               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 12 08
            COM(2016) 779 final
            2016/0385(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi EPBO susitarimo dėl oficialiai remiamų eksporto kreditų dalyvių darbo grupėje, dėl rinkos lyginamųjų dydžių kainodaros taisyklių

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               EBPO susitarimas dėl oficialiai remiamų eksporto kreditų (toliau – Susitarimas) yra savanoriškas Australijos, Europos Sąjungos, Japonijos, Jungtinių Amerikos Valstijų, Kanados, Korėjos (Respublikos), Naujosios Zelandijos, Norvegijos ir Šveicarijos susitarimas. Brazilija nėra EBPO narė, tačiau yra šio Susitarimo Sektorių susitarimo dėl eksporto kreditų civiliniams orlaiviams dalyvė.

               Pagrindinis Susitarimo tikslas – sukurti tinkamo oficialiai remiamų eksporto kreditų naudojimo sistemą. Praktiškai tai reiškia sudaryti vienodas sąlygas, kuriomis konkurencija grindžiama eksportuojamų prekių kaina ir kokybe, o ne nustatytomis finansinėmis sąlygomis. Be to, siekiama panaikinti subsidijas ir prekybos iškraipymus, susijusius su oficialiai remiamais eksporto kreditais.

               Susitarimas pradėtas 1978 m., remiantis eksporto kreditų „konsensusu“, dėl kurio 1976 m. susitarė kai kurios EBPO šalys. Iki to meto, trūkstant taisyklių buvo sudarytos sąlygos vyriausybėms konkuruoti sudarant patraukliausias finansines sąlygas remti eksportuotojus, konkuruojančius dėl prekybos sutarčių; dėl to atsirado finansinės subsidijos ir galimi prekybos iškraipymai. Susitarimu apribojamos oficialiai remiamų eksporto kreditų ir sąlygotosios pagalbos teikimo sąlygos. Susitarimas reguliariai atnaujinamas atsižvelgiant į, inter alia, politikos pokyčius ir pasaulio finansų rinkų raidą.

               Gairės dėl rinkos lyginamųjų dydžių kainodaros padeda nustatyti sandoriams, kuriuose dalyvauja 0 kategorijos šalių, dideles pajamas gaunančių EBPO šalių ir dideles pajamas gaunančių euro zonos šalių skolininkai, taikomą priemoką. Dabartinės Susitarime nurodytos gairės dėl rinkos lyginamųjų dydžių kainodaros buvo nustatytos kaip Malzkuhn-Drysdale paketo, kuris įsigaliojo 2011 m. rugsėjo mėn., dalis. Nors dabartinės gairės yra pagrindas, kuriuo vadovaujantis nemažinamos privačios rinkos kainos, tačiau taip pat svarbu atsižvelgti į gairių aiškinimo aprėptį ir įvairią Susitarimo dalyvių taikoma praktiką. EBPO sekretoriato pateiktu pasiūlymu (Patikslintu Pirmininko pasiūlymu dėl rinkos lyginamųjų dydžių kainodaros taisyklių) bus pateiktos aiškesnės gairės ir sudarytos vienodos sąlygos EBPO viduje.

               Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               Pasiūlymas, jei bus patvirtintas, pakeis dabartines Susitarimo gaires dėl rinkos lyginamųjų dydžių kainodaros ir atitiks dabartinę Susitarimo struktūrą.

               Sprendimą dėl patvirtinimo priims Susitarimo dėl oficialiai remiamų eksporto kreditų dalyvių darbo grupė. Komisija pareikš Europos Sąjungos poziciją.

               Tikėtina, kad reguliariame posėdyje, kuris vyks 2016 m. lapkričio mėn. viduryje, arba pagal su posėdžiu glaudžiai susijusią rašytinę procedūrą EBPO susitarimo dalyvės susitars dėl Patikslinto Pirmininko pasiūlymo dėl rinkos lyginamųjų dydžių kainodaros taisyklių ir priims reikiamus EBPO susitarimo pakeitimus, kad naujas taisykles būtų galima taikyti nuo 2017 m. vasario 1 d. Derybos sėkmingai baigtos ir Patikslintas Pirmininko pasiūlymas dėl rinkos lyginamųjų dydžių kainodaros taisyklių buvo pateiktas sprendimui priimti, todėl labai svarbu, kad Europos Sąjungai būtų suteikta galimybė oficialiai patvirtinti savo pritarimą šiam pasiūlymui dėl rinkos lyginamųjų dydžių kainodaros ir EBPO susitarimo pakeitimų.

               Nauja Susitarimo redakcija bus įtraukta į ES acquis deleguotuoju aktu. EBPO susitarimas ir jo priedai bei pakeitimai turi teisinę galią Sąjungoje pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1233/2011. Reglamento (ES) Nr. 1233/2011 2 straipsnyje nurodyta, kad „iš dalies pakeitus gaires, kaip susitarta Susitarimo dalyvių, Komisija, remdamasi 3 straipsniu, priima deleguotuosius aktus, susijusius su daliniu II priedo pakeitimu“.

               Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

               Netaikoma.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               Teisinis pagrindas

               EBPO susitarimas yra savanoriškas ES ir kitų aštuonių dalyvių (Jungtinių Amerikos Valstijų, Kanados, Japonijos, Korėjos, Norvegijos, Šveicarijos, Naujosios Zelandijos ir Australijos) susitarimas. Šis Susitarimas ir jo priedai bei vėlesni pakeitimai į ES teisę įtraukti pagal 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1233/2011 dėl tam tikrų gairių taikymo oficialiai remiamiems eksporto kreditams, kuriuo panaikinami Tarybos sprendimai 2001/76/EB ir 2001/77/EB, 1 ir 2 straipsnius. Tad Susitarimas ir jo priedai bei pakeitimai turi teisinę galią pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį (žr. 2014 m. spalio 7 d. Teismo sprendimo byloje C-399/12 Vokietija prieš Tarybą (OIV) 63 punktą). Iš esmės, kaip išdėstyta 1 dalyje, Susitarimu siekiama sukurti tinkamo oficialiai remiamų eksporto kreditų naudojimo sistemą, skatinti eksportuotojams visame pasaulyje sudaryti vienodas sąlygas, užtikrinti sąžiningą jų konkurenciją ir taip palengvinti ir reguliuoti tarptautinę prekybą, ypač eksporto politiką, kaip nustatyta SESV 207 straipsnyje. Dėl šios priežasties, tam, kad būtų nustatyta pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi EBPO susitarimo dėl oficialiai remiamų eksporto kreditų dalyvių grupėje, turi būti priimtas Tarybos sprendimas, kurio pagrindas yra SESV 207 straipsnis ir 218 straipsnio 9 dalis.

               Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

               EBPO susitarimas yra valstybių narių prekybos politikos, kuri priklauso išimtinei Europos Sąjungos kompetencijai, dalis.

               Proporcingumo principas

               Netaikoma.

               Priemonės pasirinkimas

               Netaikoma.

               3.EX-POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               Ex-post vertinimas ir (arba) galiojančių teisės aktų tinkamumo patikrinimas

               Poveikio vertinimo, susijusio su šiuo pasiūlymu, atlikta nebuvo, nes siūlomais pakeitimais tęsiama ilgalaikė ES eksporto kreditų politika, kuri įgyvendinama visus metinius Susitarimo pakeitimus į ES teisę perkeliant deleguotaisiais aktais. Pasiūlymo turinį patvirtino Tarybos eksporto kreditų darbo grupė 2016 m. gegužės 31 d. vykusiame posėdyje.

               Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

               Netaikoma.

               Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

               Netaikoma.

               Poveikio vertinimas

               Netaikoma.

               Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

               Netaikoma.

               Pagrindinės teisės

               Netaikoma.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Poveikis biudžetui apsiriboja administracinėmis išlaidomis.

               5.KITI ELEMENTAI

               Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

               Netaikoma.

               Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

               Netaikoma.

               Išsamus konkrečių šio pasiūlymo nuostatų paaiškinimas. Siūlomų EBPO susitarimo pakeitimų ir rekomenduojamos Europos Sąjungos pozicijos santrauka

               Pasiūlymas

               Pasiūlymas pridedamas prie Tarybos sprendimo.

               Rekomenduojama pozicija

               Pasiūlymą paremti.

               2016/0385 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi EPBO susitarimo dėl oficialiai remiamų eksporto kreditų dalyvių darbo grupėje, dėl rinkos lyginamųjų dydžių kainodaros taisyklių

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               1)tarptautinė tinkamo eksporto kreditų naudojimo sistema yra būtina, kad visame pasaulyje būtų sudarytos vienodos sąlygos ir palengvinta tarptautinė prekyba. Tokią sistemą reikia reguliariai atnaujinti, pavyzdžiui, pagal siūlomas atnaujintas EPBO susitarimo dėl oficialiai remiamų eksporto kreditų (toliau – EBPO susitarimas) dalyvių aptartas rinkos lyginamųjų dydžių kainodaros taisykles;

               2)EBPO eksporto kreditų ir kredito garantijų darbo grupėje vyko išsamios diskusijos dėl rinkos lyginamųjų dydžių kainodaros taisyklių;

               3)tikimasi, kad EBPO susitarimo pakeitimai dėl rinkos lyginamųjų dydžių kainodaros taisyklių bus priimti 2017 m. vasario 1 d.;

               5)EBPO susitarimas ir jo priedai bei pakeitimai turi teisinę galią Sąjungoje pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1233/2011
                  1
               . Reglamento (ES) Nr. 1233/2011 2 straipsnyje nurodyta, kad „iš dalies pakeitus gaires, kaip susitarta Susitarimo dalyvių, Komisija, remdamasi 3 straipsniu, priima deleguotuosius aktus, susijusius su daliniu II priedo pakeitimu“;

               6)atitinkamai pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį būtina nustatyti poziciją, kurios dėl EBPO susitarimo pakeitimų Sąjunga turi laikytis EBPO eksporto kreditų komitetuose;

               7)EBPO susitarimo pakeitimui pagal pagrindines Patikslinto Pirmininko pasiūlymo dėl rinkos lyginamųjų dydžių kainodaros taisyklių gaires, pridedamas prie šio sprendimo, turėtų pritarti Sąjungos atstovai EBPO eksporto kreditų komitetuose. Tai gali būti pritarimas konkrečių punktų pakeitimams, kurie nekeičia pagrindinių gairių, be tolesnio Tarybos sprendimo;

               8)siekiant užtikrinti, kad šiame sprendime nustatytos priemonės būtų veiksmingos, jis turėtų įsigalioti nedelsiant,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Europos Sąjunga turi laikytis EBPO susitarimo dėl oficialiai remiamų eksporto kreditų dalyvių Eksporto kreditų ir kredito garantijų darbo grupėje, – paremti ir priimti Patikslinto Pirmininko pasiūlymo dėl rinkos lyginamųjų dydžių kainodaros taisyklių pagrindines gaires, pridedamas prie šio sprendimo.

               2 straipsnis

               Konkrečių punktų pakeitimams, kurie nekeičia pagrindinių pridedamo pasiūlymo gairių, Sąjungos atstovai EBPO eksporto kreditų komitetuose gali pritarti be tolesnio Tarybos sprendimo.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1233/2011 dėl tam tikrų gairių taikymo oficialiai remiamiems eksporto kreditams, kuriuo panaikinami Tarybos sprendimai 2001/76/EB ir 2001/77/EB (OL L 326, 2011 12 8, p. 45).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 12 08
            COM(2016) 779 final
            PRIEDAS
            prie
            pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi EPBO susitarimo dėl oficialiai remiamų eksporto kreditų dalyvių darbo grupėje, dėl rinkos lyginamųjų dydžių kainodaros taisyklių

               PRIEDĖLIS

               PASIŪLYMAS

               24.MINIMALIOS PRIEMOKŲ UŽ KREDITO RIZIKĄ NORMOS

               Dalyvės kredito rizikai taiko ne mažesnę nei taikytiną minimalią priemokų normą (toliau – MPR).

               a)Taikytina MPR nustatoma pagal šiuos veiksnius:

               –taikytiną šalies rizikos kategoriją;

               –rizikos terminą (t. y. rizikos perspektyvą, HOR);

               –skolininko pasirinktą pirkėjo rizikos kategoriją;

               –draudimo nuo politinės ir komercinės rizikos procentinę dalį ir suteikto oficialiai remiamo eksporto kreditavimo produkto kokybę;

               –bet kokią taikomą šalies rizikos mažinimo priemonę ir

               –bet kokį pritaikytą pirkėjo rizikos kredito papildymą.

               b)MPR išreiškiama procentinėmis pagrindinės kredito sumos vertės dalimis taip, tarsi priemokos būtų visiškai surenkamos pirmąją kredito dieną. MPR skaičiavimo išaiškinimas, įskaitant matematinę formulę, pateikiamas IX priede.

               c)Nepriklausomai nuo paskirties šalies, sandoriams, kuriems taikomi rinkos lyginamieji dydžiai, t. y. kuriuose dalyvauja 0 kategorijos šalių, dideles pajamas gaunančių EBPO šalių ir dideles pajamas gaunančių euro zonos šalių
                  1
                skolininkai ir (arba) garantai (t. y. kredito rizikos subjektai), dalyvių taikomos priemokų normos nustatomos kiekvienu konkrečiu atveju. Kad užtikrintų, jog priemokų normos, taikomos sandoriams, kuriuose dalyvauja šių šalių skolininkai ir, jei taikoma, garantai, nemažintų privačios rinkos kainų, dalyvės laikosi toliau nurodytos tvarkos, taikydamos sutartą atitinkamų lyginamųjų dydžių kainų perskaičiavimo į priemoką tvarką.

               1.Jei dalyvė teikia oficialią paramą kaip sindikuotosios paskolos paketo dalį, kuri struktūrizuota kaip turtu užtikrintas
                  2
                arba projekto finansavimo
                  3
                sandoris, oficialiai remiamos paramos dalies visos sąnaudos turi būti ne mažesnės nei visos sąnaudos, kurias taiko sindikuotosios paskolos komercinės rinkos dalyvis (-iai); atitinkamai taikoma priemoka turi būti ne mažesnė nei taikoma komercinės rinkos dalyvio (-ių). Sindikuotosios paskolos paketas turi tenkinti šias sąlygas:

               –bent 25 proc.
                  4
                sindikuotosios paskolos sudaro komercinės rinkos paskola (-os) ir (arba) garantija (-os), be jokios dvišalės arba daugiašalės paramos (pvz., ECA, DFI, IFI arba MDB)
                  5
               , kai visoms finansavimo šalims taikomas pari passu principas dėl visų finansinių sąlygų, įskaitant garanto paketą, ir

               –sandorio finansinės sąlygos visiškai atitinka Susitarimą su pakeitimais, padarytais šiomis nuostatomis dėl rinkos lyginamųjų dydžių kainodaros, taikomos sindikuotųjų paskolų sandoriams.

               2.Visiems kitiems sandoriams, kuriems taikomi rinkos lyginamieji dydžiai, taikoma tokia tvarka:

               –atsižvelgdamos į galimybes gauti rinkos informacijos ir į pagrindinio sandorio savybes, dalyvės nustato taikytiną priemokos normą, remdamosi vienu ar daugiau X priede nustatytų rinkos lyginamųjų dydžių ir pasirinkdamos tinkamiausiu tam tikram sandoriui laikomą lyginamąjį dydį (dydžius);

               –nustatydama priemokos normą dalyvė nustato skolininko rizikos reitingą, įskaitant tai, ar skolininkui reitingą suteikė akredituota kredito reitingų agentūra
                  6
                (toliau – CRA). Dalyvė gali nustatyti vienu lygiu geresnį reitingą (pagal akredituotos CRA skalę), nei suteikė akredituota CRA
                  7
               . Jei nėra akredituotos CRA suteikto reitingo, rizikos kategorija negali daugiau nei dviem lygiais viršyti (būti palankesnė) nei valstybei, kurioje įsisteigęs skolininkas ir (arba) garantas, suteiktas CRA reitingas. Jei dalyvės skolininkui ir (arba) garantui suteikiamas klasifikacinis reitingas yra geresnis nei geriausias akredituotos CRA suteiktas reitingas arba, jei nėra akredituotos CRA reitingo, jei dalyvė klasifikuoja sandorį kaip CC2 arba geriau, arba kredito reitingo raide atitinkančia vertinimą nuo AAA iki A-, arba reitingu, atitinkančiu valstybei, kurioje įsisteigęs skolininkas ir (arba) garantas, suteiktą geriausią CRA reitingą arba už jį palankesniu, ji iš anksto apie tai praneša 48 straipsnyje nustatyta tvarka;

               –neatsižvelgdamos į ankstesnes dalis, dalyvės taiko priemokos normą, ne mažesnę nei atitinkama priemoka, nustatyta pagal viso ciklo rinkos lyginamųjų dydžių (toliau – TCMB) modelį, pagrįstą rizikos kategorija ir sandorio pradiniu terminu, nebent rinkos lyginamasis dydis yra nustatytas pagal konkretaus pavadinimo arba susijusio subjekto i) antrinės rinkos obligaciją arba ii) kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorį (toliau – CDS). Jei dalyvė taiko priemokos normą, mažesnę už atitinkamą priemoką, nustatytą pagal TCMB modelį, pagrįstą akredituotos CRA suteiktu konkretaus pavadinimo rinkos lyginamojo dydžio
                  8
                reitingu, ji iš anksto apie tai praneša 48 straipsnyje nustatyta tvarka.

               d)7 kategorijos (didžiausios rizikos) šalims paprastai taikomos atitinkamos priemokų normos, viršijančios tai kategorijai nustatytas MPR; šias priemokų normas nustato oficialią paramą teikianti dalyvė.

               e)Apskaičiuojant sandorio MPR taikytina šalies rizikos kategorija yra skolininko šalies kategorija, o taikytina pirkėjo rizikos kategorija yra skolininko kategorija
                  9
               , nebent:

               –trečioji šalis, kuri yra kreditinga, palyginti su garantuojamos skolos suma, visam kredito laikotarpiui suteikia neatšaukiamą, besąlyginę, paprašius suteikiamą, teisiškai galiojančią ir vykdytiną viso skolos grąžinimo įsipareigojimo garantiją garantuojamai skolos sumai. Trečiosios šalies garantijos atveju dalyvė gali taikyti šalies, kurioje yra įsikūręs garantas, rizikos kategoriją ir garanto pirkėjo rizikos kategoriją
                  10
               , arba

               –28 straipsnyje nurodyta daugiašalė ar regioninė institucija veikia kaip paskolos gavėja arba kaip sandorio garantas – tokiu atveju taikytina šalies rizikos kategorija ir pirkėjo rizikos kategorija gali būti atitinkamos dalyvaujančios daugiašalės ar regioninės institucijos kategorija.

               f)Kriterijai ir sąlygos, susiję su trečiosios šalies garantijos taikymu e dalies pirmoje ir antroje įtraukose nurodytais atvejais, yra nustatyti XI priede.

               g)MPR apskaičiuoti naudojama HOR formulė – pusė išmokėjimo termino sudėjus su visu grąžinimo laikotarpiu pagal įprastą eksporto kreditų grąžinimo modelį, t. y. kredito lygiomis dalimis ir susikaupusių palūkanų grąžinimas kas pusę metų, pradedant po šešių mėnesių nuo kredito pradžios. Eksporto kreditams, kuriems taikomas neįprastas grąžinimo modelis, apskaičiuojamas lygiavertis grąžinimo laikotarpis (išreikštas mokėjimais lygiomis dalimis, kurie mokami kas šešis mėnesius), taikant tokią formulę: lygiavertis grąžinimo laikotarpis = (grąžinimo laikotarpio vidutinė svertinė trukmė -0,25) / 0,5.

               h)Dalyvė, pasirinkusi taikyti su trečiosios šalies garantu, kuris yra įsikūręs kitoje šalyje nei skolininkas, susijusią MPR, pateikia išankstinį pranešimą pagal 47 straipsnį. Dalyvė, pasirinkusi taikyti su daugiašalės ar regioninės institucijos, kuri veikia kaip garantas, susijusią MPR, pateikia išankstinį pranešimą pagal 48 straipsnį.

               25.ŠALIŲ RIZIKOS KLASIFIKAVIMAS

               Išskyrus dideles pajamas gaunančias EBPO šalis ir dideles pajamas gaunančias euro zonos šalis, šalys klasifikuojamos pagal tai, ar jos gali grąžinti užsienio skolas (t. y. šalies kredito riziką).

               a)Penkios šalies kredito rizikos dalys yra:

               –bendrasis grąžinimo moratoriumas, dėl kurio nusprendžia skolininko ir (arba) garanto šalies vyriausybė ar ta šalies įstaiga, per kurią atliekamas grąžinimas;

               –politiniai įvykiai ir (arba) ekonominiai sunkumai, kylantys už pranešančiosios dalyvės šalies ribų, arba teisinės ar administracinės priemonės, kurių imamasi už pranešančiosios dalyvės šalies ribų ir kurios neleidžia pervesti už kreditą sumokėtų lėšų arba vilkina tokį pervedimą;

               –teisinės nuostatos, patvirtintos skolininko ir (arba) garanto šalyje, pagal kurias teigiama, kad vietine valiuta atliktas grąžinimas yra galiojantis skolos grąžinimas, nors dėl valiutų kursų svyravimų toks grąžinimas, jį konvertavus į kredito valiutą, nebepadengia skolos sumos lėšų pervedimo dieną;

               –bet kuri kita užsienio šalies vyriausybės priemonė ar sprendimas, neleidžiantys grąžinti kredito, ir

               –force majeure atvejai, vykstantys ne pranešimą teikiančios dalyvės šalyje: karas (įskaitant pilietinį karą), turto konfiskavimas, revoliucija, riaušės, pilietiniai neramumai, ciklonai, potvyniai, žemės drebėjimai, ugnikalnių išsiveržimai, potvynių bangos ir branduolinės avarijos.

               b)Šalys priskiriamos vienai iš aštuonių šalies rizikos kategorijų (0–7). MPR yra nustatytos 1–7 kategorijoms, bet ne 0 kategorijai, nes šios kategorijos šalių rizikos lygis laikomas nežymiu. Su sandoriais 0 kategorijos šalyse susijusi kredito rizika daugiausia susijusi su skolininko ir (arba) garanto rizika.

               c)Šalys klasifikuojamos
                  11
                taikant šalių rizikos klasifikavimo metodiką, kurią sudaro:

               –šalies rizikos vertinimo modelis (toliau – modelis), pagal kurį atliekamas kiekybinis šalies kredito rizikos vertinimas, kiekvienai šaliai grindžiamas trimis rizikos veiksnių grupėmis: dalyvių mokėjimų patirtimi, finansine padėtimi ir ekonomine padėtimi. Modelio metodiką sudaro skirtingi veiksmai, įskaitant visų trijų rizikos veiksnių grupių vertinimą ir rizikos veiksnių grupių derinimą bei lankstų vertinimą;

               –kokybinis modelio rezultatų vertinimas, atliekamas kiekvienai šaliai atskirai, kartu vertinant politinę riziką ir (arba) kitus rizikos veiksnius, į kuriuos modelyje visiškai ar iš dalies neatsižvelgiama. Prireikus dėl to gali tekti keisti vertinimą pagal kiekybinį modelį, kad atsispindėtų galutinis šalies kredito rizikos vertinimas.

               d)Šalių rizikos kategorijos nuolat stebimos ir bent kartą per metus peržiūrimos, o Sekretoriatas nedelsdamas praneša apie pasikeitimus, atsiradusius taikant šalių rizikos klasifikavimo metodiką. Kai šalies kategorija keičiama žemesne ar aukštesne, dalyvės ne vėliau kaip po penkių darbo dienų nuo Sekretoriato pranešimo apie kategorijos pakeitimą nustato MPR dydžio ar didesnes priemokų normas, siedamos jas su nauja šalies rizikos kategorija.

               e)Sekretoriatas šalių rizikos kategorijas skelbia viešai.

               26.VALSTYBĖS RIZIKOS VERTINIMAS

               a)Visų šalių, kurios pagal 25 straipsnio d dalį klasifikuojamos pagal šalių rizikos klasifikavimo metodiką, valstybės rizika vertinama norint išskirtinėmis aplinkybėmis nustatyti valstybių vyriausybes arba kitas valdžios institucijas, kurios:

               –nėra žemiausio rizikos lygio skolininkės šalyje ir

               –kurių kredito rizika yra gerokai didesnė nei šalies rizika.

               b)Pirmesnės a dalies kriterijus atitinkančios valstybių vyriausybės arba kitos valdžios institucijos nustatomos pagal dalyvių parengtą ir sutartą valstybės rizikos vertinimo metodiką.

               c)Pirmesnės a dalies kriterijus atitinkančių valstybių vyriausybių arba kitų valdžios institucijų sąrašas nuolat stebimas ir bent kartą per metus tikslinamas ir Sekretoriatas nedelsdamas praneša apie pasikeitimus, atsiradusius taikant valstybės rizikos vertinimo metodiką.

               d)Sekretoriatas pagal b dalį nustatytų valstybių vyriausybių arba kitų valdžios institucijų sąrašą skelbia viešai.

               27.PIRKĖJO RIZIKOS KLASIFIKAVIMAS

               1–7 rizikos kategorijų šalių skolininkai ir, prireikus, garantai priskiriami vienai iš pirkėjo rizikos kategorijų, kurios buvo nustatytos atsižvelgiant į skolininko ir (arba) garanto šalį
                  12
               . Pirkėjo rizikos kategorijų, kurioms priskiriami skolininkai ir garantai, lentelė pateikiama IX priede. Kokybinis pirkėjo rizikos kategorijų aprašymas pateikiamas XII priede.

               a)Pirkėjo rizikos kategorijos grindžiamos dalyvės nustatytu skolininko ir (arba) garanto kredito reitingu pagal pirmaeilius neužtikrintus kreditus.

               b)Neatsižvelgiant į a dalį, pagal VII priedo sąlygas remiami sandoriai ir sandoriai, kurių kredito vertė yra ne didesnė kaip 5 mln. SST, gali būti klasifikuojami sandorių pagrindu, t. y. pritaikius bet kuriuos pirkėjo rizikos kredito papildymus,  tačiau tokiems sandoriams, neatsižvelgiant į jų kategoriją, dėl pirkėjo rizikos kreditų papildymo diskontai netaikomi.

               c)Valstybiniai skolininkai ir garantai priskiriami SOV/CC0 pirkėjo rizikos kategorijai.

               d)Išimtiniais atvejais nevalstybiniai skolininkai ir garantai gali būti priskiriami „geresnei nei valstybinė“ (SOV+) pirkėjo rizikos kategorijai
                  13
               , jei:

               –skolininkui ir (arba) garantui akredituota CRA skiria geresnį užsienio valiutos reitingą nei jo valstybės užsienio valiutos reitingas (kurį skiria ta pati CRA) arba

               –skolininkas ir (arba) garantas įsikūręs šalyje, kurioje valstybės rizika įvertinta kaip gerokai didesnė už šalies riziką.

               e)Dalyvės pagal 48 straipsnį pateikia išankstinį pranešimą dėl sandorių:

               –su nevalstybiniu skolininku ir (arba) garantu, kai taikoma priemoka yra mažesnė už priemoką, nustatytą pagal CC1 pirkėjo rizikos kategoriją, t. y. CC0 arba SOV+;

               –su nevalstybiniu skolininku ir (arba) garantu, kurio kredito vertė didesnė nei 5 mln. SST, kai dalyvė įvertina akredituotos CRA suteiktą skolininko ir (arba) garanto pirkėjo rizikos reitingą ir šis įvertintas pirkėjo rizikos reitingas yra geresnis nei akredituotos CRA suteiktas reitingas
                  14
               .

               e)Jei dėl konkretaus sandorio vyksta konkursas, pagal kurį skolininkas ir (arba) garantas konkuruojančių dalyvių priskirtas skirtingoms pirkėjo rizikos kategorijoms, konkuruojančios dalyvės siekia susitarti dėl bendros pirkėjo rizikos kategorijos. Jei nepavyksta susitarti dėl bendros kategorijos, aukštesnei pirkėjo rizikos kategorijai skolininką ir (arba) garantą priskyrusiai dalyvei (-ėms) nedraudžiama pritaikyti žemesnę pirkėjo rizikos kategoriją.

               28.DAUGIAŠALIŲ IR REGIONINIŲ INSTITUCIJŲ KLASIFIKAVIMAS

               Daugiašalės ir regioninės institucijos priskiriamos vienai iš aštuonių šalies rizikos kategorijų (0–7)
                  15
               , kurios atitinkamai peržiūrimos; šias taikytinas kategorijas skelbia Sekretoriatas.

               29.OFICIALIOS EKSPORTO KREDITAVIMO PARAMOS PROCENTINĖ DALIS IR KOKYBĖ

               MPR diferencijuojamos atsižvelgiant į skirtingą eksporto kreditavimo produktų kokybę ir procentinę dalyvių teikiamos paramos dalį, kaip apibrėžta IX priede. Diferencijavimas grindžiamas eksportuotojo požiūriu (t. y., kad būtų pašalintas konkurencinis poveikis, atsirandantis dėl skirtingos eksportuotojui (finansų įstaigai) pateikto produkto kokybės).

               a)Eksporto kreditavimo produkto kokybė – jo kategorija (draudimas, garantija ar tiesioginis kreditas (finansavimas)); draudžiant produktus ji rodo, ar reikalavimų laukimo termino metu (t. y. laikotarpiu nuo dienos, kai skolininkas turi sumokėti, iki dienos, kai draudikas turi atlyginti išlaidas eksportuotojui ir (arba) finansų įstaigai) palūkanos dengiamos netaikant papildomo mokesčio.

               b)Visi dalyvių turimi eksporto kreditavimo produktai skirstomi į tris kategorijas:

               –už standartą mažesnis produktas, t. y. draudimas nedengiant palūkanų reikalavimų laukimo termino metu ir draudimas dengiant palūkanas reikalavimų laukimo termino metu, taikant atitinkamą papildomą priemokos mokestį;

               –standartinis produktas, t. y. draudimas dengiant palūkanas reikalavimų laukimo termino metu be atitinkamo papildomo priemokos mokesčio ir tiesioginis kreditavimas (finansavimas), ir

               –už standartą didesnis produktas, t. y. garantijos.

               30.ŠALIES RIZIKOS MAŽINIMO PRIEMONĖS

               a)Dalyvės gali pasirinkti toliau išvardytas šalies rizikos mažinimo priemones, kurių konkretus taikymas aprašytas XIII priede:

               –užsienio ateities sandorių pinigų srautų sistemą ir užsienio sąlyginio deponavimo sąskaitą;

               –finansavimą vietine valiuta.

               b)Dalyvė, kuri taiko MPR, atitinkančią šalies rizikos mažinimo priemonę, pateikia išankstinį pranešimą pagal 47 straipsnį.

               31.PIRKĖJO RIZIKOS KREDITO PAPILDYMAS

               a)Dalyvės gali rinktis toliau išvardytus pirkėjo rizikos kredito papildymus (BRCE), kurie leidžia taikyti didesnį nei 0 kredito papildymo veiksnį (CEF):

               –sutarties pajamų ar gautinų sumų perdavimą;

               –turtu užtikrintą garantą;

               –ilgalaikiu turtu užtikrintą garantą;

               –sąlyginio deponavimo sąskaitą.

               b)BRCE ir didžiausių CEF verčių apibrėžtys pateikiamos XIII priede.

               c)BRCE gali būti taikomi atskirai arba kartu su šiais apribojimais:

               –didžiausias CEF, kurį galima pasiekti taikant BRCE, yra 0,35;

               –viename sandoryje negalima kartu naudoti turtu užtikrinto garanto ir ilgalaikiu turtu užtikrinto garanto;

               –jei taikytina šalies rizikos kategorija pagerinta naudojant užsienio ateities sandorių pinigų srautų sistemą kartu su užsienio sąlyginio deponavimo sąskaita, BRCE taikyti negalima.

               d)Sandorių, kuriuose dalyvauja skolininkai, kuriems taikomi rinkos lyginamieji dydžiai, atveju rizikos priemokoms, nustatytoms pagal pirmaeilius, neužtikrintus konkretaus pavadinimo kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorius, obligacijų rinkos lyginamuosius dydžius arba pagal TCMB modelį, gali būti taikomi tokie diskontai:

               –turtu užtikrintam garantui: ne daugiau kaip 15 proc. diskontas;

               –ilgalaikiu turtu užtikrintam garantui: ne daugiau kaip 10 proc. diskontas;

               –sąlyginio deponavimo sąskaitai (skolos tvarkymo rezervo sąskaitai): ne daugiau kaip 10 proc. diskontas ir

               –kredito papildymo veiksnių (CEF) kombinacijai, iš viso: ne daugiau kaip 25 proc. diskontas.

               e)Dalyvės pagal 48 straipsnį pateikia išankstinį pranešimą dėl sandorių su nevalstybiniu skolininku ir (arba) garantu, kurio kredito vertė didesnė nei 5 mln. SST, kai dėl BRCE taikomas CEF didesnis nei 0, arba jei BRCE yra taikomi sandoriui, kuriam taikomi rinkos lyginamieji dydžiai, ir dėl to kaina yra žemesnė už atitinkamą TCMB MPR.

               32.MINIMALIŲ PRIEMOKŲ NORMŲ GALIOJIMO PERŽIŪRA
                  PAGAL KREDITO RIZIKĄ

               a)Siekiant įvertinti MPR tinkamumą ir, prireikus, sudaryti sąlygas jas didinti arba mažinti, lygiagrečiai taikomos priemokos grįžtamojo ryšio priemonės (PFT), skirtos MPR reguliariai stebėti ir keisti.

               b)Taikant PFT įvertinamas MPR tinkamumas atsižvelgiant į faktinę oficialius eksporto kreditus teikiančių institucijų patirtį ir privačios rinkos informaciją apie kredito rizikos kainą.

               c)Ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d. visi Susitarimo taisyklių dėl priemokų aspektai, ypač rinkos lyginamųjų dydžių kainodaros taisyklės, nuodugniai peržiūrimi.

               48.IŠANKSTINIS PRANEŠIMAS

               a)Likus ne mažiau kaip dešimt kalendorinių dienų iki įsipareigojimo prisiėmimo, dalyvė pagal VIII priedą praneša visoms kitoms dalyvėms, ar ji ketina:

               1)teikti paramą pagal 10 straipsnio d dalies 3 punktą;

               2)remti ilgesnį kaip penkerių metų grąžinimo laikotarpį I kategorijos šaliai;

               3)teikti paramą pagal 13 straipsnio a dalį;

               4)teikti paramą pagal 14 straipsnio d dalį;

               5)taikyti priemokos normą pagal 24 straipsnio c dalies 1 punkto nuostatas, kai ji dalyvauja teikiant sindikuotosios paskolos paketo dalį;

               6)sandoriams, kuriems taikomi rinkos lyginamieji dydžiai, skolininkui ir (arba) garantui suteikti klasifikacinį reitingą, kuris yra geresnis nei geriausias akredituotos CRA suteiktas reitingas, arba, jei nėra akredituotos CRA reitingo, klasifikuoti sandorį kaip CC2 arba geriau, arba kredito reitingo raide atitinkančia vertinimą nuo AAA iki A-, arba reitingu, atitinkančiu valstybei, kurioje įsisteigęs skolininkas ir (arba) garantas, suteiktą geriausią CRA reitingą arba už jį palankesniu;

               7)taikyti priemokos normą, mažesnę už atitinkamą priemoką, nustatytą pagal TCMB modelį, pagal 24 straipsnio c dalies 2 punkto trečią įtrauką;

               8)taikyti priemokos normą pagal 24 straipsnio e dalies antrą įtrauką, pagal kurią taikytina šalies rizikos kategorija ir pirkėjo rizikos kategorija, naudotos MPR apskaičiuoti, buvo nustatytos klasifikuotai daugiašalei ar regioninei institucijai dalyvaujant kaip skolininkui arba garantui;

               9)taikyti priemokos normą pagal 27 straipsnio e dalį, pagal kurią parinkta pirkėjo rizikos kategorija, naudota sandorio MPR apskaičiuoti:

               –su nevalstybiniu skolininku ir (arba) garantu yra mažesnė nei CC1 (t. y. CC0 arba SOV+);

               –su nevalstybiniu skolininku ir (arba) garantu, kurio kredito vertė yra didesnė nei 5 mln. SST, yra geresnė, nei nustatyta akredituotos CRA;

               10)taikyti priemokos normą pagal 31 straipsnio a dalį, pagal kurią panaudojus pirkėjo rizikos kredito papildymus pritaikytas didesnis nei 0 CEF, arba jei BRCE yra taikomi sandoriui, kuriam taikomi rinkos lyginamieji dydžiai, ir dėl to kaina yra žemesnė už atitinkamą TCMB MPR;

               11)teikti paramą pagal II priedo 8 straipsnio a dalį;

               12)teikti paramą pagal IV priedo 10 straipsnio a dalies 1 punktą;

               13)teikti paramą pagal V priedo 5 straipsnio b dalį.

               14)teikti paramą pagal VI priedo 4 straipsnio a dalį;

               b)Jei inicijuojanti dalyvė apriboja ar atsiima ketinimą remti tokį sandorį, ji nedelsdama apie tai praneša visoms kitoms dalyvėms.

               VIII PRIEDAS. PRANEŠIMUOSE PATEIKIAMA INFORMACIJA

               Toliau I skirsnyje nurodyta informacija pateikiama visuose pagal Susitarimą, įskaitant jo priedus, rengiamuose pranešimuose. Be to, atsižvelgiant į konkretų pranešimo pobūdį, prireikus pateikiama II skirsnyje nurodyta informacija.

               I.INFORMACIJA, KURIĄ REIKIA PATEIKTI VISUOSE PRANEŠIMUOSE

               a)Pagrindinė informacija

               1.Pranešančioji šalis

               2.Pranešimo data

               3.Pranešančiosios institucijos (įstaigos) pavadinimas

               4.Identifikacinis numeris

               5.Pirminis pranešimas arba ankstesnio pranešimo patikslinimas (jeigu būtina, patikslinimo numeris)

               6.Išmokėjimo dalies numeris (jeigu būtina)

               7.Identifikacinis kredito linijos numeris (jeigu būtina)

               8.Susitarimo straipsnis (-iai), pagal kurį (-iuos) rengiamas pranešimas

               9.Identifikacinis suderinamo pranešimo numeris (jeigu būtina)

               10.Suderinamos paramos apibūdinimas (jeigu būtina)

               11.Paskirties šalis

               b)Informacija apie pirkėją (paskolos gavėją, garantą)

               12.Pirkėjo šalis

               13.Pirkėjo pavadinimas

               14.Pirkėjo adresas

               15.Pirkėjo statusas

               16.Paskolos gavėjo šalis (jei skiriasi nuo pirkėjo)

               17.Paskolos gavėjo pavadinimas (jei skiriasi nuo pirkėjo)

               18.Paskolos gavėjo adresas (jei skiriasi nuo pirkėjo)

               19.Paskolos gavėjo statusas (jei skiriasi nuo pirkėjo)

               20.Garanto šalis (jeigu būtina)

               21.Garanto pavadinimas (jeigu būtina)

               22.Garanto adresas (jeigu būtina)

               23.Garanto statusas (jeigu būtina)

               c)Informacija apie eksportuojamas prekes ir (arba) paslaugas ir projektą

               24.Eksportuojamų prekių ir (arba) paslaugų aprašas

               25.Projekto aprašas (jeigu būtina)

               26.Projekto vieta (jeigu būtina)

               27.Konkurso pabaigos data (jeigu būtina)

               28.Kredito linijos galiojimo pabaigos data (jeigu būtina)

               29.Remiamos (-ų) sutarties (-čių) vertė: faktinė vertė (nurodoma pasirinktinai visoms kredito linijoms ir projektų finansavimo sandoriams arba visiems atskiriems sandoriams) arba vertė pagal šią SST (milijonais) skalę:

                        Kategorija

                        Nuo

                        Iki

                        I:

                        0

                        1

                        II:

                        1

                        2

                        III:

                        2

                        3

                        IV:

                        3

                        5

                        V:

                        5

                        7

                        VI:

                        7

                        10

                        VII:

                        10

                        20

                        VIII:

                        20

                        40

                        IX:

                        40

                        80

                        X:

                        80

                        120

                        XI:

                        120

                        160

                        XII:

                        160

                        200

                        XIII:

                        200

                        240

                        XIV:

                        240

                        280

                        XV:

                        280

                        *

               *Jei vertė didesnė nei 280 mln. SST, ji nurodoma pridėjus 40 mln. SST kartotinius, pvz., 410 mln. SST vertė priskiriama XV+3 kategorijai.

               30.Sutarties (-čių) valiuta

               d)Oficialiai remiamų eksporto kreditų finansinės sąlygos

               31.Kredito vertė; faktinė vertė, jei pranešimai susiję su kredito linijomis ir projektų finansavimo sandoriais arba su atskirais sandoriais (savanoriškai), arba taikant SST skalę

               32.Kredito valiuta

               33.Pradinė įmoka (visos remiamų sutarčių vertės procentinė dalis)

               34.Vietos išlaidos (visos remiamų sutarčių vertės procentinė dalis)

               35.Kredito pradžios data ir nuoroda į taikomą 10 straipsnio punktą

               36.Grąžinimo laikotarpis

               37.Palūkanų normos bazė

               38.Palūkanų norma arba marža

               II.PAPILDOMA INFORMACIJA, KURIĄ REIKIA ATITINKAMAI PATEIKTI PRANEŠIMUOSE DĖL KONKREČIŲ NUOSTATŲ

               a)Susitarimo 14 straipsnio d dalies 5 punktas

               1.Grąžinimo modelis

               2.Grąžinimo įmokų periodiškumas

               3.Laikotarpis nuo kredito pradžios iki pirmosios pagrindinės sumos grąžinimo įmokos

               4.Iki kredito pradžios kapitalizuota palūkanų suma

               5.Grąžinimo laikotarpio vidutinė svertinė trukmė

               6.Atsisakymo teikti paramą pagrindimas pagal 14 straipsnio a–c dalis

               b)Susitarimo 24, 27, 30 ir 31 straipsniai

               1.Skolininko šalies rizikos kategorija

               2.Skolininko pasirinkta pirkėjo rizikos kategorija

               3.Išmokėjimo terminas

               4.Draudimo nuo politinės (šalies) rizikos procentinė dalis

               5.Draudimo nuo komercinės (pirkėjo) rizikos procentinė dalis

               6.Draudimo produkto kokybė (už standartą mažesnė, standartinė, už standartą didesnė)

               7.Skolininko šalies rizikos kategorija pagrįsta MPR be trečiosios šalies garantijos, daugiašalės (regioninės) institucijos dalyvavimo, rizikos mažinimo ir (arba) pirkėjo rizikos papildymo

               8.Taikytina MPR

               9.Taikoma faktinė priemokos norma (išreikšta MPR forma kaip pagrindinės sumos procentinė dalis)

               c)Susitarimo 24 straipsnio c dalis

               1.Akredituotos CRA skolininkui suteiktas užsienio valiutos reitingas (-ai)

               2.Akredituotos CRA valstybei suteiktas užsienio valiutos reitingas (-ai)

               3.Atitinkama sandorio TCMB MPR, pagrįsta geriausiu akredituotos CRA skolininkui suteiktu užsienio valiutos reitingu

               4.Sindikuotosios paskolos kainodaros atveju, išsamus metodikos, taikytos nustatyti priemoką, pagrįstą visa kainodara, aprašymas

               5.Konkretaus pavadinimo obligacijų arba CDS kainodaros atveju, išsamus metodikos, taikytos kainodarai nustatyti, aprašymas, išsami informacija apie tai, kodėl kainodara yra tinkama, įskaitant tai, ar kainodara susijusi su faktiniu skolininku ar su susijusiu subjektu, ir, pastaruoju atveju, aprašas, kaip įvykdyti susijusiam subjektui taikomi kriterijai.

               X PRIEDAS. RINKOS LYGINAMIEJI DYDŽIAI SANDORIAMS NULINĖS KATEGORIJOS ŠALYSE

               Nedrausta eksporto kreditų dalis arba ne ECA drausta sindikuotosios paskolos dalis

               Privačių bankų (įstaigų) nurodyta susijusios nedraustos eksporto kredito dalies (arba kartais ne ECA draustos sindikuotosios paskolos dalies) kaina gali būti geriausias ECA draudimo atitikmuo. Tokių nedraustų dalių kainos turėtų būti nustatomos tik jei jos taikomos komercinėmis sąlygomis (pvz., išskaitant IFI finansuojamas dalis).

               Konkretaus pavadinimo bendrovių obligacijos

               Bendrovių obligacijos rodo konkretaus pavadinimo kredito riziką. Reikėtų atsargiai derinti ECA sutarčių elementus, kaip antai terminus, valiutą ir kredito papildymus. Jei naudojamos pirminės bendrovių obligacijos (t. y. viso pajamingumo išleidus) ar antrinės bendrovių obligacijos (t. y. pasirinkimo sandorių kainos korekciją parodanti premijos kreivė, kuri paprastai yra susijusi su valiutų apsikeitimo sandorių kreive), pirmiausia turėtų būti naudojamos tos, kurios skirtos skolininkui; jei neįmanoma, gali būti naudojamos susijusių subjektų pirminės arba antrinės bendrovių obligacijos.

               Konkretaus pavadinimo kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriai

               Kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriai (CDS) yra apsaugos nuo įsipareigojimų nevykdymo forma. CDS skirtumai yra suma, kurią CDS pirkėjas sumoka per tam tikrą laikotarpį kaip tariamosios pagrindinės sumos procentinę dalį ir paprastai išreiškiama baziniais punktais. CDS pirkėjas iš tikrųjų perka draudimą nuo įsipareigojimų nevykdymo, mokėdamas CDS pardavėjui apsikeitimo sandorių laikotarpiu arba iki kredito. Pirmiausia turėtų būti naudojama CDS kreivė skolininkui; jei neįmanoma, gali būti naudojamos susijusių subjektų CDS kreivės.

               Paskolų lyginamieji dydžiai

               Pirminės paskolos lyginamieji dydžiai (t. y. emisijos kainodara) arba antrinės paskolos lyginamieji dydžiai (t. y. einamasis paskolos pajamingumas, kurio tikisi paskolą iš kitos finansų įstaigos perkanti finansų įstaiga). Nustatant pirminės paskolos lyginamuosius dydžius turi būti žinomi visi mokesčiai, kad būtų apskaičiuotas bendras pajamingumas. Jei naudojami paskolos lyginamieji dydžiai, pirmiausia reikėtų naudoti skirtuosius skolininkui; jei neįmanoma, gali būti naudojami susijusių subjektų paskolos lyginamieji dydžiai.

               Lyginamosios rinkos kreivės

               Lyginamosios rinkos kreivės rodo viso sektoriaus ar pirkėjų klasės riziką. Ši rinkos informacija gali būti svarbi, kai nėra informacijos, susijusios su konkrečiu pavadinimu. Apskritai, šioms rinkoms būdingos informacijos kokybė priklauso nuo rinkų likvidumo. Bet kuriuo atveju reikėtų ieškoti rinkos priemonių, kuriomis galima užtikrinti geriausią ECA sutarčių elementų, kaip antai datos, kredito reitingo, termino ir valiutos, suderinamumą.

               XV PRIEDAS. APIBRĖŽTYS

               Toliau pateikiamos Susitarime vartojamų terminų apibrėžtys.

               a)Įsipareigojimas – bet kurios formos pareiškimas, kuriuo gaunančiajai šaliai ar pirkėjui, paskolos gavėjui, eksportuotojui ar finansų įstaigai pranešama apie norą ar ketinimą teikti oficialią paramą.

               b)Bendroji linija – dalyvių susitarimas dėl konkrečiam sandoriui ar ypatingomis aplinkybėmis taikomų konkrečių oficialios paramos finansinių sąlygų. Sutartų bendrųjų linijų taisyklės yra viršesnės už Susitarimo taisykles tik konkrečiam sandoriui arba aplinkybėmis, nurodytomis bendrojoje linijoje.

               c)Sąlygotosios pagalbos lengvatų dalis – teikiant subsidijas lengvatų dalis yra 100 proc. Teikiant paskolas lengvatų dalis yra paskolos nominaliosios vertės ir būsimų skolos tvarkymo mokėjimų, kuriuos atliks paskolos gavėjas, diskontuotos dabartinės vertės skirtumas. Šis skirtumas išreiškiamas paskolos nominaliosios vertės procentine dalimi.

               d)Eksploatacijos nutraukimas – branduolinės elektrinės uždarymas arba išmontavimas.

               e)Eksporto sutarties vertė – visa suma, kurią turi sumokėti eksportuojamų prekių ir (arba) paslaugų pirkėjas arba kurią reikia sumokėti jo vardu, t. y. išskyrus toliau apibrėžtas vietos išlaidas; nuomos atveju į šią vertę neįtraukiama palūkanoms lygiavertė nuomos mokesčio dalis.

               f)Galutinis įsipareigojimas – sudarant eksporto kredito sandorį (atskirą sandorį ar kredito liniją), galutinis įsipareigojimas prisiimamas, kai dalyvė įsipareigoja tiksliai laikytis visų finansinių sąlygų, patvirtindama tarpusavio susitarimą ar vienašalį dokumentą.

               g)Pradinis kuro krovinys – pradinį kuro krovinį sudaro ne daugiau kaip pradžioje įrengta branduolinė aktyvioji zona ir du paskesni pakartotini kroviniai, kurie abu sudaro iki dviejų branduolinės aktyviosios zonos trečdalių.

               h)Palūkanų normų subsidijos – vyriausybės, bankų ar kitų finansų įstaigų susitarimas, kuriuo leidžiama finansuoti eksportą taikant CIRR atitinkančias ar jas viršijančias fiksuotąsias palūkanų normas.

               i)Kredito linija – bet kokia eksporto kreditavimo sistema, taikoma keletui sandorių, kurie gali būti susiję arba nesusiję su konkrečiu projektu.

               j)Vietos išlaidos – išlaidos prekėms ir paslaugoms pirkėjo šalyje, būtinos eksportuotojo sutarčiai vykdyti ar projektui, kurio dalis yra eksportuotojo sutartis, užbaigti. Šioms išlaidoms nepriskiriami komisiniai, mokami eksportuotojo atstovui perkančioje šalyje.

               k)Konkretaus pavadinimo obligacija arba kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoris – konkretaus pavadinimo obligacija arba kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoris yra susiję tik su tomis rinkos lyginamųjų dydžių priemonėmis, kurios priklauso remiamo sandorio tapačiam skolininkui.

               l)Grynasis draudimas – oficiali parama, kurią teikia vyriausybė ar kuri teikiama vyriausybės vardu, tik eksporto kredito garantijos ar draudimo forma, t. y. kuriai netaikoma oficiali finansavimo parama.

               m)Susijęs subjektas – susijusiam subjektui taikomos susijusio paskolos gavėjo, o ne remiamo sandorio tapataus paskolos gavėjo lyginamųjų dydžių priemonės. Tuo atveju, kai skolininkas neturi kotiruojamų obligacijų arba kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių, o skolininko organizacinėje struktūroje yra patronuojanti, patronuojamoji arba susijusi bendrovė, turinti konkretaus pavadinimo obligacijų arba kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių, neapmokėtų rinkoje, tuomet, atsižvelgiant į 24 straipsnio c dalį, tos konkretaus pavadinimo obligacijos arba kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriai gali būti naudojami taip pat, kaip ir tuo atveju, jei juos būtų išleidęs pats skolininkas, jei:

               1)patronuojančioji, patronuojamoji arba susijusi bendrovė turi tokį patį emitento CRA reitingą kaip ir skolininkas arba

               2)laikomasi visų šių kriterijų:

               a.dalyvės skolininko ir (arba) garanto vidaus reitingas atitinka susijusio subjekto CRA reitingą;

               b.skolininkas ir (arba) garantas yra patronuojančiosios (kontroliuojančiosios) bendrovės pagrindinė veiklą vykdanti bendrovė, svarbiausia ir sudėtinė grupės verslo dalis;

               c.CRA reitingas yra pagrįstas pagrindiniu grupės verslu;

               d.skolininkas ir (arba) garantas teikia didelę dalį grupės pajamų pagrindiniams klientams tiekdamas kai kuriuos iš pagrindinių grupės produktų arba teikdamas kai kurias iš pagrindinių grupės paslaugų arba jam priklauso didžioji patronuojančiosios bendrovės turto dalis, kurią jis valdo;

               e.labai sunku įvertinti grupės skolininko ir (arba) garanto pardavimą, o jo netekus bendra grupės padėtis labai pasikeistų;

               f.skolininko ir (arba) garanto įsipareigojimų nevykdymas keltų didelį pavojų grupės reputacijai, pažeistų jos franšizę ir keltų pavojų jos gyvybingumui;

               g.bendrovių valdymas ir veikla yra labai integruoti, o kapitalą ir finansavimą paprastai teikia patronuojančioji bendrovė arba finansų patronuojamoji bendrovė, teikdama bendrovių tarpusavio paskolas ir kuomet patronuojančiosios bendrovės parama neginčytina.

               n)Grąžinimo laikotarpis –  laikotarpis nuo kredito pradžios, kaip apibrėžta šiame priede, iki sutartinės pagrindinės sumos paskutinio grąžinimo dienos.

               o)Kredito pradžia

               1)Dalys ar sudedamosios dalys (tarpinės prekės), įskaitant susijusias paslaugas: įsigyjant dalis ar sudedamąsias dalis kredito pradžia yra ne vėliau kaip faktinė diena, kai pirkėjas priima prekes, arba vidutinė svertinė diena, kai pirkėjas priima prekes (arba, jei aktualu, kai vartotojas priima paslaugas) arba, įsigyjant paslaugas, sąskaitų faktūrų pateikimo vartotojui diena arba diena, kai vartotojas priima paslaugas.

               2)Pusiau gamybos priemonės, įskaitant susijusias paslaugas, – mašinos ar įranga, paprastai palyginti nedidelės vertės už vienetą, skirtos pramoninei veiklai, gamybai ar prekybai: įsigyjant pusiau gamybos priemones kredito pradžia yra ne vėliau kaip faktinė diena, kai pirkėjas priima prekes, arba vidutinė svertinė diena, kai pirkėjas priima prekes, arba, jei eksportuotojas yra atsakingas už jų perdavimą eksploatuoti, tuomet kredito pradžia vėliausiai yra perdavimo eksploatuoti diena arba, įsigyjant paslaugas, sąskaitų faktūrų pateikimo vartotojui diena arba diena, kai vartotojas priima paslaugas. Jei sudaroma paslaugų teikimo sutartis, kai teikėjas yra atsakingas už leidimą naudotis paslaugomis, kredito pradžia vėliausiai – leidimo naudotis paslaugomis diena.

               3)Gamybos priemonės ir projekto paslaugos – didelės vertės mašinos ir įranga, skirtos pramoninei veiklai, gamybai ar prekybai:

               –jei sudaroma sutartis dėl gamybos priemonių, susidedančių iš atskirų dalių, kurias pačias galima naudoti, pardavimo, kredito pradžia vėliausiai yra ta diena, kai pirkėjas fiziškai pradeda valdyti prekes, arba tai yra vidutinė svertinė diena, kai pirkėjas fiziškai pradeda valdyti prekes;

               –jei sudaroma sutartis dėl gamybos priemonių pardavimo įmonei ar gamyklai, kai tiekėjas nėra atsakingas už perdavimą eksploatuoti, kredito pradžia vėliausiai yra ta diena, kai pirkėjas fiziškai perima visą pagal sutartį pateiktą įrangą (išskyrus atsargines dalis);

               –jei eksportuotojas yra atsakingas už perdavimą eksploatuoti, kredito pradžia vėliausiai – perdavimo eksploatuoti diena;

               –teikiant paslaugas, kredito pradžia vėliausiai yra ta diena, kai sąskaitos faktūros pateikiamos vartotojui arba kai vartotojas priima paslaugas. Jei sudaroma paslaugų teikimo sutartis, kai teikėjas yra atsakingas už leidimą naudotis paslaugomis, kredito pradžia vėliausiai – leidimo naudotis paslaugomis diena.

               4)Įmonės ar gamyklos – didelės vertės gamybos padaliniai, kuriems reikia naudoti gamybos priemones:

               –jei sudaroma sutartis dėl gamybos priemonių pardavimo įmonei ar gamyklai, kai tiekėjas nėra atsakingas už perdavimą eksploatuoti, kredito pradžia vėliausiai yra ta diena, kai pirkėjas fiziškai perima visą pagal sutartį pateiktą įrangą (išskyrus atsargines dalis);

               –jei sudaromos statybos sutartys, kai rangovas nėra atsakingas už perdavimą eksploatuoti, kredito pradžia vėliausiai yra ta diena, kai baigiama statyba;

               –jei sudaroma sutartis, pagal kurią tiekėjas ar rangovas yra atsakingas už objekto perdavimą eksploatuoti, kredito pradžia yra ta diena, kurią atliekami išankstiniai bandymai užbaigus įrengimą ar statybą, norint įsitikinti, kad objektą galima eksploatuoti. Tai taikoma neatsižvelgiant į tai, ar jis perduodamas ar neperduodamas pirkėjui tuo metu pagal sutarties sąlygas, ir neatsižvelgiant į visus likusius įsipareigojimus, kurių tiekėjas ar rangovas gali turėti, pvz., garantuoti jo efektyvų veikimą ar mokyti vietos darbuotojus;

               –jei sutartyje numatytas atskiras atskirų projekto dalių įgyvendinimas, kredito pradžia vėliausiai yra kiekvienos atskiros dalies pradžios diena arba tų pradžių datų vidurkis, arba, jei su tiekėju sudaryta sutartis ne visam projektui, bet esminei jo daliai, kredito pradžia gali būti ta data, kuri tinka visam projektui;

               –teikiant paslaugas kredito pradžia vėliausiai – sąskaitų faktūrų pateikimo vartotojui diena arba diena, kai vartotojas priima paslaugas. Jei sudaroma paslaugų teikimo sutartis, kai teikėjas yra atsakingas už leidimą naudotis paslaugomis, kredito pradžia vėliausiai – leidimo naudotis paslaugomis diena.

               p)Sąlygotoji pagalba – pagalba, kuri yra iš tikrųjų (teisiškai ar faktiškai) susieta su prekių ir (arba) paslaugų įsigijimu iš pagalbą teikiančios šalies ir (arba) tam tikro skaičiaus šalių; tokia pagalba gali būti paskolos, subsidijos ar susieti finansavimo paketai, kurių lengvatų dalis yra didesnė kaip nulis procentų.

               Ši apibrėžtis taikoma, jei „sąlygojimas“ yra nustatomas oficialia sutartimi arba bet kurios formos neoficialiu susitarimu tarp pagalbą gaunančios ir pagalbą teikiančios šalių, arba jei į paketą įtrauktos dalys iš Susitarimo 34 straipsnyje pateikto pagalbos formų sąrašo ir tokios pagalbos negalima laisvai gauti, norint finansuoti pirkimus iš pagalbą gaunančios šalies, iš esmės iš visų kitų besivystančių šalių ir dalyvių, arba jei į jį įtraukti būdai, kuriuos DAC ar dalyvės laiko lygiaverčiais tokiam sąlygojimui.

               q)Nesąlygotoji pagalba – pagalba, į kurią įtrauktos paskolos ar subsidijos, kurių lėšas galima visiškai ir laisvai gauti pirkimams iš bet kurios šalies finansuoti.

               r)Vidutinė svertinė kredito grąžinimo trukmė – laikotarpis, kurio reikia pusei pagrindinės kredito sumos grąžinti. Ji apskaičiuojama visai trukmei (metais) nuo kredito pradžios iki kiekvienos pagrindinės sumos grąžinimo įmokos pritaikant svorinį koeficientą pagal kiekvieną grąžinimo dieną sumokėtos pagrindinės sumos dalį.

                     (1)
                  Šalies statusas pagal: 1) tai, ar ji yra dideles pajamas gaunanti šalis (kaip kasmet nustatoma Pasaulio banko pagal BNP vienam gyventojui), 2) narystę EBPO ir 3) narystę euro zonoje, kasmet peržiūrimas. Šalies priskyrimas dideles pajamas gaunančioms EBPO šalims arba dideles pajamas gaunančioms euro zonos šalims pagal 25 straipsnio c dalį arba tokio statuso panaikinimas įsigalios tik po to, kai šalies kategorija pagal pajamas (gaunanti dideles pajamas arba ne) nekito dvejus metus iš eilės. Šalies priskyrimas dideles pajamas gaunančioms EBPO šalims arba dideles pajamas gaunančioms euro zonos šalims arba tokio statuso panaikinimas dėl pasikeitusios narystės EBPO ar euro zonoje įsigalios iš karto tuo metu, kai vykdoma kasmetinė šalių statuso peržiūra.

                     (2)
                  Turtu užtikrintiems sandoriams turi būti taikoma pirmumo teisė į finansuotiną turtą; nuomos atveju perdavimas ir (arba) pirmumo teisė, susijusi su nuomos įmokomis.

                     (3)
                  Projekto finansavimo sandorių atveju sandoriai turi tenkinti Susitarimo VI priedo 1 priedėlyje išdėstytus pagrindinius kriterijus.

                     (4)
                  Neatsižvelgiant į šią ribą, šalyse, kurioms taikomi rinkos lyginamieji dydžiai, pagal V priede (geležinkeliai) arba VI priede (projektų finansavimas) pateiktas sąlygas sandoriams taikomos atitinkamos pagal tuos priedus nustatytos minimalaus dalyvavimo komercinėje paskoloje taisyklės.

                     (5)
                  Ši 25 proc. kriterijaus dalis gali būti tenkinama tuomet, kai sandorio mokėjimo ne grynaisiais dalis, susijusi su vieninteliu banku, kuriam taikomas ECA draudimas, apima nedraustą dalį, ne mažesnę nei 25 proc. Tokie sandoriai turi tenkinti visus kitus 1 dalies kriterijus, įskaitant šios įtraukos nuostatas dėl pari passu principo.

                     (6)
                  Sekretoriatas sudaro ir saugo tokių akredituotų CRA sąrašą.

                     (7)
                  Jei skolininkui ir (arba) garantui reitingą suteikia daugiau nei viena akredituota CRA, CRA reitingu laikomas geriausias skolininko ir (arba) garanto užsienio valiutos reitingas pagal pirmaeilius neužtikrintus kreditus.

                     (8)
                  Tuo atveju, jeigu akredituota CRA atitinkamam konkretaus pavadinimo rinkos kainodaros subjektui nėra suteikusi reitingo, nustatyta rinkos kaina laikoma žemesne už atitinkamą TCMB normą ir apie ją iš anksto pranešama 48 straipsnyje nustatyta tvarka.

                     (9)
                  Priemokų normoms, taikomoms vykdant sandorius su trečiosios šalies garantija, suteikta skolininko dideles pajamas gaunančioje EBPO šalyje arba dideles pajamas gaunančioje euro zonos šalyje, taikomi reikalavimai, nustatyti 24 straipsnio c dalyje.

                     (10)
                  trečiosios šalies garantijos atveju taikytina šalies rizikos kategorija ir pirkėjo rizikos kategorija turi būti susijusios su tuo pačiu subjektu, t. y. skolininku arba garantu.

                     (11)
                  Administraciniais tikslais kai kurios šalys, atitinkančios vienos iš aštuonių šalių rizikos kategorijų kriterijus, gali būti nepriskiriamos nė vienai iš jų, jei jos paprastai negauna oficialiai remiamų eksporto kreditų. Jokiai kategorijai nepriskirtų šalių atveju dalyvės gali savo nuožiūra pritaikyti jų nuomone tinkamą šalies rizikos kategoriją.

                     (12)
                  Su pirkėjų klasifikavimu susijusias taisykles reikėtų aiškinti kaip palankiausios taikytinos kategorijos nustatymo taisykles, pvz., valstybinis pirkėjas gali būti priskiriamas mažiau palankiai pirkėjo rizikos kategorijai.

                     (13)
                  Su „geresne nei valstybinė“ (SOV+) pirkėjo rizikos kategorija siejamos MPR yra 10 proc. mažesnės už MPR, siejamas su valstybine (CC0) pirkėjo rizikos kategorija.

                     (14)
                  Jei nevalstybiniam paskolos gavėjui reitingą suteikia daugiau nei viena akredituota CRA, pranešimą reikia pateikti tik tada, jei pirkėjo rizikos reitingas yra palankesnis už palankiausią CRA reitingą.

                     (15)
                  Kalbant apie pirkėjo riziką, klasifikuotos daugiašalės ir regioninės institucijos priskiriamos SOV/CC0 pirkėjo rizikos kategorijai.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 08 08
            COM(2017) 408 final
            2017/0182(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi TIR konvencijos administraciniame komitete, dėl pasiūlymo iš dalies keisti Muitinės konvenciją dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2112/78
                  1
                Europos Sąjungos vardu buvo patvirtinta 1975 m. lapkričio 14 d. Muitinės konvencija dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis. Europos Sąjungoje konvencija įsigaliojo 1983 m. birželio 20 d.

               Siūlomu sprendimu siekiama, kad Europos Sąjunga priimtų naujausius TIR konvencijos pakeitimus, dėl kurių susitarė Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (toliau – JT EEK) su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupė ir kuriuos paskui priėmė TIR konvencijos administracinis komitetas.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               Be Reglamento (EEB) Nr. 2112/78, pasiūlymo politikos srityje nėra jokių kitų galiojančių nuostatų, išskyrus 2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas ir kuriuo TIR procedūra siejama su vidaus ir išorės tranzito koncepcija.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

               Siūlomas sprendimas atitinka bendrąją prekybos ir transporto politiką. Pagal TIR sistemą, kuria palengvinamos kelių transporto sąlygos, prekes galima gabenti per daugiau kaip 50 susitariančiųjų šalių muitinių administracijoms atliekant tik minimalius intervencinius veiksmus, taip pat ji suteikia galimybę, naudojantis tarptautine garantijų grandine, palyginti paprastai naudotis reikiamomis garantijomis. TIR konvencija atliktas supaprastinimas atitinka strategiją „Europa 2020“, nes veiksmingos sienų kirtimo procedūros yra labai svarbios ekonomikai ir gali padėti kurti darbo vietas.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnis ir 218 straipsnio 9 dalis.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

               Konsultacijos su valstybėmis narėmis vyko per Muitinės ekspertų grupės (TIR ir kitos JT EEK konvencijos) posėdžius. Papildomos konsultacijos su visoms TIR konvencijos susitariančiosioms šalims vyko Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (toliau – JT EEK) su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupės ir TIR konvencijos administracinio komiteto sesijose. Suinteresuotosios šalys, su kuriomis konsultuotasi, parėmė numatomą pakeitimą.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

               Pasiūlymą iš dalies pakeisti TIR konvencijos 11 straipsnio 3 dalį pateikė Rusijos Federacija. TIR konvencijos administracinis komitetas paprašė TIR konvencijos 6 straipsnyje nurodytos tarptautinės organizacijos, kuriai suteiktas leidimas prisiimti atsakomybę už veiksmingą tarptautinių garantijų sistemos organizavimą ir efektyvų veikimą (Tarptautinės kelių transporto sąjungos, IRU), pateikti statistinės informacijos, kad būtų galima įvertinti laikotarpį, per kurį muitinių administracijos asociacijoms perduoda reikalavimus sumokėti TIR konvencijos 8 straipsnio 1 dalyje nurodytas sumas. Komiteto nuomone, garantijų grandinė gali veikti efektyviai ir nustačius Rusijos Federacijos siūlomą trumpesnį terminą.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Pasiūlymas neturi poveikio Europos Sąjungos biudžetui.

               5.KITI ELEMENTAI

               Pasiūlymas iš dalies pakeisti TIR konvencijos 1 straipsnio q punkte pateiktą garantuojančiosios asociacijos apibrėžtį grindžiamas Rusijos Federacijos pasiūlymu išbraukti žodį „muitinė“. Rusijos Federacija paaiškino, kad dėl ypatumų, susijusių su vyriausybės lygmens įgaliojimais ir struktūra, gali būti, kad institucija, kompetentinga suteikti leidimą garantuojančiajai asociacijai, ne visada būtų muitinės administracija. Tokiu pasiūlymu būtų išplėsta nuostatos taikymo sritis ir, atsižvelgus į skirtingas galiojančias įvairių susitariančiųjų šalių administracines sistemas, suteikta, kaip manoma, reikiamo lankstumo. Kelios susitariančiosios šalys, įskaitant Europos Sąjungą, pareiškė manančios, kad dėl nacionalinės arba tarptautinės teisės aktų reikalavimų terminą „muitinė“ reikia palikti. Kaip kompromisą, siekdamas atsižvelgti į kitų susitariančiųjų šalių teisinius reikalavimus, TIR konvencijos administracinis komitetas sutiko palikti terminą „muitinė“, bet kartu įrašyti terminą „arba kitos kompetentingos institucijos“.

               Rusijos Federacija TIR konvencijos administraciniam komitetui pasiūlė geriau paaiškinti, kokiai sienai (muitų teritorijos ar valstybės) taikoma TIR konvencijos 2 straipsnio nuostata. Rusijos Federacijos teigimu, dėl dabartinio teksto atsiranda skirtingų aiškinimų ir nustatant galimybę pervežti prekes per dviejų ar daugiau muitų sąjungos valstybių narių teritoriją taikoma skirtinga praktika. Pasiūlymu iš dalies pakeisti TIR konvencijos 2 straipsnį būtų patikslinama, kad žodis „siena“ reiškia „muitų teritorijos sieną“. Europos Sąjunga taikydama taisykles, kuriomis reglamentuojamas TIR procedūros naudojimas, savo muitų teritoriją laiko viena teritorija. Kadangi Europos Sąjunga sudaro vieną rinką be vidaus sienų, nelieka galimybės TIR knygeles naudoti vidaus vežimui. Dėl siūlomo TIR konvencijos 2 straipsnio pakeitimo TIR procedūros taikymas Sąjungoje nepasikeis, nes Europos Sąjungoje terminas „muitų teritorijos siena“ reiškia Sąjungos išorės sieną.

               Pasiūlymai iš dalies pakeisti TIR konvencijos 3 straipsnio b punktą, 6 straipsnio 2 dalį, 9 priedo II dalį žodį „patvirtinti“ pakeičiant žodžiu „leisti“, iš dalies pakeisti TIR konvencijos 9 priedo I dalies 7 punktą žodžius „Susitariančiosios šalys“ pakeičiant žodžiais „kiekviena Susitariančioji šalis“ yra redakcinio pobūdžio pakeitimai, kuriais terminai būtų suderinti su TIR konvencijos terminais.

               Pasiūlymu iš dalies pakeisti TIR konvencijos 11 straipsnio 3 dalį būtų sutrumpinamas anksčiausias įmanomas laikas, kada muitinės gali reikalauti, kad garantuojančioji asociacija sumokėtų TIR konvencijos 8 straipsnio 1 dalyje nurodytą sumą. Dėl pasiūlyto termino sutrumpinimo nuo trijų iki vieno mėnesio muitinės administracijai nebus draudžiama savo reikalavimus teikti vėliau, nes paprastai jos visų pirma siekia gauti mokėjimą iš tiesiogiai atsakingo asmens. Tai vis tiek suteiks pakankamai laiko garantuojančiajai asociacijai veikti efektyviai po to, kai jai bus pranešta, kad TIR operacija nebuvo pripažinta įvykdyta pagal TIR konvencijos 11 straipsnio 1 dalį.

               Pasiūlymu iš dalies pakeisti TIR konvencijos 38 straipsnį būtų išplečiama susitariančiųjų šalių teisė TIR knygelių turėtojams, pakartotinai pažeidusiems tarptautinį krovinių gabenimą reglamentuojančius muitinės įstatymus ar kitus muitinės teisės aktus, atimti teisę taikyti šios konvencijos nuostatas. Tai taip pat neabejotinai suteikia teisę susitariančiosioms šalims įvertinti, ar muitų teisės aktų pažeidimas yra pakankamai sunkus, kad būtų pagrindas šios konvencijos netaikyti. Antrasis pakeitimas iš esmės nekeičia šio straipsnio esmės, nes tokia kompetencija jau egzistuoja, bet jis užtikrintų, kad nebūtų dviprasmio aiškinimo, kiek tai susiję su įgaliojimu pagal kai kurių susitariančiųjų šalių nacionalinės teisėkūros procesą, visų pirma Rusijos Federacijoje, kuri pakeitimą pasiūlė, ir suteiktų dabartiniam straipsnio tekstui aiškumo.

               Kaip reikalaujama pagal TIR konvencijos 8 straipsnio 3 dalį, kiekviena susitariančioji šalis nustato didžiausią sumą, kurios galima reikalauti iš garantuojančiosios asociacijos už kiekvieną TIR knygelę. Šio straipsnio aiškinamojoje pastaboje nustatyta, kad susitariančiosioms šalims rekomenduojama tą sumą riboti iki 50 000 JAV dolerių. Nuo 2003 m. didžiausia suma, kurią Europos Sąjungos garantuojančiosios asociacijos turi sumokėti prisiimdamos atsakomybę, nurodyta eurais ir siekia 60 000 EUR už TIR knygelę. IRU paskelbus, kad jos pasaulinis draudikas padidino visoms TIR konvencijos susitariančiosioms šalims nustatytą garantija užtikrinamą sumą iki 100 000 EUR vienai TIR knygelei, TIR konvencijos administracinis komitetas pasiūlė suderinti TIR konvencijos tekstą. Todėl TIR konvencijos 8 straipsnio 3 dalies aiškinamoji pastaba turėtų būti iš dalies pakeista.

               Pasiūlymais iš dalies pakeisti TIR konvencijos 8 priedo 1a straipsnį jį papildant naujomis 4–6 dalimis ir iš dalies pakeisti TIR konvencijos 9 priedo III dalies 2 punktą jį papildant naujais o, p ir q papunkčiais siekiama padidinti finansų klausimų, susijusių su TIR konvencijos 6 straipsnyje nurodytos tarptautinės organizacijos, kuriai suteiktas leidimas prisiimti atsakomybę už veiksmingą tarptautinių garantijų sistemos organizavimą ir efektyvų veikimą (IRU), skaidrumą. TIR konvencijos 9 priedo pakeitimu būtų nustatomos naujos taisyklės dėl audito reikalavimų, taip pat sąlygų bei reikalavimų leidimą gavusioms tarptautinėms organizacijoms, siekiant užtikrinti bylų ir apskaitos, susijusių su tarptautinės garantijų sistemos organizavimu ir veikimu, skaidrumą bei gerą valdymą, ir dėl TIR knygelių spausdinimo ir išdavimo. Naujomis TIR konvencijos 8 priedo 1a straipsnio dalimis būtų nustatytas reikalavimas TIR konvencijos administraciniam komitetui išnagrinėti arba prireikus papildomai patikrinti tarptautinės organizacijos pagal TIR konvencijos 9 priedo III dalyje nustatytus įpareigojimus teikiamas metines finansines ataskaitas ir audito ataskaitas. Administracinis komitetas taip pat turėtų teisę reikalauti papildomo nagrinėjimo, jeigu tai būtų pagrįsta atliktu rizikos įvertinimu. Pasiūlyta nauja TIR konvencijos 8 priedo 1a straipsnio 6 dalies aiškinamąja pastaba būtų papildomai patikslinta, kaip būtų atliekamas papildomas nagrinėjimas. Vykstant diskusijoms su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupėje su IRU aptarti pasiūlyti TIR konvencijos 9 priedo III dailes pakeitimai ir IRU pareiškė neprieštaraujanti, kad į TIR konvenciją būtų įtraukta daugiau skaidumo reikalavimų ir kad yra visiškai pasirengusi tų naujų reikalavimų laikytis. TIR vykdomosios tarybos įgaliotas TIR sekretoriatas konsultavosi su Jungtinių Tautų vidaus priežiūros tarnybų biuru (OIOS) dėl siūlomų TIR konvencijos 9 priedo III dalies 2 punkto o, p ir q papunkčių. OIOS pranešė, kad negalės būti nuolatinis IRU auditorius kaip leidimą gavusi tarptautinė organizacija, bet kokį auditą atlikti, pasirinks remdamasis rizikos analize.

               Pasiūlymu pakeisti TIR konvencijos 9 priedo I dalies paantraštę ir 9 priedo I dalies 1 punktą įrašant žodį „minimalūs“ būtų pasiektas kalbinis vartojamų frazių „sąlygos ir reikalavimai“ ir „minimalios sąlygos ir reikalavimai“, kurios daugiausia figūruoja TIR konvencijos 6 straipsnyje ir 9 priede, nuoseklumas iš esmės nekeičiant TIR konvencijos teksto.

               2017/0182 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi TIR konvencijos administraciniame komitete, dėl pasiūlymo iš dalies keisti Muitinės konvenciją dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)1975 m. lapkričio 14 d. Muitinės konvencija dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis (TIR konvencija) Europos ekonominės bendrijos vardu buvo patvirtinta Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2112/78
                  2
                ir Bendrijoje įsigaliojo 1983 m. birželio 20 d.
                  3
               ;

               (2)TIR konvencijos suvestinė redakcija paskelbta Tarybos sprendimo 2009/477/EB
                  4
                priede; sprendime nustatyta, kad būsimus TIR konvencijos pakeitimus Komisija turi skelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, nurodydama jų įsigaliojimo datą;

               (3)svarbu išplėsti TIR konvencijos 1 straipsnio q punkto nuostatos taikymo sritį, kad ir kitoms institucijoms, ne tik muitinės, būtų leista suteikti leidimą asociacijai būti asmenų, gabenančių krovinius pagal TIR procedūrą, garantu. Toks lankstumas yra būtinas, atsižvelgiant į skirtingas galiojančias įvairių Susitariančiųjų šalių administracines sistemas;

               (4)dabar TIR konvencijos 2 straipsnyje vartojamas žodis „siena“ gali būti aiškinamas skirtingai. 2 straipsnio tekstas turėtų būti iš dalies keičiamas, siekiant patikslinti, kad žodis „siena“ reiškia muitų teritorijos sieną;

               (5)siekiant užtikrinti TIR konvencijoje vartojamų terminų nuoseklumą, žodžio „patvirtinti“ formos keičiamos „gauti leidimą“ formomis, o žodžiai „Susitariančiosios šalys“ – žodžiais „kiekviena Susitariančioji šalis“;

               (6)TIR konvencijos 11 straipsnio 3 dalies pakeitimu bus sutrumpinamas laikotarpis, kurio pabaigoje garantuojančiosios asociacijos galima reikalauti sumokėti TIR konvencijos 8 straipsnio 1 dalyje nurodytą sumą. TIR konvencijos administracinis komitetas dėl pasiūlymo konsultavosi su Tarptautine kelių transporto sąjunga (toliau – IRU), kuri yra TIR konvencijos 6 straipsnyje nurodyta tarptautinė organizacija, kuriai suteiktas leidimas prisiimti atsakomybę už veiksmingą tarptautinių garantijų sistemos organizavimą ir efektyvų veikimą. IRU patvirtino, kad laikotarpio sutrumpinimas neturėtų praktinio poveikio TIR garantijų grandinės veikimui. Dėl pasiūlyto sutrumpinimo nuo trijų iki vieno mėnesio procedūra būtų veiksmingesnė, o muitinės administracijai nebus draudžiama savo reikalavimus teikti vėliau;

               (7)be sunkių tarptautinį krovinių gabenimą reglamentuojančių muitinės įstatymų ar kitų muitinės teisės aktų pažeidimų, taip pat ir pakartotiniai šių įstatymų ir teisės aktų pažeidimai gali būti priežastis laikinai arba visam laikui atimti teisę iš TIR knygelės turėtojo taikyti TIR sistemą pagal TIR konvencijos 38 straipsnio 1 dalį. Tame straipsnyje turėtų būti aiškiai paaiškinta, kad Susitariančiosios šalys nusprendžia dėl pažeidimo sunkumo laipsnio nustatymo kriterijų. Tuo pakeitimu siekiama išsklaidyti neaiškumą dėl to, ar šiuo klausimu Susitariančiosioms šalims suteikiama kokia nors teisė veikti savo nuožiūra, ar ne;

               (8)siekiant suderinti TIR konvencijos tekstą dėl padidintos didžiausios sumos, kurios galima reikalauti už kiekvieną TIR knygelę garantijų grandinėje, TIR konvencijos 6 priedas turėtų būti iš dalies keičiamas vietoj 50 000 JAV dolerių nurodant 100 000 EUR sumą;

               (9)TIR konvencijos 6 priedo, 8 priedo 1a straipsnio ir 9 priedo III dalies 2 punkto pakeitimais siekiama didinti finansų klausimų, susijusių su IRU, – tarptautinės organizacijos, kuriai suteiktas leidimas prisiimti atsakomybę už veiksmingą tarptautinių garantijų sistemos organizavimą ir efektyvų veikimą, – skaidrumą. TIR konvencijos 9 priedo pakeitimu nustatomos naujos taisyklės dėl audito reikalavimų, taip pat sąlygų ir reikalavimų leidimą gavusiai tarptautinei organizacijai, siekiant užtikrinti bylų ir apskaitos skaidrumą bei gerą valdymą, ir dėl TIR knygelių spausdinimo ir išdavimo. TIR konvencijos 8 priedo 1a straipsnio pakeitimais administraciniam komitetui nustatomas reikalavimas išnagrinėti arba net patikrinti leidimą gavusios tarptautinės organizacijos pagal TIR konvencijos 9 priedo III dalyje nustatytus įpareigojimus teikiamas metines finansines ataskaitas ir audito ataskaitas. Administraciniam komitetui turi būti suteikta teisė reikalauti papildomo nagrinėjimo, jeigu tai pagrįsta remiantis rizikos įvertinimu. TIR konvencijos 6 priedo pakeitimu siekiama patikslinti, kaip turi būti atliktas papildomas nagrinėjimas;

               (10)TIR konvencijos 9 priedo I dalies paantraštės ir 9 priedo I dalies 1 punkto pakeitimu įrašant žodį „minimalūs“ siekiama panaikinti nenuoseklų frazių „sąlygos ir reikalavimai“ ir „minimalios sąlygos ir reikalavimai“ vartojimą TIR konvencijos 6 straipsnyje ir 9 priede;

               (11)visų Sąjungos valstybių narių atstovai Muitinės ekspertų grupėje (TIR ir kitos JT EEK konvencijos) pareiškė teigiamą nuomonę dėl siūlomų pakeitimų;

               (12)kita TIR konvencijos administracinio komiteto sesija, kurioje siūlomi pakeitimai bus pateikti priimti, numatoma 2017 m. spalio mėn.;

               (13)todėl pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu TIR konvencijos administraciniame komitete, turėtų būti grindžiama prie šio sprendimo pridedamu pakeitimų projektu,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi TIR konvencijos administraciniame komitete, turėtų būti grindžiama prie šio sprendimo pridedamu pakeitimų projektu.

               Dėl smulkių projekto pakeitimų Sąjungos atstovai gali susitarti TIR konvencijos administraciniame komitete be atskiro Tarybos sprendimo.

               2 straipsnis

               Komisija paskelbia priimtus TIR konvencijos pakeitimus Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, nurodydama jų įsigaliojimo datą.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 252, 1978 9 14, p. 2.

                     (2)
                  1978 m. liepos 25 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2112/78 dėl Muitinės konvencijos dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis (TIR konvencija) 1975 m. lapkričio 14 d. Ženevoje sudarymo (OL L 252, 1978 9 14, p. 1).

                     (3)
                  OL L 31, 1983 2 2, p. 13.

                     (4)
                  2009 m. gegužės 28 d. Tarybos sprendimas 2009/477/EB dėl 1975 m. lapkričio 14 d. Muitinės konvencijos dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis (TIR konvencija) su po to padarytais pakeitimais teksto suvestinės redakcijos paskelbimo (OL L 165, 2009 6 26, p. 1).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 08 08
            COM(2017) 408 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi TIR konvencijos administraciniame komitete, dėl pasiūlymo iš dalies keisti Muitinės konvenciją dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis

               PRIDEDAMAS DOKUMENTAS

               Muitinės konvencijos dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis (1975 m. TIR konvencija) pakeitimai

               TIR konvencijos pagrindinio teksto pakeitimai pagal 59 straipsnyje nustatytą pakeitimų priėmimo tvarką

               1 straipsnio q punktas

               Po „muitinė“ įrašyti „arba kitos kompetentingos institucijos“.

               2 straipsnis

               Prieš „sienos“ įrašyti „muitų teritorijos“.

               3 straipsnio b punktas

               Žodis „patvirtintoms“ pakeičiamas žodžiais „leidimą gavusioms“.

               6 straipsnio 2 dalis

               Žodis „patvirtinta“ pakeičiamas žodžiais „leidimą gavusi“.

               11 straipsnio 3 dalis

               Žodžiai „tris mėnesius“ pakeičiami žodžiais „vieną mėnesį“.

               38 straipsnis

               Dabartinis tekstas keičiamas šiuo tekstu:

               „Kiekviena Susitariančioji šalis turi teisę iš bet kurio asmens, sunkiai arba pakartotinai pažeidusio tarptautinį krovinių gabenimą reglamentuojančius muitinės įstatymus ar kitus muitinės teisės aktus, laikinai arba visam laikui atimti teisę taikyti šios Konvencijos nuostatas. Sąlygas, kuriomis muitinės įstatymų ar kitų muitinės teisės aktų pažeidimas laikomas sunkiu, nustato Susitariančioji šalis.“

               TIR konvencijos priedų pakeitimai pagal 60 straipsnyje nustatytą dalinio keitimo tvarką

               6 priedo 0.8.3 aiškinamoji pastaba

               Įrašas „50 000 JAV dolerių“ pakeičiamas įrašu „100 000 EUR“.

               6 priedo 8.1a.6 aiškinamoji pastaba

               Įrašoma ši nauja 8.1a.6 aiškinamoji pastaba:

               „Komitetas gali prašyti kompetentingų Jungtinių Tautų tarnybų atlikti papildomą nagrinėjimą. Arba komitetas gali nuspręsti pasitelkti nepriklausomą išorės auditorių ir TIR vykdomąją tarybą įgalioti parengti audito įgaliojimus pagal Komiteto nustatytus audito uždavinį ir tikslą. Įgaliojimus tvirtina komitetas. Po papildomo nepriklausomo išorės auditoriaus patikrinimo rengiami ataskaita ir rekomendacijų raštas, kurie teikiami komitetui. Tokiu atveju nepriklausomo išorės auditoriaus samdymo finansinės išlaidos, įskaitant viešųjų pirkimų procedūros išlaidas, tenka TIR vykdomosios tarybos biudžetui.

               8 priedo 1a straipsnis

               Po dabartinio teksto įrašomos šios naujos 4, 5 ir 6 dalys:

               „4.
                     Komitetas gauna ir nagrinėja metines audituotas finansines ataskaitas ir audito ataskaitą (-as), kurias tarptautinė organizacija teikia pagal 9 priedo III dalyje nustatytus įpareigojimus. Jas nagrinėdamas ir nagrinėjimo tikslais komitetas gali prašyti papildomos informacijos, paaiškinimų arba dokumentų, kuriuos turi pateikti tarptautinė organizacija arba nepriklausomas išorės auditorius.

               5.
                     Be 4 dalyje nurodyto nagrinėjimo, komitetas, remdamasis rizikos vertinimu, turi teisę reikalauti papildomo nagrinėjimo. Komitetas įgalioja TIR vykdomąją tarybą atlikti rizikos vertinimą arba jį atlikti prašo kompetentingų Jungtinių Tautų tarnybų.

               Papildomo nagrinėjimo mastą nustato komitetas, atsižvelgdamas į TIR vykdomosios tarybos arba kompetentingų Jungtinių Tautų tarnybų atliktą rizikos vertinimą.

               Viso šiame straipsnyje nurodyto nagrinėjimo rezultatus saugo TIR vykdomoji taryba ir jie teikiami visoms Susitariančiosioms šalims susipažinti.

               6.
                     Papildomo nagrinėjimo tvarką tvirtina komitetas.“

               9 priedo I dalies paantraštė

               Prieš „sąlygos ir reikalavimai“ įrašyti „Minimalios“.

               9 priedo I dalies 1 punkto (pirma eilutė)

               Prieš „sąlygos“ įrašyti „minimalios“.

               9 priedo I dalies 7 punktas

               Vietoj „Susitariančiosios šalys“ įrašyti „kad kiekviena Susitariančioji šalis“.

               9 priedo II dalis, Tvarka, Tipinė leidimo suteikimo forma, 1 punktas

               Žodis „patvirtinta“ pakeičiamas žodžiais „leidimą gavusi“.

               9 priedo III dalies 2 punktas

               Po n punkto įrašyti naujus o, p ir q punktus :

               „o)
                     tvarko atskiras bylas ir apskaitą, kuriuose saugoma informacija ir dokumentai, susiję su tarptautinės garantijų sistemos organizavimu ir veikimu bei TIR knygelių spausdinimu ir išdavimu;

               p)
                     užtikrina visapusišką ir savalaikį bendradarbiavimą, įskaitant (bet tuo neapsiribojant) prieigą prie minėtų bylų ir apskaitos kompetentingoms Jungtinių Tautų tarnyboms arba bet kokiam kitam tinkamai įgaliotam kompetentingam subjektui ir bet kuriuo metu – sąlygas jiems Susitariančiųjų šalių vardu papildomiems tikrinimams vykdyti ir auditams atlikti pagal 8 priedo 1a straipsnio 5 ir 6 dalis;

               q)
                     pasitelkia nepriklausomą išorės auditorių o punkte minėtiems bylų ir apskaitos metiniams auditams atlikti. Išorės auditas vykdomas pagal tarptautinius audito standartus, o po jo parengiami metinė audito ataskaita ir rekomendacijų raštas teikiami administraciniam komitetui.“