               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 08 25
            COM(2021) 492 final
            2021/0279(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Bendradarbiavimo taryboje, įsteigtoje Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Azerbaidžano Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimu, dėl ES ir Azerbaidžano partnerystės prioritetų tolesnio įgyvendinimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Dalykas

                  Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma Sąjungos pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu Bendradarbiavimo taryboje, įsteigtoje Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Azerbaidžano Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimu (toliau – Susitarimas), dėl numatomos priimti Rekomendacijos Nr. XX/2020 dėl ES ir Azerbaidžano partnerystės prioritetų tolesnio įgyvendinimo 2021–2027 m.

               2.Aplinkybės

               2.1.Susitarimas

               Susitarimu siekiama sudaryti Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Azerbaidžano Respublikos (toliau – Šalys) politinio dialogo ir bendradarbiavimo sąlygas, kad būtų galima plėtoti politinius santykius. Susitarimas įsigaliojo 1999 m. liepos 1 d.

               2.2.Bendradarbiavimo taryba

               Bendradarbiavimo taryba nagrinėja visus svarbius klausimus, susijusius su Susitarimu, ir bet kokius kitus dvišalius ar tarptautinius abipusiškai svarbius klausimus, kad būtų pasiekti Susitarimo tikslai. Bendradarbiavimo taryba gali Šalių sutarimu teikti rekomendacijas. Bendradarbiavimo tarybą sudaro Europos Sąjungos Tarybos nariai, Europos Komisijos nariai ir Azerbaidžano Respublikos Vyriausybės nariai. Bendradarbiavimo taryba turi savo darbo tvarkos taisykles.

               2.3.Bendradarbiavimo tarybos aktas

               Bendradarbiavimo taryba turėtų rašytine procedūra priimti Rekomendaciją dėl 2018–2020 m. partnerystės prioritetų tolesnio įgyvendinimo 2021–2027 m. (toliau – aktas).

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Pozicija, kurios Sąjunga turi laikytis Bendradarbiavimo taryboje, grindžiama prie šio sprendimo pridedama rekomendacija.

               Partnerystės prioritetai ir toliau atitinka persvarstytos Europos kaimynystės politikos tikslus ir Rytų partnerystės tikslus. Jais bus vadovaujamasi rengiant daugiametį ES finansinio bendradarbiavimo su Azerbaidžanu programavimą.

               Šalys patvirtino, kad partnerystės prioritetai tebėra tinkamas pagrindas jų santykiams plėtoti ir visapusiškai įsipareigojo juos įgyvendinti.

               ES ir Azerbaidžano bendradarbiavimas 2021–2027 m. ir toliau grindžiamas 2018–2020 m. partnerystės prioritetais.

               Todėl tolesnis partnerystės prioritetų įgyvendinimas atitinka Sąjungos interesus.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  1
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Bendradarbiavimo taryba – Susitarimu įsteigtas organas.

               Aktas, kurį turi priimti Bendradarbiavimo taryba, yra teisinę galią turintis aktas. Jis gali stipriai paveikti ES teisės aktų turinį, visų pirma, daugiametį finansinio bendradarbiavimo programavimą pagal bendrą paramos programą. Taip yra todėl, kad 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento 232/2014, kuriuo sukuriama Europos kaimynystės priemonė
                  2
               , 7 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad šalims, kurioms galioja to reglamento 3 straipsnio 2 dalyje nurodyti dokumentai, visapusiška daugiametė bendros paramos sistema patvirtinama pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2014
                  3
                16 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. Tokie dokumentai turi būti veiksmų planai arba kiti lygiaverčiai bendrai sutarti dokumentai, pavyzdžiui, partnerystės prioritetai.

               Aktu Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama. Todėl šio sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas priklauso nuo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis akto tikslas yra bendradarbiavimas su Azerbaidžanu pagal Susitarimą ir persvarstytą Europos kaimynystės politiką.

               4.3.Išvada

               Šio sprendimo teisinis pagrindas yra SESV 207 ir 209 straipsniai kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               5.Skelbimas

               Atsižvelgiant į tai, kad Bendradarbiavimo tarybos aktu bus iš dalies keičiamas partnerystės prioritetų įgyvendinimo laikotarpis, priėmus šį aktą, jis turėtų būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               2021/0279 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Bendradarbiavimo taryboje, įsteigtoje Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Azerbaidžano Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimu, dėl ES ir Azerbaidžano partnerystės prioritetų tolesnio įgyvendinimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 ir 209 straipsnius kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Azerbaidžano Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas (toliau – Susitarimas) buvo pasirašytas 1996 m. balandžio 22 d. ir įsigaliojo 1999 m. liepos 1 d.;

               (2)pagal Susitarimo 81 straipsnį Susitarimu įsteigta Bendradarbiavimo taryba gali teikti rekomendacijas, kad būtų pasiekti Susitarimo tikslai;

               (3)2018 m. rugsėjo 28 d. ES ir Azerbaidžano bendradarbiavimo tarybos posėdyje buvo priimti 2018–2020 m. ES ir Azerbaidžano partnerystės prioritetai;

               (4)Bendradarbiavimo taryba rašytine procedūra turėtų priimti Rekomendaciją dėl ES ir Azerbaidžano partnerystės prioritetų įgyvendinimo laikotarpio pratęsimo iki 2027 m.;

               (5)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Bendradarbiavimo taryboje turi būti laikomasi Sąjungos vardu dėl ES ir Azerbaidžano partnerystės prioritetų tolesnio įgyvendinimo,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Sąjungos pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Bendradarbiavimo taryboje, įsteigtoje Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Azerbaidžano Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimu, dėl ES ir Azerbaidžano partnerystės prioritetų įgyvendinimo laikotarpio pratęsimo iki 2027 m. grindžiama prie šio sprendimo pridedamu Bendradarbiavimo tarybos rekomendacijos projektu.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Europos Komisijai ir Europos Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo byloje Vokietija / Taryba (OIV), C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (2)

                        OL L 77, 2014 3 15.

                     (3)

                        2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 236/2014, kuriuo nustatomos bendros Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių įgyvendinimo taisyklės ir procedūros (OL L 77, 2014 3 15).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 08 25
            COM(2021) 492 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Bendradarbiavimo taryboje, įsteigtoje Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Azerbaidžano Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimu, dėl ES ir Azerbaidžano partnerystės prioritetų tolesnio įgyvendinimo

               PRIEDAS

               PROJEKTAS

               ES IR AZERBAIDŽANO BENDRADARBIAVIMO TARYBOS REKOMENDACIJA Nr. XX/2020

               kuria patvirtinamas ES ir Azerbaidžano partnerystės prioritetų tolesnis įgyvendinimas 2021–2027 m.

               ES IR AZERBAIDŽANO BENDRADARBIAVIMO TARYBA,

               atsižvelgdama į Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Azerbaidžano Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, ypač į jo 81 straipsnį,

               atsižvelgdama į 2018 m. rugsėjo 28 d. ES ir Azerbaidžano bendradarbiavimo tarybos rekomendaciją Nr. 1/2018 dėl ES ir Azerbaidžano partnerystės prioritetų (2018–2020 m.),

               kadangi:

               (1)
                     Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Azerbaidžano Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas (toliau – Susitarimas) buvo pasirašytas 1996 m. balandžio 22 d. ir įsigaliojo 1999 m. liepos 1 d.;

               (2)
                     pagal Susitarimo 81 straipsnį Bendradarbiavimo taryba gali teikti tinkamas rekomendacijas, kad būtų pasiekti Susitarimo tikslai;

               (3)
                     pagal Susitarimo 98 straipsnį Susitarimo Šalys turi imtis bet kokių bendro pobūdžio ar konkrečių priemonių, kurių reikia įsipareigojimams pagal Susitarimą vykdyti, ir pasirūpina, kad Susitarime išdėstyti tikslai būtų pasiekti;

               (4)
                     2018 m. rugsėjo 28 d. Europos Sąjunga ir Azerbaidžanas patvirtino priede išdėstytus 2018–2020 m. laikotarpio ES ir Azerbaidžano partnerystės prioritetus;

               (5)
                     partnerystės prioritetuose ES ir Azerbaidžanas dvišaliu pagrindu atsižvelgs į ilgalaikius tikslus ir siektinus rezultatus, dėl kurių bus susitarta atsižvelgiant į Rytų partnerystę, įskaitant aktyvesnį bendradarbiavimą visuomenės sveikatos klausimais,

               PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

               1 straipsnis

               Bendradarbiavimo taryba rekomenduoja, kad priede išdėstyti ES ir Azerbaidžano partnerystės prioritetai būtų įgyvendinami toliau iki 2027 m. Partnerystės prioritetai gali būti atnaujinti arba įgyvendinami toliau Bendradarbiavimo tarybos susitarimu.

               2 straipsnis

               Ši rekomendacija įsigalioja jos priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

               Bendradarbiavimo tarybos vardu

               Europos Sąjunga

                     Azerbaidžano Respublika


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 07 27
            COM(2021) 426 final
            2021/0243(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi aštuntajame Susitarimo dėl Afrikos ir Eurazijos migruojančių vandens paukščių išsaugojimo šalių susitikime, dėl tam tikrų Susitarimo 3 priedo pakeitimų

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas susijęs su sprendimu, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi aštuntajame Susitarimo dėl Afrikos ir Eurazijos migruojančių vandens paukščių išsaugojimo (AEWA) šalių susitikime, dėl numatomų priimti tam tikrų jo 3 priedo pakeitimų.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Susitarimas dėl Afrikos ir Eurazijos migruojančių vandens paukščių išsaugojimo

               Susitarimu dėl Afrikos ir Eurazijos migruojančių vandens paukščių išsaugojimo (AEWA) siekiama išsaugoti migruojančius vandens paukščius ir jų buveines Afrikoje, Europoje, Artimuosiuose Rytuose, Centrinėje Azijoje, Grenlandijoje ir Kanados Arktiniame salyne.

               Įgyvendinant Migruojančių laukinių gyvūnų rūšių išsaugojimo konvenciją parengtas ir pagal Jungtinių Tautų aplinkos programą (UNEP) administruojamas AEWA vienija valstybes ir platesnę tarptautinę išsaugojimo srityje dirbančią bendruomenę siekiant nustatyti koordinuotą migruojančių vandens paukščių išsaugojimo ir valdymo tvarką visame jų migravimo areale.

               Susitarimas įsigaliojo 1999 m. lapkričio 1 d. Nuo 2005 m. spalio 1 d. Europos Sąjunga yra šio susitarimo susitariančioji šalis
                  1
               . Šiuo metu yra aštuoniasdešimt dvi susitariančiosios šalys: keturiasdešimt keturios Eurazijoje (įskaitant ES) ir trisdešimt aštuonios Afrikoje. Susitarimo šalimis yra dvidešimt keturios ES valstybės narės
                  2
               .

               Pagal Susitarimą prisiimti įsipareigojimai į Sąjungos teisę perkelti Direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (Paukščių direktyva)
                  3
               . Paukščių direktyva siekiama apsaugoti visų rūšių laukinius paukščius, natūraliai paplitusius gamtoje valstybių narių europinėje teritorijoje, kuriai taikoma Sutartis. Ji apima šių rūšių apsaugą ir išsaugojimą ir nustato jų naudojimo taisykles.

               2.2.Šalių susitikimas

               Šalių susitikimas – pagrindinis sprendimus pagal Susitarimą priimantis organas. Jis turi įgaliojimus peržiūrėti Susitarimo priedus ir yra šaukiamas kas trejus metus. Kiekviena šalis turi vieną balsą, tačiau regioninės ekonominės integracijos organizacijos, kaip antai Europos Sąjunga, balsuodamos turi tiek balsų, kiek jų valstybių narių yra Susitarimo šalys. Bet kokie priedų pakeitimai priimami dviejų trečdalių susitikime dalyvaujančių šalių balsų dauguma.

               Aštuntasis Susitarimo šalių susitikimas įvyks 2021 m. spalio 5–8 d. Vengrijoje.

               2.3.Numatomas šalių susitikimo aktas

               Per aštuntąjį šalių susitikimą 2021 m. spalio 5–8 d. numatoma priimti Rezoliuciją Nr. 8.xx dėl AEWA priedų pakeitimų pagal Susitarimo X straipsnio 5 dalį (toliau – numatomas aktas) priėmimo.

               Numatomo akto tikslas – iš dalies pakeisti Susitarimo 3 priedą (Veiksmų planą). 2 priede pateikiamas migruojančių vandens paukščių, kuriems taikomas Susitarimas, sąrašas, o 3 priede nurodomi veiksmai, kurių šalys turi imtis dėl prioritetinių rūšių. Prioritetinės rūšys įtrauktos į 3 priedo 1 lentelę pagal tam tikrus toje pačioje lentelėje nustatytus kriterijus.

               Susitarimo II straipsnyje nustatyta, kad: „Šalys imasi koordinuotų veiksmų migruojančių vandens paukščių rūšių tinkamai išsaugojimo būklei išlaikyti arba atkurti. Tuo tikslu, vadovaudamosi savo nacionaline jurisdikcija, jos taiko III straipsnyje nurodytas priemones ir imasi konkrečių veiksmų, nustatytų šio Susitarimo IV straipsnyje numatytame Veiksmų plane.“

               Numatomas aktas įsigalios visoms šalims (išskyrus šalis, kurios padarė išlygą) ir taps joms privalomas devyniasdešimtą dieną nuo jo priėmimo šalių susitikime dienos. Per devyniasdešimties dienų laikotarpį bet kuri šalis, apie tai raštu pranešusi depozitarui, gali padaryti išlygą dėl bet kurio priedo pakeitimo.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Siūloma pozicija, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu, yra aštuntajame šalių susitikime numatomam aktui pritarti.

               Numatomame akte teikiamus 3 priedo 1 lentelės pakeitimus pasiūlė Jungtinė Karalystė, remdamasi AEWA Techninio komiteto rekomendacijomis. Siūlomi pakeitimai:

               (1)Susitarimo 3 priedo 1 lentelės A skiltyje nurodytų 3 kategorijai priskiriamų rūšių ir B skiltyje nurodytų 2 kategorijai priskiriamų rūšių populiacijoms žymėti sukurti naują (f) kategoriją, taikytiną tais atvejais, kai apie populiaciją trūksta duomenų, pavyzdžiui, kai nėra informacijos apie tendencijas;

               (2)statistiškai neaiškias tendencijas ir nežinomą populiacijos dydį 1 lentelėje žymėti prie kategorijos prirašant „()“;

               (3)populiacijų kategorijas pakeisti atsižvelgiant į duomenis, surinktus rengiant 8-ąją AEWA apsaugos būklės ataskaitą.

               1 ir 2 punktuose nurodyti siūlomi pakeitimai grindžiami atsargumo principu, nes jais bus užtikrinta, kad tvarkant populiacijų sąrašą bus atidžiai atsižvelgiama į informacijos apie populiacijų tendencijas trūkumą, taigi prireikus bus užtikrinta aukštesnio lygio jų apsauga. Šiuos pakeitimus Europos Sąjungos vardu patvirtins Komisija pagal 2005 m. liepos 18 d. Tarybos sprendimo 2006/871/EB dėl Susitarimo dėl Afrikos ir Eurazijos migruojančių vandens paukščių išsaugojimo sudarymo Europos bendrijos vardu 3 straipsnio 1 ir 3 dalis.

               3 punkte nurodyti siūlomi pakeitimai susiję su daugelio sąraše nurodytų rūšių ir jų populiacijų įrašų pakeitimais. Tarp šių siūlomų Susitarimo 3 priedo pakeitimų yra pakeitimai, susiję su keturių rūšių penkiomis populiacijomis, kurių įrašai, juos pakeitus, nebeatitiktų galiojančių ES teisės aktų (Paukščių direktyvos). Šiais pakeitimais numatoma:

               –1 lentelėje iš B1 į A3 skiltį perkelti:

               ·dvi  Anser anser populiacijas (Islandijos / JK ir Airijos ir Juodosios jūros ir Turkijos);

               ·Juodosios jūros ir rytinės Viduržemio jūros dalies Netta rufina populiacijas;

               ·vidurio ir rytų Sibiro / pietvakarių Azijos, rytų ir pietų Afrikos Pluvialis squatarola squatarola populiaciją;

               –taip pat 1 lentelės A skiltyje Haematopus ostralegus longipes pietryčių Europos ir vakarų Azijos / pietvakarių Azijos ir šiaurės rytų Afrikos populiacijai taikyti ne 4 kriterijų, o 3c kriterijų.

               Šie numatyti pakeitimai, susiję su keturių rūšių penkiomis populiacijomis, reiškia, kad pagal Susitarimą nebebūtų leidžiama jų medžioti, nors pagal Paukščių direktyvą jos yra medžiojamos rūšys – įrašytos į Paukščių direktyvos II priedo B dalį. Taigi, priėmus šiuos pakeitimus, reikėtų užtikrinti griežtesnę teisinę apsaugą, nei šiuo metu reikalaujama pagal ES teisę.

               Jei siūlomi pakeitimai būtų įgyvendinti prirašant žvaigždutę (*), tai reikštų, kad rūšių egzempliorius galima medžioti tiek, kiek tai atitinka subalansuoto naudojimo principą pagal tarptautinį veiksmų planą, kuriuo įgyvendinami laimikio prisitaikomojo valdymo principai. Todėl Europos Sąjungos išlygą dėl šios populiacijos būtų galima panaikinti, kai tarptautinė organizacija parengtų Paukščių direktyvos 7 straipsnio reikalavimus atitinkantį laimikio prisitaikomojo valdymo mechanizmą. Tačiau nė vienas siūlomas pakeitimas neteikiamas su žvaigždute (*).

               Visi siūlomi pakeitimai turėtų būti pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį patvirtinti Europos Sąjungos vardu. Vis dėlto, remdamasi 2005 m. liepos 18 d. Tarybos sprendimo 2006/871/EB 3 straipsnio 4 dalimi, Komisija turi padaryti išlygą dėl siūlomų pakeitimų, susijusių su pirmiau minėtomis keturių rūšių penkiomis populiacijomis, kaip jau yra dariusi ankstesniuose šalių susitikimuose dėl panašų poveikį turinčių pakeitimų, nes dėl jų reikėtų iš dalies pakeisti Paukščių direktyvą, o to padaryti devyniasdešimt dienų nuo pakeitimų priėmimo šalių susitikime dienos neįmanoma.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  4
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Šalių susitikimas yra susitarimu, t. y. Susitarimu dėl Afrikos ir Eurazijos migruojančių vandens paukščių išsaugojimo, įsteigtas organas.

               Aktas, kurį turi priimti šalių susitikimas, yra teisinę galią turintis aktas. Numatomas aktas bus privalomas pagal tarptautinę teisę ir gali turėti didelį poveikį Sąjungos teisės aktų, visų pirma Paukščių direktyvos, turiniui. Taip yra todėl, kad kai kurie veiksmai, visų pirma susiję su medžiokle, kurių šalys turi imtis Susitarimo 3 priedo 1 lentelėje išvardytų prioritetinių rūšių atžvilgiu, ne visada atitinka Paukščių direktyvos nuostatas, taikomas toms pačioms rūšims. Konkrečiai, jeigu Paukščių direktyvos II priede išvardytų rūšių individų medžioklė būtų draudžiama pagal AEWA, reikėtų iš dalies pakeisti Paukščių direktyvą.Pagal 2005 m. liepos 18 d. Tarybos sprendimo 2006/871/EB dėl Susitarimo dėl Afrikos ir Eurazijos migruojančių vandens paukščių išsaugojimo sudarymo Europos bendrijos vardu 3 straipsnį Komisija yra įgaliojama Bendrijos kompetencijai priklausančiais klausimais Bendrijos vardu patvirtinti pagal Susitarimo X straipsnio 5 dalį priimtus Susitarimo priedų pakeitimus. Tačiau šis įgaliojimas suteikiamas tik tokiems pakeitimams patvirtinti, kurie atitinka Bendrijos teisės aktus dėl laukinių paukščių ir jų natūralių buveinių išsaugojimo ir dėl kurių nereikėtų tų teisės aktų keisti.

               Kadangi dėl siūlomų Susitarimo 3 priedo 1 lentelės pakeitimų, susijusių su šiomis keturiomis rūšimis: Anser anser, Netta rufina, Pluvialis squatarola squatarola ir Haematopus ostralegus longipes, – reikėtų iš dalies pakeisti Paukščių direktyvą, turi būti priimtas Tarybos sprendimas, kuriuo nustatoma pozicija, kurios šiuo klausimu turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu aštuntajame Susitarimo šalių susitikime
                  5
               .

               Numatomu aktu Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su aplinka.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 192 straipsnio 1 dalis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 192 straipsnio 1 dalis kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               5.Numatomo akto skelbimas

               Kadangi numatomu aktu bus iš dalies pakeistas Susitarimo dėl Afrikos ir Eurazijos migruojančių vandens paukščių išsaugojimo 3 priedas, tą aktą po jo priėmimo tikslinga skelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               2021/0243 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi aštuntajame Susitarimo dėl Afrikos ir Eurazijos migruojančių vandens paukščių išsaugojimo šalių susitikime, dėl tam tikrų Susitarimo 3 priedo pakeitimų

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Susitarimas dėl Afrikos ir Eurazijos migruojančių vandens paukščių išsaugojimo (toliau – Susitarimas) įsigaliojo 1999 m. lapkričio 1 d. ir Europos bendrijos vardu buvo patvirtintas Tarybos sprendimu 2006/871/EB
                  6
               ;

               (2)pagal Susitarimo X straipsnio 5 dalį šalių susitikimas gali priimti Susitarimo priedų pakeitimus;

               (3)numatoma, kad 2021 m. spalio 5–8 d. vyksiančiame aštuntajame Susitarimo šalių susitikime bus priimta Rezoliucija dėl Susitarimo 3 priedo pakeitimų priėmimo;

               (4)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi šalių susitikime, nes rezoliucija Sąjungai bus privaloma ir gali labai paveikti Sąjungos teisės aktų, visų pirma Paukščių direktyvos, turinį;

               (5)Jungtinės Karalystės pateikti ir Rezoliucijos Nr. 8.xx  projekte išdėstyti siūlomi Susitarimo 3 priedo pakeitimai, kurie susiję su šiomis keturiomis rūšimis: Anser anser, Netta rufina, Pluvialis squatarola squatarola ir Haematopus ostralegus longipes ir kurie neatitinka susijusių ES teisės aktų (Paukščių direktyvos), turėtų būti patvirtinti Europos Sąjungos vardu, nes jie padėtų labiau apsaugoti šių rūšių populiacijas, kurių būklė blogėja. Vis dėlto, remdamasi 2005 m. liepos 18 d. Tarybos sprendimo 2006/871/EB 3 straipsnio 4 dalimi, Komisija turi padaryti išlygą dėl siūlomų pakeitimų, susijusių su pirmiau minėtomis keturiomis rūšimis, nes dėl jų reikėtų iš dalies pakeisti Paukščių direktyvą, o to padaryti per devyniasdešimt dienų nuo jų priėmimo šalių susitikime dienos neįmanoma,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu aštuntajame Susitarimo šalių susitikime:

               Jungtinės Karalystės pateikti ir Susitarimo šalių aštuntojo susitikimo Rezoliucijos Nr. 8.xx projekte išdėstyti siūlomi Susitarimo 3 priedo pakeitimai, susiję su šiomis keturiomis rūšimis: Anser anser, Netta rufina, Pluvialis squatarola squatarola ir Haematopus ostralegus longipes, – aštuntajame šalių susitikime bus patvirtinti Europos Sąjungos vardu.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2005 m. liepos 18 d. Tarybos sprendimas 2006/871/EB dėl Susitarimo dėl Afrikos ir Eurazijos migruojančių vandens paukščių išsaugojimo sudarymo Europos bendrijos vardu. OL L 345, 2006 12 8, p. 24.

                     (2)

                        Prie Susitarimo neprisijungusios trys valstybės narės: Austrija, Lenkija ir Malta.

                     (3)

                        OL L 20, 2010 1 26, p. 7,
                  https://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2010:020:0007:0025:LT:PDF
                  .

                     (4)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimas C-399/12, Vokietija prieš Tarybą, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (5)

                        Pakeitimus, dėl kurių Paukščių direktyvos iš dalies keisti nereikėtų, Komisija gali patvirtinti pagal 2005 m. liepos 18 d. Tarybos sprendimą 2006/871/EB.

                     (6)

                        OL L 345, 2006 12 8, p. 24.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 12 13
            COM(2021) 783 final
            2021/0412(NLE)

            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete, įsteigtame Europos ir Viduržemio jūros regiono laikinosios asociacijos susitarimu dėl prekybos ir bendradarbiavimo tarp Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO), atstovaujančios Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo Palestinos valdžios interesams, dėl ES ir Palestinos Administracijos veiksmų plano pratęsimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu jungtiniame komitete, įsteigtame Europos ir Viduržemio jūros regiono laikinosios asociacijos susitarimu dėl prekybos ir bendradarbiavimo (toliau – Laikinosios asociacijos susitarimas) tarp Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO), atstovaujančios Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo Palestinos valdžios interesams, dėl numatomos rekomendacijos dėl ES ir Palestinos Administracijos veiksmų plano pratęsimo priėmimo.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Laikinosios asociacijos susitarimas

               ES ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO), atstovaujančios Palestinos Administracijos interesams, laikinosios asociacijos susitarimas dėl prekybos ir bendradarbiavimo (toliau – Susitarimas) nuo 1997 m. yra Europos Sąjungos ir Palestinos Administracijos dvišalių santykių teisinis pagrindas. Susitarimu numatyta į ES rinkas įvežamoms Palestinos
                  1* pramoninėms prekėms netaikyti muitų ir į Palestiną eksportuojamoms ES prekėms taikomus tarifus pamažu panaikinti – per penkerius metus. Pagal 1 straipsnį Susitarimu siekiama:

               –sukurti tinkamą pagrindą visapusiškam dialogui, kuris leistų plėtoti artimus Šalių ryšius;

               –sudaryti sąlygas laipsniškam prekybos liberalizavimui;

               –skatinti Šalių subalansuotų ekonominių ir socialinių ryšių plėtrą dialogo ir bendradarbiavimo pagrindu;

               –prisidėti prie Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo socialinės ir ekonominės plėtros;

               –skatinti regionų bendradarbiavimą, siekiant stiprinti taikų sambūvį ir didinti ekonominį bei socialinį stabilumą;

               –skatinti bendradarbiavimą kitose abipusio intereso srityse.

               Susitarimas įsigaliojo 1997 m. liepos 1 d.

               2.2.Jungtinis komitetas

               Jungtinis komitetas įsteigtas Laikinosios asociacijos susitarimo 63 straipsniu. Jis turi įgaliojimus priimti sprendimus Susitarime nurodytais atvejais, taip pat ir kitais atvejais, kai būtina pasiekti jame išdėstytus tikslus. Sprendimai Šalims yra privalomi. Jungtiniam komitetui pakaitomis pirmininkauja ES ir Palestinos Administracija, laikydamosi darbo tvarkos taisyklėse nustatytų sąlygų; jis posėdžiauja bent kartą per metus ir, susiklosčius būtinoms aplinkybėms, savo pirmininko iniciatyva.

               2.3.Numatomas Jungtinio komiteto aktas

               Jungtinis komitetas turi priimti rekomendaciją dėl ES ir Palestinos Administracijos veiksmų plano pratęsimo (toliau – numatomas aktas). Pagal Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklių 10 straipsnį rekomendacija bus priimta taikant rašytinę procedūrą.

               Numatomo akto tikslas – trejais metais pratęsti ES ir Palestinos Administracijos veiksmų plano galiojimą, siekiant užtikrinti tolesnį dviejų Šalių bendradarbiavimą. Numatomas aktas taps privalomas Šalims pagal Laikinosios asociacijos susitarimo 63 straipsnį, kuriame nustatyta, kad Jungtinis komitetas gali priimti sprendimus ir teikti atitinkamas rekomendacijas.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Pozicija, kurios Europos Sąjunga turi laikytis Laikinosios asociacijos susitarimu įsteigtame Jungtiniame komitete, dėl rekomendacijos dėl ES ir Palestinos Administracijos veiksmų plano pratęsimo trejais metais priėmimo, grindžiama prie šio sprendimo pridedamu rekomendacijos tekstu.

               Abi Šalys ne kartą patvirtino, kad Europos Sąjungos ir Palestinos Administracijos santykiai turiningi ir gyvybingi ir kad jos visapusiškai įsipareigojusios toliau juos plėtoti visose abipusiškai svarbiose srityse.

               Todėl veiksmų plano pratęsimas atitinka Šalių interesus.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  2
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Jungtinis komitetas yra įsteigtas susitarimu, būtent Laikinosios asociacijos susitarimu.

               Aktas, kurį turi priimti Jungtinis komitetas, yra teisinę galią turintis aktas.

               Numatomas aktas yra teisinę galią turintis aktas, nes juo trejais metais bus pratęstas dabartinis ES ir Palestinos Administracijos veiksmų planas.

               Numatomu aktu Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su bendradarbiavimu su trečiąja šalimi pagal laikinąjį asociacijos susitarimą, priimtą remiantis dabartiniais SESV 207 ir 209 straipsniais, ir Europos kaimynystės politiką.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 207 ir 209 straipsniai.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 207 ir 209 straipsniai kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               5.Numatomo akto skelbimas

               Jungtinio komiteto aktu bus pakeista ES ir Palestinos Administracijos veiksmų plano trukmė, todėl tikslinga priimtą aktą paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje pagal ES ir Palestinos Administracijos jungtinio komiteto darbo tvarkos taisykles.

               2021/0412 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete, įsteigtame Europos ir Viduržemio jūros regiono laikinosios asociacijos susitarimu dėl prekybos ir bendradarbiavimo tarp Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO), atstovaujančios Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo Palestinos valdžios interesams, dėl ES ir Palestinos Administracijos veiksmų plano pratęsimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 ir 209 straipsnius kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Europos ir Viduržemio jūros regiono laikinosios asociacijos susitarimas dėl prekybos ir bendradarbiavimo (toliau – Susitarimas) tarp Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO), atstovaujančios Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo Palestinos valdžios interesams, buvo Sąjungos sudarytas Tarybos sprendimu 1997 m. vasario 24 d. ir įsigaliojo 1997 m. liepos 1 d.;

               (2)Šalys sutaria, kad dabartinis veiksmų planas vis dar atspindi ypatingą ES ir Palestinos Administracijos partnerystę ir padeda įgyvendinti Europos ir Viduržemio jūros regiono laikinosios asociacijos susitarimą;

               (3)pagal Susitarimo 63 straipsnį Jungtinis komitetas gali priimti sprendimus ir teikti atitinkamas rekomendacijas;

               (4)Jungtinis komitetas taikydamas rašytinę procedūrą turi priimti rekomendaciją dėl Europos Sąjungos ir Palestinos Administracijos veiksmų plano pratęsimo trejais metais;

               (5)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete, nes rekomendacija turės teisinę galią;

               (6)veiksmų planą pratęsus trejais metais Šalims bus suteikta galimybė toliau bendradarbiauti artimiausiais metais, įskaitant galimas derybas dėl partnerystės prioritetų,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Sąjungos pozicija Jungtiniame komitete, įsteigtame Europos ir Viduržemio jūros regiono laikinosios asociacijos susitarimu dėl prekybos ir bendradarbiavimo tarp Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO), atstovaujančios Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo Palestinos valdžios interesams, dėl ES ir Palestinos Administracijos EKP veiksmų plano pratęsimo grindžiama prie šio sprendimo pridėtu Jungtinio komiteto rekomendacijos projektu.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai ir vyriausiajam įgaliotiniui.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  * Šis pavadinimas neturi būti aiškinamas kaip Palestinos Valstybės pripažinimas ir jis nekeičia valstybių narių skirtingų pozicijų dėl šio klausimo.

                     (2)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 12 13
            COM(2021) 783 final

            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl TARYBOS SPRENDIMO
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete, įsteigtame Europos ir Viduržemio jūros regiono laikinosios asociacijos susitarimu dėl prekybos ir bendradarbiavimo tarp Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO), atstovaujančios Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo Palestinos valdžios interesams, dėl ES ir Palestinos Administracijos veiksmų plano pratęsimo

               PRIEDAS

               ES IR PALESTINOS ADMINISTRACIJOS JUNGTINIO KOMITETO REKOMENDACIJA Nr. xxx, kuria patvirtinamas ES ir Palestinos Administracijos veiksmų plano pratęsimas [XXX 2021]

               ES IR PIO JUNGTINIS KOMITETAS,

               atsižvelgdamas į Europos ir Viduržemio jūros regiono laikinosios asociacijos susitarimą dėl prekybos ir bendradarbiavimo tarp Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO), atstovaujančios Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo Palestinos valdžios interesams (toliau – Laikinosios asociacijos susitarimas),

               kadangi:

               (1)Europos ir Viduržemio jūros regiono laikinosios asociacijos susitarimas dėl prekybos ir bendradarbiavimo tarp Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO), atstovaujančios Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo Palestinos valdžios interesams (toliau – Laikinosios asociacijos susitarimas), buvo sudarytas 1997 m. vasario 24 d. ir įsigaliojo 1997 m. liepos 1 d.;

               (2)pagal Laikinosios asociacijos susitarimo 63 straipsnį Jungtinis komitetas gali priimti sprendimus ir teikti atitinkamas rekomendacijas;

               (3)Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklių 10 straipsnyje numatyta galimybė priimti sprendimus rašytine procedūra tarp sesijų, jei abi Šalys taip susitaria;

               (4)ES ir PA veiksmų planą pratęsus trejais metais Šalims bus suteikta galimybė toliau bendradarbiauti artimiausiais metais, įskaitant galimas derybas dėl partnerystės prioritetų,

               REKOMENDUOJA:

               1 straipsnis

               Jungtinis komitetas, taikydamas rašytinę procedūrą, rekomenduoja ES ir PA veiksmų planą pratęsti trejais metais nuo pratęsimo patvirtinimo dienos.

               2 straipsnis

               Ši rekomendacija įsigalioja jos priėmimo dieną.

               Priimta xx [2021 xxxxx]

               ES ir PIO jungtinio komiteto vardu

               Pirmininkas

               ***


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 14.7.2021
            COM(2021) 571 final/2
            2021/0202(COD)
            Pasiūlymas
            EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo dėl apyvartinių taršos leidimų, perkeltinų į Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos rinkos stabilumo rezervą iki 2030 m., skaičiaus iš dalies keičiamas Sprendimas (ES) 2015/1814
            {SWD(2021) 552 final}

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               Komunikatu dėl Europos žaliojo kurso
                  1
                buvo nustatyta nauja ES augimo strategija, kuria siekiama pertvarkyti ES į teisingą ir klestinčią visuomenę, pasižyminčią modernia, efektyviai išteklius naudojančia ir konkurencinga ekonomika. Juo dar kartą patvirtinamas Komisijos siekis padidinti savo klimato tikslus ir pasiekti, kad Europa iki 2050 m. taptų pirmuoju neutralaus poveikio klimatui žemynu. Be to, juo siekiama apsaugoti piliečių sveikatą ir gerovę nuo su aplinka susijusių grėsmių ir poveikio. Atsižvelgiant į labai stiprų COVID-19 pandemijos poveikį Sąjungos piliečių sveikatai, gyvenimo bei darbo sąlygoms ir ekonominei gerovei, Europos žaliojo kurso būtinybė ir svarba dar labiau padidėjo.

               Kova su klimato kaita yra neatidėliotinas uždavinys. Remiantis Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) specialiojoje ataskaitoje pateiktais mokslinių tyrimų rezultatais, nulinį grynąjį išmetamą CO2 kiekį visame pasaulyje reikia pasiekti maždaug 2050 m., o visų kitų šiltnamio efektą sukeliančių dujų neutralų poveikį klimatui – kuo greičiau vėlesniais šio amžiaus metais. Atsižvelgiant į šį neatidėliotiną uždavinį, būtina, kad ES paspartintų savo veiksmus ir pademonstruotų pasaulinę lyderystę, iki 2050 m. tapdama neutralaus poveikio klimatui visuomene. Šis tikslas nustatytas Komunikate „Švari mūsų visų planeta. Strateginė klestinčios, modernios ir konkurencingos neutralizuoto poveikio klimatui Europos ekonomikos ateities vizija“
                  2
               .

               Remiantis Europos žaliojo kurso strategija ir išsamiu poveikio vertinimu, 2020 m. rugsėjo mėn. Komisijos komunikate „Platesnis Europos 2030 m. klimato srities užmojis“
                  3
                (toliau – 2030 m. klimato politikos tikslo įgyvendinimo planas) pasiūlyta padidinti ES užmojus ir pateikti išsamų planą siekiant padidinti Europos Sąjungos privalomą tikslą iki 2030 m. atsakingai sumažinti grynąjį išmetamą teršalų kiekį bent 55 %. 2030 m. užmojo padidinimas dabar padeda užtikrinti tikrumą politikos formuotojams ir investuotojams, kad ateinančiais metais priimtais sprendimais nebus susisaistyta su išmetamų teršalų kiekiais, neatitinkančiais ES tikslo iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui. 2030 m. tikslas atitinka Paryžiaus susitarimo tikslą užtikrinti, kad pasaulio temperatūra didėtų gerokai mažiau nei 2 °C, ir toliau dėti pastangas, kad temperatūra nepadidėtų daugiau kaip 1,5 °C.

               2020 m. gruodžio mėn. susitikimo metu Europos Vadovų Taryba patvirtino naują ES privalomą 2030 m. tikslą
                  4
               . Ji taip pat paragino Komisiją „įvertinti, kaip visi ekonomikos sektoriai gali geriausiai padėti siekti 2030 m. tikslo, ir pateikti būtinus pasiūlymus, kartu nuodugniai išnagrinėjant poveikį aplinkai ir ekonominį bei socialinį poveikį valstybių narių lygmeniu, atsižvelgiant į nacionalinius energetikos bei klimato srities veiksmų planus ir peržiūrint esamas lankstumo galimybes“.

               Šiuo tikslu Europos klimato teisės akte
                  5
               , dėl kurio susitarė teisės aktų leidėjai, ES neutralaus poveikio klimatui tikslas taps teisiškai privalomas ir 2030 m. siekis bus padidintas nustatant tikslą, kad iki 2030 m. grynasis išmetamas kiekis būtų sumažintas bent 55 %, palyginti su 1990 m.

               Kad būtų laikomasi Europos klimato teisės akte pasiūlytos krypties ir iki 2030 m. pasiektas šis padidintas užmojo lygis, Komisija peržiūrėjo galiojančius klimato srities ir energetikos teisės aktus, pagal kuriuos tikimasi išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti tik 40 % iki 2030 m. ir 60 % iki 2050 m. Šis pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą (angl. Fit for 55) priemonių rinkinys, apie kurį paskelbta 2030 m. klimato politikos tikslo įgyvendinimo plane, yra pats išsamiausias naujo plataus užmojo 2030 m. klimato politikos tikslo įgyvendinimo elementas, prie kurio prisidėti turės visi ekonomikos sektoriai ir politikos kryptys.

               Įgyvendindama šį priemonių rinkinį Komisija turi padidinti ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ES ATLPS) aplinkosauginį indėlį iš dalies pakeisdama Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB
                  6
                (ES ATLPS direktyva) taip, kad tai atitiktų bendrą tikslą. Be to, reikia neregėto masto trumpalaikių investicijų siekiant įveikti neigiamą COVID-19 krizės poveikį darbo vietoms, pajamoms ir įmonėms, be kita ko, sektoriuose, kuriems taikoma ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ES ATLPS).

               Siekiant panaikinti struktūrinį leidimų pasiūlos ir paklausos disbalansą rinkoje ir padidinti ES ATLPS atsparumą dideliems sukrėtimams, Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu (ES) 2015/1814
                  7
                (RSR sprendimas) 2018 m. buvo sukurtas rinkos stabilumo rezervas (RSR). RSR veikia nuo 2019 m.

               Rezervas veikia skatinant koreguoti metinį aukcionams skirtų apyvartinių taršos leidimų skaičių. Siekiant išlaikyti kuo didesnį nuspėjamumą, Sprendimu (ES) 2015/1814 (RSR sprendimas) buvo nustatytos aiškios apyvartinių taršos leidimų perkėlimo į rezervą ir iš jo taisyklės.

               Šios taisyklės buvo iš dalies pakeistos Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/410
                  8
               . Pagal Direktyvą (ES) 2018/410, iki 2023 m. perkeliama dalis (į rezervą perkeliama bendro apyvartoje esančių apyvartinių taršos leidimų skaičiaus procentinė dalis) padvigubinama nuo 12 % iki 24 %, o minimalus į rezervą perkeltinas skaičius – nuo 100 iki 200 mln. apyvartinių taršos leidimų.

               Reikėtų pažymėti, kad minimalus į rezervą perkeltinų apyvartinių taršos leidimų skaičius netiesiogiai lemia minimalų bendrą apyvartoje esančių ATL skaičių, kuris yra būtinas siekiant perkelti apyvartinius taršos leidimus į rezervą (t. y. viršutinė rezervo ribinė vertė). Bendras apyvartoje esančių ATL skaičius turi būti bent 833 mln., kad į rezervą perkeliant 12 % to skaičiaus perkeliamas skaičius sudarytų bent 100 mln. apyvartinių taršos leidimų. Šis minimalus skaičius buvo padvigubintas kartu padvigubinant perkeliamą procentinę dalį, kad viršutinė rezervo ribinė vertė išliktų ta pati (24 % nuo 833 yra 200).

               ES ATLPS pakeitimai siekiant padidinti 2030 m. tikslą, taip pat išorės veiksnių, tokių kaip COVID-19 ar nacionalinės priemonės, pavyzdžiui, laipsniškas anglių atsisakymas, poveikis reiškia, kad pagrindinės RSR taisyklės turi išlikti tinkamos, kad būtų galima toliau mažinti struktūrinį pasiūlos ir paklausos disbalansą visą dešimtmetį. Be to, pagal RSR sprendimo 3 straipsnį Komisijai pavedama per trejus metus nuo RSR veikimo pradžios dienos jį peržiūrėti, remiantis tinkamo Europos anglies dioksido rinkos veikimo analize. Atliekant peržiūrą ypatingą dėmesį reikia skirti pagrindiniams RSR skaitiniams parametrams bei nebegaliojimo taisyklei
                  9
                ir įvertinti rezervo poveikį augimui, darbo vietoms, Sąjungos pramonės konkurencingumui ir anglies dioksido nutekėjimo rizikai.

               Iš poveikio vertinime peržiūros metu atliktos analizės matyti, kad RSR reikėtų pritaikyti prie naujų politikos bei rinkos sąlygų ir sukrėtimų. Joje taip pat nustatyta, kad RSR turėtų apimti pasiūlą ir paklausą aviacijos sektoriuje. Dar vienas analizėje nustatytas aspektas buvo tai, kad perkeliamai daliai, tikėtina, pasireiškia ribinės vertės poveikis, kurį reikėtų koreguoti
                  10
               .

               Šių elementų peržiūrą reikėtų atlikti kartu atsižvelgiant į ES ATLPS užmojo didinimo poveikį rinkos stabilumui. Todėl ji atliekama teikiant pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria, siekiant sustiprinti ES ATLPS, iš dalies keičiama ES ATLPS direktyva ir RSR sprendimas
                  11
               .

               Pagal RSR sprendimo 1 straipsnio 5 dalį po 2023 m. perkeliama dalis vėl taps 12 %. Jeigu RSR parametrai nebus tinkamai ir laiku koreguojami, perteklius gali padidėti ir tapti žalingas. Taigi tolesnis dabartinių RSR parametrų taikymas, kaip nustatyta Direktyvoje (ES) 2018/410 (24 % perkeliama dalis ir minimalus į rezervą perkeltinas skaičius – 200 mln. apyvartinių taršos leidimų), turėtų būti patvirtintas atskirai nuo bendrosios ES ATLPS, kaip pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinio dalies, peržiūros, kad būtų užtikrintas rinkos nuspėjamumas.

               Todėl RSR sprendimą reikėtų iš dalies pakeisti įtraukiant šį esminį pakeitimą, kad ES ATLPS ir toliau gerai veiktų ir išliktų ambicinga.

               •
                     Suderinamumas su galiojančiomis politikos nuostatomis

               RSR yra ES ATLPS sukurta rinkos stabilumo priemonė. Taigi RSR suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis užtikrinamas suderinant ES ATLPS su kitomis Sąjungos politikos sritimis. Kadangi šis pasiūlymas susijęs tik su RSR struktūros pakeitimais, jis nedaro tiesioginio poveikio kitoms Sąjungos politikos sritims.

               Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis užtikrinamas ES ATLPS poveikio vertinimą ir RSR peržiūrą suderinant su likusia pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą klimato ir energetikos priemonių rinkinio dalimi: visų pirma su ESR susijusiais poveikio vertinimais; Žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės (LULUCF) reglamentu; automobilių ir furgonų išmetamo CO2 išmetimo normomis; Atsinaujinančių išteklių energijos direktyva (RED II); Energijos vartojimo efektyvumo direktyva (EED); vėlesniame etape – Pastatų energinio naudingumo direktyva. Rinkos stabilumo rezerve atsižvelgiama į paklausos pokyčius dėl tokių papildomų politikos sričių.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               Teisinis šio pasiūlymo pagrindas yra SESV 192 straipsnis. Pagal SESV 191 straipsnį ir 192 straipsnio 1 dalį Europos Sąjunga padeda siekti, be kita ko, šių tikslų: išlaikyti, saugoti ir gerinti aplinkos kokybę; remti tarptautinio lygio priemones, skirtas regioninėms ar pasaulinėms aplinkos problemoms spręsti, visų pirma kovai su klimato kaita.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

               ES turi teisę veikti dėl to, kad ES ATLPS yra visos Sąjungos mastu suderinta sistema. ES ATLPS direktyva yra 2003 m. priimta galiojanti ES politikos priemonė.

               Klimato kaita yra tarpvalstybinio masto problema, tad ir tarptautiniais, ir ES veiksmais galima veiksmingai papildyti ir sustiprinti regioninius, nacionalinius ir vietos veiksmus. ES tikslo iki 2030 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį padidinimas paveiks daugelį ES ekonomikos sektorių, todėl koordinuojami veiksmai ES lygmeniu yra būtini ir imantis šių veiksmų atsiranda daug didesnė galimybė įgyvendinti reikiamą pertvarką, nes tai stiprus ekonomiškai efektyvius pokyčius ir didėjančią konvergenciją skatinantis veiksnys.

               Taigi ES ATLPS direktyvos tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti pavieniui, todėl dėl direktyvos taikymo masto ir poveikio tų tikslų geriau siekti Sąjungos lygmeniu. Atitinkamai, kadangi RSR yra ES ATLPS sukurta rinkos stabilumo priemonė, jo tikslo taip pat negalima pakankamai pasiekti valstybėms narėms imantis vienašalių veiksmų. Tai 2015 m. priimta galiojanti ES politikos priemonė. Vadovaujantis SESV 5 straipsnyje nustatytu subsidiarumo principu, pasiūlymo, kuriuo iš dalies keičiama ši priemonė, tikslus galima pasiekti tik ES lygmens Komisijos pasiūlymu.

               •Proporcingumas

               Kaip išdėstyta poveikio vertinimo 7 skirsnyje, pasiūlymas atitinka proporcingumo principą, nes juo nesiekiama daugiau negu būtina, kad būtų ekonomiškai efektyviai ir kartu užtikrinant tinkamą vidaus rinkos veikimą įgyvendintas ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo sumažinimo iki 2030 m. tikslas.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Sprendimui, kuriuo sukuriamas RSR, iš dalies pakeisti tinkama priemonė yra sprendimas.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

               Dėl šių pasiūlymų nebuvo atliktas ex post vertinimas ar tinkamumo patikrinimas, nes galiojančių teisės aktų įgyvendinimas tebėra ankstyvuose etapuose, ir duomenų atitinkamai nėra daug.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Surengus bendrąją konsultaciją dėl ES ATLPS peržiūros buvo surinktos suinteresuotųjų subjektų nuomonės dėl RSR peržiūros.

               Iš pradžių Komisija paprašė grįžtamosios informacijos apie įžanginį poveikio vertinimą atkreipdama dėmesį į pirminius peržiūros pamąstymus ir politikos galimybes. Įžanginio poveikio vertinimo metu atsiliepimus buvo galima teikti nuo 2020 m. spalio 29 d. iki 2020 m. lapkričio 26 d. ir buvo gauta apie 250 atsiliepimų
                  12
               . Po to Komisija internetu organizavo viešą konsultaciją su klausimynu. Ji truko 12 savaičių nuo 2020 m. lapkričio 13 d. iki 2021 m. vasario 5 d., gauta beveik 500 atsakymų
                  13
               . Komisija taip pat pavedė rangovui „Vivid Economics“ organizuoti du RSR peržiūrai skirtų praktinių seminarų su ekspertais
                  14
               .

               RSR plačiai remia įvairios suinteresuotųjų subjektų grupės, bet nesutariama dėl būtinų jo parametrų pakeitimų, visų pirma ribinių verčių ir perkeliamos dalies. Pilietinė visuomenė palyginti aktyviau pritarė RSR parametrų sustiprinimui nei privatusis sektorius. Pasiūlymu ir toliau po 2023 m. iki ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos IV etapo pabaigos 2030 m. perkelti į rezervą 24 % dalį ir mažiausiai 200 mln. apyvartinių taršos leidimų užtikrinama tinkama pusiausvyra, atsižvelgiant ir į tai, kad RSR su savo dabartiniais parametrais anksčiau buvo veiksmingas.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

               Šis pasiūlymas grindžiamas įrodymais, surinktais atliekant poveikio vertinimą
                  15
               , pridedamą prie 2030 m. klimato politikos tikslo įgyvendinimo plano. Jame panaudojami atnaujinti ES baziniai scenarijai
                  16
               , į kuriuos įtrauktas COVID-19 poveikis, ir atnaujinti politikos scenarijai, pagrįsti 2030 m. klimato politikos tikslo įgyvendinimo planui parengtais scenarijais.

               Be to, Komisija remiasi didėjančiu tarpusavio vertintojų įvertintų ES ATLPS empirinių tyrimų duomenų rinkiniu ir naudoja kelias paramos sutartis. Pagal vieną iš paramos sutarčių „Vivid Economics“ atliko tyrimą, kad padėtų Komisijai peržiūrėti RSR
                  17
               . Atlikdama tyrimą „Vivid Economics“ surengė du praktinius seminarus su ekspertais, kuriuose dalyvavo analitikai, rinkos ekspertai ir suinteresuotieji subjektai. Šis tyrimas padėjo po 2023 m. išlaikyti dabartinę perkeliamą dalį.

               •Poveikio vertinimas

               Kartu su pasiūlymu pateikiamas poveikio vertinimas, grindžiamas 2030 m. klimato politikos tikslo įgyvendinimo plano poveikio vertinimo išvadomis
                  18
               . Jis grindžiamas integruotais modeliavimo scenarijais, kuriuose atsispindi įvairių politikos priemonių sąveika ekonominės veiklos vykdytojų atžvilgiu, siekiant užtikrinti papildomumą, nuoseklumą ir veiksmingumą siekiant 2030 m. ir 2050 m. klimato tikslų. Santrauka ir Reglamentavimo patikros valdybos teigiama nuomonė bus paskelbtos viešai. Kalbant apie šį pasiūlymą, iš poveikio vertinimo matyti, kad siekiant išlaikyti gerą ES ATLPS veikimą nereikėtų leisti, kad po 2023 m. perkeliama dalis vėl būtų 12 %, ir reikėtų išlaikyti 24 %, kol nebus atlikta visapusiška pusiausvyra.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

               Dėl šio pasiūlymo Komisijai jį įgyvendinant įmonėms nesusidarys tiesioginės administracinės naštos.

               Laikantis Komisijos geresnio reglamentavimo įsipareigojimo, pasiūlymas buvo rengiamas atvirai, visiškai skaidriai ir nuolat bendraujant su suinteresuotosiomis šalimis, įsiklausant į išorės subjektų nuomones ir atsižvelgiant į nepriklausomų ekspertų analizę, siekiant, kad jis būtų tinkamai subalansuotas (taip pat žr. skirsnį apie tiriamųjų duomenų rinkimą ir naudojimą).

               •Pagrindinės teisės

               Pasiūlyme gerbiamos pagrindinės laisvės ir ypač laikomasi tų principų, kurie nustatyti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje
                  19
               . Juo visų pirma prisidedama prie tikslo užtikrinti aukšto lygio aplinkos apsaugą pagal tvaraus vystymosi principą, kaip nustatyta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos
                  20
                37 straipsnyje.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               ES ATLPS įneša daug lėšų į valstybių narių biudžetus. Didžiąją dalį aukcionų pajamų kaupia valstybės narės. Visų pirma dėl šios sąsajos pasiūlymas daro poveikį nacionaliniams biudžetams ir administracijoms. Jeigu bus išlaikyta dabartinė į RSR perkeliama dalis, valstybių narių aukcionų mastai sumažės. Tačiau, tikimasi, kad tai atsvers poveikis mažesnio apyvartinių taršos leidimų pertekliaus rinkoje kainai dėl didesnio ES ATLPS užmojo ir siūlomas ES ATLPS direktyvos taikymo srities išplėtimas, į ją įtraukiant jūrų transportą, kelių transportą ir pastatus. Komisija pristatys ES biudžeto sistemos pakeitimus netrukus kartu su nuosavų išteklių dokumentų rinkiniu, įskaitant pasiūlymą iš dalies pakeisti daugiametę finansinę programą.

               Su IT kūrimu ir pirkimu susiję sprendimai bus priimami remiantis 2020 m. rugsėjo 10 d. komunikatu dėl gairių dėl informacinių technologijų ir kibernetinio saugumo finansavimo
                  21
               .

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

               Komisija ir toliau stebės ir vertins ES ATLPS veikimą, įskaitant RSR, savo metinėje anglies dioksido rinkos padėties ataskaitoje, kaip numatyta ES ATLPS direktyvos 10 straipsnio 5 dalyje. Iniciatyva grindžiama procesu, kurio pagrindas – integruoti nacionaliniai energetikos ir klimato srities veiksmų planai ir patikima išmetamo ŠESD kiekio duomenų ir kitos informacijos apie klimatą, nurodytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/1999
                  22
               , skaidrumo užtikrinimo sistema. Atlikdama reguliarų pažangos vertinimą Komisija naudosis, inter alia, valstybių narių pagal Valdymo reglamentą pateikta ir į ataskaitas įtraukta informacija. Tokia informacija apima informaciją apie išmetamą ŠESD kiekį, politiką ir priemones, projekcijas ir prisitaikymo veiksmus. Be to, šia informacija Komisija naudosis atlikdama aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūrą ir vykdydama aplinkosaugos veiksmų programų stebėseną.

               Be to, ES ATLPS direktyvos taikymo pažangos vertinimas reglamentuojamas ES ATLPS direktyvos 21 straipsnyje, pagal kurį valstybės narės turi Komisijai teikti metinę ataskaitą ypatingą dėmesį skirdamos, be kita ko, tokiems klausimams, kaip apyvartinių taršos leidimų paskirstymas, registro tvarkymas, stebėsenos ir ataskaitų teikimo priemonių taikymas, tikrinimas bei akreditavimas ir su reikalavimų laikymusi susiję klausimai.

               Be to, pagal RSR sprendimo 3 straipsnį, po šios pirmosios peržiūros Komisija turi reguliariai peržiūrėti RSR.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

                  Pagal galiojantį RSR sprendimą, 24 % į RSR perkeliama dalis ir minimalus į rezervą perkeltinas 200 mln. apyvartinių taršos leidimų skaičius 2023 m. baigs galioti. Nuo 2024 m. perkeliama dalis bus 12 %. Iš poveikio vertinimo matyti, kad 12 % perkeliamos dalies nepakaks užtikrinti, kad RSR tikslai, susiję su pertekliaus mažinimu ir rinkos atsparumo užtikrinimu, vis tiek būtų įgyvendinti. Šio pasiūlymo tikslas – užtikrinti, kad dabartiniai RSR parametrai (24 % perkeliama dalis ir minimalus į rezervą perkeltinas 200 mln. apyvartinių taršos leidimų skaičius) liktų galioti ir po 2023 m., iki ES ATLPS IV etapo pabaigos, t. y. iki 2030 m. gruodžio 31 d., ir taip būtų užtikrintas rinkos nuspėjamumas. Po 2030 m. į RSR perkeliama dalis vėl būtų 12 %.

               2021/0202 (COD)

               Pasiūlymas

               EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo dėl apyvartinių taršos leidimų, perkeltinų į Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos rinkos stabilumo rezervą iki 2030 m., skaičiaus iš dalies keičiamas Sprendimas (ES) 2015/1814

               EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį,

               atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

               teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

               atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę
                  23
               ,

               atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę
                  24
               ,

               laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

               kadangi:

               (1)2015 m. gruodžio mėn. pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) priimtas Paryžiaus susitarimas įsigaliojo 2016 m. lapkričio mėn. (toliau – Paryžiaus susitarimas)
                  25
               . Paryžiaus susitarimo šalys susitarė užtikrinti, kad vidutinės pasaulio temperatūros padidėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad jis neviršytų 1,5 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu;

               (2)spręsti su klimatu ir aplinka susijusias problemas ir pasiekti Paryžiaus susitarimo tikslus – pagrindiniai uždaviniai, išdėstyti 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos priimtame komunikate „Europos žaliasis kursas“
                  26
               ;

               (3)Europos žaliasis kursas apima išsamų viena kitą papildančių priemonių ir iniciatyvų rinkinį, kuriuo siekiama iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui ES ir nustatoma nauja augimo strategija, kuria siekiama pertvarkyti Sąjungą į teisingą ir klestinčią visuomenę, pasižyminčią modernia, efektyviai išteklius naudojančia ir konkurencinga ekonomika, kurios augimas atsietas nuo išteklių naudojimo. Juo taip pat siekiama apsaugoti, tausoti ir didinti Sąjungos gamtinį kapitalą ir apsaugoti piliečių sveikatą ir gerovę nuo su aplinka susijusios rizikos ir poveikio. Tuo pačiu metu ši pertvarka skirtingai veikia moteris ir vyrus ir daro ypatingą poveikį kai kurioms nepalankioje padėtyje esančioms grupėms, pavyzdžiui, vyresnio amžiaus žmonėms, neįgaliesiems ir rasinių ar etninių mažumų atstovams. Todėl turi būti užtikrinta, kad pertvarka būtų teisinga ir įtrauki, nė vieno nepaliekant nuošalyje;

               (4)atsižvelgiant į labai stiprų COVID-19 pandemijos poveikį Sąjungos piliečių sveikatai, gyvenimo bei darbo sąlygoms ir ekonominei gerovei, Europos žaliojo kurso būtinybė ir svarba dar labiau padidėjo ir tai parodė, jog mūsų visuomenė ir mūsų ekonomika turi tapti atsparesnės išorės sukrėtimams ir turi būti imamasi ankstyvų veiksmų siekiant užkirsti jiems kelią ar juos sumažinti. Europos piliečiai ir toliau pareiškia griežtas nuomones, kad tai, visų pirma, pasakytina apie klimato kaitą
                  27
               ;

               (5)Sąjunga įsipareigojo iki 2030 m. sumažinti visos Sąjungos ekonomikos išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį bent 55 %, palyginti su 1990 m. lygiais, 2020 m. gruodžio 17 d. UNFCCC sekretoriatui pateikusi atnaujintus nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus
                  28
               ;

               (6)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/1119
                  29
                Sąjunga savo teisėje įtvirtino tikslą iki 2050 m. pasiekti visos ekonomikos poveikio klimatui neutralumą. Tame reglamente taip pat nustatytas privalomas Sąjungos įsipareigojimas iki 2030 m. grynąjį išmetamą ŠESD kiekį (išmetamą kiekį, likusį atėmus absorbentais pašalintą kiekį) Sąjungos viduje sumažinti bent 55 %, palyginti su 1990 m. lygiu;

               (7)visi ekonomikos sektoriai turi prisidėti prie to, kad tų išmetamų teršalų kiekis būtų sumažintas. Todėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB
                  30
                nustatytos ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ES ATLPS) užmojį reikėtų pritaikyti atsižvelgiant į įsipareigojimą iki 2030 m. sumažinti visos ekonomikos išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį;

               (8)siekiant pašalinti rinkoje stebimą apyvartinių taršos leidimų pasiūlos ir paklausos struktūrinį disbalansą, Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu (ES) 2015/1814
                  31
                2018 m. buvo sukurtas ir 2019 m. pradėjo veikti rinkos stabilumo rezervas (toliau – rezervas);

               (9)rezervas veikia metinio parduoti aukcionuose skirtų apyvartinių taršos leidimų skaičiaus koregavimo principu. Siekiant išlaikyti kuo didesnį nuspėjamumą, Sprendimu (ES) 2015/1814 buvo nustatytos aiškios apyvartinių taršos leidimų perkėlimo į rezervą ir iš jo taisyklės;

               (10)kai apyvartoje esančių apyvartinių taršos leidimų skaičius viršija nustatytą viršutinę ribinę vertę, apyvartinių taršos leidimų skaičius, atitinkantis tam tikrą šių apyvartinių taršos leidimų procentinę dalį, išskaičiuojamas iš aukcionuose parduotinų ir į rezervą perkeltinų apyvartinių taršos leidimų skaičiaus. Be to, atitinkamas apyvartinių taršos leidimų skaičius perkeliamas iš rezervo valstybėms narėms ir pridedamas prie aukcionuose parduotinų apyvartinių taršos leidimų skaičiaus, jeigu visas apyvartoje esančių apyvartinių taršos leidimų skaičius tampa mažesnis nei nustatyta apatinė ribinė vertė;

               (11)Sprendimas (ES) 2015/1814 buvo iš dalies pakeistas Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/410
                  32
               : iki 2023 m. gruodžio 31 d. procentinė dalis, pagal kurią nustatomas kiekvienais metais į rezervą perkeltinų apyvartinių taršos leidimų skaičius, buvo padvigubinta nuo 12 % iki 24 %;

               (12)pagal Sprendimą (ES) 2015/1814, per trejus metus nuo rezervo veikimo pradžios dienos Komisija, remdamasi tinkamo Europos anglies dioksido rinkos veikimo analize, turi atlikti pirmąją jo peržiūrą ir prireikus pateikti pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai;

               (13)atliekant peržiūrą visų pirma apsvarstytas procentinis dydis, pagal kurį nustatomas į rezervą perkeltinų apyvartinių taršos leidimų skaičius, taip pat ribos, taikomos bendram apyvartoje esančių apyvartinių taršos leidimų skaičiui, skaitinė vertė bei apyvartinių taršos leidimų, planuojamų paimti iš rezervo, skaičius;

               (14)iš peržiūrint rezervą atliktos analizės ir tikėtinų pokyčių, susijusių su anglies dioksido rinka, matyti, kad 12 % bendro apyvartoje esančių apyvartinių taršos leidimų dalis, perkeltina į rezervą kiekvienais metais po 2023 m., nėra pakankama, kad būtų išvengta smarkaus apyvartinių taršos leidimų pertekliaus padidėjimo ES ATLPS. Taigi po 2023 m. procentinis dydis turėtų ir toliau būti 24 %, o minimalus į rezervą perkeltinų apyvartinių taršos leidimų skaičius taip pat turėtų ir toliau būti 200 mln.;

               (15)jeigu po 2023 m. bendro apyvartoje esančių apyvartinių taršos leidimų skaičiaus dalis, kasmet perkeltina į rezervą, vėl taps 12 %, dėl galimo žalingo apyvartinių taršos leidimų pertekliaus ES ATLPS gali sutrikti rinkos stabilumas. Be to, 24 % dalis po 2023 m. turėtų būti nustatoma atskirai nuo Direktyvos 2003/87/EB ir Sprendimo (ES) 2015/1814 bendros peržiūros, kad būtų užtikrintas rinkos nuspėjamumas ir sustiprinta ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, laikantis didesnio Sąjungos 2030 m. užmojo klimato srityje;

               (16)todėl Sprendimas (ES) 2015/1814 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Sprendimo (ES) 2015/1814 pakeitimai

               Sprendimo (ES) 2015/1814 1 straipsnio 5 dalies pirmos pastraipos paskutinis sakinys pakeičiamas taip:

               „Nukrypstant nuo pirmo ir antro sakinių, iki 2030 m. gruodžio 31 d. tuose sakiniuose nurodytos procentinės dalys ir 100 mln. apyvartinių taršos leidimų padvigubinami.“.

               2 straipsnis

               Įsigaliojimas

               Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               Priimta Briuselyje

                  Europos Parlamento vardu
                        Tarybos vardu

                  Pirmininkas
                        Pirmininkas

                     (1)

                        COM(2019) 640 final.

                     (2)

                        COM(2018) 773 final.

                     (3)

                        COM(2020) 562 final.

                     (4)

                        Europos Vadovų Tarybos išvados, 2020 m. gruodžio 10–11 d., EUCO 22/20 CO EUR 17 CONCL 8.

                     (5)

                        2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (OL L 243, 2021 7 9, p. 1).

                     (6)

                        2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Sąjungoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB (OL L 275, 2003 10 25, p. 32).

                     (7)

                        2015 m. spalio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2015/1814 dėl Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos rinkos stabilumo rezervo sukūrimo ir veikimo bei kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB (OL L 264, 2015 10 9, p. 1–5).

                     (8)

                        2018 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/410, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB siekiant ekonomiškai efektyviai dar labiau sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį ir paskatinti investicijas į mažo anglies dioksido kiekio technologijas ir Sprendimas (ES) Nr. 2015/1814 (OL L 76, 2018 3 19, p. 3–27).

                     (9)

                        Nebegaliojimo taisyklė nustatyta RSR sprendimo 1 straipsnio 5a dalyje. Pagal ją nuo 2023 m. rezerve esantys apyvartiniai taršos leidimai, kurių kiekis viršija ankstesniais metais aukcione parduotų visų apyvartinių taršos leidimų skaičių, nebegalios.

                     (10)

                        Ribinės vertės poveikio pavyzdys: jeigu bendras apyvartoje esančių apyvartinių taršos leidimų skaičius yra 834 mln. apyvartinių taršos leidimų, šiek tiek didesnis nei viršutinė 833 mln. Riba, pagal RSR taisykles į RSR perkeliama 24 % bendro apyvartoje esančių apyvartinių taršos leidimų skaičiaus. Tačiau, jeigu bendras apyvartoje esančių apyvartinių taršos leidimų skaičius yra šiek tiek mažesnis nei ribinė vertė, t. y. 832 mln. apyvartinių taršos leidimų, į RSR neperkeliama nieko.

                     (11)

                        ... m. ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2021/…, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Sąjungoje, ir Sprendimas (ES) 2015/1814 dėl Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos rinkos stabilumo rezervo sukūrimo ir veikimo (OL L […], […], p. […]).

                     (12)

                        Rezultatai paskelbti šioje svetainėje:
                  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12660-Updating-the-EU-Emissions-Trading-System
                  .

                     (13)

                        Rezultatai paskelbti šioje svetainėje:
                  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12660-Updating-the-EU-Emissions-Trading-System/public-consultation
                  .

                     (14)

                  https://ec.europa.eu/clima/events/expert-workshop-market-stability-reserve_en
                  ,
                  https://ec.europa.eu/clima/events/2nd-expert-workshop-market-stability-reserve_en
                  .

                     (15)

                        Visų pirma „Vivid Economics“ (2021). CLIMA GD parengta ataskaita „ES ATLPS rinkos stabilumo rezervo peržiūra“.

                     (16)

                        Modeliavimu pagrįstos energetikos, transporto ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio tendencijų iki 2050 m. prognozės, grindžiamos darniu prielaidų rinkiniu visoje ES, valstybėse narėse ir ES politikos srityse, atsižvelgiant į valstybių narių ypatumus ir remiantis konsultacijomis su valstybių narių ekspertais.

                     (17)

                        „Vivid Economics“ (2021). CLIMA GD parengta ataskaita „ES ATLPS rinkos stabilumo rezervo peržiūra“.

                     (18)

                        SWD(2020) 176.

                     (19)

                        OL C 326, 2012 10 26, p. 391.

                     (20)

                        OL C 326, 2012 10 26, p. 391.

                     (21)

                        C(2020) 6126.

                     (22)

                        2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 328, 2018 12 21, p. 1–77).

                     (23)

                        OL C , , p. .

                     (24)

                        OL C , , p. .

                     (25)

                        Paryžiaus susitarimas (OL L 282, 2016 10 19, p. 4).

                     (26)

                        COM(2019) 640 final.

                     (27)

                        Specialusis „Eurobarometro“ tyrimas Nr. 513 dėl klimato kaitos, 2021 m. (
                  https://ec.europa.eu/clima/citizens/support_en
                  ).

                     (28)

                  https://www4.unfccc.int/sites/ndcstaging/PublishedDocuments/European %20Union %20First/EU_NDC_Submission_December %202020.pdf
                  .

                     (29)

                        2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (OL L 243, 2021 7 9, p. 1).

                     (30)

                        2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Sąjungoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB (OL L 275, 2003 10 25, p. 32).

                     (31)

                        2015 m. spalio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2015/1814 dėl Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos rinkos stabilumo rezervo sukūrimo ir veikimo bei kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB (OL L 264, 2015 10 9, p. 1).

                     (32)

                        2018 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/410, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB siekiant ekonomiškai efektyviai dar labiau sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį ir paskatinti investicijas į mažo anglies dioksido kiekio technologijas ir Sprendimas (ES) Nr. 2015/1814 (OL L 76, 2018 3 19, p. 3).