|

52010PC0774

Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Europos Sąjungoje  /* KOM/2010/0774 galutinis - COD 2010/0374 */

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.12.20KOM(2010) 774 galutinis2010/0374 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASdėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Europos Sąjungoje(Tekstas svarbus EEE)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. PASIŪLYMO APLINKYBĖSBendroji 1995 m. ESS atnaujinimo paskirtis – labiau suderinti Europos Sąjungos nacionalines sąskaitas su nauja ekonomine aplinka, metodologinių tyrimų pažanga ir naudotojų poreikiais.Todėl svarbu priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl 2010 m. Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Europos Sąjungoje (2010 m. ESS).Atnaujinta ESS turėtų tapti tinkama metodinė pagalba rengiant kokybiškus nacionalinių sąskaitų duomenis pagrindinių ES politikos sričių įgyvendinimui.Atnaujinant sistemą taip pat galima patobulinti 1995 m. ESS standartus ir labiau pritaikyti juos prie įvairių duomenų naudojimo tikslų Europos Sąjungoje.ESS – esminė Europos lygmens priemonė, taikoma svarbiausioms administracinėms reikmėms (pvz., susijusioms su nuosavais ištekliais, perteklinio deficito procedūra, struktūriniais fondais) ir valstybių narių ekonomikos politikos koordinavimo ir konvergencijos analizei.Siekiant Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir ekonomikos ir pinigų sąjungos tikslų, remdamosi ESS, ES institucijos, vyriausybės ir ekonominės bei socialinės veiklos vykdytojai gali gauti suderintą ir patikimą statistiką, ir ja grįsti sprendimus.ESS atnaujinama atnaujinus tarptautinę nacionalinių sąskaitų sistemą (1993 m. NSS). Naująją NSS (2008 m. NSS) 2009 m. paskelbė penkios naująjį vadovą rengusios tarptautinės organizacijos (TVF, OECD, JT statistikos skyrius, Pasaulio bankas ir Eurostatas).ESS vartojamos apibrėžtys, sąskaitų rengimo taisyklės ir klasifikatoriai iš esmės suderinti su NSS. Vis dėlto yra ir skirtumų, visų pirma išdėstymo – jis labiau suderintas su sistemos taikymu Europos Sąjungoje. Tam iš esmės reikia tikslesnių apibrėžčių, klasifikatorių ir sąskaitų rengimo taisyklių. Skirtingai nei NSS, ESS nustatoma reglamentu, kuriame išdėstomos privalomos taisyklės, kad rezultatus būtų galima lyginti ES lygmeniu, ir pateikiama privaloma duomenų perdavimo programa.2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS REZULTATAI IR POVEIKIO VERTINIMASESS atnaujinimas aptartas keliose grupėse:įsteigta nacionalinių sąskaitų direktorių iniciatyvinė grupė, skirta padėti nacionalinių sąskaitų direktorių grupei įgyvendinti šias užduotis:-  teikti strateginius patarimus, kad projektas būtų sėkmingai įgyvendintas;-  patarti dėl įvairių projekto etapų;-  spręsti dėl svarbių metodinių klausimų.1995 m. ESS atnaujinimo projektui sėkmingai įgyvendinti labai svarbi nacionalinių sąskaitų darbo grupės (NSDG) bendroji kompetencija ir finansinių sąskaitų darbo grupės (FSDG) kompetencija konkretesniais klausimais. Norint užtikrinti techninę projekto kokybę prireikė intensyvių diskusijų per susitikimus ir konsultacijų raštu. Be NSDG, bendriems dviejų darbo grupių klausimams spręsti įsteigta 1995 m. ESS atnaujinimo grupė, kurioje dalyvavo NSDG ir FSDG nariai.Techninė ECB ir Eurostato nuoseklumo klausimams skirta grupė derino finansines ir nefinansines sistemos dalis.Visais atnaujinimo etapais buvo nuolat atsiskaitoma Europos statistikos sistemos komitetui (ESSK). Reguliariai informuotas Pinigų, finansų ir mokėjimų balanso statistikos komitetas (PFMBSK).Palaikyti nuolatiniai ryšiai su kitais generaliniais direktoratais, visų pirma Ekonomikos ir finansų GD ir Biudžeto GD.2009 m. rugsėjo mėn. Briuselyje Eurostatas surengė nacionalinėms sąskaitoms skirtą konferenciją – joje dalyvavo duomenų naudotojai ir suinteresuotosios šalys.POVEIKIO VERTINIMASNeatnaujinus ESS būtų sunkiau lyginti nacionalines sąskaitas ir suvestinius rodiklius – tiek valstybių narių lygmeniu, nes atnaujinus galima nustatyti naujas metodines taisykles per pastaruosius 15 metų kilusiems klausimams spręsti, tiek tarptautiniu lygmeniu, nes NSS neseniai atnaujinta.ESS turėtų ir toliau būti valstybių narių ekonomikos struktūroms pritaikytos NSS versija, kiek įmanoma atitinkanti NSS išdėstymą, kad Europos Sąjungos duomenis būtų galima lyginti su jos pagrindinių tarptautinių partnerių parengtais duomenimis.Atnaujintos ESS taikymo pagrindinėms nacionalinių sąskaitų suvestiniams duomenims pasekmių analizę aptarė Ekonomikos ir finansų komiteto statistikos pakomitetis, atsižvelgdamas į tai, kad 2010 m. lapkričio mėn. šį klausimą taip pat aptars Ekonomikos ir finansų reikalų taryba.3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAIReglamentu siekiama atnaujinti ESS metodiką ir bendrus standartus, apibrėžtis, klasifikatorius ir sąskaitų rengimo taisykles, ir pagal šią metodiką parengtų sąskaitų ir lentelių perdavimo Sąjungos reikmėms programą.Europos statistikos teisinis pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 338 straipsnis. Europos Parlamentas ir Taryba spręsdami pagal įprastą teisėkūros procedūrą nustato priemones Sąjungos veiklos rezultatams apibūdinti reikalingai statistinei informacijai rengti. Tame straipsnyje nustatomi Europos statistikos rengimo reikalavimai – ji turi būti rengiama laikantis nešališkumo, patikimumo, objektyvumo, mokslinio nepriklausomumo, išlaidų efektyvumo ir statistinio konfidencialumo principų.Pasiūlymas atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus.Dėl subsidiarumo principo – pasiūlymo tikslas nepriklauso išimtinei Europos Sąjungos kompetencijai, tačiau jo negalima tinkamai pasiekti valstybių narių lygmeniu.Valstybės narės negali išspręsti pagrindinių kokybės klausimų, neturėdamos aiškios europinės sistemos, t. y. Europos teisės akto, kuriame būtų nustatyta bendra nacionalinių sąskaitų metodika ir perdavimo programa.Tai ypač svarbu nacionalinių sąskaitų sričiai, nes jų suvestiniai duomenys naudojami daugeliui tikslų regioniniu, nacionaliniu ir Europos lygmenimis (pvz., nuosavų išteklių, perteklinio deficito procedūros ir struktūrinių fondų srityse).Pasiūlymo tikslų geriau siekti Europos lygmeniu, priėmus Europos lygmens teisės aktą, nes tik Komisija gali koordinuoti būtinus nacionalinių sąskaitų metodikos ir statistinės informacijos derinimo veiksmus Europos Sąjungos lygmeniu; duomenų rinkimą ir palyginamų nacionalinių sąskaitų statistinių duomenų rengimą gali organizuoti valstybės narės. Todėl Europos Sąjunga gali imtis veiksmų šiems klausimams spręsti, remdamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatytu subsidiarumo principu.Šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina jo tikslui pasiekti, todėl jis atitinka proporcingumo principą. Reglamente valstybėms narėms nenustatomo nacionalinių sąskaitų duomenų rinkimo tvarka, tik siekiant užtikrinti suderintą struktūrą ir laiką apibrėžiami teiktini duomenys.Siūloma teisinė priemonė 2010 m. ESS nustatyti – Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas. Reglamentas yra priimtinesnis, nes juo visai Europos Sąjungai nustatomos vienodos nuostatos, nesuteikiant valstybėms narėms veikimo laisvės taikyti jį iš dalies arba pasirinktinai. Jis taikomas tiesiogiai, todėl jo nereikia perkelti į nacionalinę teisę.4. POVEIKIS BIUDŽETUIPasiūlymas neturi poveikio ES biudžetui.5. PAPILDOMA INFORMACIJASiūlomas teisės aktas yra susijęs su Europos ekonomine erdve, todėl turėtų būti jai taikomas.2010/0374 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASdėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Europos Sąjungoje(Tekstas svarbus EEE)EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 338 straipsnio 1 dalį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[1],perdavę teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,atsižvelgdami į Europos centrinio banko nuomonę[2],laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros[3],kadangi:(1) Norint stebėti valstybių narių ir ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) ekonomiką reikia palyginamos, naujos ir patikimos informacijos apie kiekvienos valstybės ar regiono ekonominės padėties struktūrą ir pokyčius.(2) Komisija turėtų dalyvauti stebint valstybių narių ir EPS ekonomiką ir visų pirma reguliariai teikti Tarybai valstybių narių pažangos įgyvendinant įsipareigojimus, susijusius su EPS nuostatomis, ataskaitas.(3) Sąjungos piliečiams reikia ekonominių sąskaitų, kad jie galėtų nagrinėti bet kurios valstybės narės ar regiono ekonominę padėtį. Siekiant palyginamumo šios sąskaitos turėtų būti rengiamos pagal vienodus ir vienodai aiškinamus principus.(4) Komisija turėtų naudoti nacionalinių sąskaitų suvestinius duomenis Sąjungos administraciniais tikslais, visų pirma – sudarydama biudžetą.(5) 1970 m. buvo paskelbtas administracinis dokumentas „Europos integruotų ekonominių sąskaitų sistema“ (ESS), apimantis šio reglamento taikymo sritį; šį dokumentą savarankiškai ir vien savo atsakomybe parengė Europos Bendrijų statistikos tarnyba. Dokumentas buvo kelerių metų Europos bendrijų statistikos tarnybos ir valstybių narių nacionalinių statistikos institucijų veiklos rezultatas, siekiant sukurti Europos Bendrijų ekonominės ir socialinės politikos poreikius atitinkančią nacionalinių sąskaitų sistemą. Ta sistema buvo Bendrijai pritaikyta iki to meto Bendrijos naudotos Jungtinių Tautų nacionalinių sąskaitų sistemos versija. 1979 m. paskelbtas antras dokumento leidimas[4], kuriuo pradinis tekstas atnaujintas.(6) 1996 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2223/96 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Bendrijoje[5] nustatyta Sąjungos ekonominės, socialinės ir regioninės politikos reikalavimus atitinkanti nacionalinių sąskaitų sistema. Iš esmės sistema atitiko 1993 m. vasario mėn. Jungtinių Tautų statistikos komisijos priimtą tarptautinę nacionalinių sąskaitų sistemą (1993 m. NSS), kad visų Jungtinių Tautų šalių narių duomenys būtų palyginami tarptautiniu mastu.(7) 1993 m. NSS atnaujinta 2009 m. vasario mėn. Jungtinių Tautų statistikos komisijai priėmus naują nacionalinių sąskaitų sistemą (2008 m. NSS), siekiant, kad nacionalinės sąskaitos būtų labiau suderintos su naujausiais ekonominės aplinkos pokyčiais, metodologinių tyrimų pažanga ir naudotojų poreikiais.(8) Siekiant atsižvelgti į šiuos pokyčius reikia atnaujinti Reglamentu (EB) Nr. 2223/96 nustatytą 1995 m. ESS, kad atnaujinta versija atitiktų 2008 m. NSS ir būtų pritaikyta prie valstybių narių ekonomikos struktūros, o Sąjungos duomenis būtų galima lyginti su pagrindinių tarptautinių partnerių duomenimis.(9) Rengiant aplinkos ir socialines sąskaitas reikėtų atsižvelgti į 2009 m. rugpjūčio 20 d. Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „BVP ir kiti rodikliai: pažangai kintančiame pasaulyje vertinti“[6]. Todėl gali reikėti tolesnių metodinių tyrimų ir duomenų tikrinimų.(10) Šiuo reglamentu nustatytoje atnaujintoje Europos sąskaitų sistemoje (2010 m. ESS) pateikiama metodinė dalis ir duomenų perdavimo programa (kurioje nurodytos visų valstybių narių laikantis nustatytų terminų teiktinos sąskaitos ir lentelės). Komisija turėtų sudaryti sąlygas naudotojams tiksliai nustatytomis datomis susipažinti su šiomis sąskaitomis ir lentelėmis, visų pirma duomenimis, būtinais ekonominei konvergencijai stebėti ir glaudžiam valstybių narių ekonomikos politikos koordinavimui užtikrinti.(11) 2010 m. ESS palaipsniui bus pakeistos visos kitos sistemos ir ji taps pagrindinė, kuria nustatomi bendrieji standartai, apibrėžtys, klasifikatoriai ir sąskaitų sudarymo taisyklės, kad valstybės narės galėtų rengti savo sąskaitas pagal Sąjungos reikalavimus ir valstybių narių rezultatus būtų galima lyginti.(12) Remiantis 2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo[7], visų valstybių narių Komisijai teiktini duomenys, suskirstyti pagal teritorinius vienetus, turi būti suskirstyti pagal NUTS klasifikatorių. Todėl norint gauti palyginamą regionų statistiką teritoriniai vienetai turėtų būti nustatomi pagal NUTS klasifikatorių.(13) Sudaryta darbo grupė netiesiogiai apskaičiuotų finansinio tarpininkavimo paslaugų (NAFTAP) vaidmens nacionalinėse sąskaitose klausimui nagrinėti. Atsižvelgiant į šios darbo grupės nustatytus faktus ir siekiant teikti patikimesnius rezultatus, gali reikėti iš dalies keisti NAFTAP skaičiavimo ir priskyrimo metodiką, iki 2012 m. pabaigos priimant deleguotąjį teisės aktą.(14) Išlaidos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai pagal pobūdį atitinka investicijas, todėl turėtų būti traukiamos į sąskaitas kaip pagrindinio kapitalo formavimas. Vis dėlto reikia nurodyti duomenų, trauktinų kaip pagrindinio kapitalo formavimas, formatą, priimant deleguotąjį teisės aktą, kai bus pakankamai įsitikinta duomenų patikimumu, tam naudojant papildomomis lentelėmis pagrįstą patikrinimą.(15) Reikia tęsti tyrimus ir kitą veiklą, visų pirma susijusią su BVP ir kitais rodikliais, ir strategijos „Europa 2020“ klausimais, kad būtų galima parengti išsamesnį gerovės ir pažangos kiekybinio vertinimo metodą ir padėti kurti pažangią, tvarią ir įtrauktimi pagrįstą ekonomiką. Šie tyrimai ir kita veikla padės daryti duomenys labiau prieinamus, geriau perduodamus ir kokybiškesnius, tobulinti metodikas ir taip pasirengti būsimiems pokyčiams.(16) Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, kuriais būtų iš dalies keičiami šio reglamento priedai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat su ekspertais.(17) Kadangi šiam reglamentui įgyvendinti gali reikėti labai keisti nacionalines statistikos sistemas, Komisija valstybėms narėms gali leisti taikyti leidžiančias nukrypti nuostatas.(18) Reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[8].(19) Kadangi šio reglamento tikslo, t. y. nustatyti atnaujintą Europos sąskaitų sistemą (2010 m. ESS), valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti.(20) Konsultuotasi su 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos[9] įsteigtu Europos statistikos sistemos komitetu.(21) Konsultuotasi su 2006 m. lapkričio 13 d. Tarybos sprendimu 2006/856/EB[10] įsteigtu Pinigų, finansų ir mokėjimų balanso statistikos komitetu ir Bendrųjų nacionalinių pajamų komitetu (BNP komitetas), įsteigtu 2003 m. liepos 15 d. Tarybos Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis suderinimo (BNP reglamentas)[11],PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisDalykas1. Šiuo reglamentu nustatoma 2010 m. Europos sąskaitų sistema (2010 m. ESS).2. 2010 m. ESS nustatoma:a) bendrų standartų, apibrėžčių, klasifikatorių ir sąskaitų rengimo taisyklių metodika (A priedas), pagal kurią rengiamos sąskaitos ir lentelės, kurių duomenis galima lyginti Sąjungos tikslais ir siekiama kitų tikslų, kaip numatyta 3 straipsnyje;b) programa (B priedas), kurioje pateikti terminai, kurių laikydamosi valstybės narės perduoda Komisijai (Eurostatui) pagal a punkte minėtą metodiką rengtinas sąskaitas ir lenteles.3. Atsižvelgiant į 5 ir 12 straipsnius šis reglamentas taikomas visiems Sąjungos teisės aktams, kuriuose yra nuoroda į ESS ar jos apibrėžtis.4. Šiuo reglamentu valstybės narės neįpareigojamos rengti sąskaitų savo reikmėms pagal 2010 m. ESS.2 straipsnisMetodika1. 1 straipsnio 2 dalies a punkte nurodyta 2010 m. ESS metodika pateikiama A priede.2. Komisija, priimdama deleguotuosius teisės aktus pagal 7, 8 ir 9 straipsnių nuostatas, gali priimti 2010 m. ESS metodikos pakeitimus, kuriais siekiama paaiškinti ir pagerinti jos turinį, jei tais pakeitimais nebus keičiamos esminės sistemos sąvokos, jiems įgyvendinti nereikės papildomų išteklių ir dėl jų nebus didinami nuosavi ištekliai.3. Kilus abejonėms dėl teisingo 2010 m. ESS sąskaitų rengimo taisyklių įgyvendinimo, atitinkamos valstybės narės prašo Komisijos (Eurostato) paaiškinimų. Komisija (Eurostatas) nedelsdama išnagrinėja klausimą ir atitinkamai valstybei narei pateikia sprendimą dėl prašomo paaiškinimo.4. Valstybės narės apskaičiuoja ir priskiria netiesiogiai apskaičiuotas finansinio tarpininkavimo paslaugas (NAFTAP) nacionalinėse sąskaitose, remdamosi A priede pateikta metodika. Komisija iki 2012 m. pabaigos gali nustatyti NAFTAP apskaičiavimo ir priskyrimo metodiką, priimdama deleguotuosius teisės aktus pagal 7, 8 ir 9 straipsnių nuostatas.5. Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros išlaidos valstybių narių į sąskaitas traukiamos kaip pagrindinio kapitalo formavimas. Siekdama užtikrinti kaip pagrindinio kapitalo formavimas trauktinų duomenų patikimumą, Komisija gali priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 7, 8 ir 9 straipsnių nuostatas. Šiuose deleguotuosiuose teisės aktuose nurodomas šių duomenų formatas.3 straipsnisDuomenų perdavimas Komisijai1. Valstybės narės perduoda Komisijai (Eurostatui) B priede nurodytas sąskaitas ir lenteles per kiekvienai lentelei nustatytą terminą.Pasikonsultavusi su Europos statistikos sistemos komitetu Komisija ne vėliau kaip 2018 m. liepos 1 d. pateiks Europos Parlamentui ir Tarybai pagal 6 straipsnį nustatytų leidžiančių nukrypti nuostatų taikymo ataskaitą, siekdama įvertinti, ar pagrįsta jas toliau taikyti.2. Valstybės narės perduoda Komisijai (Eurostatui) duomenis ir metaduomenis, reikalaujamus pagal šį reglamentą, vadovaudamosi Komisijos (Eurostato) nurodytu keitimosi duomenimis standartu.Duomenys perduodami arba įkeliami elektroniniu būdu į vieną bendrą Komisijos (Eurostato) duomenų prieigą.3 . Norėdama iš dalies keisti ar papildyti B priedo lenteles ir terminus, kad būtų atsižvelgta į metodinius, ekonominius ir techninius pokyčius, Komisija priima deleguotuosius teisės aktus, kaip numatyta 7, 8 ir 9 straipsniuose. Šie teisės aktai visų pirma grindžiami Komisijos atliktu valstybių narių savanoriškų tyrimų ar perduotų duomenų rezultatų vertinimu. Atlikdama šį vertinimą Komisija tinkamai atsižvelgia į duomenų turėjimo naudos ir duomenų rinkimo išlaidų ir teikimo naštos santykį.4 straipsnisKokybės vertinimas1. Įgyvendinant šį reglamentą perduotiniems duomenims taikomi Reglamento (EB) Nr. 223/2009 12 straipsnio 1 dalyje nustatyti kokybės kriterijai.2. Valstybės narės teikia Komisijai (Eurostatui) pagal 3 straipsnį perduotų duomenų kokybės ataskaitą.3. Taikant 1 dalyje nurodytus kokybės kriterijus duomenims, kuriems taikomas šis reglamentas, kokybės ataskaitų teikimo tvarka, struktūra ir periodiškumas nustatomas, kaip nurodyta 10 straipsnyje.4. Perduotų duomenų kokybę vertina Komisija (Eurostatas).5 straipsnisTaikymo pradžios ir pirmojo duomenų perdavimo data1. 2010 m. ESS pradedama taikyti duomenims, nustatytiems pagal B priedą ir teiktiniems 2014 m. rugsėjo mėn.2. Duomenys perduodami Komisijai (Eurostatui) pagal B priede nustatytus terminus.3. Kaip nurodyta 1 dalyje, iki pirmo perdavimo pagal 2010 m. ESS valstybės narės toliau perduoda Komisijai (Eurostatui) sąskaitas ir lenteles, taikydamos 1995 m. ESS.4. Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000[12] 19 straipsnio, Komisija ir susijusi valstybė narė tikrina, ar šis reglamentas yra taikomas, ir pateikia patikrinimų išvadas šio reglamento 10 straipsnio 1 dalyje nurodytam komitetui.6 straipsnisLeidžiančios nukrypti nuostatos1. Jei taikant šį reglamentą nacionalines statistines sistemas reikia labai keisti, Komisija, taikydama 10 straipsnyje nustatytą tvarką, gali leisti taikyti valstybėms narėms leidžiančias nukrypti nuostatas, galiojančias nuo reglamento taikymo pradžios iki 2020 m. sausio 1 d.2. Tokiu atveju atitinkama valstybė narė pateikia tinkamai pagrįstą prašymą Komisijai ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo.7 straipsnisDelegavimas1. Įgaliojimai priimti 2 straipsnio 2, 4 ir 5 dalyse ir 3 straipsnio 3 dalyje nurodytus deleguotuosius teisės aktus Komisijai suteikiami penkeriems metams po šio reglamento įsigaliojimo. Ne vėliau kaip likus šešiems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija pateikia deleguotųjų įgaliojimų ataskaitą. Įgaliojimų delegavimas savaime atnaujinamas tapačios trukmės laikotarpiams, nebent Europos Parlamentas arba Taryba jį atšaukia pagal 8 straipsnį.2. Priėmusi deleguotąjį teisės aktą, Komisija iškart apie jį vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.3. Įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus Komisijai suteikiami laikantis 8 ir 9 straipsniuose nustatytų sąlygų.8 straipsnisDelegavimo atšaukimas1. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 2 straipsnio 2, 4 ir 5 dalyse ir 3 straipsnio 3 dalyje nurodytus delegavimo įgaliojimus.2. Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą, kad nuspręstų, ar atšaukti įgaliojimų delegavimą, stengiasi per pagrįstą laikotarpį iki galutinio sprendimo priėmimo informuoti kitą instituciją ir Komisiją, nurodydama deleguotus įgaliojimus, kurie gali būti atšaukti, ir galimas jų atšaukimo priežastis.3. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas nutraukiamas. Sprendimas įsigalioja nedelsiant arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .9 straipsnisPrieštaravimai dėl deleguotųjų teisės aktų1. Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimą dėl deleguotojo teisės akto per du mėnesius nuo pranešimo dienos.Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.2. Jei pasibaigus 1 dalyje nurodytam laikotarpiui nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų dėl deleguotojo teisės akto, jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioja jame numatytą datąDeleguotasis teisės aktas gali būti skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti nepasibaigus tam laikotarpiui, jei ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai apie ketinimą neteikti prieštaravimų.3. Jei Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimą dėl priimto deleguotojo teisės akto, jis neįsigalioja. Prieštaravimą dėl deleguotojo teisės akto pareiškusi institucija nurodo prieštaravimo priežastis.10 straipsnisKomitetas1. Komisijai padeda Europos statistikos sistemos komitetas.2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į to sprendimo 8 straipsnio nuostatas.Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis yra trys mėnesiai.11 straipsnisBendradarbiavimas su kitais komitetais1. Visais klausimais, priklausančiais Pinigų, finansų ir mokėjimų balanso statistikos komiteto kompetencijai, Komisija prašo šį komitetą pareikšti nuomonę pagal Sprendimo 2006/856/EB 2 straipsnį.2. Komisija perduoda Bendrųjų nacionalinių pajamų komitetui (BNP komitetas), įsteigtam Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003, visą informaciją, susijusią su šio reglamento įgyvendinimu ir būtiną komiteto pareigoms vykdyti.12 straipsnisPereinamojo laikotarpio nuostatos1. Su biudžetu ir nuosavais ištekliais susijusioms reikmėms ir nukrypstant nuo 1 straipsnio 3 dalies ir 5 straipsnio, galiojanti Europos sąskaitų sistema, kaip apibrėžta Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 1 straipsnio 1 dalyje ir susijusiuose teisės aktuose, visų pirma Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 ir Tarybos reglamente (EEB, Euratomas) Nr. 1553/89[13], laikoma 1995 m. ESS, kol galioja Tarybos sprendimas 2007/436/EB, Euratomas[14].2. Nukrypstant nuo 1 dalies, PVM pagrįstiems nuosaviems ištekliams nustatyti valstybės narės gali naudoti 2010 m. ESS pagrįstus duomenis, kol galioja Sprendimas 2007/463/EB, Euratomas, tais atvejais, kai nėra būtinų išsamių 1995 m. ESS duomenų.13 straipsnisĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeEuropos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas [1] OL C […], […], p. […].[2] OL C […], […], p. […].[3] OL C […], […], p. […].[4] Eurostatas, „ European System of Integrated Economic Accounts (ESA) “ („Integruotų ekonominių sąskaitų Europos sistema (ESS)“), antrasis leidimas, Europos Bendrijų statistikos tarnyba, Liuksemburgas, 1979 m.[5] OL L 310, 1996 11 30, p. 1.[6] COM(2009) 433 galutinis.[7] OL L 154, 2003 6 21, p. 1.[8] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.[9] OL L 87, 2009 3 31, p. 164.[10] OL L 332, 2006 11 30, p. 21.[11] OL L 181, 2003 7 19, p. 1.[12] OL L 130, 2000 5 31, p. 1.[13] OL L 155, 1989 6 7, p. 9.[14] OL L 163, 2007 6 23, p. 17.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52008PC0377

Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl tam tikrų žuvų išteklių žvejybos galimybių ir susijusių sąlygų iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 2015/2006 ir (EB) Nr. 40/2008  /* KOM/2008/0377 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 20.6.2008KOM(2008) 377 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl tam tikrų žuvų išteklių žvejybos galimybių ir susijusių sąlygų iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 2015/2006 ir (EB) Nr. 40/2008(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASTarybos reglamentu (EB) Nr. 2015/2006[1] Bendrijos žvejybos laivams nustatomos tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybės 2007 ir 2008 metams.Siekiant užtikrinti, kad rajonas, kuriame galima žvejoti pagal kvotą, būtų nustatytas teisingai, turėti būti paaiškinti tame reglamente pateikti tam tikrų žvejybos zonų apibūdinimai.Tarybos reglamente (EB) Nr. 40/2008 2008 metams nustatomos Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, taikomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės ir susijusios sąlygos[2].Tame reglamente buvo netiksliai nurodytos tam tikrų rajonų, kuriuose ribojama žvejyba, koordinatės, ir jas reikėtų patikslinti.Tame reglamente buvo netiksliai nurodytos kai kurios tam tikrų žuvų rūšių kvotos ir išnašos, ir jas reikėtų patikslinti.Bendrijos ir Islandijos 2008 m. balandžio 10 d. konsultacijose buvo susitarta dėl paprastųjų stintenių kvotų, kurios iki 2008 m. balandžio 30 d. gali būti naudojamos iš Bendrijos kvotos, skirtos pagal jos susitarimą su Danijos vyriausybe ir Grenlandijos vietine vyriausybe, Islandijos laivams ir dėl kvotos Bendrijos laivams, Islandijos išskirtinėje ekonominėje zonoje žvejojantiems paprastuosius jūrinius ešerius, naudoti liepos–gruodžio mėnesiais. Šis susitarimas turėtų būti perkeltas į Bendrijos teisę.2008 m. vasario 13–14 d. Kopenhagoje Europos bendrijos, Farerų salų, Grenlandijos, Islandijos, Norvegijos ir Rusijos Federacijos sudarytas susitarimas dėl paprastųjų jūrų ešerių išteklių valdymo 2008 metais Irmingerio jūroje ir gretimuose NEAFC konvencijos rajono vandenyse, turėtų būti perkeltas į Bendrijos teisę. Kadangi tas susitarimas taikomas visus 2008 m., jis turėtų būti įgyvendinamas atgaline data nuo 2008 m. sausio 1 d.ES ir Grenlandijos jungtinio komiteto 2007 m. lapkričio 27 d. susitikimo Nuuke ir 2008 m. vasario 12 d. techninio susitikimo Kopenhagoje išvados dėl paprastųjų jūrinių ešerių išteklių EB dalies TJTT V ir XIV zonų Grenlandijos vandenyse turėtų būti perkeltos į Bendrijos teisę. Kadangi su Grenlandija sudarytas susitarimas susijęs su NEAFC susitarimu dėl Irmingerio jūros paprastųjų jūrinių ešerių išteklių valdymo, ES ir Grenlandijos jungtinio komiteto susitikimo išvados taip pat turėtų būti taikomos atgaline data nuo 2008 m. sausio 1 d.Remdamasi 2007 m. lapkričio 26 d. Europos bendrijos ir Norvegijos konsultacijų žuvininkystės klausimais išvadų suderintu protokolu, Bendrija 2008 m. išbandys velkamiesiems žvejybos įrankiams taikytinas technines priemones, skirtas išmetamą sužvejotų atlantinių menkių skaičių sumažinti tiek, kad jis sudarytų ne daugiau kaip 10 proc. Šis susitarimas turėtų būti perkeltas į Bendrijos teisę.Šiuo pasiūlymu ketinama padaryti būtinus reglamentų (EB) Nr. 2015/2006 ir (EB) Nr. 40/2008 pakeitimus.Tarybos prašoma šį pasiūlymą priimti kuo greičiau, kad žvejai galėtų planuoti veiklą šiuo žvejybos sezonu.PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl tam tikrų žuvų išteklių žvejybos galimybių ir susijusių sąlygų iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 2015/2006 ir (EB) Nr. 40/2008EUROP OS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[3], ypač į jo 20 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[4],kadangi:(1) Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2015/2006[5] Bendrijos žvejybos laivams nustatomos tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybės 2007 ir 2008 metais.(2) Siekiant užtikrinti, kad rajonas, kuriame galima žvejoti pagal kvotą, būtų nustatytas teisingai, turėtų būti paaiškinti tame reglamente pateikti tam tikrų žvejybos zonų apibūdinimai.(3) Tarybos reglamentu (EB) Nr. 40/2008[6] 2008 metams nustatomos Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, taikomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės ir susijusios sąlygos.(4) Tame reglamente buvo netiksliai nurodytos tam tikrų rajonų, kuriuose ribojama žvejyba, koordinatės, ir jas reikėtų patikslinti.(5) Tame reglamente buvo netiksliai nurodytos tam tikrų rūšių žuvų kvotos ir išnašos, ir jas reikėtų patikslinti.(6) Bendrijos ir Islandijos 2008 m. balandžio 10 d. konsultacijose buvo susitarta dėl paprastųjų stintenių kvotų, kurios iki 2008 m. balandžio 30 d. gali būti naudojamos iš Bendrijos kvotos, skirtos pagal jos susitarimą su Danijos vyriausybe ir Grenlandijos vietine vyriausybe, Islandijos laivams ir dėl kvotos Bendrijos laivams, Islandijos išskirtinėje ekonominėje zonoje žvejojantiems paprastuosius jūrinius ešerius, naudoti liepos–gruodžio mėnesiais. Tas susitarimas turėtų būti perkeltas į Bendrijos teisę.(7) 2008 m. vasario 13–14 d. Kopenhagoje Europos bendrijos, Farerų salų, Grenlandijos, Islandijos, Norvegijos ir Rusijos Federacijos sudarytas susitarimas dėl paprastųjų jūrinių ešerių išteklių valdymo 2008 metais Irmingerio jūroje ir gretimuose NEAFC konvencijos rajono vandenyse, turėtų būti perkeltas į Bendrijos teisę. Kadangi tas susitarimas taikomas visus 2008 m., priimtos jo įgyvendinimo priemonės turėtų būti taikomos atgaline data nuo 2008 m. sausio 1 d.(8) ES ir Grenlandijos jungtinio komiteto 2007 m. lapkričio 27 d. susitikimo Nuuke ir 2008 m. vasario 12 d. techninio susitikimo Kopenhagoje išvados dėl paprastųjų jūrinių ešerių išteklių EB dalies TJTT V ir XIV zonų Grenlandijos vandenyse turėtų būti perkeltos į Bendrijos teisę. Kadangi su Grenlandija sudarytas susitarimas yra susijęs su NEAFC susitarimu dėl Irmingerio jūros paprastųjų jūrinių ešerių išteklių valdymo, priemonės, priimtos siekiant įgyvendinti ES ir Grenlandijos jungtinio komiteto susitikimo išvadas, taip pat turėtų būti taikomos atgaline data nuo 2008 m. sausio 1 d.(9) Remdamasi 2007 m. lapkričio 26 d. Europos bendrijos ir Norvegijos konsultacijų žuvininkystės klausimais išvadų suderintu protokolu, Bendrija 2008 m. turi išbandyti velkamiesiems žvejybos įrankiams taikomas technines priemones, skirtas išmetamą sužvejotų atlantinių menkių skaičiaus dalį sumažinti tiek, kad jis sudarytų ne daugiau kaip 10 proc. Tas susitarimas turėtų būti perkeltas į Bendrijos teisę.(10) Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti reglamentus (EB) Nr. 2015/2006 ir (EB) Nr. 40/2008,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis Reglamento (EB) Nr. 2015/2006 pakeitimaiReglamento (EB) Nr. 2015/2006 priedo 2 dalis iš dalies keičiama pagal šio reglamento I priedą.2 straipsnis Reglamento (EB) Nr. 40/2008 pakeitimaiReglamentas (EB) Nr. 40/2008 iš dalies keičiamas taip:1) 30 straipsnio 1 dalies a punktas pakeičiamas taip:„a) Giliavandenių žuvų žvejybos rajonas, kuriame ribojama žvejyba, „Lophelia rifas prie Capo Santa Maria di Leuca“– 39º 27,72' šiaurės platumos, 18º 10,74' rytų ilgumos– 39º 27,80' šiaurės platumos, 18º 26,68' rytų ilgumos– 39º 11,16' šiaurės platumos, 18º 35,58' rytų ilgumos– 39º 11,16' šiaurės platumos, 18º 04,28' rytų ilgumos“2) Reglamento (EB) Nr. 40/2008 IA, IB, III ir XIV priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento II priedą.3 straipsnis ĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Tačiau 2 straipsnis dėl šio reglamento II priedo 2 punkto b ir c papunkčiuose nustatytų pakeitimų taikomas nuo 2008 m. sausio 1 d.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkas I PRIEDASReglamento (EB) Nr. 2015/2006 priedo 2 dalis iš dalies keičiama taip:Islandinių pjūklapilvių beriksų rūšiai TJTT I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XI, XII ir XIV zonų Bendrijos vandenyse ir vandenyse, į kuriuos trečiosios šalys neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai, skirtas įrašas pakeičiamas taip:„Rūšis: | Islandinis pjūklapilvis beriksas | Zona: | I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII ir XIV zonų Bendrijos vandenys |Hoplostethus atlanticus |Metai | 2007 | 2008 |Ispanija | 4 | 3 |Prancūzija | 23 | 15 |Airija | 6 | 4 |Portugalija | 7 | 5 |Jungtinė Karalystė | 4 | 3 |EB | 44 | 30“ |II PRIEDASReglamento (EB) Nr. 40/2008 priedai iš dalies keičiami taip:1) IA priede:a) Šiaurinių žydrųjų merlangų rūšiai II, IVa, V, VI zonų Bendrijos vandenyse į šiaurę nuo 56°30 šiaurės platumos ir VII zonos Bendrijos vandenyse į vakarus nuo 12° vakarų ilgumos skirtas įrašas pakeičiamas taip:„Rūšis: | Šiaurinis žydrasis merlangas Micromesistius poutassou | Zona: | II, IVa, V, VI zonų EB vandenys į šiaurę nuo 56°30 šiaurės platumos ir VII zonos EB vandenys į vakarus nuo 12° vakarų ilgumos WHB/24A567 |Norvegija | 196 269 | (1) (2) | Prevencinis BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. |Farerų salos | 31 000 | (3)(4) |BLSK | 1 266 282 |1) Įskaičiuojama į Norvegijai leidžiamą sugauti ribotą kiekį, nustatytą pagal pakrantės valstybių susitarimą. 2) IV zonoje sugautų žuvų kiekis negali viršyti 48 418 tonų. 3) Įskaičiuojama į Farerų saloms leidžiamą sugauti ribotą kiekį, nustatytą pagal pakrantės valstybių susitarimą. 4) Taip pat gali būti sužvejota VIb zonoje. Sužvejotų žuvų kiekis IV zonoje negali viršyti 7 750 tonų.“ |b) Rombinių rajų rūšiai IIa ir IV zonų EB vandenyse skirtas įrašas pakeičiamas taip:„Rūšis: | Rombinės rajos Rajidae | Zona: | IIa ir IV zonų EB vandenys SRX/2AC4-C |Belgija | 277 | (1) (2) | Prevencinis BLSK Taikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Taikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. |Danija | 11 | (1) (2) |Vokietija | 14 | (1) (2) |Prancūzija | 43 | (1) (2) |Nyderlandai | 236 | (1) (2) |Jungtinė Karalystė | 1 062 | (1) (2) |EB | 1 643 | (1) |BLSK | 1643 |1) Sužvejotų rajų gegučių (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), dygliųjų rajų (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), trumpauodegių rajų (Raja brachyura) (RJH/2AC4-C), Montegiu šlakuotųjų rajų (Raja montagui) (RJM/2AC4-C), žvaigždėtųjų rajų (Amblyraja radiate) (RJR/2AC4-C) ir švelniųjų rajų (Dipturus batis) (RJB/2AC4-C) kiekiai atskirai registruojami laivo žurnale, perkrovimo deklaracijose, iškrovimo deklaracijose, pardavimo pažymose ir transporto arba perėmimo deklaracijose. 2) Priegaudos kvota. Šios rūšys negali sudaryti daugiau kaip 25 % laive laikomų sužvejotų žuvų gyvojo svorio. Ši sąlyga taikoma tik tiems laivams, kurių bendrasis ilgis yra didesnis kaip 15 m.“ |2) IB priede:a) Paprastosioms stintenėms TJTT V ir XIV zonų Grenlandijos vandenyse skirtas įrašas pakeičiamas taip:Rūšis: | Paprastoji stintenė Mallotus villosus | Zona: | V ir XIV zonų Grenlandijos vandenys CAP/514GRN |Visos valstybės narės | 0 |EB | 23 716 | (1) (2) |BLSK | Netaikoma |1) Iš jų 23 716 tonų yra skirtos Islandijai. 2) Turi būti sužvejota iki 2008 m. balandžio 30 d. |b) Paprastiesiems jūriniams ešeriams TJTT V zonos EB ir tarptautiniuose vandenyse ir TJTT XII ir XIV zonų EB vandenyse skirtas įrašas pakeičiamas taip:Rūšis: | Paprastieji jūriniai ešeriai Sebastes spp. | Zona: | V zonos EB ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys RED/51214. |Estija | 210 | (1) | Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. |Vokietija | 4 266 | (1) |Ispanija | 749 | (1) |Prancūzija | 398 | (1) |Airija | 1 | (1) |Latvija | 76 | (1) |Nyderlandai | 2 | (1) |Lenkija | 384 | (1) |Portugalija | 896 | (1) |Jungtinė Karalystė | 10 | (1) |EB | 6 992 | (1) |BLSK | 46 000 |1) Nuo 2008 m. balandžio 1 d. iki liepos 15 d. į šiaurę nuo 59º šiaurės platumos ir į rytus nuo 36º vakarų ilgumos gali būti sužvejota ne daugiau kaip 65 proc. kvotos. Nuo 2008 m. balandžio 1 d. iki gegužės 10 d. į šiaurę nuo 59º šiaurės platumos ir į rytus nuo 36º vakarų ilgumos gali būti sužvejota ne daugiau kaip 30 proc. riboto kiekio. |c) Paprastiesiems jūriniams ešeriams TJTT V ir XIV zonų Grenlandijos vandenyse skirtas įrašas pakeičiamas taip:„ Rūšis | Paprastieji jūriniai ešeriai Sebastes spp. | Zona: | V ir XIV zonų Grenlandijos vandenys RED/514GRN |Vokietija | 4 248 | Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. |Prancūzija | 22 |Jungtinė Karalystė | 30 |EB | 8 000 | (1) (2) |BLSK | Netaikoma |1) Galima žvejoti tik pelaginiu tralu. Galima žvejoti rytinėje arba vakarinėje dalyje. Pagal kvotą galima žvejoti NEAFC reguliuojamame rajone su sąlyga, kad laikomasi Grenlandijos pranešimo sąlygų. 2) 3 500 tonų, kurios turi būti sužvejotos pelaginiu tralu, skiriama Norvegijai ir 200 tonų – Farerų saloms.“ |d) Paprastiesiems jūriniams ešeriams TJTT Va zonos Islandijos vandenyse skirtas įrašas pakeičiamas taip:Rūšis: | Paprastieji jūriniai ešeriai Sebastes spp. | Zona: | Va zonos Islandijos vandenys RED/05A-IS |Belgija | 100 | (1) (2) | Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. |Vokietija | 1690 | (1) (2) |Prancūzija | 50 | (1) (2) |Jungtinė Karalystė | 1 160 | (1) (2) |EB | 3 000 | (1) (2) |BLSK | Netaikoma |1) Įskaitant neišvengiamą priegaudą (atlantinių menkių priegauda neleidžiama). 2) Turi būti žvejojama liepos–gruodžio mėnesiais. |3) III priede:a) Po 9 punkto įrašomas naujas 9a punktas:„9a. Į jūrą išmetamo atlantinių menkių kiekio mažinimas9a.1. Atlantinių menkių kvotą turinčios valstybės narės 2008 m. bando technines velkamųjų žvejybos įrankių priemones, kad sumažintų į jūrą išmetamus atlantinių menkių kiekius ir jie sudarytų 10 proc. arba mažiau kaip 10 proc. viso sugauto kiekio.9a.2. Iki 2008 m. gruodžio 31 d. 9a.1 punkte nustatytų bandymų rezultatus valstybės narės pateikia Komisijai.b) 13.1 punkte Hatton Bank rajono koordinatės pakeičiamos taip:„Hatton Bank:59º 26' šiaurės platumos, 14º 30' vakarų ilgumos59º 12' šiaurės platumos, 15º 08' vakarų ilgumos59º 01' šiaurės platumos, 17º 00' vakarų ilgumos58º 50' šiaurės platumos, 17º 38' vakarų ilgumos58º 30' šiaurės platumos, 17º 52' vakarų ilgumos58º 30' šiaurės platumos, 18º 22' vakarų ilgumos58º 03' šiaurės platumos, 18º 22' vakarų ilgumos58º 03' šiaurės platumos, 17º 30' vakarų ilgumos57º 55' šiaurės platumos, 17º 30' vakarų ilgumos57º 45' šiaurės platumos, 19º 15' vakarų ilgumos58º 30' šiaurės platumos, 18º 45' vakarų ilgumos58º 47' šiaurės platumos, 18º 37' vakarų ilgumos59º 05' šiaurės platumos, 17º 32' vakarų ilgumos59º 16' šiaurės platumos, 17º 20' vakarų ilgumos59º 22' šiaurės platumos, 16º 50' vakarų ilgumos59º 21' šiaurės platumos, 15º 40' vakarų ilgumos.“4) XIV priede:Tekste, kuriame pateikiamas Rezoliucijos GFMC/31/2007/2 3 priedas, geografinės GFCM susitarimo rajono 2 geografinio parajonio (GSA) koordinatės pakeičiamos taip:„36º 05' šiaurės platumos 3º 20' vakarų ilgumos36º 05' šiaurės platumos 2º 40' vakarų ilgumos35º 45' šiaurės platumos 2º 40' vakarų ilgumos35º 45' šiaurės platumos 3º 20' vakarų ilgumos.“ [1] OL L 384, 2006 12 29, p. 28. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1533/2007.[2] OL L 19, 2008 1 23, p. 1.[3] OL L 358, 2002 12 31, p. 59. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 865/2007 (OL L 192, 2007 7 24, p. 1).[4] OL C, p.[5] OL L 384, 2006 12 29, p. 28. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1533/2007 (OL L 337, 2007 12 21, p. 21).[6] OL L 19, 2008 1 23, p. 1.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52006PC0489

Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 404/93, (EB) Nr. 1782/2003 ir (EB) Nr. 247/2006 dėl bananų sektoriaus {SEK(2006) 1106} {SEK(2006) 1107}  /* KOM/2006/0489 galutinis - CNS 2006/0173 */

		LTBriuselis, 20.9.2006KOM(2006) 489 galutinis2006/0173 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 404/93, (EB) Nr. 1782/2003 ir (EB) Nr. 247/2006 dėl bananų sektoriaus(pateikta Komisijos){SEK(2006) 1106}{SEK(2006) 1107}AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. ĮžangaBendrijoje užauginti bananai sudaro tik 16 % viso ES turimų bananų kiekio. Bananai auginami keturiuose atokiausiuose regionuose, esančiuose tropikų ar subtropikų zonose, išskyrus nedidelius Kipre, Graikijoje ir žemyninėje Portugalijos dalyje užaugintų bananų (mažiau nei 2 % viso bananų kiekio), kiekius.Įvedus bendrą bananų rinkos organizavimą (BRO), dešimtyje naujų valstybių narių ir prieš atliekant esminius importo režimo keitimus, numatytus 2001 m. su Ekvadoru ir Jungtinėmis Amerikos Valstijomis sudarytose sutartyse, 2005 m. vasario mėn. Komisija paskelbė ataskaitą apie BRO [1] veikimą. Belaukiant Dohos derybų raundo pabaigos, naujos kartos partnerystės sutarčių su Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno šalimis (AKR), už bananus taikomos išimties iš “Viskas, išskyrus ginklus” susitarimo panaikinimo ir Europos Sąjungos politikos, vykdomos pagal atokiausiems regionams ir jų žemės ūkiams [2] remti skirtas POSEI programas, atnaujinimo kontekste kilo daug diskusijų dėl BRO ateities.Darydama pirmąsias šių diskusijų išvadas – tuo tikslu buvo pasinaudota nepriklausomu BRO veikimo įvertinimu [3], – 2005 m. spalio mėn. Komisija nusprendė pasiūlyti 2006 m. reformuoti bananų BRO vidaus aspektus, ypač tuos, kurie susiję su paramos Europos gamintojams skyrimu [4]. Šis reformos pasiūlymas taip pat atitinka Europos Audito Rūmų rekomendacijas, pateiktas specialioje ataskaitoje Nr. 7/2002 apie tinkamą bendro bananų rinkos organizavimo finansų valdymą [5]. Atsižvelgdama į tas rekomendacijas Komisija pareiškė, kad ji yra visiškai įsitikinusi, jog reikia iš esmės persvarstyti Bendrijos gamintojams skirtą pagalbos schemą ir kad Audito Rūmų ataskaita kartu su kitomis priemonėmis, pavyzdžiui, vien tik tarifinio importo režimo pakeitimu suteikė galimybę įvertinti ir netgi iš naujo persvarstyti rinkos organizavimo tikslus.Pagal įsipareigojimą skatinti geresnį reglamentavimą [6] prieš rengiant reformą buvo atlikta su ja susijusių problemų ekonominių, socialinių ir aplinkos apsaugos aspektų analizė, taip pat ir viešai konsultuotasi dėl reformos galimybių.2. Reformos priežastys ir tikslaiDabartinė pagalbos bananų augintojams schema remiasi principais, kurie kitais bendro rinkos organizavimo atvejais buvo iš esmės pakeisti. Augintojai yra dirbtinai atskiriami nuo rinkos tendencijų, kadangi jiems skiriama parama kompensuoja kainų skirtumus. Nors parama skiriama ne daugiau kaip už 867 500 tonų bananų, užaugintų įvairiuose regionuose, biudžeto riba nenustatyta. Apskaičiuojant paramą pagal vidutines Bendrijos kainas, tinkamai neatsižvelgiama į kiekvieno regiono auginimo ypatumus.Šį režimą būtina pakeisti atsižvelgiant į tvarios plėtros ir Lisabonos strategijose nustatytus pagrindinius politikos prioritetus, perkeltus į reformuotos bendrosios žemės ūkio politikos tikslus. Reformos tikslai:– užtikrinti deramą žemės ūkiu besiverčiančios bendruomenės gyvenimo lygį bananų auginimo regionuose ir stabilizuoti viešąsias išlaidas;– pakeisti režimą atsižvelgiant į pagrindinius reformuoto bendro rinkos organizavimo principus – tvarumą, konkurencingumą, augintojų orientavimą į rinką – ir užtikrinti, kad būtų laikomasi tarptautinių Bendrijos įsipareigojimų ir ypač PPO taisyklių;– deramai atsižvelgti į auginimo regionų ypatumus. Bananai yra viena pagrindinių žemės ūkio kultūrų tam tikruose atokiuose Europos Sąjungos regionuose, ypač Prancūzijos užjūrio departamentuose Gvadelupoje ir Martinikoje, Azorų ir Madeiros bei Kanarų salose, kur žemės ūkio veiklą apsunkina regionų atokumas, izoliuotumas, mažumas ir sunkios topografinės sąlygos. Bananų auginimas yra svarbi šių regionų aplinkosaugos, socialinio ir ekonominio balanso dalis.Atsižvelgdama į įsipareigojimus skatinti geresnį reglamentavimą, Komisija įvertino trijų reformos galimybių: „atsiejimo“, pagalbos bananų sektoriui schema integruojant į atsietos bendrosios išmokos ūkiui režimą; „memorandumo", kai gana tiksliai laikomasi pagrindinių bananus auginančių šalių pasiūlymo; POSEI, paramą bananų augintojams perkeliant į atokiausių regionų žemės ūkio sektoriuje taikomas POSEI programas ir numatant integruoti šią paramą į bendrosios išmokos ūkiui režimą žemyniniuose auginimo regionuose, poveikį. Atlikus poveikio įvertinimą prieita prie išvados, kad POSEI galimybė yra tinkamiausia siekiant užsibrėžtų tikslų.Tokiu atveju Komisija siūlo:1) panaikinti pagalbos schemą BRO ir pakeisti ją didesniu POSEI schemos, kuri taps vienintele bananų rinkos paramos priemone atokiausiuose regionuose, finansavimu iš biudžeto; ir2) kartu su pervedimu iš biudžeto, ne atokius bananų auginimo regionus įtraukti į bendrosios išmokos schemą.3. Siūlomos bananų BRO reformos priemonės3.1. Parama augintojams atokiausiuose regionuose2006 m. sausio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 247/2006, nustatančio specialias žemės ūkio priemones atokiausiuose Sąjungos regionuose [7], III antraštinėje dalyje numatoma taikyti atokiausiems regionams skirtas Bendrijos paramos programas, kuriose pateikiamos konkrečios priemonės vietinei žemės ūkio produktų gamybai remti. Manoma, jog ši priemonė geriausiai pritaikyta bananų auginimui kiekviename regione remti, suteikiant teisę atitinkamoms valstybėms narėms siūlyti priemones pagal visas jų turimas paramos programas, kuriose būtų atsižvelgiama į regiono ypatumus.Siūloma 278,8 mln. EUR didinti finansavimą iš biudžeto pagal Reglamento (EB) Nr. 247/2006 III antraštinę dalį, kad nuo 2007 m. sausio 1 d. į programas būtų galima visiškai įtraukti Bendrijos paramą bananų augintojams ir taip stiprinti žemės ūkio produktų gamybos šiuose regionuose strategijų darną.3.2. Parama augintojams kituose bananų auginimo regionuose, kurie nelaikomi atokiaisNebebūtina numatyti konkrečią pagalbos bananų auginimui schemą atokiais nelaikomuose Bendrijos regionuose (Graikijoje, žemyninėje Portugalijoje ir Kipre), nes ten išauginama tik nedidelė visų Bendrijoje užaugintų bananų dalis.Siūloma leisti pereiti nuo paramos gamybai prie paramos augintojui: panaikinti galiojančią kompensacinės pagalbos už bananus schemą ir įtraukti ją į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1782/2003 [8] nustatytą bendrąją išmokos schemą. Valstybės narės nustatys referencines sumas ir bendrosios išmokų schemos kriterijus atitinkančius hektarus, atsižvelgdamos į tam tikrą bananų rinkos ataskaitos laikotarpį, ir tinkamus objektyvius ir nediskriminacinius kriterijus. Siūloma atitinkamai 1,1 mln. EUR ir 0,1 mln. EUR padidinti nacionalines viršutines ribas Graikijai ir Portugalijai [9]. Bendrosios išmokos schemai įgyvendinti Kipre nuo 2009 m. siūloma skirti papildomą 3,4 mln. EUR biudžetą, atsižvelgiant į naujosioms valstybėms narėms taikomą finansavimo didinimo grafiką. Biudžeto duomenys pateikiami toliau.3.3. Augintojų organizacijosDabartinio režimo tikslai – steigti augintojų organizacijas, kad kuo daugiau augintojų taptų tokių organizacijų nariais, ir taip sumažinti pripažintų augintojų organizacijų nariams mokamą kompensacinę pagalbą. Pirmasis režimo tikslas buvo sėkmingai pasiektas, kadangi didžioji dalis Bendrijos augintojų dabar yra augintojų organizacijų nariai. Antrasis tikslas jau nebesvarbus, nes kompensacinė pagalbos schema bus panaikinta.Todėl siūloma toliau nebesilaikyti Bendrijos lygiu augintojų organizacijoms nustatytų taisyklių, kad valstybės narės prireikus galėtų laisvai priimti taisykles, specialiai pritaikytas jų teritorijoms. Taip pat siūloma panaikinti pagalbos schemą, skirtą skatinti augintojų organizacijų steigimąsi ir jų administracinę veiklą. Tačiau siekiant teisinio tikrumo ir teisėtų lūkesčių apsaugos, bus užtikrinta, kad tokia pagalba neseniai pripažintoms augintojų organizacijoms, kurioms ši pagalba jau pradėta teikti, būtų teikiama ir toliau.3.4. Pasenusios nuostatosSiūloma panaikinti nemažai galios netekusių ar pasenusių Reglamento (EEB) Nr. 404/93 nuostatų, pirmiausia susijusių su prekyba su trečiosiomis šalimis prieš pradedant bananų importui taikyti vien tik tarifinį režimą [10], kaimo plėtros programas bananų auginimo regionams, galios netekusių atskaitomybės nuostatų.4. Priežiūra ir vertinimas2009 m. Europos Parlamentui ir Tarybai planuojama pateikti POSEI programų įgyvendinimo ataskaitą. Šis dokumentas suteiks galimybę giliau išanalizuoti POSEI priemonės veiksmingumą ir proporcingumą bei atsižvelgus į šį pasiūlymą, bananų sektorius bus įtrauktas į svarbiausias gamybos sritis. Šioje ataskaitoje bus nagrinėjama įvairių priemonių bei siektų tikslų pusiausvyra ir šiuo klausimu bus padarytos išvados. Jeigu ekonominės sąlygos, turinčios įtakos pragyvenimo šaltiniams atokiausiuose regionuose, iš esmės pasikeis, Komisija greičiau pateiks ataskaitą.5. Pasiūlymo poveikis biudžetuiProjekte numatyta bendra paramos suma yra apskaičiuota pagal vidutinę paramą, kuri buvo mokama bananų augintojams 2000–2002 m. Šis laikotarpis atitinka referencinį laikotarpį, naudotą apskaičiuojant bendrą paramos sumą 2003 ir 2004 BŽŪP reformos metais. Taigi apskaičiuotoji bendra paramos suma prilygsta 280 mln. EUR ir skiriama bananus auginančioms valstybėms narėms, išskyrus Kiprą. Siūloma paskirstyti šią sumą valstybėms narėms taip, kaip ji buvo paskirstyta (procentais) 2000 m., atsižvelgiant į 2005 rugsėjo 20 d. memorandume ir 2006 m. gegužės 22 d. jų bendrai pateiktus bananus auginančių valstybių narių prašymus: Ispanijai – 50,4 %, Prancūzijai – 46,1 %, Portugalijai – 3,1 %, Graikijai – 0,4 %. Todėl:a) toliau nurodytos sumos bus įtrauktos į POSEI programų finansinius planus:mln.EUR || 2008 ir vėlesni finansiniai metai |Prancūzijos užjūrio departamentai | +129,1 |Azorų ir Madeiros salos | +8,6 |Kanarų salos | +141,1 |Padidėjimas POSEI IŠ VISO | 278,8 |b) Graikijos ir Portugalijos nacionalinės viršutinės ribos, nustatytos Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 (VIII priedas) 41 straipsnyje, 2007 ir vėlesniais metais bus padidintos atitinkamai 1,1 mln. EUR ir 0,1 mln. EUR;Kipro, kur bananų augintojams šiuo metu skiriama parama pagal vienkartinių išmokų už plotą schemą (VIPS), atveju siūloma prie nacionalinės viršutinės ribos, nustatytos Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 (VIIIa priedas) 71 straipsnio c punkte, pridėti papildomą 3,4 mln. EUR biudžetą, patikslintą pagal naujosioms valstybėms narėms taikomą finansavimo didinimo grafiką, ypač:VIIIa PRIEDASNacionalinės viršutinės ribos, nustatytos 71 straipsnio c punktetūkst..EUR |Kalendoriniai metai | Čekija | Estija | Kipras | Latvija | Lietuva | Vengrija | Malta | Lenkija | Slovėnija | Slovakija |2005 | | | | | | | | | | |2006 | | | | | | | | | | |2007 | | | +1360 | | | | | | | |2008 | | | +1700 | | | | | | | |2009 | | | +2040 | | | | | | | |2010 | | | +2380 | | | | | | | |2011 | | | +2720 | | | | | | | |2012 | | | +3060 | | | | | | | |Vėlesni metai | | | +3400 | | | | | | | |Visa paramos suma, lygi 3,4 mln. EUR, buvo apskaičiuota remiantis vidutiniu 2000–2002 m. Kipre užaugintų bananų kiekiu ir per tą patį laikotarpį ES augintojams išmokėta vidutine paramos už bananus suma.2006/0173 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 404/93, (EB) Nr. 1782/2003 ir (EB) Nr. 247/2006 dėl bananų sektoriausEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [11],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [12],kadangi:(1) Dabartinis bananų sektoriaus režimas yra nustatytas 1993 m. vasario 13 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 404/93 dėl bendro bananų rinkos organizavimo [13]. Pagalbos bananų augintojams schema yra paremta principais, kurie kitais bendro rinkos organizavimo atvejais buvo iš esmės pakeisti. Siekiant užtikrinti deramą žemės ūkiu besiverčiančios bendruomenės gyvenimo lygį bananų auginimo regionuose, geriau nukreipti lėšas augintojų orientavimui į rinką, stabilizuoti viešąsias išlaidas, užtikrinti tarptautinių Bendrijos įsipareigojimų vykdymą, deramai atsižvelgti į auginimo regionų ypatumus, supaprastinti režimo valdymą ir priderinti jį prie reformuoto bendro rinkos organizavimo modelių, būtina keisti dabartinį režimą.(2) Atliekant pakeitimus būtina atsižvelgti į režimo, reguliuojančio trečiosiose šalyse užaugintų bananų importą į Bendriją, esamus ir galimus pokyčius, ypač į perėjimą nuo sistemos, reglamentuojamos tarifinėmis kvotomis, į šiuo metu vien tik tarifais reglamentuojamą sistemą, atsižvelgiant tik į preferencines AKR šalyse užaugintų bananų kvotas.(3) Bananai yra viena pagrindinių žemės ūkio kultūrų tam tikruose atokiuose Europos Sąjungos regionuose, ypač Prancūzijos užjūrio departamentuose Gvadelupoje ir Martinikoje, Azorų ir Madeiros bei Kanarų salose. Bananų auginimą apsunkina regionų atokumas, izoliuotumas, mažumas ir sunkios topografinės sąlygos. Bananų auginimas yra svarbi šių regionų aplinkosaugos, socialinio ir ekonominio balanso dalis.(4) Esant dabartinei Bendrijos kompensacinės pagalbos už bananus sistemai, kuri nustatyta Reglamento (EEB) Nr. 404/93 III antraštinėje dalyje, deramai neatsižvelgiama į bananų auginimo ypatumus kiekviename iš atokiausių regionų. Todėl nuostatoje turi būti panaikinta kompensacinė pagalba už bananus šių regionų atžvilgiu, tuomet galima būtų įtraukti bananų auginimą į paramos programas. Todėl tikslinga ieškoti veiksmingesnių priemonių bananų auginimui tuose regionuose remti.(5) 2006 m. sausio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 247/2006, nustatančio specialias žemės ūkio priemones atokiausiems Sąjungos regionams [14], III antraštinėje dalyje numatyta parengti atokiausiems regionams skirtas Bendrijos paramos programas, kuriose pateikiamos konkrečios priemonės vietinei žemės ūkio produktų gamybai remti. Šiame reglamente numatyta persvarstyti tas paramos programas ne vėliau kaip iki 2009 m. gruodžio 31 d. Jeigu ekonominės sąlygos, turinčios įtakos pragyvenimo šaltiniams atokiausiuose regionuose, iš esmės pasikeis, Komisija greičiau pateiks ataskaitą. Ši priemonė būtų geriausiai pritaikyta bananų auginimui kiekviename iš minėtų regionų remti, numatant gana lankstų ir decentralizuotą bananų auginimui remti skirtų būdų taikymą. Galimybė įtraukti paramą už bananus į šias paramos programas turėtų padidinti paramos žemės ūkio gamybai šiuose regionuose strategijų darną.(6) Atitinkamai turėtų būti padidintas finansavimas iš biudžeto pagal Reglamento (EB) Nr. 247/2006 III antraštinę dalį.(7) Kalbant apie bananų auginimą ne atokiuose Bendrijos regionuose, nebūtina toliau numatyti konkrečią pagalbos už bananus schemą, nes jie sudaro tik nedidelę visų Bendrijoje užaugintų bananų dalį.(8) 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1782/2003, nustatančiame bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatančiame tam tikras paramos schemas ūkininkams ir iš dalies keičiančiame tam tikrus reglamentus [15], numatyta atsietos paramos sistema ūkiams (toliau – bendrosios išmokos schema). Šia sistema buvo siekiama pereiti nuo paramos gamybai prie paramos augintojui.(9) Siekiant suderinamumo, tikslinga panaikinti dabartinę kompensacinę pagalbą už bananus ir įtraukti ją į bendrąją išmokos schemą. Šiuo tikslu kompensacinę pagalbą už bananus būtina įtraukti į tiesioginių išmokų, susijusių su Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 33 straipsnyje nurodyta bendrąja išmoka, sąrašą. Taip pat turi būti priimta nuostata, kad valstybės narės nustatys referencines sumas ir bendrosios išmokos schemos kriterijus atitinkančius hektarus pagal tam tikrą bananų rinkos ataskaitos laikotarpį ir deramus objektyvius ir nediskriminacinius kriterijus. Bananais apsodinti plotai neturėtų būti išskirti dėl to, kad bananai laikomi daugiamečiu augalu. Atitinkamai turi būti patikslintos nacionalinės viršutinės ribos. Taip pat reikėtų priimti nuostatą, kad Komisija patvirtintų išsamias taisykles ir bet kokias reikalingas pereinamojo laikotarpio priemones.(10) Reglamento (EB) Nr. 404/93 II antraštinėje dalyje numatytos augintojų organizacijos ir koncentracijos būdai. Kalbant apie augintojų organizacijas, dabartinio režimo tikslas buvo kuo daugiau augintojų įtraukti į tokias organizacijas ir šitaip sumažinti pripažintų augintojų organizacijų nariams mokamą kompensacinę pagalbą.(11) Pirmasis režimo tikslas buvo sėkmingai pasiektas, nes didžioji dalis Bendrijos augintojų dabar yra augintojų organizacijų nariai. Antrasis tikslas šiuo metu jau nebeaktualus, nes kompensacinė pagalbos schema bus panaikinta. Todėl toliau nebūtina laikytis Bendrijos lygiu augintojų organizacijoms nustatytų taisyklių, paliekant valstybėms narėms galimybę prireikus laisvai priimti taisykles, specialiai pritaikytas jų teritorijoms.(12) Todėl pagalbos schema, skirta paskatinti augintojų organizacijų steigimąsi ir jų administracinę veiklą, turėtų būti panaikinta. Tačiau siekiant teisinio tikrumo ir teisėtų lūkesčių apsaugos, būtina priimti nuostatą, kad tokia pagalba neseniai pripažintoms augintojų organizacijoms, kurioms ši pagalba jau pradėta teikti, būtų teikiama ir toliau.(13) Nuostatos, numatančios pripažinimą ir veikimą grupių, apimančių vieną ar daugiau su bananų auginimu, prekyba ar perdirbimu susijusios ekonominės veiklos rūšių, nebuvo praktiškai pritaikytos. Todėl šias nuostatas reikėtų panaikinti.(14) Atsižvelgiant į bananų režimo pokyčius, nelieka būtinybės toliau turėti atskirą Bananų vadybos komitetą. Jį būtų galima pakeisti 1996 m. spalio 28 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2200/96 dėl bendro vaisių ir daržovių rinkos organizavimo [16] įsteigtu Šviežių vaisių ir daržovių vadybos komitetu.(15) Nemažai Reglamento (EB) Nr. 404/93 nuostatų neteko teisinės galios, todėl siekiant aiškumo jas reikėtų panaikinti.(16) Reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentus (EEB) Nr. 404/93, (EB) Nr. 1782/2003 ir (EB) Nr. 247/2006.(17) Reikėtų priimti nuostatą, kad Komisija nustatytų išsamias šiame reglamente numatytų pakeitimų įgyvendinimo taisykles ir pereinamojo laikotarpio priemones, kurios palengvintų perėjimą nuo dabartinės tvarkos prie numatytosios šiame reglamente.(18) Siekiant netęsti dabartinės pagalbos už bananus schemos ir įgyvendinti paprastą ir veiksmingą valdymą, šiame reglamente numatyti pakeitimai turi būti pradėti taikyti kiek įmanoma greičiau, t. y. jau nuo 2007 prekybos bananais metų,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis Daliniai Reglamento (EEB) Nr. 404/93 pakeitimaiReglamentas (EEB) Nr. 404/93 iš dalies keičiamas taip:1) II ir III antraštinės dalys, 16–20 straipsniai, 21 straipsnio 2 dalis, 25 straipsnis ir 30–32 straipsniai panaikinami.2) 27 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:„1. Komisijai padeda Šviežių vaisių ir daržovių vadybos komitetas, nurodytas Reglamento (EEB) Nr. 2200/96 46 straipsnio 1 dalyje.1a. Nuorodos į Bananų vadybos komitetą laikomos nuorodomis į 1 dalyje nurodytą komitetą.“3) 29 straipsnis pakeičiamas taip:„ 29 straipsnisValstybės narės teikia Komisijai šiam reglamentui įgyvendinti reikalingą informaciją.“4) įterpiamas 29a straipsnis:„29a straipsnisIšsamios šio reglamento taikymo taisyklės priimamos 27 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.“2 straipsnisDaliniai Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 pakeitimaiReglamentas (EB) Nr. 1782/2003 iš dalies keičiamas taip:1) 33 straipsnio 1 dalies a punktas pakeičiamas taip:„a) 38 straipsnyje nurodytu referenciniu laikotarpiu arba 37 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodytais alyvuogių aliejaus prekybos metais jiems buvo skirta išmoka pagal bent vieną VI priede nurodytą paramos schemą arba, cukrinių runkelių, cukranendrių ir cikorijų atveju, jei augintojams buvo suteikta rinkos parama atitinkamu laikotarpiu, nurodytu VII priedo K punkte, arba, bananų atveju, jei jų augintojms buvo skirta kompensacija už negautas pajamas atitinkamu laikotarpiu, nurodytu VII priedo L punkte.“2) 37 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:„Už bananus referencinė suma apskaičiuojama ir koreguojama pagal VII priedo L punktą.“.3) 40 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:„2. Jei visu referenciniu laikotarpiu buvo patirta nuostolių dėl force majeure ar išimtinių aplinkybių, valstybė narė apskaičiuoja referencinę sumą, remdamasi 1997–1999 m. laikotarpiu arba, cukrinių runkelių, cukranendrių ir cikorijų atveju, artimiausiais prekybos metais, ėjusiais prieš atitinkamą laikotarpį pagal VII priedo K punktą, arba, bananų atveju, artimiausiais prekybos metais, ėjusiais prieš atitinkamą laikotarpį pagal VII priedo L punktą. Šiuo atveju mutatis mutandis taikoma 1 dalis.“.4) 43 straipsnio 2 dalies a punktas pakeičiamas taip:„a) VII priede išvardytų pagalbos už bulvių krakmolą, sausuosius pašarus, sėklą, alyvmedžius ir tabaką atveju, hektarų, kuriuose už užaugintą produkciją referenciniu laikotarpiu buvo paskirta pagal VII priedo B, D, F, H ir I punktus apskaičiuota pagalba, skaičius, cukrinių runkelių, cukranendrių ir cikorijų atveju, hektarų, kuriuose už užaugintą produkciją referenciniu laikotarpiu buvo paskirta pagalba pagal VII priedo K punkto 4 dalį, skaičius ir bananų atveju, hektarų, kuriuose už užaugintą produkciją referenciniu laikotarpiu buvo paskirta pagalba pagal VII priedo L punktą, skaičius;“.5) 44 straipsnio 2 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:„Pagalbos skyrimo kriterijus atitinkantis hektaras“ taip pat reiškia žemės plotus, apsodintus apyniais ar bananais arba laikinai paliekamus pūdymui, arba žemės plotus, apskaičiuotus, kaip nurodyta VII priedo H punkto antroje pastraipoje, pagal alyvmedžius, pasodintus iki 1998 m. gegužės 1 d., o Kipre ir Maltoje – iki 2001 m. gruodžio 31 d., arba vietoj senų alyvmedžių pasodintus naujus arba alyvmedžius, pasodintus pagal patvirtintus sodinimo planus ir registruotus geografinėje informacinėje sistemoje.“.6) 51 straipsnio a punktas pakeičiamas taip:„a) daugiametės kultūros, išskyrus alyvmedžius, pasodintus iki 1998 m. gegužės 1 d., o Kipre ir Maltoje – iki 2001 m. gruodžio 31 d., arba vietoj senų alyvmedžių pasodintus naujus, arba išskyrus alyvmedžius, pasodintus pagal patvirtintus sodinimo planus ir registruotus geografinėje informacinėje sistemoje, arba apyniai ar bananai;“.7) po 145 straipsnio db punkto įterpiamas papunktis:„dc) išsamios taisyklės, susijusios su paramos už bananus įtraukimu į bendrosios išmokos schemą.“.8) 155 straipsnis keičiamas taip:„155 straipsnisKitos pereinamojo laikotarpio taisyklėsKitos priemonės, kurių reikia, siekiant palengvinti perėjimą nuo 152 ir 153 straipsniuose minėtuose reglamentuose ir Reglamente (EB) Nr. 1260/2001 bei Tarybos reglamente (EEB) Nr. 404/93* numatytos tvarkos iki šiame reglamente numatytos tvarkos, ypač dėl Reglamento (EB) Nr. 1259/1999 4, 5 straipsnių ir priedo, Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 6 straipsnio taikymo ir atsissakymą nuostatų, susijusių su modernizavimo planais, pateiktais Reglamente (EEB) Nr. 1035/72, prie tvarkos, nustatytos šio reglamento 83–87 straipsniuose, gali būti patvirtinamos šio reglamento 144 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka. 152 ir 153 straipsniuose nurodyti reglamentai ir straipsniai ir toliau taikomi siekiant nustatyti VII priede nurodytas referencines sumas.* OL L 47,1993 2 25, p. 1“.9) priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento priedą.3 straipsnisDaliniai Reglamento (EB) Nr. 247/2006 pakeitimaiReglamentas (EB) Nr. 247/2006 iš dalies keičiamas taip:1) 23 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:„2. Kasmetinis Bendrijos šio reglamento II ir III antraštinėse dalyse numatytų priemonių finansavimas neviršija tokios didžiausios sumos:mln.EUR || 2007 finansiniai metai | 2008 finansiniai metai | 2009 finansiniai metai | 2010 ir vėlesni finansiniai metai |Prancūzijos užjūrio departamentai | 126,6 | 262,6 | 269,4 | 273 |Azorų ir Madeiros salos | 77,9 | 86,6 | 86,7 | 86,8 |Kanarų salos | 127,3 | 268,4 | 268,4 | 268,4“ |2) 28 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:„3. Ne vėliau kaip iki 2009 m. gruodžio 31 d., o vėliau kas penkeri metai Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai bendrąją ataskaitą apie priemonių, kurių buvo imtasi taikant šį reglamentą, įskaitant priemones bananų sektoriuje, poveikį, prireikus pridedant atitinkamus pasiūlymus.“3) 30 straipsnis papildomas šia pastraipa:„Ta pačia tvarka Komisija taip pat gali priimti priemones, skirtas palengvinti perėjimą nuo Tarybos reglamente (EEB) Nr. 404/93* nustatytos tvarkos prie šiame reglamente nustatytos tvarkos.* OL L 47, 1993 2 25, p. 1.“4 straipsnisPereinamojo laikotarpio priemonės1. Nukrypstant nuo šio reglamento 1 straipsnio 1 punkto, valstybės narės ir toliau taiko Reglamento (EEB) Nr. 404/93 5 ir 6 straipsnius ir 25 straipsnio 2 dalį ne vėliau kaip iki 2006 m. gruodžio 31 d. pripažintoms augintojų organizacijoms ir kurioms iki šios dienos jau bus išmokėta parama pagal minėto reglamento 6 straipsnio 2 dalį.2. Išsamios taisyklės, reikalingos šio straipsnio 1 daliai įgyvendinti, priimamos vadovaujantis Reglamento (EEB) Nr. 404/93 27 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.5 straipsnisĮsigaliojimas ir taikymasŠis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Jis taikomas nuo 2007 m. sausio 1 d.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkasPRIEDASReglamento (EB) Nr. 1782/2003 priedai iš dalies keičiami taip:1) I priede eilutė apie bananus panaikinama.2) VI priedas papildomas šia eilute:„Bananai | Reglamento (EEB) Nr. 404/93 12 straipsnis | Kompensacija už negautas pajamas“. |3) VII priedas papildomas šiuo punktu:„L. BananaiValstybės narės nustato sumą, kuri bus įtraukta į kiekvieno ūkininko referencinę sumą, remdamosi objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais, tokiais kaip:– ūkininko parduotų bananų kiekis, už kurį per atitinkamą laikotarpį nuo 2000 iki 2005 prekybos metų buvo išmokėta kompensacija už negautas pajamas pagal Reglamento (EEB) Nr. 404/93 12 straipsniu,– plotas, kuriame buvo užauginti pirmoje įtraukoje nurodyti bananai, ir– kompensacijos, ūkininkui išmokėtos už negautas pajamas per laikotarpį, nurodytą pirmoje įtraukoje, suma.Valstybės narės apskaičiuoja kriterijus atitinkančių hektarų, nurodytų šio reglamento 43 straipsnio 2 dalyje, skaičių remdamosi objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais, tokiais kaip plotai, nurodyti antroje pirmos pastraipos įtraukoje.“.4) VIII ir VIIIa priedai pakeičiami taip:„VIII PRIEDASNacionalinės viršutinės ribos, nurodytos 41 straipsnyjetūkst.. EUR |Valstybė narė | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 ir vėlesni metai |Belgija | 411053 | 580376 | 593395 | 606935 | 614179 | 611805 |Danija | 943369 | 1015479 | 1021296 | 1027278 | 1030478 | 1030478 |Vokietija | 5148003 | 5647175 | 5695607 | 5744240 | 5770254 | 5774254 |Graikija | 838289 | 2143603 | 2171217 | 2175731 | 2178146 | 1988815 |Ispanija | 3266092 | 4635365 | 4649913 | 4664087 | 4671669 | 4673546 |Prancūzija | 7199000 | 8236045 | 8282938 | 8330205 | 8355488 | 8363488 |Airija | 1260142 | 1335311 | 1337919 | 1340752 | 1342268 | 1340521 |Italija | 2539000 | 3791893 | 3813520 | 3835663 | 3847508 | 3869053 |Liuksemburgas | 33414 | 36602 | 37051 | 37051 | 37051 | 37051 |Nyderlandai | 386586 | 428329 | 833858 | 846389 | 853090 | 853090 |Austrija | 613000 | 633577 | 737093 | 742610 | 745561 | 744955 |Portugalija | 452000 | 504287 | 571377 | 572368 | 572898 | 572594 |Suomija | 467000 | 561956 | 563613 | 565690 | 566801 | 565520 |Švedija | 637388 | 670917 | 755045 | 760281 | 763082 | 763082 |Jungtinė Karalystė | 3697528 | 3944745 | 3960986 | 3977175 | 3985834 | 3975849 |VIIIa PRIEDAS Nacionalinės viršutinės ribos, nurodytos 71 straipsnio c punktetūkst.. EUR |Kalendoriniai metai | Čekijos Respublika | Estija | Kipras | Latvija | Lietuva | Vengrija | Malta | Lenkija | Slovėnija | Slovakija |2005 | 228800 | 23400 | 8900 | 33900 | 92000 | 350800 | 670 | 724600 | 35800 | 97700 |2006 | 294551 | 27300 | 12500 | 43819 | 113847 | 446305 | 830 | 980835 | 44184 | 127213 |2007 | 377919 | 40400 | 17660 | 60764 | 154912 | 540286 | 1640 | 1263706 | 58958 | 161362 |2008 | 469986 | 50500 | 22100 | 75610 | 193076 | 672765 | 2050 | 1572577 | 73533 | 200912 |2009 | 559145 | 60500 | 26540 | 90016 | 230560 | 802610 | 2460 | 1870392 | 87840 | 238989 |2010 | 644745 | 70600 | 30980 | 103916 | 267260 | 929210 | 2870 | 2155492 | 101840 | 275489 |2011 | 730445 | 80700 | 35420 | 117816 | 303960 | 1055910 | 3280 | 2440492 | 115840 | 312089 |2012 | 816045 | 90800 | 39860 | 131716 | 340660 | 1182510 | 3690 | 2725592 | 129840 | 348589 |Vėlesni metai | 901745 | 100900 | 44300 | 145616 | 377360 | 1309210 | 4100 | 3010692 | 143940 | 385189 |“.FINANSINĖ PAŽYMA | Fichefin/06/21515 6.153.2006.1 || DATA: 2006 06 29 |1. | BIUDŽETO EILUTĖ: (2007 m. nomenklatūra) 05 03 01 05 03 02 30 05 03 02 50 | ASIGNAVIMAI: 2007 m. PBP 30 709 mln. EUR 265 mln. EUR 159 mln. EUR |2. | PRIEMONĖS PAVADINIMAS:Tarybos reglamentas, iš dalies keičiantis Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 404/93, (EB) Nr. 1782/2003 ir (EB) Nr. 247/2006 dėl bananų sektoriaus |3. | TEISINIS PAGRINDAS:Sutarties 36 ir 37 straipsniai bei 299 straipsnio 2 dalis |4. | PRIEMONĖS TIKSLAI:Po 2003 m. BŽŪP reformos šiuo pasiūlymu siekiama:– užtikrinti aukštesnį žemės ūkiu besiverčiančios bendruomenės gyvenimo lygį bananų auginimo regionuose; – geriau paskirstyti tiesiogines išmokas, kad bananų augintojai būtų labiau orientuoti į rinką;– užtikrinti Bendrijos tarptautinių įsipareigojimų vykdymą;– atitinkamai atsižvelgti į bananų auginimo regionų ypatumus;– stabilizuoti Bendrijos išlaidas, skirtas bananų sektoriui remti;– supaprastinti režimo valdymą ir pakoreguoti jį pagal reformuotų bendro rinkos organizavimo modelių principus. |5. | FINANSINIS POVEIKIS | 12 MĖNESIŲ LAIKOTARPIS (mln. EUR) | FINANSINIAI METAI (2007 m.) (mln. EUR) | FINANSINIAI METAI (2008 m.) (mln. EUR) |5.0 | IŠLAIDOS IŠ – EB BIUDŽETO (GRĄŽINAMOSIOS IŠMOKOS IR (ARBA) INTERVENCIJOS) – NACIONALINIO BIUDŽETO – KITŲ SEKTORIŲ | pm | – | +35,2 |5.1 | PAJAMOS – EB NUOSAVIEJI IŠTEKLIAI  (RINKLIAVOS IR (ARBA) MUITAI) – NACIONALINĖS | – | – | – || | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |5.0.1 | NUMATOMOS IŠLAIDOS | +35.5 | +35.8 | +36.2 | +36.5 |5.1.1 | NUMATOMOS PAJAMOS | – | – | – | – |5.2 | APSKAIČIAVIMO METODAS:Žr. priedą |6.0 | AR PROJEKTĄ GALIMA FINANSUOTI IŠ EINAMŲJŲ METŲ BIUDŽETO ATITINKAMO SKYRIAUS ASIGNAVIMŲ? |  TAIP NE |6.1 | AR PROJEKTĄ GALIMA FINANSUOTI IŠ EINAMŲJŲ METŲ BIUDŽETO ASIGNAVIMUS PERKELIANT IŠ VIENO SKYRIAUS Į KITĄ? |  TAIP NE |6.2 | AR REIKĖS PAPILDOMO BIUDŽETO? | TAIP NE |6.3 | AR ASIGNAVIMUS REIKĖS ĮTRAUKTI Į BŪSIMUS BIUDŽETUS? | TAIP NE |PASTABOS:Žr. priedą. |Priedasmln. EUR | Status quo | | Dabartinis pasiūlymas || | | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |Kompensacinė pagalba (įskaitant papildomą pagalbą) | 243** | | | | | | |VIPS | 3,2 | | 1,4* | | | | |BIS | | | 1,2 | 2,9* | 3,2* | 3,6* | 3,9* |POSEI | | | 278,8 | 278,8 | 278,8 | 278,8 | 278,8 |IŠ VISO | 246,2 | | 281,4 | 281,7 | 282 | 282,4 | 282,7 |* Visa parama Kiprui nuo 2013 m. pagal naujosioms valstybėms narėms taikomą finansavimo didinimo grafiką sudaro 3,4 mln. EUR.** Status quo išlaidos paremtos: 1. nustatytu kiekiu – 750 000 t.; 2. nustatyta kompensacine pagalba (įskaitant ir papildomą pagalbą) – 324 EUR/t, atsižvelgiant į naujos importo sistemos įdiegimą, kai pereinama nuo tarifinės kvotų sistemos prie vien tik tarifinės sistemos.[1] 2005 m. vasario 17 d. Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai dėl bendro bananų rinkos organizavimo veikimo, KOM(2005) 50.[2] 2006 m. sausio 30 d. Reglamentas (EB) Nr. 247/2006 (OL L 42, 2006 2 14, p. 1).[3] 2005 m. COGEA atliktas bendro bananų rinkos organizavimo įvertinimas - http://europa.eu.int/comm/agriculture/eval/reports/bananas/index_fr.htm[4] 2006 m. Komisijos darbo programa, COM (2005) 531 galutinis, 2005 m. spalio 25 d.[5] OL C 294, 2002 12 28, p. 1[6] 2002 m. birželio 5 d. Komunikatas dėl poveikio analizės, KOM (2002) 276 ir 2005 m. birželio 15 d. poveikio analizės gairės SEK(2005) 791.[7] OL L 42, 2006 2 14, p. 1. Reglamentas, iš dalies pakeistas Reglamentu (EB) Nr. 318/2006 (OL L 58, 2006 2 28, p. 1).[8] OL L 270, 2003 10 21, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 319/2006 (OL L 58, 2006 2 28, p. 32).[9] Tarybos reglamento (EB) Nr. 1782/2003 VIII priedas.[10] Reglamentas (EB) Nr. 1964/2005 (OL L 316, 2005 12 2, p. 1).[11] OL C ..., ..., p. ….[12] OL C ..., ..., p. ..[13] OL L 47, 1993 2 25, p.1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.[14] OL L 42, 2006 2 14, p. 1. Reglamentas, iš dalies pakeistas Reglamentu (EB) Nr. 318/2006 (OL L 58, 2006 2 28, p. 1).[15] OL L 270, 2003 10 21, p. 1. Reglamentas, iš dalies pakeistas Reglamentu (EB) Nr. 319/2006 (OL L 58,2006 2 28, p. 32).[16] OL L 297, 1996 11 21, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 6/2005 (OL L 2, 2005 1 5, p. 3).--------------------------------------------------


title: Pasiūlymas Tarybos reglamentas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 817/2006 dėl ribojančių priemonių Birmai (Mianmarui) atnaujinimo ir Reglamento (EB) Nr. 798/2004 panaikinimo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52006PC0445

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 7.8.2006KOM(2006)445 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASTarybos reglamentas (EB) Nr. 817/2006 dėl ribojančių priemonių Birmai (Mianmarui) atnaujinimo ir Reglamento (EB) Nr. 798/2004 panaikinimo(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1.  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 817/2006 dėl ribojančių priemonių Birmai (Mianmarui) atnaujinimo ir Reglamento (EB) Nr. 798/2004 panaikinimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje buvo paskelbtas ir įsigaliojo 2006 m. birželio 2 d.2.  Nemažai ūkio subjektų iškėlė klausimą, kodėl ankstesniojo Reglamento (EB) Nr. 798/2004 8 straipsnyje buvusi nuostata nebuvo įtraukta į Reglamentą (EB) Nr. 817/2006. Pagal šią nuostatą finansų įstaigoms, gaunančioms trečiųjų šalių lėšas, pervedamas į išvardytų asmenų ar organizacijų sąskaitą, buvo leidžiama kredituoti įšaldytas sąskaitas, su sąlyga, kad tokie kreditai taip pat bus įšaldomi.3.  Ši nuostata nebuvo įtraukta per neapsižiūrėjimą. Todėl Komisija siūlo pirmiau minėtą nuostatą įtraukti į Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 817/2006 ir ją taikyti atgaline data.PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASTarybos reglamentas (EB) Nr. 817/2006 dėl ribojančių priemonių Birmai (Mianmarui) atnaujinimo ir Reglamento (EB) Nr. 798/2004 panaikinimoEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 60 ir 301 straipsnius,atsižvelgdama į 2006 m. balandžio 27 d. Tarybos bendrąją poziciją 2006/318/BUSP, atnaujinančią ribojančias priemones Birmai (Mianmarui)[1],atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[2],kadangi:(1) Tarybos reglamento (EB) Nr. 798/2004 dėl ribojančių priemonių Birmai (Mianmarui) atnaujinimo ir Reglamento (EB) Nr. 1081/2000 panaikinimo[3] 8 straipsniu buvo leidžiama finansų įstaigoms, gaunančioms trečiųjų šalių lėšas, pervedamas į išvardytų asmenų ar organizacijų sąskaitą, kredituoti įšaldytas sąskaitas, su sąlyga, kad tokie kreditai taip pat bus įšaldomi.(2) Tarybos reglamentas (EB) Nr. 817/2006[4] pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 798/2004, tačiau per neapsižiūrėjimą minėta nuostata į jį nebuvo įtraukta. Todėl Reglamentas (EB) Nr. 817/2006 turėtų būti iš dalies pakeistas į jį įtraukiant minėtą nuostatą.(3) Būtina, kad šis reglamentas būtų taikomas nuo Tarybos reglamento (EB) Nr. 817/2006 įsigaliojimo dienos,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamento (EB) Nr. 817/2006 7 straipsnis papildomas šia 3 dalimi:„3. 6 straipsnio 2 dalis nekliudo Bendrijos finansų arba kredito įstaigoms, gaunančioms trečiųjų šalių lėšas, pervedamas į išvardyto fizinio ar juridinio asmens, organizacijos ar įstaigos sąskaitą, kredituoti įšaldytas sąskaitas, su sąlyga, kad bet kokie priedai prie šių sąskaitų taip pat bus įšaldomi. Finansų arba kredito įstaiga apie tokius sandorius nedelsdama informuoja kompetentingas institucijas.“2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Jis taikomas nuo 2006 m. birželio 2 d.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas [1] OL L 116, 2006 4 29, p. 77.[2] OL C […], […], p. […].[3] OL L 125, 2004 4 28, p. 4. Reglamentas, panaikintas Reglamentu (EB) Nr. 817/2006 (OL L 148, 2006 6 2, p. 1).[4] OL L 148, 2006 6 2, p. 1.