               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 03 01
            COM(2019) 46 final/2
            2019/0020(NLE)
            This document replaces COM(2019) 46 final of 28.1.2019.Change of the sensitivity level, deletion of the marking "LIMITED".
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Viešųjų pirkimų komitete, dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prisijungimo prie Sutarties dėl viešųjų pirkimų išstojus iš Europos Sąjungos

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1. Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas susijęs su sprendimu, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Viešųjų pirkimų komitete (toliau – SVP komitetas arba Komitetas), dėl numatomo sprendimo dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės (toliau – Jungtinė Karalystė) prisijungimo prie Sutarties dėl viešųjų pirkimų išstojus iš Europos Sąjungos priėmimo.

               2. Pasiūlymo aplinkybės

               2.1Sutartis dėl viešųjų pirkimų ir Jungtinės Karalystės išstojimas iš Europos Sąjungos

               Sutartis dėl viešųjų pirkimų (toliau – Sutartis
                  1
               ) – Pasaulio prekybos organizacijoje (toliau – PPO) sudaryta daugiašalė sutartis, kuria susitariančiosios šalys skatinamos atverti vienos kitoms viešųjų pirkimų rinkas. Pakeista Sutartis įsigaliojo 2014 m. balandžio 6 d.

               Europos Sąjunga yra Sutarties šalis, kadangi Sutarties dalykas patenka į bendros prekybos politikos, kurios atžvilgiu Sąjunga turi išimtinę kompetenciją, taikymo sritį. Valstybėms narėms Sutartis taikoma pagal Sąjungos teisę.

               2017 m. kovo 29 d. Jungtinė Karalystė pranešė pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnį Europos Vadovų Tarybai, jog ketina išstoti iš Sąjungos. Todėl Jungtinė Karalystė taps trečiąja šalimi, ir Sąjungos teisė jai nustos būti taikoma nuo 2019 m. kovo 30 d., nebent Sąjungos ir Jungtinės Karalystės susitarime dėl išstojimo būtų nustatyta kita data arba Europos Vadovų Taryba, susitarusi su Jungtine Karalyste, vieningai nustatytų kitą datą. Sąjunga ir Jungtinė Karalystė susiderėjo dėl susitarimo dėl išstojimo pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnį. 2018 m. lapkričio 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino susitarimą dėl išstojimo. Susitarimo dėl išstojimo ketvirtoje dalyje numatytas pereinamasis laikotarpis, kuriuo Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje bus taikoma Sąjungos teisė (toliau – pereinamasis laikotarpis).

               Sąjunga ir Jungtinė Karalystė susitarė dėl susitarimo dėl išstojimo, o Europos Vadovų Taryba jį patvirtino 2018 m. lapkričio 25 d. (50 straipsnis). Vis dėl to neaišku, ar Jungtinė Karalystė jį ratifikuos.

               Nuo Sąjungos teisės taikymo Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje pabaigos datos Jungtinei Karalystei automatiškai nustos galioti ir Sutartis.

               Sąjunga yra suinteresuota užtikrinti, kad Jungtinei Karalystei būtų toliau taikomos Sutartyje nustatytos teisės ir įsipareigojimai, kadangi nuo tos datos Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje nebebus taikoma Sąjungos teisė. Kol neišstojo iš Sąjungos, Jungtinė Karalystė tebėra valstybė narė, kuri turi visas iš Sutarčių kylančias teises ir kuriai privalomos visos iš jų kylančios pareigos, tarp jų pareiga laikytis lojalaus bendradarbiavimo principo. 2017 m. balandžio 29 d.  gairėse Europos Vadovų Taryba pripažino, kad dėl tarptautinio konteksto būtina atsižvelgti į Jungtinės Karalystės kaip išstojančios valstybės narės specifiškumą, tačiau ji turi laikytis įsipareigojimų ir likti lojali Sąjungos interesams tol, kol yra narė.

               Jungtinė Karalystė pareiškė norą išstojusi iš Sąjungos prisijungti prie Sutarties.

               2017 m. spalio 11 d. bendru raštu Jungtinė Karalystė ir Europos Sąjunga pranešė PPO narėms apie ketinimą „bendromis pastangomis siekti Jungtinės Karalystės tikslo, išstojus iš ES, toliau laikytis jai, kaip ES valstybei narei, šiuo metu Sutartimi dėl viešųjų pirkimų nustatytų teisių ir pareigų remiantis šiuo metu ES įsipareigojimų sąraše nurodytais įsipareigojimais“
                  2
               .

               2018 m. birželio 1 d. Europos Sąjunga PPO generaliniam direktoriui perdavė Jungtinės Karalystės raštą, kuriuo pranešama apie jos suinteresuotumą prisijungti prie Sutarties ir pridedami pagrindžiamieji dokumentai, tarp jų pirminis pasiūlymas dėl patekimo į rinką ir atsakymai į kontroliniame klausimų sąraše pateiktus klausimus
                  3
               .

               2018 m. birželio 5 d. Jungtinės Karalystės prašymas kartu su pirminiu pasiūlymu ir atsakymais į kontroliniame klausimų sąraše pateiktus klausimus buvo išsiųstas Sutarties šalims
                  4
               .

               Pasikonsultavusi su Sutarties šalimis, Jungtinė Karalystė 2018 m. spalio 1 d. galiausiai pateikė galutinį pasiūlymą Viešųjų pirkimų komitetui. 2018 m. spalio 2 d. galutinis pasiūlymas buvo išsiųstas Sutarties šalims
                  5
               . Toliau pateikiama Jungtinės Karalystės galutinio pasiūlymo santrauka ir Komisijos atliktas šio pasiūlymo vertinimas.

               Tarybos sprendimu Komisijai turėtų būti suteikta teisė Sąjungos vardu patvirtinti Jungtinės Karalystės prisijungimą prie Sutarties, laikantis numatomame priimti SVP komiteto sprendime nustatytų sąlygų.

               2.2Viešųjų pirkimų komitetas

               SVP komitetas buvo įsteigtas tam, kad administruotų Sutarties įgyvendinimą. Jį sudaro visų Šalių atstovai, taip pat PPO narių ir tarpvyriausybinių organizacijų atstovai; pastarųjų statusas yra stebėtojo.

               Sąjunga, kaip ir visos kitos Sutarties šalys, yra SVP komiteto narė, ir jai atstovauja Komisija. SVP komiteto sprendimai priimami bendru sutarimu.

               2.3Numatomas Viešųjų pirkimų komiteto sprendimas

               2018 m. spalio 17 d. SVP komiteto posėdžio metu Europos Komisija pareiškė Sąjungos vardu iš esmės sutinkanti, kad Jungtinė Karalystė prisijungtų prie Sutarties.

               Sąjungos sutikimas iš esmės duotas su sąlyga, kad Jungtinės Karalystės prisijungimo prie Sutarties sąlygos nepasikeistų tiek, kad taptų nepalankios Sąjungai, arba kad kitų Sutarties šalių pozicija neturėtų neigiamos įtakos Sąjungos interesams.

               Be to, šis sutikimas iš esmės duotas nedarant poveikio Sąjungos ir Jungtinės Karalystės deryboms dėl susitarimo dėl išstojimo, kuriuo gali būti numatytas pereinamasis laikotarpis, kuriuo Jungtinei Karalystei toliau galiotų Sutartimi nustatyti Sąjungos įsipareigojimai, o Jungtinės Karalystės prisijungimas įsigaliotų nuo pereinamojo laikotarpio pabaigos.

               2018 m. lapkričio 28 d. SVP komiteto posėdžio metu visos šalys iš esmės pritarė Jungtinės Karalystės prisijungimui prie Sutarties, nors tikslus sprendimo, kuris bus oficialiai priimtas vėliau, tekstas tebesvarstomas.

               SVP komitetas turi priimti sprendimą dėl Jungtinės Karalystės prisijungimo prie Sutarties ir nustatyti prisijungimo sąlygas.

               Vadovaujantis pakeistos Sutarties XXII straipsnio 2 dalimi, „bet kuri PPO narė gali prisijungti prie šios Sutarties tokiomis sąlygomis, dėl kurių ji susitaria su Sutarties šalimis; šios sąlygos nustatomos Komiteto sprendimu. Prisijungimas įvyksta, kai PPO generaliniam direktoriui deponuojamas prisijungimo dokumentas, kuriame nurodytos sutartos sąlygos.  Ši Sutartis prie jos prisijungiančiai narei įsigalioja 30-ą dieną po tos dienos, kurią buvo deponuotas prisijungimo dokumentas“
                  6
               .

               2.4. Jungtinės Karalystės prisijungimo prie Sutarties sąlygos

               Sąlygos, kurių turėtų būti laikomasi Jungtinei Karalystei prisijungiant prie Sutarties, bus nustatytos numatomame priimti SVP komiteto akte.

               Jeigu Jungtinė Karalystė ir Sąjunga nesudarytų susitarimo dėl išstojimo, kuriuo būtų numatytas pereinamasis laikotarpis, Jungtinei Karalystei turėtų būti leidžiama deponuoti prisijungimo dokumentą su sąlyga, kad ji tą atliks:

               (a)ne anksčiau kaip likus trisdešimčiai dienų iki tos dienos, kai Jungtinė Karalystė nustos būti Sąjungos valstybe nare, ir

               (b)per šešis mėnesius nuo SVP komiteto sprendimo priėmimo dienos, nebent šis komitetas pratęstų laikotarpį, per kurį galima pateikti dokumentą.

               Tačiau jeigu per tas trisdešimt dienų Sąjunga SVP komitetui praneštų, kad Jungtinei Karalystei Sutartis ir toliau taikoma pagal Sąjungos teisę, turėtų būti laikoma, kad Jungtinė Karalystė nedeponavo prisijungimo dokumento PPO generaliniam direktoriui pagal 1994 m. Sutarties XXIV straipsnio 2 dalį ir pakeistos Sutarties XXII straipsnio 2 dalį.

               Jeigu būtų sudarytas Sąjungos ir Jungtinės Karalystės susitarimas dėl išstojimo, kuriuo numatomas pereinamasis laikotarpis, Sąjunga turėtų pranešti kitoms Sutarties šalims, kad taikant Sutartį pereinamuoju laikotarpiu Jungtinė Karalystė turi būti laikoma valstybe nare. Taigi Jungtinei Karalystei Sutartis būtų taikoma iki sutarto pereinamojo laikotarpio pabaigos.

               Tokiu būdu ne vėliau kaip likus trims mėnesiams iki pereinamojo laikotarpio pabaigos Jungtinė Karalystė turėtų pateikti atnaujintus atsakymus į kontroliniame klausimų sąraše pateiktus klausimus. SVP komitetas peržiūrės atnaujintus atsakymus į kontroliniame klausimų sąraše pateiktus klausimus ir apsvarstys sprendimą, kuris tuo metų būtų tinkamas.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

                3.1.Jungtinės Karalystės galutinis pasiūlymas

               Jungtinės Karalystės galutiniame pasiūlyme atkartojamos dabartinio Sąjungos įsipareigojimų pagal Sutartį sąrašo tiek, kiek jis taikytinas Jungtinei Karalystei, sąlygos. Jungtinės Karalystės tikslas – užtikrinti, kad prisijungus prie Sutarties šiomis sąlygomis kitoms Sutarties šalims būtų užtikrinamas toks pat patekimo į rinką lygis. Atkartodama Sąjungos įsipareigojimų sąrašo sąlygas, Jungtinė Karalystė turi padaryti techninius pakeitimus, kad atsižvelgtų į tai, jog Sąjungos teisė nebebus taikoma Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje.

               Įsipareigojimai dėl patekimo į rinką (ribos, reglamentuojami subjektai, prekės, paslaugos, statybų paslaugos ir bendrosios pastabos)

               Ribos

               Jungtinės Karalystės ribos, nustatytos 1, 2 ir 3 prieduose, atitinka ribas, kurias Sąjunga taiko prekėms, paslaugoms ir statybų paslaugoms.

               Subjektai

               1 priede („Centrinės valdžios subjektai“) pateiktas Jungtinės Karalystės subjektų sąrašas yra identiškas pagal Sąjungos įsipareigojimų sąrašą Jungtinei Karalystei taikomam sąrašui, todėl aprėptis yra tokia pati kaip dabartiniame Sąjungos įsipareigojimų sąraše.

               Tais atvejais, kai šiame priede išvardytų subjektų funkcijos buvo perduotos arba perduodamos kitam subjektui, kuris pats yra perkančioji organizacija, Jungtinė Karalystė, siekdama užtikrinti, kad dėl to nebūtų prarasta galimybė patekti į rinką, 1 išnašoje papildomai paaiškina, kad funkcijų perėmėjas turėtų būti laikomas įtrauktu į šį priedą. Be to, kai taikoma, Jungtinė Karalystė įtraukė nuorodas į Jungtinės Karalystės vidaus teisės aktus, o ne į Sąjungos teisę.

               Palyginimui centrinės valdžios subjektams taikomame Sąjungos įsipareigojimų sąrašo 1 priede nurodytos keturios kategorijos, kurios pagal to priedo 1–4 dalis susijusios su skirtingais teisės dalyvauti viešuosiuose pirkimuose lygiais. Galutiniame pasiūlyme Jungtinė Karalystė suteikė Sąjungai teisę į didžiausią įmanomą aprėptį, apimančią visus Jungtinės Karalystės centrinės valdžios subjektus (1 dalis).

               Jungtinės Karalystės galutinio pasiūlymo 2 dalyje nurodytos visos šalys, kurios nėra įtrauktos į 1 dalį.

               1 priede yra keturios pastabos. Jungtinės Karalystės galutiniame pasiūlyme atkartojamos Sąjungos išlygos, taikomos kai kurioms šalims.

               Jungtinės Karalystės galutinio pasiūlymo 2 priede („Centrinei valdžiai pavaldūs subjektai“) centrinei valdžiai pavaldūs subjektai įtraukiami į aprėptį taip, kaip jie dabar įtraukti į Sąjungos nustatytą Sutarties aprėptį.

               Tačiau nuorodos į pagal Sąjungos teisę apibrėžtus Sąjungos NUTS regionus pakeistos nuorodomis į Jungtinės Karalystės teritorinius vienetus, nurodytus 7 priedo 3 pastaboje (žr. toliau pateiktas bendrąsias pastabas).

               Kalbant apie įstaigas, kurių veiklą reglamentuoja viešoji teisė, pagal 2 priedo 2 dalį Jungtinė Karalystė ir toliau taiko apibrėžtimis grįstą požiūrį, kaip šiuo metu yra Sąjungos įsipareigojimų sąraše. Jungtinės Karalystės galutiniame pasiūlyme apibrėžiamos įstaigos, kurių veiklą reglamentuoja  Anglijos, Velso, Škotijos ir Šiaurės Airijos viešoji teisė, darant nuorodą į Jungtinės Karalystės vidaus teisės aktus, o ne į Sąjungos teisę. Bet kuriuo atveju Jungtinės Karalystės numatytas perkančiųjų organizacijų, kurios laikomos įstaigomis, kurių veiklą reglamentuoja viešoji teisė, orientacinis sąrašas yra identiškas Jungtinei Karalystei pagal Sąjungos įsipareigojimų sąrašą taikomam sąrašui. Todėl Jungtinės Karalystės nustatyta aprėptis išlieka tokia pati kaip pagal Sąjungos įsipareigojimų sąrašą.

               2 priede yra keturios pastabos. Jungtinės Karalystės galutiniame pasiūlyme atkartojamos Europos Sąjungos išlygos, taikomos kai kurioms šalims. 2 pastaboje Japonijos, Korėjos ir JAV atžvilgiu reikia padaryti techninį pakeitimą Jungtinės Karalystės išlygoje dėl mažųjų ar vidutinių įmonių (MVĮ). MVĮ apibrėžtis bus nustatyta ne Sąjungos teisės aktuose, o Jungtinės Karalystės vidaus teisės aktuose. Jungtinės Karalystės teisės akte (2015 m. Viešųjų sutarčių reglamentų Reglamento Nr. 112 4 straipsnis) yra tiesioginė nuoroda į 2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendaciją dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžties.

               Jungtinės Karalystės nustatytame sąraše atkartojamos Sąjungos išlygos, taikomos kai kurioms šalims.

               Jungtinės Karalystės galutinio pasiūlymo 3 priedo („Kiti subjektai“) aprėptis apima komunalinių paslaugų sektoriuje veikiančius perkančiuosius subjektus ir taip pat atkartoja Sąjungos įsipareigojimų sąrašą.

               Tačiau tame priede reikia padaryti nedidelius techninius pakeitimus. Jungtinės Karalystės galutiniame pasiūlyme yra nuorodos į Jungtinės Karalystės vidaus teisės aktus, o ne į Sąjungos teisę, pvz., taip yra su sąvokomis „valstybinė įmonė“ ir „esminė įtaka“.

               Orientaciniai subjektų sąrašai yra identiški Jungtinei Karalystei pagal Sąjungos įsipareigojimų sąrašą taikomiems sąrašams. Todėl Jungtinės Karalystės nustatyta aprėptis išlieka tokia pati kaip pagal Sąjungos įsipareigojimų sąrašą.

               3 priede yra aštuonios pastabos. Jungtinės Karalystės galutiniame pasiūlyme atkartojamos Sąjungos išlygos, taikomos kai kurioms šalims.

               Prekės

               Jungtinės Karalystės galutinio pasiūlymo 4 priede nurodytos tos pačios prekės kaip dabartiniame Sąjungos įsipareigojimų sąraše.

               Paslaugos

               Jungtinės Karalystės galutinio pasiūlymo 5 priede nurodytos tos pačios paslaugos kaip dabartiniame Sąjungos įsipareigojimų sąraše.

               Statybos paslaugos ir darbų koncesijos

               Jungtinės Karalystės galutinio pasiūlymo 6 priedo 2 punkte Jungtinė Karalystė siūlo statybos paslaugų teikėjams Sąjungos rinkoje suteikti teisę gauti jos darbų koncesijų sutarčių, kurių vertė yra lygi 5 000 000 specialiųjų skolinimosi teisių (SST) arba yra didesnė.

               Be to, Jungtinė Karalystė atkartoja 6 priedo pastaboje Sąjungos padarytą išlygą.

               Bendrosios pastabos

               7 priede Jungtinė Karalystė pateikia savo teritorinių vienetų sąrašą, kuris naudojamas taikant 2 priedo 1 dalį, 2 priedo 1 pastabą ir 3 priedo 6 pastabą. Taip atkartojami Jungtinės Karalystės NUTS regionai, kurie dabar apibrėžti Reglamente Nr. 1059/2003
                  7
               .

               3.2.Komisijos atliktas Jungtinės Karalystės pasiūlymo vertinimas

               Jungtinės Karalystės galutiniame pasiūlyme atkartojamas dabartinis Sąjungos įsipareigojimų sąrašas tiek, kiek jis taikomas Jungtinei Karalystei, su nedideliais techniniais pakeitimais. Kadangi Sąjungos įsipareigojimų sąrašas, kalbant apie subjektus, prekes ir  paslaugas, yra labai plačios apimties ir numato didelio laipsnio viešųjų pirkimų rinkų atvirumą, prisijungus prie Sutarties, Jungtinės Karalystės viešųjų pirkimų rinka išsaugos dabartinį didelio laipsnio viešųjų pirkimų rinkos atvirumą Sutarties šalių atžvilgiu.

               Kalbant apie Sąjungos prekių, paslaugų ir ekonominės veiklos vykdytojų patekimo į rinką galimybes, Jungtinės Karalystės galutinis pasiūlymas yra tinkamas, kadangi Jungtinė Karalystė Sąjungai siūlo maksimalią aprėptį, kokia yra siūloma susitariančiosioms šalims (žr. visų pirma 1 priedo nuostatas dėl centrinės valdžios perkančiųjų organizacijų ir 6 priedo nuostatas dėl darbų koncesijų).

               Atsižvelgiant į tai, kad Jungtinės Karalystės galutiniame pasiūlyme atkartojama Sąjungos įsipareigojimų sąrašo aprėptis, ir į tai, kad Jungtinė Karalystė pasirengusi Sąjungai užtikrinti didžiausią patekimo į rinką, koks yra siūlomas susitariančiosioms šalims, galimybę, Sąjunga taikys abipusiškumo principą ir prireikus pakeis sąrašą taip, kad Jungtinės Karalystės prekės, paslaugos ir paslaugų teikėjai galėtų dalyvauti viešuosiuose pirkimuose, nustatytuose Sąjungos įsipareigojimų sąraše.

               Atitinkami Sąjungos įsipareigojimų sąrašo pakeitimai (Sąjungos sąlygos dėl Jungtinės Karalystės prisijungimo, kaip nurodyta šio sprendimo priede) bus pridėti prie SVP komitetui priimti pateikto sprendimo, tad jie taps Jungtinės Karalystės prisijungimo prie Sutarties sąlygų dalimi. Atitinkami pakeitimai bus įtraukti į Sutarties I priedėlyje pateiktą Sąjungos įsipareigojimų sąrašą:

               ·1 priedo 2 skirsnio (ES valstybių narių centrinės valdžios perkančiosios organizacijos) 1 punktas.

               Jungtinė Karalystė bus įtraukta į sąrašą Sutarties šalių, turinčių teisę dalyvauti Sąjungos valstybių narių visų centrinės valdžios perkančiųjų organizacijų viešuosiuose pirkimuose.

               ·6 priedo 2 skirsnis (1 ir 2 prieduose nurodytų subjektų skirtos darbų koncesijų sutartys).

               ·Jungtinė Karalystė bus įtraukta į sąrašą Sutarties šalių, turinčių teisę gauti darbų koncesijų sutarčių, kurių vertė yra lygi 5 000 000 SST arba yra didesnė.

               ·I priedėlio „Europos Sąjungos įsipareigojimai“ pavadinimo išnaša.

               I priedėlyje įsipareigojimų sąraše Sąjunga paaiškins, kad visos dabartiniame Sąjungos įsipareigojimų sąraše pateiktos nuorodos į Jungtinės Karalystės perkančiąsias organizacijas ir perkančiuosius subjektus yra nebeaktualios.

               Kitų šalių išlygos

               Jeigu kuri nors kita Sutarties šalis Jungtinės Karalystės atžvilgiu pareikštų specialių apribojimų arba išlygų dėl aprėpties, jie turėtų būti įtraukti į SVP komiteto sprendimą kaip susitariančiosios šalies sąlygos dėl Jungtinės Karalystės prisijungimo. Tačiau bet kokie tokie susitariančiosios šalies pareikšti aprėpties apribojimai arba išlygos, taikomi konkrečiai Jungtinei Karalystei, neturėtų poveikio pirmiau apibūdintam Jungtinės Karalystės galutiniam pasiūlymui arba dabartinių Sutarties šalių tarpusavyje sutartai aprėpčiai.

               Rekomendacija

               Tikimasi, kad, Jungtinei Karalystei prisijungus prie Sutarties, bus išsaugotas dabartinis viešųjų pirkimų rinkų atvirumas tarptautiniu mastu. Prisijungusi prie Sutarties, Jungtinė Karalystė, kaip Sąjungos valstybė narė, turės toliau laikytis Sutartimi nustatytų teisių ir pareigų, remdamasi šiuo metu Sąjungos įsipareigojimų sąraše nustatytais įsipareigojimais. Komisija rekomenduoja priimti Jungtinės Karalystės galutinį pasiūlymą, laikantis Sąjungos sąlygų dėl Jungtinės Karalystės prisijungimo prie Sutarties.

               Todėl siūloma suteikti Komisijai įgaliojimus SVP komitete pareikšti teigiamą Sąjungos poziciją dėl Jungtinės Karalystės prisijungimo, jeigu laikomasi toliau nurodytų sąlygų, kurios turi būti įtrauktos į SVP komiteto sprendimą.

               Jeigu Jungtinė Karalystė ir Sąjunga nesudarytų susitarimo dėl išstojimo, kuriuo būtų numatytas pereinamasis laikotarpis, Jungtinei Karalystei turėtų būti leidžiama deponuoti prisijungimo dokumentą su sąlyga, jei ji tą atliks:

               (a)ne anksčiau kaip likus trisdešimčiai dienų iki tos dienos, kai Jungtinė Karalystė nustos būti Sąjungos valstybe nare, ir

               (b)per šešis mėnesius nuo SVP komiteto sprendimo priėmimo dienos, nebent šis komitetas pratęstų laikotarpį, per kurį galima pateikti dokumentą.

               Jeigu per trisdešimt dienų nuo prisijungimo dokumento deponavimo Europos Sąjunga komitetui praneštų, kad Jungtinei Karalystei Sutartis ir toliau taikoma pagal Sąjungos teisę, turėtų būti laikoma, kad Jungtinė Karalystė nedeponavo prisijungimo dokumento pagal 1994 m. Sutarties XXIV straipsnio 2 dalį ir pakeistos Sutarties XXII straipsnio 2 dalį.

               Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai Sąjungos vardu pateikti tokį pranešimą, jeigu laikomasi nustatytų sąlygų.

               Jeigu būtų sudarytas Sąjungos ir Jungtinės Karalystės susitarimas dėl išstojimo, kuriuo numatomas pereinamasis laikotarpis, Sąjunga turėtų pranešti kitoms Sutarties šalims, kad pereinamuoju laikotarpiu taikant Sutartį Jungtinė Karalystė turi būti laikoma valstybe nare. Taigi Jungtinei Karalystei Sutartis būtų taikoma iki sutarto pereinamojo laikotarpio pabaigos.

               Tokiu būdu ne vėliau kaip likus trims mėnesiams iki pereinamojo laikotarpio pabaigos Jungtinė Karalystė turėtų pateikti atnaujintus atsakymus į kontroliniame klausimų sąraše pateiktus klausimus. SVP komitetas peržiūrės Jungtinės Karalystės atnaujintus atsakymus į kontroliniame klausimų sąraše pateiktus klausimus ir apsvarstys sprendimą, kuris tuo metų būtų tinkamas.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1. Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  8
               .

               4.1.2. Taikymas aptariamuoju atveju

               SVP komitetas yra įsteigtas sutartimi, būtent Sutartimi dėl viešųjų pirkimų.

               Aktas, kurį SVP komitetas raginamas priimti, yra teisinę galią turintis aktas. Numatomas aktas bus privalomas pagal tarptautinę teisę.

               Numatomu aktu Sutarties institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2. Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1. Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama kelių tikslų arba jį sudaro keletas dalių ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kitos dalys ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2. Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su bendra prekybos politika.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 207 straipsnis.

               4.3. Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 207 straipsnis kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               2019/0020 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Viešųjų pirkimų komitete, dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prisijungimo prie Sutarties dėl viešųjų pirkimų išstojus iš Europos Sąjungos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Sąjunga yra Sutarties dėl viešųjų pirkimų (toliau – Sutartis) šalis, o jos valstybėms narėms Sutartis taikoma pagal Sąjungos teisę;

               (2)2017 m. kovo 29 d. Jungtinė Karalystė pranešė pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnį, jog ketina išstoti iš Sąjungos. Jeigu Europos Vadovų Taryba, susitarusi su Jungtine Karalyste, vieningai nenuspręs pratęsti termino, Sutartys Jungtinei Karalystei nustos galioti nuo Susitarimo dėl išstojimo įsigaliojimo dienos arba, jei tokio susitarimo nėra, praėjus dvejiems metams po to pranešimo gavimo, t. y. nuo 2019 m. kovo 30 d. Sutartis Jungtinei Karalystei automatiškai nustos galioti nuo tos datos;

               (3)2018 m. birželio 1 d. Jungtinė Karalystė, remiama Sąjungos, pateikė  prašymą dėl prisijungimo prie Sutarties;

               (4)vadovaujantis pakeistos Sutarties XXII straipsnio 2 dalimi, bet kuri PPO narė gali prisijungti prie tos Sutarties tokiomis sąlygomis, dėl kurių ji susitaria su Sutarties šalimis; šios sąlygos nustatomos Komiteto sprendimu. Prisijungimas turi įvykti, kai PPO generaliniam direktoriui deponuojamas prisijungimo dokumentas, kuriame nurodytos sutartos sąlygos. Sutartis prie jo prisijungiančiai narei įsigalioja 30-ą dieną po tos dienos, kurią buvo deponuotas prisijungimo dokumentas;

               (5)Jungtinės Karalystės įsipareigojimai dėl patekimo į viešųjų pirkimų rinką aprėpties yra nustatyti 2018 m. spalio 2 d. Sutarties šalims išsiųstame galutiniame pasiūlyme;

               (6)Jungtinės Karalystės galutinis pasiūlymas yra tinkamas, kadangi Jungtinės Karalystės įsipareigojimais dėl aprėpties Sąjungai suteikiama maksimali aprėptis, kokia šiuo metu Jungtinei Karalystei suteikiama pagal Sąjungos įsipareigojimų dėl SVP sąrašą, atitinkanti šiuo metu Jungtinei Karalystei, kaip valstybei narei, pagal Sąjungos įsipareigojimų sąrašą nustatytą aprėptį. Sąjunga turėtų taikyti abipusiškumo principą ir prireikus pakeisti sąrašą, kad Jungtinės Karalystės ekonominės veiklos vykdytojams pagal Sutartį suteiktų atitinkamo laipsnio prieigą. Be to, pakeistos Sutarties I priedėlyje esančiame Sąjungos įsipareigojimų sąraše būtina pateikti paaiškinimus, kadangi Jungtinei Karalystei tas sąrašas pagal Sutartį nebebus taikomas. Šio sprendimo priede nurodytos sąlygos taps Jungtinės Karalystės prisijungimo prie Sutarties sąlygų dalimi ir bus įtrauktos į Komiteto dėl viešųjų pirkimų (toliau – SVP komitetas) priimtą sprendimą dėl Jungtinės Karalystės prisijungimo;

               (7)todėl būtina nustatyti poziciją dėl Jungtinės Karalystės prisijungimo prie Sutarties, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi SVP komitete;

               (8)jeigu būtų sudarytas Jungtinės Karalystės ir Sąjungos susitarimas dėl išstojimo, kuriuo numatomas pereinamasis laikotarpis, kuriuo Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje būtų taikoma Sąjungos teisė, Sąjunga turėtų pranešti kitoms Sutarties šalims, kad taikant Sutartį tokiu pereinamuoju laikotarpiu Jungtinė Karalystė turi būti laikoma valstybe nare. Taigi Jungtinei Karalystei Sutartis būtų taikoma iki sutarto pereinamojo laikotarpio pabaigos. Tokiu būdu ne vėliau kaip likus trims mėnesiams iki pereinamojo laikotarpio pabaigos Jungtinė Karalystė turėtų pateikti atnaujintus atsakymus į kontroliniame klausimų sąraše pateiktus klausimus. SVP komitetas peržiūrės Jungtinės Karalystės atnaujintus atsakymus į kontroliniame klausimų sąraše pateiktus klausimus ir apsvarstys sprendimą, kuris tuo metų būtų tinkamas;

               (9)nors tuo metu, kai SVP komitetas spręs dėl Jungtinės Karalystės prisijungimo prie Sutarties, Jungtinė Karalystė nebus trečioji šalis, Sąjunga yra suinteresuota užtikrinti, kad Sutartis Jungtinės Karalystės atžvilgiu įsigaliotų kitą dieną po to, kai Sąjungos teisė nustos būti taikoma Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje.  Kol neišstojo iš Sąjungos, Jungtinė Karalystė tebėra valstybė narė, kuri turi visas iš Sutarčių kylančias teises ir kuriai privalomos visos iš jų kylančios pareigos, įskaitant pareigą laikytis lojalaus bendradarbiavimo principo;

               (10)jeigu Sąjungos teisė būtų toliau taikoma Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai Sąjungos vardu per trisdešimt dienų nuo Jungtinės Karalystės prisijungimo dokumento deponavimo pranešti SVP komitetui, kad Jungtinei Karalystei Sutartis ir toliau taikoma pagal Sąjungos teisę,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Viešųjų pirkimų komitete (toliau – SVP komitetas), yra pritarti Jungtinės Karalystės prisijungimui prie Sutarties dėl viešųjų pirkimų (toliau – Sutartis) šio sprendimo 2 straipsnyje išdėstytomis sąlygomis ir šio sprendimo priede išdėstytomis prisijungimo sąlygomis, jeigu kitų Sutarties šalių pozicijos neturės neigiamos įtakos Sąjungos interesams.

               2 straipsnis

               Pozicijai, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi pagal 1 straipsnį, turi būti taikoma sąlyga į SVP komiteto sprendimą įtraukti nuostatas, kuriomis užtikrinamas šis reikalavimas:

               (1)jeigu Jungtinė Karalystė ir Sąjunga nesudarytų susitarimo dėl išstojimo, kuriuo būtų numatytas pereinamasis laikotarpis, Jungtinei Karalystei leidžiama deponuoti prisijungimo dokumentą PPO generaliniam direktoriui, su sąlyga, kad ji tą atliks:

               (a)ne anksčiau kaip likus 30 dienų iki tos dienos, kai Jungtinė Karalystė nustos būti valstybe nare, ir

               (b)per šešis mėnesius nuo SVP komiteto sprendimo priėmimo dienos, nebent šis komitetas pratęstų laikotarpį, per kurį galima pateikti dokumentą.

               (2)Jeigu per 30 dienų nuo prisijungimo dokumento deponavimo Sąjunga SVP komitetui praneša, kad Jungtinei Karalystei Sutartis ir toliau taikoma pagal Sąjungos teisę, laikoma, kad Jungtinė Karalystė nedeponavo prisijungimo dokumento pagal 1994 m. Sutarties XXIV straipsnio 2 dalį ir pakeistos Sutarties XXII straipsnio 2 dalį.

               3 straipsnis

               Jeigu Sąjungos teisė toliau taikoma Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje, Komisijai suteikiami įgaliojimai Sąjungos vardu per 30 dienų nuo Jungtinės Karalystės prisijungimo dokumento deponavimo pranešti SVP komitetui, kad Jungtinei Karalystei Sutartis ir toliau taikoma pagal Sąjungos teisę.

               4 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        1994 m. Sutartis ir pakeista Sutartis šiame pasiūlyme toliau kartu vadinamos Sutartimi.

                     (2)

                  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/letter_from_eu_and_uk_permanent_representatives.pdf

                     (3)

                        Kontroliniame klausimų sąraše yra informacija apie Jungtinės Karalystės administracinės viešųjų pirkimų sistemos ir teisės aktų sistemos suderinamumą su SVP reikalavimais.

                     (4)

                        Jungtinės Karalystės prašymas, įtrauktas į dokumentą GPA/146; Jungtinės Karalystės pirminis pasiūlymas dėl patekimo į rinką, įtrauktas į dokumentą GPA/ACC/GBR/1; Jungtinės Karalystės atsakymai į kontroliniame klausimų sąraše pateiktus klausimus, įtraukti į dokumentą GPA/ACC/GBR/2.

                     (5)

                        Jungtinės Karalystės galutinis pasiūlymas dėl patekimo į rinką, įtrauktas į dokumentą GPA/ACC/GBR/16.

                     (6)

                        1994 m. Sutartyje šio straipsnio nuostatos yra XXIV straipsnio 2 dalyje.

                     (7)

                        2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS).

                     (8)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimas Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 03 01
            COM(2019) 46 final/2
            This document replaces COM(2019) 46 final of 28.1.2019.Change of the sensitivity level, deletion of the marking "LIMITED".
            PRIEDAS
            prie
            Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Viešųjų pirkimų komitete, dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prisijungimo prie Sutarties dėl viešųjų pirkimų išstojus iš Europos Sąjungos, pasiūlymo

               PRIEDAS

               ES SĄLYGOS DĖL JUNGTINĖS KARALYSTĖS INDIVIDUALAUS PRISIJUNGIMO PRIE SUTARTIES DĖL VIEŠŲJŲ PIRKIMŲ

               Jungtinės Karalystės atžvilgiu individualiai įsigaliojus Sutarčiai dėl viešųjų pirkimų:

               – pakeistos Sutarties I priedėlio „Europos Sąjungos įsipareigojimai“ 1 priedo 2 skirsnio 1 punktas („ES valstybių narių centrinės valdžios perkančiosios organizacijos“) išdėstomas taip:

               „1.
                     Lichtenšteino, Šveicarijos, Islandijos, Norvegijos, Nyderlandų (Arubos) ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prekėms, paslaugoms, tiekėjams ir paslaugų teikėjams – ES valstybių narių visų centrinės valdžios perkančiųjų organizacijų rengiami viešieji pirkimai. Toliau pateikiamas orientacinis sąrašas.“

               – pakeistos Sutarties I priedėlio „Europos Sąjungos įsipareigojimai“ 6 priedo 2 skirsnis išdėstomas taip:

               „Ši Sutartis taikoma 1 ir 2 prieduose nurodytų subjektų darbų koncesijos sutartims, nustatyta nacionaline tvarka sudaromoms su Islandijos, Lichtenšteino, Norvegijos, Nyderlandų (Arubos), Šveicarijos, Juodkalnijos ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės statybos paslaugų teikėjais, kai sutarties vertė yra ne mažesnė kaip 5 000 000 SST, ir su Korėjos statybos paslaugų teikėjais, kai sutarties vertė yra ne mažesnė kaip 15 000 000 SST.“

               – pakeistos Sutarties I priedėlio „Europos Sąjungos įsipareigojimai“ pavadinimo išnaša išdėstoma taip:

               „Visos dabartiniame ES įsipareigojimų sąraše pateiktos nuorodos į Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės perkančiąsias organizacijas ir perkančiuosius subjektus yra nebeaktualios.“


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 03 06
            COM(2019) 96 final
            2019/0047(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje šalių susitikime, kuriuo panaikinamas Sprendimas 9767/17

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi 2019–2023 m. Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje (SIOFA) šalių susitikimuose dėl numatomo išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių priėmimo.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Susitarimas dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje

               SIOF susitarimu siekiama įsteigus šalių susitikimą užtikrinti ilgalaikį žvejybos išteklių išsaugojimą Susitarimo rajone ir skatinti darnų žvejybos vystymąsi. Susitarimas įsigaliojo 2012 m. birželio 21 d.

               Sąjunga Tarybos sprendimu 2008/780/EB
                  1
                ratifikavo SIOF susitarimą ir yra jo šalis.

               2.2.SIOFA šalių susitikimas

               SIOFA šalių susirinkimas yra SIOF susitarimu įsteigtas organas, atsakingas už žvejybos išteklių valdymą ir išsaugojimą Susitarimo rajone. Jis priima žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, kad būtų kuo optimaliau naudojami jo kompetencijai priklausantys žvejybos ištekliai.

               Sąjunga, kaip šalių susitikimo narė, turi dalyvavimo teisę ir balsavimo teisę. Šalių susitikimas savo sprendimus priima bendru sutarimu.

               2.3.SIOFA šalių susitikimo priimti sprendimai

               Šalių susitikimas turi įgaliojimus priimti jo kompetencijai priklausančių žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, kurios susitariančiosioms šalims yra privalomos.

               Pagal SIOF susitarimo 8 straipsnio 3 dalį ir SIOFA darbo tvarkos taisyklių 12 taisyklės 4 dalį priemonės įsigalioja praėjus 90 dienų po to, kai SIOFA apie jas praneša susitariančiosioms šalims.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi metiniuose regioninių žvejybos valdymo organizacijų posėdžiuose, šiuo metu nustatoma taikant dviejų pakopų procedūrą. Tarybos sprendimu nustatomi daugiametės Sąjungos pozicijos priėmimo pagrindiniai principai bei gairės, paskui ši pozicija prieš kiekvieną metinį posėdį koreguojama neoficialiais Komisijos dokumentais ir jie aptariami Tarybos darbo grupėje.

               SIOFA atveju šis principas įgyvendintas 2017 m. gegužės 30 d. Tarybos sprendimu 9767/17, kuriuo nustatoma Sąjungos pozicija SIOFA 2017–2021 m. Sprendime nustatyti bendrieji principai ir gairės, tačiau taip pat kiek įmanoma atsižvelgiama į SIOFA ypatumus. Be to, valstybėms narėms pageidaujant, jame nustatyta standartinė kasmetinio Sąjungos pozicijos nustatymo procedūra.

               Sprendime 9767/17 nenumatyta Sąjungos poziciją SIOFA peržiūrėti iki 2022 m. metinio posėdžio. Tačiau didžioji dauguma Tarybos sprendimų, kuriais nustatoma Sąjungos pozicija įvairiose regioninėse žvejybos valdymo organizacijose, kurių susitariančioji šalis ji yra, turi būti peržiūrėti prieš 2019 m. tų regioninių žvejybos valdymo organizacijų metinius posėdžius. Todėl, siekiant skatinti Sąjungos pozicijų visose regioninėse žvejybos valdymo organizacijose nuoseklumą ir suderinti peržiūros procedūrų laiką, tikslinga paankstinti Sąjungos pozicijos SIOFA 2019–2023 m. peržiūrą ir pakeisti Sprendimą 9767/17.

               Į Sprendimą 9767/17 įtraukti naujos bendros žuvininkystės politikos principai ir gairės, nustatyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013
                  2
               , atsižvelgiant ir į Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto
                  3
                tikslus. Be to, Sąjungos pozicija juo pakoreguota pagal Lisabonos sutartį.

               Atliekant šią su žvejybos poveikiu susijusią peržiūrą atsižvelgiama į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“
                  4
               , Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos bendrą komunikatą „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“
                  5
                ir Tarybos išvadas dėl to bendro komunikato
                  6
               .

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               „Teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, kurie turi teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas, ir priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų turinį“
                  7
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               SIOFA šalių susitikimas yra įsteigtas susitarimu, būtent SIOF susitarimu.

               Aktai, kuriuos turi priimti šalių susitikimas, yra teisinę galią turintys aktai. Numatomi aktai turi būti privalomi pagal tarptautinę teisę, remiantis SIOF susitarimo 8 straipsniu, ir gali labai paveikti ES teisės aktų turinį, be kita ko:

               ·Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008, nustatančio Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai
                  8
               ;

               ·Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis
                  9
               , ir

               ·2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo
                  10
               .

               Numatomais aktais SIOF susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu tuo aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su žuvininkyste. Reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 yra teisinis principų, į kuriuos turi būti atsižvelgta šioje pozicijoje, pagrindas.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 43 straipsnio 2 dalis. Šiuo sprendimu turi būti pakeistas Sprendimas 9767/17.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 43 straipsnio 2 dalis kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               2019/0047 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje šalių susitikime, kuriuo panaikinamas Sprendimas 9767/17

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos sprendimu 2008/780/EB
                  11
                Sąjunga sudarė Susitarimą dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje (toliau – SIOF susitarimas), kuriuo įsteigtas SIOFA šalių susitikimas;

               (2)SIOFA šalių susitikimas yra atsakingas už žvejybos išteklių valdymą ir išsaugojimą SIOF susitarimo rajone. Su tuo susijusios priemonės gali tapti privalomos Sąjungai;

               (3)Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013
                  12
                nustatyta, kad Sąjunga turi užtikrinti, kad žvejybos ir akvakultūros veikla ilguoju laikotarpiu būtų aplinkosauginiu požiūriu tvari ir būtų valdoma tokiu būdu, kuris dera su tikslais užtikrinti naudą ekonominėje, socialinėje ir užimtumo srityse ir padėti užtikrinti maisto tiekimą. Jame taip pat nustatyta, kad Sąjunga žuvininkystės valdymui turi taikyti atsargumo principą ir siekti užtikrinti, kad gyvieji jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad atkurti ir išlaikyti žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai viršytų dydžius, kuriais gali būti užtikrintas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis. Be to, tame reglamente nustatyta, kad Sąjunga turi imtis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis grindžiamų išteklių valdymo ir išsaugojimo priemonių, remti mokslinių žinių ir rekomendacijų plėtojimą, laipsniškai panaikinti žuvų išmetimo į jūrą praktiką ir skatinti taikyti tokius žvejybos metodus, kuriais prisidedama prie selektyvesnės žvejybos ir padedama vengti nepageidaujamos priegaudos bei kiek įmanoma ją sumažinti, taip pat vykdyti žvejybą, kuria daromas mažas poveikis jūrų ekosistemoms ir žvejybos ištekliams. Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 taip pat pabrėžta, kad Sąjunga šių tikslų ir principų turi laikytis žuvininkystės išorės santykiuose;

               (4)kaip teigiama Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendrame komunikate „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“
                  13
                ir Tarybos išvadose dėl to bendro komunikato
                  14
               , pagrindinis ES veiksmų šiuose forumuose siekis – skatinti įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas regioninių žvejybos valdymo organizacijų veiksmingumas ir prireikus gerinamas jų valdymas;

               (5)Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“
                  15
                nurodytos konkrečios priemonės, kurias taikant mažėtų plastiko kiekis ir jūros tarša, taip pat jūroje būtų prarandama ar paliekama mažiau žvejybos įrankių;

               (6)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi SIOFA šalių susitikime 2019–2023 m., nes metiniame šalių susitikime priimtos išteklių išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės bus privalomos Sąjungai ir gali labai paveikti Sąjungos teisės aktų, būtent Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008
                  16
               , Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009
                  17
                ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/2403
                  18
               , turinį;

               (7)Tarybos sprendime 9767/17
                  19
                nenumatyta Sąjungos poziciją šalių susitikime peržiūrėti iki 2022 m. metinio posėdžio. Tačiau didžioji dauguma Tarybos sprendimų, kuriais nustatoma Sąjungos pozicija skirtingose regioninėse žvejybos valdymo organizacijose, kurių susitariančioji šalis Sąjunga yra, turi būti peržiūrėti prieš 2019 m. tų regioninių žvejybos valdymo organizacijų metinius posėdžius. Todėl, siekiant skatinti didesnį Sąjungos pozicijų visose regioninėse žvejybos valdymo organizacijose nuoseklumą ir supaprastinti peržiūros procedūrą, tikslinga paankstinti Tarybos sprendimo 9767/17 peržiūrą ir tą sprendimą panaikinti bei pakeisti nauju sprendimu, skirtu 2019–2023 metų laikotarpiui;

               (8)atsižvelgiant į kintantį SIOF susitarimo rajono žvejybos išteklių pobūdį ir dėl jo kylantį poreikį Sąjungos pozicijoje atsižvelgti į naujus pokyčius, įskaitant naują mokslinę ir kitą susijusią informaciją, pateiktą prieš SIOFA šalių susitikimo posėdžius arba per juos, laikantis Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 13 straipsnio 2 dalyje nustatyto lojalaus Sąjungos institucijų bendradarbiavimo principo, turėtų būti nustatytos 2019–2023 m. taikytinos kasmetinio Sąjungos pozicijos tikslinimo procedūros,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje (SIOFA) šalių susitikimo posėdžiuose, yra išdėstyta I priede.

               2 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi SIOFA šalių susitikimo posėdžiuose, kasmet tikslinama laikantis II priedo.

               3 straipsnis

               I priede nustatytą Sąjungos poziciją įvertina ir prireikus ne vėliau kaip iki 2024 m. metinio SIOFA šalių susitikimo posėdžio patikslina Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu.

               4 straipsnis

               2017 m. gegužės 30 d. Sprendimas 9767/17 panaikinamas.

               5 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos sprendimas 2008/780/EB dėl Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje sudarymo Europos bendrijos vardu (OL L 268, 2008 10 9, p. 27).

                     (2)

                        Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

                     (3)

                        COM(2011) 424, 2011 7 13.

                     (4)

                        COM(2018) 28 final, 2018 1 16.

                     (5)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

                     (6)

                        7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.

                     (7)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (8)

                        OL L 286, 2008 10 29, p. 1.

                     (9)

                        OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

                     (10)

                        OL L 347, 2017 12 28, p. 81.

                     (11)

                        OL L 268, 2008 10 9, p. 27.

                     (12)

                        2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

                     (13)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

                     (14)

                        7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.

                     (15)

                        COM(2018) 28 final, 2018 1 16.

                     (16)

                        Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1).

                     (17)

                        2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

                     (18)

                        2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 (OL L 347, 2017 12 28, p. 81).

                     (19)

                        2017 m. gegužės 30 d. Tarybos sprendimas, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje (SIOFA) šalių susirinkime, ir panaikinamas 2012 m. spalio 25 d. Tarybos sprendimas dėl pozicijos, kurios Sąjunga turi laikytis pagal Susitarimą dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje (SIOFA), nustatymo.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 03 06
            COM(2019) 96 final
            PRIEDAI
            prie
            pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje šalių susitikime, kuriuo panaikinamas Sprendimas 9767/17

               I PRIEDAS

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje (SIOFA) šalių susitikime

               1.PRINCIPAI

               Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje šalių susitikime Sąjunga:

               a) veikia vadovaudamasi Sąjungos tikslais ir principais, įgyvendinamais vykdant bendrą žuvininkystės politiką, visų pirma taikydama atsargumo principą ir orientuodamasi į Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalyje išdėstytus tikslus, susijusius su didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu, kad paskatintų ekosisteminio žuvininkystės valdymo metodo taikymą, kad būtų vengiama nepageidaujamos priegaudos ir siekiama kiek įmanoma ją sumažinti, kad laipsniškai būtų panaikinta žuvų išmetimo į jūrą praktika ir sumažintas žvejybos veiklos poveikis jūrų ekosistemoms ir jų buveinėms, taip pat skatindama ekonomiškai gyvybingą ir konkurencingą Sąjungos žuvininkystę, kad būtų užtikrinamas tinkamas nuo žvejybos veiklos priklausančių asmenų pragyvenimo lygis ir atsižvelgiama į vartotojų interesus;

               b) siekia, kad į SIOFA priemonių rengimo etapą būtų tinkamai įtraukti suinteresuotieji subjektai, ir užtikrina, kad SIOFA priimamos priemonės atitiktų SIOF susitarimą;

               c) užtikrina, kad SIOFA priimamos priemonės atitiktų tarptautinę teisę, visų pirma 1982 m. JT jūrų teisės konvencijos, 1995 m. JT susitarimo dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimo bei valdymo, 1993 m. Susitarimo dėl skatinimo žvejybos laivams atviroje jūroje laikytis tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių, taip pat Maisto ir žemės ūkio organizacijos 2009 m. Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių nuostatas;

               d) skatina laikytis pozicijų, derančių su to paties rajono regioninių žvejybos valdymo organizacijų (RŽVO) geriausia patirtimi;

               e) siekia suderinamumo ir sąveikos su Sąjungos įgyvendinama politika, kuri yra dvišalių žuvininkystės santykių su trečiosiomis valstybėmis dalis, ir užtikrina derėjimą su kitomis savo politikos sritimis, kaip antai išorės santykių, užimtumo, aplinkos, prekybos, plėtros, mokslinių tyrimų ir inovacijų;

               f)užtikrina, kad būtų laikomasi Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų;

               g)laikosi 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadų dėl Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto
                  1
               ;

               h) siekia užtikrinti vienodas sąlygas Sąjungos laivynui SIOFA susitarimo rajone remdamasi tais pačiais principais ir standartais, kokie taikomi pagal Sąjungos teisę, ir skatinti vienodą tų principų ir standartų įgyvendinimą;

               i) laikosi Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendro komunikato „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“
                  2
                ir Tarybos išvadų dėl to bendro komunikato
                  3
               , taip pat skatina įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas SIOFA efektyvumas ir prireikus gerinamas jos valdymas bei veiksmingumas (visų pirma mokslo, reikalavimų laikymosi, skaidrumo ir sprendimų priėmimo srityse), taip prisidėdama prie visų darnaus vandenynų valdymo aspektų;

               j) skatina RŽVO ir regioninių jūrų konvencijų koordinavimą ir prireikus, jei taikoma, bendradarbiavimą su pasaulinėmis organizacijomis pagal jų įgaliojimus;

               k)skatina bendradarbiavimo ne tunų regioninėse žvejybos valdymo organizacijose mechanizmus, panašius į vadinamąjį Kobės procesą, susijusį su tunų RŽVO.

               2.GAIRĖS

               Sąjunga prireikus stengiasi, kad SIOFA imtųsi šių veiksmų:

               a) Susitarimo rajone nustatytų žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, pagrįstas patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, įskaitant SIOFA kompetencijai priklausantiems gyviesiems jūrų biologiniams ištekliams taikomus bendrus leidžiamus sužvejoti kiekius (BLSK) ir kvotas, taip pat žvejybos pastangų arba žvejybos pajėgumų reguliavimo priemones, kuriomis ne vėliau kaip 2020 m. būtų pasiektas arba išlaikytas didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį užtikrinantis naudojimo lygis. Prireikus būtų svarstomos specialiosios peržvejojamų išteklių apsaugos priemonės, siekiant žvejybos intensyvumą suderinti su turimomis žvejybos galimybėmis;

               b) nustatytų priemones, padedančias SIOF susitarimo rajone užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, įskaitant NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašo sudarymą;

               c) SIOF susitarimo rajone nustatytų stebėsenos, kontrolės ir priežiūros priemones, kad būtų užtikrintas kontrolės veiksmingumas ir atitiktis SIOFA priimtoms priemonėms;

               d) nustatytų priemones, skirtas neigiamam žvejybos poveikiui jūrų biologinei įvairovei ir jūrų ekosistemoms sumažinti, įskaitant priemones, kuriomis siekiama sumažinti jūros taršą ir užkirsti kelią plastiko išmetimui į jūrą bei sumažinti jūroje esančio plastiko poveikį jūrų biologinei įvairovei ir ekosistemoms, taip pat SIOF susitarimo rajone taikytinas pažeidžiamų jūrų ekosistemų apsaugos priemones, atitinkančias SIOF susitarimą ir Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) tarptautines giliavandenės žvejybos atvirojoje jūroje valdymo gaires, ir priemones, padėsiančias išvengti nepageidaujamos priegaudos (visų pirma, pažeidžiamų jūrų gyvūnų rūšių) bei kiek įmanoma ją sumažinti ir laipsniškai panaikinti žuvų išmetimo į jūrą praktiką;

               e)nustatytų priemones, kuriomis siekiama sumažinti paliktų, prarastų ar kitaip į vandenyną išmestų žvejybos įrankių poveikį ir sudaryti tokių įrankių identifikavimo ir ištraukimo sąlygas;

               f) nustatytų priemones, kuriomis siekiama uždrausti žvejybą, kurios vienintelis tikslas – rinkti ryklių pelekus, ir reikalauti, kad visi iškraunami rykliai būtų su visais nepašalintais pelekais;

               g)prireikus nustatytų bendrą strategiją su kitomis RŽVO, visų pirma dalyvaujančiomis žvejybos valdymo tame pačiame rajone veikloje;

               h) prireikus rengtų rekomendacijas, kiek tai leidžiama pagal atitinkamus steigiamuosius dokumentus, kuriomis būtų skatinama įgyvendinti Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl darbo žvejybos sektoriuje;

               i) nustatytų papildomų techninių priemonių, grindžiamų SIOFA pagalbinių organų ir darbo grupių rekomendacijomis.

               II PRIEDAS

               Kasmetinis pozicijos, kurios Sąjunga turi laikytis

               Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje šalių susitikimo posėdžiuose, tikslinimas

               Prieš kiekvieną šalių susitikimo posėdį, sušaukiamą sprendimams, turėsiantiems Sąjungai teisinę galią, priimti, imamasi veiksmų, būtinų siekiant, kad pozicijoje, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, būtų atsižvelgta į Komisijai pateiktą naujausią mokslinę ir kitą susijusią informaciją, laikantis I priede išdėstytų principų ir gairių.

               Šiuo tikslu ir remdamasi ta informacija, Komisija, likus pakankamai laiko iki kiekvieno SIOFA šalių susitikimo posėdžio, perduoda Tarybai arba jos parengiamiesiems organams rašytinį dokumentą, kuriame išdėstoma išsami informacija apie siūlomą Sąjungos pozicijos patikslinimą, kad būtų apsvarstyti ir patvirtinti pozicijos, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, elementai.

               Jei šalių susitikime, įskaitant rengiamą vietoje, susitarimo pasiekti neįmanoma, kad Sąjungos pozicijoje būtų atsižvelgta į naujus elementus, klausimas perduodamas Tarybai arba jos parengiamiesiems organams.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 05 14
            COM(2019) 229 final
            2019/0110(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje bendradarbiavimo energijos vartojimo efektyvumo srityje partnerystės organizacijoje (IPEEC), dėl IPEEC nuostatų galiojimo pratęsimo nuo 2019 m. gegužės 24 d. iki gruodžio 31 d.

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas yra susijęs su sprendimu, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinės bendradarbiavimo energijos vartojimo efektyvumo srityje partnerystės organizacijos (IPEEC) politikos komitete dėl numatomo IPEEC nuostatų galiojimo pratęsimo nuo 2019 m. gegužės 24 d. iki gruodžio 31 d. patvirtinimo.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Tarptautinė bendradarbiavimo energijos vartojimo efektyvumo srityje partnerystės organizacija

               2008 m. birželio mėn. Europos Komisijos iniciatyva G 8 valstybės, Kinija, Indija, Pietų Korėja ir Komisija nusprendė įsteigti Tarptautinę bendradarbiavimo energijos vartojimo efektyvumo srityje partnerystės organizaciją (toliau – IPEEC), kurios tikslas – sudaryti sąlygas imtis veiksmų, kuriais labai didinamas energijos vartojimo efektyvumas. IPEEC – forumas, kuriame galima diskutuoti, konsultuotis ir keistis informacija. Pastaraisiais metais jis atliko svarbų vaidmenį užtikrindamas bendrą veiksmų koordinavimą ir remdamas bendradarbiavimą pagal G 20 energijos vartojimo efektyvumo programą. Prie IPEEC gali prisijungti kitos šalys ir tarpvyriausybinės organizacijos.

               2009 m. gegužės 24 d. Romoje dvylika valstybių, įskaitant keturias Europos Sąjungos valstybes nares, pasirašė IPEEC nuostatus (toliau – Nuostatai), kurių galiojimo trukmė – 10 metų, t. y. iki 2019 m. gegužės 24 d.

               Nuostatų 4.2 punkte nustatyta, kad prie IPEEC gali prisijungti tarpvyriausybinės organizacijos ir IPEEC nare tampama pasirašius Nuostatus. Todėl Sąjunga Nuostatus pasirašė ir sudarė pagal Tarybos sprendimą 2009/954/EB
                  1
               .

               Nuostatuose apibūdinama IPEEC bendradarbiavimo veikla, nustatoma jos organizacinė struktūra, apibrėžiami galimoms naujoms narėms taikytini kriterijai ir pateikiamos bendrosios nuostatos, be kita ko, susijusios su Partnerystės organizacijos finansavimu ir intelektinės nuosavybės teisėmis.

               Sritys, kurioms taikomi Nuostatai, priklauso tiek Sąjungos, tiek valstybių narių kompetencijai. Taigi pagal jų atitinkamą kompetenciją, visų pirma aplinkos ir energetikos srityse, turi būti priimama suderinta pozicija.

               IPEEC valdymo funkcijas atlieka sekretoriatas – jis organizuoja IPEEC politikos komiteto ir vykdomojo komiteto posėdžius. Be to, sekretoriatas teikia pagalbą esamoms darbo grupėms ir užtikrina IPEEC narių ir energetikos politikos procese dalyvaujančios platesnės bendruomenės ryšius.

               Nuostatų 7.1 punkte nustatyta, kad jie galioja 10 metų, t. y. iki 2019 m. gegužės 24 d., nebent narės jų galiojimą pratęsia arba nutraukia.

               Sekretoriatas įsikūręs Paryžiuje (Prancūzija),

                  Tarptautinės energetikos agentūros

                (TEA) patalpose. 2009 m. gegužės 24 d. ir birželio 22 d. Romoje dvylika valstybių, įskaitant keturias Sąjungos valstybes nares, pasirašė Memorandumą dėl IPEEC sekretoriato veikimo prie TEA (toliau – Memorandumas). TEA Memorandumą pasirašė 2009 m. birželio 18 d., Sąjunga jį pasirašė ir sudarė pagal Tarybos sprendimą 2009/954/EB
                  2
               .

               Memorandume aprašomi bendrieji sekretoriato organizavimo principai ir pateikiamos nuostatos dėl sekretoriato darbuotojų bei jų įdarbinimo, taip pat aptariami finansavimo ir biudžetinių procedūrų klausimai. Europos Sąjunga moka įnašą į IPEEC, skirtą jos administracinėms išlaidoms padengti.

               Memorandumo 17 punkte nustatyta, kad „TEA arba [IPEEC] vykdomasis komitetas šio memorandumo galiojimą gali nutraukti bet kuriuo metu. Tokiu atveju jie turėtų pasistengti vienas kitam apie tai pranešti raštu ne vėliau kaip prieš dvylika mėnesių.“ Taigi daroma išvada, kad Memorandumas buvo sudarytas sine die.

               2.2.IPEEC politikos komitetas

               Politikos komitetas (jam šiuo metu pirmininkauja Europos Komisija) valdo visą IPEEC sistemą bei vadovauja politikos iniciatyvoms ir, atsižvelgdamas į bendrus strateginius prioritetus, vertina IPEEC darbo pažangą. Politikos komitetą sudaro po vieną kiekvienos narės aukšto rango atstovą.

               Be politikos komiteto, veikia vykdomasis komitetas (jam šiuo metu pirmininkauja Kanada), kurį sudaro po vieną kiekvienos narės vidutinio rango atstovą ir kuris priima šalių narių pasiūlymus ir nagrinėja prašymus dėl narystės. Be to, jis rengia pasiūlymus darbo grupėms, stebi jų darbo pažangą, tvirtina metinę darbo programą ir biudžetą ir teikia gaires IPEEC sekretoriatui.

               Nuostatų 3.4 punkte nustatyta, kad politikos komitetas ir vykdomasis komitetas sprendimus turėtų priimti bendru sutarimu, nebent numatyta kitaip.

               IPEEC sekretoriato nuomone, politikos komitetas, kaip plenarinis organas, sudarytas iš visų IPEEC narių aukšto rango atstovų, turi įgaliojimus pratęsti IPEEC nuostatų galiojimą.

               2.3.Numatomas politikos komiteto aktas

               Per 2019 m. vasario 21 d. vykusį 16-ąjį politikos komiteto posėdį IPEEC narės priėmė sprendimą pratęsti IPEEC nuostatų galiojimą iki 2019 m. gruodžio 31 d., nedarant poveikio Sąjungos pozicijai, kuri turi būti išreikšta laikantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje nurodytos procedūros.

               Siekdamas išvengti staigaus IPEEC veiklos nutraukimo 2019 m. gegužės 24 d., kai baigsis Nuostatuose numatytas 10 metų laikotarpis, IPEEC sekretoriatas pasiūlė trumpam pratęsti IPEEC nuostatų galiojimą.

               2017 m. G 20 pirmininkaujanti Vokietija, siekdama stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą energijos vartojimo efektyvumo klausimais, išvengti tarptautinių organizacijų, dirbančių energijos vartojimo efektyvumo srityje, darbo srautų dubliavimo ir glaudžiau bendradarbiaujant sudaryti sąlygas efektyviau naudoti išteklius, pasiūlė išnagrinėti galimybę sukurti Energijos vartojimo efektyvumo centrą (toliau – Centras). Po intensyvių derybų buvo pateiktas pasiūlymas tokį Centrą sukurti prie Tarptautinės energetikos agentūros (TEA). Jis padėtų užtikrinti IPEEC ir TEA veiklos sinergiją ir IPEEC darbo tęstinumą po to, kai 2019 m. gegužės 24 d. baigs galioti IPEEC nuostatai.

               2019 m. vasario 20 d. TEA valdyba pritarė Energijos vartojimo efektyvumo centro, kaip specialiąją veiklą pagal Susitarimo dėl Tarptautinės energetikos programos 65 straipsnį vykdančio organo, įsteigimui ir nustatė, kad pradinė jo veiklos trukmė – penkeri metai. Be to, valdyba sutarė, kad jei IPEEC narės nuspręstų pratęsti IPEEC nuostatų galiojimą, IPEEC sekretoriatas veiktų prie TEA iki 2019 m. gruodžio 31 d. su sąlyga, kad iki 2019 m. gegužės 23 d. bus gautas išlaidoms pratęsimo laikotarpiu padengti tinkamas finansavimas ir įvykdyti įsipareigojimai.

               Taigi pratęsus IPEEC nuostatų galiojimą atsirastų papildomo laiko aptarti IPEEC pertvarkos į naująjį Energijos vartojimo efektyvumo centrą klausimą ir priimti su tuo susijusius sprendimus.

               Dėl veiklos pasakytina, kad Nuostatų galiojimą pratęsiant iki 2019 m. gruodžio 31 d. atsižvelgiama į nepertraukiamą IPEEC darbo programos vykdymą ir pagrindinių paslaugų IPEEC narėms teikimą. Tokia veikla apima, pavyzdžiui, G 20 lygmeniu sutartą darbą energijos vartojimo efektyvumo srityje, kuris šiais metais apims renginius, suplanuotus surengti pasibaigus dabartinio IPEEC mandato galiojimo laikui, t. y. po gegužės 24 d. Be to, atsižvelgiama į turimas lėšas veiklos išlaidoms pratęsimo laikotarpiu padengti – šiuo metu IPEEC sekretoriatui teikiami įnašai už visus 2019 kalendorinius metus.

               Mokėjimai bus atlikti už 2019 m. ir surinktos lėšos bus panaudotos IPEEC sekretoriato veiklos išlaidoms iki 2019 m. pabaigos padengti; jei lėšų liktų, jos būtų panaudotos tam, kad IPEEC pakeisiantis organas galėtų nenutrūkstamai tęsti jos veiklą. Jei iki 2019 m. pabaigos jokios bendradarbiavimo veiklos, susijusios su IPEEC ar ją pakeisiančiu organu, nebūtų, lėšos būtų grąžintos pagal TEA procedūras.

               Numatomas sprendimas šalims taps privalomas pagal Susitarimo 7.1 punktą.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Atsižvelgdamos į ankstesniame skirsnyje išdėstytas priežastis, per vasario 21 d. įvykusį 16-ąjį politikos komiteto posėdį IPEEC narės, nedarydamos poveikio Sąjungos pozicijai, kuri turi būti išreikšta laikantis SESV 218 straipsnio 9 dalyje nurodytos procedūros, ir numatydamos atsižvelgti į ją, priėmė šiuos sprendimus:

               ·patvirtino Tarptautinės bendradarbiavimo energijos vartojimo efektyvumo srityje partnerystės organizacijos nuostatų galiojimo pratęsimą nuo 2019 m. gegužės 24 d. iki gruodžio 31 d.;

               ·pritarė TEA valdybos sprendimui, remiantis Memorandumu, leisti IPEEC sekretoriatui toliau veikti prie TEA iki 2019 m. gruodžio 31 d.;

               ·nurodė IPEEC sekretoriatui užtikrinti IPEEC administracinį tęstinumą pratęsimo laikotarpiu: be kita ko, kartu su TEA pratęsti darbuotojų sutartis ir parengti bei per kitą 2019 m. kovo 28–29 d. vykdomojo komiteto posėdį pateikti tvirtinti peržiūrėtą 2019 m. darbo programą ir biudžetą;

               ·paragino nares dėti kuo daugiau pastangų 2019 m. skirti savanoriškų įnašų ir ne vėliau kaip iki 2019 m. gegužės 22 d. pateikti savanoriškų įnašų raštus. Apie ketinimą pateikti tokius raštus turėtų būti pranešta sekretoriatui iki kovo 28–29 d. vykdomojo komiteto posėdžio;

               ·pritarė TEA valdybos sprendimui leisti Energijos vartojimo efektyvumo centro sekretoriatui veikti prie TEA ir patvirtino politikos komiteto nariams skirtą susijusį informacinį pranešimą;

               ·pripažindamos, kad įsteigiant Energijos vartojimo efektyvumo centrą nesukuriamas naujas subjektas ar institucija, tik pertvarkomas IPEEC darbas, kad ši organizacija taptų nauja stipresne pasaulinio bendradarbiavimo energijos vartojimo efektyvumo srityje priemone, nurodė IPEEC sekretoriatui dirbti išvien su TEA bei suinteresuotosiomis narėmis, kad būtų įsteigtas Centras ir užtikrintas jo veikimas;

               ·paprašė politikos komiteto pirmininko bei jo pavaduotojų ir kitų suinteresuotųjų šalių dirbti kartu su IPEEC bei TEA sekretoriatais siekiant šiais metais užbaigti Energijos vartojimo efektyvumo centro steigimo procesą ir

               ·patvirtino tolesnę sklandžią administracinę IPEEC pertvarką į Centrą, visų pirma susijusią su darbo grupių, lėšų ir IPEEC sekretoriato darbuotojų perkėlimu.

               Sąjungai siūloma šiam sprendimui pritarti.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               SESV 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  3
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               IPEEC – Susitarimu, t. y. Tarptautinės bendradarbiavimo energijos vartojimo efektyvumo srityje partnerystės organizacijos nuostatais, įsteigtas organas.

               Aktas, kurį turi priimti IPEEC, yra teisinę galią turintis aktas. Remiantis nuostatų 7.1 punktu, numatomas aktas bus privalomas pagal tarptautinę teisę, nes juo pratęsiamas IPEEC narių, sudarant pirminius Nuostatus, prisiimtų įsipareigojimų vykdymo laikotarpis.

               Numatomu aktu Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama; Nuostatais sukurta institucinė struktūra lieka nepakitusi.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Numatomo akto pagrindinis tikslas ir turinys yra susiję su energijos vartojimo efektyvumo energetikos srityje skatinimu.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas – SESV 194 straipsnio 2 dalis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 194 straipsnio 2 dalis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               2019/0110 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje bendradarbiavimo energijos vartojimo efektyvumo srityje partnerystės organizacijoje (IPEEC), dėl IPEEC nuostatų galiojimo pratęsimo nuo 2019 m. gegužės 24 d. iki gruodžio 31 d.

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 194 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Tarptautinės bendradarbiavimo energijos vartojimo efektyvumo srityje partnerystės organizacijos (IPEEC) nuostatai (toliau – Susitarimas) pradėjo galioti 2009 m. gegužės 24 d. ir juos Sąjunga sudarė Tarybos sprendimu 2009/954/EB
                  4
               ;

               (2)pagal Susitarimo 7.1 punktą IPEEC narės gali nuspręsti jo galiojimą pratęsti. Politikos komitetas – iš visų IPEEC narių aukšto rango atstovų sudarytas plenarinis organas, kuriam pavesta valdyti bendrą IPEEC sistemą ir politiką, – yra tinkamas organas, kuriame IPEEC narės gali nuspręsti dėl Susitarimo galiojimo pratęsimo;

               (3)2019 m. vasario 21 d. vykusiame politikos komiteto posėdyje IPEEC narės, išskyrus Sąjungą, pritarė IPEEC nuostatų galiojimo pratęsimui nuo 2019 m. gegužės 24 d. iki gruodžio 31 d.;

               (4)tikslinga nustatyti poziciją dėl IPEEC nuostatų galiojo pratęsimo, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi, nes sprendimas dėl Nuostatų galiojimo pratęsimo būtų privalomas Sąjungai;

               (5)IPEEC narės, siekdamos užtikrinti sinergiją energijos vartojimo efektyvumo srityje, svarsto galimybę sujungti dabartinę IPEEC veiklą ir Tarptautinės energetikos agentūros (TEA) veiklą šioje srityje, kad ją vykdytų Energijos vartojimo efektyvumo centras. Pasinaudojus laikinąja priemone, t. y. trumpam pratęsus IPEEC nuostatų galiojimą, bus turima daugiau laiko Energijos vartojimo efektyvumo centrui sukurti, o kartu IPEEC veiklos tęstinumui ir nepertraukiamam perdavimui naujajam Energijos vartojimo efektyvumo centrui užtikrinti;

               (6)dėl veiklos pasakytina, kad Nuostatų galiojimą pratęsiant iki 2019 m. gruodžio 31 d. atsižvelgiama į nepertraukiamą IPEEC darbo programos įgyvendinimą ir pagrindinių paslaugų IPEEC narėms teikimą. Tai apima G 20 lygmeniu sutartą darbą energijos vartojimo efektyvumo srityje, kuris šiais metais apims renginius, suplanuotus surengti pasibaigus dabartinio IPEEC mandato galiojimo laikui, t. y. po 2019 m. gegužės 24 d. Be to, atsižvelgiama į turimas lėšas veiklos išlaidoms pratęsimo laikotarpiu padengti – šiuo metu IPEEC sekretoriatui teikiami įnašai už visus 2019 kalendorinius metus, o veikla, likę darbuotojai ir galimi ištekliai galėtų būti perkelti į naująjį Energijos vartojimo efektyvumo centrą;

               (7)todėl, siekiant išvengti staigaus IPEEC veiklos nutraukimo 2019 m. gegužės 24 d., svarbu trumpam pratęsti IPEEC nuostatų galiojimą. Remiantis IPEEC nuostatų 3.4 punktu, galutinis sprendimas dėl pratęsimo turi būti priimtas bendru IPEEC narių sutarimu, o po 2019 m. vasario 21 d. politikos komiteto posėdžio laukiama, kol bus priimtas Tarybos sprendimas dėl pozicijos,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu:

               (1)pritarti IPEEC nuostatų galiojimo pratęsimui nuo 2019 m. gegužės 24 d. iki gruodžio 31 d.;

               (2)pritarti Tarptautinės energetikos agentūros (TEA) valdybos sprendimui, remiantis Memorandumu dėl IPEEC sekretoriato veikimo prie TEA, leisti IPEEC sekretoriatui toliau veikti prie TEA iki 2019 m. gruodžio 31 d.;

               (3)patvirtinti administracinę IPEEC pertvarką į naująjį Energijos vartojimo efektyvumo centrą, visų pirma susijusią su darbo grupių, lėšų ir IPEEC sekretoriato darbuotojų perkėlimu.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimas 2009/954/EB dėl Tarptautinės bendradarbiavimo energijos vartojimo efektyvumo srityje partnerystės organizacijos (IPEEC) nuostatų ir Memorandumo dėl Tarptautinės bendradarbiavimo energijos vartojimo efektyvumo srityje partnerystės organizacijos sekretoriato veikimo prie Tarptautinės energetikos agentūros pasirašymo ir sudarymo Europos bendrijos vardu (OL L 330, 2009 12 16, p. 37).

                     (2)

                        2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimas 2009/954/EB (OL L 330, 2009 12 16, p. 37–47).

                     (3)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (4)

                        2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimas 2009/954/EB dėl Tarptautinės bendradarbiavimo energijos vartojimo efektyvumo srityje partnerystės organizacijos (IPEEC) nuostatų ir Memorandumo dėl Tarptautinės bendradarbiavimo energijos vartojimo efektyvumo srityje partnerystės organizacijos sekretoriato veikimo prie Tarptautinės energetikos agentūros pasirašymo ir sudarymo Europos bendrijos vardu (OL L 330, 2009 12 16, p. 37).