Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0051

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl laikino draudimo Austrijoje naudoti ir parduoti genetiškai modifikuotus kukurūzus (Zea mays L., linija T25) pagal Europos parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB  /* KOM/2009/0051 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 10.2.2009KOM(2009) 51 galutinisPasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl laikino draudimo Austrijoje naudoti ir parduoti genetiškai modifikuotus kukurūzus (Zea mays L., linija T25) pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Komisijos sprendimais, priimtais vadovaujantis Direktyvos 90/220/EEB[1] C dalimi, leista tiekti rinkai genetiškai modifikuotos veislės Zea mays L. kukurūzus (linija T25); Prancūzijos valdžios institucijos davė leidimą tiekti rinkai šį genetiškai modifikuotą organizmą (GMO). Leidimas taikomas visiems produkto naudojimo būdams: importui, perdirbimui į maisto produktus bei pašarus ir auginimui.2. Pagal Direktyvos 90/220/EEB 16 straipsnį, kuriuo nustatyta apsaugos sąlyga, Austrija pranešė Komisijai nusprendusi laikinai uždrausti arba apriboti Zea mays L. kukurūzų (linija T25) tiekimą rinkai ir jų naudojimo būdus, numatytus pagal Direktyvą 90/220/EEB suteiktame leidime, ir pateikė tokio sprendimo priežastis.3. Augalų mokslinis komitetas, su kuriuo buvo pasikonsultuota, priėjo prie išvados, kad Austrijos pateiktoje informacijoje nėra naujų tinkamų mokslinių įrodymų, į kuriuos nebūtų atsižvelgta per pirmuosius šių GMO rizikos vertinimus ir kurie suteiktų pagrindą peržiūrėti pirminę mokslinę komiteto nuomonę dėl Zea mays L. kukurūzų (linija T25) saugos.4. Tarybos direktyva 90/220/EEB buvo pakeista Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką[2].5. Iš Zea mays L. kukurūzų (linija T25) pagamintus produktus (iš Zea mays L. kukurūzų (linija T25) išgautą krakmolą ir jo darinius, neapdorotą bei rafinuotą aliejų, visus termiškai apdorotus arba fermentuotus produktus ir iš Zea mays L. kukurūzų (linija T25) pagamintus pašarus) leidžiama naudoti Reglamentu (EB) Nr. 258/97[3] ir pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003[4] 8 ir 20 straipsnius šiems produktams suteiktas esamų produktų statusas. Šiems produkto naudojimo būdams Direktyva 2001/18/EB netaikoma, taigi jiems netaikoma ir apsaugos sąlyga, apie kurią pranešė Austrija.6. 2004 m. sausio mėn. Komisija nurodė, kad Austrija, atsižvelgdama į naują reglamentavimo sistemą, persvarstytų apsaugos sąlygą ir, jei reikia, Komisijai vėl apie ją praneštų pagal Direktyvą 2001/18/EB.7. Pagal Direktyvos 2001/18/EB 23 straipsnį Austrija Komisijai pateikė papildomos informacijos, norėdama pagrįsti galiojančią apsaugos sąlygos priemonę.8. Direktyvos 2001/18/EB 23 straipsniu Komisija įpareigojama priimti sprendimus tos direktyvos, kuriai taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai (atsižvelgiant į 8 straipsnio nuostatas), 30 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.9. Pagal Direktyvos 2001/18/EB 28 straipsnio 1 dalį pasikonsultuota su Europos maisto saugos tarnyba (EMST), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 178/2002[5], kuriuo remiantis ši tarnyba pakeitė atitinkamus mokslinius komitetus, ir 2004 m. liepos 8 d. EMST nuomonėje[6] prieita prie išvados, kad Austrijos pateiktoje informacijoje nėra naujų mokslinių įrodymų, kurie sudarytų pagrindą atmesti Zea mays L. kukurūzų (linija T25) rizikos aplinkai vertinimą ir pagrįstų šio GMO draudimą Austrijoje.10. Todėl pagal Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 2 dalį Komisijos sprendimo, kuriuo reikalaujama, kad Austrija panaikintų nacionalinę apsaugos sąlygą, projektas buvo pateiktas svarstyti Direktyvos 2001/18/EB 30 straipsniu įsteigtam komitetui.11. Komitetas, su kuriuo pasikonsultuota 2004 m. lapkričio 29 d., nuomonės dėl apsaugos sąlygos priemonės nepateikė, todėl, kaip numatyta Tarybos sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 4 dalyje, Komisija turi nedelsdama pateikti Tarybai pasiūlymą dėl priemonių, kurių turi būti imtasi, ir apie tai pranešti Europos Parlamentui.12. Pagal Tarybos sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalį 2005 m. birželio 24 d. Aplinkos taryba kvalifikuotąja balsų dauguma nepritarė pasiūlymui reikalauti, kad Austrija panaikintų apsaugos priemonę, todėl Komisija turi persvarstyti savo pasiūlymus.13. Taryba savo pareiškime pažymėjo, kad „dar yra tam tikrų neaiškumų, susijusių su šios (-ių) genetiškai modifikuotų kukurūzų veislės (-ių) [...] T25 linijos nacionalinių apsaugos sąlygų priemonėmis rinkoje“ ir paragino Komisiją „rinkti papildomus mokslinius įrodymus, susijusius su šiuo GMO, ir toliau vertinti, ar [Austrija] pagrįstai taiko laikinąją atsargumo priemonę, kuria siekiama sustabdyti [produkto] tiekimą rinkai, ir ar tokiam organizmui suteiktas leidimas vis dar atitinka Direktyvos 2001/18/EB saugos reikalavimus“.14. 2005 m. lapkričio mėn. EMST pasiteirauta, ar yra mokslinis pagrindas manyti, kad tolesnis Zea mays L. kukurūzų (linija T25) tiekimas rinkai gali turėti neigiamą poveikį žmonių sveikatai ar aplinkai, jeigu laikomasi leidime nustatytų reikalavimų; visų pirma paprašyta, kad EMST atsižvelgtų į mokslinius duomenis, gautus po to, kai buvo pateikta ankstesnė mokslinė išvada dėl šio GMO saugos.15. 2006 m. kovo 29 d. nuomonėje[7] (paskelbta 2006 m. balandžio 11 d.) EMST, išnagrinėjusi Austrijos pateiktus įrodymus, pareiškė, kad šiuo metu turimų mokslinių įrodymų nepakanka Austrijos pateiktiems argumentams pagrįsti, ir, EMST manymu, nėra pagrindo manyti, jog tolesnis Zea mays L. kukurūzų (linija T25) tiekimas rinkai gali turėti neigiamą poveikį žmonių bei gyvūnų sveikatai ar aplinkai, jeigu laikomasi leidime nustatytų reikalavimų.16. Pagal Tarybos sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalį Komisija pateikė Tarybai pasiūlymą, kuriuo reikalaujama, kad Austrija panaikintų savo apsaugos priemonę.17. 2006 m. gruodžio 18 d. Aplinkos taryba kvalifikuotąja balsų dauguma pasiūlymui nepritarė.18. Savo sprendime Taryba paminėjo Direktyvoje 2001/18/EB numatytą rizikos aplinkai vertinimą ir nurodė, kad „atliekant rizikos aplinkai vertinimą būtina sistemiškiau atsižvelgti į Europos Sąjungoje egzistuojančią žemės ūkio struktūrų ir regionų ekologinių ypatybių įvairovę“.19. Pagal Tarybos sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalį Komisija pateikė iš dalies pakeistą pasiūlymą, kuriuo reikalaujama, kad Austrija atšauktų tik importo ir perdirbimo į maisto produktus bei pašarus draudimą.20. 2007 m. spalio 30 d. Taryba balsavo dėl šio pasiūlymo, tačiau nei už, nei prieš šį pasiūlymą kvalifikuotąja dauguma nesusidarė. Todėl 2008 m. gegužės 7 d. Komisija priėmė Sprendimą 2008/470/EB, kuriuo reikalaujama, kad Austrija ne vėliau kaip per 20 dienų nuo pranešimo gavimo imtųsi visų reikiamų veiksmų draudimui importuoti ir į maisto produktus bei pašarus perdirbti Zea mays L. kukurūzus (linija T25) nutraukti. 2008 m. gegužės 27 d. Austrija įvykdė šį sprendimą ir priėmė atitinkamą reglamentą.21. Austrija ėmėsi rinkti visus mokslinius įrodymus, susijusius su apsaugos priemonės taikymu sėklų pardavimui ir naudojimui (auginimui), kuriais, Austrijos nuomone, galima laikinai pagrįsti apsaugos sąlygos taikymą, ypač atsižvelgiant į „žemės ūkio struktūrų ir regionų ekologinių ypatybių įvairovę“, kaip nurodyta pirmiau minėto Tarybos sprendimo 3 konstatuojamojoje dalyje. 2007 m. lapkričio mėn. Austrija pateikė Komisijai savo surinktą mokslinę informaciją.22. 2008 m. balandžio 18 d. Komisija pagal Reglamento (EB) Nr. 178/2002 29 straipsnio 1 dalį ir vadovaudamasi jo 22 straipsnio 2 dalimi bei 22 straipsnio 5 dalies c punktu paprašė EMST įvertinti, ar Austrijos pateiktoje informacijoje yra tokios informacijos, kuri, atsižvelgiant į naują mokslinę informaciją, turi įtakos remiantis turima informacija padarytam rizikos aplinkai vertinimui, nes teikia svarių priežasčių laikyti, kad T25 kukurūzai, naudojami taip, kaip nurodyta atitinkame leidime, kelia grėsmę aplinkai.23. 2008 m. gruodžio 4 d. EMST nuomonėje (paskelbta 2008 m. gruodžio 11 d.) prieita prie išvados, kad mažai tikėtina, jog naudojami taip, kaip rekomenduojama, T25 linijos kukurūzai gali turėti neigiamą poveikį žmonių bei gyvūnų sveikatai ar aplinkai, ir patvirtintos ankstesnės EMST išvados dėl T25 linijos kukurūzų. Be to, išnagrinėjusi Austrijos pateiktą informaciją ir įvairios mokslinės literatūros, EMST mano, kad nėra konkrečių rizikos žmonių bei gyvūnų sveikatai ir aplinkai įrodymų, dėl kurių reikėtų taikyti Direktyvos 2001/18/EB 23 straipsnio apsaugos sąlygą T25 linijos kukurūzų pardavimui siekiant juos naudoti numatytais naudojimo būdais Austrijoje. Taigi EMST mano, kad šiuo metu turimais moksliniais faktais negalima pagrįsti Austrijos pateiktų argumentų ir kad T25 linijos kukurūzų auginimas neturėtų neigiamai paveikti žmonių bei gyvūnų sveikatos ir aplinkos Austrijoje.24. Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas aplinkybes, Austrija turėtų panaikinti savo apsaugos priemonę, taikomą Zea mays L. kukurūzų (linija T25) sėklų naudojimui ir pardavimui.25. Vadovaudamasi 2006 m. gruodžio 18 d. Tarybos sprendimu ir Tarybos sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalies 2 punktu Komisija dar kartą pateikė savo pasiūlymą dėl priemonių, kurių reikėtų imtis, ir informavo Europos Parlamentą.26. Tarybos sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalies 1 punkte numatyta, kad Taryba kvalifikuotąja balsų dauguma gali priimti sprendimą per Direktyvos 2001/18/EB 30 straipsnio 2 dalyje nustatytą trijų mėnesių laikotarpį.PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl laikino draudimo Austrijoje naudoti ir parduoti genetiškai modifikuotus kukurūzus ( Zea mays L., linija T25) pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB(Tekstas autentiškas tik vokiečių kalba) (Tekstas svarbus EEE)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką ir panaikinančią Tarybos direktyvą 90/220/EEB[8], ypač į jos 23 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:(1) 1998 m. balandžio 22 d. Komisijos sprendimu 98/293/EB dėl genetiškai modifikuotų kukurūzų ( Zea mays L., linija T25) pateikimo į rinką pagal Tarybos direktyvą 90/220/EEB[9] nuspręsta leisti šį produktą tiekti rinkai.(2) 1998 m. rugpjūčio 3 d. Prancūzijos valdžios institucijos tokį leidimą davė. Leidimas taikomas visiems produkto naudojimo būdams: importui, perdirbimui į maisto produktus bei pašarus ir auginimui.(3) Pagal Direktyvos 2001/18/EB, kuria pakeista Direktyva 90/220/EEB[10], 35 straipsnio 1 dalį pranešimams apie genetiškai modifikuotų organizmų tiekimą rinkai, kurie nebuvo baigti nagrinėti iki 2002 m. spalio 17 d., taikomos Direktyvos 2001/18/EB nuostatos.(4) 2000 m. gegužės 8 d. Austrija pranešė Komisijai apie savo sprendimą laikinai uždrausti naudoti Zea mays L. kukurūzus (linija T25) visais jų naudojimo būdais bei juos parduoti ir pateikė tokio sprendimo priežastis pagal Direktyvos 90/220/EEB 16 straipsnio 1 dalį.(5) Iš Zea mays L. kukurūzų (linija T25) pagamintus produktus (iš Zea mays L. kukurūzų (linija T25) išgautas krakmolas ir jo dariniai, neapdorotas bei rafinuotas aliejus, visi termiškai apdoroti arba fermentuoti produktai ir iš Zea mays L. kukurūzų (linija T25) pagaminti pašarai) leidžiama naudoti Reglamentu (EB) Nr. 258/97[11], o pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003[12] 8 ir 20 straipsnius šiems produktams suteiktas esamų produktų statusas. Šiems produkto naudojimo būdams netaikoma apsaugos sąlyga, apie kurią pranešė Austrija, nes jiems netaikoma Direktyva 2001/18/EB.(6) 2001 m. liepos 20 d. Augalų mokslinis komitetas priėjo prie išvados, kad Austrijos pateiktoje informacijoje nėra naujų mokslinių įrodymų, į kuriuos nebūtų atsižvelgta pirmą kartą vertinant dokumentus ir dėl kurių reikėtų peržiūrėti pirminę komiteto nuomonę dėl to produkto.(7) 2004 m. sausio 9 d. ir 2004 m. vasario 9 bei 17 d. Austrija Komisijai pateikė papildomos informacijos, norėdama pagrįsti nacionalinių priemonių taikymą T25 linijos kukurūzams.(8) Remdamasi Direktyvos 2001/18/EB 28 straipsnio 1 dalimi, Komisija pasikonsultavo su Europos maisto saugos tarnyba (EMST), įsteigta pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 178/2002[13], kuriuo remiantis ši tarnyba pakeitė atitinkamus mokslinius komitetus.(9) 2004 m. liepos 8 d. EMST priėjo prie išvados[14], kad Austrijos pateiktoje informacijoje nėra naujų mokslinių įrodymų, kurie suteiktų pagrindą atmesti T25 linijos kukurūzų rizikos aplinkai vertinimą ir pagrįstų draudimą Austrijoje naudoti ir parduoti tą produktą.(10) Kadangi esant tokioms aplinkybėms nebuvo priežasčių manyti, kad produktas kelia pavojų žmonių sveikatai ar aplinkai, 2004 m. lapkričio 29 d. Komisija pateikė sprendimo, kuriuo reikalaujama, kad Austrija panaikintų laikinąją apsaugos priemonę, projektą svarstyti Direktyvos 2001/18/EB 30 straipsniu įsteigtam komitetui pagal tos direktyvos 30 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką.(11) Tačiau komitetas nuomonės nepateikė ir Komisija, remdamasi 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[15], 5 straipsnio 4 dalimi, pateikė Tarybai pasiūlymą dėl priemonių, kurių turi būti imtasi.(12) 2005 m. birželio 24 d. Taryba, remdamasi Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalimi, kvalifikuotąja balsų dauguma šį pasiūlymą atmetė.(13) Taryba pareiškime pažymėjo, kad „dar yra tam tikrų neaiškumų, susijusių su šios (-ių) genetiškai modifikuotų kukurūzų veislės (-ių) [...] T25 linijos nacionalinių apsaugos sąlygų priemonėmis rinkoje“ ir paragino Komisiją „rinkti papildomus mokslinius įrodymus, susijusius su šiuo GMO, ir toliau vertinti, ar [Austrija] pagrįstai taiko laikinąją atsargumo priemonę, kuria siekiama sustabdyti [produkto] tiekimą rinkai, ir ar tokiam organizmui suteiktas leidimas vis dar atitinka Direktyvos 2001/18/EB saugos reikalavimus“.(14) 2005 m. lapkričio mėnesį Komisija vėl pasiteiravo EMST, ar yra mokslinis pagrindas manyti, kad tolesnis T25 linijos kukurūzų tiekimas rinkai gali turėti neigiamą poveikį žmonių sveikatai ar aplinkai, jeigu laikomasi leidime nustatytų reikalavimų. Visų pirma paprašyta, kad EMST atsižvelgtų į visus vėlesnius mokslinius duomenis, gautus po to, kai buvo pateikta ankstesnė mokslinė išvada dėl šio GMO saugos.(15) 2006 m. kovo 29 d. EMST pateikė nuomonę[16], kurioje priėjo prie išvados, kad nėra pagrindo manyti, jog tolesnis T25 linijos kukurūzų tiekimas rinkai gali turėti neigiamą poveikį žmonių bei gyvūnų sveikatai ar aplinkai, jeigu laikomasi leidime nustatytų sąlygų.(16) Pagal Tarybos sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalį Komisija pateikė Tarybai pasiūlymą, kuriuo reikalaujama, kad Austrija panaikintų apsaugos priemonę.(17) Pagal Tarybos sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalį 2006 m. gruodžio 18 d. Aplinkos taryba kvalifikuotąja balsų dauguma pasiūlymui nepritarė.(18) Savo sprendime Taryba paminėjo Direktyvoje 2001/18/EB numatytą rizikos aplinkai vertinimą ir nurodė, kad „atliekant rizikos aplinkai vertinimą būtina sistemiškiau atsižvelgti į Europos Sąjungoje egzistuojančią žemės ūkio struktūrų ir regionų ekologinių ypatybių įvairovę“.(19) Pagal Tarybos sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalį Komisija pateikė iš dalies pakeistą pasiūlymą, kuriuo reikalaujama, kad Austrija atšauktų tik importo ir perdirbimo į maisto produktus bei pašarus draudimą.(20) 2007 m. spalio 30 d. Taryba balsavo dėl šio pasiūlymo, tačiau nei už, nei prieš šį pasiūlymą kvalifikuotoji balsų dauguma nesusidarė. Todėl 2008 m. gegužės 7 d. Komisija priėmė Sprendimą 2008/470/EB, kuriuo reikalaujama, kad Austrija ne vėliau kaip per 20 dienų nuo pranešimo gavimo imtųsi visų reikiamų veiksmų draudimui importuoti ir į maisto produktus bei pašarus perdirbti Zea mays L. kukurūzus (linija T25) nutraukti. 2008 m. gegužės 27 d. Austrija įvykdė šį sprendimą ir atitinkamai iš dalies pakeitė savo nacionalinius teisės aktus.(21) Austrija ėmėsi rinkti mokslinius įrodymus, susijusius su apsaugos priemonės taikymu sėklų pardavimui ir naudojimui (auginimui), kuriais, Austrijos nuomone, būtų galima laikinai pagrįsti apsaugos sąlygos taikymą, ypač atsižvelgiant į „žemės ūkio struktūrų ir regionų ekologinių ypatybių įvairovę“, kaip nurodyta pirmiau minėto Tarybos sprendimo 3 konstatuojamojoje dalyje. 2007 m. lapkričio mėn. Austrija pateikė Komisijai savo surinktą mokslinę informaciją.(22) 2008 m. balandžio 18 d. Komisija pagal Reglamento (EB) Nr. 178/2002 29 straipsnio 1 dalį ir vadovaudamasi jo 22 straipsnio 2 dalimi bei 22 straipsnio 5 dalies c punktu paprašė EMST įvertinti, ar Austrijos pateiktoje informacijoje yra tokios informacijos, kuri, atsižvelgiant į naują mokslinę informaciją, turi įtakos remiantis turima informacija padarytam rizikos aplinkai vertinimui, nes teikia svarių priežasčių laikyti, kad T25 linijos kukurūzai, naudojami taip, kaip nurodyta atitinkame leidime, kelia grėsmę aplinkai.(23) 2008 m. gruodžio 4 d. EMST nuomonėje (paskelbta 2008 m. gruodžio 11 d.) prieita prie išvados, kad mažai tikėtina, jog naudojami taip, kaip rekomenduojama, T25 linijos kukurūzai gali turėti neigiamą poveikį žmonių bei gyvūnų sveikatai ar aplinkai, ir patvirtino ankstesnes savo išvadas dėl T25 linijos kukurūzų. Be to, išnagrinėjusi Austrijos pateiktą informaciją ir įvairios mokslinės literatūros, EMST mano, kad nėra konkrečių rizikos žmonių bei gyvūnų sveikatai ir aplinkai įrodymų, dėl kurių reikėtų taikyti Direktyvos 2001/18/EB 23 straipsnio apsaugos sąlygą T25 linijos kukurūzų pardavimui siekiant juos naudoti numatytais naudojimo būdais Austrijoje. Taigi EMST mano, kad šiuo metu turimais moksliniais faktais negalima pagrįsti Austrijos pateiktų argumentų ir kad T25 kukurūzų auginimas neturėtų neigiamai paveikti žmonių bei gyvūnų sveikatos ir aplinkos Austrijoje.(24) Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas aplinkybes, Austrija turėtų panaikinti savo apsaugos priemonę, taikomą Zea mays L. kukurūzų (linija T25) sėklų naudojimui ir pardavimui.(25) Vadovaudamasi 2006 m. gruodžio 18 d. Tarybos sprendimu ir Tarybos sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalies 2 punktu Komisija dar kartą pateikė savo pasiūlymą dėl priemonių, kurių reikėtų imtis, ir informavo Europos Parlamentą.(26) Tarybos sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalies 1 punkte numatyta, kad Taryba kvalifikuotąja balsų dauguma gali priimti sprendimą per Direktyvos 2001/18/EB 30 straipsnio 2 dalyje nustatytą trijų mėnesių laikotarpį.PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisAustrijos taikomos priemonės, kuriomis draudžiama naudoti ir parduoti kukurūzų Zea mays L. (linija T25), kuriuos Sprendimu 98/293/EB leista tiekti rinkai, sėklas, nėra pagrįstos remiantis Direktyvos 2001/18/EB 23 straipsnio nuostatomis.2 straipsnisNe vėliau kaip per 20 dienų po pranešimo gavimo Austrija imasi reikiamų veiksmų ir nustoja taikyti draudimą naudoti ir parduoti Zea mays L. kukurūzų (linija T25) sėklas savo teritorijoje.3 straipsnisŠis sprendimas yra skirtas Austrijos Respublikai.Priimta Briuselyje 2009 […].Tarybos varduPirmininkas [1] OL L 117, 1990 5 8, p. 15.[2] OL L 106, 2001 4 17, p. 1.[3] OL L 43, 1997 2 14, p. 1.[4] OL L 106, 2003 10 18, p. 1.[5] OL L 31, 2002 2 1, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 575/2006 (OL L 100, 2006 4 8, p. 3).[6] Komisijos prašymu Genetiškai modifikuotų organizmų mokslinės grupės pateikta nuomonė dėl Austrijos taikomo Direktyvos 2001/18/EB 23 straipsnio, EMST leidinys (2004) 78, p. 1–13.[7] Komisijos prašymu Genetiškai modifikuotų organizmų mokslinės grupės pateikta nuomonė dėl genetiškai modifikuotų augalų (kukurūzų Bt176, kukurūzų MON810, kukurūzų T25, aliejinių rapsų Topas 19/2 ir aliejinių rapsų Ms1xRf1), kuriems pagal Direktyvos 90/220/EEB 16 straipsnį taikoma apsaugos sąlyga, EMST leidinys (2006) 338, p. 1–15.[8] OL L 106, 2001 4 17, p. 1.[9] OL L 131, 1998 5 5, p. 32.[10] OL L 117, 1990 5 8, p. 15.[11] OL L 43, 1997 2 14, p. 1.[12] OL L 106, 2003 10 18, p. 1.[13] OL L 31, 2002 2 1, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 575/2006 (OL L 100, 2006 4 8, p. 3).[14] Komisijos prašymu Genetiškai modifikuotų organizmų mokslinės grupės pateikta nuomonė dėl Austrijos taikomo Direktyvos 2001/18/EB 23 straipsnio, EMST leidinys (2004) 78, p. 1–13.[15] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.[16] Komisijos prašymu Genetiškai modifikuotų organizmų mokslinės grupės pateikta nuomonė dėl genetiškai modifikuotų augalų (kukurūzų Bt176, kukurūzų MON810, kukurūzų T25, aliejinių rapsų Topas 19/2 ir aliejinių rapsų Ms1xRf1), kuriems pagal Direktyvos 90/220/EEB 16 straipsnį taikoma apsaugos sąlyga, EMST leidinys (2006) 338, p. 1–15.


				|

		52012PC0221

			Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl 2012–2015 m. papildomos didelio srauto reaktoriaus mokslinių tyrimų programos, kurią Europos atominės energijos bendrijos vardu įgyvendins Jungtinis tyrimų centras, patvirtinimo /* COM/2012/0221 final - 2012/0111 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS
Bendrijos didelio srauto reaktoriaus (angl. High
Flux Reactor, HFR) veikla finansuota pagal kelias papildomas mokslinių
tyrimų programas. 2009 m. gegužės 25 d. Taryba
priėmė trejų metų (2009–2011 m.) papildomą
mokslinių tyrimų programą (Tarybos sprendimas
2009/410/Euratomas, OL L 132/15, 2009 5 29), susijusią su Jungtinio
tyrimų centro energetikos institute Petene (Nyderlandai) įrengto
didelio srauto reaktoriaus veikla, kurią Europos atominės energijos
bendrijos vardu turi įgyvendinti Jungtinis tyrimų centras (JRC).
2009–2011 m. papildomą
mokslinių tyrimų programą finansavo trys joje
dalyvaujančios valstybės narės – Nyderlandai, Prancūzija ir
Belgija; jos per trejų metų laikotarpį iš viso skyrė 35 mln. EUR.
Į šią sumą buvo įskaičiuotos reaktoriaus sustabdymo
fondui skirtų metinių įnašų lėšos (taip pat
įnašas į reaktoriaus sustabdymo fondą už 2008 m., kuriais
HFR veikla nebuvo remiama ankstesnės papildomos programos lėšomis).
Dabartinė papildoma mokslinių tyrimų
programa baigiasi 2011 m. gruodžio 31 d.
Šis pranešimas yra dėl naujos
ketverių metų (2012–2015 m.) HFR veiklos programos.
Komisija HFR naudojasi pagal 1961 m. liepos 25
d. Euratomo ir Nyderlandų susitarimą. Šis susitarimas pasirašytas 99
metams. Siekdamos įgyvendinti šį susitarimą, 1962 m. spalio
31 d. abi Šalys 99 metams sudarė ilgalaikės nuomos sutartį,
kuria suteikiama in rem teisė.
HFR atlieka svarbų vaidmenį Europos
Sąjungoje. Pagrindinis papildomos HFR mokslinių tyrimų programos
tikslas – užtikrinti pastovaus ir patikimo neutronų srauto tiekimą
eksperimentiniais tikslais. Tyrimai atliekami šiose srityse: branduolinių
medžiagų ir kuro mokslo, siekiant gerinti branduolinių reaktorių
saugą (susijusią tiek su branduolių dalijimusi, tiek su jų
sinteze), reaktorių senėjimo ir jų eksploatavimo trukmės
valdymo, taip pat pažangių kuro ciklų ir atliekų tvarkymo
srityse. Be to, HFR veikia kaip mokymo įstaiga, kurioje pagal nacionalines
arba Europos stipendijų programas mokslinius tyrimus atlieka doktorantai
ir daktaro laipsnį turintys moksliniai bendradarbiai.
Be to, reaktorius naudojamas vykdant
komercinę radioaktyvių izotopų gamybą. Čia pagaminti
radioaktyvūs izotopai naudojami 60 % kasmet Europoje atliekamų
10 milijonų medicininių diagnozių. HFR yra labai svarbus šios
srities produktų tiekėjas Europos radiofarmacinių produktų
bendrovėms. Be to, kadangi reaktorius veikia Europoje, jame pagaminama
produkcija yra greitai pristatoma Europos medicinos centrams. Šis aspektas itin
svarbus daugelio šiuo metu naudojamų trumpalaikių izotopų
atveju.
2. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS
ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS
Iš valstybių narių, su kuriomis
konsultuotasi dėl jų vykdomos branduolinės srities
mokslinių tyrimų veiklos, trys (Nyderlandai, Prancūzija ir
Belgija) sutiko skirti įnašus HFR finansuoti.
3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
Pasiūlymas grindžiamas Euratomo sutarties
7 straipsniu.
4. POVEIKIS BIUDŽETUI
Naujos papildomos programos finansinėje
pažymoje nurodyta, kad ji bus finansuojama trijų valstybių narių
– Nyderlandų, Prancūzijos ir Belgijos – įnašais. Šių
trijų valstybių narių įnašai sudaro 31,400 mln. EUR.
Ši suma ir komercinės pajamos, kurių tikimasi gauti, užtikrina
pakankamą veiklos biudžetą, kad būtų subalansuotos
2012–2015 m. numatomos su reaktoriumi susijusios išlaidos.
Reikėtų pažymėti, kad į biudžetą įtrauktos
reaktoriaus sustabdymui skirtos lėšos, taip pat su viešosiomis
paslaugomis, draudimu ir panaudoto kuro tvarkymu susijusios išlaidos.
Komisija patvirtina 1996 m. birželio 27 d.
Tarybos posėdžio protokole įrašytą pareiškimą, kuriame ji
teigė, kad „HFR gali būti naudojamas, jeigu bus skirtas atitinkamas
finansavimas, įgyvendinant Bendrijos bendrąsias ar kitokias
programas. Bus dalyvaujama arba konkurenciniu pagrindu arba JRC institutams
teikiant švitinimo paslaugas, jiems vykdant atitinkamą savo veiklą.“
Tai reiškia, kad Komisija nefinansuos HFR veiklos išlaidų, įskaitant
jo techninės priežiūros ar remonto išlaidas, iš savo institucijų
biudžeto.
5. PAPILDOMA INFORMACIJA
Nėra.
2012/0111 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS SPRENDIMAS
dėl 2012–2015 m. papildomos didelio
srauto reaktoriaus mokslinių tyrimų programos, kurią Europos
atominės energijos bendrijos vardu įgyvendins Jungtinis tyrimų
centras, patvirtinimo
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos atominės
energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 7
straipsnį,
atsižvelgdama į
Komisijos pasiūlymą,
pasikonsultavusi
su Mokslo ir technikos komitetu[1],
kadangi:
(1)       Europos mokslinių
tyrimų erdvėje Peteno didelio srauto reaktorius (toliau – HFR) buvo
ir kol kas tebėra svarbi Bendrijos medžiagotyros ir bandymų,
branduolinės medicinos ir reaktoriaus saugos mokslinių tyrimų
branduolinės energijos srityje plėtojimo priemonė;
(2)       HFR
veikla buvo finansuojama pagal keletą papildomų mokslinių
tyrimų programų, iš kurių paskutinė, patvirtinta
2009 m. gegužės 25 d. Tarybos sprendimu 2009/410/Euratomas
dėl papildomos mokslinių tyrimų programos, kurią Europos
atominės energijos bendrijos vardu įgyvendins Jungtinis tyrimų
centras, patvirtinimo, baigėsi 2011 m. gruodžio 31 d.[2];
(3)       kadangi HFR tebėra
nepakeičiama Bendrijos mokslinių tyrimų infrastruktūra,
naudojama tokiose srityse, kaip antai branduolinių reaktorių saugos
gerinimas, sveikatos apsauga (įskaitant medicininių izotopų kūrimą
siekiant spręsti medicinos mokslinių tyrimų klausimus),
branduolių sintezės moksliniai tyrimai, fundamentalieji moksliniai
tyrimai, mokymai ir atliekų tvarkymas (įskaitant galimybę
ištirti Europai svarbių reaktorių sistemų branduolinio kuro
saugą), reikėtų toliau jį eksploatuoti pagal šią
papildomą mokslinių tyrimų programą iki 2015 m.;
(5)       Nyderlandai, Prancūzija
ir Belgija yra ypač suinteresuoti, kad HFR veikla nenutrūktų,
šios valstybės turėtų finansuoti minėtą programą,
kaip jos yra pačios nurodžiusios, asignuotųjų pajamų forma daromais
finansiniais įnašais į bendrą Europos Bendrijų
biudžetą,
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Su HFR veikla susijusi papildoma
mokslinių tyrimų programa (toliau – programa), kurios tikslai
išdėstyti I priede, patvirtinama ketveriems metams, šį laikotarpį
pradedant skaičiuoti nuo 2012 m. sausio 1 d.
2 straipsnis
Numatytas
šiai programai vykdyti reikalingas finansinis įnašas yra 31,400 mln. EUR.
II priede nurodoma, kaip ši suma paskirstoma. Šis įnašas laikomas
asignuotosiomis pajamomis pagal Tarybos reglamento Nr. 1605/2002[3] 18
straipsnio 2 dalį.
3 straipsnis
1.           Už programos
administravimą atsakinga Komisija. Šiuo tikslu ji naudojasi Jungtinio
tyrimų centro paslaugomis.
2.           Jungtinio tyrimų centro
valdyba informuojama apie programos įgyvendinimą.
4 straipsnis
Komisija pateikia Europos Parlamentui ir
Tarybai šio sprendimo įgyvendinimo laikotarpio vidurio ir galutinę
ataskaitas.
5 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos
Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.
Jis taikomas nuo
2012 m. sausio 1 d.
6 straipsnis
Šis sprendimas
skirtas valstybėms narėms.
Priimta Briuselyje
Tarybos vardu
Pirmininkas
I PRIEDAS
MOKSLINIAI IR TECHNINIAI TIKSLAI
Pagrindiniai
programos tikslai:
1. Užtikrinti
saugią ir patikimą HFR veiklą siekiant užtikrinti neutronų
srauto tiekimą eksperimentiniais tikslais.
2. Leisti
mokslinių tyrimų institutams HFR efektyviai naudoti įvairioms
reikmėms: branduolinių reaktorių saugai gerinti, sveikatos
apsaugai (įskaitant medicininių izotopų kūrimą),
branduolių sintezei, fundamentaliesiems moksliniams tyrimams bei mokymams
ir atliekų tvarkymui (įskaitant galimybę tirti Europai
svarbių reaktorių sistemų branduolinio kuro saugą).
___________________________________________________________________________
PRIEDAS II
ĮNAŠŲ PASKIRSTYMAS
Programa finansuojama
Nyderlandų, Prancūzijos ir Belgijos įnašais.
Įnašai
paskirstomi taip:
Nyderlandai – 29,000 mln. EUR;
Prancūzija – 1,200 mln. EUR;
Belgija – 1,200 mln. EUR;
Iš viso –
31,400 mln. EUR.
Šie įnašai daromi į
bendrąjį Europos Bendrijų biudžetą ir asignuojami
minėtai programai.
Minėti
įnašai yra nekintami ir, kintant reaktoriaus veiklos, techninės
priežiūros ir sustabdymo išlaidoms, neperžiūrimi.
.
FINANSINĖ TEISĖS AKTŲ PASIŪLYMŲ PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
              1.1.    Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
              1.2.    Atitinkama (-os)
politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
              1.3.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pobūdis
              1.4.    Tikslas
(-ai)
              1.5.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pagrindas
              1.6.    Trukmė
ir finansinis poveikis
              1.7.    Numatomas (-i)
valdymo metodas (-ai)
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
              2.1.    Priežiūros
ir atskaitomybės taisyklės
              2.2.    Valdymo
ir kontrolės sistema
              2.3.    Sukčiavimo
ir pažeidimų prevencijos priemonės
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
FINANSINIS POVEIKIS
              3.1.    Atitinkama
(-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os)
ir biudžeto išlaidų eilutė (-s)
              3.2.    Numatomas
poveikis išlaidoms
              3.2.1. Numatomo poveikio
išlaidoms suvestinė
              3.2.2. Numatomas poveikis
veiklos asignavimams
              3.2.3. Numatomas poveikis
administracinio pobūdžio asignavimams
              3.2.4. Suderinamumas su
dabartine daugiamete finansine programa
              3.2.5. Trečiųjų
šalių finansinis įnašas
              3.3.    Numatomas poveikis
įplaukoms
FINANSINĖ
TEISĖS AKTŲ PASIŪLYMŲ PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
1.1.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pavadinimas
2012–2015 m.
papildoma didelio srauto reaktoriaus (angl. High Flux Reactor, HFR)
mokslinių tyrimų programa, kurią Europos atominės energijos
bendrijos vardu įgyvendins Jungtinis tyrimų centras
1.2.        Atitinkama (-os) politikos
sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
10 antraštinė
dalis.      Tiesioginiai moksliniai tyrimai
10 04
skyrius.            Ankstesnių bendrųjų programų ir kitos
veiklos užbaigimas
10 04 04 straipsnis.  Didelio srauto reaktoriaus (HFR) veikla
1.3.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pobūdis
x Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta
įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus
parengiamuosius veiksmus
¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos
priemonės galiojimo pratęsimu
¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone,
perorientuota į naują priemonę
1.4.        Tikslai
1.4.1.     Komisijos daugiametis
(-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo
pasiūlymu (šia iniciatyva)
Europos
Sąjungoje HFR atlieka svarbų vaidmenį kuriant medicininius
radioaktyvius izotopus, saugias branduolines technologijas, vykdant su
branduolinių elektrinių senėjimu ir jų eksploatavimo
trukmės ilginimu susijusius mokslinius tyrimus, tiriant ilgaamžių
aktinidų transmutaciją siekiant saugiau saugoti atliekas, gerinant
kuro saugą ir vykdant naujų saugesnių reaktorių kuro saugos
tyrimus.
Be
to, fundamentaliųjų mokslinių tyrimų srityje neutronų
pluoštai naudojami nagrinėjant medžiagų struktūrą. Ši
veikla nuolat vystoma ir padeda geriau suprasti medžiagų savybių
blogėjimo mechanizmus bei jų sušvelninimo būdus, o tai svarbu
esamų elektrinių saugai. Įgyvendinti keli termobranduolinės
sintezės srities projektai siekiant išbandyti struktūrines ir atsinaujinančiąsias
medžiagas būsimų branduolių sintezės reaktorių
reikmėms.
1.4.2.     Konkretus (-ūs) tikslas
(-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla
Pagrindinis
papildomos HFR programos tikslas – saugi ir patikima HFR veikla. Ši veikla
apima įprastinį kuo ilgesnį įrenginio eksploatavimą ir
neutronų srauto tiekimą eksperimentų ir medicininių
izotopų gamybos reikmėms.
1.4.3.     Numatomas (-i) rezultatas
(-ai) ir poveikis
Švitinimo
duomenys ir rezultatai bus naudojami daugelyje sričių, kaip antai:
branduolinių reaktorių saugai gerinti, medicininiams izotopams kurti
medicinos mokslinių tyrimų ir su jais susijusių poreikių
tenkinimo tikslais, branduolių sintezės reaktoriaus medžiagų
moksliniams tyrimams, fundamentaliesiems branduoliniams moksliniams tyrimams ir
mokymams, atliekų tvarkymo ir naujos kartos saugesnių reaktorių
sistemų branduolinio kuro klausimams spręsti.
1.4.4.     Rezultatų ir poveikio
rodikliai
Komisija
įsipareigoja administruoti papildomą mokslinių tyrimų
programą ir atitinkamai teikti ataskaitas dėl reaktoriaus veiklos
techninio statuso, jo naudojimo mokslo reikmėms ir jo biudžeto situacijos.
Du kartus per metus JRC energetikos ir transporto institutas parengs
ataskaitą, kurią sudarys:
(1)
techninė HFR veiklos ataskaita;
(2)
pagrindinių mokslinių laimėjimų
santrauka;
(3)
techninės priežiūros ir remonto veiklos
būklės apžvalga;
(4)
biudžeto situacijos, susijusios su valstybių
narių įnašais ir papildomos mokslinių tyrimų programos
biudžeto naudojimu (įskaitant reaktoriaus sustabdymui skirtas lėšas,
valdymo išlaidas, atlygį veiklos vykdytojui ir t. t.), apžvalga.
1.5.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pagrindas
1.5.1.     Trumpalaikiai arba ilgalaikiai
poreikiai
HFR
tikslas – prisidėti prie programoje dalyvaujančių valstybių
narių mokslinių tyrimų ir plėtros veiklos šiose srityse:
branduolinių įrenginių sauga ir branduolinio kuro ciklas,
atliekų tvarkymas, termobranduolinė sintezė, fundamentalieji
moksliniai tyrimai ir mokymo pajėgumai.
HFR
ir toliau naudojamas reaktorių saugos gerinimo tikslais. Pastangos šioje
srityje koordinuojamos, rezultatai skleidžiami ir derinimas skatinamas per
europinius tinklus.
Dar
vienas iš HFR tikslų – tiekti medicininius radioaktyviuosius izotopus.
1.5.2.     Papildoma ES dalyvavimo nauda
Papildoma
HFR mokslinių tyrimų veiklos vertė susijusi su tarpvalstybiniu
poveikiu, masto ekonomika ir pagalba mažinant nacionalines investicijas į
mokslinius tyrimus. Intervencinės Europos lygmens priemonės
branduolinių klausimų srityje yra pateisinamos.
Be
to, šis reaktorius taip pat naudojamas komercinei radioaktyviųjų izotopų
gamybai. Šiame reaktoriuje pagaminama daugiau kaip 60 %
radioaktyviųjų izotopų, sunaudojamų kasmet Europoje 10
milijonų medicininių diagnozių atlikti. Šis įrenginys labai
svarbus Europos medicinos sektoriui (ligoninėms, klinikoms, gydytojams ir
t. t.), nes radioaktyvieji izotopai naudojami variose medicinos srityse, o
daugiausia – vėžio prevencijai ir gydymui. Alternatyvų turima labai
mažai, o šiame reaktoriuje pagaminama didžioji dalis šiuo metu naudojamų
trumpalaikių izotopų. Kadangi reaktorius veikia Europoje, jame
pagaminama produkcija yra greitai pristatoma į Europos medicinos centrus.
1.5.3.     Panašios patirties išvados
Šiuo
metu medicinos tikslais naudojamą Technetium Tc-99m tiekia
nepastovus ir mažas gamybos reaktorių, įskaitant HFR, skaičius.
Minėtieji reaktoriai pastatyti XX a. 6-ajame ir 7-ajame
dešimtmečiuose, taigi jų eksploatavimo laikotarpis baigiasi,
todėl vis dažniau prireikia juos sustabdyti planinės techninės
priežiūros tikslais ir vis dažniau gamyba nutraukiama nenumatytai. 2009 m. gegužės
viduryje Kanados NRU reaktorius (medicininių izotopų gamybos
įrenginys) sugedo ir juo nebebuvo galima naudotis visus 2009 m.,
todėl visame pasaulyje susidarė ilgalaikis medicininių
izotopų trūkumas. 2010 m. HFR buvo išjungtas dėl dugno
kamščio sandarinamojo įdėklo taisymo darbų, o jo veiklos
sutrikimas turėjo įtakos medicininių izotopų tiekimui.
1.5.4.     Suderinamumas ir galima
sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis
Įgyvendinant
siūlomą papildomą mokslinių tyrimų programą bus
sprendžiami įvairūs mokslo ir technologijų uždaviniai, siekiant
įgyvendinti trumpalaikius ir ilgalaikius Strateginio energetikos technologijų
plano (SET-Plan) ir Tvarios branduolinės energijos technologijų
platformos (SNE-TP) tikslus. Be to, jos veikla bus glaudžiai susijusi su 7BP
Euratomo programos pratęsimu (2012–2013 m.) ir vėlesnėmis
bendrosiomis programomis.
1.6.        Trukmė ir finansinis
poveikis
x Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
ribota
–
x Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2012 [01 01] iki 2015 [12 31]
–
x Finansinis poveikis nuo 2012 iki 2016 m.
1.7.        Numatytas (-i) valdymo
būdas (-ai)[4]
x Komisijos vykdomas tiesioginis
centralizuotas valdymas
Pastabos
HFR
nuosavybės teise priklauso Komisijai pagal 1961 m. liepos 25 d.
Euratomo ir Nyderlandų susitarimą (nuoma 99 metams). Už HFR
eksploatavimą atsakinga veiklos licenciją turinti Nyderlandų
bendrovė NRG, kuri sudaro sąlygas vykdyti veiklą HFR (jį
eksploatuoti) remiantis nepriklausomu ir tvariu teisiniu režimu. JRC valdoma
papildoma mokslinių tyrimų programa suteikia papildomų
pajamų, kurias finansuojančios valstybės narės gali skirti
moksliniams tyrimams.
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
2.1.        Priežiūros ir
atskaitomybės taisyklės
Komisija
įsipareigoja administruoti papildomą mokslinių tyrimų
programą ir atitinkamai teikti ataskaitas dėl:
i)
reaktoriaus veiklos techninio statuso,
ii)
jo naudojimo mokslo reikmėms,
iii)
jo biudžeto situacijos, susijusios su finansiniais valstybių narių
įnašais, ir
iv)
atliktų mokėjimų.
Programa
įtraukta į JRC veikla grindžiamo valdymo planavimo ciklą ir
metinį valdymo planą. Todėl į metinę JRC veiklos
ataskaitą bus įtraukti nustatytų tikslų įgyvendinimo
stebėsenos duomenys.
Be
to, du kartus per metus JRC parengs ataskaitą. Ji bus skirta papildomos
mokslinių tyrimų programos valdymui ir ją sudarys:
-
techninė HFR eksploatavimo ataskaita;
-
pagrindinių mokslinių laimėjimų santrauka;
-
techninės priežiūros veiklos būklė;
-
biudžeto situacija, susijusi su valstybių narių įnašais ir
papildomos mokslinių tyrimų programos biudžeto naudojimu
(įskaitant reaktoriaus sustabdymui skirtas lėšas, valdymo išlaidas ir
t. t.).
2.2.        Valdymo ir kontrolės
sistema
2.2.1.     Nustatyta rizika
Šia
programa tęsiama ankstesnė papildoma mokslinių tyrimų
programa. Tuo metu, kai buvo rengiama ši programa, dalyvaujančios
valstybės narės atliko vidaus įvertinimą, kad
nustatytų dalyvavimo programoje riziką.
2.2.2.     Numatomas (-i) kontrolės
metodas (-ai)
Laikotarpio
vidurio ir galutinė ataskaitos bus skirtos papildomos mokslinių
tyrimų programos administravimui; jose bus aptariami techniniai, mokslo ir
biudžeto (įskaitant reaktoriaus sustabdymui skirtas lėšas ir kt.)
klausimai.
2.3.        Sukčiavimo ir
pažeidimų prevencijos priemonės
Auditą
ir pirmiau minėtų ataskaitų vidinę kontrolę,
įskaitant techninius ir biudžeto aspektus, vykdo JRC pareigūnai.
Audito rūmams suteikiama teisė susipažinti su visais audito ir
vidinės kontrolės dokumentais.
Siekiant
užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui, taip pat susigrąžinti
prarastas, neteisėtai išmokėtas ar netinkamai panaudotas lėšas,
ir toliau bus imamasi tinkamų priemonių ir reikiamų veiksmų
pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas)
Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo
finansinio reglamento, 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos
reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias
finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, 1995 m. gruodžio
18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl
Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos[5],
1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas)
Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir
inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius
interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų[6] ir Europos
Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos
kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų[7].
Skiliųjų
medžiagų apyvartos kontrolę užtikrina Euratomas ir TATENA.
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
FINANSINIS POVEIKIS
3.1.        Atitinkama (-os)
daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir
biudžeto išlaidų eilutė (-s)
·      Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės
Daugiametės finansinės programos
išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris – Aprašymas || DA / NDA ([8]) || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 1a || 10 04 04 straipsnis. Didelio srauto reaktoriaus (HFR) veikla 10 04 04 02 punktas. Didelio srauto reaktoriaus (HFR) veikla – Papildoma HFR programa[9] || DA || NE || NE || NE || TAIP
·      Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės
Netaikoma
3.2.        Numatomas poveikis išlaidoms
3.2.1.     Numatomo poveikio išlaidoms
suvestinė
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 1a || Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti
 JRC GD ||   ||   || 2012 metai || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai || Metai ≥2016 || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Biudžeto eilutės numeris 10 04 04 02 || Įsipareigojimai || (1) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   || p.m.
 Mokėjimai || (2) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Biudžeto eilutės numeris – netaikoma ||   || (3) || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
 IŠ VISO asignavimų JRC GD || Įsipareigojimai || =1 +3 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   || p.m.
 Mokėjimai || =2 +3 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   || p.m.
 Mokėjimai || (5) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   || p.m.
 Mokėjimai || =5+ 6 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
Jei pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį kelioms išlaidų
kategorijoms:
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   || p.m.
 Mokėjimai || (5) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–4 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS (Orientacinė suma) || Įsipareigojimai || =4+ 6 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   || p.m.
 Mokėjimai || =5+ 6 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 5 || Administracinės išlaidos
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 JRC GD ||   ||   || 2012 metai || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai || Metai ≥2016 || IŠ VISO
  Žmogiškieji ištekliai || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
  Kitos administracinės išlaidos || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
 IŠ VISO JRC GD || Asignavimai || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2012 metai || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai || Metai ≥2016 || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   || p.m.
 Mokėjimai || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
3.2.2.     Numatomas poveikis veiklos
asignavimams
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
nenaudojami
–
x Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami
taip:
Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
 Nurodyti tikslus ir rezultatus   ò ||   ||   || 2012 metai || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai || IŠ VISO
 REZULTATAI
 Rezultato rūšis || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų
 KONKRETUS TIKSLAS – Saugi ir patikima HFR veikla
 Rezultatas || Veikimo visu pajėgumu dienų skaičius || netaikoma || 250 || p.m. || 250 || p.m. || 250 || p.m. || 250 || p.m. || 1 000 || p.m.
 Konkretaus tikslo tarpinė suma || 250 || p.m. || 250 || p.m. || 250 || p.m. || 250 || p.m. || 1 000 || p.m.
 IŠ VISO IŠLAIDŲ ||   || p.m. ||   || p.m. ||   || p.m. ||   || p.m. ||   || p.m.
3.2.3.     Numatomas poveikis
administracinio pobūdžio asignavimams
3.2.3.1.  Suvestinė
–
x Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
asignavimai nenaudojami
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
naudojami taip:
mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
   || 2012 metai || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai || Metai ≥2016 || IŠ VISO
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos administracinės išlaidos ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos administracinės išlaidos ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.2.   Numatomi žmogiškųjų
išteklių poreikiai
–
x Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
nenaudojami
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
naudojami taip:
Sąmatą nurodyti sveikaisiais
skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu)
   || 2012 metai || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai
  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai)
 XX 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) ||   ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (Delegacijos) ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||
  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE))[10]
 XX 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy || - būstinėje ||   ||   ||   ||
 - delegacijose ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, INT, SNE - netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE - tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||
 Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO ||   ||   ||   ||
XX yra atitinkama politikos sritis arba
biudžeto antraštinė dalis.
Žmogiškųjų
išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus
priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir
prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD
gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo
procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
Vykdytinų
užduočių aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || JRC atlieka tik vieną užduotį – administruoja papildomą programą. Tai atliekama pasinaudojant lėšomis, finansuojamomis vien tik pagal papildomą mokslinių tyrimų programą gaunamomis asignuotomis pajamomis.
 Išorės personalas || Netaikoma
3.2.4.     Suderinamumas su dabartine
daugiamete finansine programa
–
x Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę
finansinę programą
–
¨  Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą),
reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos
išlaidų kategorijos programavimą.
Netaikoma
–
¨  Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina
taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę
programą
Netaikoma
3.2.5.     Trečiųjų
šalių įnašai
–
¨ Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis
šalimis finansavimo
–
x Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas
apskaičiuojamas taip:
Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
   || 2012 metai || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai || Iš viso
 Nyderlandai || 7,250 || 7,250 || 7,250 || 7,250 || 29,000
 Prancūzija || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 1,200
 Belgija || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 1,200
 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų || 7,850 || 7,850 || 7,850 || 7,850 || 31,400
Papildomai mokslinių tyrimų programai
reikalinga vien tik biudžeto struktūra (p.m.), pritaikyta dalyvių
šiam tikslui skiriamiems asignavimams gauti. Pirmiau nurodytas sumas
apskaičiavo susijusios valstybės narės siekdamos subalansuoti
numatomas 2012–2015 m. reaktoriaus išlaidas ir atsižvelgdamos į
numatomas komercines pajamas. Eksploatavimo išlaidų deficito,
įskaitant galimas techninės priežiūros ar remonto išlaidas,
Komisija nedengs jokiu atveju.
3.3.        Numatomas poveikis
įplaukoms
–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms.
–
x Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
–
¨         nuosaviems ištekliams
–
x        įvairioms įplaukoms
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Biudžeto įplaukų eilutė || Asignavimai, skirti einamųjų metų biudžetui || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis
 2012 metai || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai
 6 2 2 1 punktas ||   || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
Įvairių
asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų
eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas poveikis.
6
2 2 1 punktas - Įplaukos iš didelio srauto (HFR) reaktoriaus
eksploatavimo, leidžiančios suteikti papildomus asignavimus –
Asignuotosios įplaukos
Nurodyti poveikio
įplaukoms apskaičiavimo metodą.
Papildoma
mokslinių tyrimų programa finansuojama joje dalyvaujančių
valstybių narių lėšomis, apskaičiuotomis remiantis
2009–2011 m. biudžetu ir patikslintomis atsižvelgiant į
2012–2015 m. numatomą infliaciją.
[1]               2012 m.
vasario 17 d. vykusio Mokslo ir technikos komiteto posėdžio
protokolas.
[2]               OL L
132/15, 2009 5 29.
[3]               2002 m.
birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002
dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio
reglamento, OL L 248, 2002 9 16, p. 1.
[4]               Informacija
apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą
pateikiamos svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[5]               OL L 312,
1995 12 23, p. 1.
[6]               OL L 292,
1996 11 15, p. 2.
[7]               OL L 136,
1999 5 31, p. 1.
[8]               DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA –
nediferencijuotieji asignavimai.
[9]               10 04 04
02 punkto pavadinimas „Didelio srauto reaktoriaus (HFR) veikla – Papildomos HFR
programos (nuo 2009 m. iki 2011 m.)“ bus pakeistas į „Didelio
srauto reaktoriaus (HFR) veikla – Papildomos HFR programos“, o laiko nuoroda
išbraukta, kad šis pavadinimas tiktų bet kuriai papildomai programai, kuri
dėl HFR veiklos būtų priimta ateityje.
[10]             CA –
sutartininkas („Contract Agent“); INT – per agentūrą įdarbintas
darbuotojas („Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune
Expert en Délégation“); LA – vietinis darbuotojas („Local Agent“); SNE –
deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“).


				|

		52012PC0527

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 574/2007/EB siekiant padidinti bendro finansavimo iš Išorės sienų fondo normą tam tikroms valstybėms narėms, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms gresia tokie sunkumai /* COM/2012/0527 final - 2012/0253 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
·
Priežastys ir tikslai
Dėl
užsitęsusios finansų ir ekonomikos krizės nacionaliniams
finansiniams ištekliams tenkanti našta vis didėja, nes valstybės
narės mažina savo biudžetus. Šiomis aplinkybėmis kaip lėšų
teikimo ekonomikai priemonę ypač svarbu užtikrinti sklandų
programų, priimtų pagal keturis fondus, kurie įsteigti pagal
Solidarumo ir migracijos srautų valdymo bendrąją programą
(toliau – fondai), įgyvendinimą.
Tačiau
programų įgyvendinimas dažnai yra sunkus uždavinys dėl likvidumo
problemų, kurias sukėlė biudžeto suvaržymai, dėl kurių
buvo dažnai radikaliai mažinamos išlaidos, todėl užsitęsusios
krizės laikotarpiu problemų daugėjo. Būtent taip yra tose
valstybėse narėse, kurios labiausiai nukentėjo nuo
dabartinės krizės ir gavo finansinę paramą pagal
programą iš Europos finansinės padėties stabilizavimo
priemonės (EFSM), Europos finansinio stabilumo fondo (EFSF) ar dvišales
paskolas euro zonos šalims arba iš mokėjimų balanso priemonės ne
euro zonos šalims. Iki šiol finansinės paramos pagal įvairius paramos
mechanizmus paprašė šešios šalys, įskaitant Graikiją, kuri
finansinę paramą taip pat gavo prieš EFSM sukūrimą per
dvišales paskolas; jos su Komisija sutarė dėl makroekonominio
koregavimo programos. Šios šešios šalys yra Vengrija, Rumunija, Latvija (pagal
mokėjimų balanso priemonę), Portugalija, Graikija ir Airija
(pagal EFSM, EFSF, dvišales paskolas). Reikėtų pažymėti, kad
Vengrijos programa baigė galioti 2010 m., o Latvijos – 2012 m.
pradžioje.
Užtikrinant, kad
valstybė narės, kurios naudojasi finansinės paramos mechanizmu
(arba bet kurios valstybės narės, kurios galbūt ateityje
norėtų gauti tokią paramą), toliau įgyvendintų
pagal fondus priimtas programas ir išmokėtų lėšas projektams,
į šį pasiūlymą įtrauktos nuostatos, kurios leistų
Komisijai padidinti šioms šalims taikomą bendro finansavimo normą
laikotarpiu, per kurį jos naudojasi finansine parama, teikiama pagal
vieną iš bet kokios finansavimo priemonės paramos mechanizmų.
Tai valstybėms narėms suteiks papildomų finansinių
išteklių ir palengvins tolesnį programų įgyvendinimą
vietoje.
·
Bendrosios aplinkybės
Nėra
abejonių, kad gilėjanti finansų krizė kai kuriose
valstybėse narėse turi didelį poveikį realiajai ekonomikai,
be kitų dalykų, turint omenyje susikaupusios skolos dydį ir tai,
kad norinčioms pasiskolinti vyriausybėms kyla sunkumų skolintis
rinkoje tvariomis kainomis.
Komisija labai
aktyviai teikė pasiūlymus, kaip kuo geriau reaguoti į
dabartinę finansų krizę ir jos socialinius ir ekonominius padarinius.
Šiais klausimais priimti trys pasiūlymai. Pirmuoju pasiūlymu
peržiūrėtas Reglamentas (EB) Nr. 1083/2006, nustatantis
bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo,
Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo, siekiant padidinti Sąjungos
paramos, kuri išmokama kaip tarpinė išmoka ir galutinio likučio
išmoka, sumą iki 10 procentinių punktų viršijant esamas ribas
(2011 m. gruodžio 13 d. Reglamentas (ES) Nr. 1311/2011).
Antruoju pasiūlymu peržiūrėtas Tarybos reglamentas (EB)
Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo
plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai, siekiant padidinti fondo
paramos normą iki 95 % regionuose, kurie atitinka konvergencijos
tikslų reikalavimus, atokiausiuose regionuose ir mažosiose Egėjo
jūros salose, ir iki 85 % kituose regionuose (2011 m. gruodžio
19 d. Reglamentas (ES) Nr. 1312/2011). Trečiuoju pasiūlymu
peržiūrėtas Reglamentas (EB) Nr. 1198/2006 dėl Europos
žuvininkystės fondo, leidžiant didinti Sąjungos paramos, kuri
išmokama kaip tarpinė išmoka ir galutinio likučio išmoka, sumą
iki 10 procentinių punktų viršijant esamas ribas (2012 m.
balandžio 19 d. Reglamentas (ES) Nr. 387/2012).
·
Pasiūlymo srityje galiojančios
nuostatos
Pagal 2007 m. gegužės 23 d.
Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 574/2007/EB dėl Išorės
sienų fondo 2007–2013 m. laikotarpiui pagal Solidarumo ir migracijos
srautų valdymo bendrąją programą įsteigimo 16
straipsnį numatyta, kad Sąjungos bendro finansavimo norma remiamiems
veiksmams iš esmės neviršija 50 %. 16 straipsnyje taip pat numatyta,
kad ši Sąjungos bendro finansavimo norma gali būti padidinta iki
75 %, jeigu ta valstybė narė gauna Sanglaudos fondo
finansavimą arba jeigu veiksmai skirti konkretiems prioritetams,
nustatytiems strateginėse gairėse.
·
Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos
sritimis ir tikslais
Pasiūlymas
dera su kitais pasiūlymais ir iniciatyvomis, Europos Komisijos priimtais
reaguojant į finansų krizę.
2.           KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
ŠALIMIS REZULTATAI IR POVEIKIO VERTINIMAI
·
Konsultacijos su suinteresuotomis šalimis
Su išorės
suinteresuotaisiais subjektais nebuvo konsultuojamasi.
·
Tiriamųjų duomenų rinkimas ir
naudojimas
Nepriklausomo
tyrimo neprireikė.
·
Poveikio analizė
Pasiūlymas leis Komisijai taikyti
aukštesnę bendro finansavimo normą šalims, kurios naudojasi vienu iš
paramos mechanizmų.
Papildomų biudžeto lėšų
nereikia, nes metiniai nacionaliniai asignavimai, šalims skiriami iš fondų
ir programų per 2007–2013 m. programavimo laikotarpį,
nepasikeis.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
·
Pasiūlymo santrauka
Siūloma pakeisti Europos Parlamento ir
Tarybos sprendimo Nr. 574/2007/EB 16 straipsnį, kad Sąjungos
bendro finansavimo normą, taikytiną valstybių narių
Išorės sienų fondo programoms, būtų galima padidinti 20
procentinių punktų, jeigu tos valstybės narės naudojasi vienu
iš paramos mechanizmų.
Kai tik priimamas sprendimas valstybei narei
suteikti finansinę paramą pagal vieną iš paramos
mechanizmų, tokia valstybė narė gali pateikti Komisijai arba
metinės programos projektą, arba peržiūrėtos metinės
programos projektą, kuriame taikoma padidinta Sąjungos bendro
finansavimo norma.
Kad turėtų teisę taikyti
padidintą Sąjungos bendro finansavimo normą, valstybė
narė metinės programos projekto arba peržiūrėtos
metinės programos projekto teikimo metu turi naudotis vienu iš paramos
mechanizmų. Tačiau kai tik veiksmai pagal specialiąją
metinę programą pradedami bendrai finansuoti pagal padidintą
Sąjungos bendro finansavimo normą, jie ir toliau taip finansuojami
iki tos metinės programos tinkamumo finansuoti laikotarpio pabaigos,
nepriklausomai nuo to, ar valstybė narė dar naudojasi vienu iš
paramos mechanizmų.
·
Teisinis pagrindas
Teisinis pagrindas
– 2007 m. gegužės 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas
Nr. 574/2007/EB dėl Išorės sienų fondo 2007–2013 m.
laikotarpiui pagal Solidarumo ir migracijos srautų valdymo
bendrąją programą įsteigimo. Laikantis Komisijos ir
valstybių narių pasidalijamojo valdymo principo, šiame sprendime
pateikiamos programavimo proceso nuostatos ir programos projektų valdymo
(įskaitant finansų valdymą), stebėsenos, finansų
kontrolės ir vertinimo nuostatos.
·
Subsidiarumo principas
Pasiūlymas
atitinka subsidiarumo principą, nes juo siekiama didesnę paramą
iš fondų teikti tam tikroms valstybėms narėms, kurios patiria
didelių sunkumų, visų pirma, kurios turi ekonominio augimo bei
finansinio stabilumo problemų ir kurių deficito ir skolos
būklė blogėja arba ekonomikos augimas lėtėja, o tai iš
dalies parodo struktūrines vidaus problemas bei tarptautines ekonomines ir
finansines sąlygas. Atsižvelgiant į tai, Europos Sąjungos
lygmeniu būtina nustatyti laikiną mechanizmą, kuris Europos
Sąjungai leistų bendro finansavimo lėšas skirti patvirtintoms
išlaidoms pagal fondus padengti, taikant didesnę bendro finansavimo normą.
·
Proporcingumo principas
Pasiūlymas
atitinka proporcingumo principą:
Šis
pasiūlymas iš tiesų yra proporcingas, nes juo iš esmės numatoma
padidinti fondų paramą valstybėms narėms, kurios patiria
sunkumų ar dėl išimtinių jų nekontroliuojamų
aplinkybių joms gresia dideli sunkumai ir kurioms taikomos Tarybos
reglamento (ES) Nr. 407/2010 (kuriuo nustatoma Europos finansinės
padėties stabilizavimo priemonė (EFSM)) sąlygos, arba
valstybėms narėms, kurios dėl tų pačių
priežasčių gauna finansinę paramą iš Europos finansinio
stabilumo fondo (EFSF) ar Europos stabilumo mechanizmo (ESM), arba kurios
patiria mokėjimų balanso sunkumų ar kurioms gresia dideli
sunkumai ir kurioms taikomos Tarybos reglamento (EB) Nr. 332/2002
sąlygos. Jis taip pat taikomas Graikijai, kuri gavo finansinę
paramą pagal ypatingą susitarimą, kuris sudarytas pagal
Kreditorių susitarimą ir Euro zonos paskolos aktą, į
kuriuos paramos mechanizmai neįtraukti.
·
Pasirinkta priemonė
Siūloma
priemonė – sprendimas.
Kitos
priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytų
priežasčių.
Komisija išnagrinėjo
teisinėje sistemoje numatytas veikimo galimybes ir mano, kad yra
būtina, atsižvelgiant į ligšiolinę patirtį, siūlyti
sprendimo pakeitimus. Šios peržiūros tikslas – toliau lengvinti
veiksmų bendrą finansavimą ir taip paspartinti jų
įgyvendinimą ir tokių investicijų poveikį realiajai
ekonomikai.
4.           POVEIKIS
BIUDŽETUI
Pasiūlymas
neturi poveikio įsipareigojimų asignavimams, nes juo nesiūloma
keisti fondų didžiausių paramos sumų, numatytų
metinėse programose 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu.
Iš pasiūlymo
matyti, kad Europos Komisija nori padėti valstybėms narėms
įveikti finansų krizę. Pakeitimais atitinkamoms valstybėms
narėms bus užtikrintos lėšos, reikalingos projektams ir ekonomikos
atsigavimui paremti.
2012/0253 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas
Nr. 574/2007/EB siekiant padidinti bendro finansavimo iš Išorės
sienų fondo normą tam tikroms valstybėms narėms, kurios
turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms gresia tokie
sunkumai
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
perdavus teisėkūros procedūra
priimamo akto projektą nacionaliniams parlamentams,
laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)       2007 m. gegužės
23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 574/2007/EB[1] įsteigtas Išorės
sienų fondas 2007–2013 m. laikotarpiui pagal Solidarumo ir migracijos
srautų valdymo bendrąją programą ir jame numatytos
skirtingos Sąjungos bendro finansavimo normos fondo remiamiems veiksmams;
(2)       beprecedentė
pasaulinė finansų krizė ir ekonomikos nuosmukis labai
pakenkė ekonomikos augimui bei finansiniam stabilumui ir labai pablogino
kelių valstybių narių finansinę, ekonominę ir
socialinę padėtį. Kai kurios valstybės narės turi
didelių sunkumų, visų pirma susijusių su finansiniu ir
ekonominiu stabilumu, arba joms tokie sunkumai gresia; todėl blogėja
jų deficito ir skolos būklė bei kyla grėsmė ekonomikos
augimui, o tokią padėtį sunkina tarptautinės
ekonominės ir finansinės sąlygos;
(3)       nors jau imtasi svarbių
priemonių neigiamiems krizės padariniams sušvelninti, finansų
krizės poveikis realiajai ekonomikai, darbo rinkai ir plačiajai
visuomenei vis dar didelis. Nacionaliniams finansiniams ištekliams tenkanti
našta vis didėja ir nedelsiant turėtų būti imtasi
tolesnių veiksmų jai mažinti maksimaliai ir geriausiai panaudojant
Sąjungos lėšas;
(4)       2002 m. vasario
18 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 332/2002 dėl priemonės,
teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą
valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo[2] yra numatyta, kad Taryba
suteiks vidutinės trukmės finansinę paramą euro
neįsivedusiai valstybei narei, turinčiai mokėjimų balanso
sunkumų, arba kilus didelei tokių sunkumų grėsmei;
(5)       Tarybos sprendimu 2009/459/EB[3] tokia finansinė parama
suteikta Rumunijai;
(6)       2010 m. gegužės
9 d. Taryba priėmė išsamų priemonių paketą,
įskaitant a) Tarybos reglamentą, kuriuo nustatoma Europos
finansinės padėties stabilizavimo priemonė[4] ir kuris pagrįstas
Sutarties 122 straipsnio 2 dalimi, ir b) įsteigė Europos finansinio
stabilumo fondą, kad būtų galima teikti finansinę
paramą euro zonos valstybėms narėms, turinčioms
sunkumų, kuriuos sukėlė išimtinės euro zonos valstybių
narių nekontroliuojamos aplinkybės, siekiant apsaugoti visos euro
zonos ir jos valstybių narių finansinį stabilumą;
(7)       Airijai ir Portugalijai
finansinė parama suteikta pagal Europos finansinės padėties
stabilizavimo priemonę, remiantis atitinkamais Tarybos įgyvendinimo
sprendimais Nr. 2011/77/ES[5]
ir Nr. 2011/344/ES[6].
Jos taip pat gavo lėšų iš Europos finansinio stabilumo fondo;
(8)       2010 m. gegužės
8 d. dėl Graikijos sudarytas Kreditorių susitarimas ir
Susitarimas dėl paskolos įsigaliojo 2010 m. gegužės
11 d. 2012 m. kovo 12 d. septyniolikos euro zonos valstybių
narių finansų ministrai nutraukė šios pirmosios programos
įgyvendinimą ir patvirtino antrąją finansinės paramos
Graikijai programą. Nuspręsta šios antrosios programos finansine
priemone pasirinkti Europos finansinio stabilumo fondą, kuris taip pat
išmokėtų likusią sumą, kurią turėtų skirti
euro zona pagal pirmąją programą;
(9)       2012 m. vasario
2 d. septyniolikos euro zonos valstybių narių finansų
ministrai pasirašė Europos stabilumo mechanizmo steigimo sutartį. Pagal tą sutartį, kuri buvo pasirašyta
priėmus 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Tarybos
sprendimą 2011/199/ES, kuriuo iš dalies keičiamas Sutarties dėl
Europos Sąjungos veikimo 136 straipsnis, kiek tai susiję su stabilumo
mechanizmu, taikytinu valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro[7], numatyta, kad 2012 m.
viduryje įsigaliojęs Europos stabilumo mechanizmas taps pagrindine
finansinės paramos teikimo priemone euro zonos valstybėms
narėms. Todėl šiame sprendime taip
pat turėtų būti atsižvelgta į Europos stabilumo
mechanizmą;
(10)     Europos Vadovų Taryba
savo 2011 m. birželio 23 ir 24 d. išvadose palankiai įvertino
Komisijos ketinimą didinti Graikijai skirtos paskolų programos ir
Sąjungos fondų sąveiką bei parėmė pastangas
didinti Graikijos gebėjimą panaudoti Sąjungos lėšas, kad
būtų skatinamas ekonomikos augimas ir užimtumas, dėmesį
sutelkiant į konkurencingumo didinimą ir darbo vietų
kūrimą. Be to, ji palankiai įvertino ir parėmė tai,
kad Komisija kartu su valstybėmis narėmis parengė išsamią
techninės pagalbos Graikijai programą. Šiuo Sprendimo
Nr. 574/2007/EB pakeitimu remiamos tokios pastangos didinti
sąveiką;
(11)     atsižvelgus į išimtines
aplinkybes, Reglamentas (EB) Nr. 1083/2006, nustatantis bendrąsias
nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos
socialinio fondo ir Sanglaudos fondo, buvo iš dalies pakeistas Reglamentu (ES)
Nr. 1311/2011, kad būtų leista padidinti struktūriniams
fondams ir Sanglaudos fondui taikomą bendro finansavimo normą
valstybėms narėms, kurios patiria didelių finansinio stabilumo
sunkumų[8].
Panašaus požiūrio tų pačių valstybių narių
atžvilgiu laikytasi Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai
(Reglamentas (ES) Nr. 1312/2011, kuriuo iš dalies keičiamas
Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005)[9]
ir Europos žuvininkystės fondo (Reglamentas (ES) Nr. 387/2012, kuriuo
iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1198/2006)[10] atvejais. Tos valstybės
narės taip pat turėtų būti remiamos pagal keturis fondus,
įsteigtus 2007–2013 m. laikotarpiui pagal Solidarumo ir migracijos
srautų valdymo bendrąją programą, t. y. Išorės
sienų fondą, Europos grąžinimo fondą, Europos
pabėgėlių fondą ir Europos fondą
trečiųjų šalių piliečių integracijai (toliau –
fondai);
(12)     fondai yra pagrindinės
priemonės, kuriomis siekiama padėti valstybėms narėms
spręsti svarbius uždavinius migracijos, prieglobsčio ir išorės
sienų srityse, kaip antai plėtoti išsamią Sąjungos
imigracijos politiką, kad būtų sustiprintas Sąjungos
konkurencingumas bei socialinė sanglauda ir bendros Europos
prieglobsčio sistemos sukūrimas;
(13)     siekiant lengviau gauti
Europos Sąjungos lėšų valdymui migracijos, prieglobsčio ir
išorės sienų srityse ir pagerinti lėšų prieinamumą
valstybėms narėms, kad jos įgyvendintų savo metines programas
pagal fondus, reikia laikinai ir nepažeidžiant 2014–2020 m. programavimo
laikotarpio nuostatų padidinti Sąjungos bendro finansavimo pagal
fondus normą suma, kuri dvidešimt procentinių punktų
viršytų dabar taikomas bendro finansavimo normas valstybėms
narėms, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų. Tai
reiškia, kad fondų metinis nacionalinis asignavimas pagal pagrindinį
aktą liktų nepakeistas, tačiau atitinkamai sumažėtų
nacionalinė bendro finansavimo dalis. Reikės peržiūrėti
vykdomas metines programas, kad būtų matyti pokyčiai
pradėjus taikyti padidintą Sąjungos bendro finansavimo
normą;
(14)     bet kuri valstybė
narė, norinti pasinaudoti padidinta bendro finansavimo norma,
turėtų pateikti Komisijai raštišką pareiškimą kartu su savo
metinės programos projektu arba peržiūrėtos metinės
programos projektu. Pareiškime ta valstybė narė turėtų
pateikti nuorodą į atitinkamą Tarybos sprendimą arba į
bet kokį susijusį sprendimą, pagal kurį ji turi teisę
pasinaudoti padidinta Sąjungos bendro finansavimo norma;
(15)     beprecedentė krizė,
turinti neigiamą poveikį tarptautinėms finansų rinkoms, ir
ekonomikos nuosmukis gerokai pakenkė kelių valstybių narių
finansiniam stabilumui. Reikia imtis skubių veiksmų, kad būtų
neutralizuotas poveikis visai ekonomikai, todėl šis sprendimas turėtų
įsigalioti kuo greičiau;
(16)     todėl Sprendimas Nr.
2007/574/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. Darant
nuorodą į Sprendimo Nr. 2007/574/EB 16 straipsnį arba
į jame nurodytą Sąjungos paramos procentinę dalį, tai
turėtų būti suprantama kaip nuoroda į
peržiūrėtą 16 straipsnį ir galbūt padidintą
Sąjungos paramos procentinę dalį;
(17)     Islandijos ir Norvegijos
atveju šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos,
patenkančios į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimo
Nr. 1999/437/EB dėl tam tikrų priemonių taikant Europos
Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės
sudarytą susitarimą dėl šių dviejų valstybių
asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis[11] 1 straipsnio A ir B punktuose
nurodytas sritis;
(18)     Šveicarijos atveju šiuo
sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta
Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos
susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant,
taikant ir plėtojant Šengeno acquis, patenkančios į
Tarybos sprendimo Nr. 1999/437/EB 1 straipsnio A ir B punktuose
nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su
Tarybos sprendimo 2008/146/EB dėl susitarimo sudarymo Europos bendrijos vardu[12] 3 straipsniu;
(19)     Lichtenšteino atveju šiuo
sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta
Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir
Lichtenšteino Kunigaikštystės pasirašytame protokole dėl
Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos,
Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos
Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno
acquis, patenkančios į Tarybos sprendimo Nr. 1999/437/EB
1 straipsnio A ir B punktuose nurodytą sritį, minėtą sprendimą
taikant kartu su Tarybos sprendimo 2011/350/ES dėl protokolo sudarymo
Europos Sąjungos vardu[13]
3 straipsniu;
(20)     pagal prie Europos
Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo
pridėtą Protokolą dėl Danijos pozicijos Danija nedalyvauja
Tarybos darbe nustatant priemones pagal Sutarties dėl Europos
Sąjungos veikimo III dalies V antraštinę dalį,
išskyrus „priemon[es], nustatanč[ias] trečiąsias valstybes,
kurių piliečiai, pereidami valstybių narių išorės
sienas, turi pateikti vizą, arba priemon[es], susijus[ias] su vienoda
vizų forma“. Šis sprendimas grindžiamas Šengeno acquis, ir, pagal
Protokolo dėl Danijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos
sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 4
straipsnį, per šešis mėnesius nuo pasiūlymo ar iniciatyvos,
pateiktos Šengeno acquis pagrindu pagal Sutarties dėl Europos
Sąjungos veikimo III dalies V antraštinės dalies nuostatas,
patvirtinimo Taryboje Danija nusprendžia, ar ji įtrauks šį
sprendimą į nacionalinę teisę;
(21)     šiuo sprendimu plėtojamos
Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Jungtinė
Karalystė nedalyvauja pagal 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos
sprendimą 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir
Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai
kurias Šengeno acquis nuostatas ir vėlesnį 2004 m.
gruodžio 22 d. Tarybos sprendimą 2004/926/EB dėl Šengeno acquis
dalių taikymo Jungtinėje Didžiosios Britanijos ir Šiaurės
Airijos Karalystėje. Todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja
jį priimant ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;
(22)     šiuo sprendimu plėtojamos
Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja
pagal 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą 2002/192/EB
dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis
nuostatas. Todėl Airija nedalyvauja jį priimant ir jis nėra jai
privalomas ar taikomas,
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Sprendimo
Nr. 574/2007/EB 16 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:
„4.        Sąjungos
parama remiamiems projektams pagal 4 straipsnį valstybėse narėse
įgyvendinamų veiksmų atveju neviršija 50 % visų
konkretaus veiksmo išlaidų.
Ši parama gali
būti padidinta iki 75 % projektams, skirtiems konkretiems
prioritetams, nustatytiems 20 straipsnyje nurodytose strateginėse
gairėse.
Sąjungos
parama didinama iki 75 % valstybėse narėse, kurios gauna
Sanglaudos fondo finansavimą.
Sąjungos parama gali
būti padidinta 20 procentinių punktų, jeigu atitinkama
valstybė narė savo metinės programos projekto pateikimo pagal
šio sprendimo 23 straipsnio 3 dalį arba peržiūrėtos metinės
programos projekto pateikimo pagal Komisijos sprendimo Nr. 2008/456/EB* 23
straipsnį metu laikosi vienos iš šių sąlygų:
a)      vidutinės trukmės
finansinė parama jai teikiama pagal Tarybos reglamentą (EB)
Nr. 332/2002**;
b)      finansinė parama jai teikiama pagal
Tarybos reglamentą (ES) Nr. 407/2010*** arba prieš įsigaliojant
tam reglamentui finansinę paramą jai teikė kitos euro zonos
valstybės narės;
c)      finansinė parama jai teikiama pagal
tarpvyriausybinį susitarimą, pasiektą steigiant Europos
finansinio stabilumo fondą, arba Europos stabilumo mechanizmo steigimo
sutartį.
Atitinkama valstybė narė pateikia
Komisijai raštišką pareiškimą kartu su savo metinės programos
projektu arba peržiūrėtos metinės programos projektu ir
patvirtina, kad laikosi vienos iš ketvirtos pastraipos a, b ar c punktuose
nurodytų sąlygų.
Projektas ir toliau gali būti bendrai
finansuojamas taikant padidintą normą nepriklausomai nuo to, ar
susijusios metinės programos įgyvendinimo laikotarpiu vis dar
laikomasi vienos iš ketvirtos pastraipos a, b ar c punktuose nurodytų
sąlygų.
________
*          OL L 167,
2008 6 27, p. 1.
**        OL L 53,
2002 2 23, p. 1.
***      OL L 118,
2010 5 12, p. 1.“
2 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja kitą
dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
3 straipsnis
Šis sprendimas
pagal Sutartis skirtas valstybėms narėms.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
[1]               OL L 144,
2007 6 6, p. 22.
[2]               OL L 53,
2002 2 23, p. 1.
[3]               OL L 150, 2009 6 13, p. 8.
Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu
2010/183/ES (OL L 83, 2010 3 30, p. 19).
[4]               OL L 118, 2010 5 12, p. 1.
[5]               OL L 30, 2011 2 4, p. 34.
[6]               OL L 159, 2011 6 17, p. 88.
[7]               OL L 91, 2011 4 6, p. 1.
[8]               OL L 337, 2011 12 20, p. 5.
[9]               OL L 339, 2011 12 21, p. 1.
[10]             OL L 129, 2012 5 16, p. 7.
[11]             OL L 176,
1999 7 10, p. 31.
[12]             OL L 53,
2008 2 27, p. 1.
[13]             OL L 160,
2011 6 18, p. 19.


title: Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos sprendimas iš dalies keičiantis Sprendimą Nr. 573/2007/EB dėl Europos pabėgėlių fondo 2008–2013 m. laikotarpiui pagal Solidarumo ir migracijos srautų valdymo bendrąją programą įsteigimo ir panaikinantį Tarybos sprendimą 2004/904/EB {COM(2009) 447 galutinis} {SEC(2009) 1127} {SEC(2009) 1128}

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0456

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 2.9.2009KOM(2009) 456 galutinis2009/0127 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMASiš dalies keičiantis Sprendimą Nr. 573/2007/EB dėl Europos pabėgėlių fondo 2008–2013 m. laikotarpiui pagal Solidarumo ir migracijos srautų valdymo bendrąją programą įsteigimo ir panaikinantį Tarybos sprendimą 2004/904/EB{COM(2009) 447 galutinis}{SEC(2009) 1127}{SEC(2009) 1128}AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASKartu su šiuo pasiūlymu Komisija priima Komunikatą dėl ES bendrosios pabėgėlių perkėlimo programos sukūrimo (COM (2009)). Jame paaiškintas šios programos pagrindas, tikslai, aplinkybės ir veikimas. Todėl šis aiškinamasis memorandumas turėtų būti skaitomas kartu su minėtu komunikatu. Siekiant išvengti nereikalingo dubliavimosi, pateikiama nuoroda į komunikatą.1. PASIūLYMO APLINKYBėS-  Pasiūlymo pagrindas ir tikslaiŠiuo pasiūlymu siekiama pakeisti Sprendimą dėl Europos pabėgėlių fondo įsteigimo, atsižvelgiant į ES bendrosios pabėgėlių perkėlimo programos sukūrimą. Pasiūlymo tikslai aptarti Komunikate dėl ES bendrosios pabėgėlių perkėlimo programos sukūrimo (COM (2009)).-  Bendrosios aplinkybės. Nauji prieglobsčio politikos uždaviniai ir ES bendrosios pabėgėlių perkėlimo programos sukūrimasEuropos pabėgėlių fondas (EPF) įsteigtas 2007 m. gegužės 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 573/2007/EB dėl Europos pabėgėlių fondo 2008–2013 m. laikotarpiui pagal Solidarumo ir migracijos srautų valdymo bendrąją programą įsteigimo ir panaikinančiu Tarybos sprendimą 2004/904/EB[1] pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 63 straipsnio 2 punkto b papunktį.Šis Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, iš dalies keičiančio Sprendimą dėl Europos pabėgėlių fondo 2008–2013 m. laikotarpiu įsteigimo, pasiūlymas ir Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui dėl ES bendrosios pabėgėlių perkėlimo programos sukūrimo yra dalis Europos Sąjungos pastangų sukurti ES bendrąją pabėgėlių perkėlimo programą. Tai atsakas į Tarybos prašymus pateikti pasiūlymą sukurti tokią programą.Aplinkybės, pastarojo meto pokyčiai ir esamos padėties trūkumai aptarti Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl ES bendrosios pabėgėlių perkėlimo programos sukūrimo (COM (2009)).-  Šioje srityje galiojančios nuostatosŠiuo pasiūlymu siekiama pakeisti Sprendimą dėl Europos pabėgėlių fondo įsteigimo, atsižvelgiant į ES bendrosios pabėgėlių perkėlimo programos sukūrimą. Esamame Sprendime dėl EPF III yra su perkėlimu susijusių nuostatų.-  Suderinamumas su kitomis politikos sritimisŠis pasiūlymas visiškai suderinamas su kitomis politikos sritimis ir pastaraisiais metais ES nustatytais prieglobsčio srities tikslais. 2005 m. rugsėjo mėn. Komisijos komunikate dėl regioninių apsaugos programų pabrėžta, kad perkėlimui turėtų būti skiriama itin daug dėmesio teikiant pagalbą trečiosioms šalims ir kad Komisija išnagrinės, ar reikia pasiūlyti struktūriškesnį požiūrį į perkėlimo veiklą. 2008 m. birželio 17 d. priimtame Prieglobsčio politikos plane Komisija padarė išvadą, kad perkėlimas turėtų būti toliau tobulinamas, jo mastas turėtų būti plečiamas, kad jis taptų veiksminga ES taikoma apsaugos priemone, siekiant patenkinti pabėgėlių apsaugos poreikius trečiosiose šalyse ir parodyti solidarumą su pirmąjį prieglobstį suteikiančiomis trečiosiomis šalimis. 2008 m. liepos 24 d. Taryba priėmė išvadas, kuriose palankiai įvertino tai, kad Komisija pristatė Prieglobsčio politikos planą, numatydama pristatyti pasiūlymą sukurti ES bendrąją pabėgėlių perkėlimo programą, kurioje valstybės narės galėtų dalyvauti savanoriškai. 2008 m. spalio 16 d. Europos Vadovų Taryba priėmė Europos imigracijos ir prieglobsčio paktą. Jame pažymėta, kad kartu su naujomis iniciatyvomis, kurias reikėtų įgyvendinti siekiant baigti kurti bendrą Europos prieglobsčio sistemą, reikėtų stiprinti bendradarbiavimą su JTVPK, visų pirma „savanoriškai darant pažangą siekiant perkelti asmenis, kuriems suteikta Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiojo komisaro apsauga, į Europos Sąjungos teritoriją“.2. KONSULTACIJų SU SUINTERESUOTOMIS šALIMIS REZULTATAI IR POVEIKIO VERTINIMASPo išsamių visų suinteresuotųjų šalių konsultacijų prieglobsčio politikos klausimais, kurios pradėtos 2007 m. birželio mėn. paskelbus Žaliąją knygą dėl būsimosios bendros Europos prieglobsčio sistemos (BEPS)[2], paaiškėjo, jog aiškiai pripažįstama, kad perkėlimas turėtų būti viena pagrindinių ES išorės prieglobsčio politikos dalių. Prieglobsčio politikos plane[3] padaryta išvada, kad perkėlimo srityje turėtų būti daroma tolesnė pažanga ir perkėlimo mastas turėtų būti išplėstas, kad jis taptų veiksminga ES taikoma apsaugos priemone.Dėl šio konkretaus pasiūlymo Komisija konsultavosi su visomis valstybėmis narėmis ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis (JTVPK, Tarptautine migracijos organizacija (TMO), Europos pabėgėlių ir tremtinių taryba (EPTT) bei nevyriausybinėmis organizacijomis). Konsultacijos vykdytos taip: visoms valstybėms narėms išsiųstas klausimynas, 2008 m. gruodžio mėn. surengtas susitikimas su suinteresuotųjų šalių grupe, 2009 m. kovo mėn. surengtas susitikimas su Imigracijos ir prieglobsčio komitetu, taip pat gautos JTVPK, TMO ir EPTT nuomonės raštu.Atliktas su šiuo pasiūlymu susijęs poveikio vertinimas, jame išnagrinėtos trys skirtingos politikos galimybės ir du vienos iš galimybių variantai, taip pat šių politikos galimybių rezultatai – veiksmingumas siekiant tikslų, poveikis ir politinis tinkamumas bei proporcingumas. Poveikio vertinime pateiktas išsamus šalių, su kuriomis konsultuotasi, sąrašas.3. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI-  Siūlomų priemonių santraukaSiūlomomis priemonėmis – Komisijos sprendimu – siekiama iš dalies pakeisti Sprendimą dėl Europos pabėgėlių fondo 2008–2013 m. laikotarpiui įsteigimo, kad kitais metais būtų suteikta papildoma finansinė parama tų kategorijų asmenų, kurie kasmet nustatomi kaip bendri ES perkėlimo srities prioritetai kitiems metams, perkėlimui. Šie prioritetai bus nustatyti pagal orientacinę perkėlimo poreikių prognozę, kurią kasmet pavasarį (kovo mėn. viduryje) pateiks JTVPK, ir išsamiai konsultuojantis su valstybių narių perkėlimo srities ekspertais, JTVPK bei kitomis suinteresuotosiomis šalimis. Todėl kasmet bus rengiamas šių ekspertų susitikimas. Atsižvelgdama į susitikimo rezultatus, Komisija parengs sprendimo pasiūlymo projektą, kuriame nurodys bendrus ES perkėlimo srities prioritetus, ir pateiks jį Solidarumo ir migracijos srautų valdymo bendrosios programos, įskaitant EPF III, valdymo komitetui, kad šis pateiktų savo nuomonę. Per dvidešimt kalendorinių dienų nuo Komisijos sprendimo dėl bendrų ES perkėlimo prioritetų nustatymo priėmimo valstybės narės Komisijai pateiks apytikrį asmenų, kuriuos perkels per kitus kalendorinius metus pagal šiuos bendrus ES metinius prioritetus, skaičių. Atsižvelgiant į šiuos įsipareigojimus, valstybėms narėms bus suteikta papildoma finansinė pagalba – po 4 000 EUR už kiekvieną perkeltiną asmenį. Konkrečių kategorijų asmenų perkėlimas pagal bendrus ES metinius prioritetus turi būti atliekamas JTVPK prašymu.-  Teisinis pagrindasPasiūlymas grindžiamas Europos bendrijos steigimo sutarties 63 straipsnio 2 punkto b papunkčiu, kuris yra iš dalies keičiamo teisės akto teisinis pagrindas.-  Subsidiarumo ir proporcingumo principaiBendrija įtraukiama į šią sritį, nes valstybėms narėms reikia solidariai spręsti klausimą, kuris Europos Sąjungoje be vidaus sienų negali būti veiksmingai sprendžiamas, jeigu pavienės valstybės veiks atskirai. Dėl to Bendrijos įstatymų leidėjas priėmė prieglobsčio srities acquis , remdamasis Sutartyje įtvirtintais konkrečiais tiksliniais teisiniais pagrindais.Būtinybė imtis veiksmų bendros Europos prieglobsčio sistemos klausimu jau įvertinta pastarojo meto poveikio vertinimo ataskaitose, pirmiausia prieglobsčio politikos plano poveikio vertinime, kuriame konkrečiai nurodyta, kad reikia sukurti ES bendrąją pabėgėlių perkėlimo programą. Europos Vadovų Taryba ir Europos Parlamentas ne kartą ragino sukurti bendrą Europos prieglobsčio sistemą, įskaitant jos išorės aspektą. Europos Sąjungos institucijos, pasiryžusios patobulinti prieglobsčio srities acquis įgyvendinimą, aiškiai išreiškė požiūrį, kad pirmenybė teiktina praktiniam valstybių narių bendradarbiavimui ir išorės aspekto stiprinimui.Atsižvelgiant į siektinų tikslų – strategiškiau naudoti perkėlimą ir plėtoti išorės prieglobsčio politikos kryptis – pobūdį, iniciatyvos turi būti imtasi ES lygmeniu. Kitiems bendriems tikslams pasiekti taip pat reikalinga ES lygmens veikla. ES bendrosios pabėgėlių perkėlimo programos sukūrimas padės užtikrinti, kad daugiau ES valstybių narių dalyvautų perkėlimo srityje, ir parodyti didesnį ES solidarumą su trečiosiomis šalimis pabėgėlių priėmimo srityje.Poveikio vertinime įvertintas pasiūlymo proporcingumas. Vertinta, koks turėtų būti ES priemonių mastas ir ar jos proporcingos, atsižvelgiant į siektinus tikslus. Pasiūlymas proporcingas, juo veiksmingai atsižvelgiama į minėtus tikslus.4. POVEIKIS BIUDžETUIŠis pasiūlymas atitinka Solidarumo ir migracijos srautų valdymo bendrosios programos asignavimus ir programavimą iki 2013 m. Be to, šiuo pasiūlymu, kuriuo bus iš dalies pakeistas Sprendimas dėl Europos pabėgėlių fondo, nekeičiami bendri Europos pabėgėlių fondo tikslai ir jo finansinis programavimas iki 2013 m., kaip nurodyta 2009 m. vasario 18 d. pasiūlyme iš dalies pakeisti Sprendimą dėl Europos pabėgėlių fondo, siekiant įsteigti Europos prieglobsčio paramos biurą[4].Numatyta, kad papildomos administracinės išlaidos dėl dabartinio pasiūlymo bus labai mažos (žr. priedą).5. IšSAMUS PASIūLYMO PAAIšKINIMAS13 straipsnio 4 ir 5 dalys13 straipsnio 4 ir 5 dalyse nurodyta, kad valstybės narės kaip papildomą finansinę pagalbą per atitinkamus kalendorinius metus gaus fiksuotą 4 000 EUR sumą už kiekvieną veiksmingai persikėlusį vienai iš konkrečių kategorijų, kurios Komisijos sprendimu bus kasmet nustatomos kaip bendri ES metiniai prioritetai, priklausantį pabėgėlį. Valstybės narės šią fiksuotą sumą už pabėgėlį gaus tik kartą, jeigu jis būtų priskirtas daugiau negu vienai konkrečiai kategorijai. Minėti metiniai prioritetai gali būti susiję su geografiniais regionais, tautybėmis ar konkrečiomis parkeltinų pabėgėlių kategorijomis.13 straipsnio 6 dalis13 straipsnio 6 dalyje nurodyta, kad šie bendri ES metiniai prioritetai bus nustatomi kasmet Komisijos sprendimu, priimtu po konsultacijų su Solidarumo ir migracijos srautų valdymo bendrosios programos valdymo komitetu.13 straipsnio 7 dalisŠioje dalyje numatomas naujas terminas, per kurį valstybės narės turėtų Komisijai pateikti apytikrį savo per kitus kalendorinius metus pagal minėtus bendrus ES metinius prioritetus planuojamų perkelti asmenų skaičių („įsipareigojimą“).13 straipsnio 8 dalis13 straipsnio 8 dalyje numatyta, kad finansinės paskatos perkėlimo veiklai pagal bendrus ES metinius prioritetus rezultatai ir poveikis įtraukiami į valstybių narių ir Komisijos Europos pabėgėlių fondo įgyvendinimo laikotarpio vidurio bei galutinio vertinimo ataskaitas.20 straipsnio 2 ir 3 dalys, 5 dalies trečia pastraipaŠiose dalyse numatyta nustatyti tvarkaraštį – terminą, iki kurio pateiktinas įsipareigojimas, būtinas siekiant apskaičiuoti valstybėms narėms paskirstytinas metines sumas, taip pat terminą, iki kurio valstybės narės Komisijai turėtų pateikti metines programas, bei terminą, iki kurio Komisija turėtų priimti sprendimus dėl finansavimo. Palyginti su dabartinėje teisinėje bazėje nustatytais terminais, naujieji terminai atidedami dėl naujos bendrų ES metinių perkėlimo srities prioritetų priėmimo procedūros, kuri bus vykdoma prieš apskaičiuojant valstybėms narėms paskirstytinas metines sumas.35 straipsnio 5 dalisŠioje dalyje numatyta reikalavimus atitinkančių išlaidų taisyklė, kuri bus taikoma fiksuotai 4 000 EUR sumai už veiksmingai perkeltą asmenį pagal bendrus ES metinius perkėlimo srities prioritetus. Fiksuota suma teikiama kaip vienkartinė 4 000 EUR išmoka už kiekvieną veiksmingai perkeltą asmenį atitinkamais kalendoriniais metais.2009/0127 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMASiš dalies keičiantis Sprendimą Nr. 573/2007/EB dėl Europos pabėgėlių fondo 2008–2013 m. laikotarpiui pagal Solidarumo ir migracijos srautų valdymo bendrąją programą įsteigimo ir panaikinantį Tarybos sprendimą 2004/904/EBEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 63 straipsnio 2 punkto b papunktį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[5],atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[6],laikydamiesi Sutarties[7] 251 straipsnyje nustatytos tvarkos,kadangi:(1) Atsižvelgiant į ES bendrosios pabėgėlių perkėlimo programos, kuria siekiama padidinti ES perkėlimo pastangų teikiant apsaugą pabėgėliams įtaką, taip pat padidinti strateginį perkėlimo poveikį tikslingiau perkeliant asmenis, kuriems to labiausiai reikia, sukūrimą, ES lygmeniu reguliariai turėtų būti nustatomi bendri perkėlimo srities prioritetai.(2) Todėl tinkama, kad Komisija sprendžia dėl bendrų ES metinių prioritetų, susijusių su konkrečiais geografiniais regionais, tautybėmis ir konkrečiomis perkeltinų pabėgėlių kategorijomis.(3) Atsižvelgiant į perkėlimo poreikius, nustatytus Komisijos sprendimu dėl bendrų ES metinių perkėlimo srities prioritetų, taip pat būtina suteikti papildomą finansinę paramą asmenų perkėlimui, atsižvelgiant į konkrečius geografinius regionus, tautybes ir konkrečias perkeltinų pabėgėlių kategorijas, jeigu nustatoma, kad perkėlimas yra tinkamiausias atsakas į šių asmenų ypatingus poreikius.(4) Šiomis aplinkybėmis tinkama nustatyti tvarkaraštį – terminą, iki kurio pateiktini duomenys, būtini siekiant apskaičiuoti valstybėms narėms paskirstytinas metines sumas, taip pat terminą, iki kurio valstybės narės turėtų pateikti metines programas, bei terminą, iki kurio Komisija turėtų priimti sprendimus dėl finansavimo.(5) Taip pat būtina nustatyti reikalavimus atitinkančių išlaidų, skiriamų papildomai finansinei paramai perkėlimui, taisykles,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisEuropos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 573/2007/EB iš dalies keičiamas taip:1. 13 straipsnio 3 dalis tampa 13 straipsnio 4 dalimi ir išdėstoma taip:„Valstybės narės gauna fiksuotą 4 000 EUR sumą už kiekvieną persikėlusį asmenį, kuris priklauso vienai iš kategorijų, apibrėžtų pagal bendrus ES metinius prioritetus, nustatytus pagal 13 straipsnio 6 dalį, atsižvelgiant į geografinius regionus ir tautybes bei konkrečias perkeltinų pabėgėlių kategorijas.“2. 13 straipsnio 4 dalis tampa 13 straipsnio 5 dalimi ir išdėstoma taip:„Valstybė narė, perkėlusi asmenį, kuris priklauso daugiau negu vienai iš kategorijų, apibrėžtų pagal bendrus ES metinius perkėlimo srities prioritetus, nustatytus pagal 13 straipsnio 6 dalį, gauna fiksuotą sumą už šį asmenį tik vieną kartą.“3. 13 straipsnio 5 dalis tampa 13 straipsnio 3 dalimi.4. 13 straipsnio 6 dalis pakeičiama taip:„52 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka Komisija nustato bendrus ES metinius perkėlimo srities prioritetus.“5. 13 straipsnyje įterpiama nauja 7 dalis ir išdėstoma taip:„Per dvidešimt kalendorinių dienų nuo pranešimo apie Komisijos sprendimą, kuriuo pagal 13 straipsnio 6 dalį nustatomi bendri ES metiniai perkėlimo srities prioritetai, valstybės narės Komisijai pateikia apytikrį asmenų, kuriuos perkels per kitus kalendorinius metus pagal šiuos bendrus ES metinius prioritetus, skaičių. Komisija šią informaciją perduoda komitetui, nurodytam 52 straipsnyje.“6. 13 straipsnyje įterpiama nauja 8 dalis ir išdėstoma taip:„Apie finansinės paskatos perkėlimo veiklai pagal bendrus ES metinius prioritetus rezultatus ir poveikį valstybės narės praneša 50 straipsnio 2 dalyje nurodytoje ataskaitoje, o Komisija – 50 straipsnio 3 dalyje nurodytoje ataskaitoje.“7. 20 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:„Iki kiekvienų metų rugsėjo 1 d. Komisija pateikia valstybėms narėms sumų, kurios joms turi būti skirtos kitais kalendoriniais metais iš visų asignavimų, skirtų pagal metinę biudžetinę procedūrą, sąmatą, apskaičiuotą 13 straipsnyje nustatyta tvarka.“8. 20 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:„Iki kiekvienų metų gruodžio 1 d. valstybės narės Komisijai pateikia pagal daugiametę programą parengtą kitų metų metinės programos projektą, kurį sudaro:a) pagal metinę programą finansuotinų projektų bendrosios atrankos taisyklės;b) pagal metinę programą remtinų veiksmų aprašas;c) siūlomas fondo finansinis paskirstymas įvairiems programos veiksmams ir prašomos sumos techninei pagalbai metinei programai įgyvendinti pagal 16 straipsnį nurodymas.“9. 20 straipsnio 5 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:„Iki atitinkamų metų balandžio 1 d. Komisija priima sprendimą dėl finansavimo, kuriuo patvirtinama metinė programa. Sprendime nurodoma atitinkamai valstybei narei skirta suma ir laikotarpis, kuriuo galima turėti reikalavimus atitinkančių išlaidų.“10. 35 straipsnyje įterpiama nauja 5 dalis ir išdėstoma taip:„Valstybėms narėms skirta fiksuota 4 000 EUR suma už kiekvieną persikėlusį asmenį teikiama kaip vienkartinė išmoka už kiekvieną veiksmingai persikėlusį asmenį.“straipsnisŠis sprendimas įsigalioja […] dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .straipsnisŠis sprendimas skirtas valstybėms narėms pagal Europos bendrijos steigimo sutartį.Priimta BriuselyjeEuropos Parlamento vardu Tarybos varduPRIEDAS Papildomos su šiuo sprendimu susijusios administracinės išlaidos mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) |2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | IŠ VISO |18 01 02 11 01 – Komandiruotės | 0,009 | 0,009 | 0,010 | 0,010 | 0,038 |18 01 02 11 02 – Posėdžiai ir konferencijos |18 01 02 11 03 – Komitetai | 0,030 | 0,030 | 0,030 | 0,030 | 0,120 |18 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos |18 01 02 11 05 – Informacinės sistemos |2. Iš viso kitų valdymo išlaidų (18 01 02 11) | 0,039 | 0,039 | 0,040 | 0,040 | 0,158 |[1] OL L 144, 2007 6 6, p. 1–21.[2] Žalioji knyga dėl būsimosios bendros Europos prieglobsčio sistemos (COM (2007) 301).[3] Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Prieglobsčio politikos planas. Kompleksinis požiūris į apsaugą Europos Sąjungoje“ (COM (2008) 360 galutinis).[4] COM (2009) 67 galutinis.[5] OL C […], […], p. […].[6] OL C […], […], p. […].[7] OL C […], […], p. […].