               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 03 14
            COM(2019) 129 final
            2019/0071(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl Europos bendrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolo (2019–2024 m.) pasirašymo Sąjungos vardu ir laikino taikymo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

                  Europos bendrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos partnerystės susitarimas
                     1
                   (toliau – Susitarimas) įsigaliojo 2007 m. kovo 30 d.
                     2
                  . Dabartinis Susitarimo protokolas įsigaliojo 2014 m. gruodžio 23 d. ir baigė galioti 2018 m. gruodžio 22 d.

                  Remdamasi atitinkamais derybiniais nurodymais
                     3
                   Komisija derėjosi su Žaliojo Kyšulio Respublikos (toliau – Žaliasis Kyšulys) vyriausybe dėl naujo Susitarimo protokolo sudarymo. Pasibaigus šioms deryboms, 2018 m. spalio 12 d. parafuotas naujas protokolas. Protokolas bus taikomas penkerius metus nuo jo laikino taikymo pradžios, t. y. jo pasirašymo dienos, kaip nurodyta jo 15 straipsnyje.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Atsižvelgiant į žuvininkystės politikos reformos prioritetus
                     4
                   naujuoju protokolu, remiantis patikimiausia turima moksline informacija ir laikantis Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) rekomendacijų, Sąjungos laivams Žaliojo Kyšulio vandenyse suteikiama žvejybos galimybių. Naujajame protokole atsižvelgiama į ankstesniojo protokolo (2014–2018 m.) vertinimo ir perspektyvinio naujo protokolo sudarymo tikslingumo vertinimo rezultatus. Abu vertinimus atliko išorės ekspertai. Protokolu taip pat bus suteiktos galimybės Europos Sąjungai ir Žaliajam Kyšuliui atsižvelgiant į abiejų šalių interesus artimiau bendradarbiauti remiant tausų Žaliojo Kyšulio vandenyse esančių žuvininkystės išteklių naudojimą ir Žaliojo Kyšulio pastangas plėtoti mėlynąją ekonomiką.

                  Protokole numatomos tokių kategorijų žvejybos galimybės:

                  28 tunų žvejybos seineriai-šaldikliai;

                  27 dreifuojančiosiomis ūdomis žvejojantys laivai;

                  14 tunus kartinėmis ūdomis žvejojančių laivų.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Derybos dėl žvejybos partnerystės susitarimo su Žaliuoju Kyšuliu naujo protokolo vykdomos atsižvelgiant į ES išorės veiksmus Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno (AKR) šalių atžvilgiu, visų pirma į Sąjungos tikslus, susijusius su demokratijos principais ir žmogaus teisėmis.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               Pasirinktas teisinis pagrindas – Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo, kurios 43 straipsnio 2 dalimi nustatyta bendra žuvininkystės politika, o 218 straipsnio 5 dalimi nustatytas atitinkamas Sąjungos ir trečiųjų šalių derybų dėl susitarimų ir susitarimų sudarymo procedūros etapas.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

               Pasiūlymas priklauso išimtinei Europos Sąjungos kompetencijai.

               •Proporcingumas

               Pasiūlymas yra proporcingas siekiamam tikslui – sukurti žvejybos veiklos, kurią Sąjungos laivai vykdo trečiųjų šalių vandenyse, teisinio, aplinkosauginio, ekonominio ir socialinio valdymo sistemą, numatytą reglamento, kuriuo nustatoma bendra žuvininkystės politika, 31 straipsnyje. Pasiūlymas atitinka tas nuostatas ir to paties reglamento 32 straipsnyje numatytos finansinės paramos teikimo trečiosioms šalims nuostatas.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

               2018 m. Komisija atliko Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio žvejybos partnerystės susitarimo protokolo ex post vertinimą ir galimo protokolo atnaujinimo ex ante vertinimą. Vertinimo išvados pateikiamos atskirame darbiniame dokumente
                  5
               .

               Atlikus vertinimą prieita prie išvados, kad ES tunų žvejybos sektorius itin suinteresuotas žvejyba Žaliajame Kyšulyje ir kad atnaujinus protokolą regione sustiprėtų žvejybos stebėsena, kontrolė bei priežiūra ir pagerėtų žvejybos valdymas. Mindelo (San Vincentės sala) – vieno iš pagrindinių iškrovimo uostų ir perdirbimo vietų Vakarų Afrikoje – reikšmė prisideda prie numatomo naujojo protokolo svarbos tiek ES tunų žvejybos sektoriui, tiek šaliai partnerei.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Atliekant vertinimą konsultuotasi su valstybėmis narėmis, pramonės atstovais ir tarptautinėmis pilietinės visuomenės organizacijomis, taip pat su Žaliojo Kyšulio žuvininkystės administracija ir pilietine visuomene. Konsultuotasi ir Tolimojo plaukiojimo laivyno patariamoje taryboje.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

               Vadovaudamasi reglamento, kuriuo nustatoma bendra žuvininkystės politika, 31 straipsnio 10 dalimi Komisija ex post ir ex ante vertinimams pasamdė nepriklausomą konsultantą.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Metinis finansinis įnašas yra 750 000 EUR suma, apimanti:

               a) su prieiga susijusią 400 000 EUR sumą už 8 000 tonų per metus orientacinį kiekį visu protokolo galiojimo laikotarpiu,

               b) metinę 350 000 EUR  paramos Žaliojo kyšulio žuvininkystės sektoriaus politikos ir mėlynosios ekonomikos plėtrai sumą visu protokolo galiojimo laikotarpiu. Ši parama visu protokolo galiojimo laikotarpiu atitinka nacionalinės politikos tikslus, susijusius su tvariu Žaliojo Kyšulio vidaus vandenų ir jūros žuvininkystės išteklių valdymu.

               Metinė įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų suma nustatoma metinės biudžeto sudarymo procedūros metu, įskaitant metų pradžioje dar neįsigaliojusių protokolų rezervo eilutę
                  6
               .

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

               Stebėsenos priemonės išdėstytos protokole.

               2019/0071 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl Europos bendrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolo (2019–2024 m.) pasirašymo Sąjungos vardu ir laikino taikymo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 5 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)2006 m. gruodžio 19 d. Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 2027/2006
                  7
                dėl Europos bendrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo sudarymo (toliau – Susitarimas)
                  8
               ; Susitarimas įsigaliojo 2007 m. kovo 30 d. ir nuo to laiko yra automatiškai pratęsiamas ir tebegalioja;

               (2)paskutinis protokolas baigė galioti 2018 m. gruodžio 22 d.;

               (3)Komisija Europos Sąjungos vardu derėjosi dėl naujo Susitarimo įgyvendinimo protokolo (toliau – Protokolas); Deryboms pasibaigus, 2018 m. spalio 12 d. Protokolas buvo parafuotas;

               (4)Protokolo tikslas – sudaryti galimybes Europos Sąjungai ir Žaliajam Kyšuliui artimiau bendradarbiauti remiant darnios žuvininkystės politiką, atsakingą Žaliojo Kyšulio vandenyse esančių žuvininkystės išteklių naudojimą ir Žaliojo Kyšulio pastangas plėtoti mėlynąją ekonomiką;

               (5)reikėtų leisti Protokolą pasirašyti su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau;

               (6)siekiant užtikrinti, kad Sąjungos laivai galėtų greitai pradėti žvejybos veiklą, Protokolas turėtų būti laikinai taikomas nuo jo pasirašymo dienos, kol įsigalios,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Sąjunga leidžia pasirašyti Europos bendrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolą (2019–2024 m.) (toliau – Protokolas), su sąlyga, kad jis bus sudarytas.

               Protokolo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

               2 straipsnis

               Tarybos generalinis sekretoriatas parengia įgaliojamąjį raštą, kuriuo protokolo derybininko nurodytam (-iems) asmeniui (-ims) suteikiami įgaliojimai pasirašyti protokolą su sąlyga, kad jis bus sudarytas.

               3 straipsnis

               Protokolas pagal jo 15 straipsnį laikinai taikomas nuo jo pasirašymo dienos, kol įsigalios.

               4 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

               FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA

               1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA

               1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas

               1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys)

               1.3.Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su:

               1.4.Tikslas (-ai)

               1.4.1.Bendrasis (-ieji) tikslas (-ai)

               1.4.2.Konkretus (-ūs) tikslas (-ai)

               1.4.3.Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis

               1.4.4.Veiklos rezultatų rodikliai

               1.5.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas

               1.5.1.Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai, įskaitant išsamų iniciatyvos įgyvendinimo pradinio etapo tvarkaraštį

               1.5.2.Sąjungos dalyvavimo pridėtinė vertė (gali būti susijusi su įvairiais veiksniais, pvz., koordinavimo nauda, teisiniu tikrumu, didesniu veiksmingumu ar papildomumu). Šiame punkte „pridėtinė Sąjungos dalyvavimo vertė“ – tai Sąjungos intervencijos vertė, papildomai gaunama be vertės, kurią antraip užtikrintų pačios valstybės narės.

               1.5.3.Panašios patirties išvados

               1.5.4.Suderinamumas su daugiamete finansine programa ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis

               1.5.5.Įvairių turimų finansavimo galimybių vertinimas, įskaitant perskirstymo mastą

               1.6.Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ir finansinis poveikis

               1.7.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)

               2.VALDYMO PRIEMONĖS

               2.1.Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės

               2.2.Valdymo ir kontrolės sistema

               2.2.1.Siūlomų valdymo būdo (-ų), finansavimo įgyvendinimo mechanizmo (-ų), mokėjimo sąlygų ir kontrolės strategijos pagrindimas

               2.2.2.Informacija apie nustatytą riziką ir jai sumažinti įdiegtą (-as) vidaus kontrolės sistemą (-as)

               2.2.3.Kontrolės išlaidų efektyvumo apskaičiavimas ir pagrindimas (kontrolės sąnaudų ir susijusių valdomų lėšų vertės santykis) ir numatomo klaidų rizikos lygio vertinimas (atliekant mokėjimą ir užbaigiant programą)

               2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės

               3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS

               3.1.Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)

               3.2.Numatomas pasiūlymo finansinis poveikis asignavimams

               3.2.1.Numatomo poveikio veiklos asignavimams santrauka

               3.2.2.Numatomas veiklos asignavimais finansuojamas atliktas darbas

               3.2.3.Numatomo poveikio administraciniams asignavimams santrauka

               3.2.4.Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa

               3.2.5.Trečiųjų šalių įnašai

               3.3.Numatomas poveikis pajamoms

               FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA

               1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA

               1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas

                  Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolo pasirašymo Sąjungos vardu ir laikino taikymo pasiūlymas.

               1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys)

                  11 – Jūrų reikalai ir žuvininkystė

                  11.03 – Privalomi įnašai, mokami regioninėms žvejybos valdymo organizacijoms (RŽVO) ir kitoms tarptautinėms organizacijoms, taip pat pagal tausios žvejybos susitarimus (TŽS).

                  11.03.01 – Trečiųjų šalių vandenyse Sąjungos žvejybos laivų vykdomos žvejybos veiklos valdymo pagrindo nustatymas

               1.3.Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su:

               X nauja priemone

               ◻ nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus
                  9

               ◻ esamos priemonės galiojimo pratęsimu

               ◻ vienos ar daugiau priemonių sujungimu arba nukreipimu į kitą / naują priemonę

               1.4.Tikslas (-ai)

               1.4.1.Bendrasis (-ieji) tikslas (-ai)

                  Derybos dėl tausios žvejybos partnerystės susitarimų (TŽPS) su trečiosiomis šalimis ir jų sudarymas atitinka bendrąjį tikslą – suteikti Europos Sąjungos žvejybos laivams prieigą prie trečiųjų šalių žvejybos zonų ir plėtoti partnerystės ryšius su tomis šalimis siekiant tausiau naudoti Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse esančius žvejybos išteklius.

                  TŽPS taip pat užtikrinama bendros žuvininkystės politikos principų ir kitose Europos politikos srityse prisiimtų įsipareigojimų (tausaus trečiųjų šalių išteklių naudojimo, kovos su neteisėta, nedeklaruojama ir nereguliuojama (NNN) žvejyba, šalių partnerių integravimo į pasaulio ekonomiką ir geresnio politinio bei finansinio žuvininkystės valdymo) darna.

               1.4.2.Konkretus (-ūs) tikslas (-ai)

                  Konkretus tikslas

                  Atsižvelgiant į kitas Europos politikos sritis, prisidėti prie tausios žvejybos užtikrinimo Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse, išlaikyti Europos galimybę žvejoti tolimuose žvejybos rajonuose ir ginti Europos žuvininkystės sektoriaus ir vartotojų interesus derantis su pakrantės valstybėmis dėl TŽPS ir juos sudarant.

                  Atitinkama VGV / VGB veikla

                  Jūrų reikalai ir žuvininkystė: nustatyti Europos Sąjungos žvejybos laivų žvejybos veiklos trečiųjų šalių vandenyse valdymo sistemą (TŽS) (11.03.01 biudžeto eilutė).

               1.4.3.Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis

               Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų padaryti tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms).

                  Sudarius Protokolą sudaroma galimybė užmegzti strateginę Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio žvejybos partnerystę. Sudarius Protokolą Sąjungos laivams bus suteiktos žvejybos Žaliojo Kyšulio vandenyse galimybės.

                  Be to, Protokolu prisidedama prie geresnio žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo, ypač prie neteisėtos žvejybos stebėsenos ir kovos su ja bei prie paramos smulkiosios žvejybos sektoriui, nes pagal jį teikiama finansinė parama (parama sektoriui) šalies partnerės nacionaliniu lygmeniu priimtoms programoms įgyvendinti.

                  Galiausiai Protokolas, kuriuo remiama jūrų veikla ir tausus jūrų išteklių naudojimas, padės stiprinti Žaliojo Kyšulio mėlynąją ekonomiką.

               1.4.4.Veiklos rezultatų rodikliai

               Nurodyti pažangos ir laimėjimų stebėsenos rodiklius.

                  Žvejybos galimybių išnaudojimo lygis (per metus panaudotų žvejybos leidimų procentinė dalis, palyginti su bendru pagal protokolą galimų išduoti leidimų skaičiumi).

                  Laimikio duomenų rinkimas ir analizė ir susitarimo komercinė vertė.

                  Indėlis kuriant darbo vietas ir pridėtinę vertę Sąjungoje ir stabilizuojant jos rinką (kartu su kitais TŽPS).

                  Indėlis gerinant šalies partnerės žvejybos veiklos mokslinius tyrimus, stebėseną ir kontrolę ir plečiant jos žuvininkystės sektoriaus, ypač smulkiosios žvejybos, veiklą.

               1.5.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas

               1.5.1.Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai, įskaitant išsamų iniciatyvos įgyvendinimo pradinio etapo tvarkaraštį

                  Numatoma, kad naujasis Protokolas bus laikinai taikomas nuo jo pasirašymo dienos, kad nebūtų žvejybos operacijų, vykdomų pagal dabartinį protokolą, pertrūkio.

                  Naujuoju Protokolu bus grindžiama Sąjungos laivyno žvejybos veikla Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje, juo ES laivų savininkams bus leista prašyti žvejybos toje zonoje leidimų. Be to, naujuoju protokolu sustiprinamas ES ir Žaliojo Kyšulio bendradarbiavimas siekiant skatinti tvarios žvejybos politikos plėtojimą. Jame numatomas laivų stebėjimas naudojant laivų stebėjimo sistemą LSS ir duomenų apie sužvejotą laimikį perdavimas elektroniniu būdu. Protokole numatyta parama sektoriui padės Žaliajam Kyšuliui įgyvendinti nacionalinę žvejybos strategiją, taip pat kovoti su NNN žvejyba.

               1.5.2.Sąjungos dalyvavimo pridėtinė vertė (gali būti susijusi su įvairiais veiksniais, pvz., koordinavimo nauda, teisiniu tikrumu, didesniu veiksmingumu ar papildomumu). Šiame punkte „pridėtinė Sąjungos dalyvavimo vertė“ – tai Sąjungos intervencijos vertė, papildomai gaunama be vertės, kurią antraip užtikrintų pačios valstybės narės.

                  Jei Sąjunga nesudarytų šio naujo Protokolo, būtų trukdoma ES laivų žvejybos veiklai, nes Susitarime nustatyta sąlyga, pagal kurią žvejybos veiklą leidžiama vykdyti tik laikantis Protokole apibrėžtos tvarkos. Taigi ES tolimojo plaukiojimo laivynui pridėtinė vertė yra akivaizdi. Protokole taip pat numatytas tvirtesnio Žaliojo Kyšulio bendradarbiavimo su Sąjunga pagrindas.

               1.5.3.Panašios patirties išvados

                  Išanalizavusios ankstesnius Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje sužvejoto laimikio duomenis ir naujesnius pagal panašius protokolus regione sužvejoto laimikio duomenis, taip pat vertinimus ir turimas mokslines rekomendacijas, šalys nustatė orientacinį tunų ir tunams giminingų rūšių žuvų kiekį – 8 000 t per metus neviršijant žvejybos galimybių, suteiktų 28 seineriams-šaldikliams, 27 dreifuojančiosiomis ūdomis žvejojantiems laivams ir 14 tunus kartinėmis ūdomis žvejojančių laivų. Nustatyta gana didelė parama sektoriui siekiant atsižvelgti į reikalavimus, taikomus Žaliojo Kyšulio žvejybos institucijų pajėgumų stiprinimui, ir nacionalinės žuvininkystės strategijos prioritetus, taip pat į mėlynosios ekonomikos plėtros šioje pakrantės valstybėje rėmimo planus.

               1.5.4.Suderinamumas su daugiamete finansine programa ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis

                  Pagal šį TŽS skiriamos finansinės kompensacijos lėšos sudaro Žaliojo Kyšulio nacionalinio biudžeto pakeičiamas pajamas. Tačiau sektorinei paramai numatytos lėšos skiriamos (paprastai įtraukiant į metinį finansų įstatymą) už žuvininkystę atsakingai ministerijai – tai yra TŽPS sudarymo ir tolesnių veiksmų sąlyga. Šie finansiniai ištekliai yra suderinami su kitais tarptautinio finansavimo teikėjų lėšų, skiriamų žuvininkystės sektoriaus projektams ir (arba) programoms įgyvendinti nacionaliniu lygmeniu, šaltiniais.

               1.5.5.Įvairių turimų finansavimo galimybių vertinimas, įskaitant perskirstymo mastą

               1.6.Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ir finansinis poveikis

               X trukmė ribota

               –X
                     Galioja nuo 2019 m. iki 2024 m.

               –X
                     įsipareigojimų asignavimų finansinis poveikis nuo 2019 iki 2024 m., o mokėjimų asignavimų – nuo 2019 iki 2024 m.

               ◻ trukmė neribota

               –Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM,

               –vėliau – visuotinis taikymas.

               1.7.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)
                  10

               X Komisijos vykdomas tiesioginis valdymas

               –X padalinių, įskaitant Sąjungos delegacijų darbuotojus;

               –◻
                     vykdomųjų įstaigų

               ◻
                     Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis.

               ◻ Netiesioginis valdymas, biudžeto vykdymo užduotis perduodant:

               –◻ trečiosioms valstybėms arba jų paskirtiems organams;

               –◻ tarptautinėms organizacijoms ir jų agentūroms (nurodyti);

               –◻
                     EIB arba Europos investicijų fondui;

               –◻
                     įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 70 ir 71 straipsniuose;

               –◻
                     viešosios teisės reglamentuojamoms įstaigoms;

               –◻
                     įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja privatinė teisė ir kurioms pavesta teikti viešąsias paslaugas, jeigu jos pateikia pakankamas finansines garantijas;

               –◻
                     įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja valstybės narės privatinė teisė, kurioms pavesta įgyvendinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir kurios pateikia pakankamas finansines garantijas;

               –◻
                     asmenims, kuriems pavestas konkrečių BUSP veiksmų vykdymas pagal ES sutarties V antraštinę dalį ir kurie nurodyti atitinkamame pagrindiniame teisės akte.

               –Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje.

               Pastabos

               2.VALDYMO PRIEMONĖS

               2.1.Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės

               Nurodyti dažnumą ir sąlygas.

                  Komisija (Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD, bendradarbiaudamas su regiono žuvininkystės atašė Dakare, Senegale) užtikrins nuolatinį šio Protokolo įgyvendinimo – ypač ūkinės veiklos vykdytojų naudojimosi žvejybos galimybėmis, laimikio duomenų ir paramos sektoriui sąlygų laikymosi – stebėjimą.

                  Be to, ŽPS numatytas ne mažiau kaip vienas metinis jungtinio komiteto posėdis, per kurį Komisija ir Žaliasis Kyšulys apžvelgia Susitarimo ir Protokolo įgyvendinimą ir, jei reikia, pakoreguoja programavimą, o atitinkamais atvejais – ir Protokole nustatytą finansinį įnašą.

               2.2.Valdymo ir kontrolės sistema

               2.2.1.Siūlomų valdymo būdo (-ų), finansavimo įgyvendinimo mechanizmo (-ų), mokėjimo sąlygų ir kontrolės strategijos pagrindimas

                  ES laivų savininkų nepakankamas žvejybos galimybių panaudojimas ir nepakankamas arba uždelstas Žaliojo Kyšulio žuvininkystės sektoriaus politikai finansuoti numatytų lėšų panaudojimas.

               2.2.2.Informacija apie nustatytą riziką ir jai sumažinti įdiegtą (-as) vidaus kontrolės sistemą (-as)

                  Numatytas išsamus dialogas dėl susitarime bei protokole numatyto sektoriaus politikos programavimo ir įgyvendinimo. Šių kontrolės metodų dalis yra ir Protokolo 5 straipsnyje nurodyta bendra rezultatų analizė.

                  Be to, susitarime ir protokole numatytos specialios išlygos dėl jų galiojimo sustabdymo tam tikromis sąlygomis ir atitinkamomis aplinkybėmis.

               2.2.3.Kontrolės išlaidų efektyvumo apskaičiavimas ir pagrindimas (kontrolės sąnaudų ir susijusių valdomų lėšų vertės santykis) ir numatomo klaidų rizikos lygio vertinimas (atliekant mokėjimą ir užbaigiant programą)

               2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės

               Nurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones, pvz., išdėstytas Kovos su sukčiavimu strategijoje.

                  Komisija įsipareigoja užmegzti politinį dialogą ir reguliariai koordinuoti darbą su Žaliuoju Kyšuliu, kad būtų galima pagerinti Susitarimo ir Protokolo administravimą ir kad ES galėtų labiau prisidėti prie tausaus išteklių valdymo. Bet kokiam Komisijos mokėjimui pagal ŽPS yra taikomos standartinės Komisijos taisyklės ir biudžeto bei finansinės procedūros. Visų pirma tiksliai nurodoma trečiosios šalies banko sąskaita, į kurią mokamas finansinis įnašas. Šio Protokolo 4 straipsnio 6 dalyje nustatyta, kad finansinis įnašas už galimybę žvejoti turi būti sumokėtas į Žaliojo Kyšulio valstybės iždo sąskaitą, o sektoriaus plėtrai skirta dalis – į tam tikslui Žaliojo Kyšulio valstybės iždo banke atidarytą sąskaitą.

               3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS

               3.1.Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)

               ·Dabartinės biudžeto eilutės

               Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.

                        Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija

                        Biudžeto eilutė

                        Išlaidų rūšis

                        Įnašas

                        Numeris

                        DA / NDA
                           11

                        ELPA šalių
                           12

                        šalių kandidačių
                           13

                        trečiųjų šalių

                        pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą

                        11.03.01

                        Europos Sąjungos žvejybos laivų žvejybos veiklos, vykdomos trečiosios šalies vandenyse, valdymo sistemos nustatymas (TŽS)

                        DA

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

               ·Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės

               Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.

                        Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija

                        Biudžeto eilutė

                        Išlaidų rūšis

                        Įnašas

                        Numeris

                        DA / NDA

                        ELPA šalių

                        šalių kandidačių

                        trečiųjų šalių

                        pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą

                        [XX.YY.YY.YY]

                        TAIP / NE

                        TAIP / NE

                        TAIP / NE

                        TAIP / NE

               3.2.Numatomas pasiūlymo finansinis poveikis asignavimams

               3.2.1.Numatomo poveikio veiklos asignavimams santrauka

               –◻
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami

               –X
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip:

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Daugiametės finansinės programos
                        išlaidų kategorija:

                        2 numeris

                        Tvarus augimas. Gamtos ištekliai

                        GD: Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD

                        2019 metai

                        2020 metai

                        2021 metai

                        2022 metai

                        2022 metai

                        IŠ VISO

                        • Veiklos asignavimai

                        Biudžeto eilutė
                           14

                        Įsipareigojimai

                        (1a)

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        3,750

                        Mokėjimai

                        (2 a)

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        3,750

                        Biudžeto eilutė

                        Įsipareigojimai

                        (1b)

                        Mokėjimai

                        (2b)

                        Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami iš konkrečių programų rinkinio lėšų
                           15

                        Biudžeto eilutė

                        (3)

                        IŠ VISO asignavimų
                        MARE GD

                        Įsipareigojimai

                        =1a+1b +3

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        3,750

                        Mokėjimai

                        =2a+2b

                        +3

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        3,750

                        • IŠ VISO veiklos asignavimų

                        Įsipareigojimai

                        (4)

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        3,750

                        Mokėjimai

                        (5)

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        3,750

                        • IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų iš konkrečių programų rinkinio lėšų

                        (6)

                        IŠ VISO asignavimų
                           Daugiametės finansinės programos
                        2 IŠLAIDŲ KATEGORIJAI

                        Įsipareigojimai

                        =4+ 6

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        3,750

                        Mokėjimai

                        =5+ 6

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        3,750

               Jei pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį kelioms veiklos išlaidų kategorijoms, pakartokite pirmiau pateiktą dalį:

                        • IŠ VISO veiklos asignavimų (visose veiklos išlaidų kategorijose)

                        Įsipareigojimai

                        (4)

                        Mokėjimai

                        (5)

                         IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų iš konkrečių programų paketo lėšų (visose veiklos išlaidų kategorijose)

                        (6)

                        IŠ VISO asignavimų
                           pagal daugiametės finansinės programos
                        1–4 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS
                        (Orientacinė suma)

                        Įsipareigojimai

                        =4+ 6

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        3,750

                        Mokėjimai

                        =5+ 6

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        3,750

                        Daugiametės finansinės programos
                        išlaidų kategorija:

                        5

                        „Administracinės išlaidos“

               Šią dalį pildyti naudojant administracinio pobūdžio biudžeto duomenų lentelę, kuri pirmiausia bus pateikta f

                  inansinės teisės akto pasiūlymo pažymos priede

                (vidaus taisyklių V priede) ir įkelta į DECIDE tarnybų tarpusavio konsultacijoms.

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        2019 metai

                        2020 metai

                        2021 metai

                        2022 metai

                        2023 metai

                        IŠ VISO

                        GD: Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD

                        • Žmogiškieji ištekliai

                        • Kitos administracinės išlaidos

                        IŠ VISO Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD

                        Asignavimai

                        IŠ VISO asignavimų
                        pagal daugiametės finansinės programos
                        5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

                        (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų)

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        2019 metai

                        2020 metai

                        2021 metai

                        2022 metai

                        2023 metai

                        IŠ VISO

                        IŠ VISO asignavimų
                        pagal daugiametės finansinės programos
                        1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS

                        Įsipareigojimai

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        3,750

                        Mokėjimai

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        3,750

               3.2.2.Numatomas veiklos asignavimais finansuojamas atliktas darbas

               Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Nurodyti tikslus ir rezultatus

                        ⇩

                        2019 metai

                        2020 metai

                        2021 metai

                        2022 metai

                        2023 metai

                        IŠ VISO

                        Rūšis
                           16

                        Vidutinės rezultato išlaidos

                        Vnt.

                        Išlaidos

                        Vnt.

                        Išlaidos

                        Vnt.

                        Išlaidos

                        Vnt.

                        Išlaidos

                        Vnt.

                        Išlaidos

                        Bendras rezultatų skaičius

                        Iš viso išlaidų

                        1 KONKRETUS TIKSLAS
                           17
                         ...

                        - Prieiga

                        Kasmet

                        0,400

                        0,400

                        0,400

                        0,400

                        0,400

                        2,000

                        - Parama sektoriui

                        Kasmet

                        0,350

                        0,350

                        0,350

                        0,350

                        0,350

                        1,750

                        - Rezultatas

                        1 konkretaus tikslo tarpinė suma

                        2 KONKRETUS TIKSLAS ...

                        - Rezultatas

                        2 konkretaus tikslo tarpinė suma

                        IŠ VISO

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        3,750

               3.2.3.Numatomo poveikio administraciniams asignavimams santrauka

               –X
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai nenaudojami

               –◻
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai naudojami taip:

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        N metai
                           18

                        N+1 metai

                        N+2 metai

                        N+3 metai

                        atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą)

                        IŠ VISO

                        Daugiametės finansinės programos
                        5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA

                        Žmogiškieji ištekliai

                        Kitos administracinės išlaidos

                        Daugiametės finansinės programos
                        5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma

                        Neįtraukta į daugiametės finansinės programos
                           5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ
                           19

                        Žmogiškieji ištekliai

                        Kitos administracinio pobūdžio išlaidos

                        Tarpinė suma, neįtraukta į
                        daugiametės finansinės programos
                        5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

                        IŠ VISO

               Žmogiškųjų išteklių ir kitų administracinio pobūdžio išlaidų asignavimų poreikiai bus tenkinami iš GD asignavimų, jau paskirtų priemonei valdyti ir (arba) perskirstytų generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.

               3.2.3.1.Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai

               –X
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami

               –◻
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip:

               Sąmatą surašyti etatų vienetais

                        N metai

                        N+1 metai

                        N+2 metai

                        N+3 metai

                        atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą)

                        • Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai)

                        XX 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės)

                        XX 01 01 02 (Delegacijos)

                        XX 01 05 01/11/21 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai)

                        10 01 05 01/11 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai)

                        • Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE))
                           20

                        XX 01 02 01 (CA, SNE, INT finansuojami iš bendrojo biudžeto)

                        XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT ir JPD atstovybėse)

                        XX 01 04 yy
                           21

                        - būstinėje

                        - delegacijoje

                        XX 01 05 02/12/22 (CA, SNE, INT – netiesioginiai moksliniai tyrimai)

                        10 01 05 02/12 (CA, SNE, INT – tiesioginiai moksliniai tyrimai)

                        Kitos biudžeto eilutės (nurodyti)

                        IŠ VISO

               XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.

               Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.

               Vykdytinų užduočių aprašymas:

                        Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai

                        Protokolo įgyvendinimas (mokėjimai, prieiga ES laivams prie Žaliojo Kyšulio vandenų, žvejybos leidimų tvarkymas), pasirengimas jungtinio komiteto posėdžiams ir paskesni veiksmai, pasirengimas atnaujinti Protokolą – išorės vertinimas, teisėkūros procedūros, derybos.

                        Išorės personalas

                        Protokolo įgyvendinimas: ryšiai su Žaliojo Kyšulio valdžios institucijomis, susiję su ES laivų prieiga prie Žaliojo Kyšulio vandenų, žvejybos leidimų apdorojimas, jungtinių komitetų posėdžių rengimas ir stebėsena, įskaitant paramos sektoriui įgyvendinimą.

               3.2.4.Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa

               Pasiūlymas (iniciatyva):

               –X
                     gali būti visiškai finansuoti perskirstant asignavimą atitinkamoje daugiametės finansinės programos (DFP) išlaidų kategorijoje.

                  Tai susiję su rezervo eilutės naudojimu (40 skyrius).

               –◻
                     gali būti panaudota nepaskirstyta marža pagal atitinkamą DFP išlaidų kategoriją ir (arba) specialias priemones, kaip apibrėžta DFP reglamente.

                  Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes bei sumas ir pasiūlytas naudoti priemones.

               –◻ reikia persvarstyti DFP.

                  Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.

               3.2.5.Trečiųjų šalių įnašai

               Pasiūlymas (iniciatyva):

               –X
                     nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo

               –◻
                     numatytas trečiųjų šalių bendras finansavimas apskaičiuojamas taip:

               Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        N metai
                           22

                        N+1 metai

                        N+2 metai

                        N+3 metai

                        atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą)

                        Iš viso

                        Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą

                        IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų

               3.3.Numatomas poveikis pajamoms

               –X
                     Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio pajamoms

               –◻
                     Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:

               –◻
                     nuosaviems ištekliams

               –◻
                     kitoms pajamoms

               –Nurodyti, jei pajamos priskirtos išlaidų eilutėms ◻

                    mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Biudžeto pajamų eilutė:

                        Einamųjų finansinių metų asignavimai

                        Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis
                           23

                        N metai

                        N+1 metai

                        N+2 metai

                        N+3 metai

                        atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą)

                        Straipsnis ………….

               Asignuotųjų pajamų atveju nurodyti biudžeto išlaidų eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas poveikis.

               Kitos pastabos (pvz., poveikio pajamoms apskaičiavimo metodas (formulė) arba kita informacija).

                     (1)

                        OL L 414, 2006 12 30, p. 3.

                     (2)

                        OL L 107, 2007 4 25, p. 7.

                     (3)

                        Priimta 2018 m. birželio 4–5 d. Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos posėdyje.

                     (4)

                        OL L 354, 2013 12 28, p. 22.

                     (5)

                        SWD (2018) 194 final, 2018 5 16

                     (6)

                        Atsižvelgiant į Tarpinstitucinį susitarimą dėl bendradarbiavimo biudžeto klausimais (2013/C 373/01).

                     (7)

                        2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2027/2006 dėl Europos bendrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo sudarymo (OL L 414, 2006 12 30, p. 1).

                     (8)

                        OL L 414, 2006 12 30, p. 3.

                     (9)

                        Kaip nurodyta Finansinio reglamento 58 straipsnio 2 dalies a arba b punkte.

                     (10)

                        Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (11)

                        DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA – nediferencijuotieji asignavimai.

                     (12)

                        ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.

                     (13)

                        Šalių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.

                     (14)

                        Pagal oficialią biudžeto nomenklatūrą.

                     (15)

                        Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.

                     (16)

                        Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir kt.).

                     (17)

                        Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje. „Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ...“

                     (18)

                        N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. Pakeiskite „N“ numatomais pirmaisiais įgyvendinimo metais (pavyzdžiui, 2021). Atitinkamai pakeiskite vėlesnius metus.

                     (19)

                        Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.

                     (20)

                        CA – sutartininkas („Contract Agent“); LA – vietinis darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“); INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JPD – jaunesnysis delegacijos specialistas („Junior Professionals in Delegations“).

                     (21)

                        Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės darbuotojams, finansuojamiems iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių).

                     (22)

                        N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. Pakeiskite „N“ numatomais pirmaisiais įgyvendinimo metais (pavyzdžiui, 2021). Atitinkamai pakeiskite vėlesnius metus.

                     (23)

                        Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 20 % surinkimo sąnaudų.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 03 14
            COM(2019) 129 final
            PRIEDAS
            prie
            TARYBOS SPRENDIMO pasiūlymo
            dėl Europos bendrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolo (2019–2024 m.) pasirašymo Sąjungos vardu ir laikino taikymo

               PRIEDAS

               EUROPOS BENDRIJOS IR ŽALIOJO KYŠULIO RESPUBLIKOS ŽVEJYBOS PARTNERYSTĖS SUSITARIMO ĮGYVENDINIMO PROTOKOLAS

               (2019-2024 m.)

               1 straipsnis

               Principai

               1.Šalys įsipareigoja skatinti atsakingą žvejybą Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje, remdamosi nediskriminavimo principu. Žaliasis Kyšulys, siekdamas tinkamo žvejybos valdymo, įsipareigoja visiems jo žvejybos zonoje veiklą vykdantiems tunų žvejybos pramoniniams laivynams taikyti tas pačias technines ir išteklių išsaugojimo priemones.

               2.Šalys įsipareigoja šį susitarimą įgyvendinti vadovaudamosi Kotonu susitarimo 9 straipsniu dėl esminių su žmogaus teisėmis, demokratijos ir teisinės valstybės principais susijusių elementų ir pagrindinio su geru valdymu, tvaria plėtra ir darniu ir tinkamu aplinkos valdymu susijusio elemento.

               3.Šalys įsipareigoja viešai skelbti ir keistis informacija apie visus susitarimus, kuriais užsienio laivams leidžiama įplaukti į Žaliojo Kyšulio žvejybos zoną, ir apie su tuo susijusias žvejybos pastangas, ypač išduotų leidimų skaičių ir laimikį.

               4.Taikant susitarimo 6 straipsnį, su Sąjungos valstybių narių vėliava plaukiojantys laivai (toliau – Sąjungos laivai) Žaliojo Kyšulio išskirtinėje ekonominėje zonoje (IEZ) gali žvejoti tik turėdami galiojantį žvejybos leidimą, Žaliojo Kyšulio Respublikos išduotą pagal šį protokolą.

               5.Žaliojo Kyšulio valdžios institucijos užtikrina, kad Žaliojo Kyšulio žvejai turėtų išimtines teises žvejybos zonose, neviršijant protokole nustatytų ribų.

               2 straipsnis

               Taikymo laikotarpis

               Šis protokolas ir jo priedas taikomi penkerius (5) metus nuo laikino taikymo pradžios, nustatytos 15 straipsnyje, nebent jie denonsuojami pagal 14 straipsnį.

               3 straipsnis

               Žvejybos galimybės

               1.Europos Sąjungos laivams pagal žvejybos partnerystės susitarimo 5 straipsnį suteiktos žvejybos galimybės nustatomos taip:

               –tunų žvejybos seineriai–šaldikliai: 28 laivai;

               –tunus kartinėmis ūdomis žvejojantys laivai: 14 laivų;

               –dreifuojančiosiomis ūdomis žvejojantys laivai: 27 laivai.

               Šios žvejybos galimybės apima toli migruojančias rūšis, išvardytas 1982 m. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos 1 priede, laikantis šio protokolo 2 priedėlyje nustatytų apribojimų ir išskyrus Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) ar kitose tarptautinėse konvencijose saugomas ar draudžiamas rūšis.

               2.1 dalis taikoma laikantis šio protokolo 6–7 straipsnių.

               4 straipsnis

               Finansinis įnašas

               1.Bendra protokole numatyta suma 2 straipsnyje nurodytam laikotarpiui yra 3 750 000 EUR.

               2.Susitarimo 7 straipsnyje nurodyto finansinio įnašo metinė suma yra 750 000 EUR, ji paskirstoma taip:

               (a)metinė 400 000 EUR suma kaip finansinė kompensacija už prieigą prie išteklių, atitinkanti 8 000 t per metus orientacinį kiekį;

               (b)metinė 350 000 EUR speciali suma Žaliojo kyšulio žuvininkystės sektoriaus politikai įgyvendinti.

               Be to, manoma, kad laivų savininkų mokėtini mokesčiai už žvejybos leidimus, išduotus pagal Susitarimo 5 ir 6 straipsnius ir taikant priedo II skyriaus 2 skirsnyje nustatytas sąlygas, sudarys 600 000 EUR per metus.

               3.1 dalis taikoma laikantis šio protokolo 5, 6, 7, 10 ir 14 straipsnių ir susitarimo 12 ir 13 straipsnių nuostatų.

               4.Jei Sąjungos laivais Žaliojo Kyšulio vandenyse sužvejoto laimikio bendras kiekis viršija 2 dalies a punkte nurodytą orientacinį kiekį, 2 dalies a punkte nurodyto finansinio įnašo suma už kiekvieną papildomą sužvejotą toną padidinama 50 EUR. Tačiau bendra metinė Sąjungos mokama suma negali būti daugiau kaip dvigubai didesnė už 2 dalies a punkte nurodytą sumą. Jei Sąjungos laivų sužvejotų žuvų kiekis viršija kiekį, atitinkantį dvigubą bendrą metinę sumą, už kiekį, kuriuo viršijama ši riba, mokėtina suma sumokama kitais metais.

               5.Pirmaisiais metais finansinio įnašo, nustatyto 2 dalies a ir b punktuose, mokėjimas atliekamas ne vėliau kaip praėjus devyniasdešimt (90) dienų po protokolo laikino taikymo pradžios, o vėlesniais metais – ne vėliau kaip protokolo įsigaliojimo sukakties dieną. 2 dalies a punkte nurodytą finansinį įnašą Žaliasis Kyšulys naudoja savo nuožiūra.

               6.2 dalies a ir b punktuose numatyti finansiniai įnašai pervedami į Žaliojo Kyšulio valstybės iždo sąskaitas. 2 dalies b punkte numatytas finansinis įnašas įtraukiamas į nacionalinį biudžetą. Žaliojo Kyšulio institucijos Europos Komisijai kasmet pateikia banko sąskaitų rekvizitus.

               5 straipsnis

               Parama sektoriui

               1.Šiame protokole numatyta parama sektoriui prisidedama prie nacionalinės žuvininkystės ir mėlynosios ekonomikos strategijos įgyvendinimo. Ja siekiama užtikrinti tvarų žuvininkystės išteklių valdymą, visų pirma:

               (a)stiprinant žvejybos veiklos stebėseną, kontrolę ir priežiūrą;

               (b)gerinant mokslines žinias apie žuvininkystės išteklius;

               (c)remiant pakrančių bendruomenes (žvejybos veiklą, mokymą, užimtumą, žvejų saugą ir ekonominę plėtrą);

               (d)stiprinant tarptautinį bendradarbiavimą;

               (e)remiant mėlynąją ekonomiką ir akvakultūros plėtrą.

               2.Ne vėliau kaip po trijų mėnesių po šio protokolo įsigaliojimo susitarimo 9 straipsnyje numatytame jungtiniame komitete šalys susitaria dėl daugiametės sektoriaus programos ir jos taikymo taisyklių, visų pirma dėl:

               (a)metinių ir daugiamečių gairių, kuriomis remiantis bus naudojamas 4 straipsnio 2 dalies b punkte numatytas finansinis įnašas;

               (b)metinių ir daugiamečių tikslų, kuriuos įgyvendinant galiausiai būtų įdiegta darni ir atsakinga žuvininkystė, atsižvelgiant į Žaliojo Kyšulio nacionalinės žuvininkystės ir kitų sričių politikos, susijusios arba darančios poveikį atsakingos ir darnios žuvininkystės įdiegimui, prioritetus;

               (c)kasmetinių rezultatų vertinimo kriterijų ir tvarkos.

               3.Bet kokį siūlomą metinės ar daugiametės sektoriaus programos pakeitimą turi patvirtinti Jungtinis komitetas, prireikus pasikeičiant laiškais.

               4.Kiekvienais metais Žaliasis Kyšulys jungtiniam komitetui pateikia projektų, įgyvendinamų naudojant paramą sektoriui, pažangos ataskaitą. Jungtinis komitetas ją išnagrinėja ir įvertina rezultatus.

               5.Parama sektoriui mokama dalimis, atsižvelgiant į programavimo metu nustatytus poreikius ir gautus rezultatus.

               6.Sąjunga gali persvarstyti arba iš dalies ar visiškai sustabdyti 4 straipsnio 2 dalies b punkte numatyto specialaus finansinio įnašo mokėjimą, jei tas finansinis įnašas nepanaudojamas arba jei, jungtiniam komitetui atlikus įvertinimą, gauti rezultatai neatitinka programavimo tikslų.

               7.Šalims pasikonsultavus ir susitarus, finansinis įnašas vėl pradedamas mokėti, kai tai pateisinama atsižvelgiant į įgyvendinimo rezultatus. 4 straipsnio 2 dalies b punkte numatytas specialus finansinis įnašas negali būti mokamas praėjus daugiau kaip šešiems mėnesiams nuo šio protokolo galiojimo pabaigos.

               8.Šalys užtikrina paramos sektoriui lėšomis finansuojamų veiksmų matomumą.

               6 straipsnis

               Mokslinis bendradarbiavimas siekiant atsakingos žvejybos

               1.Šio protokolo galiojimo laikotarpiu Sąjunga ir Žaliojo Kyšulio valdžios institucijos stebės visų rūšių, kurių žvejybai taikomas šis protokolas, žuvų laimikio, žvejybos pastangų ir išteklių būklės raidą Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje. Šalys visų pirma susitaria stiprinti duomenų rinkimą ir analizę, kad būtų galima parengti nacionalinį ryklių išsaugojimo ir išteklių valdymo Žaliojo Kyšulio IEZ veiksmų planą.

               2.Abi šalys laikosi ICCAT rekomendacijų ir rezoliucijų dėl atsakingo žvejybos rajonų valdymo.

               3.Pagal Susitarimo 4 straipsnį, remdamosi ICCAT priimtomis rekomendacijomis ir rezoliucijomis ir atsižvelgdamos į patikimiausią turimą mokslinę informaciją, šalys bendru sutarimu gali sušaukti bendrą mokslinį posėdį, skirtą pagrindinių Sąjungos laivų žvejojamų žuvų rūšių išteklių, visų pirma pelaginių ryklių, būklei išnagrinėti.  Mokslinio posėdžio rezultatai pateikiami Jungtiniam komitetui, kuris atitinkamais atvejais priima papildomas priemones, kad būtų užtikrintas tvarus Sąjungos laivų žuvininkystės išteklių valdymas.

               4.Atsižvelgiant į tai, kad pelaginiai rykliai yra viena iš rūšių, kurių žuvų Sąjungos laivai gali sužvejoti žvejodami tunus, ir atsižvelgiant į šių rūšių pažeidžiamumą, įrodytą ICCAT mokslinėse rekomendacijose, šių rūšių žuvų, sužvejotų veiklą pagal šį protokolą vykdančių dreifuojančiosiomis ūdomis žvejojančių laivų,  kiekis atidžiai stebimas remiantis atsargumo principu. Abi šalys bendradarbiauja, siekdamos pagerinti mokslinių duomenų, susijusių su žvejojamomis rūšimis, rinkimą ir stebėjimą.

               5.Tuo tikslu abi šalys sukuria atidaus šios žvejybos stebėjimo mechanizmą, siekdamos užtikrinti tvarų šių išteklių naudojimą. Šis stebėjimo mechanizmas visų pirma grindžiamas keitimusi ketvirčio duomenimis apie sužvejotus ryklius. Jei šis sužvejotas kiekis per metus viršija 30 % 4 straipsnio 2 dalies a punkte nurodyto orientacinio kiekio, stebėjimas sustiprinamas – duomenimis keičiamasi kas mėnesį, o šalys surengia konsultacijas. Jei šis sužvejotas kiekis per metus viršija 40 % pirmiau nurodyto orientacinio kiekio, jungtinis komitetas prireikus nustato papildomas valdymo priemones, kad dreifuojančiosiomis ūdomis žvejojančių laivų veikla būtų geriau reguliuojama.

               6.Jungtinis komitetas, remdamasis jungtinio mokslinio posėdžio rezultatais, gali nuspręsti minėtą stebėjimo mechanizmą pakoreguoti.

               7.Šalys bendradarbiauja ir stiprina kontrolės, inspektavimo ir kovos su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba mechanizmus Žaliajame Kyšulyje.

               7 straipsnis

               Žvejybos galimybių ir techninių priemonių persvarstymas bendru sutarimu

               1.Jungtinis komitetas galės peržiūrėti 3 straipsnyje numatytas žvejybos galimybes ir jas koreguoti bendru sutarimu, jei ICCAT priimtose rekomendacijose ir rezoliucijose patvirtinama, kad tokiu koregavimu bus užtikrintas tvarus šiame protokole nurodytų žvejybos išteklių valdymas. Tokiu atveju proporcingai ir pro rata temporis pakoreguojamas 4 straipsnio 2 dalies a punkte numatytas finansinis įnašas, o šiame protokole ir jo priede atliekami reikalingi pakeitimai.

               2.Jungtinis komitetas, jei reikės, galės išnagrinėti ir bendru sutarimu pritaikyti su žvejybos vykdymo sąlygomis susijusias nuostatas ir šiame protokole numatytas paramos sektoriui įgyvendinimo taisykles.

               8 straipsnis

               Ekonominės veiklos vykdytojų bendradarbiavimo skatinimas

               1.Šalys bendradarbiauja siekdamos pagerinti iškrovimo Žaliojo Kyšulio uostuose galimybes.

               2.Šalys siekia kurti tinkamas sąlygas savo įmonių techniniams, ekonominiams ir prekybiniams ryšiams megzti, skatindamos verslo ir investicijų plėtrai palankios aplinkos kūrimą.

               9 straipsnis

               Bendradarbiavimas mėlynosios ekonomikos srityje

               1.Šalys įsipareigoja bendradarbiauti siekdamos skatinti mėlynąją ekonomiką, visų pirma akvakultūros, jūrų teritorijų planavimo, energetikos, jūrų biotechnologijų ir jūrų ekosistemų apsaugos srityse.

               2.Abi šalys įsipareigoja skatinti investicijas į žuvininkystę ir jūrų ekonomiką, laikydamosi Žaliojo Kyšulio ir Europos Sąjungos specialiosios partnerystės tikslų.

               3.Abi šalys bendradarbiauja siekdamos didinti Europos privačių veiklos vykdytojų informuotumą apie komercines ir pramonines Žaliojo Kyšulio žvejybos ir jūrų ekonomikos sektoriaus galimybes.

               4.Šalys bendradarbiauja siekdamos plėtoti bendrus veiksmus, keistis informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais. Šiuo tikslu jos susitaria dėl ryšių punktų ir komunikavimo tvarkos.

               10 straipsnis

               Šio protokolo įgyvendinimo sustabdymas

               1.Šio protokolo įgyvendinimas, įskaitant finansinio įnašo mokėjimą, gali būti sustabdytas vienos iš šalių iniciatyva, jei atsiranda viena ar daugiau tokių aplinkybių:

               a)dėl force majeure arba netikėtų aplinkybių, atsiranda trukdžių žvejybos veiklai Žaliojo Kyšulio IEZ;

               b)žymiai pasikeičia kurios nors šalies žuvininkystės politikos nuostatos bei įgyvendinimas, ir tai paveikia šio protokolo nuostatas;

               c)pradedami taikyti Kotonu susitarimo 96 straipsnyje numatyti konsultacijos mechanizmai dėl esminių elementų ir pagrindinių žmogaus teisių pažeidimų, kaip apibrėžta to susitarimo 9 straipsnyje;

               d)Sąjunga nesumoka 4 straipsnio 2 dalies a punkte numatyto finansinio įnašo dėl kitų priežasčių nei išvardytosios šios dalies c punkte;

               e)nėra išsprendžiamas rimtas abiejų šalių ginčas dėl šio protokolo taikymo ar aiškinimo.

               2.Jei protokolo taikymas sustabdomas dėl kitų nei 1 dalies c punkte išvardytų priežasčių, suinteresuotoji šalis apie tai raštu turi pranešti ne vėliau kaip likus trims mėnesiams iki planuojamo sustabdymo dienos. Jei protokolo taikymas sustabdomas dėl 1 dalies c punkte nurodytų priežasčių, sustabdymas įsigalioja iš karto priėmus sprendimą.

               3.Jei protokolo taikymas sustabdomas, šalys ir toliau konsultuojasi tarpusavyje, siekdamos taikiai išspręsti ginčą. Šalims išsprendus ginčą, protokolas toliau taikomas, o finansinio įnašo suma sumažinama proporcingai ir pro rata temporis, atsižvelgiant į šio protokolo taikymo sustabdymo trukmę.

               11 straipsnis

               Elektroniniai duomenų mainai

               1.Žaliasis Kyšulys ir Sąjunga įsipareigoja įdiegti ir prižiūrėti informacines sistemas, reikalingas elektroniniams visos su šio susitarimo įgyvendinimu susijusios informacijos ir dokumentų mainams.

               2.Elektroninė dokumento versija visais atvejais bus laikoma lygiaverte popierinei versijai.

               3.Žaliasis Kyšulys ir Sąjunga nedelsdami praneša vienas kitam apie bet kokį informacinės sistemos sutrikimą. Tokiu atveju informacija ir dokumentai, susiję su susitarimo įgyvendinimu, automatiškai perduodami alternatyviu ryšio būdu.

               12 straipsnis

               Duomenų konfidencialumas

               1.Žaliasis Kyšulys ir Europos Sąjunga užtikrina, kad visi su Sąjungos laivais ir jų žvejybos veikla susiję asmens duomenys, gauti įgyvendinant susitarimą visada būtų tvarkomi griežtai laikantis atitinkamų konfidencialumo ir duomenų apsaugos principų.

               2.Šalys stebi, kad viešai būtų pateikiami tik su žvejybos veikla Žaliojo Kyšulio vandenyse susiję agreguoti duomenys,  ir tai būtų daroma laikantis tos srities ICCAT nuostatų.

               3.Duomenys, kurie gali būti laikomi konfidencialiais, turi būti naudojami tik susitarimo įgyvendinimo ir žuvininkystės valdymo bei stebėjimo tikslais.

               13 straipsnis

               Taikomos nacionalinės teisės nuostatos

               1.Žaliojo Kyšulio vandenyse pagal šį protokolą veiklą vykdantiems Sąjungos žvejybos laivams yra taikomos Žaliajame Kyšulyje galiojančios teisės nuostatos, visų pirma Žaliojo Kyšulio žvejybos išteklių valdymo plano nuostatos, nebent susitarime ar šiame protokole, jo priede ar priedėliuose būtų numatyta kitaip.

               2.Žaliojo Kyšulio valdžios institucijos Europos Komisijai praneša apie visus su žuvininkystės sektoriumi susijusius teisės aktų pakeitimus arba naujus teisės aktus.

               14 straipsnis

               Protokolo nutraukimas

               1.Norėdama nutraukti šį protokolą atitinkama šalis apie savo ketinimą kitai šaliai praneša raštu likus ne mažiau kaip šešiems mėnesiams iki dienos, kurią protokolo nutraukimas turėtų įsigalioti.

               2.Pateikus 1 dalyje nurodytą pranešimą, prasideda šalių konsultacijos.

               15 straipsnis

               Laikinas taikymas

               Šis protokolas laikinai taikomas nuo jo pasirašymo dienos.

               16 straipsnis

               Įsigaliojimas

               Protokolas įsigalioja tą dieną, kurią šalys viena kitai praneša, kad šiam tikslui reikalingos procedūros yra baigtos.

               Europos Sąjungos vardu

                     Žaliojo Kyšulio Respublikos vardu

               PRIEDAS

               ŽVEJYBOS VEIKLOS, EUROPOS SĄJUNGOS LAIVŲ VYKDOMOS ŽALIOJO KYŠULIO ŽVEJYBOS ZONOJE, SĄLYGOS

               I SKYRIUS

               BENDROSIOS NUOSTATOS

               1.Kompetentingos institucijos skyrimas

               Jei nėra nurodyta kitaip, šiame priede nuorodos į Sąjungos arba Žaliojo Kyšulio kompetentingą instituciją yra nuorodos:

               –Sąjungos atveju – į Europos Komisiją, esant reikalui, tarpininkaujant Sąjungos delegacijai Žaliajame Kyšulyje;

               –Žaliojo Kyšulio atveju – į už žuvininkystę atsakingą ministeriją.

               2.Žvejybos zona

               Žaliojo Kyšulio IEZ koordinatės nurodytos 1 priedėlyje. Sąjungos laivai galės vykdyti žvejybos veiklą viršydami ribas, nustatytas kiekvienai 2 priedėlyje nurodytai kategorijai, o Žaliojo Kyšulio žvejai,  išskirtinėmis žvejybos teisėmis galės naudotis tų ribų neviršydami.

               Išduodamas žvejybos licencijas Žaliasis Kyšulys laivų savininkams nurodo zonų, kuriose laivyba ir žvejyba draudžiama, ribas. Ši informacija perduodama ir Sąjungai.

               3.Vietinio agento paskyrimas

               Žaliojo Kyšulio uostuose norinčiam laimikį iškrauti ar perkrauti Sąjungos laivui gali atstovauti Žaliajame Kyšulyje reziduojantis agentas.

               4.Banko sąskaita

               Prieš įsigaliojant šiam protokolui Žaliasis Kyšulys Sąjungai praneša banko sąskaitos (-ų), į kurią (-ias) turės būti pervedamos sumos, Sąjungos laivų mokamos pagal susitarimą, rekvizitus. Susijusias banko pavedimų išlaidas apmoka laivų savininkai.

               II SKYRIUS

               ŽVEJYBOS LEIDIMAI

               1 dalis Taikomos procedūros

               1.Žvejybos leidimo suteikimo sąlyga – reikalavimus atitinkantys laivai

               Susitarimo 6 straipsnyje nurodyti žvejybos leidimai išduodami su sąlyga, kad laivas yra įrašytas į Sąjungos žvejybos laivų registrą, ir laikantis Reglamento (ES) Nr. 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo nuostatų. Turėtų būti įvykdyti visi ankstesni su laivo savininku, kapitonu arba pačiu laivu siejami įpareigojimai, susiję su žvejybos veikla, vykdoma Žaliajame Kyšulyje pagal susitarimą.

               2.Prašymas išduoti žvejybos leidimą

               Žvejybos leidimų prašymus Sąjunga pateikia Žaliajam Kyšuliui dėl kiekvieno pagal susitarimą pageidaujančio žvejoti laivo ne vėliau kaip likus 15 dienų iki prašomos leidimo galiojimo pradžios dienos, naudojama 3 priedėlyje nustatytą formą. Prašymas turi būti užpildomas kompiuteriu arba ranka įskaitomai parašytomis didžiosiomis spausdintinėmis raidėmis.

               Žvejybos leidimo prašyme turi būti aiškiai nurodytos tikslinės rūšys.

               Prie kiekvieno žvejybos leidimo prašymo, pagal galiojantį protokolą teikiamo pirmą kartą arba po atitinkamo laivo techninio pakeitimo, pridedamas įrodymas, kad sumokėtas nustatyto dydžio mokestis už prašomo žvejybos leidimo galiojimo laikotarpį ir IX skyriuje nurodytas nustatyto dydžio mokestis už stebėtojus, ir:

               (a)vietinio laivo agento, jei toks yra, vardas, pavardė ir adresas;

               (b)neseniai daryta spalvota laivo nuotrauka, iš šono, ne mažesnė kaip 15×10 cm;

               (c)bet koks kitas dokumentas, kurio reikalaujama pagal susitarimą.

               Norint pagal galiojantį protokolą pratęsti laivo, kurio techninės specifikacijos nėra pakeistos, žvejybos leidimo galiojimą, kartu su pratęsimo prašymu pateikiamas tik įrodymas, kad sumokėtas leidimo mokestis ir nustatyto dydžio mokestis už stebėtoją.

               3.Žvejybos leidimo išdavimas

               Žaliasis Kyšulys Sąjungai per penkiolika darbo dienų nuo visų paraiškos dokumentų gavimo išduoda žvejybos leidimą, pagal šį protokolą suteikiantį Sąjungai teisę žvejoti tunus ir susijusias rūšis („atum e afins“) bei kitų rūšių žuvis.

               Pratęsiant žvejybos leidimo galiojimą šio protokolo taikymo laikotarpiu, naujajame žvejybos leidime turi būti pateikta aiški pirminio žvejybos leidimo nuoroda.

               Sąjunga žvejybos leidimą perduoda laivo savininkui arba jo agentui. Jei Sąjungos tarnybos nedirba, Žaliasis Kyšulys žvejybos leidimą gali siųsti tiesiai laivo savininkui arba jo agentui, o kopiją nusiųsti Sąjungai.

               4.Žvejybos leidimus turinčių laivų laikinasis sąrašas

               Išdavęs žvejybos leidimus, Žaliasis Kyšulys nedelsdamas sudaro galutinį kiekvienos kategorijos laivų, kuriems leista žvejoti Žaliojo Kyšulio zonoje, sąrašą. Šis sąrašas nedelsiant pateikiamas už žvejybos priežiūrą atsakingai nacionalinei institucijai ir Sąjungai.

               5.Žvejybos leidimo galiojimo laikotarpis

               Žvejybos leidimai galioja vienus metus, jų galiojimas gali būti pratęsiamas.

               Nustatant galiojimo laikotarpio pradžią, metiniu laikotarpiu laikomas:

               (a)pirmaisiais šio protokolo taikymo metais – laikotarpis nuo protokolo įsigaliojimo dienos iki tų pačių metų gruodžio 31 d.;

               (b)vėliau – kiekvieni ištisi kalendoriniai metai;

               (c)paskutiniais šio protokolo taikymo metais – laikotarpis nuo sausio 1 d. iki šio protokolo galiojimo pabaigos.

               6.Žvejybos leidimo laikymas laive

               Žvejybos leidimo kopija elektroninėmis priemonėmis nedelsiant siunčiama Sąjungai ir laivų savininkams arba vietiniams jų agentams. Tokia kopija laive galioja ne ilgiau kaip 60 dienų po žvejybos leidimo išdavimo datos. Pasibaigus šiam laikotarpiui, laive turi būti laikomas žvejybos leidimo originalas.

               7.Žvejybos leidimo perleidimas

               Žvejybos leidimas išduodamas konkrečiam laivui ir nėra perleidžiamas. Tačiau įrodytu force majeure atveju, pavyzdžiui, kai dėl didelio techninio gedimo laivas prarandamas ar jo ilgai negalima naudoti, Sąjungai paprašius žvejybos leidimas pakeičiamas nauju kitam į keičiamąjį laivą panašiam laivui išduotu žvejybos leidimu.

               Perleidimo atveju laivo savininkas ar jo agentas Žaliajame Kyšulyje keičiamąjį žvejybos leidimą grąžina, o Žaliasis Kyšulys nedelsdamas parengia pakaitinį žvejybos leidimą. Pakaitinis žvejybos leidimas nedelsiant išduodamas laivo savininkui ar jo agentui, kai tik grąžinamas keičiamasis žvejybos leidimas. Pakaitinis žvejybos leidimas įsigalioja tą dieną, kurią grąžinamas keičiamasis leidimas.

               Žaliasis Kyšulys kuo greičiau atnaujina laivų, kuriems leidžiama žvejoti, sąrašą. Naujasis sąrašas nedelsiant pateikiamas už žvejybos veiklos priežiūrą atsakingai nacionalinei institucijai ir Sąjungai.

               8.Aptarnaujantys laivai

               Europos Sąjungai prašant ir kompetentingoms Žaliojo Kyšulio institucijoms prašymą išnagrinėjus, Žaliasis Kyšulys leidžia, kad žvejybos licencijas turintiems ES žvejybos laivams padėtų aptarnaujantys laivai.

               Aptarnaujančiuose laivuose negali būti žvejybos įrangos. Tokių laivų paslaugos neapima nei kuro papildymo, nei laimikio perkrovimo.

               Aptarnaujantiems laivams, kiek įmanoma, taikoma tokia pati žvejybos leidimų prašymų  teikimo procedūra, kokia nustatyta šiame skyriuje. Žaliasis Kyšulys sudaro aptarnaujančių laivų, kuriems leidžiama vykdyti veiklą, sąrašą ir nedelsdamas jį perduoda Sąjungai.

               Šiems laivams taikomas 3 500 EUR metinis mokestis.

               2 dalis Mokesčiai ir avansai

               1.Laivų savininkų mokamas mokestis yra 70 EUR už sužvejotų žuvų toną.

               2.Žvejybos leidimai išduodami, kai kompetentingoms Žaliojo Kyšulio institucijoms pervedami tokie išankstiniai nustatyto dydžio mokesčiai:

               –tunų žvejybos seineriams – 6 510 EUR per metus sumą, atitinkančią 93 tonų kiekį vienam laivui;

               –kartinėmis ūdomis žvejojantiems laivams – 1 400 EUR per metus sumą, atitinkančią 20 tonų kiekį vienam laivui;

               –dreifuojančiosiomis ūdomis žvejojantiems laivams – 3 850 EUR per metus sumą, atitinkančią 55 tonų kiekį vienam laivui.

               3.Išankstinis nustatyto dydžio mokestis apima visus vietos ir nacionalinius mokesčius, išskyrus uosto, perkrovimo ir paslaugų suteikimo mokesčius. Pirmais ir paskutiniais metais išankstinis nustatyto dydžio mokestis ir jo atitikmuo tonomis vienam laivui apskaičiuojami prorata temporis, atsižvelgiant į mėnesių, kuriuos galioja licencija, skaičių.

               4.Remdamasi laivų laimikio deklaracijomis Sąjunga parengia galutinę kiekvieno laivo laimikio ir mokesčių ataskaitą už praėjusių kalendorinių metų sezoną. Sąjunga Žaliajam Kyšuliui ir laivo savininkui šią galutinę ataskaitą per valstybes nares perduoda iki einamųjų metų balandžio 30 d. Per 30 dienų nuo galutinės ataskaitos gavimo Žaliasis Kyšulys gali ją užginčyti, remdamasis patvirtinamaisiais duomenimis. Kilus nesutarimų, šalys tarpusavyje konsultuojasi jungtiniame komitete. Jei Žaliasis Kyšulys per trisdešimt dienų prieštaravimų nepareiškia, galutinė ataskaita laikoma patvirtinta.

               5.Jei galutinėje ataskaitoje esanti suma yra didesnė už žvejybos leidimui gauti sumokėtą išankstinį nustatyto dydžio mokestį, laivo savininkas trūkstamą sumą jos neginčydamas perveda Žaliajam Kyšuliui per 45 dienas. Tačiau jei galutinėje ataskaitoje esanti suma yra mažesnė už išankstinį nustatyto dydžio mokestį, likutis laivo savininkui negrąžinamas.

               III SKYRIUS

               TECHNINĖS APSAUGOS PRIEMONĖS

               Žvejybos leidimus turintiems laivams taikomos techninės priemonės, susijusios su zona, žvejybos įrankiais ir priegauda, pagal laivų kategorijas nustatytos 2 priedėlyje.

               Laivai laikosi visų ICCAT priimtų rekomendacijų. Atsižvelgdamos į tai, šalys stengiasi sumažinti atsitiktinai sužvejojamų vėžlių, jūrų paukščių ir kitų netikslinių rūšių gyvūnų kiekį. Sąjungos laivai šį atsitiktinį laimikį paleidžia į jūrą, taip padidindami šių rūšių gyvūnų išgyvenimo galimybes.

               IV SKYRIUS

               LAIMIKIO ATASKAITŲ TEIKIMAS

               1.Pagal susitarimą žvejojančio Sąjungos laivo kapitonas pildo žvejybos žurnalą laikydamasis galiojančių ICCAT rezoliucijų ir rekomendacijų. Už elektroniniame žvejybos žurnale įrašytų duomenų tikslumą atsako kapitonas.

               2.Visuose Sąjungos žvejybos laivuose, kuriems pagal šį protokolą išduota licencija, turi būti įrengta elektroninė sistema (ERS), kuri gali registruoti ir perduoti duomenis apie laivo žvejybos veiklą (ERS duomenis).

               3.Laivui, kuris turi pagal šį protokolą išduotą licenciją ir neturi ERS arba kurio ERS neveikia, neleidžiama įplaukti į Žaliojo Kyšulio žvejybos zoną su tikslu vykdyti žvejybos veiklą.

               4.Laimikio ataskaitų teikimo tvarka nustatyta 5 priedėlyje.

               5.ERS duomenis laivas perduoda savo vėliavos valstybei, kuri ją automatiškai perduoda Žaliajam Kyšuliui. Vėliavos valstybė užtikrina, kad duomenys būtų gauti ir įrašyti į kompiuterinę duomenų bazę, leidžiančią saugiai juos laikyti bent 36 mėnesius.

               6.Vėliavos valstybė ir Žaliasis Kyšulys įsitikina, kad turi kompiuterinę ir programinę įrangą, reikalingą ERS duomenims automatiškai perduoti.

               7.ERS duomenys perduodami naudojant Europos Komisijos prižiūrimas elektroninio ryšio priemones, skirtas keistis standartizuotais žvejybos duomenimis.

               8.Jei nesilaikoma laimikio ataskaitų teikimo nuostatų, Žaliasis Kyšulys gali sustabdyti atitinkamo laivo žvejybos leidimo galiojimą, kol bus gauta trūkstama laimikio ataskaita, ir, remdamasis atitinkamomis galiojančių nacionalinės teisės aktų nuostatomis, taikyti nuobaudas laivo savininkui. Pažeidimui pasikartojus, Žaliasis Kyšulys gali atsisakyti pratęsti žvejybos leidimo galiojimą. Žaliasis Kyšulys nedelsdamas praneša Sąjungai apie bet kokias tokiais atvejais taikomas sankcijas.

               9.Vėliavos valstybė ir Žaliasis Kyšulys paskiria ERS korespondentą, kuris veiks kaip ryšių palaikymo su šio Protokolo įgyvendinimu susijusiais klausimais centras. Vėliavos valstybė ir Žaliasis Kyšulys viena kitai perduoda savo ERS korespondentų kontaktinius duomenis ir prireikus tą informaciją nedelsdamos atnaujina.

               V SKYRIUS

               IŠKROVIMAS IR PERKROVIMAS

               1.Pranešimas

               Žaliojo Kyšulio uostuose iškrauti ar perkrauti Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje sužvejotą laimikį norinčio Sąjungos laivo kapitonas likus ne mažiau kaip 24 valandoms iki iškrovimo ar perkrovimo Žaliajam Kyšuliui turi nurodyti:

               (a)iškrovime arba perkrovime dalyvaujančio žvejybos laivo pavadinimą,

               (b)iškrovimo ar perkrovimo uostą,

               (c)numatomą iškrovimo ar perkrovimo datą ir laiką,

               (d)ketinamų iškrauti ar perkrauti kiekvienos rūšies žuvų kiekį (nurodomas FAO triraidis kodas ir gyvojo svorio kilogramai arba, jei reikia, žuvų skaičius),

               (e)perkrovimo atveju – laivo, į kurį perkraunama, pavadinimą,

               (f)laivo, į kurį perkraunama, higieninių sąlygų pažymėjimą.

               Perkrovimo operacija turi būti atliekama Žaliojo Kyšulio uosto, turinčio leidimą šiai operacijai, vandenyse. Perkrauti jūroje draudžiama.

               Jei nesilaikoma šio skyriaus nuostatų, taikomos atitinkamos pagal Žaliojo Kyšulio teisės aktus nustatytos sankcijos.

               2.Skatinimas iškrauti šalyje

               Šalys bendradarbiauja, siekdamos prisidėti prie žuvininkystės sektoriaus plėtros Žaliajame Kyšulyje ir stiprinti ekonominį ir socialinį susitarimo poveikį, visų pirma didinant šalyje iškraunamo Sąjungos laivyno laimikio kiekį ir keliant žvejybos produktų vertę.

               Laivų, kuriais žvejojami tunai, savininkai deda pastangas, kad dalis Žaliojo Kyšulio vandenyse sužvejoto laimikio būtų iškraunama šalyje. Iškrautas laimikis galės būti parduodamas vietos įmonėms už operatorių derybose nustatytą kainą.

               Jungtinis komitetas, konsultuodamasis su suinteresuotosiomis šalimis, nuolat kontroliuos, kaip įgyvendinama skatinimo iškrauti šalyje strategija ir kaip faktiškai veikia uostų bei perdirbimo infrastruktūra.

               VI SKYRIUS

               KONTROLĖ IR INSPEKTAVIMAS

               1.Įplaukimas į zoną ir išplaukimas iš jos

               Apie žvejybos leidimą turinčio Sąjungos laivo įplaukimą į Žaliojo Kyšulio žvejybos zoną ar išplaukimą iš jos Žaliajam Kyšuliui turi būti pranešama prieš tris valandas iki įplaukimo ar išplaukimo.

               Pranešant apie laivo įplaukimą ar išplaukimą, visų pirma nurodoma:

               (a)numatyta įplaukimo (išplaukimo) data, laikas ir geografinės koordinatės,

               (b)laive laikomas kiekvienos rūšies žuvų kiekis (nurodomas FAO triraidis kodas ir gyvojo svorio kilogramai arba, jei reikia, žuvų skaičius),

               (c)produktų pateikimo būdas.

               2.Laivgeografinių koordinačių pranešimai. LSS sistema

               Visuose Sąjungos laivuose, kuriems išduotas leidimas pagal šį protokolą, turi būti įrengta palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistema (toliau – laivų stebėjimo sistema (LSS)), atitinkanti 4 priedėlyje nustatytas specifikacijas.

               Laive esančią ir duomenims perduoti skirtą nuolatinio laivo geografinių koordinačių nustatymo sistemos palydovinę įrangą draudžiama perkelti, išjungti, sunaikinti, sugadinti, padaryti neveikiančia ar tyčia pakeisti, pakoreguoti ar suklastoti sistemos perduodamus ar užregistruotus duomenis.

               Pranešimai teikiami per ERS / LSS sistemą arba, įvykus tokių sistemų gedimui, – el. paštu, faksu ar radijo ryšiu. Žaliasis Kyšulys atitinkamiems laivams ir Sąjungai nedelsdamas praneša apie bet kokius e. pašto adreso, telefono numerio ar perdavimo dažnio pasikeitimus.

               Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje esančiuose žvejybos leidimus turinčiuose Sąjungos laivuose turi būti įdiegta palydovinė laivų stebėjimo sistema (LSS), užtikrinanti, kad duomenys apie tų laivų geografines koordinates būtų nuolat (kas valandą) automatiškai perduodami jų vėliavos valstybės žvejybos stebėjimo centrui (ŽSC).

               Kiekviename pranešime apie geografines koordinates turi būti nurodoma:

               (a)laivo identifikavimo duomenys,

               (b)paskutinės geografinės laivo koordinatės (ilguma, platuma) su mažesne kaip 500 m paklaida, taikant 99 % pasikliautinąjį intervalą,

               (c)geografinių koordinačių užregistravimo data ir laikas,

               (d)laivo greitis ir kursas,

               (e)pranešimas turi būti sukonfigūruotas 4 priedėlyje nurodytu formatu.

               Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje žvejybos veiklą vykdantis apie tai iš anksto nepranešęs laivas laikomas laivu pažeidėju.

               3.Inspektavimas

               Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje ar uoste esančių ir žvejybos leidimus turinčių Sąjungos laivų tikrinimą jūroje atliks Žaliojo Kyšulio laivai ir inspektoriai, aiškiai atpažįstami kaip paskirti žvejybos kontrolei vykdyti.

               Prieš įlipdami į laivą, įgaliotieji Žaliojo Kyšulio inspektoriai informuoja Sąjungos laivą apie savo sprendimą atlikti inspektavimą. Inspektavimą atlieka ne daugiau kaip du inspektoriai; prieš tai jie privalo įrodyti savo tapatybę ir inspektoriaus statusą.

               Įgaliotieji inspektoriai Sąjungos laive nebūna ilgiau, nei būtina su inspektavimu susijusioms pareigoms atlikti. Inspektavimą jie atlieka taip, kad jo poveikis laivui, jo žvejybos veiklai ir kroviniui būtų jaučiamas kuo mažiau.

               Žaliasis Kyšulys, atlikdamas inspektavimą jūroje, gali leisti Sąjungai dalyvauti stebėtojo teisėmis.

               Sąjungos laivo kapitonas Žaliojo Kyšulio inspektoriams padeda patekti į laivą ir stengiasi palengvinti jų darbą.

               Kiekvieno inspektavimo pabaigoje Žaliojo Kyšulio įgaliotieji inspektoriai parengia inspektavimo ataskaitą. Sąjungos laivo kapitonas turi teisę į inspektavimo ataskaitą įrašyti savo pastabų. Inspektavimo ataskaitą pasirašo ją parengęs inspektorius ir Sąjungos laivo kapitonas.

               Prieš palikdami laivą įgaliotieji Žaliojo Kyšulio inspektoriai Sąjungos laivo kapitonui atiduoda inspektavimo ataskaitos kopiją. Per aštuonias dienas po atlikto inspektavimo Žaliojo Kyšulio inspektoriai perduoda vieną inspektavimo ataskaitos kopiją Sąjungai.

               VII SKYRIUS

               PAŽEIDIMAI

               1.Su pažeidimais susijusios informacijos tvarkymas

               Pagal šį priedą išduotą žvejybos leidimą turinčio Sąjungos laivo padarytas pažeidimas turi būti nurodomas inspektavimo ataskaitoje.

               Tai, kad kapitonas pasirašo inspektavimo ataskaitą, nedaro poveikio laivo savininko teisei į gynybą nustatyto pažeidimo atveju.

               2.Laivo sulaikymas. Informacinis susitikimas

               Jei tai leidžiama nustatyto pažeidimo atveju taikytinuose Žaliojo Kyšulio teisės aktuose, pažeidimą padaręs Sąjungos laivas gali būti priverstas nutraukti žvejybos veiklą ir, jei jis tuo metu yra jūroje, grįžti į Žaliojo Kyšulio uostą.

               Ne vėliau kaip per vieną darbo dieną Žaliasis Kyšulys Sąjungai praneša apie bet kokį žvejybos leidimą turinčio Sąjungos laivo sulaikymą. Prie šio pranešimo pridedama informacija apie sulaikymo priežastis.

               Prieš taikydamas priemones laivui, kapitonui, įgulai ar kroviniui, išskyrus įrodymams išsaugoti būtinas priemones, Žaliasis Kyšulys Sąjungos prašymu per vieną darbo dieną nuo pranešimo apie laivo sulaikymą surengia informacinį susitikimą faktams, dėl kurių laivas buvo sulaikytas, išsiaiškinti ir tolesniems veiksmams, kurių gali būti imamasi, paaiškinti. Tokiame informaciniame susitikime gali dalyvauti laivo vėliavos valstybės atstovas.

               3.Nuobaudos už pažeidimus. Kompromiso procedūra

               Nuobaudą už nustatytą pažeidimą nustato Žaliasis Kyšulys, remdamasis galiojančiais nacionalinės teisės aktais.

               Kai pažeidimui sureguliuoti reikalinga teisminė procedūra, prieš ją pradedant ir jei pažeidimas nesusijęs su nusikalstama veika, Žaliasis Kyšulys ir Sąjunga pradeda kompromiso procedūrą, kad būtų nustatytos sankcijos sąlygos ir dydis. Tokioje kompromiso procedūroje gali dalyvauti laivo vėliavos valstybės atstovas. Kompromiso procedūra baigiama ne vėliau kaip per tris dienas nuo pranešimo apie laivo sulaikymą.

               4.Teismo procesas. Banko garantija

               Jei kompromiso procedūra rezultatų neduoda ir pažeidimo byla atsiduria kompetentingame teisme, laivo pažeidėjo savininkas Žaliojo Kyšulio nurodytam bankui pateikia banko garantiją, o garantijos suma, kurią nustato Žaliasis Kyšulys, turi padengti su laivo sulaikymu, numatoma bauda ir galimomis kompensacinėmis sumomis susijusias išlaidas. Banko garantijos negalima atsiimti iki teisminės procedūros pabaigos.

               Paskelbus nuosprendį, banko garantijos užšaldymas panaikinamas ir laivo savininkui garantijos suma grąžinama nedelsiant:

               (a)visa, jei netaikoma jokia nuobauda,

               (b)jos likutis, jei taikoma nuobauda yra bauda, kurios suma mažesnė už banko garantiją.

               Apie teismo proceso baigtį Žaliasis Kyšulys praneša Sąjungai per aštuonias kalendorines dienas nuo teismo sprendimo priėmimo dienos.

               5.
                     Laivo ir įgulos paleidimas

               Laivui ir jo įgulai leidžiama palikti uostą, kai sumokama per kompromiso procedūrą nustatyta bauda arba kai pateikiama banko garantija.

               VIII SKYRIUS

               JŪRININKŲ PRIĖMIMAS Į LAIVĄ

               1.Priimamų jūrininkų skaičius

               Sąjungos laivai žvejybos sezono Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje metu į laivą dirbti priima Žaliojo Kyšulio jūrininkus, laikydamiesi tokių ribų:

               (a)tunų žvejybos seineriai priima ne mažiau kaip šešis jūrininkus;

               (b)tunus kartinėmis ūdomis žvejojantys laivai priima ne mažiau kaip du jūrininkus;

               (c)dreifuojančiosiomis ūdomis žvejojantys laivai priima ne mažiau kaip penkis jūrininkus.

               Sąjungos laivų savininkai stengiasi į laivus priimti ir papildomų Žaliojo Kyšulio jūrininkų.

               2.Laisvas jūrininkų pasirinkimas

               Žaliasis Kyšulys yra sudaręs kvalifikuotų Žaliojo Kyšulio jūrininkų, kurie gali būti įdarbinami Sąjungos laivuose, sąrašą.

               Laivo savininkas arba jo agentas iš šio sąrašo laisva valia pasirenka Žaliojo Kyšulio jūrininkus, kuriuos priims į laivą, ir Žaliajam Kyšuliui praneša apie jų įtraukimą į įgulos sudėtį.

               3.Jūrininkų sutartys

               Su Žaliojo Kyšulio jūrininkais, kuriems gali atstovauti jų profsąjunga, laivo savininkas arba jo agentas sudaro darbo sutartis. Darbo sutartį vizuoja Žaliojo Kyšulio jūreivystės institucija. Sutartyje visų pirma nurodoma priėmimo į laivą data ir uostas.

               Sutartimi užtikrinama, kad jūrininkai galėtų naudotis Žaliajame Kyšulyje taikomu socialiniu draudimu. Draudimas galioja mirties, ligos ir nelaimingo atsitikimo atvejais.

               Sutartį pasirašiusiems asmenims duodama sutarties kopija.

               Žaliojo Kyšulio jūrininkams suteikiamos Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) deklaracijoje nustatytos pagrindinės darbo teisės. Tai visų pirma yra asociacijų laisvė, faktinis teisės vesti kolektyvines derybas pripažinimas ir diskriminacijos panaikinimas darbo ir profesinėje srityse.

               4.Jūrininkų atlyginimai

               Žaliojo Kyšulio jūrininkams atlyginimą moka laivo savininkas. Jį dar prieš išduodant žvejybos leidimą bendru sutarimu nustato laivo savininkas ir jo atstovas Žaliajame Kyšulyje.

               Atlyginimas negali būti mažesnis nei už nacionalinių laivų įgulos narių atlyginimą, nei už TDO nustatyto dydžio atlyginimą.

               5.Jūrininkų pareigos

               Jūrininkas laivo, į kurį jis paskirtas, kapitonui turi prisistatyti dieną prieš sutartyje nurodytą priėmimo į laivą dieną. Kapitonas jūrininkui praneša priėmimo į laivą datą ir laiką. Jei jūrininkas atsisako ar neprisistato numatytą jo priėmimo į laivą dieną ir numatytu laiku, jo sutartis laikoma negaliojančia, o laivo savininkas automatiškai atleidžiamas nuo pareigos priimti tą jūreivį į laivą. Tokiu atveju laivo savininkui netaikoma jokia piniginė nuobauda ir iš jo nereikalaujama kompensacinės išmokos.

               6.JŪRININKŲ NEPRIĖMIMAS Į LAIVĄ

               Laivų savininkai, į laivus nepriėmę Žaliojo Kyšulio jūrininkų, anksčiau nei einamųjų metų rugsėjo 30 d. už kiekvieną pagal šio skyriaus pradžioje nustatytą skaičių privalėtą priimti, bet nepriimtą jūrininką sumoka 20 EUR už kiekvieną dieną, kurią jų laivai praleidžia Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje.

               IX SKYRIUS

               STEBĖTOJAI

               1.Žvejybos veiklos stebėjimas

               Kol bus įgyvendinta regiono stebėtojų sistema, laivai, kuriems leidžiama pagal susitarimą žvejoti Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje, vietoj regioninių stebėtojų pagal šiame skyriuje nurodytas taisykles priima Žaliojo Kyšulio paskirtus stebėtojus.

               Žvejybos leidimus turintiems laivams taikoma pagal susitarimą vykdomos jų žvejybos veiklos stebėjimo sistema.

               Ši stebėjimo sistema atitinka ICCAT priimtų rekomendacijų nuostatas.

               2.Paskirti laivai ir stebėtojai

               Žaliasis Kyšulys nurodo, kurie Sąjungos laivai turi įlaipinti stebėtojus, ir laivui paskirto stebėtojo pavardę praneša ne vėliau nei likus 15 dienų iki numatytos stebėtojo įlaipinimo datos.

               Išduodamas žvejybos leidimą, Žaliasis Kyšulys praneša Sąjungai ir laivo savininkams ar jų agentams, į kuriuos laivus paskirti stebėtojai , ir nurodo stebėtojų pavardes, taip pat laiką, kurį stebėtojas bus kiekviename laive. Žaliasis Kyšulys Sąjungai, laivo savininkams ar jų agentams nedelsdamas praneša apie bet kokius pasikeitimus, susijusius su paskirtais laivais ir stebėtojais.

               Žaliasis Kyšulys stengsis neskirti stebėtojų į laivus, kuriuose jau yra stebėtojas arba kurie jau oficialiai įpareigoti įlaipinti stebėtoją to žvejybos sezono metu vykdydami veiklą ne Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje.

               Stebėtojai laive praleidžia ne daugiau laiko, nei būtina jų pareigoms atlikti.

               3.Nustatyto dydžio finansinis įnašas

               Mokėdamas mokestį už žvejybos leidimą, laivo savininkas Žaliajam Kyšuliui  taip pat sumoka nustatyto dydžio mokestį už kiekvieną laivą – 200 EUR per metus.

               4.Stebėtojo atlyginimas

               Stebėtojų atlyginimą ir socialines įmokas moka Žaliasis Kyšulys.

               5.Įlaipinimo sąlygos

               Stebėtojo įlaipinimo sąlygas, visų pirma jo buvimo laive trukmę, bendru sutarimu nustato laivo savininkas arba jo agentas ir Žaliasis Kyšulys.

               Stebėtojui laive taikomas aukšto rango įgulos nario statusas. Tačiau stebėtojo priėmimas į laivą priklauso nuo techninės laivo struktūros.

               Apgyvendinimo ir maitinimo laive išlaidas padengia laivo savininkas.

               Kapitonas imasi visų nuo jo priklausančių priemonių, kad būtų užtikrintas stebėtojo fizinis saugumas ir bendra gerovė.

               Stebėtojams sudaromos sąlygos naudotis visa jų pareigoms vykdyti reikalinga įranga. Stebėtojas gali naudotis ryšio priemonėmis, susipažinti su dokumentais, susijusiais su laivo žvejybos veikla, visų pirma, laivo žurnalu ir navigacijos knyga, ir patekti į laivo dalis, būtinas jo pareigoms vykdyti.

               6.Stebėtojo pareigos

               Būdami laive stebėtojai:

               (a)imasi visų būtinų priemonių, kad nenutrūktų žvejybos operacijos ir kad nebūtų trukdoma jas vykdyti,

               (b)tausoja laive esančias priemones ir įrangą,

               (c)laikosi konfidencialumo bet kokių laive esančių dokumentų atžvilgiu.

               7.Stebėtojų įlaipinimas ir išlaipinimas

               Stebėtojas priimamas į laivą laivo savininko pasirinktame uoste.

               Laivo savininkas ar jo atstovas ne vėliau kaip likus dešimčiai dienų iki įlaipinimo praneša Žaliajam Kyšuliui stebėtojo įlaipinimo datą, laiką ir uostą. Jei stebėtojai į laivą įlaipinami užsienio šalyje, jų kelionės į įlaipinimo uostą išlaidas padengia laivo savininkas.

               Jei stebėtojas neprisistato sutartu įlaipinimo laiku ir nepasirodo per dvylika valandų nuo nustatytos įlaipinimo į laivą dienos ir valandos, laivo savininkas automatiškai atleidžiamas nuo pareigos įlaipinti stebėtoją į laivą. Tokiu atveju laivas turi teisę išplaukti iš uosto ir pradėti žvejybos operacijas.

               Jei stebėtojas išlaipinamas ne Žaliojo Kyšulio uoste, laivo savininkas savo sąskaita užtikrina kuo greitesnį stebėtojo grįžimą į Žaliąjį Kyšulį.

               8.Stebėtojo užduotys

               Stebėtojas atlieka šias užduotis:

               (a)stebi laivo žvejybos veiklą;

               (b)tikrina laivo geografines koordinates per žvejybos operacijas;

               (c)atlieka biologinių bandinių ėmimo operacijas pagal mokslo programą;

               (d)registruoja naudojamą žvejybos įrankį;

               (e)tikrina laivo žurnale įregistruotus duomenis apie laimikį, sužvejotą Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje;

               (f)tikrina procentinę priegaudos dalį ir nustato į jūrą išmestą laimikį;

               (g)laivui vykdant veiklą Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje, ne rečiau kaip kartą per savaitę radijo ryšiu, faksu arba elektroniniu paštu pateikia savo pastabas ir praneša apie laive esantį laimikio ir priegaudos kiekį.

               9.Stebėtojo ataskaita

               Prieš palikdami laivą stebėtojai laivo kapitonui pateikia savo stebėjimo ataskaitą. Laivo kapitonas turi teisę į stebėtojo ataskaitą įrašyti savo pastabų. Ataskaitą pasirašo stebėtojas ir kapitonas. Stebėtojas kapitonui atiduoda ataskaitos kopiją.

               Stebėtojas perduoda ataskaitą Žaliajam Kyšuliui, kuris vieną ataskaitos kopiją perduoda Sąjungai per aštuonias dienas nuo stebėtojo išlaipinimo.

               PRIEDO PRIEDĖLIAI

               1 priedėlis.Žaliojo Kyšulio žvejybos zona

               2 priedėlis. Techninės išsaugojimo priemonės

               3 priedėlis. Žvejybos leidimo prašymo forma

               4 priedėlis. Laivų stebėjimo sistema (LSS)

               5 priedėlis. Elektroninės duomenų apie laivo žvejybos veiklą perdavimo sistemos (ERS) diegimas

               1 priedėlis

               Žaliojo Kyšulio žvejybos zona

               Žaliojo Kyšulio žvejybos zona tęsiasi 200 jūrmylių nuo šių bazinių linijų:

                        Taškas

                        Šiaurės platuma

                        Vakarų ilguma

                        Sala

                        A.

                        14° 48' 43,17"

                        24 ° 43' 48,85"

                        I. Brava

                        C-P1 a Rainha

                        14° 49' 59,10"

                        24 ° 45' 33,11"

                        —

                        C-P1 a Faja

                        14° 51' 52,19"

                        24 ° 45' 09,19"

                        —

                        D-P1 Vermelharia

                        16 ° 29' 10,25"

                        24 ° 19' 55,87"

                        S. Nicolau

                        E.

                        16 ° 36' 37,32"

                        24 ° 36' 13,93"

                        Ilhéu Raso

                        F-P1 a da Peça

                        16 ° 54' 25,10"

                        25 ° 18' 11,00"

                        Santo Antão

                        F.

                        16 ° 54' 40,00"

                        25 ° 18' 32,00"

                        —

                        G-P1 a Camarín

                        16 ° 55' 32,98"

                        25 ° 19' 10,76"

                        —

                        H-P1 a Preta

                        17 ° 02' 28,66"

                        25 ° 21' 51,67"

                        —

                        I-P1 A Mangrade

                        17 ° 03' 21,06"

                        25 ° 21' 54,44"

                        —

                        J-P1 a Portinha

                        17 ° 05' 33,10"

                        25 ° 20' 29,91"

                        —

                        K-P1 a do Sol

                        17 ° 12' 25,21"

                        25 ° 05' 56,15"

                        —

                        L-P1 a Sinagoga

                        17 ° 10' 41,58"

                        25 ° 01' 38,24"

                        —

                        M-Pta Espechim

                        16 ° 40' 51,64"

                        24 ° 20' 38,79"

                        S. Nicolau

                        N-Pta Norte

                        16 ° 51' 21,13"

                        22 ° 55' 40,74"

                        Sal

                        O-Pta Casaca

                        16 ° 50' 01,69"

                        22 ° 53' 50,14"

                        —

                        P-Ilhéu Cascalho

                        16 ° 11' 31,04"

                        22 ° 40' 52,44"

                        Boa Vista

                        Pl-Ilhéu Baluarte

                        16 ° 09' 05,00"

                        22 ° 39' 45,00"

                        —

                        Q-Pta Roque

                        16 ° 05' 09,83"

                        22 ° 40' 26,06"

                        —

                        R-Pta Flamengas

                        15 ° 10' 03,89"

                        23 ° 05' 47,90"

                        Maio

                        S.

                        15 ° 09' 02,21"

                        23 ° 06' 24,98"

                        Santiago

                        T.

                        14° 54' 10,78"

                        23 ° 29' 36,09"

                        —

                        U-D. Maria Pia

                        14° 53' 50,00"

                        23 ° 30' 54,50"

                        I. de Fogo

                        V-Pta Pesqueiro

                        14° 48' 52,32"

                        24 ° 22' 43,30"

                        I. Brava

                        X-Pta Nho Martinho

                        14° 48' 25,59

                        24 ° 42' 34,92"

                        —

                        II

                        >

                        14° 48' 43,17"

                        24 ° 43' 48,85"

               Remiantis 1993 m. vasario 17 d. Žaliojo Kyšulio Respublikos ir Senegalo Respublikos pasirašyta sutartimi, jūrų siena su Senegalu apibrėžiama šiais taškais:

                        Taškas

                        Šiaurės platuma

                        Vakarų ilguma

                        A

                        13 ° 39' 00"

                        20 ° 04' 25"

                        B

                        14° 51' 00"

                        20 ° 04' 25"

                        C

                        14° 55' 00"

                        20 ° 00' 00"

                        D

                        15 ° 10' 00"

                        19 ° 51' 30"

                        E

                        15 ° 25' 00"

                        19 ° 44' 50"

                        N

                        15 ° 40' 00"

                        19 ° 38' 30"

                        G

                        15 ° 55' 00"

                        19 ° 35' 40"

                        H

                        16 ° 04' 05"

                        19 ° 33' 30"

                        Remiantis Žaliojo Kyšulio Respublikos ir Mauritanijos Islamo Respublikos pasirašyta sutartimi,

                        abiejų šalių jūrų siena apibrėžiama šiais taškais:

                        Taškas

                        Šiaurės platuma

                        Vakarų ilguma

                        H

                        16° 04,0'

                        019° 33,5'

                        I

                        16° 17,0'

                        019° 32,5'

                        J

                        16° 28,5'

                        019° 32,5'

                        K

                        16° 38,0'

                        019° 33,2'

                        L

                        17° 00,0'

                        019° 32,1'

                        M

                        17° 06,0'

                        019° 36,8'

                        N

                        17° 26,8'

                        019° 37,9'

                        P

                        17° 31,9'

                        019° 38,0'

                        P

                        17° 44,1'

                        019° 38,0'

                        Q

                        17° 53,3'

                        019° 38,0'

                        R

                        18° 02,5'

                        019° 42,1'

                        S

                        18° 07,8'

                        019° 44,2'

                        T

                        18° 13,4'

                        019° 47,0'

                        U

                        18° 18,8'

                        019° 49,0'

                        V

                        18° 24,0'

                        019° 51,5'

                        X

                        18° 28,8'

                        019° 53,8'

                        Y

                        18° 34,9'

                        019° 56,0'

                        Z

                        18° 44,2'

                        020° 00,0'

               2 priedėlis

               Techninės apsaugos priemonės

               1.Visoms kategorijoms taikomos priemonės:

               (a)Žvejoti draudžiamų žuvų rūšys:

               Remiantis Migruojančių rūšių konvencija ir ICCAT rezoliucijomis, draudžiama žvejoti didžiąsias mantas (Manta birostris), milžinryklius (Cetorhinus maximus), baltuosius ryklius (Carcharodon carcharias), didžiaakes jūrų lapes (Alopias superciliosus), Sphyrnidae šeimos kūjaryklius (išskyrus mažuosius kūjaryklius tiburo), ilgapelekius pilkuosius ryklius (Carcharhinus longimanus) ir floridinius šilkinius ryklius (Carcharhinus falciformis).

               Pagal nacionalinius Žaliojo Kyšulio teisės aktus draudžiama žvejoti bangininius ryklius (Rhincondon typus). Draudimas šalinti ryklių pelekus:

               Draudžiama laivuose šalinti ryklių pelekus, taip pat juos palikti laive, perkrauti arba iškrauti. Nepadarant poveikio ankstesniai nuostatai, siekiant palengvinti sandėliavimą laive, ryklių pelekai gali būti iš dalies įpjaunami ir prilenkiami prie karkaso, tačiau iki iškrovimo nuo karkaso neatskiriami.

               (b)Perkrovimas jūroje:

               Perkrauti jūroje draudžiama. Perkrovimo operacija turi būti atliekama Žaliojo Kyšulio uosto, turinčio leidimą šiai operacijai, vandenyse.

               2.Specialios priemonės

               1 LENTELĖ. TUNUS KARTINĖMIS ŪDOMIS ŽVEJOJANTYS LAIVAI

               (1)Žvejybos zona: už 12 jūrmylių nuo bazinės linijos.

               (2)Leidžiami įrankiai: kartinės ūdos.

               (3)Tikslinės rūšys: Gelsvauodegiai tunai (Thunnus albacares), didžiaakiai tunai (Thunnus obesus), Dryžieji tunai (Katsuwonus pelamis).

               Priegauda: laikantis ICCAT ir FAO rekomendacijų.

               2 LENTELĖ. TUNŲ ŽVEJYBOS SEINERIAI

               (1)Žvejybos zona: už 18 jūrmylių nuo bazinės linijos, atsižvelgiant į tai, kad Žaliojo Kyšulio žvejybos zona yra salynas.

               (2)Leidžiami įrankiai: traukiamieji tinklai.

               (3)Tikslinės rūšys: Gelsvauodegiai tunai (Thunnus albacares), didžiaakiai tunai (Thunnus obesus), Dryžieji tunai (Katsuwonus pelamis).

               Priegauda: laikantis ICCAT ir FAO rekomendacijų.

               3 LENTELĖ. DREIFUOJANČIOSIOMIS ŪDOMIS ŽVEJOJANTYS LAIVAI

               (1)Žvejybos zona: už 18 jūrmylių nuo bazinės linijos.

               (2)Leidžiami įrankiai: dreifuojančiosios ūdos.

               (3)Tikslinės rūšys: Durklažuvės (Xiphias gladius), melsvieji rykliai (Prionace glauca), gelsvauodegiai tunai (Thunnus albacares), didžiaakiai tunai (Thunnus obesus).

               Priegauda: laikantis ICCAT ir FAO rekomendacijų.

               3.Atnaujinimas

               Ketindamos pagal mokslines rekomendacijas atnaujinti šias technines apsaugos priemones šalys konsultuojasi jungtiniame komitete.

               3 priedėlis

               Žvejybos leidimo prašymo forma

               ŽALIOJO KYŠULIO IR EUROPOS SĄJUNGOS ŽVEJYBOS SUSITARIMAS

               I.PRAŠYMO TEIKĖJAS

               1.Prašymo teikėjo pavadinimas (vardas ir pavardė):

               2.Gamintojų organizacijos (GO) pavadinimas arba laivo savininko vardas ir pavardė:

               3.GO arba laivo savininko adresas:

               4.Tel.:
                     Faksas:
                     E. paštas:

               5.Kapitono vardas ir pavardė:
                     Pilietybė:
                     E. paštas:

               6.Vietinio agento pavadinimas (vardas ir pavardė) ir adresas:

               II. LAIVO IDENTIFIKAVIMO DUOMENYS

               7.Laivo pavadinimas:

               8.Vėliavos valstybė:
                     Registracijos uostas:

               9.Išoriniai žymenys:
                      MMSI numeris:
                     IMO numeris:

               10.Dabartinės registracijos data (DD/MM/MMMM): …/…/…

               Ankstesnė laivo vėliavos valstybė (jeigu yra):

               11.Pastatymo vieta:
                     Data (DD/MM/MMMM): …/…/…

               12.Radijo šaukinys: HF:
                     VHF:

               13.Palydovinio ryšio numeris:
                     Tarptautinis radijo šaukinys (IRCS):

               III.TECHNINIAI LAIVO DUOMENYS

               14.Bendrasis laivo ilgis (metrais)
                     Bendrasis laivo plotis (metrais)

               Tonažas (išreikštas Londono GT)

               15.Variklio tipas
                     Variklio galia (KW)

               16.Laivo įgulos narių skaičius

               17.Laimikio laikymo laive būdas
                     Ledas ◻ Šaldymas ◻ Mišrus ◻

               18.Užšaldymas ◻

               19.Paros perdirbimo pajėgumas tonomis

               Žuvų triumų skaičius
                     Bendras žuvų triumų tūris (m3)

               20.LSS. Automatinio geografinių koordinačių nustatymo įrangos duomenys

               Gamintojas
                     Modelis
                     Serijos numeris

               Programinės įrangos versija
                     Palydovinio ryšio operatorius (MCSP)

               IV.ŽVEJYBOS VEIKLA

               21.Leidžiamas žvejybos įrankis
                     ◻ gaubiamasis tinklas
                     ◻ ūdos
                     ◻ kartinės ūdos

               22.Laimikio iškrovimo vieta

               23.Licencijos prašoma laikotrapiui nuo (DD/MM/MMMM) …/…/… iki (DD/MM/MMMM) …/…/…

               Aš, toliau pasirašęs, tvirtinu, kad šiame prašyme nurodyta informacija yra teisinga, tiksli ir pateikta sąžiningai.

               Kur…………………………………., kada .../.../...

               Prašymo teikėjo parašas

               4 priedėlis

               LAIVŲ STEBĖJIMO SISTEMA (LSS)

               1.Laivgeografinių koordinačių pranešimai. LSS sistema

               Pirmosios geografinės koordinatės, užregistruotos įplaukus į Žaliojo Kyšulio žvejybos zoną, žymimos kodu ENT. Visos vėlesnės geografinės koordinatės žymimos kodu POS, išskyrus pirmąsias geografines koordinates, užregistruotas išplaukus iš Žaliojo Kyšulio žvejybos zonos (jos žymimos kodu EXI).

               Vėliavos valstybės ŽSC užtikrina automatinį duomenų apdorojimą ir, jei reikia, elektroninį pranešimų apie geografines koordinates perdavimą. Pranešimai apie geografines koordinates registruojami saugiu būdu ir saugomi trejus metus.

               2.Laivo pranešimų perdavimas sugedus LSS

               Kapitonai užtikrina, kad jų laivų LSS nuolat veiktų be trūkumų ir kad pranešimai apie geografines koordinates būtų tinkamai perduodami vėliavos valstybės ŽSC.

               Sugedusi laivo VMS sistema turi būti pataisyta ar pakeista per 30 dienų. Praėjus šiam terminui, laivui nebeleidžiama žvejoti Žaliojo Kyšulio vandenyse.

               Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje žvejojantys laivai, kurių LSS sistema yra sugedusi, pranešimus apie geografines koordinates vėliavos valstybės ŽSC turi perduoti  ne rečiau kaip kas keturias valandas e. paštu arba faksu pateikdami visą privalomą informaciją.

               3.Saugus pranešimų apie geografines koordinates perdavimas Žaliajam Kyšuliui

               Vėliavos valstybės ŽSC automatiškai siunčia pranešimus apie atitinkamų laivų geografines koordinates Žaliojo Kyšulio ŽSC.  Vėliavos valstybės ŽSC ir Žaliojo Kyšulio ŽSC pasikeičia kontaktiniais e. pašto adresais ir nedelsdami vienas kitą informuoja apie tų adresų pasikeitimus.

               Vėliavos valstybės ŽSC ir Žaliojo Kyšulio ŽSC pranešimus apie geografines koordinates vienas kitam perduoda elektroniniu būdu, naudodamiesi saugia ryšių sistema.

               Žaliojo Kyšulio ŽSC informuoja vėliavos valstybės ŽSC ir Sąjungą apie bet kokį žvejybos leidimą turinčio laivo tolydžiai perduodamų pranešimų apie geografines koordinates pertrūkį, jei jis nėra pranešęs apie išplaukimą iš Žaliojo Kyšulio žvejybos zonos.

               4.Ryšių sistemos sutrikimai

               Žaliasis Kyšulys užtikrina, kad jo elektroninė įranga būtų suderinama su vėliavos valstybės ŽSC turima įranga, ir nedelsdamas praneša Sąjungai apie bet kokį sutrikimą perduodant ir priimant pranešimus apie geografines koordinates, kad kuo greičiau būtų rastas techninis sprendimas. Kilusius ginčus nagrinėja jungtinis komitetas.

               Kapitonas laikomas atsakingu už bet kokią įrodymais pagrįstą manipuliaciją laivo LSS, kuria siekiama sutrikdyti LSS veikimą ar suklastoti per ją teikiamus pranešimus apie geografines koordinates. Už bet kokį pažeidimą taikomos galiojančiuose Žaliojo Kyšulio teisės aktuose numatytos nuobaudos.

               5.Pranešimų apie geografines koordinates teikimo dažnumo pakeitimas

               Remdamasis pažeidimą įrodančiais elementais, Žaliasis Kyšulys vėliavos valstybės ŽSC gali paprašyti (prašymo kopija nusiunčiama Sąjungai), kad nustatytą tyrimo laikotarpį pranešimų apie geografines koordinates siuntimo intervalas būtų sumažintas iki trisdešimties minučių. Tuos įrodomuosius elementus Žaliasis Kyšulys turi nusiųsti vėliavos valstybės ŽSC ir Sąjungai. Vėliavos valstybės ŽSC pranešimus apie geografines koordinates Žaliajam Kyšuliui nedelsdamas pradeda siųsti laikydamasis naujo intervalo.

               Pasibaigus nustatytam tyrimo laikotarpiui, Žaliojo Kyšulio ŽSC praneša vėliavos valstybės ŽSC ir Sąjungai apie tolesnius veiksmus, jei jų numatyta.

               6.LSS pranešimų perdavimas Žaliajam Kyšuliui

                        Duomenys

                        Kodas

                        Privalomas (P) / Neprivalomas (N)

                        Turinys

                        Registravimo pradžia

                        SR

                        P

                        Sistemos duomenys – nurodoma registravimo pradžia.

                        Gavėjas

                        AD

                        P

                        Pranešimo duomenys – gavėjas (triraidis šalies kodas (ISO-3166))

                        Siuntėjas

                        FR

                        P

                        Pranešimo duomenys – siuntėjas (triraidis šalies kodas (ISO-3166))

                        Vėliavos valstybė

                        FS

                        P

                        Pranešimo duomenys – vėliavos valstybė (triraidis kodas (ISO-3166))

                        Pranešimo tipas

                        TM

                        P

                        Pranešimo duomenys – pranešimo tipas (ENT, POS, EXI, MAN)

                        Radijo šaukinys (IRCS)

                        RC

                        P

                        Laivo duomenys – laivo tarptautinis radijo šaukinys (IRCS)

                        Susitariančiosios šalies vidaus registracijos numeris

                        IR

                        N

                        Laivo duomenys – susitariančios šalies unikalus numeris (triraidis kodas (ISO-3166) ir numeris)

                        Išorinis registravimo numeris

                        XR

                        P

                        Laivo duomenys – ant laivo borto esantis numeris (ISO 8859.1)

                        Platuma

                        LT

                        P

                        Laivo geografinių koordinačių duomenys – koordinatės laipsniais ir dešimtainiais laipsniais Š/P DD.ddd (WGS84)

                        Ilguma

                        LG

                        P

                        Laivo geografinių koordinačių duomenys – koordinatės laipsniais ir dešimtainiais laipsniais R/V DD.ddd (WGS84)

                        Kursas

                        CO

                        P

                        Laivo kursas 360° skalėje

                        Greitis

                        SP

                        P

                        Laivo greitis dešimtųjų mazgo dalių tikslumu

                        Data

                        DA

                        P

                        Laivo geografinių koordinačių duomenys – koordinačių registravimo data UTC (MMMMMMDD)

                        Laikas

                        TI

                        P

                        Laivo geografinių koordinačių duomenys – koordinačių registravimo laikas UTC (VVMM)

                        Registravimo pabaiga

                        ER

                        P

                        Sistemos duomenys – nurodoma registravimo pabaiga

               Kad Žaliojo Kyšulio ŽSKC galėtų nustatyti ŽSKC siuntėją, perduodant duomenis reikalinga ši informacija:

               ŽSKC serverio IP adresas ir (arba) DNS duomenys;

               SSL sertifikatas (visa sertifikavimo grandinė).

               Pateikiami duomenys išdėstomi taip:

               naudojami rašmenys turi atitikti ISO 8859.1 standartą;

               dvigubas pasvirasis brūkšnys (//) ir srities kodas SR žymi pranešimo pradžią;

               visi duomenys žymimi jiems skirtu kodu ir nuo kitų duomenų atskiriami dvigubu pasviruoju brūkšniu (//);

               viengubu pasviru brūkšniu (/) yra atskiriami kodai ir duomenys;

               kodas ER ir dvigubas pasvirasis brūkšnys (//) žymi pranešimo pabaigą.

               5 priedėlis

               Elektroninės laivo žvejybos veiklos ataskaitų teikimo sistemos (ERS) diegimas

               Žvejybos duomenų registravimas ir ERS deklaracijų teikimas

               1.Žvejybos zonoje esančio ir pagal šį protokolą išduotą licenciją turinčio Sąjungos žvejybos laivo kapitonas:

               (a)kiekvieną įplaukimą į žvejybos zoną ir išplaukimą iš jos registruoja specialiu pranešimu, kuriame nurodomas kiekvienos rūšies žuvų, laikomų laive tokio įplaukimo ar išplaukimo metu, kiekis ir įplaukimo arba išplaukimo data, laikas ir geografinės koordinatės. Šis pranešimas ERS arba kitomis ryšio priemonėmis perduodamas ne vėliau kaip likus dviem valandoms iki įplaukimo ar išplaukimo, apie kuriuos kapitonas praneša Žaliojo Kyšulio ŽSC;

               (b)kasdien registruoja laivo geografines koordinates vidurdienį, jei nebuvo vykdyta jokia žvejybos veikla;

               (c)registruoja kiekvienos žvejybos operacijos geografines koordinates, įrankio tipą, sužvejotą kiekvienos rūšies žuvų kiekį (atskirai nurodydamas laive paliktą laimikį ir į jūrą išmestą laimikį). Visos žuvų rūšys nurodomos FAO triraidžiais kodais; kiekis išreiškiamas gyvojo svorio kilogramais, arba, jei reikia, sužvejotų egzempliorių skaičiumi;

               (d)kasdien ne vėliau kaip 24:00 val. „00:00“ perduoda vėliavos valstybei į elektroninį žvejybos žurnalą įrašytus duomenis; duomenys perduodami už kiekvieną žvejybos zonoje praleistą dieną, įskaitant dienas, kai laimikio nesužvejota. Duomenys taip pat perduodami išplaukiant iš žvejybos zonos.

               2.Kapitonas yra atsakingas už užregistruotų ir perduotų duomenų tikslumą.

               3.Pagal šio protokolo priedo IV skyriaus nuostatas vėliavos valstybė perduoda ERS duomenis Žaliojo Kyšulio Žvejybos stebėjimo centrui (ŽSC).

               UN/CEFACT formato duomenys perduodami Europos Komisijos įdiegtu FLUX tinklu.

               Kol jo nėra, iki pereinamojo laikotarpio pabaigos duomenys perduodami per DEH (Data Exchange Highway)  ES ERS (v. 3.1) formatu.

               Laivo vėliavos valstybės ŽSC momentinius laivo pranešimus (COE, COX, PNO) nedelsdamas automatiškai perduoda Žaliojo Kyšulio ŽSC. Kitų tipų pranešimai nuo datos, kurią faktiškai pradedamas naudoti UN-CEFACT formatas, taip pat perduodami automatiškai vieną kartą per dieną, o iki tos datos  yra perduodami nedelsiant po to, kai Žaliojo Kyšulio ŽSC automatiškai pateikia prašymą vėliavos valstybės ŽSC per centrinį Europos Komisijos mazgą. Įdiegus naująjį formatą, pastarasis perdavimo būdas bus naudojimas tik specifinių prašymų, susijusių su istoriniais duomenimis, atveju.

               4.Žaliojo Kyšulio ŽSC patvirtina jam siunčiamų momentinių ERS duomenų gavimą, nusiųsdamas gavimo patvirtinimo pranešimą ir patvirtindamas gauto pranešimo tinkamumą. Žaliasis Kyšulys gavimo patvirtinimo nesiunčia, kai gauna duomenis, kurių pats paprašė. Žaliasis Kyšulys visus ERS duomenis tvarko konfidencialiai.

               Laive esančios elektroninio perdavimo sistemos arba ryšių sistemos gedimas

               5.Vėliavos valstybės ŽSC ir Žaliojo Kyšulio ŽSC nedelsdamas vienas kitam praneša apie visus įvykius, galinčius turėti įtakos laivo ar kelių laivų ERS duomenų perdavimui.

               6.Jei Žaliojo Kyšulio ŽSC negauna duomenų, kuriuos turi perduoti laivas, jis nedelsdamas apie tai praneša vėliavos valstybės ŽSC. Vėliavos valstybės ŽSC kiek įmanoma greičiau ištiria, kodėl ERS duomenys nebuvo gauti, ir praneša Žaliojo Kyšulio ŽSC apie tyrimo rezultatus.

               7.Kai sutrinka duomenų perdavimas tarp laivo ir vėliavos valstybės ŽSC, vėliavos valstybės ŽSC nedelsdamas apie tai praneša laivo kapitonui arba operatoriui arba jų atstovui (-ams). Gavęs tokį pranešimą, laivo kapitonas bet kokiomis tinkamomis telekomunikacijų priemonėmis kasdien ne vėliau kaip iki 24:00 val. vėliavos valstybės kompetentingoms institucijoms perduoda trūkstamus duomenis.

               8.Sutrikus laive įrengtos elektroninės perdavimo sistemos veikimui, laivo kapitonas arba operatorius užtikrina, kad ERS būtų pataisyta arba pakeista per 10 dienų nuo sutrikimo nustatymo. Pasibaigus šiam terminui, laivui nebeleidžiama žvejoti žvejybos zonoje; jis turi per 24 valandas iš jos išplaukti arba įplaukti į Žaliojo Kyšulio uostą. Laivui leidžiama išplaukti iš to uosto arba grįžti į žvejybos zoną tik tada, kai jo vėliavos valstybės ŽSC nustato, kad ERS sistema vėl veikia tinkamai.

               9.Jei Žaliasis Kyšulys negauna ERS duomenų dėl elektroninių sistemų, kurias prižiūri Europa arba Žaliasis Kyšulys, veikimo sutrikimo, atitinkama šalis nedelsdama imasi veiksmų, kad šis sutrikimas būtų panaikintas kuo greičiau. Apie problemos išsprendimą nedelsiant pranešama kitai šaliai.

               10.Vėliavos valstybės ŽSC kas 24 valandas Žaliojo Kyšulio ŽSC bet kokiomis turimomis elektroninėmis ryšio priemonėmis siunčia visus ERS duomenis, kuriuos vėliavos valstybė gavo po paskutinio pranešimo perdavimo. Ta pati procedūra gali būti taikoma Žaliajam Kyšuliui paprašius, jei priežiūros darbai Europos prižiūrimas sistemas paveikia ilgiau nei 24 valandas. Žaliasis Kyšulys informuoja savo kompetentingas kontrolės tarnybas, kad Sąjungos laivai nebūtų laikomi nevykdančiais savo ERS duomenų perdavimo. Vėliavos valstybės ŽSC užtikrina, kad trūkstami duomenys būtų įtraukti į elektroninę duomenų bazę, tvarkomą pagal šio priedėlio 3 punktą.