				|

		52012PC0112

			Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo, remiantis priemonių galiojimo termino peržiūra pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vyno rūgščiai /* COM/2012/0112 final - 2012/0051 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO
APLINKYBĖS
 ·      Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas susijęs su 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas) taikymu atliekant priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą dėl importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vyno rūgščiai taikomo antidempingo muito.
 ·      Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas teikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus.
 ·      Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Šiuo metu galiojančios priemonės – Tarybos reglamentu (EB) Nr. 130/2006 (OL L 23, 2006 1 27, p. 1.) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (ES) Nr. XX/2012 (OL L XX, 2012 xx yy, p. x) importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vyno rūgščiai nustatytas galutinis antidempingo muitas.
 ·      Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma.
 2.           KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS
 ·      Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis
 Su tyrimu susijusios suinteresuotosios šalys turėjo galimybę ginti savo interesus atliekant tyrimą pagal pagrindinio reglamento nuostatas.
 ·      Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas
 Nepriklausomo tyrimo neprireikė.
 ·      Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nenumatytas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame pateiktas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas.
 3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
 ·      Siūlomų veiksmų santrauka 2011 m. sausio 26 d. Komisija inicijavo importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vyno rūgščiai taikomų antidempingo priemonių galiojimo termino peržiūrą. Atlikus peržiūros tyrimą nustatyta, kad Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vyno rūgšties dempingas toliau vykdomas ir kad panaikinus antidempingo priemones, Sąjungos pramonei daroma žala tęstųsi. Be to, buvo nustatyta, kad toliau taikant priemones Sąjungos interesai pažeisti nebūtų. Taigi, siekiant pratęsti importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vyno rūgščiai taikomų priemonių galiojimą, siūloma, kad Taryba priimtų pridedamą reglamento pasiūlymą, kuris iki 2012 m. balandžio 24 d. turėtų būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
 ·      Teisinis pagrindas 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių.
 ·      Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.
 ·      Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių.
 Veiksmų pobūdis aprašytas minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą.
 Nuoroda apie Sąjungai, šalių vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ūkinės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės bei administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma.
 ·      Pasirinkta priemonė
 Siūloma priemonė – reglamentas.
 Kitos priemonės būtų netinkamos dėl šios priežasties: minėtame pagrindiniame reglamente kitos galimybės nenumatytos.
 4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
 Pasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui.
2012/0051 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo, remiantis priemonių galiojimo
termino peržiūra pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio
2 dalį, nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamai
Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vyno rūgščiai
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m.
lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009
dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis
nesančių valstybių[1]
(toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4
dalį ir 11 straipsnio 2, 5 ir 6 dalis,
atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau
– Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju
komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1.           Ankstesni
tyrimai ir galiojančios priemonės
(1)       Reglamentu (EB)
Nr. 130/2006[2]
(toliau – pirminis reglamentas) Taryba nustatė galutinį
0–34,9 proc. dydžio antidempingo muitą importuojamai Kinijos Liaudies
Respublikos (toliau – Kinija) kilmės vyno rūgščiai (toliau –
VR). Primenama, kad eksportuojančio Kinijos gamintojo Hangzhou Bioking
Biochemical Engineering Co., Ltd. (toliau – Hangzhou Bioking)
pagamintai VR nustatyta 0 proc. galutinio antidempingo muito norma, o
kitiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams – 4,7–34,9 proc. galutinio
antidempingo muito normos.
(2)       Atlikus pagal pagrindinio
reglamento 11 straipsnio 3 dalį inicijuotą peržiūrą,
2008 m. vasario 22 d. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 150/2008[3] iš dalies pakeitė
minėtų priemonių aprėptį.
(3)       2012 m. balandžio XX d.,
atlikus Hangzhou Bioking taikomų galiojančių
priemonių peržiūrą, inicijuotą pagal Reglamento (EB)
Nr. 1515/2001 2 straipsnio 3 dalį, atsižvelgiant į PPO
Apeliacinės tarybos pranešimą „Meksika – galutinės antidempingo
priemonės jautienai ir ryžiams“[4],
kurio 305 ir 306 pastraipose nustatyta, kad eksportuojančiam gamintojui,
kuris, kaip nustatyta per pirminį tyrimą, dempingo nevykdė,
galutinė priemonė, nustatyta atlikus tokį tyrimą, neturi
būti taikoma, ir kad neturi būti vykdomos su šiuo gamintoju
susijusios administracinio pobūdžio peržiūros arba peržiūros
dėl pasikeitusių aplinkybių, Taryba Reglamentu (ES)
Nr. XXX/2012[5]
iš dalies pakeitė Hangzhou Bioking taikomas priemones.
(4)       Tyrimas, po kurio pirminiu
reglamentu buvo nustatytos priemonės, toliau vadinamas pirminiu tyrimu.
2.           Prašymas atlikti
priemonių galiojimo termino peržiūrą
(5)       Paskelbus pranešimą apie
artėjantį antidempingo priemonių galiojimo terminą[6], 2009 m. spalio 27 d.
Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino
peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.
Prašymą pateikė šie gamintojai (toliau – pareiškėjai): Distillerie
Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari
SpA, Caviro Distillerie S.r.l ir Comercial Quimica Sarasa s.l.,
pagaminantys didžiausią dalį, šiuo atveju daugiau nei 50 proc.,
visos Sąjungoje pagaminamos VR.
(6)       Prašymas grįstas tuo,
kad pasibaigus priemonių, nustatytų importuojamai Kinijos kilmės
VR, galiojimui dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei
greičiausiai tęsis arba pasikartos.
3.           Priemonių galiojimo
termino peržiūros inicijavimas
(7)       Pasikonsultavusi su
Patariamuoju komitetu ir nusprendusi, kad yra pakankamai įrodymų
inicijuoti priemonių galiojimo termino peržiūrą, 2011 m.
sausio 26 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
paskelbtu pranešimu apie inicijavimą[7]
(toliau – pranešimas apie inicijavimą) informavo apie priemonių
galiojimo termino peržiūros inicijavimą pagal pagrindinio reglamento
11 straipsnio 2 dalį.
4.           Susiję atvejai
(8)       Be to, 2011 m. liepos
29 d. Komisija paskelbė pagal 5 straipsnį inicijuojanti
antidempingo tyrimą[8]
dėl importuojamos Kinijos kilmės VR, kurią eksportuoja tik
vienas eksportuojantis Kinijos gamintojas – Hangzhou Bioking.
(9)       Tą pačią
dieną Komisija paskelbė apie dalinės tarpinės
peržiūros[9],
per kurią nagrinėjamas tik su dviem eksportuojančiais Kinijos
gamintojais, t. y. Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd
(Changzhou) ir Ninghai Organic Chemical Factory (Ninghai), susijęs
dempingas, inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3
dalį dėl importuojamai Kinijos kilmės VR taikomų
antidempingo priemonių.
5.           Tyrimas
5.1.        Peržiūros tiriamasis
laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis
(10)     Atliekant dempingo
tęsimosi tyrimą nagrinėtas 2010 m. sausio
1 d. – gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau –
peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Atliekant žalos tęsimosi
arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbių tendencijų
tyrimą, buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2007 m. sausio
1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau –
nagrinėjamasis laikotarpis).
5.2.        Su tyrimu susijusios šalys
(11)     Komisija apie priemonių
galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė
pareiškėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams,
eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, žinomiems susijusiems
Sąjungos naudotojams ir jų asociacijoms bei susijusios
eksportuojančios šalies atstovams.
(12)     Suinteresuotosioms
šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą
nustatytą terminą raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti
prašymą išklausyti.
(13)     Atsižvelgiant į tai, kad
šiame tyrime dalyvauja akivaizdžiai daug eksportuojančių Kinijos
gamintojų, nesusijusių Sąjungos importuotojų ir
Sąjungos gamintojų, pranešime apie inicijavimą numatyta atlikti
atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. Kad Komisija
galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad
galėtų atrinkti bendroves) pagal pagrindinio reglamento
17 straipsnį pirmiau minėtų šalių prašyta per 15
dienų nuo pranešimo apie inicijavimą paskelbimo pranešti apie save ir
Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą
informaciją.
(14)     Atsižvelgiant į gautus
atsakymus, buvo nuspręsta Sąjungos gamintojams taikyti atranką.
Nei vienas nesusijęs Sąjungos importuotojas tyrime nebendradarbiavo.
Kalbant apie eksportuojančius gamintojus iš Kinijos, norą
bendradarbiauti tyrime pareiškė tik du eksportuojantys gamintojai. Todėl
nuspręsta, kad eksportuojančių gamintojų atranka
nebūtina.
(15)     Šeši Sąjungos gamintojai
per nustatytą terminą pateikė pranešime apie inicijavimą
prašomą informaciją ir sutiko dalyvauti atrankoje. Remdamasi šių
Sąjungos gamintojų pateikta informacija Komisija atrinko keturis
gamintojus, kurie, kaip nustatyta, yra tipiški Sąjungos gamintojai
atsižvelgiant į panašaus produkto gamybos ir pardavimo Sąjungoje
apimtį. Bendra jų pardavimo apimtis sudarė 61 % pardavimo
Sąjungos rinkoje apimties.
(16)     Į klausimyną
atsakė keturi atrinkti Sąjungos gamintojai, du Sąjungos
naudotojai ir du eksportuojantys Kinijos gamintojai. Be to, du
bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai pateikė prašytus bendruosius
duomenis, kurių reikėjo žalos analizei atlikti.
(17)     Į dempingo ir žalos
analizę neįtrauktas bendrovės Hangzhou Bioking, kurios
individualus dempingo skirtumas pirminio tyrimo metu buvo nulis, vykdytas
eksportas, įskaitant dempingo tęsimosi ir jo daromos žalos
pasikartojimo tikimybę. Todėl šios peržiūros analizė buvo
pagrįsta nagrinėjamojo produkto eksportu iš Kinijos į
Sąjungą per PTL, kuris šiame reglamente vadinamas „eksportu, kuriam
taikomos priemonės“, išskyrus gamintojo Hangzhou Bioking
vykdytą eksportą.
(18)     Komisija rinko ir tikrino
visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina nustatant dempingo ir
jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos
interesus. Tikrinamieji vizitai buvo surengti toliau nurodytų
bendrovių patalpose:
(a)
Sąjungos gamintojai
–
Comercial Quimica Sarasa S.L.;
–
Alcoholera Vinícola Europea S.A.;
–
Distillerie Mazzari S.p.a.;
–
Distillerie Bonollo S.p.a.;
(b)
Eksportuojantys Kinijos gamintojai
–
Changmao Biochemical Engineering Co Ltd;
–
Ninghai Organical Chemical Factory;
(c)
Naudotojai
–
Danisco A/S;
–
Kerry (NL) B.V.;
(d)
Panašios šalies gamintojas
–
Tarcol S.A., Argentina.
B.        NAGRINĖJAMASIS
PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS
(19)     Šioje peržiūroje
nagrinėjamas tas pats produktas, kaip apibrėžta Reglamente (EB)
Nr. 150/2008, kuriuo, kaip paaiškinta pirmiau, iš dalies pakeista pirminiu
reglamentu nustatytų priemonių aprėptis. Nagrinėjamasis produktas
– Kinijos kilmės vyno rūgštis, išskyrus D-(-)- vyno rūgštį
su ne mažiau kaip 12 laipsnių neigiama optine rotacija, matuojama
vandens tirpale Europos farmakopėjoje nurodytu metodu, kurios KN kodas
šiuo metu yra ex 2918 12 00 (TARIC kodas 2918 12 00 90) (toliau –
nagrinėjamasis produktas).
(20)     Atlikus peržiūros
tyrimą, patvirtinta pirminio tyrimo išvada, kad į Sąjungos
rinką importuojamas nagrinėjamasis produktas ir
eksportuojančių gamintojų gaminamas ir vidaus rinkoje
parduodamas produktas ir Sąjungos pramonės gaminamas ir
Sąjungoje parduodamas produktas (toliau – panašus produktas) pasižymi
tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis
charakteristikomis bei naudojami ta pačia paskirtimi. Todėl šie produktai
laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1
straipsnio 4 dalyje.
C.        DEMPINGO TĘSIMOSI
TIKIMYBĖ
1.           Įžanginės pastabos
(21)     Vadovaujantis pagrindinio
reglamento 11 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar yra tikimybė, kad
pasibaigus priemonių galiojimo terminui dempingas tęsis arba
pasikartos.
(22)     Kaip minėta 13
konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgiant į galimą didelį šiame
tyrime dalyvaujančių eksportuojančių gamintojų
skaičių, pranešime apie inicijavimą numatyta taikyti
atranką. Iš 20 žinomų eksportuojančių gamintojų, bendradarbiauti
pasisiūlė tik dvi bendrovės, kurios abi naudojasi rinkos
ekonomikos režimu. Šios dvi bendrovės PTL importavo didžiąją
dalį nagrinėjamojo produkto iš Kinijos į Sąjungą,
išskyrus bendrovės Hangzhou Bioking, kurios individualus dempingo
skirtumas pirminio tyrimo metu buvo nulis, importuojamą dalį.
2.           Importas dempingo kaina per
PTL
2.1.        Panaši šalis
(23)     Remiantis tuo, kad Kinija yra
pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalis, ir remiantis pagrindinio reglamento 2
straipsnio 7 dalies a punktu, eksportuojančių gamintojų, kuriems
nebuvo suteiktas rinkos ekonomikos režimas (toliau – RER), normaliąją
vertę reikia nustatyti pagal atitinkamos rinkos ekonomikos trečiosios
šalies (toliau – panaši šalis) kainas ar apskaičiuotą vertę.
(24)     Kaip ir pirminiame tyrime,
pranešime apie inicijavimą Argentina buvo pasiūlyta kaip tinkama
panaši šalis normaliajai vertei nustatyti. Suinteresuotosios šalys buvo
paragintos pateikti pastabas dėl tokio pasirinkimo.
(25)     Vienas pramoninis vyno
rūgšties vartotojas nurodė, kad esama tam tikrų apribojimų
dėl Argentinos pasirinkimo panašia šalimi ir teigė, kad ji
neturėtų būti vienintelis matas normaliajai vertei nustatyti.
Susijusi šalis pirmiausia nurodė tariamus gamybos skirtumus tarp Kinijos
ir Argentinos, ribotą metinės produkcijos kiekį, palyginti su
pasauline produkcija ir valiutos keitimo kurso svyravimus. Tačiau nei
vienas iš šių teiginių nebuvo pagrįstas kokiais nors
dokumentais.
(26)     Bet kuriuo atveju, į
skirtingus gamybos procesus Argentinoje ir Kinijoje ir su tuo susijusį
poveikį nagrinėjamojo produkto sąnaudų apskaičiavimui
ir vertei jau buvo atsižvelgta pirminiame tyrime ir buvo padaryta išvada, kad
tai nekeičia šių produktų, kurie, kaip buvo nustatyta, yra
panašūs, palyginamumo. Kadangi pramoninio vartotojo prielaida nesuteikė
jokios naujos informacijos ir jo teiginiai nebuvo pagrįsti, argumentas
buvo atmestas. Todėl šios priemonių galiojimo termino peržiūros
išvadomis patvirtinamos pirminio tyrimo išvados, t. y. kad gamybos proceso
skirtumai neturi poveikio produktų palyginamumui.
(27)     Ribotas Argentinos
metinės produkcijos kiekis, palyginti su pasauline VR produkcija,
nėra svarbus argumentas vertinant, ar konkreti rinka yra tinkama
normaliajai vertei panašioje rinkoje nustatyti. Iš tiesų, tyrimas
patvirtino, kad Argentina yra atvira ir konkurencinga rinka, kurioje veikia
mažiausiai du veiklos vykdytojai. Todėl šis argumentas buvo atmestas.
(28)     Argumentas dėl
didelių valiutos keitimo kurso svyravimų tarp regionų nebuvo
pagrįstas. Be to, atlikus tyrimą vietoje negauta jokių
duomenų, rodančių, kad skirtinguose regionuose valiutos kursai
yra iškraipyti. Todėl šis argumentas taip pat buvo atmestas.
(29)     Taigi,
kaip ir pirminiame tyrime, padaryta išvada, kad Argentina yra tinkama panaši
šalis ir ja remiantis bus nustatyta normalioji vertė.
(30)     Buvo
susisiekta su dviem žinomomis Argentinos bendrovėmis, tačiau tik
viena iš jų sutiko bendradarbiauti, atsakyti į klausimyną ir
leido atlikti tikrinamąjį vizitą. Nustatant normaliąją
vertę buvo naudojamasi šios bendrovės duomenimis.
2.2.        Normalioji vertė
(31)     Dviem bendrovėms, kurioms
pirminiame tyrime suteiktas RER, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis
atitinkamais jų duomenimis. Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsniu,
Komisija išnagrinėjo, ar vyno rūgšties pardavimas nepriklausomiems
pirkėjams vietos rinkoje per PTL buvo tipiškas, t. y. ar vidaus vartojimui
skirto produkto pardavimo apimtis sudarė 5 proc. ar daugiau
nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą.
(32)     Vienai bendrovei, kuriai
suteiktas RER, normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota,
nes jos pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo nepakankama, kad ją
būtų galima laikyti tipiška, kaip paaiškinta 31 konstatuojamojoje
dalyje. Todėl nustatyta normalioji vertė buvo apskaičiuota
remiantis bendrovės gamybos sąnaudomis ir pardavimo, bendrosiomis ir
administracinėmis išlaidomis ir pelnu, gautu už vidaus rinkoje
įprastomis prekybos sąlygomis parduotą panašų
produktą.
(33)     Kitos bendrovės, kuriai
suteiktas RER, pardavimo vidaus rinkoje apimtis įprastomis prekybos
sąlygomis buvo tipiška, todėl normalioji vertė buvo nustatyta
remiantis nepriklausomų pirkėjų eksportuojančioje šalyje
sumokėtomis kainomis.
(34)     Bendrovių, kurioms
pirminiame tyrime nebuvo suteiktas RER, atveju remiantis pagrindinio reglamento
2 straipsnio 7 dalies a punktu normalioji vertė nustatyta pagal
informaciją, gautą iš panašios šalies bendradarbiaujančio
gamintojo.
(35)     Todėl pardavimo panašios
šalies nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje apimtis taip pat buvo
įvertinta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnyje nustatytą
kriterijų. Komisija galėjo patikrinti, kad įprastomis prekybos
sąlygomis buvo parduotas pakankamas kiekis ir todėl juo galima buvo
remtis nustatant normaliąją vertę bendrovėms, kurioms nesuteiktas
RER.
2.3.        Eksporto kaina
(36)     Visas bendradarbiaujančių eksportuojančių
gamintojų pardavimas eksportui į Sąjungą buvo vykdomas
tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Eksporto kainos buvo
nustatytos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis
faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis.
(37)     Nustatant visų kitų
Kinijoje įsisteigusių gamintojų eksporto kainą, buvo
remiamasi importo statistikos duomenimis, įkeltais į duomenų
bazę 14–6.
2.4.        Palyginimas
(38)     Normalioji vertė ir
eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.
(39)     Siekiant užtikrinti, kad
bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų atveju
normalioji vertė ir eksporto kaina būtų palygintos teisingai,
vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi atitinkamais pataisymais
buvo atsižvelgta į tam tikrus transporto, draudimo, mokesčių ir
kredito sąnaudų skirtumus, turinčius įtakos kainoms ir
jų palyginamumui.
(40)     Siekiant teisingai palyginti
panašios šalies normaliąją vertę EXW sąlygomis ir 37
konstatuojamojoje dalyje nurodytą eksporto kainą, CIF eksporto kainos
buvo pritaikytos prie EXW naudojant tikrinamųjų vizitų metu
surinktus duomenis.
2.5.        Dempingo skirtumas
(41)     Kaip nustatyta pagrindinio
reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, dempingo skirtumas buvo nustatytas lyginant
vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutine
svertine eksporto kaina.
(42)     Bendradarbiaujančių
eksportuojančių gamintojų, kuriems pirminiame tyrime buvo
suteiktas RER, atveju, šis palyginimas parodė, kad šios bendrovės
tęsė dempingą, nors jis ir buvo šiek tiek mažesnis.
(43)     Apskaičiavus muitą
kitiems gamintojams, paaiškėjo, kad dempingo lygis yra didelis ir net
didesnis nei pirminiame tyrime.
3.           Dempingo tęsimosi
tikimybė
(44)     Atlikus analizę dėl
dempingo vykdymo per PTL taip pat nagrinėta dempingo tęsimosi
tikimybė.
(45)     Šiuo
atžvilgiu buvo išnagrinėti šie veiksniai: importo iš Kinijos dempingo
kainomis apimtis ir kainos, gamybos pajėgumai ir nepanaudoti
pajėgumai Kinijoje, Sąjungos rinkos ir kitų
trečiųjų šalių rinkų patrauklumas.
3.1.        Importo iš Kinijos dempingo
kainomis apimtis ir kainos
(46)     2006 m. sausio mėn.
nustačius galutines priemones, importas iš Kinijos dempingo kainomis
toliau didėjo – nuo 3 034 metrinių tonų 2007 m. iki
3 649 metrinių tonų PTL, t. y. padidėjo apie 20 proc.
Kartu per nagrinėjamąjį laikotarpį vienu procentiniu punktu
padidėjo importo iš Kinijos dempingo kainomis rinkos dalis – nuo
12,6 proc. 2007 m. iki 13,5 proc. per PTL.
(47)     Tuo
pačiu laikotarpiu importo iš Kinijos dempingo kainomis kainos išliko
santykinai stabilios: 2007–2008 m. padidėjo 12,6 proc., o
2009 m. ir PTL mažėjo ir per pastarąjį laikotarpį
pasiekė tokį pat lygį, koks buvo 2007 m.
3.2.        Gamybos pajėgumai ir
nepanaudoti pajėgumai Kinijoje
(48)     Kalbant apie bendrus VR
gamybos Kinijoje pajėgumus, iš įvairių viešų informacijos
šaltinių[10]
matyti, kad gamybos pajėgumai gerokai viršija paklausą Kinijos vidaus
rinkoje.
(49)     Remiantis
atliekant tyrimą vietoje gauta informacija, gauta ir rinkos tyrimais[11], bendri Kinijos gamybos pajėgumai vertinami maždaug 25 000
metrinių tonų. Kinijos rinka, palyginti su šios šalies turimais
pajėgumais, yra maža – joje suvartojama 5 000 metrinių
tonų.
(50)     Be to, esama aiškių
požymių, kad pajėgumai Kinijoje yra didesni nei 25 000
metrinių tonų. Iš tiesų, lyginant pirminio tyrimo laikotarpio ir
PTL duomenis, bendri dviejų bendradarbiaujančių Kinijos
eksportuotojų pajėgumai padidėjo daugiau nei 200 proc.
Atitinkamai, nepanaudoti pajėgumai PTL sudarė apie 20 proc.
bendrų pajėgumų.
(51)     Be to, remiantis duomenimis,
gautais iš 48 konstatuojamojoje dalyje nurodytų ataskaitų
suvestinių, ir vieša informacija, paaiškėjo, kad 2007 m.
įsisteigė bent du nauji vyno rūgšties gamintojai.
(52)     Taigi, aišku, kad
pajėgumai Kinijoje yra neproporcingi palyginti su vidaus vartojimu,
todėl akivaizdu, kad Kinijos gamintojams būtinai reikia stiprinti
savo poziciją eksporto rinkose.
3.3.        Sąjungos
rinkos ir kitų trečiųjų rinkų patrauklumas
(53)     Iš informacijos, gautos iš
bendradarbiaujančių Kinijos bendrovių, matyti, kad
trečiosioms šalims taikomų kainų lygis atitinka kainų,
kurias jos galėtų nustatyti Sąjungos rinkoje, lygį. Kaip
minėta pirmiau, Kinijos vidaus rinkoje esama didelių perteklinių
gamybos pajėgumų, todėl akivaizdu, kad gamintojams reikia
ieškoti alternatyvių rinkų šiam gamybos pajėgumų pertekliui
panaudoti.
(54)     Sąjungos rinka yra bene
didžiausia rinka pasaulyje, kurioje suvartojama apie 40 proc. pasaulyje
pagaminamos vyno rūgšties ir, kaip minėta 60 konstatuojamojoje
dalyje, ji vis dar plečiasi. Be to, iš tyrimo metu surinktos informacijos
matyti, kad Kinijos bendrovės aktyviai domisi savo pozicijos stiprinimu
didžiausioje pasaulio rinkoje ir norėtų išlaikyti didelę rinkos
dalį Sąjungos rinkoje.
4.           Išvada dėl dempingo
tęsimosi tikimybės
(55)     Atsižvelgiant
į pirmiau išdėstytas išvadas, galima daryti išvadą, kad didelis
produkto kiekis vis dar importuojamas iš Kinijos dempingo kainomis ir esama
didelės tikimybės, kad dempingas tęsis. Atsižvelgiant į
nepanaudotų pajėgumų perteklių Kinijoje, įskaitant
Kinijos rinkoje atsiradusius naujus gamintojus ir faktą, kad Sąjungos
rinka yra didžiausia rinka pasaulyje, siūlanti patrauklias kainas, galima
daryti išvadą, jog tikėtina, kad antidempingo priemonėms baigus
galioti, Kinijos eksportuotojai ir toliau didins savo eksportą į
Sąjungą dempingo kainomis.
D.        SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS
(56)     Per
PTL Sąjungoje panašų produktą gamino devyni gamintojai. Iš
šių devynių gamintojų, šeši visapusiškai bendradarbiavo tyrime,
pateikė atrankos formas ir paprašė būti atrenkami. Nustatyta,
kad šie šeši gamintojai pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju
daugiau nei 73 proc.) viso Sąjungoje pagaminamo panašaus produkto.
Kaip nurodyta 57 konstatuojamojoje dalyje, devyni gamintojai, kurie prašyme
atlikti peržiūrą pateikė informacijos, pagal pagrindinio
reglamento 4 straipsnio 1 dalį ir 5 straipsnio 4 dalį toliau vadinami
Sąjungos pramone.
(57)     Siekiant išnagrinėti
žalą, toliau nurodytais dviem lygmenimis buvo nustatyti žalos rodikliai:
–
makroekonominiai rodikliai (gamyba, pajėgumai,
pajėgumų naudojimas, našumas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas,
užimtumas, dempingo skirtumų dydis ir atsigavimas nuo ankstesnio dempingo
poveikio) įvertinti visos Sąjungos gamybos lygiu, remiantis
informacija, surinkta iš gamintojų, kurie kreipėsi per atranką,
o kitų trijų Sąjungos gamintojų atveju – remiantis vertinimu,
pagrįstu prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis,
–
atrinktų Sąjungos gamintojų
mikroekonominiai rodikliai (vidutinės vieneto kainos, atsargos, darbo
užmokestis, pelningumas, investicijų grąža, grynųjų
pinigų srautas, pajėgumas padidinti kapitalą ir investicijos)
analizuoti remiantis tų gamintojų pateikta informacija.
(58)     Pažymima, kad Sąjungos VR
rinkoje yra pakankamai nedaug gamintojų, tai daugiausia Italijoje ir
Ispanijoje įsisteigusios mažosios ir vidutinės įmonės.
Išskyrus vieną Ispanijoje įsisteigusį gamintoją, kuris tik
gamina VR, visi kiti gamintojai yra vertikaliai integruoti, o pagrindinė
jų veikla yra alkoholio gamyba iš vyno nuosėdų, o VR yra tik
šalutinis šio proceso produktas.
E.         PADĖTIS SĄJUNGOS
RINKOJE
1.           Suvartojimas
Sąjungos rinkoje
(59)     Sąjungos
suvartojimas nustatytas remiantis Sąjungos gamintojų pardavimo
Sąjungos rinkoje apimtimi, Kinijos eksporto duomenų baze ir iš
Eurostato gautais duomenimis apie Sąjungos rinkos importo apimtį ir
skaičiavimais, pagrįstais prašyme atlikti peržiūrą nurodyta
informacija apie kitus Sąjungos gamintojus.
(60)     VR suvartojimas Sąjungoje
nuo 2007 m. iki PTL pabaigos padidėjo 11 proc. Konkrečiau,
tikroji paklausa 2007–2009 m. sumažėjo 15 proc. Tačiau per
PTL Sąjungos suvartojimas pasiekė 29 964 tonas, t. y. palyginti
su praėjusiais metais, gerokai padidėjo – 26 procentiniais punktais.
Šį padidėjimą lėmė didelis vyno rūgšties kainos
elastingumas. Iš tiesų, kai kainos žemos, kaip buvo per PTL, VR gali būti
naudojama papildomoms paskirtims, kaip kitų žaliavinių cheminių
produktų, pavyzdžiui, citrinų ar obuolių rūgšties,
pakaitalas, taigi, dėl to bendras Sąjungos suvartojimas
padidėja.
1 lentelė.
   || 2007 m. || 2008 m. || 2009 m. || PTL
 Bendras ES suvartojimas (tonomis) || 26 931 || 25 333 || 22 983 || 29 964
 Indeksas || 100 || 94 || 85 || 111
 Šaltinis: klausimyno atsakymai, Kinijos eksporto duomenų bazė, Eurostatas.
2.           Importo iš Kinijos apimtis,
rinkos dalis ir kainos
2.1.        Apimtis ir rinkos dalis
(61)     Per
nagrinėjamąjį laikotarpį nagrinėjamojo produkto
importo iš Kinijos į Sąjungą apimtis padidėjo 45 proc.
Per PTL ji siekė 8 495 tonas arba 28,4 proc. rinkos dalies.
(62)     Kinijos eksportuotojų,
kuriems taikomos antidempingo priemonės, į Sąjungą
importuojamos VR apimtis padidėjo 20 proc. ir per PTL pasiekė
3 649 tonas arba 12,2 proc. rinkos dalies (nagrinėjamojo
laikotarpio pradžioje siekė 11,3 proc.). Likusias 4 846 tonas
importavo Kinijos eksportuotojas, kuriam taikomas nulinis muitas ir kurio dalis
bendrame Kinijos eksporte į Sąjungą nagrinėjamuoju
laikotarpiu taip pat padidėjo (9 procentiniais punktais).
2 lentelė.
   || 2007 m. || 2008 m. || 2009 m. || PTL
 Importo iš Kinijos, kuriam taikomos priemonės, apimtis (tonomis) || 3 035 || 3 042 || 2 945 || 3 649
  Indeksas=100 || 100 || 100 || 97 || 120
 Importo iš Kinijos, kuriam taikomos priemonės, rinkos dalis || 11,3 % || 12,0 % || 12,8 % || 12,2 %
  Indeksas=100 || 100 || 106 || 113 || 107
2.2.        Kainos ir priverstinis jų
mažinimas
(63)     Toliau lentelėje
pateikiama vidutinių CIF importo iš Kinijos, kuriam taikomos
priemonės, kainų ES pasienyje raida ir atitinkamos vidutinės
Sąjungos pramonės pardavimo kainos.
3 lentelė.
   || 2007 m. || 2008 m. || 2009 m. || PTL
 Importo iš Kinijos, kuriam taikomos priemonės, kaina (EUR už toną) || 1 834 || 2 060 || 1 966 || 1 819
  Indeksas=100 || 100 || 112 || 107 || 99
 Šaltinis: klausimyno atsakymai, 14–6 duomenų bazė.
(64)     Vidutinė Kinijos
eksporto, kuriam taikomos priemonės CIF lygmeniu, vieneto pardavimo kaina
per PTL siekė 1 819 EUR už metrinę toną, t. y.
padidėjo 20 proc. nagrinėjamuoju laikotarpiu.
(65)     Kalbant apie VR pardavimo
Sąjungos rinkoje kainą per PTL, buvo palygintos Sąjungos
pramonės gaminamos ir parduodamos VR ir iš Kinijos importuojamos VR,
kuriai taikomos priemonės, kainos. Atitinkamomis Sąjungos
pramonės gamintojų pardavimo kainomis pasirinktos pardavimo
nepriklausomiems pirkėjams kainos, prireikus pakoreguotos remiantis
gamintojo kainomis EXW sąlygomis, t. y. buvo atskaitytos gabenimo
Sąjungoje sąnaudos ir nuolaidos bei lengvatos. Šios kainos buvo
palygintos su pirmiau minėtų Kinijos eksportuojančių
gamintojų pardavimo kainomis atėmus nuolaidas ir pakoregavus, jei
reikia, pagal CIF ES pasienyje kainą ir atitinkamai pakoregavus pagal
muitinės procedūrų atlikimo išlaidas bei išlaidas po importo.
Sąjungos pramonės vidutinė svertinė pardavimo kaina per PTL
buvo 2 496 EUR už metrinę toną.
(66)     Palyginus pagal atskiras
rūšis, paaiškėjo, kad iš Kinijos importuojamas nagrinėjamasis
produktas, kuriam taikomos priemonės, per PTL Sąjungoje buvo
parduodamas kainomis, kurios buvo gerokai mažesnės už Sąjungos
pramonės kainas, t. y. pastarąsias išreiškus procentais – mažesnės
32,6 proc.
3.           Importas iš kitų
trečiųjų šalių
(67)     Toliau esančioje
lentelėje pateikiama importo iš kitų trečiųjų
šalių raida nagrinėjamuoju laikotarpiu ir nurodoma jo apimtis, rinkos
dalis ir vidutinė importo kaina.
4 lentelė.
   || 2007 m. || 2008 m. || 2009 m. || PTL
 Importo iš kitų šalių apimtis (tonomis) || 590 || 135 || 156 || 845
  Indeksas=100 || 100 || 23 || 26 || 143
 Importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis || 2,2 % || 0,5 % || 0,7 % || 2,8 %
  Indeksas=100 || 100 || 24 || 31 || 129
 Importo kaina (EUR/t) || 2 503 || 2 874 || 2 300 || 2 413
 Šaltinis: Eurostatas, 14–6 duomenų bazė.
(68)     VR importo į ES iš
kitų trečiųjų šalių apimtis nagrinėjamuoju
laikotarpiu padidėjo 43 proc. ir PTL siekė 845 tonas. Šio
importo kaina yra santykinai didelė ir gerokai didesnė už
atitinkamą importo iš Kinijos kainą ir tik šiek tiek mažesnė nei
vidutinė Sąjungos pramonės kaina. Tačiau galima teigti, kad
eksportas iš kitų trečiųjų šalių buvo nedidelis, nes
per PTL jis sudarė tik 2,8 proc. rinkos dalį, nepaisant staigaus
procentinės dalies padidėjimo nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje.
4.           Sąjungos pramonės
ekonominė padėtis
(69)     Pagal pagrindinio reglamento 3
straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius, Sąjungos
pramonės padėčiai įtakos nagrinėjamuoju laikotarpiu
turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius.
4.1.        Įžanginės pastabos
(70)     Kadangi vykdyta Sąjungos
pramonės atstovų atranka, analizuojant žalą dviem lygmenimis
buvo nustatyti žalos rodikliai, kaip nurodyta 57 konstatuojamojoje dalyje.
4.2.        Makroekonominiai rodikliai
(a)
Gamyba
(71)     Sąjungos gamybos apimtis
nuo 2007 m. iki PTL pabaigos padidėjo 5 proc. Konkrečiau,
nuo 2009 m. iki PTL pabaigos ji padidėjo 19 procentinių
punktų, t. y. iki maždaug 30,5 tūkstančio metrinių
tonų, o po to nuo 2007–2009 m. staiga sumažėjo 14 proc.
Padidėjus gamybai, Sąjungos pramonė galėjo apriboti gamybos
sąnaudų augimą ir buvo daromas teigiamas poveikis visam
Sąjungos pramonės pelningumui.
5 lentelė.
   || 2007 m. || 2008 m. || 2009 m. || PTL
 Gamybos apimtis (tonomis) || 29 000 || 27 500 || 25 000 || 30 588
  Indeksas=100 || 100 || 95 || 86 || 105
 Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.
(b)
Gamybos pajėgumai ir pajėgumų
naudojimas
(72)     Nagrinėjamuoju
laikotarpiu Sąjungos gamintojų gamybos pajėgumai sumažėjo
2 proc.
(73)     2007 m.
pajėgumų naudojimas siekė 63 proc., 2009 m.
sumažėjo iki 56 proc., o PTL padidėjo iki 68 proc.
2009 m. pajėgumų naudojimas suprastėjo dėl neigiamo
krizės poveikio. Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendras
pajėgumų naudojimas padidėjo 8 proc., o tai padėjo dar
labiau sumažinti pastoviąsias išlaidas.
6 lentelė.
   || 2007 m. || 2008 m. || 2009 m. || PTL
 Gamybos pajėgumai (tonomis) || 46 000 || 46 000 || 45 000 || 45 000
  Indeksas=100 || 100 || 100 || 98 || 98
 Pajėgumų naudojimas || 63 % || 60 % || 56 % || 68 %
  Indeksas=100 || 100 || 95 || 88 || 108
 Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.
(c)
Pardavimo apimtis
(74)     Sąjungos gamintojų
pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje apimtis PTL
nežymiai padidėjo – 1 proc. Pirmiausia, 2007–2008 m. ji
sumažėjo 11 proc., o 2009 m. sumažėjo dar 9 proc. ir
nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje pasiekė beveik tokį
patį lygį, koks buvo nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje; tokie
svyravimai iš esmės buvo susiję su 2008–2009 m. ekonomikos
krize.
7 lentelė.
   || 2007 m. || 2008 m. || 2009 m. || PTL
 Pardavimas nesusijusioms šalims Sąjungoje (tonomis) || 20 489 || 18 165 || 16 709 || 20 623
  Indeksas=100 || 100 || 89 || 82 || 101
 Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.
(d)
Rinkos dalis
(75)     Per
nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos gamintojai prarado
7,3 procentinio punkto rinkos dalies, kuri sumažėjo nuo 76,1 proc.
2007 m. iki 68,8 proc. per PTL. Iš šio rinkos dalies sumažėjimo
matyti, kad nepaisant padidėjusio suvartojimo, Sąjungos pramonės
pardavimas negalėjo didėti tokiu pačiu tempu, kaip
nagrinėjamuoju laikotarpiu, bet išliko daugmaž stabilus.
8 lentelė.
   || 2007 m. || 2008 m. || 2009 m. || PTL
 Sąjungos gamintojų rinkos dalis || 76,1 % || 71,7 % || 72,7 % || 68,8 %
  Indeksas=100 || 100 || 94 || 95 || 90
 Šaltinis – klausimyno atsakymai, prašymas atlikti peržiūrą ir Eurostatas.
(e)
Augimas
(76)     Nuo
2007 m. iki PTL pabaigos, kai Sąjungos suvartojimas padidėjo
11 proc., Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis Sąjungos
rinkoje išliko stabili, o Sąjungos pramonės rinkos dalis
sumažėjo 10 proc. Taigi daroma išvada, kad Sąjungos gamintojai
negalėjo pasinaudoti rinkos augimu.
(f)
Užimtumas
(77)     Sąjungos gamintojų
užimtumo lygis nuo 2007 m. iki PTL pabaigos sumažėjo 28 proc.
Konkrečiau, dirbančių asmenų skaičius gerokai
sumažėjo – nuo 320 (2007 ir 2008 m.), iki 280 (2009 m.) ir 230
per PTL. Užimtumas 2009 m. sumažėjo dėl to, kad daug
Sąjungos gamintojų vykdė restruktūrizaciją.
9 lentelė.
   || 2007 m. || 2008 m. || 2009 m. || PTL
 Užimtumas (darbuotojai) || 320 || 320 || 280 || 230
  Indeksas=100 || 100 || 100 || 88 || 72
 Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.
(g)
Našumas
(78)     Nagrinėjamuoju
laikotarpiu Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, vertinamas
pagal darbuotojo išdirbį (tonomis) per metus, padidėjo 47 proc.
Iš to matyti, kad gamybai padidėjus 5 proc., užimtumas sumažėjo
28 proc., taigi, Sąjungos gamintojų efektyvumas padidėjo.
Tai buvo ypač akivaizdu per PTL, kai gamybos apimtis didėjo, nors
užimtumo lygis mažėjo, o našumas buvo 48 procentiniais punktais
didesnis nei 2009 m.
10
lentelė.
   || 2007 m. || 2008 m. || 2009 m. || PTL
 Našumas (tonomis vienam darbuotojui) || 90 || 85 || 89 || 132
  Indeksas=100 || 100 || 94 || 99 || 147
 Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.
4.3.        Su
atrinktais Sąjungos gamintojais susiję duomenys
(h)
Pardavimo kainoms poveikio turintys veiksniai
(79)     Atrinktų gamintojų
metinės vidutinės pardavimo kainos nesusijusiems pirkėjams
Sąjungos rinkoje nuo 2007 iki 2009 m. padidėjo 8 proc.,
tačiau nagrinėjamuoju laikotarpiu jos sumažėjo 6 proc., nes
per PTL metinės vidutinės pardavimo kainos sumažėjo nuo
2 667 EUR už toną 2007 m. iki 2 496 EUR už toną.
Kalcio tartrato, kuris yra gaminamas iš vyno nuosėdų ir sudaro 66 proc.
visų VR gamybos sąnaudų, tiekimas skiriasi priklausomai nuo
vynuogių vyno derliaus. Todėl palankios arba nepalankios klimato
sąlygos turi poveikį bendram kalcio tartrato tiekimui, o tai savo
ruožtu daro poveikį vidutinėms metinėms pardavimo kainoms.
Reikėtų pažymėti, kad 2007 ir 2008 m. nebuvo palankūs
metai vynuogių vyno derliui, todėl padidėjo žaliavų kainos
ir pardavimo kainos po gamybos laikotarpio (kadangi tai sezoninis produktas,
poveikį galima įvertinti tik po derliaus praėjus keliems
mėnesiams). 2009 m,. priešingai, buvo palankūs metai vyno
derliui, todėl vidutinės metinės pardavimo kainos per PTL buvo
14 proc. mažesnės palyginti su ankstesniais metais.
11 lentelė.
   || 2007 m. || 2008 m. || 2009 m. || PTL
 Vieneto kaina ES rinkoje (EUR/t) || 2 667 || 2 946 || 2 881 || 2 496
  Indeksas=100 || 100 || 110 || 108 || 94
 Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.
(i)
Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio
dempingo
(80)     Atsižvelgiant į šio
tyrimo metu nustatytą dempingą, nebuvo galima nustatyti visiško
atsigavimo po ankstesnio dempingo ir manoma, kad Sąjungos pramonė
dėl bet kokio importo dempingo kaina į Sąjungos rinką vis
dar yra pažeidžiama. Primenama, kad pirminio tyrimo metu buvo nustatyti
atitinkamai 4,7 proc. ir 10,1 proc. dydžio dempingo skirtumai dviem
bendradarbiaujantiems Kinijos gamintojams, kuriems taikytas RER. Visoms kitoms
bendrovėms nustatytas 34,9 proc. dempingo skirtumas. Be to, kaip
minėta 7 konstatuojamojoje dalyje, antidempingo tyrimas inicijuotas tik
vieno Kinijos eksportuojančio gamintojo, t. y. Hangzhou Bioking,
kuriam netaikomos priemonės, atžvilgiu, ir negalima atmesti
galimybės, kad gali būti nustatyta, jog šis eksportuojantis
gamintojas vykdė dempingą. Taip pat, kaip pirmiau minėta 48–54
konstatuojamosiose dalyse, dempingo tęsimosi tikimybė buvo nustatyta
iš esmės remiantis Kinijoje turimais pertekliniais gamybos pajėgumais
ir gana maža Kinijos vidaus rinka. Kalbant apie atsigavimą po ankstesnio
importo dempingo kaina iš Kinijos, svarbu priminti, kad 2006 m. sausio
mėn. nustačius galutines priemones, importas iš Kinijos, kuriam
taikomos priemonės, toliau didėjo, kaip pirmiau minėta 46
konstatuojamojoje dalyje. Todėl nebuvo galima nustatyti jokio faktinio
atsigavimo po ankstesnio dempingo ir yra manoma, kad Sąjungos pramonė
dėl bet kokio importo dempingo kaina į Sąjungos rinką vis
dar yra pažeidžiama.
(j)
Atsargos
(81)     Nagrinėjamuoju
laikotarpiu atsargų kiekis išliko stabilus ir nežymiai padidėjo
2 proc. Konkrečiau, jis staiga padidėjo 65 proc.
2008 m., tai buvo tiesiogiai susiję pardavimo raida, kaip minėta
74 konstatuojamojoje dalyje. Nuo 2008 m. iki PTL pabaigos atsargų
kiekis sumažėjo, nes tuo pačiu laikotarpiu padidėjo pardavimas
nesusijusioms šalims.
12
lentelė.
   || 2007 m. || 2008 m. || 2009 m. || PTL
 Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis) || 863 || 1 428 || 933 || 879
  Indeksas=100 || 100 || 165 || 108 || 102
 Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(k)
Darbo užmokestis
(82)     Vidutinės darbo
sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 19 proc.,
nepaisant atrinktų gamintojų pastangų jas mažinti, visų
pirma su nekvalifikuotais darbuotojais susijusias sąnaudas, kaip matyti iš
77 konstatuojamojoje dalyje aptarto bendros darbo jėgos mažinimo.
12
lentelė.
   || 2007 m. || 2008 m. || 2009 m. || PTL
 Vidutinis darbo užmokestis (EUR) || 28 686 || 31 871 || 31 574 || 34 245
  Indeksas=100 || 100 || 111 || 110 || 119
 Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(l)
Pelningumas ir investicijų grąža
(83)     Nagrinėjamuoju
laikotarpiu atrinktų gamintojų panašaus produkto pardavimo
Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas, išreikštas
grynojo pardavimo procentiniu dydžiu, padidėjo daugiau nei 6 procentiniais
punktais. Konkrečiau, 2007–2008 m. atrinktų gamintojų
pelningumas sumažėjo 3,7 procentinio punkto iki 7,7 proc. ir buvo
laikoma, kad jis mažesnis nei tikslinis pelnas, o 2009 m. padidėjo ir
PTL siekė 17,6 proc.
(84)     Iš esmės,
investicijų grąža (toliau – IG), išreikšta investicijų grynosios
buhalterinės vertės procentiniu pelno dydžiu, kito taip pat, kaip
pelningumas. Nuo 36,4 proc. 2007 m. ji sumažėjo iki
21,9 proc. 2008 m., o 2009 m. ji padidėjo iki
44,4 proc. ir per PTL dar labiau didėjo iki 142,9 proc.
Apskritai, nagrinėjamuoju laikotarpiu IG išliko labai teigiama.
13
lentelė.
   || 2007 m. || 2008 m. || 2009 m. || PTL
 ES pelningumas (grynojo pardavimo %) || 11,4 % || 7,7 % || 12,5 % || 17,6 %
  Indeksas=100 || 100 || 67 || 109 || 153
 Investicijų grąža (investicijų grynosios buhalterinės vertės pelnas %) || 36,4 % || 21,9 % || 44,4 % || 142,9 %
  Indeksas=100 || 100 || 60 || 122 || 393
 Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(m)
Grynųjų pinigų srautas ir
pajėgumas didinti kapitalą
(85)     Iš veiklos gaunamų
grynųjų pinigų srautas 2007 m. buvo teigiamas, t. y.
4,6 mln. EUR. 2008 m. jis sumažėjo iki 1,8 mln. EUR ir gerokai
padidėjo nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje, o per PTL siekė
6,8 mln. EUR. Apskritai, grynųjų pinigų srautas
nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo pastoviai teigiamas.
(86)     Požymių, kad
Sąjungos pramonė būtų patyrusi sunkumų padidinti
kapitalą, nebuvo iš esmės dėl to, kad, kaip pirmiau minėta
58 konstatuojamojoje dalyje, dauguma atrinktų gamintojų yra
integruotos bendrovės.
14
lentelė.
   || 2007 m. || 2008 m. || 2009 m. || PTL
 Grynųjų pinigų srautai (EUR) || 4 691 458 || 1 841 705 || 4 706 092 || 6 802 164
  Indeksas=100 || 100 || 39 || 100 || 145
 Šaltinis: klausimyno atsakymai.
(n)
Investicijos
(87)     Metinės atrinktų
gamintojų investicijos į panašaus produkto gamybą nuo
2007 m. iki PTL pabaigos sumažėjo 23 proc. Konkrečiau,
2007–2008 m. jos padidėjo 5 proc., o 2009 m. – dar 32
procentiniais punktais. Didelį investicijų sumažėjimą (-60
procentinių punktų) 2009 m.–PTL galima iš dalies paaiškinti tuo
faktu, kad tirtos bendrovės nagrinėjamuoju laikotarpiu jau buvo
atlikusios suplanuotas būtinąsias investicijas.
15
lentelė.
   || 2007 m. || 2008 m. || 2009 m. || PTL
 Grynosios investicijos (EUR) || 2 518 189 || 2 632 013 || 3 461 990 || 1 943 290
  Indeksas=100 || 100 || 105 || 137 || 77
 Šaltinis: klausimyno atsakymai.
5.           Išvada dėl Sąjungos
pramonės padėties
(88)     Iš makroekonominių
duomenų analizės matyti, kad Sąjungos pramonės gamybos ir
pardavimo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo. Tačiau,
nors padidėjimas nebuvo labai didelis, jį reikia vertinti
atsižvelgiant į tai, kad nuo 2007 m. iki PTL pabaigos padidėjo
paklausa, dėl to Sąjungos gamintojų rinkos dalis sumažėjo
7,3 procentinio punkto, t. y. iki 68,8 proc.
(89)     Taip pat iš atitinkamų
mikroekonominių rodiklių matyti, kad Sąjungos pramonės
ekonominė padėtis gerėjo. Pelningumas ir investicijų
grąža bei grynųjų pinigų srautas per PTL buvo teigiamas.
(90)     Atsižvelgiant į pirmiau
išdėstytas aplinkybes daroma išvada, kad Sąjungos pramonei nebuvo
padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3
straipsnio 5 dalyje. Tačiau bendrą materialinės žalos
nebuvimą PTL reikėtų vertinti atsižvelgiant į kitus
svarbius žalos rodiklius, kurie nagrinėjamuoju laikotarpiu prastėjo,
visų pirma, pardavimo kainas, prarastą rinkos dalį ir
sumažėjusį užimtumą. Todėl manoma, kad Sąjungos
pramonės padėtis vis dar yra pažeidžiama, o kai kuriais aspektais
labai skiriasi nuo padėties, kurios būtų galima tikėtis,
jei ji būtų visiškai atsigavusi nuo žalos, nustatytos pirminiame
tyrime.
F. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ
1.           Numatomos importo apimties ir
kainų poveikis panaikinus priemones
(91)     Kaip teigiama 48–52
konstatuojamosiose dalyse, eksportuojantys Kinijos gamintojai turėjo
pakankamai nepanaudotų pajėgumų ir akivaizdų
potencialą gerokai padidinti savo eksporto į Sąjungos rinką
apimtį, įskaitant ir eksporto iš kitų rinkų nukreipimą.
(92)     Kinijos eksportuotojų,
kuriems šiuo metu taikomos priemonės, vyno rūgšties eksporto į
Sąjungą CIF kainos buvo gerokai mažesnės nei Sąjungos
pramonės kainos per PTL, o palyginus pagal atskiras rūšis –
32,6 proc. mažesnės.
(93)     Iš Kinijos vykdomo VR eksporto[12] į kitas pasaulio šalis po
PTL analizės matyti, kad jo apimtis smarkiai mažėjo – nuo
10 862 metrinių tonų per PTL iki 8 118 metrinių
tonų 2011 m. liepos pabaigoje (-25 proc.). Dėl šio Kinijos
eksporto į kitas rinkas sumažėjimo 2 744 tonomis galėjo
padidėti Kinijos eksporto srautas į Sąjungos rinką.
(94)     Atsižvelgiant į Kinijos
turimus nepanaudotus VR gamybos pajėgumus ir Sąjungos rinkos
patrauklumą, kaip minėta pirmiau, labai tikėtina, kad Kinijos
eksportuotojai mėgins didinti savo rinkos dalį Sąjungoje, taip
darydami materialinę žalą Sąjungos pramonei. Todėl importuojamai
Kinijos kilmės VR netaikant antidempingo muitų ir padidėjus
importo dempingo kaina iš Kinijos apimčiai, Sąjungos pramonei
būtų daromas dar didesnis spaudimas mažinti kainas ir būtų
daroma materialinė žala.
(95)     Kaip minėta 79
konstatuojamojoje dalyje, su klimatu ir derliumi susijusios sąlygos iš
dalies turi poveikio bendrai finansinei Sąjungos pramonės
padėčiai. Primenama, kad VR, kurią taip pat naudoja vyno
gamintojai, galima gauti iš šalutinių vyno gamybos produktų, arba,
kaip yra Kinijos eksportuotojų atveju, atliekant cheminę
sintezę, t. y. iš naftos cheminių produktų arba anglies
junginių, kaip antai, benzeno.
(96)     Taigi, reikėtų
pažymėti, kad nėra jokių didelių Kinijos gamintojų
gamybos apimties apribojimų, nes jie naudoja sintetinės gamybos
metodus, skirtingai nei Sąjungos gamintojai, kurie naudoja žaliavas – vyno
nuosėdas.
(97)     Atsižvelgiant į tai, kad
Sąjungos pramonės pelningumas iš dalies priklauso nuo klimato
sąlygų, akivaizdu, kad PTL pasiektas geras pelningumas negali
būti laikomas ilgalaikiu. Iš tiesų, net nagrinėjamuoju
laikotarpiu Sąjungos pramonei ne visada pavyko pasiekti savo tikslinį
pelną, t. y. 8 proc. Be to, per šešis mėnesius po PTL pabaigos
Sąjungos pramonės pelningumas gerokai sumažėjo iki maždaug
3 proc. ir pramonės padėtis vėl tapo pažeidžiama.
2.           Išvada dėl žalos
pasikartojimo tikimybės
(98)     Taigi, tuo remiantis daroma
išvada, kad yra tikimybė, jog panaikinus priemones padidėtų
Kinijos kilmės importas dempingo kaina ir dėl to kiltų spaudimas
Sąjungos pramonei mažinti kainas bei pablogėtų Sąjungos
pramonės padėtis. Todėl daroma išvada, kad yra didelė
tikimybė, jog panaikinus Kinijai taikomas priemones, Sąjungos
pramonei ir toliau bus daroma žala.
G. SĄJUNGOS INTERESAI
1.           Įžanga
(99)     Vadovaujantis pagrindinio
reglamento 21 straipsniu, buvo nagrinėjama, ar toliau Kinijai taikant
galiojančias antidempingo priemones, nebūtų pažeisti visos
Sąjungos interesai. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi
susiję įvairūs interesai. Visoms suinteresuotosioms šalims buvo
suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento
21 straipsnio 2 dalį.
(100)   Reikėtų priminti, kad
atliekant pirminį tyrimą laikyta, kad priemonių priėmimas
neprieštarauja Sąjungos interesams. Be to, šis tyrimas yra peržiūra
ir jį atliekant nagrinėjama padėtis jau po antidempingo
priemonių nustatymo, todėl galima įvertinti bet kokį
netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios
antidempingo priemonės daro nagrinėjamosioms šalims.
(101)   Tuo remiantis nagrinėta,
ar, nepaisant išvadų dėl žalingo dempingo pasikartojimo
tikimybės, esama įtikinamų priežasčių,
leidžiančių daryti išvadą, kad tolesnis galiojančių
priemonių taikymas Kinijos kilmės importui prieštarautų
Sąjungos interesams.
2.           Sąjungos pramonės
ir kitų Sąjungos gamintojų interesai
(102)   Sąjungos pramonė
pasirodė esanti struktūriškai gyvybinga pramonė. Tai parodė
teigiama ekonominės padėties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu,
kuri iš dalies buvo susijusi su vykusia restruktūrizacija ir galiojančiomis
priemonėmis. Visų pirma, nagrinėjamuoju laikotarpiu
Sąjungos pramonė pagerino savo sąnaudų struktūrą
ir pelną bei gamybos apimtį.
(103)   Galima pagrįstai
tikėtis, kad Sąjungos pramonei toliau bus naudingos taikytinos
priemonės. Jei priemonės Kinijos kilmės importui būtų
panaikintos, tikėtina, kad dėl didelės importo iš Kinijos
dempingo kaina apimties Sąjungos pramonei toliau būtų daroma
materialinė žala ir labai pablogėtų jos finansinė
padėtis. Iš tikrųjų labai tikėtina, kad bus vykdomas
žalingas dempingas didele apimtimi, prieš kurią Sąjungos pramonė
negalės atsilaikyti. Todėl Sąjungos pramonei būtų
naudinga, jei ir toliau būtų taikomos dabartinės antidempingo
priemonės.
(104)   Atitinkamai daroma išvada, kad
toliau taikant antidempingo priemones Kinijai, tikrai nebūtų
prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams.
3.           Importuotojų interesai
(105)   Primenama, kad atliekant
ankstesnius tyrimus nustatyta, kad nustatytų priemonių poveikis
būtų nedidelis. Atliekant šį tyrimą nebendradarbiavo nei
vienas prekiautojas ar importuotojas. Turint
omenyje, kad nėra įrodymų, patvirtinančių, jog
galiojančios priemonės turėjo didelio neigiamo poveikio
importuotojams, daroma išvada, kad tolesnis priemonių taikymas
neturės reikšmingo neigiamo poveikio Sąjungos importuotojams.
4.           Naudotojų interesai
(106)   VR daugiausia naudojama vyno ir
maisto pramonėje kaip maisto ir gėrimų priedas ir statybos
pramonėje kaip antipirenas gaminant gipsą.
(107)   Atliekant šį tyrimą
susisiekta su visais žinomais naudotojais.
(108)   Naudotojai iš statybos
pramonės nebendradarbiavo. Kaip nustatyta atliekant pirminį
tyrimą, VR sudaro mažiau nei 2 proc. gipso gaminių, kuriuose ji
naudojama, sąnaudų. Todėl padaryta išvada, kad toliau taikant
priemones, statybos pramonės sąnaudoms ir konkurencinei pozicijai bus
padarytas nedidelis poveikis.
(109)   Atliekant šį tyrimą
visapusiškai bendradarbiavo du pagrindiniai importuotojai ir (arba) naudotojai
iš maisto pramonės sektoriaus. Buvo galima nustatyti, kad abi
bendrovės veikė pelningai, įskaitant produktus, kurių
gamybai kaip viena iš žaliavų naudojamas nagrinėjamasis produktas. Be
to, produktų, kurių gamybai naudojamas nagrinėjamasis produktas,
pardavimas sudarė tik nedidelę bendros apyvartos procentinę
dalį. Taigi, galima daryti išvadą, kad toliau taikant priemones nebus
daromas nepagrįstas poveikis maisto pramonės naudotojams. Kita
vertus, šiems naudotojams buvo gana svarbu turėti įvairius
nagrinėjamojo produkto tiekimo šaltinius.
5.           Išvada dėl Sąjungos
interesų
(110)   Atsižvelgiant į visus
minėtus veiksnius daroma išvada, kad nėra įtikinamų
priežasčių, prieštaraujančių tolesniam dabartinių
antidempingo priemonių taikymui.
H. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(111)   Visoms šalims buvo pranešta
apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti
toliau taikyti galiojančias priemones importuojamam Kinijos kilmės
nagrinėjamajam produktui. Be to, buvo nustatytas laikotarpis pastaboms
dėl atskleistų faktų pareikšti.
(112)   Naudotojas iš statybos
sektoriaus teigė, kad pratęsus priemonių galiojimą
imtų trūkti nagrinėjamojo produkto, padidėtų jo
gamybos sąnaudos, taigi ir gatavų gaminių kainos. Nebuvo
pateikta įrodymų, patvirtinančių šiuos argumentus.
Todėl kadangi šie argumentai nebuvo pagrįsti, o statybos sektoriaus
naudotojai nebendradarbiavo, nebuvo įmanoma patikrinti jų teisingumo.
(113)   Du tyrime bendradarbiavę
naudotojai iš maisto pramonės teigė, kad nepakankamai apsvarstytas
tolesnio priemonių taikymo poveikis maisto pramonei, o vienas iš jų
paprašė būti išklausytas bylas nagrinėjančio
pareigūno.
(114)   Klausymo metu šis naudotojas
neprieštaravo išvadai, kad toliau taikant priemones, bendras poveikis
bendrovės pelningumui nebus neigiamas, tačiau tvirtino, kad, jo
manymu, būtų padarytas didelis poveikis konkrečių
produktų, kurių gamybai naudojamas nagrinėjamasis produktas,
grupės pelningumui; ši produktų grupė sudaro tik nedidelę
procentinę bendros apyvartos dalį. Jis taip pat teigė, kad vyno
rūgšties kainos vidaus rinkoje itin padidėjo po peržiūros
tiriamojo laikotarpio pabaigos ir kad dėl tokių kainų vėl
gerokai sumažės jo produktų pelningumas. Tačiau šis naudotojas
neneigė, kad kainos padidėjo dėl to, kad Sąjungos rinka
pritrūko žaliavų, kurių tiekimas nuolat svyruoja priklausomai
nuo vyno derliaus ir todėl negali būti laikomas ilgalaikiu arba
sukeltu galiojančių antidempingo priemonių.
(115)   Kitas bendradarbiaujantis
naudotojas, dalyvaudamas klausyme su tyrimo grupe, prieštaravo priemonių
pratęsimui pasitelkęs panašius argumentus. Todėl
jo argumentai taip pat buvo atmesti (žr. ankstesnę
konstatuojamąją dalį).
(116)   Bendradarbiaujantis
eksportuojantis Kinijos gamintojas teigė, kad Sąjungos pramonės
padėties nebuvo galima laikyti vis dar pažeidžiama, o pagrindinė
priežastis, dariusi poveikį Sąjungos pramonės
padėčiai, buvo glaudžiai susijusi su klimato sąlygomis,
todėl jis prieštarauja tolesniam priemonių taikymui. Šie argumentai
nebuvo pagrįsti įrodymais, todėl jie buvo atmesti. Be to, jie
nebuvo tokio pobūdžio, kad jais remiantis reikėtų pakeisti
išvadas dėl Sąjungos pramonės padėties.
(117)   Galiausiai, Sąjungos gamintojai, atsižvelgdami į
jų pelningumo duomenis nagrinėjamuoju laikotarpiu, pagrindė, kad
2008 m. viduryje vieninteliam Prancūzijos gamintojui uždarius savo
bendrovę, per trumpą laiką sumažėjo nagrinėjamojo
produkto kiekis vidaus rinkoje, todėl laikinai padidėjo pardavimo
kainos, taigi, ir produkto pelningumas. Sąjungos gamintojai tvirtino, kad
atsižvelgiant į šias aplinkybes, šių pokyčių jokiu
būdu negalima laikyti ilgalaikiais. Taigi, išvados dėl Sąjungos
pramonės padėties nekeičiamos.
(118)   Apibendrinant reikia pasakyti,
kad apsvarsčius visas pastabas, kurios buvo gautos suinteresuotosioms
šalims pateikus tyrimo išvadas, nuspręsta, kad nei viena iš jų
nėra tokio pobūdžio, kad reikėtų keisti tyrimo metu
padarytas išvadas.
(119)   Atsižvelgiant į tai, kas
išdėstyta pirmiau, importuojamai Kinijos kilmės vyno
rūgščiai nustatytas antidempingo priemones reikėtų taikyti
dar penkerius metus, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio
2 dalyje.
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1.           Nustatomas galutinis
antidempingo muitas importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vyno
rūgščiai, išskyrus D-(-)- vyno rūgštį su ne mažiau kaip
12,0 laipsnių neigiama optine rotacija, matuojama vandens tirpale Europos
farmakopėjoje nurodytu metodu, kurios KN kodas šiuo metu yra
ex 2918 12 00 (TARIC kodas 2918 12 00 90).
2.           Toliau išvardytų
bendrovių pagamintiems produktams nustatoma tokia galutinio antidempingo
muito, taikomo produkto neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant
muitą, norma:
 Bendrovė || Antidempingo muitas || Papildomas TARIC kodas
 Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Kinijos Liaudies Respublika || 10,1 % || A688
 Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Kinijos Liaudies Respublika || 4,7 % || A689
 Visos kitos bendrovės (išskyrus Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Kinijos Liaudies Respublika – papildomas TARIC kodas A687) || 34,9 % || A999
3.           Individualios muito normos,
nustatytos 2 dalyje nurodytoms bendrovėms, taikomos tik tuo atveju, jei
valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė
sąskaita faktūra, kuri atitinka priede išdėstytus reikalavimus.
Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikoma visoms kitoms
bendrovėms nustatyta muito norma.
4.           Jeigu nenurodyta kitaip,
taikomos muitus reglamentuojančios galiojančios nuostatos.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą
dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas
ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje,
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
Priedas
Šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje
nurodytoje galiojančioje komercinėje sąskaitoje faktūroje
turi būti komercinio subjekto darbuotojo pasirašyta deklaracija,
pateikiama tokia forma:
(1)
Komercinę sąskaitą faktūrą
išrašiusio komercinio subjekto darbuotojo vardas, pavardė ir pareigos.
(2)
Deklaracija: „Aš, toliau pasirašęs,
patvirtinu, kad į šią sąskaitą įrašyta tiesiogiai
į Europos Sąjungą (tokia) apimtimi eksportuojama vyno
rūgštis (papildomas TARIC kodas) pagaminta (šalies pavadinimas) (komercinio
subjekto pavadinimas ir adresas). Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje
pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“
Data ir parašas
[1]               OL L 343, 2009 12 22, p. 51.
[2]               OL L 23, 2006 1 27, p. 1.
[3]               OL L 48, 2008 2 22, p. 1.
[4]               WT/DS295/AB/R, 2005 m.
lapkričio 29 d.
[5]               OL L XX, XXXX XX XX, p. X.
[6]               OL C 211, 2010 8 4, p.
11.
[7]               OL C 24, 2011 1 26, p. 14.
[8]               OL C 223, 2011 7 29, p.
11.
[9]               OL C 223, 2011 7 29, p.
16.
[10]             Pvz., Chemical Economic Handbook (CEH) arba CCM
International LTD ataskaitos.
[11]             Pvz., Chemical Economic Handbook (CEH) arba CCM
International LTD ataskaitos.
[12]             Šaltinis: Kinijos eksporto duomenų bazė.