				|

		52013PC0641

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse /* COM/2013/0641 final - 2013/0314 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
1.1.        Bendrosios aplinkybės,
pasiūlymo pagrindas ir tikslai
Indeksas yra matavimo – paprastai kainos ar
kiekio – vienetas, tam tikrais laiko tarpais nustatomas remiantis
reprezentatyviu pagrindinių duomenų rinkiniu. Kai indeksas naudojamas kaip
finansinės priemonės ar sutarties orientacinė kaina, jis tampa lyginamuoju
indeksu. Šiuo metu įvairūs teikėjai, įskaitant viešąsias įmones ir
nepriklausomus specializuotus lyginamųjų indeksų teikėjus, naudodamiesi įvairia
metodika, rengia daugybę įvairių lyginamųjų indeksų.
Kelių kompetentingų institucijų pasiekti
susitarimai su tam tikrais bankais dėl manipuliavimo LIBOR ir EURIBOR palūkanų
normų lyginamaisiais indeksais atskleidė lyginamųjų indeksų svarbą ir jų trūkumų.
Be to, kompetentingos institucijos tiria įtarimus dėl bandymų manipuliuoti
biržos prekių kainų vertinimais, kuriuos teikia biržos prekių kainas
nurodančios agentūros, ir Tarptautinė vertybinių popierių komisijų organizacija
(IOSCO) atliko šių agentūrų naftos kainų vertinimų peržiūrą. Nustatant daugelio
finansinių priemonių, kaip antai palūkanų normų apsikeitimo sandorių, ir
komercinių bei nekomercinių sutarčių, kaip antai hipotekos, kainas lyginamųjų
indeksų teisingumas yra ypač svarbus. Jeigu lyginamuoju indeksu manipuliuojama,
dėl to kai kurie investuotojai, turintys finansinių priemonių, kurių vertė
nustatoma pagal tą lyginamąjį indeksą, patirs didelių nuostolių. Kadangi
siunčiami apgaulingi signalai apie pagrindinės rinkos būklę, tai gali iškraipyti
realiąją ekonomiką. Apskritai būgštavimai dėl manipuliavimo lyginamaisiais
indeksais rizikos gali pakirsti rinkos pasitikėjimą. Manipuliavimas
lyginamaisiais indeksais gresia tada, kai rengiant lyginamuosius indeksus kyla
interesų konfliktų, veikiama savo nuožiūra ir tokiais atvejais netaikomos
tinkamos valdymo ir kontrolės priemonės.
Atsakomosios priemonės, kurių ėmėsi Komisija
dėl tariamo manipuliavimo LIBOR ir EURIBOR, visų pirma buvo susijusios su
daliniu esamų pasiūlymų dėl Piktnaudžiavimo rinka reglamento (PRR) ir
Baudžiamųjų sankcijų už piktnaudžiavimą rinka direktyvos (BSPRD) pakeitimu
siekiant paaiškinti, kad bet koks manipuliavimas lyginamaisiais indeksais yra
aiškiai ir neabejotinai neteisėtas ir už jį taikomos administracinės ar
baudžiamosios sankcijos.
Tačiau vien pakeitus sankcijų režimą
lyginamųjų indeksų rengimo ir naudojimo būdas nepagerės; taikant sankcijas,
manipuliavimo rizika, kurią kelia netinkamas lyginamųjų indeksų nustatymo
proceso valdymas, kai yra interesų konfliktų ir veikiama savo nuožiūra,
nepašalinama. Antra, siekiant apsaugoti investuotojus ir vartotojus, būtina,
kad lyginamieji indeksai būtų pagrįsti, patikimi ir tinkami nustatytam tikslui.
Atsižvelgiant į šiuos sumetimus, šiame reglamento pasiūlyme nustatyti keturi
pagrindiniai tikslai, kuriais siekiama pagerinti sistemą, kurioje yra teikiami
lyginamieji indeksai ir jiems parengti reikalingi duomenys bei tie lyginamieji
indeksai yra naudojami:
–
pagerinti lyginamųjų indeksų nustatymo proceso
valdymą ir kontrolę ir visų pirma užtikrinti, kad administratoriai vengtų
interesų konfliktų arba bent jau tinkamai juos valdytų;
–
pagerinti lyginamųjų indeksų administratorių
naudojamų pradinių duomenų ir metodikų kokybę ir visų pirma užtikrinti, kad
nustatant lyginamuosius indeksus būtų naudojami pakankamai išsamūs ir tikslūs
duomenys;
–
užtikrinti, kad lyginamųjų indeksų duomenų
teikėjams būtų taikomos tinkamos kontrolės priemonės, visų pirma siekiant
vengti interesų konfliktų, ir kad tinkamos kontrolės priemonės būtų taikomos ir
jų teikiamiems lyginamųjų indeksų duomenims. Jeigu būtina, atitinkama
kompetentinga institucija turėtų turėti teisę įpareigoti duomenų teikėjus ir
toliau teikti lyginamųjų indeksų duomenis; ir
–
užtikrinti tinkamą lyginamuosius indeksus
naudojančių vartotojų ir investuotojų apsaugą didinant skaidrumą, užtikrinant
tinkamas teises į teisių gynimą ir garantuojant, kad prireikus būtų vertinamas
tinkamumas.
1.2.        Pasiūlymo srityje
galiojančios nuostatos
Sąjungos teisėje šiuo metu kalbama apie tam
tikrus lyginamųjų indeksų naudojimo aspektus:
–
Piktnaudžiavimo rinka reglamento (PRR)[1] pasiūlymo 2 straipsnio
3 dalies d punkte ir 8 straipsnio 1 dalies d punkte,
taip pat Baudžiamųjų sankcijų už piktnaudžiavimą rinka direktyvos (BSPRD)[2] pasiūlyme (2013 m.
birželio mėn. Europos Parlamentas ir Taryba pasiekė politinį susitarimą dėl
PRR) paaiškinta, kad bet koks manipuliavimas lyginamaisiais indeksais yra
aiškiai ir neabejotinai neteisėtas ir už jį taikomos administracinės ar
baudžiamosios sankcijos.
–
Reglamente dėl energijos rinkos vientisumo ir
skaidrumo (angl. REMIT)[3]
nustatyta, kad manipuliavimas lyginamaisiais indeksais, taikomais didmeniniams
energetikos produktams, yra neteisėtas.
–
Finansinių priemonių rinkų direktyvoje (FPRD)[4] reikalaujama užtikrinti
sąžiningą, organizuotą ir efektyvią prekybą visomis finansinėmis priemonėmis,
kuriomis leidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje. Tos direktyvos
įgyvendinimo reglamente[5]
išsamiau nustatyta, kad pagrindinės finansinės priemonės kaina ar kitas vertės
matas turi būti patikimas ir viešai prieinamas.
–
Europos Komisijos pateikto Finansinių priemonių
rinkų reglamento (FPRR) pasiūlymo[6]
(kuris šiuo metu svarstomas Europos Parlamento ir Tarybos) 30 straipsnyje
išdėstyta nuostata dėl prievolės ne išimties tvarka išduoti lyginamųjų indeksų
naudojimo licencijas tarpuskaitos ir prekybos tikslais.
–
Prospekto direktyvoje ir jos įgyvendinimo
reglamente[7]
nustatyta, kad tais atvejais, kai prospekte pateikiama nuoroda į kokį nors
indeksą, emitentas turėtų nurodyti bazinės priemonės tipą ir išsamiai paaiškinti,
kur galima gauti informacijos apie tą bazinę priemonę, nurodyti, kur galima
gauti informacijos apie ankstesnį ir būsimą bazinės priemonės pelningumą ir jo
kitimą, taip pat nurodyti indekso pavadinimą. Jeigu aptariamą indeksą sudaro
emitentas, jam taip pat reikia pateikti to indekso aprašymą. Jeigu indeksą
sudaro ne emitentas, jis turi paaiškinti, kur galima gauti informacijos apie tą
indeksą, o jeigu bazinė priemonė yra palūkanų norma, emitentas turi pateikti
šios palūkanų normos apibūdinimą.
–
Kolektyvinio investavimo į perleidžiamus
vertybinius popierius subjektų direktyvoje[8]
nustatyta didžiausia kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius
popierius subjektų portfelio dalis, kurią gali sudaryti to paties emitento
išleistos priemonės. Valstybės narės ribas, taikomas investicijoms į to paties
emitento išleistas akcijas arba skolos vertybinius popierius, gali padidinti
iki daugiausia 20 % bendro KIPVPS portfelio, jeigu tokios investicijos
susijusios su indeksu, kurį KIPVPS nori atkartoti, ir jeigu to indekso
struktūra yra pakankamai diversifikuota, tas indeksas yra tinkamas rinkos, su
kuria jis susijęs, etalonas, ir jis yra tinkamai skelbiamas.
2.           KONSULTACIJŲ SU
SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
2.1.        Konsultacijos
Trijų mėnesių trukmės viešos konsultacijos
pradėtos 2012 m. rugsėjo 3 d. ir užbaigtos lapkričio 29 d. Iš
duomenų teikėjų, lyginamųjų indeksų teikėjų ir naudotojų, įskaitant biržas,
bankus, investuotojus, vartotojų grupes, verslo organizacijas ir viešojo
sektoriaus institucijas, gauti 84 atsiliepimai. Suinteresuotieji subjektai
pripažino, kad lyginamųjų indeksų rengimas ir naudojimas turi trūkumų, ir
plačiai palaikė pasiūlymą imtis veiksmų ES lygmeniu. Respondentai taip pat
atkreipė dėmesį į būtinybę užtikrinti tarptautinį koordinavimą ir kruopščiai
suderinti bet kokios iniciatyvos taikymo sritį.
EVPRI ir EBI bendrai ištyrė EBF-EURIBOR
administruojamo EURIBOR teikimo trūkumus ir 2013 m. sausio 11 d.
pradėjo konsultacijas dėl lyginamųjų indeksų nustatymo procesų ES principų[9]. 2013 m. kovo 7 d.
raštu EBI, EVPRI ir EDPPI pateikė atsižvelgiant į šį darbą parengtų
rekomendacijų dėl šio siūlomo teisės akto turinio. Komisijos tarnybos dalyvavo
2013 m. vasario 13 d. viešame EVPRI ir EBI posėdyje[10] dėl šių lyginamųjų indeksų nustatymo
procesų principų. Komisijos tarnybos taip pat dalyvavo 2012 m. rugsėjo
29 d. Europos Parlamento surengtame viešajame klausyme dėl kovos su
manipuliavimo rinka praktika ir pasaulinių veiksmų LIBOR ir EURIBOR klausimu.
2.2.        Poveikio vertinimas
Vadovaudamasi geresnio reglamentavimo
politika, Komisija atliko politikos variantų poveikio vertinimą. Galimos
politikos priemonės buvo susijusios su galimybėmis apriboti paskatas
manipuliuoti, kuo labiau sumažinti galimybes veikti savo nuožiūra ir užtikrinti,
kad lyginamieji indeksai būtų pagrįsti pakankamai išsamiais, patikimais ir
reprezentatyviais duomenimis, užtikrinti, kad vidaus valdymo ir kontrolės
priemonėmis būtų atsižvelgiama į riziką, užtikrinti veiksmingą lyginamųjų
indeksų priežiūrą ir didinti skaidrumą ir investuotojų apsaugą. Kiekviena
galima politikos priemonė buvo įvertinta remiantis šiais kriterijais: poveikis
suinteresuotiesiems subjektams, veiksmingumas ir naudingumas.
Ypač aktualios šios Pagrindinių teisių
chartijoje nustatytos pagrindinės teisės: teisė į privatų ir šeimos gyvenimą,
asmens duomenų apsauga, saviraiškos ir informacijos laisvė.
Chartijos 52 straipsniu leidžiami šių teisių
ir laisvių apribojimai. Pirmiau apibrėžti tikslai atitinka ES pareigas gerbti
pagrindines teises. Tačiau kokie nors naudojimosi šiomis teisėmis ir laisvėmis
apribojimai turi būti numatyti teisės aktais ir nepažeisti šių teisių bei
laisvių esmės. Remiantis proporcingumo principu, apribojimai galimi tik tuo
atveju, kai jie būtini ir tikrai atitinka Sąjungos pripažinto bendro intereso
tikslus arba reikalingi kitų teisėms ir laisvėms apsaugoti. Kalbant apie
lyginamuosius indeksus, bendro intereso tikslas, kuris pateisina tam tikrus
pagrindinių teisių apribojimus, yra rinkos vientisumo užtikrinimo tikslas. Tam
tikrus pagrindinių teisių apribojimus taip pat pateisina poreikis apsaugoti
teisę į nuosavybę (Chartijos 17 straipsnis), nes investuotojai turi teisę
tikėtis, kad jų nuosavybės (pvz., paskolų, išvestinių finansinių priemonių)
vertė bus apsaugota nuo nuostolių, kuriuos sukelia rinkos iškraipymas.
Užtikrinant saviraiškos ir informacijos laisvę
taip pat turi būti užtikrinama žiniasklaidos laisvė. Šis reglamentas turėtų
būti aiškinamas ir taikomas atsižvelgiant į šią pagrindinę teisę. Taigi jei
asmuo tik skelbia lyginamąjį indeksą arba juo remiasi vykdydamas žurnalistinę
veiklą, bet nekontroliuoja to lyginamojo indekso teikimo, tam asmeniui neturėtų
būti taikomi šiuo reglamentu administratoriams nustatyti reikalavimai. Todėl
užsiimdami žurnalistine veikla žurnalistai gali laisvai teikti informaciją apie
finansų ir biržos prekių rinkas. Atsižvelgiant į tai, lyginamojo indekso
administratorius tiksliai apibrėžtas siekiant užtikrinti, kad apibrėžtis apimtų
lyginamojo indekso teikimą, bet neapimtų žurnalistinės veiklos.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
3.1.        Teisinis pagrindas
Šis pasiūlymas pagrįstas Sutarties dėl Europos
Sąjungos veikimo (SESV) 114 straipsniu.
3.2.        Subsidiarumas ir
proporcingumas
Komisijos pasiūlymas reglamentuoti
lyginamuosius indeksus atitinka Sutarties dėl Europos Sąjungos (SES)
5 straipsnio 3 dalyje nustatytą subsidiarumo principą, pagal kurį
reikalaujama, kad Sąjunga imtųsi veiksmų tik tada ir tik tokiu mastu, kai
siūlomo veiksmo tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, o Sąjunga dėl siūlomo
veiksmo masto arba poveikio juos pasiektų geriau.
Nors daugelis lyginamųjų indeksų yra
nacionaliniai, visas lyginamųjų indeksų sektorius ir indeksų rengimo, ir
naudojimo požiūriu yra tarptautinio pobūdžio. Veiksmus dėl nacionalinių indeksų
įgyvendinant nacionaliniu lygmeniu gali būti padėta užtikrinti, kad bet koks
įsikišimas būtų tinkamas problemoms spręsti nacionaliniu mastu, tačiau dėl to
gali susidaryti skirtingų taisyklių kratinys, bendrojoje rinkoje galėtų
atsirasti nevienodų sąlygų ir galiausiai būtų taikomas nenuoseklus ir
nekoordinuojamas požiūris. Lyginamieji indeksai naudojami įvairiausių
tarpvalstybinių sandorių, visų pirma tarpbankinio finansavimo rinkoje ir
išvestinių finansinių priemonių, kainai nustatyti. Nacionalinių taisyklių
kratinys būtų galimybės rengti tarpvalstybinius lyginamuosius indeksus kliūtis
ir dėl to trukdytų vykdyti tuos tarpvalstybinius sandorius. Šią problemą
pripažino G 20 ir Finansinio stabilumo taryba; ji įpareigojo IOSCO
parengti bendrus finansiniams lyginamiesiems indeksams taikytinus principus. ES
lygmens iniciatyva, kuria būtų sukurta įvairiose valstybėse narėse taikoma
bendra patikimų ir teisingai naudojamų lyginamųjų indeksų sistema, padės
sustiprinti bendrąją rinką.
Nors šiuo metu daugelyje valstybių narių
lyginamųjų indeksų rengimas nacionaliniu mastu nėra reguliuojamas, dvi
valstybės narės jau patvirtino nacionalinės teisės aktus dėl palūkanų normų
lyginamųjų indeksų jų nacionaline valiuta. Be to, pastaruoju metu IOSCO
suderino lyginamųjų indeksų principus, kuriuos turi įgyvendinti jos narės.
Tačiau šiais principais suteikiama tam tikro lankstumo dėl jų taikymo srities
ir įgyvendinimo būdų ir dėl tam tikrų sąlygų. Nesant suderintos Europos
lyginamųjų indeksų sistemos, kai kurios valstybės narės greičiausiai priims skirtingus
nacionalinės teisės aktus. Pavyzdžiui, šiuo metu vienos valstybės narės teisės
aktų taikymo sritis yra beveik tokia pati kaip IOSCO principų, o kitos
lyginamųjų indeksų taisykles nustačiusios valstybės narės teisės aktai taikomi
tik palūkanų normų lyginamiesiems indeksams. Šie skirtingi požiūriai nulemtų
vidaus rinkos susiskaidymą, nes lyginamųjų indeksų administratoriams ir
naudotojams skirtingose valstybėse narėse būtų taikomos skirtingos taisyklės.
Nesant Sąjungos lygmens teisės aktų sistemos, veiksmai, kurių valstybės narės
imtųsi atskirai, taip pat būtų neveiksmingi, nes valstybės narės nėra
įpareigotos ir neturi paskatų bendradarbiauti viena su kita, o nesant tokio
bendradarbiavimo atsirastų sąlygos reguliuojamajam arbitražui.
Tam tikrus investuotojų apsaugos aspektus
apskritai apima FPRD. Visų pirma, pagal FPRD reikalaujama, kad įmonės atliktų
tinkamumo vertinimą. Atliekant šį vertinimą reikia nustatyti, ar klientas turi
reikiamos patirties ir žinių, kad suprastų riziką, susijusią su siūlomu arba
prašomu produktu ar investicine paslauga. Taip užtikrinama pakankama
investuotojų apsauga.
Kiek tai susiję su vartotojų apsauga, į
Vartojimo kredito direktyvą įtrauktos taisyklės dėl pakankamos informacijos
atskleidimo, o į Hipotekinių kreditų direktyvą, kuri bus netrukus priimta,
įtrauktas reikalavimas rekomenduoti tinkamas kredito sutartis. Tačiau tomis ES
vartotojų apsaugos taisyklėmis nėra sprendžiamas ypatingas lyginamųjų indeksų
finansinėse sutartyse tinkamumo klausimas. Be to, vartotojų galimybės rinktis
naudojamą lyginamąjį indeksą dėl nevienodos derybinės galios ir standartinių
sąlygų naudojimo gali būti ribotos. Jie neturi reikiamų žinių ar patirties, kad
tinkamai įvertintų lyginamojo indekso tinkamumą. Todėl šis pasiūlymas turėtų
papildyti esamus šios srities ES teisės aktus, nes juo būtų užtikrinta, kad
atsakomybė už lyginamųjų indeksų tinkamumo mažmeninėms sutartims vertinimą
liktų skolintojams ar kreditoriams. Taip būtų užtikrinta, kad ES vartotojų
apsaugos taisyklės dėl lyginamųjų indeksų naudojimo kaip kriterijaus
finansinėse sutartyse būtų suderintos. Bendra vartotojams ir kreditoriams
skirta finansinių sutarčių reguliavimo sistema taip pat būtina tam, kad būtų
skatinama naudotis tarpvalstybiniais lyginamaisiais indeksais, o ne atsirastų
sąlygos nacionaliniams požiūriams išsiskirti. Dėl su netinkamų lyginamųjų
indeksų naudojimu susijusių vartotojų skundų ir bylinėjimosi keliose valstybėse
narėse tikėtina, kad nacionaliniu mastu būtų priimtos skirtingos vartotojų
apsaugos priemonės. Tai galėtų nulemti vidaus rinkos susiskaidymą.
Siūlomas reglamentas taip pat yra
proporcingas, kaip reikalaujama SES 5 straipsnio 4 dalyje. Jis
skirtas tik tiems indeksams, su kuriais yra susiejamos finansinės priemonės ar
finansinės sutartys, kaip antai hipotekos, nes būtent jie yra lyginamieji
indeksai, kurie gali padaryti tiesioginį ir tikrą poveikį ekonomikai, jei jais
būtų manipuliuojama. Be to, į siūlomą reglamentą įtraukta nuostatų, kuriomis jo
reikalavimai pritaikomi įvairiems sektoriams ir įvairių rūšių lyginamiesiems
indeksams, kaip antai biržos prekių, tarpbankinių palūkanų normų, ir
lyginamiesiems indeksams, kuriuose naudojami biržų duomenys. Proporcingas
požiūris užtikrinamas daugumą įpareigojimų nustatant lyginamųjų indeksų
administratoriams. Daugelis lyginamųjų indeksų administratorių jau laikosi bent
kelių iš šių reikalavimų, taigi administracinė našta neturėtų padidėti
neproporcingai. Be to, vidaus valdymo ir kontrolės procesus turės įdiegti tik
prižiūrimi duomenų teikėjai, todėl poveikis neprižiūrimiems lyginamojo indekso
duomenų teikėjams, pavyzdžiui, neregistruotam prekiautojui, bus nedidelis.
Galiausiai, visos svarbios šio reglamento dalys atitinka tarptautiniu mastu
suderintus ir 2013 m. liepos 17 d. paskelbtus IOSCO Finansinių
lyginamųjų indeksų principus (angl. Principles for financial benchmarks),
dėl kurių išsamiai konsultuotasi su suinteresuotaisiais subjektais. Dėl to
sumažės prisitaikymo prie reikalavimų sąnaudos.
Atsižvelgiant į šias aplinkybes, subsidiarumo
ir proporcingumo principų požiūriu tikslinga imtis ES lygio veiksmų.
3.3.        Pasirinkta priemonė
Tinkamiausia teisine priemone siekiant įvesti
vienodas taisykles dėl lyginamųjų indeksų rengimo, jiems nustatyti reikalingų
pradinių duomenų teikimo ir lyginamųjų indeksų naudojimo Sąjungoje yra laikomas
reglamentas. Šio pasiūlymo nuostatose išdėstomi tam tikri reikalavimai
lyginamųjų indeksų administratoriams, duomenų teikėjams ir naudotojams. Tokie
reikalavimai dėl tarpvalstybinio daugelio lyginamųjų indeksų pobūdžio turi būti
kuo labiau suderinti. Lyginamųjų indeksų reguliavimo priemonėmis nustatomi
tikslūs reikalavimai, susiję su duomenimis ir metodikomis, todėl net mažiausi
požiūrių skirtumai galėtų trukdyti teikti lyginamuosius indeksus
tarpvalstybiniu mastu. Pasirinkus reglamento, kuris yra tiesiogiai taikomas ir
todėl nacionalinės teisės aktų nebūtina priimti, formą, bus apribotos galimybės
kompetentingoms institucijoms imtis skirtingų nacionalinių priemonių ir visoje
ES bus užtikrintas nuoseklus požiūris ir didesnis teisinis tikrumas.
3.4.        Išsamus pasiūlymo
paaiškinimas
3.4.1.     Taikymo sritis (2 straipsnis)
Siūlomas reglamentas taikomas visiems
skelbiamiems lyginamiesiems indeksams, susiejamiems su finansinėmis
priemonėmis, kuriomis prekiaujama arba leidžiama prekiauti reguliuojamoje
prekybos vietoje, arba su finansinėmis sutartimis (kaip antai hipotekos), taip
pat lyginamiesiems indeksams, pagal kuriuos vertinami investicinių fondų
rezultatai.
Kai nustatant lyginamuosius indeksus galima
veikti savo nuožiūra ir dėl to gali kilti interesų konfliktų, nesant tinkamų
valdymo ir kontrolės priemonių atsiranda rizika, kad lyginamaisiais indeksais
gali būti manipuliuojama. Todėl indeksams, kuriuos nustatant veikiama savo
nuožiūra, turėtų būti taikomos reguliavimo priemonės. Nors veikimo savo nuožiūra
mastas skiriasi, tam tikru mastu savo nuožiūra veikiama nustatant visus
indeksus. Todėl reglamentas turėtų būti taikomas visiems lyginamiesiems
indeksams, nepriklausomai nuo skaičiavimo metodo ar teikiamų duomenų pobūdžio.
Reglamentas turėtų būti taikomas visiems
indeksams, įskaitant skelbiamus indeksus, nes abejonės dėl tokių indeksų
tikslumo ir patikimumo greičiausiai padarytų daugiau žalos didesnei visuomenės
daliai nei abejonės dėl viešai neskelbiamų indeksų.
Kai lyginamieji indeksai naudojami kaip finansinės
priemonės ar sutarties orientacinė kaina, bet koks manipuliavimas lemia
ekonominius nuostolius. Tuo atveju, kai duomenų teikėjas taip pat naudoja su ja
susietą finansinę priemonę, savaime kyla interesų konfliktas ir atsiranda
paskatų manipuliuoti. Be to, jei lyginamieji indeksai naudojami finansinės
priemonės rezultatams vertinti, gali grėsti interesų konfliktai ir
manipuliavimas indeksais lems neoptimalius investuotojų investicinius
sprendimus. Todėl svarbu reglamentuoti visus lyginamuosius indeksus, kuriuos
naudojant nustatoma finansinės priemonės ar vartojimo sutarties kaina arba
vertinami investicinių fondų rezultatai.
Jei lyginamieji indeksai plačiai naudojami,
net menkiausias manipuliavimas gali turėti didelį poveikį, o lyginamojo indekso
pažeidžiamumas ir svarba ilgainiui kinta. Reglamentuojant tik svarbius ar
pažeidžiamus indeksus nebūtų pašalinama rizika, kurią bet kuris lyginamasis
indeksas gali kelti ateityje.
Atsižvelgiant į visus šiuos argumentus ir
siekiant užtikrinti, kad šis reglamentas būtų taikomas aiškiai ir visapusiškai,
taikymo sritis taip pat nepriklauso nuo pradinių duomenų pobūdžio, t. y.
nuo to, ar pradiniai duomenys yra ekonominė (pvz., akcijos kaina) ar
neekonominė (pvz., oro sąlygų parametras) vertė ar skaičius. Taip yra todėl,
kad nustatant taikymo sritį svarbiausia tai, kaip nuo išvesties vertės
priklauso finansinės priemonės ar finansinės sutarties vertė arba investicinio
fondo rezultatų vertinimas. Šiomis aplinkybėmis, kai finansinė sutartis ar
priemonė susiejama su verte, jos ankstesnis neekonominis pobūdis tampa
nesvarbus.
Kalbant apie lyginamųjų indeksų
administratorius, visiems administratoriams gali grėsti interesų konfliktai,
jie gali veikti savo nuožiūra ir turėti netinkamas valdymo ir kontrolės
sistemas. Todėl jų veiklą reikia tinkamai reguliuoti. Be to, kadangi jie
kontroliuoja lyginamojo indekso nustatymo procesą, visiems lyginamųjų indeksų
administratoriams nustatomas reikalavimas turėti veiklos leidimą, nes priežiūra
– veiksmingiausias būdas užtikrinti lyginamųjų indeksų teisingumą.
Lyginamųjų indeksų duomenų teikėjams taip pat
gali grėsti interesų konfliktai, jie gali veikti savo nuožiūra ir užsiimti
manipuliavimu. Lyginamojo indekso duomenų teikimas – savanoriška veikla. Jei
dėl kokios nors iniciatyvos duomenų teikėjai turės gerokai pakeisti savo verslo
modelius, jie gali nustoti teikti atitinkamo lyginamojo indekso duomenis.
Tačiau subjektams, kuriems jau taikomas reguliavimas ir priežiūra (vadinamieji
prižiūrimi duomenų teikėjai), dėl gero valdymo ir kontrolės sistemų reikalavimų
neturėtų susidaryti didelių išlaidų ar neproporcingos administracinės naštos.
Todėl reglamentą būtų tinkama taikyti visiems prižiūrimiems duomenų teikėjams.
Duomenų teikėjams, kuriems reguliavimas ir
priežiūra netaikomi (neprižiūrimi duomenų teikėjai), reikalavimai gauti veiklos
leidimą ar kitos taisyklės galėtų lemti dideles išlaidas ir administracinę
naštą. Reguliavimo institucijos taip pat negalėtų veiksmingai prižiūrėti
įmonių, kurių priežiūros patirties neturi. Todėl nustačius reikalavimą
prižiūrėti šiuo metu neprižiūrimus subjektus ar asmenis atsirastų didelių
išlaidų, o nauda būtų nedidelė. Nepaisant to, tam tikros šio reglamento dalys,
pavyzdžiui, susijusios su būtinybe teikti tikslius ir patikimus pradinius
duomenis, netiesiogiai aktualios visiems duomenų teikėjams, nes jiems ir toliau
taikomas Piktnaudžiavimo rinka reglamentas ir jie sutartimis bus įpareigojami
laikytis administratoriaus elgesio kodekso reikalavimų pagal šį reglamentą.
Pasiūlyme numatyta reglamento netaikyti
centriniams bankams, kurie yra Europos centrinių bankų sistemos nariai.
Galiausiai, tam tikrais atvejais asmuo gali
parengti indeksą ir nežinoti, kad tas indeksas yra lyginamasis indeksas, nes,
pavyzdžiui, finansinė priemonė su juo susiejama be indekso rengėjo žinios.
Todėl reglamente numatytas mechanizmas, pagal kurį indekso rengėjams bus
pranešama, kad jų indeksas tapo ar gali tapti lyginamuoju indeksu, ir
suteikiama galimybė nesutikti, kad indeksas būtų naudojamas kaip lyginamasis
indeksas. Jei indekso rengėjas duos sutikimą, dėl to lyginamojo indekso jam bus
taikomas siūlomas reglamentas. Jei jis nesutiks, indekso nebus galima naudoti
kaip lyginamojo indekso ir administratoriams šiame reglamente nustatyti
reikalavimai jam taikomi nebus.
3.4.2.     Administratorių valdymas ir
kontrolė (5–6 straipsniai)
Šiuo pasiūlymu užtikrinama, kad būtų vengiama
interesų konfliktų, ir garantuojama, kad valdymo ir kontrolės priemonės būtų
veiksmingos. Tai užtikrinama valdymo ir kontrolės priemonių reikalavimais,
kurie išsamiau paaiškinami priede.
3.4.3.     Pradiniai duomenys ir metodika
(7 straipsnis)
Dėl pradinių duomenų ir metodikos, taikomos
lyginamajam indeksui parengti, pasiūlyme nustatyti trys reikalavimai (išsamiai
nustatyti priede), kuriais siekiama apriboti galimybes veikti savo nuožiūra ir
padidinti teisingumą ir patikimumą:
–
pradiniai duomenys turėtų būti pakankami ir
tikslūs, kad atspindėtų faktinę rinkos ar ekonomikos tikrovę, kuriai įvertinti
lyginamasis indeksas yra skirtas;
–
pradiniai duomenys turėtų būti gaunami iš patikimos
ir reprezentatyvios duomenų teikėjų grupės ar imties ir
–
administratorius turėtų taikyti pagrįstą ir
patikimą metodiką lyginamajam indeksui nustatyti.
3.4.4.     Reikalavimai duomenų teikėjams
(9 ir 11 straipsniai)
Iš administratoriaus reikalaujama nustatyti
duomenų teikėjų elgesio kodeksą, kuriame aiškiai nustatomi duomenų teikėjų
įpareigojimai ir atsakomybė teikiant pradinius duomenis lyginamajam indeksui
nustatyti. Jeigu duomenų teikėjai jau yra reguliuojami subjektai, iš jų taip
pat reikalaujama vengti interesų konfliktų ir įgyvendinti tinkamas kontrolės
priemones.
3.4.5.     Su sektoriais susiję
reikalavimai (10 ir 12–14 straipsniai)
Siekiant užtikrinti proporcingumą ir tai, kad
pasiūlymas būtų tinkamai pritaikytas įvairių rūšių ir sektorių lyginamiesiems
indeksams, II ir III prieduose pateiktos išsamesnės nuostatos, skirtos
biržos prekių lyginamiesiems indeksams ir palūkanų normų lyginamiesiems
indeksams. Nustatyti papildomi reikalavimai dėl ypatingos svarbos lyginamųjų
indeksų, įskaitant atitinkamos kompetentingos institucijos įgaliojimus
įpareigoti teikti tokiems lyginamiesiems indeksams nustatyti reikalingus
duomenis. Lyginamiesiems indeksams, kurių pradiniai duomenys gaunami iš
reguliuojamų prekybos vietų, taip pat netaikomi tam tikri įpareigojimai, kad
būtų išvengta dvigubo reglamentavimo.
3.4.6.     Skaidrumas ir vartotojų
apsauga (15–18 straipsniai)
Investuotojų apsauga didinama skaidrumo
nuostatomis. Iš administratorių reikalaujama pateikti pažymą, kurioje nurodoma,
kas yra vertinama lyginamuoju indeksu ir kokie jo trūkumai, ir skelbti
pagrindinius duomenis, kad naudotojai galėtų pasirinkti tinkamiausią lyginamąjį
indeksą. Šioje pažymoje taip pat įspėjama, kad naudotojai turėtų tinkamai
pasirengti tam atvejui, jei administratorius nutrauktų lyginamojo indekso
teikimą. Galiausiai bankams nustatytas reikalavimas tvarkant su finansinėmis
sutartimis, kaip antai hipoteka užtikrintomis paskolomis, susijusius reikalus
su vartotojais vertinti lyginamųjų indeksų tinkamumą.
3.4.7.     Administratorių priežiūra ir
veiklos leidimų išdavimo tvarka (22–37 straipsniai)
Lyginamųjų indeksų teikimo veiklai bus
taikomas reikalavimas iš anksto gauti veiklos leidimą ir nuolatinė priežiūra.
Pasiūlyme nustatytos sąlygos ir tvarka, kurios Sąjungoje įsisteigę lyginamųjų
indeksų administratoriai turi laikytis, kad iš atitinkamos kompetentingos
institucijos gautų veiklos leidimą. Pasiūlyme sukurtas mechanizmas veiksmingam
reglamento vykdymui užtikrinti. Juo kompetentingoms institucijoms suteikiami
būtini įgaliojimai užtikrinti, kad administratoriai laikytųsi reglamento.
Siekiant pagerinti keitimąsi informacija ir
užtikrinti vienodą veiklos leidimų išdavimą ir priežiūrą turėtų būti sudarytos
ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų priežiūros institucijų kolegijos.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Pasiūlymas turi poveikį Bendrijos biudžetui.
Konkretus pasiūlymo poveikis biudžetui susijęs
su EVPRI paskirta užduotimi, kaip išdėstyta prie šio pasiūlymo pridedamose
finansinėse teisės akto pasiūlymo pažymose. Naujos užduotys bus atliekamos
naudojant turimus žmogiškuosius išteklius pagal metinio biudžeto skyrimo
procedūrą, atsižvelgiant į biudžeto apribojimus, taikomus visoms ES įstaigoms,
ir pagal agentūroms skirtą finansinį programavimą.
Visų pirma išteklių, agentūrai reikalingų
naujoms užduotims atlikti, poreikiai bus suderinami su EVPRI skirtu žmogiškųjų
ir finansinių išteklių programavimu, kuris nustatytas neseniai priimtu
Komunikatu Europos Parlamentui ir Tarybai „2014–2020 m. decentralizuotų
agentūrų žmogiškųjų ir finansinių išteklių programavimas“ (COM(2013) 519).
Konkretus poveikis Komisijos biudžetui taip
pat įvertintas prie šio pasiūlymo pridedamoje finansinėje pažymoje.
Apibendrinant pagrindinis pasiūlymo poveikis biudžetui yra toks:
a) Vidaus rinkos ir paslaugų GD darbuotojai:
1 AD kategorijos darbuotojas (dirbantis visą darbo dieną) deleguotiesiems
aktams rengti, taip pat iniciatyvai vertinti, jos įgyvendinimui stebėti ir
galbūt peržiūrėti. Bendros numatomos išlaidos sudaro 0,141 mln. EUR per metus.
b) EVPRI:
i) personalo išlaidos: du laikinieji
darbuotojai, kurie dalyvautų ir tarpininkautų ypatingos svarbos lyginamųjų
indeksų priežiūros institucijų kolegijose, teiktų technines rekomendacijas
Komisijai dėl šio reglamento įgyvendinimo, koordinuotų bendradarbiavimo
susitarimų su trečiosiomis šalimis rengimą, rengtų gaires, kuriomis būtų
skatinama nuobaudų taikymo režimų konvergencija ir tarpsektorinis nuoseklumas,
ir tvarkytų pranešimų apie  lyginamųjų indeksų naudojimą registrus ir
įregistruotų lyginamųjų indeksų administratorių sąrašą.
Bendros išlaidos šiems 2 laikiniesiems
darbuotojams per metus būtų 0,326 mln. EUR, 40 %
(0,130 mln. EUR) šios sumos skirtų Komisija, o 60 %
(0,196 mln. EUR) – valstybės narės.
ii) veiklos ir infrastruktūros išlaidos: EVPRI
taip pat numatytos 0,25 mln. EUR pradinės išlaidos, 2015 m.
40 % (0,1 mln. EUR) šios sumos skirtų Komisija, o 60 %
(0,15 mln. EUR) – valstybės narės. Šios išlaidos daugiausia
susijusios su IT sistemomis, kurios EVPRI reikalingos:
- tvarkant pagal šį reglamentą įregistruotų
administratorių ir lyginamuosius indeksus Sąjungoje teikiančių trečiųjų šalių
įmonių sąrašą;
- gaunant pranešimus apie lyginamojo indekso
naudojimą finansinėje priemonėje ar finansinėje sutartyje Sąjungoje, tvarkant
registrą ir užtikrinant, kad administratoriai žinotų apie tokį indekso
naudojimą.
Iki 2018 m. sausio 1 d. EVPRI taip
pat reikės parengti šio reglamento taikymo ataskaitą, su kuria susijusios
bendros išlaidos būtų 0,3 mln. EUR, 2017 m. 40 % šios sumos
(0,12 mln. EUR) skirtų Komisija, o 60 % (0,18 mln. EUR) – valstybės
narės.
2013/0314 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai
naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos
veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
perdavus teisėkūros procedūra priimamo akto
projektą nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[11],

atsižvelgdami į Europos Centrinio Banko
nuomonę,
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)       daugelio finansinių priemonių
ir finansinių sutarčių įkainojimas priklauso nuo lyginamųjų indeksų tikslumo ir
teisingumo. Manipuliavimo palūkanų normų lyginamaisiais indeksais, pvz., LIBOR
ir EURIBOR, atvejai, taip pat įtarimai energijos, naftos ir valiutos kursų
lyginamųjų indeksų manipuliavimu parodė, kad lyginamieji indeksai, kurių
nustatymo procesams būdingos tam tikros charakteristikos, kaip antai interesų
konfliktai, veikimas savo nuožiūra ir silpnas valdymas, nėra apsaugoti nuo
manipuliavimo. Dėl indeksų, kurie naudojami kaip lyginamieji indeksai,
netikslumo ir neteisingumo arba kilus abejonių dėl jų tikslumo ir teisingumo
gali būti pakirstas pasitikėjimas rinka, padaryta nuostolių vartotojams ir
investuotojams ir iškraipyta realioji ekonomika. Todėl būtina užtikrinti
lyginamųjų indeksų ir jų nustatymo proceso tikslumą, pagrįstumą ir teisingumą;
(2)       2004 m. balandžio 21 d.
Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/39/EB dėl finansinių priemonių
rinkų[12]
pateikiami tam tikri reikalavimai dėl lyginamųjų indeksų, naudojamų į prekybos
sąrašus įtrauktų finansinių priemonių kainai nustatyti, patikimumo.
2003 m. lapkričio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje
2003/71/EB dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai
siūlomi visuomenei ar įtraukiami į prekybos sąrašą[13], pateikiami tam tikri
reikalavimai dėl emitentų naudojamų lyginamųjų indeksų. 2009 m. liepos
13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/65/EB dėl įstatymų ir
kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus
vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo[14] pateikiami tam tikri
reikalavimai, kuriais KIPVPS investiciniai fondai turi vadovautis naudodami
lyginamuosius indeksus. 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir
Tarybos reglamente (ES) Nr. 1227/2011 dėl didmeninės energijos rinkos
vientisumo[15]
pateikiamos tam tikros nuostatos, kuriomis draudžiama manipuliuoti didmeniniams
energetikos produktams taikomais lyginamaisiais indeksais. Tačiau šie teisės
aktai apima tik tam tikrus tam tikrų lyginamųjų indeksų aspektus ir pašalinami
ne visi lyginamųjų indeksų rengimo proceso trūkumai;
(3)       lyginamieji indeksai yra
gyvybiškai svarbūs nustatant tarpvalstybinių sandorių kainą ir taip sudarant
geresnes veiksmingo įvairiausių finansinių priemonių ir paslaugų vidaus rinkos
veikimo sąlygas. daugelis lyginamųjų indeksų, kurie finansinėse sutartyse, visų
pirma hipotekos, naudojami kaip orientacinės normos, yra rengiami vienoje
valstybėje narėje, bet kredito įstaigų ir vartotojų yra naudojami kitose
valstybėse narėse. Be to, šios kredito įstaigos dažnai apdraudžia savo riziką
arba gauna finansavimą, kad galėtų sudaryti šias finansines sutartis,
tarpvalstybinėje tarpbankinėje rinkoje. Nacionalinės teisės aktus dėl
lyginamųjų indeksų priėmė tik dvi valstybės narės, tačiau atitinkamose jų
lyginamųjų indeksų sistemose jau yra skirtingų aspektų, susijusių, pavyzdžiui,
su taikymo sritimi. Be to, Tarptautinė vertybinių popierių komisijų
organizacija (IOSCO) neseniai patvirtino lyginamųjų indeksų principus, ir,
kadangi šiais principais suteikiama tam tikro lankstumo dėl tikslios jų taikymo
srities ir įgyvendinimo būdų bei dėl tam tikrų sąlygų, valstybės narės
greičiausiai priims nacionalinės teisės aktus, kuriais tie principai bus
įgyvendinti skirtingai;
(4)       šie skirtingi požiūriai
nulemtų vidaus rinkos susiskaidymą, nes lyginamųjų indeksų administratoriams ir
naudotojams skirtingose valstybėse narėse būtų taikomos skirtingos taisyklės ir
vienoje valstybėje narėje parengtus lyginamuosius indeksus gali būti trukdoma
naudoti kitose valstybėse narėse. Nesant suderintos sistemos, kuria būtų
užtikrintas Sąjungos finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse naudojamų
lyginamųjų indeksų tikslumas ir teisingumas, tikėtina, kad valstybių narių
teisės aktų skirtumai taps kliūtimi sklandžiam lyginamųjų indeksų teikimo
vidaus rinkos veikimui;
(5)       ES vartotojų apsaugos
taisyklėmis nėra sprendžiamas ypatingas lyginamųjų indeksų finansinėse
sutartyse tinkamumo klausimas. Dėl su netinkamų lyginamųjų indeksų naudojimu
susijusių vartotojų skundų ir bylinėjimosi keliose valstybėse narėse tikėtina,
kad nacionaliniu mastu remiantis teisėtais vartotojų apsaugos interesais būtų
priimtos skirtingos priemonės, kurios galėtų nulemti vidaus rinkos
susiskaidymą, nes būtų sudarytos skirtingos konkurencijos sąlygos, susijusios
su skirtingais vartotojų apsaugos lygiais;
(6)       todėl, siekiant užtikrinti
tinkamą vidaus rinkos veikimą ir gerinti jos veikimo sąlygas, visų pirma
finansų rinkų požiūriu, ir garantuoti aukšto lygio vartotojų ir investuotojų
apsaugą, yra tikslinga Sąjungos mastu nustatyti lyginamųjų indeksų reguliavimo
sistemą;
(7)       siekiant užtikrinti, kad
nuostatos, kuriomis tiesiogiai nustatomi įpareigojimai asmenims,
dalyvaujantiems rengiant lyginamuosius indeksus, teikiant jiems nustatyti
reikalingus duomenis ir juos naudojant, būtų vienodai taikomos visoje
Sąjungoje, tas taisykles tikslinga ir būtina pateikti reglamento forma.
Lyginamųjų indeksų teikimo teisinėje sistemoje būtinai nustatomi tikslūs
reikalavimai dėl visų skirtingų aspektų, būdingų lyginamųjų indeksų teikimui,
todėl net mažiausi požiūrių į vieną iš šių aspektų skirtumai galėtų labai trukdyti
teikti lyginamuosius indeksus tarpvalstybiniu mastu. Todėl pasirinkus
reglamentą, kuris yra tiesiogiai taikomas ir todėl nacionalinės teisės aktų
nebūtina priimti, turėtų būti sumažintos galimybės imtis skirtingų nacionalinių
priemonių, užtikrintas nuoseklus požiūris, didesnis teisinis tikrumas ir
galimybė išvengti didelių kliūčių lyginamuosius indeksus teikti tarpvalstybiniu
mastu;
(8)       šio reglamento taikymo sritis
turėtų būti kuo platesnė, kiek tai yra būtina prevencinei reguliavimo sistemai
sukurti. Rengiant ir nustatant lyginamuosius indeksus veikiama savo nuožiūra ir
savaime kyla tam tikrų rūšių interesų konfliktų, o tai reiškia, kad atsiranda
galimybių ir paskatų manipuliuoti tais lyginamaisiais indeksais. Šie rizikos
veiksniai būdingi visiems lyginamiesiems indeksams, todėl jiems visiems reikėtų
taikyti tinkamus valdymo ir kontrolės reikalavimus. Kadangi lyginamojo indekso
pažeidžiamumas ir svarba ilgainiui kinta, reglamentuojant tik šiuo metu
svarbius ar pažeidžiamus indeksus nebūtų pašalinta rizika, kurią bet kuris
lyginamasis indeksas gali kelti ateityje. Visų pirma gali būti taip, kad šiuo
metu ne taip plačiai naudojami lyginamieji indeksai bus plačiai naudojami
ateityje, taigi net menkiausias manipuliavimas jais gali turėti didelį poveikį;

(9)       itin svarbus veiksnys
nustatant šio reglamento taikymo sritį turėtų būti tai, ar nuo lyginamojo
indekso išvesties vertės priklauso finansinės priemonės ar finansinės sutarties
vertė arba investicinio fondo rezultatų vertinimas. Taigi taikymo sritis neturėtų
priklausyti nuo pradinių duomenų pobūdžio. Todėl į taikymo sritį turėtų būti
įtraukti lyginamieji indeksai, apskaičiuoti remiantis tiek ekonominiais
pradiniais duomenimis, tokiais kaip akcijų kainos, tiek neekonominėmis vertėmis
ar skaičiais, tokiais kaip oro sąlygų parametrai. Ši sistema turėtų apimti su
tokia rizika susijusius lyginamuosius indeksus ir joje taip pat turėtų būti
numatytas proporcingas atsakas į riziką, kurią kelia įvairūs lyginamieji
indeksai. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas visiems lyginamiesiems
indeksams, naudojamiems finansinių priemonių, kurios yra įtrauktos į prekybos
sąrašus arba kuriomis prekiaujama reguliuojamose prekybos vietose, kainai
nustatyti;
(10)     daug vartotojų yra sudarę
finansines sutartis, visų pirma hipoteka užtikrintas vartojimo kredito
sutartis, susietas su lyginamaisiais indeksais, kuriems kyla ta pati rizika.
Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas rodikliams (indeksams) ar
orientacinėms normoms, nurodytiems [(data) Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje
2013/.../ES dėl kredito sutarčių dėl gyvenamosios paskirties nuosavybės, kuria
iš dalies keičiama Direktyva 2008/48/EB];
(11)     rengiant daugelį investicinių
indeksų kyla didelių interesų konfliktų, o tie indeksai naudojami tokių fondų
kaip KIPVPS fondai rezultatams vertinti. Kai kurie šie lyginamieji indeksai yra
skelbiami, o kiti nemokamai arba už mokestį yra teikiami visuomenei arba jos
daliai, ir manipuliavimas jais gali turėti neigiamą poveikį investuotojams.
Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas indeksams arba orientacinėms
normoms, kurie yra naudojami investicinių fondų rezultatams vertinti;
(12)     visiems lyginamųjų indeksų
administratoriams gali grėsti interesų konfliktai, jie gali veikti savo
nuožiūra ir turėti netinkamas valdymo ir kontrolės sistemas. Be to, kadangi
administratoriai kontroliuoja lyginamojo indekso rengimo procesą, reikalauti,
kad jie gautų veiklos leidimus ir būtų prižiūrimi, yra veiksmingiausias būdas
užtikrinti lyginamųjų indeksų teisingumą;
(13)     duomenų teikėjams gresia
galimi interesų konfliktai, jie veikia savo nuožiūra, todėl gali užsiimti
manipuliavimu. Lyginamojo indekso duomenų teikimas – savanoriška veikla. Jei
dėl kokios nors iniciatyvos duomenų teikėjai turės gerokai pakeisti savo verslo
modelius, jie gali nustoti teikti duomenis. Tačiau subjektams, kuriems jau
taikomas reguliavimas ir priežiūra, dėl gero valdymo ir kontrolės sistemų
reikalavimų neturėtų susidaryti didelių išlaidų ar neproporcingos
administracinės naštos. Todėl šiuo reglamentu nustatomi tam tikri įpareigojimai
prižiūrimiems duomenų teikėjams;
(14)     administratorius – fizinis
arba juridinis asmuo, kontroliuojantis lyginamojo indekso teikimą, visų pirma
administruojantis lyginamąjį indeksą, renkantis ir analizuojantis pradinius
duomenis, nustatantis lyginamąjį indeksą ir kai kuriais atvejais jį
skelbiantis. Tačiau jei asmuo tik skelbia lyginamąjį indeksą arba juo remiasi
vykdydamas žurnalistinę veiklą, bet nekontroliuoja to lyginamojo indekso
teikimo, tam asmeniui neturėtų būti taikomi šiuo reglamentu administratoriams
nustatyti reikalavimai;
(15)     indeksas apskaičiuojamas pagal
formulę arba kokią nors kitą metodiką remiantis pagrindinėmis vertėmis.
Rengiant šią formulę, atliekant skaičiavimą arba nustatant pirminius duomenis
veikiama savo nuožiūra. Dėl šio veikimo savo nuožiūra kyla manipuliavimo
rizika, todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas visiems lyginamiesiems
indeksams, kuriems būdinga ši charakteristika. Tačiau kai finansinė priemonė
susiejama su vienintele kaina arba verte, pvz., kai pasirinkimo sandorio
orientacinė kaina yra vienintelio vertybinio popieriaus kaina, tuomet
skaičiavimo, pirminių duomenų ar veikimo savo nuožiūra nėra. Todėl vienintelės
kainos arba vienintelės vertės orientacinės kainos neturėtų būti laikomos
lyginamaisiais indeksais taikant šį reglamentą. Pagrindinių sandorio šalių
rengiamos orientacinės arba galutinės kainos neturėtų būti laikomos
lyginamaisiais indeksais, nes jos naudojamos sprendžiant dėl atsiskaitymo,
garantinių įmokų bei rizikos valdymo, taigi nuo jų nepriklauso pagal finansinę
priemonę mokėtina suma arba finansinės priemonės vertė;
(16)     lyginamuosius indeksus,
kuriuos Sąjungoje rengia centriniai bankai, kontroliuoja valdžios institucijos
ir jie atitinka principus, standartus ir procedūras, kuriais užtikrinamas jų
tikslumas, teisingumas ir nepriklausomumas, kaip nustatyta šiame reglamente.
Todėl nėra būtina šiems lyginamiesiems indeksams taikyti šio reglamento. Tačiau
trečiųjų šalių centriniai bankai taip pat gali teikti Sąjungoje naudojamus
lyginamuosius indeksus. Būtina nustatyti, kad šio reglamento reikalavimų
leidžiama netaikyti tik tiems lyginamuosius indeksus rengiantiems trečiųjų
šalių centriniams bankams, kuriems taikomi standartai, panašūs į nustatytuosius
šiame reglamente;
(17)     lyginamojo indekso teikimo
proceso trūkumai, kuriems netaikomas tinkamas valdymas, suteikia galimybę
manipuliuoti lyginamuoju indeksu. Jeigu lyginamieji indeksai yra viešai
prieinami, į visą šią riziką gali būti neatsižvelgta, taigi įgyvendinama
kontrolė ir valdymas gali būti nepakankami. Siekiant užtikrinti lyginamųjų
indeksų teisingumą, turėtų būti reikalaujama, kad lyginamųjų indeksų
administratoriai įgyvendintų tinkamas valdymo priemones, kad galėtų
kontroliuoti šiuos interesų konfliktus ir išsaugoti pasitikėjimą lyginamųjų
indeksų teisingumu. Net jei administratoriai veiksmingai valdomi, daugumai jų
kyla tam tikrų interesų konfliktų ir jiems gali tekti atlikti vertinimus ir
priimti sprendimus, kurie daro poveikį įvairiems suinteresuotiesiems
subjektams. Todėl būtina užtikrinti, kad administratoriai būtų nustatę
nepriklausomą funkciją, kurią vykdantys asmenys prižiūrėtų valdymo priemonių,
kuriomis vykdoma veiksminga priežiūra, įgyvendinimą ir veiksmingumą;
(18)     dėl manipuliavimo
lyginamaisiais indeksais ar jų nepatikimumo gali būti padaryta žala
investuotojams ir vartotojams. Todėl šiame reglamente turėtų būti nustatyta
sistema, pagal kurią administratoriai ir duomenų teikėjai turi saugoti
informaciją, taip pat užtikrinti su lyginamojo indekso paskirtimi ir pradiniais
duomenimis susijusį skaidrumą, taip sudarant geresnes sąlygas veiksmingiau ir
sąžiningiau nagrinėti galimus skundus pagal nacionalinę ar Sąjungos teisę;
(19)     auditui atlikti ir šio
reglamento vykdymo veiksmingumui užtikrinti reikalinga ex post analizė
ir įrodymai, todėl būtina, kad lyginamųjų indeksų administratoriai pakankamai
laiko saugotų atitinkamą informaciją, susijusią su lyginamojo indekso
skaičiavimu. Tikrovė, kurią siekiama įvertinti lyginamuoju indeksu, ir aplinka,
kurioje ta tikrovė vertinama, laikui bėgant gali pasikeisti. Todėl būtina, kad
lyginamųjų indeksų teikimo procesas ir metodika būtų periodiškai audituojami ar
peržiūrimi trūkumams ir galimiems patobulinimams nustatyti. Konkretaus
lyginamojo indekso teikimo sutrikimai gali daryti poveikį daugeliui
suinteresuotųjų subjektų ir jie gali padėti nustatyti šiuos trūkumus. Todėl
būtina nustatyti nepriklausomą skundų nagrinėjimo procedūrą, kuria būtų
užtikrinta, kad tie suinteresuotieji subjektai lyginamojo indekso
administratoriui galėtų pranešti apie skundus, o lyginamojo indekso
administratorius objektyviai įvertintų kiekvieno skundo esmę;
(20)     lyginamųjų indeksų teikimo
srityje svarbios funkcijos, kaip antai lyginamojo indekso skaičiavimas,
pradinių duomenų rinkimas ir lyginamojo indekso platinimas, dažnai perduodamos
trečiosioms šalims. Siekiant užtikrinti valdymo priemonių veiksmingumą, būtina
užtikrinti, kad naudojantis tokiomis užsakomosiomis paslaugomis lyginamojo
indekso administratorius nebūtų atleidžiamas nuo jokių savo įpareigojimų ir atsakomybės
ir tokiomis paslaugomis būtų naudojamasi taip, kad nebūtų trikdomas nei
administratoriaus gebėjimas vykdyti šiuos įpareigojimus ar įgyvendinti šią
atsakomybę, nei atitinkamos kompetentingos institucijos gebėjimas vykdyti jų
priežiūrą;
(21)     lyginamojo indekso
administratorius yra pagrindinis pradinių duomenų gavėjas ir gali nuosekliai
vertinti šių pradinių duomenų teisingumą ir tikslumą. Todėl būtina, kad
lyginamojo indekso administratorius būtų nustatęs tinkamas kontrolės priemones
pradinių duomenų tikslumui įvertinti ir praneštų atitinkamai kompetentingai
institucijai apie įtartinus duomenis;
(22)     administratoriaus darbuotojai
gali nustatyti galimus šio reglamento pažeidimus arba galimus trūkumus, dėl
kurių galėtų būti manipuliuojama arba bandoma manipuliuoti indeksais. Todėl
šiuo reglamentu reikėtų užtikrinti, kad būtų įdiegtos tinkamos priemonės, kad
darbuotojai galėtų konfidencialiai perspėti administratorius apie galimus šios
reglamento pažeidimus;
(23)     bet kokia galimybė veikti savo
nuožiūra teikiant pradinius duomenis suteikia galimybę manipuliuoti lyginamuoju
indeksu. Tais atvejais, kai pradiniai duomenys yra pagrįsti sandoriais,
galimybių veikti savo nuožiūra yra mažiau, todėl sumažėja ir galimybių
manipuliuoti duomenimis. Todėl paprastai, kai tai įmanoma, lyginamųjų indeksų
administratoriai turėtų naudoti su faktiniais sandoriais susijusius pradinius
duomenis, bet galima naudoti kitus duomenis tais atvejais, kai sandorių duomenų
nepakanka lyginamojo indekso teisingumui ir tikslumui užtikrinti;
(24)     lyginamojo indekso tikslumas
ir patikimumas vertinant ekonomikos tikrovę, kuriai stebėti jis yra skirtas,
priklauso nuo naudojamos metodikos ir pradinių duomenų. Todėl būtina
patvirtinti metodiką, kuria užtikrinamas lyginamojo indekso patikimumas ir
tikslumas;
(25)     siekiant užtikrinti, kad
lyginamasis indeksas nuolat būtų tikslus, gali būti būtina pakeisti jo
metodiką, tačiau bet kokie metodikos pokyčiai daro poveikį lyginamojo indekso
naudotojams ir suinteresuotiesiems subjektams. Todėl būtina patikslinti
lyginamojo indekso metodikos keitimo tvarką, įskaitant konsultacijų poreikį,
kad naudotojai ir suinteresuotieji subjektai galėtų imtis būtinų veiksmų
atsižvelgdami į šiuos pokyčius arba pranešti administratoriui, jei šie pokyčiai
jiems kelia abejonių;
(26)     lyginamųjų indeksų teisingumas
ir tikslumas priklauso nuo duomenų teikėjų teikiamų pradinių duomenų teisingumo
ir tikslumo. Labai svarbu, kad duomenų teikėjų įpareigojimai šių pradinių
duomenų atžvilgiu būtų aiškiai nustatyti, kad jais būtų galima kliautis ir kad
jie derėtų su lyginamojo indekso administratoriaus kontrolės priemonėmis bei
metodika. Todėl būtina, kad lyginamojo indekso administratorius parengtų
elgesio kodeksą, kuriame nustatytų šiuos reikalavimus, ir kad duomenų teikėjai
būtų saistomi to elgesio kodekso;
(27)     daug lyginamųjų indeksų
nustatomi remiantis pradiniais duomenimis, gaunamais iš reguliuojamų prekybos
vietų, energijos biržų ir apyvartinių taršos leidimų aukcionų. Šioms vietoms
taikomas reguliavimas ir priežiūra, kuriais užtikrinamas pradinių duomenų
teisingumas, numatomi valdymo reikalavimai ir pranešimo apie pažeidimus
procedūros. Todėl šiems lyginamiesiems indeksams netaikomi tam tikri
įpareigojimai, kad būtų išvengta dvigubo reglamentavimo, ir atsižvelgiant į
tai, kad jų priežiūra užtikrinamas naudojamų pradinių duomenų teisingumas;
(28)     duomenų teikėjams gali kilti
interesų konfliktų ir jie gali nustatydami pradinius duomenis veikti savo
nuožiūra. Todėl būtina, kad duomenų teikėjams būtų taikomos valdymo priemonės,
kuriomis būtų užtikrinta, kad tokie konfliktai būtų valdomi, o pradiniai
duomenys būtų tikslūs, atitiktų administratoriaus reikalavimus ir juos būtų
galima patvirtinti;
(29)     įvairių rūšių lyginamųjų
indeksų ir įvairių lyginamųjų indeksų sektorių charakteristikos ir trūkumai yra
skirtingi ir jie susiję su nevienoda rizika. Šio reglamento nuostatos turėtų
būti papildomai patikslintos tam tikrų sektorių ir tam tikrų rūšių
lyginamiesiems indeksams. Tarpbankinių palūkanų normų lyginamieji indeksai yra
lyginamieji indeksai, kurie įgyvendinant pinigų politiką atlieka svarbų
vaidmenį, todėl būtina šiame reglamente nustatyti, kaip šios nuostatos būtų
taikomos šiems lyginamiesiems indeksams. Biržos prekių lyginamieji indeksai yra
plačiai naudojami ir turi sektoriui būdingų charakteristikų, todėl būtina šiame
reglamente nustatyti, kaip šios nuostatos būtų taikomos šiems lyginamiesiems
indeksams;
(30)     sutrikimai teikiant tam tikrus
ypatingos svarbos lyginamuosius indeksus gali padaryti didelį poveikį
finansiniam stabilumui, tvarkingam rinkų veikimui ar investuotojams, todėl
būtina taikyti papildomus reikalavimus šių ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų
teisingumui ir pagrįstumui užtikrinti. Lyginamasis indeksas darys tokį poveikį,
kai jis susietas su didele finansinių priemonių verte. Todėl būtina, kad
Komisija nustatytų lyginamuosius indeksus, kurie yra susieti su tam tikrą ribą
viršijančiomis finansinėmis priemonėmis ir turėtų būti laikomi ypatingos
svarbos lyginamaisiais indeksais;
(31)     duomenų teikėjai, nutraukę
duomenų teikimą, gali pakenkti ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų
patikimumui. Todėl šiam trūkumui pašalinti būtina numatyti atitinkamos
kompetentingos institucijos įgaliojimus reikalauti, kad duomenys ypatingos
svarbos lyginamiesiems indeksams nustatyti būtų teikiami privalomai;
(32)     kad galėtų tinkamai pasirinkti
lyginamuosius indeksus ir suprastų, su kokia rizika jie susiję, lyginamųjų
indeksų naudotojai turi žinoti, kas vertinama konkrečiu lyginamuoju indeksu ir
kokie jo trūkumai. Todėl konkretaus lyginamojo indekso administratorius turėtų
paskelbti pažymą, kurioje nurodomi šie elementai, taip pat skelbti pradinius
duomenis, naudotus lyginamajam indeksui nustatyti;
(33)     vartotojai gali sudaryti su
kokiu nors lyginamuoju indeksu susietas finansines sutartis, visų pirma
hipotekos ir vartojimo paskolų, bet jų galimybės rinktis naudojamą lyginamąjį
indeksą dėl nevienodos derybinės galios ir standartinių sąlygų naudojimo gali
būti ribotos. Todėl būtina užtikrinti, kad už tokio lyginamojo indekso
tinkamumo vartotojui įvertinimą būtų atsakingi skolintojai ar kreditoriai,
kurie yra prižiūrimi subjektai, nes jie geriau geba pasirinkti lyginamąjį
indeksą. Tačiau šiuo reglamentu neturėtų būti reikalaujama atlikti su
lyginamuoju indeksu susietų finansinių priemonių tinkamumo vertinimą, nes toks
vertinimas jau numatytas Direktyvoje [FPRD];
(34)     šiame reglamente turėtų būti
atsižvelgta į Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos (IOSCO)
2013 m. liepos 17 d. paskelbtus Finansinių lyginamųjų indeksų
principus (toliau – IOSCO principai), kurie taikomi kaip pasaulinis lyginamųjų
indeksų reguliavimo reikalavimų standartas. Investuotojų apsaugos tikslais
prieš leidžiant bet kokį trečiojoje šalyje rengiamą lyginamąjį indeksą naudoti
Sąjungoje būtina įvertinti, ar tos trečiosios šalies priežiūros priemonės ir
reglamentavimas yra lygiaverčiai Sąjungos lyginamųjų indeksų priežiūrai ir
reglamentavimui;
(35)     išduoti administratoriaus
veiklos leidimą ir vykdyti jo priežiūrą turėtų valstybės narės, kurioje tas
administratorius įsisteigęs, kompetentinga institucija;
(36)     tam tikromis aplinkybėmis
asmuo gali teikti indeksą, bet gali nežinoti, kad šis indeksas susiejamas su
finansine priemone. Taip visų pirma gali atsitikti, kai lyginamojo indekso
naudotojai ir administratorius yra įsisteigę skirtingose valstybėse narėse.
Todėl būtina, kad kompetentingos institucijos, kaskart sužinojusios apie kokio
nors lyginamojo indekso naudojimą kokioje nors finansinėje priemonėje, praneštų
apie tai centrinei koordinavimo institucijai, pvz., EVPRI, kuri turėtų apie tai
pranešti administratoriui;
(37)     priežiūros veiksmingumas
užtikrinamas valstybių narių kompetentingoms institucijoms suteikiant
veiksmingas priemones ir įgaliojimus ir skiriant išteklius. Todėl šiame
reglamente visų pirma turėtų būti numatomi būtiniausi priežiūros ir tyrimo
įgaliojimai, kurie pagal nacionalinę teisę turėtų būti patikėti valstybių narių
kompetentingoms institucijoms. Naudodamosi savo įgaliojimais pagal šį
reglamentą kompetentingos institucijos ir EVPRI turėtų veikti objektyviai ir
nešališkai ir sprendimus priimti savarankiškai;
(38)     siekiant nustatyti šio
reglamento pažeidimus, kompetentingoms institucijoms pagal nacionalinę teisę
būtina turėti galimybę patekti į fizinių ir juridinių asmenų patalpas, kad
galėtų konfiskuoti dokumentus. Galimybė patekti į tokias patalpas yra būtina
esant pagrindui įtarti, kad yra dokumentų ir kitų duomenų, susijusių su
patikrinimo ar tyrimo dalyku, ir jie gali būti svarbūs šio reglamento
pažeidimui įrodyti. Be to, galimybė patekti į tokias patalpas būtina tais
atvejais, kai asmuo, iš kurio jau pareikalauta pateikti informaciją, to
reikalavimo nevykdo arba kai yra pagrįstas pagrindas manyti, kad, pateikus tokį
reikalavimą, jis nebūtų vykdomas arba kad dokumentai ar informacija, su kuriais
yra susijusi reikalaujama informacija, būtų pašalinti, sugadinti arba
sunaikinti. Jei pagal nacionalinę teisę reikia išankstinio atitinkamos
valstybės narės teisminės institucijos leidimo, tokiu įgaliojimu patekti į
patalpas turi būti naudojamasi gavus tokį išankstinį teisminės institucijos
leidimą;
(39)     prižiūrimų subjektų turimi
telefono pokalbių įrašai ir duomenų srauto išklotinės gali būti labai svarbūs,
o kartais ir vieninteliai įrodymai, kuriais remiantis galima nustatyti ir
įrodyti šio reglamento, visų pirma valdymo ir kontrolės reikalavimų laikymosi,
pažeidimus. Šie įrašai ir išklotinės gali padėti patikrinti už pateiktus
duomenis atsakingo asmens ir už jų patvirtinimą atsakingų asmenų tapatybę ir
tai, ar laikomasi reikalavimo fiziškai atskirti darbuotojus. Todėl
kompetentingos institucijos turėtų turėti galimybę reikalauti prižiūrimų
subjektų turimų telefono pokalbių įrašų, elektroninių pranešimų ar kitų duomenų
srauto išklotinių tais atvejais, kai yra pagrindo įtarti, kad tokie įrašai ar
išklotinės, susiję su patikrinimo ar tyrimo dalyku, gali būti svarbūs šio
reglamento pažeidimui įrodyti;
(40)     kai kurios šio reglamento
nuostatos taikomos fiziniams arba juridiniams asmenims trečiosiose šalyse,
kurie gali naudoti lyginamuosius indeksus, būti lyginamųjų indeksų duomenų
teikėjai arba kitaip dalyvauti lyginamųjų indeksų nustatymo procese. Todėl
kompetentingos institucijos turėtų sudaryti susitarimus su trečiųjų šalių
priežiūros institucijomis. EVPRI turėtų koordinuoti tokių bendradarbiavimo
susitarimų rengimą ir kompetentingų institucijų keitimąsi iš trečiųjų šalių
gauta informacija;
(41)     šiuo reglamentu laikomasi
pagrindinių teisių ir principų, pripažintų Sutartyje dėl Europos Sąjungos
veikimo (SESV) ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, visų pirma
teisės į privatų ir šeimos gyvenimą, teisės į asmens duomenų apsaugą, teisės į
saviraiškos ir informacijos laisvę, laisvės užsiimti verslu, teisės į
nuosavybę, teisės į vartotojų apsaugą, teisės į veiksmingą teisinę gynybą ir
teisės į gynybą. Todėl šis reglamentas turėtų būti aiškinamas ir taikomas
atsižvelgiant į tas teises ir principus;
(42)     atitinkamų asmenų teisės į
gynybą turėtų būti visapusiškai gerbiamos. Visų pirma asmenims, kuriems
taikomos procedūros, suteikiama galimybė susipažinti su išvadomis, kuriomis
kompetentingos institucijos pagrindė savo sprendimą, ir suteikiama teisė būti
išklausytiems;
(43)     su lyginamaisiais indeksais
susijęs skaidrumas yra būtinas dėl finansų rinkų stabilumo ir investuotojų
apsaugos. Visais atvejais keisdamosi informacija arba ją perduodamos
kompetentingos institucijos turėtų laikytis asmens duomenų perdavimo taisyklių,
nustatytų 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos
direktyvoje 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo
tokių duomenų judėjimo[16].
Visais atvejais keisdamasi informacija arba ją perduodama EVPRI turėtų laikytis
asmens duomenų perdavimo taisyklių, nustatytų 2000 m. gruodžio 18 d.
Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų
apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir
laisvo tokių duomenų judėjimo[17];
(44)     atsižvelgdamos į Komisijos
komunikate dėl sankcijų taikymo režimų finansinių paslaugų sektoriuje
griežtinimo nustatytus principus ir į dėl to priimtus Sąjungos teisės aktus,
valstybės narės turėtų nustatyti taisykles dėl už šio reglamento nuostatų
pažeidimus taikytinų sankcijų ir administracinių priemonių ir užtikrinti jų
įgyvendinimą. Tos sankcijos ir administracinės priemonės turėtų būti
veiksmingos, proporcingos ir atgrasios;
(45)     todėl reikėtų numatyti
administracines priemones, sankcijas ir baudas siekiant užtikrinti bendrą
požiūrį valstybėse narėse ir padidinti jų atgrasomąjį poveikį. Konkrečiais
atvejais taikomos sankcijos turėtų būti nustatytos prireikus atsižvelgiant į
tokius veiksnius kaip nustatytos finansinės naudos grąžinimas, pažeidimo
sunkumas ir trukmė, sunkinančios ar švelninančios aplinkybės, poreikis, kad
baudos būtų atgrasios ir prireikus jas apskaičiuojant būtų taikoma nuolaida už
bendradarbiavimą su kompetentinga institucija. Konkrečiai, faktinis konkrečiu
atveju skirtinų administracinių baudų dydis labai sunkaus pažeidimo atveju gali
siekti didžiausią šiame reglamente numatytą dydį arba didesnį nacionalinėje
teisėje numatytą dydį, o už smulkius pažeidimus arba susitarus gali būti
skiriamos už didžiausią dydį kur kas mažesnės baudos. Kompetentinga institucija
turėtų turėti galimybę laikinai uždrausti vykdyti vadovaujamas funkcijas
lyginamojo indekso administratoriaus arba duomenų teikėjo organizacijoje. Šiuo
reglamentu neturėtų būti ribojamos valstybių narių galimybės numatyti
griežtesnes administracines sankcijas;
(46)     siekiant užtikrinti, kad
kompetentingų institucijų priimti sprendimai turėtų atgrasomąjį poveikį
visuomenei, paprastai jie turėtų būti skelbiami. Be to, sprendimų skelbimas –
svarbi kompetentingų institucijų priemonė rinkos dalyviams informuoti, koks
elgesys laikomas šio reglamento pažeidimu, ir geresniam rinkos dalyvių elgesiui
skatinti. Jei toks skelbimas galėtų padaryti neproporcingą žalą susijusiems
asmenims, kelia grėsmę finansų rinkų stabilumui arba vykdomam tyrimui,
kompetentinga institucija turėtų apie sankcijas ir priemones skelbti
nuasmenintą skelbimą arba atidėti paskelbimą. Kompetentingos institucijos
turėtų turėti galimybę neskelbti apie sankcijas, kai laikoma, kad nuasmeninti
arba atidėti skelbimą nepakanka siekiant užtikrinti, kad nekiltų grėsmės
finansų rinkoms. Be to, kompetentingos institucijos neprivalo skelbti apie
priemones, kurios laikomos nereikšmingomis, o jų skelbimas būtų neproporcingas;
(47)     ypatingos svarbos lyginamieji
indeksai gali būti susiję su daugiau nei vienos valstybės narės duomenų
teikėjais, administratoriais ir naudotojais. Taigi tokio lyginamojo indekso
teikimo nutraukimas ar kiti įvykiai, galintys labai pakenkti jo teisingumui,
gali daryti poveikį daugiau nei vienoje valstybėje narėje, o tai reiškia, kad
tokio lyginamojo indekso priežiūra, jeigu ją vykdytų vien valstybės narės,
kurioje jis rengiamas, kompetentinga institucija, nebūtų veiksminga ir efektyvi
šalinant riziką, kylančią dėl to ypatingos svarbos lyginamojo indekso. Siekiant
užtikrinti veiksmingą kompetentingų institucijų keitimąsi priežiūros
informacija ir jų veiklos bei priežiūros priemonių koordinavimą, reikėtų
sudaryti kompetentingų institucijų kolegijas. Kolegijų veikla turėtų prisidėti
prie suderinto šio reglamento taisyklių taikymo ir priežiūros praktikos
konvergencijos. EVPRI teisiškai įpareigojantis tarpininkavimas yra pagrindinis
elementas užtikrinant koordinavimą, priežiūros nuoseklumą ir priežiūros
praktikos konvergenciją. Lyginamieji indeksai gali būti susieti su ilgalaikėmis
finansinėmis priemonėmis ir finansinėmis sutartimis. Tam tikrais atvejais
įsigaliojus šiam reglamentui tokių lyginamųjų indeksų gali būti nebeleidžiama
teikti, nes jiems būdingos charakteristikos, kurių negalima pritaikyti taip,
kad būtų laikomasi šio reglamento reikalavimų. Tačiau uždraudus toliau teikti
tokius lyginamuosius indeksus finansinės priemonės ar finansinės sutartys gali
būti nutrauktos arba gali kilti sumaištis, todėl būtų pakenkta investuotojams.
Todėl būtina įrašyti nuostatą, kuria būtų leidžiama toliau teikti tokius
lyginamuosius indeksus pereinamuoju laikotarpiu;
(48)     siekiant užtikrinti vienodas
šio reglamento įgyvendinimo sąlygas ir papildomai patikslinti techninius
pasiūlymo elementus, Komisijai pagal SESV 290 straipsnį turėtų būti deleguoti
įgaliojimai priimti teisės aktus, kuriais būtų patikslinti apibrėžčių
techniniai elementai, valdymo ir kontrolės reikalavimai, taikomi administratoriams
ir prižiūrimiems duomenų teikėjams, reikalavimai dėl pradinių duomenų ir
metodikos, elgesio kodeksas, specialūs reikalavimai skirtingų rūšių
lyginamiesiems indeksams ir sektoriams ir informacija, kurią administratorius
turi pateikti prašyme išduoti veiklos leidimą;
(49)     Komisija pagal SESV 290
straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnius
deleguotaisiais aktais turėtų priimti EVPRI parengtus techninių reguliavimo
standartų projektus, kuriais nustatomas būtiniausias bendradarbiavimo susitarimų
su trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis turinys;
(50)     siekiant užtikrinti vienodas
šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, dėl tam tikrų jo aspektų Komisijai turėtų
būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tie aspektai susiję su trečiųjų šalių
centriniams bankams ir lyginamuosius indeksus teikiantiems subjektams taikomos
teisinės sistemos lygiavertiškumo nustatymu, taip pat su fakto, kad lyginamasis
indeksas yra ypatingos svarbos, nustatymu. Tais įgaliojimais turėtų būti
naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir
Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių
vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų
taisyklės ir bendrieji principai[18];
(51)     Komisijai taip pat turėtų būti
suteikti įgaliojimai pagal SESV 291 straipsnį ir Reglamento (ES)
Nr. 1095/2010 15 straipsnį įgyvendinimo aktais priimti EVPRI parengtus
techninius įgyvendinimo standartus, kuriais nustatomos kompetentingų
institucijų ir EVPRI keitimosi informacija procedūros ir formos. Kadangi šio
reglamento tikslų, t. y. nustatyti nuoseklų ir veiksmingą lyginamųjų
indeksų trūkumų šalinimo režimą, valstybės narės negali deramai pasiekti, nes
bendrą su lyginamaisiais indeksais susijusių problemų poveikį galima visapusiškai
įvertinti tik Sąjungos lygmeniu, ir kadangi tų tikslų būtų geriau siekti
Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto
subsidiarumo principo, Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame
straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to,
kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 ANTRAŠTINĖ DALIS
DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖŽTYS
1 straipsnis
Dalykas
Šiuo reglamentu nustatoma bendra sistema,
kuria siekiama užtikrinti indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami
finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse Sąjungoje, tikslumą ir
teisingumą. Taip reglamentu prisidedama prie tinkamo vidaus rinkos veikimo,
kartu užtikrinant aukšto lygio vartotojų ir investuotojų apsaugą.
2 straipsnis
 Taikymo sritis
1.           Šis reglamentas taikomas
lyginamųjų indeksų teikimui, lyginamojo indekso pradinių duomenų teikimui ir
lyginamųjų indeksų naudojimui Sąjungoje.
2.           Šis reglamentas netaikomas:
(a)
Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) nariams.
(b)
Trečiųjų šalių, kurių teisinėje sistemoje, kaip
pripažino Komisija, numatyti principai, standartai ir procedūros yra
lygiaverčiai šiame reglamente numatytiems lyginamųjų indeksų teikimo tikslumo,
teisingumo ir nepriklausomumo reikalavimams, centriniams bankams.
3.           Komisija nustato 2 dalies b
punkte nurodytų trečiųjų šalių centrinių bankų sąrašą.
Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 38
straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
3 straipsnis
Apibrėžtys
1.           Šiame reglamente vartojamų
terminų apibrėžtys:
(1)
indeksas – bet koks skaitmuo:
(a)
kuris viešai skelbiamas arba teikiamas;
(b)
kuris visas ar iš dalies reguliariai nustatomas
taikant formulę arba kitą skaičiavimo metodą arba atliekant vertinimą;
(c)
atliekant tą nustatymą remiamasi vieno ar daugiau
pagrindinio turto vienetų verte ar kainomis, įskaitant apskaičiuotąsias kainas
ar kitas vertes;
(2)
lyginamasis indeksas – indeksas, kuriuo remiantis
nustatoma pagal finansinę priemonę ar finansinę sutartį mokėtina suma arba
finansinės priemonės vertė, arba indeksas, kuris naudojamas investicinio fondo
rezultatams įvertinti;
(3)
lyginamojo indekso teikimas – tai:
(a)
lyginamojo indekso nustatymo priemonių
administravimas ir
(b)
pradinių duomenų rinkimas, analizė ar tvarkymas
lyginamajam indeksui nustatyti; ir
(c)
lyginamojo indekso nustatymas taikant formulę ar
kitokį apskaičiavimo metodą arba įvertinant tam tikslui pateiktus pradinius
duomenis;
(4)
administratorius – fizinis arba juridinis asmuo,
kontroliuojantis lyginamojo indekso teikimą;
(5)
lyginamojo indekso naudotojas – bet koks asmuo,
kuris išleidžia finansinę priemonę, yra finansinės priemonės savininkas arba
kaip šalis dalyvauja sudarant finansinę sutartį, kuri susieta su lyginamuoju
indeksu;
(6)
pradinių duomenų teikimas – bet kokių pradinių
duomenų, kurie reikalingi nustatant lyginamąjį indeksą ir yra teikiami tuo
tikslu, teikimas administratoriui arba kitam asmeniui, kuris juos turėtų
perduoti administratoriui;
(7)
duomenų teikėjas – fizinis arba juridinis asmuo,
teikiantis pradinius duomenis;
(8)
prižiūrimas duomenų teikėjas – prižiūrimas
subjektas, teikiantis pradinius duomenis Sąjungoje įsisteigusiam
administratoriui;
(9)
duomenis teikiantis asmuo – duomenų teikėjo
pradiniams duomenims teikti įdarbintas fizinis asmuo;
(10)
pradiniai duomenys – duomenys apie vieno ar daugiau
pagrindinio turto vienetų vertę ar kainas, įskaitant apskaičiuotąsias kainas,
arba kitas vertes, kuriuos administratorius naudoja lyginamajam indeksui
nustatyti;
(11)
reguliuojami duomenys – pradiniai duomenys,
tiesiogiai teikiami iš prekybos vietos, kaip apibrėžta [Finansinių priemonių
rinkų reglamento] 2 straipsnio 1 dalies 25 punkte, patvirtinto skelbimo
subjekto, kaip apibrėžta [Finansinių priemonių rinkų reglamento] 2 straipsnio 1
dalies 18 punkte, arba patvirtinto ataskaitų teikimo mechanizmo, kaip apibrėžta
[Finansinių priemonių rinkų reglamento] 2 straipsnio 1 dalies 20 punkte,
kuriems taikomi privalomo duomenų pateikimo po sandorio sudarymo reikalavimai,
elektros energijos biržos, kaip nurodyta Direktyvos 2009/72/EB[19] 37 straipsnio 1 dalies j
punkte, gamtinių dujų biržos, kaip nurodyta Direktyvos 2009/73/EB[20] 41 straipsnio 1 dalies j
punkte, arba aukcionų platformos, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos
reglamento (ES) Nr. 1031/2010 26 arba 30 straipsnyje;
(12)
sandorio duomenys – stebimos kainos, normos,
indeksai arba vertės, naudojami sandoriuose tarp nesusijusių sandorio šalių
aktyviojoje rinkoje, kurioje veikia konkurencingos pasiūlos ir paklausos jėgos;
(13)
finansinė priemonė – bet kuri iš priemonių,
išvardytų Direktyvos 2004/39/EB I priedo C skirsnyje, dėl kurių
pateiktas prašymas leisti prekiauti prekybos vietoje arba kuriomis prekiaujama
prekybos vietoje;
(14)
prižiūrimas subjektas – kuris nors iš šių subjektų:
(a)
kredito įstaiga, kaip apibrėžta Direktyvos
2013/36/ES[21]
3 straipsnio 1 punkte;
(b)
investicinė įmonė, kaip apibrėžta [Finansinių
priemonių rinkų reglamento] 2 straipsnio 1 dalies 1 punkte;
(c)
draudimo įmonė, kaip apibrėžta Direktyvos
2009/138/EB[22]
13 straipsnio 1 punkte;
(d)
perdraudimo įmonė, kaip apibrėžta Direktyvos
2009/138/EB 13 straipsnio 1 punkte;
(e)
kolektyvinio investavimo į perleidžiamus
vertybinius popierius subjektas (KIPVPS), kaip apibrėžta Direktyvos 2009/65/ES[23] 1 straipsnio
2 dalyje;
(f)
alternatyvaus investavimo fondo valdytojas (AIFV),
kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/61/ES[24] 4 straipsnio 1 dalies b
punkte;
(g)
pagrindinė sandorio šalis, kaip apibrėžta Europos
Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 648/2012[25] 2 straipsnio 1 punkte;
(h)
sandorių duomenų saugykla, kaip apibrėžta
Reglamento (ES) Nr. 648/2012 2 straipsnio 2 punkte;
(i)
administratorius;
(15)
finansinė sutartis – tai:
(a)
kredito sutartis, kaip apibrėžta Europos Parlamento
ir Tarybos direktyvos 2008/48/EB[26]
3 straipsnio c punkte;
(b)
kredito sutartis, kaip apibrėžta [Europos
Parlamento ir Tarybos direktyvos [2013/.../] dėl kredito sutarčių dėl gyvenamosios
paskirties nuosavybės] 3 straipsnio 3 punkte;
(16)
investiciniai fondai – alternatyvaus investavimo
fondai (AIF), kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos
2011/61/ES 4 straipsnio 1 dalies a punkte, arba kolektyvinio investavimo
subjektai, kuriems taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/65/EB;
(17)
valdymo organas – organas, kuris atlieka priežiūros
ir valdymo funkcijas, kuriam priklauso galutinio sprendimo teisė ir kuris turi
įgaliojimus nustatyti subjekto strategiją, tikslus ir bendrą veiklos kryptį;
(18)
vartotojas – fizinis asmuo, kuris sudarydamas į šio
reglamento taikymo sritį įtrauktas finansines sutartis veikia siekdamas su savo
užsiėmimu, verslu ar profesija nesusijusių tikslų;
(19)
tarpbankinių palūkanų normų lyginamasis indeksas –
lyginamasis indeksas, kai pagrindinis turtas pagal šio straipsnio 1 punkto c
papunktį yra palūkanų norma, kurią taikydami bankai gali skolinti kitiems
bankams arba iš jų skolintis;
(20)
biržos prekių lyginamasis indeksas – lyginamasis
indeksas, kai pagrindinis turtas pagal šio straipsnio 1 punkto c papunktį yra
biržos prekė, kaip apibrėžta Komisijos reglamento (EB) Nr. 1287/2006[27] 2 straipsnio 2 punkte;
apyvartiniai taršos leidimai, kaip apibrėžta [Finansinių priemonių rinkų
direktyvos] I priedo C skirsnio 11 punkte, taikant šį reglamentą biržos
prekėmis nelaikomi;
(21)
ypatingos svarbos lyginamasis indeksas –
lyginamasis indeksas, kurio duomenų teikėjų dauguma yra prižiūrimi subjektai ir
kuris susiejamas su mažiausiai 500 mlrd. EUR nominaliosios vertės
finansinėmis priemonėmis;
(22)
„įsisteigęs“, kalbant apie juridinį asmenį, reiškia
valstybę narę arba trečiąją šalį, kurioje yra jo registruotoji būstinė arba
kitas oficialus adresas, o, kalbant apie fizinį asmenį, – valstybę narę arba
trečiąją šalį, kurioje jis yra rezidentas mokesčių tikslais.
2.           Komisijai pagal 37 straipsnį
suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų patikslinti 1
dalyje nustatytų apibrėžčių papildomi techniniai elementai, visų pirma siekiant
patikslinti, kas taikant indekso apibrėžtį yra viešas teikimas, ir atsižvelgti
į rinkos ar technologijų pokyčius.
Kai taikoma, Komisija atsižvelgia į tarptautinę
priežiūros praktikos, susijusios su lyginamaisiais indeksais, konvergenciją.
4 straipsnis
Reglamento netaikymas administratoriams, kurie nežino apie jų teikiamų
lyginamųjų indeksų naudojimą, ir nesutinkantiems administratoriams
1.           Šis reglamentas netaikomas
lyginamąjį indeksą teikiančiam administratoriui, jeigu tas administratorius
nežino ir pagrįstai negalėjo žinoti, kad tas lyginamasis indeksas naudojamas 3
straipsnio 1 dalies 2 punkte nurodytais tikslais.
2.           Šis reglamentas netaikomas 25
straipsnio 3 dalyje nurodytam lyginamojo indekso administratoriui, kiek tai
susiję su tuo lyginamuoju indeksu.
II ANTRAŠTINĖ DALIS
 LYGINAMŲJŲ INDEKSŲ TEISINGUMAS IR PATIKIMUMAS
1
skyrius
Administratorių valdymas ir kontrolė
5 straipsnis
Valdymo reikalavimai
1.           Administratoriui taikomi šie
valdymo reikalavimai:
(a)
administratorius taiko pagrįstas valdymo priemones,
įskaitant aiškią organizacinę struktūrą, kurioje tiksliai apibrėžtos skaidrios
ir nuoseklios visų su lyginamojo indekso teikimu susijusių asmenų funkcijos ir
atsakomybė.
Administratorius imasi visų būtinų priemonių
užtikrinti, kad bet koks esamas ar galimas interesų konfliktas nedarytų jokio poveikio
lyginamojo indekso teikimui ir kad tais atvejais, kai lyginamojo indekso
nustatymo procese reikia veikti savo nuožiūra ar vadovautis nuovoka, tai būtų
daroma nepriklausomai ir sąžiningai (valdymas ir interesų konfliktai);
(b)
administratorius nustato priežiūros funkciją visų
savo lyginamųjų indeksų teikimo aspektų priežiūrai užtikrinti (priežiūra);
(c)
administratorius naudojasi kontrolės sistema, kuria
užtikrinama, kad lyginamasis indeksas būtų teikiamas ir skelbiamas arba juo
būtų leidžiama naudotis pagal šį reglamentą (kontrolės priemonės);
(d)
administratorius naudojasi atskaitomybės sistema,
apimančia informacijos saugojimą, auditą ir tikrinimą, ir skundų nagrinėjimo
tvarka, įrodančia atitiktį šio reglamento reikalavimams (atskaitomybė).
2.           Administratorius laikosi 1
priedo A skirsnyje išdėstytų valdymo ir kontrolės reikalavimų.
3.           Komisijai pagal 37 straipsnį
suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildomai
patikslinami 1 priedo A skirsnyje nustatyti valdymo ir kontrolės reikalavimai.
Komisija atsižvelgia į:
(a)
lyginamųjų indeksų ir finansų rinkų pokyčius, kartu
atsižvelgdama į tarptautinę su lyginamųjų indeksų valdymo reikalavimais
susijusios priežiūros praktikos konvergenciją;
(b)
įvairių rūšių lyginamųjų indeksų ir administratorių
specifinius požymius;
(c)
esamus ar galimus interesų konfliktus, susijusius
su lyginamųjų indeksų teikimu, lyginamųjų indeksų pažeidžiamumą manipuliavimo
atžvilgiu ir lyginamųjų indeksų svarbą finansiniam stabilumui, rinkoms ir
investuotojams.
6 straipsnis
Užsakomosios paslaugos
1.           Su lyginamojo indekso teikimu
susijusių funkcijų trečiosioms šalims administratoriai neperduoda tokiais
būdais, dėl kurių iš esmės pablogėtų administratoriaus taikoma lyginamojo
indekso teikimo kontrolė arba atitinkamos kompetentingos institucijos gebėjimas
vykdyti lyginamojo indekso priežiūrą.
2.           Jeigu naudojamos užsakomosios
paslaugos, administratorius užtikrina, kad būtų laikomasi 1 priedo B skirsnyje
nustatytų užsakomosioms paslaugoms taikomų reikalavimų.
3.           Jeigu administratorius perduoda
su lyginamojo indekso teikimu susijusias funkcijas ar kokias nors atitinkamas
paslaugas ir veiklą kokiam nors paslaugų teikėjui, jis ir toliau visapusiškai
atsako už visų šiame reglamente nustatytų savo įpareigojimų vykdymą.

2
skyrius
Pradiniai duomenys, metodika ir pranešimas apie pažeidimus
7 straipsnis
Pradiniai duomenys ir metodika
1.           Lyginamasis indeksas
teikiamas vadovaujantis šiais jo pradiniams duomenims ir metodikai taikomais
reikalavimais:
(a)
pradiniai duomenys yra pakankami, kad tiksliai ir
patikimai atspindėtų rinkos ar ekonomikos tikrovę, kuriai įvertinti lyginamasis
indeksas yra skirtas (pakankami ir tikslūs duomenys).
Pradiniai duomenys yra sandorių duomenys. Jei
turimi sandorių duomenys nėra pakankami, kad galėtų tiksliai ir patikimai atspindėti
rinkos ar ekonomikos tikrovę, kuriai įvertinti tas lyginamasis indeksas yra
skirtas, gali būti naudojami kitokie nei sandorių duomenys pradiniai duomenys,
jeigu tokius duomenis įmanoma patikrinti;
(b)
administratorius pradinius duomenis gauna iš patikimos
ir reprezentatyvios duomenų teikėjų grupės ar imties, kad užtikrintų, jog pagal
tuos duomenis nustatomas lyginamasis indeksas būtų patikimas ir atspindėtų
rinkos ar ekonomikos tikrovę, kuriai įvertinti tas lyginamasis indeksas yra
skirtas (reprezentatyvūs duomenų teikėjai);
(c)
kai lyginamojo indekso pradiniai duomenys nėra
sandorių duomenys ir duomenų teikėjas yra daugiau kaip 50 % vertės
sandorių rinkoje, kuriai įvertinti tas lyginamasis indeksas yra skirtas, šalis,
administratorius patikrina, ar pradiniai duomenys yra susiję su rinka, kurioje
veikia konkurencingos pasiūlos ir paklausos jėgos. Kai administratorius
nustato, kad pradiniai duomenys nesusiję su rinka, kurioje veikia
konkurencingos pasiūlos ir paklausos jėgos, jis pakeičia pradinius duomenis,
duomenų teikėjus arba metodiką siekdamas užtikrinti, kad pradiniai duomenys
būtų susiję su rinka, kurioje veikia konkurencingos pasiūlos ir paklausos
jėgos, arba nustoja teikti tą lyginamąjį indeksą (poveikis rinkai);
(d)
lyginamajam indeksui nustatyti administratorius
naudoja pagrįstą ir patikimą metodiką, apimančią aiškias taisykles, kuriomis
nurodoma, kaip ir kada nustatant tą lyginamąjį indeksą gali būti veikiama savo
nuožiūra (pagrįsta ir patikima metodika);
(e)
administratorius lyginamojo indekso duomenis ir
metodiką parengia, tvarko ir administruoja skaidriai (skaidrumas).
2.           Administratorius laikosi I
priedo C skirsnyje išdėstytų reikalavimų dėl pradinių duomenų ir metodikos.
3.           Komisijai pagal 37 straipsnį
suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl priemonių, kuriomis
papildomai patikslinamos pradinių duomenų kontrolės priemonės, aplinkybės, kada
sandorių duomenys gali būti nepakankami ir kaip tai galima įrodyti priežiūros
institucijoms, ir metodikų rengimo reikalavimai. Komisija atsižvelgia į:
(a)
lyginamųjų indeksų ir finansų rinkų pokyčius, kartu
atsižvelgdama į tarptautinę su lyginamaisiais indeksais susijusios priežiūros
praktikos konvergenciją;
(b)
įvairių lyginamųjų indeksų ir įvairių rūšių
lyginamųjų indeksų specifinius požymius ir
(c)
lyginamųjų indeksų pažeidžiamumą manipuliavimo
atžvilgiu pagal naudojamas metodikas ir pradinius duomenis.
8 straipsnis
Pranešimas apie pažeidimus
1.           Administratorius užtikrina,
kad būtų nustatytos tinkamos sistemos ir veiksmingos kontrolės priemonės
pradinių duomenų teisingumui užtikrinti siekiant 2 dalies tikslų.
2.           Administratorius stebi
pradinius duomenis ir duomenų teikėjus, kad nustatytų [Piktnaudžiavimo rinka
reglamento] pažeidimus ir bet kokį elgesį, kuris gali būti susijęs su
manipuliavimu lyginamuoju indeksu ar bandymu juo manipuliuoti, ir pagal
[Piktnaudžiavimo rinka reglamento] 11 straipsnio 2 dalį atitinkamai
kompetentingai institucijai praneša ir pateikia visą atitinkamą informaciją
įtaręs, kad, kiek tai susiję su lyginamuoju indeksu, buvo:
(a)
iš esmės pažeistas [Piktnaudžiavimo rinka
reglamentas];
(b)
elgesys gali būti susijęs su manipuliavimu
lyginamuoju indeksu ar bandymu juo manipuliuoti arba
(c)
buvo slaptai susitarta manipuliuoti lyginamuoju
indeksu ar bandyti juo manipuliuoti.
3.           Administratorius nustato procedūras,
kaip vadovams, darbuotojams ir kitiems fiziniams asmenims, kurių paslaugomis
jis naudojasi arba kurių teikiamas paslaugas kontroliuoja, pranešti apie šio
reglamento pažeidimus specialiu autonominiu vidaus kanalu.
3
skyrius
Elgesio kodeksas ir reikalavimai duomenų teikėjams
9 straipsnis
Elgesio kodeksas
1.           Administratorius dėl
kiekvieno lyginamojo indekso patvirtina elgesio kodeksą, kuriame aiškiai
nustato su lyginamojo indekso teikimu susijusią administratoriaus ir duomenų
teikėjų atsakomybę ir įpareigojimus, įskaitant aiškią teiktinų pradinių duomenų
apibrėžtį, ir bent I priedo D skirsnyje išdėstytus elementus.
2.           Administratorius ir duomenų
teikėjai pasirašo elgesio kodeksą, kuris yra teisiškai privalomas visoms jo
šalims.
3.           Komisijai pagal 37 straipsnį
suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl priemonių, kuriomis
papildomai patikslinamos I priedo D skirsnyje pateikto elgesio kodekso sąlygos
įvairių rūšių lyginamiesiems indeksams ir atsižvelgiama į lyginamųjų indeksų ir
finansų rinkų pokyčius.
Komisija atsižvelgia į įvairias lyginamųjų indeksų
ir duomenų teikėjų charakteristikas, visų pirma turint omenyje pradinių duomenų
ir metodikų skirtumus, riziką, kad pradiniais duomenimis galima manipuliuoti,
ir tarptautinę su lyginamaisiais indeksais susijusios priežiūros praktikos
konvergenciją.
10 straipsnis
Reguliuojami duomenys
1.           Kai lyginamojo indekso
pradiniai duomenys yra reguliuojami duomenys, 7 straipsnio 1 dalies b punktas,
8 straipsnio 1 bei 2 dalys ir 9 straipsnis netaikomi.
2.           Administratorius su
reguliuojamų duomenų teikėju sudaro susitarimą, kuriame duomenų teikėjui
aiškiai nurodomi lyginamieji indeksai, administratoriaus nustatomi naudojant
tuos reguliuojamus duomenis, ir užtikrina šio reglamento laikymąsi.
11 straipsnis
 Valdymas ir kontrolė
1.           Prižiūrimam duomenų teikėjui
taikomi šie valdymo ir kontrolės reikalavimai:
(a)
prižiūrimas duomenų teikėjas užtikrina, kad bet
koks esamas ar galimas interesų konfliktas nedarytų jokio poveikio pradinių
duomenų teikimui, ir kad tais atvejais, kai reikia veikti savo nuožiūra, tai
būtų daroma nepriklausomai ir sąžiningai, remiantis atitinkama informacija ir
vadovaujantis elgesio kodeksu (interesų konfliktai);
(b)
prižiūrimas duomenų teikėjas naudojasi kontrolės
sistema, kuria užtikrinamas pradinių duomenų teisingumas, tikslumas ir
patikimumas ir tų pradinių duomenų teikimas pagal šio reglamento nuostatas ir
elgesio kodeksą (tinkamos kontrolės priemonės).
2.           Prižiūrimas duomenų teikėjas
laikosi I priedo E skirsnyje išdėstytų reikalavimų dėl sistemų ir kontrolės
priemonių.
3.           Prižiūrimas duomenų teikėjas
visapusiškai bendradarbiauja su administratoriumi ir atitinkama kompetentinga
institucija atliekant lyginamojo indekso teikimo auditą ir vykdant jo priežiūrą
ir leidžia susipažinti su visa informacija ir dokumentais, saugomais pagal 1
priedo E skirsnį.
4.           Komisijai pagal 37 straipsnį
suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl priemonių, kuriomis
papildomai patikslinami I priedo E skirsnyje nustatyti sistemų ir kontrolės
priemonių reikalavimai įvairių rūšių lyginamiesiems indeksams.
Komisija atsižvelgia į įvairias lyginamųjų indeksų
ir prižiūrimų duomenų teikėjų charakteristikas, visų pirma teikiamų pradinių
duomenų ir naudojamų metodikų skirtumus, riziką, kad pradiniais duomenimis gali
būti manipuliuojama, prižiūrimų duomenų teikėjų vykdomos veiklos pobūdį ir
lyginamųjų indeksų ir finansų rinkų pokyčius, kartu atsižvelgdama į tarptautinę
su lyginamaisiais indeksais susijusios priežiūros praktikos konvergenciją.
III ANTRAŠTINĖ DALIS
SU SEKTORIAIS SUSIJĘ REIKALAVIMAI IR YPATINGOS SVARBOS LYGINAMIEJI INDEKSAI
1
skyrius
Lyginamųjų indeksų sektoriai
12 straipsnis
Specialūs reikalavimai įvairių rūšių lyginamiesiems indeksams ir sektoriams
1.           Be II antraštinės dalies
reikalavimų, tarpbankinių palūkanų normų lyginamiesiems indeksams taikomi II
priede nustatyti specialūs reikalavimai.
2.           Be II antraštinės dalies
reikalavimų, biržos prekių lyginamiesiems indeksams taikomi III priede
nustatyti specialūs reikalavimai.
3.           Komisijai pagal 39 straipsnį
suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, atsižvelgiant į
rinkos bei technologijų pokyčius ir tarptautinius pokyčius, patikslinami arba
taisomi šie II ir III priedų elementai:
(a)
laikotarpis, po kurio skelbiami pradiniai duomenys
(II priedo 6 punktas);
(b)
priežiūros komiteto narių rinkimo ir skyrimo tvarka
ir jų atsakomybė (II priedo 8, 9 ir 10 punktai);
(c)
audito dažnumas (II priedo 12 punktas);
(d)
pradinių duomenų teikimo tvarka, kuri turi būti
nustatyta elgesio kodekse (II priedo 13 punktas);
(e)
duomenų teikėjo sistemos ir kontrolės priemonės (II
priedo 16 punktas);
(f)
informacija, kurią turi saugoti duomenų teikėjas,
ir laikmena, kuria ta informacija turi būti saugoma (II priedo 17 ir 18
punktai);
(g)
faktai, apie kuriuos turi pranešti duomenų teikėjo
atitikties užtikrinimo funkciją vykdantys asmenys (II priedo 19 punktas);
(h)
pradinių duomenų ir procedūrų vidaus peržiūrų
dažnumas (II priedo 20 punktas);
(i)
duomenų teikėjo pradinių duomenų išorės audito
dažnumas (II priedo 21 punktas);
(j)
kriterijai ir procedūros, naudojami lyginamajam
indeksui parengti (III priedo 1 punkto a papunktis);
(k)
elementai, kuriuos reikia įtraukti į metodiką ir
metodikos aprašą (III priedo 1 ir 2 punktai);
(l)
reikalavimai administratoriui dėl lyginamojo
indekso apskaičiavimo kokybės ir teisingumo ir su kiekvienu apskaičiavimu
skelbiamo aprašymo turinys (III priedo 5 ir 6 punktai).
2 skyrius
Ypatingos svarbos lyginamieji indeksai
13 straipsnis
Ypatingos svarbos lyginamieji indeksai
1.           Komisija patvirtina Sąjungoje
esančių lyginamųjų indeksų, kurie pagal 3 straipsnio 21 punkto kriterijus yra
ypatingos svarbos lyginamieji indeksai, sąrašą.
Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 38
straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
2.           Per 5 darbo dienas nuo
sprendimo, kuriuo ypatingos svarbos lyginamasis indeksas įtraukiamas į šio
straipsnio 1 dalyje nurodytą sąrašą, taikymo datos to ypatingos svarbos
lyginamojo indekso administratorius atitinkamai kompetentingai institucijai
pateikia elgesio kodeksą. Atitinkama kompetentinga institucija per 30 dienų
patikrina, ar elgesio kodekso turinys atitinka šio reglamento reikalavimus.
Nustačiusi elementų, neatitinkančių šio reglamento reikalavimų, atitinkama
kompetentinga institucija apie tai praneša administratoriui. Gavęs prašymą,
administratorius per 30 dienų patikslina elgesio kodeksą ir užtikrina jo
atitiktį šio reglamento reikalavimams.
14 straipsnis
Privalomas duomenų teikimas
1.           Kai per bet kuriuos metus
duomenų teikėjai, įskaitant mažiausiai 20 % subjektų, teikiančių duomenis
ypatingos svarbos lyginamajam indeksui, nustoja teikti duomenis arba yra
pakankamai priežasčių manyti, kad mažiausiai 20 % duomenų teikėjų nustos
juos teikti, ypatingos svarbos lyginamojo indekso administratoriaus
kompetentinga institucija turi įgaliojimus:
(a)
reikalauti, kad pagal 2 dalį atrinkti prižiūrimi
subjektai teiktų pradinius duomenis administratoriui pagal atitinkamą metodiką,
elgesio kodeksą ar kitas taisykles;
(b)
nustatyti formą, kuria turi būti teikiami bet kokie
pradiniai duomenys, ir jų pateikimo terminą;
(c)
pakeisti ypatingos svarbos lyginamojo indekso
elgesio kodeksą, metodiką ar kitas taisykles.
2.           Ypatingos svarbos lyginamojo
indekso atveju prižiūrimus subjektus, iš kurių reikalaujama teikti duomenis
pagal 1 dalį, administratoriaus kompetentinga institucija nustato remdamasi
šiais kriterijais:
(a)
prižiūrimo subjekto faktinio ir potencialaus
dalyvavimo rinkoje, kurią siekiama įvertinti lyginamuoju indeksu, dydis;
(b)
prižiūrimo subjekto kompetencija ir gebėjimas
teikti būtinos kokybės pradinius duomenis.
3.           Prižiūrimo duomenų teikėjo,
kuris taikant priemones pagal 1 dalies a ir b punktus įpareigojamas teikti
duomenis lyginamajam indeksui, kompetentinga institucija padeda
administratoriaus kompetentingai institucijai užtikrinti tokių priemonių
vykdymą.
4.           Administratoriaus
kompetentinga institucija peržiūri kiekvieną priemonę, priimtą pagal 1 dalį,
per metus nuo jos priėmimo. Ji priemonę atšaukia šiais atvejais:
(a)
jei ji nusprendžia, kad tikėtina, jog duomenų
teikėjai toliau teiks pradinius duomenis mažiausiai 1 metus, jei įgaliojimai
bus atšaukti, o to įrodymas yra bent:
(1)
rašytinis duomenų teikėjų įsipareigojimas
administratoriui ir kompetentingai institucijai toliau teikti ypatingos svarbos
lyginamojo indekso pradinius duomenis mažiausiai vienus metus, jei privalomo
duomenų teikimo įgaliojimai bus atšaukti;
(2)
rašytinė administratoriaus ataskaita kompetentingai
institucijai, kurioje jai įvertinti pateikiami įrodymai, kad atšaukus privalomą
dalyvavimą galima užtikrinti tolesnį ypatingos svarbos lyginamojo indekso
gyvybingumą;
(b)
jei ji nusprendžia, kad yra teikiamas tinkamas
pakaitinis lyginamasis indeksas ir ypatingos svarbos lyginamojo indekso
naudotojai gali minimaliomis sąnaudomis prie jo pereiti, o to įrodymas yra bent
rašytinė administratoriaus ataskaita, kurioje išsamiai išdėstomos perėjimo prie
pakaitinio lyginamojo indekso priemonės ir naudotojų galimybės ir sąnaudos,
susijusios su perėjimu prie to lyginamojo indekso.
5.           Administratorius atitinkamai
kompetentingai institucijai taip greitai, kaip tai yra techniškai įmanoma,
praneša, jei kurie nors duomenų teikėjai pažeidžia šio straipsnio 1 dalies
reikalavimus.
IV ANTRAŠTINĖ DALIS
SKAIDRUMAS IR VARTOTOJŲ APSAUGA
15 straipsnis
Lyginamojo indekso pažyma
1.           Administratorius skelbia
kiekvieno lyginamojo indekso pažymą, kurioje:
(a)
aiškiai ir nedviprasmiškai apibrėžiama rinkos ar
ekonomikos tikrovė, kuri vertinama lyginamuoju indeksu, ir aplinkybės, kuriomis
toks vertinimas gali tapti nepatikimas;
(b)
apibūdinami arba išvardijami tikslai, kuriais šį
lyginamąjį indeksą tinka naudoti, ir aplinkybės, kuriomis jis gali nebetikti
šiems tikslams;
(c)
nustatomos techninės specifikacijos, kuriose
aiškiai ir nedviprasmiškai nurodomi apskaičiavimų elementai, kuriuos nustatant
gali būti veikiama savo nuožiūra, kriterijai, kurie taikomi veikimui savo
nuožiūra, savo nuožiūra veikiantys asmenys ir tai, kaip toks veikimas savo
nuožiūra vėliau gali būti įvertintas;
(d)
atkreipiamas dėmesys į galimybę, kad dėl tam tikrų
veiksnių, įskaitant išorės veiksnius, kurių administratorius negali
kontroliuoti, gali būti būtina padaryti lyginamojo indekso pakeitimus arba jo
nebeteikti; ir
(e)
patariama, kad bet kokios su lyginamuoju indeksu
susietos finansinės sutartys ar kitos finansinės priemonės turėtų būti pajėgios
atlaikyti galimus lyginamojo indekso pakeitimus ar nutraukimą arba tokiose
sutartyse ar priemonėse turėtų būti kitaip atsižvelgta į tokių pakeitimų ar
nutraukimo galimybę.
2.           Siekiant užtikrinti
1 dalies laikymąsi, administratorius laikosi 1 priedo
F skirsnyje išdėstytų išsamių reikalavimų.
16 straipsnis
Pradinių duomenų skaidrumas
1.           Administratorius lyginamajam
indeksui nustatyti naudotus pradinius duomenis paskelbia iškart po lyginamojo
indekso paskelbimo, išskyrus atvejus, kai toks paskelbimas sukeltų duomenų
teikėjams rimtų neigiamų padarinių arba pakenktų lyginamojo indekso patikimumui
ar teisingumui. Tokiais atvejais paskelbimas gali būti atidėtas tokiam
laikotarpiui, per kurį tie padariniai gerokai sumažėtų. Į pradinius duomenis
įtraukti asmens duomenys neskelbiami.
2.           Komisijai pagal 37 straipsnį
suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl priemonių, kuriomis
papildomai patikslinama informacija, kuri turi būti atskleidžiama pagal 1 dalį,
paskelbimo būdai, taip pat aplinkybės, kuriomis toks informacijos paskelbimas
gali būti atidėtas, ir priemonės, kuriomis ta informacija perduodama.
17 straipsnis
Lyginamojo indekso teikimo nutraukimas
1.           Administratorius paskelbia
procedūrą, susijusią su veiksmais, kurių jis imsis lyginamojo indekso pakeitimų
arba teikimo nutraukimo atveju.
2.           Prižiūrimi subjektai,
leidžiantys ar turintys finansines priemones arba esantys finansinių sutarčių
šalimi, kai tos priemonės arba sutartys susietos su lyginamuoju indeksu,
parengia pagrįstus raštiškus planus, kuriuose išdėsto veiksmus, kurių imtųsi
lyginamojo indekso reikšmingų pakeitimų arba teikimo nutraukimo atveju.
Prižiūrimi subjektai gavę prašymą šiuos planus pateikia atitinkamai
kompetentingai institucijai.
18 straipsnis
Tinkamumo įvertinimas
1.           Jeigu prižiūrimas subjektas
ketina sudaryti finansinę sutartį su vartotoju, tas prižiūrimas subjektas
pirmiausia surenka būtiną informaciją apie vartotojo žinias apie atitinkamą
lyginamąjį indeksą ir su juo susijusią patirtį, jo finansinę padėtį ir tikslus,
jo siekiamus ta finansine sutartimi, taip pat gauna lyginamojo indekso pažymą,
paskelbtą pagal 15 straipsnį, ir įvertina, ar būtų tinkama jo finansinę sutartį
susieti su tuo lyginamuoju indeksu.
2.           Jeigu prižiūrimas subjektas,
remdamasis pagal 1 dalį atliktu vertinimu, mano, kad lyginamasis indeksas
vartotojui nėra tinkamas, prižiūrimas subjektas apie tai vartotoją įspėja raštu
ir nurodo priežastis.
V ANTRAŠTINĖ DALIS
VEIKLOS LEIDIMĄ TURINČIŲ ADMINISTRATORIŲ ARBA TREČIŲJŲ ŠALIŲ ADMINISTRATORIŲ
PATEIKTŲ LYGINAMŲJŲ INDEKSŲ NAUDOJIMAS
19 straipsnis
Pagrįstų lyginamųjų indeksų naudojimas
Prižiūrimas subjektas gali su indeksu susieti
finansinę priemonę arba finansinę sutartį arba jį naudoti investicinio fondo
rezultatams vertinti Sąjungoje, jei jį teikia administratorius, turintis
veiklos leidimą pagal 23 straipsnį, arba trečiojoje šalyje įsisteigęs
administratorius, įregistruotas pagal 21 straipsnį.
20 straipsnis
Lygiavertiškumas
1.           Trečiojoje šalyje įsteigto
administratoriaus teikiamus lyginamuosius indeksus prižiūrimi subjektai gali
naudoti Sąjungoje, jeigu laikomasi šių sąlygų:
(a)
Komisija pagal 2 dalį priėmė lygiavertiškumo
sprendimą, kuriuo pripažįstama, kad tos trečiosios šalies teisinė sistema ir
priežiūros praktika yra lygiavertė šio reglamento reikalavimams;
(b)
administratorius turi veiklos leidimą toje
trečiojoje šalyje arba yra toje trečiojoje šalyje įregistruotas ir prižiūrimas;

(c)
administratorius pranešė EVPRI apie sutikimą, kad
prižiūrimi subjektai galėtų Sąjungoje naudoti jo faktinius ar numatomus
lyginamuosius indeksus, lyginamųjų indeksų, kurie gali būti naudojami Sąjungoje,
sąrašą ir kompetentingą instituciją, atsakingą už jo priežiūrą trečiojoje
šalyje;
(d)
administratorius yra tinkamai įregistruotas pagal
21 straipsnį ir
(e)
veikia šio straipsnio 3 dalyje nurodyti
bendradarbiavimo susitarimai.
2.           Komisija gali priimti sprendimą,
kuriuo nustatoma, kad trečiosios šalies teisine sistema ir priežiūros praktika
užtikrinama, kad:
(a)
toje trečiojoje šalyje turintys veiklos leidimą ar
įregistruoti administratoriai laikytųsi privalomų reikalavimų, prilygstančių
šio reglamento reikalavimams, visų pirma atsižvelgiant į tai, ar nustatant
trečiosios šalies teisinę sistemą ir priežiūros praktiką laikomasi 2013 m.
liepos 17 d. paskelbtų IOSCO finansinių lyginamųjų indeksų principų; ir
(b)
privalomų reikalavimų laikymasis toje trečiojoje
šalyje yra nuolat veiksmingai prižiūrimas ir užtikrinamas.
Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 38
straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
3.           EVPRI sudaro bendradarbiavimo
susitarimus su trečiųjų šalių, kurių teisinė sistema ir priežiūros praktika
pagal 2 dalį buvo pripažintos lygiavertėmis, kompetentingomis institucijomis.
Tokiuose susitarimuose nurodoma bent ši informacija:
(a)
EVPRI ir susijusių trečiųjų šalių kompetentingų
institucijų keitimosi informacija mechanizmas, įskaitant galimybę susipažinti
su visa EVPRI prašoma informacija apie administratorių, kuriam veiklos leidimas
išduotas toje trečiojoje šalyje;
(b)
skubaus pranešimo EVPRI mechanizmas, kai trečiosios
šalies kompetentinga institucija mano, kad administratorius, kuriam veiklos
leidimas išduotas toje trečiojoje šalyje ir kurį ji prižiūri, pažeidžia jam
išduoto veiklos leidimo sąlygas ar kitą nacionalinės teisės aktą;
(c)
procedūros, susijusios su priežiūros veiklos
koordinavimu, įskaitant patikrinimus vietoje.
4.           EVPRI parengia techninių
reguliavimo standartų projektą, kuriame nustato būtiniausią 3 dalyje
nurodytų bendradarbiavimo susitarimų turinį, siekdama užtikrinti, kad
kompetentingos institucijos ir EVPRI galėtų naudotis visais savo priežiūros
įgaliojimais, suteikiamais pagal šį reglamentą.
EVPRI tuos techninių reguliavimo standartų
projektus Komisijai pateikia iki [XXX].
Komisijai suteikiami įgaliojimai Reglamento (ES)
Nr. 1095/2010 10–14 straipsniuose nustatyta tvarka nustatyti pirmoje
pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus.
21 straipsnis
Registracija
1.           EVPRI įregistruoja
administratorius, kurie jai pranešė apie 20 straipsnio 1 dalies c punkte
nurodytą sutikimą. Registras viešai prieinamas EVPRI interneto svetainėje ir
jame teikiama informacija apie lyginamuosius indeksus, kuriuos leista teikti
atitinkamiems administratoriams, ir nurodoma už jų priežiūrą trečiojoje šalyje
atsakinga kompetentinga institucija.
2.           EVPRI panaikina 1 dalyje
nurodyto administratoriaus registraciją 1 dalyje nurodytame registre, kai:
(a)
EVPRI turi svarių dokumentais pagrįstų priežasčių
manyti, kad administratoriaus veikla aiškiai prieštarauja jo lyginamųjų indeksų
naudotojų interesams ar tinkamam rinkų veikimui; arba
(b)
EVPRI turi svarių dokumentais pagrįstų priežasčių
manyti, kad administratorius smarkiai pažeidė jam trečiojoje šalyje taikomas
nacionalinės teisės ar kitas nuostatas, kuriomis vadovaudamasi Komisija priėmė
sprendimą pagal 20 straipsnio 2 dalį.
3.           EVPRI sprendimą pagal 2 dalį
priima tik tuo atveju, jeigu įvykdomos šios sąlygos:
(a)
EVPRI perdavė klausimą spręsti trečiosios šalies
kompetentingai institucijai ir ta kompetentinga institucija nesiėmė tinkamų
priemonių investuotojams apsaugoti ir tinkamam rinkų veikimui Sąjungoje
užtikrinti arba neįrodė, kad susijęs administratorius atitinka toje trečiojoje
šalyje jam taikomus reikalavimus;
(b)
EVPRI apie savo ketinimą panaikinti
administratoriaus registraciją tos trečiosios šalies kompetentingai
institucijai pranešė mažiausiai prieš 30 dienų iki panaikinimo.
4.           EVPRI nedelsdama praneša
kitoms kompetentingoms institucijoms apie bet kokią pagal 2 dalį nustatytą
priemonę ir paskelbia priimtą sprendimą savo interneto svetainėje.
VI ANTRAŠTINĖ DALIS
ADMINISTRATORIŲ VEIKLOS LEIDIMŲ IŠDAVIMAS IR PRIEŽIŪRA
1
skyrius
Veiklos leidimų išdavimas
22 straipsnis
Veiklos leidimo išdavimui taikomi reikalavimai
1.           Administratorius teikia
prašymą išduoti leidimą teikti lyginamuosius indeksus, jei jis teikia indeksus,
kurie yra arba gali būti naudojami kaip kriterijus finansinėse priemonėse arba
finansinėse sutartyse arba investicinio fondo rezultatams vertinti.
2.           Administratorius, kuriam
išduotas veiklos leidimas, nuolat laikosi veiklos leidimui nustatytų sąlygų ir
kompetentingai institucijai praneša apie visus reikšmingus sąlygų, kuriomis iš
pradžių buvo išduotas veiklos leidimas, pokyčius.
23 straipsnis
Prašymas išduoti veiklos leidimą
1.           Administratorius prašymą
išduoti veiklos leidimą pateikia valstybės narės, kurioje yra įsisteigęs,
kompetentingai institucijai.
2.           Prašymas išduoti veiklos
leidimą pagal 1 dalį pateikiamas:
(a)
per 30 darbo dienų nuo prižiūrimo subjekto sudaryto
susitarimo su to administratoriaus pateiktu indeksu susieti finansinę priemonę
arba finansinę sutartį arba jį naudoti investicinio fondo rezultatams vertinti;
(b)
per 30 darbo dienų nuo tada, kai pagal 25
straipsnio 2 dalį administratorius sutiko, kad finansinė priemonė būtų
susiejama su indeksu, kaip nurodyta 25 straipsnio 1 dalyje.
3.           Prašymą teikiantis
administratorius pateikia visą reikalingą informaciją, kad kompetentinga
institucija galėtų įsitikinti, jog prašymą teikiantis administratorius veiklos
leidimo suteikimo metu yra nustatęs būtiną tvarką, kad galėtų įvykdyti šiame
reglamente nustatytus reikalavimus.
4.           Gavusi prašymą, atitinkama
kompetentinga institucija per 15 darbo dienų patikrina, ar prašymas išsamus, ir
atitinkamai informuoja apie tai administratorių. Jeigu prašymas neišsamus,
administratorius pateikia papildomą atitinkamos kompetentingos institucijos
prašomą informaciją.
5.           Gavusi išsamų prašymą,
kompetentinga institucija per 45 darbo dienas išnagrinėja prašymą ir priima
sprendimą išduoti prašymą pateikusiam administratoriui veiklos leidimą arba jo
neišduoti. Per penkias darbo dienas nuo sprendimo išduoti veiklos leidimą arba
jo neišduoti priėmimo dienos kompetentinga institucija apie jį praneša
atitinkamam administratoriui. Jeigu kompetentinga institucija nusprendžia
neišduoti veiklos leidimo prašymą pateikusiam administratoriui, ji pateikia
sprendimo motyvus.
6.           Kompetentinga institucija
praneša EVPRI apie bet kokį sprendimą išduoti veiklos leidimą arba jo neišduoti
prašymą pateikusiam administratoriui ir EVPRI skelbia administratorių, kuriems
pagal šį reglamentą išduotas veiklos leidimas, sąrašą. Gavus bet kokį šioje
dalyje nurodytą pranešimą, tas sąrašas per 7 darbo dienas atnaujinamas.
7.           Komisijai pagal 39 straipsnį
suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl priemonių, kuriomis
papildomai patikslinama informacija, kurią būtina pateikti prašyme išduoti
veiklos leidimą, atsižvelgiant į proporcingumo principą ir administratorių bei
kompetentingų institucijų išlaidas.
24 straipsnis
Veiklos leidimo panaikinimas arba galiojimo sustabdymas
1.           Kompetentinga institucija
panaikina administratoriui išduotą veiklos leidimą arba sustabdo jo galiojimą,
jeigu tas administratorius:
(a)
aiškiai atsisako veiklos leidimo arba per
ankstesnius dvylika mėnesių neteikė jokių lyginamųjų indeksų;
(b)
veiklos leidimą gavo pateikęs melagingą informaciją
arba kitomis neteisėtomis priemonėmis;
(c)
nebeatitinka sąlygų, pagal kurias jam išduotas
veiklos leidimas; arba
(d)
smarkiai ar pakartotinai pažeidė šio reglamento
nuostatas.
2.           Kompetentinga institucija
apie savo sprendimą EVPRI praneša per penkias darbo dienas.
2
skyrius
Pranešimas
apie lyginamuosius indeksus
25 straipsnis
Pranešimas EVPRI apie indekso naudojimą finansinėje priemonėje
1.           Kompetentinga institucija,
kaskart, kai sužino, kad finansinė priemonė susiejama su indeksu arba kad tos
kompetentingos institucijos prižiūrimai prekybos vietai buvo pateiktas prašymas
finansinę priemonę, susietą su indeksu, įtraukti į prekybos sąrašą, per 10
darbo dienų praneša apie tai EVPRI.
2.           Gavusi pranešimą, EVPRI per
10 darbo dienų atitinkamam lyginamojo indekso administratoriui pateikia
pranešimą, kuriame pateikia išsamią informaciją apie to lyginamojo indekso
naudojimą ir administratoriaus prašo per 10 darbo dienų patvirtinti, kad jis
sutinka su tokiu lyginamojo indekso naudojimu.
3.           Nepažeidžiant [Finansinių
priemonių rinkų reglamento] 30 straipsnio, jeigu administratorius per 2 dalyje
nustatytą terminą EVPRI nepraneša apie savo sutikimą, EVPRI praneša apie tai
atitinkamai kompetentingai institucijai, o ji paprašo, kad prekybos vieta per
10 darbo dienų išbrauktų tą finansinę priemonę iš prekybos sąrašo arba
atsisakytų įtraukti ją į tokį sąrašą.
4.           EVPRI savo interneto svetainėje
skelbia visų pagal 1, 2 ir 3 dalis pateiktų pranešimų sąrašą.
EVPRI parengia techninių įgyvendinimo standartų,
kuriais nustatoma 1 ir 2 dalyse nurodyto keitimosi informacija procedūra ir
formos, projektą.
Pirmoje pastraipoje nurodytą techninių įgyvendinimo
standartų projektą EVPRI pateikia Komisijai iki [XXXX].
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmojoje
pastraipoje nurodytus techninius įgyvendinimo standartus pagal Reglamento (ES)
Nr. 1095/2010 15 straipsnį.
3
skyrius
Priežiūros
institucijų bendradarbiavimas
26 straipsnis
Užduočių perdavimas kitai kompetentingai institucijai
1.           Pagal Reglamento (ES)
Nr. 1095/2010 28 straipsnį kompetentinga institucija šiame reglamente
nustatytas savo užduotis gali perduoti kitos valstybės narės kompetentingai institucijai.
Užduočių perdavimas nedaro poveikio užduotis perduodančios kompetentingos
institucijos atsakomybei ir kompetentingos institucijos apie bet kokį siūlomą
užduočių perdavimą EVPRI praneša prieš 60 dienų iki tokio užduočių
perdavimo įsigaliojimo dienos.
2.           Kompetentinga institucija kai
kurias iš šiame reglamente nustatytų savo užduočių gali perduoti EVPRI, jeigu
ši su tuo sutinka. Užduočių perdavimas nedaro poveikio užduotis perduodančios
kompetentingos institucijos atsakomybei.
3.           EVPRI per septynias dienas
praneša valstybėms narėms apie siūlomą užduočių perdavimą. EVPRI per penkias
darbo dienas nuo pranešimo apie sutartą užduočių perdavimą dienos paskelbia
išsamią informaciją apie tokį užduočių perdavimą.
27 straipsnis
Kitos valstybės narės pateiktos informacijos atskleidimas
1.           Kompetentinga institucija
informaciją, gautą iš kitos kompetentingos institucijos, gali atskleisti tik
tuo atveju, jei:
(a)
yra gavusi raštišką tos kompetentingos institucijos
sutikimą ir ta informacija yra atskleidžiama tik tais tikslais, kuriems ta
kompetentinga institucija yra davusi sutikimą; arba
(b)
jei toks atskleidimas būtinas teisminiam
nagrinėjimui.
28 straipsnis
Bendradarbiavimas gavus prašymą, susijusį su patikrinimais arba tyrimais
vietoje
1.           Atitinkama kompetentinga
institucija gali prašyti kitos kompetentingos institucijos pagalbos, susijusios
su patikrinimais arba tyrimais vietoje.
2.           1 dalyje nurodytą prašymą
pateikusi kompetentinga institucija apie tai informuoja EVPRI. Tuo atveju, kai
vykdomas tarpvalstybinio masto patikrinimas arba tyrimas, kompetentingos
institucijos gali prašyti EVPRI koordinuoti šį tyrimą ar patikrinimą vietoje.
3.           Gavusi kitos kompetentingos
institucijos prašymą atlikti patikrinimą ar tyrimą vietoje, kompetentinga
institucija gali:
(a)
patikrinimą ar tyrimą vietoje atlikti pati;
(b)
leisti prašymą pateikusiai kompetentingai
institucijai dalyvauti atliekant patikrinimą ar tyrimą vietoje;
(c)
paskirti auditorius arba ekspertus patikrinimui ar
tyrimui vietoje atlikti.
4
skyrius
Kompetentingų institucijų vaidmuo
29 straipsnis
Kompetentingos institucijos
1.           Kiekviena valstybė narė
paskiria administratorių ir prižiūrimų duomenų teikėjų atitinkamą kompetentingą
instituciją, atsakingą už šiame reglamente nustatytų pareigų vykdymą, ir apie
tai informuoja Komisiją bei EVPRI.
2.           Jeigu valstybė narė paskiria
daugiau kaip vieną kompetentingą instituciją, ji aiškiai apibrėžia atitinkamus
institucijų vaidmenis ir paskiria vieną instituciją, kuri būtų atsakinga už
bendradarbiavimo su Komisija, EVPRI ir kitų valstybių narių kompetentingomis
institucijomis ir keitimosi su jomis informacija koordinavimą.
3.           EVPRI savo interneto
svetainėje paskelbia pagal 1 dalį paskirtų kompetentingų institucijų sąrašą.
30 straipsnis
Kompetentingų institucijų įgaliojimai
1.           Kad kompetentingos
institucijos galėtų vykdyti savo pareigas pagal šį reglamentą, pagal
nacionalinę teisę joms suteikiami bent šie priežiūros ir tyrimo įgaliojimai:
(a)
susipažinti su bet kokiu dokumentu ir kitais bet
kokio pavidalo duomenimis, gauti ar pasidaryti jų kopiją;
(b)
prašyti ar reikalauti informacijos iš bet kurio
asmens, įskaitant tuos, kurie nuolat dalyvauja teikiant pavedimus ar vykdant
tam tikrus susijusius sandorius, taip pat iš jų vadovo, ir prireikus kviesti ir
apklausti tokius asmenis siekiant gauti informacijos;
(c)
lyginamųjų indeksų, kurių pradiniai duomenys yra
susiję su biržos prekėmis, atveju reikalauti, kad rinkos dalyviai pateiktų
standartinės formos informaciją apie susijusias neatidėliotinų sandorių rinkas,
gauti pranešimus apie sandorius ir turėti tiesioginę prieigą prie prekybos
dalyvių sistemų;
(d)
atlikti patikrinimus ar tyrimus vietoje, išskyrus
fizinių asmenų privačias gyvenamąsias vietas;
(e)
patekti į fizinių ir juridinių asmenų patalpas, kad
galėtų konfiskuoti dokumentus ir kitus bet kokio pavidalo duomenis, esant
pagrindui įtarti, kad yra dokumentų ir kitų duomenų, susijusių su patikrinimo
ar tyrimo dalyku, ir jie gali būti svarbūs šio reglamento pažeidimui įrodyti.
Jei pagal nacionalinę teisę reikia išankstinio atitinkamos valstybės narės
teisminės institucijos leidimo, tokiu įgaliojimu naudojamasi tik gavus tokį
reikiamą išankstinį leidimą;
(f)
reikalauti prižiūrimų subjektų turimų telefono
pokalbių įrašų, elektroninių pranešimų ar kitų duomenų srauto išklotinių;
(g)
pareikalauti įšaldyti ir (arba) areštuoti turtą;
(h)
sustabdyti prekybą atitinkama su lyginamuoju
indeksu susieta finansine priemone;
(i)
reikalauti laikinai nutraukti bet kokią praktiką,
kurią kompetentinga institucija laiko prieštaraujančia šiam reglamentui;
(j)
laikinai uždrausti vykdyti profesinę veiklą;
(k)
imtis visų būtinų priemonių užtikrinti, kad
visuomenė būtų tinkamai informuojama apie lyginamojo indekso teikimą, be kita
ko, reikalaujant, kad šį lyginamąjį indeksą paskelbęs ar išplatinęs asmuo
paskelbtų taisomąjį pareiškimą apie ankstesnius lyginamojo indekso duomenis ar
skaičius.
2.           Kompetentingos institucijos 1
dalyje nurodytas funkcijas vykdo ir įgaliojimais naudojasi:
(a)
tiesiogiai;
(b)
bendradarbiaudamos su kitomis institucijomis ar
rinkos subjektais;
(c)
savo atsakomybe perduodamos užduotis tokioms
institucijoms ar rinkos subjektams;
(d)
kreipdamosi į kompetentingas teismines
institucijas.
Kad galėtų naudotis tais įgaliojimais,
kompetentingos institucijos nustato tinkamas ir veiksmingas teisės į gynybą ir
pagrindinių teisių apsaugos priemones.
3.           Valstybės narės užtikrina,
kad būtų įgyvendintos tinkamos priemonės, kad kompetentingos institucijos
turėtų visus priežiūros ir tyrimo įgaliojimus, būtinus jų pareigoms vykdyti.
4.           Jeigu asmuo teikia
informaciją pagal 2 dalį, jis nelaikomas pažeidžiančiu kokius nors informacijos
atskleidimo apribojimus, nustatytus sutartyje arba kokiose nors įstatymų ar
kitų teisės aktų nuostatose.
31 straipsnis
Administracinės priemonės ir sankcijos
1.           Nepažeisdamos 34 straipsnyje
nustatytų kompetentingų institucijų priežiūros įgaliojimų, valstybės narės,
vadovaudamosi nacionaline teise, nustato, kad kompetentingos institucijos
turėtų įgaliojimus imtis tinkamų administracinių priemonių ir taikyti
administracines priemones ir sankcijas bent už:
(a)
šio reglamento 5 straipsnio 1 dalies, 6 straipsnio,
7 straipsnio 1 dalies, 8, 9, 10, 11, 14, 15, 16 17, 18, 19, 22 ir 23 straipsnių
pažeidimus; ir
(b)
nebendradarbiavimą atliekant tyrimą ar patikrinimą
arba prašymo nevykdymą pagal 30 straipsnį.
2.           Jeigu padarytas 1 dalyje
nurodytas pažeidimas, valstybės narės, vadovaudamosi nacionaline teise,
suteikia kompetentingoms institucijoms įgaliojimus taikyti bent šias
administracines priemones ir sankcijas:
(a)
nurodyti, kad pažeidimą padaręs asmuo nutrauktų su
pažeidimu susijusią veiklą ir nebekartotų tokių veiksmų;
(b)
reikalauti grąžinti dėl pažeidimo gautą pelną ar
atsilyginti už nuostolius, kurių dėl to pažeidimo buvo išvengta, jeigu tą pelną
ar nuostolius galima nustatyti;
(c)
paskelbti viešą įspėjimą, kuriame nurodomas už
pažeidimą atsakingas asmuo ir to pažeidimo pobūdis;
(d)
panaikinti reguliuojamam subjektui suteiktą veiklos
leidimą arba sustabdyti jo galiojimą;
(e)
bet kuriam fiziniam asmeniui, kuris laikomas
atsakingu už tokį pažeidimą, laikinai uždrausti vykdyti valdymo funkcijas
administratoriaus arba duomenų teikėjo organizacijoje;
(f)
skirti maksimalias administracines pinigines
sankcijas, kurių dydis yra bent tris kartus didesnis nei padarius pažeidimą
gauto pelno ar išvengtų nuostolių suma, kai tą sumą galima nustatyti; arba
(1)
fizinio asmens atžvilgiu:
i) jeigu pažeista 5 straipsnio 1 dalis, 6
straipsnis, 7 straipsnio 1 dalis, 8, 9, 10, 11, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 22 ir
23 straipsniai, taikyti maksimalias administracines pinigines sankcijas, kurių
dydis – bent iki 500 000 EUR, o tose valstybėse narėse, kuriose euro
nėra oficiali valiuta, – bent iki atitinkamos sumos nacionaline valiuta pagal
valiutos keitimo kursą šio reglamento įsigaliojimo dieną; arba
ii) jeigu pažeistas 7 straipsnio 1 dalies b arba c
punktas, taikyti maksimalias administracines pinigines sankcijas, kurių dydis –
bent iki 100 000 EUR, o tose valstybėse narėse, kuriose euro nėra
oficiali valiuta, – bent iki atitinkamos sumos nacionaline valiuta pagal
valiutos keitimo kursą šio reglamento įsigaliojimo dieną;
(2)
juridinio asmens atžvilgiu:
i) jeigu pažeista 5 straipsnio 1 dalis, 6
straipsnis, 7 straipsnio 1 dalis, 8, 9, 10, 11, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 22 ir
23 straipsniai, taikyti maksimalias administracines pinigines sankcijas, kurių
dydis atitinka didesniąją iš šių sumų – bent iki 1 000 000 EUR
arba bent iki 10 % bendros metinės to juridinio asmens apyvartos,
nustatytos pagal paskutines turimas valdymo organo patvirtintas ataskaitas.
Jeigu juridinis asmuo yra patronuojančioji įmonė, kuri pagal Direktyvą
2013/34/ES, turi rengti konsoliduotąsias finansines ataskaitas, arba tokios
patronuojančiosios įmonės patronuojamoji įmonė, atitinkama bendra metinė
apyvarta pagal Direktyvą 86/635/EB bankams ir Direktyvą 91/674/EB draudimo
įmonėms yra bendra metinė apyvarta arba atitinkamos rūšies pajamos, nustatytos
pagal paskutines turimas pagrindinės patronuojančiosios įmonės valdymo organo
patvirtintas konsoliduotąsias ataskaitas, arba, jeigu asmuo yra asociacija,
10 % bendros jos narių apyvartos; arba
ii) jeigu pažeisti 6 straipsnio 1 dalies b ir c punktai,
taikyti maksimalias administracines pinigines sankcijas, kurių dydis atitinka
didesniąją iš šių sumų – bent iki 250 000 EUR arba bent iki 2 %
bendros metinės to juridinio asmens apyvartos, nustatytos pagal paskutines
turimas valdymo organo patvirtintas ataskaitas. Jeigu juridinis asmuo yra
patronuojančioji įmonė, kuri pagal Direktyvą 2013/34/ES, turi rengti
konsoliduotąsias finansines ataskaitas, arba tokios patronuojančiosios įmonės
patronuojamoji įmonė, atitinkama bendra metinė apyvarta pagal Direktyvą
86/635/EB bankams ir Direktyvą 91/674/EB draudimo įmonėms yra bendra metinė
apyvarta arba atitinkamos rūšies pajamos, nustatytos pagal paskutines turimas
pagrindinės patronuojančiosios įmonės valdymo organo patvirtintas
konsoliduotąsias ataskaitas, arba, jeigu asmuo yra asociacija, 10 %
bendros jos narių apyvartos.
3.           Iki [12 mėnesių nuo šio
reglamento įsigaliojimo dienos] valstybės narės Komisijai ir EVPRI praneša
taisykles dėl 1 ir 2 dalių. Jos nedelsdamos praneša Komisijai ir EVPRI apie
visus paskesnius jų pakeitimus.
4.           Be 1 dalyje nurodytų
įgaliojimų taikyti sankcijas, valstybės narės, vadovaudamosi nacionaline teise,
gali suteikti kompetentingoms institucijoms kitų sankcijų taikymo įgaliojimų ir
gali nustatyti didesnius nei nustatytieji toje dalyje sankcijų dydžius.
32 straipsnis
Naudojimasis priežiūros ir sankcijų taikymo įgaliojimais
1.           Valstybės narės užtikrina,
kad spręsdamos dėl administracinių sankcijų rūšies ir dydžio kompetentingos
institucijos atsižvelgtų į visas atitinkamas aplinkybes, prireikus įskaitant:
(a)
pažeidimo sunkumą ir trukmę;
(b)
atsakingo asmens atsakomybės laipsnį;
(c)
atsakingo asmens finansinį pajėgumą, visų pirma
atsižvelgiant į atsakingo juridinio asmens visą apyvartą ar atsakingo fizinio
asmens metines pajamas;
(d)
atsakingo asmens gauto pelno arba išvengtų nuostolių,
jei juos galima nustatyti, dydį;
(e)
atsakingo asmens bendradarbiavimo su kompetentinga
institucija lygį, neapribojant reikalavimo užtikrinti, kad toks asmuo
atsilygintų už gautą pelną ar išvengtus nuostolius;
(f)
susijusio asmens anksčiau padarytus pažeidimus;
(g)
priemones, kurių po pažeidimo ėmėsi atsakingas
asmuo, kad būtų išvengta pakartotinio pažeidimo.
2.           31 straipsnyje apibrėžtomis
aplinkybėmis naudodamosi sankcijų taikymo įgaliojimais kompetentingos
institucijos glaudžiai bendradarbiauja siekdamos užtikrinti, kad priežiūros ir
tyrimo įgaliojimai bei administracinės sankcijos duotų pageidaujamų rezultatų
pagal šį reglamentą. Be to, jos koordinuoja veiksmus, kad išvengtų galimo
dubliavimo ir sutapimo priežiūros ir tyrimo įgaliojimus bei administracines sankcijas
ir baudas taikant tarpvalstybiniais atvejais.
33 straipsnis
Sprendimų skelbimas
1.           Sprendimą, kuriuo skiriama
administracinė sankcija ar priemonė už šio reglamento pažeidimą, kompetentingos
institucijos savo oficialioje interneto svetainėje paskelbia iš karto po to,
kai asmuo, kuriam taikoma sankcija, informuojamas apie tą sprendimą. Skelbime
nurodoma bent jau informacija apie pažeidimo rūšį bei pobūdį ir atsakingų
asmenų tapatybę. Šis įpareigojimas netaikomas sprendimams, kuriais skiriamos
tiriamojo pobūdžio priemonės.
2.           Kai konkrečiu atveju atlikus
juridinių asmenų tapatybės arba fizinių asmenų asmens duomenų paskelbimo
proporcingumo vertinimą kompetentingos institucijos nuomone, tokių duomenų
paskelbimas yra neproporcingas arba kai paskelbimas kelia grėsmę finansų rinkų
stabilumui arba vykdomam tyrimui, kompetentingos institucijos renkasi vieną iš
šių galimybių:
(a)
atideda sprendimo skirti sankciją ar priemonę
paskelbimą iki tol, kol nebebus priežasčių jo neskelbti;
(b)
paskelbia nuasmenintą sprendimą skirti sankciją ar
priemonę tokiu būdu, kuris neprieštarauja nacionalinei teisei, jei tokiu
nuasmeninto sprendimo paskelbimu užtikrinama veiksminga atitinkamų asmens
duomenų apsauga. Tuo atveju, kai nusprendžiama paskelbti nuasmenintą sprendimą
dėl sankcijos ar priemonės, atitinkamų duomenų paskelbimas gali būti atidėtas
pagrįstam laikotarpiui, jei numatoma, jog per tą laikotarpį išnyks priežastys,
dėl kurių reikėtų skelbti nuasmenintą sprendimą;
(c)
apskritai neskelbia sprendimo skirti sankciją ar
priemonę, jeigu manoma, jog taikant a ir b punktuose nurodytas galimybes būtų
nepakankamai užtikrinta:
(1)
kad nebūtų pakenkta finansų rinkų stabilumui arba
(2)
tokių sprendimų paskelbimo proporcingumas
atsižvelgiant į priemones, kurios laikomos nesvarbaus pobūdžio.
3.           Tuo atveju, kai sprendimas
skirti sankciją ar priemonę gali būti apskųstas atitinkamoms teisminėms ar
kitoms institucijoms, kompetentingos institucijos taip pat nedelsdamos savo
oficialioje interneto svetainėje paskelbia tokią informaciją ir bet kokią
vėlesnę informaciją apie tokio skundo rezultatus. Be to, sprendimas,
kuriuo panaikinamas ankstesnis sprendimas skirti sankciją ar priemonę, taip pat
paskelbiamas.
4.           Kompetentingos institucijos
užtikrina, kad bet kokia pagal šį straipsnį paskelbta informacija jų oficialioje
interneto svetainėje liktų bent penkerių metų laikotarpį po jos paskelbimo. Į
paskelbtą informaciją įtraukti asmens duomenys kompetentingos institucijos
oficialioje interneto svetainėje paliekami tokį laikotarpį, kuris būtinas
vadovaujantis taikomomis asmens duomenų apsaugos taisyklėmis.
34 straipsnis
Kompetentingų institucijų kolegijos
1.           Per 30 darbo dienų nuo 13
straipsnio 1 dalyje nurodyto sprendimo, kuriuo nustatoma, kad lyginamasis
indeksas yra ypatingos svarbos lyginamasis indeksas, įsigaliojimo kompetentinga
institucija sukuria kompetentingų institucijų kolegiją.
2.           Kolegiją sudaro
administratoriaus kompetentinga institucija, EVPRI ir duomenų teikėjų
kompetentingos institucijos.
3.           Kitų valstybių narių
kompetentingos institucijos turi teisę būti kolegijos narėmis tuo atveju, jei
tą ypatingos svarbos lyginamąjį indeksą nustojus teikti būtų gerokai pakenkta
tų valstybių narių finansiniam stabilumui, tvarkingam rinkų veikimui,
vartotojams ar realiajai ekonomikai.
Jeigu kompetentinga institucija ketina tapti
kolegijos nare pagal pirmą pastraipą, ji administratoriaus kompetentingai
institucijai pateikia prašymą, kuriame įrodoma, kad tos nuostatos reikalavimai
yra įvykdyti.  Atitinkama administratoriaus kompetentinga institucija apsvarsto
prašymą ir per 20 darbo dienų nuo prašymo gavimo praneša prašymą pateikusiai
institucijai, ar ji laiko, kad tie reikalavimai yra įvykdyti. Jeigu
administratoriaus kompetentinga institucija laiko, kad tie reikalavimai
neįvykdyti, prašymą pateikusi institucija gali perduoti klausimą spręsti EVPRI
pagal 10 dalį.
4.           EVPRI padeda skatinti ir
prižiūrėti veiksmingą, efektyvią ir nuoseklią šiame straipsnyje nurodytų
priežiūros institucijų kolegijų veiklą pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010
21 straipsnį. Tuo tikslu EVPRI dalyvauja taip, kaip tai yra tinkama, ir yra
laikoma kompetentinga institucija.
5.           Administratoriaus
kompetentinga institucija pirmininkauja kolegijos posėdžiams, koordinuoja
kolegijos veiklą ir užtikrina veiksmingą kolegijos narių keitimąsi informacija.
6.           Administratoriaus
kompetentinga institucija nustato rašytinius kolegijos veiklos susitarimus
šiais klausimais:
(a)
informacijos, kuria turi keistis kompetentingos
institucijos;
(b)
kompetentingų institucijų tarpusavio sprendimų
priėmimo proceso;
(c)
atvejų, kuriais kompetentingos institucijos privalo
konsultuotis vienos su kitomis;
(d)
pagalbos, teiktinos pagal 14 straipsnio 3 dalį,
užtikrinant 14 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodytų priemonių vykdymą.
Jeigu administratorius teikia daugiau nei vieną
lyginamąjį indeksą, administratoriaus kompetentinga institucija gali sukurti
vieną kolegiją visiems to administratoriaus teikiamiems lyginamiesiems
indeksams.
7.           Jei nesutariama dėl
susitarimų pagal 6 dalį, bet kurie kolegijos nariai, išskyrus EVPRI, gali
perduoti klausimą spręsti EVPRI. Administratoriaus kompetentinga institucija,
prieš suderindama galutinį rašytinių koordinavimo susitarimų tekstą, deramai
atsižvelgia į visas EVPRI rekomendacijas. Rašytiniai koordinavimo susitarimai
išdėstomi viename dokumente, kuriame nurodomos visos priežastys, dėl kurių
reikšmingai nukrypstama nuo EVPRI rekomendacijų. Administratoriaus
kompetentinga institucija rašytinius koordinavimo susitarimus perduoda
kolegijos nariams ir EVPRI.
8.           Prieš imdamasi 14, 23, 24 ir
31 straipsniuose nurodytų priemonių, administratoriaus kompetentinga
institucija konsultuojasi su kolegijos nariais. Kolegijos nariai pagal savo
įgaliojimus deda visas įmanomas pastangas, kad pasiektų susitarimą.
Administratoriaus kompetentingai institucijai
priimant sprendimą imtis tokių priemonių atsižvelgiama į poveikį kitoms
kompetentingoms institucijoms ir jų atitinkamoms valstybėms narėms, visų pirma
galimą poveikį finansų sistemos stabilumui kitose susijusiose valstybėse
narėse.
9.           Jei per 15 darbo dienų po to,
kai apie klausimą pranešta kolegijai, kolegijos nariai nesutaria, ar imtis 8
dalyje nurodytų priemonių, administratoriaus kompetentinga institucija gali
priimti sprendimą. Jei tuo sprendimu nesilaikoma kitų kolegijos narių ir
atitinkamais atvejais EVPRI pareikštų nuomonių, toks nesilaikymas visapusiškai
pagrindžiamas. Administratoriaus kompetentinga institucija apie sprendimą
nepagrįstai nedelsdama praneša kolegijai ir EVPRI.
10.         Kompetentingos institucijos,
išskyrus EVPRI, gali pranešti EVPRI apie bet kurį iš toliau nurodytų atvejų:
(a)
kai kompetentinga valdžios institucija neperdavė
esminės informacijos;
(b)
kai gavus prašymą pagal 3 dalį administratoriaus
kompetentinga institucija pranešė prašymą pateikusiai institucijai, kad tos
dalies reikalavimai yra neįvykdyti, arba per pagrįstą laiką neįvykdė tokio
prašymo;
(c)
kai kompetentingos institucijos nesusitarė dėl 6
dalyje nurodytų klausimų;
(d)
kai lyginamasis indeksas yra ypatingos svarbos
lyginamasis indeksas, jeigu nesutariama dėl priemonės, kurios imtasi pagal 14,
23, 24 ir 31 straipsnius.
Nedarant poveikio Sutarties dėl Europos Sąjungos
veikimo 258 straipsnio taikymui, EVPRI gali imtis veiksmų pagal Reglamento (ES)
Nr. 1095/2010 19 straipsniu jai suteiktus įgaliojimus. EVPRI taip pat gali
savo iniciatyva padėti kompetentingoms institucijoms plėtoti nuoseklią
bendradarbiavimo praktiką pagal to reglamento 19 straipsnio 1 dalies antrą
pastraipą.
35 straipsnis
Bendradarbiavimas su EVPRI
1.           Taikant šį reglamentą,
kompetentingos institucijos pagal Reglamentą (ES) Nr. 1095/2010 bendradarbiauja
su EVPRI.
2.           Pagal Reglamento (ES)
Nr. 1095/2010 35 straipsnį kompetentingos institucijos nedelsdamos
teikia EVPRI visą informaciją, būtiną EVPRI pareigoms vykdyti.
3.           EVPRI parengia techninių
įgyvendinimo standartų, kuriais nustatoma 2 dalyje nurodyto keitimosi
informacija tvarka ir priemonės, projektą.
Pirmoje pastraipoje minėtą techninių įgyvendinimo
standartų projektą EVPRI pateikia Komisijai iki [XXXX].
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje
pastraipoje nurodytus techninius įgyvendinimo standartus pagal Reglamento (ES)
Nr. 1095/2010 15 straipsnį.
36 straipsnis
Profesinė paslaptis
1.           Bet kokiai konfidencialiai
informacijai, kuri yra gauta, kuria keičiamasi ar kuri yra perduodama pagal šį
reglamentą, taikomos 2 dalyje išdėstytos profesinės paslapties nuostatos.
2.           Įpareigojimas saugoti
profesinę paslaptį taikomas visiems asmenims, kurie dirba ar dirbo
kompetentingoje institucijoje, bet kokioje kitoje institucijoje, rinkos
subjekte arba pas fizinį arba juridinį asmenį, kuriems kompetentinga
institucija perdavė savo įgaliojimus, įskaitant auditorius ir ekspertus,
kuriuos samdo kompetentinga institucija.
3.           Profesine paslaptimi laikoma
informacija negali būti atskleista jokiam kitam asmeniui ar institucijai,
išskyrus pagal teisės aktuose išdėstytas nuostatas.
4.           Visa su verslo ar veiklos
sąlygomis ir kitais ekonominiais ar asmeniniais reikalais susijusi informacija,
kuria pagal šį reglamentą tarpusavyje keičiasi kompetentingos institucijos,
laikoma konfidencialia ir jai taikomi profesinės paslapties reikalavimai,
išskyrus atvejus, kai perduodant tokią informaciją kompetentinga institucija
pareiškia, kad ši informacija gali būti atskleidžiama, arba kai jos
atskleidimas būtinas teisminiam nagrinėjimui.
VII ANTRAŠTINĖ DALIS
DELEGUOTIEJI IR ĮGYVENDINIMO AKTAI
37 straipsnis
Naudojimasis įgaliojimais
1.           Komisijai suteikiami
įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus laikantis šiame straipsnyje nustatytų
sąlygų.
2.           3 straipsnio 2 dalyje, 5
straipsnio 3 dalyje, 7 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 3 dalyje, 11
straipsnio 4 dalyje, 12 straipsnio 3 dalyje, 16 straipsnio 2 dalyje ir 23
straipsnio 7 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai
suteikiami neribotam laikotarpiui nuo [šio reglamento įsigaliojimo datos].
3.           Europos Parlamentas arba
Taryba gali bet kada atšaukti 3 straipsnio 2 dalyje, 5 straipsnio 3 dalyje, 7
straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 3 dalyje, 11 straipsnio 4 dalyje, 12
straipsnio 3 dalyje, 16 straipsnio 2 dalyje ir 23 straipsnio 7 dalyje nurodytus
deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame
sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas
įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame
leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau
galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
4.           Apie priimtą deleguotąjį aktą
Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
5.           Pagal 3 straipsnio 2 dalį, 5
straipsnio 3 dalį, 7 straipsnio 3 dalį, 9 straipsnio 3 dalį, 11 straipsnio 4
dalį, 12 straipsnio 3 dalį, 16 straipsnio 2 dalį ir 23 straipsnio 7 dalį
priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius
nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos
Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus
šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad
prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis
laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.
38 straipsnis
Komiteto procedūra
1.           Komisijai padeda Europos
vertybinių popierių komitetas. Tas komitetas – komitetas, kaip apibrėžta
Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2.           Jeigu daroma nuoroda į šią
dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis, atsižvelgiant į
jo 8 straipsnio nuostatas.
VIII ANTRAŠTINĖ DALIS
Pereinamojo laikotarpio ir baigiamosios nuostatos
39 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio nuostatos
1.           Administratorius, [šio
reglamento įsigaliojimo dieną] teikiantis lyginamąjį indeksą, per [24 mėnesiai
nuo taikymo dienos] pateikia prašymą išduoti veiklos leidimą pagal 23
straipsnį.
2.           Pagal 1 dalį prašymą išduoti
veiklos leidimą pateikęs administratorius gali toliau rengti esamą lyginamąjį
indeksą, nebent būtų atsisakyta išduoti tokį veiklos leidimą arba tol, kol bus
atsisakyta išduoti tokį veiklos leidimą.
3.           Jeigu esamas lyginamasis
indeksas neatitinka šio reglamento reikalavimų, bet dėl to lyginamojo indekso
pakeitimo suderinant jį su šio reglamento reikalavimais atsirastų force
majeure aplinkybių, būtų sumenkintos ar kitaip pažeistos bet kokios su tuo
lyginamuoju indeksu susietos finansinės sutarties ar finansinės priemonės
sąlygos, taikoma šio straipsnio 4 dalis.
4.           Valstybės narės, kurioje
įsisteigęs administratorius, atitinkama kompetentinga institucija leidžia
naudoti lyginamąjį indeksą tol, kol su tuo lyginamuoju indeksu susietų
finansinių sutarčių ar finansinių priemonių vertė yra ne didesnė kaip 5 %
su tuo lyginamuoju indeksu susietų finansinių priemonių ir finansinių sutarčių
vertės šio reglamento įsigaliojimo metu. Pradėjus taikyti šį reglamentą,
finansinės sutartys ar finansinės priemonės neturi būti susietos su tokiu esamu
lyginamuoju indeksu.
40 straipsnis
Peržiūra
Iki 2018 m. liepos 1 d. Komisija
peržiūri šį reglamentą ir pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai apie jį
ataskaitą, visų pirma apie:
(a)
ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų ir privalomo
dalyvavimo režimo pagal 13 ir 14 straipsnius ir 3 straipsnyje pateiktos
ypatingos svarbos lyginamojo indekso apibrėžties veikimą ir veiksmingumą;
(b)
VI antraštinėje dalyje nustatyto priežiūros režimo
ir kolegijų pagal 34 straipsnį veiksmingumą ir Sąjungos įstaigos vykdomos tam
tikrų lyginamųjų indeksų priežiūros tinkamumą; ir
(c)
tinkamumo reikalavimo pagal 18 straipsnį vertę.
41 straipsnis
 Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo
paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo [12 mėnesių nuo įsigaliojimo
dienos].
Tačiau 13 straipsnio 1 dalis ir 34 straipsnis
taikomas nuo [6 mėnesiai nuo įsigaliojimo dienos].
Šis reglamentas privalomas visas ir
tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
I PRIEDAS
A skirsnis. Valdymo ir kontrolės reikalavimai
siekiant užtikrinti 5 straipsnio 1 dalies laikymąsi
I. Valdymo ir interesų konfliktų
reikalavimai siekiant užtikrinti 5 straipsnio 1 dalies a punkto laikymąsi
1.           Lyginamojo indekso teikimas
veiklos ir funkcijų požiūriu yra atskirtas nuo kiekvienos administratoriaus
verslo dalies, dėl kurios kyla ar gali kilti interesų konfliktas. Jeigu šių
konfliktų negalima valdyti, lyginamojo indekso operatorius nutraukia bet kokią
veiklą ar santykius, dėl kurių kyla šie konfliktai, arba nustoja rengti
lyginamąjį indeksą.
2.           Administratorius skelbia informaciją
apie visus esamus ar galimus interesų konfliktus, įskaitant interesų
konfliktus, kylančius dėl administratoriaus nuosavybės ar kontrolės, arba
atskleidžia šią informaciją lyginamojo indekso duomenų teikėjams, naudotojams
ir atitinkamai kompetentingai institucijai.
3.           Siekdamas apsaugoti
lyginamojo indekso nustatymo teisingumą ir nepriklausomumą, administratorius
nustato tinkamas interesų konfliktų nustatymo, atskleidimo, valdymo arba
švelninimo ir vengimo politikos priemones ir procedūras. Šios priemonės ir
procedūros turėtų būti reguliariai peržiūrimos ir atnaujinamos. Politikos
priemonėmis ir procedūromis turėtų būti atsižvelgiama į interesų konfliktų
lygį, veikimo savo nuožiūra lyginamojo indekso nustatymo procese laipsnį ir
lyginamojo indekso keliamą riziką ir:
(a)
užtikrinamas administratoriui pateiktos ar jo
parengtos informacijos, kuriai taikomi šiame reglamente nustatyti informacijos
atskleidimo ir skaidrumo įpareigojimai, konfidencialumas ir
(b)
konkrečiai švelninami konfliktai, kilę dėl
administratoriaus nuosavybės ar kontrolės arba dėl kitų jo grupėje esančių
interesų, arba dėl kitų asmenų, kurie gali daryti administratoriui įtaką ar jį
kontroliuoti lyginamojo indekso nustatymo požiūriu.
4.           Administratorius užtikrina,
kad darbuotojai ir bet kokie kiti fiziniai asmenys, kurių paslaugomis jis
naudojasi ar kurių paslaugas kontroliuoja ir kurie tiesiogiai dalyvauja
teikiant lyginamąjį indeksą:
(a)
turėtų būtinų įgūdžių, žinių ir patirties, kad
galėtų vykdyti pavestas pareigas, ir jiems būtų taikomas veiksmingas valdymas
ir priežiūra;
(b)
jiems nebūtų daroma nederama įtaka ir jiems nekiltų
interesų konfliktų, dėl atlygio šiems asmenims ir jų veiklos rezultatų
įvertinimo nekiltų interesų konfliktų ir kitaip nebūtų pažeistas lyginamojo
indekso nustatymo proceso teisingumas;
(c)
jų interesai ir verslo ryšiai nedarytų neigiamo
poveikio administratoriaus vykdomoms funkcijoms;
(d)
jiems būtų draudžiama prie lyginamojo indekso
nustatymo prisidėti asmeniškai ar rinkos dalyvių vardu teikiant pirkimo ir
pardavimo pasiūlymus ir dalyvaujant sandoriuose ir
(e)
jiems būtų taikomos veiksmingos procedūros,
kuriomis būtų kontroliuojamas keitimasis informacija su kitais darbuotojais,
bet kuriais kitais asmenimis, dalyvaujančiais veikloje, dėl kurios gali kilti
interesų konfliktų rizika, arba kai ta informacija gali daryti lyginamajam
indeksui poveikį.
5.           Administratorius nustato
konkrečias vidaus kontrolės procedūras, kuriomis būtų užtikrinamas lyginamąjį
indeksą nustatančio darbuotojo ar asmens sąžiningumas ir patikimumas ir kurios
apimtų bent reikalavimą, kad prieš išplatinant lyginamąjį indeksą būtų taikoma
vidaus patvirtinimo vadovybės parašu procedūra.
6.           Šio skirsnio 7 ir 8 punktai
taikomi, kai pradinius duomenis teikia sandorių sudarymo funkciją vykdantys
asmenys, t. y. bet kuris duomenų teikėjų ar jų susijusių įmonių
departamentas, padalinys, grupė ar darbuotojai, vykdantys kainodaros, prekybos,
pardavimo, rinkodaros, reklamos, neužsakytų paslaugų siūlymo, struktūrizavimo
arba maklerio paslaugų veiklą.
7.           Jei administratorius
pradinius duomenis gauna iš sandorių sudarymo funkciją vykdančių darbuotojų,
jis surenka duomenis iš kitų šaltinių, kurie gali patvirtinti tuos pradinius
duomenis.
8.           Administratorius nepriima
pradinių duomenų iš sandorių sudarymo funkciją vykdančių asmenų, nebent
taikomos tinkamos sandorių sudarymo funkcijos duomenų vidaus priežiūros ir
tikrinimo procedūros, atitinkančios šiuos reikalavimus:
(a)
prieš nustatant lyginamąjį indeksą pradiniai
duomenys patvirtinami, įskaitant keleriopas aukšto rango darbuotojų peržiūrų pradiniams
duomenims patikrinti procedūras ir teikiamų pradinių duomenų patvirtinimo
vadovybės parašu vidaus procedūras;
(b)
fiziškai atskiriami sandorių sudarymo funkcijos ir
atskaitomybės linijų darbuotojai;
(c)
visapusiškai apsvarstomos konfliktų valdymo
priemonės, kuriomis nustatomos, atskleidžiamos, valdomos, mažinamos ir
šalinamos esamos arba galimos paskatos manipuliuoti teikiamais pradiniais
duomenimis arba kitaip jiems daryti įtaką, įskaitant atlyginimų politiką ir
interesų konfliktus, kylančius tarp pradinių duomenų teikimo veiklos ir visos
kitos duomenų teikėjo, bet kurios jo susijusios įmonės arba atitinkamų jų
klientų ar užsakovų veiklos.
II. Priežiūros reikalavimai siekiant
užtikrinti 5 straipsnio 1 dalies b punkto laikymąsi
9.           Administratorius nustato ir
palaiko nuolatinės ir veiksmingos priežiūros funkciją, kuri vykdoma
nepriklausomai ir kurią vykdantys asmenys, atsižvelgiant į lyginamojo indekso
sudėtingumą, naudojimą ir pažeidžiamumą, atlieka kai kurias iš šių pareigų arba
jas visas:
(a)
peržiūrėti lyginamojo indekso apibrėžtį ir
metodiką;
(b)
prižiūrėti bet kokius lyginamojo indekso metodikos
pakeitimus ir pavesti administratoriui konsultuotis dėl tokių pakeitimų;
(c)
prižiūrėti, kaip veikia administratoriaus kontrolės
sistema ir laikomasi elgesio kodekso, taip pat kaip yra valdomas ir veikia
lyginamasis indeksas;
(d)
peržiūrėti ir tvirtinti lyginamojo indekso teikimo
nutraukimo procedūras, įskaitant bet kokį konsultavimąsi dėl nutraukimo;
(e)
prižiūrėti visus trečiuosius asmenis,
dalyvaujančius teikiant lyginamąjį indeksą, įskaitant apskaičiavimo ar
platinimo tarpininkus;
(f)
vertinti vidaus ir išorės auditą ar peržiūras,
stebėti nustatytų veiksmų įgyvendinimą;
(g)
stebėti pradinius duomenis ir duomenų teikėjus,
taip pat administratoriaus veiksmus ginčijant pateiktus pradinius duomenis ar
juos tvirtinant;
(h)
imtis veiksmingų priemonių dėl bet kokių elgesio
kodekso pažeidimų ir
(i)
pranešti atitinkamoms kompetentingoms institucijoms
apie bet kokį netinkamą duomenų teikėjų ar administratorių elgesį, apie kurį
sužino priežiūros funkciją vykdantys asmenys, taip pat apie visus neįprastus ar
įtartinus pradinius duomenis.
10.         Priežiūros funkcija vykdoma
vienu iš šių būdų:
(a)
jeigu administratorių valdo arba kontroliuoja
duomenų teikėjai arba naudotojai, ją vykdo tokios sudėties atskira taryba ar
komitetas, kad būtų užtikrinamas jų nepriklausomumas ir interesų konfliktų
nebuvimas. Jeigu administratorių valdo ar kontroliuoja duomenų teikėjai,
duomenų teikėjai komitete neturėtų sudaryti daugumos. Jeigu administratorių
valdo ar kontroliuoja naudotojai, naudotojai komitete neturėtų sudaryti
daugumos;
(b)
jeigu administratorius nėra valdomas ar
kontroliuojamas savo duomenų teikėjų ar naudotojų, ją vykdo vidaus taryba ar
komitetas. Vidaus tarybos ar komiteto nariai neturi dalyvauti teikiant jų
prižiūrimą lyginamąjį indeksą;
(c)
jeigu administratorius gali įrodyti, kad,
atsižvelgiant į jo lyginamojo indekso teikimo pobūdį, mastą ir sudėtingumą,
taip pat į su tuo lyginamuoju indeksu susijusią riziką ir jo poveikį, a ir b
punktuose nustatyti reikalavimai yra neproporcingi, už priežiūrą atsakingo
pareigūno funkciją gali vykdyti fizinis asmuo. Už priežiūrą atsakingas
pareigūnas neturi dalyvauti teikiant jokį jo prižiūrimą lyginamąjį indeksą.
11.         Priežiūros funkciją vykdantys
asmenys gali vykdyti daugiau nei vieno administratoriaus teikiamo lyginamojo
indekso priežiūrą, jeigu jie kitais atžvilgiais atitinka kitus šio skirsnio
reikalavimus.
III. Kontrolės reikalavimai siekiant
užtikrinti 5 straipsnio 1 dalies c punkto laikymąsi
12.         Administratorius užtikrina,
kad būtų nustatyta tinkama lyginamojo indekso teikimo kontrolės sistema.
Kontrolės sistema turėtų būti proporcinga nustatomų konfliktų lygiui, veikimo
savo nuožiūra lyginamojo indekso nustatymo procese mastui ir lyginamojo indekso
pradinių duomenų pobūdžiui ir turėtų apimti:
(a)
operacinės rizikos valdymą;
(b)
tinkamus ir veiksmingus veiklos tęstinumo ir
atkūrimo planus.
13.         Jeigu pradiniai duomenys nėra
sandorių duomenys, administratorius:
(a)
nustato priemones, kuriomis užtikrinama, kad
duomenų teikėjai laikytųsi elgesio kodekso ir pradiniams duomenims taikomų
standartų;
(b)
nustato priemones pradiniams duomenims stebėti,
įskaitant pradinių duomenų stebėseną prieš lyginamojo indekso paskelbimą ir
pradinių duomenų tvirtinimą po indekso paskelbimo klaidoms ir neatitiktims
nustatyti.
14.         Kontrolės sistema pagrindžiama
dokumentais, peržiūrima ir atitinkamais atvejais atnaujinama; naudotojams ir
atitinkamai kompetentingai institucijai, pateikus prašymą, leidžiama su ja
susipažinti.
IV. Atskaitomybės reikalavimai siekiant
užtikrinti 5 straipsnio 1 dalies d punkto laikymąsi
15.         Administratorius nustato
vidaus funkciją, turinčią būtiną pajėgumą tikrinti, kaip administratorius
laikosi lyginamojo indekso nustatymo metodikos ir šio reglamento, ir teikti
apie tai ataskaitas.
16.         Ypatingos svarbos lyginamųjų
indeksų atveju administratorius paskiria nepriklausomą išorės auditorių, kuris
tikrina, kaip administratorius laikosi lyginamojo indekso nustatymo metodikos
ir šio reglamento, ir teikia apie tai ataskaitas, jeigu su lyginamaisiais indeksais
susijusios administratoriaus veiklos mastas ir sudėtingumas kelia didelę riziką
finansiniam stabilumui.
17.         Atitinkamos kompetentingos
institucijos arba kurio nors lyginamojo indekso naudotojo prašymu
administratorius pateikia arba paskelbia išsamią informaciją apie peržiūras,
atliktas pagal 15 punktą, arba apie auditą, atliktą pagal 16 punktą.
18.         Administratorius saugo tokią
informaciją:
(a)
visus pradinius duomenis;
(b)
informaciją apie šių pradinių duomenų naudojimą
lyginamajam indeksui nustatyti ir apie taikytą metodiką;
(c)
informaciją apie visus atvejus, kai
administratorius, nustatydamas lyginamąjį indeksą, rėmėsi nuovoka ar veikė savo
nuožiūra, įskaitant išsamų tokio rėmimosi nuovoka ar veikimo savo nuožiūra
pagrindimą, ir dokumentus, susijusius su atvejais, kai kokių nors pradinių
duomenų buvo nepaisyta, visų pirma kai tokie duomenys atitiko lyginamojo
indekso nustatymo metodikos reikalavimus, ir tokio nepaisymo pagrindimą;
(d)
informaciją apie duomenis teikiančius asmenis ir
fizinius asmenis, administratorių įdarbintus lyginamiesiems indeksams
nustatyti;
(e)
visus dokumentus, susijusius su bet kokiu skundu,
įskaitant skundo pateikėjų pateiktus dokumentus, taip pat administratoriaus
dokumentus; ir
(f)
su lyginamuoju indeksu susijusių bet kokio
administratoriaus įdarbinto asmens ir duomenų teikėjų telefono pokalbių ar
elektroninių pranešimų įrašus.
19.         Administratorius 1 punkte
nustatytą informaciją saugo bent penkerius metus tokia forma, kad
lyginamojo indekso apskaičiavimus būtų įmanoma atkartoti ir visiškai suprasti ir
kad būtų galima atlikti pradinių duomenų, apskaičiavimų ir atvejų, kai buvo
remtasi nuovoka ir veikta savo nuožiūra, auditą ar vertinimą. Telefono pokalbių
ar elektroninių pranešimų įrašai, padaryti pagal 18 punkto f papunktį, su
pokalbiais ar elektroniniais pranešimais susijusiems asmenims pateikiami gavus
prašymą ir saugomi trejus metus.
20.         Administratorius nustato ir
paskelbia su lyginamuoju indeksu susijusių skundų teikimo, tvarkymo ir
sprendimo, kuriuo laiku pasirūpina asmuo ar asmenys, nepriklausomi nuo jokių su
skundu susijusių asmenų, procedūras.
B skirsnis. Užsakomosioms paslaugoms
taikomi reikalavimai siekiant užtikrinti 6 straipsnio laikymąsi
1.         Jeigu naudojamasi užsakomosiomis
paslaugomis, administratorius užtikrina, kad būtų vykdomos šios sąlygos:
(a)
paslaugų teikėjas gali ir sugeba patikimai ir
profesionaliai vykdyti perduotas funkcijas, paslaugas arba veiklą ir tam turi
teisės aktuose numatytą veiklos leidimą;
(b)
administratorius imasi tinkamų veiksmų, jeigu
atrodo, kad paslaugų teikėjas veiksmingai nevykdo funkcijų ir nesilaiko taikomų
įstatymų bei norminių reikalavimų;
(c)
administratorius pasilieka būtiną kompetenciją, kad
galėtų veiksmingai prižiūrėti perduotas funkcijas ir valdyti su užsakomosiomis
paslaugomis susijusią riziką;
(d)
paslaugų teikėjas praneša administratoriui apie bet
kokius pokyčius, kurie gali turėti reikšmingos įtakos jo gebėjimui veiksmingai
vykdyti jam perduotas funkcijas laikantis taikomų įstatymų ir norminių
reikalavimų;
(e)
paslaugų teikėjas bendradarbiauja su atitinkama
kompetentinga institucija, vykdydamas perduotą veiklą, o administratorius ir
atitinkama kompetentinga institucija turi realią galimybę susipažinti su
duomenimis, susijusiais su perduota veikla, taip pat patekti į paslaugų teikėjo
veiklos patalpas, ir atitinkama kompetentinga institucija turi galimybę
pasinaudoti šiomis prieigos teisėmis;
(f)
administratorius turi galimybę prireikus nutraukti
susitarimus.
C skirsnis. Duomenims ir metodikai taikomi
reikalavimai siekiant užtikrinti 7 straipsnio 1 dalies laikymąsi
I. Reikalavimai dėl pakankamų ir tikslių
duomenų ir reprezentatyvių duomenų teikėjų siekiant
užtikrinti 7 straipsnio 1 dalies a ir b punktų laikymąsi
1.           Administratorius užtikrina,
kad pradiniams duomenims taikomos kontrolės priemonės apimtų:
(a)
kriterijus, kuriais apibrėžiama, kas gali pateikti
administratoriui pradinius duomenis, ir duomenų teikėjų atrankos tvarką;
(b)
tvarką, pagal kurią būtų vertinami duomenų teikėjo
teikiami pradiniai duomenys ir būtų sustabdomas tolesnis duomenų teikėjo
pradinių duomenų teikimas arba prireikus duomenų teikėjui dėl reikalavimų
nesilaikymo būtų taikomos kitos sankcijos; ir
(c)
pradinių duomenų tvirtinimo, be kita ko, lyginant
su kitais rodikliais ar duomenimis, tvarką jų teisingumui ir tikslumui
užtikrinti.
II. Reikalavimai dėl pagrįstos ir patikimos
metodikos siekiant užtikrinti 7 straipsnio 1 dalies d punkto laikymąsi
2.           Rengdamas lyginamojo indekso
nustatymo metodiką, lyginamojo indekso administratorius:
(a)
atsižvelgia į tokius veiksnius kaip, pvz., rinkos
dydis ir įprastas likvidumas, prekybos ir rinkos dalyvių pozicijų skaidrumas,
rinkos koncentracija, rinkos dinamika ir bet kokios imties tinkamumas
ekonomikos tikrovei, kuriai įvertinti tas lyginamasis indeksas yra skirtas,
atspindėti;
(b)
nustato, kas to lyginamojo indekso atžvilgiu yra aktyvioji
rinka; ir
(c)
nustato įvairių rūšių pradiniams duomenims teikiamą
pirmenybę.
3.           Administratorius taiko
lyginamųjų indeksų nustatymo metodikas, kurios yra:
(a)
griežtos, nuoseklios ir sudarančios sąlygas
patvirtinti duomenis, įskaitant grįžtamąjį patikrinimą; ir
(b)
atsparios ir užtikrinančios, kad lyginamąjį indeksą
būtų galima apskaičiuoti įvairiausiomis galimomis aplinkybėmis.
4.           Administratorius taiko
aiškias paskelbtas taisykles, kuriose nustatytos aplinkybės, kai pradinių
duomenų kiekis ar kokybė neatitinka būtiniausių standartų, pagal metodiką
būtinų lyginamajam indeksui tiksliai ir patikimai nustatyti, ir kuriose
apibūdinta, ar lyginamasis indeksas tokiomis aplinkybėmis bus apskaičiuojamas
ir kaip tai bus daroma.
III. Skaidrumo reikalavimai siekiant užtikrinti
7 straipsnio 1 dalies e punkto laikymąsi
5.           Administratorius nurodo, kaip
bus konsultuojamasi dėl metodikos pakeitimų. Administratorius skelbia
procedūras, pagal kurias atliekami esminiai jo metodikos pakeitimai, ir bet
kokio siūlomo esminio metodikos pakeitimo pagrindimą; be kita ko, apibrėžiama,
kas yra esminis pakeitimas ir kada administratorius naudotojams praneša apie
kokius nors pakeitimus. Pagal tokias procedūras užtikrinama, kad:
(a)
būtų skelbiamas išankstinis pranešimas ir numatomas
aiškus laikotarpis, kuriuo suteikiama galimybė išnagrinėti tokių siūlomų
pakeitimų poveikį ir pateikti dėl jo pastabas; ir
(b)
pasibaigus konsultacijoms, būtų suteiktos galimybės
susipažinti su pastabomis ir administratoriaus atsakymais į tas pastabas,
išskyrus atvejus, kai buvo paprašyta taikyti konfidencialumo nuostatas.
D skirsnis. Elgesio kodeksui taikomi
reikalavimai siekiant užtikrinti 9 straipsnio laikymąsi
1.           Pagal 9 straipsnį parengtas
elgesio kodeksas apima bent šiuos elementus:
(a)
reikalavimus, būtinus, kad būtų užtikrintas
pradinių duomenų teikimas pagal 7 ir 8 straipsnius; asmenis, galinčius teikti
administratoriui pradinius duomenis, taip pat procedūras duomenų teikėjo ir
visų duomenis teikiančių asmenų tapatybei, taip pat bet kokių duomenis
teikiančių asmenų įgaliojimams įvertinti;
(b)
politiką, kuria būtų užtikrinama, kad duomenų
teikėjai teiktų visus atitinkamus pradinius duomenis; ir
(c)
sistemas ir kontrolės priemones, kurias duomenų
teikėjas privalo nustatyti, įskaitant:
–
pradinių duomenų teikimo tvarką, įskaitant duomenų
teikėjui taikomus reikalavimus nurodyti, ar pradiniai duomenys yra sandorių
duomenys ir ar pradiniai duomenys atitinka administratoriaus nustatytus
reikalavimus;
–
politiką dėl veikimo savo nuožiūra teikiant
pradinius duomenis;
–
visus reikalavimus patvirtinti pradinius duomenis
prieš pateikiant juos administratoriui;
–
informacijos saugojimo politiką;
–
reikalavimus pranešti apie įtartinus pradinius
duomenis;
–
konfliktų valdymo reikalavimus.
2.           Administratorius užtikrina,
kad elgesio kodeksas atitiktų šį reglamentą.
E skirsnis. Duomenų teikėjų valdymo ir
kontrolės priemonių reikalavimai, taikomi prižiūrimiems duomenų teikėjams,
siekiant užtikrinti 11 straipsnio laikymąsi
1.           Prižiūrimas duomenų teikėjas
taiko veiksmingas sistemas ir kontrolės priemones visų administratoriui
teikiamų pradinių duomenų teisingumui ir patikimumui užtikrinti, įskaitant:
(a)
kontrolės priemones, kuriomis sprendžiama, kas gali
pateikti administratoriui pradinius duomenis, įskaitant, jeigu proporcinga,
tvarką, pagal kurią duomenis parašu tvirtintų viršesnis už duomenis teikiantį
asmenį fizinis asmuo;
(b)
atitinkamą duomenis teikiančių asmenų mokymą, kuris
apimtų bent šį reglamentą ir [Piktnaudžiavimo rinka reglamentą];
(c)
konfliktų valdymo priemones, prireikus įskaitant
fizinį darbuotojų atskyrimą ir svarstymą, kaip pašalinti paskatas manipuliuoti
kokiu nors lyginamuoju indeksu, atsirandančias dėl atlyginimų politikos;
(d)
su pradinių duomenų teikimu susijusių pranešimų
įrašų saugojimą tinkamą laiko tarpą.
2.           Jeigu pradiniai duomenys nėra
sandorių duomenys, prižiūrimi duomenų teikėjai, be 1 punkte minėtų sistemų ir
kontrolės priemonių, nustato politiką, kuria vadovaujamasi, kai remiamasi
nuovoka ar veikiama savo nuožiūra, ir saugo dokumentus, kuriuose pagrindžiamas
bet koks toks rėmimosi nuovoka ar veikimo savo nuožiūra atvejis, jeigu
proporcinga, atsižvelgiant į lyginamojo indekso ir pradinių duomenų pobūdį.
F skirsnis. Lyginamojo indekso pažymai
taikomi reikalavimai siekiant užtikrinti 15 straipsnio laikymąsi
Lyginamojo indekso pažymoje pateikiama tokia
būtiniausia informacija:
(a)
visų pagrindinių su lyginamuoju indeksu susijusių
sąvokų apibrėžtys;
(b)
pagrindimas, kodėl nustatyta tam tikra metodika, ir
šios metodikos peržiūros ir patvirtinimo procedūros;
(c)
kriterijai ir procedūros, naudojami lyginamajam
indeksui nustatyti, įskaitant pradinių duomenų aprašymą, įvairių rūšių
pradiniams duomenims teikiamą pirmenybę, bet kokių modelių ar ekstrapoliacijos
metodų naudojimą ir bet kokią lyginamojo indekso sudedamųjų dalių derinimo
tvarką;
(d)
kontrolės priemonės ir taisyklės, kuriomis
administratorius ar bet kokie duomenų teikėjai turi vadovautis veikdami savo
nuožiūra ar remdamiesi nuovoka tokio veikimo savo nuožiūra ar rėmimosi savo
nuovoka nuoseklumui užtikrinti;
(e)
procedūros, kuriomis vadovaujamasi nustatant
lyginamąjį indeksą nepalankiausiais laikotarpiais arba tais laikotarpiais, kai
sandorių duomenų šaltinių gali nepakakti, jie gali būti netikslūs ar
nepatikimi, taip pat galimi lyginamojo indekso trūkumai tokiais laikotarpiais;
ir
(f)
procedūros, kurios taikomos, jei pradiniuose
duomenyse ar nustatant lyginamąjį indeksą būta klaidų, įskaitant atvejus,
kuriais lyginamąjį indeksą reikės nustatyti iš naujo.
II PRIEDAS
Palūkanų normų lyginamieji indeksai
1.           Šis priedas taikomas
tarpbankinių palūkanų normų lyginamiesiems indeksams.
2.           Toliau pateikti reikalavimai
papildomai taikomi taikant I priede nustatytus reikalavimus arba vietoj jų.
Tikslūs ir pakankamai išsamūs duomenys
3.           4 ir 5 punktai taikomi
tarpbankinių palūkanų normų lyginamiesiems indeksams, kai pradiniai duomenys
yra įverčiai arba kotiruotės.
4.           Taikant 7 straipsnio 1 dalies
a punktą sandorių duomenys yra susiję su:
(a)
elgesio kodekse nustatytus pradinių duomenų
reikalavimus atitinkančiais duomenų teikėjo sandoriais:
–
neužtikrintų tarpbankinių indėlių rinkoje;
–
kitose neužtikrintų indėlių rinkose, įskaitant
indėlių sertifikatus ir komercinius vekselius; ir
–
kitose susijusiose vienos nakties indeksų
apsikeitimo sandorių, atpirkimo sandorių, išankstinių užsienio valiutos keitimo
sandorių, palūkanų normų ateities sandorių ir pasirinkimo sandorių bei
centrinių bankų operacijų rinkose;
(b)
duomenų teikėjo stebimais trečiųjų asmenų
sandoriais 2 punkto a papunktyje apibūdintose sandorių rinkose.
5.           Nesant pakankamai 1 punkte
nurodytų sandorių duomenų, pagal 7 straipsnio 1 dalies a punktą pradiniams
duomenims nustatyti gali būti naudojamos kotiruotės, kurias duomenų teikėjams
pateikia tretieji asmenys tose pačiose rinkose, ir ekspertų išvados. Pradiniai
duomenys taip pat gali būti koreguojami siekiant užtikrinti, kad šie duomenys
atspindėtų tarpbankinę rinką ir su ja derėtų. Visų pirma 1 punkte nurodyti
pradiniai duomenys gali būti koreguojami taikant šiuos kriterijus:
(a)
kuo mažesnis laiko tarpas tarp sandorių ir pradinių
duomenų pateikimo laiko, taip pat bet kokių rinkos įvykių tarp sandorių laiko
ir pradinių duomenų pateikimo laiko poveikis;
(b)
sandorių duomenų interpoliacija arba
ekstrapoliacija ir
(c)
koregavimas siekiant atsižvelgti į duomenų teikėjų
ir kitų rinkos dalyvių kreditingumo pokyčius.
Pradinių duomenų skaidrumas
6.           Jeigu pradiniai duomenys yra
įverčiai, administratorius skelbia tokius pradinius duomenis praėjus trims
mėnesiams nuo jų pateikimo; priešingu atveju pradiniai duomenys skelbiami pagal
16 straipsnį.
Priežiūros funkcija
7.           I priedo A skirsnio 7, 8 ir 9
punktai netaikomi.
8.           Administratoriai turi būti
įsteigę nepriklausomą priežiūros komitetą. Duomenų teikėjai sudaro priežiūros
komiteto narių mažumą. Išsami informacija apie narius skelbiama viešai, kaip ir
bet kokie pareiškimai apie interesų konfliktus ir informacija apie priežiūros
komiteto narių rinkimo ar skyrimo tvarką.
9.           Priežiūros komitetas kas du
mėnesius rengia bent vieną posėdį ir posėdžiui pasibaigus nedelsdamas skelbia
skaidrų protokolą.
10.         Priežiūros funkciją vykdančių
asmenų pareigos, be kita ko, yra:
(a)
peržiūrėti lyginamojo indekso apibrėžtį ir
metodiką;
(b)
prižiūrėti bet kokius lyginamojo indekso metodikos
pakeitimus ir pavesti administratoriui konsultuotis dėl tokių pakeitimų;
(c)
prižiūrėti, kaip veikia administratoriaus kontrolės
sistema ir laikomasi elgesio kodekso, taip pat kaip yra valdomas ir veikia
lyginamasis indeksas;
(d)
peržiūrėti ir tvirtinti lyginamojo indekso teikimo
nutraukimo procedūras, įskaitant bet kokį konsultavimąsi dėl nutraukimo;
(e)
prižiūrėti visus trečiuosius asmenis,
dalyvaujančius teikiant lyginamąjį indeksą, kaip antai apskaičiavimo ar
platinimo tarpininkus;
(f)
vertinti vidaus ir išorės auditą ar peržiūras,
stebėti nustatytų veiksmų įgyvendinimą;
(g)
stebėti pradinius duomenis ir duomenų teikėjus,
taip pat administratoriaus veiksmus ginčijant pateiktus pradinius duomenis ar
juos tvirtinant;
(h)
prireikus nustatyti sankcijas už elgesio kodekso
pažeidimus ir
(i)
pranešti atitinkamoms kompetentingoms institucijoms
apie bet kokį netinkamą duomenų teikėjų ar administratorių elgesį apie jį
sužinojus, taip pat apie visus neįprastus ar įtartinus pradinius duomenis.
Auditas
11.         I priedo A skirsnio
15 ir 16 punktai netaikomi.
12.         Administratorių išorės auditas
atliekamas kas dvejus metus; pirmasis auditas atliekamas praėjus
šešiems mėnesiams nuo elgesio kodekso nustatymo, o paskesni – kas dvejus
metus. Priežiūros komitetas gali pareikalauti atlikti duomenis teikiančių
įmonių išorės auditą, jeigu jų elgesys kokiais nors aspektais jo netenkina.
Elgesio kodeksas
13.         Elgesio kodekse išsamiai
apibūdinama pradinių duomenų teikimo tvarka, be I priedo D skirsnyje
išdėstytų reikalavimų, įskaitant:
(a)
tarpbankinių sandorių ir kitų sandorių duomenų,
kitų atitinkamų ir susijusių rinkų, kurios gali būti naudojamos tarpbankinio
finansavimo rinkai tiksliai įvertinti, naudojimą;
(b)
reikalavimą saugoti tikslią vidaus informaciją,
susijusią su visais sandoriais tarpbankinėje rinkoje ir kitose susijusiose
rinkose, taip pat reikalavimą reguliariai ir, jei paprašoma, teikti šią
informaciją lyginamojo indekso administratoriui ir jo priežiūros komitetui;
(c)
pateiktų pradinių duomenų patvirtinimo prieš
paskelbimą ir pateiktų pradinių duomenų patvirtinimo po paskelbimo procedūras;
(d)
visų duomenis teikiančių asmenų mokymo politiką,
įskaitant informaciją, į kurią reikia atsižvelgti nustatant teiktinus pradinius
duomenis, ir tai, kaip naudotis ekspertų išvadomis, taip pat jų atsakomybę
reguliavimo požiūriu;
(e)
reikalavimą dėl prekiautojų, kurie vykdo su tais
lyginamaisiais indeksais susietų išvestinių finansinių priemonių sandorius,
mokymo, kuriuo išsamiai apibūdinamas jų vaidmuo duomenų nustatymo procese ir
nepriimtini ryšiai su duomenis teikiančiais asmenimis; ir
(f)
visiems duomenų teikėjams taikomą reikalavimą
nustatyti pranešimo lyginamojo indekso administratoriui ir priežiūros komitetui
apie įtartinus duomenis procedūras, kad jie galėtų peržiūrėti tuos duomenis.
Duomenų teikėjų sistemos ir kontrolės
priemonės
14.         Be reikalavimų, nustatytų
I priedo E skirsnyje, duomenų teikėjams taip pat taikomi šie
reikalavimai.
15.         Kiekvienas duomenų teikėjo
duomenis teikiantis asmuo ir jų tiesioginiai vadovai raštu patvirtina, kad
susipažino su elgesio kodeksu ir jo laikysis.
16.         Duomenų teikėjo sistemos ir
kontrolės priemonės, be kita ko, apima:
(a)
pagrindinius atsakomybės kiekvienoje įmonėje
pasiskirstymo principus, įskaitant vidaus pavaldumo struktūrą ir atskaitomybę,
taip pat įskaitant duomenis teikiančių asmenų ir vadovų vietą ir atitinkamų
asmenų bei jų pavaduotojų pavardes;
(b)
teikiamų pradinių duomenų patvirtinimo parašu
vidaus procedūras;
(c)
drausmines procedūras, kurios taikomos, jeigu
bandoma manipuliuoti arba nepranešama apie duomenų teikimo proceso išorės šalių
manipuliavimą ar bandymą manipuliuoti;
(d)
veiksmingas interesų konfliktų valdymo procedūras
ir ryšių kontrolės priemones, taikomas ir duomenų teikėjų organizacijose, ir
duomenų teikėjų santykiams su kitais trečiaisiais asmenimis, kuriomis siekiama
išvengti bet kokios netinkamos išorinės įtakos už rodiklių pateikimą
atsakingiems asmenims. Duomenis teikiantys asmenys dirba nuo palūkanų normų
išvestinių finansinių priemonių prekiautojų fiziškai atskirtose vietose;
(e)
veiksmingas procedūras, kad būtų galima užkirsti
kelią su interesų konfliktų rizika susijusią veiklą vykdančių asmenų keitimuisi
informacija ar jį kontroliuoti, jeigu keitimasis ta informacija gali pakenkti
teikiamiems lyginamojo indekso duomenims;
(f)
taisykles, pagal kurias vengiama slaptų susitarimų
tarp duomenų teikėjų, taip pat tarp duomenų teikėjų ir lyginamųjų indeksų
administratorių;
(g)
priemones, kuriomis bet kokiam asmeniui siekiama
neleisti daryti netinkamos įtakos tam, kaip su pradinių duomenų teikimu susiję
asmenys vykdo tą veiklą, arba apriboti tą įtaką;
(h)
bet kokios tiesioginės sąsajos tarp teikiant
pradinius duomenis dalyvaujančių darbuotojų atlyginimo ir kitą veiklą vykdančių
asmenų atlyginimo ar jų uždirbtų pajamų pašalinimą, jeigu dėl tos veiklos gali
kilti interesų konfliktas;
(i)
kontrolės priemones, kuriomis siekiama nustatyti
bet kokius grįžtamuosius sandorius, sudarytus po pradinių duomenų pateikimo.
17.         Duomenų teikėjas saugo išsamią
informaciją apie:
(a)
visus svarbius teikiamų pradinių duomenų aspektus;
(b)
tvarką, kuria vadovaujamasi nustatant pradinius
duomenis ir juos patvirtinant parašu;
(c)
duomenis teikiančių asmenų pavardes ir jų
atsakomybę;
(d)
visus duomenis teikiančių asmenų ir kitų asmenų,
įskaitant vidaus ir išorės prekiautojus ir maklerius, ryšius, susijusius su
pradinių duomenų nustatymų ar teikimu;
(e)
bet kokią duomenis teikiančių asmenų sąveiką su
administratoriumi ar bet kokiu apskaičiavimo tarpininku;
(f)
visas užklausas dėl pradinių duomenų ir šių užklausų
rezultatą;
(g)
su pradiniais duomenimis susijusias jautrumo
analizės ataskaitas dėl palūkanų normų apsikeitimo sandorių prekybos knygų ir
visų kitų išvestinių finansinių priemonių prekybos knygų, kurioms didelį
poveikį daro nustatomos tarpbankinės palūkanų normos; ir
(h)
bet kokio vidaus ir išorės audito nustatytus
faktus.
18.         Informacija saugoma tokia
laikmena, kuri leidžia ją saugoti taip, kad ji būtų prieinama ateityje kartu su
dokumentais patvirtinta audito seka.
19.         Duomenų teikėjo atitikties
užtikrinimo funkciją vykdantys asmenys reguliariai praneša vadovybei apie visus
nustatytus faktus, įskaitant informaciją apie grįžtamuosius sandorius.
20.         Reguliariai atliekama pradinių
duomenų ir procedūrų vidaus peržiūra.
21.         Duomenų teikėjo pradinių
duomenų, elgesio kodekso ir šio reglamento nuostatų laikymosi išorės auditas
atliekamas kas dvejus metus; pirmasis auditas atliekamas praėjus
šešiems mėnesiams nuo elgesio kodekso nustatymo, o paskesni – kas dvejus
metus.
III PRIEDAS
Biržos prekių lyginamieji indeksai
Šis priedas taikomas biržos prekių
lyginamiesiems indeksams; tai yra lyginamasis indeksas, kai pagrindinis turtas
taikant 3 straipsnio 1 dalies c punktą yra biržos prekė, kaip apibrėžta
Komisijos reglamento (EB) Nr. 1287/2006[28]
2 straipsnio 2 punkte.
Metodika
1.           Taikant 8, 9 ir 16
straipsnius, metodika ir metodikos apibūdinimas lyginamojo indekso pažymoje
apima šiuos elementus:
(a)
visus kriterijus ir procedūras, naudojamus
lyginamajam indeksui parengti, įskaitant tai, kaip administratorius naudoja
pradinius duomenis, įskaitant duomenis apie konkrečią apimtį, sudarytus
sandorius, apie kuriuos pranešta, pirkimo kainas, pardavimo kainas ir visą kitą
rinkos informaciją, naudotą jo vertinime ir (arba) vertinimo laikotarpiais,
kodėl naudojamas konkretus susijęs vienetas, kaip administratorius renka tokius
pradinius duomenis, gaires, pagal kurias kontroliuojama vertintojų galimybė
vadovautis nuovoka, ir visą kitą informaciją, kaip antai prielaidas, modelius
ir (arba) surinktų duomenų ekstrapoliaciją, į kurią atsižvelgiama atliekant
vertinimą;
(b)
jo procedūras ir praktiką, kuriomis siekiama
užtikrinti, kad jo vertintojai, vadovaudamiesi nuovoka, veiktų nuosekliai;
(c)
santykinę svarbą, priskiriamą kiekvienam
kriterijui, kuris naudojamas apskaičiuojant lyginamąjį indeksą, visų pirma
naudojamų rinkos duomenų rūšiai, ir kriterijų, kurie kaip gairės naudojami tais
atvejais, kai remiamasi nuovoka, kad būtų užtikrinta aukšta lyginamųjų indeksų
apskaičiavimo kokybė ir teisingumas, rūšį;
(d)
kriterijus, kuriais remiantis nustatomas būtiniausias
sandorių duomenų kiekis, reikalingas konkrečiam lyginamajam indeksui
apskaičiuoti. Jeigu tokia riba nenumatyta, paaiškinama, kodėl nenustatyta
minimali riba, ir, be kita ko, nustatomos procedūros, taikomos tais atvejais,
kai sandorių duomenų nėra;
(e)
kriterijus, pagal kuriuos nustatomi vertinimo
laikotarpiai tais atvejais, kai pateiktų duomenų apimtis yra mažesnė nei pagal
metodiką rekomenduojama minimali sandorių duomenų apimties riba arba tie
duomenys neatitinka būtinų administratoriaus kokybės standartų, įskaitant visus
alternatyvius vertinimo metodus, įskaitant teorinių apskaičiavimų modelius;
(f)
kriterijus dėl pradinių duomenų teikimo
savalaikiškumo ir priemones tokiems pradiniams duomenims teikti, pvz.,
elektroniniu būdu, telefonu arba kitaip;
(g)
kriterijus ir procedūras, pagal kurias nustatomi
vertinimo laikotarpiai tais atvejais, kai vienas ar daugiau duomenų teikėjų
pateikia rinkos duomenis, kurie sudaro didelę visų tam lyginamajam indeksui
apskaičiuoti reikalingų pradinių duomenų dalį. Administratorius savo
kriterijuose ir procedūrose taip pat apibrėžia, kokia duomenų dalis
apskaičiuojant kiekvieną lyginamąjį indeksą laikoma didele;
(h)
kriterijus, pagal kuriuos sandorių duomenys gali
būti neįtraukiami į lyginamajam indeksui apskaičiuoti naudojamus duomenis.
2.           Administratorius skelbia:
(a)
pagrindą, kuriuo remtasi pasirenkant tam tikrą
metodiką, įskaitant visus kainų koregavimo metodus ir pagrindimą, kodėl
laikotarpis, su kuriuo susiję pradiniai duomenys yra priimami, yra patikimas
fizinių rinkos verčių rodiklis;
(b)
konkrečios metodikos vidaus peržiūros ir
patvirtinimo tvarką, taip pat tai, kaip dažnai ši peržiūra atliekama; ir
(c)
konkrečios metodikos išorės peržiūros tvarką,
įskaitant procedūras, kuriomis, konsultuojantis su naudotojais dėl svarbių jų
lyginamųjų indeksų apskaičiavimo procesų pakeitimų, siekiama šiai metodikai
pelnyti pripažinimą rinkoje.
Metodikos pakeitimai
3.           Pagal 7 straipsnio 1 dalies e
punktą administratorius patvirtina ir paskelbia naudotojams aiškias procedūras,
pagal kurias atliekami esminiai jo metodikos pakeitimai, ir bet kokių siūlomų
esminių metodikos pakeitimų pagrindimą. Tos procedūros turi derėti su
pagrindiniu administratoriui keliamu tikslu užtikrinti nuolatinį savo
lyginamųjų indeksų apskaičiavimų teisingumą ir pakeitimus įgyvendinti siekiant
tinkamo konkrečios rinkos, su kuria tokie pakeitimai yra susiję, veikimo. Pagal
tokias procedūras užtikrinama, kad:
(a)
būtų skelbiamas išankstinis pranešimas ir numatomas
aiškus laikotarpis, kuriuo naudotojai turėtų pakankamai galimybių atsižvelgdami
į administratoriaus pateiktą bendrų aplinkybių įvertinimą, išnagrinėti tokių
siūlomų pakeitimų poveikį ir pateikti dėl jo pastabas;
(b)
pasibaigus konkrečiam konsultacijų laikotarpiui
galimybė susipažinti su naudotojų pateiktomis pastabomis ir administratoriaus
atsakymais į tas pastabas būtų sudaryta visiems rinkos naudotojams, išskyrus
tuos atvejus, kai pastabas pateikęs subjektas paprašė taikyti konfidencialumo
nuostatas.
4.           Administratorius reguliariai
tikrina savo metodiką, siekdamas užtikrinti, kad ji patikimai atspindėtų
vertinamą fizinę rinką, ir numato tvarką, kuria atsižvelgiama į atitinkamų
naudotojų nuomonę.
Lyginamųjų indeksų apskaičiavimų kokybė ir
teisingumas
5.           Pagal 8 ir 9 straipsnius
administratorius:
(a)
nustato kriterijus, apibrėžiančius fizinę biržos
prekę, kuriai taikoma konkreti metodika;
(b)
pradiniams duomenims pirmenybę teikia tokia tvarka
(jei tinka pagal administratoriaus metodiką):
(1)
sudaryti sandoriai, apie kuriuos pranešta;
(2)
pirkimo ir pardavimo kainos;
(3)
kita informacija.
Jei pirmenybė nėra teikiama sudarytiems
sandoriams, apie kuriuos pranešta, turėtų būti paaiškintos to priežastys, kaip
reikalaujama 6 punkto b papunktyje;
(c)
taiko pakankamai priemonių, kuriomis siekiama
užtikrinti, kad naudojami pateikti rinkos duomenys, į kuriuos atsižvelgiama apskaičiuojant
lyginamąjį indeksą, būtų tikri, tai reiškia, kad šiuos rinkos duomenis
pateikiančios šalys įvykdė arba yra pasirengusios įvykdyti sandorius, iš kurių
gaunami tokie rinkos duomenys, ir sudaryti sandoriai buvo įvykdyti rinkos
sąlygomis; ypatingas dėmesys skiriamas sandoriams tarp susijusių įmonių;
(d)
nustato ir taiko procedūras neįprastiems ar
įtartiniems sandorių duomenims nustatyti ir saugo sprendimų sandorių duomenų
neįtraukti į administratoriaus lyginamojo indekso apskaičiavimo procesą
informaciją;
(e)
skatina duomenų teikėjus pateikti visus savo rinkos
duomenis, kurie atitinka tam apskaičiavimui administratoriaus taikomą
kriterijų. Administratoriai – kiek geba ir kiek tai yra pagrįsta – stengiasi
užtikrinti, kad pateikiami duomenys atspindėtų duomenų teikėjų faktiškai
sudarytus sandorius; ir
(f)
taiko tinkamų priemonių sistemą, siekdamas
užtikrinti, kad duomenų teikėjai laikytųsi administratoriaus rinkos duomenims
taikomų kokybės ir teisingumo standartų.
6.           Administratorius tiek, kiek
įmanoma, kad nebūtų pakenkta skelbtinam lyginamajam indeksui, apibūdina ir
kartu su kiekvienu apskaičiavimu paskelbia:
(a)
glaustą paaiškinimą, kurio pakaktų, kad lyginamojo
indekso abonentas arba kompetentinga institucija galėtų lengviau suprasti, kaip
buvo atliktas apskaičiavimas, įskaitant bent vertinamos fizinės rinkos dydį ir
likvidumą (pvz., pateiktų sandorių skaičių ir apimtį), apimties intervalą ir
vidurkį, kainų intervalą ir vidurkį, orientacines kiekvienos rūšies rinkos
duomenų, į kuriuos atsižvelgta atliekant apskaičiavimą, procentines dalis; turi
būti nurodomi terminai, susiję su kainodaros metodika, kaip antai „pagrįsta
sandoriais“, „pagrįsta kainų skirtumu“ arba „interpoliuota arba
ekstrapoliuota“;
(b)
glaustą paaiškinimą, kokiu mastu ir kokiu pagrindu
atliekant kokius nors apskaičiavimus remtasi (jeigu remtasi) nuovoka, pvz.,
kodėl į apskaičiavimus neįtraukti duomenys, kurie šiaip atitiko atitinkamos tam
apskaičiavimui taikomos metodikos reikalavimus, kodėl kainos grįstos
skirtumais, interpoliacija, ekstrapoliacija arba kodėl pirkimo kainų ar
pardavimo kainų duomenims taikytas didesnis lyginamasis svoris nei sudarytų
sandorių duomenims.
Duomenų pranešimo proceso teisingumas
7.           Pagal 5 straipsnį
administratorius:
(a)
nustato kriterijus, apibrėžiančius, kas gali teikti
administratoriui rinkos duomenis;
(b)
yra nustatęs kokybės kontrolės procedūras, pagal
kurias įvertinama duomenų teikėjo ir bet kokio pradinius duomenis pranešančio
duomenų teikėjo darbuotojo tapatybė ir tokio asmens įgaliojimas pranešti
pradinius duomenis duomenų teikėjo vardu;
(c)
nustato kriterijus, taikomus duomenų teikėjo
darbuotojams, kuriems leidžiama administratoriui teikti pradinius duomenis
duomenų teikėjo vardu; skatina duomenų teikėjus teikti sandorių duomenis,
paimtus iš operacijas atliekančių padalinių, ir stengiasi gauti patvirtinamųjų
duomenų iš kitų šaltinių, jeigu sandorių duomenys gaunami tiesiogiai iš
prekiautojo; ir
(d)
įgyvendina vidaus kontrolės priemones ir rašytines
procedūras, kuriomis iš duomenų teikėjų ir vertintojų ryšių stengiamasi
nustatyti, ar atliekamiems apskaičiavimams bandoma padaryti įtaką, kuri būtų
naudinga kieno nors prekybos pozicijai (duomenų teikėjo, jo darbuotojų arba
kokio nors trečiojo asmens), ar bandoma priversti vertintoją pažeisti
administratoriaus taisykles ar gaires arba nustatyti duomenų teikėjus, kurie
sistemingai teikia neįprastus ar įtartinus sandorių duomenis. Į tas procedūras
įtraukiama nuostata, pagal kurią administratoriaus paklausimas duomenų teikėjo
įmonėje perduodamas svarstyti į aukštesnį lygmenį. Kontrolės priemonės, be kita
ko, apima kryžminį rinkos rodiklių tikrinimą pateiktai informacijai
patvirtinti.
Vertintojai
8.           Pagal 5 straipsnį
administratorius:
(a)
nustato ir taiko aiškias vertintojų atrankos vidaus
taisykles ir gaires, įskaitant reikalavimus dėl jų būtiniausio mokymo,
patirties ir įgūdžių lygio, taip pat periodinės jų kompetencijos peržiūros
tvarką;
(b)
nuolat planuoja savo vertintojų pareigų tęstinumą
ir perėmimą siekdamas užtikrinti, kad apskaičiavimai būtų atliekami nuosekliai
ir juos atliktų atitinkamo lygio kompetenciją turintys darbuotojai;
(c)
nustato vidaus kontrolės procedūras, kuriomis
siekiama užtikrinti apskaičiavimų teisingumą ir patikimumą. Pagal tokias vidaus
kontrolės priemones ir procedūras turi būti bent reikalaujama nuolat vykdyti
vertintojų priežiūrą tinkamam metodikos taikymui užtikrinti.
Audito seka
9.           Pagal 5 straipsnį
administratorius nustato taisykles ir procedūras, pagal kurias tuo pat metu
dokumentais patvirtinama svarbi informacija, įskaitant:
(a)
visus rinkos duomenis;
(b)
sprendimus, kuriuos padaro vertintojai atlikdami
kiekvieno lyginamojo indekso apskaičiavimus;
(c)
tai, ar atliekant apskaičiavimą nebuvo atsižvelgta
į konkretų sandorį, kuris šiaip atitiko atitinkamos tam apskaičiavimui taikomos
metodikos reikalavimus, ir kodėl taip buvo padaryta;
(d)
kiekvieno vertintojo ir bet kurio kito asmens,
kuris pateikė ar kitaip gavo kurią nors a, b arba c punktuose minėtą
informaciją, tapatybę.
10.         Pagal 5 straipsnį
administratorius nustato taisykles ir procedūras, pagal kurias būtų
užtikrinama, kad atitinkamos informacijos audito seka būtų saugoma bent
penkerius metus, kad jo apskaičiavimų struktūrą būtų galima patvirtinti
dokumentais.
Interesų konfliktai
11.         Pagal 5 straipsnį
administratoriaus interesų konfliktų politika ir procedūromis:
(a)
užtikrinama, kad esami ar galimi komerciniai ar
asmeniniai verslo santykiai tarp administratoriaus ar jo susijusių įmonių, jo
darbuotojų, klientų, bet kokio rinkos dalyvio ar su jais susijusių asmenų arba
juos siejantys interesai nedarytų įtakos lyginamojo indekso apskaičiavimams;
(b)
užtikrinama, kad administratoriaus darbuotojų
asmeniniai interesai ir verslo ryšiai, įskaitant darbą einant ne pagrindines
pareigas, keliones, administratoriaus klientų ar kitų biržos prekių rinkos
dalyvių pramogų pasiūlymų ir dovanų priėmimą ir naudojimąsi jų svetingumu,
nedarytų neigiamo poveikio administratoriaus vykdomoms funkcijoms;
(c)
nustatytų konfliktų atžvilgiu administratoriaus
organizacijoje priemonėmis, susijusiomis su priežiūra, atlygiu, prieiga prie
sistemų ir informacijos srautais, užtikrinamas tinkamas funkcijų atskyrimas;
(d)
saugomas administratoriui pateiktos informacijos ar
jo parengtos informacijos, kuriai taikomi administratoriaus įpareigojimai dėl
informacijos atskleidimo, konfidencialumas;
(e)
administratoriaus vadovams, vertintojams ir kitiems
darbuotojams draudžiama prie lyginamojo indekso apskaičiavimo prisidėti
asmeniškai ar rinkos dalyvių vardu teikiant pirkimo ir pardavimo pasiūlymus ir
dalyvaujant sandoriuose;
(f)
veiksmingai sprendžiami nustatyti interesų
konfliktai, kurie galimi tarp administratoriaus lyginamųjų indeksų teikimo
veiklos (įskaitant visus darbuotojus, kurie atlieka lyginamojo indekso
skaičiavimus arba kitaip dalyvauja prisiimant atsakomybę už tai) ir bet kokios
kitos jo veiklos.
12.         Administratorius užtikrina,
kad kitose jo verslo operacijose būtų taikomos procedūros ir mechanizmai,
kuriais siekiama kuo labiau sumažinti tikimybę interesų konfliktais paveikti
lyginamųjų indeksų apskaičiavimų teisingumą.
13.         Administratorius užtikrina,
kad atskaitomybės linijos tarp jo vadovų, vertintojų ir kitų darbuotojų, taip
pat nuo vadovų iki administratoriaus aukščiausiojo lygmens vadovybės ir jo
valdybos būtų atskirtos, kad:
(a)
administratorius galėtų tinkamai įgyvendinti šio
reglamento reikalavimus ir
(b)
atsakomybė būtų aiškiai apibrėžta ir nesikirstų
arba nesudarytų bendro įspūdžio, kad ta atsakomybė kaip nors kertasi.
14.         Vos sužinojęs apie interesų
konfliktą, kuris kyla dėl administratoriaus nuosavybės, administratorius
praneša apie tai savo naudotojams.
Skundai
15.         Pagal 5 straipsnį administratorius
nustato ir paskelbia rašytines dėl administratoriaus apskaičiavimo tvarkos
pateiktų skundų gavimo, tyrimo ir su jais susijusios informacijos saugojimo
procedūras. Tokiais skundų nagrinėjimo mechanizmais užtikrinama, kad:
(a)
administratorius būtų nustatęs rašytinėje skundų
nagrinėjimo politikoje išsamiai apibūdintą mechanizmą, kuriuo naudodamiesi jo
abonentai gali teikti skundus dėl konkretaus lyginamojo indekso apskaičiavimo
reprezentatyvumo rinkos vertės požiūriu, siūlomų lyginamojo indekso apskaičiavimo
pakeitimų, metodikos taikymo konkretaus lyginamojo indekso apskaičiavimo
požiūriu ir kitų redakcinių sprendimų, susijusių su lyginamųjų indeksų
apskaičiavimo procesais;
(b)
administratorius užtikrintų, kad jo rašytinė skundų
nagrinėjimo politika, be kita ko, apimtų skundų nagrinėjimo tvarką ir tikslinį
tvarkaraštį;
(c)
oficialius skundus, pareikštus dėl
administratoriaus ir jo darbuotojų, tas administratorius ištirtų sąžiningai ir
laiku;
(d)
tyrimas būtų atliekamas nepriklausomai nuo visų
darbuotojų, kurie gali būti susiję su skundo dalyku;
(e)
administratorius siektų greitai užbaigti savo
tyrimą;
(f)
administratorius per pagrįstą laikotarpį raštu
praneštų skundo pateikėjui ir visoms kitoms susijusioms šalims tyrimo
rezultatus;
(g)
tuo atveju, jei būdas, kuriuo atitinkamas administratorius
išnagrinėjo skundą, arba administratoriaus tuo klausimu priimtas sprendimas
skundo pateikėjo netenkina, ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo pradinio
skundo pateikimo dienos būtų galima kreiptis į administratoriaus paskirtą
nepriklausomą trečiąjį asmenį; ir
(h)
visi su skundu susiję dokumentai, įskaitant
dokumentus, kuriuos pateikė skundo pateikėjas, taip pat administratoriaus
dokumentus, būtų saugomi bent penkerius metus.
16.         Ginčus dėl dienos kainos
nustatymo, kurie nėra oficialūs skundai, sprendžia administratorius remdamasis
savo tinkamomis standartinėmis procedūromis. Jeigu dėl kokio nors skundo kaina
pakeičiama, apie tai kuo skubiau pranešama rinkai.
FINANSINĖ
TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA
Pasiūlymo
(iniciatyvos) pavadinimas
Europos
Parlamento ir Tarybos reglamentas dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai
naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse
Atitinkama
(-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[29]
Vidaus rinka –
Finansų rinkos
Pasiūlymo
(iniciatyvos) pobūdis
X Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja
priemone
¨
Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta
įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus[30]
¨
Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu
¨
Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują
priemonę
Tikslai
Komisijos
daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo
pasiūlymu (šia iniciatyva)
Didinti investuotojų pasitikėjimą; mažinti rinkos
sutrikimų riziką; mažinti sisteminę riziką
Konkretus
(-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla
Konkretūs
tikslai:
- mažinti
manipuliavimo lyginamaisiais indeksais riziką;
- užtikrinti
tinkamą pagrįstų ir reprezentatyvių lyginamųjų indeksų naudojimą.
Atitinkama
VGV / VGB veikla
Pirmiau
išvardytiems konkretiems tikslams pasiekti būtina įgyvendinti šiuos veiklos
tikslus:
- apriboti
paskatas ir galimybes manipuliuoti lyginamaisiais indeksais;
- kuo labiau
sumažinti galimybes veikti savo nuožiūra – užtikrinti, kad lyginamieji indeksai
būtų grindžiami pakankamai išsamiais ir reprezentatyviais duomenimis;
- užtikrinti,
kad pagrįstomis valdymo ir kontrolės priemonėmis būtų atsižvelgiama į riziką;
- didinti
skaidrumą ir užtikrinti, kad lyginamųjų indeksų naudojimas būtų pagrįstas
tinkamumu;
- užtikrinti
veiksmingą priežiūrą.
Numatomas
(-i) rezultatas (-ai) ir poveikis
Nurodyti poveikį,
kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams gavėjams (tikslinėms
grupėms).
Šiuo pasiūlymu siekiama:
-
reglamentuoti lyginamųjų indeksų teikimą ir lyginamiesiems indeksams nustatyti
reikalingų pradinių duomenų teikimą;
- užtikrinti,
kad lyginamųjų indeksų teikimui būtų taikomos tinkamos valdymo ir kontrolės
priemonės ir būtų vengiama interesų konfliktų;
- užtikrinti,
kad lyginamųjų indeksų rengimo metodika ir pradiniai duomenys būtų pagrįsti ir
patikimi;
- užtikrinti,
kad lyginamųjų indeksų duomenų teikimo veiklai būtų taikomos tinkamos kontrolės
priemonės ir kad būtų vengiama interesų konfliktų;
- užtikrinti,
kad lyginamieji indeksai būtų teikiami skaidriai;
- užtikrinti,
kad tais atvejais, kai kokia nors finansinė sutartis su vartotoju susiejama su
lyginamaisiais indeksais, būtų atliekamas tinkamumo vertinimas.
Rezultatų ir
poveikio rodikliai
1. Mažinti manipuliavimo lyginamaisiais indeksais
riziką:
- su lyginamaisiais indeksais susijusių
Piktnaudžiavimo rinka reglamento pažeidimų skaičius;
- skirtų sankcijų ir baudų skaičius;
- patikrinimų vietoje skaičius;
- priežiūros priemonių skaičius.
2. Užtikrinti tinkamą pagrįstų ir reprezentatyvių
lyginamųjų indeksų naudojimą:
- reglamento pažeidimų skaičius;
- skirtų sankcijų ir baudų skaičius;
- patikrinimų vietoje skaičius;
- priežiūros priemonių skaičius.
- lyginamųjų indeksų naudotojų administratoriams ir
duomenų teikėjams dėl šio reglamento nesilaikymo pareikštų civilinių ieškinių
skaičius;
- Komisijos iš lyginamųjų indeksų naudotojų gautų
skundų skaičius.
Pasiūlymo
(iniciatyvos) pagrindas
Trumpalaikiai
arba ilgalaikiai poreikiai
Valstybėse
narėse taikant šį reglamentą:
- bus
sumažinta manipuliavimo lyginamaisiais indeksais rizika;
- bus
užtikrintas tinkamas pagrįstų ir tinkamų lyginamųjų indeksų naudojimas.
Papildoma ES
dalyvavimo nauda
Lyginamieji
indeksai savo naudojimo ir teikimo požiūriu yra tarpvalstybiniai. Nesant ES
lygmens teisės aktų sistemos, veiksmai, kurių valstybės narės imtųsi atskirai,
būtų neveiksmingi, nes valstybės narės nėra įpareigotos ir neturi paskatų
bendradarbiauti viena su kita, o nesant tokio bendradarbiavimo atsiranda
sąlygos reguliuojamajam arbitražui. ES dalyvavimas užtikrina, kad imamasi
nuoseklių ir koordinuotų atsakomųjų veiksmų, kuriais kuo labiau sumažinamas
neveiksmingumas, galėjęs atsirasti taikant skirtingus požiūrius, ir galimybės
taikyti reguliuojamąjį arbitražą, kurių priešingu atveju būtų buvę.
Panašios
patirties išvados
Lyginamieji indeksai panašūs į kredito reitingus,
nes ir vienais, ir kitais yra remiamasi investuojant ar sudarant finansines
sutartis. Abiem atvejais finansų krizė parodė, kaip abejonės dėl jų teisingumo
ir tikslumo gali pakenkti rinkoms ir padaryti žalos ir realiajai ekonomikai, ir
investuotojams. Šiame pasiūlyme remiamasi reguliavimo patirtimi, susijusia su
kredito reitingų agentūrų reguliavimu, visų pirma atsižvelgiant į
efektyviausias ir veiksmingiausias reguliavimo ir priežiūros struktūras ir
valdymo reikalavimus.
Suderinamumas
ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis
Šis pasiūlymas glaudžiai susijęs su Piktnaudžiavimo
rinka reglamento pasiūlymo 2 straipsnio 3 dalies d punktu ir
8 straipsnio 1 dalies d punktu, taip pat Baudžiamųjų sankcijų už
piktnaudžiavimą rinka direktyva; šiuose dokumentuose paaiškinta, kad bet koks
manipuliavimas lyginamaisiais indeksais yra aiškiai ir neabejotinai neteisėtas
ir už jį taikomos administracinės arba baudžiamosios sankcijos. Reglamente dėl
energijos rinkos vientisumo ir skaidrumo taip pat nustatyta, kad manipuliavimas
lyginamaisiais indeksais, taikomais didmeniniams energetikos produktams, yra
neteisėtas. Taigi šiose priemonėse sprendžiami klausimai, susiję su asmenų
elgesiu manipuliavimo lyginamaisiais indeksais požiūriu, o šiuo pasiūlymu
siekiama pašalinti lyginamųjų indeksų rengimo sistemos trūkumus, dėl kurių yra
lengviau manipuliuoti lyginamaisiais indeksais.
Finansinių priemonių rinkų direktyva ir tos
direktyvos įgyvendinimo reglamentas, Prospekto direktyva ir jos įgyvendinimo
reglamentas, taip pat Kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius
popierius subjektų direktyva – visos šios priemonės reglamentuoja lyginamųjų
indeksų naudojimą ir skaidrumą, taigi papildo šiame pasiūlyme numatytus
veiksmus.
Trukmė ir
finansinis poveikis
¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota
Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo MMMM [MM
DD] iki MMMM [MM DD]
Finansinis poveikis nuo MMMM iki MMMM
X Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota
Numatytas
(-i) valdymo būdas (-ai)[31]

X Komisijos vykdomas tiesioginis
centralizuotas valdymas
X Netiesioginis centralizuotas valdymas,
vykdymo užduotis perduodant:
vykdomosioms įstaigoms
X         Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[32]
nacionalinėms viešojo sektoriaus arba
viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms
asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų
vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems
atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49
straipsnyje
¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis
¨ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis
¨ Jungtinis valdymas
kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)
Jei nurodomas
daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto
pastabų skiltyje.
Pastabos
Tiesioginio centralizuoto valdymo (Vidaus rinkos ir paslaugų GD) ir
netiesioginio centralizuoto valdymo, vykdymo užduotis perduodant EB įsteigtai
įstaigai (EVPRI), derinys
VALDYMO PRIEMONĖS
Priežiūros
ir atskaitomybės taisyklės
Nurodyti dažnumą
ir sąlygas.
2010 m.
lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES)
Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos vertybinių popierių ir rinkų
institucija, 81 straipsnyje numatyta kas trejus metus nuo faktinės Institucijos
veiklos pradžios vertinti Institucijai veikiant įgytą patirtį. Pagal reglamento
35 straipsnį šio reglamento taikymo ataskaita bus parengta iki 2019 m.
sausio 1 d.
Valdymo ir
kontrolės sistema
Nustatyta
rizika
Dėl ES finansų
priežiūros sistemos reformos pasiūlymo atliktas poveikio vertinimas, pridedamas
prie reglamentų, kuriais įsteigiama Europos bankininkystės institucija, Europos
draudimo ir profesinių pensijų institucija ir Europos vertybinių popierių ir
rinkų institucija (EVPRI), projektų.
Remiantis
dabartiniu pasiūlymu, EVPRI būtini papildomi ištekliai, kad ji galėtų
įgyvendinti savo kompetenciją, visų pirma savo vaidmenį:
- dalyvaujant
ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų priežiūros institucijų kolegijose ir
nustatant tarpininkavimo mechanizmą, įskaitant privalomą tarpininkavimą
svarbiais šiame reglamente nurodytais klausimais, kuris padėtų kompetentingoms
institucijoms prieiti prie bendros nuomonės esant kokiems nors nesutarimams dėl
šio reglamento;
-
koordinuojant bendradarbiavimo susitarimų su trečiosiomis šalimis rengimą ir
kompetentingų institucijų keitimąsi iš trečiųjų šalių gauta informacija;
- rengiant
gaires, kuriomis būtų skatinama nuobaudų taikymo už šio reglamento pažeidimus
režimų konvergencija ir tarpsektorinis nuoseklumas;
- tvarkant
pagal šį reglamentą įregistruotų administratorių ir lyginamuosius indeksus
Sąjungoje teikiančių trečiųjų šalių įmonių sąrašą;
- gaunant
pranešimus apie lyginamojo indekso naudojimą finansinėje priemonėje ar
finansinėje sutartyje Sąjungoje, tvarkant registrą ir užtikrinant, kad
administratoriai žinotų apie tokį indekso naudojimą.
Nesant būtinų
išteklių, bus neįmanoma užtikrinti, kad Institucija laiku ir veiksmingai
atliktų savo vaidmenį.
Numatomas
(-i) kontrolės metodas (-ai)
EVPRI
reglamente numatytos valdymo ir kontrolės sistemos taip pat bus naudojamos
EVPRI atliekant šiame pasiūlyme numatytą vaidmenį.
Komisija
apsispręs dėl galutinio rodiklių, pagal kuriuos turi būti vertinama EVPRI
veikla, rinkinio, kai atliks pirmąjį reikalaujamą vertinimą. Atliekant galutinį
vertinimą kiekybiniai rodikliai bus tokie pat svarbūs kaip ir kokybiniai
įrodymai, surinkti vykdant konsultacijas. Vertinimas pakartotinai atliekamas
kas trejus metus.
Kontrolės
priemonių taikymo išlaidos ir nauda ir galimas nesilaikymo lygis
Išlaidos apskaičiuotos 3 skirsnyje.
Pagrindinė nauda susijusi su:
- manipuliavimo rizikos sumažinimu, taigi ir rinkos
stabilumo didinimu ir pasitikėjimo finansų rinkomis atkūrimu;
- lyginamųjų indeksų patikimumo didinimu, taigi ir
didesniu finansų rinkų teisingumu, vientisumu ir veiksmingumu;
- tinkamo pagrįstų ir reprezentatyvių lyginamųjų
indeksų naudojimu,       taigi ir didesniu finansų rinkų teisingumu, vientisumu
ir veiksmingumu
Taigi šis pasiūlymas padėtų padidinti rinkų
teisingumą ir užtikrintų vartotojų bei investuotojų apsaugą. Tokią naudą sunku
kiekybiškai įvertinti. Tačiau, atsižvelgiant į pagrįstų ir patikimų lyginamųjų
indeksų svarbą visame pasaulyje palaikant rinkų stabilumą ir atkuriant
pasitikėjimą rinkomis, nauda, palyginti su išlaidomis, yra didelė.
Numatoma, kad reikalavimų nesilaikymo lygis bus
nedidelis, nes iniciatyvoje siūlomos aiškios ir įgyvendinamos taisyklės bei
paskatos reikalavimų laikymuisi užtikrinti.
Sukčiavimo
ir pažeidimų prevencijos priemonės
Nurodyti dabartines arba numatytas prevencijos
ir apsaugos priemones.
Siekiant kovoti su sukčiavimu, korupcija ir bet
kokia kita neteisėta veikla, EVPRI be apribojimų taikomos 1999 m. gegužės
25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1073/1999 dėl
Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų nuostatos.
Institucija prisijungia prie 1999 m. gegužės
25 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Bendrijų
Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos
(OLAF) atliekamų vidaus tyrimų ir nedelsdama priima atitinkamas nuostatas,
taikomas visiems Institucijos darbuotojams.
Sprendimuose dėl finansavimo, susitarimuose ir jų
įgyvendinimo priemonėse aiškiai nurodoma, kad Audito Rūmai ir OLAF prireikus
gali atlikti Institucijos skirtų lėšų gavėjų ir už tų lėšų skyrimą atsakingų
darbuotojų patikrinimus vietoje.
NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
FINANSINIS POVEIKIS
Atitinkama
(-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto
išlaidų eilutė (-ės)
Esamos biudžeto eilutės
Daugiametės finansinės programos išlaidų
kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Aprašymas] || DA   || ELPA šalių[33]   || šalių kandidačių[34]   || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
   || 12.03.04 Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (EVPRI) || DA || TAIP || TAIP || NE || NE
Šios teisėkūros iniciatyvos poveikis išlaidoms
bus toks:
a) Vidaus rinkos ir paslaugų GD deleguotiesiems aktams rengti, taip pat iniciatyvai vertinti, jos
įgyvendinimui stebėti ir galbūt peržiūrėti:
1 AD kategorijos darbuotojo (dirbančio
visą darbo dieną) ir susijusios išlaidos; bendros numatomos išlaidos sudaro
0,142 mln. EUR per metus.
b) EVPRI:
i) žmogiškųjų išteklių išlaidos: du laikinieji darbuotojai, kurie dalyvautų ir tarpininkautų ypatingos
svarbos lyginamųjų indeksų priežiūros institucijų kolegijose, teiktų technines
rekomendacijas Komisijai dėl šio reglamento įgyvendinimo, koordinuotų
bendradarbiavimo susitarimų su trečiosiomis šalimis rengimą, rengtų gaires,
kuriomis būtų skatinama nuobaudų taikymo režimų konvergencija ir tarpsektorinis
nuoseklumas, ir tvarkytų pranešimų apie  lyginamųjų indeksų naudojimą registrus
ir įregistruotų lyginamųjų indeksų administratorių sąrašą.
Bendros išlaidos šiems 2 laikiniesiems
darbuotojams per metus būtų 0,326 mln. EUR, 40 %
(0,130 mln. EUR) šios sumos skirtų Komisija, o 60 %
(0,196 mln. EUR) – valstybės narės.
EVPRI priskirtų darbuotojų skaičiaus ateityje
(po 2020 m.) mažinti nenumatoma, nes nėra tikėtina, kad lyginamųjų
indeksų, įskaitant ypatingos svarbos lyginamuosius indeksus, skaičius ateityje sumažės,
jis greičiausiai net išaugs, o EVPRI vis tiek reikės dalyvauti ir tarpininkauti
ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų priežiūros kolegijose ir vykdyti kitas
minėtas svarbias užduotis.
ii) veiklos ir infrastruktūros išlaidos: EVPRI taip pat numatytos 0,25 mln. EUR pradinės išlaidos,
40 % (0,1 mln. EUR) šios sumos skirtų Komisija, o 60 %
(0,15 mln. EUR) – valstybės narės. Šios išlaidos daugiausia
susijusios su IT sistemomis, kurios EVPRI reikalingos:
- tvarkant pagal šį reglamentą įregistruotų
administratorių ir lyginamuosius indeksus Sąjungoje teikiančių trečiųjų šalių
įmonių sąrašą;
- gaunant pranešimus apie lyginamojo indekso
naudojimą finansinėje priemonėje ar finansinėje sutartyje Sąjungoje, tvarkant
registrą ir užtikrinant, kad administratoriai žinotų apie tokį indekso
naudojimą.
Iki 2018 m. sausio 1 d. EVPRI
taip pat turės parengti šio reglamento taikymo ataskaitą. Bendros išlaidos sudarys 0,3 mln. EUR; 2017 m.
40 % (0,12 mln. EUR) šios sumos skirs Komisija, o 60 %
(0,18 mln. EUR) – valstybės narės.
Numatomas
poveikis išlaidoms
Naujos užduotys bus atliekamos naudojant
turimus žmogiškuosius išteklius pagal metinio biudžeto skyrimo procedūrą,
atsižvelgiant į biudžeto apribojimus, taikomus visoms ES įstaigoms, ir pagal
agentūroms skirtą finansinį programavimą. Visų
pirma išteklių, agentūrai reikalingų naujoms užduotims atlikti ir nurodytų
šioje finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje, poreikiai bus suderinami su
EVPRI skirtu žmogiškųjų ir finansinių išteklių programavimu, kuris nustatytas
neseniai priimtu Komunikatu Europos Parlamentui ir Tarybai „2014–2020 m.
decentralizuotų agentūrų žmogiškųjų ir finansinių išteklių programavimas“
(COM(2013) 519).
Numatomo
poveikio išlaidoms suvestinė
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Numeris 1A || Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti
 Vidaus rinkos ir paslaugų GD ||   ||   || 2015 metai[35] || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 12.03.04 – Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (EVPRI) || Įsipareigojimai || (1) || 0,240 || 0,130 || 0,250 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 1,010
 Mokėjimai || (2) || 0,240 || 0,130 || 0,250 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 1,010
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[36] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Biudžeto eilutės numeris || 12.03.04 || (3) ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 IŠ VISO asignavimų Vidaus rinkos ir paslaugų GD || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 0,240 || 0,130 || 0,250 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 1,010
 Mokėjimai || =2+2a +3 || 0,240 || 0,130 || 0,250 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 1,010
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 Mokėjimai || (5) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1A IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 0,240 || 0,130 || 0,250 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 1,010
 Mokėjimai || =5+ 6 || 0,240 || 0,130 || 0,250 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 1,010

 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 5 || „Administracinės išlaidos“
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || IŠ VISO
 Vidaus rinkos ir paslaugų GD ||   ||
  Žmogiškieji ištekliai (Vidaus rinkos ir paslaugų GD) || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,792
  Kitos administracinės išlaidos || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,060
 IŠ VISO Vidaus rinkos ir paslaugų GD || Asignavimai || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,852
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = iš viso mokėjimų) || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,852
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 0,382 || 0,272 || 0,392 || 0,272 || 0,272 || 0,272 || 1,862
 Mokėjimai || 0,382 || 0,272 || 0,392 || 0,272 || 0,272 || 0,272 || 1,862
Numatomas
poveikis veiklos asignavimams
¨         Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
nenaudojami
X         Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
veiklos asignavimai naudojami taip:
Didelė Komisijos skirtų veiklos asignavimų dalis būtų susijusi su EVPRI
finansavimo didinimu dėl šiuo reglamentu nustatytų reikalavimų. Konkrečiai,
EVPRI reikės 2 papildomų darbuotojų (laikinųjų darbuotojų), su jais susijusios
bendros metinės išlaidos būtų 0,326 mln. EUR ir jas bendrai finansuotų
Komisija (0,130 mln. EUR) ir valstybės narės (0,196 mln. EUR). Jie vykdytų šią
veiklą:
dalyvautų ir tarpininkautų lyginamųjų indeksų priežiūros institucijų
kolegijose;
teiktų technines rekomendacijas Komisijai dėl šio reglamento
įgyvendinimo;
koordinuotų bendradarbiavimo susitarimų su trečiosiomis šalimis
rengimą;
rengtų gaires, kuriomis būtų skatinama nuobaudų taikymo režimų
konvergencija ir tarpsektorinis nuoseklumas;
tvarkytų pranešimų apie  lyginamųjų indeksų naudojimą registrus ir
įregistruotų lyginamųjų indeksų administratorių sąrašą.
EVPRI taip pat numatytos 0,25 mln. EUR pradinės veiklos
išlaidos, 40 % (0,1 mln. EUR) šios sumos skirtų Komisija, o
60 % (0,15 mln. EUR) – valstybės narės. Šios išlaidos daugiausia
susijusios su IT sistemomis, kurios EVPRI reikalingos:
- tvarkant pagal šį reglamentą įregistruotų administratorių ir
lyginamuosius indeksus Sąjungoje teikiančių trečiųjų šalių įmonių sąrašą;
- gaunant pranešimus apie lyginamojo indekso naudojimą finansinėje
priemonėje ar finansinėje sutartyje Sąjungoje ir tvarkant registrą.
Įgyvendinant šią iniciatyvą taip pat reikia padidinti 2017 m.
EVPRI finansavimą, kad būtų padengtos šio reglamento taikymo ataskaitos
parengimo iki 2018 m. sausio 1 d. išlaidos. Šios ataskaitos parengimo
bendros išlaidos būtų 0,3 mln. EUR (šias lėšas reikėtų paskirti ir EVPRI
pervesti 2017 m.), 2017 m. 40 % šios sumos (0,12 mln. EUR)
skirtų Komisija, o 60 % (0,18 mln. EUR) – valstybės narės.
Numatomas
poveikis administracinio pobūdžio asignavimams
Suvestinė
¨         Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
asignavimai nenaudojami
X         Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
administraciniai asignavimai naudojami taip:
mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
   || 2015 metai[37] || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || IŠ VISO
 Pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,852
 Žmogiškieji ištekliai || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,792
 Kitos administracinės išlaidos || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,060
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 0,142 || 0,141 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,852
 IŠ VISO || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,852
Žmogiškųjų išteklių asignavimų poreikiai bus
tenkinami panaudojant GD asignavimus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba)
perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų
lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo
procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
Prielaidos:
– jei Vidaus rinkos ir paslaugų GD su šia
iniciatyva visą darbo dieną dirbtų 1 AD kategorijos pareigūnas (vidutinės
metinės išlaidos – 132 000 EUR);
– vidutinis metinis darbuotojų atlyginimas
nustatomas remiantis Biudžeto GD nurodymais;
– metinės komandiruočių išlaidos – 10 000
EUR vienam darbuotojui, apskaičiuota remiantis 2012 m. biudžeto projekte
numatytomis komandiruotėmis.
 Numatomi
žmogiškųjų išteklių poreikiai
¨         Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
nenaudojami.
X         Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
reikia pasitelkti 1 Komisijos AD kategorijos pareigūną Komisijos būstinėje
(Vidaus rinkos ir paslaugų GD), kaip paaiškinta toliau. Atitinkama politikos
sritis arba biudžeto antraštinė dalis yra „Vidaus rinka ir paslaugos“. 1
AD kategorijos Komisijos darbuotojas bus finansuojamas perskirsčius lėšas.
Vykdytinų užduočių aprašymas: deleguotųjų
aktų, kuriuose papildomai patikslinami teisės aktai, priėmimas, įskaitant
rengiamus deleguotuosius aktus, kuriuose papildomai patikslinami įvairūs
lyginamųjų indeksų sektoriai atsižvelgiant į rinkos ir technologijų pokyčius.
Ypatingos svarbos tarpvalstybinių lyginamųjų indeksų nustatymas ir išsamesnis
jiems taikomų sąlygų nustatymas.
Sąmatą nurodyti visos darbo dienos ekvivalento
vienetais
   || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai
   ||  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai)
 XX 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1
 XX 01 01 02 (Delegacijos) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais  (FTE))[38]
 XX 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[39] || - būstinėje ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - delegacijose ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, SNE, INT – netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, SNE, INT – tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1
Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami
panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba)
perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų
lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo
procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
Suderinamumas
su dabartine daugiamete finansine programa
X Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka naują
daugiametę finansinę programą
¨         Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti
daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą.
Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir
nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.
–
¨         Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo
priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą.[40]
Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti atitinkamas
išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.
–
Trečiųjų
šalių įnašai
¨         Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis
šalimis finansavimo.
X Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras
finansavimas apskaičiuojamas taip:
Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || Iš viso
 Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą || Valstybės narės || Valstybės narės || Valstybės narės || Valstybės narės || Valstybės narės || Valstybės narės || Valstybės narės
 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų || 0,361 || 0,196 || 0,376 || 0,196 || 0,196 || 0,196 || 1,521

2015 m. trečiųjų šalių įnašai susiję su valstybių narių teikiamu EVPRI
finansavimu. Finansuojamos išlaidos daugiausia yra:
a) personalo išlaidos. Valstybės narės skirs 60 % finansavimo padengti išlaidoms,
susijusioms su 2 laikinaisiais darbuotojais, reikalingais EVPRI būstinėje šiuo
reglamentu nustatytiems reikalavimams įgyvendinti. Tai reikštų, kad valstybės
narės turėtų skirti 0,196 mln. EUR per metus;
b) pradinės veiklos išlaidos. 2015 m. valstybės narės taip pat turėtų skirti 60 % EVPRI
pradinių veiklos išlaidų, kurios sudaro 0,25 mln. EUR, sumos, iš viso
0,15 mln. EUR. Šios išlaidos daugiausia susijusios su IT sistemomis,
kurios EVPRI reikalingos šiuo reglamentu nustatytiems reikalavimams įvykdyti;
c) įgyvendinimo ataskaita. Valstybės narės taip pat turi prisidėti prie finansavimo, skirto EVPRI
šio reglamento taikymo ataskaitai parengti iki 2018 m. sausio 1 d.
Bendros numatomos ataskaitos parengimo išlaidos būtų 0,3 mln. EUR[41], 2017 m. 60 %
(0,18 mln. EUR) skirs valstybės narės.
Numatomas poveikis įplaukoms
X         Pasiūlymas (iniciatyva) neturi
finansinio poveikio įplaukoms
¨         Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
Finansinės
teisės akto pasiūlymo dėl Reglamento dėl lyginamųjų indeksų PRIEDAS dėl
numatomų EVPRI išlaidų pagal šio pasiūlymo reikalavimus
Su EVPRI užduotimis susijusios išlaidos
apskaičiuotos pagal tris kategorijas:  personalo išlaidos, infrastruktūros
išlaidos ir veiklos išlaidos, t. y. pagal EVPRI bendrojo biudžeto projekte
taikomą klasifikaciją.
a) personalo išlaidos. Didesnio darbuotojų skaičiaus poreikis susijęs su naujomis EVPRI
užduotimis pagal šį reglamentą. Jos susijusios su EVPRI dalyvavimu ir
tarpininkavimu ypatingos svarbos lyginamųjų indeksų priežiūros institucijų
kolegijose. Taip pat su techninių rekomendacijų Komisijai dėl šio reglamento
įgyvendinimo teikimu, bendradarbiavimo susitarimų su trečiosiomis šalimis
koordinavimu, gairių, kuriomis būtų skatinama nuobaudų taikymo režimų
konvergencija ir tarpsektorinis nuoseklumas, rengimu ir pranešimų apie
lyginamųjų indeksų naudojimą registrų ir įregistruotų lyginamųjų indeksų
administratorių sąrašo tvarkymu.
Remiantis dabartiniais skaičiavimais pagal
Komisijos ir EVPRI įverčius, šiai veiklai vykdyti reikės 2 laikinųjų
darbuotojų. Šie darbuotojai papildys EVPRI darbuotojų, kurių darbas šiuo metu
susijęs su lyginamaisiais indeksais, gretas. Papildomos EVPRI personalo
išlaidos per metus būtų 0,326 mln. EUR, 40 %
(0,130 mln. EUR) šios sumos skirs Komisija, o 60 %
(0,196 mln. EUR) – valstybės narės;
b) veiklos ir infrastruktūros išlaidos. EVPRI taip pat numatytos 0,25 mln. EUR pradinės išlaidos,
2015 m. 40 % (0,1 mln. EUR) šios sumos skirtų Komisija, o
60 % (0,15 mln. EUR) – valstybės narės. Šios išlaidos daugiausia
susijusios su IT sistemomis, kurios EVPRI reikalingos:
- tvarkant pagal šį reglamentą įregistruotų
administratorių ir lyginamuosius indeksus Sąjungoje teikiančių trečiųjų šalių
įmonių sąrašą;
- gaunant pranešimus apie lyginamojo indekso
naudojimą finansinėje priemonėje ar finansinėje sutartyje Sąjungoje, tvarkant
registrą ir užtikrinant, kad administratoriai žinotų apie tokį indekso
naudojimą.
Įgyvendinant šią iniciatyvą taip pat reikia
0,3 mln. EUR padidinti 2017 m. EVPRI finansavimą, kad būtų padengtos
šio reglamento taikymo ataskaitos parengimo iki 2018 m. sausio 1 d.
išlaidos. Numatomos šios ataskaitos parengimo bendros
išlaidos būtų 0,3 mln. EUR (šias lėšas reikėtų paskirti ir EVPRI išmokėti
2017 m.), 40 % šios sumos (0,12 mln. EUR) skirtų Komisija, o
60 % (0,18 mln. EUR) – valstybės narės. Šios išlaidos apskaičiuotos
remiantis vidutinėmis panašių Vidaus rinkos ir paslaugų GD ataskaitų rengimo
išlaidomis ir taikant korekciją, kad būtų atsižvelgta į infliacijos poveikį.
Pasiūlymas NETURI finansinio poveikio EVPRI pajamoms.
Išsamus numatomų personalo išlaidų suskirstymas pagal įvairias
kategorijas pateikiamas toliau 1 lentelėje.
Kitos prielaidos:
– remiantis visos darbo dienos ekvivalento
vienetų paskirstymu 2012 m. biudžeto projekte, daroma prielaida, kad
papildomi 2 visos darbo dienos ekvivalento vienetai bus paskirstyti 2
laikiniesiems darbuotojams, o su jais susijusios bendros metinės išlaidos bus
0,326 mln. EUR ir jas kasmet bendrai finansuotų Komisija (0,130 mln.
EUR) ir valstybės narės (0,196 mln. EUR);
– vidutinės metinės atlyginimų išlaidos
(132 000 EUR per metus) skirtingų kategorijų darbuotojams apskaičiuotos
remiantis Biudžeto generalinio direktorato gairėmis;
– Paryžiui taikomas atlyginimo korekcinis
koeficientas – 1,161;
– komandiruočių išlaidos – 10 000 EUR
vienam darbuotojui, apskaičiuota remiantis 2012 m. biudžeto projekte
numatytomis komandiruotėmis;
– su įdarbinimu susijusios išlaidos (kelionė,
viešbutis, sveikatos patikrinimai, įsikūrimo ir kitos išmokos, persikraustymo
išlaidos ir t. t.) – 12 700 EUR, apskaičiuota remiantis 2012 m.
biudžeto, skirto įdarbinimui, projektu, vienam naujam darbuotojui.
 EVPRI PERSONALO IŠLAIDOS ||   ||   ||   || mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) ||   ||
 Išlaidų rūšis || Skaičius || Vidutinės išlaidos || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
 1 antraštinė dalis „Personalo išlaidos“ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 iš jų laikiniesiems darbuotojams || 2 || 0,153 || 0,306 || 0,306 || 0,306 || 0,306 || 0,306 || 0,306 || 1,836
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Įdarbinimo išlaidos ||   || 0,025 ||   ||   ||   ||   ||   || 0,025
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Komandiruočių išlaidos ||   ||   || 0,020 || 0,020 || 0,020 || 0,020 || 0,020 || 0,020 || 0,120
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Iš viso pagal 1 antraštinę dalį „Personalo išlaidos“ ||   || 0,351 || 0,326 || 0,326 || 0,326 || 0,326 || 0,326 || 1,981
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Bendrijos įnašas (40 %) ||   || 0,140 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 0,790
 valstybių narių įnašas (60 %) ||   || 0,211 || 0,196 || 0,196 || 0,196 || 0,196 || 0,196 || 1,191
[1]               COM(2011) 651 galutinis, 2011/0295 (COD),
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0651:FIN:LT:PDF.
[2]               Briuselis, 2011 10 20, COM(2011) 654
galutinis, 2011/0297 (COD)
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0654:FIN:LT:PDF.
[3]               Reglamentas dėl energijos rinkos vientisumo ir
skaidrumo,
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2011:326:0001:01:LT:HTML.
[4]               FPRD 40 straipsnio 1 dalis,
http://ec.europa.eu/internal_market/securities/isd/mifid_en.htm.
[5]               FPRD įgyvendinimo reglamento 37 straipsnio
1 dalies b punktas,
http://ec.europa.eu/internal_market/securities/isd/mifid2_en.htm.
[6]               http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0652:FIN:LT:PDF.
[7]               Direktyva 2003/71/EB ir Reglamentas (EB)
Nr. 809/2004, XII priedo 4.2.2 punktas.
[8]               Kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius
popierius subjektų direktyva (2009/65/EB), 53 straipsnis.
[9]               http://www.esma.europa.eu/consultation/Consultation-Principles-Benchmarks-Setting-Processes-EU.
[10]             http://www.esma.europa.eu/system/files/2013-150.pdf.
[11]             [ xxx]
[12]             OL L 145, 2004 4 30, p. 1.
[13]             OL L 345, 2003 12 31, p. 64.
[14]             OL L 302, 2009 11 17, p. 32.
[15]             OL L 326, 2011 12 8, p. 1.
[16]             OL L 281, 1995 11 23, p. 31.
[17]             OL L 8, 2001 1 12, p. 1.
[18]             OL L 55, 2011 2 28, p. 13.
[19]             OL L 211, 2009 8 14, p. 55.
[20]             OL L 9, 2009 8 14, p. 112.
[21]             OL L 176, 2013 6 27, p. 338.
[22]             OL L 335, 2009 12 17, p. 1.
[23]             OL L 302, 2009 11 17, p. 32.
[24]             OL L 174, 2011 7 1, p. 1.
[25]             OL L 174, 2011 7 1, p. 1.
[26]             OL L 133,
2008 5 22, p. 66.
[27]             OL L 241, 2006 9 2, p. 1.
[28]             OL L 241, 2006 9 2, p. 1.
[29]             VGV –  veikla grindžiamas valdymas, VGB –  veikla
grindžiamas biudžeto sudarymas.
[30]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies
a arba b punkte.
[31]             Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį
reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[32]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje.
[33]             ELPA –  Europos laisvosios prekybos asociacija.
[34]             Šalių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų
potencialių šalių kandidačių.
[35]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios
metai.
[36]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES
programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai
moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.
[37]
[38]             CA – sutartininkas („Contract Agent“); LA – vietinis
darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas
(„Seconded National Expert“); INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas
(„Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en
Délégation“).
[39]             Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės
darbuotojams, finansuojamiems iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių).
[40]             Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.
[41]             Šios išlaidos apskaičiuotos remiantis vidutinėmis panašių
Vidaus rinkos ir paslaugų GD ataskaitų rengimo išlaidomis ir taikant korekciją,
kad būtų atsižvelgta į infliacijos poveikį.