               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2018 08 22
            COM(2018) 601 final
            2018/0309(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi 1987 m. gegužės 20 d. Konvencija dėl bendrosios tranzito procedūros įsteigtame ES ir bendrojo tranzito šalių jungtiniame komitete, dėl Konvencijos pakeitimų

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO DALYKAS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

                  Šis pasiūlymas susijęs su sprendimu, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi ES ir bendrojo tranzito šalių
                     1
                   jungtiniame komitete (toliau – Jungtinis komitetas) dėl numatomo priimti Jungtinio komiteto sprendimo, kuriuo iš dalies keičiami 1987 m. gegužės 20 d. keli Konvencijos dėl bendrosios tranzito procedūros
                     2
                   (toliau – Konvencija) III priedėlio priedai.

               2.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               2.1.Konvencija dėl bendrosios tranzito procedūros

               Konvencija siekiama palengvinti prekių gabenimą tarp Europos Sąjungos ir kitų šalių, kurios yra Konvencijos susitariančiosios šalys. Ji įsigaliojo 1988 m. sausio 1 d.

               Europos Sąjunga yra viena iš Konvencijos susitariančiųjų šalių.

               Šalys, kurios yra Konvencijos susitariančiosios šalys, bet nėra Sąjungos narės, Konvencijoje vadinamos bendrojo tranzito šalimis.

               2.2.Jungtinis komitetas

                  Jungtinio komiteto užduotis – administruoti Konvenciją ir užtikrinti deramą jos įgyvendinimą. Komitetas savo sprendimais tvirtina Konvencijos priedėlių pakeitimus.

                  Jungtinio komiteto sprendimus susitariančiosios šalys priima bendru sutarimu.

               2.3.Numatomas Jungtinio komiteto aktas

               Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė (toliau – Jungtinė Karalystė), būdama Europos Sąjungos valstybe nare, taiko Konvenciją nuo jos įsigaliojimo 1988 m. Tačiau Jungtinei Karalystei išstojus iš Europos Sąjungos, Konvencija automatiškai nebebus taikoma Jungtinei Karalystei. Todėl, jei Jungtinė Karalystė nori, kad bendroji tranzito procedūra būtų taikoma ir po išstojimo iš Europos Sąjungos gabenant prekes tarp susitariančiųjų šalių ir Jungtinės Karalystės, ji turi prisijungti prie Konvencijos kaip atskira susitariančioji šalis.

               Jeigu pereinamojo laikotarpio tvarka, dėl kurios susitartų ES ir Jungtinės Karalystės derybininkai, įsigaliotų kaip susitarimo dėl išstojimo, dėl kurio šiuo metu deramasi pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnį, dalis, tarptautiniai susitarimai, kurių šalis yra Sąjunga, įskaitant Konvenciją, būtų taikomi Jungtinei Karalystei ir Jungtinėje Karalystėje nuo išstojimo dienos iki 2020 m. gruodžio 31 d. Todėl Jungtinės Karalystės prisijungimas prie Konvencijos galios tik esant tokiai situacijai nuo dienos, kurią Sąjungos teisė (įskaitant šią Konvenciją) nebebus taikoma Jungtinei Karalystei ir Jungtinėje Karalystėje.

               Jungtinės Karalystės prisijungimas prie Konvencijos pareikalautų atlikti garantijos dokumentų, kuriuose minimos Konvencijos susitariančiosios šalys, pakeitimus. Pavadinimas „Jungtinė Karalystė“ bus išbrauktas iš dalies, skirtos Sąjungos valstybėms narėms, ir įrašytas dalyje, skirtoje bendrojo tranzito šalims.

               Komisijos prašoma priimti šį sprendimo pasiūlymo projektą ir perduoti jį Tarybai.

               Jungtinio komiteto sprendimas, kuriuo iš dalies keičiama Konvencija, taps privalomas susitariančiosioms šalims pagal to sprendimo 3 straipsnį, kuriame numatyta, kad jis įsigalioja dieną, kurią įsigalioja Jungtinės Karalystės kaip atskiros susitariančiosios šalies prisijungimas prie Konvencijos.

               Remiantis Konvencijos 15 straipsnio 3 dalimi, sprendimus, kuriais iš dalies keičiama Konvencija, turi įgyvendinti susitariančiosios šalys pagal savo teisės aktų nuostatas.

               3.POZICIJA, KURIOS TURI BŪTI LAIKOMASI SĄJUNGOS VARDU

                  Siūloma pozicija – iš dalies pakeisti Konvencijos III priedėlio priedus, kuriuose Jungtinė Karalystė vadinama Sąjungos valstybe nare, kad būtų atspindėtas faktas, kad Jungtinė Karalystė nuo jos prisijungimo prie Konvencijos įsigaliojimo yra atskira susitariančioji šalis. Todėl pakeitimai yra techninio pobūdžio.

                  Siūloma pozicija atitinka bendrą prekybos politiką.

               4.TEISINIS PAGRINDAS

               4.1.Procedūriniai teisiniai aspektai

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Konvencijos 15 straipsnio 3 dalies a punkte nustatyta, kad Jungtinis komitetas priima sprendimus dėl Konvencijos priedėlių pakeitimų.

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Jungtinis komitetas yra susitarimu, būtent Konvencija dėl bendrosios tranzito procedūros, įsteigtas organas.

               Sprendimas, kurį Jungtinio komiteto prašoma priimti, yra teisinę galią turintis aktas. Tas sprendimas bus privalomas pagal tarptautinę teisę vadovaujantis Konvencijos 20 straipsniu.

               Nors tuo metu, kai Jungtinis komitetas spręs dėl šių priedėlių pakeitimų, Jungtinė Karalystė dar nebus trečioji šalis, tačiau reikia parengti techninius priedėlių pritaikymus, kad jie galėtų būti taikomi, kai tik Jungtinė Karalystė taps atskira susitariančiąja šalimi.

               Numatomu aktu Konvencijos institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

                  Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

                  Konvencijos priedėlių pakeitimais dėl Jungtinės Karalystės prisijungimo prie Konvencijos siekiama tikslo užtikrinti veiksmingas sienų kirtimo procedūras. Todėl pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su bendra prekybos politika.

                  Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 207 straipsnis.

               4.3.Išvados

                  Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 207 straipsnis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               2018/0309 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi 1987 m. gegužės 20 d. Konvencija dėl bendrosios tranzito procedūros įsteigtame ES ir bendrojo tranzito šalių jungtiniame komitete, dėl Konvencijos pakeitimų

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Konvencija dėl bendrosios tranzito procedūros
                  3
                (toliau – Konvencija) tarp Europos ekonominės bendrijos, Austrijos Respublikos, Suomijos Respublikos, Islandijos Respublikos, Norvegijos Karalystės, Švedijos Karalystės ir Šveicarijos Konfederacijos buvo sudaryta 1987 m. gegužės 20 d. ir įsigaliojo 1988 m. sausio 1 d.;

               (2)Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė (toliau – Jungtinė Karalystė) pareiškė pageidavimą prisijungti prie Konvencijos kaip atskira susitariančioji šalis nuo dienos, kurią Konvencija nebebus taikoma Jungtinei Karalystei ir Jungtinėje Karalystėje;

               (3)Jungtinės Karalystės kaip atskiros susitariančiosios šalies prisijungimas prie Konvencijos pareikalaus atlikti atitinkamus Konvencijos III priedėlio tam tikruose prieduose pateiktų garantijos dokumentų pavyzdžių pritaikymus, kad būtų išbrauktos nuorodos į Jungtinę Karalystę kaip Sąjungos valstybę narę ir įrašytos nuorodos į Jungtinę Karalystę kaip bendrojo tranzito šalį;

               (4)remiantis Konvencijos 15 straipsnio 3 dalies a punktu, Konvencija įsteigtas Jungtinis komitetas gali priimti sprendimus dėl Konvencijos priedėlių pakeitimų. Tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete, nes sprendimas iš dalies pakeisti Konvenciją bus privalomas Sąjungai;

               (5)Konvencija užtikrinamos veiksmingos sienų kirtimo procedūros vykstant susitariančiųjų šalių prekybai;

               (6)Jungtinio komiteto sprendimu Konvencija bus iš dalies keičiama, todėl priimtas sprendimas turėtų būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi 1987 m. gegužės 20 d. Konvencija dėl bendrosios tranzito procedūros įsteigtame ES ir bendrojo tranzito šalių jungtiniame komitete, dėl Konvencijos priedėlių pakeitimų, pagrįsta prie šio sprendimo pridedamu Jungtinio komiteto akto projektu.

               2 straipsnis

               Priimtas ES ir bendrojo tranzito šalių jungtinio komiteto sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        Bendrojo tranzito šalys.

                     (2)

                        OL L 226, 1987 8 13, p. 2.

                     (3)

                        OL L 226, 1987 8 13, p. 2.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2018 08 22
            COM(2018) 601 final
            PRIEDAS
            prie
            Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi 1987 m. gegužės 20 d. Konvencija dėl bendrosios tranzito procedūros įsteigtame ES ir bendrojo tranzito šalių jungtiniame komitete, dėl Konvencijos pakeitimų

               Pasiūlymas dėl 2018 m. ... ... d. ES ir bendrojo tranzito šalių jungtinio komiteto, įsteigto 1987 m. gegužės 20 d. Konvencija dėl bendrosios tranzito procedūros, sprendimo

               Nr. .../2018,

               kuriuo iš dalies keičiama ta Konvencija

               ES IR BENDROJO TRANZITO ŠALIŲ JUNGTINIS KOMITETAS,

               atsižvelgdamas į 1987 m. gegužės 20 d. Konvenciją dėl bendrosios tranzito procedūros, ypač į jos 15 straipsnio 3 dalies a punktą,

               kadangi:

               (1)pagal 1987 m. gegužės 20 d. Konvencijos dėl bendrosios tranzito procedūros
                  1
                (toliau – Konvencija) 15 straipsnio 3 dalies a punktą Konvencija įsteigtas Jungtinis komitetas (toliau – Jungtinis komitetas) gali priimti sprendimus dėl Konvencijos priedėlių pakeitimų;

               (2)Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė (toliau – Jungtinė Karalystė) pareiškė pageidavimą prisijungti prie Konvencijos kaip atskira susitariančioji šalis ir 2018 m. ... ... d. Sprendimu Nr. .../2018 buvo pakviesta prie jos prisijungti;

               (3)todėl reikėtų pakeisti garantijos dokumentų blankus – išbraukti Jungtinę Karalystę kaip Sąjungos valstybę narę ir įrašyti ją kaip bendrojo tranzito šalį;

               (4)siekiant suteikti galimybę naudoti garantijos dokumentų blankus, atspausdintus laikantis reikalavimų, galiojusių iki Jungtinės Karalystės kaip atskiros susitariančiosios šalies prisijungimo prie Konvencijos įsigaliojimo dienos, turėtų būti nustatytas pereinamasis laikotarpis, kuriuo, atlikus kai kuriuos pritaikymus, būtų galima toliau naudoti jau atspausdintų dokumentų blankus;

               (5)šio sprendimo įsigaliojimas turėtų būti susietas su data, kurią įsigalioja Jungtinės Karalystės kaip atskiros susitariančiosios šalies prisijungimas prie Konvencijos;

               (6)todėl Konvencija turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               1987 m. gegužės 20 d. Konvencijos dėl bendrosios tranzito procedūros (toliau – Konvencija) III priedėlis iš dalies keičiamas taip, kaip nustatyta šio sprendimo priede.

               2 straipsnis

               Konvencijos III priedėlio C1–C6 prieduose pateiktus garantijos dokumentų blankus ta redakcija, kuri taikoma dieną prieš šio sprendimo įsigaliojimą, atlikus reikiamus geografinius pritaikymus, galima toliau naudoti vienus metus nuo šio sprendimo įsigaliojimo.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja Jungtinei Karalystei kaip atskirai susitariančiajai šaliai prisijungus prie Konvencijos ir nuo to prisijungimo įsigaliojimo dienos.

               Priimta Briuselyje 2018 m. ……….

                     Jungtinio komiteto vardu

                     Pirmininkas

                     Philip Kermode

               1987 m. gegužės 20 d. Konvencijos dėl bendrosios tranzito procedūros III priedėlis iš dalies keičiamas taip:

               1) C1 priedas pakeičiamas taip:

               „C1 PRIEDAS

               GARANTO ĮSIPAREIGOJIMAS. VIENKARTINĖ GARANTIJA

               I. Garanto įsipareigojimas

               1. Toliau pasirašęs asmuo
                  21,

               …………………………………………………………………………………………………..…………………………………………………………………………………………………..

               nuolat gyvenantis (turintis buveinę)
                  32

               …………………………………………………………………………………………………... ……….…………………………………………………………………………………………...

               prisiimdamas solidariąją atsakomybę, garantijos įstaigoje

               …………………………………………………………………………………………………...

               maksimalia …suma garantuoja

               …………………………………………………………………………………………………...

               Europos Sąjungai (kurią sudaro Belgijos Karalystė, Bulgarijos Respublika, Čekijos Respublika, Danijos Karalystė, Vokietijos Federacinė Respublika, Estijos Respublika, Graikijos Respublika, Kroatijos Respublika, Ispanijos Karalystė, Prancūzijos Respublika, Airija, Italijos Respublika, Kipro Respublika, Latvijos Respublika, Lietuvos Respublika, Liuksemburgo Didžioji Hercogystė, Vengrija, Maltos Respublika, Nyderlandų Karalystė, Austrijos Respublika, Lenkijos Respublika, Portugalijos Respublika, Rumunija, Slovėnijos Respublika, Slovakijos Respublika, Suomijos Respublika, Švedijos Karalystė), taip pat Islandijos Respublikai, buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai, Norvegijos Karalystei, Serbijos Respublikai, Šveicarijos Konfederacijai, Turkijos Respublikai, Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei
                  43, Andoros Kunigaikštystei ir San Marino Respublikai
                  54 už bet kurią sumą, už kurią šią garantiją pateikiančiam asmeniui
                  65

               …………………………………………………………………………………………………..

               gali tekti atsakyti arba už kurią jis atsako pirmiau nurodytoms šalims dėl atsiradusios skolos, kurią sudaro muitai ir kiti privalomieji mokėjimai
                  76, taikomi toliau aprašytoms prekėms, pateiktoms šiai muitinės operacijai
                  87:

               …………………………………………………………………………………………………...

               …………………………………………………………………………………………………...

               Prekių aprašymas: ……………………………………………………………………………...

               …………………………………………………………………………………………………...

               …………………………………………………………………………………………………..

               …………………………………………………………………………………………………..

               2. Pasirašiusysis įsipareigoja, gavęs pirmąjį rašytinį 1 punkte nurodytų šalių kompetentingų institucijų prašymą, sumokėti reikalaujamas sumas, neturėdamas teisės atidėti mokėjimą ilgiau kaip 30 dienų nuo prašymo dienos, išskyrus atvejus, kai iki šio laikotarpio pabaigos jis arba bet kuris kitas atitinkamas asmuo muitinėms priimtinu būdu įrodo, kad kita nei galutinio vartojimo specialioji procedūra buvo pripažinta įvykdyta, kad prekių galutinio vartojimo ar laikinojo saugojimo sandėlio muitinės priežiūra buvo tinkamai užbaigta arba, jei atliekamos kitos nei specialiosios procedūros ir laikinasis saugojimas operacijos, kad su prekėmis susijusi padėtis buvo ištaisyta.

               Pasirašiusiojo prašymu ir dėl bet kokių svarbiomis pripažįstamų priežasčių kompetentingos institucijos gali nustatyti ilgesnį kaip 30 dienų nuo mokėjimo prašymo dienos laikotarpį, per kurį jis privalo sumokėti reikalaujamas sumas. Dėl papildomo laiko suteikimo susidarančios išlaidos, visų pirma bet kokios palūkanos, turi būti skaičiuojamos taip, kad jų suma būtų lygi sumai, kurią esant panašioms aplinkybėms reikėtų sumokėti atitinkamos šalies pinigų arba finansų rinkoje.

               3. Šis įsipareigojimas galioja nuo tos dienos, kurią jį patvirtina garantijos įstaiga. Pasirašiusysis lieka atsakingas už bet kokios skolos, atsiradusios atliekant muitinės operaciją, kuriai taikomas šis įsipareigojimas ir kuri buvo pradėta iki garantijos atšaukimo arba panaikinimo įsigaliojimo dienos, sumokėjimą net ir tuo atveju, kai mokėjimo reikalavimas pateiktas po šios dienos.

               4. Šio įsipareigojimo vykdymo tikslu pasirašiusysis nurodo savo adresą dokumentams įteikti
                  98 kiekvienoje iš kitų 1 punkte nurodytų šalių:

                        Šalis

                        Vardas (-ai) ir pavardė arba įmonės pavadinimas ir tikslus adresas

               Pasirašiusysis pripažįsta, kad visa korespondencija ir pranešimai, taip pat bet kokie formalumai ar procedūros, susiję su šiuo įsipareigojimu ir adresuoti arba raštu atlikti vienu iš jo adresų dokumentams įteikti, laikomi deramai jam pristatytais ar atliktais.

               Pasirašiusysis pripažįsta vietų, kuriose yra jo adresai dokumentams įteikti, teismų jurisdikciją.

               Pasirašiusysis įsipareigoja nekeisti savo adresų dokumentams įteikti arba, jeigu jam reikėtų pakeisti vieną arba kelis iš šių adresų, iš anksto apie tai informuoti garantijos įstaigą.

               Parengta…………………………(data)…………………………………………………………….

               …………………………………………………………………………………………………..

               (Parašas)
                  109

               II. Garantijos įstaigos patvirtinimas

               Garantijos įstaiga…………………………………………………………………………..

               ………………………………………………………………………………………………

               …………………………………………………………………………………………………..

               Garanto įsipareigojimas patvirtintas …(data) ir taikomas muitinės operacijai, atliekamai pagal …(data) muitinės deklaraciją / laikinojo saugojimo deklaraciją

               Nr.………………………….. …………………………………………………………….....

               ……………………………………………………………………………………………
                  1110

                  (Antspaudas ir parašas)“

               2) C2 priedas pakeičiamas taip:

               „C2 PRIEDAS

               GARANTO ĮSIPAREIGOJIMAS. VIENKARTINĖ LAKŠTŲ FORMOS GARANTIJA

               I. Garanto įsipareigojimas

               1. Toliau pasirašęs asmuo
                  121,

               …………………………………………………………………………………………………..

               …………………………………………………………………………………………………..

               nuolat gyvenantis (turintis buveinę)
                  132

               …………………………………………………………………………………………………..

               …………………………………………………………………………………………………..

               prisiimdamas solidariąją atsakomybę, garantijos įstaigoje ... garantuoja

               …………………………………………………………………………………………………...

               Europos Sąjungai (kurią sudaro Belgijos Karalystė, Bulgarijos Respublika, Čekijos Respublika, Danijos Karalystė, Vokietijos Federacinė Respublika, Estijos Respublika, Graikijos Respublika, Kroatijos Respublika, Ispanijos Karalystė, Prancūzijos Respublika, Airija, Italijos Respublika, Kipro Respublika, Latvijos Respublika, Lietuvos Respublika, Liuksemburgo Didžioji Hercogystė, Vengrijos Respublika, Maltos Respublika, Nyderlandų Karalystė, Austrijos Respublika, Lenkijos Respublika, Portugalijos Respublika, Rumunija, Slovėnijos Respublika, Slovakijos Respublika, Suomijos Respublika, Švedijos Karalystė), taip pat Islandijos Respublikai, buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai, Norvegijos Karalystei, Serbijos Respublikai, Šveicarijos Konfederacijai, Turkijos Respublikai, Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei, Andoros Kunigaikštystei ir San Marino Respublikai
                  143, už bet kurią sumą, už kurią procedūros vykdytojui gali tekti atsakyti arba už kurią jis atsako pirmiau nurodytoms šalims dėl atsiradusios skolos, kurią sudaro muitai ir kiti privalomieji mokėjimai, susiję su prekių, kurioms įforminta Sąjungos arba bendroji tranzito procedūra, importu arba eksportu ir dėl kurių pasirašiusysis prisiėmė atsakomybę išduodamas vienkartinės garantijos lakštus ne didesnei kaip 10 000 EUR sumai už kiekvieną jų.

               2. Pasirašiusysis įsipareigoja, gavęs pirmąjį rašytinį 1 punkte nurodytų šalių kompetentingų institucijų prašymą, sumokėti reikalaujamas sumas (ne daugiau kaip 10 000 EUR už vieną vienkartinės garantijos lakštą), neturėdamas teisės atidėti mokėjimą ilgiau kaip 30 dienų nuo prašymo dienos, išskyrus atvejus, kai iki šio laikotarpio pabaigos jis arba bet kuris kitas atitinkamas asmuo kompetentingoms institucijoms priimtinu būdu įrodo, kad operacija buvo pripažinta įvykdyta.

               Pasirašiusiojo prašymu ir dėl bet kokių svarbiomis pripažįstamų priežasčių kompetentingos institucijos gali nustatyti ilgesnį kaip 30 dienų nuo mokėjimo prašymo dienos laikotarpį, per kurį jis privalo sumokėti reikalaujamas sumas. Dėl papildomo laiko suteikimo susidarančios išlaidos, visų pirma bet kokios palūkanos, turi būti skaičiuojamos taip, kad jų suma būtų lygi sumai, kurią esant panašioms aplinkybėms reikėtų sumokėti atitinkamos šalies pinigų arba finansų rinkoje.

               3. Šis įsipareigojimas galioja nuo tos dienos, kurią jį patvirtina garantijos įstaiga. Pasirašiusysis lieka atsakingas už bet kokios skolos, atsiradusios atliekant Sąjungos arba bendrojo tranzito operaciją, kuriai taikomas šis įsipareigojimas ir kuri buvo pradėta iki garantijos atšaukimo arba panaikinimo įsigaliojimo dienos, sumokėjimą net ir tuo atveju, kai mokėjimo reikalavimas pateiktas po šios dienos.

               4. Šio įsipareigojimo vykdymo tikslu pasirašiusysis nurodo savo adresą dokumentams įteikti
                  154 kiekvienoje iš kitų 1 punkte nurodytų šalių:

                        Šalis

                        Vardas (-ai) ir pavardė arba įmonės pavadinimas ir tikslus adresas

               Pasirašiusysis pripažįsta, kad visa korespondencija ir pranešimai, taip pat bet kokie formalumai ar procedūros, susiję su šiuo įsipareigojimu ir adresuoti arba raštu atlikti vienu iš jo adresų dokumentams įteikti, laikomi deramai jam pristatytais ar atliktais.

               Pasirašiusysis pripažįsta vietų, kuriose yra jo adresai dokumentams įteikti, teismų jurisdikciją.

               Pasirašiusysis įsipareigoja nekeisti savo adresų dokumentams įteikti arba, jeigu jam reikėtų pakeisti vieną arba kelis iš šių adresų, iš anksto apie tai informuoti garantijos įstaigą.

               Parengta………………………………………………………………………………………….

               ……………………………………………………………………………………………(data)

               ………………………………………………………………………………………………….

                     (Parašas)
                  165

               II. Garantijos įstaigos patvirtinimas

               Garantijos įstaiga

               …………………………………………………………………………………………………

               ………………………………………………………………………………………………….

               Garanto įsipareigojimas patvirtintas …………………………………………………………..(data)

               …………………………………………………………………………………………………..

                  (Antspaudas ir parašas)“

               3) C4 priedas pakeičiamas taip:

               „C4 PRIEDAS

               GARANTO ĮSIPAREIGOJIMAS. BENDROJI GARANTIJA

               I.
                     Garanto įsipareigojimas

               1.
                     Toliau pasirašęs asmuo
                  171,

               …………………………………………………………………………………………...

               …………………………………………………………………………………………...

               nuolat gyvenantis (turintis buveinę)
                  182

               …………………………………………………………………………………………...

               …………………………………………………………………………………………...

               prisiimdamas solidariąją atsakomybę, garantijos įstaigoje

               …………………………………………………………………………………………...

               maksimalia …………………………………………………………….suma garantuoja

               Europos Sąjungai (kurią sudaro Belgijos Karalystė, Bulgarijos Respublika, Čekijos Respublika, Danijos Karalystė, Vokietijos Federacinė Respublika, Estijos Respublika, Airija, Graikijos Respublika, Ispanijos Karalystė, Prancūzijos Respublika, Kroatijos Respublika, Italijos Respublika, Kipro Respublika, Latvijos Respublika, Lietuvos Respublika, Liuksemburgo Didžioji Hercogystė, Vengrija, Maltos Respublika, Nyderlandų Karalystė, Austrijos Respublika, Lenkijos Respublika, Portugalijos Respublika, Rumunija, Slovėnijos Respublika, Slovakijos Respublika, Suomijos Respublika, Švedijos Karalystė), taip pat Islandijos Respublikai, buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai, Norvegijos Karalystei, Serbijos Respublikai, Šveicarijos Konfederacijai, Turkijos Respublikai, Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei
                  193, Andoros Kunigaikštystei ir San Marino Respublikai
                  204,

               už bet kurią sumą, už kurią šią garantiją pateikiančiam asmeniui
                  215 … gali tekti atsakyti arba už kurią jis atsako pirmiau nurodytoms šalims dėl atsiradusios skolos, kurią sudaro muitai ir kiti privalomieji mokėjimai
                  226, kurie gali būti ar buvo taikomi prekėms, pateiktoms 1a ir (arba) 1b punktuose nurodytoms muitinės operacijoms.

               Didžiausia garantijos suma susideda iš šių sumų:

               ……………………………………………………………………………………….

               a)
                     t. y. 100 / 50 / 30 %
                  237 referencinio dydžio dalies, atitinkančios skolų muitinei ir kitų galimų taikyti privalomųjų mokėjimų sumą, kuri yra lygi 1a punkte išvardytų sumų bendrai sumai,

               ir

               ……………………………………………………………………………………….

               b)
                     t. y. 100 / 30 %7 referencinio dydžio dalies, atitinkančios skolų muitinei ir kitų taikytų privalomųjų mokėjimų sumą, kuri yra lygi 1b punkte išvardytų sumų bendrai sumai.

               1a.
                     Referencinio dydžio dalis, atitinkanti skolų muitinei ir atitinkamais atvejais kitų galimų taikyti privalomųjų mokėjimų sumą, susideda iš šių toliau išvardytiems tikslams
                  248 skirtų sumų:

               a)
                     laikinasis saugojimas – …,

               b)
                     Sąjungos tranzito procedūra / bendroji tranzito procedūra – …,

               c)
                     muitinio sandėliavimo procedūra – …,

               d)
                     laikinojo įvežimo procedūra visiškai atleidžiant nuo importo muito – …,

               e)
                     laikinojo įvežimo perdirbti procedūra – …,

               f)
                     galutinio vartojimo procedūra – …,

               g)
                     kita operacija (nurodyti) – ….

               1b.
                     Referencinio dydžio dalis, atitinkanti skolų muitinei ir atitinkamais atvejais kitų galimų taikyti privalomųjų mokėjimų sumą, susideda iš šių toliau išvardytiems tikslams8 skirtų sumų:

               a)
                     išleidimas į laisvą apyvartą pagal įprastą muitinės deklaraciją neatidedant mokėjimo – …,

               b)
                     išleidimas į laisvą apyvartą pagal įprastą muitinės deklaraciją atidedant mokėjimą – …,

               c)
                     išleidimas į laisvą apyvartą pagal muitinės deklaraciją, pateiktą pagal 2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, 166 straipsnį – …,

               d)
                     išleidimas į laisvą apyvartą pagal muitinės deklaraciją, pateiktą pagal 2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, 182 straipsnį – …,

               e)
                     laikinojo įvežimo procedūra iš dalies atleidžiant nuo importo muito – …,

               f)
                     galutinio vartojimo procedūra – …
                  259.,

               g)
                     kita operacija (nurodyti) – ….

               2.
                     Toliau pasirašęs asmuo įsipareigoja, gavęs pirmąjį rašytinį 1 punkte nurodytų šalių kompetentingų institucijų prašymą, sumokėti reikalaujamas pirmiau nurodytos didžiausios sumos neviršijančias sumas, neturėdamas teisės atidėti mokėjimą ilgiau kaip 30 dienų nuo prašymo dienos, išskyrus atvejus, kai iki šio laikotarpio pabaigos jis arba bet kuris kitas atitinkamas asmuo muitinėms priimtinu būdu įrodo, kad kita nei galutinio vartojimo specialioji procedūra buvo pripažinta įvykdyta, kad prekių galutinio vartojimo ar laikinojo saugojimo sandėlio muitinės priežiūra buvo tinkamai užbaigta arba, jei atliekamos kitos nei specialiosios procedūros operacijos, kad su prekėmis susijusi padėtis buvo ištaisyta.

               Pasirašiusiojo prašymu ir dėl bet kokių svarbiomis pripažįstamų priežasčių kompetentingos institucijos gali nustatyti ilgesnį kaip 30 dienų nuo mokėjimo prašymo dienos laikotarpį, per kurį jis privalo sumokėti reikalaujamas sumas. Dėl papildomo laiko suteikimo susidarančios išlaidos, visų pirma bet kokios palūkanos, turi būti skaičiuojamos taip, kad jų suma būtų lygi sumai, kurią esant panašioms aplinkybėms reikėtų sumokėti atitinkamos šalies pinigų arba finansų rinkoje.

               Iš šios pinigų sumos negali būti atimamos jokios vykdant šį įsipareigojimą jau sumokėtos sumos, išskyrus atvejus, kai pasirašiusiajam pateikiamas reikalavimas sumokėti skolą, susijusią su muitinės operacija, pradėta iki ankstesnio mokėjimo reikalavimo gavimo dienos arba per 30 dienų nuo tos dienos.

               3.
                     Šis įsipareigojimas galioja nuo tos dienos, kurią jį patvirtina garantijos įstaiga. Pasirašiusysis lieka atsakingas už bet kokios skolos, atsiradusios atliekant muitinės operaciją, kuriai taikomas šis įsipareigojimas ir kuri buvo pradėta iki garantijos atšaukimo arba panaikinimo įsigaliojimo dienos, sumokėjimą net ir tuo atveju, kai mokėjimo reikalavimas pateiktas po šios dienos.

               4.
                     Šio įsipareigojimo vykdymo tikslu pasirašiusysis nurodo savo adresą dokumentams įteikti
                  2610 kiekvienoje iš kitų 1 punkte nurodytų šalių:

                        Šalis

                        Vardas (-ai) ir pavardė arba įmonės pavadinimas ir tikslus adresas

               Pasirašiusysis pripažįsta, kad visa korespondencija ir pranešimai, taip pat bet kokie formalumai ar procedūros, susiję su šiuo įsipareigojimu ir adresuoti arba raštu atlikti vienu iš jo adresų dokumentams įteikti, laikomi deramai jam pristatytais ar atliktais.

               Pasirašiusysis pripažįsta vietų, kuriose yra jo adresai dokumentams įteikti, teismų jurisdikciją.

               Pasirašiusysis įsipareigoja nekeisti savo adresų dokumentams įteikti arba, jeigu jam reikėtų pakeisti vieną arba kelis iš šių adresų, iš anksto apie tai informuoti garantijos įstaigą.

               Parengta …………………………………………………………………………………………

               ………………………………..…………………………….……………………………(data)

               …………………………………………………………………………………………………...

               (Parašas)
                  2711

               II.
                     Garantijos įstaigos patvirtinimas

               Garantijos įstaiga

               ………………………………………………………………………………………………

               Garanto įsipareigojimas priimtas

               ………………………………………………………………………………………………..

               …………………………………………………………………….(data)

                  (Antspaudas ir parašas)“

               4) C5 priedo 7 eilutėje žodžiai „Jungtinė Karalystė“ įterpiami tarp žodžių „Turkija“ ir „Andora(*)“.

               5) C6 priedo 6 eilutėje žodžiai „Jungtinė Karalystė“ įterpiami tarp žodžių „Turkija“ ir „Andora(*)“.

                     (1)

                        OL L 226, 1987 8 13, p. 2.

                     (2)
                  1
                        Vardas ir pavardė arba įmonės pavadinimas.

                     (3)
                  2
                        Tikslus adresas.

                     (4)
                  3
                        Išbraukti valstybės (-ių), kurios (-ių) teritorijoje garantija negali būti naudojama, pavadinimą (-us).

                     (5)
                  4
                        Andoros Kunigaikštystė ir San Marino Respublika nurodomos tik Sąjungos tranzito operacijų atveju.

                     (6)
                  5
                        Garantiją pateikiančio asmens vardas ir pavardė arba įmonės pavadinimas ir tikslus adresas.

                     (7)
                  6
                        Taikytina atsižvelgiant į su prekių importu arba eksportu susijusius privalomuosius mokėjimus tuo atveju, jei garantija naudojama įforminant prekėms Sąjungos arba bendrąją tranzito procedūrą arba jei ji gali būti naudojama daugiau nei vienoje valstybėje narėje.

                     (8)
                  7
                        Įrašyti vieną iš šių muitinės operacijų:
                        a) laikinasis saugojimas,
                        b) Sąjungos tranzito procedūra / bendroji tranzito procedūra,
                        c) muitinio sandėliavimo procedūra,
                        d) laikinojo įvežimo procedūra visiškai atleidžiant nuo importo muito,
                        e) laikinojo įvežimo perdirbti procedūra,
                        f) galutinio vartojimo procedūra,
                        g) išleidimas į laisvą apyvartą pagal įprastą muitinės deklaraciją neatidedant mokėjimo,
                        h) išleidimas į laisvą apyvartą pagal įprastą muitinės deklaraciją atidedant mokėjimą,
                        i) išleidimas į laisvą apyvartą pagal muitinės deklaraciją, pateiktą pagal 2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (OL L 269, 2013 10 10, p. 1), 166 straipsnį,
                        j) išleidimas į laisvą apyvartą pagal muitinės deklaraciją, pateiktą pagal Reglamento (ES) Nr. 952/2013 182 straipsnį,
                        k) laikinojo įvežimo procedūra iš dalies atleidžiant nuo importo muito,
                        l) kita operacija (nurodyti).

                     (9)
                  8
                        Jeigu šalies teisėje nėra nuostatų, pagal kurias privaloma nurodyti adresą dokumentams įteikti, garantas toje šalyje paskiria atstovą, įgaliotą gauti bet kokius jam adresuotus pranešimus, taip pat turi būti atitinkamai pritaikytas 4 punkto antroje pastraipoje pateiktas pripažinimas ir ketvirtoje pastraipoje išdėstytas įsipareigojimas. Su šia garantija susijusių ginčų sprendimas priklauso vietų, kuriose yra garanto arba jo atstovų adresai dokumentams įteikti, teismų jurisdikcijai.

                     (10)
                  9
                        Dokumentą pasirašantis asmuo prieš savo parašą privalo ranka įrašyti: „… sumos garantija“ (suma įrašoma žodžiais).

                     (11)
                  10
                        Pildo įstaiga, kurioje įforminta procedūra prekėms arba kurioje prekės buvo laikinai saugomos.

                     (12)
                  1
                        Vardas ir pavardė arba įmonės pavadinimas.

                     (13)
                  2
                        Tikslus adresas.

                     (14)
                  3
                        Andoros Kunigaikštystė ir San Marino Respublika nurodomos tik Sąjungos tranzito operacijų atveju.

                     (15)
                  4
                        Jeigu šalies teisėje nėra nuostatų, pagal kurias privaloma nurodyti adresą dokumentams įteikti, garantas toje šalyje paskiria atstovą, įgaliotą gauti bet kokius jam adresuotus pranešimus, taip pat turi būti atitinkamai pritaikytas 4 punkto antroje pastraipoje pateiktas pripažinimas ir ketvirtoje pastraipoje išdėstytas įsipareigojimas. Su šia garantija susijusių ginčų sprendimas priklauso vietų, kuriose yra garanto arba jo atstovų adresai dokumentams įteikti, teismų jurisdikcijai.

                     (16)
                  5
                        Prieš savo parašą pasirašantysis privalo ranka įrašyti: „Galioja kaip garantijos lakštas“.

                     (17)
                  1
                        Vardas ir pavardė arba įmonės pavadinimas.

                     (18)
                  2
                        Tikslus adresas.

                     (19)
                  3
                        Išbraukti šalies (-ių), kurios (-ių) teritorijoje garantija negali būti naudojama, pavadinimą (-us).

                     (20)
                  4
                        Andoros Kunigaikštystė ir San Marino Respublika nurodomos tik Sąjungos tranzito operacijų atveju.

                     (21)
                  5
                        Garantiją pateikiančio asmens vardas ir pavardė arba įmonės pavadinimas ir tikslus adresas.

                     (22)
                  6
                        Taikytina atsižvelgiant į kitus su prekių importu arba eksportu susijusius privalomuosius mokėjimus tuo atveju, jei garantija naudojama įforminant prekėms Sąjungos arba bendrąją tranzito procedūrą arba jei ji gali būti naudojama daugiau nei vienoje valstybėje narėje arba vienoje Susitariančiojoje Šalyje.

                     (23)
                  7
                        Kas nereikalinga, išbraukti.

                     (24)
                  8
                        Kitos nei bendrasis tranzitas procedūros taikomos tik Sąjungoje.

                     (25)
                  9.
                        Muitinės deklaracijoje deklaruotos su galutinio vartojimo procedūra susijusios sumos.

                     (26)
                  10
                        Jeigu šalies teisėje nėra nuostatų, pagal kurias privaloma nurodyti adresą dokumentams įteikti, garantas šalyje paskiria atstovą, įgaliotą gauti bet kokį jam adresuotą pranešimą, taip pat turi būti atitinkamai pritaikytas 4 punkto antroje pastraipoje pateiktas pripažinimas ir ketvirtoje pastraipoje išdėstytas įsipareigojimas. Su šia garantija susijusių ginčų sprendimas priklauso vietų, kuriose yra garanto arba jo atstovų adresai dokumentams įteikti, teismų jurisdikcijai.

                     (27)
                  11
                        Dokumentą pasirašantis asmuo prieš savo parašą privalo ranka įrašyti: „… sumos garantija“ (suma įrašoma žodžiais).


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2018 08 31
            COM(2018) 605 final
            2018/0315(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos Su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupėje ir Vidaus transporto komitete, dėl numatomo naujos Konvencijos dėl tarptautiniu geležinkeliu vežamų keleivių, bagažo ir krovininio bagažo sienų kirtimo procedūrų supaprastinimo priėmimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (toliau – JT EEK) Su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupėje ir galimai Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos Vidaus transporto komitete, dėl numatomo naujos Konvencijos dėl tarptautiniu geležinkeliu vežamų keleivių, bagažo ir krovininio bagažo sienų kirtimo procedūrų supaprastinimo priėmimo.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Konvencija dėl tarptautiniu geležinkeliu vežamų keleivių, bagažo ir krovininio bagažo sienų kirtimo procedūrų supaprastinimo

               Siūlomą Konvencijos dėl tarptautiniu geležinkeliu vežamų keleivių, bagažo ir krovininio bagažo sienų kirtimo procedūrų supaprastinimo projektą (toliau – siūlomas konvencijos projektas) inicijavo Geležinkelių bendradarbiavimo organizacija (toliau – OSŽD), kurios narės yra devynios Europos Sąjungos valstybės narės (Bulgarija, Čekija, Estija, Latvija, Lenkija, Lietuva, Rumunija, Slovakija, Vengrija), o Rusijos Federacijos Vyriausybė perdavė Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijai.

               Jau galioja konvencija, kurios taikymo sritis panaši, – tai 1952 m. tarptautinė konvencija, kuria siekiama supaprastinti tarptautiniu geležinkeliu vežamų keleivių ir bagažo sienų kirtimo procedūras; jos susitariančiosios šalys yra aštuonios Sąjungos valstybės narės (Austrija, Belgija, Italija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Portugalija, Prancūzija ir Švedija
                  1
               ). Dėl įvairių teisinio pobūdžio ir procedūrinių sunkumų nebuvo įmanoma iš dalies pakeisti ir modernizuoti šios konvencijos. Be to, Geležinkelių bendradarbiavimo organizacijos valstybės narės pritarė, kad šioje srityje reikia parengti naują konvenciją, o ne prisijungti prie pasenusios 1952 m. konvencijos.

               Siūlomas konvencijos projektas apima tris pagrindines Sąjungos politikos sritis: geležinkelius, muitines ir Sąjungos sienų valdymo acquis. Ja siekiama paspartinti ir supaprastinti keleivinių traukinių pasienio kontrolę. Pagrindiniai nauji konvencijos projekto elementai yra bendra koordinuota pasienio kontrolės procedūra vietoj dviejų ar daugiau abipus sienos viena po kitos vykdomų kontrolės procedūrų; kontrolė važiuojančiuose traukiniuose, jei tai įmanoma atsižvelgiant į traukinių tvarkaraščius ir sustojimus, ir bendradarbiavimo apibrėžimas dvišaliais ar daugiašaliais susitarimais. Šis pasiūlymas susijęs su Sąjungos sienų valdymo politikos sritimi. Kitų dviejų Sąjungos politikos sričių – geležinkelių ir muitinių – klausimai bus aptariami atskirame pasiūlyme.

               2.2.JT EEK Su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupė

               Su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupė veikia vadovaudamasi Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos politika, o bendrą jos priežiūrą vykdo Vidaus transporto komitetas. Darbo grupės funkcijos yra inicijuoti ir vykdyti veiksmus, kuriais siekiama suderinti ir supaprastinti įvairių rūšių vidaus transporto sienų kirtimo procedūrų reguliavimą, taisykles ir fiksavimą dokumentuose.

               Visos Sąjungos valstybės narės yra darbo grupės narės, turinčios teisę joje balsuoti ir atstovauti Sąjungai.

               2.3.Numatomas Su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupės aktas

               Su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupė 2018 m. posėdžiaus šiomis dienomis: birželio 12–14 d. ir spalio 16–19 d. Viename iš posėdžių darbo grupė turi priimti sprendimą dėl pritarimo siūlomai konvencijai ir jos perdavimo kartą per metus vasario mėn. posėdžiaujančiam Vidaus transporto komitetui, kad jis ją oficialiai patvirtintų.

               Numatomas aktas šalims taps privalomas pagal konvencijos projekto 22 straipsnį, kuriame nustatyta: „1. Ši konvencija įsigalioja praėjus trims mėnesiams nuo dienos, kurią savo ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo ar prisijungimo dokumentus bus deponavusios penkios valstybės. 2. Kiekvienai valstybei, ratifikavusiai, priėmusiai ar patvirtinusiai šią konvenciją arba prie jos prisijungusiai po to, kai deponuotas penktas ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo ar prisijungimo dokumentas, ši konvencija įsigalioja praėjus trims mėnesiams nuo dienos, kurią ta valstybė deponavo savo ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo ar prisijungimo dokumentą.“

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               3.1.Sąjungos pozicija

               Sąjunga pritaria konvencijos projekto tikslams ir remia iniciatyvą supaprastinti keleivių vežimą geležinkelių transportu, tačiau nenustatė konvencijos projekto pridėtinės vertės arba naudos Sąjungai arba jos valstybėms narėms. Siūloma naująja konvencija nebūtų pasiekta, kad esami dvišaliai arba daugiašaliai susitarimai taptų nebereikalingi, ir galbūt net nebūtų užtikrintos palankesnės sąlygos sudaryti naujus dvišalius arba daugiašalius susitarimus, nes joje tokių susitarimų modelis nenustatytas. Daugelis konvencijos projekto nuostatų yra neprivalomojo pobūdžio ir be atskirų atitinkamų šalių susitarimų negali būti įgyvendintos. Šiuo metu konvencijos projektas galėtų būti tik orientacinė priemonė sudarant būsimus dvišalius ir daugiašalius susitarimus.

               Kiek tai susiję su ES sienų valdymo acquis, konvencijos projektas – toks, koks jis yra dabar, – nesuteikia naujų ar naudingų priemonių, taigi nesuteikia jokios pridėtinės vertės ES ir jos valstybėms narėms. Be to, į jį įtrauktos kelios nuostatos, dėl kurių kiltų problemų ES acquis srityje ir kurias reikėtų iš dalies keisti, jei Sąjunga arba jos valstybės narės ateityje norėtų prisijungti prie siūlomos konvencijos. Pavyzdžiui, konvencijos projekto 6 straipsnyje turėtų būti paaiškinta, kad sienų kontrolė negali būti panaikinta daugiašaliais arba dvišaliais valstybių susitarimais: kadangi kertant ES išorės sienas taikomas Šengeno sienų kodeksas, tarptautiniais susitarimais gali būti nustatyta tik tai, kaip vykdoma kontrolė, nereglamentuojant tokios kontrolės iš esmės.

               Sąjungos instituciniu požiūriu, konvencijos projekto apimami klausimai patenka į išimtinės ir pasidalijamosios Sąjungos kompetencijos sritis. Valstybės narės negali atskirai prisijungti prie siūlomos konvencijos dalių, kurios patenka į išimtinės Sąjungos kompetencijos sritį. Tam, kad Sąjunga galėtų prisijungti prie konvencijos, į jos projektą turėtų būti įtraukta nuostata, leidžianti Sąjungai dalyvauti kaip ekonominės integracijos regioninei organizacijai pagal jos bendrąją institucinių nuostatų politiką.

               Net jei atrodo, kad Sąjungai prisijungti prie siūlomos konvencijos nėra pagrindo, pagal Sąjungos bendrąją institucinių aspektų politiką į visas naujas tarptautines konvencijas turėtų būti įtraukta nuostata, leidžianti dalyvauti ekonominės integracijos regioninėms organizacijoms.

               Jei Su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupė patvirtins konvencijos projektą, Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos Vidaus transporto komitetas 2019 m. vasario mėn. vyksiančiame 81ame posėdyje arba vėlesniame posėdyje galės balsuoti dėl konvencijos priėmimo ir paprašyti sekretoriato persiųsti ją depozitaro funkcijas vykdančiam Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui. Todėl tam, kad tokiu galimu atveju būtų galima veikti, svarbu nustatyti Sąjungos poziciją. Dėl išimtinei Sąjungos kompetencijai priklausančių klausimų Sąjungos vardu balsuos Komisija.

                  Rengiant siūlomą konvenciją konsultuotasi su įvairiais viešojo ir privačiojo sektorių ekspertais.

               Konsultacijos su valstybėmis narėmis vyko per Muitinės teisės aktų komiteto (koordinavimas, Ženeva) posėdžius, iš kurių vienas surengtas kartu su Bendros Europos geležinkelių erdvės komiteto ekspertais, patarėjais teisingumo ir vidaus reikalų klausimais, transporto atašė ir už mobilumą ir transportą bei migraciją ir vidaus reikalus atsakingų Komisijos generalinių direktoratų atstovais (2017 m. sausio 23 d.). Taip pat konsultuotasi su Muitinės ekspertų grupe.

               Tolesnės konsultacijos vyko Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos Su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupės ir Geležinkelių transporto darbo grupės posėdžiuose.

               Prieš atitinkamuose Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos forumuose vykusias diskusijas, kuriose dalyvavo už mokesčius ir muitų sąjungą atsakingas Komisijos generalinis direktoratas arba už mobilumą ir transportą atsakingas Komisijos generalinis direktoratas, minėti generaliniai direktoratai ir už migraciją ir vidaus reikalus atsakingas generalinis direktoratas kartu koordinavo veiksmus, nes konvencijos projektas yra susijęs su šių trijų generalinių direktoratų kompetencijai priklausančiomis politikos sritimis.

               Vidaus koordinavimas ir bendros diskusijos su valstybėmis narėmis Muitinės teisės aktų komiteto ir muitinės ekspertų posėdžiuose aiškiai parodė, kad nei valstybėms narėms, nei Sąjungai nėra tikslinga prisijungti prie siūlomos konvencijos, nes ji nesuteikia naudos arba pridėtinės vertės nė vienoje susijusioje srityje, t. y. į šio projekto ir Sąjungos institucinio požiūrio taikymo sritį patenkančiose Sąjungos politikos srityse.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  2
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Aktas, kurį turi priimti Su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupė ir Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos Vidaus transporto komitetas, yra teisinę galią turintis aktas. Numatomas aktas bus privalomas pagal tarptautinę teisę, vadovaujantis konvencijos projekto 22 straipsniu.

               Numatomu aktu Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               Atsižvelgiant į tai, kad numatomu aktu siekiama kelių tikslų arba jį sudaro kelios dalys, kurie (-ios) yra neatsiejamai susiję (-ios) ir nė vienas (-a) iš jų nėra tik papildomas (-a), sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas išimties tvarka turės apimti įvairius atitinkamus teisinius pagrindus.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Numatomu aktu siekiama patikrinimų kertant sieną tikslų, jį sudaro šios srities dalys ir jis apima keleivių ir dokumentų patikrinimus. Todėl jis turėtų būti pagrįstas SESV 77 straipsnio 2 dalies b punktu dėl „išorės sienas kertantiems asmenims taikomos kontrolės“.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas apima šias nuostatas: SESV 77 straipsnio 2 dalies b punktą.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 77 straipsnio 2 dalies b punktas kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               2018/0315 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos Su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupėje ir Vidaus transporto komitete, dėl numatomo naujos Konvencijos dėl tarptautiniu geležinkeliu vežamų keleivių, bagažo ir krovininio bagažo sienų kirtimo procedūrų supaprastinimo priėmimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies b punktą kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Rusijos Federacijos Vyriausybė pasiūlė priimti naują Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) konvenciją dėl tarptautiniu geležinkeliu vežamų keleivių, bagažo ir krovininio bagažo sienų kirtimo procedūrų supaprastinimo, kurią remia Geležinkelių bendradarbiavimo organizacija (OSŽD);

               (2)Su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupė veikia vadovaudamasi JT EEK politika, o bendrą jos priežiūrą vykdo Vidaus transporto komitetas. Darbo grupės funkcijos yra inicijuoti ir vykdyti veiksmus, kuriais siekiama suderinti ir supaprastinti įvairių rūšių vidaus transportui taikomų sienų kirtimo procedūrų reglamentavimą, taisykles ir dokumentus;

               (3)2018 m. birželio 12–14 d. vyksiančiame 149-ame posėdyje arba vėlesniame posėdyje JT EEK Su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupė turi priimti sprendimą dėl pritarimo siūlomai Konvencijai dėl tarptautiniu geležinkeliu vežamų keleivių, bagažo ir krovininio bagažo sienų kirtimo procedūrų supaprastinimo ir jos perdavimo Vidaus transporto komitetui, kad jis ją oficialiai patvirtintų;

               (4)JT EEK Su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupėje Sąjungai atstovauja 28 Sąjungos valstybės narės, turinčios teisę balsuoti. Dėl išimtinei Sąjungos kompetencijai priklausančių klausimų Sąjungos poziciją Sąjungos ir jos valstybių narių vardu išreiškia Komisija;

               (5)atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes ir vieningo Sąjungos ir jos valstybių narių išorės atstovavimo labui, Komisija gali vesti derybas dėl Sąjungos kompetencijos sričių ir dalykų, dėl kurių valstybės narės nesuteikė kompetencijos Europos Sąjungai;

               (6)tikslinga nustatyti poziciją, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu JT EEK Su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupėje ir Vidaus transporto komitete, nes siūloma konvencija susijusi su vizų formalumų klausimais, kurie priklauso Sąjungos kompetencijai;

               (7)konvencijoje išdėstytos bendros nuostatos dėl keleivinių traukinių pasienio kontrolės organizavimo. Ją galima laikyti bet kokių daugiašalių ir dvišalių susitarimų, be kurių negalėtų veikti nė vienas konvencijos reglamentuojamas elementas, pagrindu;

               (8)su Sąjungos valstybėmis narėmis tokie dvišaliai susitarimai gali būti sudaryti ir be siūlomos konvencijos. atsižvelgiant į teisinę sistemą, panašu, jog tokia konvencija reikalinga tam, kad Rusija ir kai kurios kitos OSŽD atstovaujamos šalys galėtų lengviau sudaryti daugiašalius ir dvišalius susitarimus;

               (9)atrodo, kad siūlomos konvencijos turinys Sąjungos valstybėms narėms nėra nei naudingas, nei žalingas. Todėl siūlomai konvencijai Sąjunga nepritars, tačiau ji taip pat neturi pagrindo blokuoti jos priėmimą;

               (10)net jei atrodo, kad Sąjunga nėra suinteresuota prisijungti prie siūlomos konvencijos, pagal Sąjungos bendrą institucinių nuostatų politiką į visas naujas tarptautines konvencijas turėtų būti įtraukta nuostata, leidžianti dalyvauti ekonominės integracijos regioninėms organizacijoms. Siūlomame konvencijos projekte tokios Sąjungai prisijungti prie konvencijos leidžiančios nuostatos nėra;

               (11)todėl, jei nuostata, leidžianti dalyvauti ekonominės integracijos regioninėms organizacijoms, bus įtraukta, Sąjungos pozicija JT EEK Su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupėje turėtų būti neutrali. Tokiu atveju balsuojant Sąjunga turėtų susilaikyti. Kitu atveju Sąjunga turėtų balsuoti prieš siūlomos konvencijos priėmimą;

               (12)pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Kadangi šis sprendimas grindžiamas Šengeno acquis, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nusprendžia dėl šio sprendimo, Danija nusprendžia, ar jį įtrauks į savo nacionalinę teisę;

               (13)Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis
                  3
               , kurios patenka į Tarybos sprendimo 1999/437/EB
                  4
                1 straipsnio A punkte nurodytą sritį;

               (14)Šveicarijos atžvilgiu šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis
                  5
               , kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2008/146/EB
                  6
                3 straipsniu;

               (15)Lichtenšteino atžvilgiu šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis
                  7
               , kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2011/350/ES
                  8
                3 straipsniu;

               (16)šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Jungtinė Karalystė nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2000/365/EB
                  9
               . Todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

               (17)šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB
                  10
               . Todėl Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

               (18)Kipro, Bulgarijos, Rumunijos ir Kroatijos atžvilgiu šio sprendimo nuostatos yra grindžiamos Šengeno acquis ar kitaip su juo susijusios, kaip apibrėžta atitinkamai 2003 m. Stojimo akto
                  11
                3 straipsnio 2 dalyje, 2005 m. Stojimo akto
                  12
                4 straipsnio 2 dalyje ir 2011 m. Stojimo akto
                  13
                4 straipsnio 2 dalyje,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi JT EEK Su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupėje ir Vidaus transporto komitete, dėl siūlomo naujos JT EEK konvencijos dėl tarptautiniu geležinkeliu vežamų keleivių, bagažo ir krovininio bagažo sienų kirtimo procedūrų supaprastinimo priėmimo, yra tokia:

               jeigu bus įtraukta nuostata, leidžianti dalyvauti ekonominės integracijos regioninėms organizacijoms, Sąjungos pozicija balsuojant dėl konvencijos projekto yra susilaikyti. Jeigu tokia nuostata nebus įtraukta, Sąjunga balsuoja prieš konvencijos priėmimą.

               2 straipsnis

               1 straipsnyje nurodytą poziciją bendrai išreiškia Sąjungos valstybių narių, kurios yra JT EEK Su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupės ir Vidaus transporto komiteto narės.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai ir valstybėms narėms.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        Pasirašė, bet neratifikavo.

                     (2)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (3)

                        OL L 176, 1999 7 10, p. 36.

                     (4)

                        1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimas 1999/437/EB dėl tam tikrų priemonių taikant Europos Sąjungos Tarybos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės sudarytą susitarimą dėl šių dviejų valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (OL L 176, 1999 7 10, p. 31).

                     (5)

                        OL L 53, 2008 2 27, p. 52.

                     (6)

                        2008 m. sausio 28 d. Tarybos sprendimas 2008/146/EB dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis sudarymo Europos bendrijos vardu (OL L 53, 2008 2 27, p. 1).

                     (7)

                        OL L 160, 2011 6 18, p. 21.

                     (8)

                        2011 m. kovo 7 d. Tarybos sprendimas 2011/350/ES dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokolo dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis sudarymo Europos Sąjungos vardu, kiek tai susiję su patikrinimų prie vidaus sienų panaikinimu ir asmenų judėjimu (OL L 160, 2011 6 18, p. 19).

                     (9)

                        2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimas 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 131, 2000 6 1, p. 43).

                     (10)

                        2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 64, 2002 3 7, p. 20).

                     (11)

                        Aktas dėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimo sąlygų ir Sutarčių, kuriomis yra grindžiama Europos Sąjunga, pritaikomųjų pataisų (OL L 236, 2003 9 23, p. 33).

                     (12)

                        Aktas dėl Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos stojimo sąlygų ir Sutarčių, kuriomis yra grindžiama Europos Sąjunga, pritaikomųjų pataisų (OL L 157, 2005 6 21, p. 203).

                     (13)

                        Aktas dėl Kroatijos Respublikos stojimo sąlygų ir Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo bei Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties pritaikomųjų pataisų (OL L 112, 2012 4 24, p. 21).


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2018 09 07
            COM(2018) 622 final
            2018/0324(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo nustatoma pozicija dėl Australijos prisijungimo prie Sutarties dėl viešųjų pirkimų, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Viešųjų pirkimų komitete
            (Tekstas svarbus EEE)

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1. Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu Viešųjų pirkimų komitete dėl numatomo komiteto sprendimo dėl Australijos prisijungimo prie Sutarties dėl viešųjų pirkimų priėmimo.

               2. Pasiūlymo aplinkybės

               2.1Sutartis dėl viešųjų pirkimų

               Sutartis dėl viešųjų pirkimų (toliau – Sutartis) yra keliašalė PPO sutartis, kuria Šalys raginamos atverti vienos kitoms viešųjų pirkimų rinkas. 2014 m. balandžio 6 d. įsigaliojo patikslinta Sutarties redakcija.

               Europos Sąjunga yra Sutarties šalis.

               2015 m. birželio 2 d. Australija pateikė prašymą dėl prisijungimo prie Sutarties. 2016 m. rugsėjo 30 d. ir 2017 m. birželio 2 d. ji pateikė patikslintus pasiūlymus dėl taikymo srities.

               Komisija Sąjungos vardu vedė derybas dėl Australijos nurodytų rinkos atvėrimo įsipareigojimų tiek tarp abiejų šalių, tiek Viešųjų pirkimų komitete.

               Vėliau, 2018 m. kovo 7 d., Australija Viešųjų pirkimų komitetui pateikė galutinį pasiūlymą. Australijos galutinio pasiūlymo santrauka ir Komisijos atliktas šio pasiūlymo vertinimas pateikti toliau.

               Šiuo sprendimu Komisijai leidžiama Viešųjų pirkimų komitete pareikšti poziciją Europos Sąjungos vardu dėl Australijos prisijungimo.

               2.2Viešųjų pirkimų komitetas

               Viešųjų pirkimų komitetas buvo įsteigtas tam, kad administruotų Sutarties dėl viešųjų pirkimų (SVP) įgyvendinimą. Jį sudaro visų Šalių atstovai, taip pat PPO narių ir tarpvyriausybinių organizacijų atstovai; pastarųjų statusas yra stebėtojo.

               Komitetas reguliariai rengia posėdžius, maždaug keturis kartus per metus, suteikdamas galimybę Šalims konsultuotis bet kokiais klausimais, susijusiais su Sutarties įgyvendinimu ir taikymu ar jos tikslų siekimu. Jis taip pat vykdo kitas užduotis, kurias jam gali paskirti Šalys.

               Komitetas kasmet informuoja PPO generalinę tarybą apie savo veiklą ir pokyčius, susijusius su Sutarties įgyvendinimu ir taikymu.

               Europos Sąjunga, kaip ir visos kitos Šalys, yra Komiteto narė ir jai atstovauja Komisija.

               2.3Numatomas Viešųjų pirkimų komiteto aktas

               2018 m. birželio 27 d. Viešųjų pirkimų komiteto neformaliame posėdyje Komisija pareiškė, kad Europos Sąjunga iš esmės pritaria Australijos prisijungimui prie Sutarties dėl viešųjų pirkimų, jei bus įvykdytos Europos Sąjungos nustatytos Australijos prisijungimo sąlygos.

               2018 m. spalio 17 d. formaliame posėdyje Viešųjų pirkimų komitetas turi priimti sprendimą dėl Australijos prisijungimo prie Sutarties dėl viešųjų pirkimų (toliau – numatomas aktas).

               Numatomo akto tikslas – pritarti Australijos prisijungimui prie Sutarties dėl viešųjų pirkimų pagal Sutarties XXII straipsnio 2 dalį.

               Sprendimas bus priimtas Šalims užbaigus atitinkamas vidaus procedūras. Vadovaujantis Sutarties XXII straipsniu, „bet kuri PPO narė gali prisijungti prie šios Sutarties tokiomis sąlygomis, dėl kurių ji susitaria su Sutarties šalimis; šios sąlygos nustatomos Komiteto sprendimu“. Prisijungimas įvyksta, kai PPO generaliniam direktoriui deponuojamas prisijungimo dokumentas, kuriame nurodytos sutartos sąlygos. Ši Sutartis prie jos prisijungiančiai narei įsigalioja 30-ą dieną po tos dienos, kurią buvo deponuotas prisijungimo dokumentas.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

                Australijos galutinis pasiūlymas

               Įsipareigojimai dėl patekimo į rinką (subjektai, prekės, paslaugos ir statybos paslaugos, kuriems taikomi įsipareigojimai)

               Ribos

               Australija 1 priede taiko ribas, kurias prekėms, paslaugoms ir statybos paslaugoms paprastai taiko Sutarties šalys. Tačiau 2 priede prekėms ir paslaugoms Australija numato aukštesnę ribą (355 000 SST), nei nustatyta ES (200 000 SST). 3 priede ribos prekėms ir paslaugoms atitinka ES ribas (400 000 SST), tačiau Australija į savo 3 priedą yra įtraukusi subjektus, kurie yra viešosios teisės reglamentuojami subjektai, o ES juos yra įtraukusi į 2 priedą ir nustačiusi žemesnę ribą.

               Subjektai

               1 priede („Centrinės valdžios subjektai“) Australija pateikė išsamų sąrašą, kuriame nurodyti centrinės valdžios subjektai, kurių vykdomuose viešuosiuose pirkimuose gali dalyvauti Sutarties šalys. Taikymo sritis yra visa apimanti. 1 priede yra keturios pastabos. 1 pastaboje nurodyta, kad ši Sutartis taikoma tik šiame priede išvardytiems subjektams (įskaitant išvardytų subjektų biurus). 2 pastaboje nurodyta, kad ši Sutartis netaikoma šiame priede išvardytų subjektų vykdomiems autotransporto priemonių viešiesiems pirkimams. Tačiau ši pastaba turi būti palaipsniui panaikinta ir taikoma tik iki 2019 m. sausio 1 d. 3 pastaboje numatyta, kad ši Sutartis netaikoma Australijos Vyriausybės teisės konsultanto arba jo vardu vykdomiems viešiesiems pirkimams. 4 pastaba yra susijusi su Gynybos departamento vykdomais viešaisiais pirkimais.

               2 priede („Centrinei valdžiai pavaldūs subjektai“) Australijos nustatyta taikymo sritis apima tik valstijų ir teritorijų valdžios subjektus. Žemesnio lygmens centrinei valdžiai pavaldūs subjektai, kaip antai miestai, į taikymo sritį neįtraukti. Už viešąsias paslaugas, geležinkelius ir kitas su transportu susijusias sritis (pavyzdžiui, kelių tiesybą ir uostus) yra atsakingos valstijos ir teritorijos. Tačiau 2 priede nurodyti tik keli subjektai (daugiausia transporto srities). Iš kai kurių Australijos atsakymų matyti, kad šie subjektai veikia komerciniu pagrindu arba jie yra privatizuoti. Prekėms ir paslaugoms taikomos ribos yra aukštesnės (355 000 SST), nei nustatyta ES (200 000 SST).

               Išlyga dėl autotransporto priemonių pastaboje tebetaikoma Australijos sostinės teritorijai, Naujajam Pietų Velsui, Kvinslandui, Pietų Australijai ir Viktorijai. Likusios trys teritorijos šioje pastaboje neminimos. 2 priede taip pat yra keletas kitų pastabų, taikomų konkrečioms teritorijoms.

               3 priede („Kiti subjektai“) Australija nurodė 26 subjektus. Šis sąrašas yra standartinis sąrašas, kurį Australija yra pateikusi savo laisvosios prekybos susitarimuose (LPS). Ribos prekėms ir paslaugoms atitinka ES ribas (400 000 SST), tačiau Australija į savo 3 priedą yra įtraukusi subjektus, kurie yra viešosios teisės reglamentuojami subjektai, o ES juos yra įtraukusi į 2 priedą ir nustačiusi žemesnę ribą.

               Valdžios sektoriaus verslo įmonės, atrodo, yra panašios į ES valstybines įmones, kurias ES yra nurodžiusi 3 priede, jei jos vykdo veiklą viešųjų paslaugų – vandens, elektros, uostų ir oro uostų, miestų transporto ir geležinkelių – sektoriuose (apibrėžties metodas). Viešųjų paslaugų sektoriaus valdžios sektoriaus verslo įmonės į taikymo sritį neįtrauktos.

               Prekės

               Australija pasiūlė neigiamą prekių sąrašą. Australija įsipareigoja į taikymo sritį įtraukti visas prekes, kurias per viešuosius pirkimus įsigyja į taikymo sritį patenkantys subjektai, išskyrus labai konkrečias išimtis (kraujo ir su krauju susijusių produktų, įskaitant iš plazmos pagamintus produktus, viešieji pirkimai).

               Paslaugos

               Australija pasiūlė neigiamą paslaugų sąrašą. Australijos pasiūlymas taikomas labai plačiam paslaugų spektrui – jis apima visas paslaugas, kurias teikia subjektai, patenkantys į taikymo sritį, išskyrus labai konkrečias išimtis (plazmos frakcionavimo paslaugų, valdžios sektoriaus reklamos paslaugų, sveikatos ir socialinių paslaugų, mokslinių tyrimų ir plėtros paslaugų viešieji pirkimai). Pateikta pastaba dėl abipusiškumo, kurioje nurodyta, kad Sutarties šalims siūlomos tik tos paslaugos, kurias kitos Sutarties šalys yra įtraukusios į taikymo sritį.

               Statybos paslaugos

               Australija pasiūlė neigiamą statybos paslaugų sąrašą. Australijos pasiūlymas taikomas visoms statybos paslaugoms, nurodytoms Svarbiausio produktų klasifikatoriaus (CPC Prov.) 51 skyriuje ir PPO klasifikavimo sistemoje MTN. GNS/W/120, kurių viešuosius pirkimus vykdo 1, 2 ir 3 prieduose išvardyti subjektai, kaip paprastai yra ir Sutarties šalių pasiūlymuose.

               Bendrosios pastabos

               Į 7 priedą Australija įtraukė dvi bendrąsias pastabas. Pagal 1 pastabą Sutartis netaikoma bet kokio pobūdžio nuolaidoms, kurios gali būti naudingos mažosioms ir vidutinėms įmonėms; priemonėms, kuriomis saugomos meninės, istorinės ar archeologinės vertės turinčios nacionalinės vertybės; čiabuvių sveikatos ir gerovės priemonėms; priekių ir paslaugų viešiesiems pirkimams ne perkančiosios šalies teritorijoje siekiant jas vartoti / jomis naudotis ne perkančiosios šalies teritorijoje. 2 pastaboje patikslinama, kad: Sutartis netaikoma viešiesiems pirkimams, finansuojamiems dotacijomis ir rėmimo įmokomis, gautomis iš asmenų, neįtrauktų į 1, 2 ar 3 priedą; ji netaikoma viešiesiems pirkimams, jei perkantysis subjektas perka iš kito valdžios sektoriaus subjekto; nė viena Sutarties nuostata perkančiajai šaliai ar jos perkantiesiems subjektams netrukdoma parengti, priimti ar taikyti technines specifikacijas, kurių reikia siekiant apsaugoti neskelbtiną vyriausybės informaciją, įskaitant specifikacijas, kurios gali turėti poveikio tokios informacijos saugojimui, prieglobai ar apdorojimui arba riboti tokios informacijos saugojimą, prieglobą ar apdorojimą už perkančiosios šalies teritorijos ribų; o perkantysis subjektas savanoriškiems inovatyviems pasiūlymams gali taikyti riboto konkurso tvarką pagal XIII straipsnio 1 dalį.

               Australijos teisės aktai

               Panašu, kad Australijos viešųjų pirkimų, kuriems taikoma Sutartis, srities teisės aktai yra nediskriminaciniai. Pagal Australijos Sandraugos viešųjų pirkimų taisykles jos viešųjų pirkimų sistema yra nediskriminacinė. Visiems potencialiems valdžios sektoriaus tiekėjams, laikantis Sandraugos viešųjų pirkimų taisyklių, turi būti taikomos vienodos sąlygos pagal jų komercines, teisines, technines ir finansines galimybes ir jie negali būti diskriminuojami dėl savo dydžio, tam tikrų priklausomybės ar nuosavybės santykių su užsienio asmeniu, jų vietos, ar jų prekių ir paslaugų kilmės. Taigi panašu, kad Australijos viešųjų pirkimų srities teisės aktai yra atviri, skaidrūs ir nediskriminaciniai ir atitinka Sutarties reikalavimus. Taigi Australijos galutiniame pasiūlyme pagal 7 priedą taikoma plataus masto išimtis dėl bet kokio pobūdžio nuolaidų, kurios gali būti naudingos mažosioms ir vidutinėms įmonėms; į tai turi būti atsižvelgta ES išlygose, taikomose Australijai, ir atspindėta I priedėlyje pateiktame ES plane.

               Komisijos atliktas Australijos pasiūlymo vertinimas

               Australija plačiai atveria savo viešųjų pirkimų rinką visoms Sutarties šalims, kadangi jos pasiūlymas, kalbant apie subjektus, prekes, paslaugas ir statybos paslaugas, yra labai plačios apimties, o teisės aktai yra nediskriminaciniai. Be to, Australija nenustato jokių konkrečių apribojimų nė vienos Sutarties šalies atžvilgiu. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad Australijos atveju taikymo sritis nėra visa apimanti, nors jos apimtis ir yra reikšminga, būtų tinkama nustatyti kai kuriuos konkrečius (Australijos) patekimo į Sąjungos viešųjų pirkimų rinką apribojimus arba išimtis, kaip ES yra anksčiau padariusi kai kurių Sutarties šalių, kurių siūloma taikymo sritis yra tik dalinė, atžvilgiu.

               Konkretūs toliau nurodyti apribojimai, kurie taps Australijos prisijungimo prie Sutarties sąlygų dalimi ir kuriuos turi priimti Viešųjų pirkimų komitetas, atsispindės I priedėlyje pateiktame ES plane:

               ·1 priedo 2 skirsnio (ES valstybių narių centrinės valdžios perkančiosios organizacijos) 3 punktas:

               Australija bus įrašyta į Sutarties šalių, kurios, palyginti su kitomis Sutarties šalimis, gali dalyvauti ne visuose centrinės valdžios lygmens perkančiųjų organizacijų viešuosiuose pirkimuose, sąrašą.

               ·1 priedo 2 pastaba:

               Atsižvelgiant į Australijos bendrąją pastabą, pagal kurią Sutartis netaikoma lengvatoms MVĮ, ES nustatys išlygą dėl šio aspekto. Australija bus nurodyta I priedėlio (Europos Sąjungos įsipareigojimai) 1 priedo 2 pastaboje pateiktame sąraše kartu su Japonija, Pietų Korėja ir JAV. Todėl XVIII straipsnio nuostatos nebus taikomos Australijos prekių tiekėjams ir paslaugų teikėjams, kai rengiamas konkursas dėl sutarčių skyrimo kitos Šalies, kuri nėra Japonija, Pietų Korėja, JAV ir Australija, MVĮ tol, kol ES sutinka, kad Australija nebetaiko diskriminacinių priemonių kai kurių vietinių smulkių ir mažumos įmonių naudai.

               ·2 priedo 1 pastaba:

               Atsižvelgiant į Australijos ribotą taikymo sritį pagal 2 priedą, ES sudarys galimybę Australijai dalyvauti vietos perkančiųjų organizacijų (administracinių vienetų, klasifikuojamų NUTS 1) vykdomuose viešuosiuose pirkimuose. Dėl administracinių vienetų, Reglamente 1059/2003 (su pakeitimais) klasifikuojamų NUTS 2 ir NUTS 3, kai prekės, paslaugos, prekių tiekėjai ir paslaugų teikėjai yra iš Australijos, Australijai nebus sudaryta galimybė dalyvauti administracinių vienetų, klasifikuojamų NUTS 2 ir 3, perkančiųjų organizacijų vykdomuose viešuosiuose pirkimuose.

               ·2 priedo 1 pastaba:

               Atsižvelgiant į tai, kad Australijos ribos regioninių ir vietos subjektų, kuriems taikomas 2 priedas, prekėms ir paslaugoms (355 000 SST), ir atitinkamai viešosios teisės reglamentuojamų subjektų, kuriems taikomas 3 priedas, prekėms ir paslaugoms (400 000 STT) yra didesnės nei ES riba pagal SVP (200 000 STT), ES nustatys išlygą dėl regioninių perkančiųjų organizacijų vykdomų viešųjų pirkimų (nuo 200 000 iki 355 000 STT) ir viešosios teisės reglamentuojamų subjektų, kuriems taikomas I priedėlio (Europos Sąjungos įsipareigojimai) 2 priedas, vykdomiems viešiesiems pirkimams (nuo 200 000 iki 400 000 STT), tiek, kiek jie yra susiję su prekėmis ir paslaugomis bei prekių tiekėjais ir paslaugų teikėjais iš Australijos.

               ·2 priedo 1 pastaba:

               Atsižvelgiant į pastaboje pateiktą išlygą dėl autotransporto priemonių, susijusią su Australijos sostinės teritorija, Naujuoju Pietų Velsu, Kvinslandu, Pietų Australija ir Viktorija, ES nustatys išlygą dėl perkančiųjų subjektų, kuriems taikomas 2 priedas, vykdomų autotransporto priemonių ir autotransporto priemonių komponentų viešųjų pirkimų, nurodydama konkrečius Kombinuotosios nomenklatūros (KN) skyrius (konkrečiai, autotransporto priemonėms: 8702, 8703, 8704, 8705, 8711, 8713; autotransporto priemonių komponentams: 870600, 8707, 8708, 8714, 8716).

               ·2 priedo 2 pastaba:

               Atsižvelgiant į Australijos bendrąją pastabą, pagal kurią Sutartis netaikoma lengvatoms MVĮ, ES nustatys išlygą dėl šio aspekto. Australija bus nurodyta I priedėlio (Europos Sąjungos įsipareigojimai) 2 priedo 2 pastaboje pateiktame sąraše kartu su Japonija, Pietų Korėja ir JAV. Todėl XVIII straipsnio nuostatos nebus taikomos Australijos prekių tiekėjams ir paslaugų teikėjams, kai rengiamas konkursas dėl sutarčių skyrimo kitos Šalies, kuri nėra Japonija, Pietų Korėja, JAV ir Australija, MVĮ tol, kol ES sutinka, kad Australija nebetaiko diskriminacinių priemonių kai kurių vietinių smulkių ir mažumos įmonių naudai.

               ·3 priedo 6 pastaba:

               Australijai bus nustatyta labiau apribota taikymo sritis vietinės ir regioninės valdžios subjektų atžvilgiu. ES nesudarys galimybės Australijai dalyvauti viešuosiuose pirkimuose, vykdomuose subjektų, kurie veikia šiuose sektoriuose: i) geriamojo vandens gavybos, perdavimo ar tiekimo, kuriems taikomas šis priedas; ii) elektros energijos gamybos, perdavimo ar tiekimo, kuriam taikomas šis priedas; iii) oro uosto įrenginių, kuriems taikomas šis priedas; iv) jūrų ar vidaus vandenų uostų arba kitų terminalų įrenginių, kuriems taikomas šis priedas; v) miesto geležinkelių, tramvajų, troleibusų ar autobusų paslaugų, kurioms taikomas šis priedas, ir vi) geležinkelių transporto, kuriam taikomas šis priedas, kai prekės, paslaugos, prekių tiekėjai ir paslaugų teikėjai yra iš Australijos. Žr. I priedėlio (Europos Sąjungos įsipareigojimai) 3 priedo 6 pastabą.

               Tuo atveju, jei bet kuri kita Sutarties šalis į savo įsipareigojimų sąrašą Australijos atžvilgiu įtrauktų konkrečių išimčių, į tai taip pat atsižvelgtų Viešųjų pirkimų komitetas savo sprendime dėl Australijos prisijungimo sąlygų. Tačiau reikėtų atkreipti dėmesį, kad bet kokiais šiais Sutarties šalies taikomais apribojimais arba išimtimis, skirtais konkrečiai Australijai, nebūtų daroma poveikio pirmiau išdėstytam Australijos galutiniam pasiūlymui, siūlomoms konkrečioms ES išlygoms ar taikymo sričiai, dėl kurios tarpusavyje susitarė dabartinės Sutarties šalys.

               Rekomendacija

               Tikimasi, kad Australijos prisijungimas prie Sutarties turės didelio teigiamo poveikio – padaugėjus Sutarties šalių viešųjų pirkimų rinka taps dar atviresnė tarptautiniu mastu ir taip kitos Šalys bus skatinamos prisijungti prie Sutarties. Komisija rekomenduoja Australijos pasiūlymą priimti su pirmiau nurodytais Sąjungos nustatytais taikymo srities apribojimais Australijos atžvilgiu.

               Todėl siūloma įgalioti Komisiją Viešųjų pirkimų komitete pareikšti Sąjungos poziciją, kuria pritariama Australijos prisijungimui su pirmiau nurodytais apribojimais ir kuri atsispindės Viešųjų pirkimų komiteto sprendime dėl Australijos prisijungimo prie SVP sąlygų.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1. Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  1
               .

               4.1.2. Taikymas aptariamuoju atveju

               Viešųjų pirkimų komitetas – sutartimi, būtent Sutartimi dėl viešųjų pirkimų, įsteigtas organas.

               Aktas, kurį Viešųjų pirkimų komiteto prašoma priimti, yra teisinę galią turintis aktas.

               Numatomu aktu Sutarties institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2. Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1. Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama kelių tikslų arba jį sudaro kelios dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kitos dalys ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2. Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su bendra prekybos politika.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 207 straipsnis.

               4.3. Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 207 straipsnis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               5.
                     Siūlomo akto skelbimas

               Viešųjų pirkimų komiteto aktu bus iš dalies pakeista Sutartis dėl viešųjų pirkimų, todėl tikslinga priimtą aktą paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               2018/0324 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo nustatoma pozicija dėl Australijos prisijungimo prie Sutarties dėl viešųjų pirkimų, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Viešųjų pirkimų komitete

               (Tekstas svarbus EEE)

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)2015 m. birželio 2 d. Australija pateikė prašymą dėl prisijungimo prie Sutarties dėl viešųjų pirkimų (toliau – SVP);

               (2)Australijos įsipareigojimai dėl taikymo srities išdėstyti jos galutiniame pasiūlyme, kuris 2018 m. kovo 7 d. buvo pateiktas SVP šalims (toliau – Šalys);

               (3)nors Australijos pasiūlymas yra plačios apimties, jame numatyta taikymo sritis nėra visa apimanti. Todėl tikslinga nustatyti tam tikras konkrečiai Australijai taikytinas išimtis dėl Sąjungos nustatytos taikymo srities. Šio sprendimo priede nurodytos konkrečios išimtys taps Australijos prisijungimo prie SVP sąlygų dalimi ir atsispindės Viešųjų pirkimų komiteto (toliau – SVP komitetas) priimtame sprendime dėl Australijos prisijungimo;

               (4)tikimasi, kad Australijos prisijungimas prie SVP turės didelio teigiamo poveikio ir viešųjų pirkimų rinkos taps dar atviresnės tarptautiniu mastu;

               (5)SVP XXII straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad bet kuri PPO narė gali prisijungti prie Sutarties tokiomis sąlygomis, dėl kurių ji susitaria su Šalimis; šios sąlygos nustatomos SVP komiteto sprendimu;

               (6)todėl būtina nustatyti poziciją dėl Australijos prisijungimo, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi SVP komitete,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Viešųjų pirkimų komitete, yra pritarti Australijos prisijungimui prie Sutarties dėl viešųjų pirkimų šio sprendimo priede išdėstytomis konkrečiomis prisijungimo sąlygomis.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimas Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2018 09 07
            COM(2018) 622 final
            PRIEDAS
            prie
            pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            kuriuo nustatoma pozicija dėl Australijos prisijungimo prie Sutarties dėl viešųjų pirkimų, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Viešųjų pirkimų komitete

               PRIEDAS

               ES SĄLYGOS DĖL AUSTRALIJOS PRISIJUNGIMO PRIE SVP

               Australijai prisijungus prie Sutarties dėl viešųjų pirkimų:

               - I priedėlio (Europos Sąjungos įsipareigojimai) 1 priedo 2 skirsnio („ES valstybių narių centrinės valdžios perkančiosios organizacijos“) 3 punktas išdėstomas taip:

               „3.
                     Jungtinių Valstijų, Kanados, Japonijos, Honkongo (Kinija), Singapūro, Korėjos, Armėnijos, taip pat Taivano, Penghu, Kinmeno ir Macu atskirosios muitų teritorijos ir Naujosios Zelandijos bei Australijos prekėms, paslaugoms, prekių tiekėjams ir paslaugų teikėjams yra atviri toliau išvardytų centrinės valdžios perkančiųjų organizacijų, kurios nėra pažymėtos žvaigždute, viešieji pirkimai.“

               - I priedėlio (Europos Sąjungos įsipareigojimai) 1 priedo 2 pastaba iš dalies keičiama taip:

               „2.
                     XVIII straipsnio nuostatos nebus taikomos Japonijos, Pietų Korėjos, JAV ir Australijos prekių tiekėjams ir paslaugų teikėjams, kai rengiamas konkursas dėl sutarčių skyrimo kitos Šalies negu išvardyta prekių tiekėjams ar paslaugų teikėjams, kurie yra mažosios arba vidutinės įmonės pagal atitinkamas ES teisės nuostatas, tol, kol ES sutinka, kad jos nebetaiko diskriminacinių priemonių kai kurių vietinių smulkių ir mažumos įmonių naudai.“

               Australijai prisijungus prie Sutarties dėl viešųjų pirkimų:

               - I priedėlio (Europos Sąjungos įsipareigojimai) 2 priedo 1 pastaboje po g punkto įterpiami šie punktai:

               „h)
                     regioninės ir vietinės valdžios perkančiųjų organizacijų (administracinių vienetų, klasifikuojamų NUTS 2 ir 3, ir mažesnių administracinių vienetų, kaip nurodyta Reglamente (EB) Nr. 1059/2003 su pakeitimais) vykdomiems viešiesiems pirkimams, kai prekės, paslaugos, prekių tiekėjai ir paslaugų teikėjai yra iš Australijos;

               i)
                     regioninių perkančiųjų organizacijų vykdomi viešieji pirkimai nuo 200 000 iki 355 000 SST ir viešosios teisės reglamentuojamų organų vykdomi viešieji pirkimai nuo 200 000 iki 400 000 SST, kuriems taikomas šis priedas, kai prekės ir paslaugos, prekių tiekėjai ir paslaugų teikėjai yra iš Australijos;

               j)
                     perkančiųjų subjektų, kuriems taikomas šis priedas, vykdomi viešieji pirkimai, kurių metu perkama:

               iautotransporto priemonės, kaip aprašyta toliau nurodytuose Kombinuotosios nomenklatūros (KN) skyriuose:

               8702
                     Autotransporto priemonės, skirtos ne mažiau kaip dešimčiai žmonių, įskaitant vairuotoją, vežti

               8703
                     Automobiliai ir kitos autotransporto priemonės, daugiausia skirtos žmonėms vežti (išskyrus priskiriamas 8702 pozicijai), įskaitant lengvuosius keleivinius-krovininius automobilius (universalus) ir lenktyninius automobilius

               8704
                     Autotransporto priemonės, skirtos kroviniams vežti

               8705
                     Specialios autotransporto priemonės, išskyrus daugiausia skirtas žmonėms arba kroviniams vežti (techninės pagalbos automobiliai, automobiliniai kranai, priešgaisriniai automobiliai, automobilinės betonmaišės, automobiliniai laistytuvai-valytuvai, automobilinės dirbtuvės, mobilios radiologijos stotys)

               8711
                     Motociklai (įskaitant mopedus) ir dviračiai su pagalbiniais varikliais, su priekabomis arba be jų; priekabos

               8713
                     Vežimėliai neįgaliesiems su varikliais arba be jų, su kitomis mechaninėmis pavaromis arba be jų

               iiautotransporto priemonių komponentai, kaip aprašyta toliau nurodytuose Kombinuotosios nomenklatūros (KN) skyriuose:

               8706 00
                     Autotransporto priemonių, priskiriamų 8701–8705 pozicijoms, važiuoklės su pritvirtintais varikliais

               8707
                     Autotransporto priemonių, priskiriamų 8701–8705 pozicijoms, kėbulai (įskaitant kabinas)

               8708
                     Autotransporto priemonių, priskiriamų 8701–8705 pozicijoms, dalys ir reikmenys

               8714
                     Transporto priemonių, priskiriamų 8711–8713 pozicijoms, dalys ir reikmenys

               8716
                     Priekabos ir puspriekabės; kitos nesavaeigės transporto priemonės; jų dalys

                kai prekių tiekėjai ir paslaugų teikėjai yra iš Australijos.“

               - I priedėlio (Europos Sąjungos įsipareigojimai) 2 priedo 2 pastaba iš dalies keičiama taip:

               „(2)
                     XVIII straipsnio nuostatos nebus taikomos Japonijos, Pietų Korėjos, JAV ir Australijos prekių tiekėjams ir paslaugų teikėjams, kai rengiamas konkursas dėl sutarčių skyrimo kitos Šalies negu išvardyta prekių tiekėjams ar paslaugų teikėjams, kurie yra mažosios arba vidutinės įmonės pagal atitinkamas ES teisės nuostatas, tol, kol ES sutinka, kad jos nebetaiko diskriminacinių priemonių kai kurių vietinių smulkių ir mažumos įmonių naudai.“

               Australijai prisijungus prie Sutarties dėl viešųjų pirkimų, I priedėlio (Europos Sąjungos įsipareigojimai) 3 priedo 6 pastaboje po r punkto įterpiami šie punktai:

               „s)
                     viešieji pirkimai, kuriuos vykdo perkantieji subjektai, vykdantys veiklą šiose srityse:

               igeriamojo vandens gavybos, perdavimo ar tiekimo, kuriems taikomas šis priedas;

               iielektros energijos gamybos, perdavimo ar tiekimo, kuriam taikomas šis priedas;

               iiioro uosto įrenginių, kuriems taikomas šis priedas;

               ivjūrų ar vidaus vandenų uostų arba kitų terminalų įrenginių, kuriems taikomas šis priedas;

               vmiesto geležinkelių, tramvajų, troleibusų ar autobusų paslaugų, kurioms taikomas šis priedas, ir

               vigeležinkelių transporto, kuriam taikomas šis priedas,

               kai prekės, paslaugos, prekių tiekėjai ir paslaugų teikėjai yra iš Australijos.“