtinančius dokumentus, turi teisę į kelionės ir persikraustymo išlaidų atlyginimą ir įsikūrimo pašalpos mokėjimą pagal šias taisykles.

               5.6.Atsižvelgdamas į kainų pokyčius, Transporto bendrijos nuolatinio sekretoriato direktorius gali pasiūlyti Regioniniam valdymo komitetui šias taisykles peržiūrėti.

               5.7.Priimtos taisyklės paskelbiamos Transporto bendrijos interneto svetainėje.

               PROJEKTAS

               TRANSPORTO BENDRIJOS REGIONINIO VALDYMO KOMITETO
               SPRENDIMAS Nr. 2021/

               ...

               dėl Transporto bendrijos įnašo į Transporto bendrijos nuolatinio sekretoriato darbuotojų sveikatos, nedarbo, pensijų ir invalidumo draudimą taisyklių priėmimo

               TRANSPORTO BENDRIJOS REGIONINIS VALDYMO KOMITETAS,

               atsižvelgdamas į Transporto bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 30 ir 35 straipsnius,

               NUSPRENDĖ:

               Vienintelis straipsnis

               Transporto bendrijos įnašo į Transporto bendrijos nuolatinio sekretoriato darbuotojų sveikatos, nedarbo, pensijų ir invalidumo draudimą taisyklės išdėstomos priede.

                  Regioninio valdymo komiteto vardu

                  Pirmininkas

               Priedas

               Transporto bendrijos įnašo į Transporto bendrijos nuolatinio sekretoriato darbuotojų sveikatos, nedarbo, pensijų ir invalidumo draudimą taisyklės

               1.Taikymo sritis

               1.1.Šios taisyklės taikomos Transporto bendrijos nuolatinio sekretoriato darbuotojams, kuriems taikomi Transporto bendrijos tarnybos nuostatai (toliau – darbuotojai).

               1.2.Pagal Transporto bendrijos tarnybos nuostatų 12 straipsnio b punktą šiomis taisyklėmis nustatomas Transporto bendrijos įnašas į darbuotojų sveikatos, nedarbo, pensijų ir invalidumo draudimą.

               2.Sveikatos draudimas

               2.1.Darbuotojai nuo pirmos jų paskyrimo dienos turi apsidrausti atitinkamu sveikatos draudimu. Darbuotojai per vieną mėnesį nuo jų paskyrimo dienos raštu informuoja Transporto bendriją apie savo sveikatos draudimą.

               2.2.Transporto bendrijos įnašas į darbuotojų sveikatos draudimą sudaro 7,8 proc. ir yra apskaičiuojamas remiantis praėjusį mėnesį Transporto bendrijos nuolatinio sekretoriato sumokėtu vidutiniu baziniu darbo užmokesčiu.

               3.Pensijų draudimas

               3.1.Darbuotojai nuo pirmos jų paskyrimo dienos turi apsidrausti atitinkamu pensijų draudimu. Darbuotojai per vieną mėnesį nuo jų paskyrimo dienos raštu informuoja Transporto bendriją apie savo pensijų draudimą.

               3.2.Transporto bendrijos įnašas į darbuotojo pensijų draudimą sudaro 5 proc. to darbuotojo bazinio darbo užmokesčio.

               4.Invalidumo ir gyvybės draudimas

               4.1.Transporto bendrijos nuolatinis sekretoriatas apdraudžia darbuotojus nuo traumų, nelaimingų atsitikimų, profesinių ligų, mirties ar negalios atvejų, susijusių su oficialių pareigų atlikimu.

               5.Nedarbo draudimas

               5.1.Darbuotojai turi savo lėšomis apsidrausti atitinkamu nedarbo draudimu.

               6.Baigiamosios nuostatos

               6.1.Transporto bendrijos nuolatinio sekretoriato direktorius atsako už tinkamą šių taisyklių įgyvendinimą.

               6.2.Šios taisyklės taikomos nuo [pirmosios kalendorinio mėnesio, einančio po jų priėmimo, dienos].

               6.3.Atsižvelgdamas į kainų pokyčius, Transporto bendrijos nuolatinio sekretoriato direktorius gali pasiūlyti Regioniniam valdymo komitetui šias taisykles peržiūrėti.

               6.4.Priimtos taisyklės paskelbiamos Transporto bendrijos interneto svetainėje.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 09 03
            COM(2021) 534 final
            2021/0285(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi pagal Konvenciją dėl Baltijos jūros baseino jūrinės aplinkos apsaugos (Helsinkio konvenciją), dėl rekomendacijos iš dalies pakeisti tos konvencijos III priedo II dalį priėmimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Baltijos jūros aplinkos apsaugos komisijoje, dėl numatomo rekomendacijos iš dalies pakeisti Helsinkio konvencijos III priedo II dalį priėmimo.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Helsinkio konvencija

               Konvencijos dėl Baltijos jūros baseino jūrinės aplinkos apsaugos (toliau – Konvencija) tikslas – apsaugoti Baltijos jūros aplinką nuo bet kokių taršos šaltinių, industrializacijos ir kitos žmogaus veiklos. Ji įsigaliojo 1980 m. gegužės 3 d. 1992 m. Konvencija buvo iš dalies pakeista.

               Europos Sąjunga yra Konvencijos
                  1
                šalis.

               2.2.Baltijos jūros aplinkos apsaugos komisija (HELCOM)

               Baltijos jūros aplinkos apsaugos komisiją, dar vadinamą Helsinkio komisija (HELCOM), sudaro kiekvienos iš 10 Konvencijos Šalių
                  2
                atstovai. Ji renkasi reguliariai arba, jei reikalauja ypatingos aplinkybės, bet kuriuo metu. Jos pareigos yra, be kita ko, prižiūrėti Konvencijos įgyvendinimą ir vertinti jūros baseino būklę, priimtų priemonių veiksmingumą, prioritetus ir bet kokių papildomų ar kitų priemonių poreikį.

               Remiantis Konvencijos 23 straipsniu, kiekviena Konvencijos Šalis Komisijoje turi vieną balsą. ES gali turėti tiek balsų, kiek jos valstybių narių yra Konvencijos Šalys. ES nesinaudoja savo balsavimo teise, jei ta teise naudojasi jos valstybės narės, ir atvirkščiai.

               Pagal Konvencijos 19 straipsnio 5 dalį, jei nenumatyta kitaip, Komisija priima sprendimus vienbalsiai pritarus Konvencijos Šalims.

               2.3.Numatomas priimti Baltijos jūros aplinkos apsaugos komisijos aktas

               2021 m. spalio 20 d. per 2021 m. HELCOM ministrų susitikimą Baltijos jūros aplinkos apsaugos komisija turi priimti rekomendaciją iš dalies pakeisti Helsinkio konvencijos III priedo II dalį (toliau – numatomas aktas).

               Šio pakeitimo tikslas – atnaujinti Konvencijos III priedo II dalies reikalavimus, įtraukiant naujausias mokslo žinias apie gerąją ūkininkavimo praktiką ir naują terminų žodyną, atsižvelgiant į galiojančius ES teisės aktus, ir įtraukti naują taisyklės dalį dėl maisto medžiagų perdirbimo remiantis 2018 m. Briuselyje vykusio Komisijos ministrų susitikimo, surengto pirmininkaujant ES, rezultatais.

               Priėmus numatomą aktą pradedama Konvencijos 32 straipsnyje numatyta nebylaus patvirtinimo procedūra, siekiant iš dalies pakeisti tos konvencijos III priedo II dalį. Konvencijos III priedo II dalies pakeitimas Sąjungai bus privalomas.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Būtinybė apsaugoti Baltijos jūros biologinę įvairovę ir ekosistemas, be kita ko, nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose jūrų rajonuose, yra pripažinta ne kartą.

               Helsinkio konvencijos III priedo II dalies „Taršos iš žemės ūkio šaltinių prevencija“ pakeitimu siekiama atnaujinti Konvencijos reikalavimus. Visų pirma, siekiant atsižvelgti į naujausias mokslo žinias apie gerąją ūkininkavimo praktiką, pritaikyti 3 punktas dėl mėšlo laikymo ir 6 punktas dėl organinio mėšlo skleidimo. Be to, įtraukiama nauja dalis dėl maisto medžiagų perdirbimo, siekiant atspindėti įsipareigojimus, prisiimtus šiuo klausimu 2018 m. HELCOM deklaracijoje, parengtoje pirmininkaujant ES, taip pat naujas terminų žodynas, atsižvelgiant į galiojančius ES teisės aktus.

               Rengiantis 2021 m. spalio mėn. HELCOM ministrų susitikimui, Sąjungos pozicija yra būtina, nes numatoma rekomendacija pradedama Konvencijos dėl Baltijos jūros baseino jūrinės aplinkos apsaugos 32 straipsnyje numatyta nebylaus patvirtinimo procedūra, siekiant iš dalies pakeisti tos konvencijos III priedo II dalį. Konvencijos III priedo II dalies pakeitimas Sąjungai bus privalomas. Kadangi priedo pakeitimu bus atnaujinti Baltijos jūros apsaugos reikalavimai, pakeisti ES tarptautiniai įsipareigojimai bei tikslai ir pagerinta aplinkos apsauga, siūloma, kad Sąjunga pritartų rekomendacijos priėmimui.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  3
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Baltijos jūros aplinkos apsaugos komisija yra susitarimu, t. y. Konvencija dėl Baltijos jūros baseino jūrinės aplinkos apsaugos, įsteigtas organas.

               Aktas, kurį turi priimti Baltijos jūros aplinkos apsaugos komisija, yra teisinę galią turintis aktas. Numatomas aktas turi teisinę galią, nes juo pradedama Konvencijos 32 straipsnyje numatyta nebylaus patvirtinimo procedūra siekiant iš dalies pakeisti jo III priedo II dalį.

               Numatomu aktu Konvencijos institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su aplinkos apsauga.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 192 straipsnio 1 dalis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 192 straipsnio 1 dalis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               2021/0285 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi pagal Konvenciją dėl Baltijos jūros baseino jūrinės aplinkos apsaugos (Helsinkio konvenciją), dėl rekomendacijos iš dalies pakeisti tos konvencijos III priedo II dalį priėmimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)1992 m. persvarstytą Konvenciją dėl Baltijos jūros baseino jūrinės aplinkos apsaugos (toliau – Susitarimas) Sąjunga sudarė Tarybos sprendimu 94/157/EB
                  4
               ;

               (2)pagal Susitarimo 32 straipsnį Baltijos jūros aplinkos apsaugos komisija gali priimti Susitarimo priedų pakeitimus;

               (3)2021 m. spalio 20 d. vyksiančiame 2021 m. ministrų susitikime Baltijos jūros aplinkos apsaugos komisija turi priimti rekomendaciją iš dalies pakeisti Susitarimo III priedo II dalį;

               (4)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Baltijos jūros aplinkos apsaugos komisijoje, nes Komisijos rekomenduojami priedų pakeitimai priimami taikant Susitarimo 32 straipsnyje numatytą nebylaus patvirtinimo procedūrą. Susitarimo III priedo II dalies pakeitimas Sąjungai bus privalomas.

               (5)numatomu III priedo II dalies pakeitimu bus atnaujinti Baltijos jūros apsaugos reikalavimai, pakeisti ES tarptautiniai įsipareigojimai bei tikslai ir pagerinta aplinkos apsauga, todėl siūloma, kad Sąjunga pritartų rekomendacijos priėmimui,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi 2021 m. Baltijos jūros aplinkos apsaugos komisijos ministrų susitikime, yra pritarti rekomendacijos iš dalies pakeisti Helsinkio konvencijos III priedo II dalį priėmimui.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 73, 1994 3 16, p. 19–19.

                     (2)

                        Danijos, Estijos, Europos Sąjungos, Suomijos, Vokietijos, Latvijos, Lietuvos, Lenkijos, Rusijos Federacijos ir Švedijos.

                     (3)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (4)

                        OL L 73, 1994 3 16, p. 19–19.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 09 03
            COM(2021) 532 final
            2021/0283(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi septintojoje Orhuso konvencijos šalių susitikimo sesijoje, dėl atitikties bylų ACCC/C/2008/32 ir ACCC/C/2015/128

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas susijęs su sprendimu, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi septintajame Orhuso konvencijos šalių susitikime dėl numatomo Sprendimo VII.8f dėl Europos Sąjungos įsipareigojimų pagal Konvenciją laikymosi priėmimo

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Orhuso konvencija

               Konvencija dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (toliau – Orhuso konvencija)
                  1
                – tai daugiašalis aplinkos susitarimas, sudarytas Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) iniciatyva.

               2005 m. vasario 17 d.
                  2
                Orhuso konvenciją patvirtino Europos bendrija, kuri ją pasirašydama taip pat pateikė deklaraciją
                  3
               . Visos valstybės narės yra Susitarimo šalys. Reglamentu (EB) Nr. 1367/2006 (toliau – Orhuso reglamentas) prisidedama prie Konvencijos įgyvendinimo ES institucijų ir įstaigų atžvilgiu
                  4
               .

               2.2.Orhuso konvencija

               Orhuso konvencijos susitariančiosios šalys posėdžiauja kas ketverius metus ir vienas iš nuolatinių darbotvarkės klausimų yra susijęs su tuo, kaip šalys laikosi Konvencijos. Remiantis Konvencijos 15 straipsniu, atitiktį vertina pagal Konvenciją įsteigtas Atitikties komitetas. Atitikties komiteto išvados yra galutinės.

               Komiteto išvados pateikiamos tvirtinti Orhuso konvencijos šalių susitikime pagal Sprendimo I/7 dėl atitikties peržiūros 37 taisyklę
                  5
               . Jei išvados patvirtinamos, joms suteikiamas oficialus Orhuso konvencijos išaiškinimo statusas ir jų privaloma laikytis susitariančiosioms šalims ir Konvencijos organams.

               Susitikimo šalys paprastai sprendimus priima bendru sutarimu. Jei visos pastangos pasiekti bendrą sutarimą išnaudotos, sprendimai esminiais klausimais priimami trijų ketvirčių dalyvaujančių ir balsuojančių šalių balsų dauguma
                  6
               . Jei dalyvauja visos šalys, ES turi 27 balsus iš visų 46 galimų balsų.

               Prieš įvykstant šalių susitikimui, Tarybos Tarptautinių aplinkos klausimų darbo grupėje nustatomos ES pozicijos.

               2.3.Numatomas Orhuso konvencijos aktas

               2021 m. spalio 18–20 d. septintojoje Orhuso konvencijos šalių susitikimo sesijoje turi būti priimtas Sprendimas VII.8f dėl Europos Sąjungos atitikties Konvencijai (toliau – numatomas aktas).

               Numatomo akto tikslas – nustatyti, ar Europos Sąjunga laikosi visų pirma bylų ACCC/C/2008/32 ir ACCC/C/2015/128, ir nustatyti sąlygas, būtinas siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi reikalavimų, ir galbūt nustatyti įsipareigojimą reguliariai teikti ataskaitas, taip pat pateikti prašymą atitinkamai šaliai imtis skubių priemonių, kad būtų užtikrintas reikalavimų laikymasis.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

                  2017 m. kovo 17 d. Komitetas paskelbė išvadas Byloje ACCC/C/2008/32, inicijuotoje nevyriausybinės organizacijos (NVO) ClientEarth dėl teisės kreiptis į teismą ES lygmeniu
                     7
                  . Komitetas mano, kad Sutarties taisyklės dėl teisės kreiptis į ES teismus (tokios, kaip jas tie teismai aiškina) ir Orhuso reglamente nustatyti teisės prašyti administracinės peržiūros kriterijai prieštarauja Konvencijai.

               Atskiroje atitikties Byloje ACCC/C/2015/128
                  8
               , kurios išvados pateiktos 2021 m. kovo 17 d., Komitetas nustatė, kad ES pažeidė konvenciją dėl to, kad piliečiams nebuvo suteiktos galimybės pasinaudoti administracinėmis ar teisminėmis procedūromis siekiant užginčyti sprendimus dėl Europos Komisijos priimtų valstybės pagalbos priemonių.

               2020 m. spalio 14 d. Komisija, atsižvelgdama į komiteto išvadas Byloje ACCC/C/2008/32, priėmė pasiūlymą iš dalies pakeisti Orhuso reglamentą
                  9
                ir komunikatą dėl teisės kreiptis į teismą
                  10
               . Tai buvo atsakas į Tarybos raginimą
                  11
                Komisijai pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto ir Komisijos įsipareigojimus, prisiimtus komunikate dėl Europos žaliojo kurso.

                  Galutinis teisėkūros proceso rezultatas – 2021 m. liepos 12 d. trišalio dialogo metu pasiektas politinis susitarimas, kuriame atsižvelgta į visus Atitikties komitetui susirūpinimą keliančius klausimus Byloje ACCC/C/2008/32.

                  Byla ACCC/C/2015/128 susijusi su išimtimis valstybės pagalbai pagal Orhuso reglamentą, kurios nebuvo įtrauktos į pirmiau minėtą Komisijos pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. Tačiau 2021 m. liepos 12 d. trišalio dialogo metu Komisija, laikydamasi kompromiso, kuriuo remiantis buvo priimtas peržiūrėtas Orhuso reglamentas, paskelbė pareiškimą, kuriame ji įsipareigojo įvertinti šios bylos išvadas ir paskelbti rezultatus iki 2022 m. pabaigos. Komisija taip pat nurodė, kad iki 2023 m. pabaigos, jei tinkama, ji pasiūlys priemones šiam klausimui spręsti, atsižvelgdama į ES ir jos valstybių narių įsipareigojimus pagal Orhuso konvenciją ir į Sąjungos teisės taisykles dėl valstybės pagalbos.

               Ši iniciatyva susijusi su Tarybos sprendimo projektu, apimančiu šias dvi bylas; todėl 2021 m. spalio 18–20 d. šalių susitikime ES gali pareikšti vieningą poziciją.

               Kalbant apie Bylą ACCC/C/2008/32, ES tikisi, kad šalių susitikime bus susitarta, kad ES priemonėmis, kai jos bus priimtos ir įsigalios, bus užtikrinta atitiktis Orhuso konvencijai. Kadangi šalių susitikimo sprendimo projektas buvo parengtas prieš oficialiai užbaigiant teisėkūros procedūrą dėl Orhuso reglamento, gali prireikti, kad ES paprašytų atnaujinti Šalių susitikimo sprendimo projektą, kad būtų visapusiškai atsižvelgta į šį labai svarbų pokytį ES.

               Su valstybės pagalba susijusioje byloje ES pritars sprendimui, kuriuo pripažįstamos, bet nepatvirtinamos išvados, ir vėl svarstys šį klausimą kitame šalių susitikime, kuris, kaip tikimasi, vyks 2025 m., ir kartu teiks ataskaitas Konvencijai organui iki Komisijos pareiškime nustatytų terminų.

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, būsimoje septintojoje šalių susitikimo sesijoje ES turėtų pritarti Bylos ACCC/C/2008/32 išvadoms, laikydamasi šio Tarybos sprendimo projekto nuostatų. Be to, ES turėtų pripažinti Bylos ACCC/C/2015/128 išvadas, tačiau paprašyti atidėti šių išvadų patvirtinimą aštuntajai šalių susitikimo sesijai.

               Be to, taip pat labai svarbu, kad Konvencijoje būtų pripažintas pagrindinis ES nacionalinių teismų, kaip ES bendrosios kompetencijos teismų
                  12
               , vaidmuo ir kad prejudicinių sprendimų sistema pagal SESV 267 straipsnį būtų pripažinta kaip tinkama teisės kreiptis į teismą ir žalos atlyginimo aplinkosaugos srityje priemonė. Tai turėtų atsispindėti šalių susitikime priimto sprendimo tekste.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  13
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Orhuso konvencija yra organas, įsteigtas susitarimu, kurį remia Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisija.

               Aktas, kurį turi priimti šalių susitikimas, yra teisinę galią turintis aktas. Numatomas aktas pagal tarptautinę teisę bus privalomas remiantis Orhuso konvencijos 15 straipsniu ir Sprendimo I/7 dėl atitikties peržiūros nuostatomis, visų pirma jo 37 taisykle
                  14
               .

               Numatomu aktu Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su aplinkos politika.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra 192 straipsnio 1 dalis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 192 straipsnio 1 dalis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               2021/0283 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi septintojoje Orhuso konvencijos šalių susitikimo sesijoje, dėl atitikties bylų ACCC/C/2008/32 ir ACCC/C/2015/128

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)2005 m. vasario 17 d. Tarybos sprendimu 2005/370/EB
                  15
                Europos bendrijos vardu patvirtinta Orhuso konvencija dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (toliau – Orhuso konvencija)
                  16
               ;

               (2)pagal Orhuso konvencijos 10 straipsnio 2 dalį susitariančiųjų Šalių susitikime gali būti priimti sprendimai dėl Konvencijos laikymosi;

               (3)2021 m. spalio 18–20 d. vyksiančioje septintojoje sesijoje dėl Orhuso konvencijos bus priimtas Sprendimas VII.8f dėl Europos Sąjungos įsipareigojimų pagal konvenciją laikymosi, įskaitant išvadas Byloje ACCC/C/2008/32 ir Byloje ACCC/C/2015/128;

               (4)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Orhuso konvencijos sesijoje, nes Sprendimas VII.8f dėl Europos Sąjungos įsipareigojimų pagal Konvenciją laikymosi bus privalomas Sąjungai;

               (5)Konvencijoje nustatytus jos institucijoms ir įstaigoms taikytinus įpareigojimus Sąjunga įgyvendino visų pirma 2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1367/2006 dėl Orhuso konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatų taikymo Bendrijos institucijoms ir organams (toliau – Orhuso reglamentas);

               (6)pagal Orhuso konvencijos 15 straipsnį įsteigtas Atitikties Orhuso konvencijai komitetas (toliau – komitetas), kuris yra kompetentingas peržiūrėti, kaip šalys laikosi konvencijos nuostatų. Savo ruožtu pagal Sprendimo I/7 dėl atitikties peržiūros 37 taisyklę komiteto išvados turi būti patvirtintos šalių susitikime;

               (7)2017 m. kovo 17 d. Sąjunga gavo Bylos ACCC/C/2008/32 dėl teisės kreiptis į teismą ES lygmeniu išvadas
                  17
               . Komitetas savo išvadų 123 punkte konstatavo, kad „aptariama šalis nesilaiko Konvencijos 9 straipsnio 3 ir 4 dalių dėl visuomenės narių teisės kreiptis į teismą, nes nei Orhuso reglamentu, nei ES Teisingumo Teismo praktika nėra nei įgyvendinami tose dalyse numatyti įpareigojimai, nei užtikrinamas jų laikymasis“;

               (8)deklaracija, kurią ES paskelbė pasirašydama Konvenciją ir dar kartą išdėstė ją patvirtindama, Orhuso konvencijos organai informuojami, kad „atsižvelgdamos į institucinę ir teisinę Bendrijos sistemą [...] Bendrijos institucijos taikys Konvenciją pagal galiojančias ir būsimas taisykles, reglamentuojančias teisę susipažinti su dokumentais ir kitomis atitinkamomis Bendrijos teisės nuostatomis Konvencijos reglamentuojamoje srityje“;

               (9)Administracinės peržiūros procedūra pagal Orhuso konvenciją papildo bendrą Sąjungos administracinės ir teisminės peržiūros sistemą, kurią įgyvendinant sudaromos sąlygos visuomenės nariams kreiptis dėl administracinių aktų peržiūros ginčijant juos tiesiogiai Sąjungos lygmeniu, t. y. pagal SESV 263 straipsnio 4 dalį, ir nacionaliniuose teismuose, kurie pagal Sutartis yra neatsiejama Sąjungos sistemos dalis, pagal SESV 267 straipsnį; Nacionalinių teismų įgaliojimai pateikti Europos Sąjungos Teisingumo Teismui prašymą priimti prejudicinį sprendimą pagal SESV 267 straipsnį yra labai svarbūs šioje sistemoje. Pagal SESV 267 straipsnį valstybių narių nacionaliniai teismai, kaip ES teisės bendrosios kompetencijos teismai, yra neatskiriama Sąjungos teisminės apsaugos sistemos dalis
                  18
               ;

               (10)atsižvelgdama į Komiteto iškeltus susirūpinimą keliančius klausimus Byloje ACCC/C/2008/32, 2020 m. spalio 14 d. Komisija pateikė pasiūlymą
                  19
                dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo siekiama iš dalies pakeisti Orhuso reglamentą, dėl kurio teisėkūros institucijos neoficialiai susitarė 2021 m. liepos 12 d. vykusiame trišaliame dialoge. Iš dalies pakeistu Orhuso reglamentu dabar užtikrinama, kad Sąjungos teisė atitiktų Orhuso konvencijos dėl teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatas tokiu būdu, kuris būtų suderinamas su pagrindiniais Sąjungos teisės principais ir jos teisminės kontrolės sistema;

               (11)2021 m. liepos 16 d. Komisija informavo Atitikties komitetą apie politinio susitarimo detales, 2021 m. liepos 23 d. komitetui pateikė konsoliduotą teksto redakciją po to, kai ji buvo patvirtinta Nuolatinių atstovų komitete, ir Atitikties komitetui pateikė galutinius teisėkūros procedūros rezultatus, įskaitant tekstą, [2021 m. spalio xxx d.] paskelbtą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Todėl šalių susitikimo sprendime reikėtų pritarti šioms naujoms priemonėms ir pažymėti, kad kai tik jos įsigalios, jomis bus visapusiškai atsižvelgiama į Atitikties komiteto išvadas Byloje ACCC/C/2008/32;

               (12)komitetas savo 2021 m. kovo 17 d. pateiktose Bylos ACCC/C/2015/128
                  20
                išvadose nustatė, kad ES pažeidė Konvenciją dėl to, kad piliečiams nebuvo suteiktos galimybės pasinaudoti administracinėmis ar teisminėmis procedūromis siekiant užginčyti sprendimus dėl Europos Komisijos priimtų valstybės pagalbos priemonių;

               (13)pripažindama susirūpinimą keliančius klausimus ir Komiteto išvadas Byloje ACCC/C/2015/128, Komisija, laikydamasi kompromiso, kuriuo remiantis buvo priimtas peržiūrėtas Orhuso reglamentas, paskelbė pareiškimą, kuriame ji įsipareigojo „išanalizuoti išvadų poveikį ir įvertinti turimas galimybes. Komisija šį vertinimą užbaigs ir paskelbs iki 2022 m. pabaigos. Jei tinkama, Komisija iki 2023 m. pabaigos pateiks priemones šiam klausimui spręsti, atsižvelgdama į ES ir jos valstybių narių įsipareigojimus pagal Orhuso konvenciją ir į Sąjungos teisės taisykles dėl valstybės pagalbos.“;

               (14)bylų ACCC/C/2008/32 ir ACCC/C/2015/128 išvados bus pateiktos patvirtinti septintojoje Orhuso konvencijos šalių susitikimo sesijoje, kuri įvyks 2021 m. spalio mėn. Ženevoje (Šveicarija), kaip Sprendimo VII.8f
                  21
                projektas; jei jos būtų patvirtintos, išvadoms būtų suteiktas oficialus Orhuso konvencijos išaiškinimo statusas ir jų būtų privaloma laikytis susitariančiosioms šalims ir konvencijos organams;

               (15)tačiau kiek tai susiję su Byla ACCC/C/2015/128, pagal pirmiau minėtą pareiškimą Sąjunga turėtų įsipareigoti išanalizuoti išvadų poveikį ir įvertinti turimas galimybes atsižvelgdama į ES teisinės tvarkos sistemą ir ypatumus. Tokiu būdu Komisija galėtų užbaigti ir paskelbti pareiškime nurodytą vertinimą ir prireikus pateikti priemones Atitikties komiteto iškeltam klausimui spręsti, laikydamasi pareiškime nurodytų terminų ir atsižvelgdama į ES teisinės tvarkos valstybės pagalbos klausimais ypatumus. Todėl Sąjunga taip pat turėtų pasiūlyti šalių susitikime atidėti Bylos ACCC/C/2015/128 išvadų patvirtinimą aštuntajai šalių susitikimo sesijai, o ne iškart patvirtinti šias išvadas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi septintojoje Orhuso konvencijos šalių susitikimo sesijoje, dėl Sprendimo VII.8f dėl Sąjungos įsipareigojimų pagal Orhuso konvenciją laikymosi Byloje ACCC/C/2008/32 projekto, yra pritarti pirmiau nurodytam sprendimo projektui ir patvirtinti išvadas. Tačiau Sąjunga turėtų užtikrinti, kad priimant sprendimą būtų atsižvelgta į šiuos aspektus:

               –sprendime turėtų būti palankiai vertinama tai, kad ES ėmėsi visų būtinų veiksmų siekdama užtikrinti, kad būtų laikomasi išvadų ir suinteresuotai visuomenei būtų suteikta teisė kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais pagal konvencijos 9 straipsnio 3 ir 4 dalis. Sprendime taip pat turėtų būti paaiškinta, kad įsigaliojus visoms peržiūrėto Orhuso reglamento nuostatoms, ES neatitiktis reikalavimams pagal Byloją ACCC/C/2008/32 bus pašalinta;

               –jei sprendimo projekte pakartojama, kad Atitikties komitetas prejudicinio sprendimo priėmimo procedūrą pripažino netinkama, tai turėtų būti atmesta. Itin svarbu, kad Sprendime būtų pripažįstama ES nacionalinių teismų, kaip ES teisės bendrosios kompetencijos teismų, pagrindinis vaidmuo ir laikoma, jog SESV 267 straipsnyje numatyta prejudicinių sprendimų sistema yra tinkama teisių gynimo priemonė.

               2 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi septintojoje Orhuso konvencijos šalių susitikimo sesijoje, dėl Sprendimo VII.8f dėl Sąjungos įsipareigojimų pagal Orhuso konvenciją laikymosi pagal Bylą ACCC/C/2015/128 projekto, yra pripažinti atitikties komiteto iškeltus susirūpinimą keliančius klausimus ir išvadas. Sprendime taip pat reikėtų pakartoti Komisijos pareiškimo, paskelbto per paskutinį trišalį dialogą dėl Orhuso reglamento peržiūros 2021 m. liepos 12 d., formuluotę.

               Pagal šį pareiškimą:

               „Komisija tebėra įsipareigojusi užtikrinti, kad ES laikytųsi savo tarptautinių įsipareigojimų klausimais, susijusiais su Orhuso konvencija, ir šiomis aplinkybėmis pripažįsta 2021 m. kovo 17 d. Atitikties Orhuso konvencijai komiteto iškeltus susirūpinimą keliančius klausimus ir priimtas išvadas Byloje ACCC/C/2015/128
                  22
                dėl valstybės pagalbos. Išvadose ES raginama „imtis būtinų teisėkūros, reguliavimo ir kitų priemonių siekiant užtikrinti, kad Orhuso reglamentas būtų iš dalies pakeistas arba būtų priimti nauji Europos Sąjungos teisės aktai, siekiant aiškiai suteikti visuomenės nariams galimybę pasinaudoti administracinėmis arba teisminėmis procedūromis užginčijant sprendimus dėl valstybės pagalbos priemonių, kurias Europos Komisija priėmė pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį ir kurios prieštarauja ES teisei, susijusiai su aplinka, pagal Konvencijos 9 straipsnio 3 ir 4 dalis“.

               Šiuo metu Komisija analizuoja nustatytų faktų poveikį ir vertina turimas galimybes. Komisija šį vertinimą užbaigs ir paskelbs iki 2022 m. pabaigos. Komisija iki 2023 m. pabaigos, jei tinkama, pateiks priemones šiam klausimui spręsti, atsižvelgdama į ES ir jos valstybių narių įsipareigojimus pagal Orhuso konvenciją ir į Sąjungos teisės taisykles dėl valstybės pagalbos.“

               Todėl Sąjunga turėtų įsipareigoti išanalizuoti išvadų poveikį ir įvertinti turimas galimybes atsižvelgiant į ES teisinės tvarkos sistemą ir ypatumus. Ji taip pat turėtų įsipareigoti šį vertinimą užbaigti ir paskelbti iki 2022 m. pabaigos. Be to, ji turėtų įsipareigoti prireikus iki 2023 m. pabaigos pateikti priemones šiam klausimui spręsti, atsižvelgdama į ES ir jos valstybių narių įsipareigojimus pagal Orhuso konvenciją ir į Sąjungos teisės taisykles dėl valstybės pagalbos.

               Tokiu būdu Komisija galėtų užbaigti ir paskelbti pareiškime nurodytą vertinimą ir, jei tinkama, pateikti priemones Atitikties komiteto iškeltam klausimui spręsti, laikydamasi pareiškime nurodytų terminų.

               Todėl Sąjunga taip pat turėtų pasiūlyti šalių susitikimui atidėti Bylos ACCC/C/2015/128 išvadų patvirtinimą aštuntajai šalių susitikimo sesijai, o ne iškart patvirtinti šias išvadas.

               3 straipsnis

               Dėl kitų nedidelių pakeitimų vadovaujantis požiūriu, išdėstytu šiame sprendime, galima susitarti koordinuojant veiksmus vietoje ir atsižvelgiant į galimas derybas dėl Sprendimo VII.8f projekto.

               4 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        Kaip paskelbta UNECE interneto svetainėje:

                  http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/cep43_LT.pdf
                  .

                     (2)

                        Tarybos sprendimas 2005/370/EB, OL L 124, 2005 5 17, p. 1.

                     (3)

                        ES deklaracija paskelbta JT EEK svetainės skyriuje „Deklaracijos ir išlygos“, žr.
                  https://treaties.un.org/Pages/ViewDetails.aspx?src=IND&mtdsg_no=XXVII-13&chapter=27&clang=_en
                  .

                     (4)

                        OL L 264, 2006 9 25, p. 13.

                     (5)

                        Informaciją galima rasti adresu
                  g0430994.doc (unece.org)

                     (6)

                        Sprendimas I/1 dėl darbo tvarkos taisyklių (žr. visų pirma 35 taisyklę dėl sprendimų priėmimo)
                  http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/mop1/ece.mp.pp.2.add.2.e.pdf
                  .

                     (7)

                        Išvadas ir rekomendacijas dėl Bylos ACCC/C/2008/32 galima rasti adresu

                  https://unece.org/env/pp/cc/accc.c.2008.32_european-union
                   ir
                  https://unece.org/env/pp/cc/accc.m.2017.3_european-union
                  .

                     (8)

                  https://unece.org/sites/default/files/2021-03/C128_EU_findings_advance%20unedited.pdf
                  .

                     (9)

                        COM(2020) 642.

                     (10)

                        COM(2020) 643.

                     (11)

                        2018 m. birželio 18 d. Tarybos sprendimas (ES) 2018/881, kuriuo Komisijos prašoma pateikti tyrimą dėl Sąjungos pasirinkimo galimybių reaguojant į Atitikties Orhuso konvencijai komiteto išvadas byloje ACCC/C/2008/32 rezultatus ir, jei tikslinga atsižvelgiant į tyrimo rezultatus, pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1367/2006, ST/9422/2018/INIT, OL L 155, 2018 6 19, p. 6–7.

                     (12)

                        Teismo nuomonės 1/09, Bendrosios patentų ginčų nagrinėjimo sistemos sukūrimas, EU:C:2011:123, 80 punktas.

                     (13)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimas C-399/12, Vokietija prieš Tarybą, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (14)

                        Cituojama pirmiau.

                     (15)

                        2005 m. vasario 17 d. Tarybos sprendimas 2005/370/EB dėl Konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais sudarymo Europos bendrijos vardu, OL L 124, 2005 5 17, p. 1.

                     (16)

                  http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/cep43_LT.pdf
                  .

                     (17)

                  http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/compliance/C2008-32/Findings/C32_EU_Findings_as_adopted_advance_unedited_version.pdf
                  .

                     (18)

                        2011 m. kovo 8 d. Teisingumo Teismo (plenarinė sesija) nuomonė 1/09, pateikta pagal SESV 218 straipsnio 11 dalį, Bendrosios patentų ginčų nagrinėjimo sistemos sukūrimas, ECLI:EU:C2011:123, 80 punktas.

                     (19)

                        COM(2020) 642.

                     (20)

                  https://unece.org/sites/default/files/2021-03/C128_EU_findings_advance%20unedited.pdf
                  .

                     (21)

                  https://unece.org/environment/documents/2021/08/item-7-b-draft-decision-vii8f-concerning-compliance-european-union
                  .

                     (22)

                        Žr.
                  https://unece.org/env/pp/cc/accc.c.2015.128_european-union
                  , 132 punktą.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 10 26
            COM(2021) 668 final
            2021/0348(NLE)

            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi pagal Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvenciją (Barselonos konvenciją), dėl sprendimo, kuriuo iš dalies keičiami Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos, susidarančios dėl kontinentinio šelfo ir jūros dugno bei podugnio žvalgymo ir eksploatavimo, protokolo (Jūros protokolo) priedai, priėmimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu 22-ajame Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos konvencijos (toliau – Barselonos konvencija) ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikime, dėl numatomo priimti sprendimo, kuriuo iš dalies keičiami Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos, susidarančios dėl kontinentinio šelfo ir jūros dugno bei podugnio žvalgymo ir eksploatavimo, protokolo (toliau – Jūros protokolas) priedai.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos, susidarančios dėl kontinentinio šelfo ir jūros dugno bei podugnio žvalgymo ir eksploatavimo, protokolas

               Barselonos konvencija ir jos septyni protokolai, priimti įgyvendinant Viduržemio jūros regiono veiksmų planą, sudaro pagrindinį regioninį teisiškai privalomą daugiašalį aplinkos srities susitarimą dėl Viduržemio jūros.

               Vienas iš tų septynių Barselonos konvencijos protokolų yra Jūros protokolas. Jame aptariami visi Viduržemio jūroje vykdomos naftos ir dujų veiklos aspektai ir numatomos priemonės, kuriomis siekiama mažinti taršą visais jūroje vykdomos veiklos etapais ir reaguoti į taršos incidentus jūroje, įskaitant su atsakomybe ir kompensavimu susijusius aspektus.

               Europos Sąjunga yra Jūros protokolo šalis
                  1
               .

               2.2.Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikimas

               Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikime dalyvauja ministrai ir vyresnieji pareigūnai, atstovaujantys visoms Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiosioms šalims.

               Pagal Jūros protokolo 31 straipsnį, šiam protokolui taikomos su bet kuriuo protokolu susijusios Barselonos konvencijos nuostatos.

               Pagal Barselonos konvencijos 25 straipsnį, Europos Sąjunga (toliau – Sąjunga) naudojasi savo teise balsuoti turėdama tiek balsų, kiek jos valstybių narių yra šios konvencijos ir vieno ar daugiau protokolų susitariančiosios šalys. Sąjunga nesinaudoja savo balsavimo teise, jei ta teise naudojasi jos valstybės narės, ir atvirkščiai.

               Pagal Barselonos konvencijos 22 straipsnį, pakeitimai priimami tokio protokolo susitariančiųjų šalių trijų ketvirtadalių balsų dauguma.

               2.3.Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių 22-ajame susitikime numatomas priimti aktas

               2021 m. gruodžio 7–10 d. vyksiančiame 22-ajame susitikime Barselonos konvencijos ir jos Jūros protokolo, kuriame aptariami visi Viduržemio jūroje vykdomos naftos ir dujų veiklos aspektai ir numatomos priemonės, kuriomis siekiama mažinti taršą visais jūroje vykdomos veiklos etapais ir reaguoti į taršos incidentus jūroje, susitariančiosios šalys (toliau – numatomas aktas).

               Siūlomais pakeitimais siekiama iš dalies pakeisti Jūros protokolo I, II, III, IV ir VII A priedus, kad jie atspindėtų reikšmingą tiek regioniniu, tiek pasauliniu mastu padarytą su veikla jūroje susijusią reguliavimo, mokslo ir technikos pažangą, įskaitant atitinkamus pokyčius Viduržemio jūros veiksmų plano ir Barselonos konvencijos srityje.

               Pagal Barselonos konvencijos 29 straipsnį Jūros protokolo priedų pakeitimai Sąjungai bus privalomi.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Būtinybė apsaugoti Viduržemio jūros biologinę įvairovę ir ekosistemas, be kita ko, nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose jūrų rajonuose, yra pripažinta ne kartą.

               Pakeitimais Jūros protokolo priedai bus atnaujinti, kad atspindėtų reikšmingą tiek regioniniu, tiek pasauliniu mastu padarytą su veikla jūroje susijusią reguliavimo, mokslo ir technikos pažangą, įskaitant atitinkamus pokyčius Viduržemio jūros veiksmų plano ir Barselonos konvencijos srityje, visų pirma pokyčius, susijusius su ekosisteminio metodo įgyvendinimu ir tvariu vartojimu bei gamyba.

               Atsižvelgiant į Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių 22-ąjį susitikimą, nustatyti Sąjungos poziciją dėl numatomo akto yra būtina, nes juo bus iš dalies pakeisti Jūros protokolo priedai. Pagal Barselonos konvencijos 29 straipsnį šie pakeitimai Sąjungai bus privalomi. Kadangi priedų pakeitimais bus atnaujinti Viduržemio jūros apsaugos reikalavimai, pakeisti Sąjungos tarptautiniai įsipareigojimai bei užmojai ir pagerinta aplinkos apsauga, siūloma, kad Sąjunga numatomo akto priėmimui pritartų.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas.

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikimas yra susitarimu, būtent Barselonos konvencija, įsteigtas organas.

               Numatomu aktu bus iš dalies pakeisti vieno iš Barselonos konvencijos protokolų, būtent Jūros protokolo, priedai, todėl priimtas jis turės teisinę galią.

               Numatomu aktu Barselonos konvencijos ir jos protokolų institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su aplinkos apsauga.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 192 straipsnio 1 dalis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 192 straipsnio 1 dalis kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               2021/0348 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi pagal Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvenciją (Barselonos konvenciją), dėl sprendimo, kuriuo iš dalies keičiami Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos, susidarančios dėl kontinentinio šelfo ir jūros dugno bei podugnio žvalgymo ir eksploatavimo, protokolo (Jūros protokolo) priedai, priėmimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Tarybos sprendimu 2013/5/ES
                  2
                Sąjunga sudarė Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos konvencijos (toliau – Barselonos konvencija) protokolą dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos, susidarančios dėl kontinentinio šelfo ir jūros dugno bei podugnio žvalgymo ir eksploatavimo (toliau – Jūros protokolas), ir jis įsigaliojo 2013 m. kovo 29 d.;

               (2)pagal Barselonos konvencijos 18 straipsnį, šios konvencijos protokolai gali būti iš dalies keičiami Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikime;

               (3)numatoma, kad 22-ajame susitikime 2021 m. gruodžio 7–10 d. Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiosios šalys priims sprendimą, kuriuo bus iš dalies pakeisti Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos, susidarančios dėl kontinentinio šelfo ir jūros dugno bei podugnio žvalgymo ir eksploatavimo protokolo (Jūros protokolo) priedai;

               (4)tuo sprendimu bus priimti Jūros protokolo priedų pakeitimai ir jie Sąjungai bus privalomi, todėl būtina nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikime;

               (5)numatomais priedų pakeitimais bus atnaujinti Viduržemio jūros apsaugos reikalavimai, pakeisti Sąjungos tarptautiniai įsipareigojimai bei užmojai ir pagerinta aplinkos apsauga, todėl siūloma, kad Sąjunga sprendimo priėmimui pritartų,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu 22-ajame Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikime, yra pritarti sprendimo, kuriuo iš dalies keičiami Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos, susidarančios dėl kontinentinio šelfo ir jūros dugno bei podugnio žvalgymo ir eksploatavimo, protokolo (Jūros protokolo) priedai, priėmimui.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 4, 2013 1 9, p. 13–14.

                     (2)

                        OL L 4, 2013 1 9, p. 13–14.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 10 26
            COM(2021) 666 final
            2021/0346(NLE)

            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi pagal Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvenciją (Barselonos konvenciją), dėl sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Protokolo dėl Viduržemio jūros taršos, sukeliamos atliekų, išmetamų iš laivų ir orlaivių, ar susidarančios dėl atliekų deginimo jūroje, prevencijos ir šalinimo (Protokolo dėl išmetamų atliekų) priedas, priėmimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šiuo pasiūlymu siekiama nustatyti poziciją, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu 22-ajame Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos konvencijos (toliau – Barselonos konvencija) ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikime, dėl numatomo sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Protokolo dėl Viduržemio jūros taršos, sukeliamos atliekų, išmetamų iš laivų ir orlaivių, ar susidarančios dėl atliekų deginimo jūroje, prevencijos ir šalinimo (toliau – Protokolas dėl išmetamų atliekų) priedas, priėmimo.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Protokolas dėl Viduržemio jūros taršos, sukeliamos atliekų, išmetamų iš laivų ir orlaivių, ar susidarančios dėl atliekų deginimo jūroje, prevencijos ir šalinimo

               Barselonos konvencija ir jos septyni protokolai, priimti įgyvendinant Viduržemio jūros regiono veiksmų planą, sudaro pagrindinį regioninį teisiškai privalomą daugiašalį aplinkos srities susitarimą dėl Viduržemio jūros.

               Vienas iš tų septynių Barselonos konvencijos protokolų yra Protokolas dėl išmetamų atliekų. Juo siekiama, kad visomis būtinomis priemonėmis būtų kiek įmanoma užkertamas kelias Viduržemio jūros taršai išmetamomis atliekomis ar kitomis medžiagomis ir kad ta tarša būtų kuo labiau mažinama bei šalinama.

               Europos Sąjunga yra Protokolo dėl išmetamų atliekų šalis
                  1
               .

               2.2.Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikimas

               Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikime dalyvauja ministrai ir vyresnieji pareigūnai, atstovaujantys visoms Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiosioms šalims.

               Pagal Protokolo dėl išmetamų atliekų 15 straipsnį, šiam protokolui taikomos su bet kuriuo protokolu susijusios Barselonos konvencijos nuostatos.

               Pagal Barselonos konvencijos 25 straipsnį, Europos Sąjunga (toliau – Sąjunga) naudojasi savo teise balsuoti turėdama tiek balsų, kiek jos valstybių narių yra šios konvencijos ir vieno ar daugiau protokolų susitariančiosios šalys. Sąjunga nesinaudoja savo balsavimo teise, jei ta teise naudojasi jos valstybės narės, ir atvirkščiai.

               2.3.Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių 22-ajame susitikime numatomas priimti aktas

               Numatoma, kad 2021 m. gruodžio 7–10 d. vyksiančiame 22-ajame susitikime Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiosios šalys priims sprendimą, kuriuo bus iš dalies keičiamas Protokolo dėl išmetamų atliekų priedas siekiant kuo labiau apsaugoti Viduržemio jūrą nuo galimos taršos išmetamomis atliekomis ar kitomis medžiagomis (toliau – numatomas aktas).

               Numatomo akto tikslas – atsižvelgiant į Protokolo dėl išmetamų atliekų 6 straipsnį iš dalies pakeisti to protokolo priedą dėl veiksnių, į kuriuos turi būti atsižvelgiama nustatant kriterijus, pagal kuriuos išduodami leidimai išmesti medžiagas į jūrą. Šiais pakeitimais atsižvelgiama į 1972 m. Londono konvencijos ir jos 1996 m. protokolo (laikomų pasaulinėmis atliekų ir kitų medžiagų išmetimo į jūrą reglamentavimo priemonėmis) nuostatas, taip pat, jei taikytina, atsižvelgiama į Jūrų strategijos pagrindų direktyvą (JSPD) ir ekosisteminį metodą.

               Pagal Barselonos konvencijos 29 straipsnį Protokolo dėl išmetamų atliekų priedo pakeitimai Sąjungai bus privalomi.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Būtinybė apsaugoti Viduržemio jūros biologinę įvairovę ir ekosistemas pripažinta ne kartą.

               Numatomo akto tikslas – atsižvelgiant į Protokolo dėl išmetamų atliekų 6 straipsnį iš dalies pakeisti to protokolo priedą dėl veiksnių, į kuriuos turi būti atsižvelgiama nustatant kriterijus, pagal kuriuos išduodami leidimai išmesti medžiagas į jūrą. Šiais pakeitimais atsižvelgiama į 1972 m. Londono konvenciją ir jos 1996 m. protokolą, kurie laikomi pasaulinėmis atliekų ir kitų medžiagų išmetimo į jūrą reglamentavimo priemonėmis, taip pat, jei taikytina, atsižvelgiama į Jūrų strategijos pagrindų direktyvą (JSPD) ir joje nustatytą ekosisteminį metodą.

               Rengiantis Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių 22-ajam susitikimui, nustatyti Sąjungos poziciją dėl numatomo akto yra būtina, nes juo bus iš dalies pakeistas Protokolo dėl išmetamų atliekų priedas ir tie pakeitimai bus privalomi Sąjungai pagal Barselonos konvencijos 29 straipsnį. Kadangi priedo pakeitimais bus atnaujinti Viduržemio jūros apsaugos reikalavimai, pakeisti Sąjungos tarptautiniai įsipareigojimai bei užmojai ir pagerinta aplinkos apsauga, siūloma, kad Sąjunga numatomo akto priėmimui pritartų.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas.

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikimas yra susitarimu, t. y. Barselonos konvencija, įsteigtas organas.

               Numatomu aktu bus iš dalies pakeistas vieno iš Barselonos konvencijos protokolų, būtent Protokolo dėl išmetamų atliekų, priedas. Todėl priimtas jis turės teisinę galią.

               Numatomu aktu Barselonos konvencijos ir jos protokolų institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su aplinkos apsauga.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 192 straipsnio 1 dalis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 192 straipsnio 1 dalis kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               2021/0346 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi pagal Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvenciją (Barselonos konvenciją), dėl sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Protokolo dėl Viduržemio jūros taršos, sukeliamos atliekų, išmetamų iš laivų ir orlaivių, ar susidarančios dėl atliekų deginimo jūroje, prevencijos ir šalinimo (Protokolo dėl išmetamų atliekų) priedas, priėmimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Tarybos sprendimu 77/585/EEB
                  2
                Sąjunga sudarė Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos konvencijos (toliau – Barselonos konvencija) protokolą dėl Viduržemio jūros taršos, sukeliamos atliekų, išmetamų iš laivų ir orlaivių, ar susidarančios dėl atliekų deginimo jūroje, prevencijos ir šalinimo (toliau – Protokolas dėl išmetamų atliekų) ir jis įsigaliojo 1978 m. balandžio 15 d.;

               (2)pagal Barselonos konvencijos 18 straipsnį, šios konvencijos protokolai gali būti keičiami Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikime;

               (3)numatoma, kad 2021 m. gruodžio 7–10 d. vyksiančiame 22-ajame susitikime Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiosios šalys, atsižvelgdamos į Protokolo dėl išmetamų atliekų 6 straipsnį, priims sprendimą, kuriuo bus iš dalies pakeistas to protokolo priedas dėl veiksnių, į kuriuos turi būti atsižvelgiama nustatant kriterijus, pagal kuriuos išduodami leidimai išmesti medžiagas į jūrą;

               (4)tuo sprendimu bus priimti Protokolo dėl išmetamų atliekų priedo pakeitimai ir jie Sąjungai bus privalomi, todėl būtina nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikime;

               (5)numatomais priedo pakeitimais bus atnaujinti Viduržemio jūros apsaugos reikalavimai, pakeisti Sąjungos tarptautiniai įsipareigojimai bei užmojai ir pagerinta aplinkos apsauga, todėl siūloma, kad Sąjunga sprendimo priėmimui pritartų,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu 22-ajame Barselonos konvencijos ir jos protokolų susitariančiųjų šalių susitikime, yra pritarti sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Protokolo dėl Viduržemio jūros taršos, sukeliamos atliekų, išmetamų iš laivų ir orlaivių, ar susidarančios dėl atliekų deginimo jūroje, prevencijos ir šalinimo (Protokolo dėl išmetamų atliekų) priedas, priėmimui.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 240, 1977 9 19, p. 1–2.

                     (2)

                        OL L 240, 1977 9 19, p. 1–2.