Svarbus teisinis pranešimas

|

52006PC0634

Pasiūlymas Tarybos reglamentas baigiantis dalinę tarpinę antidempingo priemonių, taikomų importuojamam Rusijos Federacijos kilmės siliciui, peržiūrą  /* KOM/2006/0634 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 26.10.2006KOM(2006) 634 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASbaigiantis dalinę tarpinę antidempingo priemonių, taikomų importuojamam Rusijos Federacijos kilmės siliciui, peržiūrą(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS PASIūLYMO APLINKYBėS |Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas yra susijęs su 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (toliau – pagrindinis reglamentas), taikymu atliekant tyrimo procedūrą dėl Rusijos Federacijos kilmės silicio importo, vykdomą atlikus tarpinę peržiūrą pagal Tarybos Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 3 dalį. |Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas yra pateikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis procedūros, atliktos pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus, rezultatais. |Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos Šiuo metu pasiūlymo srityje netaikomos jokios nuostatos. |Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos kryptimis ir tikslais Netaikytina. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |Atliekant procedūrą, su ja susijusios suinteresuotosios šalys, remdamosi pagrindiniame reglamente numatytomis nuostatomis, jau turėjo galimybę ginti savo interesus. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas yra parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nenumatytas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame pateikiamas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |Siūlomų veiksmų santrauka 2006 m. balandžio 5 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie dalinės tarpinės antidempingo priemonių, taikomų importuojamam Rusijos Federacijos kilmės siliciui, peržiūros inicijavimą (OL C 82, 2006 4 5, p. 64). Prašymą atlikti šią peržiūrą pateikė Rusijos eksportuojantis silicio gamintojas, Sual Kremny Ural LLC, ir susijusi bendrovė (toliau – pareiškėjas), kurie prašė nustatyti taikomo dempingo skirtumą. 2006 m. gegužės 29 d. pareiškėjas oficialiai atsiėmė prašymą. Kadangi, remiantis pareiškėjo prašyme pateikta informacija, nebuvo nustatyta jokių aplinkybių, rodančių, kad nutraukus dabartinį tyrimą bus pažeisti Bendrijos interesai, Tarybai siūloma užbaigti dabartinę peržiūrą ir toliau taikyti pareiškėjui nustatytą galiojantį antidempingo muitą. Dėl to Komisijai siūloma priimti pridedamą Tarybos reglamento pasiūlymą siekiant šį pasiūlymą perduoti Tarybai ir paskelbti jį Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |Teisinis pagrindas 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005. |Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šių priežasčių: |Veiksmų pobūdis yra aprašomas pirmiau minėtame pagrindiniame reglamente nesuteikiant galimybės taikyti šalies sprendimą. |Nuoroda apie Bendrijai, nacionalinėms vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ekonominių operacijų vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės ir administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma. |Priemonių pasirinkimas |Siūloma priemonė: reglamentas. |Kitos priemonės būtų netinkamos dėl šios priežasties: Kitos priemonės būtų netinkamos, nes pagrindiniame reglamente pasirinkimo galimybės nenumatytos. |POVEIKIS BIUDžETUI |Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. |1.  PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASbaigiantis dalinę tarpinę antidempingo priemonių, taikomų importuojamam Rusijos Federacijos kilmės siliciui, peržiūrąEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas)[1], ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,kadangi:1. PROCEDŪRA1.1 Ankstesni tyrimai ir galiojančios priemonės2.  Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2229/2003[2] nustatytas galutinis antidempingo muitas importuojamam Rusijos kilmės siliciui. Importui iš SKU LLC, Sual-Kremny-Ural (Kamenskas, Uralo sritis, Rusija) ir susijusios bendrovės ZAO KREMNY (Irkutskas, Irkutsko sritis, Rusija) taikomo galutinio antidempingo muito norma yra 22,7 %. Komisija Sprendimu 2004/445/EB[3] priėmė pareiškėjo siūlomą įsipareigojimą.1.2 Prašymas atlikti tarpinę peržiūrą3.  2006 m. vasario 6 d. Komisija gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę antidempingo priemonių, taikomų importuojamam Rusijos Federacijos kilmės siliciui, peržiūrą pagal 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas)[4] 11 straipsnio 3 dalį.4.  Prašymą pateikė SKU LLC, Sual-Kremny-Ural (Kamenskas, Uralo sritis, Rusija) ir susijusi bendrovė ZAO KREMNY (Irkutskas, Irkutsko sritis, Rusija) (toliau – pareiškėjas), kuriame prašoma nustatyti pareiškėjui taikomą dempingą.5.  Prašyme pateikti prima facie įrodymai, kad pasikeitė aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos priemonės, ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai.6.  Todėl Komisija pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje [5] (toliau − pranešimas apie inicijavimą) paskelbė apie dalinės tarpinės antidempingo priemonių, taikomų importuojamam Rusijos Federacijos kilmės siliciui, kuris šiuo metu klasifikuojamas priskiriant KN kodą 2804 69 00, peržiūros inicijavimą.7.  Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai informavo pareiškėją, eksportuojančios šalies atstovus ir Bendrijos gamintojų asociaciją. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pateikti savo nuomonę raštu prašyti jas išklausyti per pranešime apie pradedamą tyrimą nustatytą laikotarpį. Klausimynai buvo išsiųsti pareiškėjui.8.  Tyrimo laikotarpis vyko nuo 2005 m. balandžio 1 d. iki 2006 m. kovo 31 d.2. PRAŠYMO ATSIĖMIMAS IR TARPINĖS PERŽIŪROS PABAIGA9.  2006 m. gegužės 29 d., t. y. prieš pateikdamas atsakymus į klausimyno klausimus, pareiškėjas oficialiai atsiėmė prašymą.10.  Buvo svarstoma, ar būtų pateisinama toliau vykdyti ex-officio tyrimą, nepaisant pirmiau minėto atsiėmimo. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad prašymas buvo atsiimtas tyrimo pradžioje, nebuvo jokio įrodymo dėl dabartinio TL ir šiame etape nepadarytos išankstinės išvados, kuriomis remiantis būtų galima toliau vykdyti tyrimą.11.  Remiantis pareiškėjo prašyme pateikta informacija nebuvo nustatyta jokių aplinkybių, įrodančių, kad nutraukus tyrimą bus pažeisti Bendrijos interesai.12.  Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie ketinimą užbaigti dabartinę procedūrą. Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad pareiškėjas ir toliau eksportavo svarstomąją prekę į EB dempingo kainomis ir kad dėl to tyrimas turėtų būti vykdomas toliau. Tačiau reikėtų pažymėti, kad užbaigus šį tyrimą, galiojanti antidempingo priemonė nebus panaikinta siekiant atkurti sąžiningą prekybą. Todėl šį argumentą teko atmesti.13.  Kitos dvi suinteresuotosios šalys pritarė dabartinio tyrimo tolesniam vykdymui siekiant pašalinti priemones, nes EB nustatytas pasiūlos trūkumas. Tačiau į šį argumentą negalima atsižvelgti atliekant tyrimą, nes juo siekiama iš naujo įvertinti vieno eksportuotojo dempingo skirtumą. Taigi vykdant toliau šį tyrimą, jokiu būdu nepasikeistų eksportuotojui taikomų priemonių lygis. Taigi juo negalima išspręsti pasiūlos trūkumo problemos nediskriminuojant.14.  Todėl buvo padaryta išvada, kad dabartinė tarpinė galutinių antidempingo priemonių, nustatytų į Bendriją importuojamam Rusijos Federacijos kilmės siliciui, peržiūra turėtų būti užbaigta. Pareiškėjui taikomos galiojančios antidempingo priemonės turėtų būti taikomos toliau, nepažeidžiant priemonių trukmės.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis15.  Dalinė tarpinė antidempingo priemonių, taikomų pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2229/2003 importuojamam Rusijos Federacijos kilmės siliciui, peržiūra, pradėta pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 3 dalį, yra baigta.16.  SKU LLC, Sual-Kremny-Ural (Kamenskas, Uralo sritis, Rusija) ir ZAO KREMNY (Irkutskas, Irkutsko sritis, Rusija) toliau taikomos šiuo metu galiojančios antidempingo priemonės.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje, […]Tarybos varduPirmininkas[…] [1] OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).[2] OL L 339, 2003 12 24, p. 3.[3] OL L 127, 2004 4 29, p. 114.[4] OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).[5] OL C 82, 2006 4 5, p. 64.


|

52010PC0782

Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1292/2007, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei  /* KOM/2010/0782 galutinis - NLE 2010/0376  */

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.12.20KOM(2010) 782 galutinis2010/0376 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1292/2007, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėveleiAIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPasiūlymo aplinkybės |Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas susijęs su Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis reglamentas) taikymu atliekant tyrimą dėl importuojamos Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelės. |Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas teikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus. |Šiuo metu galiojančios priemonės – tai galutinis antidempingo muitas, nustatytas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1292/2007 (OL L 288, 2007 11 6, p. 1.) importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 15/2009 (OL L 6, 2009 1 10, p. 1.) ir Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 806/2010 (OL L 242, 2010 9 15, p. 6.). Taip pat taikomi kompensaciniai muitai, nustatyti Tarybos reglamentu (EB) Nr. 15/2009 (OL L 6, 2009 1 10, p. 1). |Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |Su tyrimu susijusios suinteresuotosios šalys turėjo galimybę ginti savo interesus atliekant tyrimą pagal pagrindinio reglamento nuostatas. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas yra parengtas įgyvendinant pagrindinius reglamentus. Pagrindiniuose reglamentuose nėra numatomas bendras poveikio vertinimas, tačiau juose pateikiamas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. |Teisiniai pasiūlymo aspektai |Siūlomų veiksmų santrauka 2009 m. gruodžio 1 d. Komisija inicijavo importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei taikomų antidempingo priemonių dalinės tarpinės peržiūros tyrimą, kurį atliekant nagrinėtas tik su Garware Polyester Ltd. (toliau – pareiškėjas) susijęs dempingas. Peržiūra inicijuota, nes pareiškėjas, Indijos eksportuojantis gamintojas, pateikė pakankamai prima facie įrodymų, kad pasikeitė su dempingu susijusios aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos priemonės, ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai. Palyginus pareiškėjo normaliąją vertę su jo eksporto į ES kainomis matyti, kad per peržiūros tiriamąjį laikotarpį bendrovė nevykdė dempingo. Be to, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad pakitusias aplinkybes, dėl kurių buvo inicijuota peržiūra, būtų pagrįstai galima laikyti ilgalaikėmis, nes pareiškėjas iš esmės pakeitė gamybos procesą ir technologiją. Todėl Tarybai siūloma priimti pridedamą reglamento, kuriuo būtų iš dalies pakeista Garware Polyester Ltd. taikoma muito norma nustatant 0 proc. muito normą, ir kuris turėtų būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ne vėliau kaip 2011 m. kovo 1 d., pasiūlymą. |Teisinis pagrindas 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių, ypač jo 11 straipsnio 3 dalis. |Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytos priežasties. |Veiksmų pobūdis yra aprašomas pirmiau minėtuose pagrindiniuose reglamentuose, nesuteikiant galimybės taikyti šalies sprendimą. Nuoroda apie Sąjungai, šalių vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ūkinės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės bei administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma. |Pasirinkta priemonė |Siūloma priemonė – Tarybos reglamentas. |Kitos priemonės būtų netinkamos, nes pagrindiniame reglamente kitų galimybių nenumatyta. |Poveikis biudžetui |Pasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui. |1.  2010/0376 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1292/2007, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėveleiEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[2] (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį ir 11 straipsnio 3, 5 ir 6 dalis,atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau – Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,kadangi:A. PROCEDŪRA2.  Ankstesni tyrimai ir galiojančios antidempingo priemonės3.  2001 m. rugpjūčio mėn. Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001[3] Taryba importuojamai, inter alia , Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei nustatė galutinį antidempingo muitą. Nustatytos priemonės buvo ad valorem antidempingo muitas, kurio dydis individualiai nurodytų eksportuojančių gamintojų importuojamiems produktams buvo 0–62,6 proc., o visų kitų bendrovių importuojamiems produktams buvo nustatyta 53,3 proc. muito norma.4.  2006 m. kovo mėn. Reglamentu (EB) Nr. 366/2006[4] Taryba iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 nustatytas priemones. Nustatyto antidempingo muito dydis buvo 0–18 proc., atsižvelgiant į galutinių kompensacinių muitų priemonių galiojimo termino peržiūros išvadas (Reglamentas (EB) Nr. 367/2006[5]).5.  2006 m. rugpjūčio mėn., atlikus tarpinę peržiūrą dėl Indijos PET plėvelės gamintojo Garware Polyester Limited subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1288/2006[6] iš dalies pakeitė pirmoje konstatuojamoje dalyje nurodytu Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 tai bendrovei nustatytą galutinį antidempingo muitą.6.  2006 m. rugsėjo mėn., gavusi naujo eksportuojančio gamintojo prašymą, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1424/2006[7] dėl vieno Indijos eksportuotojo iš dalies pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 1676/2001. Iš dalies pakeistu reglamentu susijusiai bendrovei nustatytas 15,5 proc. dempingo skirtumas ir 3,5 proc. antidempingo muito norma, atsižvelgiant į bendrovės eksporto subsidijų skirtumą, nustatytą atlikus antisubsidijų tyrimą, po kurio priimtas minėtas Reglamentas (EB) Nr. 367/2006. Bendrovei nebuvo taikomas individualiai nustatytas kompensacinis muitas, todėl taikyta visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.7.  2007 m. lapkričio mėn., atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1292/2007[8] importuojamai Indijos kilmės PET plėvelei nustatė galutinį antidempingo muitą. Tuo pačiu reglamentu buvo baigta dalinė tarpinė peržiūra pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį, per kurią nagrinėti tik vieno Indijos eksportuojančio gamintojo dempingo aspektai.8.  2009 m. sausio mėn., atlikus dalinę tarpinę peržiūrą, kurią Komisija inicijavo savo iniciatyva dėl penkių Indijos PET plėvelės gamintojų subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 15/2009[9] iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 1292/2007 šioms bendrovėms nustatytus galutinius antidempingo muitus ir Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 šioms bendrovėms nustatytus galutinius kompensacinius muitus.9.  Be to Reglamentu (EB) Nr. 1292/2007 šios priemonės ir toliau taikomos Brazilijai ir Izraeliui, išskyrus tam tikras nuo priemonių atleistas bendroves. Šiuo atžvilgiu Reglamentas (EB) Nr. 1292/2007 paskutinį kartą iš dalies pakeistas Reglamentu (ES) Nr. 806/2010[10].10.  Šios tarpinės peržiūros pareiškėjui Garware Polyester Limited šiuo metu taikomas 14,7 proc. galutinis antidempingo muitas.11.  Galiojančios kompensacinės priemonės12.  Be to, būtina pažymėti, kad bendrovei Garware Polyester Limited taikomas 6 konstatuojamoje dalyje nurodytu Reglamentu (EB) Nr. 15/2009 nustatytas 5,4 proc. kompensacinis muitas.13.  Prašymas atlikti dalinę tarpinę peržiūrą14.  2009 m. rugpjūčio mėn. Komisija gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Prašymą, kuriuo buvo prašoma tirti tik dempingo aspektus, pateikė eksportuojantis Indijos gamintojas Garware Polyester Limited (toliau – Garware arba pareiškėjas). Prašyme pareiškėjas teigė, kad pasikeitė aplinkybės, kuriomis remiantis buvo nustatytos priemonės, ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai. Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad nebėra būtina toliau taikyti galiojančio dydžio priemonę ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą.15.  Peržiūros inicijavimas16.  Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pateisinančių dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, 2009 m. gruodžio 1 d. Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje [11] paskelbė pranešimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą) apie dalinės tarpinės peržiūros, per kurią nagrinėjamas tik su pareiškėju susijęs dempingas, inicijavimą.17.  Atliekant dalinės tarpinės peržiūros tyrimą taip pat vertinama, ar, atsižvelgiant į peržiūros išvadas, reikia iš dalies keisti iš Reglamento (EB) Nr. 1292/2007 2 straipsnio 2 dalyje konkrečiai nenurodytų nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų importuojamam nagrinėjamajam produktui šiuo metu taikomą muito normą, t. y. visoms kitoms Indijos bendrovėms taikomą antidempingo muito normą.18.  Tyrimas19.  Atliekant dempingo lygio tyrimą nagrinėtas 2008 m. spalio 1 d. – 2009 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).20.  Komisija apie dalinės tarpinės peržiūros tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, eksportuojančios šalies valdžios institucijoms ir Sąjungos pramonei. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė teikti nuomonę raštu ir būti išklausytoms.21.  Siekdama gauti tyrimui reikalingos informacijos, Komisija nusiuntė pareiškėjui klausimyną ir per tam tikslui nustatytą laikotarpį gavo atsakymą.22.  Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga dempingui nustatyti. Pareiškėjo patalpose buvo atliktas tikrinamasis vizitas.B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS23.  Nagrinėjamasis produktas24.  Šios peržiūros nagrinėjamasis produktas yra tas pat kaip ir apibrėžtas reglamente, kuriuo nustatytos esamos priemonės (Reglamentas (EB) Nr. 1292/2007 su paskutiniais pakeitimais), t. y. Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelė, kurios KN kodai šiuo metu yra ex 3920 62 19 ir ex 3920 62 90.25.  Panašus produktas26.  Kaip ir ankstesniuose tyrimuose, atliekant šį tyrimą nustatyta, kad Indijoje pagaminta ir į Sąjungą eksportuota PET plėvelė, Indijos vidaus rinkoje gaminama ir parduodama PET plėvelė ir Sąjungos gamintojų Sąjungoje gaminama ir parduodama PET plėvelė pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis ir pagrindinė jos naudojimo paskirtis yra ta pati.27.  Todėl šie produktai yra laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.C. DEMPINGASa) Normalioji vertė28.  Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia Komisija ištyrė, ar pareiškėjo panašaus produkto pardavimas nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje buvo tipiškas, t. y. ar bendras taip parduotas kiekis sudarė bent 5 proc. viso nagrinėjamojo produkto eksportui į Sąjungą parduoto kiekio.29.  Po to Komisija nustatė tas vidaus rinkoje bendrovės parduodamo panašaus produkto rūšis, kurios yra tokios pačios, kaip ir eksportui į Sąjungą parduodamo produkto rūšys, arba labai į jas panašios.30.  Toliau nagrinėta, ar pareiškėjo kiekvienos rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, t. y. ar kiekvienos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis sudarė bent 5 proc. tos pačios rūšies produkto pardavimo į Sąjungą apimties. Toliau pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį nagrinėta, ar tipiškais kiekiais parduotų tam tikrų rūšių produktų pardavimas vykdytas įprastinėmis prekybos sąlygomis.31.  Nustatant atitinkamos rūšies produkto pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams dalį nagrinėta, ar kiekvienos rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje tipiškais kiekiais galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis. Visais atvejais, kai vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis parduotas pakankamas tam tikros rūšies produkto kiekis, normalioji vertė buvo grindžiama faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip svertinis viso tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per PTL vidurkis.32.  Kitų rūšių produktų, kurių pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas arba kurie nebuvo parduodami įprastomis prekybos sąlygomis, normalioji vertė apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. Normalioji vertė buvo apskaičiuota prie eksportuotų tam tikros rūšies produktų gamybos sąnaudų, prireikus pakoreguotų, pridėjus pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių sąnaudų procentinę dalį ir pagrįstą pelno dydį pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies pirmą sakinį remiantis faktiniais duomenimis, susijusiais su tiriamo eksportuojančio gamintojo panašaus produkto gamyba ir pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis.b) Eksporto kaina33.  Kadangi bendradarbiaujantis Indijos eksportuojantis gamintojas visus produktus eksportavo į Sąjungą pardavimui tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo nustatyta remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis.c) Palyginimas34.  Vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su vidutine svertine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygmeniu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi buvo atsižvelgta į veiksnių, kurie, kaip buvo įrodinėjama, turėjo įtakos kainoms ir kainų palyginamumui, skirtumus. Todėl koreguojant prireikus ir pateisinamais atvejais deramai atsižvelgta į vežimo ir draudimo sąnaudų, tvarkymo, krovos ir papildomų išlaidų, pareiškėjo sumokėtų komisinių, finansinių ir pakavimo sąnaudų skirtumus.d) Dempingo skirtumas35.  Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, kiekvienos rūšies produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina. Taip palyginus, dempingas nenustatytas.D. ILGALAIKIS PASIKEITUSIŲ APLINKYBIŲ POBŪDIS36.  Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį taip pat buvo tiriama, ar pasikeitusios aplinkybės gali būti pagrįstai laikomos ilgalaikėmis.37.  Atlikus šio aspekto tyrimą paaiškėjo, kad po ankstesnio tyrimo, t. y. po 5 konstatuojamojoje dalyje nurodytos galiojimo termino peržiūros, bendrovė Garware iš esmės pakeitė gamybos procesą ir technologiją. Kaip pagrindinę žaliavą bendrovė naudojo nebe dimetiltereftalatą (DMT), o grynintą tereftalio rūgštį (PTA). Nurodytos galiojimo termino peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendrovė Garware buvo vienintelis Indijos eksportuojantis gamintojas, dar naudojantis seną dimetiltereftalatu (DMT) pagrįstą technologiją. Dėl pakeistos technologijos ir investicijų į naują plėvelės pusgaminių gamyklą nuo ankstesnės galiojimo termino peržiūros iki dabartinės peržiūros iš esmės sumažėjo gamybos sąnaudos. Šis sąnaudų sumažėjimas turėjo tiesioginio poveikio dempingo skirtumui. Todėl šias pasikeitusias aplinkybes galima laikyti ilgalaikėmis.38.  Be to, būtina pažymėti, kad preliminarus eksportui į trečiąsias šalis per PTL pareiškėjo parduotam produktui apskaičiuotas dempingo skirtumas buvo neigiamas. Pagal kiekį taip buvo parduota kelis kartus daugiau nei parduota eksportui į Sąjungą.39.  Todėl laikyta, kad yra mažai tikėtina, kad aplinkybės, dėl kurių inicijuota ši tarpinė peržiūra, artimiausiu metu keistųsi taip, kad turėtų įtakos per tarpinę peržiūrą padarytoms išvadoms. Todėl daroma išvada, kad pasikeitusios aplinkybės yra ilgalaikės ir kad tolesnis dabartinio lygio priemonės taikymas nėra pagrįstas.E . ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS40.  Atsižvelgiant į šio peržiūros tyrimo rezultatus manoma, kad tikslinga iš dalies pakeisti iš bendrovės Garware importuojamam nagrinėjamajam produktui taikomą antidempingo muito normą nustatant 0 proc. normą.41.  Pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 1 dalį ir Reglamento (EB) Nr. 597/2009[12] 24 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą jokiam produktui vienu metu neturi būti taikomi antidempingo ir kompensaciniai muitai, skirti ištaisyti tą pačią dėl dempingo ar eksporto subsidijavimo susidariusią padėtį. Kaip nurodyta 8 konstatuojamojoje dalyje, pareiškėjui taikomas kompensacinis muitas. Kadangi pareiškėjui nustatytas 0 proc. dydžio antidempingo muitas nagrinėjamajam produktui, šiuo atveju nurodyta padėtis nesusidaro.42.  Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama siūlyti iš dalies keisti pareiškėjui taikomą muito normą, ir suteikta galimybė pateikti pastabų. Suinteresuotosios šalys nepateikė jokių pastabų.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisTarybos reglamento (EB) Nr. 1292/2007 2 straipsnio 2 dalies lentelės įrašas dėl Garware Polyester Limited pakeičiamas taip:„Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India | 0,0 | A028 |“2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje […]Tarybos varduPirmininkas [1] OL L 343, 2009 12 22, p. 51.[2] OL L 343, 2009 12 22, p. 51.[3] OL L 227, 2001 8 23, p. 1.[4] OL L 68, 2006 3 8, p. 6.[5] OL L 68, 2006 3 8, p. 15.[6] OL L 236, 2006 8 31, p. 1.[7] OL L 270, 2006 9 29, p. 1.[8] OL L 288, 2007 11 6, p. 1.[9] OL L 6, 2009 1 10, p. 1.[10] OL L 242, 2010 9 15, p. 6.[11] OL C 291, 2009 12 1, p. 28.[12] OL L 188, 2009 7 18, p. 93.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52006PC0004

Pasiūlymas Tarybos reglamentas nustatantis specialias šilkaverpių auginimą skatinančias priemones (kodifikuota redakcija)  /* KOM/2006/0004 galutinis - CNS 2006/0003 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 16.01.2006KOM(2006) 4 galutinis2006/0003 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASnustatantis specialias šilkaverpių auginimą skatinančias priemones (kodifikuota redakcija)(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Žmonių Europos kontekste Komisija didelį dėmesį skiria tam, kad Bendrijos teisė būtų papastesnė ir aiškesnė siekiant, kad ji taptų suprantamesnė ir prieinamesnė visiems piliečiams, kurie įgytų naujų galimybių ir galėtų pasinaudoti konkrečiomis jiems suteiktomis teisėmis.Šis tikslas nebus pasiektas, jei daug nuostatų, kurios buvo iš dalies ir dažnai iš esmės keičiamos keletą kartų, liktų išsibarsčiusios įvairiuose aktuose, ir todėl dalies jų reikėtų ieškoti pradiniame akte, o kitų – vėlesniuose keičiančiuose aktuose. Todėl siekiant surasti konkrečiu momentu galiojančias taisykles reikia atlikti tiriamąjį darbą lyginant įvairius teisės aktus.Dėl šios priežasties siekiant, kad Bendrijos teisė būtų aiški ir skaidri, svarbu kodifikuoti taisykles, kurios buvo dažnai keičiamos.2. Todėl 1987 m. balandžio 1 d. Komisija nusprendė[1], kad visi teisės aktai, kurie buvo iš dalies pakeisti ne daugiau nei dešimt kartų, turėtų būti kodifikuojami ir pabrėžė, kad šis reikalavimas yra minimalus bei kad Komisijos padaliniai turėtų stengtis parengti kodifikuotas tekstų, už kuriuos jie yra atsakingi, redakcijas per trumpesnį laikotarpį siekdami užtikrinti, jog Bendrijos taisyklės būtų aiškios ir lengvai suprantamos.3. Tai buvo patvirtinta 1992 m. gruodžio mėn. Edinburgo Europos vadovų taryboje pirmininkavusios valstybės išvadose[2], pabrėžiančiose kodifikavimo, kuris konkrečiu momentu tam tikroje srityje taikomai teisei suteikia apibrėžtumo, svarbą.Kodifikavimas turi būti vykdomas laikantis įprastos Bendrijos teisės aktų priėmimo tvarkos.1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija, atsižvelgdami į tai, kad kodifikuojamuose teisės aktuose negali būti daromi esminiai pakeitimai, sudarė tarpinstitucinį susitarimą, kuriuo nusprendė kodifikuojamiems teisės aktams taikyti pagreitinto priėmimo tvarką.4. Šiuo pasiūlymu siekiama kodifikuoti 1972 m. balandžio 24 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 845/72, nustatantį šilkaverpių auginimą skatinančias priemones[3] . Naujas reglamentas pakeis įvairius aktus, kurių nuostatos buvo į jį įtrauktos[4]; šis pasiūlymas nekeičia kodifikuojamų teisės aktų turinio, nes jame tik sujungiami šie aktai, atliekant kodifikavimui būtinus formos pakeitimus .5. Pasiūlymas dėl kodifikuoto teisės akto buvo parengtas remiantis preliminariu Reglamento (EEB) Nr. 845/72 ir jį iš dalies keičiančių teisės aktų konsoliduotu tekstu , kurį visomis kalbomis parengė Europos Bendrijų oficialiųjų leidinių biuras naudodamas duomenų apdorojimo sistemą . Kadangi straipsniams suteikiami nauji numeriai, kodifikuoto reglamento II priede nurodomas buvusių ir naujų straipsnių numerių atitikimas.ê 845/72 (pritaikytas)2006/0003 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASnustatantis specialias šilkaverpių auginimą skatinančias priemonesEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos Ö 37 Õ straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[5],atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[6],kadangi:ê1.  1972 m. balandžio 24 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 845/72, nustatantis šilkaverpių auginimą skatinančias priemones[7], buvo keletą kartų iš esmės keičiamas[8]. Siekiant aiškumo ir racionalumo minėtas reglamentas turėtų būti kodifikuotas.ê 845/72 1 konstatuojamoji dalis (pritaikytas)2.  1968 m. birželio 28 d. [ Tarybos reglamente (EEB) Nr. 827/68 ] dėl bendro tam tikrų Sutarties II priede išvardytų produktų rinkos organizavimo[9] yra nustatytos priemonės, reglamentuojančios prekybą šilkaverpiais ir jų kiaušiniais, bet nenurodytos paramos priemonės Bendrijoje. Tam tikruose Bendrijos regionuose šilkaverpių auginimas yra svarbi ūkio šaka. Ši veikla – tai papildomas tų regionų ūkininkų pajamų šaltinis. Dėl to reikėtų patvirtinti priemones, padedančias šilkaverpių augintojams užtikrinti pakankamas pajamas.ê 845/72 2 konstatuojamoji dalis3.  Tuo tikslu reikėtų numatyti priemones, padedančias reguliuoti pasiūlą bei rinkos poreikius ir šilkaverpių auginimui teikiamą pagalbą, pakeičiančią visą nacionalinę šilkaverpių augintojams teikiamą pagalbą. Atsižvelgiant į šilkaverpių auginimui būdingus ypatumus, ši pagalba turėtų būti už dėžutę sunaudotų šilkaverpių kiaušinių mokama fiksuota suma.ê 845/72 3 konstatuojamoji dalis4.  Išlaidas, valstybių narių patirtas vykdant šio reglamento įsipareigojimus, turėtų padengti Bendrija, remdamasi nuostatomis dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo.ê5.  Priemonės, būtinos šiam reglamentui įgyvendinti, turėtų būti priimamos vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[10],ê 845/72PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:ê 1668/2000 1 str. 1 p. (pritaikytas)1 straipsnis1. Bendrijoje auginamiems Ö šilkaverpiams, klasifikuojamiems pagal KN kodą 0106 90 00Õ ir Ö pagal KN kodą 0511 99 90 Õ klasifikuojamiems šilkaverpių kiaušiniams suteikiama pagalba.2. Pagalba šilkaverpių augintojams skiriama už kiekvieną sunaudotą šilkaverpių kiaušinių dėžutę, jei tose dėžutėse yra minimalus kiaušinių kiekis, kuris turi būti nustatytas, ir jei iš jų sėkmingai išauginami šilkaverpiai.3. Pagalbos dydis – 133,26 euro už dėžutę šilkaverpių kiaušinių.ê 1668/2000 1 str. 2 p. (pritaikytas)2 straipsnisIšsamios šio reglamento taikymo taisyklės priimamos 4 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.Išsamiose taisyklėse pirmiausia nurodomas 1 straipsnio 2 dalyje minimas mažiausias kiekis, informacija, kurią Komisijai turi perduoti valstybės narės, ir tikrinimo priemonės, skirtos apsaugoti nuo sukčiavimo ar kitų pažeidimų Bendrijos finansinius interesus.ê 845/723 straipsnisŠilkaverpių auginimo metai prasideda kiekvienų kalendorinių metų balandžio 1 d. ir baigiasi kitų kalendorinių metų kovo 31 d.ê 1668/2000 1 str. 3 p. (pritaikytas)4 straipsnis1. Komisijai padeda Ö Natūralių pluoštų Õ komitetas, įkurtas Tarybos reglamento EB) Nr. Ö 1673/2000 Õ [11] Ö 10 Õ straipsniu (toliau – Komitetas).2. Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai.Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje minimas laikotarpis yra vienas mėnuo.3. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.ê 845/725 straipsnis1 straipsnyje nurodytiems produktams taikomos bendrosios žemės ūkio politikos finansavimą reglamentuojančios nuostatos.ê6 straipsnisReglamentas (EEB) Nr. 845/72 yra panaikinamas.Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą, ir skaitomos pagal II priede pateiktą atitikmenų lentelę.ê 845/72 (pritaikytas)7 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja Ö dvidešimtą Õ dieną nuo jo paskelbimo Europos Ö Sąjungos Õ oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkaséI PRIEDASPanaikinamas reglamentas su vėlesniais pakeitimaisTarybos reglamentas (EEB) Nr. 845/72 | (OL L 100, 1972 4 27, p. 1) |Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 4005/87 | (OL L 377, 1987 12 31, p. 48) |Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2059/92 | (OL L 215, 1992 7 30, p. 19) |Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1668/2000 | (OL L 193, 2000 7 29, p. 6) |_____________II PRIEDASATITIKMENų LENTELėReglamentas (EEB) Nr. 845/72 | Šis reglamentas |1 straipsnis | 1 straipsnis |2 straipsnis | 2 straipsnis |3 straipsnis | 3 straipsnis |4 straipsnis | 4 straipsnis |5 straipsnis | 5 straipsnis |_ | 6 straipsnis |6 straipsnis | 7 straipsnis |_ | I priedas |_ | II priedas |_____________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Žr. Išvadų A dalies 3 priedą.[3] Atliekama vadovaujantis Komisijos komunikatu Europos Parlamentui ir Tarybai – Acquis communautaire kodifikavimas, KOM(2001) 645 galutinis.[4] Žr. šio pasiūlymo I priedą.[5] OL C (...(, (...(, p. (...(.[6] OL C (...(, (...(, p. (...(.[7] OL L 100, 1972.4.27, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1668/2000 (OL L 193, 2000.7.29, p. 6).[8] Žr. I priedą.[9] OL L 151, 1968.6.30, p. 16. Ö Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 865/2004 (OL L 161, 2004.4.30, p. 97). Õ[10] OL L 184, 1999.7.17, p. 23.[11] Ö OL L 193, 2000.7.29, p. 16. Õ


Svarbus teisinis pranešimas

|

52005PC0416

Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2603/2000, įvedantį galutinį kompensacinį muitą tam tikram importuojamam inter alia Indijos kilmės polietileno tereftalatui  /* KOM/2005/0416 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 8.9.2005KOM(2005) 416 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2603/2000, įvedantį galutinį kompensacinį muitą tam tikram importuojamam inter alia Indijos kilmės polietileno tereftalatui(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS |Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas yra susijęs su 1997 m. spalio 6 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2026/97 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2004 m. kovo 8 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (toliau – pagrindinis reglamentas), taikymu tyrime dėl galutinio kompensacinio muito, įvesto Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2603/2000 tam tikram importuojamam inter alia Indijos kilmės polietileno tereftalatui (PET). |Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas yra pateikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą, ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente išdėstytus esminius ir procedūrinius reikalavimus. |Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos Šiuo metu pasiūlymo srityje netaikomos jokios nuostatos. |Derinimas su kitomis Sąjungos politikos kryptimis ir tikslais Netaikoma. |KONSULTAVIMASIS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO įVERTINIMAS |Konsultavimasis su suinteresuotosiomis šalimis |Atliekant tyrimą, su šia procedūra susijusios suinteresuotosios šalys, remdamosi pagrindiniame reglamente numatytomis nuostatomis, jau yra turėjusios galimybę ginti savo interesus. |Tyrimo atlikimas ir jo taikymas |Atlikti nepriklausomą tyrimą nebuvo reikalinga. |Poveikio įvertinimas Šis pasiūlymas yra parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nėra numatomas bendras poveikio įvertinimas, tačiau jame pateikiamas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |Pasiūlytų veiksmų santrauka 2000 m. lapkričio mėn. Taryba reglamentu įvedė 41,3 EUR už toną galutinį kompensacinį muitą į Bendriją importuojamam inter alia Indijos kilmės PET. Komisija gavo paraišką greitesnei peržiūrai iš South Asian Petrochem Limited, naujo Indijos eksportuojančio gamintojo. 2005 m. sausio 12 d. Komisija inicijavo šią greitesnę peržiūrą siekdama nustatyti, ar ir kokiu mastu South Asian Petrochem Limited gaminamo ir eksportuojamo į Bendriją PET importui turėtų būti taikomas šiuo metu galiojantis kompensacinis muitas. Tyrimo metu atskleista, kad egzistuoja kompensacinis subsidijavimas. South Asian Petrochem Limited buvo nustatytas konkretus 106,5 EUR už toną siekiantis kompensacinio muito dydis. Todėl siūloma iš dalies pakeisti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2603/2000, įvedantį kompensacinį muitą importuojamam inter alia Indijos kilmės PET, įtraukiant į jį konkretų muito dydį, nustatytą South Asian Petrochem Limited, ir priimant siūlomą įsipareigojimą dėl kainos. Dėl to Tarybai siūloma priimti pridedamą reglamento pasiūlymą, kuris turėtų būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ne vėliau kaip 2005 m. spalio 11 d. |Teisinis pagrindas 1997 m. spalio 6 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2026/97 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2004 m. kovo 8 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 461/2004. |Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau išvardinamų priežasčių. |Veiksmų pobūdis yra aprašomas pirmiau minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą. |Nuoroda apie Bendrijai, šalių vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ekonominių operacijų vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės ir administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui nėra taikoma. |Priemonių pasirinkimas |Siūloma priemonė: reglamentas. |Kitos priemonės nelaikomos tinkamomis dėl toliau nurodomos priežasties. Pirmiau minėtame pagrindiniame reglamente nenumatoma alternatyvi galimybė rinktis. |POVEIKIS BIUDžETUI |Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. |1.  PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2603/2000, įvedantį galutinį kompensacinį muitą tam tikram importuojamam inter alia Indijos kilmės polietileno tereftalatuiEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1997 m. spalio 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2026/97 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 20 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[2], pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,kadangi:A. ANKSTESNĖ TVARKA(1) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 2603/2000[3] įvedė galutinį kompensacinį muitą tam tikro polietileno tereftalato (PET), kurio klampumo koeficientas 78 ml/g arba didesnis pagal DIN („Deutsche Industrienorm“) 53728, kurio KN kodas 3907 60 20, ir kurio kilmės šalis inter alia yra Indija, importui. Priemonės buvo įgyvendintos kaip konkretus muitas, kurio dydis svyruoja nuo 0 iki 41,3 EUR už toną atskiriems bendradarbiaujantiems Indijos eksportuotojams, ir kaip konkretus 41,3 EUR už toną muitas visiems kitiems Indijos eksportuotojams.B. DABARTINĖ TVARKA1. Prašymas atlikti peržiūrą(2) Nustačius galutines priemones, Komisija iš tiriamos prekės Indijos gamintojo South Asian Petrochem Limited (toliau – pareiškėjas) gavo prašymą inicijuoti greitesnę Tarybos reglamento (EB) Nr. 2603/2000 peržiūrą remiantis pagrindinio reglamento 20 straipsniu. Pareiškėjas tvirtino, kad jis nebuvo susijęs su kitais tiriamos prekės eksportuotojais. Be to, jis tvirtino, kad pradinio tyrimo laikotarpiu (nuo 1998 m. spalio 1 d. iki 1999 m. rugsėjo 30 d.) jis neeksportavo tiriamos prekės, tačiau pradėjo eksportuoti minėtajam laikotarpiui pasibaigus.2. Greitesnės peržiūros inicijavimas(3) Komisija išnagrinėjo pareiškėjo pateiktus įrodymus ir nusprendė, kad jų pakanka pagrįstai inicijuoti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 20 straipsnį. Po konsultacijų su Patariamuoju komitetu, sudariusi galimybę atitinkamiems Bendrijos pramonės atstovams pareikšti pastabas ir paskelbusi pranešimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje [4], Komisija minėtojo pareiškėjo atžvilgiu pradėjo greitesnę Tarybos reglamento (EB) Nr. 2603/2000 peržiūrą.3. Tiriama prekė(4) Vykdant šią peržiūrą tiriama prekė yra ta pati, kuri yra svarstoma Tarybos reglamente (EB) Nr. 2603/2000 (žr. 1 konstatuojamąją dalį).4. Tyrimo laikotarpis(5) Subsidijavimo tyrimas apėmė laikotarpį nuo 2003 m. spalio 1 d. iki 2004 m. rugsėjo 30 d. (peržiūros tyrimo laikotarpis).5. Suinteresuotosios šalys(6) Komisija oficialiai pranešė pareiškėjui ir Indijos vyriausybei (toliau – IV) apie pradėtą tyrimą. Be to, kitoms susijusioms šalims ji suteikė galimybę raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti. Tačiau tokių prašymų Komisija negavo.(7) Komisija nusiuntė klausimyną pareiškėjui ir iki nustatytos dienos gavo išsamius atsakymus. Komisija surinko ir patikrino visą jos manymu tyrimui atlikti reikalingą informaciją ir atliko patikrinimus pareiškėjo patalpose Kalkutoje ir Haldijoje.C. PERŽIŪROS APIMTIS(8) Komisija patikrino tas pačias subsidijavimo sistemas, kurios buvo tiriamos pirminiame tyrime. Ji taip pat išnagrinėjo, ar pareiškėjas naudojosi kokiomis nors kitomis subsidijų sistemomis, ir ar nagrinėjamos prekės atžvilgiu gavo ad hoc subsidijų.D. TYRIMO REZULTATAI1. Nauja eksportuotojo kvalifikacija(9) Pareiškėjas sugebėjo įrodyti, kad neturėjo jokių tiesioginių ar netiesioginių ryšių nei su vienu eksportuojančiu gamintoju, kuriam taikytos tiriamos prekės atžvilgiu galiojančios kompensacinės priemonės.(10) Tyrimu patvirtinta, kad per pirminio tyrimo laikotarpį, t. y. nuo 1998 m. spalio 1 d. iki 1999 m. rugsėjo 30 d., pareiškėjas tiriamos prekės neeksportavo ir kad jis pradėjo eksportuoti į Bendriją prekę tik šiam laikotarpiui pasibaigus. Be to, pirminio tyrimo laikotarpiu pareiškėjas nebuvo individualiai tiriamas dėl kitų, nei atsisakymas bendradarbiauti su Komisija, priežasčių.(11) Taigi, yra patvirtinama, kad pareiškėjas turėtų būti laikomas nauju eksportuotoju. Todėl pagal pagrindinio reglamento 20 straipsnį, šiam pareiškėjui turėtų būti nustatytas individualus kompensacinio muito dydis.2. Subsidijavimas(12) Remiantis pareiškėjo atsakyme į Komisijos klausimyną pateikta informacija ir vėliau tyrimo metu surinkta informacija, buvo tirtos šios sistemos:-  muitų nuolaidų knygelių sistema,-  eksporto kreditų sistema,-  į eksportą orientuotų bendrovių arba specialiųjų ekonominių zonų sistema,-  gamybos priemonių eksporto skatinimo sistema,-  atleidimo nuo pajamų mokesčio sistema,-  Vakarų Bengalijos paskatų sistema.2.1 Pirmiau nagrinėtos ir bendrovės taikytos sistemos2.1.1 Į eksportą orientuotų bendrovių sistema (EOUS) arba specialiųjų ekonominių zonų sistema (SEZS)a) Teisinis pagrindas(13) Šios sistemos remiasi Užsienio prekybos (Plėtra ir reguliavimas) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau– Užsienio prekybos įstatymas). Šiuo įstatymu IV suteikiamas įgaliojimas skelbti pranešimus susijusius su prekybos politika, anksčiau vadinta „eksporto ir importo politika“, kuri nuo 2004 m. rugsėjo 1 d. vadinama „užsienio prekybos politika“. Užsienio prekybos politika nuo 2004 iki 2009 m. (toliau – UPP), kuri apima ir eksporto bei importo politiką nuo 2002 iki 2007 m., yra susijusi su šio atvejo peržiūros tyrimo laikotarpiu. Be to, IV taip pat nustatė UPP reglamentuojančias procedūras „Procedūrų vadove, I tomas“ („HOP I“)[5].(14) Išsami informacija apie šias sistemas yra pateikta atitinkamai UPP ir HOP I 6 (EOUS) ir 7 (SEZS) skyriuose.b) Teisė naudotis sistemos teikiamomis lengvatomis(15) Išskyrus bendroves, kurios verčiasi tik prekyba, visos įmonės, kurios iš esmės įsipareigoja eksportuoti visas savo pagamintas prekes ar paslaugas, gali steigtis pagal SEZS arba EOUS sistemas. Tačiau pramonės įmonės, skirtingai nei paslaugų ir žemės ūkio sektorių įmonės, norinčios pasinaudoti EOUS, privalo įvykdyti minimalių investicijų į ilgalaikį turtą reikalavimą (10 milijonų Indijos rupijų).c) Praktinis įgyvendinimas(16) SEZS taikoma vietoj ankstesnės Eksporto perdirbimo zonų sistemos (EPZS). SEZS yra specialiai apibrėžtos neapmuitinamos teritorijos, kurios pagal UPP prekybos operacijų, muitų ir mokesčių tikslais laikomos užsienio teritorija. Indijos valdžios institucijos patvirtino 35 SEZS teritorijas.(17) Kita vertus, EOUS geografiniu požiūriu yra lankstesnės ir gali steigtis bet kurioje Indijos vietovėje. Ši sistema papildo SEZS sistemą.(18) Prašyme dėl EOUS arba SEZS statuso būtina pateikti ateinančių penkerių metų duomenis, inter alia apie planuojamą produkcijos kiekį, planuojamą eksporto vertę, importo ir vietos reikalavimus. Patvirtinusios prašymą, valdžios institucijos tokią bendrovę informuoja apie susijusias nuostatas ir sąlygas. Sutartis, kuria pripažįstamas bendrovės, veikiančios pagal EOUS arba SEZS, statusas, galioja penkerius metus. Ji gali būti atnaujinta papildomiems laikotarpiams.(19) Pagrindinis EOUS arba SEZS įsipareigojimas, nustatytas UPP, yra gauti grynųjų pajamų užsienio valiuta (GPUV), t.y. per atskaitinį laikotarpį (5 metus) bendra eksporto vertė turi būti didesnė už importuotų prekių bendrą vertę.(20) EOUS arba SEZS statusą turinčioms bendrovėms taikomos šios nuolaidos:i) atleidimas nuo importo muitų už visų rūšių prekes (įskaitant pagrindines gamybos priemones, žaliavas ir vartojimo reikmenis), kurių reikia apdirbimui, gamybai, perdirbimui arba susijusioms reikmėms;ii) atleidimas nuo akcizo už prekes, įsigytas iš vietos šaltinių;iii) pagrindinio pardavimo mokesčio už vietoje perkamas prekes kompensavimas;iv) „muitų grąžinimas pagal vidutinį pramonės gaminių tarifą“ už mazutą, pirktą iš vietos naftos įmonių;v) galimybė dalį produkcijos parduoti vidaus rinkoje ir sumokėti galutinei prekei taikomus muitus, kuri taikoma kaip išimtis bendrajam reikalavimui eksportuoti visą produkciją;vi) atleidimas nuo pajamų mokesčio, kuris parastai mokamas už pelną, gautą iš eksporto pardavimų pagal Pajamų mokesčio įstatymo 10A arba 10B dalį per 10 metų laikotarpį nuo prekybos operacijų pradžios, bet ne ilgiau kaip iki 2010;vii) galimybė įsigyti 100 % užsienio kapitalo įmonės akcijų.(21) Nors pagal šias abi sistemas taikomos labai panašios lengvatos, yra ir tam tikrų skirtumų. Pavyzdžiui, tik pagal EOUS gali būti taikomi 50 % mažesni muitai už vidaus pardavimą (DTA pardavimas), o SEZS bendrovės už tokį pardavimą moka 100 % muitus. EOUS bendrovė iki 50 % savo apyvartos gali parduoti vidaus rinkoje ir mokėti tokį sumažintą muitą.(22) Bendroves, kurios veikia pagal šias sistemas, kontroliuoja muitinės pareigūnai Indijos Muitų įstatymo 65 dalyje nustatyta tvarka.(23) Minėtos bendrovės, naudodamos nustatytos formos apskaitos dokumentus, privalo tinkamai įtraukti į apskaitą visas importuojamas medžiagas, jų vartojimą ir panaudojimą bei eksportą. Šie dokumentai privalo būti reguliariai pateikiami kompetentingoms institucijoms, jeigu to reikalaujama („ketvirčio ir metinės pažangos ataskaitos“).(24) Tačiau „[EOUS arba SEZS bendrovė] neprivalo kiekvienos importo siuntos susieti su savo eksportu, perleidimu kitoms įmonėms, DTA pardavimu arba atsargomis“, HOP I 6.11.2 ir 7.13.2 dalys.(25) Vidaus rinkoje parduodamų prekių išsiuntimą ir apskaitą kontroliuoja pačios bendrovės, be išankstinio pranešimo apie konkrečius sandorius. EOUS eksporto siuntų išsiuntimo procesą prižiūri nuolatinis EOUS muitinės arba akcizų pareigūnas. Bendrovė privalo atlyginti IV tokiam nuolatiniam muitinės pareigūnui mokamą atlyginimą.(26) HOP I 7.29 dalyje nurodoma, kad, „jeigu nenustatyta kitaip, SEZS bendrovės pačios kontroliuoja visų rūšių veiklą, kurią jos vykdo šioje zonoje, įskaitant prekių eksportą ir grįžtamąjį įvežimą“. Tai reiškia, kad muitinės neatlieka jokių įprastinių SEZS bendrovės eksporto siuntų patikrinimų.(27) Šiuo atveju pareiškėjas naudojosi EOUS sistema. Kadangi SEZ sistema niekas nesinaudojo, tai kompensavimo, susijusio su šia sistema, analizuoti nereikia. EOU sistema buvo taikoma pareiškėjo žaliavų ir pagrindinių gamybos priemonių importui be muitų, prekių pirkimui, nemokant akcizo, šalies viduje bei pardavimo mokesčio kompensavimui, taip pat muito grąžinimui už mazutą ir dalies savo produkcijos pardavimui vidaus rinkoje. Tai reiškia, kad jis pasinaudojo visomis lengvatomis, išdėstytomis pirmiau pateiktos 20 konstatuojamosios dalies i–iv punktuose. Pareiškėjas nepasinaudojo nuostatų dėl atleidimo nuo pajamų mokesčio teikiamomis lengvatomis pagal EOU sistemą (žr. 53 konstatuojamąją dalį).d) Išvados dėl EOUS(28) EOUS atleidimas nuo dviejų rūšių importo muitų („pagrindinio muito“ ir „specialaus papildomo muito“) ir pardavimo mokesčio kompensavimas bei muitų grąžinimas už mazutą yra IV finansiniai įnašai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Vyriausybės pajamos, kurios būtų gautos netaikant šios sistemos, buvo prarastos, o tai reiškia, kad pareiškėjui buvo suteikta nauda pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį, nes jis išsaugojo savo likvidumą nemokėdamas muitų, kurie paprastai mokami, ir gaudamas kompensaciją už sumokėtą pardavimo mokestį.(29) Tačiau atleidimas nuo akcizo ir jo importo muito ekvivalento („papildomo muito“) nebuvo susijęs su pajamų, gaunamų kitais atvejais, praradimu. Akcizą ir papildomą muitą, jeigu jie sumokami, galima naudoti kaip kreditą būsimiems muito įsipareigojimams (vadinamasis „CENVAT mechanizmas“) įvykdyti. Dėl to šie muitai nėra galutiniai. Naudojant CENVAT – kredito mechanizmą, galutinis muitas bendrovei nustatomas tik pridėtinei vertei, bet ne žaliavinėms medžiagoms.(30) Tai reiškia, kad tik atleidimas nuo pagrindinio muito ir specialaus papildomo muito, pardavimo mokesčio kompensavimas bei muito už mazutą grąžinimas laikomi subsidijomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnį. Pagal įstatymą jos priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir dėl to laikomos individualiomis bei kompensuojamosiomis pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą. EOUS eksporto tikslas, nurodytas UPP 6 straipsnio 1 dalyje, yra conditio sine qua non , norint gauti mokesčių lengvatų.(31) Šių subsidijų negalima laikyti leistina muitų grąžinimo sistema arba pakaitine muitų grąžinimo sistema, nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Jos neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo h ir i punktuose, II priede (muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės).(32) Jeigu pardavimo mokesčio kompensavimo ir atleidimo nuo importo muito nuostatos taikomos pagrindinėms gamybos priemonėms pirkti, jos neatitinka leistinų muito grąžinimo sistemų taisyklių, nes prekės gamyboje nesunaudojamos, kaip reikalaujama I priedo h (pardavimo mokesčio kompensavimas) ir i (importo muitų grąžinimas) punktuose.(33) Be to, atsižvelgiant į kitas šios sistemos teikiamas lengvatas, buvo nustatyta, kad IV netaiko veiksmingos tikrinimo sistemos arba tvarkos, kuri padėtų išsiaiškinti, ar žaliavos, įsigytos nemokant muitų arba pardavimo mokesčio bei susigrąžinant muitą už mazutą, buvo suvartotos eksportuojamos prekės gamybai ir kokiais kiekiais (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktas, o pakaitinės muitų grąžinimo sistemos taikymo atveju – to paties reglamento III priedo II dalies 2 punktas).(34) EOUS bendrovė vidaus rinkoje gali parduoti didelę dalį savo produkcijos, kuri sudarytų ne daugiau kaip 50 % jos metinės apyvartos. Dėl to įstatymas neįpareigoja eksportuoti visos pagamintos produkcijos. Be to, dėl pačios įmonės atliekamos kontrolės šių vidaus sandorių neprižiūri ir nekontroliuoja vyriausybės pareigūnai. Dėl šios priežasties Indijos valdžios institucijos netikrina EOUS bendrovės patalpų arba tikrina ne visas patalpas, skirtas laikyti prekėms, už kurias nesumokėti muitai. Tačiau tokiu atveju padidėja papildomo tikrinimo elementų, tokių kaip ryšio tarp neapmuitinamų žaliavų ir iš jų pagamintų eksportuojamų prekių kontrolė, svarba, kad taikomą sistemą būtų galima laikyti muitų grąžinimo tikrinimo sistema.(35) Kalbant apie kitus tikrinimo etapus, vertėtų atkreipti dėmesį į tai, kad, kaip minėta pirmiau pateiktoje 24 konstatuojamojoje dalyje, iš EOUS bendrovės de jure niekada nereikalaujama kiekvieną importuojamų prekių siuntą susieti su atitinkamos pagamintos prekės galutine paskirtimi. Tačiau tik patikrinusios tokią siuntą, Indijos institucijos gautų pakankamai informacijos apie galutinę žaliavinių medžiagų paskirtį ir galėtų nustatyti, ar atleidimas nuo muitų ar pardavimo mokesčio bei muito už mazutą grąžinimas neviršija eksportuojamos produkcijos sąnaudų. Pačios bendrovės kontroliuojamo vidaus pardavimo mėnesio mokesčių deklaracijų, kurias reguliariai tikrina Indijos valdžios institucijos, nepakanka. Bendrovės vidaus sistemos, dėl kurių UPP nėra numatyta jokios teisinės prievolės, pvz., siuntų registravimo sistemos, taip pat negali pakeisti tokio pagrindinio reikalavimo kaip muitų grąžinimo tikrinimo sistemos. Be to, muitų grąžinimo tikrinimo sistemą turi sukurti ir įgyvendinti vyriausybė. Informacinės sistemos sukūrimo negalima patikėti kiekvienos susijusios individualios bendrovės nuožiūrai. Atsižvelgiant į tai, buvo patvirtinta, kad, kadangi Indijos UPP tiesiogiai nereikalaujama sąnaudų susieti su pagaminta preke, IV netaikė jokio veiksmingo kontrolės mechanizmo, kad nustatytų, kokios žaliavos buvo sunaudotos eksportuojamai prekei gaminti ir kokiais kiekiais.(36) Be to, IV neatliko papildomo patikrinimo pagal faktines sąnaudas, nors paprastai tokį patikrinimą reikia atlikti, kai netaikoma veiksminga tikrinimo sistema (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 5 punktas ir III priedo II dalies 3 punktas), ir neįrodė, kad nebuvo grąžintos per didelės sumos.(37) Susipažinęs su pateikta informacija, pareiškėjas tvirtino, kad šį kartą vertinant EOUS palyginus su pirminiu tyrimu buvo naudojama ne ta pati metodika, kaip reikalaujama pagrindinio reglamento 22 straipsnio 4 dalyje. Reikėtų pažymėti, kad pirminiame tyrime dalyvavę eksportuotojai pateikė įrodymų, kad per didelės sumos nebuvo grąžintos ir kad dėl šios priežasties atleidimas nuo muitų už įsigytas žaliavas pagal EOUS nebuvo kompensuotas.(38) Tačiau nagrinėjamu atveju tokių įrodymų pareiškėjas nepateikė. Taip pat reikėtų pažymėti, kad tiriama prekė buvo parduota ir vidaus rinkoje, t. y. ne visos be muitų įsigytos žaliavos buvo naudojamos eksportuojamai produkcijai gaminti. Be to, kadangi pagal Indijos įstatymus EOUS eksportuotojai neprivalo importo siuntos susieti su atitinkamos pagamintos prekės galutine paskirtimi, sukuriama situacija, su kuria nebuvo susidurta pirminiame tyrime. Todėl šiuo atveju sistema buvo vertinama vadovaujantis pagrindinio reglamento 22 straipsnio 4 dalimi, kurioje teigiama, kad turi būti atsižvelgta į pasikeitusias aplinkybes. Todėl išvada, kad EOUS nėra leistina muitų grąžinimo sistema arba pakaitinė muitų grąžinimo sistema, yra patvirtinama.f) Subsidijos sumos apskaičiavimas(39) Kai nėra leistinos muitų grąžinimo sistemos arba pakaitinės muitų grąžinimo sistemos, kompensacine subsidija laikomas visų importo muitų (pagrindinio muito ir specialaus papildomo muito), kurie paprastai mokami importuojant, grąžinimas, pardavimo mokesčio kompensavimas bei muito už mazutą grąžinimas peržiūros tyrimo laikotarpiu.(40) Susipažinęs su pateikta informacija, pareiškėjas tvirtino, kad subsidijos suma, įskaitant pakoreguotas palūkanas už nepasikartojančias subsidijas, turėtų būti apskaičiuota tik už 7 peržiūros tyrimo mėnesius, kurių metu jis vykdė komercinius sandorius. Arba pareiškėjas reikalavo atsižvelgti tik į 10 mėnesių laikotarpį, kuris apima ir bandomosios gamybos laikotarpį.(41) Pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį kompensacinės subsidijos dydis yra apskaičiuojamas subsidijos gavėjui suteiktos naudos išraiška, nustačius, kad tokios naudos suteikta subsidijavimo tyrimo laikotarpiu. Laikantis tos pačios nuostatos ir įprastinės EB praktikos, peržiūros tyrimo laikotarpiu buvo pasirinktas 12 mėnesių laikotarpis, išvados remiasi būtent šiuo laikotarpiu. Pagrindiniame reglamente nėra nuostatos teigiančios, kad reikėtų neatsižvelgti į bendrovės veiklos pradžios laikotarpį. Todėl pareiškėjo prašymas buvo atmestas.i) Atleidimas nuo importo muitų (pagrindinio muito ir specialaus papildomo muito) ir pardavimo mokesčio kompensavimas už žaliavas(42) Subsidijos suma pareiškėjui buvo skaičiuojama pagal nesumokėtus importo muitus (pagrindinį muitą ir specialų papildomą muitą) už importuotas medžiagas, pardavimo mokestį ir muito už mazutą, kuris gali būti kompensuotas, grąžinimą peržiūros tyrimo laikotarpiu. Siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį, iš minėtos sumos buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, šios subsidijų sumos buvo paskirstytos visai eksporto apyvartai kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į perdirbtus, pagamintus, eksportuotus arba transportuotus kiekius. Apskaičiuotas subsidijų dydis sudarė 12,6 %.(43) Šiuo klausimu, pareiškėjas teigė, kad tik subsidijos dalis tiesiogiai priskiriama tiriamai prekei turėtų būti naudojama kaip skaitiklis. Pareiškėjas gamina nedidelius mažesnio klampumo PET, t. y. tiriamos prekės, kiekius ir tarpinę prekę – amorfines PET plokštes, kurios nepriskiriamos šiame tyrime tiriamoms prekėms. Buvo pasiūlyta padalyti subsidijos sumą pagal tiriamos prekės apyvartą bendros apyvartos atžvilgiu.(44) Tačiau, reikėtų pastebėti, kad įvairios žaliavos negali per se būti susijusios arba su tiriama preke, arba su mažesnio klampumo PET ir tarpine preke, kadangi tos pačios žaliavos gali būti naudojamos gaminant visas šias prekių rūšis. Be to, kaip nustatyta pirmiau pateiktose 32–38 konstatuojamose dalyse, nėra sukurta tinkamos tikrinimo sistemos, nustatančios žaliavų galutinę paskirtį. Todėl, laikantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalies, tiek skaitiklis, tiek vardiklis buvo nustatyti remiantis visomis pareiškėjo gaminamomis prekėmis, siekiant skirti tiriamai prekei priskirtą subsidijos sumą. Pareiškėjas neįrodė, kad taikant kitą alternatyvią metodiką būtų gautas tikslesnis rezultatas. Be to, reikėtų pažymėti, kad net jeigu reikalavimas būtų priimtas, vardiklis būtų sumažintas pro rata , ir todėl galutinis rezultatas būtų toks pats.ii) Atleidimas nuo importo muitų (pagrindinio muito ir specialaus papildomo muito) už pagrindines gamybos priemones(45) Skirtingai nei žaliavos, pagrindinės gamybos priemonės fiziškai neįeina į galutinių prekių sudėtį. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalimi, tiriamai bendrovei suteikta nauda buvo apskaičiuojama pagal muito, nesumokėto už importuotas pagrindines gamybos priemones, sumą, paskirstytą per laikotarpį, kuris atspindi normalų tokių pagrindinių gamybos priemonių nusidėvėjimo laikotarpį (t. y. 18,465 metų) tiriamos prekės gamybos sektoriuje, kas suapvalinus sudaro 5,42 % nusidėvėjimą. Tokiu būdu apskaičiuota suma, priskiriama peržiūros tyrimo laikotarpiui, buvo koreguojama, pridedant šio laikotarpio palūkanas, kad būtų atspindėta visa gautos naudos vertė per tam tikrą laikotarpį ir taip būtų nustatyta visa šios sistemos naudotojui suteikta nauda. Pridėtų palūkanų dydis buvo skaičiuojamas remiantis Indijos komerciniu palūkanų dydžiu per peržiūros tyrimo laikotarpį. Siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį, iš minėtos sumos buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, subsidijos suma buvo paskirstyta šio sektoriaus eksporto apyvartai tyrimo peržiūros laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir buvo skiriama, neatsižvelgiant į perdirbtus, pagamintus, eksportuotus arba transportuotus kiekius. Apskaičiuotas subsidijų dydis sudarė 0,9 %.(46) Susipažinęs su pateikta informacija, pareiškėjas tvirtino, kad jo bendrovėje nustatytas 18,93 metų nusidėvėjimo laikotarpis turėtų būti naudojamas vietoje 18,465 metų, kurie yra bendras iš pradžių nustatyto nusidėvėjimo laikotarpio vidurkis. Be to, jis tvirtino, kad individualus bendrovės nusidėvėjimo laikotarpis atspindi dabartines Indijos pramonės normas.(47) Tačiau, kaip pažymėta pirmiau, pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalyje reikalaujama remtis įprastiniu, t. y. vidutiniu, turto nusidėvėjimo laikotarpiu pramonėje, o ne bendrovei būdingu laiku. Be to, pareiškėjas neįrodė, kad atitinkamos pramonės įprastinis nusidėvėjimo laikotarpis pailgėjo. Todėl šis argumentas yra atmetamas.(48) Be to, pareiškėjas tvirtino, kad apskaičiuojant subsidijos sumą, nusidėvėjimo laikotarpis neturėtų būti apvalinamas.(49) Tačiau, reikia pastebėti, kad apvalinimas neturi įtakos galutiniam rezultatui, todėl į šią pastabą nebūtina atsižvelgti.(50) Tai reiškia, kad bendras subsidijų dydis pareiškėjui pagal EOUS sudaro 13,5 %.2.2. Pirmiau nagrinėtos, tačiau bendrovių nenaudotos sistemos2.2.1 Muito tarifo sumažinimo leidimo sistema (DEPBS)(51) Pareiškėjas nesinaudojo DEPBS teikiama nauda.2.2.2 Gamybos priemonių eksporto rėmimo sistema (GPERS)(52) Buvo nustatyta, kad pareiškėjas neimportavo jokių gamybos priemonių pagal GPERS, todėl šia sistema ir nesinaudojo.2.2.3 Atleidimo nuo pajamų mokesčio sistema(53) Buvo nustatyta, kad pareiškėjas, neturėdamas apmokestinamo pelno, nesinaudojo atleidimo nuo pajamų mokesčio pagal Pajamų mokesčio įstatymo 10B dalį teikiama nauda peržiūros tyrimo laikotarpiu.2.3. Kitos tiriamos prekės atžvilgiu bendrovės naudotos ir pripažintos kompensacinėmis sistemos2.3.1 Eksporto kreditų sistema („ECS“)a) Teisinis pagrindas(54) Eksporto kreditų sistema yra pagrįsta 1949 m. Indijos Bankininkystės reguliavimo įstatymo 21 ir 35A dalimis, pagal kurias Indijos rezervų bankas (RBI) vadovauja komercinių bankų veiklai eksporto kreditų srityje.(55) Šios sistemos išsamus apibūdinimas pateiktas Indijos rezervų banko (RBI) Pagrindiniame aplinkraštyje IECD Nr. 35/04.02.02/2004-05 (Eksporto kreditai užsienio valiuta) ir Pagrindiniame aplinkraštyje IECD Nr. 27/04.02.02/2004-05 (Eksporto kreditai rupijomis), kuris yra skirtas visiems komerciniams Indijos bankams.b) Teisė naudotis sistemos teikiamomis lengvatomis(56) Šia sistema gali naudotis gamintojai eksportuotojai ir prekybininkai eksportuotojai.c) Praktinis įgyvendinimas(57) Pagal šią sistemą RBI privaloma tvarka nustato maksimalią eksporto kreditų palūkanų normą Indijos rupijomis arba užsienio valiuta, kurią komerciniai bankai gali taikyti eksportuotojui, „kad eksportuotojams būtų skiriami kreditai už tarptautiniu lygiu konkurencines palūkanų normas“. ECS sudaro dvi posistemės, tai yra Eksporto kreditų sistema, taikoma prekėms prieš išsiuntimą („pakavimo kreditai“), kuri apima kreditus, teikiamus eksportuotojui prekių pirkimo perdirbimo, gamybos, pakavimo ir (arba) siuntimo išlaidoms finansuoti prieš eksportuojant prekes, ir Eksporto kreditų sistema, taikoma prekėms po išsiuntimo, pagal kurią teikiamos apyvartinių lėšų paskolos iš eksporto gautinoms sumoms finansuoti. Be to, RBI reikalauja, kad bankai tam tikrą dalį savo grynojo bankinio kredito skirtų eksportui finansuoti.(58) Pagal minėtus RBI pagrindinius aplinkraščius eksportuotojai gali gauti eksporto kreditus, kuriems taikomos lengvatinės palūkanų normos, palyginti su įprastinių komercinių kreditų („kreditų grynaisiais“) palūkanų normomis, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas. Šiuo atžvilgiu Pagrindiniame aplinkraštyje dėl eksporto kreditų rupijomis nurodoma, kad „kreditų, išmokėtų eksportuotojams šiame aplinkraštyje nustatyta tvarka, aukščiausios palūkanų normos yra mažesnės už maksimalias skolinimo palūkanų normas, kurios paprastai taikomos kitiems skolininkams, ir dėl to, šiuo atžvilgiu laikomos lengvatinėmis“.(59) Dėl RBI pagrindinių aplinkraščių, pareiškėjas pasinaudojo lengvatinėmis palūkanų normomis Eksporto kreditų sistemai palyginus su kreditų grynaisiais palūkanų normomis.d) Išvados dėl ECS(60) Pirma, ECS kreditų lengvatinės palūkanų normos, nustatytos RBI pagrindiniuose aplinkraščiuose, kurie minimi 55 konstatuojamojoje dalyje, gali sumažinti pareiškėjo palūkanų išlaidas, skirtingai nuo išlaidų kreditams, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas, ir šiuo atveju eksportuotojas gavo pelno, kaip nurodoma pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Antra, ir neatsižvelgiant į tai, kad lengvatinius kreditus pagal ECS sistemą teikia komerciniai bankai, šis pelnas yra vyriausybės finansinis įnašas, nurodytas pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies iv punkte. Šiuo atveju reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad nei pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies iv papunktyje, nei PPO susitarime dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių (toliau – ASCM) nenustatyta, kad skiriant subsidiją, nereikalaujama mokesčio už valstybines sąskaitas, pvz., IV kompensacijų komerciniams bankams, tokiu atveju pakanka tik vyriausybės nurodymo atlikti funkcijas, išvardytas pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies i, ii arba iii papunkčiuose. RBI yra valstybinė institucija, ir dėl to jai taikoma „vyriausybės“ sąvoka, pateikta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje. RBI 100 % priklauso vyriausybei, siekia valstybinės politikos tikslų, pvz., pinigų politikos, o jo vadovybę skiria IV. RBI vadovauja privačioms įstaigoms, nes komerciniai bankai privalo laikytis tam tikrų sąlygų, inter alia nustatytų RBI pagrindiniuose aplinkraščiuose dėl eksporto kreditų maksimalių palūkanų normų ir RBI nuostatų, reikalaujančių, kad komerciniai bankai dalį savo bankinių kreditų skirtų eksportui finansuoti. Šis nurodymas įpareigoja komercinius bankus atlikti funkcijas, nurodytas pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje, šiuo atveju susijusias su paskolomis lengvatinio eksporto finansavimo forma. Toks tiesioginis lėšų perleidimas paskolų forma pagal tam tikras sąlygas paprastai būtų pavedamas vyriausybei, o šiuo atveju taikoma praktika dėl nesuprantamų priežasčių skiriasi nuo kitų šalių vyriausybių atliekamų funkcijų, nurodytų pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. Be to, ši subsidija laikoma individualia ir kompensacine, nes lengvatinės palūkanų normos gali būti taikomos tik eksporto operacijoms finansuoti, ir dėl to priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punkte.f) Subsidijos sumos apskaičiavimas(61) Subsidijos suma buvo apskaičiuojama, atsižvelgiant į skirtumą tarp palūkanų, sumokėtų už eksporto kreditus, kurios buvo taikomos peržiūros tyrimo laikotarpiu, ir sumos, kurią būtų reikėję mokėti, jeigu tos pačios palūkanų normos būtų taikomos pareiškėjo naudojamiems įprastiniams komerciniams kreditams. Ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai eksporto apyvartai peržiūros tyrimo laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant, nebuvo atsižvelgta į pagamintus, perdirbtus, eksportuotus arba transportuotus kiekius. Tokiu būdu apskaičiuotas ECS subsidijų dydis sudarė 0,4 %.2.3.2 Vakarų Bengalijos paskatų sistema („WBIS“)(62) Išsamus WBIS aprašymas pateikiamas 1999 m. birželio 22 d. Vakarų Bengalijos vyriausybės (VBG) prekybos ir pramonės departamento pranešime Nr. 588-CI/H, kuris vėliau buvo pakeistas 2004 m. kovo 24 d. Pranešimu Nr. 134-CI/O/Incentive/17/03/I („WBIS 2004“). Tyrimo metu buvo nustatyta, kad pareiškėjo gauta nauda yra nežymi, todėl WBIS toliau neanalizuotas.3. Bendras kompensacinių subsidijų dydis(63) Atsižvelgiant į galutinius nustatytus faktus, susijusius su pirmiau nurodytomis įvairiomis sistemomis, pareiškėjui skiriamų kompensacinių subsidijų dydis yra toks:ECS | EOUS | Iš viso: |South Asian Petrochem Limited | 0,4 % | 13,5 % | 13,9 % |E. PERŽIŪRIMŲ PRIEMONIŲ PAKEITIMAS(64) Pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį kompensacinis muitas turėtų būti mažesnis nei bendra kompensacinių subsidijų suma, jei tokio mažesnio muito pakanka atitaisyti žalą Bendrijos pramonei. Pirminiame tyrime buvo nustatytas bendras 44,3 % žalos atlyginimo lygis, kuris yra didesnis nei pareiškėjui nustatytas subsidijų dydis.(65) Remiantis šio peržiūros tyrimo metu nustatytais faktais buvo nuspręsta, kad pareiškėjo gaminamų ir į Bendriją eksportuojamų tiriamų prekių importui turėtų būti ir toliau taikomas kompensacinio muito dydis, atitinkantis individualų šiai bendrovei nustatytą subsidijų dydį, t. y. 13,9 %. Kadangi Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2603/2000 nustatytas muitas buvo išreikštas tam tikra pinigų suma už toną, minėtasis muito dydis pareiškėjui taip pat buvo paverstas į 106,5 EUR už toną sumą.(66) Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2603/2000 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.F. ĮSIPAREIGOJIMAS(67) Pareiškėjas pasiūlė įsipareigojimą dėl tiriamos prekės, eksportuojamos į Bendriją, kainos pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalį.(68) Išnagrinėjusi pasiūlymą, Komisija įsipareigojimą įvertino kaip priimtiną, kadangi taip būtų panaikintas žalingas subsidijavimo poveikis. Be to, reguliarios ir išsamios ataskaitos, kurias pareiškėjas įsipareigojo teikti Komisijai, leis vykdyti veiksmingą priežiūrą. Prekės pobūdis ir pareiškėjo taikomas pardavimo modelis toks, kad, Komisijos nuomone, galimybė nesilaikyti įsipareigojimo mažai tikėtina.(69) Siekiant užtikrinti veiksmingą įsipareigojimo laikymąsi ir kontrolę, pateikus prašymą išleisti į laisvą apyvartą prekes pagal įsipareigojimą, atleidimas nuo muito priklausys nuo to, ar valstybės narės muitinei buvo pateikta galiojanti „komercinė sąskaita faktūra“, su pareiškėjo užpildyta informacija, išvardinta Tarybos reglamento (EB) Nr. 2603/2000 priede. Kai nurodyta sąskaita faktūra nepateikiama, arba kai ji neatitinka muitinei pristatytų prekių, turėtų būti mokamas atitinkamo dydžio kompensacinis muitas, siekiant užtikrinti veiksmingą įsipareigojimo laikymąsi.(70) Pažeidus arba atšaukus įsipareigojimą, laikantis pagrindinio reglamento 13 straipsnio 9 ir 10 dalių, gali būti įvestas kompensacinis muitas.G. INFORMAVIMAS IR PRIEMONIŲ TAIKYMO TRUKMĖ(71) Pareiškėjas ir IV buvo informuoti apie pagrindinius faktus ir nustatytas aplinkybes, kuriomis remiantis buvo ketinama siūlyti iš dalies pakeisti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2603/2000, ir jiems buvo suteikta galimybė pateikti pastabas. Pareiškėjas vienintelis pateikė pastabas, daugiausiai susijusias su EOUS, į kurias buvo atsižvelgta darant atitinkamas 2.1.1. skirsnio d punkte minimas išvadas, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisTarybos reglamento (EB) Nr. 2603/2000 1 straipsnio 3 dalies lentelės dalis apie Indijos bendroves papildoma taip:South Asian Petrochem Limited | 106,5 | A585 |2 straipsnisTarybos reglamento (EB) Nr. 2603/2000 2 straipsnio 3 dalies lentelė, skirta importui, prie kurio pridedama „įsipareigojimo sąskaita faktūra“ papildoma taip:South Asian Petrochem Limited | Indija | A585 |3 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas [1] OL L 288, 1997 10 21, p. 1, reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12.)[2] OL C […], […], p. […].[3] OL L 301, 2000 11 30, p.1., reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 822/2004 (OL L 127, 2004 4 29, p. 3.).[4] OL C 8, 2005 1 12, p.2.[5] IV Prekybos ir pramonės ministerijos 2002 m. kovo 31 d. pranešimas Nr. 1/2002-07.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52008PC0442

Pasiūlymas Tarybos reglamentas kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo ir Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007, nustatantis bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas), siekiant nustatyti vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą {SEC(2008) 2225} {SEC(2008) 2226}  /* KOM/2008/0442 galutinis - CNS 2008/0146 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJų KOMISIJA |Briuselis,COM(2008) 442/42008/xxxx (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo ir Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007, nustatantis bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas), siekiant nustatyti vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą(pateikta Komisijos) {SEC(2008) 2225}{SEC(2008) 2226}AIšKINAMASIS MEMORANDUMASTarybos reglamente (EB) Nr. 1182/2007, nustatančiame konkrečias taisykles vaisių ir daržovių sektoriu i, numatyta plataus masto vaisių ir daržovių sektoriaus reforma, siekiant pagerinti šio sektoriaus konkurencingumą ir orientaciją į rinką ir priartinti šį sektorių prie visos reformuotos bendros žemės ūkio politikos dalies. Vienas iš pagrindinių reformuotos tvarkos tikslų – padidinti vaisių ir daržovių vartojimą.Sutarties 33 straipsnyje nustatyti BŽŪP tikslai – tai rinkų stabilizavimas, produkcijos tiekimo garantavimas ir vartotojams priimtinų tiekiamos produkcijos kainų užtikrinimas. Bendrijos pagalba pagal vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą vaisių, daržovių ir bananų produktų tiekimui moksleiviams į švietimo įstaigas paremti atitiktų tokius tikslus. Be to, įgyvendinant programą jaunieji vartotojai būtų skatinami vertinti vaisius ir daržoves.Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau pasakyta, bendrasis vaisių (ir daržovių) vartojimo skatinimo mokyklose programos tikslas ES lygmeniu – sukurti valstybių narių iniciatyvų, kuriomis siekiama užtikrinti, kad vaikai vartotų gerokai daugiau vaisių ir daržovių tuo metu, kai formuojasi jų mitybos įpročiai, politikos ir finansavimo sistemą. Tai būtų investicija į ateitį, padedanti išvengti su sveikata susijusių išlaidų, patiriamų dėl prastos mitybos, arba sumažinti tokias išlaidas. Be to, teigiamas poveikis vartojimui galėtų prisidėti prie BŽŪP tikslų siekimo.Kadangi nutukimas daugiausia būdingas socialiai remtinų žmonių grupėms, vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa taip pat turi teigiamą socialinį poveikį ir padeda mažinti su sveikata susijusią nelygybę.Apie vaisių ir daržovių vartojimo svarbą kalbama Komisijos baltojoje knygoje dėl Europos strategijos su mityba, antsvoriu ir nutukimu susijusioms sveikatos problemoms spręsti, kurioje pabrėžiama, kad reikia nuoseklių veiksmų Europos lygmeniu, ir atkreipiamas dėmesys į vaidmenį, kurį BŽŪP galėtų atlikti formuojant europiečių mitybos įpročius, visų pirma kovojant su antsvoriu ir nutukimu. Joje teigiama, kad „ vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa būtų labai svarbus žingsnis reikiama linkme “. Sutarties 152 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „žmonių sveikatos aukšto lygio apsauga užtikrinama nustatant ir įgyvendinant visas Bendrijos politikos ir veiklos kryptis“.Taryba, tvirtindama bendro vaisių ir daržovių rinkos organizavimo reformą, pareiškė: „Atsižvelgdama į labai didėjantį mokyklinio amžiaus vaikų nutukimą, apie kurį kalbama neseniai paskelbtoje Komisijos baltojoje knygoje <...>, Taryba ragina Komisiją kuo skubiau pateikti naudos, praktiškumo ir administracinių išlaidų vertinimu pagrįstą Vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos pasiūlymą“.Europos Parlamentas savo pranešime apie 2008 finansinių metų ES bendrojo biudžeto projektą „ dar kartą pabrėžia, kad yra tvirtai pasiryžęs užtikrinti užtektinai lėšų mokyklų aprūpinimui vaisiais, daržovėmis <...>; reiškia nuostabą, kad Taryba neįvykdė su šiais klausimais susijusių savo politinių įsipareigojimų – sukurti naują biudžeto eilutę ir rezervą, kol bus nustatytas teisinis pagrindas; ragina Komisiją pateikti su tuo susijusį pasiūlymą dėl teisės akto, kaip numatyta 2007 m. birželio mėn. Žemės ūkio tarybos išvadose “.Laikydamasi įsipareigojimo pagerinti reguliavimą, Komisija vertino keturių galimų vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos variantų poveikį. „ Status quo“ – Bendrija nesiima jokių papildomų veiksmų; „Ryšių mezgimas“ – keitimasis patirtimi ir specialiomis žiniomis, informavimo ir komunikacijos priemonės; „Pagalbinės iniciatyvos“ – iniciatyvos, kuriomis skatinama vartoti vaisius ir daržoves mokyklose, tiekiant produktus, kuriems netaikomas ES finansavimas; „Pagrindinės iniciatyvos“ – bendros ir lanksčios produktų tiekimo mokiniams, stebėjimo ir vertinimo, taip pat papildomų priemonių, sistemos ES mastu sukūrimas. Poveikio vertinime daroma išvada, kad siekiant nustatytų tikslų „Pagrindinės iniciatyvos“ (4 variantas) tinka labiausiai.Atsižvelgdama į tai, Komisija siūlo sukurti vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą, kuri, siekiant didžiausio veiksmingumo, apimtų tris abipusės paramos paketo variantus. Ją sudaro tokie elementai:-  nemokamas vaisių ir daržovių dalijimas mokyklose (dalis varianto „Pagrindinės iniciatyvos“). Bendrijos pagalba turėtų būti skiriama vaisių ir daržovių tiekimui pagrindinės 6–10 amžiaus grupės moksleiviams švietimo įstaigose (mokyklose), su tuo susijusiai logistikai, stebėjimui ir vertinimui bendrai finansuoti. Šiam tikslui pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 I antraštinę dalį siūloma iš viso siūloma iš biudžeto skirti 90 mln. EUR. Tai leistų praplėsti kai kuriose valstybėse narėse jau įgyvendinamas vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programasir imtis tokių programų įgyvendinimo tose valstybėse narėse, kuriose jos dar neįgyvendinamos dėl to, kad trūksta biudžeto išteklių. Bendrijos bendro finansavimo dalis būtų 50 %, o konvergencijos regionuose – 75 %;-  papildomos priemonės . Valstybių narių įpareigojimas konsultuojantis su visuomenės sveikatos ir švietimo įstaigomis, pramonės įmonėmis ir interesų grupėmis nacionalinių arba regioniniu lygmeniu parengti strategiją. Strategijoje turėtų būti nustatyta, kaip geriausiai įgyvendinti ir į mokyklų programas integruoti vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa. Įgyvendinant programą būtų privalu pabrėžti ES dalyvavimą. Papildomas priemones visų pirma turėtų finansuoti valstybės;-  ryšių mezgimas , siekiant skatinti vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos dalyvius keistis informacija bei žiniomis ir siekiant informuoti visuomenę (kaip numatyta 2 variante „Ryšių mezgimas“). Tam turėtų būti skirta 1,3 mln. EUR;-  žemės ūkio produktų skatinimas , kurį būtų galima remti pagal ES žemės ūkio produktų skatinimo sistemą (kaip nurodyta 3 variante „Pagalbinės iniciatyvos“). Visų pirma šia sistema valstybės narės galėtų pasinaudoti vykdydamos būtinas papildomas priemones, kuriomis siekiama informuoti apie vaisių ir daržovių vartojimo naudą. Įgyvendinant vaisių ir daržovių reformą šių produktui vartojimui numatytas biudžetas neseniai padidintas 6 mln. EUR;-  stebėjimas ir vertinimas. Siekiant turėti patikimų duomenų tolesniems įvairių vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos veiksmingumo variantų tyrimams ir keistis gerąja patirtimi, stebėjimas ir vertinimas turėtų būti konkrečios įgyvendinamos ES programos dalis.Todėl visas programas sudarytų trys elementai:-  nemokamas vaisių (ir (arba) daržovių) dalijimas švietimo įstaigose (mokyklose),-  papildomos priemonės,-  stebėjimas ir vertinimas.Su pasiūlymu pateikiamas tarpžinybinės grupės parengtas poveikio vertinimas, kad būtų užtikrintas susijusių Bendrijos politikos sričių derėjimas.2008/xxxx (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo ir Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007, nustatantis bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas), siekiant nustatyti vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programąEUROPOS SąJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 36 ir 37 straipsnius,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[1],kadangi:(1) Tarybos reglamente (EB) Nr. 1182/2007[2], nustatančiame konkrečias taisykles vaisių ir daržovių sektoriui, numatyta plataus masto vaisių ir daržovių sektoriaus reforma, siekiant pagerinti šio sektoriaus konkurencingumą ir orientaciją į rinką ir priartinti šį sektorių prie visos reformuotos bendros žemės ūkio politikos. Vienas iš pagrindinių reformuotos tvarkos tikslų – padidinti vaisių ir daržovių vartojimą.(2) Sutarties 33 straipsnyje nustatyti BŽŪP tikslai – tai apima rinkų stabilizavimas, produkcijos tiekimo garantavimas ir vartotojams priimtinų tiekiamos produkcijos kainų užtikrinimas. Bendrijos parama pagal vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą, kuria remiamas vaisių, daržovių ir bananų produktų tiekimas moksleiviams į švietimo įstaigas, atitiktų tokius tikslus. Be to, programa jaunieji vartotojai būtų skatinami vertinti vaisius ir daržoves, taigi ateityje padidėtų jų vartojimas, išaugtų žemės ūkio pajamos ir būtų veiksmingiau siekiama vieno iš BŽŪP tikslų. Be to, kaip numatyta Sutarties 35 straipsnio b punkte, įgyvendinant bendrąją žemės ūkio politiką galima numatyti bendras priemones tam tikrų produktų vartojimui skatinti, kaip antai vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą.(3) Sutarties 152 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „žmonių sveikatos aukšto lygio apsauga užtikrinama nustatant ir įgyvendinant visas Bendrijos politikos ir veiklos kryptis“. Vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos nauda sveikatingumui yra aiški – tai aspektas, kurį reikėtų įtraukti įgyvendinant BŽŪP.(4) Apie vaisių ir daržovių vartojimo svarbą kalbama Komisijos baltojoje knygoje dėl Europos strategijos su mityba, antsvoriu ir nutukimu susijusioms sveikatos problemoms spręsti, kurioje pabrėžiama, kad reikia imtis nuoseklių veiksmų Europos lygmeniu, ir atkreipiamas dėmesys į vaidmenį, kurį BŽŪP galėtų atlikti formuojant europiečių mitybos įpročius, visų pirma kovojant su antsvoriu ir nutukimu. Joje teigiama, kad „vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa būtų labai svarbus žingsnis reikiama linkme“.(5) Taryba, tvirtindama Reglamentą (EB) Nr. 1182/2007, pareiškė: „Atsižvelgdama į labai didėjantį mokyklinio amžiaus vaikų nutukimą, apie kurį kalbama neseniai paskelbtoje Komisijos baltojoje knygoje <...>, Taryba ragina Komisiją kuo skubiau pateikti naudos, praktiškumo ir administracinių išlaidų vertinimu pagrįstą vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos pasiūlymą“.(6) Todėl Bendrijos parama turėtų būtų skiriama tam tikrų vaisių ir daržovių, perdirbtų vaisių ir daržovių bei bananų sektorių produktų tiekimui moksleiviams į švietimo įstaigas, taip pat su tuo susijusioms logistikos, dalijimo, įrangos, komunikacijos, stebėjimo ir vertinimo išlaidoms bendrai finansuoti. Komisija turėtų nustatyti programos sąlygas.(7) Siekiant užtikrinti tvarkingą vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos įgyvendinimą, norinčios ja pasinaudoti valstybės narės turėtų prieš tai nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu parengti strategiją. Valstybės narės taip pat turėtų nustatyti papildomas priemones, kurių reikia, kad programa būtų sėkminga.(8) Kad nebūtų ribojamas bendras panašių nacionalinių priemonių poveikis, valstybėms narėms taip pat turėtų būti leista skirti papildomą nacionalinę pagalbą produktų tiekimui ir su tuo susijusioms išlaidoms bei papildomoms priemonėms, o Bendrijos vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programosneturėtų niekaip apriboti jokių atskirų nacionalinių vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programų, kuriomis nepažeidžiama Bendrijos teisė. Tačiau, kad būtų užtikrintas Bendrijos programos poveikis, šia programa neturėtų būti pakeistas esamas nacionalinių vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programų ar kitų mokykloms taikomų paskirstymo programų, pagal kurias skirstomi ir vaisiai, finansavimas.(9) Siekiant užtikrinti patikimą biudžeto valdymą, reikėtų nustatyti fiksuotą aukščiausią Bendrijos pagalbos ribą ir didžiausią bendro finansavimo normą, o Bendrijos finansinį įnašą į programą reikėtų įtraukti į priemonių, kurios atitinka 2005 m. birželio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo[3] 3 straipsnio 1 dalyje nustatyto EŽŪGF finansavimo reikalavimus, sąrašą.(10) Siekiant skirti pakankamai laiko sklandžiam programos įgyvendinimui, ji turėtų būti pradėta įgyvendinti 2009–2010 mokykliniais metais. Jos ataskaita turėtų būti teikiama po trejų metų.(11) Kad programa būtų veiksmingesnė, Bendrija turėtų turėti galimybę finansuoti informavimo, stebėjimo ir vertinimo priemones, kuriomis būtų informuojama apie vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą bei jos tikslus ir apie ryšių mezgimo priemones, susijusias su programa, nepažeisdama savo įgaliojimų pagal 2007 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3/2008 dėl žemės ūkio produktams skirtų informavimo ir skatinimo priemonių vidaus rinkoje ir trečiosiose šalyse[4] bendrai finansuoti būtinas papildomas priemones, skirtas informuoti apie vaisių ir daržovių vartojimo naudą sveikatai.(12) Reglamento (EB) Nr. 1182/2007 nuostatos įtrauktos į Reglamentą (EB) Nr. 1234/2007[5] ir įsigalioja 2008 m. liepos 1 d. pagal Reglamentą (EB) Nr. 361/2008[6].(13) Todėl reglamentai (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 1234/2007 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 pataisosReglamento (EB) Nr. 1290/2005 3 straipsnio 1 dalis papildoma tokiu f punktu:„f) Bendrijos finansinis įnašas į vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą, minimą Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007* 103ga straipsnio 1 dalyje.* OL L 299, 2007 11 16, p. 1.“2 straipsnis Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 pataisosReglamentas (EB) Nr. 1234/2007 iš dalies keičiamas taip:1) II dalies I antraštinės dalies IV skyriaus IVa skirsnis iš dalies keičiamas taip:a) po 103g straipsnio įterpiamas toks IIa poskirsnis:„II a POSKIRSNIS VAISIų VARTOJIMO SKATINIMO MOKYKLOSE PROGRAMA103GA STRAIPSNIS Pagalba vaisių, daržovių ir bananų produktų tiekimui moksleiviams1. Komisijos nustatytomis sąlygomis nuo 2009–2010 mokyklinių metų skiriama Bendrijos pagalba tam tikrų vaisių ir daržovių, perdirbtų vaisių ir daržovių bei bananų sektorių produktų, kuriuos turėtų nustatyti Komisija, tiekimui moksleiviams į švietimo įstaigas; ji taip pat gali būti skiriama tam tikroms su tuo susijusioms logistikos, skirstymo, įrangos, komunikacijos, stebėjimo ir vertinimo išlaidoms finansuoti.2. Programoje norinčios dalyvauti valstybės narės prieš tai nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu parengia programos įgyvendinimo strategiją. Valstybės narės taip pat nustato papildomas priemones, kurių reikia, kad programa būtų veiksminga.3. 1 dalyje minima Bendrijos pagalba neturi:a) viršyti 90 mln. EUR per vienerius mokyklinius metus,b) viršyti 50 % (regionuose, kurie atitinka reikalavimus pagal konvergencijos tikslą – arba 75 %) 1 dalyje minimų tiekimo ir susijusių išlaidų,c) dengti ne 1 dalyje minimas tiekimo ir susijusias išlaidas, ird) pakeisti dabartinio esamų nacionalinių vaisių vartojimo skatinimo programų arba kitų mokykloms taikomų paskirstymo programų, pagal kurias skirstomi ir vaisiai, finansavimo.Konvergencijos tikslas – imtis veiksmų mažiausiai išsivysčiusiose valstybėse narėse ir regionuose pagal Bendrijos teisės aktus, reglamentuojančius Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo veiklą nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.4. Be Bendrijos pagalbos valstybės narės dar gali skirti nacionalinę pagalbą 1 dalyje minimiems produktų tiekimui ir susijusioms išlaidoms. Valstybės narės taip pat gali skirti nacionalinę pagalbą 2 dalyje minimoms papildomoms priemonėms finansuoti.5. Bendrijos vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa neturi niekaip apriboti jokių atskirų nacionalinių vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programų, kuriomis nepažeidžiama Bendrijos teisė.6. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 5 straipsnį Bendrija taip pat gali finansuoti informavimo, stebėjimo ir vertinimo priemones, susijusias su vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa, įskaitant visuomenės informavimą apie programą, ir susijusias ryšių mezgimo priemones.“;b) prieš 103h straipsnį įterpiama tokia antraštinė dalis:„III poskirsnisNuostatos dėl tvarkos “C) 103H STRAIPSNIS PAPILDOMAS TOKIU PUNKTU:„f) nuostatos dėl 103ga straipsnyje minimos vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos, įskaitant konkrečių produktų sąrašą, pagalbos paskirstymą valstybėms narėms, finansų ir biudžeto valdymą ir susijusias išlaidas, nacionalines strategijas, papildomas priemones ir informavimo, stebėjimo, vertinimo ir ryšių mezgimo priemones.“2) Antrojoje 108 straipsnio pastraipoje po „103e“ įterpiama „103ga“.3) 184 straipsnis papildomas tokia 6 dalimi:„6) Europos Parlamentui ir Tarybai iki 2012 m. rugpjūčio 31 d. dėl 103ga straipsnyje numatytos vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos taikymo, jei būtina, papildant atitinkamais pasiūlymais. Ataskaitoje visų pirma nagrinėjama, kokiu mastu programa padėjo paskatinti veiksmingų vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programų diegimą valstybėse narėse ir kaip programa padėjo pagerinti vaikų mitybos įpročius.“3 straipsnis ĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasFINANSINė PAžYMA |1. | BIUDžETO IšLAIDų KATEGORIJA: 05 02 08 12 (sukurtina eilutė) 05 08 09 | ASIGNAVIMAI: – p. m. (2008) 2 mln. EUR (PDB 2009) |2. | PAVADINIMAS: Tarybos reglamentas, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo ir Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007, nustatantis bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas), siekiant nustatyti vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą |3. | TEISINIS PAGRINDAS: Sutarties 36 ir 37 straipsniai |4. | TIKSLAI: Tiekti vaisius, daržoves ir bananų produktus moksleiviams į švietimo įstaigas, nes tai galėtų padidinti vartojimą ateityje ir padėti stabilizuoti rinkas. |5. | FINANSINIS POVEIKIS | 12 MĖNESIŲ LAIKOTARPIS (mln. EUR) | ESAMI 2008 FINANSINIAI METAI (mln. EUR) | ATEINANTYS 2009 FINANSINIAI METAI (mln. EUR) |5.0 | IŠLAIDOS – IŠ EB BIUDŽETO (GRąžINAMOSIOS IšMOKOS, INTERVENCIJOS PRIEMONĖS) – NACIONALINėS INSTITUCIJOS – KITA | +91,3 | – | – |5.1 | PAJAMOS – EB NUOSAVIEJI IŠTEKLIAI (MOKESČIAI IR (ARBA) MUITAI) – NACIONALINIŲ BIUDŽETŲ | – | – | – |2010 | 2011 | 2012 | 2013 |5.0.1 | NUMATOMOS IŠLAIDOS | +91,3 | +91,3 | +91,3 | +90,3 |5.1.1 | NUMATOMOS PAJAMOS | – | – | – | – |5.2 | APSKAIČIAVIMO METODAS: – |6.0 | AR PROJEKTAS GALI BŪTI FINANSUOJAMAS IŠ ASIGNAVIMŲ, ĮTRAUKTŲ Į ATITINKAMĄ EINAMOJO BIUDŽETO SKYRIŲ? | TAIP NE |6.1 | AR PROJEKTĄ GALIMA FINANSUOTI PERKELIANT LĖŠAS IŠ VIENO EINAMOJO BIUDŽETO SKYRIAUS Į KITĄ? | TAIP NE |6.2 | AR REIKĖS SKIRTI PAPILDOMĄ BIUDŽETĄ? | TAIP NE |6.3 | AR ASIGNAVIMUS REIKĖS ĮTRAUKTI Į BŪSIMUS BIUDŽETUS? | TAIP NE |PASTABOS: 1) Produktų tiekimas 90 mln. EUR 2) Ryšių mezgimas 2010–2011–2012 m. – 1 mln. EUR + metinė konferencija (kasmet) 0,3 mln. EUR |[1] OL C …, …, p. .[2] OL L 273, 2007 10 17, p. 1.[3] OL L 209, 2005 8 11, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1437/2007 (OL L 322, 2007 12 7, p. 1).[4] OL L 3, 2008 1 5, p. 1.[5] OL L 299, 2007 11 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. .../2008 (OL L ..., 2008 ... ..., p. ...).[6] OL L 121, 2008 5 7, p. 1.