				|

		52011PC0665

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė /* KOM/2011/0665 galutinis - 2011/0302 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
2011 m.
birželio 29 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl
kitos 2014–2020 m. laikotarpio daugiametės finansinės programos[1] – „Strategijos „Europa 2020“
biudžetas“. Savo pasiūlyme Komisija nusprendė siūlyti sukurti
naują integruotą investavimo į ES transporto, energetikos ir
telekomunikacijų infrastruktūros prioritetus priemonę – Europos
infrastruktūros tinklų priemonę (toliau – EITP).
Pažangus, tausus
ir visiškai tarpusavyje sujungtas transportas, energetika ir skaitmeniniai
tinklai yra būtina sąlyga baigti kurti Europos bendrąją
rinką. Be to, investicijos į svarbiausią, didelę
papildomą naudą ES duodančią infrastruktūrą gali
smarkiai padidinti Europos konkurencingumą nepalankiomis ekonominėmis
aplinkybėmis, esant lėtam augimui ir ribotiems valstybių
biudžetams. Galiausiai tokios investicijos į infrastruktūrą taip
pat yra būdas leisti ES pasiekti strategijoje „Europa 2020“ numatytus ES
tvaraus augimo tikslus ir ES tikslus „20-20-20“ energetikos ir klimato politikos
srityje[2].
Šiame reglamente
išdėstytos nuostatos, kuriomis reglamentuojama EITP. Jis parengtas
remiantis parengiamuoju darbu, atliktu rengiantis visų trijų
sektorių (transporto, energetikos ir telekomunikacijų) politinės
sistemos persvarstymui sudarant kitą daugiametę finansinę
programą (2014–2020 m.). Pagal SESV 170 straipsnį kiekvienam
sektoriui, pagal EITP, siūlomos naujos gairės. Todėl
persvarstytos transporto, energetikos ir telekomunikacijų gairės ir EITP
sudaro vieną darnų reglamentavimo paketą.
Per praėjusį dešimtmetį
vidutinės išlaidos infrastruktūrai Europoje mažėjo. Tačiau
dėl ekonomikos ir finansų krizės imta iš naujo domėtis
poreikiu investuoti į infrastruktūrą. Per ekonomikos krizę
tikslinės investicijos į infrastruktūros atnaujinimą ar
statybą buvo svarbi ekonomikos skatinimo ir atkūrimo planų dalis
ES ir valstybių narių lygmeniu, būdas skatinti bendrą
paklausą ir kartu užtikrinti ilgalaikę išleistų pinigų
grąžą. Svarbiausia, krizė parodė, kad infrastruktūros
objektai turi esminę reikšmę Europos ekonomikos ateičiai.
Kaip nurodyta M. Monti pranešime[3], tikrai integruota bendroji
rinka nebūtų įmanoma be sklandaus visų sudedamųjų
jos dalių sujungimo. Transporto jungtys, elektros tinklai ir
plačiajuosčio ryšio tinklai yra gyvybiškai svarbūs gerai
veikiančiai, integruotai ekonomikos erdvei bei jos socialinei ir
teritorinei sanglaudai. Vis dėlto, nors dėl reguliavimo integracijos
pažangos ES rinkos tampa labiau integruotos, visai neseniai – energetikos
sektoriuje, priėmus trečiąjį liberalizavimo paketą ir
jam įsigaliojus, trūksta tarpvalstybinės fizinės jungties.
Jungčių visų pirma trūksta naujosiose valstybėse
narėse, dėl to Europos Sąjungos centras atskiriamas nuo
periferijos ir kliudoma tolesnei Sąjungos vykstančių mainų
raidai ar naujų ekonomikos sektorių, kaip antai e. prekyba,
plėtrai.
Nustatyti dideli
investicijų poreikiai. Energetikos sektoriuje siūlomame reglamente
dėl Europos energetikos infrastruktūros prioritetų
įgyvendinimo gairių (toliau – Transeuropinės energetikos
infrastruktūros gairės) nustatyta dvylika prioritetinių
infrastruktūros koridorių ir vietovių, kiekviename sektoriuje,
elektros energijos ir dujų perdavimo srityje – po keturis, taip pat
pažangiųjų tinklų diegimas, elektros energijos magistralės
ir tarpvalstybiniai anglies dioksido perdavimo tinklai. Nors į Europos
energetikos sistemą iki 2020 m. reikėtų investuoti maždaug
vieną trilijoną eurų, numatoma, kad iš jų vien apie
200 mlrd. EUR reikės Europai svarbiems elektros energijos ir
dujų tinklams. 100 mlrd. EUR visų
šių investicijų rinka turėtų suteikti pati, be pagalbos, o
kitiems 100 mlrd. EUR reikės viešojo sektoriaus intervencijos, kad
būtų pritraukta reikiamų investicijų.
Transporto
sektoriuje taikant visos Europos planavimo metodiką nustatytas visos
Europos „pagrindinis tinklas“. Šiame iš transporto koridorių sudarytame
tinkle, kuriuo itin efektyviai vežami kroviniai ir keleiviai, o į
aplinką išskiriama mažai teršalų, plačiai naudojama esama
infrastruktūra. Baigus kurti trūkstamas jungtis, sumažinus
kliūtis ir naudojantis veiksmingesnėmis daugiarūšio transporto
paslaugomis, šiuo tinklu judės didžioji dalis bendrosios rinkos transporto
srautų. Apskaičiuota, kad transporto poreikiams patenkinti būtina ES
infrastruktūros plėtra 2010–2030 m. visiems ES valstybių
narių transporto tinklams kainuotų daugiau kaip 1,5 trln. EUR.
Transeuropinio transporto tinklams užbaigti iki 2020 m. reikia apie
500 mlrd. EUR, iš jų 250 mlrd. EUR reikės
trūkstamoms jungtims užbaigti ir pagrindinio tinklo kliūtims
pašalinti.
Telekomunikacijų
tinklų srityje svarbiausias tikslas yra pašalinti (skaitmenines)
kliūtis, trukdančias baigti kurti bendrąją skaitmeninę
rinką. Tai reiškia, kad apskritai reikia tobulinti visą
plačiajuosčio ryšio tinklą ir kurti skaitmeninių
paslaugų infrastruktūros platformas, kurias naudojant būtų
galima nuosekliai diegti skaitmenines Europos viešąsias paslaugas. Iš
tikrųjų šie tinklai – ir fiziniai, ir paslaugų – teikia
geriausių pažangaus augimo galimybių. Pagal
Skaitmeninę darbotvarkę kiekvienas europietis iki 2013 m.
turėtų turėti prieigą prie pagrindinio
plačiajuosčio ryšio, o iki 2020 m. – prie spartaus ir itin
spartaus plačiajuosčio ryšio. 2010 m. rugsėjo mėn.
Komisija nurodė, kokių veiksmų reikia, kad būtų
pritraukta 270 mlrd. EUR investicijų, reikalingų, kad iki
2020 m. į visus Europos namų ūkius ir įmones
būtų atvestas itin spartus plačiajuostis ryšys.
Dabartinėmis aplinkybėmis dalį šių investicijų
turės padengti privatusis sektorius. Numatoma, kad šiems tikslams pasiekti
reikės iki 270 mlrd. EUR investicijų. Tačiau
prognozuojama, kad, nesiėmus Sąjungos lygmens priemonių, iki
2020 m. privačiojo sektoriaus investicijos sudarys ne daugiau kaip 50
mlrd. EUR. Todėl pritrūktų iki
220 mlrd. EUR investicijų. Kadangi
investicijų į skaitmeninę infrastruktūrą
socialinė nauda yra gerokai didesnė už privačiojo sektoriaus
paskatas investuoti, rinkai paskatinti būtina tikslinė viešojo
sektoriaus intervencija.
Rengdamos šį
reglamentą Komisijos tarnybos atliko analizę, iš kurios
rezultatų matyti, kad, nors rinkos ir nacionalinių biudžetų indėlis,
grindžiamas investicijomis ir kainodaros mechanizmais, į reikiamos
infrastruktūros kūrimą turėtų būti nemažas, jeigu
ES nesiims veiksmų, kai kurios investicijos į
infrastruktūrą nebus vykdomos arba bus įvykdytos gerokai
vėliau nei 2020 m. Todėl kitoje daugiametėje
finansinėje programoje šiam tikslui reikia numatyti nemažą ES
biudžeto dalį siekiant užtikrinti, kad būtų iš tikrųjų
įgyvendinti ES infrastruktūros prioritetai.
Kad būtų padidintas ES biudžeto
išteklių poveikis, Komisija siūlo sistemiškiau naudoti naujoviškas
finansines priemones ir taip pasiūlyti tradicinio finansavimo dotacijomis
alternatyvą bei pašalinti finansavimo trūkumus, kad būtų
galima vykdyti strategines investicijas. Svarbi naujoviškų finansinių
priemonių ypatybė ta, kad, palyginti su tradicinėmis
priemonėmis, jomis sukuriamas stiprus didinamasis poveikis ES biudžetui ir
sudaromos palankios sąlygos pritraukti kitą viešąjį ir
privatųjį ES svarbos projektų finansavimą. Jomis optimizuojamos
investicijos ir taip padidinamas ES biudžeto poveikis.
Remdamasi dabartine finansine programa
grindžiamų finansinių priemonių, įgyvendintų
bendradarbiaujant su Europos investicijų banku (EIB), kaip antai
transeuropinių transporto tinklų projektų paskolų garantijų
priemonė (toliau – LGTT), taikymo patirtimi Komisija siūlo
didelę dalį savo intervencinių priemonių pagal EITP taikyti
pasitelkdama finansines priemones. Visų pirma strategijos „Europa 2020“
projektų obligacijų iniciatyva[4]
bus panaudota kaip priemonė Europai svarbiausios strateginės reikšmės
infrastruktūros projektų investiciniams ištekliams užtikrinti.
2.           KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
ŠALIMIS REZULTATAI IR POVEIKIO VERTINIMAS
2.1       Konsultacijos
ir ekspertų rekomendacijos
Šis reglamentas
pagrįstas išsamiomis konsultacijomis su suinteresuotosiomis šalimis, ES
institucijomis ir įstaigomis, valstybėmis narėmis, regionų
ir vietos valdžios institucijomis, socialiniais ir ekonominiais partneriais,
akademiniais ekspertais ir tarptautinėmis institucijomis. Papildomai
naudoti 2007–2013 m. programų laikotarpio vidurio vertinimų ir
įvairiausių tyrimų rezultatai bei ekspertų rekomendacijos.
Remiantis suinteresuotųjų šalių
pastabomis, be kita ko, buvo iškelti toliau nurodyti su trimis sektoriais
susiję klausimai.
Po
konsultacijų paaiškėjo, kad iš esmės sutariama dėl to, jog
norint paspartinti europinę papildomą naudą duodančios
infrastruktūros plėtrą reikia didesnės ES paramos.
Suinteresuotosios
šalys ragino optimizuoti ES finansavimą siekiant transeuropinių
tinklų politikos tikslų, pavyzdžiui, geriau koordinuojant
įvairias finansines priemones, t. y. Sanglaudos fondą ir Europos
regioninės plėtros fondą (ERPF), transeuropinių tinklų
programas ir EIB intervencines priemones.
Suinteresuotosios
šalys prieinamų finansinių priemonių rinkinio
išplėtimą vertina kaip priemonę geriau pritaikyti paramą
konkretiems projekto poreikiams, sudaryti sąlygas veiksmingai organizuoti
projektą ir pritraukti naujų investuotojų. Numatoma
projektų obligacijų iniciatyva ypač tinka didesnėms
investicijoms pagal EITP.
2.2       Poveikio vertinimas
Atliktas
siūlomo reglamento poveikio vertinimas, susijęs su galimomis EITP
kaip politikos iniciatyvos įgyvendinimo pasirinktimis, t. y.
pasirinktimis, susijusiomis su EITP veiklos taisyklių apibrėžimu.
Poveikio vertinimas pradėtas nuo svarbiausio EITP tikslo, kuris
pasiūlytas daugiametės finansinės programos komunikate
„Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“[5],
siekiant paspartinti infrastruktūros, kuri ES yra reikalinga strategijos
„Europa 2020“ tikslams ir „20-20-20“ energetikos ir klimato kaitos tikslams
pasiekti, plėtrą, be to, pasiremta konsultacijų su
suinteresuotosiomis šalimis rezultatais, taip pat esamų ES programų,
pagal kurias teikiama finansinė parama TEN plėtrai, vertinimo
tyrimais.
Atliekant
galimų politikos pasirinkčių poveikio vertinimus daugiausia
norėta nustatyti, kaip veiksmingiausiai, efektyviausiai ir nuosekliausiai
pasiekti du svarbiausius konkrečius tikslus:
1) labiau
optimizuoti ES finansavimą, apibrėžiant finansavimo formas, metodus
ir taisykles, kad būtų galima užtikrinti didžiausią
optimalumą, pritraukiant viešąsias ir privačiąsias
investicijas Europos ir bendrosios rinkos masto projektams, visų pirma
investicijas į prioritetinius tinklus, kuriuos reikia sukurti iki
2020 m., tais atvejais, kai papildoma nauda Europai yra labiausiai
tikėtina, įskaitant, kai taikytina, projektus, kurie gali būti
įgyvendinami trečiosiose šalyse;
2) padėti
laiku įgyvendinti ES bendrai finansuojamus projektus, apibrėžiant
stebėsenos ir vertinimo mechanizmus, pagal kuriuos atlyginama už veiksmingumą
ir baudžiama už neveiksmingą ES lėšų panaudojimą.
Kartu vertinant
politikos pasirinktis reikėjo atsižvelgti į du susijusius bendrus
Sąjungos politikos tikslus: viena vertus, pasiekti konkretiems sektoriams
nustatytus politikos tikslų infrastruktūros srityje, kaip
apibrėžta SESV 170 ir 171 straipsniuose, ir, kita vertus, supaprastinti ES
finansavimo taisykles, išnaudojant sektorių vidaus ir tarpusavio
sinergiją – Komisija griežtai įsipareigojo įvykdyti šiuos du
tikslus[6].
Kadangi šie du politikos tikslai vis dėlto nėra visiškai derantys
tarpusavyje, tinkamos pusiausvyros tarp derėjimo su sektoriaus politikos
tikslais ir sinergijos maksimizavimo principas buvo svarbiausias, juo
vadovautasi, vertinant EITP veiklos taisyklių apibrėžimo pasirinktis.
Iš pradžių svarstytos devynios
pagrindinės politikos pasirinktys, grindžiamos pagrindiniu argumentu,
nulėmusiu Komisijos sprendimą siūlyti sukurti Europos
infrastruktūros tinklų priemonę, t. y. pasinaudojant
sektorių sinergija supaprastinti esamą ES finansavimo sistemą.
Politikos pasirinktys buvo kuriamos remiantis scenarijų deriniais,
atitinkančiais tris svarbiausias finansinių taisyklių
paprastinimo pasirinktis – minimalaus, maksimalaus ir mišraus (arba „à la
carte“) sektorinių taisyklių derinimo dviejose politinės
intervencijos srityse, atitinkančiose du pagrindinius konkrečius
anksčiau nustatytus tikslus – investicijų sverto poveikio ir
programos įgyvendinimo.
Taigi rinktasi iš
labai įvairių politikos galimybių. Viena kraštutinė
politikos pasirinktis buvo susijusi su minimaliu investicijų optimizavimo
ir programos įgyvendinimo derinimu: kiekviename sektoriuje būtų
nustatytos visiškai skirtingos konkrečios ES finansavimo teikimo pagal
EITP taisyklės ir sistema. Kitas kraštutinumas buvo susijęs su
politikos pasirinktimi, kuriai būdingas maksimalus investicijų
optimizavimo ir programų įgyvendinimo taisyklių derinimas: trims
sektoriams būtų nustatytos bendros finansinės taisyklės ir
programos valdymo sistema lėšoms pagal EITP naudoti. Tarp šių
dviejų kraštutinių variantų likusiomis pasirinktimis buvo
numatyta galimybė nustatyti tam tikras sektoriams bendras taisykles ir
sistemas, o kitas taisykles palikti atskiras ir skirtas konkrečiam
sektoriui, t. y. šį variantą sudarytų maksimalaus arba
mišraus derinimo vienoje politinės intervencijos srityje derinys ir mišrus
arba minimalus sektoriaus taisyklių derinimas kitoje srityje.
Įvertinus, kaip
šios politikos pasirinktys padėtų pasiekti pirmiau nurodytus tikslus,
padaryta išvada, kad dvi iš apsvarstytų pasirinkčių
padėtų geriausiai užtikrinti, kad, taikant EITP pagal EITP veikimo
taisykles, būtų paspartinta ES svarbios infrastruktūros
plėtra:
- viena iš tokių
politikos pasirinkčių – mišraus taisyklių derinimo (t. y.
vienos taisyklės būtų bendros, o kitos – skirtos konkrečiam
sektoriui) ir investicijų optimizavimo, ir programos įgyvendinimo
srityse – geriausiai derėtų su visais atitinkamais ES politikos
tikslais;
- politikos
pasirinktis, susijusi su mišriu investicijų optimizavimo taisyklių
derinimu ir maksimaliu programos įgyvendinimo taisyklių derinimu, galėtų
būti efektyvesnė sąnaudų atžvilgiu.
Vis dėlto
antroji pasirinktis gali turėti ilgesnį neigiamą poveikį
gebėjimui reaguoti į konkrečiam sektoriui būdingus atvejus,
visų pirma susijusius su lėšų programavimu, ir ilgainiui
sutaupytos sąnaudos šio neigiamo poveikio nebekompensuotų. Todėl
galiausiai prieita prie išvados, kad tam tikras sektorių lankstumo lygis
apibrėžiant ir EITP taisykles programų įgyvendinimo srityje
būtų geriausias būdas užtikrinti, kad EITP tikslai
būtų pasiekti.
Šiame reglamente išdėstytos nuostatos
dėl lėšų naudojimo pagal EITP parengtos atsižvelgus į
minėtame poveikio vertinime pateiktus argumentus ir išvadas.
2.3       EITP
papildoma nauda ES
Po konsultacijų su suinteresuotosiomis
šalimis ir atlikus poveikio vertinimo analizę paaiškėjo, kad
papildoma EITP kaip bendros finansavimo sistemos nauda būtų
ketveriopa:
(1)
Dėl bendros sistemos būtų
supaprastinti ES teisės aktai, susiję su TEN infrastruktūros
finansavimu. Be to, būtų užtikrintas nuoseklus požiūris į visų
trijų sektorių ES projektų finansavimą.
(2)
Kartu bendra ES infrastruktūros lėšų
ir finansinė sistema padėtų nuosekliai ir skaidriai skirti ES
finansavimą, būtų suteiktas tikrumas ir taip sudarytos labai
geros sąlygos pritraukti daugiau privačiojo sektoriaus finansavimo.
Finansinės priemonės būtų taikomos centralizuotai ir
koordinuotai, būtų patrauklios privatiems investuotojams, santykiai
su privačiais investuotojais ir partnerėmis finansų
įstaigomis taptų veiksmingesni.
(3)
Be to, laipsniškai didinant ekonomikos
infrastruktūros projektų, tinklų ir sektorių tarpusavio
priklausomybę, būtų galima pasiekti masto ekonomiją. Turint
integruotą ES infrastruktūros finansavimo sistemą būtų
galima išnaudoti sektorių sinergiją projektų kūrimo ir
įgyvendinimo lygmeniu, taip suteikiant galimybę patirti mažiau
išlaidų ir (arba) veiksmingiau išnaudoti galimybes ir gauti didesnę
grąžą.
(4)
Galiausiai bendra sistema yra grindžiama įgyta
patirtimi ir geriausios patirties mainais tarp sektorių – taip suteikiamos
galimybės padidinti ES finansavimo veiksmingumą ir efektyvumą
visuose sektoriuose.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
Transeuropiniams
tinklams taikomas SESV 170 straipsnis, kuriame nurodyta:
„Sąjunga prisideda prie transeuropinių tinklų kūrimo ir
plėtojimo transporto, telekomunikacijų ir energijos
infrastruktūrų srityse“. ES teisė imtis veiksmų
infrastruktūros finansavimo srityje įtvirtinta
SESV 171 straipsnyje, kuriame numatyta, kad Sąjunga „gali remti
valstybių narių remiamus bendrų interesų projektus
<...>, rengdama galimybių studijas, teikdama paskolų garantijas
arba palūkanų subsidijas“. SESV 172 straipsnyje nurodyta,
kad „171 straipsnio 1 dalyje minėtas gaires ir kitas priemones Europos
Parlamentas ir Taryba patvirtina spręsdami pagal įprastą
teisėkūros procedūrą ir pasikonsultavę su Ekonomikos
ir socialinių reikalų komitetu bei Regionų komitetu“.
Biudžeto
peržiūros komunikate Komisija pabrėžė ES biudžeto panaudojimo
svarbą, kad užpildytų „spragas, paliktas nacionalinio politikos
kūrimo dinamikos, geriausiai spręsti tarpvalstybines problemas
tokiose srityse, kaip infrastruktūra, judumas, teritorinė sanglauda
arba ES bendradarbiavimas mokslinių tyrimų srityje – spragas, kurios
kitu atveju pakenktų visos ES interesams“[7].
Paprastai valstybės narės teikia pirmenybę prioritetiniams
nacionaliniams projektams, duodantiems didesnę papildomą naudą
piliečiams bendru ES lygmeniu[8].
Bendros ES ir valstybių narių išlaidos turėtų būti
efektyvios, užtikrinti tinkamą investicijų mastą ir skatinti
sinergiją.
Teisės aktas
ir priemonės pobūdis (t. y. finansavimas) yra apibrėžti
SESV, kurioje numatytas EITP teisinis pagrindas ir nurodyta, kad
transeuropinių tinklų uždaviniai, prioritetiniai tikslai ir
organizavimas gali būti apibrėžti reglamentuose.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Į Komisijos
pasiūlymą dėl kitos daugiametės finansinės programos
įtrauktas pasiūlymas dėl 50 mlrd. EUR[9] 2014–2020 m. laikotarpiui; 10
mlrd. EUR tos sumos transporto infrastruktūrai numatyta Sanglaudos fonde.

 EITP || 40 mlrd. EUR
 ·                Energetika || 9,1 mlrd. EUR
 ·                Transportas || 21,7 mlrd. EUR
 ·                Telekomunikacijos / skaitmeninės sistemos || 9,2 mlrd. EUR
 Transporto infrastruktūrai rezervuotos Sanglaudos fondo lėšos || 10 mlrd. EUR
 Iš viso || 50 mlrd. EUR
Dabartinės finansinės programos
įgyvendinimo patirtis rodo, kad daug valstybių narių,
turinčių teisę pasinaudoti Sanglaudos fondo lėšomis, turi
kompleksinių tarpvalstybinių transporto infrastruktūros
projektų rengimo ir įgyvendinimo sunkumų. Todėl
kitai daugiametei finansinei programai Komisija siūlo Sanglaudos fondo
paramą investicijoms į transeuropinius transporto tinklus ir
aplinką ir toliau teikti valstybėms narėms, kurių
bendrosios nacionalinės pajamos (BNP) vienam gyventojui sudaro mažiau kaip
90 % ES 27 valstybių narių vidurkio, o iš Sanglaudos fondo skiriamų
lėšų dalį (10 mlrd. EUR) naudoti valstybių narių,
turinčių teisę gauti Sanglaudos fondo finansavimą,
pagrindinio transporto tinklo transporto projektams finansuoti pagal Europos
infrastruktūros tinklų priemonę.
5.           REGLAMENTO TURINIO SANTRAUKA
5.1       Bendra
investavimo į ES infrastruktūros prioritetus sistema
Infrastruktūros finansavimo per TEN
sistemas, EEAP, Sanglaudos fondą ir struktūrinius fondus patirtis
rodo, kad ES gali duoti papildomą naudą infrastruktūros
objektams. Suinteresuotosios šalys sutaria, kad, jei nebus imtasi priemonių,
Europa gali laiku nesutelkti infrastruktūros tinklams modernizuoti ir
trūkstamoms jungtims nutiesti reikalingų investicijų.
Po finansų krizės valstybių
narių biudžetams būtinas fiskalinis konsolidavimas. Dažnai kapitalo
išlaidos smarkiai mažinamos, o išlaidos investiciniams infrastruktūros
projektams sustabdomos arba vėluoja. Kartu neaiškios investicijų iš
privačių šaltinių padidinimo perspektyvos. Reikalingų
infrastruktūros projektų įgyvendinimas vėluoja arba jam
kliudoma ne tik dėl finansavimo suvaržymų, bet ir dėl
reglamentavimo kliūčių. Tokiomis aplinkybėmis
dabartinė ES infrastruktūros finansavimo sistema atrodo nepritaikyta
problemoms veiksmingai spręsti. Finansavimas suskaidytas į per daug
programų, todėl neįmanoma iki galo išnaudoti programų ir
sektorių sinergijos.
Kurdama naują infrastruktūros
finansavimo strategiją, Komisija siekė tokių tikslų:
·
Užtikrinti, kad svarbiausi prioritetiniai tinklo
infrastruktūros projektai būtų ekonomiškai ir laiku
įgyvendinami energetikos, transporto ir IRT sektoriuose, kaip nustatyta
Energetikos infrastruktūros pakete, Baltojoje knygoje dėl
konkurencingo ir tausaus transporto[10]
ir Europos skaitmeninėje darbotvarkėje.
·
Užtikrinti kuo didesnę energetikos, transporto
ir IRT programų sinergiją, kad finansavimas atitiktų
nuoseklią politikos strategiją, o projektai būtų atrenkami
pagal aiškius, suderintus kriterijus.
·
Sustiprinti ES lėšų gebėjimą
daryti sverto poveikį kitoms viešosioms ar privačiosioms lėšoms,
kad bendro sutelktų išteklių kiekio pakaktų iki 2020 m.
prognozuojamiems investicijų poreikiams patenkinti.
·
Užtikrinti optimalią projektų
atranką, kontrolę ir stebėseną, kad ES finansavimas
būtų tinkamai nukreiptas, sukeltų didžiausią poveikį
ir būtų panaudotas veiksmingiausiai.
Būtinybė taikyti bendrą
teisinį pagrindą finansinės paramos skyrimui trijuose atskiruose
skirtingą politikos sistemą turinčiuose sektoriuose grindžiama
tuo, kad atsiranda galimybė išnaudoti sektorių sinergiją,
kurią lemia bendri klausimai, susiję su kitais atvejais labai
skirtingų politikos tikslų įgyvendinimo finansavimu. Bendra
sistema turės trejopą papildomą naudą.
Dėl bendros sistemos būtų
supaprastinti ES teisės aktai, susiję su TEN infrastruktūros
finansavimu. Be to, būtų visų trijų sektorių ES
projektai būtų finansuojamai nuosekliai. Kaip pabrėžta pirmiau,
ES infrastruktūros finansinė sistema šiuo metu yra pakankamai
sudėtinga, daugiausia dėl esamų ES teisės aktų
skaičiaus ir įvairovės. Taisyklių supaprastinimas yra
vienas iš svarbiausių naujosios Komisijos siūlomos ES biudžeto
išlaidų srities koncepcijos aspektų.
Kartu bendra ES infrastruktūros
finansavimo sistema ir fondas užtikrintų, kad ES finansavimas
būtų skiriamas nuoseklia ir skaidriai – taip būtų
garantuotas tikrumas ir atsirastų daug galimybių pritraukti daugiau
privačiojo sektoriaus lėšų. Finansinės priemonės
būtų taikomos centralizuotai ir koordinuotai, būtų
patrauklios privatiems investuotojams, santykiai su privačiais
investuotojais ir partnerėmis finansų įstaigomis taptų
veiksmingesni.
Be to, laipsniškai didinant ekonomikos
infrastruktūros projektų, tinklų ir sektorių tarpusavio
priklausomybę, būtų galima pasiekti masto ekonomiją. Turint
bendrą ES infrastruktūros finansavimo sistemą būtų
galima išnaudoti sektorių sinergiją projektų rengimo ir
įgyvendinimo lygmeniu – taip būtų patiriama mažiau išlaidų
ir (arba) būtų veiksmingiau naudojamos priemonės bei gaunama
didesnė grąža.
Galiausiai bendra sistema padėtų
dalytis sektoriuose įgyta patirtimi ir taip būtų galima
veiksmingiau ir efektyviau panaudoti ES finansavimą visuose sektoriuose.
5.2       Paprastinimo
priemonės ir derėjimas su esamomis taisyklėmis
Taisyklių supaprastinimas yra vienas iš
svarbiausių naujosios Komisijos siūlomos ES biudžeto išlaidų
srities koncepcijos aspektų. Taikant bendrą EITP
sistemą supaprastinami ES teisės aktai, susiję su TEN
infrastruktūros finansavimu. Vienas teisės aktas apima transporto,
energetikos ir skaitmeninių tinklų ES projektų finansavimą.

Nors sektoriai skiriasi technologiniu,
finansavimo ir reglamentavimo požiūriu, jie turi pakankamai bendrumų,
kad iš tikrųjų būtų galima patobulinti dabar taikomas
skirtingas priemones. Kartu pasiūlyme nustatomos konkrečios
taisyklės, kurios yra būtinos bendram EITP tikslui: paspartinti ir
tikslingiau nukreipti viešųjų ES lėšų srautą ES
svarbiems infrastruktūros projektams.
Pateikiamame tekste siūloma supaprastinti
sistemą, visų pirma išsprendžiant tokius klausimus:
·
rodiklių suderinimo su strategijos „Europa
2020“ tikslais;
·
biudžeto asignavimų lankstumo;
·
trijų sektorių centralizuoto valdymo,
galbūt patikint įgyvendinimą vykdomajai įstaigai;
·
bendrų finansavimo priemonių;
·
bendrų skyrimo kriterijų;
·
bendrų finansinės paramos
sąlygų;
·
bendro matomumo, pasitelkiant bendras metines darbo
programas (sektoriams svarbus elementas) ir bendrą komitetą
(valstybėms narėms svarbus elementas).
Be to, užtikrintas visiškas derėjimas su
esamu ir būsimu Finansiniu reglamentu. Numatytos išimtys yra arba
teisėtai leidžiamos susijusiuose teisės aktuose, arba yra
precedentų.
5.3       Labiau
pabrėžiamos finansinės priemonės
Taikant EITP ES
tiesioginė parama bus papildyta finansinėmis priemonėmis, kad
būtų optimizuotas finansavimo poveikis. Dėl didelio
finansinių priemonių didinamojo poveikio (jis gali būti net 1:15
arba 1:20) bus galima lengviau gauti kapitalo svarbiausiems investicijų
poreikiams patenkinti. Sėkmingai įsisavinus tiesioginę ES
paramą (pagal Europos energetikos gaivinimo plano ir TEN-T programos
patirtį) ir dažniau pasikliaujant finansinėmis priemonėmis bus
galima sušvelninti grėsmes ir taip užtikrinti bendros svarbos
projektų įgyvendinimą.
Be to, siekiama
sukurti privačioms investicijoms palankią aplinką ir priemones,
kurios būtų patrauklios specializuotos infrastruktūros
investuotojams. Kad tokios priemonės būtų veiksmingiausios,
jomis turi būti siekiama sumažinti riziką, diversifikuojant
galimų projektų portfelį. Geriausias diversifikavimo būdas
yra apimti daugelį sektorių įvairiose šalyse. Tai galima
sėkmingiausiai pasiekti Europos lygmeniu, remiantis tinkamai
apibrėžtais koridoriais bei tikslinėmis investicijų sritimis. Todėl dauguma finansinių priemonių
turėtų būti bendros visiems sektoriams.
Tačiau neatmetama, kad kai kurias finansines priemones galima
sukurti konkretiems atskiro sektoriaus poreikiams patenkinti.
Remdamosi šio
reglamento rengimo etape atlikta analize, Komisijos tarnybos numato, kad, nors
finansinė parama plačiajuosčio ryšio tinklui visų pirma
būtų grindžiama finansinėmis priemonėmis, transporto ir
energetikos srityse finansinėms priemonėms reikalingų ES
biudžeto lėšų suma neturėtų viršyti atitinkamai 2 ir
1 mlrd. EUR. Šie apskaičiavimai
neturi būti suprantami kaip privalomos ribos, nes finansinėms
priemonėms skirto ES finansavimo dydis bus koreguojamas kasmet, remiantis
finansinių tarpininkų (pvz., EIB projektų obligacijų atveju)
atliktu projektų rezervo vertinimu.
5.4       Europos
infrastruktūros tinklų priemonė pagal kitą daugiametę
finansinę programą
Europos infrastruktūros tinklų
priemonė bus svarbiausias elementas ES augimo darbotvarkėje, kurioje
daugiausia dėmesio skiriama ilgalaikėms ES augimo galimybėms.
Priemonė bus koordinuojama kartu su kitomis iš ES biudžeto finansuojamomis
intervencinėmis priemonėmis, pvz., programa „Horizontas 2020“, taip
pat Sanglaudos fondu ir struktūriniais fondais.
Koordinuojant Europos infrastruktūros
tinklų priemonės ir programos „Horizontas 2020“
įgyvendinimą, reikia užtikrinti papildomumą ir kartu išvengti
galimo dubliavimosi. Be to, svarbu, kad EITP ir programos „Horizontas 2020“
koordinavimu būtų užtikrinta, kad nebūtų nutraukta
mokslinių tyrimų ir inovacijų grandinė siekiant diegti infrastruktūrą.
Tai ypač svarbu tada, kai transporto, energetikos ir IRT sektoriuose
reikės didelės technologinės pažangos, kad ES galėtų
pasiekti plataus užmojo strategijos „Europa 2020“ tikslus. Visa parama mokslinių
tyrimų ir inovacijų diegimo veiklai, naudojant finansines priemones,
bus įgyvendinta pasitelkus su programa „Horizontas 2020“ susijusias
finansines priemones.
Kalbant apie ryšį su Sanglaudos fondu ir
struktūriniais fondais reikia pažymėti, kad sanglaudos politikos
bendra strateginė programa ir partnerystės sutartys su
valstybėmis narėmis bus glaudžiai koordinuojamos su transporto,
energetikos ir telekomunikacijų sektorių politikos programomis.
Atitinkamos gairės bus grindžiamos Sanglaudos ir struktūriniais fondais,
kad būtų sukurta vietos ir regionų infrastruktūra, kuri
būtų sujungta su prioritetiniais ES infrastruktūros objektais,
jungiančiais visus visos ES piliečius.
Be to, Europos
infrastruktūros tinklų priemonė bus valdoma centralizuotai, jai
bus naudojamos Sanglaudos fonde transportui rezervuotos lėšos
(10 mlrd. EUR 2011 m. kainomis). Skirstant
10 mlrd. EUR sumą didžiausias įmanomas prioritetas bus
teikiamas projektams, kuriais paisoma nacionalinių asignavimų pagal
Sanglaudos fondo sistemą. Be to, tie 10 mlrd. EUR bus rezervuoti
valstybėms narėms, turinčioms teisę gauti Sanglaudos fondo
finansavimą, o bendro finansavimo iš Sąjungos biudžeto normos bus
nustatytos tokio pat dydžio kaip ir Sanglaudos fondo.
2011/0302 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros
tinklų priemonė
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 172 straipsnį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą[11],
perdavus pasiūlymą nacionaliniams
parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[12],
atsižvelgdami į Regionų komiteto
nuomonę[13],
laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)
sukūrus Europos infrastruktūros
tinklų priemonę turėtų būti maksimizuotos augimo
galimybės, užtikrinant transporto, energetikos ir telekomunikacijų
politikos sričių bei tokios politikos įgyvendinimo
sinergiją, ir taip padidintas Sąjungos intervencijos veiksmingumas;
(2)
visiškai veikianti bendroji rinka priklauso nuo
šiuolaikiškos, gerai veikiančios infrastruktūros, visų pirma
jungiančios Europą transporto, energetikos ir telekomunikacijų
srityse. Šios augimą didinančios
jungtys leistų geriau patekti į vidaus rinką ir taip
padėtų kurti konkurencingesnę rinkos ekonomiką laikantis
strategijos „Europa 2020“ tikslų ir planinių rodiklių[14] ;
(3)
Europos infrastruktūros tinklų
priemonės sukūrimu siekiama paspartinti investicijas
transeuropinių tinklų srityje ir optimizuoti viešojo ir
privačiojo sektorių finansavimą;
(4)
efektyvių transporto ir energetikos
infrastruktūros tinklų sukūrimas yra vienas iš 12
svarbiausių veiksmų, Komisijos nurodytų komunikate dėl
Bendrosios rinkos akto[15];
(5)
Komisija įsipareigojo įtraukti klimato
kaitą į Sąjungos išlaidų programas ir bent 20 % Sąjungos biudžeto skirti su klimatu
susijusiems tikslams. Svarbu užtikrinti, kad
rengiant, planuojant ir įgyvendinant bendros svarbos projektus,
būtų skatinama švelninti klimato kaitą, prisitaikyti prie jos ir
užkirsti kelią grėsmėms bei jas valdyti.
Investicijos į infrastruktūrą, kurioms taikomas šis
reglamentas, turėtų padėti skatinti perėjimą prie mažo
anglies dioksido kiekio ir klimato bei stichijų poveikiui atsparios
ekonomikos ir visuomenės;
(6)
2011 m. birželio 8 d. rezoliucijoje
„Investicijos į ateitį: naujoji
daugiametė finansinė programa, skirta konkurencingai, tvariai ir
visapusiškai Europai“ Europos Parlamentas pabrėžė, kad svarbu
užtikrinti greitą Sąjungos skaitmeninės darbotvarkės
įgyvendinimą ir toliau dėti pastangas siekti 2020 m.
planinių rodiklių, pagal kuriuos visi Sąjungos piliečiai,
įskaitant gyvenančius mažiau išsivysčiusiuose regionuose, turi
turėti prieigą prie sparčiojo interneto[16] ; Europos
Parlamentas taip pat pabrėžė, kad investavimas į veiksmingą
transporto infrastruktūrą atlieka esminį vaidmenį Europoje
ginant jos konkurencingumą ir po krizės sudarant palankias
sąlygas ilgalaikiam ekonomikos augimui, o transeuropinis transporto
tinklas (TEN-T) yra gyvybiškai svarbus tinkamam vidaus rinkos veikimui
užtikrinti ir duoda Sąjungai daug papildomos naudos. Europos Parlamentas pareiškė tvirtai tikintis,
kad kitoje daugiametėje finansinėje programoje TEN-T
reikėtų laikyti svarbiausiu prioritetu ir toje programoje būtina
numatyti didesnį TEN-T finansavimą. Be
to, Europos Parlamentas pabrėžė poreikį kuo labiau didinti
Sąjungos finansavimo poveikį ir Sanglaudos fondo bei
struktūrinių fondų ir finansinių priemonių
teikiamą galimybę finansuoti svarbiausius nacionalinius ir
tarpvalstybinius prioritetinius Europos energetikos infrastruktūros
projektus, taip pat pabrėžė, kad šios srities finansinėms
priemonėms iš Sąjungos biudžeto reikia skirti daug lėšų;
(7)
2011 m. kovo 28 d. Komisija
priėmė Baltąją knygą „Bendros Europos transporto
erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių
naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“[17]. Baltojoje
knygoje nurodomas siekis iki 2050 m. transporto sektoriuje, palyginti su
1990 m., bent 60 % sumažinti išmetamųjų šiltnamio
efektą sukeliančių dujų. Baltojoje
knygoje nurodoma, kad infrastruktūros srityje iki 2030 m. siekiama sukurti
sklandžiai veikiantį, visą Sąjungą apimantį
daugiarūšio transporto TEN-T pagrindinį tinklą. Baltojoje knygoje taip pat nurodytas tikslas
optimizuoti daugiarūšio transporto logistikos grandinių veiklą,
be kita ko, daugiau naudojant energiją efektyviau vartojančio transporto
rūšių. Todėl joje nustatomi
tokie atitinkami TEN-T politikos tikslai: 30 % ilgesniu kaip 300 km atstumu keliais
vežamų krovinių iki 2030 m. turėtų būti gabenama
kitų rūšių transportu, o iki 2050 m. – daugiau kaip 50 %; iki 2030 m.
esamas greitojo geležinkelio tinklas turėtų pailgėti tris
kartus, o iki 2050 m. pagrindinę vidutinio nuotolio keleivių
transporto dalį turėtų sudaryti geležinkelio transportas; visi
pagrindiniai tinklo oro uostai turėtų būti sujungti su
geležinkelių tinklu; visi jūrų uostai – su krovinių vežimo
geležinkeliais tinklu ir, jeigu įmanoma, su vidaus vandens kelių
sistema;
(8)
savo 2010 m. liepos 6 d. rezoliucijoje
dėl darniojo ateities transporto[18]
Europos Parlamentas pabrėžė, kad efektyviai transporto politikai
būtina iškylančius uždavinius atitinkanti finansinė programa ir
kad šiuo tikslu reikėtų didinti esamus transporto ir judumo
išteklius; be to, jo nuomone, būtina
sukurti priemonę, kurią taikant būtų koordinuojamas
įvairių transporto finansavimo šaltinių, pagal sanglaudos
politiką, viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę arba
kitokias finansines priemones, kaip antai garantijos, prieinamų
lėšų panaudojimas;
(9)
savo 2009 m. birželio 11 d. išvadose
dėl TEN-T politikos persvarstymo[19]
Transporto, telekomunikacijų ir energetikos (TTE) taryba dar kartą
patvirtino poreikį toliau investuoti į transporto
infrastruktūrą, kad būtų užtikrinta visų
rūšių transporto TEN-T plėtra, kaip vidaus rinkos ir
konkurencingumo, ekonominės, socialinės ir teritorinės
Sąjungos sanglaudos ir jos sujungimo su kaimyninėmis šalimis
pagrindas, daugiausia dėmesio skiriant papildomai europinei naudai. Taryba pabrėžė, kad Bendrijai reikia
turėti prieinamų finansinių išteklių, būtinų
investicijoms į TEN-T projektus skatinti, ir ypač tai, kad
tinkamą TEN-T biudžeto finansinę paramą prioritetiniams
projektams, kurie susiję su atitinkamomis tarpvalstybinėmis
atkarpomis ir būtų įgyvendinami ir po 2013 m., reikia suderinti
atsižvelgiant į finansinio programavimo sistemos institucinius suvaržymus. Tarybos nuomone, šiomis aplinkybėmis, kai tai
tinkama, reikėtų toliau plėtoti ir remti viešojo ir
privačiojo sektorių partnerystę;
(10)
remiantis baltojoje knygoje išdėstytais
tikslais, Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. XXX/2012[20] nustatytose TEN-T gairėse
nustatoma transeuropinio transporto tinklo infrastruktūra, nurodomi
reikalavimai, kuriuos ji turi atitikti, ir numatomos jų įgyvendinimo
priemonės. Gairėse visų pirma
numatoma, kad pagrindinis tinklas bus baigtas kurti iki 2030 m.;
(11)
remdamasi valstybių narių transporto
infrastruktūros planų analize, Komisija prognozuoja, kad
investicijų į transportą poreikis visam TEN-T tinklui 2014–2020
m. laikotarpiu sudarys 500 mlrd. EUR, iš jų numatomus 250 mlrd. EUR
reikės investuoti į TEN-T pagrindinį tinklą. Atsižvelgiant į Sąjungos lygmeniu
prieinamus išteklius, norint pasiekti pageidaujamą poveikį, reikia
susitelkti į svarbiausią, didžiausią papildomą
europinę naudą teikiančius projektus. Todėl
paramą reikėtų sutelkti į pagrindinį tinklą
(visų pirma pagrindinio tinklo koridorius) ir į bendros svarbos eismo
valdymo sistemų (visų pirma oro eismo valdymo sistemų pagal
SESAR, kurioms reikės maždaug 3 mlrd. EUR Sąjungos biudžeto
lėšų) projektus;
(12)
2009 m. vasario mėn. pradėjus TEN-T
politikos persvarstymą, buvo sudaryta speciali ekspertų darbo
grupė, kurios užduotis – padėti Komisijai ir išnagrinėti TEN-T
finansavimo strategijos ir finansavimo perspektyvų klausimą. Ekspertų grupė Nr. 5 rėmėsi
įvairių sričių išorės ekspertų, kaip antai
infrastruktūros valdytojų, infrastruktūros planuotojų, nacionalinių,
regioninių ir vietos atstovų, aplinkos ekspertų, akademinės
bendruomenės ir privačiojo sektoriaus atstovų patirtimi. 2010 m. liepos mėn. priimtoje
ekspertų grupės Nr. 5 galutinėje ataskaitoje[21] pateikta 40
rekomendacijų, ir į kai kurias iš jų atsižvelgta šiame
pasiūlyme;
(13)
įgyvendinant dabartinę finansinę
programą įgyta patirtis rodo, kad daug valstybių narių,
turinčių teisę gauti Sanglaudos fondo finansavimą,
susiduria su didelėmis kliūtimis, trukdančiomis laiku
įgyvendinti kompleksinius tarpvalstybinius didelę papildomą
naudą Sąjungai teikiančius transporto infrastruktūros
projektus. Todėl siekiant pagerinti transporto projektų, visų
pirma tarpvalstybinių, didelę papildomą naudą Sąjungai
teikiančių projektų įgyvendinimą, dalį Sanglaudos
fondo lėšų (10 mlrd. EUR[22])
reikėtų pervesti pagrindinio transporto tinklo transporto projektams
finansuoti valstybėse narėse, turinčiose teisę gauti
Sanglaudos fondo finansavimą pagal Europos infrastruktūros
tinklų priemonę. Komisija turėtų remti valstybes nares, turinčias
teisę gauti Sanglaudos fondo finansavimą, kad jos išplėtotų
tinkamą projektų sistemą ir didžiausią įmanomą
prioritetą teiktų nacionaliniams asignavimams pagal Sanglaudos fondo
sistemą;
(14)
2010 m. lapkričio mėn. priimtame
Komunikate „2020 m. ir vėlesnio laikotarpio energetikos
infrastruktūros prioritetai. Integruoto Europos energetikos tinklo planas“[23] Komisija nustatė
prioritetinius koridorius, būtinus, kad Sąjunga galėtų iki
2020 m. pasiekti savo plataus užmojo energetikos bei klimato tikslus ir baigti kurti
energetikos vidaus rinką, užtikrinti tiekimo saugumą, sudaryti
sąlygas integruoti atsinaujinančiųjų išteklių
energiją ir parengti tinklus tolesniam energetikos sistemos anglies
dioksido kiekio mažinimui po 2020 m.;
(15)
reikia didelių investicijų Europos energetikos
infrastruktūrai modernizuoti ir plėsti bei tarpvalstybiniams tinklams
sujungti, kad mažiausiomis išlaidomis būtų pasiekti su
konkurencingumu, tvarumu ir tiekimo saugumu susiję ES energetikos ir
klimato politikos tikslai. Skaičiuojama,
kad iki 2020 m. į energetikos infrastruktūrą reikės
investuoti 1 trln. EUR, iš jų 200 mlrd. EUR į elektros energijos
ir dujų perdavimo bei saugojimo infrastruktūrą, laikomą
svarbia Europai. Dėl
kliūčių, susijusių su leidimų išdavimu, reguliavimu ir
finansavimu, kyla grėsmė, kad vykdant europinės svarbos
projektus pritrūks maždaug 100 mlrd. EUR investicijų;
(16)
norint skubiai sukurti ateities energetikos
infrastruktūrą ir, palyginti su ankstesnėmis tendencijomis,
smarkiai padidinti investicijas, reikia iš esmės keisti energetikos
infrastruktūros rėmimo būdą ES lygmeniu. Savo 2011 m. vasario 28 d. išvadose[24] Transporto,
telekomunikacijų ir energetikos taryba patvirtino energetikos koridorius
kaip Europos prioritetus;
(17)
2011 m. vasario 4 d. Europos Vadovų Taryba[25] paragino Komisiją
racionalizuoti ir patobulinti leidimų išdavimo procedūras, taip pat
siekti, kad reguliavimo sistema būtų patraukli investicijoms. Europos Vadovų Taryba pažymėjo, kad
didžiąją dalį investicijų turėtų skirti rinka, o
išlaidas ji susigrąžintų per tarifus. Europos
Vadovų Taryba pripažino, kad viešųjų finansų reikia tokiems
projektams, kurie yra būtini tiekimo saugumo ar solidarumo požiūriu,
bet negalėtų pritraukti rinkos finansavimo;

(18)
Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr.
XXX/2012 ... [Transeuropinės energetikos infrastruktūros gairės][26] apibrėžiami
transeuropinės energetikos infrastruktūros prioritetai, kuriuos
reikėtų įgyvendinti iki 2020 m., kad būtų pasiekti
Sąjungos energetikos ir klimato politikos tikslai;
nustatomos bendros svarbos projektų, kurie yra būtini siekiant
įgyvendinti šiuos prioritetus, nustatymo taisyklės, numatomos su
leidimų išdavimu, visuomenės dalyvavimu ir reguliavimu susijusios
priemonės, kad būtų paspartintas ir (arba) palengvintas šių
projektų įgyvendinimas, įskaitant bendruosius kriterijus, pagal
kuriuos tokiems projektams galėtų būti suteikta Sąjungos
finansinė parama;
(19)
telekomunikacijų infrastruktūra vis
labiau grindžiama internetu, o ją sudarantys plačiajuosčio ryšio
tinklai ir skaitmeninės paslaugos yra glaudžiai susiję. Internetas tampa vyraujančia ryšių,
paslaugų teikimo ir verslo platforma. Todėl
transeuropinis sparčiosios interneto prieigos ir skaitmeninių
paslaugų prieinamumas yra labai svarbus ekonomikos augimui ir bendrajai
rinkai;
(20)
šiuolaikiški, šviesolaidiniai interneto tinklai yra
ateičiai labai svarbi infrastruktūra, nes padės užtikrinti
Europos įmonių, visų pirma MVĮ, kurios rentabilumui
padidinti pageidautų naudotis nuotolinių kompiuterių
išteklių paslaugomis, tarpusavio ryšį;
(21)
strategijoje „Europa 2020“[27] raginama įgyvendinti
Europos skaitmeninę darbotvarkę[28],
kurioje nustatoma stabili investicijų į atvirą ir
konkurencingą sparčiojo interneto infrastruktūrą ir
susijusias paslaugas skatinimo teisės sistema. 2010 m.
birželio mėn. Europos Vadovų Taryba patvirtino Europos
skaitmeninę darbotvarkę ir paragino visas institucijas visapusiškai
ją įgyvendinti[29]
;
(22)
2010 m. gegužės 31 d. Taryba
padarė išvadą, kad Europa turėtų skirti būtinų
išteklių skaitmeninės bendrosios rinkos, pagrįstos sparčiu
ir itin sparčiu interneto ryšiu bei suderinamomis programomis,
plėtrai ir pripažino, kad efektyvios ir konkurencingos investicijos į
kitos kartos plačiajuosčio ryšio tinklus būtų svarbios
inovacijų diegimui, vartotojų pasirinkimui ir Sąjungos
konkurencingumui, be to, galėtų padėti užtikrinti geresnę
gyvenimo kokybę: būtų teikiamos geresnės sveikatos
priežiūros paslaugos, transportas būtų saugesnis, atsirastų
daugiau galimybių naudoti naująją mediją ir būtų
galima lengviau gauti prekių ir paslaugų, ypač kitose
valstybėse[30];
(23)
atrodo, kad priemonės, skirtos privačiojo
sektoriaus investicijoms į itin spartaus plačiajuosčio ryšio
tinklus paskatinti, yra mažesnės už naudą visai visuomenei. Numatoma, kad Skaitmeninės darbotvarkės
tikslui pasiekti, t. y. visiems Europos piliečiams ir
įmonėms suteikti sparčiąją interneto prieigą,
reikės iki 270 mlrd. EUR investicijų. Tačiau prognozuojama, kad, nesiėmus
Sąjungos lygmens priemonių, iki 2020 m. privačiojo
sektoriaus investicijos sudarys ne daugiau kaip 50 mlrd. EUR. Toks
investicijų trūkumas labai sukliudytų diegti
infrastruktūrą, o tam, kad bendroji skaitmeninė rinka
galėtų veikti, visi piliečiai turi būti sujungti ateities
infrastruktūra grindžiamais ryšiais;
(24)
reikia sukurti tvirtus ir darnius ES lygmens
tinklus, skirtus visuomeninės paskirties veiklai vykdyti skaitmeniniu
būdu, nacionaliniu ir regionų lygmenimis įtraukiant viešojo
sektoriaus ir pilietinės visuomenės atstovus, ir šiuo tikslu labai
svarbu užtikrinti struktūrizuotą sistemos ir programinės įrangos
kūrimo išlaidų finansavimą ES lėšomis bei tvirto tokių
tinklų centro priežiūrą, nacionaliniams ūkio subjektų
biudžetams paliekant tik su konkrečia šalimi susijusias vidaus išlaidas;
(25)
reikalingi keli įgyvendinimo būdai,
kuriems reikia skirtingų finansavimo normų, kad būtų
padidintas Sąjungos finansinės paramos efektyvumas ir poveikis,
paskatintos privačios investicijos ir atsižvelgta į konkrečius
atskirų projektų reikalavimus;
(26)
telekomunikacijų srityje tam tikroms
pagrindinių paslaugų platformoms, kuriomis užtikrinama
transeuropinė sąveika, reikės didesnės Sąjungos
finansavimo normos, visų pirma pradiniame etape, kartu laikantis bendro
finansavimo principo;
(27)
kad diegiant didelės apimties
infrastruktūros projektus būtų užtikrinta tarpvalstybinė
sąveika, visų pirma pagrindinių paslaugų lygmeniu, Komisijai,
valstybei narei ir (arba) paramos gavėjams gali tekti vienu metu pirkti ir
įdiegti įrangą. Tokiais
atvejais Sąjungos finansinę paramą gali reikėti skirti
pirkimo procedūroms, kurias valstybėse narėse vykdo
infrastruktūros tiekėjai – savo pačių vardu arba
bendradarbiaudami su Komisija. Taip pat
numatyta galimybė sudaryti kelias sutartis – to gali reikėti, inter
alia, daugiakalbei sistemai užtikrinti, tiekimo saugumui garantuoti ir
(arba) tinklo rezervui sudaryti, kad infrastruktūros tinklas
nenustotų veikti dėl vieno taško gedimo;
(28)
bendrosioms paslaugoms viešojo intereso srityje
(pvz., pagrindinėms paslaugoms) dažnai turi daug įtakos rinkos
nepakankamumas. Iš tikrųjų
finansuotinos sritys susijusios su viešųjų paslaugų teikimu (e.
sveikatos, e. tapatybės, e. pirkimo sistemų plataus masto
diegimas ir sąveika), todėl pagal savo pobūdį
pradinėje stadijoje jos nėra komercinės.
Be to, jeigu būtų finansuojamos tik pagrindinės
paslaugos, būtų sunku sukurti tinkamas paskatas valstybių
narių ir regionų lygmenimis iš tikrųjų įdiegti
viešuosius interesus atitinkančias paslaugas; tai
visų pirma lemia paskatų nacionaliniu lygmeniu susieti nacionalines
sistemas su pagrindinėmis sistemomis (taigi ir sudaryti sąveikos ir
tarpvalstybinių paslaugų teikimo sąlygas) stoka ir tai, kad
privatūs investuotojai vieni neužtikrintų paslaugų įdiegimo
suderinamose sistemose;
(29)
Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr.
XXX/2012 .[31]..
nustatytose skaitmeninėse gairėse [INFSO gairės] nustatytas
finansavimo procesas, kriterijai ir įvairios investicijų kategorijos;
(30)
būsima bendrąja mokslinių
tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ nemažai dėmesio bus
skiriama ir visuomenės uždavinių sprendimui (pvz., pažangus,
ekologiškas ir integruotas transportas, saugi, ekologiška ir efektyviai
vartojama energija, informacinėmis ir ryšių technologijomis
grindžiamos sveikatos ir valdymo paslaugos, darnusis vystymasis), kad
būtų tiesiogiai sprendžiami strategijoje „Europa 2020“ nurodyti
uždaviniai, remiant labai įvairią veiklą: pradedant moksliniais
tyrimais ir baigiant rinka. Pagal
programą „Horizontas 2020“ parama bus teikiama visais inovacijų
diegimo grandinės etapais, visų pirma su rinka labiau susijusiems
veiksmams, įskaitant naujoviškas finansines priemones. Kad būtų pasiektas didesnis Sąjungos
finansavimo poveikis ir užtikrinta darna, Europos infrastruktūros
tinklų priemone bus užtikrinta glaudi sąveika su programa „Horizontas
2020“;
(31)
Europos Sąjunga ir dauguma valstybių
narių yra prisijungusios prie Jungtinių Tautų
Neįgaliųjų teisių konvencijos, o kitos valstybės
narės šiuo metu ją ratifikuoja. Įgyvendinant
atitinkamus projektus svarbu, kad projektų specifikacijose būtų
atsižvelgta į preinamumą neįgaliesiems, kaip nurodyta
minėtos konvencijos 9 straipsnyje;
(32)
finansinės priemonės, kurias reikėtų
įgyvendinti pagal šį reglamentą, turėtų būti
grindžiamos Reglamento (ES) Nr. XXX/2012 [Naujasis finansinis reglamentas]
VIII antraštinėje dalyje ir deleguotajame akte nustatytomis
taisyklėmis bei atitikti finansinėms priemonėms taikomas
geriausios patirties taisykles[32];
(33)
daugelio valstybių narių fiskalinės
priemonės paskatins arba jau paskatino valdžios institucijas iš naujo
įvertinti savo infrastruktūros investicijų programas. Šiomis aplinkybėmis viešojo ir privačiojo
sektorių partnerystė gali būti laikoma veiksminga priemone
infrastruktūros projektams, kuriais būtų užtikrinamas tokių
politikos tikslų kaip kova su klimato kaita, alternatyvių energijos
išteklių ir energijos bei išteklių vartojimo efektyvumo skatinimas,
tausaus transporto rėmimas ir plačiajuosčio ryšio tinklų
diegimas, įgyvendinti. Komisija savo
2009 m. lapkričio 19 d. komunikate dėl viešojo ir
privačiojo sektorių partnerystės[33] įsipareigojo gerinti
viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių galimybes gauti
finansavimą, išplečiant esamų finansinių priemonių
taikymo sritį;
(34)
nors daugumą investicijų pagal
strategiją „Europa 2020“ galima įgyvendinti pasitelkus rinkas ir
reguliavimo priemonėmis, finansavimo uždaviniui įgyvendinti
reikalinga viešoji intervencija ir Sąjungos parama dotacijomis bei naujoviškomis
finansinėmis priemonėmis. Finansinės
priemonės turėtų būti naudojamos konkretiems rinkos
poreikiams tenkinti, laikantis EITP tikslų, ir neturėtų išstumti
privačiojo finansavimo. Prieš priimdama
sprendimą naudoti finansines priemones, Komisija turėtų atlikti
šių priemonių vertinimą ex ante;
(35)
ES Biudžeto peržiūros komunikate[34] pabrėžta, kad pagal
bendrą taisyklę ilgalaikį komercinį potencialą
turinčių projektų atveju Sąjungos lėšos
turėtų būti naudojamos įgyvendinant partnerystę su
finansų ir banko sektoriais, visų pirma su Europos investicijų
banku (EIB) ir valstybių narių viešosiomis finansų
įstaigomis, taip pat kitomis tarptautinėmis finansų
įstaigomis ir privačiuoju finansų sektoriumi;
(36)
strategijoje „Europa 2020“ Komisija
įsipareigojo sutelkti Sąjungos finansines priemones pagal
nuoseklią finansavimo strategiją, kuria remiantis
infrastruktūrai finansuoti sutelkiamos Sąjungos ir nacionalinės
viešosios bei privačiosios lėšos. Tas
įsipareigojimas pagrįstas argumentu, kad daugeliu atvejų
nepakankamas investicijas ir rinkos trūkumus galima veiksmingiau taisyti
finansinėmis priemonėmis, o ne dotacijomis;

(37)
pagal Europos infrastruktūros tinklų
priemonę turėtų būti pasiūlytos finansinės
priemonės, kad į infrastruktūrą daug investuotų
privačiojo sektoriaus investuotojai ir finansų įstaigos. Kad finansinės priemonės būtų
pakankamai patrauklios privačiajam sektoriui, jas reikėtų kurti
ir įgyvendinti, tinkamai atsižvelgiant į administracinės naštos
paprastinimą ir mažinimą, kartu užtikrinant tam tikrą
lankstumą, kad būtų galima lanksčiai prisitaikyti prie
nustatytų finansavimo poreikių. Šios
priemonės turėtų būti kuriamos atsižvelgiant į
patirtį, įgytą įgyvendinant 2007–2013 m.
daugiametės finansinės programos finansines priemones, pvz., TEN-T
projektų paskolų garantijų priemonę (angl. Loan Guarantee instrument for TEN-T projects, LGTT), rizikos pasidalijimo finansinę
priemonę (angl. Risk Sharing Finance Facility, RSFF) ir 2020 m. Europos energetikos, klimato
kaitos ir infrastruktūros fondą (fondas „Marguerite“);
(38)
nors dauguma finansinių priemonių
turėtų būti bendros visiems sektoriams, kai kurios iš jų
gali būti skirtos ir atskiriems sektoriams. Komisijos
tarnybos mano, kad nors finansinė parama plačiajuosčiam ryšiui
pirmiausia bus paremta finansinėmis priemonėmis, transporto ir
energetikos atveju finansinėms priemonėms reikalingų
Sąjungos biudžeto išteklių dydis neturėtų viršyti
atitinkamai 2 ir 1 mlrd. EUR;
(39)
siekdama užtikrinti, kad finansinių
priemonių lėšos būtų skiriamos kuo įvairesnių
sektorių gavėjams, ir paskatinti laipsnišką geografinį
diversifikavimą tarp valstybių narių, Komisija, kaip
partnerį pasitelkdama EIB, bendromis iniciatyvomis, kaip antai Europos
viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės pavyzdinis centras
(EPEC) ir „Jaspers“, turėtų teikti valstybėms narėms
paramą plėtojant atitinkamą projektų, kuriems
galėtų būti skirtas finansavimas, sistemą;
(40)
dėl finansinių priemonių
sąlygų į darbo programas gali reikėti įtraukti
papildomus reikalavimus, pavyzdžiui, kad būtų užtikrintos
konkurencingos rinkos, atsižvelgiant į Sąjungos politikos
krypčių pokyčius, technologijų plėtrą ir kitus
svarbiais galinčius tapti veiksnius;
(41)
daugiametis priemonės paramos programavimas
turėtų būti nukreiptas į Sąjungos prioritetų
rėmimą, užtikrinant būtinų finansinių išteklių prieinamumą
ir bendrų Sąjungos ir valstybių narių veiksmų
nuoseklumą bei tęstinumą; Pasiūlymų,
pateiktų įgyvendinus pirmąją daugiametę darbo
programą transporto sektoriuje, išlaidos turėtų būti
laikomos tinkamomis finansuoti nuo 2014 m. sausio 1 d., siekiant
užtikrinti projektų, kuriems jau taikomas 2007 m. birželio 20 d.
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 680/2007, nustatantis
bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo
transeuropinių transporto ir energetikos tinklų srityse[35], tęstinumą;
(42)
kadangi kai kuriems infrastruktūros projektams
įgyvendinti reikia didelio biudžeto, turėtų būti numatyta
galimybė į metines dalis padalyti biudžeto įsipareigojimus,
susijusius su kai kuriems veiksmams teiktina finansine parama;
(43)
Komisija turėtų atlikti laikotarpio
vidurio ir ex post vertinimus, kad įvertintų finansavimo
veiksmingumą ir efektyvumą bei jo poveikį bendriems
priemonės tikslams ir strategijos „Europa 2020“ prioritetams;
(44)
remiantis atskiruose reglamentuose nustatytomis
konkretiems sektoriams skirtomis gairėmis, parengtas prioritettinių
sričių, kurioms turėtų būti taikomas šis reglamentas,
sąrašas, kuris turėtų būti įtrauktas į
priedą. Kad būtų atsižvelgta
į galimus politikos prioritetų ir technologinių galimybių
pokyčius, taip pat į eismo srautus, Komisijai pagal Sutarties
dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį turėtų
būti suteikta teisė priimti aktus, kuriais priimami priedo
pakeitimai. Labai svarbu, kad atlikdama
parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip
pat ir su ekspertais. Atlikdama su
deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir
rengdama jų tekstus, Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami
dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos
Parlamentui ir Tarybai;
(45)
siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento
įgyvendinimo sąlygas, Komisijai reikėtų suteikti
įgyvendinimo įgaliojimus, susijusius su daugiametėmis ir
metinėmis darbo programomis. Šiais
įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal 2011 m.
vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES)
Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos
Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės
mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[36] ;
(46)
atitinkamai reikėtų panaikinti
1995 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2236/95,
nustatantį bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės
pagalbos teikimo transeuropinių tinklų srityje[37], ir Europos Parlamento ir
Tarybos reglamentą (EB) Nr. 680/2007;
(47)
Sąjungos finansiniai interesai
turėtų būti apsaugoti proporcingomis priemonėmis per
visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų
prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai
išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų
susigrąžinimą ir prireikus sankcijas;
(48)
kai kuriuos Sąjungai svarbius
infrastruktūros projektus gali prireikti susieti su kaimyninėmis
šalimis, besirengiančiomis stoti į ES šalimis ir kitomis
trečiosiomis šalimis, ir šias šalis į juos įtraukti. Europos infrastruktūros tinklų priemone
turėtų būti paprasčiau susieti ir finansuoti šiuos
infrastruktūros objektus, kad būtų užtikrinta Sąjungos
biudžeto vidaus ir išorės priemonių darna;
(49)
kadangi valstybės narės negali pakankamai
pasiekti veiksmų, kurių numatoma imtis, tikslų ir visų
pirma negali pakankamai užtikrinti transeuropinių tinklų
koordinavimo, plėtros ir finansavimo, ir kadangi yra poreikis koordinuoti
šiuos tikslus, visa tai galima geriau pasiekti Sąjungos lygmeniu,
Sąjunga pagal Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje
įtvirtintą subsidiarumo principą gali imtis priemonių. Pagal
tame pačiame straipsnyje nurodytą proporcingumo principą šiuo
reglamentu neviršijama tai, kas yra būtina šiems tikslams pasiekti,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
I ANTRAŠTINĖ DALIS
BENDROSIOS NUOSTATOS
I SKYRIUS
EUROPOS INFRASTRUKTŪROS TINKLŲ PRIEMONĖ
1 straipsnis
Dalykas
Šiuo reglamentu sukuriama Europos
infrastruktūros tinklų priemonė ir nustatomos Sąjungos
finansinės paramos teikimo transeuropiniams tinklams, siekiant paremti
transporto, energetikos ir telekomunikacijų infrastruktūros srities
projektus, sąlygos, metodai ir procedūros.
2 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų terminų
apibrėžtys:
(2)
bendros svarbos projektas – projektas, nurodytas
Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. XXXX/2012 [įrašyti,
kai bus priimta, įskaitant priėmimo datą ir visą
pavadinimą] [TEN-T gairės][38],
Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. XXXX/2012 [įrašyti,
kai bus priimta, įskaitant priėmimo datą ir visą
pavadinimą] [Transeuropinės energetikos infrastruktūros
gairės][39]
arba Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. XXXX/2012
[įrašyti, kai bus priimta, įskaitant priėmimo datą ir
visą pavadinimą] [INFSO gairės][40];
(3)
tarpvalstybinė atkarpa – atkarpa, kuria
užtikrinamas bent dviejų valstybių narių arba valstybės
narės ir kaimyninės šalies bendros svarbos projekto tęstinumas;
(4)
darbai – sudedamųjų dalių,
sistemų ir paslaugų, įskaitant programinę įrangą,
pirkimas, tiekimas ir diegimas, su projektu susijusios projektavimo, statybos
ir įrengimo veiklos vykdymas, įrenginių priėmimas ir
projekto pradėjimas;
(5)
tyrimai – veikla, reikalinga rengiantis įgyvendinti
projektą, pavyzdžiui, parengiamieji, įgyvendinamumo, vertinimo,
bandymų ir pripažinimo tyrimai (taip pat ir kaip programinė
įranga) ir bet kokios kitos techninės paramos priemonės,
įskaitant išankstinius projekto apibrėžimo, planavimo ir
sprendimų dėl jo finansavimo priėmimo veiksmus, kaip antai
atitinkamų vietų žvalgymas ir finansinio paketo parengimas;
(6)
pagalbiniai programos veiksmai – lydimosios
priemonės, būtinos Europos infrastruktūros tinklų priemonei
ir atskiroms konkretiems sektoriams skirtoms gairėms įgyvendinti,
kaip antai paslaugos (visų pirma techninė pagalba), parengiamoji,
įgyvendinamumo, koordinavimo, stebėsenos, kontrolės, audito ir
vertinimo veikla, tiesiogiai reikalinga minėtai priemonei valdyti ir jos
tikslams pasiekti, visų pirma tyrimai, susitikimai, informavimas,
infrastruktūros kartografavimas, porinis bendradarbiavimas, sklaida,
informuotumo didinimo ir ryšių veiksmai, išlaidos, susijusios su IT
tinklais, daugiausia skirtais informacijos mainams, ir kartu visos kitos techninės
ir administracinės pagalbos išlaidos, kurių gali reikėti
minėtai priemonei valdyti ar atskiroms konkretiems sektoriams skirtoms
gairėms įgyvendinti;
(7)
veiksmas – bet kokia veikla, būtina bendros
svarbos projektui įgyvendinti ir finansiškai, techniškai ar laiko požiūriu
savarankiška;
(8)
tinkamos finansuoti išlaidos – kaip apibrėžta
Komisijos reglamente (ES) Nr. XXX/2002 [Naujasis finansinis reglamentas];
(9)
paramos gavėjas – valstybė narė,
tarptautinė organizacija, valstybinė arba privačioji
įmonė ar įstaiga, pasirinkta finansinei paramai gauti pagal
šį reglamentą, laikantis kiekvienoje darbo programoje nurodytų
sąlygų;
(10)
įgyvendinimo įstaiga – paramos
gavėjo, t. y. valstybės narės arba tarptautinės
organizacijos, veiksmui atlikti paskirta valstybinė arba privačioji
įmonė ar įstaiga. Sprendimą dėl tokio paskyrimo savo
atsakomybe priima paramos gavėjas, o jeigu dėl tokio paskyrimo
būtina sudaryti pirkimo sutartį, laikomasi taikytinų viešojo
pirkimo taisyklių;
(11)
pagrindinis tinklas – pagal Reglamento (ES) Nr.
XXXX/2012 [TENT-T gairės] III skyrių nustatyta transporto
infrastruktūra;
(12)
pagrindinio tinklo koridoriai – priemonė,
kuria sudaromos palankesnės sąlygos koordinuotai diegti
pagrindinį tinklą, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. XXXX/2012
[TENT-T gairės] IV skyriuje; išvardyti šio reglamento I priede;
(13)
kliūtis – fizinė užtvara, dėl kurios
sistema sutrikdoma taip, kad paveikiamas tolimųjų srautų
tęstinumas. Tokia užtvara gali būti pašalinta pastačius naujus
infrastruktūros objektus (pavyzdžiui, tiltus ar tunelius), kuriais sprendžiamos
nuolydžio, kreivių spindulių, gabaritų ir kitokios problemos. Poreikis
atnaujinti esamą infrastruktūrą nelaikomas kliūtimi;
(14)
prioritetas – bet kuris iš energetikos
infrastruktūros prioritetų (1–8 ir 10–12), nurodytų Reglamento
(ES) Nr. XXXX/2012 [Transeuropinės energetikos infrastruktūros
gairės] I priede;
(15)
energetikos infrastruktūra –
infrastruktūra, apibrėžta Reglamento (ES) Nr. XXX/2012
[Transeuropinės energetikos infrastruktūros gairės]
2 straipsnyje;
(16)
plačiajuosčio ryšio tinklai – laidiniai
ir belaidžiai (įskaitant palydovinius) prieigos tinklai, pagalbinė
infrastruktūra ir pagrindiniai tinklai, kuriais užtikrinamas itin spartus
ryšys, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. XXX/2012 [INFSO
gairės] 3 straipsnyje;
(17)
skaitmeninių paslaugų infrastruktūra
– prie tinklo prijungtos paslaugos, teikiamos elektroniniu būdu (paprastai
internetu), dėl kurių atsiranda galimybė teikti viešojo intereso
suderinamas transeuropines paslaugas ir sudaromos palankios sąlygos
piliečiams, įmonėms, ir (arba) vyriausybėms, kaip apibrėžta
Reglamento (ES) Nr. XXX/2012 [INFSO gairės] 3 straipsnyje;
(18)
pagrindinių paslaugų platformos –
paslaugos, nurodytos Reglamento Nr. XXXX/2012 [INFSO gairės] priede;
(19)
bendrosios paslaugos – paslaugos, nurodytos
Reglamento (ES) Nr. XXXX/2012 [INFSO gairės] priede;
(20)
paslaugų infrastruktūros eksploatavimas
ir priežiūra – tam tikros skaitmeninių paslaugų
infrastruktūros nuolatinio veikimo užtikrinimas, kaip išsamiau
apibrėžta Reglamento (ES) Nr. XXXX/2012 [INFSO gairės] priede;
(21)
nacionalinės reguliavimo institucijos –
2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/21/EB
dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios
reguliavimo sistemos (Pagrindų direktyva) 3 straipsnyje apibrėžtos
įstaigos.
3 straipsnis
Bendrieji tikslai
Europos infrastruktūros tinklų
priemonė suteikia galimybę pagal transeuropinių tinklų
politiką rengti ir įgyvendinti bendros svarbos projektus energetikos,
transporto ir telekomunikacijų sektoriuose. Visų
pirma Europos infrastruktūros tinklų priemone remiamas projektų,
kuriais siekiama plėtoti ir statyti naują arba atnaujinti esamą
transporto, energetikos ir telekomunikacijų srities
infrastruktūrą, įgyvendinimas. Šiuo tikslu Europos
infrastruktūros tinklų priemone siekiama tokių tikslų:
(a)
skatinti pažangų, tvarų ir integracinį
augimą, plėtojant šiuolaikiškus ir itin efektyvius transeuropinius
tinklus – taip visai Europos Sąjungai suteikiama naudos, susijusios su
konkurencingumu ir ekonomine, socialine bei teritorine sanglauda bendrojoje
rinkoje, ir sukuriama privačiosioms ir viešosioms investicijoms
palankesnė aplinka, taikant finansinių priemonių bei
Sąjungos tiesioginės paramos derinį, taip pat išnaudojant
sektorių sinergiją. Tai, kaip pasiekta šio tikslo, bus vertinama
pagal viešųjų ir privačiųjų investicijų į
bendros svarbos projektus dydį, visų pirma su bendros svarbos
projektais susijusių viešųjų ir privačiųjų
investicijų, atliktų pagal šį reglamentą naudojant
finansines priemones, dydį;
(b)
suteikti Sąjungai galimybę pasiekti savo
tikslus iki 2020 m. 20 % sumažinti išmetamųjų šiltnamio
efektą sukeliančių dujų kiekį[41], 20 % padidinti energijos
vartojimo efektyvumą ir 20 % padidinti
atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, kartu
užtikrinant didesnį valstybių narių solidarumą.
4 straipsnis
Konkretiems sektoriams skirti tikslai
1.           Siekiant bendrųjų
3 straipsnyje nurodytų tikslų, Europos infrastruktūros
tinklų priemonė turėtų padėti pasiekti tokius
konkretiems sektoriams nustatytus tikslus:
(a)
Transporto srityje Europos infrastruktūros
tinklų priemone remiami bendros svarbos projektai, kuriais siekiama toliau
išvardytų tikslų, kurie išsamiau apibrėžti Reglamento (ES)
Nr. xxxx/2012 [TEN-T gairės] 4 straipsnyje:
i)        pašalinti kliūtis ir nutiesti
trūkstamas jungtis; tai, kaip šio tikslo pasiekta, bus vertinama pagal
naujų ir patobulintų tarpvalstybinių jungčių bei
pašalintų kliūčių skaičių transporto maršrutuose,
kuriems skirta parama pagal EITP;
ii)       užtikrinti, kad ilgainiui transportas
taptų tausus ir efektyvus; tai, kaip šio tikslo pasiekta, bus vertinama
pagal paprastųjų geležinkelių tinklo ilgį ES 27
valstybėse narėse ir greitųjų geležinkelių tinklo
ilgį ES 27 valstybėse narėse;
iii)      optimizuoti transporto rūšių
integraciją bei sujungimą ir padidinti transporto paslaugų
sąveiką. Tai, kaip šio tikslo pasiekta, bus vertinama pagal uostų
ir oro uostų, prijungtų prie geležinkelių tinklo, skaičių.

(b)
Energetikos srityje Europos infrastruktūros
tinklų priemone remiami bendros svarbos projektai, kuriais siekiama toliau
nurodytų tikslų, kurie išsamiau apibrėžti Reglamente (ES)
Nr. xxxx/2012:
i)        skatinti tolesnę energetikos
vidaus rinkos integraciją ir valstybių elektros energijos bei
dujų tinklų sąveiką, be kita ko užtikrinant, kad nė
viena valstybė narė nebūtų atskirta nuo Europos tinklo;
tai, kaip šio tikslo pasiekta, bus vertinama pagal projektų, kuriuos
įgyvendinant valstybių narių tinklai veiksmingai sujungiami ir
šalinamos vidaus kliūtys, skaičių;
ii)       didinti Sąjungos tiekimo
saugumą; tai, kaip šio tikslo pasiekta, bus vertinama pagal sistemos
atsparumo raidą ir sistemos operacijų saugumą, taip pat
projektų, kuriuos įgyvendinant galima įvairinti tiekimo
šaltinius, tiekiančias šalis ir maršrutus, skaičių;
iii)      prisidėti prie darnaus vystymosi ir
aplinkos apsaugos, visų pirma skatinant atsinaujinančiųjų
išteklių energijos integravimą į perdavimo tinklą ir
anglies dioksido perdavimo tinklų plėtojimą; tai, kaip šio
tikslo pasiekta, bus vertinama pagal atsinaujinančiosios energijos
perdavimą iš gavybos centrų svarbiausiems vartojimo centrams ir
saugykloms bei CO2 išlakų, kurių išvengta įgyvendinus EITP
paramą gavusius projektus, bendrą kiekį.
(c)
Telekomunikacijų srityje Europos
infrastruktūros tinklų priemone remiami bendros svarbos projektai,
kuriais siekiama toliau nurodytų tikslų, išsamiau apibrėžtų
Reglamente (ES) Nr. xxxx/2012 [INFSO gairės]:
i)        greičiau diegti spartaus ir itin
spartaus plačiajuosčio ryšio tinklus ir paspartinti tų
tinklų taikymą (taip pat ir mažosiose ir vidutinėse
įmonėse (MVĮ)); tai, kaip šio tikslo pasiekta, bus vertinama
pagal plačiajuosčio ir itin spartaus plačiajuosčio ryšio
aprėptį ir namų ūkių, turinčių
spartesnį nei 100 Mbps plačiajuostį ryšį,
skaičių;
ii)       skatinti nacionalinių internetu
teikiamų viešųjų paslaugų sujungimą ir
sąveiką bei prieigą prie tokių tinklų; tai, kaip šio
tikslo pasiekta, bus vertinama pagal piliečių ir įmonių,
kurie naudojasi internetu teikiamomis viešosiomis paslaugomis,
skaičių ir tokių paslaugų tarptautinį
prieinamumą.
5 straipsnis
Biudžetas
1.
Europos infrastruktūros tinklų
priemonės įgyvendinimo finansinis paketas 2014–2020 m. yra
50 000 000 000 EUR[42].
Ši suma 3 straipsnyje nurodytiems sektoriams paskirstoma taip:
a)      transportas:
31 694 000 000 EUR, iš jų
10 000 000 000 EUR pervedami iš Sanglaudos fondo ir turi
būti panaudoti pagal šį reglamentą valstybėse narėse,
turinčiose teisę gauti Sanglaudos fondo finansavimą;
b)      energetika:
9 121 000 000 EUR;
c)      telekomunikacijos:
9 185 000 000 EUR.
2.
Iš Europos infrastruktūros tinklų
priemonės finansinio paketo gali būti dengiamos išlaidos, susijusios
su programai valdyti ir jos tikslams pasiekti būtina parengiamąja,
stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veikla, visų pirma su
tyrimais, ekspertų susitikimais, kiek jie susiję su bendraisiais šio
reglamento tikslais; išlaidos, susijusios su IT tinklais, daugiausia skirtais
informacijos tvarkymui ir mainams, taip pat visos kitos techninės ir
administracinės pagalbos išlaidos, kurias Komisija patiria valdydama
programą.
Lėšos taip pat gali būti skiriamos
siekiant padengti techninės ir administracinės pagalbos išlaidas,
būtinas užtikrinti perėjimą nuo priemonių, priimtų
pagal Reglamentą (EB) Nr. 680/2007[43] , prie
programos. Jei būtina, asignavimai gali būti įtraukti į
biudžetą po 2020 m. ir būti skirti analogiškoms išlaidoms, kad
būtų galima valdyti veiksmus, kurie nebaigti iki 2020 m.
gruodžio 31 d.
3.
Pagal 26 straipsnio 1 dalį atlikusi
laikotarpio vidurio vertinimą, Komisija gali perkelti 1 dalyje
nurodytus asignavimus iš vieno sektoriaus į kitą, išskyrus
10 000 000 000 EUR sumą, kuri pervedama iš Sanglaudos
fondo transporto sektoriaus projektams finansuoti valstybėse narėse,
turinčiose teisę gauti Sanglaudos fondo finansavimą.
II SKYRIUS
FINANSAVIMO FORMOS IR FINANSINĖS NUOSTATOS
6 straipsnis
Finansinės paramos formos
1.           Europos infrastruktūros
tinklų priemonė įgyvendinama viena ar keliomis finansinės
paramos priemonėmis, numatytomis Reglamente (ES) Nr. XXX/2012
[Naujasis finansinis reglamentas], visų pirma dotacijomis, pirkimu ir
finansinėmis priemonėmis.
2.           Dalį Europos
infrastruktūros tinklų priemonės Komisija gali patikėti
įgyvendinti Reglamento (ES) Nr. XXX/2012 [Naujasis finansinis
reglamentas] 55 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytoms
įstaigoms.
7 straipsnis
Tinkamumas gauti finansinę paramą ir jos sąlygos
1.           Tik veiksmai, kuriais
padedama įgyvendinti bendros svarbos projektus pagal reglamentus (ES)
Nr. XXX/2012 [TEN-T gairės], (ES) Nr. XXX/2012 [TEN-E
gairės], (ES) Nr. XXX/2012 [Energetikos infrastruktūros
gairės] ir Nr. XXX/2012 [INFSO gairės], ir pagalbiniai programos
veiksmai yra tinkami gauti dotacijų, finansinių priemonių ir
pirkimo pavidalo ES finansinę paramą.
2.           Transporto srityje tik
veiksmai, kuriais prisidedama prie bendros svarbos projektų pagal
Reglamentą (ES) Nr. XXX/2012 [TEN-T gairės], ir pagalbiniai
programos veiksmai yra tinkami gauti pirkimo ir finansinių priemonių
pavidalo Sąjungos finansinę paramą pagal šį
reglamentą. Tik toliau nurodyti veiksmai yra tinkami gauti dotacijų
pavidalo Sąjungos finansinę paramą pagal šį
reglamentą:
(a)
veiksmai, kuriais kuriamas pagrindinis tinklas
pagal Reglamento (ES) Nr. XXXX/2012 [TEN-T gairės] III skyrių,
įskaitant naujų technologijų ir inovacijų diegimą
pagal Reglamento (ES) Nr. XXXX/2012 [TEN-T gairės]
39 straipsnį;
(b)
su bendros svarbos projektais susiję tyrimai,
kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. XXXX/2012 [TEN-T gairės]
8 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose;
(c)
veiksmai, kuriais padedama įgyvendinti bendros
svarbos projektus, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. XXXX/2012
[TEN-T gairės] 8 straipsnio 1 dalies a ir d punktuose;
(d)
veiksmai, kuriais remiamos eismo valdymo sistemos
pagal Reglamento (ES) Nr. XXX/2012 [TEN-T gairės]
37 straipsnį;
(e)
veiksmai, kuriais remiamos krovinių vežimo
paslaugos pagal Reglamento (ES) Nr. XXX/2012 [TEN-T gairės]
38 straipsnį;
(f)
veiksmai, kuriais siekiama sumažinti krovininio
geležinkelių transporto keliamą triukšmą, modifikuojant esamus
riedmenis;
(g)
pagalbiniai programos veiksmai.
Su transportu susiję veiksmai, atliekami
tarpvalstybinėje atkarpoje ar jos dalyje, yra tinkami gauti Sąjungos
finansinę paramą, jeigu atitinkamos valstybės narės arba
atitinkamos valstybės narės ir trečiosios šalys yra raštu
sudariusios susitarimą dėl tarptautinės atkarpos užbaigimo.
Išimties tvarka, jeigu projektas yra būtinas siekiant prisijungti prie
kaimyninės valstybės narės ar trečiosios šalies tinklo,
tačiau iš tikrųjų siena nekertama, minėto rašytinio susitarimo
nereikia.
Dotacijos projektams, kuriems reikalingas
lėšas daugiausia skiria naudotojai, pirmiausia teikiamos projektui
parengti, visų pirma viešojo ir privačiojo sektorių partnerystei
įvertinti.
3.           Energetikos srityje
konkrečios veiksmų, kuriais įgyvendinami bendros svarbos
projektai, tinkamumo gauti finansinių priemonių ir dotacijų
pavidalo Sąjungos finansinę paramą sąlygos nustatytos
Reglamento (ES) Nr. XXXX/2012 [Energetikos infrastruktūros gairės]
15 straipsnyje.
4.           Telekomunikacijų
sektoriuje visi veiksmai, kuriais įgyvendinami bendros svarbos projektai
ir pagalbiniai programos veiksmai, nurodyti Reglamento (ES) Nr. XXXX/2012
[INFSO gairės] priede, yra tinkami pagal šį reglamentą gauti
dotacijos, pirkimo ir finansinių priemonių pavidalo Sąjungos
finansinę paramą.
III SKYRIUS
DOTACIJOS
8 straipsnis
Dotacijų formos ir tinkamos finansuoti išlaidos
1.           Dotacijos pagal šį
reglamentą gali būti teikiamos bet kuria iš Reglamente (ES)
Nr. XXX/2012 [Naujasis finansinis reglamentas] nurodytų formų.
Darbo programose turi būti nustatytos
dotacijų, kurios gali būti naudojamos atitinkamiems veiksmams
finansuoti, formos.
2.           Išlaidos gali būti
tinkamos finansuoti nuo paraiškos gauti paramą pateikimo dienos. [Išlaidos
veiksmams, susijusiems su projektais, įtrauktais į pirmąją
daugiametę programą, gali būti tinkamos finansuoti nuo
2014 m. sausio 1 d.]
3.           Tinkamos finansuoti gali
būti tik valstybėse narėse patirtos išlaidos, išskyrus atvejus,
kai bendros svarbos projektas apima ir trečiųjų šalių
teritoriją ir jeigu veiksmas yra neišvengiamai būtinas konkretaus
projekto tikslams pasiekti.
4.           Gali būti tinkamos
finansuoti visos įrangos ir infrastruktūros išlaidos, kurias paramos
gavėjas laiko kapitalo išlaidomis.
5.           Išlaidos, susijusios su
aplinkos apsaugos srities tyrimais ir atitiktimi Sąjungos teisynui, gali
būti tinkamos finansuoti.
6.           Su žemės pirkimu
susijusios išlaidos nėra tinkamos finansuoti išlaidos.
7.           Pridėtinės
vertės mokestis nėra tinkamos finansuoti išlaidos.
8.           Paramos gavėjų
išlaidų tinkamumo finansuoti taisyklės taikomos mutatis mutandis
įgyvendinimo įstaigų patirtoms išlaidoms.
9 straipsnis
Dalyvavimo sąlygos
1.           Pasiūlymus gali teikti
viena arba kelios valstybės narės, tarptautinės organizacijos,
valstybėse narėse įsteigtos bendrosios įmonės arba
viešosios ar privačiosios įmonės, arba įstaigos.
2.           Šiuo tikslu pasiūlymus
gali teikti juridinio asmens statuso pagal taikytiną nacionalinę
teisę neturintys subjektai, jeigu jų atstovai gali jų vardu
prisiimti teisinius įsipareigojimus ir pateikia Sąjungos finansinių
interesų apsaugos garantiją, prilygstančią juridinių
asmenų teikiamai garantijai.
3.           Fizinių asmenų
pateikti pasiūlymai nėra tinkami finansuoti.
4.           Jeigu to reikia konkretaus
bendros svarbos projekto tikslams pasiekti, veiksmuose, kuriais padedama įgyvendinti
bendros svarbos projektus, gali dalyvauti trečiosios šalys ir
trečiosiose šalyse įsisteigę subjektai.
Jie negali gauti finansavimo pagal šį
reglamentą, išskyrus atvejus, kai tai neišvengiamai būtina konkretaus
bendros svarbos projekto tikslams pasiekti.
Jeigu tai yra būtina, kad būtų
veiksmingiau įgyvendinti atitinkami veiksmai, kuriais trečiosiose
šalyse padedama įgyvendinti bendros svarbos projektus pagal reglamentus
(ES) Nr. XXX/2012 [TEN-T gairės], (ES) Nr. XXX/2012 [TEN-E
gairės], (ES) Nr. XXX/2012 [Energetikos infrastruktūros
gairės] ir Nr. XXX/2012 [INFSO gairės], finansavimas pagal
šį reglamentą gali būti sujungtas su kituose atitinkamuose
Sąjungos reglamentuose numatytu finansavimu.   Tokiu atveju Komisija
įgyvendinimo aktu gali nuspręsti patvirtinti vieną
įgyvendinimui taikomų taisyklių rinkinį.
5.           Su veiksmu susijusių
valstybių narių sutikimas turi būti pridėtas prie visų
dotacijų prašymų, išskyrus telekomunikacijų sritį ir
transporto sritį, susijusią su oro eismo valdymu.
6.           Daugiametėse ir
metinėse darbo programose gali būti numatytos papildomos
pasiūlymų teikimo taisyklės.
10 straipsnis
Finansavimo normos
1.           Išskyrus Reglamento (ES)
Nr. XXXX/2012 [Naujasis finansinis reglamentas] XXX straipsnyje
nurodytus atvejus, pasiūlymai atrenkami paskelbus kvietimą teikti
pasiūlymus, remiantis 17 straipsnyje nurodytomis darbo programomis.
2.           Transporto srityje:
(a)
dotacijų tyrimams atveju Sąjungos
finansinė parama negali viršyti 50 % tinkamų finansuoti
išlaidų;
(b)
 dotacijų darbams atveju:
i)        geležinkelių ir vidaus vandens
kelių srityje Sąjungos finansinės paramos suma negali viršyti
20 % tinkamų finansuoti išlaidų; finansavimo norma gali
būti padidinta iki 30 % veiksmams, kuriais siekiama pašalinti kliūtis;
finansavimo norma gali būti padidinta iki 40 % veiksmams, susijusiems
su tarpvalstybinėmis atkarpomis;
ii)       sausumos transporto jungtims iki
uostų ir oro uostų, veiksmams, kuriais siekiama mažinti krovininio
geležinkelių transporto keliamą triukšmą, modifikuojant esamus
riedmenis, ir uostų bei įvairiarūšio transporto platformų
plėtrai Sąjungos finansinės paramos suma negali viršyti
20 % tinkamų finansuoti išlaidų.
(c)
 dotacijų eismo valdymo sistemoms ir
paslaugoms atveju:
i)        Europos geležinkelių eismo valdymo
sistemai (ERTMS) Sąjungos finansinės paramos suma negali viršyti
50 % tinkamų finansuoti išlaidų;
ii)       eismo valdymo sistemoms, krovinių
vežimo paslaugoms, saugioms aikštelėms pagrindiniame kelių transporto
tinkle, taip pat jūrų greitkelių plėtros rėmimo
veiksmams Sąjungos finansinės paramos suma negali viršyti 20 % tinkamų
finansuoti išlaidų.
3.           Energetikos srityje:
(a)
Sąjungos finansinės paramos suma negali
viršyti 50 % tinkamų finansuoti tyrimų ir (arba) darbų
išlaidų;
(b)
bendro finansavimo normos gali būti padidintos
ne daugiau kaip iki 80 % veiksmams, kuriais, remiantis Reglamento (ES)
Nr. XXXX/2012 [Energetikos infrastruktūros gairės]
15 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytais įrodymais,
regiono arba Sąjungos lygmeniu užtikrinamas didelis tiekimo saugumas,
didinamas Sąjungos solidarumas arba kurie susiję su itin naujoviškais
sprendimais.
4.           Telekomunikacijų
srityje:
(a)
plačiajuosčio ryšio tinklų srities
veiksmams Sąjungos finansinės paramos suma negali viršyti 50 %
tinkamų finansuoti išlaidų;
(b)
bendrųjų paslaugų srities veiksmams
Sąjungos finansinės paramos suma negali viršyti 75 %
tinkamų finansuoti išlaidų;
(c)
pagrindinių paslaugų platformos paprastai
finansuojamos pirkimu. Išimtiniais atvejais jos gali būti finansuojamos
dotacija, kuria padengiama iki 100 % tinkamų finansuoti išlaidų,
nepažeidžiant bendro finansavimo principo;
(d)
pagalbiniams programos veiksmams (įskaitant
infrastruktūros kartografavimą, porinį bendradarbiavimą ir
techninę pagalbą) Sąjungos finansinės paramos suma negali
viršyti 75 % tinkamų finansuoti išlaidų.
5.           Pirmiau nurodytos bendro
finansavimo normos gali būti padidintos iki 10 procentinių
punktų veiksmams, kuriais užtikrinama sektorių sinergija, siekiama
klimato kaitos švelninimo tikslų, didinamas atsparumas klimato kaitos
poveikiui arba mažinamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų
išmetimas. Ši padidinimo norma neturėtų būti taikoma
11 straipsnyje nurodytoms bendro finansavimo normoms.
6.           Pasirinktiems veiksmams
teiktinos finansinės paramos suma bus moduliuojama pagal kiekvieno
projekto sąnaudų ir naudos analizę, biudžeto išteklių
prieinamumą ir poreikį kuo labiau didinti ES finansavimo sverto
efektą.
11 straipsnis
Specialūs kvietimai, susiję su lėšomis, pervedamomis iš
Sanglaudos fondo transporto srityje
1.           Dėl
10 000 000 000 EUR sumos, pervedamos iš Sanglaudos fondo
[Reglamento XXX XX straipsnis] ir numatomos išleisti valstybėse
narėse, turinčiose teisę gauti finansavimą iš Sanglaudos
fondo, skelbiami specialūs kvietimai projektams, kuriais pagrindinis
tinklas kuriamas tik teisę gauti Sanglaudos fondo finansavimą
turinčiose valstybėse narėse.
2.           Pagal šį reglamentą
transporto sektoriui taikytinos taisyklės taikomos tokiems specialiems
kvietimams. Skelbiant tokius kvietimus, didžiausias įmanomas prioritetas
teikiamas projektams, kuriais paisoma nacionalinių asignavimų pagal
Sanglaudos fondo sistemą.
3.           Nukrypstant nuo 10
straipsnio, 10 000 000 000 EUR sumai, pervedamai iš
Sanglaudos fondo [Reglamento XXX XX straipsnis] ir numatomai išleisti
valstybėse narėse, turinčiose teisę gauti finansavimą
iš Sanglaudos fondo, taikomos tokios maksimalios finansavimo normos, kokios
taikomos Reglamento (ES) Nr. XXX/2012 [Reglamentas, kuriuo nustatomos
Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui,
Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos
jūros reikalų ir žuvininkystės fondui, kurių veiklos
gairės pateiktos Bendroje strateginėje programoje, bendros nuostatos
ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui ir
Sanglaudos fondui taikytinos bendrosios nuostatos, ir panaikinamas Reglamentas
(EB)Nr. 1083/2006][44]
22 straipsnyje ir 110 straipsnio 3 dalyje nurodytam Sanglaudos
fondui, o lėšos skiriamos šiems veiksmams:
(a)
dotacijoms tyrimams;
(b)
dotacijų darbams atveju:
i)        geležinkeliams ir vidaus vandens
keliams;
ii)       veiksmams, kuriais remiamos
tarpvalstybinės kelių atkarpos;
iii)      sausumos transporto jungtims iki
uostų ir oro uostų, įvairiarūšio transporto platformų
ir uostų plėtrai;
(c)
dotacijų eismo valdymo sistemoms ir paslaugoms
atveju:
i)        Europos geležinkelių eismo valdymo
sistemai (ERTMS);
ii)       eismo valdymo sistemoms.
12 straipsnis
Dotacijos atšaukimas, sumažinimas, sustabdymas ir nutraukimas
1.           Išskyrus tinkamai
pagrįstus atvejus, Komisija atšaukia finansinę paramą,
suteiktą veiksmams, nepradėtiems per metus nuo paramos teikimo
sąlygose nustatytos veiksmo pradžios dienos.
2.           Komisija gali sustabdyti,
sumažinti, susigrąžinti arba nutraukti finansinę paramą pagal
Reglamente (ES) Nr. XXX/2012 [Naujasis finansinis reglamentas] nustatytas
sąlygas, visų pirma:
(a)
jeigu įgyvendinant veiksmą padarytas
Sąjungos teisės aktų pažeidimas;
(b)
jeigu nesilaikyta dotacijos skyrimo
sąlygų, visų pirma jeigu be Komisijos pritarimo padarytas
esminis pakeitimas, turintis įtakos projekto arba veiksmo pobūdžiui;
(c)
įvertinus projekto pažangą, visų
pirma jeigu smarkiai vėluojama įgyvendinti veiksmą.
3.           Komisija gali prašyti
grąžinti suteiktą finansinę paramą, jeigu veiksmas, kuriam
suteikta finansinė parama, nebaigtas įgyvendinti per dvejus metus nuo
paramos teikimo sąlygose nustatytos užbaigimo dienos.
4.           Prieš priimdama kurį
nors iš šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nurodytų sprendimų,
Komisija ištiria atitinkamą atvejį ir informuoja atitinkamus paramos
gavėjus, kad jie per nustatytą terminą galėtų pateikti
savo pastabas.
IV SKYRIUS
Pirkimas
13 straipsnis
Pirkimas
1.           Komisijai arba vienai iš
6 straipsnio 2 dalyje nurodytų įstaigų savo vardu arba
kartu su valstybėmis narėmis vykdant viešojo pirkimo procedūras:

(a)
gali būti numatytos konkrečios
sąlygos, kaip antai perkamos veiklos vykdymo vieta, jeigu tai pateisinama
dėl veiksmų tikslų ir jeigu tokiomis sąlygomis
nepažeidžiami viešojo pirkimo principai;
(b)
gali būti leidžiama pagal tą
pačią procedūrą sudaryti kelias sutartis („kelių
sutarčių sudarymas“).
2.           Jeigu tai tinkamai
pagrįsta ir būtina veiksmams įgyvendinti, 1 dalis taip pat
gali būti taikoma dotacijų gavėjų vykdomoms pirkimo
procedūroms.
V SKYRIUS
FINANSINĖS PRIEMONĖS
14 straipsnis
Finansinių priemonių rūšis
1.           Finansinės
priemonės, sukurtos pagal Reglamento (ES) Nr. XXXX/2012 [Naujasis
finansinis reglamentas 2012] VIII antraštinę dalį, gali būti
naudojamos, kad finansavimą galėtų lengviau gauti subjektai,
įgyvendinantys veiksmus, kuriais padedama įgyvendinti bendros svarbos
projektus, kaip apibrėžta reglamentuose (ES) Nr. XXXX/2012, (ES)
Nr. XXX 2012 ir (ES) Nr. XXX/2012, ir pasiekti jų tikslus.
Finansinės priemonės grindžiamos ex ante atliktais rinkos
trūkumų arba nepakankamai optimalaus investavimo atvejų bei
investicijų poreikių vertinimais.
2.           Reglamentu (EB)
Nr. 680/2007 nustatytos finansinės priemonės gali būti
sujungtos, jei taikytina, su priemonėmis, sukurtomis pagal Europos
infrastruktūros tinklų priemonę.
3.           Gali būti naudojamos
tokios finansinės priemonės:
(a)     nuosavo kapitalo priemonės, pvz.,
investiciniai fondai, kurių pagrindinis tikslas – teikti rizikos
kapitalą veiksmams, kuriais padedama įgyvendinti bendros svarbos
projektus;
(b)     paskolos ir (arba) garantijos, pasitelkus
rizikos pasidalijimo priemones, taip pat projekto obligacijų, kurias savo
lėšomis išleidžia finansų įstaiga, skatinimo mechanizmas,
Sąjungai prisidedant prie lėšų suteikimo ir (arba) kapitalo
paskirstymo;
(c)     visos kitos finansinės
priemonės.
15 straipsnis
Finansinės paramos teikimo pasitelkiant finansines priemones sąlygos
1.           Veiksmai, remiami
finansinėmis priemonėmis, atrenkami vadovaujantis eiliškumo principu
ir jais turi būti siekiama diversifikavimo pagal sektorius, kaip numatyta
3 ir 4 straipsniuose, ir laipsniško geografinio diversifikavimo tarp
valstybių narių.
2.           Sąjunga, bet kuri
valstybė narė ir kiti investuotojai gali teikti finansinę
paramą, kuria papildomos naudojant finansines priemones gautos lėšos,
jeigu Komisija sutinka su veiksmų tinkamumo finansuoti kriterijų ir
(arba) priemonės investicijų strategijos pakeitimais, kurie gali
būti būtini dėl papildomo įnašo.
3.           Finansinėmis
priemonėmis siekiama išsaugoti Sąjungos biudžeto teikiamų
lėšų vertę. Jos gali duoti priimtiną grąžą
kitų partnerių ar investuotojų tikslams pasiekti.
4.           Finansinės
priemonės gali būti derinamos su dotacijomis, finansuojamomis iš
Sąjungos biudžeto, taip pat ir pagal šį reglamentą.
5.           Darbo programose gali
būti nustatytos papildomos sąlygos, atsižvelgiant į
konkrečius sektorių poreikius.
6.           Pagal Reglamento (ES)
Nr. XXXX/2012 [Naujasis finansinis reglamentas] 18 straipsnio
2 dalį pajamos ir grąžinimai pagal vieną finansinę
priemonę priskiriami tai finansinei priemonei. Finansinių
priemonių, jau sukurtų pagal daugiametę finansinę
programą 2007–2013 m. laikotarpiu, pajamos ir grąžinamos sumos
iš tuo laikotarpiu pradėtų operacijų priskiriami
2014–2020 m. laikotarpio finansinei priemonei.
16 straipsnis
Veiksmai trečiosiose šalyse
Parama veiksmams trečiosiose šalyse gali
būti teikiama pasitelkus finansines priemones, jeigu to reikia bendros
svarbos projektui įgyvendinti.
VI SKYRIUS
PROGRAMAVIMAS, ĮGYVENDINIMAS IR KONTROLĖ
17 straipsnis
Daugiametės ir (arba) metinės darbo programos
1.           Komisija tvirtina daugiametes
ir metines darbo programas kiekvienam sektoriui. Komisija taip pat gali
patvirtinti daugiametes ir metines darbo programas, apimančias daugiau
negu vieną sektorių. Šie įgyvendinimo aktai priimami pagal
24 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
2.           Daugiametė darbo
programa persvarstoma bent laikotarpio viduryje. Prireikus Komisija
daugiametę darbo programą pataiso įgyvendinimo aktu. Šie
įgyvendinimo aktai priimami pagal 24 straipsnio 2 dalyje
nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
3.           Transporto srities
daugiametė darbo programa tvirtinama bendros svarbos projektams,
išvardytiems šio reglamento priedo I dalyje.
Finansinio paketo dydis yra 80–85 % 5 straipsnio 1
dalies a punkte nurodytų biudžeto išteklių.
4.           Energetikos ir
telekomunikacijų srities daugiametėse darbo programose numatomos
bendro intereso projektų strateginės kryptys ir gali būti
įtraukti konkretūs bendros svarbos projektai.
5.           Transporto, energetikos ir
telekomunikacijų sričių sektorinės metinės darbo
programos tvirtinamos į daugiametę programą neįtrauktiems
bendros svarbos projektams.
6.           Laikydamasi šio straipsnio
1 dalyje nustatytos tvarkos, Komisija, rengdama daugiametes ir sektorines
metines darbo programas, atrankos ir skyrimo kriterijus nustato laikydamasi
tikslų ir prioritetų, nustatytų:
(a)     transporto srityje – Reglamente (ES)
Nr. XXXX/2012 [TEN-T gairės];
(b)     energetikos srityje – Reglamente (ES)
Nr. XXXX/2012 [Transeuropinės energetikos infrastruktūros
gairės];
(c)     telekomunikacijų srityje –
Reglamente Nr. XXXX/2012 [INFSO gairės].
7.           Darbo programos
koordinuojamos siekiant išnaudoti transporto, energetikos ir
telekomunikacijų sektorių sinergiją, visų pirma tokiose
srityse kaip pažangieji energetikos tinklai, elektrinis judumas,
intelektinės ir tausios transporto sistemos arba bendros judėjimo
teisės. Gali būti patvirtintas kvietimas teikti pasiūlymus
dėl kelių sektorių.
18 straipsnis
Metinės dalys
Biudžetiniai įsipareigojimai gali
būti padalyti į metines dalis. Tokiu atveju Komisija, atsižvelgdama
į veiksmų, kuriems skiriama finansinė parama, pažangą,
numatomus poreikius ir turimą biudžetą, įsipareigoja skirti
lėšas metinėmis dalimis.
Dotacijų gavėjams pateikiamas
orientacinis grafikas, kuriame nurodomos įsipareigotos išmokėti
metinės lėšų dalys, o jei jis taikytinas finansinėms
priemonėms, tai pateikiamas ir atitinkamoms finansų įstaigoms.
19 straipsnis
Metinių asignavimų perkėlimas į kitą laikotarpį
Finansinių metų, kuriems asignavimai
skirti, pabaigoje nepanaudoti asignavimai automatiškai perkeliami į kitus
metus.
[20 straipsnis
Deleguotieji aktai
Komisija įgaliojama pagal
25 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl priede
pateiktų sąrašų papildymo ar pakeitimo.]
21 straipsnis
Paramos gavėjų ir valstybių narių atsakomybė
Pagal savo atsakomybės sritį ir
nepažeisdami pagal dotacijoms taikomas sąlygas paramos gavėjams
tenkančių įpareigojimų, paramos gavėjai ir
valstybės narės deda visas pastangas, kad įgyvendintų
bendros svarbos projektus, kuriems skirta pagal šį reglamentą
numatyta Sąjungos finansinė parama.
Projektų, susijusių su transporto ir
energetikos sektoriais, atveju valstybės narės įsipareigoja
atlikti veiksmų techninę priežiūrą ir finansinę
kontrolę, glaudžiai bendradarbiaudamos su Komisija, ir patvirtina
patirtų projektų ar jų dalių išlaidų tikrumą ir
atitiktį. Valstybės narės gali prašyti, kad Komisija
dalyvautų atliekant patikras vietoje.
Visų pirma telekomunikacijų srityje
nacionalinės reguliavimo institucijos deda visas pastangas, kad užtikrintų
reikiamą teisinį saugumą ir investavimo sąlygas, kurios
padėtų įgyvendinti projektus, kuriems pagal šį
reglamentą skiriama Sąjungos finansinė parama.
Valstybės narės nuolat praneša
Komisijai, prireikus taikydamos interaktyvias geografines ir technines
informavimo sistemas, kurios transeuropinių transporto tinklų atveju
yra TENtec, apie bendros svarbos projektų įgyvendinimo pažangą
ir šiuo tikslu padarytas investicijas, įskaitant klimato kaitos srities
tikslams pasiekti panaudotą paramos sumą.
22 straipsnis
Atitiktis Sąjungos politikos kryptims ir Sąjungos teisei
Pagal šį reglamentą finansuojami tik
Sąjungos teisę ir atitinkamas Sąjungos politikos kryptis
atitinkantys veiksmai.
23 straipsnis
Sąjungos finansinių interesų apsauga
1.           Komisija imasi atitinkamų
priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad, įgyvendinant
pagal šį reglamentą finansuojamus veiksmus, būtų apsaugoti
Sąjungos finansiniai interesai, taikydama sukčiavimo, korupcijos ir
visos kitos neteisėtos veikos prevencijos priemones, atlikdama veiksmingas
patikras, o nustačiusi pažeidimų, susigrąžindama neteisėtai
išmokėtas sumas, ir jei reikia taikydama veiksmingas, proporcingas ir
atgrasomas sankcijas.
2.           Komisija arba jos atstovai ir
Audito Rūmai turi įgaliojimus atlikti visų dotacijų
gavėjų, įgyvendinimo įstaigų, rangovų ir
subrangovų, gavusių Sąjungos lėšų, dokumentų
auditą ir auditą vietoje.
3.           Europos kovos su
sukčiavimu tarnybai (OLAF) suteikiami įgaliojimai atlikti su tokiu
finansavimu tiesiogiai arba netiesiogiai susijusių ūkio subjektų
patikrinimus ir inspektavimus vietoje, laikantis 1996 m. lapkričio
11 d. Tarybos reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl
Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant
apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir
kitų pažeidimų[45]
nustatytos tvarkos, siekiant nustatyti korupcijos, sukčiavimo atvejus ar
bet kurią kitą neteisėtą veiką, turinčią
įtakos Sąjungos finansiniams interesams ir susijusią su
sutartimi ar sprendimu dėl dotacijos ar sutartimi dėl Sąjungos
lėšų skyrimo.
4.           Nepažeidžiant pirmesnių
šio straipsnio dalių, bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis
šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis bei dotacijų sutartyse ir
sprendimuose bei sutartyse, sudaromose įgyvendinant šį reglamentą,
Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiama teisė atlikti
tokį auditą, patikras ir inspektavimus vietoje.
II
ANTRAŠTINĖ DALIS
BENDROSIOS IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
24 straipsnis
Komitetai
1.           Komisijai padeda
Priemonės koordinacinis komitetas. Šis komitetas yra toks, koks
apibrėžtas Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2.           Jeigu daroma nuoroda į
šią straipsnio dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011
5 straipsnis.
3.           Komitetas užtikrina
18 straipsnyje nurodytų darbo programų horizontalią
peržiūrą, kad būtų užtikrintas suderinamumas, nustatyta ir
išnaudota sektorių sinergija.
25 straipsnis
Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus
1.           Įgaliojimai priimti
deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis
sąlygomis.
2.           20 straipsnyje nurodyti
įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam
laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.
3.           Europos Parlamentas arba
Taryba gali bet kuriuo metu panaikinti 20 straipsnyje nurodytus
įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus. Sprendimu dėl
įgaliojimų panaikinimo nutraukiami tame sprendime nurodyti
įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja
kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame
leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi
įtakos visų kitų jau galiojančių deleguotųjų
aktų galiojimui.
4.           Priėmusi
deleguotąjį aktą, Komisija apie jį vienu metu praneša ir
Europos Parlamentui, ir Tarybai.
5.           Pagal 20 straipsnį
priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du
mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį
aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba neišreiškia
prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos
Parlamentas, tiek Taryba praneša Komisijai, kad neprieštaraus. Europos Parlamento
arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis gali būti pratęstas dviem
mėnesiais.
26 straipsnis
Vertinimas
1.           Ne vėliau kaip iki
2018 m. vidurio Komisija parengia vertinimo ataskaitą, susijusią
su visų priemonių tikslų pasiekimu (rezultatų ir poveikio
lygmeniu), išteklių naudojimo efektyvumu ir papildoma nauda Europai,
atsižvelgiant į sprendimą dėl priemonių atnaujinimo,
pakeitimo ar sustabdymo. Atliekant vertinimą taip pat nagrinėjamos
paprastinimo galimybės, vidaus ir išorės suderinamumas, tolesnis
visų tikslų aktualumas, taip pat kaip priemonėmis prisidedama
prie Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo prioritetų.
Vertinimo ataskaitoje atsižvelgiama į vertinimo rezultatus, susijusius su
ilgalaikiu ankstesnių priemonių poveikiu.
2.           Komisija, glaudžiai
bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir paramos gavėjais,
atlieka vertinimą ex post. Atliekant vertinimą ex post
tikrinamas Europos infrastruktūros tinklų priemonės
veiksmingumas ir efektyvumas ir jos poveikis ekonominei, socialinei ir
teritorinei sanglaudai, prisidėjimas prie Sąjungos pažangaus, tvaraus
ir integracinio augimo prioritetų įgyvendinimo bei klimato kaitos
tikslams pasiekti panaudotos paramos mastas ir rezultatai. Ex post
atliekamas vertinimas įtraukiamas į sprendimą dėl galimo
paskesnės priemonės atnaujinimo, pakeitimo ar sustabdymo.
3.           Atliekant vertinimus,
atsižvelgiama į pažangą pagal veiksmingumo rodiklius, nurodytus 3 ir
4 straipsniuose.
4.           Komisija šių
vertinimų išvadas pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos
ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui.
5.           Padedamos kitų
galimų paramos gavėjų, Komisija ir valstybės narės
gali imtis vertinti projektų įgyvendinimo metodus ir jų
įgyvendinimo poveikį, kad įvertintų, ar yra pasiekti
tikslai, įskaitant su aplinkos apsauga susijusius tikslus.
6.           Komisija gali prašyti, kad
valstybė narė, gaunanti su bendros svarbos projektu susijusią
paramą, pateiktų konkretų pagal šį reglamentą
finansuojamų veiksmų ir susijusių projektų vertinimą arba,
kai taikytina, pateiktų jai informaciją ir suteiktų
pagalbą, būtiną tokiems projektams įvertinti.
27 straipsnis
Informavimas, ryšiai ir viešinimas
1.           Paramos gavėjai ir, kai
taikytina, atitinkamos valstybės narės užtikrina, kad pagal šį
reglamentą suteikta pagalba būtų tinkamai viešinama, kad
visuomenė būtų informuota apie Sąjungos vaidmenį įgyvendinant
projektus.
2.           Komisija įgyvendina
informavimo ir ryšių veiksmus, susijusius su Europos infrastruktūros
tinklų priemonės projektais ir rezultatais. Be to, ryšiams pagal
šį reglamentą skirtas biudžetas taip pat apima ryšius su
įmonėmis dėl Sąjungos politikos prioritetų[46].
28 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio nuostatos
Šis reglamentas neturi įtakos
atitinkamų projektų tęsimui ar modifikavimui, įskaitant
visišką arba dalinį nutraukimą, kol jie bus užbaigti, arba
tęsimui ar modifikavimui finansinės paramos, kurią Komisija
skyrė pagal reglamentus (EB) Nr. 2236/95 ir (EB) Nr. 680/2007 ar bet
kuriuos kitus teisės aktus, taikomus šiai paramai 2013 m. gruodžio 31 d. –
jie toliau taikomi atitinkamiems veiksmams iki jų užbaigimo.
29 straipsnis
Panaikinimas
Nepažeidžiant šio reglamento 28 straipsnio
nuostatų, nuo 2014 m. sausio 1 d. panaikinamas Reglamentas (EB)
Nr. 680/2007.
30 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja
dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir
tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje […]
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
PRIEDAS
I
DALIS. IŠ ANKSTO NUSTATYTŲ PAGRINDINIO TINKLO PROJEKTŲ TRANSPORTO
SRITYJE SĄRAŠAS
 a) Horizontalieji prioritetai
 Naujoviškas valdymas ir paslaugos || Bendras Europos dangus - SESAR
 Naujoviškas valdymas ir paslaugos || Kelių, geležinkelių ir vidaus vandens kelių eismo valdymo sistemos (ITS, ERTMS ir RIS)
 Naujoviškas valdymas ir paslaugos || Pagrindinio tinklo uostai ir oro uostai
 Pagrindinio tinklo koridoriai
1.
Baltijos–Adrijos koridorius
Helsinkis–Talinas–Ryga–Kaunas–Varšuva–Katovicai
Gdynė–Katovicai
Katovicai–Ostrava–Brno–Viena
Katovicai–Žilina–Bratislava–Viena
Viena–Gracas–Klagenfurtas–Filachas–Udinė–Venecija–Bolonija–Ravena

 Iš anksto nustatytos atkarpos || Rūšis || Aprašymas / datos
 Helsinkis–Talinas || Uostai, jūrų greitkeliai || Uostų jungtys, (tolesnė) daugiarūšio transporto platformų ir jų jungčių plėtra, jūrų greitkeliai (įskaitant ledų laužymo pajėgumus)
 Talinas–Ryga–Kaunas–Varšuva || Geležinkelis || (Išsamūs) tyrimai, susiję su nauja linija, visiškai suderinama su UIC vėže; naujosios linijos darbai turi būti pradėti iki 2020 m.; geležinkelio linija su oro uostais ir uostais
 Gdynė–Katovicai || Geležinkelis ||  Vykdomi modernizavimo darbai
 Gdynė–Gdanskas || Uostai || Uostų jungtys, (tolesnė) daugiarūšio transporto platformų plėtra
 Varšuva–Katovicai || Geležinkelis ||  Vykdomi modernizavimo darbai
 Katovicai–Ostrava–Brno–Viena ir Katovicai–Žilina–Bratislava–Viena || Geležinkelis || Vykdomi modernizavimo darbai, visų pirma tarpvalstybinėse atkarpose: Lenkija–Čekija, Lenkija–Slovakija ir Slovakija–Austrija; (tolesnė) daugiarūšio transporto platformų plėtra
 Viena–Gracas–Klagenfurtas–Udinė–Venecija–Ravena || Geležinkelis || Vykdomi darbai ir modernizavimas; (tolesnė) daugiarūšio transporto platformų plėtra
 Triestas, Venecija, Ravena || Uostai || Uostų jungtys, (tolesnė) daugiarūšio transporto platformų plėtra
2.
Varšuva–Berlynas–Amsterdamas / Roterdamas–Filikstou–Midlendas
Baltarusijos siena–
Varšuva–Poznanė–Frankfurtas prie
Oderio–Berlynas–Hanoveris–Osnabriukas–Enschedė–Utrechtas–Amsterdamas /
Roterdamas–Filikstou–Birmingemas / Mančesteris–Liverpulis

 Iš anksto nustatytos atkarpos || Rūšis || Aprašymas / datos
 Baltarusijos siena–Varšuva–Poznanė–Vokietijos siena || Geležinkelis || Vykdomi jau esamos linijos modernizavimo darbai, atliekami greitojo geležinkelio tyrimai
 Lenkijos siena–Berlynas–Hanoveris–Amsterdamas / Roterdamas || Geležinkelis || Vykdomi keleto atkarpų modernizavimo darbai (Amsterdamas – Utrechtas – Arnhemas; Hanoveris – Berlynas)
 Vakarų Vokietijos kanalai, Mittellandkanal, Hanoveris–Magdeburgas–Berlynas || Vidaus vandens keliai || Vykdomi modernizavimo darbai
 Amsterdamo šliuzai || Vidaus vandens keliai || Atliekami tyrimai
 Filikstou–Midlandas || Geležinkelis, uostas, daugiarūšio transporto platformos || Uostų jungtys ir daugiarūšio transporto platformos
3.
Viduržemio jūros koridorius
Alchesirasas–Madridas–Taragona
Sevilija–Valensija–Taragona
Taragona–Barselona–Perpinjanas–Lionas–Turinas–Milanas–Venecija–Liublijana–Budapeštas–Ukrainos
siena

 Iš anksto nustatytos atkarpos || Rūšis || Aprašymas / datos
 Alchesirasas–Madridas || Geležinkelis || Atliekami tyrimai, darbai turi būti pradėti iki 2015 m., užbaigti – 2020 m.
 Sevilija–Antekera–Granada–Almerija–Kartagina–Mursija–Alikantė–Valensija || Geležinkelis || Atliekami tyrimai ir vykdomi darbai
 Valensija–Taragona–Barselona || Geležinkelis || Statybos vyks 2014–2020 m.
 Barselona || Uostas || Geležinkelio linija su uostu ir oro uostu
 Barselona–Perpinjanas || Geležinkelis || Tarpvalstybinė atkarpa, vykdomi darbai, naujoji linija turi būti užbaigta iki 2015 m., vykdomi esamos linijos modernizavimo darbai
 Perpinjanas–Montpeljė || Geležinkelis || Nimo–Montpeljė aplinkkelis turi būti pradėtas eksploatuoti 2017 m., Montpeljė–Perpinjano – 2020 m.
 Lionas–Turinas || Geležinkelis || Tarpvalstybinė atkarpa, pagrindinio tunelio darbai turi būti pradėti iki 2020 m.; atliekami su privažiuojamaisiais keliais susiję tyrimai
 Milanas–Breša || Geležinkelis ||  Dalis modernizuojama, kita dalis – naujoji greitojo geležinkelio jungtis
 Breša–Venecija–Triestas || Geležinkelis || Darbai keliose atkarpose turi būti pradėti iki 2014 m.
 Milanas–Mantuja–Venecija–Triestas || Vidaus vandens keliai || Tyrimai, modernizavimas, darbai
 Triestas–Divača || Geležinkelis || Atliekami tyrimai ir vykdomas dalinis modernizavimas; tarpvalstybinė atkarpa bus baigta po 2020 m.
 Koperis–Divača–Liublijana–Mariboras || Geležinkelis || Atliekami tyrimai ir vykdomi modernizavimo darbai, dalis – naujoji linija
 Liublijanos mazgas || Geležinkelis || Liublijanos geležinkelio mazgas, įskaitant daugiarūšio transporto platformą; geležinkelio ir oro uosto jungtys
 Mariboras–Zalalevė || Geležinkelis || Tarpvalstybinė atkarpa: tyrimai ir darbai turi būti pradėti iki 2020 m.
 Boba–Sekešfehėrvaras || Geležinkelis ||  Vykdomi modernizavimo darbai
 Budapeštas–Miškolcas–Ukrainos siena || Geležinkelis ||  Vykdomi modernizavimo darbai
4. Hamburgas – Rostokas – Burgasas / Turkijos siena – Pirėjas –
Lefkosija
Hamburgas /
Rostokas–Berlynas–Praha–Brno–Bratislava–Budapeštas–Aradas–Timišoara–Sofija
 Sofija–Burgasas / Turkijos siena
Sofija–Salonikai–Pirėjas–Limasolis–Lefkosija
 Iš anksto nustatytos atkarpos || Rūšis || Aprašymas / datos
 Dresdenas–Praha || Geležinkelis || Atliekami su greituoju geležinkeliu susiję tyrima
 Praha || Geležinkelis ||  Vykdomi modernizavimo darbai, krovininio transporto aplinkkelis; geležinkelio ir oro uosto jungtis
 Hamburgas–Dresdenas–Praha–Pardubicės || Vidaus vandens keliai || Vykdomi Elbės modernizavimo darbai
 Elbės šliuzai || Vidaus vandens keliai || Atliekami tyrimai
 Bržeclavas–Bratislava || Geležinkelis || Tarpvalstybinė atkarpa, vykdomi modernizavimo darbai
 Bratislava–Hedešhalomas || Geležinkelis || Tarpvalstybinė atkarpa, vykdomi modernizavimo darbai
 Budapeštas–Aradas–Timišoara– Kalafatas || Geležinkelis || Modernizavimo darbai Vengrijoje beveik baigti, tebevykdomi Rumunijoje
 Vidinas–Sofija–Burgasas / Turkijos siena Sofija–Salonikai–Atėnai / Pirėjas || Geležinkelis || Atliekami tyrimai ir vykdomi darbai atkarpoje Vidinas–Sofija–Salonikai; modernizavimo darbai atkarpoje Sofija–Burgasas / Turkijos siena
 Atėnai / Pirėjas–Limasolis || Jūrų greitkeliai || Uosto pajėgumas ir pakrantės jungtys
 Limasolis–Lefkosija || Uostai, daugiarūšio transporto platformos ||  Modernizuojama modalinė jungtis
5.
Helsinkis – Valeta
Helsinkis–Turku–Stokholmas–Malmė–Kopenhaga–Fėmarnas–Hamburgas–Hanoveris
Brėmenas–Hanoveris–Niurnbergas–Miunchenas–Breneris–Verona–Bolonija–Roma–Neapolis–Baris
Neapolis–Palermas–Valeta

 Iš anksto nustatytos atkarpos || Rūšis || Aprašymas / datos
 Kotka / Hamina–Helsinkis || Uostas, geležinkelis || Uosto ir toliau nuo pakrantės esančių rajonų jungtys, geležinkelio modernizavimas
 Helsinkis || Geležinkelis || Oro uosto–geležinkelio jungtys
 Rusijos siena–Helsinkis || Geležinkelis || Vykdomi darbai
 Turku–Stokholmas || Uostai, jūrų greitkeliai ||  Uosto ir toliau nuo pakrantės esančių rajonų jungtys, ledų laužymo pajėgumai
 Stokholmas–Malmė (Šiaurės trikampis) || Geležinkelis || Vykdomi darbai tam tikrose atkarpose
 Fėmarnas || Geležinkelis || Atliekami tyrimai, Fėmarno juostos fiksuota jungtis 2014–2020 m.
 Kopenhaga–Hamburgas per Fėmarną: privažiuojamieji keliai || Geležinkelis ||  privažiuojamieji keliai Danijoje turi būti užbaigti iki 2020 m., privažiuojamieji keliai Vokietijoje turi būti užbaigti 2 etapais (2020–2027 m.)
 Hamburgas / Brėmenas–Hanoveris || Geležinkelis || Darbai turi būti pradėti iki 2020 m.
 Miunchenas–Verglis || Geležinkelis || Privažiavimas prie Brenerio pagrindinio tunelio ir tarpvalstybinės atkarpos: atliekami tyrimai
 Brenerio pagrindinis tunelis || Geležinkelis || Atliekami tyrimai ir vykdomi darbai
 Forteca–Verona || Geležinkelis || Atliekami tyrimai ir vykdomi darbai
 Neapolis–Baris || Geležinkelis || Atliekami tyrimai ir vykdomi darbai
 Neapolis–Kalabrijos Redžas || Geležinkelis || Vykdomi modernizavimo darbai
 Mesina–Palermas || Geležinkelis || Vykdomi likusių atkarpų modernizavimo darbai
 Palermas–Valeta || Uostai, jūrų greitkeliai || Uosto ir toliau nuo pakrantės esančių rajonų jungtys
 Valeta–Marsašlokas || Uostas, oro uostas || Numatoma diegti eismo valdymo sistemas, modernizuoti modalinę jungtį
6.
Genuja – Roterdamas
Genuja–Milanas /
Novara–Simplonas / Lečbergas / Gothardas–Bazelis–Manheimas–Kelnas
Kelnas–Diuseldorfas–Roterdamas / Amsterdamas
Kelnas–Lježas–Briuselis–Zebriugė

 Iš anksto nustatytos atkarpos || Rūšis || Aprašymas / datos
 Genuja–Milanas / Novara–Šveicarijos siena || Geležinkelis || Atliekami tyrimai; darbai turi būti pradėti iki 2020 m.
 Bazelis–Roterdamas / Amsterdamas / Antverpenas || Vidaus vandens keliai || Vykdomi modernizavimo darbai
 Karlsrūhė–Bazelis || Geležinkelis || Darbai turi būti užbaigti iki 2020 m. pabaigos.
 Frankfurtas–Manheimas || Geležinkelis || Atliekami tyrimai
 Zevenaras–Emerichas–Oberhauzenas || Geležinkelis || Darbai turi būti užbaigti iki 2017 m.
 Zebriugė || Uostas || Šliuzai: atliekami tyrimai
7.
Lisabona–Strasbūras
Sinesas /
Lisabona–Madridas–Valjadolidas
Lisabona–Aveiras– Portas
Aveiras–Valjadolidas–Vitorija–Bordo–Paryžius–Manheimas / Strasbūras

 Iš anksto nustatytos atkarpos || Rūšis || Aprašymas / datos
 Greitasis geležinkelis Sinesas / Lisabona–Madridas || Geležinkelis, uostai || Atliekami tyrimai ir vykdomi darbai, vykdomi Sineso / Lisabonos uostų modalinės jungties modernizavimo darbai
 Greitasis geležinkelis Portas–Lisabona || Geležinkelis ||  Atliekami tyrimai
 Geležinkelio jungtis Aveiras–Ispanija || Geležinkelis || Tarpvalstybinė atkarpa: vykdomi darbai
 Geležinkelio jungtis Bergara–San Sebastianas–Bajona || Geležinkelis || Ispanijoje tikimasi užbaigti iki 2016 m., Prancūzijoje – iki 2020 m.
 Bajona–Bordo || Geležinkelis || Vyksta viešos konsultacijos
 Tūras–Bordo || Geležinkelis || Vykdomi darbai
 Paryžius || Geležinkelis || Pietinis greitasis aplinkkelis
 Bodrekūras–Manheimas || Geležinkelis ||  Vykdomi modernizavimo darbai
 Bodrekūras–Strasbūras || Geležinkelis || Vykdomi darbai turi būti užbaigti iki 2016 m.
8. Dublinas –
Londonas – Paryžius – Briuselis
Belfastas–Dublinas–Holihedas–Birmingemas
Glazgas
/ Edinburgas–Birmingamas
Birmingamas–Londonas–Lilis–Briuselis
Dublinas / Korkas / Sautamptonas–Havras–Paryžius
Londonas–Doveris–Kalė–Paryžius
 Iš anksto nustatytos atkarpos || Rūšis || Aprašymas / datos
 Dublinas–Belfastas || Geležinkelis || Vykdomi modernizavimo darbai; Dublino jungtys (DART)
 Glazgas–Edinburgas || Geležinkelis || Vykdomi modernizavimo darbai
 Greitasis geležinkelis 2 || Geležinkelis || Atliekami tyrimai
 Svonsis–Kardifas–Bristolis–Londonas || Geležinkelis || Vykdomi modernizavimo darbai
 Dublinas, Korkas, Sautamptonas, Havras || Uostai || Jungtys su nuo pakrantės nutolusiais rajonais
 Havras–Paryžius || Vidaus vandens keliai || Vykdomi modernizavimo darbai
 Havras–Paryžius || Geležinkelis || Atliekami tyrimai
 Kalė–Paryžius || Geležinkelis || Atliekami preliminarūs tyrimai
9.
Amsterdamas – Bazelis / Lionas – Marselis
Amsterdamas–Roterdamas–Antverpenas–Briuselis–Liuksemburgas
Liuksemburgas–Dižonas–Lionas
Liuksemburgas–Strasbūras–Bazelis

 Iš anksto nustatytos atkarpos || Rūšis || Aprašymas / datos
 Masas || Vidaus vandens keliai || Vykdomi modernizavimo darbai
 Alberto kanalas || Vidaus vandens keliai || Vykdomi modernizavimo darbai
 Ternezenas || Jūrų keliai || Šliuzai: atliekami tyrimai
 Ternezenas – Gentas || Vidaus vandens keliai || Atliekami tyrimai ir vykdomi modernizavimo darbai
 Antverpenas || Jūrų keliai, uostas || Šliuzai: atliekami tyrimai; uostas: jungtys su nuo pakrantės nutolusiais rajonais
 Senos–Šeldės kanalas || Vidaus vandens keliai || Projektas baigtas, konkurencinis dialogas pradėtas, viską užbaigti numatoma iki 2018 m.
 Vandens kelių modernizavimas Valonijoje || Vidaus vandens keliai || Atliekami tyrimai ir vykdomi modernizavimo darbai
 Briuselis–Liuksemburgas–Strasbūras || Geležinkelis || Vykdomi darbai
 Strasbūras–Miulūzas–Bazelis || Geležinkelis || Vykdomi modernizavimo darbai
 Geležinkelio jungtys Liuksemburgas–Dižonas–Lionas (greitasis traukinys Reinas–Rona) || Geležinkelis || Atliekami tyrimai ir vykdomi darbai
 Lionas || Geležinkelis || Rytų aplinkkelis: atliekami tyrimai ir vykdomi darbai
 Sonos kanalas–Mozelis / Reinas || Vidaus vandens keliai || Atliekami preliminarūs tyrimai
 Rona || Vidaus vandens keliai || Vykdomi modernizavimo darbai
10.
Strasbūro – Dunojaus koridorius
Strasbūras–Štutgartas–Miunchenas–Velsas
/ Lincas
Strasbūras–Manheimas–Frankfurtas–Viurcburgas–Niurnbergas–Rėgensburgas–Pasau–Velsas
/ Lincas
Velsas / Lincas–Viena–Budapeštas–Aradas–Brašovas–Bukareštas–Konstanca–Sulina

 Iš anksto nustatytos atkarpos || Rūšis || Aprašymas / datos
 Geležinkelio jungtis Strasbūras–Kėlis–Apenvejeris || Geležinkelis || Vykdomi Apenvejerio jungties darbai
 Karlsrūhė–Štutgartas–Miunchenas || Geležinkelis || Atliekami tyrimai ir vykdomi darbai
 Miunchenas–Miūldorfas–Freilasingas–Zalcburgas || Geležinkelis || Atliekami tyrimai ir vykdomi darbai
 Zalcburgas–Velsas || Geležinkelis || Atliekami tyrimai
 Niurnbergas–Rėgensburgas–Pasau–Velsas || Geležinkelis || Atliekami tyrimai; vykdomi daliniai darbai
 Geležinkelio jungtis Velsas–Viena || Geležinkelis || Tikimasi užbaigti iki 2017 m.
 Viena–Budapeštas || Geležinkelis || Atliekami Vengrijos greitojo geležinkelio tyrimai
 Aradas–Brašovas–Bukareštas–Konstanca || Geležinkelis || Vykdomi tam tikrų atkarpų modernizavimo darbai; atliekami greitojo geležinkelio tyrimai
 Mainas–Maino-Dunojaus kanalas–Dunojus || Vidaus vandens keliai || Atliekami tyrimai ir vykdomi darbai keliose atkarpose ir kliūtyse; vidaus vandenų uostai: jungtys su nuo pakrantės nutolusiais rajonais
 Konstanca || Uostas || Jungtys su nuo pakrantės nutolusiais rajonais
b)
Kitos pagrindinio tinklo atkarpos
 Nuo Sofijos iki buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos sienos || Tarpvalstybinė || Geležinkelis || Atliekami tyrimai
 Nuo Sofijos iki Serbijos sienos || Tarpvalstybinė || Geležinkelis || Atliekami tyrimai
 Timišoara–Serbijos siena || Tarpvalstybinė || Geležinkelis || Atliekami tyrimai
 Miunchenas–Praha || Tarpvalstybinė || Geležinkelis || Atliekami tyrimai
 Niurnbergas–Praha || Tarpvalstybinė || Geležinkelis || Atliekami tyrimai
 Vroclavas–Dresdenas || Tarpvalstybinė || Geležinkelis || Vykdomi modernizavimo darbai
 Vroclavas–Praha || Tarpvalstybinė || Geležinkelis || Atliekami tyrimai
 Gracas–Mariboras–Pragerskas || Tarpvalstybinė || Geležinkelis || Atliekami tyrimai
 Botnijos koridorius: Liuleo–Oulu || Tarpvalstybinė || Geležinkelis || Atliekami tyrimai ir vykdomi darbai
 Šiaurės Vakarų Ispanija ir Portugalija || Kliūtis || Geležinkelis || Vykdomi darbai
 Frankfurtas–Fulda–Erfurtas–Berlynas || Kliūtis || Geležinkelis || Atliekami tyrimai
 Halė–Leipcigas–Niurnbergas || Kliūtis || Geležinkelis || Vykdomi darbai, turi būti užbaigti iki 2017 m.
 Geležinkelis Egnathia || Kliūtis || Geležinkelis || Atliekami tyrimai
 Vidaus vandens keliai Diunkerkas–Lilis || Kliūtis || Vidaus vandens keliai || Atliekami tyrimai
 Lygiagreti greitojo geležinkelio jungtis Paryžius–Lionas || Kliūtis || Geležinkelis || Atliekami preliminarūs tyrimai
 Sundsvalis–Umeo–Liuleo || Kliūtis || Geležinkelis || Atliekami tyrimai ir vykdomi darbai
 Malmė–Geteborgas || Kitas pagrindinis tinklas || Geležinkelis || Darbai
 Botnija–Kiruna–Norvegijos siena || Kitas pagrindinis tinklas || Geležinkelis || Atliekami tyrimai ir vykdomi darbai
 Geležinkelio jungtis Šanonas–Korkas–Dublinas || Kitas pagrindinis tinklas || Geležinkelis || Atliekami tyrimai
 Geležinkelio jungtis į Vilhelmshafeną ir Brėmerhafeną || Kitas pagrindinis tinklas || Geležinkelis || Atliekami tyrimai
 Žilina–Ukrainos siena || Kitas pagrindinis tinklas || Geležinkelis || Vykdomi modernizavimo darbai
 Ventspilis–Ryga–Rusijos siena || Kitas pagrindinis tinklas || Geležinkelis || Vykdomi modernizavimo darbai
 Klaipėda–Kaunas–Vilnius–Baltarusijos siena || Kitas pagrindinis tinklas || Geležinkelis || Vykdomi modernizavimo darbai, jungtis su oro uostu
 Katovicai–Vroclavas–Vokietijos siena || Kitas pagrindinis tinklas || Geležinkelis || Vykdomi modernizavimo darbai
 Marselis–Tulonas–Nica–Italijos siena || Kitas pagrindinis tinklas || Geležinkelis || Atliekami greitojo geležinkelio tyrimai
 Bordo–Tulūza || Kitas pagrindinis tinklas || Geležinkelis || Atliekami greitojo geležinkelio tyrimai
 Tamperė–Oulu || Kitas pagrindinis tinklas || Geležinkelis || Vykdomi atkarpų modernizavimo darbai
 Pamplona–Saragosa–Saguntas || Kitas pagrindinis tinklas || Geležinkelis || Atliekami tyrimai ir vykdomi darbai
II
DALIS. PRIORITETINIŲ INFRASTRUKTŪROS KORIDORIŲ IR VIETOVIŲ
ENERGETIKOS SRITYJE SĄRAŠAS
 a) Prioritetiniai koridoriai
   || Tikslas || Susijusios valstybės narės
 1. Elektros energijos tinklas Šiaurės jūrose (angl. „NSOG“) || Sukurti integruotą elektros energijos tinklą Šiaurės jūroje, Airijos jūroje, Lamanšo sąsiauryje, Baltijos jūroje ir kaimyniniuose vandenyse, kad elektros energija iš atsinaujinančiųjų jūrinių energijos išteklių būtų perduodama vartojimo bei saugojimo centrams ir kad būtų padidinti tarpvalstybiniai elektros energijos mainai || Airija, Belgija, Danija, Jungtinė Karalystė, Liuksemburgas, Nyderlandai, Prancūzija, Švedija, Vokietija
 2. Šiaurės ir Pietų elektros tinklų jungiamosios linijos Pietvakarių Europoje (angl. „NSI West Electricity“) || Sukurti jungtis tarp regiono valstybių narių ir su Viduržemio jūros regiono trečiosiomis šalimis, visų pirma siekiant integruoti elektros energiją iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių || Airija, Belgija, Ispanija, Italija, Jungtinė Karalystė, Liuksemburgas, Malta, Nyderlandai, Portugalija, Prancūzija, Vokietija.
 3. Šiaurės–Pietų dujotiekių jungtys Vakarų Europoje (angl. „NSI West Gas“): || Padidinti Šiaurės–Pietų dujų srautų jungčių pajėgumus Vakarų Europoje, siekiant papildomai diversifikuoti tiekimo maršrutus ir pagerinti trumpalaikio dujų tiekimo galimybes || Airija, Belgija, Italija, Jungtinė Karalystė, Liuksemburgas, Malta, Nyderlandai, Prancūzija, Portugalija, Ispanija, Vokietija.
 4. Šiaurės–Pietų elektros energijos jungtys Vidurio Rytų ir Pietryčių Europoje (angl. „NSI East Electricity“): || Stiprinti jungtis ir vidaus linijas Šiaurės Pietų ir Rytų Vakarų kryptimis, siekiant baigti kurti vidaus rinką ir integruoti gavybą iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių || Austrija, Bulgarija, Čekija, Graikija, Italija, Kipras, Lenkija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija, Vengrija, Vokietija.
 5. Šiaurės–Pietų ašies dujotiekių jungtys Vidurio Rytų ir Pietryčių Europoje (angl. „NSI East Gas“) || Stiprinti regioninių dujotiekių jungčių tarp Baltijos jūros regiono, Adrijos, Egėjo jūrų ir Juodosios jūros, visų pirma siekiant labiau diversifikuoti dujų tiekimą ir didinti jo saugumą || Austrija, Bulgarija, Čekija, Graikija, Italija, Kipras, Lenkija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija, Vengrija, Vokietija.
 6. Baltijos energijos rinkos elektros jungčių planas (angl. „BEMIP Electricity“): || Kurti jungtis tarp valstybių narių Baltijos jūros regione ir stiprinti vidaus tinklo infrastruktūros objektus, kad Baltijos valstybės nebebūtų izoliuotos ir būtų paskatinta regiono rinkos integracija || Danija, Estija, Latvija, Lenkija, Lietuva, Suomija, Švedija, Vokietija.
 7. Baltijos energijos rinkos dujų jungčių planas (angl. „BEMIP Gas“): || Nutraukti trijų Baltijos valstybių ir Suomijos izoliaciją, atsisakant priklausomybės nuo vienintelio tiekėjo ir labiau diversifikuoti tiekimą Baltijos jūros regione || Danija, Estija, Latvija, Lenkija, Lietuva, Suomija, Švedija, Vokietija.
 8. Pietinis dujų koridorius (angl. „SGC“): || Perduoti dujas iš Kaspijos jūros baseino, Vidurio Azijos, Artimųjų Rytų ir Rytų Viduržemio jūros baseino į Sąjungą, siekiant labiau diversifikuoti dujų tiekimą || Austrija, Bulgarija, Čekija, Graikija, Italija, Kipras, Lenkija, Prancūzija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija, Vengrija, Vokietija.
 b) Prioritetinės sritys
   || Tikslas || Susijusios valstybės narės
 Pažangiųjų tinklų diegimas || Spartinti pažangiųjų tinklų technologijų perėmimą visoje Sąjungoje, siekiant veiksmingai integruoti visų prie elektros energijos tinklo prijungtų naudotojų elgseną ir veiksmus || Visos
 Elektros energijos magistralės || Iki 2020 m. nutiesti pirmąsias elektros energijos magistrales, siekiant visoje Sąjungoje sukurti elektros energijos magistralių sistemą || Visos
 Tarpvalstybinis anglies dioksido perdavimo tinklas || Pasirengti anglies dioksido transporto infrastruktūros statyboms tarp valstybių narių, siekiant įdiegti anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijas || Visos
III DALIS. IŠ ANKSTO NUSTATYTŲ
PRIORITETŲ IR INTERVENCIJOS SRIČIŲ TELEKOMUNIKACIJŲ SRITYJE
SĄRAŠAS
a)
Horizontalieji prioritetai
 Naujoviškas valdymas, kartografavimas ir paslaugos || Techninės pagalbos ir projektų atkartojimo priemonės, prireikus taikomos diegimo ir valdymo tikslais, įskaitant projektų ir investicijų planavimą bei galimybių studijas. Europos plačiajuosčio ryšio infrastruktūros kartografavimas, kurio tikslas – nuolatos atidžiai fiziškai stebėti atitinkamas vietoves ir rengti su jomis susijusius dokumentus, analizuoti judėjimo teisės, vertinti esamų objektų modernizavimo galimybes ir pan. Poveikio aplinkai analizė, atsižvelgiant į prisitaikymą prie klimato kaitos ir jo padarinių sušvelninimo poreikius, taip pat atsparumą stichijoms.
 Pagalbiniai veiksmai ir kitos techninės paramos priemonės || Veiksmai, reikalingi pasirengti įgyvendinti bendros svarbos projektus, arba veiksmai, kuriais padedama siekti to tikslo, įskaitant parengiamuosius, įgyvendinamumo, vertinimo ir pripažinimo tyrimus, taip pat visos kitos techninės paramos priemonės, įskaitant išankstinius veiksmo apibrėžimo ir planavimo veiksmus.
b)
Plačiajuosčio ryšio tinklai
Intervencija plačiajuosčio ryšio srityje
turi padėti užtikrinti pažangų integracinį augimą,
sukuriant subalansuotą ir geografiškai įvairų
plačiajuosčio ryšio projektų rinkinį (įskaitant
30 Mbps ir 100 Mbps + projektus, miestų, priemiesčių ir
kaimo vietovių projektus), kad visose valstybėse narėse
būtų pasiektas patenkinamas ryšio lygis.
 Intervencijos apibūdinimas || Aprašymas
 Intervencija plačiajuosčio ryšio tinklų srityje apima: || Investicijos į plačiajuosčio ryšio tinklus, kad būtų galima pasiekti 2020 m. skaitmeninės darbotvarkės tikslą – visuotinę 30 Mbps aprėptį; arba
 investicijos į plačiajuosčio ryšio tinklus, kad būtų galima pasiekti 2020 m. skaitmeninės darbotvarkės tikslą ir kad bent 50 % namų ūkių abonentų turėtų greitesnį nei 100 Mbps plačiajuostį ryšį.
 Intervenciją plačiajuosčio ryšio tinklų srityje visų pirma sudaro vienas ar daugiau tokių elementų:   || Pasyvios fizinės infrastruktūros arba mišrios pasyvios ir aktyvios fizinės infrastruktūros ir pagalbinių infrastruktūros dalių diegimas, užtikrinant visas paslaugas, būtinas tokiai infrastruktūrai eksploatuoti;
 susijusi įranga ir susijusios paslaugos, kaip antai pastatų laidų, antenų, bokštų ir kitų palaikomųjų konstrukcijų, kabelių takų, kanalų, stiebų, nišų ir kamerų įrengimas.
 Galimos plačiajuosčio ryšio tinklų ir kitų komunalinių paslaugų tinklų (energijos, transporto, vandens, kanalizacijos ir kt.), visų pirma susijusių su pažangiu elektros energijos paskirstymu, galimos sinergijos išnaudojimas.
c)
Skaitmeninių paslaugų infrastruktūra
Remiamos toliau nurodytos intervencijos sritys
skaitmeninių paslaugų infrastruktūros srityje.
 Skaitmeninė paslauga || Aprašymas
 Transeuropinės greitosios pagrindinės viešųjų administracijų jungtys   || Viešoji transeuropinė pagrindinė paslaugų infrastruktūra, kuri užtikrina greitą viešųjų institucijų ryšį tokiose srityse kaip viešasis administravimas, kultūra, švietimas ir sveikata
 Tarpvalstybinis e. valdžios paslaugų teikimas   || Standartizuotos, tarpvalstybinės ir naudotojams palankios bendravimo platformos, kurios užtikrina efektyvumą ūkio srityje ir viešajame sektoriuje ir padeda kurti bendrąją rinką. Tokios platformos leidžia vykdyti elektroninį pirkimą, teikti sveikatos paslaugas internetu, įmonėms teikti standartizuotas ataskaitas, elektroniniu būdu keistis teismų informacija, vykdyti transeuropinę įmonių registraciją internetu, įmonėms teikti e. valdžios paslaugas, įskaitant transeuropinės įmonių registracijos internetu paslaugą.
 Galimybių gauti viešojo sektoriaus informaciją suteikimas ir daugiakalbės paslaugos   || Didelių Europos kultūros išteklių kolekcijų skaitmeninimas ir skatinimas, kad tretieji asmenys jas naudotų pakartotinai. Visiškos prieigos prie visos atskleistinos informacijos pakartotinio panaudojimo viešajame sektoriuje pasiekimas ES iki 2020 m. Galimybės bet kuriai ES įmonei teikti paslaugas internetu savo kalba suteikimas, kad šios paslaugos būtų nepertraukiamai prieinamos ir naudojamos bet kuria ES kalba.
 Sauga ir saugumas   || Bendra skaičiavimo įranga, duomenų bazės ir programinės įrangos priemonės, skirtos valstybių narių saugesnio interneto centrams (SIC), taip pat administracinės operacijos, skirtos pranešimams apie seksualinio išnaudojimo medžiagą apdoroti. Esminė paslaugų infrastruktūra, įskaitant ryšių kanalus ir platformas, sukurtas ir įdiegtas, kad visoje ES būtų padidintos pasirengimo, informacijos mainų, koordinavimo ir reagavimo galimybės.
 Informacijos ir ryšių technologijų sprendimų, skirtų intelektiniams energetikos tinklams ir pažangiųjų energetikos paslaugų teikimui, diegimas   || Šiuolaikiškos informacijos ir ryšių technologijos pažangiųjų energetikos paslaugų srityje, kad būtų patenkinti piliečių (jie gali būti ir energijos gamintojai, ir vartotojai), energetikos paslaugų teikėjų ir valdžios institucijų poreikiai.
FINANSINĖ
TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA

1.
PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA
1.1.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas

Europos
Parlamento ir Tarybos reglamentas, kuriuo sukuriama Europos
infrastruktūros tinklų priemonė

1.2.
Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB
sistemoje[47]

06      Judumas
ir transportas
32      Energetika
09      Informacinė
visuomenė ir žiniasklaida
13      Regioninė
politika

1.3.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis

X Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi)
su nauja priemone
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta
įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus
parengiamuosius veiksmus[48]

¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo
pratęsimu
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į
naują priemonę

1.4.
Tikslai
1.4.1.
Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis
(-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia
iniciatyva)

1
išlaidų kategorija.     Pažangus ir integracinis augimas
EITP
energetikos, transporto ir telekomunikacijų sektoriuose bus siekiama
tokių bendrųjų tikslų:
a)
skatinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą,
plėtojant šiuolaikiškus ir itin efektyvius transeuropinius tinklus – taip
visai Europos Sąjungai suteikiama naudos, susijusios su konkurencingumu ir
ekonomine, socialine bei teritorine sanglauda bendrojoje rinkoje, ir sukuriama
privačiosioms ir viešosioms investicijoms palankesnė aplinka, taikant
finansinių priemonių bei Sąjungos tiesioginės paramos
derinį, taip pat išnaudojant sektorių sinergiją.
b)
suteikti Europos Sąjungai galimybę pasiekti savo tikslus iki
2020 m. 20 % sumažinti išmetamųjų šiltnamio efektą
sukeliančių dujų kiekį, 20 % padidinti energijos
vartojimo efektyvumą ir 20 % padidinti atsinaujinančiosios
energijos dalį, kartu užtikrinant valstybių narių
solidarumą.

1.4.2.
Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama
VGV / VGB veikla

EITP siekiama tokių konkrečių tikslų
transporto, energetikos ir telekomunikacijų sektoriuose:
1.       Transporto sektorius:
a)       pašalinti kliūtis ir nutiesti trūkstamas
jungtis;
b)       užtikrinti, kad ilgainiui transportas taptų
tausus ir efektyvus;
c)       optimizuoti transporto rūšių
integraciją bei sujungimą ir padidinti transporto paslaugų
sąveiką, saugą ir saugumą.
2.       Energetikos sektorius:
a)       skatinti tolesnę energetikos vidaus rinkos
integraciją ir valstybių elektros energijos bei dujų tinklų
sąveiką, be kita ko užtikrinant, kad nė viena valstybė narė
nebūtų atskirta nuo Europos tinklo;
b)       didinti Sąjungos tiekimo saugumą;
c)       prisidėti prie darnaus vystymosi ir aplinkos
apsaugos, visų pirma skatinant atsinaujinančiųjų
išteklių energijos integravimą į perdavimo tinklą ir
anglies dioksido perdavimo tinklų plėtojimą.
3.       Telekomunikacijų tinklų sektorius:
a)       greičiau diegti spartaus ir itin spartaus
plačiajuosčio ryšio tinklus ir paspartinti tų tinklų
taikymą (taip pat ir mažosiose ir vidutinėse įmonėse
(MVĮ));
b)       skatinti nacionalinių internetu teikiamų
viešųjų paslaugų sujungimą ir sąveiką bei
prieigą prie tokių tinklų.
Atitinkama VGV / VGB veikla
06 03
32 03
09 03
13 14

1.4.3.
Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis

Nurodyti poveikį,
kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams
gavėjams (tikslinėms grupėms).
Bendras
socialinis, ekonominis poveikis ir poveikis aplinkai.
Sėkmingai
įgyvendinus EITP bus paspartintas itin efektyvios infrastruktūros
kūrimas ES transporto, energetikos bei informacinių ir ryšių
technologijų srityse ir taip padėta pasiekti susijusius strategijos
„Europa 2020“ energetikos ir klimato kaitos tikslus bei tvarų ES
konkurencingumą. EITP veiklos
taisyklėmis bus skatinamas veiksmų įgyvendinimas ir optimizuotas
ES biudžeto lėšų panaudojimas, pritraukiant viešąsias ir
privačiąsias projektų investicijas. Be to, pasitelkus finansines
priemones, sukurtas finansiškai padedant ES, europinės svarbos
infrastruktūra taps patraukliu investavimo objektu Europos ir ne Europos
instituciniams investuotojams.
Poveikis
konkretiems sektoriams
Transportas
Sparčiau
įgyvendinant transeuropinio pagrindinio transporto tinklo koridorius, bus
galima tinkamiau transporto infrastruktūrą plėsti į
visą Sąjungą, pereiti prie kitų transporto rūšių
ir transporto rūšių derinimo. Naudojant naujoviškas informacijos ir
valdymo sistemas, kurios bus tinklo dalis, bus padedama atlikti logistikos
funkcijas, integruoti įvairių rūšių transportą ir
užtikrinti tvarią veiklą, kad, atsižvelgiant į naudotojų
poreikius, būtų sukurtos konkurencingos transporto grandinės.
Bus pagerintas transporto sistemos efektyvumas, gerokai sumažės
spūsčių ir sutrumpės kelionės laikas.
Energetika:
energetikos
infrastruktūros prioritetinių koridorių ir vietovių
projektavimas ir statyba, inter alia:
-        plataus
masto atsinaujinančiųjų energijos išteklų diegimas,
-        perdavimo
optimizavimas ES lygmeniu,
-        tiekimo
saugumas.
Telekomunikacijos:
-        daugiau
piliečių turės prieigą prie plačiajuosčio
interneto ryšio,
-        veiks
sąveiki skaitmeninių paslaugų infrastruktūra, ypač
pažangaus elektros energijos paskirstymo paslaugos,
-        bus
sutelktos privačiosios ir papildomos viešosios investicijos į
skaitmeninę infrastruktūrą.
Dėl
informacinių ir ryšio technologijų EBPO tyrime rašoma, kad
plačiajuosčio ryšio skverbties padidėjimas dešimčia
procentų per bet kuriuos metus siejamas su 1,5 proc. darbo našumo
didėjimu per kitus penkerius metus[49].
Europos
Komisijos metatyrime prognozuojama, kad ES 27 valstybėse narėse
būtų sukurta 3,99 mln. darbo vietų, jei spartusis
plačiajuostis ryšys veiktų visoje Europoje. Ši analizė taip pat
rodo, kad vidutinis BVP augimo lygis dėl investicijų į
plačiajuostį ryšį sudaro 7,03 proc. Dėl to ES 27
valstybėse narėse BVP padidėtų 862,47 mlrd. EUR. Be
to, EBPO tyrime[50]
teigiama, kad vyriausybės, visiškai finansavusios nacionalinį „nuo
taško iki taško“ atviros prieigos FTTH tinklą, gali gauti dešimties
metų grąžą.

1.4.4.
          Tarpinių
etapų ir tikslų apžvalga

Transportas
 1 bendras tikslas   || Skatinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą
 Rodiklis   || Dabartinė padėtis   || 2017 m. tarpinis etapas || 2020 m. ilgojo laikotarpio tikslas
 Viešųjų ir privačiųjų investicijų į bendros svarbos projektus dydis   ||   || 280 mlrd. EUR investicijų, realizuotų visame TEN-T tinkle, iš jų 140 mlrd. EUR realizuotina pagrindiniame tinkle || 500 mlrd. EUR investicijų, realizuotų visame TEN-T tinkle, iš jų 250 mlrd. EUR realizuotina pagrindiniame tinkle
 Šio reglamento finansinėmis priemonėmis realizuotų viešųjų ir privačiųjų investicijų į bendros svarbos projektus dydis ||   || 15 mlrd. EUR privačiųjų investicijų, realizuotų visame TEN-T tinkle || 40 mlrd. EUR privačiųjų investicijų, realizuotų visame TEN-T tinkle
 2 bendras tikslas   || Sukurti galimybę Europos Sąjungai pasiekti tikslus 20-20-20
 Rodiklis   || Dabartinė padėtis   || 2017 m. tarpinis etapas || Ilgojo laikotarpio tikslas
 Išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimas   || (*) || (*) || (*)
 Didesnis energijos vartojimo efektyvumas   || (*) || (*) || (*)
 Atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis   || (*) || (*) || (*)
(*) Duomenų kol kas nėra, nes dar reikia
sukurti metodiką.
 1 konkretus transporto tikslas   || Pašalinti kliūtis ir nutiesti trūkstamas jungtis
 Rodiklis   || Naujausias žinomas rezultatas || 2017 m. tarpinis etapas || Tikslas
 Naujų ir patobulintų tarpvalstybinių jungčių skaičius || Geležinkeliai – 36 (būtina gerinti)   || 6 || 14
 Pašalintų kliūčių skaičių transporto maršrutuose skaičius   || Geležinkeliai – 30 (būtina gerinti) Vidaus vandens keliai – 14 || 4   1 || 10   3
 2 konkretus transporto tikslas   || Užtikrinti, kad ilgainiui transportas taptų tausus ir efektyvus
 Rodiklis   || Naujausias žinomas rezultatas || 2017 m. tarpinis etapas || 2020 m. tikslas
 Paprastųjų geležinkelių tinklo ilgis ES 27 valstybėse narėse || 81230 (2005) || 74071 || 71490
 Greitųjų geležinkelių tinklo ilgis ES 27 valstybėse narėse || 10733 (2010) || 20022 || 23198
 Išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimas || (*) || (*) || (*)
 Didesnis energijos vartojimo efektyvumas || (*) || (*) || (*)
(*) Duomenų
kol kas nėra, nes dar reikia sukurti metodiką.
 3 konkretus transporto tikslas   || Optimizuoti transporto rūšių integraciją bei sujungimą ir padidinti transporto paslaugų sąveiką
 Rodiklis   || Naujausias žinomas rezultatas (esamos jungtys) || 2017 m. tarpinis etapas || Tikslas
 Uostų, prijungtų prie geležinkelių tinklo, skaičius (iš visų 82 uostų) || 27 || 41 || 54
 Oro uostų, prijungtų prie geležinkelių tinklo, skaičius (iš visų 37 uostų) || 12 || 18 || 24
Energetika
 1 bendras tikslas   || Skatinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą
 Rodiklis   || Dabartinė padėtis   || 2017 m. tarpinis etapas || Ilgojo laikotarpio tikslas
 Viešųjų ir privačiųjų investicijų į bendros svarbos projektus dydis   || 0 || 200 mlrd. || 200 mlrd.
 EITP finansuojamų viešųjų ir privačiųjų investicijų į bendros svarbos projektus dydis || 0 || 30–60 mlrd. || 30–60 mlrd.
 2 bendras tikslas   || Sukurti galimybę Europos Sąjungai pasiekti tikslus 20-20-20
 Rodiklis   || Dabartinė padėtis   || 2017 m. tarpinis etapas || Ilgojo laikotarpio tikslas
 Išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimas   || (*) || (*) || (*)
 Didesnis energijos vartojimo efektyvumas   || Maždaug 6 proc. sutaupytos energijos, palyginti su įprastos veiklos scenarijumi || Sutaupyti 14 proc. energijos, palyginti su įprastos veiklos scenarijumi || Sutaupyti iki 20 proc. energijos
 Atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis   || Atsinaujinančių išteklių energijos dalis suvartotos energijos kiekyje – 10 proc. || Atsinaujinančių išteklių energijos dalis suvartotos energijos kiekyje – 15 proc. || Atsinaujinančių išteklių energijos dalis suvartotos energijos kiekyje – 20 proc.
(*) Duomenys bus prieinami įdiegus
energetikos infrastruktūros gairėse nustatytą metodiką.
 1 konkretus energetikos tikslas   || Skatinti tolesnę energetikos vidaus rinkos integraciją ir valstybių elektros energijos bei dujų tinklų sąveiką
 Rodiklis   || Naujausias žinomas rezultatas || Tarpinis etapas || Tikslas
 Projektų, kuriuos įgyvendinant valstybių narių tinklai veiksmingai sujungiami ir šalinamos vidaus kliūtys, skaičius || (*) || (*) || (*)
(*) Duomenys bus prieinami įdiegus
energetikos infrastruktūros gairėse nustatytą metodiką.
 2 konkretus energetikos tikslas   || Didinti Sąjungos tiekimo saugumą
 Rodiklis || Naujausias žinomas rezultatas || 2017 m. tarpinis etapas || Tikslas
 Sistemos atsparumo raida   || Dujos – N-1 (9 valstybės narės neatitinka N-1) || Dujos – N-1 atitinka visos 27 ES valstybės narės || Dujos – N-1 visiškai atitinka visos 27 ES valstybės narės
 Sistemos operacijų saugumas   || (*) || (*) || (*)
 Projektų, kuriuos įgyvendinant galima įvairinti tiekimo šaltinius, tiekiančias šalis ir maršrutus, skaičius || Be suskystintų gamtinių dujų, 3 svarbiausi dujų tiekimo ES šaltiniai ||   || Be suskystintų gamtinių dujų, mažiausiai 5 svarbūs dujų tiekimo ES šaltiniai
(*) Duomenys bus prieinami įdiegus energetikos
infrastruktūros gairėse nustatytą metodiką.
 3 konkretus energetikos tikslas   || Prisidėti prie darnaus vystymosi ir aplinkos apsaugos
 Rodiklis   || Naujausias žinomas rezultatas || 2017 m. tarpinis etapas || Tikslas
 Atsinaujinančių išteklių energijos perdavimas iš gavybos centrų svarbiausiems vartojimo centrams ir saugykloms || (*)   || (*)   || (*)
 CO2 išlakų, kurių išvengta įgyvendinus EITP paramą gavusius projektus, bendras kiekis || (*)   || (*) || (*)
(*) Duomenys bus prieinami įdiegus
energetikos infrastruktūros gairėse nustatytą metodiką.
Telekomunikacijos
 1 bendras tikslas   || Skatinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą
 Rodiklis   || Dabartinė padėtis   || 2017 m. tarpinis etapas || Ilgojo laikotarpio tikslas
 Privačiųjų investicijų į spartųjį ir itin spartų plačiajuostį interneto ryšį dydis[51]   ||   ||   || Privačiųjų investicijų 2011–2020 m. prognozė – iki 50 mlrd. EUR (Iki 2020 m. reikia 270 mlrd. EUR investicijų)
 EITP finansuojamų viešųjų ir privačiųjų investicijų į bendros svarbos sparčiojo ir itin spartaus plačiajuosčio interneto ryšio projektus dydis[52]   || 0 || 16,4 mlrd. EUR || 2020 m. EUR 45,5 mlrd. EUR[53]
 1 konkretus IRT tikslas   || Greičiau diegti spartaus ir itin spartaus plačiajuosčio ryšio tinklus ir paspartinti tų tinklų taikymą
 Rodiklis   || Naujausias žinomas rezultatas || 2017 m. tarpinis etapas || Tikslas
 Spartaus plačiajuosčio ryšio (≥30 Mbs) aprėptis || 2010 m. gruodžio mėn. 28,7 proc. namų ūkių || 2017 m. – 60 proc. || 2020 m. – 100 proc.
 Plačiajuosčio ryšio (greitesnio nei 100 Mbs) abonementų skaičius || 2010 m. gruodžio mėn. <1 proc. || 2017 m. – 20 proc. || 2020 m. – 50 proc.
 2 konkretus IRT tikslas   || Nacionalinių internetu teikiamų viešųjų paslaugų sujungimas ir sąveika bei prieiga prie tokių tinklų
 Rodiklis   || Naujausias žinomas rezultatas || 2017 m. tarpinis etapas || Tikslas
 Viešosiomis paslaugomis internetu besinaudojantys piliečiai ir įmonės[54]   || 2010 m. – 41,2 proc. piliečių ir 75,7 proc. įmonių || 2017 m. – 50 proc. piliečių ir 80 proc. įmonių || 2020 m. – 60 proc. piliečių ir 100 proc. įmonių
 Tarpvalstybinių viešųjų paslaugų prieinamumas[55]   || Nėra duomenų || 80 proc. || 2020 m. – 100 proc.

1.4.5.
Rezultatų ir poveikio rodikliai

Nurodyti
pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.
EITP
veiksmingumas bus vertinamas pagal toliau nurodytus bendruosius taikomus
veiksmingumo rodiklius.
a)       Tai,
kaip pasiekta bendro a) tikslo, bus vertinama pagal viešųjų ir
privačiųjų investicijų į bendros svarbos projektus
dydį, visų pirma su bendros svarbos projektais susijusių
viešųjų ir privačiųjų investicijų, atliktų
pagal EITP reglamentą naudojant finansines priemones, dydį;
b)       Tai,
kaip pasiekta bendro b) tikslo, bus vertinama pagal šiltnamio dujų kiekio
sumažinimą, padidėjusį energijos vartojimo efektyvumą ir
atsinaujinančių išteklių energijos dalį iki 2020 m.
EITP veiksmingumas taip pat bus vertinamas pagal toliau nurodytus konkrečiam
sektoriui taikomus veiksmingumo rodiklius.
1.       Transporto
sektorius
a)       Tai,
kaip pasiekta konkretaus a) tikslo, bus vertinama pagal naujų ir
patobulintų tarpvalstybinių jungčių bei pašalintų
kliūčių skaičių TEN-T geležinkeliuose, kuriems skirta
parama pagal EITP.
b)       Tai,
kaip pasiekta konkretaus b) tikslo, bus vertinama pagal geležinkelių
tinklo ilgį ES 27 valstybėse narėse ir greitųjų
geležinkelių tinklo ilgį ES 27 valstybėse narėse.
c)       Tai,
kaip pasiekta konkretaus c) tikslo, bus vertinama pagal uostų ir oro
uostų, prijungtų prie geležinkelių tinklo, skaičių.
2.       Energetikos
sektorius
a)       Tai,
kaip pasiekta konkretaus a) tikslo, bus vertinama pagal projektų, kuriuos
įgyvendinant valstybių narių tinklai veiksmingai sujungiami ir
šalinamos vidaus kliūtys, skaičių.
b)       Tai,
kaip pasiekta konkretaus b) tikslo, bus vertinama pagal sistemos atsparumo
raidą ir sistemos operacijų saugumą, taip pat projektų,
kuriuos įgyvendinant galima įvairinti tiekimo šaltinius,
tiekiančias šalis ir maršrutus, skaičių.
c)       Tai,
kaip pasiekta konkretaus c) tikslo pagal atsinaujinančiųjų
išteklių energijos perdavimą iš gavybos centrų svarbiausiems
vartojimo centrams ir saugykloms bei CO2 išlakų, kurių
išvengta įgyvendinus EITP paramą gavusius projektus, bendrą
kiekį.
3.       Telekomunikacijų
sektoriuje:
a)       Tai,
kaip pasiekta konkretaus a) tikslo bus vertinama pagal plačiajuosčio
ir itin spartaus plačiajuosčio ryšio aprėptį ir namų
ūkių, turinčių spartesnį nei 100 Mbps
plačiajuostį ryšį, skaičių.
b)       Tai,
kaip pasiekta konkretaus b) pagal piliečių ir įmonių, kurie
naudojasi internetu teikiamomis viešosiomis paslaugomis, skaičių ir
tokių paslaugų tarptautinį prieinamumą.

1.5.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas
1.5.1.
Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai

Dėl
poreikių žr. aiškinamąjį memorandumą.
Tiksliniai
gyventojai – visos ES gyventojai.

1.5.2.
Papildoma ES dalyvavimo nauda (taip pat žr.
aiškinamojo memorandumo 2.3 punktą)

2011
m. birželio 29 d. Komisija priėmė komunikatą „Europa 2020“
biudžetas“ (toliau – DFP komunikatas), kuriame išdėstoma pagrindinė
pozicija dėl Sąjungos finansų 2014–2020 m. Jame daugiausia
dėmesio skiriama prioritetų finansavimui ES lygmeniu, kuriuo ES
piliečiams suteikiama tikra papildoma nauda. Į DFP įtrauktos
programos ir priemonės pertvarkytos, siekiant užtikrinti, kad dėl
jų rezultatų ir poveikio būtų skatinami įgyvendinti
svarbiausi ES politikos prioritetai. Visų pirma DFP atnaujinta,
perskirstant išteklius prioritetinėms sritims, iš kurių viena yra
visos Europos infrastruktūra.
DFP
komunikate pabrėžiama, jog norint, kad bendroji rinka tikrai veiktų,
reikia šiuolaikiškos ypač efektyvios visą Europą
jungiančios infrastruktūra, visų pirma transporto, energetikos
ir IRT srityse. Tam reikia didelių ir viešojo, ir privačiojo
sektorių investicijų. Numatoma, kad transeuropiniams energetikos
tinklams sukurti vien perdavimo lygmeniu 2014–2020 m. reikia apie
200 mlrd. EUR, 500 mlrd. EUR reikia investuoti į
transeuropinį transporto tinklą ir daugiau kaip 250 mlrd. EUR –
į IRT
Nors
DFP komunikate pripažįstama, kad rinka gali ir turėtų suteikti daugumą
būtinų investicijų, jame pabrėžta papildoma nauda
Sąjungai, užtikrinant visos Europos tarptautinių projektų,
kuriais visų naudai centras sujungiamas su periferija, finansavimą.
Patirtis rodo, kad nacionaliniuose planuose neskiriama pakankamai dėmesio
didelio prioriteto daugiašalėms tarpvalstybinėms investicijoms,
kuriomis vidaus rinkoje būtų sukurta reikiama infrastruktūra. Be
to, dėl ekonomikos ir finansų krizės apribojus
privačiuosius ir viešuosius finansavimo šaltinius tapo visai neaišku, kiek
iš tikrųjų bus padaryta būtinų investicijų. Daugiausia
įtakos tai gali turėti transeuropinės svarbos projektams,
kuriems dėl būdingo didelio techninio sudėtingumo ir
tarptautinio koordinavimo poreikių reikia labai didelių ir
ilgalaikių investicijų. Šiam trūkumui panaikinti reikia rasti
papildomų sprendimų, kad būtų atlaisvintas privatusis
kapitalas ir per kapitalo ir bankų rinką atkurti pastovūs
finansavimo srautai. ES lėšos turėtų būti skiriamos atsižvelgiant
į rinkos dinamiką ir, užuot pakeitus rinkos dalyvavimą
finansuojant infrastruktūrą, suteikti paskatų. Visų pirma,
kaip pabrėžta ir Biudžeto persvarstymo komunikate, ES biudžetas
būtų geriausia priemonė valstybių narių paliktoms
spragoms panaikinti.
Šiuo
tikslu pasitelkus Europos infrastruktūros tinklų priemonę ES
lėšos bus skiriamos projektams, kuriais sukuriama tikra papildoma ES
nauda, t. y. tarptautiniams projektams, projektams, kuriais šalinamos
kliūtys, arba projektams, duodantiems naudos visai ES.
Atsižvelgiant
į reikalingų investicijų dydį, ES finansavimo
priemonės, visų pirma naujoviškos finansinės priemonės,
padės užtikrinti būtiną privačiojo sektoriaus
dalyvavimą, kad būtų paspartinta visos Europos
infrastruktūros plėtra.

1.5.3.
Panašios patirties išvados

Pagal
2007–2013 m. daugiametę finansinę programą infrastruktūros
transporto, energetikos ir telekomunikacijų srityje finansavimas numatytas
pagal įvairias programas, be kita ko, pagal programą TEN-T,
programą TEN-E, KIP IRT PRP, iš Sanglaudos fondo, ERPF, pagal Europos
energetikos programą ir programą Marco Polo.
Atlikus
šių programų ex post vertinimą nustatyta, kad visuose
trijuose sektoriuose suteikta ES finansinė parama turėjo svarbų
pagalbinį vaidmenį ir paskatino infrastruktūros
plėtrą. Tačiau taip pat pabrėžta, kad ankstesnės TEN
finansavimo politikos nepakako rinkos ir (arba) reguliavimo trūkumams,
dėl kurių susidarė esama padėtis, pašalinti ir ja
nepaskatintas geresnis kainos ir kokybės santykis.
Infrastruktūros
plėtra nukentėjo dėl programų ir finansavimo priemonių
suskaidymo ir didelės esamų finansavimo sąlygų
įvairovės kiekviename iš trijų infrastruktūros
sektorių ir juose visuose kartu, todėl veikla dubliuojama, atsiranda
finansavimo spragų ir nepakankamai išnaudojamas sinergijos efektas.
Skirtingos tinkamumo finansuoti ir valdymo taisyklės ir sutampantys
tikslai ir silpnai koordinuojami arba visai nekoordinuojami prioritetai lemia
sudėtingesnį įgyvendinimą ir mažiną finansinės
paramos efektyvumą. Dėl tiems patiems sektoriams skirtų
skirtingų finansavimo šaltinių sukuriamos galimybės ieškoti palankiausių
finansavimo sąlygų, kai tą patį projekto
pasiūlymą siekiama pateikti pakartotinai, jeigu jis nepatvirtinamas
pagal kurią nors vieną programą.
Be
to, paramą visos ES infrastruktūrai atitinkamuose sektoriuose
būtų galima pagerinti:
-daugiausiai
dėmesio skiriant projektams, kuriais sukuriama tikra papildoma ES nauda,
t. y. tarptautiniams projektams, projektams, kuriais šalinamos
kliūtys, arba projektams, duodantiems naudos visai ES;
-
kuo labiau didinant ES finansavimo sverto efektą. Tikrosios bendro
finansavimo normos dažnai yra per mažos, kad paskatintų projektų
plėtrą;
-
skatinant papildomą privačiojo sektoriaus dalyvavimą naudojant
ne tik dotacijas, bet ir kitas finansines priemones, nes toks dalyvavimas
pasitvirtino kaip labai efektyvus ir veiksmingas rizikos pasidalijimo
finansinei priemonei;
-
paprastinant finansavimo taisykles ir procedūras.
EITP
susiejamos trijų sektorių finansavimo priemonės ir taip
sukuriama galimybė geriau šalinti minėtus trūkumus, atsiradusius
dėl suskaidymo, aiškiai apibrėžiami finansavimo prioritetai,
siūlomos geriau pritaikytos finansavimo normos ir išplečiamas
finansavimo priemonių pasirinkimas, numatant naujas finansines priemones,
kuriomis būtų skatinama didinti privačiojo sektoriaus
skiriamą finansavimą.

1.5.4.
Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis
atitinkamomis priemonėmis

EITP
vidaus suderinamumas.
EITP
reglamentu turi būti užtikrinta, pirma, poreikio supaprastinti ir
suderinti finansavimo taisykles bei sąlygas ir, antra, atsižvelgimo į
konkrečiam sektoriui taikomus politikos tikslus pusiausvyra.
EITP
reglamente apibrėžiamos Sąjungos finansinės paramos
transeuropiniams tinklams sąlygos, metodai ir procedūros, dėl
jų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento forma bus priimtos trys
atskiriems sektoriams skirtos gairės.
Užtikrintas
visiškas suderinamumas su esamu ir būsimu FR. Visos išimtys teisėtai
leidžiamos susijusiuose teisės aktuose.
Sinergija
su kitomis atitinkamomis priemonėmis
Siūloma
iniciatyva visiškai atitinka 2011 m. DFP komunikatą ir prie jo
pridėtą dokumentą. ES 2020 m. strategija, ES biudžeto
peržiūros komunikatas, Bendrosios rinkos aktas ir DFP komunikatas suteikia
siūlomai iniciatyvai kontekstą, o jos tikslai atspindi
minėtų horizontalių politikos krypčių tikslus.
Sanglaudos fondo ir ERPF finansavimą ir toliau bus galima gauti
pagrindinei ir visa apimančiai transporto infrastruktūrai, IRT bei
decentralizuotai valdomiems energijos paskirstymo tinklams.

1.6.
Trukmė ir finansinis poveikis

X Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
ribota
·      X    Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2014 m. sausio
1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.
·      X    Finansinis poveikis nuo 2014 iki 2030 m.
¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
neribota
·      Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM,
·      vėliau – visavertis taikymas.

1.7.
Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[56]

X Komisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas
valdymas
X Netiesioginis centralizuotas valdymas,
vykdymo užduotis perduodant:
·      X    vykdomosioms įstaigoms
·      X    Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[57]
·      X    nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias
paslaugas teikiančioms įstaigoms
·      ¨    asmenims,
atsakingiems už konkrečių veiksmų vykdymą pagal Europos
Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame
pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49
straipsnyje
¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis
¨ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis
X Jungtinis valdymas kartu su
tarptautinėmis organizacijomis (nurodytos toliau)
Jei nurodomas daugiau
kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto
pastabų skiltyje.
Pastabos
Dotacijas
(visiems arba kai kuriems sektoriams, atsižvelgiant į papildomus
sprendimus) įgyvendins esamos arba būsimos vykdomosios įstaigos.
Papildomi
uždaviniai gali būti patikėti EIB, EIF arba kitoms finansų
įstaigoms, tarptautinėms organizacijoms (pvz., Eurokontrolei),
viešąsias paslaugas teikiančioms organizacijoms arba FR 185
straipsnyje nurodytoms organizacijoms (pvz., ACER) (persvarstyto FR 200 ir 201
straipsniai).

2.
VALDYMO PRIEMONĖS
2.1.
Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės

Nurodyti dažnumą
ir sąlygas.
Vykdoma
programa bus stebima, atliekant EITP reglamento tarpinį vertinimą,
įskaitant veiklos rezultatų peržiūrą. Be to, bus atliekamos
daugiamečių darbo programų laikotarpio vidurio peržiūros.
Glaudžiai
bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir paramos gavėjais
atliktu ex post vertinimu bus tikrinamas EITP veiksmingumas ir
efektyvumas, poveikis ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai ir
prisidėjimas prie ES pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo
prioritetų.
EITP
pasiūlyme taip pat numatyta galimybė vertinti projektų
įgyvendinimo metodus ir jų įgyvendinimo poveikį siekiant
įvertinti, ar yra pasiekti tikslai, įskaitant su aplinkos apsauga
susijusius tikslus.
Veiksmų
lygmeniu paramos gavėjai reguliariai ir susitarimų arba
sprendimų sąlygomis teiks įgyvendintinų veiksmų
ataskaitas. EITP reglamente taip pat numatyta galimybė prašyti
valstybių narių atlikti specialų veiksmų ir susijusių
projektų vertinimą.

2.2.
Valdymo ir kontrolės sistema
2.2.1.
Nustatyta rizika

-
vėlavimas įgyvendinti projektą
-
paramos gavėjai gali netinkamai valdyti ES finansinę paramą
-
rinka gali nepakankamai įsisavinti finansines priemones
-
ilgainiui gali pasikeisti rinkos sąlygos

2.2.2.
Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai)

EITP
bus daugiausia įgyvendinama su centralizuotu tiesioginiu ir netiesioginiu
Komisijos valdymu. Gali būti numatyti bendro valdymo atvejai.
Dotacijų atveju svarbiausi vidaus kontrolės elementai yra
dotacijų pasiūlymų atrankos ir vertinimo procedūros (ex
ante patikros), techninė ir finansinė sandorių kontrolė
projektų valdymo laikotarpiu, remiantis paramos gavėjų ex
post auditu ir teikiamomis ataskaitomis.
Dotacijų
kontrolės metodų srityje esminių pakeitimų nenumatoma.
Prognozuojama, kad pagal EITP bus panaši rizika ir taikoma panaši kontrolės
strategija. Todėl numatomas reikalavimų nesilaikymo lygis
turėtų būti panašus į buvusį TEN TEA TEN T
projektų valdymo srityje.
Audito
atrankos metodika grindžiama iš dalies atsitiktiniu ir iš dalies rizika
grindžiamu metodu. Nustatytas klaidų lygis (rekomenduotos finansinės
pataisos kaip atliktų mokėjimų procentinė dalis) 2009 ir
2010 m. neviršijo 1 proc. Taip iš dalies buvo dėl to, kad
remtasi patirtimi pagal ex ante finansinę grandinę (vykstant
sesijai dėl 2008 ir 2009 m. audito metu ir taikant sukčiavimo
prevencijos techniką įgytos patirties). Tačiau dėl ribotos
apimties ir mišrios atsitiktine atranka ir rizika grindžiamos audito atrankos
klaidų lygio neįmanoma ekstrapoliuoti visiems pagal TEN-TEA
valdytiems projektams.
Susitarimuose
ir sprendimuose dėl veiksmų pagal EITP įgyvendinimo bus numatyta
Komisijos ar bet kurio jos įgalioto atstovo priežiūra ir
finansinė kontrolė, taip pat Audito Rūmų auditas ir Europos
kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamos patikros vietoje, laikantis
1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamente (Euratomas, EB)
Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir
inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius
interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų ir 1999 m.
gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB)
Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF)
atliekamų tyrimų nustatytų procedūrų.
Kalbant
apie finansinių priemonių įgyvendinimą, bet kuriame
susitarime su subjektu, kuriam bus patikėtas uždavinių vykdymas, arba
su kitomis dalyvaujančiomis finansų įstaigomis bus aiškiai
numatyta, kad Komisija ir Audito Rūmai įgyvendins savo kontrolės
įgaliojimus, t. y. galės tikrinti visų ES lėšas
gavusių trečiųjų asmenų dokumentus, patalpas ir
informaciją, netgi saugomą elektroninėse laikmenose.

2.2.3.
          Kontrolės pobūdis ir
intensyvumas

 Kontrolės suvestinė || Suma mln. EUR || Pagalbos gavėjo skaičius: sandoriai (proc., palyginti su visa suma) || Kontrolės išsamumas * (vertinimas 1–4) || Aprėptis (vertė, proc.)
 Veiksmų valdymas nuo vertinimo iki audito ex post || 371** || 1) visuotinis visų projektų stebėjimas – 100 proc. || 1 || 100 proc.
 2) pasirinktų projektų auditas – 5 proc. || 4 || 10 proc.
(**) apytikris apskaičiavimas, paremtas
9,9 mln. EUR x 7 x 6, kai:
·
9,9 mln. EUR atitinka TEN-TEA metines
administracines išlaidas (8 000 mln. EUR veiklos asignavimų),
·
7 – DFP metų skaičius,
·
6 – daugiklis, kad būtų pasiektas EITP
50 000 mln. EUR paketas.

2.3.
Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos
priemonės

Nurodyti dabartines
arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones.
Komisija
užtikrins, kad, įgyvendinant pagal šį reglamentą finansuojamus
veiksmus, būtų apsaugoti Sąjungos finansiniai interesai,
taikydama sukčiavimo, korupcijos ir visos kitos neteisėtos veikos
prevencijos priemones, atlikdama veiksmingas patikras, o nustačiusi
pažeidimų, susigrąžindama neteisėtai išmokėtas sumas, ir
jei reikia taikydama veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas pagal
Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95, Tarybos
reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 ir Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentą (EB) Nr. 1073/1999.
Komisija
arba jos atstovai ir Audito Rūmai turės įgaliojimus atlikti
visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų,
gavusių Sąjungos lėšų, dokumentų auditą ir
auditą vietoje.
Europos
kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) įgaliojama pagal Reglamente
(Euratomas, EB) Nr. 2185/96 nustatytas procedūras atlikti ūkio
subjektų, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusių su tokiu
finansavimu, patikras vietoje ir inspektavimus, siekdama nustatyti, ar nebuvo
sukčiauta, korupcijos atvejus ar kitą neteisėtą veiką,
turinčią neigiamos įtakos Europos Sąjungos finansiniams
interesams, susijusiems su dotacijos sutartimi ar sprendimu dėl
Sąjungos finansavimo.
GD
INFSO, MOVE ir ENER patvirtino arba iki 2013 m. GD lygmeniu patvirtins
kovos su sukčiavimu strategijas ir susijusius veiksmų planus,
apimančius visą išlaidų ciklą, atsižvelgdami į
įgyvendintinų priemonių proporcingumą ir sąnaudų
bei naudos analizę, suteikiant galimybę įvertinti programos
riziką.
Visi
trys GD užtikrins, kad jų taikomas sukčiavimo grėsmės
valdymo metodas būtų susietas su sukčiavimo grėsmę
keliančių sričių nustatymu, atsižvelgiant į
konkrečiam sektoriui taikomą GD atliktą sąnaudų ir
naudos analizę ir pasitelkus OLAF veiklą sukčiavimo prevencijos
ir rizikos analizės srityje.
Dotacijų
ir pirkimo sutartys bus grindžiamos tipiniais modeliais ir jose bus numatytos
visuotinai taikomos kovos su sukčiavimu priemonės.
Su
projektais dirbantiems darbuotojams bus organizuojami dotacijų valdymo
mokymai.
Finansinių
priemonių atveju vykdant finansines operacijas pagal finansinę
priemonę dalyvaujančios finansų įstaigos turės
laikytis atitinkamų pinigų plovimo prevencijos ir kovos su terorizmu
standartų. Jos negalės būti įsisteigusios
teritorijose, kurių jurisdikcijos nebendradarbiauja su Sąjunga
dėl tarptautiniu mastu suderintų mokesčių standartų
taikymo.

3.
NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS

(dabartinėmis kainomis)

3.1.
Atitinkama (-os) daugiametės finansinės
programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė
(-ės)

·      Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės
Daugiametės finansinės programos
išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris ir aprašymas. Transeuropiniai transporto tinklai || DA / NDA([58])   || ELPA[59] šalių   || šalių kandidačių[60]   || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 1 || 06 03 03   || DA || NE || NE || NE || NE
 1 || 06 01 04 31 || NDA || NE || NE || NE || NE
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris ir aprašymas. Transeuropiniai energetikos tinklai || DA / NDA([61])   || ELPA[62] šalių   || šalių kandidačių[63]   || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 1 || 32 03 02 (TEN-E)   || DA || NE || NE || NE || NE
 1 || 32 01 04 XX || NDA || NE || NE || NE || NE
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris ir aprašymas. Bendroji konkurencingumo ir inovacijų programa, IRT PRP || DA / NDA([64])   || ELPA[65] šalių   || šalių kandidačių[66]   || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 1 || 09 03 XX || DA || NE || NE || NE || NE
 1 || 09 01 04 XX || NDA || NE || NE || NE || NE
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris ir aprašymas. Sanglaudos fondas || DA / NDA([67])   || ELPA[68] šalių   || šalių kandidačių[69]   || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 1 || 13 04 02   || DA || NE || NE || NE || NE
 1 || 13 01 04 XX || NDA || NE || NE || NE || NE
·      Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės
Daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti
eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Išlaidų kategorija……………………………………..] || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
   || [XX.YY.YY.YY.]   ||   || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE
Tačiau sprendimas dėl vienos
bendros Europos infrastruktūros tinklų priemonės biudžeto
eilutės bus priimtas vėliau.

3.2.
Numatomas poveikis išlaidoms
3.2.1.
Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė

mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || Numeris 1 || Išlaidų kategorija. Pažangus ir integracinis augimas
 GD MOVE ||   ||   || N metai[70] 2014 || N+1 metai 2015 || N+2 metai 2016 || N+3 metai 2017 || N+4 metai 2018 || N+5 metai 2019 || N+6 metai 2020 || > 2020 m. || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Biudžeto eilutės numeris 06 03 03 || Įsipareigojimai || (1) || 2427,3 || 2687,5 || 3183,2 || 3471,8 || 4000,5 || 4315,2 || 4401,9 ||   || 24487,4
 Mokėjimai || (2) || 0 || 2099,7 || 2299,7 || 2449,7 || 2599,7 || 2799,7 || 2999,7 || 9239,2 || 24487,4
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[71]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Biudžeto eilutės numeris 06.01.04.31(*) ||   || (3) || 12,7 || 17,5 || 17,8 || 18,2 || 18,5 || 18,8 || 19,1 ||   || 122,6
 GD MOVE asignavimų, IŠ VISO || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 2440,0 || 2705,0 || 3201,0 || 3490,0 || 4019,0 || 4334,0 || 4421,0 || 0,0 || 24610,0
 Mokėjimai || =2+2a +3 || 12,7 || 2117,2 || 2317,5 || 2467,9 || 2618,2 || 2818,5 || 3018,8 || 9239,2 || 24610,0
(*) Šie skaičiai reiškia subsidiją
TEN-T vykdomajai įstaigai ir apima EITP transporto dalies valdymą bei
finansinės paramos bendros svarbos transeuropinio transporto tinklo
projektams pagal ankstesnes programas užbaigimą. Jie gauti darant
prielaidą, kad rinkinyje yra 500 projektų.
 GD REGIO ||   ||   || N metai[72] 2014 || N+1 metai 2015 || N+2 metai 2016 || N+3 metai 2017 || N+4 metai 2018 || N+5 metai 2019 || N+6 metai 2020 || > 2020 m. || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Biudžeto eilutės numeris 13 04 02 || Įsipareigojimai || (1) || 1477,9 || 1511,9 || 1544,3 || 1587,4 || 1648,9 || 1693,9 || 1774 ||   || 11238,3
 Mokėjimai || (2) || 0,0 || 972,9 || 1102,6 || 1236,5 || 1291,7 || 1373,2 || 1551,3 || 3710,1 || 11238,3
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[73]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Biudžeto eilutės numeris 13 01 04 XX (**) ||   || (3) || 5,1 || 5,4 || 5,6 || 5,9 || 6,2 || 6,6 || 6,6 ||   || 41,4
 GD REGIO asignavimų, IŠ VISO || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 1483,0 || 1517,4 || 1549,9 || 1593,3 || 1655,1 || 1700,4 || 1780,6 ||   || 11279,7
 Mokėjimai || =2+2a +3 || 5,1 || 978,3 || 1108,3 || 1242,4 || 1297,9 || 1379,7 || 1557,9 || 3710,1 || 11279,7
 (**)       Papildoma suma TEN-T
vykdomajai įstaigai skirtai subsidijai paremti (turi būti sukurta
nauja biudžeto eilutė), darant prielaidą, kad šios sumos bus
perduotos TEN-T vykdomajai įstaigai. Transeuropiniams transporto tinklams
turėtų būti taikomos pagal šį reglamentą taikytinos
taisyklės. Projektams, kuriais įgyvendinamas pagrindinis tinklas,
turėtų būti paskelbti specialūs kvietimai, skirti tik
valstybėms narėms, turinčioms teisę gauti Sanglaudos fondo
finansavimą. Jie gauti darant prielaidą, kad rinkinyje yra apie 160
projektų.
 GD ENER ||   ||   || N metai[74] 2014 || N+1 metai 2015 || N+2 metai 2016 || N+3 metai 2017 || N+4 metai 2018 || N+5 metai 2019 || N+6 metai 2020 || > 2020 m. || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Biudžeto eilutės numeris 32 03 02 || Įsipareigojimai || (1) || 1029,522 || 1333,022 || 1139,022 || 1319,022 || 1495,022 || 1759,022 || 2271,022 || 0 || 10345,654
 Mokėjimai || (2) || 452,542 || 915,785 || 1174,822 || 1264,782 || 1353,262 || 1568,942 || 1921,382 || 1694,137 || 10345,654
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[75]   ||
 Biudžeto eilutės numeris 3201XX (***) ||   || (3) || 3,478 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 0 || 15,346
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 GD ENER asignavimų, IŠ VISO || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 1033 || 1335 || 1141 || 1321 || 1497 || 1761 || 2273 || 0 || 10361
 Mokėjimai || =2+2a +3 || 456,02 || 917,763 || 1176,8 || 1266,76 || 1355,24 || 1570,92 || 1923,36 || 1694,137 || 10361
(***)    Šie asignavimai apima išlaidas ES
koordinatoriams. Reglamento dėl transeuropinės energetikos
infrastruktūros gairių nuostatose nurodytoms užduotims atlikti gali
būti nurodyta ACER, su sąlyga, kad dėl to bus priimtas
papildomas sprendimas.
 GD INFSO ||   ||   || N metai[76] 2014 || N+1 metai 2015 || N+2 metai 2016 || N+3 metai 2017 || N+4 metai 2018 || N+5 metai 2019 || N+6 metai 2020 || > 2020 m. || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Biudžeto eilutės numeris 0903XX || Įsipareigojimai || (1) || 679,000 || 843,800 || 1302,600 || 1621,400 || 1734,200 || 2003,000 || 2284,000 || 0 || 10468,000
 Mokėjimai || (2) || 454,000 || 683,800 || 1262,600 || 1581,400 || 1719,200 || 2003,000 || 2258,000 || 506,000 || 10468,000
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[77]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Biudžeto eilutės numeris 090104XX ||   || (3) || 2,000 || 2,200 || 2,400 || 2,600 || 2,800 || 3,000 || 3,000 || 0 || 18,000
 GD INFSO asignavimų, IŠ VISO || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 681,000 || 846,000 || 1305,000 || 1624,000 || 1737,000 || 2006,000 || 2287,000 || 0 || 10486,000
 Mokėjimai || =2+2a +3 || 456,000 || 686,000 || 1265,000 || 1584,000 || 1722,000 || 2006,000 || 2261,000 || 506,000 || 10486,000
  IŠ VISO veiklos asignavimų (*) || Įsipareigojimai || (4) || 4135,822 || 4864,322 || 5624,822 || 6412,222 || 7229,722 || 8077,222 || 8956,922 || 0,000 || 45301,054
 Mokėjimai || (5) || 906,542 || 3699,285 || 4737,122 || 5295,882 || 5672,162 || 6371,642 || 7179,082 || 11439,34 || 45301,054
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis(*) || (6) || 18,178 || 21,678 || 22,178 || 22,778 || 23,278 || 23,778 || 24,078 || 0 || 155,946
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1(*) IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 4154,000 || 4886,000 || 5647,000 || 6435,000 || 7253,000 || 8101,000 || 8981,000 || 0,000 || 45457,000
 Mokėjimai || =5+ 6 || 924,720 || 3720,963 || 4759,300 || 5318,660 || 5695,440 || 6395,420 || 7203,160 || 11439,337 || 45457,000
(*)        Išskyrus GD REGIO sumas (Sanglaudos fondas).
  IŠ VISO veiklos asignavimų(**) || Įsipareigojimai || (4) || 5613,722 || 6376,222 || 7169,122 || 7999,622 || 8878,622 || 9771,122 || 10730,922 || 0,000 || 56539,354
 Mokėjimai || (5) || 906,542 || 4672,185 || 5839,722 || 6532,382 || 6963,862 || 7744,842 || 8730,382 || 15149,44 || 56539,354
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis(**) || (6) || 23,278 || 27,078 || 27,778 || 28,678 || 29,478 || 30,378 || 30,678 || 0 || 197,346
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1(**) IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ   || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 5637,000 || 6403,300 || 7196,900 || 8028,300 || 8908,100 || 9801,500 || 10761,600 || 0,000 || 56736,700
 Mokėjimai || =5+ 6 || 929,820 || 4699,263 || 5867,500 || 6561,060 || 6993,340 || 7775,220 || 8761,060 || 15149,437 || 56736,700
(**)      Įskaitant GD REGIO sumas (Sanglaudos fondas).
Jei pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį
kelioms išlaidų kategorijoms: (netaikoma)
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–4 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS (Orientacinė suma) || Įsipareigojimai || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 || „Administracinės išlaidos“
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO
 GD MOVE ||
  Žmogiškieji ištekliai || 4,198 || 4,516 || 4,771 || 5,089 || 5,280 || 5,280 || 5,280 || 34,414
  Kitos administracinės išlaidos || 1,100 || 1,110 || 1,120 || 1,230 || 1,240 || 1,250 || 1,260 || 8,310
 GD MOVE IŠ VISO || Asignavimai || 5,298 || 5,626 || 5,891 || 6,319 || 6,520 || 6,530 || 42,724 || 42,724
 GD ENER (*) ||
  Žmogiškieji ištekliai || 5,406 || 6,233 || 7,123 || 7,315 || 7,315 || 7,506 || 7,506 || 48,404
  Kitos administracinės išlaidos || 0,171 || 0,171 || 0,171 || 0,471 || 0,171 || 0,171 || 0,471 || 1,797
 GD ENER IŠ VISO ||   || 5,577 || 6,404 || 7,294 || 7,786 || 7,486 || 7,677 || 7,977 || 50,201
 GD INFSO (*) ||
  Žmogiškieji ištekliai || 11,117 || 12,451 || 14,484 || 15,310 ||  16,263 ||  17,025 ||  17,279 ||  103,929
  Kitos administracinės išlaidos || 0,200 || 0,210 || 0,220 || 0,230 || 0,240 || 0,250 || 0,260 || 1,610
 GD INFSO IŠ VISO || Asignavimai || 11,317 || 12,661 || 14,704 || 15,540 ||  16,503 ||  17,275 ||  17,539 ||  105,539
(*) GD ENER, INFSO taip pat numato (iš dalies)
perduoti EITP įgyvendinimą agentūroms. Prireikus sumos ir
sąlyginiai apskaičiavimai bus pataisyti pagal perdavimo išorės
agentūroms proceso rezultatus.
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 22,192 || 24,691 || 27,889 || 29,645 || 30,509 || 31,482 || 32,056 || 198,464
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2014 m[78]. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || > 2020 m. || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5(*) IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 4176,192 || 4910,691 || 5674,889 || 6464,645 || 7283,509 || 8132,482 || 9013,056 || 0,000 || 45655,464
 Mokėjimai || 946,912 || 3745,654 || 4787,189 || 5348,305 || 5725,949 || 6426,902 || 7235,216 || 11439,337 || 45655,464
(*) Išskyrus GD REGIO sumas (Sanglaudos
fondas).
   ||   ||   || 2014 m[79] || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || > 2020 m. || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5(**) IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 5659,192 || 6427,991 || 2327,889 || 8057,945 || 8057,945 || 9832,982 || 10793,656 || 0,000 || 56935,164
 Mokėjimai || 952,012 || 4723,954 || 5895,389 || 6590,705 || 7023,849 || 7806,702 || 8793,116 || 15149,437 || 56935,164
(**) Įskaitant GD REGIO sumas (Sanglaudos
fondas).

3.2.2.
Numatomas poveikis veiklos asignavimams

·      ¨    Pasiūlymui
(iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami
·      X    Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
naudojami taip:
Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
 Nurodyti tikslus ir rezultatus   ò ||   ||   || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO ||
 REZULTATAI ||
 Rezultato rūšis[80]   || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų
 || KONKRETŪS TIKSLAI[81]. Transporto tinklai   ||
 Rezultatas       ||   Numatomoms 237 618,21 mln. EUR investicijoms, nurodytoms iš anksto nustatytų transporto infrastruktūros projektų sąraše, pateiktame EITP reglamento priedo 1 dalyje, iš viso numatoma skirti 150 mlrd. EUR.   ||
   || - Dėl 2 256,9 mln. EUR ES finansavimo finansinio sverto bus pritraukta 40 mlrd. EUR investicijų. - Dėl 11 238,3 mln. EUR ES finansavimo iš Sanglaudos fondo finansinio sverto bus pritraukta 11,5 mlrd. EUR investicijų. Dėl likusių 22 230,5 mln. EUR ES finansavimo finansinio sverto bus pritraukta 98,5 mlrd. EUR investicijų (remiantis vidutine 20 proc. finansavimo norma).   ||
 Mln. EUR || EITP reglamento priedo 1 dalyje išvardytų iš anksto nustatytų projektų investicijų prognozė
 Horizontalieji prioritetai || 47.500,00
 iš jų SESAR || 30.000,00
 1. Baltijos–Adrijos koridorius || 13.353,20
 2. Varšuva–Berlynas–Amsterdamas / Roterdamas–Filikstou–Midlendas || 5.673,00
 3. Viduržemio jūros koridorius || 37.690,00
 4. Hamburgas – Rostokas – Burgasas / Turkijos siena – Pirėjas – Lefkosija || 8.037,60
 5. Helsinkis – Valeta || 31.936,00
 6. Genuja – Roterdamas || 15.622,50
 7. Lisabona–Strasbūras || 17.170,00
 8. Dublinas – Londonas – Paryžius – Briuselis || 4.582,00
 9. Amsterdamas – Bazelis / Lionas – Marselis || 12.551,30
 10. Strasbūro – Dunojaus koridorius || 15.939,40
 Kitos pagrindinio tinklo atkarpos || 27.563,21
 Iš viso || 237.618,21
Išsamūs
duomenys dėl kiekvieno koridoriaus bus prieinami planuojant ir
įgyvendinant programą.
 || KONKRETŪS TIKSLAI. Energetikos tinklai
 Rezultatas || 11 prioritetinių koridorių ir vietovių įgyvendinimas, vienam koridoriui vidutiniškai tenka 940,514 mln. EUR           ||
 || KONKRETŪS TIKSLAI. Telekomunikacijų tinklai[82]
 Rezultatas || Visoje Europoje sukurta ir įdiegta skaitmeninių paslaugų infrastruktūra || Numatoma, kad pagal EITP bus remiami tokie skaitmeninių paslaugų infrastruktūros objektai:   ·                         sąveiki elektroninė atpažintis ir elektroninio tapatumo patvirtinimas visoje Europoje; ·                         Europos centrinė verslo registrų sujungimo platforma; ·                         elektroninės verslo registravimo ir vykdymo kitoje Europos šalyje procedūros; ·                         sąveikios tarpvalstybinio elektroninio viešojo pirkimo paslaugos; ·                         sąveikios tarpvalstybinio e. teisingumo paslaugos; ·                         sąveikios tarpvalstybinės e. sveikatos paslaugos. ·                         Safer internet service infrastructure ·                         Critical Information Infrastructures ·                         Access to digital resources of European heritage ·                         Access to re-usable public sector information ·                         Multilingual access to online services ·                         Transeuropinės greitosios pagrindinės viešųjų administracijų jungtys ·                         Informacijos ir ryšių technologijų sprendimų, skirtų intelektiniams energetikos tinklams ir pažangiųjų energetikos paslaugų teikimui, diegimas || 2446,000
 Rezultatas || Tūkst. namų ūkių, prijungtų prie plačiajuosčio interneto || 0.18 || 1827 || 321,000 || 3573 || 627,800 || 5547 || 974,600 || 6269 || 1101,400 || 8031 || 1411,200 || 9276 || 1630,000 || 11126 || 1955,000 || 45649 || 8021,000
 || Konkretaus telekomunikacijų tikslo tarpinė suma ||   || 679,000 ||   ||  843,800 ||   ||  1 302,600 ||   ||  1 621,400 ||   ||  1 734,200 ||   ||  2 003,000 ||   ||  2 284,000 ||   ||  10 468,000
 || IŠ VISO IŠLAIDŲ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 56 539,354
 ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Numatomas poveikis administracinio pobūdžio
asignavimams
3.2.3.1.
Suvestinė

·      ¨    Pasiūlymui
(iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai nenaudojami
·      X    Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
asignavimai naudojami taip:
mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
 GD MOVE || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai || 4,198 || 4,516 || 4,771 || 5,089 || 5,280 || 5,280 || 5,280 || 34,414
 Kitos administracinės išlaidos || 1,100 || 1,110 || 1,120 || 1,230 || 1,240 || 1,250 || 1,260 || 8,310
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 5,298 || 5,626 || 5,891 || 6,319 || 6,520 || 6,530 || 6.54 || 42,724
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5(*) IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[83]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos 06 01 04 31 || 12,7 || 17,5 || 17,8 || 18,2 || 18,5 || 18,8 || 19,1 || 122,6
 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos 13 01 04 XX || 5,1 || 5,4 || 5,6 || 5,9 || 6,2 || 6,6 || 6,6 || 41,4
 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5(**) IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 12,7 || 17,5 || 17,8 || 18,2 || 18,5 || 18,8 || 19,1 || 122,6
 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 17,8 || 22,9 || 23,4 || 24,1 || 24,7 || 25,4 || 25,7 || 164,0
 GD MOVE IŠ VISO(**) || 17,998 || 23,126 || 23,691 || 24,519 || 25,02 || 25,33 || 25,64 || 165,324
 GD MOVE IŠ VISO || 23,098 || 28,526 || 29,291 || 30,419 || 31,22 || 31,93 || 32,24 || 206,724
(*) Darant prielaidą, kad EITP transporto
ir Sanglaudos fondo dalys bus perduotos TEN-T vykdomajai įstaigai.
(**) Išskyrus 13 01
04 XX Sanglaudos fondas.
mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
 GD ENER || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO
 Daugiametės finansinės programos 5(*) IŠLAIDŲ KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai || 5,406 || 6,233 || 7,123 || 7,315 || 7,315 || 7,506 || 7,506 || 48,404
 Kitos administracinės išlaidos || 0,171 || 0,171 || 0,171 || 0,471 || 0,171 || 0,171 || 0,471 || 1,797
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 5,577 || 6,404 || 7,294 || 7,786 || 7,486 || 7,677 || 7,977 || 50,201
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[84]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos(**) || 3,478 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 15,346
 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 3,478 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 15,346
 ENER IŠ VISO || 9,055 || 8,382 || 9,272 || 9,764 || 9,464 || 9,655 || 9,955 || 65,547
(*)           (*) GD ENER numato (iš dalies) perduoti EITP įgyvendinimą
agentūroms. Prireikus sumos ir sąlyginiai apskaičiavimai bus
pataisyti pagal perdavimo išorės agentūroms proceso rezultatus.
(**)      Šie asignavimai apima išlaidas ES
koordinatoriams. Reglamento dėl transeuropinės energetikos
infrastruktūros gairių nuostatose nurodytoms užduotims atlikti gali
būti nurodyta ACER, su sąlyga, kad dėl to bus priimtas
papildomas sprendimas.
mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
 GD INFSO || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO
 Daugiametės finansinės programos 5(*) IŠLAIDŲ KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai || 11,117 || 12,451 || 14,484 || 15,310 ||  16,263 ||  17,025 ||  17,279 ||  103,929
 Kitos administracinės išlaidos || 0,2 || 0,21 || 0,22 || 0,23 || 0,24 || 0,25 || 0,26 || 1,61
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 11,317 || 12,661 || 14,704 || 15,540 ||  16,503 ||  17,275 ||  17,539 ||  105,539
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[85] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos || 2 || 2,2 || 2,4 || 2,6 || 2,8 || 3 || 3 || 18
 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 2 || 2,2 || 2,4 || 2,6 || 2,8 || 3 || 3 || 18
 INFSO IŠ VISO || 13,317 || 14,861 || 17,104 || 18,140 ||  19,303 ||  20,275 ||  20,539 ||  123,539
(*)           GD INFSO numato (iš dalies) perduoti EITP įgyvendinimą
agentūroms. Prireikus sumos ir sąlyginiai apskaičiavimai bus
pataisyti pagal perdavimo išorės agentūroms proceso rezultatus.
 IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, įtrauktų į DFP 5 išlaidų kategoriją || 22,192 || 24,691 || 27,889 || 29,645 || 30,509 || 31,482 || 32,056 || 198,464
 IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, neįtrauktų į DFP 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ (*) || 18,178 || 21,678 || 22,178 || 22,778 || 23,278 || 23,778 || 24,078 || 155,946
 IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, neįtrauktų į DFP 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 23,278 || 27,078 || 27,778 || 28,678 || 29,478 || 30,378 || 30,678 || 197,346
 IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų(*) || 40,37 || 46,369 || 50,067 || 52,423 || 53,787 || 55,26 || 56,134 || 354,410
 IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų || 45,47 || 51,769 || 55,667 || 58,323   || 59,987 || 61,86 || 62,734 || 395,810
(*) Išskyrus 13 01 04 XX Sanglaudos fondas.

3.2.3.2.
Numatomi žmogiškųjų išteklių
poreikiai

·      ¨    Pasiūlymui
(iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami
·      X    Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji
ištekliai naudojami taip:
Sąmatą nurodyti visos darbo dienos
ekvivalentais sveikaisiais skaičiais
 || DG MOVE || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. ||
 ||  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) ||
 || 06 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 26 || 28 || 29 || 31 || 32 || 32 || 32
 || XX 01 01 02 (Delegacijos) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 06 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalentais)[86] ||
 || 06 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) || 14 || 15 || 17 || 18 || 19 || 19 || 19
 || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[87] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 06 01 05 02 (CA, INT, SNE - netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE - tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 GD MOVE IŠ VISO || 40 || 43 || 46 || 49 || 51 || 51 || 51 ||
XX yra
atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
Žmogiškųjų
išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus
priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir
prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD
gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo
procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Sumos ir
įvertinimai bus pataisyti, atsižvelgiant į numatomo perdavimo
išorės subjektams proceso rezultatus.
Vykdytinų
užduočių aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Politikos ir strategijų kūrimas, programų valdymas ir kontrolė, projektų atranka, koordinavimas ir ryšiai su visais suinteresuotaisiais subjektais programos lygmeniu (ministerijos, kiti GD, Europos institucijos, tarptautiniai bankai (pvz., EIB), susijusių agentūrų priežiūra ir kontrolė (išorės personalas).
 Išorės personalas || TENtec informacinės sistemos valdymas: techninių, finansinių ir geografinių analizės duomenų rinkimas, programos valdymas ir politinių sprendimų priėmimas.
Sąmatą nurodyti visos darbo dienos
ekvivalentais sveikaisiais skaičiais
 || DG ENER || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. ||
 ||  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) ||
 || 32 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 34 || 39 || 45 || 45 || 45 || 46 || 46 ||
 || XX 01 01 02 (Delegacijos) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalentais)[88] ||
 || 32 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) || 17 || 20 || 22 || 25 || 25 || 26 || 26 ||
 || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[89] || būstinėje[90] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || delegacijose ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE - netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE - tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 GD ENER IŠ VISO || 51 || 59 || 67 || 70 || 70 || 72 || 72
XX yra
atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
Žmogiškųjų
išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus
priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir
prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD
gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo
procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Sumos ir
įvertinimai bus pataisyti, atsižvelgiant į numatomo perdavimo
išorės subjektams proceso rezultatus.
Vykdytinų
užduočių aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || - parama regioniniams ir teminiams forumams nustatant bendros svarbos projektus; - atrankos procesas; - metinių kvietimų teikti pasiūlymus valdymas ir projektų, kuriems skiriama ES finansinė parama, atranka; - finansų ir projekto valdymas; - vertinimas.
 Išorės personalas || - parama regioniniams ir teminiams forumams nustatant bendros svarbos projektus; - atrankos procesas; - metinių kvietimų teikti pasiūlymus valdymas ir projektų, kuriems skiriamas finansavimas, atranka; - finansų ir projekto valdymas; - vertinimas.
Sąmatą nurodyti visos darbo dienos
ekvivalentais sveikaisiais skaičiais
 || DG INFSO || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m.
 ||  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) ||
 || 09 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 83 || 93 || 108 || 114 || 121 || 127 || 129
 || XX 01 01 02 (Delegacijos) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalentais)[91] ||
 || 09 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) || 9 || 10 || 12 || 13 || 14 || 14 || 14
 || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[92] || būstinėje[93] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || delegacijose ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, INT, SNE - netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE - tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO || 92 || 103 || 120 || 127 || 135 || 141 || 143 ||
XX yra atitinkama
politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
Žmogiškųjų
išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus
priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir
prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD
gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo
procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Sumos ir
įvertinimai bus pataisyti, atsižvelgiant į numatomo perdavimo
išorės subjektams proceso rezultatus.
Vykdytinų
užduočių aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Politikos ir strategijos koordinavimas, programų valdymas, projektų ir dotacijų valdymas.
 Išorės personalas || Projektų ir dotacijų valdymas.
 Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai || 183 || 205 || 233 || 246 || 256 || 264 || 266

3.2.4.
Suderinamumas su 2014–2020 m. daugiamete
finansine programa

·      X    Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka 2014–2020 m.
daugiametę finansinę programą
·      ¨    Atsižvelgiant
į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti
daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos
programavimą
Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir
nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.
n. d.
·      ¨    Įgyvendinant
pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo
priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą[94].
Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti
atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.
n.d.

3.2.5.
Trečiųjų šalių įnašai

·      X    Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su
trečiosiomis šalimis finansavimo
·      Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas apskaičiuojamas
taip:
Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
   || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || Iš viso
 Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
Numatomas poveikis įplaukoms

·      ¨    Pasiūlymas
(iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms
·      X    Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
–
¨         nuosaviems ištekliams
–
X          įvairioms įplaukoms
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Biudžeto įplaukų eilutė || Asignavimai, skirti einamųjų metų biudžetui || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[95]
 N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą)
 Straipsnis …. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Įvairių
asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų
eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas poveikis.
Turi
būti nustatytas (pagal finansines priemones gautos pajamos pakartotinai
panaudojamos programos gyvavimo ciklo laikotarpiu ir galiausiai programos
pabaigoje kartu su pagrindine suma pateikiamos kaip grynosios pajamos.)
Nurodyti poveikio įplaukoms
apskaičiavimo metodą.
[1]               Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai,
Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų
komitetui „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“, 2011 6 29,
COM (2011) 500 galutinis.
[2]               Iki 2020 m. 20 proc. sumažinti šiltnamio
dujų išlakas, kad 20 proc. ES galutinio energijos suvartojimo
sudarytų atsinaujinančiųjų išteklių energija ir
energijos vartojimo efektyvumas būtų 20 proc. didesnis.
[3]               „Naujoji bendrosios rinkos strategija, pasitarnausianti
Europos ekonomikai ir visuomenei“. Mario Monti ataskaita Europos Komisijos
Pirmininkui, 2010 m. gegužės 9 d., p. 64–65.
[4]               COM (2011) xxx dėl strategijos „Europa
2020“ projektų obligacijų iniciatyvos bandomojo etapo pradžios.
[5]               COM(2011) 500.
[6]               Komisijos komunikatas dėl biudžeto peržiūros
(COM(2010) 700), dėl sumanaus reguliavimo (COM(2010) 543) ir
dėl strategijos „Europa 2020“ biudžeto (COM(2011) 500).
[7]               COM(2010) 700, p. 5.
[8]               Žr. persvarstytų Ten-T gairių, SEC(2011)xxx,
persvarstytų TEN-E gairių, SEC(2011)xxx ir E-TEN gairių,
SEC(20111)xxx, poveikio vertinimo ataskaitas.
[9]               Visi skaičiai pateikiami 2011 m.
palyginamosiomis kainomis. Atitinkamos sumos, išreikštos dabartinėmis
kainomis, pateikiamos finansinėje teisės akto pasiūlymo
pažymoje.
[10]             COM(2011) 144.
[11]             OL C , , p. .
[12]             OL C , , p. .
[13]             OL C , , p. .
[14]             Komisijos komunikatas Europos parlamentui, Tarybai,
Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų
komitetui „Europos skaitmeninė darbotvarkė“, 2010 8 26, COM(2010) 245
galutinis/2.
[15]             Komisijos komunikatas Europos parlamentui, Tarybai,
Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų
komitetui „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir
pasitikėjimui stiprinti „Bendros pastangos skatinti naująjį
augimą““, 2011 4 13, COM(2011) 206 galutinis.
[16]                    Europos Parlamento rezoliucija 2010/2211 (INI).
[17]             Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas
(COM(2011) 144).
[18]             Europos Parlamento rezoliucija 2009/2096 (INI).
[19]             Tarybos dokumentas 10850/09.
[20]             OL L ..., p. ... .
[21]             http://ec.europa.eu/transport/infrastructure/ten-t-policy/review/doc/expert-groups/expert_group_5_final_report.pdf
[22]             2011 m. kainomis.
[23]             Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai,
Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų
komitetui „2020 m. ir vėlesnio laikotarpio energetikos
infrastruktūros prioritetai. Integruoto Europos energetikos tinklo
planas“, 2010 11 17, COM(2010) 677 galutinis.
[24]             Tarybos dokumentas 6950/11.
[25]             EUCO 2/1/11.
[26]             OL L ..., p. ... .
[27]                    COM(2010) 2020 galutinis, 2010 3 3.
[28]             Komisijos komunikatas Europos parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos
ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos
skaitmeninė darbotvarkė“, 2010 8, 26, COM(2010) 245 galutinis/2.
[29]                    2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos išvados
„Nauja Europos darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo strategija –
Strategijos „Europa 2020“ patvirtinimas ir įgyvendinimas“.
[30]                    2010 m. gegužės 31 d. Tarybos išvados dėl Europos
skaitmeninės darbotvarkės, 3017-asis Transporto,
telekomunikacijų ir energetikos tarybos susitikimas Briuselyje.
[31]             OL L ..., p. ... .
[32]             COM (2011) xxx. Kitos kartos finansinių
priemonių sistema.
[33]             Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai,
Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų
komitetui „Privačiųjų ir viešųjų investicijų
telkimas ekonomikai gaivinti ir ilgalaikiams struktūriniams pokyčiams
skatinti. Viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės
plėtojimas“, COM(2009) 615 galutinis.
[34]             Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai,
Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų
komitetui „ES biudžeto peržiūra“, 2010 10 19, COM(2010) 700
galutinis.
[35]             OL L 162,
2007 6 22, p. 1.
[36]             OL L 55,
2011 2 28, p. 13.
[37]             OL L 228,
1995 9 23, p. 1.
[38]             OL L ..., p. ... .
[39]             OL L ..., p. ... .
[40]             OL L ..., p. ... .
[41]             Esant tinkamoms sąlygoms, iki 30 %.
[42]             Visi skaičiai pateikiami 2011 m. palyginamosiomis kainomis. Atitinkamas sumas, išreikštas dabartinėmis
kainomis, galima rasti finansinėje teisės akto pasiūlymo
pažymoje.
[43]                    2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentas (EB) Nr. 680/2007, nustatantis bendrąsias taisykles
dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo transeuropinių
transporto ir energetikos tinklų srityse, OL L 162, 2007 6 22, p. 1.
[44]             COM (2011) 615 galutinis.
[45]             OL L 292, 1996 11 15, p. 2.
[46]             Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai,
Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų
komitetui „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas – II dalis. Politikos
dokumentai“, COM(2011) 500 galutinis, 2011 6 29, p. 7.
[47]             VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla
grindžiamas biud˛eto sudarymas.
[48]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies
a arba b punkte.
[49]             Roman Friedrich, Karim Sabbagh, Bahjat El-Darwiche ir
Milind Singh. Digital Highways. The Role of Government in 21st
Century Infrastructure. Booz & Company, 2009 m.
[50]             EBPO. OECD Information Technology Outlook 2010,
OECD Publishing, 2010 m. Pateikta http://dx.doi.org/10.1787/it_outlook-2010-en. Žiūrėta 2011 m. gegužės 17 d.
[51]             Investicijų, padarytų nepriklausomai nuo EITP ir
be šios priemonės, prognozės.
[52]             Prognozė, ką galima pasiekti naudojant EITP.
[53]             Daroma prielaida, kad dėl 6,5 mlrd. EUR EITP
lėšos pritrauks 7 kartus daugiau privačiųjų ir (kitų)
viešųjų investicijų.
[54]             Vertinta pagal tai, kiek piliečių ir
įmonių naudojas e. valdžios paslaugomis.
[55]             Tarpvalstybinės viešosios paslaugos. Kol kas jų neįmanoma įvertinti,
nes valstybės narės dar rengia paslaugų sąrašą
(Skaitmeninės darbotvarkės veiksmas Nr. 91, kuris turi būti
užbaigtas iki 2011 m. pabaigos).
[56]             Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į
Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[57]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje.
[58]             DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA –
nediferencijuotieji asignavimai.
[59]             ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.
[60]             Šalių kandidačių ir, kai taikoma,
Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.
[61]             DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA –
nediferencijuotieji asignavimai.
[62]             ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.
[63]             Šalių kandidačių ir, kai taikoma,
Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.
[64]             DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA –
nediferencijuotieji asignavimai.
[65]             ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.
[66]             Šalių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų
Balkanų potencialių šalių kandidačių.
[67]             DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA –
nediferencijuotieji asignavimai.
[68]             ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.
[69]             Šalių kandidačių ir, kai taikoma,
Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.
[70]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
pradžios metai.
[71]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[72]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
pradžios metai.
[73]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[74]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
pradžios metai.
[75]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai
tyrimai.
[76]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
pradžios metai.
[77]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[78]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
pradžios metai.
[79]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
pradžios metai.
[80]             Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz.,
finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir
kt.).
[81]             Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus (-ūs)
tikslas (-ai) ...“.
[82]             .
[83]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[84]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[85]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[86]             CA – sutartininkas („Contract Agent“); INT – per
agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“);   JED –
jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en Délégation“); LA – vietinis
darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas
(„Seconded National Expert“).
[87]             Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės
personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA
eilučių).
[88]             CA – sutartininkas („Contract Agent“); INT – per
agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“);   JED –
jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en Délégation“); LA – vietinis
darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas
(„Seconded National Expert“).
[89]             Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės
personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA
eilučių).
[90]             Būtina struktūriniams fondams, Europos
žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos
žuvininkystės fondui (EŽF).
[91]             CA – sutartininkas („Contract Agent“); INT – per
agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“);   JED –
jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en Délégation“); LA – vietinis
darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas
(„Seconded National Expert“).
[92]             Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės
personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA
eilučių).
[93]             Būtina struktūriniams fondams, Europos
žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos
žuvininkystės fondui (EŽF).
[94]             ˇr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.
[95]             Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus
mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros
sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų.