				|

		52012PC0093

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS dėl naudojant žemę, keičiant žemės naudojimo paskirtį ir vykdant miškininkystės veiklą išmetamo ir pašalinamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio apskaitos taisyklių ir veiksmų planų /* COM/2012/093 final - 2012/0042 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
Veiksmai dėl klimato kaitos nedelstini
2010 m. pabaigoje vykusioje
Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK)
Šalių konferencijoje pripažinta, kad visuotinis atšilimas neturi viršyti iki
pramoninės revoliucijos vyravusių temperatūrų daugiau kaip
2º C[1].
Tai būtina norint apriboti neigiamus žmogaus veiklos padarinius klimato
sistemai. Todėl reikia pradėti mažinti pasaulyje išmetamą
šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį.
Siekiant šio ilgalaikio tikslo, pasaulyje išmetamą ŠESD kiekį iki
2050 m. reikėtų sumažinti bent iki lygio, kuris būtų
50 % žemesnis už 1990 m. lygį[2].
Išsivysčiusios šalys kaip grupė iki
2050 m. išmetamą ŠESD kiekį turėtų sumažinti
80–95 %, palyginti su 1990 m. lygiu. Vidutinės trukmės
laikotarpiu Sąjunga įsipareigojo iki 2020 m. išmetamą ŠESD
kiekį sumažinti 20 %, o susiklosčius tinkamoms sąlygoms –
30 %, palyginti su 1990 m. lygiu[3]. Įgyvendinant šį įsipareigojimą
į žemės naudojimo, žemės naudojimo paskirties keitimo ir
miškininkystės (toliau vartojama angliška santrumpa LULUCF) sektoriaus
rodiklius neatsižvelgiama.
Tačiau 2009 m. balandžio 23 d.
Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/29/EB, iš dalies
keičiančioje Direktyvą 2003/87/EB, siekiant patobulinti ir
išplėsti Bendrijos šiltnamio efektą sukeliančių dujų
apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą[4] (ES apyvartinių taršos
leidimų prekybos sistema, ES ATLPS) ir 2009 m. balandžio 23 d.
Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 406/2009/EB dėl
valstybių narių pastangų mažinti jų šiltnamio efektą
sukeliančių dujų emisijas, Bendrijai siekiant įvykdyti
įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti šiltnamio efektą
sukeliančių dujų emisijas[5]
(Sprendimas dėl pastangų pasidalijimo) pažymima, kad visi ekonomikos
sektoriai turėtų prisidėti prie Sąjungos 2020 m.
išmetamo ŠESD kiekio mažinimo tikslo. Be to, Sprendimo Nr. 406/2009/EB 9
straipsnyje Komisijos prašoma įvertinti vykdant LULUCF veiklą
išmetamo arba pašalinamo ŠESD kiekio įtraukimo į Sąjungos
išmetamo ŠESD kiekio mažinimo įsipareigojimą sąlygas ir
atitinkamai parengti teisės akto pasiūlymą, kartu užtikrinant
šio sektoriaus poveikio ilgalaikiškumą, aplinkosauginį
naudingumą, kruopščią stebėseną ir tikslią
apskaitą.
Po plačių konsultacijų su
valstybėmis narėmis ir suinteresuotomis šalimis ir atlikusi poveikio
vertinimą Komisija siūlo sprendimą, kuriuo pirmiausia siekia
sukurti teisinę patikimų, suderintų, visaapimančių ir
konkrečiai LULUCF pritaikytų apskaitos taisyklių sistemą.
Pasiūlyme nustatoma LULUCF sektoriui skirta teisinė sistema yra
atsieta nuo prisiimtiems įsipareigojimams reglamentuoti skirtų
sistemų (ES ATLPS ir Sprendime dėl pastangų pasidalijimo
nustatytos sistemos), o tai reiškia, kad sektoriuje išmetamas ŠESD kiekis šiame
etape nebūtų oficialiai įtrauktas į tikslą mažinti
išmetamą ŠESD kiekį 20 %. Tik tuomet, kai bus parengtos
patikimos apskaitos taisyklės, užtikrinta stebėsena ir ataskaitų
teikimas, LULUCF sektoriuje išmetamas ŠESD kiekis galėtų būti
oficialiai įtrauktas į Sąjungos išmetamo ŠESD kiekio mažinimo
tikslus. Todėl Komisija taip pat pateikė pasiūlymą
panaikinti 2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos
sprendimą Nr. 280/2004/EB dėl šiltnamio efektą
sukeliančių dujų emisijos Bendrijoje monitoringo mechanizmo ir
Kioto protokolo įgyvendinimo[6]
ir jį pakeisti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu dėl šiltnamio
efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei
ataskaitų ir kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei
Sąjungos lygmens informacijos teikimo mechanizmo[7].
Su žemės naudojimu ir miškininkyste
susijęs poveikis klimato kaitai
Didžioji dalis ŠESD Sąjungoje išmetama
gaminant energiją ir iš kitų su žmogaus veikla susijusių
šaltinių. Tačiau tuo pat metu, vykstant fotosintezei, anglies
dioksidas sugeriamas (pašalinamas) iš atmosferos, kaupiasi medžiuose ir su jais
susijusiuose medžio produktuose, taip pat kituose augaluose ir dirvožemiuose.
Todėl tinkamai naudojant žemę, tvarkant miškus ir vykdant žemės
ūkio veiklą galima apriboti anglies dioksido išmetimą ir didinti
jo pašalinimą iš atmosferos. Tokia veikla susijusi su LULUCF sektoriumi,
kuriame priskiriama daugiausia žemės ekosistemose vykstančių
anglies dioksido (CO2) išmetimo ir jų pašalinimo procesų,
paprastai vertinamų kaip anglies sankaupų pokyčiai[8]. 2009 m. LULUCF sektoriuje
iš atmosferos pašalintas anglies dioksido kiekis buvo lygus beveik 9 % viso
kituose Sąjungos sektoriuose išmesto ŠESD kiekio.
Žemės ūkis, miškininkystė, su
jais susijusios pramonės šakos ir energetika – patys svarbiausi su LULUCF
susiję ekonomikos sektoriai, kurie gali įvairiais būdais
prisidėti prie išmetamo ŠESD kiekio mažinimo ir absorbentų veikimo
stiprinimo. Prie žemės ūkio priemonių, kuriomis siekiama
mažinti pievų paskirties keitimą ir dirbant organinius dirvožemius
prarandamos anglies kiekį, galėtų būti priskiriami tokie
ūkininkavimo metodai kaip skirtingų rūšių augalų
naudojimas (pvz., galėtų būti naudojama daugiau ankštinių
augalų) ir platesnis sėjomainos taikymas. Minėtų tikslų,
be kita ko, galėtų būti siekiama vykdant žemės ūkio ir
miškininkystės veiklą, dėl kurios dirvožemyje kaupiasi
didesnės anglies sankaupos: gyvuliai galėtų būtų
laikomi ar maistinės kultūros auginamos žemėje, kurioje auga
medienai, energijai ar kitiems medžio produktams gaminti skirti medžiai. Be to,
norint pagerinti pasėlių ir pievų našumą, į žemę
turėtų būti sugrąžintos arba joje paliktos organinės
medžiagos, o tokios priemonės kaip drėgnumo atkūrimas,
organinių dirvožemių, įskaitant durpynus, atidėjimas arba
nedrenavimas ir nualintų dirvožemių atkūrimas gali būti
labai naudingos biologinei įvairovei ir švelninant klimato kaitą.
Siekiant, kad pasėlių ir ganyklų tvarkymo poveikis vykdant su
klimatu susijusius įsipareigojimus būtų visapusiškai
įvertintas, tas veiklas būtina įtraukti į apskaitą.
Miškininkystė taip pat gali svariai
prisidėti prie klimato kaitos švelninimo. Jai
priskiriama tokia veikla kaip ne miško žemės paskirties pakeitimas į
miško paskirties (t. y. miško įveisimas)[9], vengimas mišką paversti
kitų tipų žeme (t. y. miškų naikinimo vengimas), anglies
kaupimas esamuose miškuose pratęsiant medžių rotacijos laiką,
vengiant plynojo kirtimo (pvz., tvarkant miškus – juos retinant ar atliekant
atrankinį retinimą) ir žemės paskirtį pakeičiant
į neliečiamo miško paskirties, ir platesnis prevencinių
priemonių, skirtų tokių trikdžių kaip gaisrai,
kenkėjai ir audros poveikiui riboti, naudojimas. Ne mažiau svarbu didinti
esamų miškų našumą, nustatant tokiam našumui užtikrinti
palankiausią rotacijos laiką, gamybai daugiau naudojant žaliavas iš
mažo našumo miškų ir surenkant daugiau medienos likučių ir
šakų, o kartu užtikrinant, kad būtų išsaugota biologinė
įvairovė, dirvožemio derlingumas ir organinė medžiaga. Gerų
rezultatų būtų galima pasiekti pakeitus medžių
rūšinę sudėtį ir auginimo tempą.
Be tiesiogiai su miškininkyste ir žemės
ūkiu susijusių galimybių prie klimato kaitos švelninimo
galėtų prisidėti ir su jais susijusios pramonės šakos
(pvz., plaušienos ir popieriaus, medžio apdirbimo) ir atsinaujinančiosios
energijos sektoriai, jei žemės ūkio paskirties žemė ir
miškai yra tvarkomi medienos ir energijos gamybos tikslais. Anglis gali
būti kaupiama ne tik medžiuose, kituose augaluose ir dirvožemiuose; ji
gali keletą dešimtmečių išlikti susikaupusi produktuose (pvz.,
statybinėje medienoje). Pramonės ir į vartotoją orientuotos
politikos įnašas į tai, kad mediena būtų naudojama kuo
ilgiau ir perdirbama kuo daugiau ir (arba) kad būtų plečiama
plaušienos, popieriaus ir medžio produktų gamyba, gali būti labai
didelis, nes taip būtų pakeisti didesnį ŠESD kiekį
išmetantys lygiaverčiai produktai (pvz., betonas, plienas, iš iškastinio
kuro pagamintas plastikas). Iš tiesų, biotechnologinių produktų
sektoriuje gali būti naudojami augalai, kurie auginami medžiagoms pakeisti
(pvz., kanapės ir žolė kaip izoliacinės medžiagos gali pakeisti
stiklo pluoštą, šiaudai gali būti naudojami baldų gamyboje,
automobilių durų paneliai gali būti gaminami iš biologinio
plastiko – linų ar sizalinės agavos) arba energijos gamybai (pvz.,
biomasė gali būti naudojama vietoj iškastinio kuro). Tyrimai rodo,
kad kiekvieną kartą, kai ne medienos gaminiai keičiami medienos
gaminiais, galima tikėtis, kad dėl kiekvienos pastarųjų
tonos į atmosferą išmetama maždaug dviem tonomis mažiaus anglies
dioksido[10].
Nustačius reikalavimą privalomai
vesti miškų, pasėlių ir ganyklų tvarkymo apskaitą,
būtų ryškiau matoma ūkininkų, miškininkų ir miško
pramonės sektorių veikla ir remiantis šia apskaita būtų
galima kurti politikos paskatas, kuriomis būtų didinama klimato
kaitos švelninimo veikla. Tokias pastangas
įtraukus į apskaitą, būtų teisingiau įvertintas
jų bendras su ŠESD susijęs poveikis ir ekonomiškai veiksmingiau
siekiama išmetamo ŠESD kiekio mažinimo tikslų.
Atsižvelgiant į tai, kad skirtingose
Sąjungos valstybėse narėse dirbant žemės ūkio
paskirties žemę ir vykdant veiklą miškininkystės sektoriuje ir
susijusiose pramonės šakose išmetamas skirtingas ŠESD kiekis, vienoda
politika joms visoms netiks. Norint spręsti su skirtingais žemės
naudojimo ir miškininkystės veiklos metodais susijusius klausimus, reikia atsižvelgti
į konkrečias šalių aplinkybes. Kad anglies sankaupos
būtų saugomos ir jų daugėtų ir kad būtų
pašalinama tiek pat arba daugiau ŠESD, būtina įvykdyti
išankstinę sąlygą – skirtinguose valstybių narių
sektoriuose (pvz., ganyklų tvarkymo ar bioenergijos gamybos) suvienodinti įvairių
priemonių taikymo sąlygas, o tai galima pasiekti vedant tikslią
ir suderintą LULUCF sektoriuje išmetamo ir pašalinamo ŠESD kiekio
apskaitą.
Esamos politikos neužtenka
Nors vertinant pastangas siekti 2020 m.
Sąjungoje išmetamo ŠESD kiekio mažinimo tikslo LULUCF sektoriuje išmetamas
ŠESD kiekis dar neįskaičiuojamas, jis iš dalies
įskaičiuojamas, kai vertinamas Tarybos sprendimu 2002/358/EB[11] 2008–2012 m. laikotarpiui
patvirtintas Sąjungos įsipareigojimo pagal JTBKKK Kioto
protokolą vykdymas. Tačiau galiojančios
tarptautinės apskaitos taisyklės – vienos savanoriškos, kitos
privalomos – turi reikšmingų spragų. Svarbiausia
jų ta, kad daugelio LULUCF veiklos sričių apskaita neprivaloma,
pirmiausia miškų tvarkymo, kuris sudaro apie 70 % sektoriaus, ir
pasėlių bei ganyklų tvarkymo, kuris sudaro apie 17 % sektoriaus. Todėl skirtingose valstybėse narėse
per šį pirmąjį Kioto protokolo įsipareigojimų
laikotarpį vedama apskaita labai skiriasi. Kita
spraga yra paskatų švelninti klimato kaitą miškininkystės
sektoriuje stygius. Norint, kad valstybių
narių žemės ūkio, miškininkystės, su jais susijusiose
pramonės šakose ir energetikos sektoriuose būtų sudarytos
vienodos sąlygos ir taip būtų užtikrintas nuoseklus
požiūris į šiuos sektorius Sąjungos vidaus rinkoje, būtina
gerinti apskaitą.
Kad žemės ūkyje ir
miškininkystėje išmetamo ir iš atmosferos pašalinamo ŠESD kiekio apskaita
būtų patikima ir suderinta, reikia investicijų į
stebėjimo ir ataskaitų teikimo pajėgumus. Mat yra išlikę reikšmingų spragų, ir reikia
siekti, kad teikiami duomenys, visų pirma apie žemės ūkio
paskirties dirvožemius, būtų tikslesni ir išsamesni. Todėl patobulinus stebėseną ir
ataskaitų teikimą ne tik pagerėtų apskaita, bet ir
atsirastų patikimas, aiškus ir konkretus žemės ūkio ir
miškininkystės pažangos rodiklis.
Be to, svarbi sinergija su platesnio
pobūdžio politikos tikslais. Priemonių
bioenergijos naudojimui skatinti esama[12],
tačiau trūksta nuoseklaus požiūrio į tai, kaip žemės
ūkio, miškininkystės ir jais susijusių pramonės šakų
priemonėmis LULUCF sektorius galėtų padėti švelninti
klimato kaitą.
Iš tiesų,
bendroje žemės ūkio politikoje (BŽŪP) klimato kaitos švelninimui
galėtų būti skiriamas vis didesnis dėmesys. Sąjungos kaimo plėtros politikoje po 2013
m. klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos klausimai
galėtų būti sprendžiami siūlant geresnes anglies
sekvestracijos žemės ūkyje ir miškininkystėje paskatas. Kelios tų paskatų, kuriomis
būtų didinami vandens sulaikymo pajėgumai ir mažinama erozija,
atneštų ir papildomos naudos, nes padėtų didinti ir saugoti
anglies sankaupas, būtų naudingos biologinei įvairovei ir
padėtų taikytis prie klimato kaitos. Įpareigojus
įtraukti į apskaitą su ta veikla susijusius anglies srautus,
išryškėtų teigiamas priemonių poveikis ir sprendžiant klimato
kaitos uždavinį jos būtų panaudotos visapusiškai. LULUCF apskaita taip pat padėtų geriau
suprasti tvarios bioenergetikos naudą, nes būtų tiksliau
vertinamas su bioenergetika susijęs (ypač deginant biomasę)
išmetamas ŠESD kiekis, kuris šiuo metu į apskaitą neįtraukiamas. Tada paskatos, teikiamos atsižvelgiant į
siekiant atsinaujinančiosios energijos tikslų nustatytus tvarumo
kriterijus, taptų patrauklesnės.
Kita vertus, LULUCF nepanašus į kitus
sektorius. Šiame sektoriuje ŠESD išmetimą ir pašalinimą iš atmosferos
lemia palyginti lėti gamtos procesai. Gali praeiti dešimtmečiai, kol
tokių priemonių kaip miško įveisimas poveikis taps svariu.
Todėl pastangos didinti pašalinamą ir mažinti išmetamą ŠESD
kiekį turėtų būti vertinamos pagal ilgalaikę
perspektyvą. Be to, ŠESD išmetimas ir pašalinimas yra grįžtami
procesai: juos gali lemti ekstremalūs reiškiniai, pavyzdžiui, miškus ir
žemės dangą paveikiantys gaisrai, audros, sausros ar kenkėjai
arba tvarkymo sprendimai, pavyzdžiui, kirsti arba sodinti medžius. Be to, metiniai
išmetamo ir pašalinamo ŠESD kiekio svyravimai miškuose yra dideli ir
dėl natūralių trikdžių ir kirtimo kai kuriose
valstybėse narėse gali lemti net 35 % viso per metus išmetamo ŠESD
kiekio. Dėl to valstybėms narėms galėtų būti
sunku įvykdyti metinius tikslus.
Nors apie LULUCF sektoriuje išmetamą ir
pašalinamą ŠESD kiekį pranešama pagal JTBKKK ir jis iš dalies
įtraukiamas į apskaitą pagal Kioto protokolą, į
sektorių nebuvo atsižvelgiama nustatant klimato kaitos ir energetikos
dokumentų rinkinio Sąjungos įsipareigojimus dėl klimato
kaitos, nes pripažinta, kad tarptautinėse tame sektoriuje išmetamo ir
pašalinamo ŠESD kiekio apskaitos taisyklėse esama rimtų spragų.
Be to, nustatant Sąjungos išmetamo ŠESD kiekio mažinimo tikslą
tikėtasi, kad 2009 m. Kopenhagos viršūnių susitikime
dėl klimato kaitos bus pasiektas tarptautinis susitarimas ir persvarstytos
LULUCF apskaitos taisyklės, kurias po to būtų galėjusi
priimti Sąjunga. Tuo metu to neįvyko.
Tačiau 2011 m. gruodžio mėn.
Durbane vykstant 17-ajai JTBKKK Šalių konferencijai, kuri laikoma Kioto
protokolo Šalių susitikimu, buvo padaryta pažanga. Tuo metu priimtame
Sprendime -/CMP.7 nustatytos nuo antrojo Kioto protokolo
įsipareigojimų laikotarpio pradžios taikytinos LULUCF sektoriaus
apskaitos taisyklės, sąvokų apibrėžtys ir sąlygos.
Visų pirma, nustatyta privaloma miškų tvarkymo veiklos,
įskaitant nukirsto medžio produktų, apskaita ir patvirtintos
„natūralių trikdžių“ ir „šlapynių drenažo ir drėgnumo
atkūrimo“ apibrėžtys. Todėl svarbu, kad Sąjungos masto
veiksmai būtų vykdomi lygiagrečiai su tarptautiniais procesais.
Siekiant užtikrinti reikiamą nuoseklumą, Sąjungoje vykdant su
LULUCF susijusią veiklą išmetamo ir pašalinamo ŠESD kiekio apskaitos
teisinis pasiūlymas turi derėti su tarptautiniu lygmeniu priimamais
sprendimais, tačiau jis kartu turėtų būti proga
Sąjungai rodyti pavyzdį, kol bus pasiektas tarptautinis susitarimas,
taikytinas nuo Kioto protokolo antrojo įsipareigojimų laikotarpio.
Todėl šio pasiūlymo tikslas – LULUCF
sektorių palaipsniui integruoti į Sąjungos klimato politiką
ir to siekti nustatant atskirą, atsižvelgiant į sektoriaus ypatumus
sukurtą teisinę sistemą ir užtikrinant patikimą ir
suderintą apskaitos sistemą. Ypač svarbu tai, kad tuomet būtų
baigta kurti visoje Sąjungoje vykdant ekonominę veiklą išmetamo
antropogeninės kilmės ŠESD kiekio apskaita. Taip žemės
ūkyje, miškininkystėje ir susijusiose pramonės šakose šiuo metu
ir ateityje dedamos klimato kaitos švelninimo pastangos taptų
ryškesnės ir remiantis šia apskaita būtų galima rengti tinkamas
politines paskatas (pvz., BŽŪP ir įgyvendinant „Efektyvaus
išteklių naudojimo Europos planą“[13]).
Nustačius bendras Sąjungos apskaitos taisykles suvienodėtų
valstybėms narėms taikomos sąlygos. Būtų fiksuojami
anglies sankaupų pokyčiai, vykstantys dėl valstybėse
narėse pagamintos biomasės naudojimo, taigi būtų galutinai
sukurta ekonomikoje gaminamos bioenergijos apskaita. Tai sustiprintų
Sąjungos klimato politikos aplinkosauginį naudingumą. Be to,
toks veiksmas svarbus ir būtinas dėl to, kad jį atlikus platesnio
užmojo klimato srities tikslų siekimas labiau atitiks ekonominę
logiką. Todėl būtina nustatyti patikimas ir suderintas
sektoriaus apskaitos taisykles ir užtikrinti jų naudą sprendžiant
klimato kaitos uždavinius.
2.           KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
ŠALIMIS REZULTATAI IR POVEIKIO VERTINIMAI
Konsultacijos su suinteresuotosiomis
šalimis
2010 m. pradžioje pagal Europos klimato
kaitos programą įsteigta LULUCF skirta klimato politikos
ekspertų grupė. Grupę sudarė platus
suinteresuotųjų šalių ratas: aplinkos nevyriausybinės
organizacijos, prekybos asociacijos, viešojo administravimo institucijų
ekspertai ir mokslininkai. Grupės tikslas buvo nustatyti svarbiausius
klausimus, susijusius su LULUCF sektoriaus įtraukimu į Sąjungos
klimato kaitos švelninimo veiksmus, ir pateikti apie tai nuomonę. Tai
padėjo nustatyti Komisijos veiksmų mastą ir suteikti jos darbui
kryptį. Ataskaitos santrauka ir pagrindiniai duomenys pateikiami
atitinkamose Komisijos svetainėse[14].
2010 m. vyko viešos konsultacijos
internetu, per kurias siekta surinkti nuomones apie galimybes ir uždavinius,
susijusius su LULUCF sektoriaus įtraukimu į Sąjungoje išmetamo
ŠESD kiekio mažinimo įsipareigojimus[15].
Iš viso gauti 153 atsakymai, kuriuose nuomonę pateikė privačios
bendrovės, verslo ir pramonės organizacijos, pavieniai asmenys ir
privačių žemių savininkai, nevyriausybinės organizacijos,
mokslo bendruomenė, tyrimų centrai ir valdžios institucijos. Tie
patys klausimai vėliau pateikti atskiroje konsultacijoje su valstybėmis
narėmis ir gauta 14 atsakymų. Per viešas konsultacijas internetu
surinktus duomenis galima apibendrinti taip:
·
daugelis apklausos dalyvių mano, kad vykdant
su žemės naudojimu susijusią veiklą prie klimato kaitos
švelninimo galima prisidėti ne tik ilguoju 2020–2050 m. laikotarpiu,
bet net ir trumpuoju laikotarpiu iki 2020 m.;
·
daugelis atsakė, kad LULUCF sektorius
turėtų būti įtrauktas į Sąjungos 2020 m.
išmetamo ŠESD kiekio mažinimo tikslus, tačiau dalyviai buvo linkę
manyti, kad į šį sektorių turėtų būti atsižvelgta
tik jei Sąjunga prisiimtų platesnio užmojo įsipareigojimą;
·
apklausos dalyviai labiau pritarė
minčiai, kad LULUCF sektoriui būtų taikoma atskira apskaitos
sistema, o ne ES ATLPS ar Sprendimas dėl pastangų pasidalijimo;
·
be to, daugelis apklausos dalyvių
pritarė, kad Sąjungoje reikia labiau suderinti ir standartizuoti
ataskaitų teikimo ir stebėsenos veiklą;
·
didžioji dauguma apklausos dalyvių manė,
kad esamos Sąjungos ir nacionalinės politikos neužtenka norint
užtikrinti švelninamąjį su žemės naudojimu susijusios veiklos
poveikį klimato kaitai.
Visi viešų konsultacijų internetu ir
konsultacijų su valstybėmis narėmis rezultatai pateikiami
atitinkamose Komisijos svetainėse[16].
Be to, 2011 m. sausio 28 d. Komisija
Briuselyje surengė suinteresuotųjų šalių susitikimą.
Diskusijose dalyvavo apie 75 asmenis, kurie atstovavo valstybėms
narėms, prekybos asociacijoms, aplinkos nevyriausybinėms
organizacijoms ir mokslinių tyrimų institutams. Diskusijų
protokolus taip pat galima rasti atitinkamose Komisijos svetainėse[17].
Poveikio
vertinimas
Poveikio vertinime nagrinėti trys
pagrindiniai klausimai, į kuriuos reikia atsižvelgti vertinant, kaip
LULUCF turėtų būti susietas su Sąjungos
įsipareigojimais mažinti išmetamą ŠESD kiekį:
·
patikimų išmetamo ir pašalinamo ŠESD kiekio
apskaitos taisyklių parengimas;
·
patikimos stebėsenos ir ataskaitų teikimo
užtikrinimas;
·
tinkamų politikos sąlygų, kuriomis
sektorius būtų įtrauktas į Sąjungos klimato kaitos
įsipareigojimus, suformavimas.
Atsižvelgiant į politikos sąlygas,
kuriomis sektorius būtų įtrauktas į šiuo metu Sprendimu
dėl pastangų pasidalijimo ir ES ATLPS reglamentuojamus Sąjungos
įsipareigojimus, poveikio vertinime aptartos trys LULUCF įtraukimo
galimybės: taikant Sprendimą dėl pastangų pasidalijimo,
sukuriant atskirą sistemą ir galimybė įtraukimą
apskritai atidėti. Aptariant kiekvieną galimybę svarstyti
apskaitos ir stebėsenos klausimai. Išsamiai aptartas galimas
įvairių galimybių socialinis ir ekonominis poveikis, taip pat
poveikis aplinkai.
Poveikio vertinime
padaryta išvada, kad esama svarių priežasčių, dėl
kurių LULUCF turėtų būti įtrauktas į
Sąjungos išmetamo ŠESD kiekio mažinimo įsipareigojimus, pavyzdžiui,
siekiant padidinti su šiais įsipareigojimais susijusį politikos
nuoseklumą, aplinkosauginį naudingumą ir ekonominį
veiksmingumą. Tačiau tai bus
įmanoma tik sudarius LULUCF įtraukimui tinkamas politikos
sąlygas. Miškuose išmetamas ir
pašalinamas ŠESD kiekis labai svyruoja, o tai reiškia, kad šiam sektoriui
netinka taikyti kitiems sektoriams taikomus metinius išmetamo ŠESD kiekio
mažinimo tikslus. LULUCF iš kitų
sektorių išskiria ir ilga laikotarpio, kurio reikia, kad klimato kaitos
švelninimo priemonės duotų rezultatų, trukme. Todėl poveikio vertinime nurodyta, kad
pirmenybė būtų teikiama LULUCF skirtos atskiros teisinės
sistemos galimybei. Nagrinėjant apskaitos
klausimą nuspręsta, kad tiktų nustatyti privalomą tiek
vykdant miškininkystės, tiek žemės ūkio veiklą išmetamo ir
pašalinamo ŠESD kiekio apskaitą ir vienodai vertinti visą klimato
kaitos švelninimo veiklą, nepriklausomai nuo to, ar šių veiksmų
būtų imamasi miškininkystės ar žemės ūkio sektoriuose,
su jais susijusiose pramonės šakose ar atsinaujinančiosios energijos
sektoriuje. Tai būtų ekonomiškai
veiksmingiau ir padėtų užtikrinti vienodas sąlygas ne tik
valstybėms narėms, bet ir įvairiems Sąjungos vidaus rinkos
sektoriams. Be to, taip būtų sukurta
sistema, pagal kurią būtų skatinama ūkininkų,
miškininkų ir susijusiose pramonės srityse dirbančių
asmenų klimato kaitos švelninimo veikla, nes būtų užtikrintas
jos matomumas ir teisingas registravimas. Į
apskaitą visapusiškai įtraukus išmetamą ir pašalinamą ŠESD
kiekį taip pat bus galima užtikrinti, kad apskaitos sistemoje
atsispindėtų galimi grįžtami procesai.
Tačiau klimato kaitos švelninimo veiksmų atidėti
nereikėtų. Siekiant suformuoti
LULUCF strategiją ir prognozes, galėtų būti parengti
nacionaliniai veiksmų planai. Tai
būtų tarpinis visapusiškos sektoriaus integracijos į
dabartinę politiką etapas. Be to,
poveikio vertinime nurodyta, kad norint sustiprinti apskaitos sistemą ir
rodiklių, kuriais matuojama pažanga žemės ūkyje ir
miškininkystėje, pagrindus, reikia gerinti stebėseną ir
ataskaitų teikimą. To siekti
Komisija siūlo formuojant atskirą sistemą – persvarstant
Stebėsenos mechanizmo sprendimą. Be
to, atliekant palyginamąją analizę ir siekiant ekonominio
veiksmingumo galėtų būti naudingos tokios Sąjungos masto
stebėsenos priemonės kaip LUCAS ir CORINE.
Visi rezultatai pateikiami prie pasiūlymo
pridedamame poveikio vertinime.
Pasiūlymo santrauka
Pagrindinis šio
sprendimo tikslas – nustatyti patikimas ir išsamias LULUCF apskaitos taisykles
ir ateityje formuojant politiką sudaryti sąlygas LULUCF visapusiškai
įtraukti į Sąjungos įsipareigojimus mažinti išmetamą
ŠESD kiekį. Taigi šiame sprendime nustatoma sistema, kuri apima:
·
valstybėms narėms taikomą privalomą
įpareigojimą vesti LULUFC sektoriuje, vykdant žemės ūkio ir
miškininkystės veiklą, iš įvairių šaltinių išmetamo ir
įvairiais absorbentais pašalinamo ŠESD kiekio apskaitą ir neprivalomą
augalijos atkūrimo ir šlapynių drenažo ir drėgnumo atkūrimo
apskaitą;
·
taikytinas bendrąsias apskaitos taisykles;
·
specialias miško įveisimo, miško
atkūrimo, miškų naikinimo, miškų tvarkymo, nukirsto medžio
produktų sankaupų pokyčių, pasėlių tvarkymo,
ganyklų tvarkymo, augalijos atkūrimo, šlapynių drenažo ir
drėgnumo atkūrimo apskaitos taisykles;
·
specialias natūralių trikdžių
apskaitos taisykles;
·
LULUCF veiksmų planų, kuriais
būtų siekiama apriboti ar sumažinti vykdant LULUCF veiklą iš
įvairių šaltinių išmetamą ir išlaikyti nepakitusį ar
padidinti įvairiais absorbentais pašalinamą ŠESD kiekį,
priėmimą valstybėse narėse ir Komisijos atliktiną
šių planų įvertinimą;
·
Komisijai suteikiamą įgaliojimą
atnaujinti 2 straipsnyje nustatytas apibrėžtis, atsižvelgiant į
JTBKKK, Kioto protokolo ar kito su klimato kaita susijusio daugiašalio
susitarimo, kurį sudarė Sąjunga, įgyvendinimo organų
priimtus apibrėžčių pakeitimus; iš dalies keisti I priedą –
į jį įtraukti apskaitos laikotarpius ir užtikrinti tų
apskaitos laikotarpių ir atitinkamų laikotarpių, taikomų
Sąjungos įsipareigojimams mažinti išmetamą ŠESD kiekį
kituose sektoriuose, derėjimą; iš dalies keisti II priedą – jei
pagal šį sprendimą atsižvelgiant į valstybių narių
pagal 6 straipsnį pateiktus siūlomus orientacinius lygius padaryta
pataisymų ir nustatyti atnaujinti orientaciniai lygiai; vadovaujantis
mokslo pažanga peržiūrėti III priede pateiktą informaciją
ir, atsižvelgiant į mokslo pažangą arba į JTBKKK šalių ar
Kioto protokolo organų priimtų teisės aktų pakeitimus, peržiūrėti
9 straipsnio 2 dalyje nustatytoms su natūraliais trikdžiais susijusioms
apskaitos taisyklėms taikomas sąlygas.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
Teisinis pagrindas
Šio teisės akto pasiūlymo teisinis
pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 192 straipsnio 1
dalis. Šiuo pasiūlymu siekiama teisėto tikslo, kuriam taikoma
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 191 straipsnio 1 dalis, t. y.
kovoti su klimato kaita. Šio teisės akto pasiūlymo tikslas –
užtikrinti tikslią ir nuoseklią su LULUCF susijusio iš
įvairių šaltinių išmetamo ir absorbentais pašalinamo ŠESD kiekio
apskaitą valstybėse narėse. Tuo tikslu turi būti sudarytos
geresnės galimybės gauti informaciją, reikalingą formuojant
su Sąjungos įsipareigojimais klimato kaitos srityje susijusią
politiką ir priimant su ja susijusius sprendimus, ir sukurtos
priemonės skatinti klimato kaitos švelninimo pastangas. Šio tikslo
negalima pasiekti mažiau ribojančiomis priemonėmis nei teisės
akto pasiūlymu.
Subsidiarumo principas
Kad Sąjungos veiksmai būtų
pateisinami, turi būti laikomasi subsidiarumo principo.
(a)
Tarpvalstybinis problemos pobūdis
(būtinumo testas)
Klimato kaitos klausimas yra tarpvalstybinio
pobūdžio, todėl jis turi būti sprendžiamas bendromis
valstybių narių pastangomis. Vien tik nacionalinių veiksmų
neužtektų, kad būtų užtikrintas Sąjungos lygmeniu nustatytų
bendrų išmetamo ŠESD kiekio mažinimo tikslų laikymasis; jų
neužtektų ir įgyvendinant tikslus ar įsipareigojimus, dėl
kurių susitarta tarptautiniu mastu. Todėl Sąjunga privalo
sukurti teisinę sistemą, pagal kurią būtų sudarytos
sąlygos užtikrinti, jei įmanoma, vienodą LULUCF sektoriaus
apskaitą, kad būtų sustiprintas šio sektoriaus poveikis vykdant
Sąjungos klimato kaitos įsipareigojimus.
(b)
Veiksmingumo testas (pridėtinė
vertė)
Siekiant veiksmingumo, veiksmai Sąjungos
lygmeniu būtų akivaizdžiai naudingesni, palyginti su valstybių
narių lygmeniu vykdomais veiksmais. Kadangi visiems rūpimi
įpareigojimai klimato kaitos srityje yra nustatomi Sąjungos lygmeniu,
šiuo lygmeniu taip pat veiksminga rengti reikiamas apskaitos taisykles. Be to,
visoms valstybėms narėms bendros taisyklės reikalingos
sprendžiant tokias nustatytas problemas kaip poreikis turėti tikslias ir
nuoseklias skirtingų LULUCF veiklos sričių apskaitos metodikas.
Tai gali būti užtikrinta tik Sąjungos lygmeniu.
Ši teisinė sistema užtikrins efektyvumą,
nes bus naudojama suderinta bei patikima apskaita ir LULUCF veiksmų
planai, ir bus užtikrintas išsamesnis valstybių narių pažangos
vertinimas. Taip bus užtikrintas Sąjungos kovos su klimato kaita politikos
nuoseklumas, dar labiau padidintas Sąjungos įsipareigojimų
klimato kaitos srityje aplinkosauginis naudingumas ir sustiprintas
Sąjungos kovos su klimato kaita politikos ekonominis veiksmingumas.
Proporcingumo principas
Pasiūlymas atitinka proporcingumo
principą dėl toliau nurodytų priežasčių.
Juo neviršijama to, kas būtina siekiant
įgyvendinti klimato kaitos duomenų kokybės gerinimo ir
tarptautinių bei Sąjungos reikalavimų bei
įsipareigojimų laikymosi užtikrinimo tikslus.
Pasiūlymas yra proporcingas Sąjungos
bendram tikslui − įgyvendinti klimato kaitos ir energetikos
dokumentų rinkinyje, Kioto protokole, Kopenhagos susitarime ir
sprendimuose 1/CP.16, 1/CMP.6 ir 2/CMP.6 („Kankūno susitarimuose“)
nustatytus Sąjungos tikslus.
Pasiūlymu numatoma įgyvendinti
apskaitos taisykles, panašias į tas, kurios aptartos ir taikomos
tarptautiniu lygmeniu (visų pirma tos, kurios siejamos su Sprendimu
-/CMP.7), tačiau už jas patikimesnes ir išsamesnes.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Kaip nurodyta prie šio sprendimo pridedamoje
finansinėje pažymoje, šis sprendimas bus įgyvendinamas naudojant
esamas biudžeto lėšas ir neturės poveikio daugiametei finansinei
programai.
5.           KITOS GALIMOS NUOSTATOS
Į pasiūlymą įtraukta
nuostata, pagal kurią Komisija per metus nuo pirmojo apskaitos laikotarpio
pabaigos peržiūrės šiame sprendime nustatytas apskaitos taisykles.
2012/0042 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
dėl naudojant žemę, keičiant
žemės naudojimo paskirtį ir vykdant miškininkystės veiklą
išmetamo ir pašalinamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų
kiekio apskaitos taisyklių ir veiksmų planų
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
teisės akto pasiūlymą perdavus
nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[18],
atsižvelgdami į Regionų komiteto
nuomonę[19],
laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)
Sąjungos žemės naudojimo, žemės
naudojimo paskirties keitimo ir miškininkystės (angl. trumpinys LULUCF)
sektorius – tai grynasis absorbentas, kurio iš atmosferos pašalinamas šiltnamio
efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekis prilygsta didelei
daliai viso Sąjungoje išmetamo ŠESD kiekio. Keičiantis augalijoje ir
dirvožemiuose kaupiamos anglies kiekiui, šiame sektoriuje dėl žmogaus
veiklos į atmosferą išmetamos ir iš jos pašalinamos ŠESD. Nors pagal
2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą
Nr. 406/2009/EB dėl valstybių narių pastangų mažinti
jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas,
Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m.
sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas[20] ir 2003 m. spalio 13 d.
Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB, nustatančią
šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų
sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičiančią Tarybos
direktyvą 96/61/EB[21],
LULUCF sektoriuje išmetamų ir pašalinamų ŠESD kiekis dar
neįskaičiuojamas į pastangas iki 2020 m. Sąjungos
išmetamą ŠESD kiekį sumažinti 20 %, jis iš dalies
įskaičiuojamas siekiant Jungtinių Tautų bendrosios klimato
kaitos konvencijos (JTBKKK) Kioto protokolo, patvirtinto Tarybos sprendimu
2002/358/EB[22],
3 straipsnio 3 dalyje nustatyto Sąjungos išmetamo ŠESD kiekio apribojimo
ir mažinimo kiekybinio tikslo;
(2)
Sprendimo Nr. 406/2009/EB 9 straipsnyje
reikalaujama, kad Komisija įvertintų sąlygas, kuriomis vykdant
LULUCF veiklą išmetamas arba pašalinamas ŠESD kiekis galėtų
būti įtrauktas į Sąjungos įsipareigojimą mažinti
išmetamą ŠESD kiekį, o kartu užtikrintų šio sektoriaus poveikio
ilgalaikiškumą bei aplinkosauginį naudingumą, iš jo išmetamo ir
pašalinamo ŠESD kiekio kruopščią stebėseną iš tikslią
apskaitą. Todėl šiame sprendime pirmiausia turėtų būti
nustatytos LULUCF sektoriuje išmetamam ir pašalinamam ŠESD kiekiui taikomos
apskaitos taisyklės. Be to, siekiant kartu užtikrinti anglies
sankaupų išsaugojimą ir didėjimą reikėtų
numatyti, kad valstybės narės priimtų LULUCF veiksmų planus
ir juose nustatytų priemones, kuriomis būtų ribojamas ar
mažinamas LULUCF sektoriuje išmetamas ŠESD kiekis, o iš atmosferos pašalinamas
ŠESD kiekis būtų išlaikytas nepakitęs ar didinamas;
(3)
2011 m. gruodžio mėn. Durbane vykusioje
17-oje JTBKKK Šalių konferencijoje, priimtas Šalių Konferencijos,
kuri laikoma Kioto protokolo Šalių susitikimu, sprendimas -/CMP.7. Tame
sprendime nustatytos LULUCF sektoriui nuo antrojo Kioto protokolo
įsipareigojimų laikotarpio taikytinos apskaitos taisyklės.
Siekiant užtikrinti tinkamą Sąjungos vidaus taisyklių ir pagal
JTBKKK sutartų metodų derėjimą, šis sprendimas turėtų
būti suderintas su tuo sprendimu. Be to, šiame sprendime turėtų
atsispindėti Sąjungos LULUCF sektoriaus ypatumai;
(4)
LULUCF apskaitos taisyklės turėtų
padėti įvertinti žemės ūkio ir miškininkystės
sektorių pastangas vis labiau mažinti išmetamą ŠESD kiekį
keičiant žemės išteklių naudojimo metodus. Šiame sprendime
turėtų būtų numatytos privalomos apskaitos taisyklės,
kurios būtų taikomos šiai miškininkystės veiklai – miško
įveisimo, miško atkūrimo, miškų naikinimo ir miškų tvarkymo
– ir šiai žemės ūkio veiklai – ganyklų tvarkymo ir
pasėlių tvarkymo. Be to, jame turėtų būti numatytos
savanoriškos apskaitos taisyklės, taikomos augalijos atkūrimui,
šlapynių drenažui ir drėgnumo atkūrimui;
(5)
siekiant užtikrinti Sąjungos LULUCF sektoriui
taikomų apskaitos taisyklių aplinkosauginį naudingumą, šios
taisyklės turėtų būti grindžiamos Šalių Konferencijos,
laikomos Kioto protokolo Šalių susitikimu, sprendimuose -/CMP.7 ir
16/CMP.1 nustatytais apskaitos principais;
(6)
apskaitos taisyklės turėtų
padėti tiksliai įvertinti dėl žmogaus veiklos
atsirandančius išmetamo ir pašalinamo ŠESD kiekio pokyčius.
Todėl šiame sprendime turėtų būti numatyta, kad skirtingai
LULUCF veiklai būtų taikomi specialūs apskaitos metodai. Kadangi
su miško įveisimu, miško atkūrimu ir miškų naikinimu susijęs
išmetamas ir pašalinamas ŠESD kiekis tiesiogiai priklauso nuo žmogaus veiklos,
jis visas turėtų būti įtrauktas į apskaitą.
Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad ne visas tvarkant miškus išmetamas
ir pašalinamas ŠESD kiekis yra susijęs su žmogaus veikla, ir siekiant, kad
apskaitai neturėtų poveikio gamtos ir konkrečiai šaliai
būdingi ypatumai, atitinkamose apskaitos taisyklėse turėtų
būti numatyta taikyti orientacinius lygius. Orientaciniai lygiai – tai su
miškų tvarkymu valstybės narės teritorijoje susijęs numatomas
metinis grynasis per ataskaitinio laikotarpio metus išmetamas ar pašalinamas
ŠESD kiekis; tie lygiai turėtų būti nustatomi skaidriai,
vadovaujantis Sprendimu -/CMP.7. Orientaciniai lygiai turėtų
būti atnaujinami, atsižvelgiant į metodų patobulinimus arba
valstybių narių turimus duomenis. Atsižvelgiant į
prognozių, kuriomis grindžiami orientaciniai lygiai,
neapibrėžtumą, apskaitos taisyklėse turėtų būti
numatytos viršutinės ribos, taikytinos su miškų tvarkymu susijusiam
grynajam išmetamam ir pašalinamam ŠESD kiekiui, kuris gali būti
įtrauktas į apskaitą;
(7)
apskaitos taisyklės turėtų
padėti užtikrinti, kad valstybių narių apskaitoje būtų
tiksliai nurodyta, kada išmetamos su nukirsto medžio produktais susijusios
ŠESD, kad būtų skatinamas ilgu gyvavimo ciklu pasižyminčių
nukirsto medžio produktų naudojimas. Todėl su nukirsto medžio
produktais susijusiam išmetamam ŠESD kiekiui taikoma pirmojo laipsnio irimo
funkcija turėtų atitikti 2006 m. Tarpvyriausybinės klimato kaitos
komisijos (TKKK) nacionalinės šiltnamio efektą sukeliančių
dujų apskaitos gairėse pateiktą 12.1 lygtį, o susijusios
numatytosios pusėjimo vertės turėtų būti grindžiamos
2003 m. TKKK žemės naudojimo, žemės naudojimo paskirties keitimo
ir miškininkystės gerosios patirties rekomendacijose pateiktos 3a.1.3
lentelės duomenimis;
(8)
kadangi vykdant žemės ūkio veiklą
išmetamas ir pašalinamas ŠESD kiekis skirtingais metais kinta daug mažiau nei
vykdant miškininkystės veiklą, valstybės narės į
apskaitą turėtų įtraukti baziniais metais vykdant
pasėlių ir ganyklų tvarkymo veiklą išmestą ir
pašalintą ŠESD kiekį, vadovaudamosi peržiūrėta savo pirmine
duomenų apie baziniais metais išmestų ŠESD kiekį ataskaita,
kurią jos pateikė JTBKKK pagal Šalių Konferencijos, laikomos
Kioto protokolo Šalių susitikimu, Sprendimą 13/CMP.1;
(9)
LULUCF sektoriuje laikiną ŠESD išmetimą
ar pašalinimą gali lemti natūralūs trikdžiai, pavyzdžiui,
gaisrai, vabzdžiai ir ligos, ekstremalios oro sąlygos ir geologiniai
trikdžiai, arba jie gali tapti su ankstesniu pašalinimu susijusių
grįžtamų procesų priežastimi. Kadangi grįžtamą
procesą gali lemti ir valdymo sprendimai, pavyzdžiui, sprendimai kirsti
arba sodinti medžius, šiuo sprendimu turėtų būti užtikrinta, kad
į LULUCF apskaitą visada būtų įtraukti tikslūs su
žmogaus nulemtu ŠESD pašalinimu susijusių grįžtamų procesų
duomenys. Be to, šiame sprendime valstybėms narėms turėtų
būti numatyta ribota galimybė į LULUCF apskaitą
neįtraukti dėl trikdžių, kurių valstybės narės
nepajėgios kontroliuoti, išmesto ŠESD kiekio. Tačiau, taikant tas
nuostatas, valstybėms narėms neturėtų būti sudarytos
galimybės į apskaitą nepagrįstai neįtraukti tam
tikrų duomenų;
(10)
ataskaitų apie išmetamą šiltnamio
efektą sukeliančių dujų kiekį teikimo taisyklėms
ir kitai su klimato kaita susijusiai informacijai, įskaitant informaciją
apie LULUCF sektorių, taikomas Reglamentas (ES) Nr. .../...
[Komisijos pateiktas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl
šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos
bei ataskaitų ir kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos
lygmens informacijos teikimo mechanizmo pasiūlymas (COM/2011/0789
galutinis – 2011/0372 (COD)], todėl joms šis sprendimas netaikomas;
(11)
dėl metinių išmetamo ir pašalinamo ŠESD
kiekio svyravimų, dažno poreikio perskaičiuoti tam tikrus pateiktus
duomenis ir ilgo laiko, kurio reikia, kad žemės ūkyje ar
miškininkystėje pakeitus tvarkymo metodus būtų padarytas
poveikis augalijoje ir dirvožemiuose kaupiamos anglies kiekiui, kasmetinė
LULUCF sektoriaus apskaita būtų netiksli ir nepatikima. Todėl
šiame sprendime turėtų būti numatyti ilgesni ir tinkamesni
apskaitos laikotarpiai;
(12)
valstybių narių LULUCF veiksmų
planuose turėtų būti nustatytos priemonės, kuriomis
būtų siekiama apriboti ar sumažinti LULUCF sektoriuje išmetamą
ŠESD kiekį ir išlaikyti nepakitusį ar padidinti pašalinamą ŠESD
kiekį. Kiekviename LULUCF veiksmų plane turėtų būti
pateikta tam tikra šiame sprendime numatyta informacija. Be to, siekiant
skatinti gerąją patirtį, šio sprendimo priede turėtų
būti nustatytas priemonių, kurios taip pat galėtų būti
įtrauktos į tuos planus, orientacinio pobūdžio sąrašas.
Komisija turėtų periodiškai vertinti valstybių narių LULUCF
veiksmų planų turinį ir įgyvendinimą ir, jei reikia,
teikti rekomendacijas, kad būtų sustiprinti valstybių narių
veiksmai;
(13)
pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos
veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti
įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų atnaujinamos 2
straipsnyje nustatytos apibrėžtys, atsižvelgiant į JTBKKK, Kioto protokolo
ar kito su klimato kaita susijusio daugiašalio susitarimo, kurį
sudarė Sąjunga, įgyvendinimo organų priimtus
apibrėžčių pakeitimus, taip pat iš dalies keičiamas I
priedas (į jį įtraukiami kiti apskaitos laikotarpiai ir
užtikrinamas tų apskaitos laikotarpių ir atitinkamų
laikotarpių, kurie taikomi Sąjungos išmetamo ŠESD kiekio mažinimo
įsipareigojimams kituose sektoriuose, derėjimas), iš dalies
keičiamas II priedas (jei pagal šį sprendimą padaryta
pataisymų, vadovaujantis valstybių narių pagal 6 straipsnį
pateiktais siūlomais orientaciniais lygiais, nustatomi atnaujinti
orientaciniai lygiai), taip pat, atsižvelgiant į mokslo pažangą,
persvarstyta III priede pateikta informacija ir, atsižvelgiant į mokslo
pažangą ir JTBKKK šalių ar Kioto protokolo organų priimtų
aktų pakeitimus, būtų persvarstytos 9 straipsnio 2 dalyje
nustatytoms su natūraliais trikdžiais susijusioms apskaitos
taisyklėms taikomos sąlygos. Ypač svarbu, kad Komisija
parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi,
įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Rengdama ir formuluodama
deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję
dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti
Europos Parlamentui ir Tarybai;
(14)
kadangi siūlomos veiklos tikslų dėl
jų pobūdžio valstybės narės negali pakankamai
įgyvendinti veikdamos pavieniui, o dėl veiklos masto ir veiksmingumo
jie gali būti geriau pasiekti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali
priimti priemones pagal Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje
nustatytą subsidiarumo principą. Atsižvelgiant į tame
straipsnyje nustatytą proporcingumo principą, šiame sprendime
nenumatoma nieko, kas nebūtina šiems tikslams pasiekti,
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Dalykas
ir taikymo sritis
Šiame sprendime nustatomos naudojant
žemę, keičiant žemės naudojimo paskirtį ir vykdant
miškininkystės veiklą išmetamo ir pašalinamo ŠESD kiekio apskaitos
taisyklės. Be to, jame numatoma, kad valstybės narės turi
parengti LULUCF veiksmų planus, pagal kuriuos būtų ribojamas
arba mažinamas išmetamas ir išlaikomas nepakitęs arba didinamas pašalinamas
ŠESD kiekis, o Komisija turi atlikti tų planų vertinimą.
2 straipsnis
Apibrėžtys
1.
Šiame sprendime vartojamų terminų
apibrėžtys:
(a)
išmetamas ŠESD kiekis – iš įvairių
šaltinių dėl žmogaus veiklos išmetamas šiltnamio efektą
sukeliančių dujų kiekis;
(b)
pašalinamas ŠESD kiekis – absorbentais pašalinamas
dėl žmogaus veiklos atsiradusių šiltnamio efektą
sukeliančių dujų kiekis;
(c)
miško įveisimas – kryptingas ne miško
žemės, kurioje bent 50 metų neaugo miškas, pavertimas mišku
apsodinimo, apsėjimo ir (arba) natūralaus sėklų plitimo
skatinimo būdu, įvykdytas po 1990 m. sausio 1 d.;
(d)
miško atkūrimas – kryptingas ne žemės,
kurioje anksčiau augo miškas, bet vėliau jos paskirtis buvo pakeista
į žemės be miško, pavertimas mišku apsodinimo, apsėjimo ir
(arba) natūralaus sėklų plitimo skatinimo būdu,
įvykdytas po 1990 m. sausio 1 d.;
(e)
miškų naikinimas – kryptingas miško pavertimas
žeme be miško, įvykdytas po 1990 m. sausio 1 d.;
(f)
miškų tvarkymas – bet kokia su miškui taikoma
metodų sistema susijusi veikla, kuria siekiama gerinti ekologines,
ekonomines ar socialines miško funkcijas;
(g)
pasėlių tvarkymas – bet kokia veikla,
susijusi su žemės dirbimo sistema, kuri taikoma žemės ūkio
augalams auginti naudojamoje, atidėtoje arba augalams auginti laikinai
nenaudojamoje žemėje;
(h)
ganyklų tvarkymas – bet kokia veikla, susijusi
su metodų sistema, kuri taikoma gyvuliams auginti naudojamoje žemėje
ir kuria siekiama kontroliuoti arba paveikti augmenijos ir auginamų
gyvulių kiekį ir tipą;
(i)
augalijos atkūrimas – bet kokia žmogaus
veikla, išskyrus miško įveisimą arba miško atkūrimą, kuria
ne mažesniame kaip 0,05 ha plote skatinant augalijos vešėjimą
tikslingai siekiama padidinti anglies sankaupas;
(j)
anglies sankaupos – anglies kaupiklyje
susikaupęs elemento anglies kiekis, išreikštas milijonais tonų;
(k)
šlapynių drenažas ir drėgnumo
atkūrimas – bet su kokia drenažo ar drėgnumo atkūrimo sistema
susijusi veikla, vykdoma ne mažesniame kaip 1 ha plote, kuriame yra organinio
dirvožemio, jei ji nėra kuri nors 3 straipsnio 1 dalyje nurodyta veikla ir
jei drenažas yra tikslingas dirvožemio vandeningojo sluoksnio mažinimas, o
drėgnumo atkūrimas yra tikslingas dalinis drenažo padarinių
šalinimas ar visiškas pašalinimas;
(l)
šaltinis – bet koks procesas, veikla ar
mechanizmas, dėl kurio į atmosferą išmetamos šiltnamio
efektą sukeliančios dujos, aerozolis ar šiltnamio efektą
sukeliančių dujų pirmtakas;
(m)
absorbentas – bet koks procesas, veikla ar
mechanizmas, kuriuo iš atmosferos pašalinamos šiltnamio efektą
sukeliančios dujos, aerozolis ar šiltnamio efektą
sukeliančių dujų pirmtakas;
(n)
anglies kaupiklis – valstybės narės
teritorijoje esantis visas biogeocheminis vietovės elementas ar sistema
arba jų dalis, kuriuose kaupiasi anglis arba šiltnamio efektą
sukeliančių dujų pirmtakas ar šiltnamio efektą
sukeliančios dujos, kuriuose yra anglies;
(o)
ŠESD pirmtakas – cheminis junginys, dalyvaujantis
cheminėse reakcijose, per kurias susidaro 3 straipsnio 2 dalyje
nurodytų šiltnamio efektą sukeliančių dujų;
(p)
nukirsto medžio produktas – nukirtus medį
gautas produktas, įskaitant iš medžio kirtimo vietos išvežtas medieną
ir žievę;
(q)
miškas – ne mažesnis kaip 0,5 ha žemės
plotas, kuriame augančių medžių lajos danga arba lygiavertis
miško tankis užima bent 10 proc. ploto ir kuriame augančių
medžių aukštis brandos amžiuje gali būti ne mažesnis kaip 5 m
jų augimo vietoje, įskaitant natūraliai augančių
jaunų medžių grupes arba plantaciją, kurioje augančių
medžių lajos danga arba lygiavertis miško tankis dar turi užimti bent 10
proc. ploto arba medžių aukštis dar turi pasiekti 5 m ir
įskaitant žemės plotą, kuris paprastai yra miško dalis, bet kuriame
dėl žmogaus veiklos, pvz., kirtimo, arba gamtinių
priežasčių laikinai neauga medžiai, tačiau kuris, tikimasi,
vėl gali tapti mišku;
(r)
lajos danga – medžių laja padengta nustatytos
vietovės dalis, išreikšta procentais;
(s)
miško tankis – žemėje, kurioje auga miškas,
nenukirstų ir augančių medžių tankumas, matuojamas pagal
valstybės narės nustatytą metodiką;
(t)
natūralus trikdis – bet koks ne žmogaus
nulemtas įvykis ar aplinkybė, dėl kurio miškuose ar žemės
ūkio paskirties dirvožemiuose išmetamas didelis kiekis ŠESD kiekis ir
kurio atitinkama valstybė narė nepajėgia kontroliuoti, su
sąlyga, kad ta valstybė narė dėl objektyvių
priežasčių negali pastebimai apriboti po ir dėl to įvykio
ar aplinkybių išmetamo ŠESD kiekio;
(u)
pusėjimo vertė – skaičius metų,
per kuriuos medžio produkte esančios anglies kiekis sumažėja per
pusę, palyginti su jo pradiniu kiekiu;
(v)
akimirkinės oksidacijos metodas – apskaitos
metodas, pagal kurį daroma prielaida, kad visas nukirsto medžio
produktuose esančios anglies kiekis išmetamas į atmosferą tuo
metu, kai valstybė narė pagal šį sprendimą tuos produktus
įtraukia į savo apskaitą;
(w)
sanitarinė medienos ruoša – dėl
natūralių trikdžių sugadintos medienos, kuri dar gali būti
bent iš dalies panaudota, surinkimo veikla.
2.
Komisija pagal 12 straipsnį įgaliojama
priimti deleguotuosius aktus, kuriais keistų 1 dalyje nustatytas
apibrėžtis, siekdama jas atnaujinti pagal Jungtinių Tautų
bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK), Kioto protokolo ar kito su
klimato kaita susijusio daugiašalio susitarimo, kurį sudarė
Sąjunga, įgyvendinimo organų priimtus apibrėžčių
pakeitimus.
3 straipsnis
Įpareigojimas
parengti ir vesti LULUCF apskaitą
1.
Valstybės narės parengia ir veda
kiekvieno I priede nurodyto ataskaitinio laikotarpio apskaitą, kurioje
tiksliai nurodo visą jų teritorijoje vykdant toliau nurodytoms
kategorijoms priskiriamą veiklą išmetamą ir pašalinamą ŠESD
kiekį:
(a)
miško įveisimo,
(b)
miško atkūrimo,
(c)
miškų naikinimo,
(d)
miškų tvarkymo,
(e)
pasėlių tvarkymo,
(f)
ganyklų tvarkymo.
Be to, valstybės narės gali parengti ir
vesti apskaitą, kurioje tiksliai nurodytų ŠESD kiekį,
išmetamą ir pašalinamą vykdant su augalijos atkūrimu,
šlapynių drenažu ir drėgnumo atkūrimu susijusią
veiklą.
2.
Į 1 dalyje nurodytą apskaitą
įtraukiamas toliau nurodytų išmetamų ir pašalinamų
šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis:
(a)
anglies dioksido (CO2),
(b)
metano (CH4),
(c)
azoto suboksido (N2O).
3.
Konkrečią 1 dalyje nurodytą
veiklą valstybės narės į savo ataskaitas įtraukia nuo
tos veiklos pradžios dienos arba nuo 2013 m. sausio 1 d.,
atsižvelgdamos į tai, kuri data vėlesnė.
4 straipsnis
Bendrosios
apskaitos taisyklės
1.
Savo 3 straipsnio 1 dalyje nurodytoje apskaitoje
valstybės narės šaltinius žymi teigiamu (+), o absorbentus neigiamu
(-) ženklu.
2.
Vykdant vienai ar kelioms 3 straipsnio 1 dalyje
nurodytoms veiklos kategorijoms priskiriamą veiklą išmetamas ir
pašalinamas ŠESD kiekis apskaitoje priskiriamas tik vienai veiklos kategorijai.
3.
Valstybės narės, remdamosi skaidriais ir
patikrinamais duomenimis, nustato žemės plotus, kuriuose vykdoma 3
straipsnio 1 dalyje nurodytai kategorijai priskiriama veikla. Jos užtikrina,
kad visi tokie žemės plotai būtų tiksliai nurodyti su atitinkama
veiklos kategorija susijusioje apskaitoje.
4.
Valstybės narės į savo 3 straipsnio
1 dalyje nurodytą apskaitą įtraukia visus toliau nurodytuose
anglies kaupikliuose esančių anglies sankaupų pokyčius:
(a)
antžeminėje biomasėje,
(b)
požeminėje biomasėje,
(c)
miško paklotėje,
(d)
negyvojoje medienoje,
(e)
dirvožemio organinės anglyje,
(f)
nukirsto medžio produktuose.
Tačiau valstybės narės gali
nuspręsti į savo apskaitą neįtraukti pirmos pastraipos a–e
punktuose nurodytuose anglies kaupikliuose esančių anglies
sankaupų pokyčių, jei tas anglies kaupiklis nėra nykstantis
absorbentas arba šaltinis. Valstybės narės laiko, kad anglies
kaupiklis nėra nykstantis absorbentas ar šaltinis, tik jei tai
įrodoma remiantis skaidriais ir patikrinamais duomenimis.
5.
3 straipsnio 1 dalyje nurodytą apskaitą
valstybės narės baigia vesti kiekvieno I priede nurodyto ataskaitinio
laikotarpio pabaigoje – joje nurodo per tą ataskaitinį
laikotarpį į tą apskaitą įtrauktą bendrą
išmestą ir bendrą pašalintą ŠESD kiekį.
6.
Valstybės narės išsamiai ir tiksliai
registruoja visus vykdant pagal šį sprendimą nustatytus įpareigojimus
naudojamus metodus ir duomenis.
7.
Komisija pagal 12 straipsnį įgaliojama
priimti deleguotuosius aktus, kuriais keistų I priedą – į
jį įtrauktų kitus ataskaitinius laikotarpius ir užtikrintų
tų ataskaitinių laikotarpių ir atitinkamų laikotarpių,
taikomų Sąjungos įsipareigojimams kituose sektoriuose mažinti
išmetamą ŠESD kiekį, derėjimą.
5 straipsnis
Miško įveisimui, miško atkūrimui ir miškų naikinimui
taikomos apskaitos taisyklės
1.
Su miško atkūrimu susijusioje valstybių
narių apskaitoje nurodomas tik žemės plotuose, kuriuose 1990 m.
sausio 1 d. neaugo miškas, vykdant tokią veiklą išmetamas ir
pašalinamas ŠESD kiekis.
2.
Jei valstybės narės į apskaitą
įtraukia vykdant miško įveisimo, miško atkūrimo ir miškų
naikinimo veiklą atsiradusius grynuosius išmetamo ir pašalinamo anglies
dioksido (CO2) pokyčius, tokie grynieji pokyčiai – tai
bendras per kiekvieno I priede nurodyto ataskaitinio laikotarpio metus
pašalinamas ir išmetamas ŠESD kiekis, kuris apskaičiuojamas remiantis
skaidriais ir patikrinamais duomenimis kiekvienais to ataskaitinio laikotarpio
metais sudėjus tų metų gruodžio 31 d. turimas anglies
sankaupas ir iš jų atėmus tų pačių metų sausio
1 d. turėtas anglies sankaupas.
3.
Jei valstybės narės į apskaitą
įtraukia vykdant miško įveisimo, miško atkūrimo ir miškų
naikinimo veiklą išmetamą metano (CH4) ir azoto suboksido
(N2O) kiekį, toks išmetamas kiekis – tai bendras kiekvieno I
priede nurodyto ataskaitinio laikotarpio metais išmestas ŠESD kiekis, kuris
apskaičiuojamas remiantis skaidriais ir patikrinamais duomenimis
sudėjus per kiekvienus to ataskaitinio laikotarpio metus išmestą ŠESD
kiekį.
4.
Valstybes narės ir toliau rengia ir veda
žemėje, kuri pagal 4 straipsnio 3 dalį apskaitoje nustatyta kaip
žemė, kurioje vykdoma miško įveisimo, miško atkūrimo ir miškų
naikinimo veikla, išmetamo ir pašalinamo ŠESD kiekio apskaitą, net jei
tokia veikla toje žemėje nebevykdoma.
5.
Valstybės narės tą patį
erdvės vertinimo vienetą naudoja atlikdamos apskaičiavimus
miškui, kuriame vykdoma miško įveisimo, miško atkūrimo ir miškų
naikinimo veikla, nustatyti.
6 straipsnis
Miškų tvarkymui taikomos apskaitos taisyklės
1.
Su miškų tvarkymu susijusioje apskaitoje
valstybės narės nurodo vykdant tokią veiklą išmetamą
ir pašalinamą ŠESD kiekį, kuris apskaičiuojamas iš ŠESD kiekio,
išmetamo ir pašalinamo per kiekvieną I priede nurodytą
ataskaitinį laikotarpį, atėmus vertę, kuri gaunama to
ataskaitinio laikotarpio metų skaičių padauginus iš II priede
nurodyto joms taikomo orientacinio lygio.
2.
Jei atlikus 1 dalyje nurodytus ataskaitinio laikotarpio
apskaičiavimus gaunamas neigiamas rezultatas, valstybės narės
į savo miškų tvarkymo apskaitą įrašo bendrą
išmestą ir pašalintą ŠESD kiekį, kuris sudarytų ne daugiau
kaip 3,5 proc. valstybės narės baziniais metais išmesto ŠESD
kiekio, nurodyto pagal Sprendimo 13/CMP.1 priedą valstybės narės
JTBKKK Šalims pateiktoje peržiūrėtoje pirminėje duomenų
apie baziniais metais išmestą ŠESD kiekį ataskaitoje, išskyrus
vykdant 3 straipsnio 1 dalyje nurodytą veiklą išmestą ir
pašalintą ŠESD kiekį, ir kuris padauginamas iš to ataskaitinio
laikotarpio metų skaičiaus.
3.
Valstybės narės užtikrina, kad
apskaičiavimo metodai, kuriuos jos taiko vesdamos miškų tvarkymo
veiklos apskaitą, būtų suderinami su II priede nustatytiems
orientaciniams lygiams apskaičiuoti taikomais apskaičiavimo metodais,
kai apskaičiavimai susiję su:
(a)
anglies kaupikliais ir ŠESD,
(b)
žemės plotu, kuriame vykdoma miškų
tvarkymo veikla,
(c)
nukirsto medžio produktais,
(d)
natūraliais trikdžiais.
4.
Ne vėliau nei likus vieneriems metams iki
kiekvieno ataskaitinio laikotarpio pabaigos valstybės narės praneša
Komisijai kitu ataskaitiniu laikotarpiu siūlomus taikyti orientacinius
lygius, persvarstytus pagal Sprendime -/CMP.7 nustatytą metodiką,
skirtą tame sprendime nustatytiems orientaciniams lygiams
apskaičiuoti.
5.
Jei būtų pakeistos atitinkamos Sprendimo
-/CMP.7 nuostatos, valstybės narės ne vėliau kaip per šešis
mėnesius nuo tų pakeitimų priėmimo praneša Komisijai
atsižvelgiant į šiuos pakeitimus siūlomus persvarstytus orientacinius
lygius.
6.
Jei atsirastų patobulintų metodikų,
pagal kurias valstybė narė orientacinius lygius galėtų
apskaičiuoti daug tiksliau, arba gerokai pagerėtų valstybei
narei prieinamų duomenų kokybė, atitinkama valstybė
narė nedelsdama praneša Komisijai šiuos pokyčius atspindinčius
siūlomus persvarstytus orientacinius lygius.
7.
Taikydamos 4, 5 ir 6 dalis valstybės
narės nurodo metinį dėl natūralių trikdžių
išmetamą ŠESD kiekį, kuris buvo įtrauktas į jų
siūlomus persvarstytus orientacinius lygius, ir to kiekio apskaičiavimo
būdą.
8.
Komisija patikrina siūlomų peržiūrėtų
orientacinių lygių tikslumą.
9.
Komisija pagal 12 straipsnį įgaliojama
priimti deleguotuosius aktus, kad prireikus atnaujintų II priede nurodytus
orientacinius lygius.
10.
Su miškų tvarkymu susijusioje apskaitoje
valstybės narės nurodo bet kokį II priedo pakeitimo poveikį
visu atitinkamu ataskaitiniu laikotarpiu.
7 straipsnis
Nukirsto medžio produktams taikomos apskaitos taisyklės
1.
Valstybės narės pagal 3 straipsnio 1
dalį vedamoje apskaitoje nurodo iš nukirsto medžio produktų, kuriuose
2013 m. sausio 1 d. yra anglies, išmetamą ŠESD kiekį, net
jei tokie nukirsto medžio produktai gauti prieš šią datą.
2.
Su nukirsto medžio produktais susijusioje ir pagal
3 straipsnio 1 dalį vedamoje apskaitoje valstybės narės nurodo
iš toliau pateikiamų nukirsto medžio produktų išmetamą ŠESD
kiekį, apskaičiuojamą remiantis III priede nustatyta pirmojo
laipsnio irimo funkcija ir numatytosiomis pusėjimo vertėmis:
(a)
popieriaus,
(b)
medienos skydų,
(c)
pjautinės medienos.
Vietoj III priede nurodytų pusėjimo
verčių valstybės narės gali naudoti konkrečioje šalyje
taikomas pusėjimo vertes, jei tos vertės valstybėje narėje
nustatomos remiantis skaidriais ir patikrinamais duomenimis.
Su eksportuojamais nukirsto medžio produktais
susijusioje apskaitoje valstybės narės vietoj III priede
nustatytų pusėjimo verčių gali naudoti konkrečioje
šalyje taikomas pusėjimo vertes, jei tos vertės valstybėje
narėje nustatomos remiantis skaidriais ir patikrinamais tų nukirsto
medžio produktų naudojimo importuojančioje šalyje duomenimis.
3.
Jei valstybės narės pagal 3 straipsnio 1
dalį vedamoje apskaitoje nurodo iš kietųjų atliekų šalinimo
vietose esančių nukirsto medžio produktų išmetamą anglies
dioksido (CO2) kiekį, jis apskaičiuojamas remiantis
akimirkinės oksidacijos metodu.
4.
Jei valstybės narės savo apskaitoje
nurodo iš energijos vartojimo tikslais nukirsto medžio produktų
išmetamą ŠESD kiekį, jis taip pat apskaičiuojamas remiantis
akimirkinės oksidacijos metodu.
5.
Valstybė narė savo apskaitoje nurodo tik
tą iš nukirsto medžio produktų išmestą ŠESD kiekį, kuris
išmestas iš tos valstybės narės apskaitoje pagal 3 straipsnio 1
dalį nurodytų žemės plotų pašalintų nukirsto medžio
produktų.
6.
Komisija pagal 12 straipsnį įgaliojama
priimti deleguotuosius aktus, kad, atsižvelgdama į mokslo pažangą,
peržiūrėtų III priede nurodytą informaciją.
8 straipsnis
Pasėlių
tvarkymui, ganyklų tvarkymui, augalijos atkūrimui, šlapynių
drenažui ir drėgnumo atkūrimui taikomos apskaitos taisyklės
1.
Su pasėlių tvarkymu ir ganyklų
tvarkymu susijusioje apskaitoje valstybės narės nurodo vykdant
tokią veiklą išmetamą ir pašalinamą ŠESD kiekį, kuris
apskaičiuojamas kaip per kiekvieną I priede nustatytą
ataskaitinį laikotarpį išmetamas ir pašalinamas ŠESD kiekis,
atėmus vertę, gautą to ataskaitinio laikotarpio metų
skaičių padauginus iš valstybėje narėje vykdant tokią
veiklą baziniais metais išmesto ir pašalinto ŠESD kiekio, apie kuriuos
valstybė narė pagal Sprendimo 13/CMP.1 priedą pranešė
JTBKKK Šalims pateiktoje peržiūrėtoje pirminėje duomenų
apie baziniais metais išmestą ŠESD kiekį ataskaitoje.
2.
Jei valstybė narė nusprendžia parengti ir
vesti augalijos atkūrimo ir (arba) šlapynių drenažo ir drėgnumo
atkūrimo apskaitą, ji taiko 1 dalyje nustatytą
apskaičiavimo metodą.
Su šlapynių drenažu ir drėgnumo
atkūrimu susijusioje apskaitoje valstybės narės nurodo ŠESD
kiekį, kuris išmetamas ir pašalinamas tą veiklą vykdant visoje
nuo 1990 m. drenuotoje žemėje ir žemėje, kurioje nuo
1990 m. atkurtas drėgnumas.
9 straipsnis
Natūraliems trikdžiams taikomos apskaitos taisyklės
1.
Jei tenkinamos 2 dalyje nustatytos sąlygos, valstybės
narės, atlikdamos apskaičiavimus, susijusius su joms pagal 3
straipsnio 1 dalies a, b, d, e ir f punktus taikomais apskaitos vedimo
įpareigojimais, į juos gali neįtraukti dėl
natūralių trikdžių iš įvairų šaltinių ne dėl
žmogaus veiklos išmesto šiltnamio efektą sukeliančių dujų
kiekio. Kai valstybės narės į apskaitą neįtraukia
tokio išmetamo ŠESD kiekio, jos neįtraukia ir žemės plotuose, kur
įvyko tie natūralūs trikdžiai, vėliau pašalinamo ŠESD
kiekio. Tačiau į apskaičiavimus įtraukiamas iš
įvairių šaltinių ne dėl žmogaus veiklos išmestas ŠESD
kiekis, į kurį atsižvelgta pagal 6 straipsnio 4, 5 ar 6 dalis
apskaičiuojant ŠESD orientacinį lygį.
2.
Valstybės narės, remdamosi 1 dalimi,
į apskaičiavimus, susijusius su 3 straipsnio 1 dalies a, b ir d
punktuose numatytais apskaitos įsipareigojimais, gali neįtraukti iš
įvairių šaltinių ne dėl žmogaus veiklos išmetamo ŠESD
kiekio, jei toks dėl natūralių trikdžių ne dėl žmogaus
veiklos išmetamas ŠESD kiekis per vienus metus viršija 5 proc. bendro valstybės
narės baziniais metais išmesto ŠESD kiekio, valstybės narės
pagal Sprendimo 13/CMP.1 priedą nurodyto JTBKKK Šalims pateiktoje
peržiūrėtoje pirminėje duomenų apie baziniais metais
išmestą ŠESD kiekį ataskaitoje, išskyrus vykdant 3 straipsnio 1
dalyje nurodytą veiklą išmetamą ir pašalinamą ŠESD
kiekį, jei tenkinamos šios sąlygos:
(a)
valstybė narė nustato visus žemės
plotus, kurie neįtraukiami į valstybės narės pagal 3
straipsnio 1 dalies a, b ir d punktus vedamą apskaitą, ir, be kita
ko, nurodo natūralių trikdžių geografinę vietą, metus
ir tipus;
(b)
valstybė narė apskaičiuoja į
apskaitą neįtrauktuose žemės plotuose per metus dėl
natūralių trikdžių iš įvairių šaltinių ne
dėl žmogaus veiklos išmetamą ir vėliau pašalinamą ŠESD
kiekį;
(c)
į apskaitą neįtrauktuose žemės
plotuose žemės naudojimo paskirtis nebuvo pakeista, o valstybė
narė žemės naudojimo paskirties pakeitimui šiose žemės plotuose
nustatyti naudoja skaidrius bei patikrinamus metodus ir kriterijus;
(d)
valstybė narė, jei įmanoma, imasi
priemonių natūralių trikdžių poveikiui valdyti ar
kontroliuoti;
(e)
valstybė narė, jei įmanoma, imasi
priemonių į apskaitą neįtrauktiems žemės plotams
atkurti;
(f)
į apskaitą buvo įtrauktas nukirsto
medžio produktų, surinktų atliekant sanitarinės medienos ruošos
darbus, išmetamas ŠESD kiekis.
3.
          Valstybės narės, remdamosi 1
dalimi, į apskaičiavimus gali neįtraukti iš įvairių
šaltinių ne dėl žmogaus veiklos išmetamo ŠESD kiekio, jei toks
dėl natūralių trikdžių ne dėl žmogaus veiklos išmetamas
ŠESD kiekis per vienus metus viršija 5 proc. bendro valstybės narės
1990 m. išmesto ŠESD kiekio, valstybės narės pagal Sprendimo
13/CMP.1 priedą nurodyto JTBKKK Šalims pateiktoje peržiūrėtoje
pirminėje duomenų apie baziniais metais išmestą ŠESD kiekį
ataskaitoje, išskyrus vykdant 3 straipsnio 1 dalyje nurodytą veiklą
išmetamą ir pašalinamą ŠESD kiekį, jei tenkinamos 9 straipsnio 2
dalies sąlygos.
4.
Valstybės narės, remdamosi 7 straipsniu,
į 3 straipsnio 1 dalyje nurodytą apskaitą įtraukia iš
nukirsto medžio produktų, surinktų atliekant sanitarinės
medienos ruošos darbus, išmetamą ŠESD kiekį.
5.
Komisija pagal 12 straipsnį įgaliojama
priimti deleguotuosius aktus, kad, atsižvelgdama į mokslo pažangą,
persvarstytų 2 dalies pirmoje pastraipoje nurodytas sąlygas arba
atsižvelgtų į JTBKKK Šalių ar Kioto protokolo organų
priimtų teisės aktų pakeitimus.
10 straipsnis
LULUCF
veiksmų planai
1.
Ne vėliau kaip per šešis mėnesius po
kiekvieno I priede nustatyto ataskaitinio laikotarpio pradžios valstybės
narės parengia ir Komisijai perduoda LULUCF veiksmų planų,
kuriais siekiama, vykdant 3 straipsnio 1 dalyje nurodytą veiklą,
riboti arba mažinti išmetamą ir išlaikyti nepakitusį ar didinti
šalinamą ŠESD kiekį, projektus. Valstybės narės užtikrina,
kad būtų konsultuojamasi su plačiu suinteresuotųjų
šalių ratu.
LULUCF veiksmų planų projektai apima
atitinkamą I priede nurodytą ataskaitinį laikotarpį.
2.
Valstybės narės į LULUCF
veiksmų planų projektus įtraukia šią toliau nurodytą
informaciją, susijusią su kiekviena 3 straipsnio 1 dalyje nurodyta
veikla:
(a)
ankstesnių ŠESD išmetimo ir pašalinimo
tendencijų aprašymą,
(b)
atitinkamu ataskaitiniu laikotarpiu numatomą
išmesti ir pašalinti ŠESD kiekį,
(c)
gebėjimo riboti ar mažinti išmetamą ir
išlaikyti nepakitusį ar didinti pašalinamą ŠESD kiekį
analizę,
(d)
priemonių, įskaitant, jei tinka,
nurodytas IV priede, kurios turi būti priimtos siekiant išnaudoti klimato
kaitos švelninimo potencialą, jei jis buvo nustatytas atlikus c punkte
nurodytą analizę, sąrašą,
(e)
politikos veiksmus, kuriais numatoma
įgyvendinti d punkte nurodytas priemones, įskaitant tų
priemonių numatomo poveikio išmetamam ir pašalinamam ŠESD kiekiui
aprašymą,
(f)
d punkte nurodytų priemonių priėmimo
ir įgyvendinimo tvarkaraštį.
3.
Komisija valstybės narės LULUCF
veiksmų plano projektą įvertina per tris mėnesius nuo tos
valstybės narės visos susijusios informacijos gavimo dienos. Komisija
paskelbia to vertinimo rezultatus ir gali prireikus paskelbti rekomendacijas,
siekdama paskatinti valstybes nares dėti daugiau pastangų, kad
būtų ribojamas ar mažinamas išmetamas ir išlaikomas nepakitęs ar
didinamas pašalinamas ŠESD kiekis.
Valstybės narės tinkamai atsižvelgia
į Komisijos išvadas ir per tris mėnesius nuo Komisijos vertinimo
gavimo dienos LULUCF veiksmų planus paskelbia elektronine forma ir
pateikia visuomenei.
4.
Iki kiekvieno I priede nustatyto ataskaitinio
laikotarpio vidurio ir kiekvieno I priede nustatyto ataskaitinio laikotarpio
pabaigos valstybės narės pateikia Komisijai ataskaitą, kurioje
aprašo savo LULUCF veiksmų planų įgyvendinimo pažangą.
5.
Komisija per šešis mėnesius nuo 4 dalyje
nurodytų ataskaitų gavimo dienos įvertina, kaip valstybės
narės įgyvendina LULUCF veiksmų planus.
Komisija paskelbia tas ataskaitas ir to vertinimo
rezultatus ir gali prireikus paskelbti rekomendacijas, siekdama paskatinti
valstybes nares dėti daugiau pastangų, kad būtų ribojamas
ar mažinamas išmetamas ir išlaikomas nepakitęs ar didinamas pašalinamas
ŠESD kiekis. Į Komisijos išvadas valstybės narės tinkamai
atsižvelgia.
11 straipsnis
Persvarstymas
Šiame sprendime nustatytas apskaitos taisykles
Komisija persvarsto per metus nuo I priede nustatyto pirmo ataskaitinio
laikotarpio pabaigos.
12 straipsnis
Naudojimasis
įgaliojimais
1.
Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus
Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
2.
2 straipsnio 2 dalyje, 4 straipsnio 7 dalyje, 6
straipsnio 9 dalyje, 7 straipsnio 6 dalyje ir 9 straipsnio 4 dalyje nurodyti
įgaliojimai Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo šio sprendimo
įsigaliojimo dienos.
3.
2 straipsnio 2 dalyje, 4 straipsnio 7 dalyje, 6
straipsnio 9 dalyje, 7 straipsnio 6 dalyje ir 9 straipsnio 4 dalyje nurodytus
įgaliojimus Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti.
Sprendimu atšaukti įgaliojimus nutraukiami tame sprendime nurodyti
suteikti įgaliojimai. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po
jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba
vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau
galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
4.
Priėmusi deleguotąjį aktą,
Komisija apie jį vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
5.
Pagal 2 straipsnio 2 dalį, 4 straipsnio 7
dalį, 6 straipsnio 9 dalį, 7 straipsnio 6 dalį ir 9 straipsnio 4
dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du
mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos
nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba
jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba
pranešė Komisijai, kad jie prieštaravimų nepareikš. Europos
Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem
mėnesiais.
13 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja 2013 m. sausio
1 d.
14 straipsnis
Šis sprendimas skirtas valstybėms
narėms.
Priimta Briuselyje, 2012 03 12
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
PRIEDAS I
3 STRAIPSNIO
1 DALYJE NURODYTI ATASKAITINIAI LAIKOTARPIAI
 Ataskaitinis laikotarpis || Metai
 Pirmas ataskaitinis laikotarpis || Nuo 2013 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.
PRIEDAS II
6
STRAIPSNYJE NURODYTI VALSTYBIŲ NARIŲ ORIENTACINIAI LYGIAI
 Valstybė narė || Gg anglies dioksido (CO2) ekvivalentų per metus
 Austrija || -6516
 Belgija || -2499
 Bulgarija || -7950
 Kipras || -157
 Čekija || -4686
 Danija || 409
 Estija || -2741
 Suomija || -20466
 Prancūzija || -67410
 Vokietija || -22418
 Graikija || -1830
 Vengrija || -1000
 Airija || -142
 Italija || -22166
 Latvija || -16302
 Lietuva || -4552
 Liuksemburgas || -418
 Malta || -49
 Nyderlandai || -1425
 Lenkija || -27133
 Portugalija || -6830
 Rumunija || -15793
 Slovakija || -1084
 Slovėnija || -3171
 Ispanija || -23100
 Švedija || -41336
 Jungtinė Karalystė || -8268
PRIEDAS III
7 straipsnyje nurodyta pirmojo
laipsnio irimo funkcija ir numatytosios pusėjimo vertės
Pirmojo laipsnio
irimo funkcija nuo  iki šių
metų:

      ,
čia:
metai
            nukirsto
medžio produktų kaupiklyje  metų pradžioje
esančios anglies sankaupos, Gg C
pirmojo
laipsnio irimo konstanta, pateikta metai-1 vienetais ,
čia HL – tai nukirsto medžio produktų kaupiklio pusėjimas,
išreikštas metais)
nukirsto
medžio produktų kaupiklio pasipildymas per metus , Gg C metai-1
nukirsto
medžio produktų kaupiklyje per metus  įvykęs
anglies sankaupų pokytis, Gg C metai-1
Numatomos pusėjimo
vertės (HL):
            2
metai popieriui,
            25
metai medžio skydams,
            35
metai pjautinei medienai.
IV PRIEDAS
PRIEMONĖS, KURIOS PAGAL 10 STRAIPSNIO 2 DALIES d PUNKTĄ
GALĖTŲ BŪTI ĮTRAUKTOS Į LULUCF VEIKSMŲ PLANUS
(a)
Su pasėlių tvarkymu susijusios
priemonės:
–
ūkininkavimo metodų tobulinimas parenkant
geresnes pasėlių rūšis,
–
platesnis sėjomainos taikymas ir vengimas
žemę palikti pūdymui arba mažesnis šios priemonės taikymas,
–
maistinių medžiagų valdymo, žemės
dirbimo ir (arba) likučių tvarkymo ir vandentvarkos gerinimas,
–
žemės ūkio ir miškininkystės veiklos
ir galimybių keisti žemės paviršiaus naudojimo paskirtį
skatinimas.
(b)
Su ganyklų tvarkymu ir gerinimu susijusios
priemonės:
–
siekimas, kad pievos nebūtų paverstos
pasėlių plotais, ir vietos augalijos atkūrimas pasėliams
naudotuose plotuose,
–
ganyklų tvarkymo gerinimas keičiant
ganiavos intensyvumą ir laiką,
–
našumo didinimas,
–
maistinių medžiagų valdymo gerinimas,
–
gaisro valdymo gerinimas,
–
tinkamesnių rūšių augalų ir,
visų pirma, giliašaknių augalų auginimas.
(c)
Žemės ūkio paskirties organinių
dirvožemių, visų pirma, durpynų valdymui gerinti skirtos
priemonės:
–
tvaraus durpynų kultivavimo skatinimas,
–
pritaikytų žemės ūkio metodų,
kuriais, pavyzdžiui, siekiama kuo mažiau ardyti dirvožemį ar kuo mažiau
taikyti ekstensyviojo ūkininkavimo metodus, naudojimo skatinimas.
(d)
Priemonės, kuriomis siekiama užkirsti
kelią šlapynių drenažui ir skatinti šlapynių drėgnumo
atkūrimą.
(e)
Su esamomis ar iš dalies drenuotomis pelkėmis
susijusios priemonės:
–
tolesnio drenažo prevencija,
–
pelkių drėgnumo atkūrimo ir
pačių pelkių atkūrimo skatinimas,
–
aukštapelkių gaisrų prevencija.
(f)
Nualintų žemių atkūrimas.
(g)
Su miškininkystės veikla susijusios
priemonės:
–
miškų naikinimo prevencija,
–
miško įveisimas ir miško atkūrimas,
–
esamuose miškuose kaupiamos anglies išlaikymas,
–
turimų miškų produktyvumo didinimas,
–
nukirsto medžio produktų kaupiklio didinimas,
–
miškotvarkos gerinimas, be kita ko, siekiant
optimalios augalų rūšinės sudėties, prižiūrint ir
retinant miškus ir saugant dirvožemį.
(h)
Apsaugos nuo tokių natūralių trikdžių
kaip gaisras, kenkėjai ir audros, stiprinimas.
FINANSINĖ TEISĖS AKTO
PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
              1.1.    Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
              1.2.    Atitinkama
(-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
              1.3.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pobūdis
              1.4.    Tikslas
(-ai)
              1.5.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pagrindas
              1.6.    Trukmė
ir finansinis poveikis
              1.7.    Numatomas
(-i) valdymo metodas (-ai)
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
              2.1.    Priežiūros
ir atskaitomybės taisyklės
              2.2.    Valdymo
ir kontrolės sistema
              2.3.    Sukčiavimo
ir pažeidimų prevencijos priemonės
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
FINANSINIS POVEIKIS
              3.1.    Atitinkama
(-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os)
ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
              3.2.    Numatomas
poveikis išlaidoms
              3.2.1. Numatomo poveikio
išlaidoms suvestinė
              3.2.2. Numatomas poveikis
veiklos asignavimams
              3.2.3. Numatomas poveikis
administracinio pobūdžio asignavimams
              3.2.4. Suderinamumas su
dabartine daugiamete finansine programa
              3.2.5. Trečiųjų
šalių finansinis įnašas
              3.3.    Numatomas poveikis
įplaukoms
FINANSINĖ
TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA

1.
PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA
1.1.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas

Europos
Parlamento ir Tarybos sprendimas dėl naudojant žemę, keičiant
žemės naudojimo paskirtį ir vykdant miškininkystės veiklą
išmetamo ir pašalinamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų
kiekio apskaitos taisyklių ir veiksmų planų

1.2.
Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB
sistemoje[23]

APLINKA
IR KLIMATO POLITIKA [07]

1.3.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis

x Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja
priemone
¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone,
kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba)
atlikus parengiamuosius veiksmus[24]
¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos
priemonės galiojimo pratęsimu
¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone,
perorientuota į naują priemonę

1.4.
Tikslai
1.4.1.
Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis
(-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia
iniciatyva)

Pasiūlymas
atitinka strategiją „Europa 2020“ ir juo norima prisidėti prie
Sąjungos išmetamo ŠESD kiekio mažinimo tikslų įgyvendinimo.

1.4.2.
Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama
VGV / VGB veikla

... konkretus tikslas
ES kovos su klimato kaita politikos ir teisės aktų
įgyvendinimas (VGB kodas – 07 12)
Atitinkama VGV / VGB veikla
07 12 01 (Sąjungos kovos su klimato kaita
politikos ir teisės aktų įgyvendinimas)

1.4.3.
Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis

Nurodyti poveikį, kurį
pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams
gavėjams (tikslinėms grupėms).
Pasiūlymu nustatoma patikima ir suderinta,
Sąjungoje vykdant su žemės naudojimu, žemės naudojimo paskirties
keitimu ir miškininkyste (angl. trumpinys LULUCF) susijusią veiklą,
išmetamo ir pašalinamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų
(ŠESD) kiekio apskaitos teisinė sistema ir sudaromos sąlygos išsamiai
įvertinti valstybėse narėse daromą pažangą.
Konkrečiau šiuo pasiūlymu būtų:
- pagerintas klimato kaitos švelninimo pastangų
matomumas numatant tokių veiksmų paskatas, žemės ūkyje ir
miškininkystėje didinant pašalinamą ir mažinant išmetamą ŠESD
kiekį, o pramonėje gaminant nukirsto medžio produktus;
- užtikrinant tinkamą išmetamo ir pašalinamo ŠESD
kiekio įtraukimą į apskaitą sustiprintas
įsipareigojimų aplinkosauginis naudingumas, o papildant esamas
politines priemones užtikrinta tvari ir klimato kaitos neskatinanti
bioenergijos gamyba; ir
- sudarant sąlygas visiems sektoriams prisidėti
siekiant platesnio užmojo tikslų gerinamas ekonominis pastangų
efektyvumas.
Rezultatų ir poveikio rodikliai
Nurodyti pasiūlymo (iniciatyvos)
įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.
Pasiūlymo bendruosius, konkrečius ir veiklos
tikslus atitinka šie rodikliai:
- išmetamo ir pašalinamo ŠESD kiekio kitimo tendencijos;
- reikalavimų nesilaikymo valstybėse narėse
atvejų skaičius, valstybių narių LULUCF veiksmų
planų ir ataskaitų pateikimas Komisijai laiku, valstybių
narių orientacinių lygių pateikimas Komisijai laiku;
- valstybių narių ataskaitų atitiktis
pasiūlymo reikalavimams;
- Komisijai pateiktų valstybių narių
ataskaitų išsamumas ir bendrųjų apskaitos taisyklių taikymo
valstybėse narėse mastas;
- duomenų ir informacijos prieinamumas srityse, kuriose
būtų taikomas šis pasiūlymas.

1.5.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas
1.5.1.
Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai

Šio pasiūlymo tikslai dvejopi:
- užtikrinti patikimą ir suderintą valstybių
narių LULUCF sektoriuje išmetamo ir pašalinamo ŠESD kiekio apskaitą;
- nustatant ir įgyvendinant LULUCF veiksmų planus,
skatinti valstybių narių klimato kaitos švelninimo veiksmus.

1.5.2.
Papildoma ES dalyvavimo nauda

Sąjungos lygmens veiksmai būtų akivaizdžiai
naudingi dėl savo poveikio, palyginti su veiksmais valstybių
narių lygmeniu. Kadangi visiems rūpimi įpareigojimai klimato
kaitos srityje yra nustatomi Sąjungos lygmeniu, šiuo lygmeniu taip pat
veiksminga rengti reikiamas apskaitos taisykles. Be to, norint atsiliepti
į tokias nustatytas problemas kaip poreikis turėti tikslias ir
nuoseklias skirtingų LULUCF veiklos sričių apskaitos taisykles,
reikia, kad visose valstybėse narėse būtų laikomasi bendro
požiūrio, o jis gali būti užtikrintas tik Sąjungos lygmeniu.
Ši teisinė sistema padės užtikrinti
veiksmingą papildomą naudą, nes visose valstybėse
narėse bus vedama bendra ir tiksli apskaita, bus parengti LULUCF
veiksmų planai ir taip bus sudarytos sąlygos išsamiau vertinti ir
nustatyti valstybių narių pažangą. Taip bus užtikrintas
Sąjungos kovos su klimato kaita politikos nuoseklumas, pagerintas
Sąjungos įsipareigojimų klimato kaitos srityje aplinkosauginis
naudingumas ir sustiprintas Sąjungos kovos su klimato kaita politikos
ekonominis efektyvumas.

1.5.3.
Panašios patirties išvados

Pasiūlymas
grindžiamas tarptautiniu lygmeniu sukaupta patirtimi, juo siekiama pašalinti
galiojančių apskaitos taisyklių, kurios taikomos pagal Kioto
protokolą, trūkumus. Siekiant pateikti patikimos ir suderintos LULUCF
apskaitos sistemos pasiūlymą buvo atliktas išsamus vertinimas.

1.5.4.
Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis
atitinkamomis priemonėmis

Pasiūlymas atitinka strategiją „Europa 2020“ ir
strategijos „Europa 2020“ pavyzdinę iniciatyvą „Tausiai išteklius
naudojanti Europa“. Be to, juo papildomos esamos Sąjungos klimato,
energetikos ir socialinės politikos kryptys.
Juo taip pat prisidedama prie „ekologiškumo skatinimo
funkcijos“ įgyvendinimo bendroje žemės ūkio politikoje
(BŽŪP) po 2013 m., o Sąjungos kaimo plėtros politikoje jis
gali padėti gerokai sustiprinti anglies sekvestracijos žemės
ūkyje ir miškininkystėje paskatas. Tinkamai vedant susijusių
teigiamų anglies srautų apskaitą bus geriau matomas teigiamas
šių pagal BŽŪP įgyvendinamų politikos priemonių
poveikis.
Todėl LULUCF apskaita ne tik prisidėtų prie
tvaraus bioenergijos naudojimo skatinimo, bet ir taptų patikimu, aiškiu ir
apčiuopiamu pažangos žemės ūkyje ir miškininkystėje
rodikliu. Tik išsami privaloma LULUCF veiklos apskaita gali padėti
užtikrinti, kad į valstybių narių, ūkininkų ir
miškininkų pastangas teikti klimato kaitos švelninimo paslaugas
būtų atsižvelgta vertinant Sąjungos pastangas siekti ŠESD kiekio
mažinimo tikslų.

1.6.
Trukmė ir finansinis poveikis

¨ Pasiūlymo
(iniciatyvos) trukmė ribota
¨         Pasiūlymas (iniciatyva) galioja
nuo MMMM [MM DD] iki MMMM [MM DD]
¨         Finansinis poveikis nuo MMMM iki MMMM
x Pasiūlymo
(iniciatyvos) trukmė neribota
Numatoma
pasiūlymo įgyvendinimo pradžia – 2013 m. sausio 1 d., atsižvelgiant
į teisėkūros proceso eigą.

1.7.
Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[25]

x Komisijos
vykdomas tiesioginis centralizuotas valdymas
¨ Netiesioginis
centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant:
¨         vykdomosioms įstaigoms
¨         Bendrijų įsteigtoms
įstaigoms[26]
¨         nacionalinėms viešojo sektoriaus
arba viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms
¨         asmenims, atsakingiems už
konkrečių veiksmų vykdymą pagal Europos Sąjungos
sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame
teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsnyje
¨ Pasidalijamasis
valdymas kartu su valstybėmis narėmis
¨ Decentralizuotas
valdymas kartu su trečiosiomis šalimis
¨ Jungtinis
valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)
Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią
informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje.
Pastabos
Valstybės
narės bus atsakingos už didžiosios šio pasiūlymo dalies
įgyvendinimą. Komisija įvertins valstybių narių
ataskaitose pateiktą informaciją ir, jei reikia, paskelbs rekomendacijas.

2.
VALDYMO PRIEMONĖS
2.1.
Priežiūros ir atskaitomybės
taisyklės

Nurodyti dažnumą ir sąlygas.
Valstybės narės įtrauks informaciją
į savo LULUCF apskaitą kiekvienais metais, o už LULUCF sektoriuje
išmetamo ir pašalinamo ŠESD kiekį pagal šį pasiūlymą atsiskaitys
kiekvieno ataskaitinio laikotarpio pabaigoje.
Pagal šį pasiūlymą parengtas kiekvieno
ataskaitinio laikotarpio ataskaitas vertins Komisija, pasitelkdama ekspertus,
turinčius techninės kompetencijos.
Vadovaujantis nuostata dėl persvarstymo, šio sprendimo
įgyvendinimui įvertinti turėtų būti atliktas tyrimas.

2.2.
Valdymo ir kontrolės sistema
2.2.1.
Nustatyta rizika

Su
įgyvendinimu susiję pavojai yra riboti, nes pasiūlymo objektas
yra sprendimas, o siūlomi įpareigojimai grindžiami jau nustatytomis
tarptautinėmis taisyklėmis, kurias valstybės narės taiko
laikydamosi pagal Kioto protokolą prisiimtų savo
įsipareigojimų.

2.2.2.
Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai)

Priemonės,
kurių bus imamasi galimos rizikos atvejais: dalykiškas dialogas ir
bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis, ryšio su atsakingomis
Komisijos tarnybomis palaikymas, visų pirma siekiant patenkinti
atitinkamų duomenų poreikį, konsultacijos su ekspertais,
ypač kai priimami deleguotieji aktai, naudojimasis technine išorės
ekspertų kompetencija atliekant atitinkamus vertinimus, su teisės
akto peržiūra susijusių tyrimų atlikimas ir, jei reikia,
teminių konferencijų organizavimas.

2.3.
Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos
priemonės

Nurodyti dabartines arba numatytas prevencijos
ir apsaugos priemones.
Atsižvelgiant į viešojo pirkimo sumas ir
pobūdį, dėl iniciatyvos taikymo ypatingos sukčiavimo
rizikos nekyla. Komisija administruos ir kontroliuos veiklą taikydama
visas susijusias įprastas priemones, pvz., Klimato politikos generalinio
direktorato metinį valdymo planą.
Šiuo atveju labai svarbūs 2, 7, 8, 9, 11, 12, 13, 15 ir
16 vidaus kontrolės standartai. Be to, bus išsamiai taikomi Tarybos
reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1605/202 (Finansiniame reglamente)
nustatyti principai ir šio reglamento įgyvendinimo taisyklės.
Viešojo pirkimo procedūros bus administruojamos pagal
Klimato politikos generalinio direktorato finansinę grandinę – iš
dalies decentralizuotą grandinę, kurios pagrindinis ypatumas yra
finansinių operacijų inicijavimą ir patikrą
atliekančių asmenų hierarchinė nepriklausomybė nuo
įgaliotojo (-ųjų) leidimus suteikiančio (-ų)
pareigūno (-ų).
Be to, vidaus kontrolės komitetas (angl. trumpinys
ENVAC) tikrina rangovo pasirinkimo procedūrą ir įgaliojimus
suteikiančių pareigūnų priimtų procedūrų,
skirtų atsitiktinės viešojo pirkimo sutarčių imties ir
rizika pagrįstos imties deriniui nustatyti, atitiktį Finansinio
reglamento taisyklėms, nuostatoms ir įgyvendinimo taisyklėms.
Priimant deleguotuosius aktus, bus taikomos ne tik
nurodytosios priemonės, bet ir bus užtikrinama, kad ekspertai, su kuriais
konsultuojamasi, būtų nepriklausomi ir turėtų tinkamą
kvalifikaciją.

3.
          NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
3.1.
Atitinkama (-os) daugiametės finansinės
programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė
(-ės)

·
Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės
Daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti
eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Aprašymas.....................................................] || DA / NDA ([27]) || ELPA[28] šalių || šalių kandidačių[29] || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 5 || 07 01 02 11 Kitos aplinkos ir klimato politikos srities valdymo išlaidos || NDA || NE || NE || NE || NE
·      Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės
Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir
biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Pavadinimas.....................] || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 […] || [XX.YY.YY.YY.] […] || […] || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE

3.2.
Numatomas poveikis išlaidoms
3.2.1.
Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė

mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || Numeris || 2 išlaidų kategorija
 CLIMA GD ||   ||   || N metai[30] || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || N+4 metai || N+5 metai || N+6 metai || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Biudžeto eilutės numeris || Įsipareigojimai || (1) || - || - || - || - || - || - || - || -
 Mokėjimai || (2) || - || - || - || - || - || - || - || -
 Biudžeto eilutės numeris || Įsipareigojimai || (1a) || - || - || - || - || - || - || - || -
 Mokėjimai || (2a) || - || - || - || - || - || - || - || -
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[31] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Biudžeto eilutės numeris 07 01 04 05 (ir tolesnės eilutės) ||   || (3) || 0,100 || - || - || 0,600 || - || - || 0,600 || 1,300
 IŠ VISO asignavimų KLIMATO POLITIKOS GD || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 0,100 || - || - || 0,600 || - || - || 0,600 || 1,300
 Mokėjimai || =2+2a +3 || 0,100 || - || - || 0,600 || - || - || 0,600 || 1,300
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || 0,100 || - || - || 0,600 || - || - || 0,600 || 1,300
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–4 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ (Orientacinė suma) || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 0,100 || - || - || 0,600 || - || - || 0,600 || 1,300
 Mokėjimai || =5+ 6 || 0,100 || - || - || 0,600 || - || - || 0,600 || 1,300
Jei pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį
kelioms išlaidų kategorijoms:
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || 0,100 ||   ||   || 0,600 ||   ||   || 0,600 || 1,300
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–4 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ (Orientacinė suma) || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 0,100 ||   ||   || 0,600 ||   ||   || 0,600 || 1,300
 Mokėjimai || =5+ 6 || 0,100 ||   ||   || 0,600 ||   ||   || 0,600 || 1,300
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 || „Administracinės išlaidos“
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || N+4 metai || N+5 metai || N+6 metai || IŠ VISO
 KLIMATO POLITIKOS GD ||
  Žmogiškieji ištekliai || 0,127 || 0,127 || 0,127 || 0,127 || 0,127 || 0,127 || 0,127 || 0,889
  Kitos administracinės išlaidos || 0,348 || 0,348 || 0,348 || 0,348 || 0,348 || 0,348 || 0,348 || 2,433
 IŠ VISO KLIMATO POLITIKOS GD || Asignavimai || 0,475 || 0,457 || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 3,322
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 3,322
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || N metai[32]   || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || N+4 metai || N+5 metai || N+6 metai || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || 0,575 || 0,475 || 0,475 || 1,075 || 0,475 || 0,475 || 1,075 || 4,622
 Mokėjimai || 0,575 || 0,475 || 0,475 || 1,075 || 0,475 || 0,475 || 1,075 || 4,622

3.2.2.
Numatomas poveikis veiklos asignavimams

¨      Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos
asignavimai nenaudojami
x      Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos
asignavimai naudojami taip:
Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
 Nurodyti tikslus ir rezultatus   ò ||   ||   || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || N+4 metai || N+5 metai || N+6 metai || IŠ VISO
 REZULTATAI
 Rezultato rūšis[33] || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų
 KONKRETUS TIKSLAS – ES kovos su klimato kaita politikos ir teisės aktų įgyvendinimas (VGB kodas – 07 12)
 - Rezultatas || Vertinimas || 0,004 || 27 || 0,100 ||   ||   ||   ||   || 27 || 0.,100 ||   ||   ||   ||   || 27 || 0,100 || 81 || 0,300
 - Rezultatas || Tyrimas || 0.,500 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 0,.500 || 1 || 0,.500
 - Rezultatas || Peržiūra || 0.,500 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 0,500 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 0,.500
 1 konkretaus tikslo tarpinė suma || 27 || 0,100 || 0 || - || 0 || - || 28 || 0,600 || 0 || - || 0 || - || 28 || 0,.600 || 83 || 1,.300
 IŠ VISO IŠLAIDŲ || 0 || 0,100 || 0 || - || 0 || - || 0 || 0,600 || 0 || - || 0 || - || 0 || 0,600 || 0 || 1,300

3.2.3.
Numatomas poveikis administracinio pobūdžio
asignavimams
3.2.3.1.
Suvestinė

¨      Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
asignavimai nenaudojami
x      Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
asignavimai naudojami taip:
mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
   || N metai[34] || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || N+4 metai || N+5 metai || N+6 metai || IŠ VISO
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || N+4 metai || N+5 metai || N+6 metai ||
 Žmogiškieji ištekliai (1 AD FTE jau dirba Klimato politikos GD) || 0,127 || 0,127 || 0,127 || 0,127 || 0,127 || 0,127 || 0,127 || 0,889
 Kitos administracinės išlaidos - 07 01 02 11 01 Misijos (5 per metus; 0,0015 mln. EUR misijai - 07 01 02 11 02 Konferencijos (2 per metus; 150 dalyvių; ; 0,035 mln. EUR konferencijai) - 07 01 02 11 02 susitikimai (2 per metus; daugiausia 168 ekspertai (28*6); 1 diena; 0,135 mln. EUR susitikimui) TARPINĖ SUMA ||       0,.0075     0,.070       0,.270         0,348   ||       0,.0075     0,.070       0,.270         0,348   ||       0,.0075     0,070       0,.270         0,348   ||       0,.0075     0,070       0,.270         0,348   ||       0,.0075     0,.070       0,.270         0,348   ||       0,.0075     0,.070       0,.270         0,348   ||       0,.0075     0,.070       0,.270         0,348   ||       0,053     0,490       1,890         2,433
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 0,.475 || 0,475 || 0,.475 || 0,.475 || 0,.475 || 0,.475 || 0,.475 || 3,322
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[35] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 0,475 || 3,322

3.2.4.
Numatomi žmogiškųjų išteklių
poreikiai

¨      Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji
ištekliai nenaudojami
x      Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji
ištekliai naudojami taip:
Sąmatą nurodyti sveikaisiais
skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu)
 ||   || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || N+4 metai || N+5 metai || N+6 metai
  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) ||
 || 07 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 0,127 || 0,127 || 0,127 || 0,127 || 0,127 || 0,127 || 0,127
 || XX 01 01 02 (Delegacijos) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE))[36] ||
 || XX 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[37] || - būstinėje[38] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - delegacijose ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE – netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || IŠ VISO || 0,127 || 0,127 || 0,127 || 0,127 || 0,127 || 0,127 || 0,,127
XX yra
atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
Žmogiškųjų
išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus
priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir
prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD
gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo
procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
Vykdytinų
užduočių aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Imtis atitinkamų veiksmų įvairiems Komisijai keliamiems reikalavimams įgyvendinti (pvz., peržiūrėti valstybių narių ataskaitas, atlikti analizę, stebėti įgyvendinimą ir t. t.)
 Išorės personalas ||

3.2.5.
Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine
programa

x      Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka
dabartinę daugiametę finansinę programą
¨      Atsižvelgiant į pasiūlymą
(iniciatyvą), reikės pakeisti daugiametės finansinės programos
atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą
¨      Įgyvendinant pasiūlymą
(iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti
daugiametę finansinę programą[39]

3.2.6.
Trečiųjų šalių įnašai

xPasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta
bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo
Pasiūlyme
(iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas apskaičiuojamas taip:

3.3.
Numatomas poveikis įplaukoms

x      Pasiūlymas (iniciatyva) neturi
finansinio poveikio įplaukoms
¨      Pasiūlymas (iniciatyva) turi
finansinį poveikį:
¨         nuosaviems ištekliams
¨         įvairioms
įplaukoms
[1]               JTBKKK Šalių konferencijos sprendimas 1/CP.16
(„Kankūno susitarimai“).
[2]               Remiantis Tarpvyriausybinės klimato kaitos
komisijos Ketvirtąja vertinimo ataskaita.
[3]               2007 m. kovo 8–9 d. Europos Vadovų
Tarybos išvados.
[4]               OL L 140, 2009 6 5, p. 63.
[5]               OL L 140, 2009 6 5, p. 136.
[6]               OL L 49, 2004 2 19, p. 1.
[7]               COM(2011) 789 galutinis – 2011/0372 (COD).
[8]               Kitos vykdant žemės ūkio veiklą išmetamos
ŠESD, pvz., atrajotojų ir naudojant trąšas išmetami metanas ir azoto
suboksidas, nepriskiriami LULUCF sektoriuje išmetamoms ŠESD, nes šis sektorius
pirmiausia susijęs su išmetamu ir augalų bei dirvožemių
pašalinamu anglies dioksidu. Kitos nei CO2 žemės ūkyje
išmetamos ŠESD įtraukiamos į atskirą žemės ūkio
inventorių.
[9]               Tačiau šiuo atveju yra siekiama kompromiso,
t. y. keičiant žemės naudojimo paskirtį neturėtų
būti skatinamas anglies dioksido nutekėjimas (pvz., vietoje
gaminamą maistą pakeitus importuojamu maistu būtų išmetama
daugiau anglies dioksido).
[10]             Žr., pvz., Sathre R. and O'Connor J. (2010), A
synthesis of research on wood products and greenhouse gas impacts, 2nd
edition, Vancouver, B. C. FP Innovations, p 117.
[11]             OL L 130, 2002 5 15, p. 1.
[12]             Direktyva 2009/28/EB.
[13]             COM(2011) 571 galutinis.
[14]             http://ec.europa.eu/clima/events/0029/index_en.htm.
[15]             http://ec.europa.eu/clima/consultations/0003/index_en.htm.
[16]             http://ec.europa.eu/clima/events/0029/index_en.htm.
[17]             http://ec.europa.eu/clima/events/0029/index_en.htm.
[18]             OL C ..., ..., p. .
[19]             OL C ..., ..., p. .
[20]             OL L 140, 2009 6 5, p. 136.
[21]             OL L 275, 2003 10 25, p. 32.
[22]             OL L 130, 2002 5 15, p. 1.
[23]             VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla
grindžiamas biudžeto sudarymas.
[24]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies
a arba b punkte.
[25]             Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į
Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[26]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje.
[27]             DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA –
nediferencijuotieji asignavimai.
[28]             ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija. .
[29]             Šalių kandidačių ir, kai taikoma,
Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.
[30]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
pradžios metai.
[31]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[32]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
pradžios metai. Pasiūlymas turėtų įsigalioti 2013 m.,
atsižvelgiant į teisėkūros proceso eigą.
[33]             Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz.,
finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir
kt.).
[34]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
pradžios metai. Pasiūlymas turėtų įsigalioti 2013 m.,
atsižvelgiant į teisėkūros proceso eigą.
[35]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[36]             CA – sutartininkas („Contract Agent“); INT – per
agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED –
jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en Délégation“); LA – vietinis
darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas
(„Seconded National Expert“).
[37]             Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės
personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA
eilučių).
[38]             Būtina struktūriniams fondams, Europos
žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos
žuvininkystės fondui (EŽF).
[39]             Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.