               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 03 06
            COM(2019) 98 final
            2019/0048(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Indijos vandenyno tunų komisijoje, kuriuo panaikinamas Sprendimas 9398/1/14 REV 1

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi 2019–2023 m. Indijos vandenyno tunų komisijos (IOTC) posėdžiuose dėl numatomo išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių priėmimo.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Susitarimas įsteigti Indijos vandenyno tunų komisiją

               Susitarimu įsteigti Indijos vandenyno tunų komisiją (IOTC susitarimu) siekiama įsteigus IOTC skatinti bendradarbiavimą, kad būtų užtikrintas išteklių išsaugojimas ir optimalus jų naudojimas ir skatinamas darnus tais ištekliais grindžiamos žvejybos vystymasis. Susitarimas įsigaliojo 1996 m. kovo 23 d.

               Sąjunga Tarybos sprendimu 95/399/EB
                  1
                patvirtino IOTC susitarimą ir yra jo šalis.

               2.2.Indijos vandenyno tunų komisija

               IOTC yra Susitarimu įsteigtas organas, atsakingas už žvejybos išteklių valdymą ir išsaugojimą Susitarimo rajone. Ji priima žuvų išteklių, kuriems taikomas Susitarimas, išsaugojimo ir valdymo priemones, ir skatina optimalų jų naudojimą.

               Sąjunga, kaip IOTC narė, turi dalyvavimo teisę ir balsavimo teisę. IOTC sprendimus priima bendru sutarimu, tačiau juos gali priimti ir trijų ketvirtadalių balsų dauguma.

               2.3.IOTC sprendimai

               IOTC turi įgaliojimus priimti jos kompetencijai priklausančių žvejybos išteklių išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemones, kurios susitariančiosioms šalims yra privalomos.

               Pagal Susitarimo XIV straipsnio 4 dalį priemonės įsigalioja praėjus 120 dienų po to, kai IOTC apie jas praneša susitariančiosioms šalims. Susitariančiosioms šalims, kurios per 120 dienų nuo pranešimo apie priemonę gavimo dienos jai paprieštarauja, ta priemonė nėra privaloma. Jeigu prieštaravimą pateikia daugiau kaip trečdalis susitariančiųjų šalių, kitos susitariančiosios šalys neprivalo įgyvendinti ginčijamos priemonės.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi metiniuose regioninių žvejybos valdymo organizacijų posėdžiuose, šiuo metu nustatoma taikant dviejų pakopų procedūrą. Tarybos sprendimu nustatomi daugiametės Sąjungos pozicijos priėmimo pagrindiniai principai bei gairės, paskui ši pozicija prieš kiekvieną metinį posėdį koreguojama neoficialiais Komisijos dokumentais ir jie aptariami Tarybos darbo grupėje.

               IOTC atveju šis principas įgyvendintas 2014 m. gegužės 8 d. Tarybos sprendimu 9398/1/14 REV 1
                  2
               , kuriuo nustatoma Sąjungos pozicija IOTC 2014–2018 m. Sprendime nustatyti bendrieji principai ir gairės, tačiau taip pat kiek įmanoma atsižvelgiama į IOTC ypatumus. Be to, valstybėms narėms pageidaujant, jame nustatyta standartinė kasmetinio Sąjungos pozicijos nustatymo procedūra.

               Sprendime 9398/1/14 REV 1 numatyta Sąjungos poziciją peržiūrėti iki 2019 m. metinio posėdžio. Todėl šiuo pasiūlymu nustatoma Sąjungos pozicija IOTC 2019–2023 m., taigi pakeičiamas Sprendimas 9398/1/14 REV 1.

               Į Sprendimą 9398/1/14 REV 1 įtraukti naujos bendros žuvininkystės politikos principai ir gairės, nustatyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013
                  3
               , atsižvelgiant ir į Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto
                  4
                tikslus. Be to, Sąjungos pozicija juo pakoreguota pagal Lisabonos sutartį.

               Atliekant šią su žvejybos poveikiu susijusią peržiūrą atsižvelgiama į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“
                  5
               , Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos bendrą komunikatą „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“
                  6
                ir Tarybos išvadas dėl to bendro komunikato
                  7
               .

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               „Teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, kurie turi teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas, ir priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų turinį“
                  8
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               IOTC yra įsteigta susitarimu, būtent IOTC susitarimu.

               Aktai, kuriuos turi priimti IOTC, yra teisinę galią turintys aktai. Jie turi būti privalomi pagal tarptautinę teisę, remiantis IOTC susitarimo IX straipsniu, ir gali labai paveikti ES teisės aktų turinį, be kita ko:

               ·Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008, nustatančio Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai
                  9
               ;

               ·Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis
                  10
               ; ir

               ·2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo
                  11
               .

               Numatomais aktais IOTC susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu tuo aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su žuvininkyste. Reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 yra teisinis principų, į kuriuos turi būti atsižvelgta šioje pozicijoje, pagrindas.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 43 straipsnio 2 dalis. Šiuo sprendimu turi būti pakeistas Sprendimas 9398/1/14 REV 1, skirtas 2014–2018 m. laikotarpiui.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 43 straipsnio 2 dalis kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               2019/0048 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Indijos vandenyno tunų komisijoje, kuriuo panaikinamas Sprendimas 9398/1/14 REV 1

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Sąjunga Tarybos sprendimu 95/399/EB
                  12
                sudarė Susitarimą įsteigti Indijos vandenyno tunų komisiją (IOTC susitarimas), kuriuo įsteigta Indijos vandenyno tunų komisija (IOTC);

               (2)IOTC yra IOTC susitarimu įsteigtas organas, atsakingas už žvejybos išteklių valdymą ir išsaugojimą IOTC susitarimo rajone. Komisija priima išsaugojimo ir valdymo priemones, kad užtikrintų išteklių, kuriems taikomas IOTC susitarimas, išsaugojimą ir skatintų optimalų jų naudojimą. Tokios priemonės gali tapti privalomos Sąjungai;

               (3)Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013
                  13
                nustatyta, kad Sąjunga turi užtikrinti, kad žvejybos ir akvakultūros veikla ilguoju laikotarpiu būtų aplinkosauginiu požiūriu tvari ir būtų valdoma tokiu būdu, kuris dera su tikslais užtikrinti naudą ekonominėje, socialinėje ir užimtumo srityse ir padėti užtikrinti maisto tiekimą. Jame taip pat nustatyta, kad Sąjunga žuvininkystės valdymui turi taikyti atsargumo principą ir užtikrinti, kad gyvieji jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad atkurti ir išlaikyti žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai viršytų dydžius, kuriais gali būti užtikrintas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis. Be to, tame reglamente nustatyta, kad Sąjunga turi imtis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis grindžiamų išteklių valdymo ir išsaugojimo priemonių, remti mokslinių žinių ir rekomendacijų plėtojimą, laipsniškai panaikinti žuvų išmetimo į jūrą praktiką ir skatinti taikyti tokius žvejybos metodus, kuriais prisidedama prie selektyvesnės žvejybos ir padedama vengti nepageidaujamos priegaudos bei kiek įmanoma ją sumažinti, taip pat vykdyti žvejybą, kuria daromas mažas poveikis jūrų ekosistemoms ir žvejybos ištekliams. Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 taip pat pabrėžta, kad Sąjunga šių tikslų ir principų turi laikytis žuvininkystės išorės santykiuose;

               (4)kaip teigiama Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendrame komunikate „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“
                  14
                ir Tarybos išvadose dėl to bendro komunikato
                  15
               , pagrindinis ES veiksmų šiuose forumuose siekis – skatinti įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas regioninių žvejybos valdymo organizacijų veiksmingumas ir prireikus gerinamas jų valdymas;

               (5)Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“
                  16
                nurodytos konkrečios priemonės, kurias taikant mažėtų plastiko kiekis ir jūros tarša, taip pat jūroje būtų prarandama ar paliekama mažiau žvejybos įrankių;

               (6)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi IOTC posėdžiuose 2019–2023 m., nes IOTC priimtos išteklių išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės bus privalomos Sąjungai ir gali labai paveikti Sąjungos teisės aktų, būtent Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008
                  17
               , Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009
                  18
                ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/2403
                  19
               , turinį;

               (7)dabartinė pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi IOTC posėdžiuose, yra nustatyta Tarybos sprendimu 9398/1/14 REV 1
                  20
               . Sprendimą 9398/1/14 REV 1 tikslinga panaikinti ir pakeisti nauju sprendimu, skirtu 2019–2023 metų laikotarpiui;

               (8)atsižvelgiant į kintantį IOTC susitarimo rajono žvejybos išteklių pobūdį ir dėl jo kylantį poreikį Sąjungos pozicijoje atsižvelgti į naujus pokyčius, įskaitant naują mokslinę ir kitą susijusią informaciją, pateiktą prieš IOTC posėdžius arba per juos, laikantis Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 13 straipsnio 2 dalyje nustatyto lojalaus Sąjungos institucijų bendradarbiavimo principo, turėtų būti nustatytos 2019–2023 m. taikytinos kasmetinio Sąjungos pozicijos tikslinimo procedūros,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Indijos vandenyno tunų komisijos (IOTC) posėdžiuose, yra išdėstyta I priede.

               2 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi IOTC posėdžiuose, kasmet tikslinama laikantis II priedo.

               3 straipsnis

               I priede nustatytą Sąjungos poziciją įvertina ir prireikus ne vėliau kaip iki 2024 m. metinio IOTC posėdžio patikslina Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu.

               4 straipsnis

               2014 m. gegužės 8 d. Sprendimas 9398/1/14 REV 1 panaikinamas.

               5 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        1995 m. rugsėjo 18 d. Tarybos sprendimas 95/399/EB dėl Bendrijos prisijungimo prie Susitarimo įsteigti Indijos vandenyno tunų komisiją (OL L 236, 1995 10 5, p. 24).

                     (2)

                        Tarybos sprendimas 9398/1/14 REV 1 dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Indijos vandenyno tunų komisijoje.

                     (3)

                        Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

                     (4)

                        COM(2011) 424, 2011 7 13.

                     (5)

                        COM(2018) 28 final, 2018 1 16.

                     (6)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

                     (7)

                        7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.

                     (8)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014: 2258, 61–64 punktai.

                     (9)

                        OL L 286, 2008 10 29, p. 1.

                     (10)

                        OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

                     (11)

                        OL L 347, 2017 12 28, p. 81.

                     (12)

                        1995 m. rugsėjo 18 d. Tarybos sprendimas dėl Bendrijos prisijungimo prie Susitarimo įsteigti Indijos vandenyno tunų komisiją (OL L 236, 1995 10 5, p. 24).

                     (13)

                        2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

                     (14)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

                     (15)

                        7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.

                     (16)

                        COM(2018) 28 final, 2018 1 16.

                     (17)

                        Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1).

                     (18)

                        2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

                     (19)

                        2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 (OL L 347, 2017 12 28, p. 81).

                     (20)

                        Tarybos sprendimas 9398/1/14 REV 1 dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Indijos vandenyno tunų komisijoje.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 03 06
            COM(2019) 98 final
            PRIEDAI
            prie
            pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Indijos vandenyno tunų komisijoje, kuriuo panaikinamas Sprendimas 9398/1/14 REV 1

               I PRIEDAS

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Indijos vandenyno tunų komisijoje (IOTC)

               1.PRINCIPAI

               Indijos vandenyno tunų komisijoje Sąjunga:

               a) veikia vadovaudamasi Sąjungos tikslais ir principais, įgyvendinamais vykdant bendrą žuvininkystės politiką, visų pirma taikydama atsargumo principą ir orientuodamasi į Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalyje išdėstytus tikslus, susijusius su didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu, kad paskatintų ekosisteminio žuvininkystės valdymo metodo taikymą, kad būtų vengiama nepageidaujamos priegaudos ir siekiama kiek įmanoma ją sumažinti, kad laipsniškai būtų panaikinta žuvų išmetimo į jūrą praktika ir sumažintas žvejybos veiklos poveikis jūrų ekosistemoms ir jų buveinėms, taip pat skatindama ekonomiškai gyvybingą ir konkurencingą Sąjungos žuvininkystę, kad būtų užtikrinamas tinkamas nuo žvejybos veiklos priklausančių asmenų pragyvenimo lygis ir atsižvelgiama į vartotojų interesus;

               b) siekia, kad į IOTC priemonių rengimo etapą būtų tinkamai įtraukti suinteresuotieji subjektai, ir užtikrina, kad IOTC priimamos priemonės atitiktų IOTC susitarimą;

               c) užtikrina, kad IOTC priimamos priemonės atitiktų tarptautinę teisę, visų pirma 1982 m. JT jūrų teisės konvencijos, 1995 m. JT susitarimo dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimo bei valdymo, 1993 m. Susitarimo dėl skatinimo žvejybos laivams atviroje jūroje laikytis tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių, taip pat Maisto ir žemės ūkio organizacijos 2009 m. Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių nuostatas;

               d) skatina laikytis pozicijų, derančių su to paties rajono regioninių žvejybos valdymo organizacijų (RŽVO) geriausia patirtimi;

               e) siekia suderinamumo ir sąveikos su Sąjungos įgyvendinama politika, kuri yra dvišalių žuvininkystės santykių su trečiosiomis valstybėmis dalis, ir užtikrina derėjimą su kitomis savo politikos sritimis, kaip antai išorės santykių, užimtumo, aplinkos, prekybos, plėtros, mokslinių tyrimų ir inovacijų;

               f)užtikrina, kad būtų laikomasi Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų;

               g) laikosi 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadų dėl Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto
                  1
               ;

               h) siekia užtikrinti vienodas sąlygas Sąjungos laivynui IOTC susitarimo rajone remdamasi tais pačiais principais ir standartais, kokie taikomi pagal Sąjungos teisę, ir skatinti vienodą tų principų ir standartų įgyvendinimą;

               i) laikosi Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendro komunikato „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“
                  2
                ir Tarybos išvadų dėl to bendro komunikato
                  3
               , taip pat skatina įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas IOTC efektyvumas ir prireikus gerinamas jos valdymas bei veiksmingumas (visų pirma mokslo, reikalavimų laikymosi, skaidrumo ir sprendimų priėmimo srityse), taip prisidėdama prie visų darnaus vandenynų valdymo aspektų;

               j) skatina RŽVO ir regioninių jūrų konvencijų koordinavimą ir prireikus, jei taikoma, bendradarbiavimą su pasaulinėmis organizacijomis pagal atitinkamus jų įgaliojimus;

               k) skatina koordinavimą ir bendradarbiavimą su kitomis tunų RŽVO bendro intereso klausimais, visų pirma atnaujinant vadinamąjį Kobės procesą, susijusį su tunų RŽVO, ir pradedant jį taikyti visoms RŽVO.

               2.GAIRĖS

               Sąjunga prireikus stengiasi, kad IOTC imtųsi šių veiksmų:

               a) IOTC susitarimo rajone nustatytų žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, pagrįstas patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, įskaitant IOTC reguliuojamiems gyviesiems jūrų biologiniams ištekliams taikomus bendrus leidžiamus sužvejoti kiekius (BLSK) ir kvotas arba pastangų reguliavimo priemones, kuriomis palaipsniui kuo greičiau ir ne vėliau kaip 2020 m. būtų pasiektas didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį užtikrinantis naudojimo lygis. Prireikus būtų svarstomos specialiosios peržvejojamų išteklių apsaugos priemonės, siekiant žvejybos pastangas suderinti su turimomis žvejybos galimybėmis;

               b) nustatytų priemones, padedančias IOTC susitarimo rajone užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, įskaitant NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašo sudarymą;

               c) IOTC susitarimo rajone nustatytų stebėsenos, kontrolės ir priežiūros priemones, kad būtų užtikrintas kontrolės veiksmingumas ir atitiktis IOTC priimtoms priemonėms;

               d) nustatytų priemones, skirtas neigiamam žvejybos poveikiui jūrų biologinei įvairovei ir jūrų ekosistemoms sumažinti, įskaitant priemones, kuriomis siekiama sumažinti jūros taršą ir užkirsti kelią plastiko išmetimui į jūrą bei sumažinti jūroje esančio plastiko poveikį jūrų biologinei įvairovei ir ekosistemoms, taip pat IOTC susitarimo rajone taikytinas pažeidžiamų jūrų ekosistemų apsaugos priemones, atitinkančias Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucijas, ir priemones, padėsiančias išvengti nepageidaujamos priegaudos (visų pirma, pažeidžiamų jūrų gyvūnų rūšių) bei kiek įmanoma ją sumažinti ir laipsniškai panaikinti žuvų išmetimo į jūrą praktiką;

               e)nustatytų priemones, kuriomis siekiama valdyti žuvų suburiamųjų įrenginių (ŽSĮ) naudojimą, visų pirma pagerinti duomenų rinkimą, tiksliai įvertinti, sekti ir stebėti ŽSĮ naudojimą, sumažinti jų poveikį pažeidžiamiems tunų ištekliams, sušvelninti galimą poveikį tikslinėms ir netikslinėms rūšims, taip pat ekosistemai, ir sumažinti jūroje susidarančių šiukšlių kiekį;

               f)nustatytų priemones, kuriomis siekiama sumažinti paliktų, prarastų ar kitaip į vandenyną išmestų žvejybos įrankių poveikį ir sudaryti tokių įrankių identifikavimo ir ištraukimo sąlygas;

               g) nustatytų priemones, kuriomis siekiama uždrausti žvejybą, kurios vienintelis tikslas – rinkti ryklių pelekus, ir reikalauti, kad visi iškraunami rykliai būtų su visais nepašalintais pelekais;

               h)prireikus rengtų rekomendacijas, kiek tai leidžiama pagal atitinkamus steigiamuosius dokumentus, kuriomis būtų skatinama įgyvendinti Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl darbo žvejybos sektoriuje;

               i) nustatytų papildomų techninių priemonių, grindžiamų IOTC organų ir darbo grupių rekomendacijomis.

               II PRIEDAS

               Kasmetinis pozicijos, kurios Sąjunga turi laikytis

               Indijos vandenyno tunų komisijos posėdžiuose, tikslinimas

               Prieš kiekvieną IOTC posėdį, sušaukiamą sprendimams, turėsiantiems Sąjungai teisinę galią, priimti, imamasi veiksmų, būtinų siekiant, kad pozicijoje, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, būtų atsižvelgta į Komisijai pateiktą naujausią mokslinę ir kitą susijusią informaciją, laikantis I priede išdėstytų principų ir gairių.

               Šiuo tikslu ir remdamasi ta informacija, Komisija, likus pakankamai laiko iki kiekvieno IOTC posėdžio, perduoda Tarybai arba jos parengiamiesiems organams rašytinį dokumentą, kuriame išdėstoma išsami informacija apie siūlomą Sąjungos pozicijos patikslinimą, kad būtų apsvarstyti ir patvirtinti pozicijos, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, elementai.

               Jei IOTC posėdyje, įskaitant rengiamą vietoje, susitarimo pasiekti neįmanoma, kad Sąjungos pozicijoje būtų atsižvelgta į naujus elementus, klausimas perduodamas Tarybai arba jos parengiamiesiems organams.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 03 07
            COM(2019) 102 final
            2019/0051(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijoje, kuriuo panaikinamas Sprendimas 9449/1/14 REV 1

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi 2019–2023 m. Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos (NAFO) posėdžiuose dėl numatomo išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių priėmimo.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Konvencija dėl bendradarbiavimo šiaurės vakarų Atlanto žvejybos rajonuose

               Konvencija dėl bendradarbiavimo šiaurės vakarų Atlanto žvejybos rajonuose (NAFO konvencija) siekiama įsteigus NAFO konsultacijomis ir bendradarbiavimu prisidėti prie kuo optimalesnio NAFO konvencijos rajono (reguliuojamo rajono) žvejybos išteklių naudojimo, racionalaus valdymo ir išsaugojimo. Konvencija įsigaliojo 1979 m. sausio 1 d. ir buvo iš dalies pakeista keturis kartus.

               2017 m. gegužės 18 d. įsigaliojęs ketvirtasis pakeitimas buvo skirtas NAFO modernizuoti, visų pirma:

               –į žvejybos valdymą įtraukti ekosisteminį metodą;

               –supaprastinti NAFO sprendimų priėmimo procesą;

               –padidinti susitariančiųjų šalių, vėliavos valstybių ir uosto valstybių įsipareigojimus ir

               –sukurti oficialų ginčų sprendimo mechanizmą.

               Sąjunga Reglamentu (EEB) Nr. 3179/78
                  1
                patvirtino NAFO konvenciją ir yra jos šalis. Ketvirtąjį Konvencijos pakeitimą ji ratifikavo Tarybos sprendimu 2010/717/ES
                  2
               .

               2.2.Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos komisija

               Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos komisija (NAFO komisija) yra NAFO konvencija įsteigtas organas, atsakingas už žvejybos išteklių valdymą ir išsaugojimą reguliuojamame rajone. Ji priima žvejybos išteklių išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemones, kad būtų kuo optimaliau naudojami jos kompetencijai priklausantys žvejybos ištekliai.

               Sąjunga, kaip NAFO komisijos narė, turi dalyvavimo teisę ir balsavimo teisę. NAFO komisija sprendimus priima bendru sutarimu.

               2.3.NAFO sprendimai

               NAFO komisija turi įgaliojimus priimti jos kompetencijai priklausančių žvejybos išteklių išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemones, kurios susitariančiosioms šalims yra privalomos.

               Pagal NAFO konvencijos XIV straipsnio 1 dalį priemonės įsigalioja praėjus 60 dienų po to, kai NAFO apie jas praneša susitariančiosioms šalims. Bet kuriai susitariančiajai šaliai, kuri per 60 dienų nuo pranešimo apie priemonę gavimo dienos jai paprieštarauja, ta priemonė nėra privaloma.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi metiniuose regioninių žvejybos valdymo organizacijų posėdžiuose, šiuo metu nustatoma taikant dviejų pakopų procedūrą. Tarybos sprendimu nustatomi daugiametės Sąjungos pozicijos priėmimo pagrindiniai principai bei gairės, paskui ši pozicija prieš kiekvieną metinį posėdį koreguojama neoficialiais Komisijos dokumentais ir jie aptariami Tarybos darbo grupėje.

               NAFO atveju šis principas įgyvendintas 2014 m. gegužės 19 d. Tarybos sprendimu 9449/1/14 REV 1, kuriuo nustatoma Sąjungos pozicija NAFO 2014–2018 m. Sprendime nustatyti bendrieji principai ir gairės, tačiau taip pat kiek įmanoma atsižvelgiama į NAFO ypatumus. Be to, valstybėms narėms pageidaujant, jame nustatyta standartinė kasmetinio Sąjungos pozicijos nustatymo procedūra.

               Sprendime 9449/1/14 REV 1 numatyta Sąjungos poziciją peržiūrėti iki 2019 m. metinio posėdžio. Todėl šiuo pasiūlymu nustatoma Sąjungos pozicija NAFO 2019–2023 m., taigi pakeičiamas Sprendimas 9449/1/14 REV 1.

               Į Sprendimą 9449/1/14 REV 1 įtraukti naujos bendros žuvininkystės politikos principai ir gairės, nustatyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013
                  3
               , atsižvelgiant ir į Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto
                  4
                tikslus. Be to, Sąjungos pozicija juo pakoreguota pagal Lisabonos sutartį.

               Atliekant šią su žvejybos poveikiu susijusią peržiūrą atsižvelgiama į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“
                  5
               , Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos bendrą komunikatą „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“
                  6
                ir Tarybos išvadas dėl to bendro komunikato
                  7
               .

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               „Teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, kurie turi teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas, ir priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų turinį“
                  8
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               NAFO komisija yra įsteigta susitarimu, būtent NAFO konvencija.

               Aktai, kuriuos turi priimti NAFO komisija, yra teisinę galią turintys aktai. Numatomi aktai turi būti privalomi pagal tarptautinę teisę, remiantis NAFO konvencijos XIV straipsniu, ir gali labai paveikti ES teisės aktų turinį, be kita ko:

               ·Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008, nustatančio Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai
                  9
               ;

               ·Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis
                  10
               , ir

               ·2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo
                  11
               .

               Numatomais aktais NAFO konvencijos institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu tuo aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su žuvininkyste. Reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 yra teisinis principų, į kuriuos turi būti atsižvelgta šioje pozicijoje, pagrindas.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 43 straipsnio 2 dalis. Šiuo sprendimu turi būti pakeistas Sprendimas 9449/1/14 REV 1, skirtas 2014–2018 m. laikotarpiui.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 43 straipsnio 2 dalis kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               2019/0051 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijoje, kuriuo panaikinamas Sprendimas 9449/1/14 REV 1

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Reglamentu (EEB) Nr. 3179/78
                  12
                Europos Sąjunga sudarė Konvenciją dėl bendradarbiavimo šiaurės vakarų Atlanto žvejybos rajonuose (NAFO konvencija), kuria įsteigta Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacija (NAFO). 2010 m. lapkričio 8 d. Tarybos sprendimu 2010/717/ES
                  13
                Sąjunga patvirtino NAFO konvencijos ketvirtąjį pakeitimą, kuriuo įsteigta Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos komisija (NAFO komisija);

               (2)NAFO komisija priima priemones, kuriomis siekiama užtikrinti ilgalaikį žvejybos išteklių išsaugojimą ir tausų jų naudojimą NAFO konvencijos rajone (reguliuojamame rajone) ir apsaugoti jūrų ekosistemas, kuriose aptinkama tų išteklių. Tokios priemonės gali tapti privalomos Sąjungai;

               (3)Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013
                  14
                nustatyta, kad Sąjunga turi užtikrinti, kad žvejybos ir akvakultūros veikla ilguoju laikotarpiu būtų aplinkosauginiu požiūriu tvari ir būtų valdoma tokiu būdu, kuris dera su tikslais užtikrinti naudą ekonominėje, socialinėje ir užimtumo srityse ir padėti užtikrinti maisto tiekimą. Jame taip pat nustatyta, kad Sąjunga žuvininkystės valdymui turi taikyti atsargumo principą ir siekti užtikrinti, kad gyvieji jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad atkurti ir išlaikyti žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai viršytų dydžius, kuriais gali būti užtikrintas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis. Be to, tame reglamente nustatyta, kad Sąjunga turi imtis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis grindžiamų išteklių valdymo ir išsaugojimo priemonių, remti mokslinių žinių ir rekomendacijų plėtojimą, laipsniškai panaikinti žuvų išmetimo į jūrą praktiką ir skatinti taikyti tokius žvejybos metodus, kuriais prisidedama prie selektyvesnės žvejybos ir padedama vengti nepageidaujamos priegaudos bei kiek įmanoma ją sumažinti, taip pat vykdyti žvejybą, kuria daromas mažas poveikis jūrų ekosistemoms ir žvejybos ištekliams. Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 taip pat pabrėžta, kad Sąjunga šių tikslų ir principų turi laikytis žuvininkystės išorės santykiuose;

               (4)kaip teigiama Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendrame komunikate „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“
                  15
                ir Tarybos išvadose dėl to bendro komunikato
                  16
               , pagrindinis Sąjungos veiksmų šiuose forumuose siekis – skatinti įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas regioninių žvejybos valdymo organizacijų veiksmingumas ir prireikus gerinamas jų valdymas;

               (5)Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“
                  17
                nurodytos konkrečios priemonės, kurias taikant mažėtų plastiko kiekis ir jūros tarša, taip pat jūroje būtų prarandama ar paliekama mažiau žvejybos įrankių;

               (6)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi NAFO komisijos posėdžiuose 2019–2024 m., ir panaikinti Tarybos sprendimą 9449/1/14 REV 1
                  18
               , nes NAFO priimtos išteklių išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės bus privalomos Sąjungai ir gali labai paveikti Sąjungos teisės aktų, būtent Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008
                  19
               , Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009
                  20
                ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/2403
                  21
               , turinį;

               (7)atsižvelgiant į kintantį reguliuojamo rajono žvejybos išteklių pobūdį ir dėl jo kylantį poreikį Sąjungos pozicijoje atsižvelgti į naujus pokyčius, įskaitant naują mokslinę ir kitą susijusią informaciją, pateiktą prieš NAFO komisijos posėdžius arba per juos, laikantis Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 13 straipsnio 2 dalyje nustatyto lojalaus Sąjungos institucijų bendradarbiavimo principo, turėtų būti nustatytos 2019–2023 m. taikytinos kasmetinio Sąjungos pozicijos tikslinimo procedūros,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos (NAFO) komisijos posėdžiuose, yra išdėstyta I priede.

               2 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi NAFO komisijos posėdžiuose, kasmet tikslinama laikantis II priedo.

               3 straipsnis

               I priede nustatytą Sąjungos poziciją įvertina ir prireikus ne vėliau kaip iki 2024 m. metinio NAFO komisijos posėdžio patikslina Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu.

               4 straipsnis

               2014 m. gegužės 19 d. Sprendimas 9449/1/14 REV 1 panaikinamas.

               5 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        1978 m. gruodžio 28 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3179/78 dėl Europos ekonominės bendrijos Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Vakarų Atlanto žvejyboje patvirtinimo (OL L 378, 1978 12 30, p. 1).

                     (2)

                        2010 m. lapkričio 8 d. Tarybos sprendimas 2010/717/ES dėl Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės vakarų Atlanto žvejyboje pakeitimų patvirtinimo Europos Sąjungos vardu (OL L 321, 2010 12 7, p. 1).

                     (3)

                        Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

                     (4)

                        COM(2011) 424, 2011 7 13.

                     (5)

                        COM(2018) 28 final, 2018 1 16.

                     (6)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

                     (7)

                        7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.

                     (8)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014: 2258, 61–64 punktai.

                     (9)

                        OL L 286, 2008 10 29, p. 1.

                     (10)

                        OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

                     (11)

                        OL L 347, 2017 12 28, p. 81.

                     (12)

                        1978 m. gruodžio 28 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3179/78 dėl Europos ekonominės bendrijos Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Vakarų Atlanto žvejyboje patvirtinimo (OL L 378, 1978 12 30, p. 1).

                     (13)

                        2010 m. lapkričio 8 d. Tarybos sprendimas 2010/717/ES dėl Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės vakarų Atlanto žvejyboje pakeitimų patvirtinimo Europos Sąjungos vardu (OL L 321, 2010 12 7, p. 1–19).

                     (14)

                        2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

                     (15)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

                     (16)

                        7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.

                     (17)

                        COM(2018) 28 final, 2018 1 16.

                     (18)

                        2014 m. gegužės 19 d. Tarybos sprendimas dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijoje.

                     (19)

                        Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1).

                     (20)

                        2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

                     (21)

                        2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 (OL L 347, 2017 12 28, p. 81).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 03 07
            COM(2019) 102 final
            PRIEDAI
            prie
            pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijoje, kuriuo panaikinamas Sprendimas 9449/1/14 REV 1

               I PRIEDAS

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijoje (NAFO)

               1.PRINCIPAI

               Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijoje Sąjunga:

               a) veikia vadovaudamasi Sąjungos tikslais ir principais, įgyvendinamais vykdant bendrą žuvininkystės politiką, visų pirma taikydama atsargumo principą ir orientuodamasi į Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalyje išdėstytus tikslus, susijusius su didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu, kad paskatintų ekosisteminio žuvininkystės valdymo metodo taikymą ir sumažintų žvejybos veiklos poveikį aplinkai, kad būtų vengiama nepageidaujamos priegaudos ir siekiama kiek įmanoma ją sumažinti, kad laipsniškai būtų panaikinta žuvų išmetimo į jūrą praktika ir sumažintas žvejybos veiklos poveikis jūrų ekosistemoms ir jų buveinėms, taip pat skatindama ekonomiškai gyvybingą ir konkurencingą Sąjungos žuvininkystę, kad būtų užtikrinamas tinkamas nuo žvejybos veiklos priklausančių asmenų pragyvenimo lygis ir atsižvelgiama į vartotojų interesus;

               b) siekia, kad į NAFO priemonių rengimo etapą būtų tinkamai įtraukti suinteresuotieji subjektai, ir užtikrina, kad NAFO komisijos priimamos priemonės atitiktų NAFO konvenciją;

               c) užtikrina, kad NAFO komisijos priimamos priemonės atitiktų tarptautinę teisę, visų pirma 1982 m. JT jūrų teisės konvencijos, 1995 m. JT susitarimo dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimo bei valdymo, 1993 m. Susitarimo dėl skatinimo žvejybos laivams atviroje jūroje laikytis tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių, taip pat Maisto ir žemės ūkio organizacijos 2009 m. Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių nuostatas;

               d) skatina laikytis pozicijų, derančių su to paties rajono regioninių žvejybos valdymo organizacijų (RŽVO) geriausia patirtimi;

               e) siekia suderinamumo ir sąveikos su Sąjungos įgyvendinama politika, kuri yra dvišalių žuvininkystės santykių su trečiosiomis valstybėmis dalis, ir užtikrina derėjimą su kitomis savo politikos sritimis, kaip antai išorės santykių, užimtumo, aplinkos, prekybos, plėtros, mokslinių tyrimų ir inovacijų;

               f)užtikrina, kad būtų laikomasi Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų;

               g) laikosi 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadų dėl Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto
                  1
               ;

               h) siekia užtikrinti vienodas sąlygas Sąjungos laivynui NAFO reguliuojamame rajone remdamasi tais pačiais principais ir standartais, kokie taikomi pagal Sąjungos teisę, ir skatinti vienodą tų principų ir standartų įgyvendinimą;

               i) laikosi Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendro komunikato „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“
                  2
                ir Tarybos išvadų dėl to bendro komunikato
                  3
               , taip pat skatina įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas NAFO efektyvumas ir prireikus gerinamas jos valdymas bei veiksmingumas (visų pirma mokslo, reikalavimų laikymosi, skaidrumo ir sprendimų priėmimo srityse), taip prisidėdama prie visų darnaus vandenynų valdymo aspektų;

               j) skatina RŽVO ir regioninių jūrų konvencijų koordinavimą ir prireikus, jei taikoma, bendradarbiavimą su pasaulinėmis organizacijomis pagal jų įgaliojimus;

               k)skatina bendradarbiavimo ne tunų regioninėse žvejybos valdymo organizacijose mechanizmus, panašius į vadinamąjį Kobės procesą, susijusį su tunų RŽVO.

               2.GAIRĖS

               Sąjunga prireikus stengiasi, kad NAFO imtųsi šių veiksmų:

               a) NAFO reguliuojamame rajone nustatytų žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, pagrįstas patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir atsargumo principu, įskaitant NAFO reguliuojamiems gyviesiems jūrų biologiniams ištekliams taikomus bendrus leidžiamus sužvejoti kiekius (BLSK) ir kvotas arba pastangų reguliavimo priemones, kuriomis palaipsniui kuo greičiau ir ne vėliau kaip 2020 m. būtų pasiektas didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį užtikrinantis naudojimo lygis. Prireikus būtų svarstomos specialiosios peržvejojamų išteklių apsaugos priemonės, siekiant žvejybos pastangas suderinti su turimomis žvejybos galimybėmis;

               b) nustatytų priemones, padedančias reguliuojamame rajone užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, įskaitant NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašo sudarymą;

               c) NAFO reguliuojamame rajone nustatytų stebėsenos, kontrolės ir priežiūros priemones, kad būtų užtikrintas kontrolės veiksmingumas ir atitiktis NAFO priimtoms priemonėms;

               d) nustatytų priemones, skirtas neigiamam žvejybos poveikiui jūrų biologinei įvairovei ir jūrų ekosistemoms sumažinti, įskaitant priemones, kuriomis siekiama sumažinti jūros taršą ir užkirsti kelią plastiko išmetimui į jūrą bei sumažinti jūroje esančio plastiko poveikį jūrų biologinei įvairovei ir ekosistemoms, taip pat reguliuojamame rajone taikytinas pažeidžiamų jūrų ekosistemų apsaugos priemones, atitinkančias NAFO konvenciją, atsižvelgiant į Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) tarptautines giliavandenės žvejybos atvirojoje jūroje valdymo gaires, ir priemones, padėsiančias išvengti nepageidaujamos priegaudos (visų pirma, pažeidžiamų jūrų gyvūnų rūšių) bei kiek įmanoma ją sumažinti ir laipsniškai panaikinti žuvų išmetimo į jūrą praktiką;

               e)nustatytų priemones, kuriomis siekiama sumažinti paliktų, prarastų ar kitaip į vandenyną išmestų žvejybos įrankių poveikį ir sudaryti tokių įrankių identifikavimo ir ištraukimo sąlygas;

               f) nustatytų priemones, kuriomis siekiama uždrausti žvejybą, kurios vienintelis tikslas – rinkti ryklių pelekus, ir reikalauti, kad visi iškraunami rykliai būtų su visais nepašalintais pelekais;

               g)prireikus nustatytų bendrą strategiją su kitomis RŽVO, visų pirma dalyvaujančiomis žvejybos valdymo tame pačiame regione veikloje;

               h)nustatytų metodų, kaip mažinti ne žvejybos veiklos poveikį jūrų biologiniams ištekliams reguliuojamame rajone;

               i)prireikus rengtų rekomendacijas, kiek tai leidžiama pagal atitinkamus steigiamuosius dokumentus, kuriomis būtų skatinama įgyvendinti Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl darbo žvejybos sektoriuje;

               j)nustatytų papildomų techninių priemonių, grindžiamų NAFO pagalbinių organų ir darbo grupių rekomendacijomis.

               II PRIEDAS

               Kasmetinis pozicijos, kurios Sąjunga turi laikytis

               Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos posėdžiuose, tikslinimas

               Prieš kiekvieną NAFO komisijos posėdį, sušaukiamą sprendimams, turėsiantiems Sąjungai teisinę galią, priimti, imamasi veiksmų, būtinų siekiant, kad pozicijoje, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, būtų atsižvelgta į Komisijai pateiktą naujausią mokslinę ir kitą susijusią informaciją, laikantis I priede išdėstytų principų ir gairių.

               Šiuo tikslu ir remdamasi ta informacija, Komisija, likus pakankamai laiko iki kiekvieno NAFO komisijos posėdžio, perduoda Tarybai arba jos parengiamiesiems organams rašytinį dokumentą, kuriame išdėstoma išsami informacija apie siūlomą Sąjungos pozicijos patikslinimą, kad būtų apsvarstyti ir patvirtinti pozicijos, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, elementai.

               Jei NAFO komisijos posėdyje, įskaitant rengiamą vietoje, susitarimo pasiekti neįmanoma, kad Sąjungos pozicijoje būtų atsižvelgta į naujus elementus, klausimas perduodamas Tarybai arba jos parengiamiesiems organams.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 04 04
            COM(2019) 167 final
            2019/0089(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje javų taryboje, dėl 1995 m. Prekybos javais konvencijos galiojimo pratęsimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas yra susijęs su sprendimu, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje javų taryboje dėl numatomo 1995 m. Prekybos javais konvencijos galiojimo pratęsimo iki 2021 m. birželio 30 d.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.1995 m. Prekybos javais konvencija

               1995 m. Prekybos javais konvencija (toliau – Konvencija) siekiama glaudesnio tarptautinio bendradarbiavimo visais prekybos javais aspektais, skatinti tarptautinės prekybos javais plėtrą ir užtikrinti, kad ši prekyba vyktų kuo laisviau. Be to, Konvencija, atsižvelgiant į visų narių interesus, ketinama kiek įmanoma daugiau prisidėti prie tarptautinių javų rinkų stabilumo, didinti pasaulio apsirūpinimo maistu saugumą ir suburti forumą, kuriame nariai galėtų keistis informacija ir diskutuoti prekybos javais klausimais.

               Konvencija įsigaliojo 1995 m. liepos 1 d.

               Sąjunga yra Konvencijos šalis
                  1
               .

               2.2.Tarptautinė javų taryba

               Tarptautinė javų taryba (TJT) – tarpvyriausybinė organizacija, kuri siekia įgyvendinti Konvencijos 1 straipsnyje nustatytus tikslus. Visų pirma, TJT siekia:

               glaudesnio tarptautinio bendradarbiavimo visais prekybos javais aspektais;

               skatinti tarptautinės prekybos javais sektoriaus plėtrą, atvirumą ir sąžiningumą;

               prisidėti prie tarptautinės javų rinkos stabilumo, didinti pasaulio apsirūpinimo maistu saugumą ir prisidėti prie šalių, kurių ekonomika priklauso nuo komercinio javų pardavimo, plėtros.

               Šių tikslų siekiama gerinant rinkos skaidrumą informacijos mainų, rinkos ir politikos vystymosi analizės ir konsultavimo priemonėmis.

               TJT sudaro 28 nariai, tarp kurių – daug didžiausių pasaulyje javų gamintojų ir importuotojų. Be Europos Sąjungos, Tarybos nariai dar yra Argentina, Australija, Egiptas, Indija, Japonija, Kanada, Rusija, Ukraina ir JAV. Kinija ir Brazilija nėra narės.

               28 TJT nariai iš viso turi 2 000 balsų.

               Biudžeto procedūrose (žr. Konvencijos 12 straipsnį), pavyzdžiui, nustatant narių metinius finansinius įnašus, Sąjungai 2018–2019 m.
                  2
                skirti 367 balsai.

               Priimant sprendimus, t. y. balsuojant (žr. Konvencijos 11 straipsnį), 1 000 balsų paskirstoma 10-iai eksportuojančių narių (įskaitant Sąjungą, kuri turi 243 balsus) ir 1 000 balsų – 18-ai importuojančių narių. Reikia pabrėžti, kad TJT balsuojama labai retais atvejais; veikla iš esmės vykdoma bendru susitarimu.

               TJT posėdžiuose Sąjungai atstovauja Komisija. Valstybės narės gali dalyvauti TJT posėdžiuose, visų pirma Tarybos sesijose.

               2.3.Numatomas Tarptautinės javų tarybos aktas

               2019 m. birželio 10 d. 49-ojoje TJT sesijoje rengiamasi priimti sprendimą dėl Konvencijos galiojimo pratęsimo dvejiems metams (toliau – numatomas aktas).

               Numatomo akto, kuris pagrįstas Konvencijos 33 straipsniu, tikslas – suteikti galimybę TJT tęsti savo darbą.

               Konvencijos galiojimas pratęsiamas laikotarpiu nuo 2019 m. liepos 1 d. iki 2021 m. birželio 30 d.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

                  Tarybos sprendimu 96/88/EB
                     3
                   Sąjungos sudaryta 1995 m. Prekybos javais konvencija galiojo iki 1998 m. birželio 30 d., o vėliau jos galiojimas buvo reguliariai pratęsiamas. Kiekvieną kartą Konvencijos galiojimas, remiantis jos 33 straipsniu, pratęsiamas ne ilgesniu kaip dvejų metų laikotarpiu. Paskutinį kartą jos galiojimas 2017 m. birželio mėn. TJT sprendimu pratęstas iki 2019 m. birželio 30 d.

                  Sąjunga visada buvo aktyvi TJT narė ir tolesnis Konvencijos galiojimo pratęsimas dar vienu ne ilgesniu kaip dvejų metų laikotarpiu atitinka Sąjungos interesus. Sąjunga yra pagrindinė grūdų gamintoja ir didžiausia kviečių ir miežių eksportuotoja, taip pat didžiausia kukurūzų importuotoja.

                  Šio pasiūlymo tikslas – prašyti Tarybos įgalioti Komisiją TJT Sąjungos vardu balsuoti už Konvencijos galiojimo pratęsimą iki 2021 m. birželio 30 d. Oficialų sprendimą dėl Konvencijos galiojimo pratęsimo numatyta priimti 2019 m. birželio 10 d. Londone (JK) vyksiančioje 49-ojoje TJT sesijoje.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų turinį“
                  4
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Numatomu TJT aktu pratęsiamas Konvencijos, kuri yra tarptautinis Sąjungai privalomas susitarimas, galiojimas. Taigi, numatomas aktas turi teisinę galią.

               Numatomu aktu Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dvejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Numatomo akto pagrindinis tikslas ir turinys susiję su prekyba žemės ūkio produktais.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 207 straipsnis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 207 straipsnis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               5.Numatomo akto skelbimas

               Kadangi TJT aktu bus pratęstas Konvencijos galiojimas, priimtą aktą reikėtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               2019/0089 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje javų taryboje, dėl 1995 m. Prekybos javais konvencijos galiojimo pratęsimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Tarybos sprendimu 96/88/EB
                  5
                Sąjunga priėmė 1995 m. Prekybos javais konvenciją (toliau – Konvencija), kuri įsigaliojo 1995 m. liepos 1 d.; Konvencija buvo sudaryta trejiems metams ir nuo to laiko buvo reguliariai pratęsiama papildomais dvejų metų laikotarpiais. Paskutinį kartą 2017 m. birželio mėn. Tarptautinės javų tarybos sprendimu
                  6
                pratęsta Konvencija galioja iki 2019 m. birželio 30 d.;

               (2)pagal Konvencijos 33 straipsnį Tarptautinė javų taryba kiekvieną kartą gali pratęsti Konvencijos galiojimą ne ilgesniu kaip dvejų metų laikotarpiu;

               (3)49-ojoje Tarptautinės grūdų tarybos sesijoje, įvyksiančioje 2019 m. birželio 10 d., bus priimamas sprendimas dėl Konvencijos galiojimo pratęsimo iki 2021 m. birželio 30 d.;

               (4)Konvencijos galiojimo pratęsimas atitinka Sąjungos interesus, todėl tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi 49-ojoje Tarptautinės grūdų tarybos sesijoje,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Komisija Sąjungos vardu turi laikytis 49-ojoje Tarptautinės grūdų tarybos sesijoje, yra balsuoti už 1995 m. Prekybos javais konvencijos galiojimo pratęsimą dar vienu ne ilgesniu kaip dvejų metų laikotarpiu (iki 2021 m. birželio 30 d.).

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                        FINANSINĖ PAŽYMA

                        FinancSt/10/
                        PS/pl/1100670

                        6.221.2019.1

                        DATA 2019 02 14

                        1.

                        BIUDŽETO IŠLAIDŲ KATEGORIJA:

                        05 06 skyrius – TARPTAUTINIAI ŽEMĖS ŪKIO IR KAIMO PLĖTROS POLITIKOS SRITIES ASPEKTAI

                        05 06 01– Tarptautiniai susitarimai žemės ūkio srityje

                        ASIGNAVIMAI:

                        B2019  6 300 000 EUR

                        2.

                        PAVADINIMAS:

                        Tarybos sprendimo dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje javų taryboje dėl 1995 m. Prekybos javais konvencijos galiojimo pratęsimo, pasiūlymas

                        3.

                        TEISINIS PAGRINDAS Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi

                        4.

                        TIKSLAI

                        Pratęsti dabartinės Prekybos javais konvencijos galiojimą dar dvejais metais (nuo 2019 m. liepos 1 d. iki 2021 m. birželio 30 d.).

                        5.

                        FINANSINIS POVEIKIS

                        12 MĖN. LAIKOTARPIS

                           (mln. EUR)

                        EINAMIEJI FINANSINIAI METAI

                        2019

                        (mln. EUR)

                        KITI FINANSINIAI METAI

                        2020

                        (mln. EUR)

                        5.0

                        IŠLAIDOS

                        -
                              ES BIUDŽETO
                           (GRĄŽINAMOSIOS IŠMOKOS IR (ARBA) INTERVENCIJOS)

                        -
                              NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ

                        -
                              KITOS

                        0,41

                        0,35

                        5.1

                        PAJAMOS

                        -
                              ES NUOSAVIEJI IŠTEKLIAI
                           (MOKESČIAI IR (ARBA) MUITAI)

                        -
                              NACIONALINĖS

                        2021

                        5.0.1

                        IŠLAIDŲ SĄMATA

                        -

                        5.1.1

                        PAJAMŲ SĄMATA

                        5.2

                        SKAIČIAVIMO METODAS Pagrįstas prielaidomis apie numatomą ES balsų skaičių (kuris kiekvienais metais būna skirtingas) ir numatomą sumą, kurią už kiekvieną balsą reikės sumokėti svarais sterlingais (GBP).

                        6.0

                        AR PROJEKTAS GALI BŪTI FINANSUOJAMAS IŠ ASIGNAVIMŲ, ĮRAŠYTŲ Į ATITINKAMĄ EINAMOJO BIUDŽETO SKYRIŲ?

                        TAIP

                        6.1

                        AR PROJEKTAS GALI BŪTI FINANSUOJAMAS PERVEDANT LĖŠAS IŠ VIENO EINAMOJO BIUDŽETO SKYRIAUS Į KITĄ?

                        -

                        6.2

                        AR REIKĖS PAPILDOMO BIUDŽETO?

                        -

                        6.3

                        AR ASIGNAVIMUS REIKĖS ĮTRAUKTI Į BŪSIMUS BIUDŽETUS?

                        TAIP

                        PASTABOS:

                        Faktiškai mokėtina suma gali skirtis priklausomai nuo galutinio ES skirtų balsų skaičius, nuo sumos, kurią už kiekvieną balsą reikės sumokėti GBP, ir nuo EUR bei GBP keitimo kurso.

                     (1)

                        OL L 21, 1996 1 27, p. 47.

                     (2)

                        TJT veikla grindžiama finansiniais metais, trunkančiais nuo liepos 1 d. iki birželio 30 d.

                     (3)

                        OL L 21, 1996 1 27, p. 47.

                     (4)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014: 2258, 61–64 punktai.

                     (5)

                        1995 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 96/88/ΕB dėl Europos bendrijos Prekybos javais konvencijos ir Pagalbos maistu konvencijos, sudarančių 1995 m. Tarptautinį susitarimą dėl javų, patvirtinimo (OL L 21, 1996 1 27, p. 47).

                     (6)

                        Informacija dėl 1995 m. Prekybos javais konvencijos galiojimo pratęsimo (OL L 12, 2018 1 17, p. 1).