				|

		52013PC0775

			Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomos tam tikrų žemės ūkio ir pramonės produktų Sąjungos autonominės tarifinės kvotos ir numatomas jų administravimas bei panaikinamas Tarybos reglamentas (ES) Nr. 7/2010 /* COM/2013/0775 final - 2013/0383 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO
APLINKYBĖS
Sąjungos autonominės tarifinės
kvotos reikalingos produktams, kurių Sąjungoje gaminama nepakankamai,
kad būtų galima patenkinti Sąjungos pramonės šakos, kurioje
naudojami tie produktai, poreikius einamuoju kvotų laikotarpiu.
Atsižvelgdama į kelių valstybių narių prašymus, Komisija
kartu su atitinkamų vyriausybių ekspertais svarstė galimybę
leisti pradėti naudoti tam tikrų žemės ūkio ir pramonės
produktų autonomines tarifines kvotas.
2009 m.  gruodžio  22 d.
Taryba priėmė Reglamentą (ES) Nr.  7/2010, kuriuo
nustatomos tam tikrų žemės ūkio ir pramonės produktų
Sąjungos autonominės tarifinės kvotos ir numatomas jų
administravimas, kad svarstomų produktų paklausa Sąjungoje
būtų patenkinta pačiomis palankiausiomis sąlygomis.
Komisijos vykdomos skaidrumo politikos tikslais ir atsižvelgiant į tai,
kad minėtas reglamentas buvo dažnai iš dalies keičiamas, jis
turėtų būti pakeistas siūlomu reglamentu.
Atitinkamam produktų kiekiui reikėtų
nustatyti nulinio arba sumažinto bendrojo muitų tarifo Sąjungos autonomines
tarifines kvotas, nesutrikdant tų produktų rinkų. Per
Ekonominių muitų tarifų klausimų grupės
posėdžiuose vykusius svarstymus paaiškėjo, kad valstybės
narės yra pasirengusios leisti pradėti naudoti šiame reglamento
pasiūlyme nurodytų produktų kvotas, nes tai nesutrikdys tų
produktų rinkų.
Šis pasiūlymas atitinka žemės
ūkio, prekybos, įmonių, vystymosi ir išorės santykių
politikos kryptis. Šiuo pasiūlymu nepažeidžiami šalių,
sudariusių lengvatinės prekybos susitarimus su ES (kaip antai
tų, kurioms taikoma bendroji lengvatų
sistema (BLS), AKR režimas, taip pat šalių kandidačių ir
potencialių šalių kandidačių), interesai.
2.           KONSULTACIJŲ SU
SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
Konsultuotasi su Ekonominių muitų
tarifų klausimų grupe, kurioje dalyvauja visų valstybių
narių pramonės atstovai. Visos išvardytos kvotos atitinka grupės
susitarimą.
Galimų rimtų pavojų, kurių
pasekmės būtų nepataisomos, nustatyta nebuvo.
Šiam pasiūlymui bus taikoma tarnybų tarpusavio
konsultacijų procedūra ir jis bus paskelbtas, kai jį priims
Taryba.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO
ASPEKTAI
Tarybos reglamentas, kuriuo nustatomas tam
tikrų žemės ūkio bei pramonės produktų Sąjungos
autonominės tarifinės kvotos ir numatomas jų administravimas,
grindžiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo
31 straipsniu. Pagal tą
straipsnį autonomines tarifines kvotas, remdamasi Komisijos pasiūlymu,
tvirtina Taryba kvalifikuota balsų dauguma.
Pasiūlymas priklauso išimtinei
Sąjungos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.
Nustatytos priemonės atitinka principus,
kuriais siekiama supaprastinti užsienio prekybos vykdytojams taikomas
procedūras, ir 2011 m. Komisijos komunikatą dėl autonominio
muitų tarifo taikymo sustabdymo ir kvotų (C 363,
2011 12 13, p. 6).
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Nesurinkti
muitai iš viso sudaro 64 900 000 EUR.
2013/0383 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo nustatomos tam tikrų žemės
ūkio ir pramonės produktų Sąjungos autonominės
tarifinės kvotos ir numatomas jų administravimas bei panaikinamas
Tarybos reglamentas (ES) Nr. 7/2010
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 31 straipsnį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą,
kadangi:
(1)       Sąjungoje tam tikros
žemės ūkio ir pramonės produkcijos nepakanka specialiems
Sąjungos pramonės šakų, kuriose naudojami tie produktai, poreikiams
patenkinti. Todėl minėtų produktų pasiūla
Sąjungoje labai priklauso nuo importo iš trečiųjų
šalių. Skubiausia minėtų produktų paklausa Sąjungoje
turėtų būti nedelsiant patenkinta pačiomis palankiausiomis
sąlygomis. Todėl reikėtų nustatyti tokio dydžio
Sąjungos tarifines kvotas, kurioms taikoma lengvatinė muito norma,
kad jos netrikdytų tų produktų rinkos arba tų produktų
gamybos ar jos plėtros Sąjungoje;
(2)       reikia užtikrinti, kad visi
Sąjungos importuotojai nuolat vienodomis sąlygomis galėtų
naudotis tomis kvotomis, o kvotoms nustatytos muito normos turėtų
būti nuolat taikomos visam atitinkamų į visas valstybes nares
importuojamų produktų kiekiui, kol kvotos bus išnaudotos;
(3)       Komisijos reglamente (EEB)
Nr. 2454/93[1]
numatyta tarifinių kvotų administravimo sistema, kuria užtikrinama
galimybė chronologine tvarka pagal išleidimo į laisvą
apyvartą deklaracijų priėmimo datas nuolat vienodomis
sąlygomis naudotis kvotomis bei nuolat taikyti muito normas. Todėl
Komisija ir valstybės narės šiuo reglamentu leidžiamas naudoti
tarifines kvotas turėtų administruoti pagal minėtą
sistemą;
(4)       kvotų dydžiai paprastai
išreiškiami tonomis. Leidžiamų naudoti tam tikrų produktų
autonominių tarifinių kvotų dydis išreikštas kitu matavimo
vienetu. Todėl, kai Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87[2] I priede pateiktoje
Kombinuotojoje nomenklatūroje nėra nurodyto papildomo
minėtų produktų matavimo vieneto, gali kilti neaiškumų
dėl naudojamo matavimo vieneto. Taigi, aiškumo ir geresnio kvotų
administravimo tikslais reikėtų numatyti, kad, siekiant naudotis
minėtomis autonominėmis tarifinėmis kvotomis, išleidimo į
laisvą apyvartą deklaracijoje turi būti nurodytas tikslus
importuojamų produktų kiekis, išreikštas šio reglamento priede
nurodytu tų produktų kvotos dydžio matavimo vienetu;
(5)       Tarybos reglamentas (ES)
Nr. 7/2010[3]
buvo daug kartų iš dalies pakeistas. Siekiant skaidrumo ir palengvinti
ekonominės veiklos vykdytojams sekti prekes, kurioms taikomos
autonominės tarifinės kvotos, manoma, kad būtų tikslinga visą
Reglamentą (ES) Nr. 7/2010 pakeisti nauju reglamentu;
(6)       pagal proporcingumo principą,
siekiant pagrindinio tikslo – skatinti valstybių narių ir
trečiųjų šalių tarpusavio prekybą, – būtina ir
tikslinga  nustatyti taisykles, kad būtų suderinti Sąjungoje
veikiančių ekonominės veiklos vykdytojų komerciniai
interesai, nekeičiant Sąjungos Pasaulio prekybos organizacijos (PPO)
sąrašo. Pagal Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 4
dalį šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams
pasiekti;
(7)       tarifinėmis kvotomis turi
būti leista naudotis nuo 2014 m. sausio 1 d., todėl šis reglamentas
turėtų būti taikomas nuo tos pačios dienos ir
įsigalioti nedelsiant,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Šiuo reglamentu leidžiama naudotis priede
išvardytų produktų Sąjungos autonominėmis tarifinėmis
kvotomis, kurioms nustatytų autonominių bendrojo muitų tarifo
muitų taikymas sustabdomas priede nustatytais laikotarpiais, laikantis
jame nustatytų muito normų ir kvotų dydžių.
2 straipsnis
1 straipsnyje nurodytas tarifines kvotas
administruoja Komisija, vadovaudamasi Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 308a, 308b
ir 308c straipsniais.
3 straipsnis
Kai pateikiama šiame reglamente minimo produkto,
kurio kvotos dydis yra išreikštas ne svorio (tonomis ar kilogramais) ar
vertės, bet kitu matavimo vienetu, išleidimo į laisvą
apyvartą deklaracija, importuojamų produktų, kurių
papildomas matavimo vienetas nėra nurodytas Tarybos reglamento (EEB) Nr.
2658/97 I priede pateiktoje Kombinuotojoje nomenklatūroje, tikslus kiekis
nurodomas tos deklaracijos 41 langelyje „Papildomas matavimo vienetas“,
naudojant šio reglamento priede nurodytą to produkto kvotos dydžio
matavimo vienetą.
4 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos
Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.
Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir
tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
FINANSINĖ TEISĖS AKTO
PASIŪLYMO, KURIO POVEIKIS BIUDŽETUI SUSIJĘS TIK SU ĮPLAUKOMIS,
PAŽYMA
1.         PASIŪLYMO PAVADINIMAS
Tarybos reglamentas, kuriuo nustatomos tam
tikrų žemės ūkio ir pramonės produktų Sąjungos
autonominės tarifinės kvotos ir numatomas jų administravimas bei
panaikinamas Tarybos reglamentas (ES) Nr. 7/2010.
2.         BIUDŽETO EILUTĖS
Skyrius ir straipsnis: 12 skyriaus 120
straipsnis.
2014 metams biudžete numatyta suma: 18 086 400 000
EUR (2014 m. BP)
3.         FINANSINIS POVEIKIS
¨         Pasiūlymas neturi finansinio poveikio.
X         Pasiūlymas neturi finansinio
poveikio išlaidoms, bet turi tokį finansinį poveikį
įplaukoms:
(mln. EUR
dešimtųjų tikslumu)
 Biudžeto eilutė || Įplaukos[4] || 12 mėnesių laikotarpis, prasidedantis (mmmm/mm/dd) || [2014 m.]
 120 straipsnis  || Poveikis nuosaviems ištekliams || 2014 m. sausio 1 d. || - 64,9
(mln. EUR
dešimtųjų tikslumu)
Apskaičiuota, kad visa 2014 m. dėl
autonominių tarifinių kvotų, nustatytų šiame reglamento
pasiūlyme, nesurinktų muitų suma yra 86,5 mln. EUR.
Remiantis pirmiau išdėstyta informacija,
dėl šio reglamento taikymo prarastos įplaukos nuo 2014 m. sausio 1 d.
sudaro 86,5  mln. EUR  (bendra suma, į kurią įskaičiuotos
surinkimo išlaidos) x 0,75  =  64,9  mln. EUR per
metus.
4.         Kovos su sukčiavimu priemonės
Remiantis Komisijos reglamento
 (EEB)  Nr.  2454/93 291–300 straipsniais, bus atlikti kai
kurių produktų, kuriems taikomas šis Tarybos reglamentas, galutinio
vartojimo patikrinimai.
[1]               1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamentas (EEB) Nr.
2454/93, išdėstantis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92,
nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo
nuostatas (OL L 253, 1993 10 11, p. 1).
[2]               1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr.
2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei
dėl Bendrojo muitų tarifo (OL L 256, 1987 9 7, p. 1).
[3]               2009 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr.
7/2010, kuriuo nustatomos tam tikrų žemės ūkio ir pramonės
produktų Sąjungos autonominės tarifinės kvotos ir numatomas
jų administravimas (OL L 3, 2010 1 7, p. 1.).
[4]               Tradiciniai nuosavi ištekliai (žemės ūkio
mokesčiai, cukraus mokesčiai, muitai) turi būti nurodomi
grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 %
surinkimo išlaidų.
PRIEDAS
 Eilės Nr. || KN kodas || TARIC || Aprašymas || Kvotos laikotarpis || Kvotos kiekis || Kvotos muitas (%)
 09.2849 || ex 0710 80 69 || 10 || Auricularia polytricha rūšies grybai (nevirti arba virti vandenyje ar garuose) šaldyti, skirti paruoštam maistui gaminti (1)(2) || 1.1.-31.12. || 700 tonų || 0 %
 09.2663 || ex 1104 29 17 || 10 || Malūne techniškai apdoroti sorgų grūdai, kurie yra bent išlukštenti ir iš kurių pašalintas gemalas, skirti naudoti gaminant palaidus pakavimo užpildus   (1) || 1.1.-31.12. || 1 500 tonų || 0 %
 09.2664   || ex 2008 60 19 ex 2008 60 39 || 30 30 || Saldžiosios vyšnios, į kurias pridėta alkoholio ir kurių sudėtyje esančio cukraus yra 9  % masės arba nėra cukraus, kurių skersmuo ne didesnis kaip 19,9 mm, su kauliukais, skirtos šokolado produktams gaminti (1)   || 1.1.-31.12.   || 1 000 tonų   || 10 % (3)
 09.2913                   || ex 2401 10 35 ex 2401 10 70 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 20 35 ex 2401 20 70 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95 || 91 10 11 21 91 91 10 11 21 91 || Neperdirbtas tabakas, supjaustytas arba nesupjaustytas taisyklingos formos gabalėliais, kurių muitinė vertė ne mažesnė kaip  450 eurų už 100  kg neto masės, vartojami kaip rišiklis arba įvynioklis gaminant prekes, priskiriamas 2402  10  00 subpozicijai (1) || 1.1.-31.12.                   || 6 000 tonų                   || 0 %
 09.2928 || ex 2811 22 00 || 40 || Granulių pavidalo kvarco užpildas, kurio sudėtyje silicio dioksidas sudaro ne mažiau kaip 97 % masės || 1.1.-31.12. || 1 700 tonų || 0 %
 09.2703 || ex 2825 30 00 || 10 || Vanadžio oksidai ir hidroksidai, skirti tik lydiniams gaminti (1) || 1.1.-31.12. || 13 000 tonų || 0 %
 09.2806 || ex 2825 90 40 || 30 || Volframo trioksidas ir volframo mėlynasis oksidas (CAS RN 1314-35-8 + 39318-18-8) || 1.1.-31.12. || 12 000 tonų || 0 %
 09.2929 || 2903 22 00 ||   || Trichloretilenas (CAS RN 79–01–6) || 1.1.-31.12. || 10 000 tonų || 0 %
 09.2837 || ex 2903 79 90 || 10 || Bromochlorometanas (CAS RN 74–97–5) || 1.1.-31.12. || 600 tonų || 0 %
 09.2933 || ex 2903 99 90 || 30 || 1,3-Dichlorbenzenas (CAS RN 541–73–1) || 1.1.-31.12. || 2 600 tonų || 0 %
 09.2950 || ex 2905 59 98 || 10 || 2-Chloretanolis, naudojamas 4002  99  90 subpozicijai priskiriamiems skystiesiems tioplastams gaminti (CAS RN 107-07-3) (1) || 1.1.-31.12. || 15 000 tonų || 0 %
 09.2851 || ex 2907 12 00 || 10 || o-Krezolis, kurio grynumas ne mažesnis kaip 98,5  % masės (CAS RN 95-48-7) || 1.1.-31.12. || 20 000 tonų || 0 %
 09.2624 || 2912 42 00 ||   || Etilvanilinas (3-etoksi-4-hidroksibenzaldehidas), (CAS RN 121-32-4) || 1.1.-31.12. || 950 tonų || 0 %
 09.2852 || ex 2914 29 00 || 60 || Ciklopropilmetilketonas (CAS  RN 765-43-5) || 1.1.-31.12. || 300 tonų || 0 %
 09.2638 || ex 2915 21 00 || 10 || Acto rūgštis, kurios grynumas ne mažesnis kaip 99  % masės (CAS RN 64-19-7) || 1.1.-31.12. || 1 000  000 tonų || 0 %
 09.2972 || 2915 24 00 ||   || Acto rūgšties anhidridas (CAS RN 108–24–7) || 1.1.-31.12. || 20 000 tonų || 0 %
 09.2665 || ex 2916 19 95 || 30 || Kalio (E,E)-heksa-2,4-dienoatas  (CAS RN 24634-61-5) || 1.1.-31.12. || 8 000 tonų || 0 %
 09.2769 || ex 2917 13 90 || 10 || Dimetilsebacatas (CAS RN 106-79-6) || 1.1.-31.12. || 1 000 tonų || 0 %
 09.2634 || ex 2917 19 90 || 40 || Dodekandionė rūgštis, kurios grynumas didesnis kaip 98,5  % masės (CAS RN693-23-2) || 1.1.-31.12. || 4 600 tonų || 0 %
 09.2808 || ex 2918 22 00 || 10 || o-Acetilsalicilo rūgštis (CAS RN 50-78-2) || 1.1.-31.12. || 120 tonų || 0 %
 09.2975 || ex 2918 30 00 || 10 || Benzofenon-3,3’,4,4’-tetrakarboksidianhidridas (CAS RN 2421–28–5) || 1.1.-31.12. || 1 000 tonų || 0 %
 09.2602 || ex 2921 51 19 || 10 || o-Fenilendiaminas (CAS RN 95–54–5) || 1.1.-31.12. || 1 800 tonų || 0 %
 09.2854 || ex 2924 19 00 || 85 || 3-Jodtrop-2-inil N-butilkarbamatas (CAS RN 55406-53-6) || 1.1.-31.12. || 1 300 tonų || 0 %
 09.2977 || 2926 10 00 ||   || Akrilnitrilas (CAS RN 107-13-1) || 1.1.-31.12. || 75 000 tonų || 0 %
 09.2856 || ex 2926 90 95 || 84 || 2-Nitro-4-(trifluormetilas)benzonitrilas (CAS RN 778-94-9) || 1.1.-31.12. || 500 tonų || 0 %
 09.2838 || ex 2927 00 00 || 85 || C,C’-Azodi(formamidas) (CAS RN 123-77-3), kurio: — || pH ne mažesnis kaip 6,5 ir ne didesnis kaip 7,5,
 — || skysčių chromatografijos ir masių spektrometrijos (LC-MS) metodu nustatytas sudėtyje esantis semikarbazido (CAS RN 57-56-7) kiekis ne didesnis kaip 1  500  mg/kg,
 — || skilimo temperatūra – 195 –205 °C,
 — || savitasis sunkis – 1,64 –1,66,
 — || degimo šiluma – 215–220 Kcal/mol.
1.1.-31.12.
100 tonų
0 %
 09.2603 || ex 2930 90 99 || 79 || Bis(3-trietoksisililpropil) tetrasulfidas (CAS RN 40372-72-3) || 1.1.-31.12. || 9 000 tonų || 0 %
 09.2955 || ex 2932 19 00 || 60 || Flurtamonas (ISO) (CAS RN 96525–23–4) || 1.1.-31.12. || 300 tonų || 0 %
 09.2812 || ex 2932 20 90 || 77 || Heksan-6-olidas (CAS RN 502-44-3) || 1.1.-31.12. || 4 000 tonų || 0 %
 09.2858 || 2932 93 00 ||   || Piperonalis (CAS RN 120-57-0) || 1.1.-31.12. || 220 tonų || 0 %
 09.2860 || ex 2933 69 80 || 30 || 1,3,5-Tri[3-(dimetilamino)propil]heksahidro-1,3,5-triazinas (CAS RN 15875-13-5) || 1.1.-31.12. || 300 tonų || 0 %
 09.2658 || ex 2933 99 80 || 73 || 5-(Acetoacetilamino)benzimidazolonas (CAS RN 26576-46-5) || 1.1.-31.12. || 200 tonų || 0 %
 09.2945 || ex 2940 00 00 || 20 || D-ksilozė (CAS RN 58–86–6) || 1.1.-31.12. || 400 tonų || 0 %
 09.2862 || ex 3105 40 00 || 10 || Monoamonio fosfatas (CAS RN 7722-76-1) || 1.1.-31.12.2014 || 45 000 tonų || 0 %
 09.2666 || ex 3204 17 00 || 55 || Dažiklis C.I. Pigment Red 169 (CAS RN 12237-63-7) || 1.1.-31.12. || 40 tonų || 0 %
 09.2659 || ex 3802 90 00 || 19 || Su soda išdegta diatomitinė žemė || 1.1.-31.12. || 30 000 tonų || 0 %
 09.2908 || ex 3804 00 00 || 10 || Natrio lignosulfonatas || 1.1.-31.12. || 40 000 tonų || 0 %
 09.2889 || 3805 10 90 ||   || Sulfatinis terpentinas || 1.1.-31.12. || 25 000 tonų || 0 %
 09.2935 || ex 3806 10 00 || 10 || Kanifolija ir kanifolijos rūgštys, pagamintos iš šviežių aliejingųjų dervų (oleorezinų) || 1.1.-31.12. || 280 000 tonų || 0 %
 09.2814 || ex 3815 90 90 || 76 || Katalizatorius, sudarytas iš titano dioksido ir volframo trioksido || 1.1.-31.12. || 3 000 tonų || 0 %
 09.2829 || ex 3824 90 97 || 19 || Liekanų, netirpstančių alifatiniuose angliavandeniliuose, gautų ekstrahuojant kanifoliją iš medienos, kietas ekstraktas, pasižymintis šiomis charakteristikomis: — || kanifolijos rūgštis sudaro ne daugiau kaip 30  % masės,
 — || rūgščių skaičius ne didesnis kaip 110,
ir
 — || lydymosi temperatūra ne žemesnė kaip 100°  C
1.1.-31.12.
1 600 tonų
0 %
 09.2907 || ex 3824 90 97 || 86 || Miltelių pavidalo fitosterolių mišinys, kurio sudėtyje yra: — || ne mažiau kaip 75  % masės sterolių,
 — || ne daugiau kaip 25  % masės stanolių,
skirtas stanolių/sterolių arba
  stanolių/sterolių esterių gamybai
(1)
1.1.-31.12.
2 500 tonų
0 %
 09.2644 || ex 3824 90 97 || 96 || Preparatas, kurio sudėtyje yra: — || ne mažiau kaip 55  % ir ne daugiau kaip 78  % dimetilglutarato
 — || ne mažiau kaip 10  %  ir ne daugiau kaip  30  % dimetiladipato ir
 — || ne daugiau kaip 35  % dimetilsukcinato
1.1.-31.12.
10 000 tonų
0 %
 09.2140 || ex 3824 90 97 || 98 || Tretinių aminų mišiniai, kurių sudėtyje: — || N,N-dimetil-1-oktanaminas sudaro 2,0-4,0  % masės
 — || N,N-dimetil-1-dekanamino yra ne mažiau kaip 94  % masės
 — || N,N-dimetil-1-dodekanamino yra ne daugiau kaip 2  % masės
1.1.-31.12.
4 500 tonų
0 %
 09.2660 || ex 3902 30 00 || 96 || Propileno-etileno kopolimeras, kurio lydymosi klampa, nustatyta pagal  ASTM D 3236 metodą, esant  190 °C temperatūrai yra ne didesnė kaip 1700 mPa || 1.1.-31.12. || 500 tonų || 0 %
 09.2639 || 3905 30 00 ||   || Poli(vinilo alkoholis), kuriame yra arba nėra nehidrolizuotų acetato grupių || 1.1.-31.12. || 18 000 tonų || 0 %
 09.2930 || ex 3905 30 00 || 30 || Vinilo alkoholio, kuriame yra nehidrolizuotų acetatų grupių, ir  metilenbutandiono rūgšties (CAS RN 122625-12-1) natrio druskų kopolimeras, naudojamas terminiam popieriui gaminti || 1.1.-30.06. || 192 tonos || 0 %
 09.2671 || ex 3905 99 90 || 81 ||  Poli(vinilbutiralis) (CAS RN 63148-65-2), — || kurio sudėtyje pagal masę yra ne mažiau kaip 17,5  % ir ne daugiau kaip 20  % hidroksilo grupių ir
 — || kurio dalelių dydžio mediana (D50) yra didesnė  kaip 0,6 mm
1.1.-31.12.
11 000 tonų
0 %
 09.2616 || ex 3910 00 00 || 30 || Polidimetilsiloksanas, kurio polimerizacijos laipsnis yra 2800  monomerų grandžių (±  100) || 1.1.-31.12. || 1 300 tonų || 0 %
 09.2816 || ex 3912 11 00 || 20 || Celiuliozės acetato dribsniai || 1.1.-31.12. || 75 000 tonų || 0 %
 09.2864 || ex 3913 10 00 || 10 || Natrio alginatas, gautas iš rudadumblių (CAS RN 9005-38-3)   || 1.1.–31.12. || 1 000 tonų || 0 %
 09.2641 || ex 3913 90 00 || 87 || Natrio hialuronatas, nesterilus, kurio: — || vidutinė  molekulinė masė (Mw) ne didesnė kaip 900  000,
 — || endotoksino lygis neviršija 0,008 endotoksino vienetų (EU)/mg,
 — || sudėtyje esantis etanolis sudaro ne daugiau nei 1  % masės,
 — || sudėtyje esantis izopropanolis sudaro ne daugiau nei 0,5  % masės
1.1.-31.12.
200 kg
0 %
 09.2661 || ex 3920 51 00 || 50 || Polimetilmetakrilato lakštai, atitinkantys šiuos standartus: — || EN 4364 (MIL-P-5425E) ir DTD5592A arba
 — || EN 4365 (MIL-P-8184) ir DTD5592A
1.1.-31.12.
100 tonų
0 %
 09.2645 || ex 3921 14 00 || 20 || Akytas regeneruotos celiuliozės blokas, įmirkytas vandeniu, kurio sudėtyje yra magnio chlorido ir ketvirtinių amonio junginių, ir kurio matmenys – 100 cm (± 10 cm) x 100 cm (± 10 cm) x 40 cm (± 5 cm) || 1.1.-31.12. || 1 300 tonų || 0 %
 09.2818 || ex 6902 90 00 || 10 || Ugniai atsparios plytos, kurių: — || briauna ilgesnė kaip 300  mm;
 — || sudėtyje TiO2 sudaro ne daugiau kaip 1  % masės,
 — || sudėtyje Al2O3 sudaro ne daugiau kaip 0,4  % masės bei
 — || tūrio pokytis 1700°  C temperatūroje yra mažesnis kaip 9  %
1.1.-31.12.
75 tonos
0 %
 09.2628 || ex 7019 52 00 || 10 || 120  g/m² (± 10  g/m²) masės plastiku padengtas stiklo pluošto audinys, paprastai naudojamas nuo vabzdžių apsaugančioms vyniojamoms uždangoms su pritvirtintais rėmais gaminti || 1.1.-31.12. || 3 000 000 m² || 0 %
 09.2799 || ex 7202 49 90 || 10 || Ferochromas, kurio sudėtyje anglis sudaro ne mažiau kaip 1,5  % masės, bet ne daugiau kaip 4  % masės, o chromas – ne daugiau kaip 70  % masės || 1.1.-31.12. || 50 000 tonų || 0 %
 09.2629   || ex 7616 99 90 ex 8302 49 00 || 85 91 || Teleskopinės rankenos iš aliuminio, skirtos kelioniniam bagažui gaminti (1)   || 1.1.-31.12.   || 800 000 vnt.   || 0 %
 09.2840 || ex 8104 30 00 || 20 || Magnio milteliai: — || grynumas ne mažesnis kaip 98  %, bet ne didesnis kaip 99,5  % masės,
 — || dalelių dydis ne mažesnis kaip 0,2 mm, bet ne didesnis kaip 0,8 mm
1.1.-31.12.
2 000 tonų
0 %
 09.2642   || ex 8501 40 20 ex 8501 40 80 || 30 40 || Sąranka, kurią sudaro: — || vienfazis elektros kintamosios srovės kolektorinis variklis, kurio galia ne mažesnės nei 480  W, bet ne didesnė kaip 1  400  W ir kurio įėjimo galia didesnė kaip 900  W, bet ne didesnė kaip 1  600  W, kurio išorinis skersmuo didesnis kaip 119,8  mm, bet ne didesnis kaip 135,2  mm ir kurio nominalios apsukos didesnės kaip 30  000  aps/min, bet ne didesnės kaip 50  000  aps/min, ir
 — || oro įtraukimo ventiliatorius,
skirtas vakuuminiams siurbliams gaminti
(1)
1.1.-31.12.
120 000 vnt.
0 %
 09.2763 || ex 8501 40 80 || 30 || Elektrinis vienfazis kintamosios srovės kolektorinis variklis, kurio galia didesnė kaip 750  W, įėjimo galia didesnė kaip 1  600  W, bet ne didesnė kaip 2  700  W, išorinis skersmuo didesnis kaip 120  mm (±  0,2  mm), bet ne didesnis kaip 135  mm (±  0,2  mm), nominalios apsukos daugiau kaip 30  000 aps/min, bet ne daugiau kaip 50  000 aps/min, su oro įtraukimo ventiliatoriumi, skirtas naudoti vakuuminių siurblių gamybai (1) || 1.1.-31.12. || 2 000 000 vnt. || 0 %
 09.2633 || ex 8504 40 82 || 20 || Elektros lygintuvas, kurio galia ne didesnė kaip 1 kVA, naudojamas 8509 80 ir 8510 pozicijoms priskiriamiems prietaisams gaminti (1) || 1.1.-31.12. || 4 500 000 vnt. || 0 %
 09.2643 || ex 8504 40 82 || 30 || Maitinimo plokštės, skirtos prekėms, priskiriamoms 8521 ir 8528 pozicijoms, gaminti  (1) || 1.1.-31.12. || 1 038 000 vnt. || 0 %
 09.2620 || ex 8526 91 20 || 20 || GPS sistemoms skirtas komplektas su pozicijos nustatymo funkcija, be monitoriaus, ne didesnės kaip 2  500  g masės || 1.1.-31.12. || 3 000 000 vnt. || 0 %
 09.2672   || ex 8529 90 92 ex 9405 40 39 || 75 70 || Spausdintinė plokštė su šviesos diodais (LED): — || su prizmėmis / lęšiais arba be jų ir
 — || su jungtimi (-is) arba be jų,
naudojama 8528 pozicijai priskiriamų
  prekių vidinio apšvietimo įtaisams gaminti
(1)
1.1.-31.12.
115 000 000 vnt.
0 %
 09.2003 || ex 8543 70 90 || 63 || Reguliuojamos įtampos dažnio generatorius, sudarytas iš aktyviųjų ir pasyviųjų elementų, sumontuotų ant spausdintinės plokštės, esančios korpuse, kurio matmenys ne didesni kaip 30  mm  x  30  mm || 1.1.-31.12. || 1 400 000 vnt. || 0 %
 09.2668   || ex 8714 91 10 ex 8714 91 10 || 21 31 || Iš anglies pluošto ir dirbtinės dervos pagamintas dviračio rėmas, dažytas, lakuotas ir (arba) poliruotas, naudojamas dviračiams gaminti (1)   || 1.1.-31.12   || 76 000 vnt.   || 0 %
 09.2669   || ex 8714 91 30 ex 8714 91 30 || 21 31 || Iš anglies pluošto ir dirbtinės dervos pagaminta dviračio priekinė šakė, dažyta, lakuota ir (arba) poliruota, naudojama dviračiams gaminti (1)   || 1.1.-31.12   || 52 000 vnt.   || 0 %
 09.2631 || ex 9001 90 00 || 80 || Neaptaisyti stiklo lęšiai, prizmės ir suklijuoti elementai, naudojami prekių, kurių KN kodai 9002, 9005, 9013 10 ir 9015, gamyboje (1) || 1.1.-31.12. || 5 000 000 vnt. || 0 %
 (1)  Muitų taikymas sustabdytas pagal Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 (OL L 253, 1993 10 11, p. 1) 291–300 straipsnius.
 (2)  Tačiau priemonė netaikoma, jei perdirbimą vykdo mažmeninės prekybos arba viešojo maitinimo įmonės.
 (3)  Taikoma specifinė muito norma.


|

52010PC0470

Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomos 2011 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės  /* KOM/2010/0470 galutinis - NLE 2010/0247 */

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.9.14KOM(2010) 470 galutinis2010/0247 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo nustatomos 2011 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybėsAIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS110-  Pasiūlymo pagrindas ir tikslaiPagal 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką, bendrąja žuvininkystės politika (BŽP) siekiama užtikrinti, kad gyvieji vandens ištekliai būtų naudojami laikantis tvarių ekonominių, aplinkos ir socialinių sąlygų. Svarbi priemonė siekiant šio tikslo yra kiekvienais metais nustatomos žvejybos galimybės, t. y. bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK), kvotos ir žvejybos pastangų apribojimai.Šio pasiūlymo tikslas − nustatyti 2011 m. valstybių narių komerciškai svarbiausių Baltijos jūros žuvų išteklių žvejybos galimybes.-  Bendrosios aplinkybėsPagrindinė su pasiūlymu susijusi informacija išdėstyta Komisijos komunikate „Konsultacijos dėl 2011 m. žvejybos galimybių“ (COM (2010) 241 galutinis). Siekiant supaprastinti su metiniu BLSK ir kvotomis susijusius sprendimus ir siekiant, kad jie būtų aiškesni, nuo 2006 m. žvejybos Baltijos jūroje galimybės nustatomos atskiru reglamentu – 2005 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 52/2006, nustatančiu Baltijos jūroje 2006 m. taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas.Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (TJTT) ir Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK) atitinkamai 2010 m. gegužės mėn. ir 2010 m. birželio mėn. pateikė mokslines rekomendacijas dėl žvejybos Baltijos jūroje galimybių 2011 m.Pasiūlymą sudaro du žvejybai Baltijos jūroje valdyti 2011 m. svarbūs skyriai: pirmame skyriuje nustatomi BLSK ir kvotos, o antrame apribojamos žvejybos pastangos.-  Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatosŽvejybos galimybės ir jų paskirstymo valstybėms narėms tvarka reglamentuojami kasmet. Naujausias reglamentas yra 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1226/2009, kuriuo nustatomos Baltijos jūroje 2010 m. taikomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės ir susijusios sąlygos.Žvejybai Baltijos jūroje valdyti taip pat svarbus 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2187/2005 dėl žuvų išteklių apsaugos techninėmis priemonėmis Baltijos jūroje, Beltų ir Zundo sąsiauriuose, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1434/98 ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 88/98.2007 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1098/2007, nustatančiame Baltijos jūros menkių išteklių ir jų žvejybos būdų daugiametį planą bei iš dalies keičiančiame Reglamentą (EEB) Nr. 2847/93 ir panaikinančiame Reglamentą (EB) Nr. 779/97, apibūdintos atitinkamų atlantinių menkių išteklių atkūrimo kontrolės ir stebėsenos priemonės. Jame taip pat išdėstytos vakarinės ir rytinės dalies atlantinių menkių išteklių BLSK ir susijusių žvejybos pastangų apribojimų nustatymo taisyklės.-  Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisSiūlomos priemonės atitinka bendrosios žuvininkystės politikos tikslus ir yra suderinamos su Sąjungos darnaus vystymosi politika.KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS-  Patirties kaupimas ir panaudojimasPagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais konsultuotasiKonsultuotasi su šiomis mokslinėmis organizacijomis: Tarptautine jūrų tyrinėjimo taryba (TJTT) ir Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetu (ŽMTEK).Bendrija kasmet prašo TJTT ir ŽMTEK pateikti mokslines rekomendacijas dėl svarbių žuvų išteklių būklės. Gautose rekomendacijose aptarti visi Baltijos jūros žuvų ištekliai, kurių BLSK siūloma nustatyti?, išskyrus 31 pakvadračio jūrines plekšnes ir atlantines silkes, dėl kurių šiais metais rekomendacijų nepateikta.-  Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisKonsultuotasi su Baltijos jūros regiono patariamąja taryba (BJRPT) 2010 m. birželio mėn. vykusiame jos bendros priedugnio, lašišinių ir pelaginių rūšių žuvų žvejybos darbo grupės posėdyje, remiantis Komisijos komunikatu „Konsultacijos dėl 2011 m. žvejybos galimybių“. Pasiūlymą moksliškai pagrindė TJTT ir ŽMTEK. Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinis direktoratas pateikė taisykles, kurių jis žada laikytis nustatydamas 2011 m. BLSK ir kvotas pagal politikos pareiškimą. Pasiūlymu išsamiai apsvarstytos šiame posėdyje pareikštos preliminarios nuomonės, taip pat bei vėliau pateiktos raštiškos rekomendacijos dėl visų susijusių žuvų išteklių ir į jas atsižvelgta, nepažeidžiant galiojančios politikos ir nepabloginant pažeidžiamų išteklių būklės.BJRPT pritaria, kad nustatant BLSK būtų taikomas daugiametis atlantinių menkių išteklių valdymo planas, tačiau nesutinka, kad taikant šį planą žvejybos pastangos būtų laipsniškai pritaikytos. Be to, ji nesutinka, kad BLSK būtų pritaikytas prie ilgalaikių tausių žvejybos lygių, jei, BJRPT nuomone, išteklių būklė yra stabili, o mokslinių rekomendacijų nepakanka konkrečios kvotos sumažinimui pagrįsti.-  Poveikio vertinimasJei siūlomos priemonės bus įgyvendintos, ES laivų žvejybos Baltijos jūroje galimybės visų sužvejojamų atitinkamų rūšių žuvų kiekio atžvilgiu iš viso sumažės maždaug 17 %. Kai kurių atlantinių silkių ir atlantinių šprotų išteklių žvejybos galimybės mažinamos todėl, kad mirtingumo dėl žvejybos lygis viršija didžiausią tausią žvejybą užtikrinantį sužvejotų žuvų kiekį arba atsargumo principu grindžiamą kiekį ir todėl, kad ištekliai nepakankamai pasipildė. Didžiausią ekonominį poveikį turėsiantis sumažinimas yra atlantinių šprotų BLSK sumažinimas; šis BLSK mažinamas todėl, kad sužvejojamų šių išteklių žuvų kiekis viršija atsargumo principu grindžiamą kiekį. Vadovaujantis daugiamečiu planu padidinti Baltijos jūros vakarinės ir rytinės dalies atlantinių menkių BLSK.Pasiūlymas yra ne tik trumpalaikis sprendimas, bet ir dalis per ilgesnį laiką įgyvendintino metodo, kurį taikant žvejybos mastas laipsniškai mažinamas tol, kol bus užtikrintas ilgalaikis tausus žvejybos lygis.Todėl, taikant pasiūlyme nustatytą metodą, per vidutinės trukmės arba ilgą laikotarpį žvejybos pastangos sumažės, tačiau ilguoju laikotarpiu kvotos išliks stabilios arba padidės. Numatoma, kad taikant metodą ilgos trukmės laikotarpiu sumažės poveikis aplinkai dėl žvejybos pastangų sumažėjimo, dėl mažesnio laivų skaičiaus ir (arba) sumažėjusių vidutinių kiekvieno laivo žvejybos pastangų, o iškraunamų žuvų kiekis nepakis arba padidės. Žvejybos veiklos tausumas ilguoju laikotarpiu padidės.TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI-  Siūlomų veiksmų santraukaPasiūlymu nustatomi ES žvejybos rajonuose ir tarptautiniuose žvejybos rajonuose, kuriuose ES laivai vykdo žvejybos veiklą, taikomi leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio ir žvejybos pastangų apribojimai siekiant bendrosios žuvininkystės politikos tikslo – užtikrinti biologiškai, ekonomiškai ir socialiai tausų žuvininkystės lygį.-  Teisinis pagrindasSutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 3 dalis.-  Subsidiarumo principasPasiūlymas priklauso Sąjungos išimtinei kompetencijai, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 3 straipsnio 1 dalies d punkte. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.-  Proporcingumo principasPasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių.Bendroji žuvininkystės politika yra bendroji politika. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 3 dalį Taryba privalo priimti žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo priemones.Atitinkamu Tarybos reglamentu valstybėms narėms skiriamos žvejybos galimybės. Atsižvelgdamos į Reglamento Nr. 2371/2002 20 straipsnio 3 dalį, valstybės narės tas galimybes gali paskirstyti regionams arba veiklos vykdytojams taip, kaip jos mano esant tinkama. Taigi valstybės narės gali pasirinkti joms tinkamą socialinį ir (arba) ekonominį paskirtų žvejybos galimybių naudojimo modelį.Pasiūlymas neturi papildomo finansinio poveikio valstybėms narėms. Taryba šį reglamentą priima kasmet; viešosios bei privačios priemonės jam įgyvendinti jau parengtos.-  Pasirinkta priemonėSiūloma priemonė – reglamentas.Tai žuvininkystės valdymo pasiūlymas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 3 dalį ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnį.POVEIKIS BIUDžETUIPasiūlymas ES biudžetui poveikio neturi.PAPILDOMA INFORMACIJA-  SupaprastinimasPasiūlyme numatyta supaprastinti valdžios institucijų (ES arba nacionalinių) administracinę tvarką, ypač su žvejybos pastangų valdymu susijusius reikalavimus.-  Persvarstymo, keitimo, laikino galiojimo sąlygaPasiūlymas teikiamas dėl 2011 m. metinio reglamento, todėl jame persvarstymo sąlygos nėra.-  Išsamus paaiškinimasŠiuo pasiūlymu nustatomos valstybių narių tam tikrų žuvų išteklių arba išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje 2011 m. galimybės ir su jomis susijusios sąlygos.Siūlomi kiekiai grindžiami mokslinėmis rekomendacijomis, konsultacijomis su BJRPT ir bendrosiomis BLSK bei kvotų nustatymo nuostatomis, apibrėžtomis Komisijos komunikate „Konsultacijos dėl 2011 m. žvejybos galimybių“.Atsižvelgiant į Komisijos ketinimus užtikrinti tausų žuvininkystės išteklių naudojimą laikantis Sąjungos politikos ir tarptautinių įsipareigojimų ir tuo pačiu išlaikyti stabilias žvejybos galimybes, metiniai BLSK skirtumai kiek įmanoma apriboti, atsižvelgiant į atitinkamo išteklio būklę.Valstybėms narėms skirti BLSK ir kvotos nurodyti I priede, o žvejybos pastangų apribojimai – II priede.Siūlomi atlantinių menkių išteklių BLSK ir žvejybos pastangų apribojimai atitinka Baltijos jūros atlantinių menkių ištekliams ir žvejybos būdams, kuriuos taikant žvejojami tie ištekliai, daugiamečiame plane taikomą laipsnišką metodą. Pagrindinė plano dalis – laipsniškai mažinti mirtingumo dėl žvejybos lygį iki ilgalaikių tausių žvejybos lygių, kuriais bus užtikrintas išteklių atkūrimas ir dideli bei stabilūs sužvejojamų žuvų kiekiai.Jūrų ir vidaus vandenyse reikia taikyti papildomas Baltijos jūros atlantinių lašišų išteklių valdymo priemones, kad prireikus būtų palengvintas veiksmingas išteklių atkūrimas. Todėl rengiamas atlantinių lašišų išteklių valdymo planas.2010/0247 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo nustatomos 2011 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybėsEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:1.  Pagal Sutarties 43 straipsnio 3 dalį Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, priima žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo priemones.2.  Reglamentu (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[1] reikalaujama, kad Taryba, atsižvelgdama į turimas mokslines rekomendacijas, visų pirma į Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) parengtą ataskaitą, priimtų priemones, reikalingas siekiant užtikrinti galimybę naudotis vandenimis bei ištekliais ir vykdyti tausią žvejybos veiklą.3.  Taryba privalo nustatyti bendrą leidžiamą sužvejoti kiekį (BLSK) pagal žvejybos rajonus arba žvejybos rajonų grupes. Žvejybos galimybės valstybėms narėms turėtų būti paskirstytos taip, kad kiekvienai valstybei narei būtų užtikrintas sąlyginis kiekvienos išteklių rūšies žvejybos arba žvejybos kiekviename rajone stabilumas, tinkamai atsižvelgiant į bendrosios žuvininkystės politikos tikslus, nustatytus Reglamentu (EB) Nr. 2371/2002. Be to, kad žvejybos galimybės būtų nustatytos kuo tinkamiau ir būtų taikomos veiksmingai, turėtų būti nustatytos tam tikros joms būtinos ir su jomis funkciškai susietos sąlygos.4.  BLSK turėtų būti nustatyti remiantis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir atsižvelgiant į biologinius, socialinius ir ekonominius aspektus, kartu užtikrinant vienodas veiklos sąlygas visiems žvejybos sektoriams. Todėl būtina atsižvelgti į nuomones, pareikštas konsultacijose su suinteresuotosiomis šalimis, ypač susitikimuose su Žuvininkystės ir akvakultūros patariamojo komiteto ir atitinkamų regioninių patariamųjų tarybų atstovais.5.  Išteklių, kuriems valdyti parengti specialūs daugiamečiai planai, žvejybos galimybės turėtų būti nustatytos pagal tuose planuose apibrėžtas taisykles. Todėl Baltijos jūros atlantinių menkių leidžiamo sužvejoti kiekio apribojimai ir žvejybos pastangų apribojimai turėtų būti nustatyti pagal 2007 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1098/2007, nustatančiame Baltijos jūros menkių išteklių ir jų žvejybos būdų daugiametį planą[2], nustatytas taisykles.6.  Šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės naudojamos pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis[3], ypač jo 33 ir 34 straipsnius, susijusius su sužvejoto kiekio ir žvejybos pastangų registravimu ir duomenų apie žvejybos galimybių išnaudojimą perdavimu.7.  Pagal 1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96, nustatančio bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas[4], 2 straipsnį reikia nustatyti išteklius, kuriems taikomos tame reglamente nurodytos įvairios priemonės.8.  Siekiant užtikrinti pragyvenimo šaltinį ES žvejams, svarbu, kad žvejybą šiuose rajonuose būtų galima pradėti 2011 m. sausio 1 d.,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:I SKYRIUS Taikymo sritis ir sąvokų apibrėžtys1 straipsnis DalykasŠiuo reglamentu nustatomos 2011 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės.2 straipsnis Taikymo sritisŠis reglamentas taikomas ES laivams, vykdantiems veiklą Baltijos jūroje.3 straipsnis ApibrėžtysBe nustatytųjų Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 3 straipsnyje, šiame reglamente vartojamos tokios apibrėžtys:a) Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (TJTT) zonos – Reglamento (EB) Nr. 2187/2005 I priede nustatyti geografiniai rajonai;b) Baltijos jūra – TJTT 22–32 pakvadračiai;c) ES laivas – su valstybės narės vėliava plaukiojantis ir Sąjungoje įregistruotas žvejybos laivas;d) bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK) – kasmet leidžiamas sužvejoti kiekvieno išteklio kiekis;e) kvota – Sąjungai, valstybei narei arba trečiajai valstybei skirto BLSK dalis;f) nebuvimo uoste diena – nepertraukiamas 24 valandų laikotarpis, kuriuo laivas nebūna uoste, arba šio laikotarpio dalis.II SKYRIUSŽvejybos galimybės4 straipsnis Leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimai ir jo paskirstymasLeidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimai, šių apribojimų paskirstymas valstybėms narėms ir papildomos sąlygos pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 2 straipsnį nurodyti I priede.5 straipsnis Specialiosios žvejybos galimybių paskirstymo nuostatos1. I priede nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos nedarant poveikio:a) žvejybos galimybėms, kuriomis pasikeista pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį;b) perskirstymui pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 straipsnį;c) papildomiems žuvų kiekiams, kuriuos leidžiama iškrauti pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį;d) pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį perkeliamiems neišnaudotiems kiekiams;e) išskaitymams, atliekamiems pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37, 105, 106 ir 107 straipsnius.2. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis taikomas ištekliams, kuriems taikomas mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK, o to reglamento 3 straipsnio 2 bei 3 dalys ir 4 straipsnis taikomi ištekliams, kuriems taikomas mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK, išskyrus atvejus, kai šio reglamento I priede nurodyta kitaip.6 straipsnis Sužvejotų žuvų ir priegaudos iškrovimo sąlygosIšteklių, kuriems nustatyti leidžiamo sužvejoti kiekio apribojimai, žuvis galima laikyti laive arba iškrauti tik jeigu:a) žuvis sužvejojo kvotą turinčios valstybės narės laivai ir ta kvota nėra išnaudota, arbab) sužvejotą kiekį sudaro Sąjungos kvotos dalis, kuri nebuvo paskirstyta valstybėms narėms kvotomis, ir ta Sąjungos kvota neišnaudota.7 straipsnis Žvejybos pastangų apribojimai1. Žvejybos pastangų apribojimai nustatyti II priede.2. 1 dalyje nurodyti apribojimai taikomi TJTT 27 ir 28.2 pakvadračiams, jei Komisija nėra priėmusi sprendimo pagal Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 29 straipsnio 2 dalį tiems pakvadračiams netaikyti to reglamento 8 straipsnio 1 dalies b punkte, 3, 4 bei 5 dalyse ir 13 straipsnyje nustatytų apribojimų.3. 1 dalyje nurodyti apribojimai netaikomi TJTT 28.1 pakvadračiui, jei Komisija nėra priėmusi sprendimo pagal Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 29 straipsnio 4 dalį, kad tam pakvadračiui taikomi Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 8 straipsnio 1 dalies b punkte ir 3, 4 bei 5 dalyse nustatyti apribojimai.III SKYRIUSBaigiamosios nuostatos8 straipsnis Duomenų perdavimasValstybės narės, pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 ir 34 straipsnius Komisijai siųsdamos duomenis apie iškrautus sužvejotų žuvų kiekius, naudoja šio reglamento I priede nustatytus išteklių kodus.9 straipsnis ĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Jis taikomas nuo 2011 m. sausio 1 d.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasI PRIEDASLeidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimai, taikomi ES laivams rajonuose, kuriuose galioja leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimai pagal rūšis ir žvejybos rajonąŠiose lentelėse nustatyti kiekvieno išteklio BLSK bei kvotos (gyvojo svorio tonomis, nebent nurodyta kitaip) ir susijusios kasmetinio kvotų valdymo sąlygos.Nuorodos į žvejybos zonas reiškia nuorodas į TJTT zonas, jei nenurodyta kitaip.Kiekvieno rajono žuvų ištekliai nurodomi pagal lotyniškus abėcėlės tvarka išdėstytus rūšių pavadinimus. Toliau šio reglamento taikymo tikslais pateikiama lotyniškų ir bendrinių pavadinimų atitikmenų lentelė:Mokslinis pavadinimas | Triraidis kodas | Bendrinis pavadinimas |Clupea harengus | HER | Atlantinė silkė |Gadus morhua | COD | Atlantinė menkė |Platichthys flesus | FLE | Europinė upinė plekšnė |Pleuronectes platessa | PLE | Jūrinė plekšnė |Psetta maxima | TUR | Paprastasis otas |Salmo salar | SAL | Atlantinė lašiša |Sprattus sprattus | SPR | Atlantinis šprotas |Rūšis | Atlantinė silkė | Zona | 30–31 pakvadračiai |Clupea harengus | HER/3D30.; HER/3D31. |Suomija | 74 607 | (1) | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK |Švedija | 16 393 | (2) |ES | 91 000 | (3) |BLSK | 91 000 |(1) 31 pakvadratyje leidžiamas sužvejoti kiekis ribojamas iki 2 460 t. (2) 31 pakvadratyje leidžiamas sužvejoti kiekis ribojamas iki 540 t. (3) 31 pakvadratyje leidžiamas sužvejoti kiekis ribojamas iki 3 000 t. |Rūšis | Atlantinė silkė | Zona | 22–24 pakvadračiai |Clupea harengus | HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. |Danija | 2 227 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. |Vokietija | 8 763 |Suomija | 1 |Lenkija | 2 067 |Švedija | 2 826 |ES | 15 884 |BLSK | 15 884 |Rūšis | Atlantinė silkė | Zona | 25–27, 28.2, 29 ir 32 pakvadračių ES vandenys |Clupea harengus | HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32. |Danija | 2 016 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. |Vokietija | 535 |Estija | 10 295 |Suomija | 20 097 |Latvija | 2 541 |Lietuva | 2 675 |Lenkija | 22 831 |Švedija | 30 650 |ES | 91 640 |BLSK | Netaikoma |Rūšis | Atlantinė silkė | Zona | 28.1 pakvadratis |Clupea harengus | HER/03D.RG |Estija | 15 082 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK |Latvija | 17 578 |ES | 32 660 |BLSK | 32 660 |Rūšis | Atlantinė menkė | Zona | 25–32 pakvadračių ES vandenys |Gadus morhua | COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. |Danija | 13 544 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK |Vokietija | 5 388 |Estija | 1 320 |Suomija | 1 036 |Latvija | 5 036 |Lietuva | 3 318 |Lenkija | 15 595 |Švedija | 13 721 |ES | 58 957 |BLSK | Netaikoma |Rūšis | Atlantinė menkė | Zona | 22–24 pakvadračių ES vandenys |Gadus morhua | COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |Danija | 8 206 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. |Vokietija | 4 012 |Estija | 182 |Suomija | 161 |Latvija | 679 |Lietuva | 440 |Lenkija | 2 196 |Švedija | 2 924 |ES | 18 800 |BLSK | 18 800 |Rūšis | Jūrinė plekšnė | Zona | 22–32 pakvadračių ES vandenys |Pleuronectes platessa | PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. |Danija | 2 179 | Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. |Vokietija | 242 |Lenkija | 456 |Švedija | 164 |ES | 3 041 |BLSK | 3 041 |Rūšis | Atlantinė lašiša | Zona | 22–31 pakvadračių ES vandenys |Salmo salar | SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |Danija | 51 829 | (1) | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. |Vokietija | 5 767 | (1) |Estija | 5 267 | (1) |Suomija | 64 627 | (1) |Latvija | 32 965 | (1) |Lietuva | 3 875 | (1) |Lenkija | 15 723 | (1) |Švedija | 70 056 | (1) |ES | 250 109 | (1) |BLSK | Netaikoma |__________ |(1) Nurodomas žuvų skaičius. |Rūšis | Atlantinė lašiša | Zona | 32 pakvadračio ES vandenys |Salmo salar | SAL/3D32. |Estija | 1 581 | (1) | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. |Suomija | 13 838 | (1) |ES | 15 419 | (1) |BLSK | Netaikoma |_________ |(1) Nurodomas žuvų skaičius. |Rūšis | Atlantinis šprotas | Zona | 22–32 pakvadračių ES vandenys |Sprattus sprattus | SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. |Danija | 26 236 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. |Vokietija | 16 621 |Estija | 30 466 |Suomija | 13 734 |Latvija | 36 796 |Lietuva | 13 310 |Lenkija | 78 087 |Švedija | 50 719 |ES | 265 969 |BLSK | Netaikoma |II PRIEDASŽvejybos pastangų apribojimai1. Valstybės narės užtikrina, kad su jų vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams žvejoti tralais, daniškais velkamaisiais tinklais arba panašiais žvejybos įrankiais, kurių tinklinio audeklo akių dydis yra 90 mm arba daugiau, statomais žiauniniais tinklais, pinkliaisiais tinklais arba sieniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo akių dydis yra 90 mm arba daugiau, inkarinėmis ūdomis, ūdomis, išskyrus dreifuojančias ūdas, skrituliais ir kapeliais būtų leidžiama ne ilgiau nei:a) 163 nebuvimo uoste dienas 22–24 pakvadračiuose, išskyrus laikotarpį nuo balandžio 1 d. iki 30 d., kai taikomas Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 8 straipsnio 1 dalies a punktas, irb) 160 nebuvimo uoste dienų 25–28 pakvadračiuose, išskyrus laikotarpį nuo liepos 1 d. iki rugpjūčio 31 d., kai taikomas Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 8 straipsnio 1 dalies b punktas.2. Didžiausias nebuvimo uoste dienų, kai laivas gali plaukioti abiejuose 1 punkto a ir b papunkčiuose apibrėžtuose žvejybos rajonuose ir žvejoti 1 punkte nurodytais žvejybos įrankiais, skaičius per metus negali būti viršyti didžiausio dienų, skirtų plaukioti viename iš tų dviejų rajonų, skaičiaus.[1] OL L 358, 2002 12 31, p. 59.[2] OL L 248, 2007 9 22, p. 1.[3] OL L 343, 2009 12 22, p. 1.[4] OL L 115, 1996 5 9, p. 3.