Svarbus teisinis pranešimas

|

52007PC0484

Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003, nustatantį bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatantį tam tikras paramos schemas ūkininkams, ir Reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai  /* KOM/2007/0484 galutinis - CNS 2007/0177 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 29.8.2007KOM(2007) 484 galutinis2007/0177 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003, nustatantį bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatantį tam tikras paramos schemas ūkininkams, ir Reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. PASIūLYMO APLINKYBėS-  Pasiūlymo pagrindas ir tikslai2003 m. Taryba pasiekė politinį susitarimą dėl 2003 m. BŽŪP reformos, taip sudarydama sąlygas iš esmės pertvarkyti ES ūkininkų pajamų rėmimą ir pradėti taikyti privalomus kompleksinio paramos susiejimo įsipareigojimus.-  Bendroji informacijaTarybai skirtoje ataskaitoje dėl kompleksinio paramos susiejimo įgyvendinimo Komisija nurodė keletą galimų su veiksmingumu ir (arba) supaprastinimu susijusių konkrečių patobulinimų.-  Pasiūlymo srityje taikomos nuostatosTarybos reglamentas (EB) Nr. 1782/2003.-  Suderinamumas su kitomis Europos Sąjungos politikos kryptimis ir tikslaisNetaikoma.2. KONSULTACIJOS SU SUINTERSUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS-  Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisŠalys, su kuriomis jau buvo konsultuojamasi, ir skubumas.-  Kompetencijos telkimas ir pritaikymasNepriklausomo tyrimo neprireikė.-  Poveikio vertinimasNetaikoma.3. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI-  Siūlomos priemonės santraukaŠio pasiūlymo tikslas – nuo 2008 m. pradėti taikyti šiuos konkrečius patobulinimus:-  užbaigti Komisijos ataskaitą Tarybai apie laipsnišką teisės aktais nustatytų valdymo reikalavimų, susijusių su kompleksinio paramos susiejimo įsipareigojimais, taikymą naujosiose valstybėse narėse, kurios pasirinko vienkartinės išmokos už plotus schemą;-  supaprastinti bendrosios išmokos schemos ir vienkartinės išmokos už plotus schemos reikalavimų atitikties taisyklių nuostatas, susijusias su laikotarpiu, kuriuo ūkininkai naudojasi žeme;-  išaiškinti ūkininko atsakomybę, susijusią su kompleksiniu paramos susiejimu, jei žemė perduodama tais pačiais kalendoriniais metais;-  sukurti teisinį pagrindą, leidžiantį pagal kompleksinį paramos susiejimą įgyvendinti sumažinimui taikytiną de minimis taisyklę ir netaikyti sumažinimo už smulkius pažeidimus.Be to, siūloma, kad visoms naujosioms valstybėms narėms, pasirenkančioms diferencijuoti teisių į išmokas, skiriamų už pieva apsėtus hektarus arba už daugiametėmis ganyklomis apsėtus hektarus, ir už bet kurių kitų pagal bendrosios išmokos schemą pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančių hektarų, vieneto vertę, žemės ūkio sklypų identifikavimui nurodyta data būtų nustatyta 2006 m. birželio 30 d., o ne 2003 m. birželio 30 d.Į šį pasiūlymą taip pat įtraukti specialių nuostatų, reglamentuojančių papildomas nacionalines tiesiogines išmokas Kipre, pakeitimai, susiję su 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos priimtu vienkartinės išmokos už plotus schemos įgyvendinimo laikotarpio pratęsimu.-  Teisinis pagrindasEuropos bendrijos steigimo sutarties 37 straipsnio 2 dalis.-  Proporcingumo principasPasiūlymas dėl toliau nurodytos priežasties atitinka proporcingumo principą. Reglamente (EB) Nr. 1782/2003 nustatytos 10 mėnesių taisyklės panaikinimas, nuostatų dėl smulkių pažeidimų ir de minimis taisyklės įdiegimas palengvins administracinę naštą.-  Pasirinktos priemonėsSiūloma priemonė: reglamentas.Kitos priemonės nėra tinkamos dėl to, kad reglamentas turi būti iš dalies pakeistas reglamentu.4. POVEIKIS BIUDžETUIPapildomų Bendrijos biudžeto išlaidų susidarytų, jei dėl de minimis taisyklės ir išimčių smulkiems pažeidimams taikymo nebūtų taikomas sumažinimas pagal kompleksinį paramos susiejimą.5. PAPILDOMA INFORMACIJA-  SupaprastinimasPasiūlyme numatyta supaprastinti valdžios institucijų (ES ar nacionalinių) administracinę tvarką.Laikotarpiui, kuriuo ūkininkai naudojasi žeme, taikytinų bendrosios išmokos schemos ir vienkartinės išmokos už plotą schemos reikalavimų atitikties taisyklių nuostatų supaprastinimas.Pasiūlymas, kurio antraštė 2007/AGRI/040, yra įtrauktas į Komisijos darbo ir teisės aktų leidybos programą.2007/0177 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003, nustatantį bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatantį tam tikras paramos schemas ūkininkams, ir Reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtraiEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[1],kadangi:(1) Patirtis parodė, kad tam tikromis aplinkybėmis toleruotini smulkūs pažeidimai, kurie nėra tokie dideli bei reikšmingi ir neturi tokių ilgalaikių pasekmių, kad reiktų nedelsiant sumažinti tiesiogines išmokas. Tokioms aplinkybėms visų pirma turėtų būti priskirti konkretūs tolesni atitinkamos kompetentingos institucijos veiksmai. Be to, jei sumažinimas būtų taikomas labai mažoms pradinėms sumoms, administruojantys subjektai būtų papildomai apkraunami, o sumažinimo atgrasomasis poveikis būtų abejotinas. Todėl reikėtų nustatyti tinkamą ribą, iki kurios valstybės narės gali netaikyti sumažinimo, jei yra numatyti konkretūs tolesni veiksmai.(2) Tarybos reglamento (EB) Nr. 1782/2003[2] 44 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad ūkininkai, nurodydami reikalavimus atitinkančius hektarus, sklypais gali naudotis ne trumpesnį nei 10 mėnesių laikotarpį. Patirtis rodo, kad šia sąlyga gali būti stipriai apribotas žemės rinkos funkcionavimas ir sukurtas didelis administracinio darbo krūvis ūkininkams ir administravimo tarnyboms. Šio laikotarpio sutrumpinimas nepažeistų kompleksinio paramos susiejimo įsipareigojimų valdymo. Kita vertus, kad paraiškos nebūtų pateikiamos du kartus už tą pačią žemę, būtina nustatyti datą, kuria ūkininkai galėtų naudotis sklypais. Todėl būtų tikslinga nustatyti, kad ūkininkai jau gali naudotis sklypais pagalbos paraiškos pateikimo metų birželio 15 d. Tą pačią taisyklę reikėtų taikyti valstybėms narėms, taikančioms vienkartinės išmokos už plotus schemą. Taip pat būtų tikslinga nustatyti pagal kompleksinį paramos susiejimą prisiimamų įsipareigojimų taisykles žemės perdavimo atveju.(3) Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 71h straipsnyje nustatyta, kad pagal bendrosios išmokos schemą naujosios valstybės narės, vadovaudamosi to reglamento 2 straipsnio g punktu, gali diferencijuoti teisių į išmokas, skiriamų už pieva apsėtus hektarus arba už daugiametėmis ganyklomis apsėtus hektarus, ir už bet kurių kitų pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančių hektarų vieneto vertę, kaip nustatyta 2003 m. birželio 30 d., Bulgarijos ir Rumunijos atveju – 2005 m. birželio 30 d. Naujosios valstybės narės sukūrė žemės ūkio sklypų identifikavimo sistemą pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 20 straipsnio nuostatas. Pereinant nuo senosios prie naujosios identifikavimo sistemos, dėl techninių sunkumų tam tikrų žemės sklypų, kokie jie buvo 2003 m., požymiai negalėjo būti tiksliai perteikti naujojoje identifikavimo sistemoje. Siekiant užtikrinti sklandų šio savanoriško diferencijavimo įgyvendinimą visose valstybėse narėse, žemės sklypų identifikavimui nurodyta data turėtų būti nustatyta 2006 m. birželio 30 d. Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 71h straipsnis turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.(4) Patirtis rodo, kad teisės aktais nustatytų valdymo reikalavimų, kuriuos apima kompleksinio paramos susiejimo įsipareigojimai, taikymui reikalingo administracinio tinklo sukūrimas reikalauja didelių administracinio darbo pastangų. Naujosiose valstybėse narėse, taikančiose vienkartinės išmokos už plotus schemą, trejų metų pereinamasis laikotarpis, panašus į 2004 m. balandžio 30 d. sudėties Bendrijoje taikytą pereinamąjį laikotarpį, laikantis Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 III priede nustatyto tvarkaraščio, palengvins teisės aktais nustatytų valdymo reikalavimų įvedimo procesą ir jų sklandų įgyvendinimą. Šį pereinamąjį laikotarpį turėtų būti galima taikyti, net jei naujoji valstybė narė nusprendžia tiesiogines išmokas visapusiškai taikyti prieš paskutinę įmanomą vienkartinės išmokos už plotus schemos taikymo dieną. Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 143b straipsnio 6 dalį ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1698/2005[3] 51 straipsnio 3 dalį.(5) Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 143b straipsnio 10 ir 11 dalyse nustatomos taisyklės, reglamentuojančios naujųjų valstybių narių, taikančių vienkartinę išmokos už plotus schemą, perėjimą prie bendrosios išmokos schemos. Remiantis šiomis taisyklėmis, Komisija, įvertinusi tokios naujosios valstybės narės pasirengimą, turi patvirtinti naujosios valstybės narės sprendimą įgyvendinti bendrosios išmokos schemą. Neatrodo, kad dabartinėje situacijoje šis išankstinis Komisijos patvirtinimas reikalingas, nes beveik visos tiesioginės išmokos yra atsietos, kaip ir išmokos pagal vienkartinės išmokos už plotus schemą bei bendrosios išmokos schemą, o beveik visos išmokų, susijusių su plotu, sudedamosios dalys yra tokios pat, kaip ir integruotoje sistemoje, visų pirma žemės ūkio sklypų identifikavimo sistemoje. Todėl šios nuostatos turėtų būti panaikintos.(6) Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 XII priedo 2 lentelėje nustatytos bendros papildomų nacionalinių tiesioginių išmokų sumos, mokėtinos Kipre, jeigu iki 2008 m. bus taikoma vienkartinės išmokos už plotus schema (VIPS). Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2012/2006 pratęsus VIPS taikymą, būtina nustatyti bendras sumas, jeigu VIPS bus taikoma 2009 m. ir 2010 m.(7) Naujosios valstybės narės, nuspręsdamos taikyti bendrosios išmokos schemas, nusprendė ją taikyti nuo 2007 m. Šį Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 71h straipsnio pakeitimą tikslinga taikyti nuo tos datos.(8) Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti reglamentus (EB) Nr. 1782/2003 ir (EB) Nr. 1698/2005,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamentas (EB) Nr. 1782/2003 iš dalies keičiamas taip:1) 6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:a) 1 dalis pakeičiama taip:„1. Jei konkrečiais kalendoriniais metais (toliau – tie patys kalendoriniai metai) ūkininkas nesilaikė teisės aktais nustatytų valdymo ar geros agrarinės ir aplinkosauginės būklės reikalavimų, visa jau numatyta išmokėti tiesioginių išmokų suma, pritaikius 10 ir 11 straipsnio nuostatas, sumažinama arba panaikinama pagal 7 straipsnyje nustatytas išsamias taisykles, jei jis paraišką pateikė ir pažeidimą padarė tais pačiais kalendoriniais metais.Atsižvelgiant į 2 dalies nuostatas, ūkininkas, pateikęs pagalbos paraišką, atsako pagal 2 dalies nuostatas, nebent jis gali įrodyti, kad konkretų pažeidimą nulėmė ne veiksmas ar neatliktas veiksmas, už kurį būtų tiesiogiai atsakingas:a) jis pats,b) jei žemės ūkio paskirties žemė perduota taip pačiais kalendoriniais metais-  žemę perimantis asmuo, jei žemė perduota nuo 44 straipsnio 3 dalyje nurodytos datos iki kitų kalendorinių metų sausio 1 d.;-  žemę perduodantis asmuo, jei žemė perduota nuo tų pačių kalendorinių metų sausio 1 d. iki 44 straipsnio 3 dalyje nurodytos datos.“b) Pridedama tokia dalis:„3. Nepaisant 1 dalies nuostatų ir vadovaujantis 7 straipsnio 1 dalyje nurodytose išsamiose taisyklėse išdėstytomis sąlygomis, valstybės narės gali nuspręsti netaikyti sumažinimo, jei jis sudaro iki 50 EUR imtinai vienam ūkininkui per vienerius kalendorinius metus.Tačiau reaguodama į nustatytą pažeidimą atitinkama kompetentinga institucija turi imtis konkrečių tolesnių veiksmų. Apie tokius nustatytus pažeidimus, tolesnes priemonės ir taisomuosius veiksmus, kurių būtina imtis, pranešama ūkininkui.“(2) „7 straipsnio 2 dalis papildoma tokiomis pastraipomis:„Vadovaujantis 1 dalyje nurodytose išsamiose taisyklėse išdėstytomis sąlygomis, valstybės narės gali nuspręsti, kad sumažinimas netaikytinas, jei pažeidimas gali būti laikomas smulkiu pažeidimu, atsižvelgiant į konkrečias pažeidimo aplinkybes, į tai, ar jis nėra didelis bei reikšmingas, ir į tai, ar jis neturi ilgalaikių pasekmių. Tačiau pažeidimai, dėl kurių visuomenės ar gyvūnų sveikatai kyla tiesioginis pavojus, negali būti laikomi smulkiais pažeidimais.Tačiau reaguodama į nustatytą smulkų pažeidimą atitinkama kompetentinga institucija turi imtis konkrečių tolesnių veiksmų. Apie tokius nustatytus pažeidimus, tolesnes priemonės ir taisomuosius veiksmus, kurių būtina imtis, pranešama ūkininkui. Ši pastraipa netaikoma, jei ūkininkas nedelsiant imasi taisomųjų veiksmų ir panaikina nustatytą pažeidimą“.(3) 44 straipsnio 3 dalies antras sakinys pakeičiamas taip:„Išskyrus force majeure ar išimtines aplinkybes, šiais sklypais ūkininkas jau gali naudotis pagalbos paraiškos pateikimo metų birželio15 d.“(4) 71h straipsnis pakeičiamas taip:„71h straipsnis PievosNaujosios valstybės narės, remdamosi objektyviais kriterijais ir neviršydamos regioninės viršutinės ribos ar jos dalies, taip pat gali nustatyti skirtingas teisių į išmokas, kurios turi būti skiriamos 71f straipsnio 1 dalyje minimiems ūkininkams už pieva apsėtus hektarus, kaip nustatyta 2006 m. birželio 30 d., ar už bet kurį kitą pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkantį hektarą arba už hektarus, apsėtus daugiametėmis ganyklomis, kaip nustatyta 2006 m. birželio 30 d., ar už bet kurį kitą pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkantį hektarą, vieneto vertes.“5) 143b straipsnis pakeičiamas taip:a) 5 dalies 1 pastraipa papildoma šiuo sakiniu:„Išskyrus force majeure ar išimtines aplinkybes, šiais sklypais ūkininkas jau gali naudotis pagalbos paraiškos pateikimo metų birželio 15 d.“b) 6 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:„Nuo 2005 m. sausio 1 d. naujosios valstybės narės gali pasirinktinai taikyti 3, 4, 6, 7 ir 9 straipsnius, jeigu tie straipsniai susiję su teisės aktuose nustatytais valdymo reikalavimais. Nuo 2009 m. sausio 1 d. ūkininkas, gaunantis išmokas pagal vienkartinės išmokos už plotus schemą, laikosi teisės aktais nustatytų valdymo reikalavimų, išvardytų III priede, pagal tokį tvarkaraštį:a) A punkte nurodyti reikalavimai taikomi nuo 2009 m. sausio 1 d.;b) B punkte nurodyti reikalavimai taikomi nuo 2010 m. sausio 1 d.;c) C punkte nurodyti reikalavimai taikomi nuo 2011 m. sausio 1 d.Tačiau Bulgarija ir Rumunija gali pasirinktinai taikyti 3, 4, 6, 7 ir 9 straipsnius iki 2011 m. gruodžio 31 d., jeigu tie straipsniai susiję su teisės aktuose nustatytais valdymo reikalavimais. Nuo 2012 m. sausio 1 d. ūkininkas, gaunantis išmokas pagal vienkartinės išmokos už plotus schemą, laikosi teisės aktais nustatytų valdymo reikalavimų, išvardytų III priede, pagal tokį tvarkaraštį:a) A punkte nurodyti reikalavimai taikomi nuo 2012 m. sausio 1 d.;b) B punkte nurodyti reikalavimai taikomi nuo 2013 m. sausio 1 d.;c) C punkte nurodyti reikalavimai taikomi nuo 2014 m. sausio 1 d.Naujosios valstybės narės tokį pasirinkimą gali taikyti ir tuo atveju, jei jos nusprendžia nebetaikyti vienkartinės išmokos už plotus schemos dar nepasibaigus šios schemos taikymo laikotarpiui, kaip tai nurodyta 9 dalyje.“c) 9 dalies pirmas sakinys pakeičiamas taip:„Bet kuri naujoji valstybė narė gali taikyti vienkartinės išmokos už plotus schemą jos taikymo laikotarpiu iki 2010 m. pabaigos.“d) 10 ir 11 dalys išbraukiamos.6) XII priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.2 straipsnisReglamento (EB) Nr. 1698/2005 51 straipsnio 3 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:„Pirmoje pastraipoje numatyta leidžianti nukrypti nuostata taikoma iki 2008 m. gruodžio 31 d. Nuo 2009 m. sausio 1 d. ūkininkas, gaunantis išmokas pagal vienkartinės išmokos už plotus schemą, laikosi teisės aktais nustatytų valdymo reikalavimų, išvardytų Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 III priede, pagal tokį tvarkaraštį:a) A punkte nurodyti reikalavimai taikomi nuo 2009 m. sausio 1 d.;b) B punkte nurodyti reikalavimai taikomi nuo 2010 m. sausio 1 d.;c) C punkte nurodyti reikalavimai taikomi nuo 2011 m. sausio 1 d.Tačiau Bulgarija ir Rumunija gali pasirinktinai taikyti Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 3, 4, 6, 7 ir 9 straipsnius iki 2011 m. gruodžio 31 d., jeigu tie straipsniai susiję su teisės aktuose nustatytais valdymo reikalavimais. Nuo 2012 m. sausio 1 d. ūkininkas, gaunantis išmokas pagal vienkartinės išmokos už plotus schemą, laikosi teisės aktais nustatytų valdymo reikalavimų, išvardytų Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 III priede, pagal tokį tvarkaraštį:a) A punkte nurodyti reikalavimai taikomi nuo 2012 m. sausio 1 d.;b) B punkte nurodyti reikalavimai taikomi nuo 2013 m. sausio 1 d.;c) C punkte nurodyti reikalavimai taikomi nuo 2014 m. sausio 1 d.“3 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Jis taikomas nuo 2008 m. sausio 1 d. Tačiau 1 straipsnio 4 dalis taikoma nuo 2007 m. sausio 1 d.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkas  PRIEDASReglamento (EB) Nr. 1782/2003 XII priedo 2 lentelėje pridedamos šios dvi skiltys:„2009 | 2010 |0 | 0 |1 795 543 | 1 572 955 |0 | 0 |3 456 448 | 3 438 488 |4 608 945 | 4 608 945 |10 724 282 | 10 670 282 |5 547 000 | 5 115 000 |156 332 | 149 600 |4 323 820 | 4 312 300 |1 038 575 | 1 035 875 |31 650 945 | 30 903 405 |“[1] OL C …, …, p. ...[2] OL L 270, 2003 10 21, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2013/2006 (OL L 384, 2006 12 29, p. 13).[3] OL L 277, 2005 10 21, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2012/2006 (OL L 384, 2006 12 29, p. 8).


Svarbus teisinis pranešimas

|

52008PC0813

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1081/2006 dėl Europos socialinio fondo, į jį įtraukiant naujus iš ESF tinkamų finansuoti išlaidų tipus  /* KOM/2008/0813 galutinis - COD 2008/0232 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 26.11.2008KOM(2008) 813 galutinis2008/0232 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1081/2006 dėl Europos socialinio fondo, į jį įtraukiant naujus iš ESF tinkamų finansuoti išlaidų tipusAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS-  Pasiūlymo pagrindas ir tikslaiPasiūlymo tikslas – supaprastinti Europos socialinio fondo veiklą.-  Bendrosios aplinkybės. Nauji uždaviniai, kuriuos turi spręsti ESFEuropos socialinis fondas (ESF) įsteigtas pagal Sutarties 146 straipsnį, kuriuo jam iškeltas tikslas palengvinti darbuotojų įsidarbinimą ir padidinti jų geografinį ir profesinį judumą Bendrijoje. Be to, Europos socialinis fondas sukurtas siekti EB sutarties 158 straipsnyje nustatyto ekonominės ir socialinės sanglaudos tikslo, remiant tas politikos sritis ir prioritetus, kuriais, laikantis Europos užimtumo strategijoje (EUS) nustatytų gairių ir rekomendacijų, siekiama užtikrinti visišką užimtumą, pagerinti darbo kokybę bei našumą ir skatinti socialinę įtrauktį bei sanglaudą.Dabartinė finansinė krizė ir ekonomikos nuosmukis gerokai didina Europos verslininkų patiriamą konkurencinį spaudimą ir neigiamai veikia valstybių biudžetus. Didžiumoje valstybių narių ekonomikos augimas gerokai sumažėjo, kai kuriose jų netgi jaučiamas ekonomikos sąstingis. Nedarbo rodikliai pradėjo blogėti.Susidarius tokiai situacijai, ekonomikos nuosmukio metu labai svarbu, kad Europos socialiniu fondu būtų visapusiškai naudojamasi sprendžiant labiausiai pažeidžiamų – nedirbančių – asmenų problemas. Reikia padaryti viską, kad laikantis patikimo finansų valdymo principų būtų paskatintas veiksmingas, naudingas ir greitas turimų išteklių panaudojimas. Atsižvelgiant į tai, šiuo pasiūlymu siekiama paįvairinti ir supaprastinti Europos socialinio fondo paramos skyrimo metodiką, kad jo indėlis greitai sprendžiant Europai kylančius ekonominius ir socialinius uždavinius būtų veiksmingas.Europos Parlamentas kelis kartus yra nurodęs, kaip svarbu supaprastinti struktūrinius fondus. Europos Audito Rūmai savo metinėje ataskaitoje apie 2007 m. biudžeto įgyvendinimą šiuo klausimu pateikė svarbią rekomendaciją. Jie rekomenduoja supaprastinti „ reikalavimus atitinkančių išlaidų apskaičiavimo pagrindą ir dažniau naudoti vienodo dydžio sumų ar vienodos normos mokėjimus užuot atlyginus „tikrąsias išlaidas[1]“ . Nuo 2007 m. netiesioginėms išlaidoms padengti leista iš ESF mokėti vienodo dydžio sumas (pirmiau – vienodos normos mokėjimus ); 23 valstybės narės galės pasinaudoti šia nuostata. Tačiau mokėti vienkartines sumas (pirmiau – vienodo dydžio sumas) pagal ESF taisykles dar nėra leista. Taigi, šiuo pasiūlymu siekiama finansavimą vienodo dydžio suma taikyti ir tiesioginėms išlaidoms, taip pat pradėti juos taikyti standartiniams vieneto kainos tarifams ir leisti naudoti vienkartinių sumų mokėjimo sistemą.Pasiūlymu nebus keičiama Europos socialinio fondo reglamento, į kurį įeina keturios pagrindinės veiklos sritys, aprėptis. Sritys, kurioms pritarė Europos Vadovų Taryba: lengvesniam darbuotojų ir įmonių prisitaikymui; geresnei galimybei įsidarbinti, nedarbo prevencijai, ilgesniam darbo laikotarpiui ir aktyvesniam dalyvavimui darbo rinkoje; didesnei socialinei įtraukčiai, skatinant socialiai remtinų žmonių integraciją į darbo rinką, ir kovai su diskriminacija; ir partnerystės skatinimui vykdant reformas užimtumo ir įtraukties srityse.Neturtingiausiuose regionuose ir valstybėse narėse struktūrinių fondų dotacijomis toliau bus skatinama daugiausia struktūrinė pertvarka, ekonomikos augimas ir darbo vietų kūrimas. Todėl siekdamas konvergencijos tikslo, be pirmiau minėtų prioritetų ESF taip pat rems veiksmus, skirtus padidinti ir pagerinti investicijas į žmogiškąjį kapitalą, visų pirma tobulinant švietimo ir mokymo sistemas, ir veiksmus, skirtus instituciniams gebėjimams plėtoti ir valstybės valdymo institucijų veiksmingumui didinti nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygiu. Pasiūlymu taip pat nedaromas poveikis Europos Sąjungos įsipareigojimui panaikinti moterų ir vyrų nelygybę ir skatinti gerą valdymą. Toks pat svarbus lieka ir socialinių partnerių dalyvavimas įgyvendinant fondo veiklos prioritetus ir veiksmus, ir dėl susiklosčiusios ekonominės padėties, jei reikės, iš naujo planuojant Europos socialinio fondo programas.Kartu su šiuo pasiūlymu Komisija siūlo priimti tam tikrus reglamentų dėl struktūrinių fondų (visų pirma, pagrindinio reglamento) pakeitimus, kad juos būtų galima naudoti pačiu veiksmingiausiu būdu stengiantis įveikti krizę. Vienas iš pasiūlymų, kuris yra svarbus ir ESF, būtų padidinti vadovaujančiosioms institucijoms skiriamus išankstinius mokėjimus, kad jos galėtų greitai pradėti įgyvendinti naujus veiksmus.-  Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisNetaikoma1. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI-  Siūlomų veiksmų santraukaSiūlomu veiksmu siekiama pakeisti ESF reglamentą, į jį įtraukiant naujas nuostatas, būtinas jo administravimui ir naudojimui supaprastinti.-  Teisinis pagrindasPasiūlymas grindžiamas EB sutarties 148 straipsniu.-  Subsidiarumo principasPasiūlymui subsidiarumo principas netaikomas, nes ši sritis priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai.2008/0232 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1081/2006 dėl Europos socialinio fondo, į jį įtraukiant naujus iš ESF tinkamų finansuoti išlaidų tipusEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 148 straipsnį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[2],atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[3],atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę ([4]),laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos ([5]),kadangi:(1) 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo bei panaikinančio Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999[6], 56 straipsnyje nurodyta, kad išlaidų tinkamumo finansuoti taisyklės nustatomos nacionaliniu lygiu, išskyrus tam tikras Europos regioninės plėtros fondui ir Europos socialiniam fondui (ESF) taikomas išimtis.(2) 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1081/2006 dėl Europos socialinio fondo ir panaikinančio Reglamentą (EB) Nr. 1784/1999[7] 11 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kokios išlaidos tinkamos finansuoti iš ESF, kaip apibrėžta šio reglamento 11 straipsnio 1 dalyje.(3) Finansinė krizė pateisina poreikį dar labiau supaprastinti Europos socialinio fondo bendrai finansuojamų dotacijų skyrimą.(4) Europos Audito Rūmai 2007 m. metinėje ataskaitoje rekomendavo teisės aktų leidėjams ir Komisijai pasirengti persvarstyti būsimų išlaidų programų planus, nuodugniai apsvarstant galimybę supaprastinti tinkamų finansuoti išlaidų apskaičiavimo pagrindą ir dažniau mokėti vienkartines arba vienodo dydžio sumas užuot atlyginus „tikrąsias išlaidas“.(5) Siekiant supaprastinti iš ESF finansuojamos veiklos valdymą, administravimą ir kontrolę, ypač kai ji vykdoma pagal rezultatais grindžiamo atlygio sistemą, tinkamas finansuoti išlaidas reikėtų papildyti dviem tipais, t. y. vienkartine suma ir vienodo dydžio suma taikant standartinius vieneto kainos tarifus.(6) Siekiant teisinio tikrumo dėl tinkamų finansuoti išlaidų, šis supaprastinimas bus taikomas visoms ESF dotacijoms. Todėl reglamentą būtina taikyti atgaline data nuo 2006 m. rugpjūčio 1 d., kai įsigaliojo Reglamentas (EB) Nr. 1081/2006.(7) Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1081/2006 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamento (EB) Nr. 1081/2006 11 straipsnio 3 dalis iš dalies keičiama taip:1) b punktas pakeičiamas taip:„ b) dotacijų atveju:i) netiesioginės išlaidos, deklaruotos kaip vienodo dydžio suma ir sudarančios iki 20 % tiesioginių veiksmo išlaidų;ii) vienodo dydžio išlaidų sumos, apskaičiuotos taikant standartinius valstybės narės nustatytus vieneto kainos tarifus;iii) vienkartinės sumos, skirtos padengti visas arba dalį veiksmo išlaidų. „2) Įterpiamos šios antra, trečia ir ketvirta pastraipos:„Pirmos pastraipos b punkto i, ii ir iii papunkčiuose nurodytos galimybės tarpusavyje gali būti derinamos tik tuomet, kai kiekviena jų taikoma skirtingai tinkamų finansuoti išlaidų kategorijai arba kai jomis naudojamasi skirtingiems to paties veiksmo projektams.Pirmos pastraipos b punkto i, ii ir iii papunkčiuose nurodytos išlaidos nustatomos iš anksto, laikantis teisingo, sąžiningo ir patikrinamo apskaičiavimo metodo.Pirmos pastraipos b punkto iii papunktyje nurodytos vienkartinės sumos neturi viršyti 50 000 EUR.“2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Jis taikomas nuo 2006 m. rugpjūčio 1 d.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje […]Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas[…] […][1] 2008 m. lapkričio 10 d. Europos Sąjungos oficialusis leidinys, C 286, rinkinys nr. 51 „Audito Rūmai. Audito Rūmų 2007 finansinių metų metinė biudžeto vykdymo ataskaita su institucijų atsakymais“, 2 skyriaus 42 pastraipa.[2] OL C , , p. .[3] OL C , , p. .[4] OL C , , p. .[5] OL C , , p. .[6] OL C 210, 2006 7 31, p. 25.[7] OL L 210, 2006 7 31, p. 12.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52004PC0776

Pasiūlymas Tarybos reglamentas įvedantis galutinį antidempingo muitą volframo karbido ir lydytojo volframo karbido, kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, importui  /* KOM/2004/0776 galutinis */

	Briuselis, 06.12.2004KOM(2004)776 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASįvedantis galutinį antidempingo muitą volframo karbido ir lydytojo volframo karbido, kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, importui(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS2003 m. balandžio 8 d. Komisija inicijavo Kinijos Liaudies Respublikos kilmės volframo karbido ir lydytojo volframo karbido importui į Bendriją taikomų priemon ių galiojimo pabaigos peržiūrą.Peržiūros išvados parodė, jog yra rizika, kad produktai dempingo kainomis gali būti ir toliau importuojami, ir, jeigu priemonės būtų atšauktos, Bendrijos pramonei būtų daroma vis didesnė žala.Todėl siūloma, kad Taryba priimtų pridedamą reglamento pasiūlymą.PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASįvedantis galutinį antidempingo muitą volframo karbido ir lydytojo volframo karbido, kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, importuiEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijų steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama į Komisijos, pasitarusios su Patariamuoju komitetu, pateiktą pasiūlymą,kadangi:A. PROCEDŪRA1. Galiojančios priemonėsReglamentu (EEB) Nr. 2737/90[2] Taryba nustatė galutinį 33 % antidempingo muitą Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės volframo karbido ir lydytojo volframo karbido importui. Savo Sprendimu 90/480/EEB[3] Komisija priėmė dviejų didžiausių eksportuotojų įsipareigojimus dėl produkto, kuriam taikomos priemonės.Po to, kai du minėti Kinijos eksportuotojai atsiėmė savo įsipareigojimus, Komisija Reglamentu (EB) Nr. 2286/94[4] įvedė laikiną antidempingo muitą aptariamojo produkto importui.Reglamentu (EB) Nr. 610/95[5] Taryba iš dalies pakeitė Reglamentą (EEB) Nr. 2737/90 ir nustatė gautinį 33 % muitą volframo karbido ir lydytojo volframo karbido importui. Atlikus peržiūrą, kuri buvo inicijuota pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį (toliau – tyrimas dėl ankstesnės peržiūros), šių priemonių taikymas Reglamentu (EB) Nr. 771/98[6] buvo pratęstas dar penkeriems metams.2. Dabartinis tyrimasPaskelbusi pranešimą apie artėjančią KLR kilmės volframo karbido ir lydytojo volframo karbido importui taikomų antidempingo priemonių galiojimo pabaigą[7], 2003 m. sausio 9 d. Komisija gavo stambiųjų gamintojų, šiuo atveju atstovaujančių daugiau nei 80 % Bendrijos gamybos apimčių, vardu pateiktą Eurometaux (toliau – pareiškėjas) prašymą atlikti galiojimo peržiūrą. Prašymas buvo grindžiamas prielaida, kad, pasibaigus priemonių galiojimo laikui, gali būti toliau tęsiamas arba pasikartoti importas dempingo kainomis ir daroma žala Bendrijos pramonei.Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pateikta pakankamai įrodymų peržiūrai pradėti, Komisija inicijavo tyrimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį[8].3. Prašymas pradėti tarpinę peržiūrą2003 m. lapkričio 25 d. Komisija taip pat gavo didžiajai Bendrijos apimčių daliai atstovaujančio pareiškėjo prašymą pradėti tarpinę peržiūrą.Pareiškėjas tvirtino, kad rinkoje atsirado naujas produktas, kurio pagrindinės fizinės ir cheminės savybės bei galutinis panaudojimas yra toks pat, kaip ir produkto, kuriam taikomos priemonės, įvestos KLR kilmės volframo karbido ir lydytojo volframo karbido importui. Nors pačiam pareiškėjui priemonės nebuvo taikomos, jis teigė, kad naujoji produkto rūšis iš esmės yra aptariamojo produkto sudedamoji dalis. Pareiškėjas teigė, kad dėl to esamų priemonių nepakanka kovai su žalą darančiu dempingu ir kad dėl to priemonės taikymo sritis turėtų būti išplėsta taip, kad aptariamojo produkto apibrėžimas apimtų ir naująją produkto rūšį.Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamas pagrindas inicijuoti dalinę tarpinę peržiūrą, 2004 m. kovo 31 d.[9] Komisija inicijavo peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį, kuri apsiribojo vien aptariamojo produkto apibrėžimu. Šis tyrimas vyksta iki šiol.4. Tyrimu suinteresuotos šalysApie pradėtą tyrimą Komisija oficialiai pranešė gamintojams, importuotojams, vartotojams ir KLR eksportuotojams.Suinteresuotoms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie tyrimo pradžią nurodytą laikotarpį pateikti savo nuomonę raštu ir paprašyti jas išklausyti.Komisija visoms žinomoms suinteresuotoms šalims išsiuntė klausimynus ir gavo atsakymus iš trijų Bendrijos gamintojų pareiškėjų, vieno importuotojo, kuris taip pat buvo ir aptariamojo produkto vartotojas, septynių eksportuotojų ir gamintojų, vieno Honkongo prekybininko, vieno Vokietijos prekybininko ir importuotojo ir vieno analogiškoje šalyje veikiančio gamintojo. Visos šalys pareiškė savo nuomonę raštu ir jų prašymu buvo išklausytos.Komisija surinko ir patvirtino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga tyrimui atlikti, ir atliko patikrinimus šių bendrovių patalpose:a) Bendrijos gamintojai:-  Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Austrija-  H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Vokietija-  Eurotungstène poudres S.A., Grenoble, Prancūzijab) Bendrijos importuotojai ir vartotojaiHarditalia SpA and F.I.L.M.S. SpA, Anzola D'ossola, Italija (susijusios bendrovės)c) KLR eksportuotojai-  Nanchang Cemented Carbide Co., Ltd., Nanchang City, Jiangxi provincija-  Xiamen Golden Egret Special Alloy Co., Ltd., Xiamen City, Fujian provincija-  Zhuzhou Cemented Carbide Works Import & Export Company, Zhuzhou City, Hunan provincija-  Zigong Cemented Carbide Corp., Ltd., Zigong City, Sichuan provincijad) Gamintojai analogiškose valstybėse-  Osram Sylvania Inc., Towanda, Pensilvanija, Jungtinės Amerikos Valstijos5. Tyrimo laikotarpisTyrimas dėl besitęsiančio ar pasikartojančio dempingo ir žalos apėmė 2002 m. sausio 1 d. – 2002 m. gruodžio 31 d. laikotarpį (toliau – TL). Dempingo tęsimo ir žalos pasikartojimo tikimybės tendencijų tyrimas apėmė laikotarpį nuo 1998 m. iki TL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).6. Aptariamasis produktas ir panašus produktas6.1. Aptariamasis produktasPrimenama, kad po to, kai rinkoje tariamai pasirodė nauja produkto rūšis, kurios fizinės bei cheminės savybės ir galutinis panaudojimas buvo tokie patys, kaip ir produkto, kuriam taikomos priemonės, 2004 m. kovo 31 d. buvo inicijuota dalinė tarpinė peržiūra, kurios apimtis apsiribojo aptariamojo produkto apibrėžimu (žr. 6–8 konstatuojamąsias dalis).Atliekant šią peržiūrą, aptariamasis produktas yra tas pat, kuris yra nagrinėjamas pagal Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2737/90 ir jo vėlesnius pakeitimus, t.y. volframo karbidas ir lydytasis volframo karbidas, klasifikuojami KN kodu 2849 90 30.Volframo karbidas ir lydytasis volframo karbidas yra anglies ir volframo junginiai, gaunami kaitinimo būdu (cementavimo – pirmuoju atveju, lydymo – antruoju). Abu produktai yra tarpiniai produktai, naudojami kaip pradinės medžiagos kietlydinių komponentams, pvz., cementuoto karbido pjovimo įrankiams ir dilimui ypač atspariems komponentams, dilimui atsparioms dangoms, naftos gręžinių grąžtams ir kasybos įrankiams, be to, metalų tempimo ir kalimo štampams bei matricoms, gaminti.Kai kurie eksportuotojai tvirtino, kad volframo karbidas ir lydytasis volframo karbidas yra skirtingi produktai. Tai buvo grindžiama teiginiu, kad šių produktų gamybos procesai yra visiškai skirtingi ir kad jų galutinis panaudojimas taip pat yra skirtingas.Primenama, kad Tarybos reglamento (EB) Nr. 771/98 11 konstatuojamojoje dalyje nurodoma, kad tyrimas parodė, jog nors šių produktų gamybos procesai yra visiškai skirtingi, volframo karbido ir lydytojo volframo karbido cheminė sudėtis yra tokia pati (abu juos sudaro maždaug 92–94 % volframo metalo ir 4–6 % anglies), ir jie yra gaunami tame pačiame volframo gamybos grandinės etape, t. y. tarp volframo metalo miltelių ir karbido įrankių bei mechaniškai atsparių medžiagų. Be to, pramonėje jų galutinis pritaikymas yra labai panašus, t. y. jie yra naudojami kaip paviršiaus kietinimo elementas. Nors kartais, kai reikalingas didesnis atsparumas dilimui, naudojamas tik lydytasis volframo karbidas, dažniausiai volframo karbidas ir lydytasis volframo karbidas gali pakeisti vienas kitą. Todėl pirminio tyrimo metu buvo nuspręsta, kad atliekant šį tyrimą volframo karbidas ir lydytasis volframo karbidas yra tas pat produktas.Jokių įtikinamų argumentų, kurie galėtų pakeisti požiūrį, dėl kurio būtų prieita prie kitokios išvados, per pirminį peržiūros tyrimą pateikta nebuvo. Be to, rinkoje lydytojo volframo karbido ir volframo karbido kaina skiriasi labai nedaug, kadangi dėl papildomų perdirbimo procesų lydytojo volframo karbido kaina yra šiek tiek aukštesnė, tačiau ji kompensuojama tuo, kad lydytojo volframo gamybai reikalinga mažiau selektyvi granulių dydžių atranka. Todėl atliekant šį tyrimą volframo karbidas ir lydytasis volframo karbidas turi būti laikomi vienodais produktais, kurių svarbiausios charakteristikos yra vienodos.6.2. Panašūs produktaiKaip buvo nustatyta atliekant ankstesnius tyrimus, šis peržiūros tyrimas patvirtino, kad dėl iš esmės vienodų fizinių savybių ir tokio paties galutinio panaudojimo KLR eksportuojami produktai ir Bendrijos gamintojų gaminami ir parduodami produktai yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.B. DEMPINGO TĘSIMOSI AR PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ1. Preliminarios pastabosBendros informacijos sumetimais primenama, kad per 9 mėnesius tyrimo, po kurio 1990 m. buvo pritaikytos priemonės, iš KLR buvo eksportuota 117 tonų aptariamojo produkto, ir tai sudarė 5,3 % rinkos dalies. Buvo nustatyta, kad tuo metu dempingo skirtumas buvo 73,13 %. Per ankstesnės peržiūros TL buvo importuota 234 tonos, ir tai sudarė 5 % rinkos, o dempingo skirtumas buvo 30,6 %.2. Rinkos ekonomikos statusas ir analogiška valstybėPrimenama, per ankstesnius tyrimus nė vienas iš aptariamojo produkto importuotojų nebuvo įgijęs rinkos ekonomikos statuso (toliau – RES). Bendradarbiaujantys eksportuotojai tvirtino, kad galimybė suteikti RES galėtų būti svarstoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą, ir teigė, kad pagrindiniame reglamente nėra jokios nuostatos, draudžiančios, atliekant peržiūrą, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį bendradarbiaujantiems eksportuotojams suteikti RES.Reikėtų priminti, kad šis atliekamas tyrimas yra galiojimo pabaigos tyrimas, po kurio taikomos priemonės gali būti tik atšaukiamos arba paliekamos galioti, tačiau jos negali būti iš dalies keičiamos. Pagal nusistovėjusią institucijų praktiką prašymai suteikti RES turėtų būti svarstomi atliekant tarpines peržiūras, nes, atlikus tokias tarpines peržiūras, gali būti pakeičiamas priemonių lygis.Bendradarbiaujantys eksportuotojai taip pat iškėlė Jungtinių Amerikos Valstijų kaip tinkamos rinkos ekonomikos trečiosios valstybės (toliau – analogiška valstybė) klausimą, nurodydami, kad ši valstybė nėra tinkama dėl BVP vienam gyventojui skirtumo tarp JAV ir KLR. Vietoje to bendradarbiaujantys eksportuotojai pasiūlė analogiškomis valstybėmis laikyti Korėjos Respubliką arba Čekijos Respubliką, kadangi šių valstybių BVP vienam gyventojui yra artimesnis KLR BVP vienam gyventojui.Tačiau BVP vienam gyventojui rodiklis nėra lemiamas veiksnys pasirenkant tinkamą analogišką valstybę. Atliekant ankstesnės peržiūros tyrimą, Jungtinės Amerikos Valstijos buvo laikomos tinkama analogiška valstybe, o dabartinio tyrimo metu nebuvo nustatyta jokių pasikeitusių aplinkybių, dėl kurių ši valstybė negalėtų būti laikoma tinkama analogiška valstybe. Be to, nebuvo pateikta jokių įrodymų, kad Korėjos Respublika arba Čekijos Respublika būtų labiau tinkamos.Osram Sylvania Inc, aptariamojo produkto gamintojas Jungtinėse Amerikos Valstijose, pasisiūlė bendradarbiauti atliekant tyrimą, todėl atitinkamai buvo išnagrinėta, ar Osram Sylvania Inc. pardavimai vidaus rinkoje yra reikšmingi, palyginti su aptariamojo produkto eksportu iš KLR. Buvo nustatyta, kad Osram Sylvania Inc. pardavimai vidaus rinkoje vietiniams klientams įprastomis prekybos sąlygomis 5 % viršijo Kinijos eksportuotojų eksporto į Bendriją apimtis, kaip ir reikalaujama, jeigu normalioji vertė yra grindžiama pardavimo vietinėje rinkoje kaina.Todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą buvo nuspręsta, atliekant šį tyrimą, Jungtines Amerikos Valstijas ir toliau laikyti analogiška valstybe, o normaliąją vertę nustatyti remiantis Osram Sylvania Inc. pardavimais vidaus rinkoje.3. Normalioji vertėBuvo išnagrinėta, ar Osram Sylvania Inc. pardavimai vidaus rinkoje nepriklausomiems klientams gali būti laikomi vykdomais įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.Buvo nustatyta, kad vidutinė svertinė vieneto pardavimo kaina per TL buvo aukštesnė už vidutines svertines vieneto sąnaudas. Todėl laikoma, kad visi pardavimai vietinėje rinkoje buvo vykdomi įprastomis prekybos sąlygomis.Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalį normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal visų Osram Sylvania Inc. volframo karbido ir lydytojo volframo karbido pardavimų vietinėje rinkoje nepriklausomiems klientams Jungtinėse Amerikos Valstijose per TL kainas.4. Eksporto kainaPenkių iš septynių KLR bendradarbiaujančių eksportuotojų eksporto apimtys sudarė beveik visas eksporto apimtis iš KLR į Bendriją nepriklausomiems klientams per TL. Kiti du bendradarbiaujantys eksportuotojai per TL į Bendriją aptariamojo produkto neeksportavo. Todėl eksporto kaina turėtų būti nustatoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį (t. y. pagal kainą, kurią nustato penki bendradarbiaujantys eksportuotojai).5. PalyginimasNorint teisingai palyginti kainas, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo atlikti atitinkami koregavimai, atsižvelgiant į transporto, pakavimo, draudimo, kredito kainos, mokėjimo sąlygų skirtumus, prekių paruošimo ir papildomas sąnaudas, kurie buvo nurodyti kaip galintys turėti įtakos kainoms ir kainų palyginamumui.6. Dempingo skirtumasPagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį normalioji vertė buvo palyginta su eksporto kaina. Abi kainos buvo apskaičiuotos kaip ex-works kainos ir palygintos tuo pačiu perkybos lygiu.Dempingo skirtumui apskaičiuoti normaliosios vertės svertinis vidurkis buvo palygintas su eksporto į Bendriją gamintojo kainos svertiniu vidurkiu tuo pačiu prekybos lygiu. Toks palyginimas parodė, kad dempingo lygis buvo maždaug 31 %, t. y. artimas taikomam antidempingo muitui.7. Dempingo tęsimosi tikimybėKadangi dempingas nebuvo nutrauktas, buvo įvertinta, ar yra tikimybės, kad aptariamieji produktai ir toliau bus eksportuojami dempingo kainomis. Šiame kontekste buvo atsižvelgta į tokius veiksnius kaip aptariamojo produkto KLR gamintojo gamybiniai pajėgumai ir jų pardavimo trečiosioms šalims arba LR vidaus rinkoje kainos.7.1. Nepanaudoti gamybiniai pajėgumaiKaip minėta 31 konstatuojamojoje dalyje, per TL į Bendriją aptariamąjį produktą eksportavo penki KLR bendradarbiaujantys eksportuotojai.Du iš šių eksportuotojų patys gamino aptariamąjį produktą , t. y. produkto gamybą ir eksportą vykdė tas pats ūkio subjektas.Kiti du eksportuotojai buvo susiję su gamybinėmis įmonėmis, t.y., produkto gamybą ir pardavimą eksportui vykdė du atskiri, tačiau susiję ūkio subjektai.Penktasis eksportuotojas nebuvo susijęs su gamybos įmone; jis pirko produktus iš 37 ir 38 konstatuojamosiose dalyse minėtų gamintojų ir (arba) eksportuotojų ir juos eksportavo.Keturių eksportuotojų su gamybiniais pajėgumais teorinės[10] gamybos apimtys per TL buvo 9850 tonų, bendra gamyba – 8460 tonų, vadinasi, jų gamybiniai pajėgumai buvo panaudoti 86 %. Todėl keturi gaminantys eksportuotojai dar turėjo 1390 tonų nepanaudotų gamybinių pajėgumų, kurie sudarė 21,5 % apskaičiuoto aptariamojo produkto suvartojimo laisvojoje rinkoje (6461 tonos)[11].Kiti su bendradarbiaujantys eksportuotojai, kurie neeksportavo aptariamųjų produktų į Bendriją per TL, taip pat pateikė informaciją apie savo gamybos apimtis ir pardavimus per TL. Vienas šių eksportuotojų tik prekiavo, bet negamino aptariamųjų produktų, o kitas turėjo nuosavus gamybinius įrengimus, kurių pajėgumas buvo maždaug 200 tonų, ir per TL pagamino 49 tonas.Bendri septynių eksportuotojų gamybos pajėgumai sudarė 10 050 tonų. Per TL septynių eksportuotojų neišnaudoti pajėgumai sudarė 1,541 tonos, t. y. maždaug 24 % suvartojimo Bendrijos laisvojoje rinkoje, kaip nurodyta 41 konstatuojamojoje dalyje. Nepanaudoti pajėgumai aiškiai rodo, kad panaikinus taikomas priemones Kinijos eksportuotojai galėtų gerokai padidinti savo aptariamojo produkto eksporto į Bendrijos rinką apimtis. Reikėtų priminti, kad bendras bendradarbiaujančių eksportuotojų eksportas sudarė 239 tonas, beveik 100 % viso aptariamojo produkto eksporto per TL, ir kad bendradarbiaujančių eksportuotojų eksportas sudarė beveik visą eksportą į Bendriją.7.2. KLR eksportuotojų pardavimai vidaus rinkoje ir trečiųjų šalių rinkoseNuo to laiko, kai buvo įvestos dabar galiojančios priemonės, Kinijos eksportuotojai ištobulino savo gebėjimus panaudoti aptariamąjį produktą vartojimo prekių, daugiausia įrankių, gamyboje (iš cementuotų karbidų).Per TL maždaug 4846 tonos (57 %) penkių bendradarbiaujančių eksportuotojų produkcijos buvo toliau perdirbama, o 1557 tonos (18 %) produkcijos buvo parduota vidaus rinkoje, o 2021 tona (24 %) buvo eksportuotos per bendradarbiaujančius eksportuotojus.Toliau pateiktoje lentelėje vidutinė penkių bendradarbiaujančių eksportuotojų pardavimo kaina per TL pagal paskirties šalis nurodyta ją lyginant su vidutine Bendrijos pramonės pardavimo kaina.+++++ TABLE +++++Kaip matyti iš pirmiau pateiktų faktų, Kinijos eksportuotojai būtų suinteresuoti ne tik išnaudoti savo laisvus pajėgumus pardavimams į Bendriją didinti, bet ir pakeisti bent dalį savo pardavimų vidaus rinkoje ir pardavimų į trečiąsias šalis pardavimais Bendrijoje. Iš tikrųjų, palyginti su kainomis, kurias bendradarbiaujantys eksportuotojai galėjo nustatyti vidaus rinkoje, dėl kainų Bendrijoje ši būtų tapusi labai patrauklia rinka, jeigu antidempingo priemonių galiojimo laikas baigtųsi.Taip pat palyginus su Kinijos eksportu kitas trečiąsias šalis, tokias kaip Japonija arba Jungtinės Amerikos Valstijos, Bendrija dėl joje galiojančių kainų tampa labai patrauklia rinka, ir neatnaujinus priemonių galiojimo iškiltų nemaža rizika, kad eksportuotojai nukreiptų prekybą į Bendrijos rinką.Atitinkamai buvo padaryta išvada, kad panaikinus priemones atsirastų tikimybė, kad nemaži aptariamojo produkto kiekiai būtų parduodami gerokai mažesnėmis kainomis nei vidutinės Bendrijos pardavimo kainos, ir dėl to būtų padaryta žala Bendrijos pramonei.8. IšvadaKaip pažymėta 34 konstatuojamojoje dalyje, Kinijos eksportuotojai ir toliau eksportavo dempingo kainomis. Per TL nustatytas dempingo skirtumas sudarė 31 %, t. y. maždaug tokio paties lygio, kaip ir nustatytasis per ankstesnį tyrimą.Per TL bendri penkių bendradarbiaujančių eksportuotojų pajėgumai sudarė 10 050 tonų, t. y. jie buvo didesni nei bendri Bendrijos pramonės įmonių pajėgumai. Be to, penki bendradarbiaujantys eksportuotojai turėjo neišnaudotų gamybinių pajėgumų, kurių apimtys per TL atitiko maždaug 24 % suvartojimo Bendrijos laisvojoje rinkoje.Vertinant aptariamojo produkto eksporto iš KLR į Bendriją eksporto kainą, pažymima, kad vidutinės eksporto į Bendriją kainos Kinijos eksportuotojams yra patraukliai aukštos. Todėl buvo padaryta išvada, kad, jeigu priemonės būtų atšauktos, iškiltų rizika, kad žalą sukeliantis eksportas dempingo kainomis būtų tęsiamas. Be to, atsižvelgiant į bendradarbiaujančių eksportuotojų aptariamojo produkto eksporto per TL į Bendriją ir į kitas trečiąsias šalis eksporto kainų skirtumus, galima teigti, kad atsirastų tikimybė, jog eksportas dempingo kainomis būtų nukreiptas nuo kitų rinkų (pvz., Japonija ir Jungtinės Amerikos Valstijos) į Bendrijos rinką, kadangi kainos Bendrijos rinkoje buvo aukštesnės nei kitose pagrindinėse eksporto rinkose.Apibendrinant pažymėtina, jog visi požymiai leidžia daryti išvadą, kad importas iš KLR į Bendriją dempingo kainomis ir toliau bus tęsiamas, o panaikinus priemones – vis didesnėmis apimtimis.C. BENDRIJOS PRAMONĖPer TL aptariamąjį produktą gamino:trys skundą pateikę gamintojai, kurie atliekamo tyrimo metu visokeriopai bendradarbiavo su Komisija ir kurie gamino aptariamąjį produktą pardavimui trečiosiose šalyse rinkos nustatytomis kainomis (toliau – laisvoji rinka),vienas gamintojas, gaminantis produktą laisvajai rinkai, parėmęs skundą pateikusius gamintojus, tačiau nebendradarbiavęs tyrimo metu,trys kiti gamintojai, gaminę produktą savoms reikmėms. Vienas šių gamintojų bendradarbiavo su Komisija, o kiti du nei parėmė tyrimą, nei jam prieštaravo,Trijų gamintojų, kurie gamino produktą uždaram naudojimui, produktai buvo tik tarpiniai produktai, visi sunaudojami gaminant didesnės vertės vartotojų pramonės produktus. Nė viena iš šių produktų nebuvo parduota laisvojoje rinkoje.Nagrinėjant ekonominę padėtį Bendrijos rinkoje ir Bendrijos pramonės padėtį labai svarbu atskirti gamybą uždaram naudojimui ir gamybą pardavimui laisvojoje rinkoje, kadangi nuosavoms reikmėms gaminamiems importuojami produktai nesudaro konkurencijos. Ir atvirkščiai, pardavimui laisvojoje rinkoje skirta produkcija tiesiogiai konkuruoja su iš KLR importuojamais aptariamaisiais produktais. Atsižvelgiant į pirmiau apibrėžtas aplinkybes tariama, kad padėtis uždaro naudojimo ir pardavimui laisvojoje rinkoje gaminamų produktų rinkoje yra nevienoda.Trijų Bendrijos gamintojų, gaminusių pardavimui laisvojoje rinkoje ir visokeriopai bendradarbiavusių, produkcija sudarė maždaug 89 % bendros Bendrijos gamybos laisvajai rinkai per TL. Šie Bendrijos gamintojai sudaro Bendrijos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje.D. PADĖTIS BENDRIJOS RINKOJE1. Bendrosios pastabos1.1. Importo duomenysImporto duomenų šaltinis buvo Eurostato informacija apie KN 2849 90 30 kodu klasifikuojamų produktų importą ir bendradarbiaujančių KLR eksportuotojų duomenys apie eksportą.1.2 Bendrijos pramonės duomenysBendrijos pramonės duomenys buvo gauti iš atsakymų į klausimynus, kuriuos pateikė trys bendradarbiaujantys Bendrijos gamintojai, kurie gamino aptariamąjį produktą pardavimui laisvojoje rinkoje, ir kiti bendradarbiaujantys gamintojai, gaminantys aptariamąjį produktą uždaram naudojimui.1.3 Vartojimas BendrijojeAkivaizdaus aptariamojo produkto suvartojimo Bendrijos laisvojoje rinkoje apimtys buvo nustatytos pagal:Eurostato pateiktus duomenis apie bendras aptariamojo produkto importo į Bendriją apimtis, irtrijų bendradarbiaujančių pardavimui laisvojoje rinkoje gaminančių Bendrijos gamintojų pardavimui nepriklausomiems klientams duomenis.Nagrinėjamuoju laikotarpiu vartojimas Bendrijos laisvojoje rinkoje išaugo 9 %. Tačiau toks augimas vyko labai netolygiai. Po sumažėjimo 1998–1999 m. iki 2001 m. vartojimas augo ir, 2001 m. pasiekęs didžiausią 7949 tonų lygį, per tyrimo laikotarpį vėl sumažėjo iki 6461 tonos.+++++ TABLE +++++Iš dalies vartojimas laisvojoje rinkoje 2000 ir 2001 m. išaugo dėl didesnio ekonominio aktyvumo Bendrijoje ir pasaulio rinkoje, o iš dalies ir dėl KLR įvestos naujos eksporto licencijavimo sistemos. Įvedus šią sistemą, 2000 m. pabaigoje ir 2001 m. prekės buvo masiškai perkamos (vartotojai kaupė atsargas) baiminantis dėl galimo žaliavinių medžiagų ir aptariamojo produkto trūkumo.2. Importas iš KLR2.1. Apimtys ir rinkos dalis+++++ TABLE +++++Nagrinėjamuoju laikotarpiu produkto importo apimtys iš KLR kito, jos gerokai išaugo palyginti su 1998 m. lygiu, ir TL užėmė didesnę rinkos dalį nei 1998 m.2.2. Kainos ir kainų mažinimasPer TL vidutinė aptariamojo produkto importo iš KLR kaina CIF prie Bendrijos muitų sienų buvo 12,59 €/kg. Nagrinėjant kainos mažinimą, Bendrijoje pagamintų aptariamųjų produktų pardavimo kainos svertinis vidurkis buvo palygintas su iš KLR importuojamų aptariamųjų produktų pardavimo Bendrijoje kainos svertiniu vidurkiu, atlikus reikalingus koregavimus dėl muito mokesčių ir išlaidų, atsirandančių produktą importavus.Bendrijoje pagamintų produkto kainos yra kainos, nurodytos atsakymuose į klausimynus apie pardavimą pirmajam nesusijusiam klientui gamintojo kainomis. Iš Kinijos importuojamų produktų pardavimo kainos yra kainos, kurias nurodė bendradarbiaujantys eksportuotojai, per TL eksportavę produktus į Bendriją.Šiuo pagrindu buvo nustatyta, kad kainos mažinimo marža, išreiškiama Bendrijos pramonės kainų procentine dalimi, yra maždaug 10%. Jeigu apskaičiuojant būtų atsižvelgiama į antidempingo mokesčius, kainos mažinimo nebūtų.3. Importo apimtys ir vieneto kainos ir Bendrijos pramonės pardavimai ES per TL+++++ TABLE +++++Palyginti su kitų trečiųjų šalių kilmės importu, importo iš KLR kainos (t.y,. vidutiniškai 12,59 €/kg) buvo gerokai mažesnės. Tokiomis aplinkybėmis yra akivaizdi tikimybė, kad atšaukus priemones KLR kilmės aptariamojo produkto importas į Bendriją dempingo kainomis išaugtų sumažinus eksportą iš kitų trečiųjų valstybių.E. BENDRIJOS PRAMONĖS BŪKLĖVertinant Bendrijos pramonės būklę, pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį buvo atsižvelgta į visus nuo 1998 m. (bazinių metų) iki TL pramonės būklei įtakos turėjusius ekonominius veiksnius ir rodiklius. Toliau pateikti Bendrijos pramonės duomenys parengti apibendrinus trijų bendradarbiavusių Bendrijos gamintojų informaciją, išskyrus atvejus, kai nurodyta kitaip.1. Gamyba, pajėgumai, pajėgumų panaudojimas ir atsargosGamybiniai pajėgumai buvo nustatyti didžiausią įrengimų valandinį pajėgumą padauginus iš didžiausio darbo valandų skaičiaus per metus ir atėmus techninės priežiūros ir kitokių gamybos procesų pertraukimo laiką. Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybiniai pajėgumai padidėjo 22 %.+++++ TABLE +++++Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės gamybos apimtys išaugo 1 %. Tačiau šis menkas padidėjimas buvo pasiektas po svyravimų. 1999 m. sumažėjusios 6 %, gamybos apimtys 1999–2001 m. padidėjo 27%. Galiausiai per TL gamybos apimtys vėl tapo tokio lygio, kuris buvo tik šiek tiek aukštesnis nei 1998 m.Gamybos ir pajėgumų padidėjimo 2000 ir 2001 m. priežastys yra paaiškintos 61 konstatuojamojoje dalyje. Dėl padidėjusio ekonominio aktyvumo pasaulio rinkoje ir naujos eksporto licencijų sistemos įvedimo KLR kilęs staigus aptariamojo produkto paklausos padidėjimas paskatino investicijas į gamybinius pajėgumus, ypač 2000 ir 2001 m., dėl to nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos apimtys išaugo 22 %.Pajėgumų panaudojimas per TL, palyginti su ankstesniais metais, sumažėjo dėl staigaus aptariamojo produkto paklausos sumažėjimo per TL. Nors pajėgumai augo darant prielaidą, kad paklausa rinkoje nuolat augs, taip neįvyko, nes per TL klientai, kad sumažintų savo atsargas, pirko mažiau. Dėl to gamybos apimtys per TL buvo maždaug tokio paties lygio, kaip ir 1998 m.Atsargų lygis pagal gamybos ir pardavimų apimtis iki pat 2000 m. išliko gana stabilus. 2001 m. atsargos sumažėjo dėl padidėjusios paklausos. Per TL dėl netikėto paklausos nuosmukio pasaulio rinkoje Bendrijoje laikomų atsargų lygis gerokai padidėjo ir sudarė 30 % gamybos lygio, palyginti su 18% nuo gamybos 1998 m. Šiai pramonės rūšiai normaliu atsargų lygiu laikoma 20 % gamybos apimčių.2. Pardavimų apimtys, kainos, rinkos dalis ir pardavimų eksporto rinkose apimtysToliau pateikti duomenys apie Bendrijos pramonės pardavimų apimtis ir nepriklausomiems klientams Bendrijoje taikomas kainas, rinkos dalis Bendrijoje ir pardavimų eksporto rinkose apimtis.+++++ TABLE +++++Nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavimų Bendrijos rinkose apimtys šiek tiek išaugo, ir per TL buvo parduota 13% daugiau nei 1998 m. Apskritai Bendrijos pramonė įgijo šiokios tokios persvaros sumažinus importą, ir rinkos dalis padidėjo nuo 62 % 1998 m. iki 64 % per TL.Išskyrus 2001 m., vidutinės Bendrijos pramonės pardavimų kainos išliko palyginti stabilios, ir per TL kainos buvo vidutiniškai 5% didesnės nei 1998 m. Per 2001 m. vidutinė pardavimo kaina išaugo iki 17,10 € /t, bet per TL vėl sumažėjo iki 14,92 €.Nagrinėjamuoju laikotarpiu eksporto apimtys taip pat išaugo. Nuo 1998 m. iki TL aptariamojo produkto pardavimų apimtys išaugo 24%, aukščiausią lygį pasiekusios 2001 m. Per tą patį laikotarpį pardavimai eksporto rinkoje sudarė maždaug 25–30% bendrų pardavimų.Nuo 1998 m. iki TL bendros pardavimo apimtys išaugo 16%, ir dėl 61 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių aukščiausią lygį pasiekė 2001 m.3. Pelningumas, investicijų (turto) grąža ir pinigų srautai+++++ TABLE +++++Išskyrus 2001 m., kurie dėl pirmiau paaiškintų priežasčių buvo išskirtiniai, ekonominiai rodikliai (pelningumas, investicijų grąža ir pinigų srautai) rodo, kad apskritai Bendrijos pramonės pelningumo maržos, grąža ir pinigų srautai iš pardavimo Bendrijos rinkoje šiek tiek sumažėjo.Iš dalies pelningumas per TL sumažėjo dėl to, kad vienas iš Bendrijos gamintojų buvo laikinai nutraukęs didelės apimties tiekimo sutartį, kita priežastis ta, kad vartotojai mažino savo atsargas, kurias jie baimindamiesi dėl galimo trūkumo buvo sukaupę iki 2001 m. Taip pat yra duomenų, kad nemaži pagrindinės žaliavinės medžiagos (APT), daugiausia Kinijos kilmės, kainos svyravimai turėjo įtakos tų gamintojų, kurie yra priklausomi nuo produkto kainos atviroje rinkoje, pelningumui.4. Investicijos ir galimybė sukaupti kapitalą+++++ TABLE +++++1998–2001 m. investicijos buvo gana stabilaus lygio, buvo nuolat investuojama į gamybos procesų ir susijusios įrangos techninį tobulinimą. Tačiau per TL dėl nedidelės grąžos iš pardavimo Bendrijos rinkoje investicijos gerokai sumažėjo.Nagrinėjamuoju laikotarpiu, įskaitant TL, Bendrijos pramonė išliko pajėgi pritraukti kapitalą iš išorinių finansavimo šaltinių arba iš savo pagrindinių bendrovių.5. Užimtumas, produktyvumas ir atlyginimai+++++ TABLE +++++Nagrinėjamuoju laikotarpiu darbuotojų šiek tiek sumažėjo. Darbo užmokesčio išlaidos iki 2000 m. išliko gana stabilios, bet 2001 m. išaugo ir per TL išliko aukštesnės. Nagrinėjamuoju laikotarpiu darbo užmokesčio išlaidos padidėjo 8%, o tai yra normalus atlyginimo padidėjimas.Nuo 1998 m. iki TL produktyvumas padidėjo 2%, kartu didėjo ir gamybos apimtys. Bendrijos pramonė sugebėjo nuo 2000 m. iki 2001 m. gamybos apimtis padidinti tik labai nedaug padidinusi darbo vietų skaičių, dėl to per tuos metus produktyvumas gerokai padidėjo. Tačiau reikėtų pažymėti, kad produktyvumo lygį lemia ne tik gamybos lygis – jam įtakos turi ir skirtingais metais gaminamų produktų skirtingas asortimentas.6. Dempingo skirtumo lygis ir atsigavimas po dempingoNagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš KLR dempingo kainomis apimtys ir jo užimama rinkos dalis didėjo. Tačiau, palyginti su laisvosios rinkos dydžiu, abu šie rodikliai išliko nedideli (sudarė vos 4% laisvosios rinkos suvartojimo). Vis dėlto dėl dempingo skirtumo lygio (31%), taip pat kai kurių išorinių veiksnių, tokių kaip pagrindinės žaliavinės medžiagos (APT) kainos svyravimas bei laikinas pagrindinės tiekimo sutarties nutraukimas, ir, nepaisant iš esmės stabilios aptariamojo produkto paklausos, Bendrijos pramonės pelningumas ir kiti finansiniai rodikliai, kaip aprašyta 78 konstatuojamojoje dalyje, šiek tiek sumažėjo.7. Uždaro naudojimo rinkaSiekiant susidaryti išsamesnį vaizdą apie Bendrijos gamintojų padėtį, išvados dėl kai kurių su Bendrijos pramone susijusių ekonominių rodiklių buvo palygintos su duomenimis, kuriuos pateikė bendradarbiaujantis Bendrijos gamintojas, gaminęs išimtinai uždaram naudojimui. Išvados dėl šio gamintojo buvo tokios (išreiškiamos indeksu, kadangi išvados yra susijusios tik su viena bendrove):+++++ TABLE +++++1998–1999 m. gamybiniai pajėgumai išaugo 16% ir vėliau išliko stabilūs. Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamyba sumažėjo 27%, o indeksas svyravo nuo 92 iki 108. 1998–2001 m. gamybinių pajėgumų panaudojimas sumažėjo 6%, o vėliau per TL, mažėjant gamybos apimtims, gamybos pajėgumų panaudojimas sumažėjo dar 39 %. Nagrinėjamuoju laikotarpiu atsargos išaugo tris kartus, nors toks padidėjimas 1998 m. iš dalies buvo registruotas dėl labai nedidelių atsargų. Iki 2001 m. užimtumo lygis išliko pakankamai stabilus, tačiau per TL sumažėjo 10 %. Iki 2001 m. išlaidos darbo užmokesčiui padidėjo iki indekso 117, o per TL vėl sumažėjo iki 109. 1998–2000 m. produktyvumo indeksas svyravo nuo 92 iki 111, bet per TL, sumažėjus gamybai, nukrito iki 84, nepaisant tais metais registruoto užimtumo sumažėjimo.Vidaus rinkoje aptariamasis produktas buvo parduodamas pervedimo kaina. Tačiau buvo nustatyta, kad pervedimo kainos nėra pakankamai artimai susijusios su faktinėmis rinkos kainomis, kad galėtų būti laikomos atspindinčiomis rinkos kainas. Perduotojo produkto rinkos vertės nepadėjo nustatyti ir įvairių sąnaudų, susijusių su vartojimo rinkos produkto gamyba, išskaidymas. Todėl uždaro naudojimo rinkos pelningumo, investicijų grąžos ir pinigų srautų analizė negali būti laikoma patikimu rodikliu. Kadangi minėta bendrovė yra didesnės grupės narė, jos gebėjimui pritraukti kapitalą didesnio poveikio padaryta nebuvo.Kadangi tiesioginės konkurencijos tarp importuojamų produktų ir uždaram naudojimui pagaminamų produktų nėra, buvo nustatyta, kad, nepaisant dempingo skirtumo lygio, gamintojams, gaminantiems uždaram naudojimui, didesnio poveikio nepadarė nei importas dempingo kainomis, nei taikomos priemonės.Apskritai tendencijos uždaro naudojimo ir laisvojoje rinkoje buvo labai panašios, nors pirmosios gamybos apimčių, užimtumo ir produktyvumo rodikliai buvo labiau neigiami. Todėl atsižvelgimas į uždaro naudojimo rinką nebūtų turėjęs įtakos bendroms išvadoms dėl laisvosios rinkos.8. Išvados dėl Bendrijos pramonės padėtiesNors priemonės jau tam tikrą laiką buvo taikomos ir nepaisant iš esmės stabilios aptariamojo produkto paklausos, Bendrijos pramonės pelno maržos ir kiti finansiniai rodikliai per nagrinėjamą laikotarpį šiek tiek sumažėjo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu ribodama kainų augimą, Bendrijos pramonė sugebėjo padidinti pardavimus ir užimamą rinkos dalį. Tačiau šie rodikliai buvo padidinti sumažinus pelningumą. Per TL pramonė išlaikė lygį, kuris buvo tik šiek aukščiau lūžio taško, nors šis rodiklis turėtų būti vertinamas atsižvelgiant į 2001 m., kurie buvo išskirtiniai, duomenis. Nors žalingą dempingo poveikį kompensuoja muitas, yra duomenų, kad nemaži pagrindinės žaliavinės medžiagos (APT), kuri daugiausia yra KLR kilmės, kainų svyravimai turėjo įtakos Bendrijos gamintojų, priklausančių nuo šio produkto pirkimo atviroje rinkoje, pelningumui.F. ŽALOS TĘSIMOSI TIKIMYBĖAtsižvelgiant į pirmiau išdėstytus faktus ir ypač į pirmiau 66 konstatuojamojoje dalyje apibūdintas aplinkybes tikėtina, kad neatnaujinus priemonių taikymo Bendrijos pramonė patirtų didesnį spaudimą dėl vis didėjančių KLR kilmės aptariamojo produkto importo dempingo kainomis srautų. Tikėtina, kad smarkėjanti neteisinga konkurencija su importu dempingo kainomis ir toliau blogintų Bendrijos pramonės finansinę būklę. Todėl daroma išvada, kad yra didelė tikimybė, jog atšaukus priemones Bendrijos pramonei ir toliau bus daroma žala.G. BENDRIJOS INTERESAS1. Bendrosios pastabosBuvo išnagrinėta, ar nėra kokių nors įtikinamų priežasčių, dėl kurių būtų galima padaryti išvadą, kad tolesnis esamų priemonių taikymas prieštarautų Bendrijos interesams. Šiuo tikslu pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalį Bendrijos interesas buvo įvertintas atsižvelgiant į įvairius susijusius interesus, t. y. Bendrijos pramonės, kitų Bendrijos gamintojų, importuotojų/prekybininkų bei aptariamojo produkto vartotojų. Tokiam tyrimui atlikti visų žinomų suinteresuotų šalių buvo paprašyta pateikti informaciją.Reikėtų priminti, kad atlikus ankstesnius tyrimus buvo padaryta išvada, jog priemonių taikymas neprieštarauja Bendrijos interesams. Be to, dabartinis tyrimas yra iš esmės galiojančių antidempingo priemonių peržiūra, todėl galima įvertinti bet kokį neigiamą jau galiojančių antidempingo priemonių poveikį visoms susijusioms šalims.Buvo išnagrinėta ar, nepaisant išvados, kad Bendrijai žalingas importas dempingo kainomis gali tęstis ir toliau, yra kokių nors įtikinamų priežasčių, dėl kurių šiuo konkrečiu atveju tolesnis priemonių taikymas prieštarautų Bendrijos interesams.2. Bendrijos pramonės interesasBūtina priminti, kad buvo nustatyta, jog tikėtina, kad KLR kilmės aptariamojo produkto importas dempingo kainomis ir toliau bus tęsiamas ir kad yra rizika, jog dėl tokio importo Bendrijos pramonei ir toliau bus daroma žala. Bendrijos pramonė yra suinteresuota vengti tokios žalos ir tolesnis priemonių taikymas turėtų padėti pasiekti šių tikslų. Todėl tolesnis priemonių taikymas importui iš KLR dempingo kainomis atitinka Bendrijos pramonės interesus.3. Nesusijusių importuotojų ir prekybininkų interesasNė vienas importuotojas ar prekybininkas nepateikė atsakymų. Toks importuotojų ir prekybininkų atsisakymas bendradarbiauti leidžia daryti išvadą, kad tolesnis priemonių taikymas KLR kilmės produktų importui neturėtų didelio poveikio nesusijusių aptariamojo produkto Bendrijos importuotojų ar prekybininkų padėčiai. Tokia išvada atitinka per ankstesnius tyrimus nustatytus faktus.4. Vartotojų interesasAptariamojo produkto vartotojai Bendrijoje daugiausia yra kietųjų metalo detalių gamintojai, kurie naudoja aptariamąjį produktą kaip žaliavą. Kai kurie vartotojai yra stambios tarptautinės gamybinės įmonės, kurios savo gamybos volframo karbidą naudoja kaip žaliavą (uždaras naudojimas), o kai kurie kiti vartotojai (daugiausia smulkūs gamintojai) perka aptariamuosius produktus iš eksportuotojų arba iš Bendrijos pramonės.Kadangi stambiosios tarptautinės gamybinės įmonės nepareiškė nei pritarimo, nei prieštaravimo, galima daryti išvadą, kad tolesnis priemonių taikymas KLR kilmės aptariamojo produkto importui neturėtų didelės įtakos jų padėčiai Bendrijoje.Vienas smulkus įrankių gamintojas pateikė atsakymą į klausimyną. Jis išreiškė susirūpinimą dėl to, kad toliau taikomos priemonės sustiprins Bendrijos pramonės padėtį vartotojų atžvilgiu, nes, vartotojo nuomone, ši pramonė yra susiskaldžiusi ir vartotojai taps labiau priklausomi nuo Bendrijos pramonės kaip tiekimo šaltinio. Nors Bendrijos pramonė ES rinkoje užima dominuojančią 64 % dalį ir yra svarbus tiekimo šaltinis, vis dėlto ji nėra vienintelis tiekimo šaltinis. Per TL keturi ES gamintojai konkuravo dėl pardavimų ES rinkoje. Be to, yra konkuruojama su importu iš KLR ir kitų valstybių, kuris per TL iš viso užėmė 36 % rinkos. Todėl daroma išvada, kad yra nemažai alternatyvių tiekimo į ES rinką šaltinių ir kad šio vartotojo nuogąstavimai yra nepagrįsti.Nors tolesnis priemonių taikymas gali padėti Bendrijos pramonei išlaikyti savo pozicijas vartotojų atžvilgiu, yra ir kitų priimtinų alternatyvių tiekimo šaltinių. Nutraukus priemonių taikymą atsirastų rizika, kad Bendrijos pramonė būtų išstumta iš rinkos, o vartotojai prarastų svarbų tiekimo šaltinį.5. Išvados dėl Bendrijos interesoAtsižvelgiant į pirmiau nurodytas aplinkybes, tolesnis priemonių taikymas neprieštarauja Bendrijos interesams. Atvirkščiai, jeigu tik tai leis Bendrijos pramonei išlikti aktyviai Bendrijos rinkoje, toks priemonių taikymas sudarys sąlygas vartotojams naudotis įvairiais tiekimo šaltiniais.H. IŠVADATyrimas parodė, kad per TL KLR eksportuotojai ir toliau vykdė eksportą dempingo kainomis. Taip pat buvo įrodyta, kad pagal vietinėje rinkoje ir kitose eksporto rinkose nustatytas kainas Bendrijos rinka Kinijos eksportuotojams yra patraukli rinka. Todėl yra tikimybė, kad nutraukus priemonių taikymą į Bendrijos rinką dideli srautai importo patektų dempingo kainomis.Yra didelė tikimybė, kad nutraukus priemonių taikymą Bendrijos pramonės finansinė būklė, kurią per nagrinėjamą laikotarpį atspindėjo jos gaunamas pelnas, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautai, gerokai pablogėtų, kadangi vis didesni importo iš KLR srautai dempingo kainomis užpildytų Bendrijos rinką.Vertinant Bendrijos interesą daroma išvada, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių netaikyti antidempingo priemonių KLR kilmės aptariamųjų produktų importui.Todėl manoma, kad yra tikslinga ir toliau taikyti galiojančias antidempingo priemones KLR kilmės volframo karbido ir lydytojo volframo karbido importui.I. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖSVisos šalys buvo informuotos apie pagrindinius nustatytus faktus ir išvadas, kuriomis remiantis buvo rekomenduota ir toliau taikyti esamas priemones. Be to, šalims buvo suteiktas tam tikras laikotarpis, per kurį jos, atskleidusios informaciją, galėjo pateikti savo nusiskundimus. Nebuvo gauta jokių komentarų, kurie galėtų pakeisti pirmiau išdėstytas išvadas.Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytus argumentus pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį KLR kilmės aptariamojo produkto importui taikomos antidempingo priemonės turėtų būti išlaikytos,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisImportuojamiems volframo karbidui ir lydytajam volframo karbidui, klasifikuojamiems KN kodu 2849 90 30, kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, nustatomas galutinis antidempingo muitas.Galutinio antidempingo muito, taikomo grynajai, franko Bendrijos siena kainai, prieš sumokant muitą norma yra 33 %.Jeigu kitaip nenurodyta, taikomos galiojančios nuostatos dėl muito mokesčių.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas [1] OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12)[2] OL L 264, 1990 9 27, p. 7.[3] OL L 264, 1990 9 27, p. 59.[4] OL L 248, 1994 9 23, p. 8.[5] OL L 64, 1995 3 22, p. 1.[6] OL L 111, 1998 4 9, p. 1.[7] OL C 166, 2002 7 12, p. 2.[8] OL C 84, 2003 4 8, p. 2.[9] OL C 81, 2004 3 31, p. 8.[10] Gamybiniai pajėgumai buvo nustatyti didžiausią įrengimų valandinį pajėgumą padauginus iš didžiausio darbo valandų skaičiaus per metus ir atėmus techninės priežiūros bei kitokių gamybos procesų pertraukimo laiką. Taikomas toks pat metodas, kaip ir apskaičiuojant Bendrijos pramonės pajėgumus.[11] Vartojimas laisvojoje rinkoje yra apibrėžiamas sudedant bendras aptariamo produkto importo apimtis su patikrintomis trijų Bendrijos gamintojų, gaminančių laisvajai rinkai, pardavimų apimtimis. Taip pat žr. 60 konstatuojamąją dalį.