				|

		52011PC0750

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė /* KOM/2011/0750 galutinis - 2011/0365 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
Pastaraisiais
metais nuolat didėjo su laisvės, saugumo ir teisingumo erdve
susijusios politikos svarba. Šios srities politika nepaprastai svarbi, kad
Europoje būtų sukurta vidaus sienų neturinti erdvė, į
kurią Sąjungos ir trečiųjų šalių piliečiai
galėtų patekti, joje judėti, gyventi ir dirbti, o drauge
atsinešti naujų idėjų, kapitalo, žinių ir naujovių
arba užpildyti jos nacionalinių darbo rinkų spragas, būdami
tikri dėl savo teisių ir saugumo. Vis didėjančią
vidaus reikalų politikos srities, kurioje įvyko daug
pokyčių priėmus Lisabonos sutartį, svarbą patvirtino 2009 m.
Stokholmo programa[1].

Pagrindiniuose vidaus saugumo srities
dokumentuose, kaip antai Komisijos komunikate dėl vidaus saugumo
strategijos[2],
aiškiai nurodyta ateinančių metų veiklos kryptis. Dėl
sienų valdymo ir vizų politikos: Komunikate dėl migracijos[3] išsamiau
apžvelgti būsimi sienų apsaugos ir vidaus sienų neturinčios
erdvės plėtojimo uždaviniai. Komunikate dėl Šengeno erdvės
valdymo[4]
pasiūlyta stiprinti Šengeno acquis ir parengti valdymo
sistemą, pagal kurią veiksmingai, laiku ir suderintais Sąjungos
veiksmais būtų reaguojama į išimtines aplinkybes ir problemas,
dėl kurių gali kilti pavojus visam Šengeno erdvės veikimui. Komunikate
„Pažangus sienų valdymas. Galimybės ir perspektyvos“[5]
apibendrinta, kaip naujos IT sistemos, kaip antai atvykimo ir išvykimo sistema
ir registruotų keliautojų programa, gali padėti geriau valdyti
migracijos srautus Sąjungoje.
Pagrindinis bendros integruotos sienų
valdymo sistemos aspektas – Sąjungos solidarumo mechanizmų, pagal
kuriuos remiamas vienodas, kokybiškas Sąjungos sienų valdymo ir
bendros vizų politikos standartų taikymas, plėtojimas. Svarbus
sistemos plėtros etapas – valstybių narių operatyvinio bendradarbiavimo
sienų kontrolės srityje koordinavimo per FRONTEX agentūrą
stiprinimas. Be to, Sąjunga išreiškia solidarumą su Šengeno
išorės sienų ir vizų nuostatas taikančiomis
valstybėmis narėmis ir teikia joms finansinę paramą iš
Išorės sienų fondo.
Stokholmo programoje aiškiai raginta
įsteigti fondą, iš kurio būtų remiamas vidaus saugumo
strategijos įgyvendinimas, ir laikytis nuoseklaus, išsamaus požiūrio
į bendradarbiavimą teisėsaugos srityje, įskaitant Sąjungos
išorės sienų valdymą.
Atsižvelgdama į tai, 2011 m.
birželio 29 d. pasiūlyme dėl kitos 2014–2020 m.
daugiametės finansinės programos[6] Komisija rekomendavo kaip dalį
supaprastintos iš dviejų fondų sudarytos būsimų
išlaidų vidaus reikalų srityje struktūros įsteigti Vidaus
saugumo fondą, taip pat Prieglobsčio ir migracijos fondą. Vidaus
saugumo fondui bus skirtas bendras 4 648 mln. EUR
(dabartinėmis kainomis) biudžetas, kurio lėšomis bus padedama siekti
penkių vidaus saugumo strategijoje nustatytų strateginių
tikslų: išardyti tarptautinius nusikaltėlių tinklus, užkirsti
kelią terorizmui ir išspręsti radikalizmo skatinimo ir verbavimo
problemą, padidinti piliečių ir verslo saugumą
elektroninėje erdvėje, valdant sienas stiprinti saugumą, didinti
Europos gebėjimą įveikti krizes ir nelaimes.
Kadangi įvairiems strateginiams tikslams
taikomi skirtingi Sutarties pagrindai, teisiškai neįmanoma Vidaus saugumo
fondą įsteigti kaip atskirą finansinę priemonę.
Todėl siūloma fondą steigti kaip išsamią finansavimo sistemą,
apimančią du sektorinius pasiūlymus (šis pasiūlymas –
vienas iš jų), ir ją papildyti horizontaliąja priemone, kuria
būtų nustatytos bendrosios nuostatos.
Teisinė struktūra išsamiau
paaiškinama 3 skirsnyje.
2.           KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
Kadangi vertinimui, kaip priemonei paveikti
politikos formavimą, skiriama daugiau dėmesio, šis pasiūlymas
parengtas atsižvelgiant į vertinimo rezultatus, konsultacijas su
suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimą.
2010 m. pradėtas ir 2011 m.
tęstas būsimų vidaus reikalų finansavimo priemonių
rengimas. 2010 m. gruodžio mėn., rengiant priemones, su nepriklausomo
rangovo pagalba pradėtas vertinimo ir poveikio vertinimo tyrimas. 2011 m.
liepos mėn. tyrimas baigtas: apibendrinti dabartinių finansinių
priemonių vertinimo rezultatai ir apibūdintos poveikio vertinime
nagrinėtos problemos, tikslai, politikos galimybės ir galimas
poveikis. Remdamasi šiuo tyrimu, Komisija parengė poveikio vertinimo
ataskaitą, dėl kurios 2011 m. rugsėjo 9 d. Poveikio
vertinimo valdyba pateikė nuomonę.
Kadangi
vertinimui, kaip priemonei paveikti politikos formavimą, skiriama daugiau
dėmesio, šiame pasiūlyme taip pat atsižvelgta į visas
Išorės sienų fondo tarpinio vertinimo išvadas. [2011 m.
lapkričio ... d.] ataskaitoje Komisija įvertino fondo lėšų
panaudojimo 2007–2009 m. kiekybinius ir kokybinius aspektus. Ataskaitoje
apžvelgti konkretūs veiksmai, kurių valstybės narės
ėmėsi Sąjungos išorės sienų valdymui ir vizų
nagrinėjimui nacionaliniu lygmeniu pagerinti fondo lėšomis. Visų
pirma išskirtos valstybių narių priimtos dokumentų apsaugos
priemonės, didelės investicijos sienų su Viduržemio jūra ir
Atlanto vandenynu stebėjimo gebėjimams stiprinti, bandomieji
automatinės sienų kontrolės projektai ir registruotų
keleivių programos.
Rengiant šį
pasiūlymą, atsižvelgta į visus nuo 2011 m. sausio 5 d.
iki kovo 20 d. internetu vykusių viešų konsultacijų su
suinteresuotosiomis šalimis iš Sąjungos ir trečiųjų
šalių dėl vidaus reikalų finansavimo ateities[7]
rezultatus. Iš privačių asmenų ir organizacijų gauta 115 atsakymų,
įskaitant 8 pareiškimus dėl pozicijos. Prie konsultacijų
prisidėjo respondentai iš visų valstybių narių ir kai
kurių trečiųjų šalių.
2011 m. balandžio mėn.
pagrindinės suinteresuotosios šalys (valstybės narės,
tarptautinės organizacijos, pilietinės visuomenės organizacijos
ir kt.) susirinko į konferenciją „Naujas žvilgsnis į ES vidaus
reikalų finansavimo ateitį“, kurioje pasidalijo nuomonėmis apie
ES vidaus reikalų finansavimo ateitį. Per konferenciją taip pat
pritarta padėties apžvalgos išvadoms ir viešų konsultacijų
rezultatams.
ES vidaus reikalų finansavimo ateities
klausimas keltas ir su institucijomis aptartas įvairiomis progomis: per 2011 m.
sausio 21 d. TVR tarybos neoficialius pietus, 2011 m. sausio 26 d.
neoficialius pusryčius su Europos Parlamento politikos koordinatoriais, 2011 m.
kovo 10 d. Komisijos narės C. Malmström klausymą Parlamento
politinių išbandymų komitete ir 2011 m. kovo 17 d. Vidaus
reikalų GD generaliniam direktoriui keičiantis nuomonėmis
Parlamento Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų
komitete.
Patarimų dėl būsimų
finansinių vidaus saugumo srities priemonių ekspertai pateikė 2011 m.
vasario 9 d. vykusioje EOS pramonės ir saugumo konferencijoje, taip
pat 2011 m. vasario 22 d. Imigracijos ir prieglobsčio komiteto
posėdyje. Techniniai aspektai, susiję su būsimos finansinės
vidaus saugumo priemonės įgyvendinimu, taip pat aptarti per 2011 m.
balandžio mėn. vykusias konsultacijas raštu su valstybių narių
ekspertais, kurias surengė Solidarumo ir migracijos srautų valdymo
bendrosios programos komitetas (SOLID komitetas).
Šios konsultacijos, konferencijos ir
ekspertų diskusijos patvirtino, kad pagrindinės suinteresuotosios
šalys iš esmės sutaria dėl būtinybės plėsti
Sąjungos finansavimo vidaus saugumo srityje (įskaitant išorės
dimensiją) veiksmų mastą, labiau supaprastinti finansavimo
mechanizmus ir užtikrinti didesnį lankstumą, kad visų pirma
būtų galima reaguoti į nepaprastąją padėtį.
Kad duotų papildomos naudos, Sąjungos išlaidos turėtų
geriau atspindėti Sąjungos lygmens prioritetus bei strateginius
įsipareigojimus ir padėti įgyvendinti Sąjungos vidaus
reikalų acquis. Suinteresuotųjų šalių nuomone,
platūs teminiai vidaus saugumo prioritetai jau nustatyti 2009 m.
Stokholmo programoje ir 2010 m. vidaus saugumo strategijoje. Todėl
būsimą finansavimo mechanizmą reikėtų apibrėžti
plačiai: kaip apimantį teisėsaugą, sienos apsaugos
pareigūnus ir muitinės specialistus. Taip pat svarbia laikyta
didesnio atitinkamų Sąjungos agentūrų, kaip antai Europolo
ir FRONTEX, naudojimo būtinybė. Dauguma pritarė, kad
finansinių priemonių skaičių reikia sumažinti iki
dviejų fondų struktūros, jei taip galima užtikrinti
supaprastinimą. Suinteresuotosios šalys taip pat sutarė, kad reikalingas
lankstus reagavimo į nepaprastąją padėtį mechanizmas.
Daugelio nuomone, tinkamas vidaus reikalų srities išlaidų valdymo
būdas yra pasidalijamasis valdymas ir perėjimas prie daugiamečio
programavimo. Tačiau, nevyriausybinių organizacijų nuomone,
reikėtų toliau taikyti ir tiesioginio valdymo būdą.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
Teisė veikti įtvirtinta Europos
Sąjungos sutarties 3 straipsnio 2 dalyje: „Sąjunga savo
piliečiams siūlo vidaus sienų neturinčią laisvės,
saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje laisvas asmenų judėjimas
užtikrinamas kartu taikant atitinkamas išorės sienų kontrolės,
prieglobsčio suteikimo, imigracijos ir nusikalstamumo prevencijos bei
kovos su juo priemones“.
Sąjungos veiksmai grindžiami Sutarties
dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV, toliau – Sutartis) 67
straipsnyje, kuriame išdėstytos priemonės laisvės, saugumo ir
teisingumo erdvei sukurti, nustatytais tikslais. Taip pat atkreiptinas
dėmesys į Sutarties 80 straipsnį, kuriame pabrėžta, kad
Sąjungos politikai ir jos įgyvendinimui taikomas solidarumo ir
teisingo atsakomybės pasidalijimo tarp valstybių narių
principas, įskaitant jo finansinius padarinius.
Norint įsteigti Vidaus saugumo
fondą, reikia priimti dvi fondą sudarančias teisines priemones.
Tokia bendra struktūra pasirinkta atsižvelgiant į Sutarties
įpareigojimus. Nors įgyvendintini politikos tikslai nuoseklūs,
dėl skirtingų balsavimo Taryboje taisyklių, nustatytų
Protokole Nr. 19 (dėl Šengeno acquis), 21 (dėl
Jungtinės Karalystės pozicijos dėl laisvės, saugumo ir
teisingumo erdvės) ir 22 (dėl Danijos pozicijos, įskaitant
Sutarties III dalies V antraštinę dalį), teisiškai neįmanoma
parengti vieno išsamaus Vidaus saugumo fondo teisės akto pasiūlymo.
Todėl Vidaus saugumo fondas steigiamas
kaip išsami finansavimo sistema, sudaryta iš dviejų atskirų
teisės aktų, kuriuose išdėstomi skirtingi fondo komponentai ir
nustatomi kiekvieno komponento tikslai, tinkami finansuoti veiksmai bei
biudžetas:
–
reglamentas, kuriuo kaip fondo dalis nustatomas
policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo, taip
pat krizių valdymo komponentas;
–
reglamentas, kuriuo kaip fondo dalis nustatomas
sienų valdymo ir bendros vizų politikos komponentas.
Pagal išsamią finansavimo iš Vidaus
saugumo fondo sistemą, šiame reglamente atitinkamai apibrėžiama
sienų valdymo ir bendros vizų politikos finansinė parama.
Teisinis šio reglamento pagrindas – Sutarties 77
straipsnis.
Apskritai šioje srityje Sąjungos masto
intervencija akivaizdžiai naudingesnė už pavieniui veikiančių
valstybių narių veiksmus. Sąjunga užima geresnę nei
valstybės narės poziciją, kad sukurtų Sąjungos
solidarumo sienų kontrolės, vizų politikos ir migracijos
srautų valdymo srityje sistemą ir bendrų IT sistemų,
kuriomis grindžiama ši politika, plėtojimo platformą. Todėl
pagal šį reglamentą teikiama finansinė parama visų pirma
padeda stiprinti nacionalinius ir europinius šių sričių
gebėjimus. Šiuo tikslu reglamentu, inter alia, siekiama
sistemingiau remti atskirų valstybių narių teikiamas sienų
neturinčios erdvės užtikrinimo paslaugas (veiklos paramos
mechanizmas), stiprinti tarpžinybinį pasienio ir kitų
teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą, taip pat užtikrinti,
kad valstybės narės turėtų daugiau specialios įrangos,
skirtos FRONTEX agentūros rengiamoms bendroms sienų neturinčios erdvės
apsaugos operacijoms. Tačiau visiškai pripažįstama, kad intervencija
turi vykti atitinkamu lygmeniu ir kad Sąjungos vaidmuo neturi būti
didesnis, nei reikia. Kaip pabrėžta „ES biudžeto peržiūroje“, „ES
biudžetas turėtų būti naudojamas finansuoti ES viešosioms
gėrybėms, veiklai, kurios valstybės narės ir regionai patys
finansuoti negali arba kur juo užtikrinami geresni rezultatai“[8].
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Komisijos pasiūlyme dėl kitos
daugiametės programos pasiūlyta 2014–2020 m. Vidaus saugumo
fondui skirti 4 648 mln. EUR (dabartinėmis kainomis). Iš
bendro biudžeto šiam reglamentui įgyvendinti numatyta skirti 3 520 mln.
EUR. Maždaug 61 % šios sumos (2 150 mln. EUR)
turėtų būti naudojama valstybių narių
nacionalinėms programoms finansuoti ir Lietuvos vykdomai specialiai
tranzito programai remti, 31 % (1 100 mln. EUR) – pažangaus
sienų valdymo paketui plėtoti, likusi suma – Sąjungos veiksmams,
veiksmams susiklosčius nepaprastajai padėčiai ir techninei
pagalbai finansuoti, kartu atsižvelgiant ir į Šengeno
asocijuotųjų šalių įnašus, kurie turėtų papildyti
bendrąjį biudžetą.
            mln. EUR
 Vidaus saugumo fondas įskaitant naujas IT sistemas || 4 648
 – Policijos bendradarbiavimo priemonė || 1 128
 – Pasienio priemonė || 3 520
Be to, pagal 2011 m. birželio mėn.
komunikatą, išskyrus Vidaus saugumo fondą, atskiras 822 mln. EUR
(dabartinėmis kainomis) biudžetas atidedamas dabartinėms didelės
apimties IT sistemoms (II Šengeno informacinei sistemai, Vizų informacinei
sistemai ir EURODAC) valdyti. Šių sistemų valdymą Komisija
palaipsniui perduos būsimai Didelės apimties IT sistemų
laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo
agentūrai (IT agentūrai), šiai pradėjus veikti 2012 m.
pabaigoje.
5.           PAGRINDINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
5.1.        Daugiausia dėmesio –
strateginiams prioritetams
Įsteigusi 2014–2020 m. išorės
sienų valdymo ir bendros vizų politikos finansinės paramos
priemonę, Sąjunga galės:
·
remti ir stiprinti nacionalinius sienų
kontrolės ir vizų politikos vykdymo gebėjimus, taip išreikšdama
finansinį solidarumą su atskiromis valstybėmis narėmis,
kurioms, kaip viešosios paslaugos Sąjungai, pavestos prie išorės
sienų ir konsulinėse įstaigose vykdytinos sienų
neturinčiai erdvei svarbios užduotys (nacionalinės programos,
įskaitant veiklos paramą);
·
finansuoti pažangaus sienų valdymo paketo
plėtojimą, t. y. ES atvykimo ir išvykimo sistemos (AIS) ir ES
registruotų keliautojų programos (RKP) sukūrimą;
·
finansuoti Europos sienų stebėjimo
sistemos – EUROSUR – įdiegimą ir taikymą, visų pirma
perkant įrangą, infrastruktūrą ir sistemas valstybėse
narėse;
·
stiprinti Šengeno erdvės valdymo ir Šengeno acquis
vertinimo bei stebėjimo mechanizmą, a) finansuodama šio mechanizmo
taikymą tiesioginio valdymo būdu, b) nustatydama veiklos paramos
skyrimo valstybėms narėms atsižvelgiant į Šengeno acquis
laikymąsi sąlygas ir c) reikalaudama, kad valstybės narės
(per)skirtų pagal šią priemonę gautus programų išteklius
visų pirma trūkumams, nustatytiems taikant mechanizmą,
ištaisyti;
·
didinti FRONTEX agentūros veiklos
potencialą, ragindama valstybes nares atidėti papildomus
programų išteklius specialiai įrangai, kuri gali būti skiriama
bendroms agentūros operacijoms, finansuoti;
·
remti atitinkamų Sąjungos politikos
sričių formavimą ir vykdymą Europos Sąjungoje,
trečiosiose šalyse ir su trečiosiomis šalimis imantis Sąjungos
veiksmų, taip pagerinant bendrą migracijos į Sąjungą
srautų valdymą (tiesioginį tam tikrų projektų, kaip
antai bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis stiprinimo tyrimų arba
bandomųjų projektų, valdymą arba netiesioginį
projektų valdymą pagal Finansinį reglamentą[9]);
·
numatyti pakankamai išteklių, kuriais
būtų galima finansuoti paramą susiklosčius nepaprastajai
netikėto arba ypač didelio migracijos spaudimo padėčiai;
·
toliau remti specialios tranzito programos
įgyvendinimą Lietuvoje[10]
šiai vykdant ES įpareigojimus, remti negautų išduotų tranzito vizų
mokesčių ir papildomų išlaidų, Lietuvos patirtų
įgyvendinant supaprastinto tranzito dokumentą (STD) ir supaprastinto
tranzito geležinkeliu dokumentą (STGD) sistemą, kaip antai
įrangos ir IT sistemų pakeitimo bei tobulinimo, mokymo ir veiklos
išlaidų, kompensavimą.
Pagal priemonę bus galima visapusiškai
remti keturių pakopų prieigos kontrolės modelį, kuriuo
grindžiama integruoto sienų valdymo koncepcija (trečiosiose šalyse
vykdomos priemonės, bendradarbiavimas su kaimyninėmis šalimis,
sienų kontrolė ir judėjimo laisvės srities priemonės).

5.2. IT sistemoms ir pažangaus sienų
valdymo paketui skiriami ištekliai
Pagal nacionalines programas valstybės
narės galėtų asignavimus naudoti valdymui remti ir prireikus
dabartinių didelės apimties IT sistemų nacionaliniams
komponentams patobulinti.
Be to, ši priemonė apims būsimų
šios srities IT sistemų kūrimą ir priežiūrą (pažangaus
sienų valdymo paketas). Kaip nurodyta Komunikate dėl pažangaus
sienų valdymo, pirmąjį 2012-ųjų pusmetį Komisija
ketina pateikti Sąjungos atvykimo ir išvykimo sistemos (AIS) ir
Sąjungos registruotų keleivių programos (RKP) pasiūlymus.
Todėl pagal šią priemonę ketinama nustatyti tik AIS ir RKP
rengimo išlaidų programą.
Neviršijant turimų išteklių, į
išlaidas bus įtraukti ne tik IT sistemų centriniai (Sąjungos
lygmens), bet ir nacionaliniai (valstybių narių lygmens) komponentai.

Sukurti centrines ir nacionalines AIS bei RKP
sistemas turėtų kainuoti apie 1–1,3 mlrd. EUR, nelygu, kokia bus
pasirinkta galimybė. Būtų galima sutaupyti daug lėšų,
jei pasirinkta AIS galimybė būtų įgyvendinama kartu
(t. y. remiantis tokia pat technine platforma) su pasirinkta RKP galimybe[11].
Remiantis šiomis prielaidomis ir atsižvelgiant į tai, kad diegti sistemas
bus pradėta tik 2015 m., pagal šį pasiūlymą abiem sistemoms
atidedama 1,1 mlrd. EUR, nedarant poveikio būsimiems Komisijos
pasiūlymams dėl pažangaus sienų valdymo paketo ir su jais
susijusio Europos Parlamento bei Tarybos sprendimo.
Komisija numato šios programos vykdymo
užduotis pavesti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1077/2011[12] įsteigtai Didelės apimties IT sistemų laisvės,
saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūrai. Šiuo
atveju reikiamu metu šis reglamentas būtų iš dalies pakeistas
įtraukiant konkrečiai su agentūros paskirtimi susijusias
užduotis, o atitinkamos agentūros dotacijos sumos būtų mokamos
iš programos veiklos asignavimų.
5.3.        Nacionalinėms programoms
skiriami ištekliai
Dabartinė kriterijų, kuriais
remiantis valstybėms narėms skiriami viso septynerių metų
laikotarpio asignavimai, nustatymo laikotarpio pradžioje praktika, kylanti iš
Solidarumo ir migracijos srautų valdymo bendrosios programos fondų
įgyvendinimo, užtikrina tęstinumą ir tam tikrą
nuspėjamumą. Tačiau tai iš esmės statiškas požiūris,
kuriuo valstybės narės neskatinamos imtis Sąjungos prioritetus
atitinkančių veiksmų ir kuri ES nesudaro sąlygų
reaguoti į kintančias situacijas bei prioritetus, iš esmės
perskirstant išteklius ir juos sutelkiant kitose srityse. Todėl pasirinktu
būsimų fondų išteklių paskirstymo ir panaudojimo mechanizmu
reikėtų tęstinumo ir stabilumo būtinybę, kaip
išankstinę patikimo daugiamečio programavimo sąlygą,
derinti su didesnio lankstumo ir prisitaikymo prie pokyčių būtinybe.
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta,
lėšų skirstymas pasidalijamojo valdymo būdu grindžiamas
derinant:
–
kitos daugiametės finansinės programos
(DFP) pradžioje valstybėms narėms skiriamą bazinę sumą
ir
–
prie bazinės sumos pridedamą kintamą
sumą, paskirstomą dviem etapais.
Bazinė suma valstybėms narėms
paskirstoma kitos DFP pradžioje ir apskaičiuojama remiantis objektyviais
kriterijais bei poreikiais. Ji sudaro 60 % bendro nacionalinių
programų biudžeto, kiekvienai valstybei narei skiriami asignavimai
nustatomi šio reglamento I priede. Asignavimai grindžiami 2010–2012 m.
Išorės sienų fondo asignavimų skaičiavimais ir apima
kiekvienai valstybei narei numatytą minimalią sumą. Taip bus
užtikrintas tam tikras dabartinės DFP tęstinumas ir valstybių
narių finansinis stabilumas, reikalingas nacionalinėms
daugiametėms programoms planuoti.
·
Prie bazinės sumos pridedamos kintamos sumos
dydis priklausys nuo kiekvienos valstybės narės noro pagal
nacionalinę programą finansuoti konkrečius Sąjungos
prioritetus atitinkančius veiksmus. Konkretūs veiksmai apibrėžti
II priede ir gali būti koreguojami. Iš esmės kintama suma
būtų paskirstoma dviem etapais: DFP pradžioje – vykstant politiniam
dialogui ir deryboms dėl atitinkamų valstybių narių
nacionalinių programų – ir 2017 m. atliekant laikotarpio vidurio
peržiūrą.
Atliekant laikotarpio vidurio
peržiūrą, būtų galima iš naujo išnagrinėti
padėtį valstybėse narėse ir naujus išteklius perskirstyti
likusiems DFP metams (2018–2020 m.). Šio reglamento laikotarpio vidurio
peržiūra bus grindžiama būsimos rizikos vertinimu ir Sąjungos iš
naujo apibrėžtais Sąjungos prioritetais. Kadangi valstybėms
narėms numatytos bazinės sumos apskaičiuotos remiantis
programavimo laikotarpio pradžioje turėtais duomenimis, reikės juos
atnaujinti. Atlikti rizikos ir poreikių vertinimus galėtų
padėti FRONTEX agentūra. Papildomą sumą gaus valstybės
narės, kurios, remiantis šiais vertinimais, turi daugiau poreikių
arba kurioms kyla didesnė rizika, – taip bus konkrečiai pritaikytas
solidarumo ir atsakomybės pasidalijimo principas.
5.4.      Trečiosiose šalyse vykdomi
ir su jomis susiję veiksmai
Veiksmais, susijusiais su šios erdvės
išorės dimensija, būtų siekiama remti glaudesnį
bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis ir stiprinti kai kuriuos
esminius jų gebėjimų sienų stebėjimo ir valdymo
srityse, kurios svarbios Sąjungos migracijos politikai ir Sąjungos
vidaus saugumo tikslams, aspektus. Antai pagal EUROSUR finansavimas
galėtų būti skiriamas trečiųjų šalių ir
Sąjungos sistemoms bei infrastruktūroms susieti, kad būtų
galima reguliariai keistis informacija. Tokie veiksmai neturėtų
būti tiesiogiai orientuoti į vystymąsi ir tam tikrais atvejais
turėtų papildyti finansinę paramą, teikiamą pagal
Sąjungos išorės pagalbos priemones, kurios tebėra pagrindinis
trečiųjų šalių atitinkamų gebėjimų
stiprinimo finansavimo šaltinis. Teikiant tokią paramą,
reikėtų siekti visiško suderinamumo su Sąjungos išorės
veiksmų ir užsienio politikos, susijusios su tam tikra šalimi ar regionu,
principais ir bendraisiais tikslais. Papildomumas bus užtikrinamas veiksmus
labiau koordinuojant su Europos išorės veiksmų tarnyba ir
atitinkamomis Komisijos tarnybomis.
Tokius veiksmus tiesiogiai valdys Komisija
arba netiesiogiai – kiti nei valstybės narės subjektai ar
įstaigos, nurodyti Finansiniame reglamente.
5.5.      Sąjungos agentūros
Siekdama veiksmingiau panaudoti vidaus
reikalų srityje veikiančių Sąjungos agentūrų
įgaliojimus ir patirtį, Komisija taip pat ketina pasinaudoti
Finansiniame reglamente numatyta galimybe pavesti šioms agentūroms vykdyti
konkrečias užduotis, priklausančias jų kompetencijai ir papildančias
jų darbo programas, panaudojant pagal šį reglamentą skiriamus
išteklius. Pagal šią priemonę agentūroms pavedamos tokios
užduotys:
–
Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos
Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo
agentūrai (FRONTEX agentūrai) – Europos Sąjungoje ir už jos
ribų vykdyti veiklą, kuriai reikalinga operatyvinė patirtis
sienų kontrolės srityje;
–
Europos prieglobsčio paramos biurui (EPPB) –
rengti sienos apsaugos pareigūnams skirtus prieglobsčio mokymus ir
vykdyti kitą veiklą;
–
Europos policijos biurui (Europolui) ir Europos
policijos koledžui (CEPOL) – užtikrinti tarpžinybinį pasienio ir kitų
teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą;
–
Didelės apimties IT sistemų laisvės,
saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūrai (IT
agentūrai) – vykdyti užduotis, susijusias su naujų IT sistemų
kūrimu.
2011/0365 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis
nustatoma išorės sienų ir vizų finansinės paramos
priemonė
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2
dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
perdavę įstatymo galią
turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[13],
atsižvelgdami į Regionų komiteto
nuomonę[14],

laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)
Sąjunga turėtų siekti tikslo
užtikrinti aukštą saugumo lygį laisvės, saugumo ir teisingumo
erdvėje (Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 67 straipsnio 3
dalis), inter alia, imdamasi asmenų vykdomo vidaus sienų
kirtimo ir išorės sienų kontrolės bendrų priemonių ir
vykdydama bendrą vizų politiką, kuri sudaro daugiasluoksnę
sistemą, skirtą teisėtam keliavimui palengvinti ir
neteisėtos imigracijos klausimui spręsti;
(2)
2010 m. vasario mėn. Tarybos priimta ES
vidaus saugumo strategija[15]
yra vienas iš bendros darbotvarkės, kuria siekiama spręsti bendras
saugumo problemas, klausimų. 2010 m. lapkričio mėn.
Komisijos paskelbtame komunikate „ES vidaus saugumo strategijos
įgyvendinimas“[16]
strategijos principai ir gairės įgyvendinti konkrečiais
veiksmais ir nustatyti penki strateginiai tikslai: išardyti tarptautinius
nusikaltėlių tinklus, užkirsti kelią terorizmui ir
išspręsti radikalizmo skatinimo ir verbavimo problemą, padidinti
piliečių ir verslo saugumą elektroninėje erdvėje,
valdant sienas stiprinti saugumą ir didinti Europos gebėjimą
įveikti krizes ir nelaimes;
(3)
pagrindiniai principai, kuriais reikėtų
vadovautis įgyvendinant vidaus saugumo strategiją, – valstybių
narių tarpusavio solidarumas, aiškus užduočių pasidalijimas,
pagarba pagrindinėms teisėms ir teisinei valstybei, didelis
dėmesys pasaulinei perspektyvai ir glaudus ryšys su išorės saugumu;
(4)
norėdama paskatinti vidaus saugumo strategijos
įgyvendinimą ir užtikrinti, kad ji iš tiesų būtų
taikoma, Sąjunga turėtų suteikti valstybėms narėms
tinkamą finansinę paramą įsteigdama Vidaus saugumo
fondą;
(5)
dėl Sutarties V antraštinės dalies
teisinių ypatumų teisiškai neįmanoma Vidaus saugumo fondą
įsteigti kaip atskirą finansinę priemonę;
(6)
todėl fondą reikėtų steigti
kaip išsamią ES finansinės paramos vidaus saugumo srityje
sistemą, apimančią priemonę, nustatomą šiuo
reglamentu, ir priemonę, nustatomą Reglamentu Nr. .../2012/ES,
kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma policijos bendradarbiavimo,
nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo, taip pat krizių valdymo
finansinės paramos priemonė. Šią išsamią sistemą
reikėtų papildyti Reglamentu Nr. .../2012/ES, kuriuo nustatomos
Prieglobsčio ir migracijos fondo bendrosios nuostatos ir policijos
bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo, taip pat
krizių valdymo finansinės paramos priemonės bendrosios nuostatos[17], kuriuo šiame reglamente
reikėtų remtis kalbant apie programavimo, finansų valdymo,
valdymo ir kontrolės, sąskaitų patvirtinimo, programų
baigimo, atskaitomybės ir vertinimo nuostatas;
(7)
vienas iš penkių bendros išorės
sienų valdymo politikos komponentų yra valstybių narių ir
Sąjungos tarpusavio solidarumas bei atsakomybės pasidalijimas valdant
išorės sienas;
(8)
Išorės sienų fondu reikėtų
išreikšti solidarumą teikiant finansinę paramą valstybėms
narėms, taikančioms visas Šengeno išorės sienų nuostatas,
ir valstybėms narėms, besirengiančioms visateisiškai dalyvauti
Šengeno erdvėje;
(9)
valstybės narės dalyvavimas šiame fonde
neturėtų sutapti su jos dalyvavimu taikant laikiną
finansinę Sąjungos priemonę, kuria valstybėms narėms
padedama finansuoti, inter alia, veiksmus, vykdomus prie
naujųjų Sąjungos išorės sienų, skirtus Šengeno
sienų, vizų ir išorės sienų kontrolės acquis
įgyvendinti;
(10)
fondo dalį, susijusią su išorės
sienomis ir vizomis (toliau – priemonė), reikėtų grįsti
gebėjimų stiprinimu padedant Išorės sienų fondui,
įsteigtam Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 574/2007[18], ir ją plėsti
atsižvelgiant į įvykių raidą;
(11)
pagal Šengeno sienų ir vizų acquis
vykdydamos užduotis prie išorės sienų ir konsulinėse
įstaigose, valstybės narės vykdo veiklą Šengeno
erdvėje visų kitų valstybių narių labui ir jų
vardu, taigi Sąjungai teikia viešąją paslaugą. Kad
būtų išreikštas solidarumas, priemonė turėtų
padėti remti veiklos išlaidas, susijusias su sienų kontrole ir
vizų politika, ir suteikti valstybėms narėms galimybę
sistemingai išlaikyti gebėjimus, be kurių nė viena negali
apsieiti teikdama šią paslaugą. Tokia parama – visų
išlaidų, susijusių su tikslų pagal šią priemonę
įgyvendinimu, padengimas – bus sudėtinė nacionalinių
programų dalis;
(12)
priemonė turėtų papildyti ir
sustiprinti operatyvinio bendradarbiavimo plėtojimo veiklą,
vykdomą prižiūrint Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos
Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo
agentūrai, įsteigtai Reglamentu (EB) Nr. 2007/2004 (toliau –
FRONTEX agentūra)[19],
įskaitant naują veiklą, vykdomą atsižvelgiant į
reglamentu [...][20]
atliktus pakeitimus, ir taip dar labiau padidinti valstybių narių,
kontroliuojančių išorės sienas visos Šengeno erdvės labui
ir jos vardu, tarpusavio solidarumą;
(13)
šią priemonę reikėtų
įgyvendinti paisant visų Europos Sąjungos pagrindinių
teisių chartijoje įtvirtintų teisių ir principų;
(14)
siekiant pagal ES vidaus saugumo strategiją
užtikrinti vienodą, kokybišką išorės sienų kontrolę ir
palengvinti teisėtą keliavimą per išorės sienas,
priemonė turėtų padėti plėtoti Europos bendrą
integruotą sienų valdymo sistemą, kuri apima visas priemones,
susijusias su politika, teisės aktais, nuolatiniu bendradarbiavimu, naštos
paskirstymu, personalu, įranga ir technologija, kurių
bendradarbiaudamos su FRONTEX agentūra, trečiosiomis šalimis ir
prireikus kitais dalyviais, valstybių narių kompetentingos
institucijos įvairiais lygmenimis imasi naudodamos, inter alia,
keturių ramsčių sienų apsaugos modelį ir Europos
Sąjungos integruotą rizikos analizę;
(15)
remiantis 2003 m. Stojimo akto protokolu
Nr. 5[21]
dėl asmenų sausumos tranzito tarp Kaliningrado srities ir kitų
Rusijos Federacijos dalių, pagal priemonę reikėtų padengti
visas papildomas išlaidas, patiriamas įgyvendinant konkrečias
Sąjungos acquis nuostatas, kuriomis reglamentuojamas toks
tranzitas, t. y. 2003 m. balandžio 14 d. Tarybos reglamentą
(EB) Nr. 693/2003, nustatantį specialų supaprastinto tranzito
dokumentą (STD), supaprastinto tranzito geležinkeliu dokumentą (STGD)
ir iš dalies pakeičiantį Bendrąją konsulinę
instrukciją ir Bendrąjį vadovą[22], ir Tarybos reglamentą
dėl supaprastinto tranzito dokumentų (STD) ir supaprastinto tranzito
geležinkeliu dokumentų (STGD), numatytų Reglamente (EB) Nr. 693/2003,
vienodos formos[23].
Tačiau spręsti, ar toliau finansuoti negautus mokesčius,
reikėtų atsižvelgiant į galiojantį Sąjungos vizų
režimą, taikomą Rusijos Federacijai;
(16)
            pagal šią priemonę taip pat
reikėtų remti nacionalines priemones ir valstybių narių
bendradarbiavimą vizų politikos srityje bei kitą veiklą,
vykdomą iki išorės sienų kontrolės etapo. Veiksmingas
valstybių narių tarnybų trečiosiose šalyse vykdomos veiklos
valdymas yra naudingas bendrajai vizų politikai, priklausančiai
daugiasluoksnei sistemai, kurios tikslas – palengvinti teisėtą
keliavimą ir spręsti neteisėtos imigracijos į Europos
Sąjungą klausimą, ir yra sudėtinė Europos bendros
integruotos sienų valdymo sistemos dalis;
(17)
pagal šią priemonę taip pat
reikėtų remti priemones, kurių imamasi bendros integruotos
sienų kontrolės sistemai plėtoti Šengeno šalių teritorijoje
ir kuriomis gerinamas bendras Šengeno erdvės veikimas;
(18)
pagal priemonę reikėtų remti ir
Europos Sąjungos kuriamas IT sistemas, kuriomis aprūpintos
valstybės narės galėtų veiksmingiau valdyti
trečiųjų šalių piliečių judėjimą per
sienas ir geriau nustatyti bei tikrinti keliautojus (pažangus sienų
valdymas). Šiuo tikslu reikėtų parengti programą, kurios tikslas
– padengti centrinių ir nacionalinių tokių sistemų
komponentų kūrimo išlaidas, užtikrinant techninę atitiktį,
lėšų taupymą bei sklandų įgyvendinimą;
(19)
kad būtų galima nedelsiant imtis
veiksmų susidarius netikėtam migracijos spaudimui ir iškilus
grėsmei sienų apsaugai, reikėtų sudaryti sąlygas
teikti paramą susiklosčius nepaprastajai padėčiai pagal
Reglamentą Nr. .../2012/ES, kuriuo nustatomos Prieglobsčio
ir migracijos fondo bendrosios nuostatos ir policijos bendradarbiavimo,
nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo, taip pat krizių valdymo
finansinės paramos priemonės bendrosios nuostatos;
(20)
be to, siekiant didesnio solidarumo visoje Šengeno
erdvėje, nustačius trūkumus ar galimą grėsmę,
visų pirma po Šengeno vertinimo, atitinkamos valstybės narės
turėtų imtis reikiamų veiksmų, naudodamosi programų
ištekliais pagal prioritetus ir prireikus imdamosi papildomų paramos susiklosčius
nepaprastajai padėčiai priemonių;
(21)
siekiant padidinti valstybių narių
tarpusavio solidarumą ir atsakomybės pasidalijimą,
reikėtų jas skatinti dalį pagal programas gautų
išteklių naudoti Sąjungos nustatytiems konkretiems prioritetams
įgyvendinti, kaip antai pirkti FRONTEX agentūrai reikalingą
techninę įrangą ir plėtoti Sąjungai naudingą
konsulinių įstaigų bendradarbiavimą;
(22)
siekiant saugiai taikyti Šengeno acquis
visoje Šengeno erdvėje, pagal šį reglamentą taip pat
reikėtų remti Reglamento dėl tikrinimo ir stebėjimo, kaip
taikomas Šengeno acquis, vertinimo mechanizmo sukūrimo[24] – esminės priemonės,
kuria papildoma asmenų nekontroliavimo politika – įgyvendinimą;
(23)
atsižvelgiant į Išorės sienų fondo
įgyvendinimo patirtį, taip pat SIS ir VIS plėtotę, laikoma
tikslinga sudaryti sąlygas lanksčiai atlikti galimą išteklių
perkėlimą iš vienos priemone nustatytų tikslų
įgyvendinimo priemonės į kitą, nepažeidžiant principo,
pagal kurį iš pat pradžių reikia užtikrinti valstybėms
narėms skirtų programų ir veiklos paramos kritinę masę
bei finansinį stabilumą;
(24)
taip pat reikėtų didinti Sąjungos
veiksmų mastą ir jai liekančių išteklių ribą
(toliau – Sąjungos veiksmai), kad prireikus tam tikrais biudžetiniais
metais Sąjunga geriau sugebėtų vykdyti įvairią su
išorės sienų valdymu susijusią veiklą ir visai
Sąjungai naudingą bendrą vizų politiką. Tokie
Sąjungos veiksmai apima tyrimus ir bandomuosius projektus, kuriais remiama
politika ir jos vykdymas, taip pat trečiosioms šalims taikomas priemones
ar taisykles, kurių tikslas – mažinti migracijos iš šių šalių
spaudimą siekiant optimalaus migracijos į Sąjungą
srautų valdymo ir veiksmingo susijusių užduočių,
vykdomų prie išorės sienų ir konsulinėse įstaigose,
organizavimo;
(25)
trečiosiose šalyse vykdomų ir su jomis
susijusių priemonių pagal šią priemonę reikėtų
imtis jas derinant su kitais veiksmais, kurių imamasi už ES ribų
pagal geografines ir temines Sąjungos išorės paramos priemones.
Visų pirma, vykdant tokius veiksmus, reikėtų siekti visiško
suderinamumo su Sąjungos išorės veiksmų ir užsienio politikos,
susijusios su tam tikra šalimi ar regionu, principais ir bendraisiais tikslais.
Tokie veiksmai neturėtų būti skirti tiesiogiai į
vystymąsi orientuotiems veiksmams remti ir tam tikrais atvejais
turėtų papildyti pagal išorės pagalbos priemones teikiamą
finansinę paramą. Taip pat reikėtų siekti suderinamumo su
Sąjungos humanitarine politika, visų pirma imantis skubių
priemonių;
(26)
daugiausia lėšų iš Sąjungos biudžeto
reikėtų skirti veiklai, kurios srityje Sąjungos masto
intervencija naudingesnė už pavieniui veikiančių valstybių
narių veiksmus. Kadangi Europos Sąjunga užima geresnę nei
valstybės narės poziciją Sąjungos solidarumo sienų
kontrolės, vizų politikos ir migracijos srautų valdymo srityje
pagrindui sudaryti ir bendrų IT sistemų, kuriomis grindžiama ši
politika, kūrimo platformai sukurti, pagal šį reglamentą
teikiama finansinė parama padeda visų pirma stiprinti nacionalinius
ir europinius gebėjimus šiose srityse;
(27)
siekiant papildyti ar iš dalies keisti šios
priemonės nuostatas dėl konkrečių veiksmų nustatymo
pagal nacionalines programas, Komisijai reikėtų deleguoti
įgaliojimus priimti teisės aktus, kaip apibrėžta Sutarties
dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnyje. Labai svarbu, kad atlikdama parengiamąjį
darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat su ekspertais.
(28)
Komisija, rengdama ir sudarydama deleguotuosius
aktus, turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų
vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;
(29)
kad šio reglamento nuostatos dėl veiklos
paramos būtų taikomos vienodai, veiksmingai bei laiku ir kad
būtų sukurta naujų IT sistemų programos vykdymo sistema,
Komisijai reikėtų suteikti įgyvendinimo įgaliojimus. Šiais
įgaliojimais reikėtų naudotis pagal 2001 m. vasario 16 d.
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo
nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi
įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų
taisyklės ir bendrieji principai[25];

(30)
            kadangi šio reglamento tikslo,
t. y. užtikrinti valstybių narių ir Sąjungos tarpusavio
solidarumą ir atsakomybės pasidalijimą valdant išorės
sienas ir vykdant vizų politiką, valstybės narės negali
deramai pasiekti ir kadangi to tikslo būtų geriau siekti
Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje
nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal
tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu
neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;
(31)
2007 m. gegužės 23 d. Europos
Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 574/2007/EB dėl Išorės
sienų fondo 2007–2013 m. laikotarpiui įsteigimo[26] reikėtų panaikinti;
(32)
Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šiuo reglamentu
plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, patenkančios į 1999
m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimo 1999/437/EB dėl tam
tikrų priemonių taikant Europos Sąjungos Tarybos, Islandijos
Respublikos ir Norvegijos Karalystės sudarytą susitarimą
dėl šių dviejų valstybių asociacijos įgyvendinant,
taikant ir plėtojant Šengeno acquis[27] 1 straipsnio A ir B punktuose
nurodytą sritį;
(33)
Šveicarijos atžvilgiu šiuo reglamentu
plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos
Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo
dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir
plėtojant Šengeno acquis, patenkančios į Tarybos
sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A ir B punktuose nurodytą
sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2008/146/EB
dėl susitarimo sudarymo Europos Sąjungos vardu[28] 3 straipsniu;
(34)
Lichtenšteino atžvilgiu šiuo reglamentu
plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos
Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino
Kunigaikštystės pasirašytame protokole dėl Lichtenšteino
Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos
ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos
asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis,
patenkančios į Tarybos sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A ir B
punktuose nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant
kartu su Tarybos sprendimo 2011/350/ES dėl protokolo sudarymo Europos
Sąjungos vardu[29]
3 straipsniu;
(35)
pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėtą
Protokolą dėl Danijos pozicijos Danija nedalyvauja Tarybos darbe
nustatant priemones pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo
III dalies V antraštinę dalį, išskyrus „priemon[es],
nustatanč[ias] trečiąsias valstybes, kurių piliečiai,
pereidami valstybių narių išorės sienas, turi pateikti
vizą, arba priemon[es], susijus[ias] su vienoda vizų forma“. Šis
pasiūlymas grindžiamas Šengeno acquis, ir, pagal Protokolo dėl
Danijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 4 straipsnį, per šešis
mėnesius nuo pasiūlymo ar iniciatyvos, pateiktos Šengeno acquis
pagrindu pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo III dalies V
antraštinės dalies nuostatas, patvirtinimo Taryboje Danija nusprendžia, ar
ji įtrauks šį reglamentą į nacionalinę teisę;
(36)
šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis
nuostatas, kurias įgyvendinant Jungtinė Karalystė nedalyvauja
pagal 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimą 2000/365/EB dėl
Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės
prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas
ir vėlesnį 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimą 2004/926/EB
dėl Šengeno acquis dalių taikymo Jungtinėje Didžiosios
Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystėje. Todėl Jungtinė
Karalystė nedalyvauja jį priimant ir jis nėra jai privalomas ar
taikomas;
(37)
            šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno
acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal 2002 m.
vasario 28 d. Tarybos sprendimą 2002/192/EB dėl Airijos prašymo
dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas.
Todėl Airija nedalyvauja jį priimant ir jis nėra jai privalomas
ar taikomas,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
I SKYRIUS
BENDROSIOS NUOSTATOS
1 straipsnis
Tikslas ir taikymo sritis
1.
Šiuo reglamentu kaip Vidaus saugumo fondo (toliau –
fondas) dalis nustatoma išorės sienų valdymo ir bendros vizų
politikos finansinės paramos priemonė (toliau – priemonė).
Kartu su Reglamentu Nr. .../2012/ES, kuriuo
kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma policijos bendradarbiavimo,
nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo, taip pat krizių valdymo
finansinės paramos priemonė, šiuo reglamentu laikotarpiui nuo 2014 m.
sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. įsteigiamas Vidaus
saugumo fondas.
2.
Šiuo reglamentu nustatoma:
(a)
finansinės paramos tikslai ir tinkami
finansuoti veiksmai;
(b)
bendroji tinkamų finansuoti veiksmų
įgyvendinimo sistema;
(c)
pagal šią priemonę nuo 2014 m.
sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. skiriami ištekliai ir
jų paskirstymas;
(d)
įvairių konkrečių
priemonių, pagal kurias finansuojamos išorės sienų valdymo ir
bendros vizų politikos vykdymo išlaidos, taikymo sritis ir tikslas.
3.
Šiuo reglamentu nustatoma, kad taikomos
Reglamento (ES) Nr. .../2012 [Horizontaliojo reglamento]
nuostatos.
2 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų terminų
apibrėžtys:
(a)
išorės sienos – tai laikinos arba
nuolatinės valstybių narių sausumos sienos, įskaitant
upių, ežerų ir jūrų sienas, taip pat oro, upių,
jūrų ir ežerų uostus, kuriems taikomos Sąjungos išorės
sienų kirtimo teisės nuostatos;
(b)
laikinos išorės sienos:
–
tai bendra valstybės narės,
taikančios visą Šengeno acquis, ir valstybės narės,
kuri privalo taikyti visą Šengeno acquis pagal savo stojimo
aktą, bet kuriai dar neįsigaliojo Tarybos sprendimas, kuriuo jai
leidžiama taikyti visą acquis, siena;
–
tai bendra dviejų valstybių narių,
kurios privalo taikyti visą Šengeno acquis pagal savo stojimo
aktą, bet kurioms dar neįsigaliojo Tarybos sprendimas, kuriuo joms
leidžiama taikyti visą acquis, siena;
(c)
sienos perėjimo punktas – tai
kompetentingų institucijų nustatyta išorės sienų kirtimo
vieta, kaip pranešta pagal Reglamento (EB) Nr. 562/2006 34 straipsnio 2
dalį;
(d)
Šengeno vertinimo ir stebėjimo mechanizmas –
tai tikrinimas, ar tinkamai taikomas Šengeno acquis, kaip nustatyta
Reglamente Nr. .../2012/ES[30]
[X];
(e)
nepaprastoji padėtis – dėl netikėto
ir ypač didelio spaudimo susiklosčiusi padėtis, kai daug arba
pernelyg daug trečiųjų šalių piliečių kerta arba
gali kirsti vienos arba daugiau valstybių narių išorės
sieną.
3 straipsnis
Tikslai
1.
Bendrasis priemonės tikslas – padėti
užtikrinti aukštą saugumo lygį Europos Sąjungoje.
2.
Įgyvendinant 1 dalyje nurodytą
bendrąjį tikslą, priemonė padeda atsižvelgiant į
atitinkamose ES strategijose, programose, grėsmės ir rizikos
vertinimuose nustatytus prioritetus siekti tokių konkrečių
tikslų:
(a)
remti bendrą sienų politiką siekiant
palengvinti teisėtą keliavimą, laikytis vienodo požiūrio
į trečiųjų šalių piliečius ir spręsti
neteisėtos migracijos klausimą;
Kaip įgyvendinamas šis tikslas, vertinama
remiantis tokiais rodikliais kaip, inter alia, konsulinių
įstaigų, įrengtų, apsaugotų ir (arba) sustiprintų
siekiant užtikrinti veiksmingą prašymų išduoti vizą
nagrinėjimą ir paslaugų vizų prašytojams teikimo
kokybę, skaičius.
(b)
remti sienų valdymą siekiant užtikrinti
aukštą apsaugos prie išorės sienų lygį ir sklandų
išorės sienų kirtimą pagal Šengeno acquis;
Kaip įgyvendinamas šis tikslas, vertinama
remiantis įvairiais rodikliais, inter alia, sienų
kontrolės įrangos kūrimas ir neteisėtai išorės sienas
kirtusių trečiųjų šalių piliečių,
sulaikytų dėl atitinkamam išorės sienos ruožui keliamos rizikos,
skaičius.
3.
Kad šie tikslai būtų įgyvendinti,
priemonė padeda siekti tokių veiklos tikslų:
(a)
skatinti formuoti ir vykdyti politiką, kuria
užtikrinama, kad vidaus sienas kertantys asmenys nebūtų
kontroliuojami, kad ir kokia būtų jų pilietybė, o
išorės sienas kertantys asmenys būtų kontroliuojami ir
būtų veiksmingai stebima, kaip kertamos išorės sienos;
(b)
palaipsniui diegti integruotą išorės
sienų valdymo sistemą, pvz., užtikrinti glaudesnį
tarpžinybinį valstybių narių migracijos bei teisėsaugos
institucijų bendradarbiavimą prie išorės sienų ir imtis
priemonių teritorijoje, taip pat reikiamų pagalbinių
priemonių, susijusių su dokumentų saugumu ir tapatybės
duomenų valdymu;
(c)
skatinti formuoti ir vykdyti bendrą vizų
bei kitų leidimų trumpam apsigyventi šalyje politiką,
įskaitant konsulinių įstaigų bendradarbiavimą;
(d)
kurti ir naudoti IT sistemas, jų ryšių
infrastruktūrą bei įrangą, kuriomis remiamas Sąjungos
išorės sienas kertančių migrantų srautų valdymas;
(e)
užtikrinti veiksmingą ir vienodą
Sąjungos sienų ir vizų acquis, įskaitant Šengeno
vertinimo ir stebėjimo mechanizmą, taikymą;
(f)
stiprinti trečiosiose šalyse
veikiančių valstybių narių bendradarbiavimą,
susijusį su trečiųjų šalių piliečių
judėjimu į valstybių narių teritoriją, ir bendradarbiavimą
su trečiosiomis šalimis šioje srityje.
4.
Priemonė taip pat padeda valstybių
narių ir Komisijos iniciatyva finansuoti techninę pagalbą.
4 straipsnis
Tinkami finansuoti veiksmai
1.
Įgyvendinant 3 straipsnyje apibūdintus
tikslus ir atsižvelgiant į Reglamento (ES) Nr. .../2012
[Horizontaliojo reglamento] 13 straipsnyje nustatyto politinio dialogo
patvirtintas išvadas, šia priemone remiami valstybėse narėse arba
valstybių narių vykdomi veiksmai, ypač:
(a)
sienų kirtimo infrastruktūra, pastatai ir
sistemos, reikalingi sienos perėjimo punktuose, judėjimui iš vieno
sienos perėjimo punkto į kitą stebėti ir neteisėto
išorės sienų kirtimo klausimui veiksmingai spręsti;
(b)
operatyvinė įranga, transporto
priemonės ir ryšių sistemos, reikalingos veiksmingai sienų
kontrolei vykdyti ir asmenims nustatyti, kaip antai VIS, SIS ir Europos
dokumentų archyvavimo sistemos (FADO) fiksuotieji terminalai, taip pat
pažangiosios technologijos;
(c)
sienas kertančių migrantų
srautų valdymo IT sistemos;
(d)
infrastruktūra, pastatai ir operatyvinė
įranga, reikalinga prašymams išduoti vizą nagrinėti ir
konsulinėms įstaigoms bendradarbiauti;
(e)
tyrimai, bandomieji projektai ir veiksmai,
kurių tikslas – paskatinti tarpžinybinį bendradarbiavimą
valstybėse narėse ir tarp valstybių narių, taip pat
laikytis iš valstybių narių ir Sąjungos agentūrų
operatyvinio bendradarbiavimo kylančių rekomendacijų,
operacijų standartų ir geriausios patirties.
2.
Siekiant 3 straipsnyje apibūdintų
tikslų, šia priemone remiami veiksmai, susiję su trečiosiomis
šalimis ir jose vykdomi, ypač:
(a)
informacinės sistemos, priemonės arba
įranga, reikalinga valstybėms narėms ir trečiosioms šalims
keistis informacija;
(b)
veiksmai, kurių tikslas – paskatinti
valstybių narių ir trečiųjų šalių
operatyvinį bendradarbiavimą, įskaitant bendras operacijas;
(c)
tyrimai, renginiai, mokymai, įranga ir
bandomieji projektai, kuriais siekiama trečiosioms šalims perteikti ad
hoc techninę ir operatyvinę patirtį;
(d)
tyrimai, renginiai, mokymai, įranga ir
bandomieji projektai, kuriais laikomasi iš valstybių narių ir
Sąjungos agentūrų operatyvinio bendradarbiavimo trečiosiose
šalyse kylančių konkrečių rekomendacijų,
operacijų standartų ir geriausios patirties.
3.
Netinkami finansuoti 1 dalies a punkte minėti
veiksmai, vykdomi prie laikinų išorės sienų.
4.
Netinkami finansuoti Šengeno sienų kodekse
minėti veiksmai, susiję su laikinu sienų kontrolės
atnaujinimu išimties tvarka.
II SKYRIUS
FINANSAVIMO IR ĮGYVENDINIMO SISTEMA
5 straipsnis
Bendrieji ištekliai ir
įgyvendinimas
1.
Šiam reglamentui įgyvendinti iš viso skiriama 3 520
mln. EUR išteklių.
2.
Metinius asignavimus biudžeto valdymo institucija
tvirtina neviršydama finansinės programos ribų.
3.
Bendrieji ištekliai naudojami pasitelkiant tokias
priemones:
(a)
nacionalines programas, kaip apibrėžta 9 ir 12
straipsniuose;
(b)
veiklos paramą pagal nacionalines programas ir
10 straipsnyje nustatomomis sąlygomis;
(c)
specialią tranzito programą, kaip
apibrėžta 11 straipsnyje;
(d)
Sąjungos veiksmus, kaip apibrėžta 13
straipsnyje;
(e)
paramą susiklosčius nepaprastajai
padėčiai, kaip apibrėžta 14 straipsnyje;
(f)
naujų IT sistemų kūrimo programas,
pagal kurias 15 straipsnyje nustatytomis sąlygomis remiamas Sąjungos
išorės sienas kertančių migrantų srautų valdymas;
(g)
techninę pagalbą, kaip apibrėžta 16
straipsnyje.
4.
Pagal priemonę paskirstytas biudžetas vykdomas
pasidalijamojo valdymo būdu, kaip apibrėžta Reglamento (ES)
Nr. .../2012 [Naujojo finansinio reglamento] 55 straipsnio 1 dalies b
punkte, išskyrus 13 straipsnyje minėtus Sąjungos veiksmus, 14
straipsnyje minėtą paramą susiklosčius nepaprastajai
padėčiai ir 16 straipsnio 1 dalyje minėtą techninę
pagalbą.
Metodas (-ai), taikomas (-i) vykdant
naujų IT sistemų kūrimo programos biudžetą,
nustatomas (-i) 15 straipsnio 2 dalyje minėtu įgyvendinimo
aktu.
5.
Orientacinis bendrųjų išteklių
naudojimas:
(a)
2 000 mln. EUR – valstybių
narių nacionalinėms programoms vykdyti;
(b)
1 100 mln. EUR – naujoms IT sistemoms,
pagal kurias 15 straipsnio 2 dalyje nustatytomis sąlygomis remiamas
Sąjungos išorės sienas kertančių migrantų srautų
valdymas, kurti;
(c)
150 mln. EUR – specialiai tranzito
programai vykdyti;
(d)
270 mln. EUR – Sąjungos veiksmams,
paramai susiklosčius nepaprastajai padėčiai ir techninei
pagalbai Komisijos iniciatyva finansuoti.
6.
Kartu su bendraisiais ištekliais, nustatytais
Reglamentu Nr. .../2012/ES, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis
nustatoma policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir kovos su
juo, taip pat krizių valdymo paramos priemonė, šiam reglamentui
skirti bendrieji ištekliai, nurodyti 1 dalyje, sudaro Vidaus saugumo fondo
biudžetą ir, kaip nustatyta Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos
tarpinstitucinio susitarimo dėl bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir
patikimo finansų valdymo[31]
17 straipsnyje, yra svarbiausias orientacinis dydis biudžeto valdymo
institucijai kasmetinės biudžeto sudarymo procedūros metu.
7.
Pagal šį reglamentą taikant priemonę
dalyvauja šalys, sudariusios asociacijos susitarimus dėl Šengeno acquis
įgyvendinimo, taikymo ir plėtojimo.
8.
Sudaromi šių šalių finansinių
įnašų į šią priemonę susitarimai ir nustatomos tokiam
dalyvavimui būtinos papildomos taisyklės, įskaitant nuostatas,
kuriomis užtikrinama Sąjungos finansinių interesų apsauga ir
Audito Rūmų audito įgaliojimų vykdymas.
Šių šalių finansiniais įnašais
papildomi iš Sąjungos biudžeto skiriami bendrieji ištekliai, minėti 1
dalyje.
6 straipsnis
Ištekliai tinkamiems finansuoti
veiksmams valstybėse narėse
1.
2 000 mln. EUR sumos orientacinis
paskirstymas valstybėms narėms:
(a)
1 200 mln. EUR – kaip nurodyta I
priede;
(b)
450 mln. EUR – remiantis 7 straipsnyje
apibūdinto mechanizmo taikymo rezultatais;
(c)
atlikus laikotarpio vidurio peržiūrą,
pagal šį straipsnį liekanti 350 mln. EUR asignavimų
suma laikotarpiui nuo 2018 biudžetinių metų arba kita pagal 2
dalį nustatyta suma – remiantis rizikos analizės ir 8 straipsnyje
nustatyto mechanizmo taikymo rezultatais.
2.
Kad šiame reglamente nustatyti tikslai
būtų tinkamai pasiekti nenumatytomis arba naujomis aplinkybėmis
ir (arba) kad pagal šį reglamentą skirtos lėšos būtų
naudojamos veiksmingai, Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 17
straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl 1 dalies c punkte
nustatytos orientacinės sumos tikslinimo.
3.
Valstybės narės, įstojančios
į Sąjungą 2012–2020 m., negauna pagal šią
priemonę asignavimų nacionalinėms programoms tol, kol gauna
lėšų pagal laikinąją Sąjungos priemonę, kuria
valstybėms narėms padedama finansuoti veiksmus, vykdomus prie
naujųjų Sąjungos išorės sienų, skirtus Šengeno
sienų, vizų ir išorės sienų kontrolės acquis
įgyvendinti.
7 straipsnis
Ištekliai konkretiems veiksmams
1.
Be asignavimų, apskaičiuotų pagal 6
straipsnio 1 dalies a punktą, valstybės narės gali gauti
papildomą sumą, jei tokia numatyta programoje ir naudojama II priede
išvardytiems konkretiems veiksmams vykdyti.
2.
Komisija įgaliojama prireikus pagal 17
straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl II priede išvardytų
konkrečių veiksmų peržiūros. Jei pakanka išteklių,
naujiems konkretiems veiksmams vykdyti valstybės narės gali gauti
papildomą sumą, kaip nustatyta 1 dalyje.
3.
Papildomos sumos pagal šį straipsnį
atitinkamoms valstybėms narėms skiriamos atskiru finansavimo
sprendimu, kuriuo pagal Reglamento (ES) Nr. .../2012 [Horizontaliojo
reglamento] 14 straipsnyje nustatytą procedūrą patvirtinama arba
taisoma jų nacionalinė programa.
8 straipsnis
Ištekliai atsižvelgiant į
laikotarpio vidurio peržiūrą
1.
Kad būtų paskirstyta 6 straipsnio 1
dalies c punkte nurodyta suma, iki 2017 m. birželio 1 d. Komisija,
atsižvelgdama į gautą informaciją ir konsultuodamasi su FRONTEX
agentūra, parengia ataskaitą, kurioje remdamasi FRONTEX rizikos
analize nustato grėsmės prie išorės sienų 2017–2020 m.
lygius. Grėsmės lygiai nustatomi atsižvelgiant į sienų
valdymo naštą ir grėsmę saugumui prie valstybių narių
išorės sienų 2014–2016 m., taip pat atsižvelgiama, inter alia,
į galimas būsimas migracijos srautų ir neteisėtos veiklos
prie išorės sienų tendencijas ir tikėtiną politinę,
ekonominę bei socialinę raidą atitinkamose trečiosiose,
ypač kaimyninėse, šalyse.
Ataskaitoje grėsmės kiekvienam
išorės sienos ruožui lygis nustatomas atitinkamo sienos ruožo ilgį
padauginus iš tokio dydžio:
a)      išorės sausumos siena:
(i)      normali grėsmė – koeficientas 1
ii)       vidutinė grėsmė –
koeficientas 3
iii)      didelė grėsmė –
koeficientas 5;
b)      išorės jūrų siena:
(i)      normali grėsmė – koeficientas 1
ii)       vidutinė grėsmė –
koeficientas 3
iii)      didelė grėsmė –
koeficientas 5.
Remdamasi ataskaita, Komisija nustato, kurioms
valstybėms narėms skirti papildomą sumą. Tos valstybės
narės, kurių grėsmės lygis didesnis nei nustatytasis pagal
Sprendimą 574/2007/EB atliekant 2013 biudžetinių metų
skaičiavimus, gaus atitinkamai daugiau išteklių.
2.
Pagal 1 dalį paskirstant išteklius:
a)      atsižvelgiama į 2004 m. balandžio 29
d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 866/2004 dėl režimo pagal Stojimo akto
10 protokolo 2 straipsnį 1 straipsnyje nurodytą teritorijas
skiriančią liniją, nors tai ir nėra išorės sausumos
siena, jei taikomos 2003 m. Stojimo akto protokolo Nr. 10 dėl
Kipro 1 straipsnio nuostatos, tačiau neatsižvelgiama į
jūrų sienos ilgį į šiaurę nuo tos linijos;
b)      išorės jūrų sienos –
valstybių narių teritorinės jūros išorinė riba, kaip
apibrėžta Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos
4–16 straipsniuose. Tačiau tais atvejais, kai siekiant užkirsti kelią
neteisėtai migracijai ir (arba) neteisėtam atvykimui reikia
reguliariai vykdyti plataus masto operacijas, minėta riba – didelės
grėsmės teritorijos išorinė riba. Ji nustatoma atsižvelgiant
į valstybių narių pateiktus 2014–2016 m. duomenis apie šias
operacijas.
3.
Be to, Komisijos paragintos iki 2017 m.
birželio 1 d., valstybės narės gali gauti papildomą
sumą, jei tokia numatyta programoje ir naudojama konkretiems veiksmams,
nustatytiems atsižvelgiant į tuomečius Sąjungos prioritetus,
vykdyti.
Šiuo tikslu Komisija įgaliojama pagal 17
straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl II priede išvardytų
konkrečių veiksmų peržiūros.
4.
Papildomos sumos pagal šį straipsnį
atitinkamoms valstybėms narėms skiriamos atskiru finansavimo
sprendimu, kuriuo pagal Reglamento (ES) Nr. .../2012 [Horizontaliojo
reglamento] 14 straipsnyje nustatytą procedūrą patvirtinama arba
taisoma jų nacionalinė programa.
9 straipsnis
Nacionalinės programos
1.
Nacionalinę programą, kurią reikia
parengti pagal šią priemonę, ir nacionalines programas, kurias reikia
parengti pagal Reglamentą Nr. .../2012/ES, kuriuo kaip Vidaus saugumo
fondo dalis nustatoma policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir
kovos su juo, taip pat krizių valdymo finansinės paramos
priemonė, valstybės narės rengia kartu ir teikia Komisijai kaip
vieną bendrą nacionalinę fondo programą, kaip nustatyta
Reglamento (ES) Nr. ..../2012 [Horizontaliojo reglamento] 14
straipsnyje.
2.
Pagal nacionalines programas, kurias remiantis
Reglamento (ES) Nr. ..../2012 [Horizontaliojo reglamento] 14
straipsniu Komisija turi išnagrinėti ir patvirtinti, valstybės
narės siekia tokių tikslų:
(a)
plėtoti Europos sienų stebėjimo
sistemą (EUROSUR) pagal Sąjungos teisės aktus ir gaires;
(b)
remti ir didinti dabartinius valstybių
narių gebėjimus valdyti išorės sienas, turint omenyje, inter
alia, naujas technologijas, technologinę plėtrą ir (arba)
standartus, susijusius su migracijos srautų valdymu;
(c)
remti tolesnį valstybių narių
konsulinių įstaigų ir kitų tarnybų trečiosiose
šalyse vykdomo migracijos srautų valdymo plėtojimą, siekiant
palengvinti teisėtą keliavimą ir užkirsti kelią
neteisėtai migracijai į Sąjungą;
(d)
sustiprinti integruotą sienų valdymą
išbandant ir diegiant naujas priemones, sąveikiąsias sistemas ir
darbo metodus, kurių tikslas – aktyvesnis valstybių narių
keitimasis informacija ir glaudesnis tarpžinybinis bendradarbiavimas;
(e)
užtikrinti veiksmingą ir vienodą
Sąjungos sienų kontrolės bei vizų acquis
taikymą, siekiant ištaisyti nustatytus trūkumus Europos lygmeniu,
kurie matyti iš Šengeno vertinimo mechanizmo taikymo rezultatų;
(f)
padidinti gebėjimą įveikti
būsimus sunkumus, įskaitant dabartinę ir būsimą
grėsmę bei spaudimą prie Sąjungos išorės sienų,
atsižvelgiant visų pirma į FRONTEX rizikos analizę.
10 straipsnis
Pagal valstybių narių
nacionalines programas vykdomos veiklos parama
1.
Valstybė narė gali iki 50 % sumos,
pagal priemonę skirtos nacionalinei programai, naudoti veiklos paramai
valdžios institucijoms, atsakingoms už užduotis ir paslaugas, kurios yra
Sąjungai naudinga viešoji paslauga, finansuoti. Šios užduotys ir paslaugos
susijusios su vienu arba daugiau 3 straipsnio 2 dalies a, c ir d punktuose
minėtų tikslų.
2.
Veiklos parama teikiama tik jei atitinkama
valstybė narė vykdo tokias sąlygas:
(a)
laikosi Sąjungos sienų ir vizų acquis
nuostatų;
(b)
laikosi Sąjungos gero sienų ir vizų
valdymo standartų bei gairių, visų pirma Šengeno išorės
sienų kontrolės katalogo, Praktinio sienos apsaugos
pareigūnų vadovo ir Vizų vadovo nuostatų.
3.
Šiuo tikslu, prieš patvirtindama nacionalinę
programą, Komisija vertina pradinę padėtį valstybėse
narėse, kurios nurodė ketinančios prašyti veiklos paramos.
Dėl Komisijos išvadų keičiamasi
nuomonėmis su atitinkama valstybe nare.
Po apsikeitimo nuomonėmis Komisija gali kelti
sąlygą, kad parama valstybės narės nacionalinės
programos biudžetui bus patvirtinta, jei valstybė narė suplanuos ir
baigs vykdyti veiksmus, kuriais siekiama, kad iki paramos biudžetui suteikimo
būtų įvykdytos visos 2 dalyje nustatytos sąlygos.
4.
Veiklos parama daugiausia skiriama konkrečioms
užduotims vykdyti ir (arba) paslaugoms teikti, ja iš esmės siekiama III
priede nustatytų tikslų. Padengiamos visos išlaidos, patirtos vykdant
nacionalinėje programoje nustatytas užduotis ir (arba) teikiant paslaugas,
neviršijant programoje nurodytų finansinių ribų ir 1 dalyje
nustatytos ribos.
5.
Komisija stebi, kaip naudojama veiklos parama, ir
su atitinkama valstybe nare keičiasi informacija apie pradinę
padėtį valstybėje narėje, įgyvendintinus uždavinius
bei tikslus ir pažangos vertinimo rodiklius.
6.
Komisija įgyvendinimo aktais nustato
atskaitomybės dėl šios nuostatos ir kitų praktinių
taisyklių, dėl kurių siekdamos laikytis šio straipsnio
valstybės narės turi susitarti su Komisija, taikymo procedūras.
Įgyvendinimo aktai priimami laikantis 18 straipsnio 2 dalyje
nurodytos nagrinėjimo procedūros.
11 straipsnis
Veiklos parama specialiai tranzito
programai vykdyti
1.
Pagal priemonę teikiama parama negautiems
išduotų tranzito vizų mokesčiams ir papildomoms išlaidoms, patirtoms
įgyvendinant supaprastinto tranzito dokumentą (STD) ir supaprastinto
tranzito geležinkeliu dokumento (STGD) sistemą pagal Tarybos
reglamentą (EB) Nr. 693/2003 ir Tarybos reglamentą (EB)
Nr. 694/2003, kompensuoti.
2.
Pagal 1 dalį Lietuvai skiriami ištekliai
neviršija 150 mln. EUR 2014–2020 m. laikotarpiu ir skiriami kaip
papildoma konkreti veiklos parama Lietuvai.
3.
1 dalyje papildomos išlaidos – tai išlaidos, kurios
tiesiogiai atsiranda dėl konkrečių specialios tranzito programos
vykdymo reikalavimų ir kurios nėra patiriamos dėl tranzito ar
kitų vizų išdavimo.
Tinkamos finansuoti tokios papildomos išlaidos:
a)      investicijos į
infrastruktūrą;
b)      specialią tranzito programą
vykdančio personalo mokymo išlaidos;
c)      papildomos veiklos išlaidos,
įskaitant specialią tranzito programą vykdančio personalo
atlyginimus.
4.
1 dalyje minėti negauti mokesčiai
apskaičiuojami atsižvelgiant į Europos Sąjungos ir Rusijos
Federacijos susitarime nustatytą vizų mokesčių dydį ir
vizų mokesčių panaikinimą, neviršijant 2 dalyje nurodytos
ribos finansinės programos laikotarpiu.
5.
Komisija ir Lietuva tikrina, kaip taikomas šis
straipsnis, jei įvyksta pokyčių, darančių poveikį
specialios tranzito programos egzistavimui ir (arba) veikimui.
6.
Komisija įgyvendinimo aktais nustato
atskaitomybės dėl šios nuostatos ir finansinių bei kitų
praktinių taisyklių, dėl kurių siekdama laikytis šio
straipsnio Lietuva turi susitarti su Komisija, taikymo procedūras.
Įgyvendinimo aktai priimami laikantis 18 straipsnio 2 dalyje
nurodytos nagrinėjimo procedūros.
7.
Kad speciali tranzito programa būtų
vykdoma sklandžiai, Komisija gali priimti tam tikras laikinąsias
mokėjimo taisykles, nukrypstančias nuo Reglamento (ES) Nr. .../2012
[Horizontaliojo reglamento] nuostatų.
12 straipsnis
Programavimas atsižvelgiant į Šengeno
vertinimo ir stebėjimo mechanizmo taikymo rezultatus
Paskelbus Šengeno vertinimo ataskaitą,
teikiamą pagal Reglamentą dėl tikrinimo ir stebėjimo, kaip
taikomas Šengeno acquis, vertinimo mechanizmo sukūrimo, atitinkama
valstybė narė kartu su Komisija ir FRONTEX agentūra prireikus
svarsto, kaip atsižvelgti į išvadas ir laikytis rekomendacijų vykdant
nacionalinę programą.
Prireikus valstybė narė,
atsižvelgdama į išvadas ir rekomendacijas, taiso nacionalinę
programą.
Palaikydama dialogą su Komisija ir prireikus
FRONTEX agentūra, ji perskirsto programos išteklius, įskaitant, kai
reikia, veiklos paramai numatytus išteklius, ir (arba) imasi veiksmų arba
keičia veiksmus, kurių tikslas – ištaisyti trūkumus
atsižvelgiant į Šengeno vertinimo ataskaitoje pateiktas išvadas ir
rekomendacijas.
13 straipsnis
Sąjungos veiksmai
1.
Komisijos iniciatyva priemonė gali būti
naudojama tarpvalstybiniams veiksmams arba Sąjungai ypatingai svarbiems
veiksmams (toliau – Sąjungos veiksmai), susijusiems su 3 straipsnyje
minėtų bendrų, konkrečių ir veiklos tikslų
įgyvendinimu, finansuoti.
2.
Kad Sąjungos veiksmai būtų tinkami
finansuoti, jais visų pirma siekiama tokių tikslų:
(a)
remti parengiamąją, stebėjimo,
administracinę ir techninę pagalbą, taip pat plėtoti
vertinimo mechanizmą, reikalingą siekiant vykdyti išorės
sienų ir vizų politiką ir taikyti Šengeno valdymo sistemą,
nustatytą Šengeno vertinimo ir stebėjimo mechanizmu, kuris sukurtas
Reglamentu (ES) Nr. ... dėl tikrinimo ir stebėjimo, kaip
taikomas Šengeno acquis, bei Šengeno sienų kodeksą;
(b)
gerinti padėties valstybėse narėse
pažinimą ir suvokimą analizuojant, vertinant ir atidžiai stebint,
kaip vykdoma politika;
(c)
remti statistikos priemonių, metodų ir
bendrų rodiklių rengimą;
(d)
remti ir stebėti, kaip Sąjungos
teisė ir Sąjungos politikos tikslai įgyvendinami valstybėse
narėse, taip pat vertinti jų veiksmingumą ir poveikį;
(e)
skatinti kurti tinklus, mokytis vieniems iš
kitų, nustatyti ir platinti geros praktikos pavyzdžius bei naujoviškus
metodus Europos mastu;
(f)
 didinti suinteresuotųjų šalių ir
plačiosios visuomenės informuotumą apie Sąjungos
politiką ir tikslus, įskaitant institucinę komunikaciją
apie politinius Sąjungos prioritetus;
(g)
gerinti Europos tinklų gebėjimą
skatinti, remti ir toliau plėtoti Sąjungos politiką ir tikslus;
(h)
remti ypatingai naujoviškus projektus, kuriais
kuriami nauji metodai ir (arba) technologijos, galinčios būti
perkeltos į kitas valstybes nares, ypač projektus, kuriais siekiama
išbandyti ir tvirtinti mokslinių tyrimų projektus;
(i)
remti veiksmus, susijusius su trečiosiomis
šalimis ir vykdomus trečiosiose šalyse, kaip minėta 4 straipsnio 2
dalyje.
3.
Sąjungos veiksmai vykdomi pagal Reglamento
(ES) Nr. .../2012 [Horizontaliojo reglamento] 7 straipsnį.
14 straipsnis
Parama susiklosčius nepaprastajai
padėčiai
1.
Pagal priemonę finansinė parama teikiama
susiklosčius 2 straipsnio e punkte apibrėžtai nepaprastajai
padėčiai, kai reikia tenkinti skubius ir konkrečius poreikius.
2.
Parama susiklosčius nepaprastajai
padėčiai teikiama pagal Reglamento (ES) Nr. .../2012
[Horizontaliojo reglamento] 8 straipsnyje nustatytą mechanizmą.
15 straipsnis
Naujų IT sistemų kūrimo
programos parengimas
1.
Naujų IT sistemų, skirtų
trečiųjų šalių piliečių judėjimui per sienas
valdyti, kūrimo programai finansuoti skiriama orientacinė 1 100 mln. EUR
suma. Programa vykdoma vadovaujantis ES teisės aktais, kuriais
apibrėžiamos naujos IT sistemos ir jų ryšių infrastruktūra,
visų pirma siekiant pagerinti išorės sienas kertančių
asmenų srautų valdymą ir kontrolę, sugriežtinant patikras
ir paspartinant teisėtų keliautojų sienų kirtimą.
2.
Už programos valdymą atsako Komisija. Ji
tvirtina daugiametę strateginę programą, kuria nustato:
(a)
pagrindinius vykdytinus veiksmus;
(b)
biudžeto paskirstymą pagal biudžetinius metus;

(c)
vykdymo tvarkaraštį;
(d)
vykdant pagrindinius veiksmus taikytinus valdymo
metodus. Veiksmus gali vykdyti
– tiesiogiai Komisija arba vykdomosios įstaigos;
– netiesiogiai kiti nei valstybės narės subjektai ar įstaigos,
kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. .../2012 [Naujojo finansinio
reglamento] [57] straipsnyje.
Pagrindiniai vykdytini veiksmai visų pirma
turėtų būti sistemų centrinio komponento ir nacionaliniams
komponentams bendrų taikomųjų programų kūrimas ir
bandymas, centrinio komponento ir nacionalinių komponentų ryšių
infrastruktūros kūrimas, jų diegimo koordinavimas ir
sistemų saugumo valdymas.
Komisija įgyvendinimo aktais priima
strateginę programą ir tvirtina jos peržiūras. Įgyvendinimo
aktai priimami laikantis 18 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo
procedūros.
16 straipsnis
Techninė pagalba
1.
Komisijos iniciatyva ir (arba) jos vardu
priemonės įnašas į Vidaus saugumo fondą gali siekti 1,7 mln. EUR
techninei pagalbai per metus, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. .../2012
[Horizontaliojo reglamento] 10 straipsnyje.
2.
Valstybės narės iniciatyva priemonės
įnašas gali siekti 5 % visos valstybei narei teikiamos techninės
pagalbos pagal nacionalinę programą per metus, kaip nustatyta
Reglamento (ES) Nr. .../2012 [Horizontaliojo reglamento] 20 straipsnyje.
III SKYRIUS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
17 straipsnis
Įgaliojimai priimti
deleguotuosius aktus
1.
Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus
Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
2.
Šiame reglamente nurodyti įgaliojimai priimti
deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami septynerių metų
laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo. Įgaliojimų
suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės
laikotarpiui, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia
prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims
mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio pabaigos.
3.
Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo
metu panaikinti šiame reglamente nurodytus įgaliojimus priimti
deleguotuosius aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų panaikinimo
nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius
aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos
Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame
nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojančių
deleguotųjų aktų teisėtumui.
4.
Priėmusi deleguotąjį aktą,
Komisija apie jį vienu metu praneša ir Europos Parlamentui, ir Tarybai.
5.
Pagal šį reglamentą priimtas deleguotasis
aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo
Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos
Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar
nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša
Komisijai, kad neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis
laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.
18 straipsnis
Komiteto procedūra
1.
Komisijai padeda Reglamento (ES) Nr. .../2012
[Horizontaliojo reglamento] 55 straipsnio 1 dalimi įsteigtas bendras
Prieglobsčio, migracijos ir saugumo komitetas.
2.
Kai daroma nuoroda į šią dalį,
taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
19 straipsnis
Reglamento (ES) Nr. .../2012
[Horizontaliojo reglamento] taikomumas
Šiai priemonei taikomos Reglamento (ES)
Nr. .../2012 [Horizontaliojo reglamento] nuostatos.
20 straipsnis
Panaikinimas

Panaikinamas ir nuo 2014 m. sausio 1 d.
netaikomas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 574/2007/EB
dėl Išorės sienų fondo įsteigimo.
21 straipsnis
Pereinamojo
laikotarpio nuostatos
1.
Šis reglamentas neturi poveikio projektų ir
metinių programų tęsimui ar keitimui, įskaitant
visišką ar dalinį panaikinimą, iki jų baigimo arba
Komisijos remiantis Sprendimu Nr. 574/2007/EB patvirtintos finansinės
paramos tęsimui ar keitimui.
2.
Priimdama sprendimus dėl bendro finansavimo
pagal šią priemonę, Komisija atsižvelgia į remiantis Sprendimu
Nr. 574/2007/EB iki [paskelbimo Oficialiajame leidinyje datos]
priimtas priemones, kurios daro finansinį poveikį bendro finansavimo
laikotarpiu.
3.
Nuo 2011 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.
Komisijos patvirtintas bendram finansavimui skirtas sumas, su kuriomis
susiję dokumentai, reikalingi veiksmams užbaigti, Komisijai nebuvo
išsiųsti iki galutinės ataskaitos pateikimo termino, Komisija iki 2017
m. gruodžio 31 d. automatiškai panaikina, o neteisėtai išmokėtas
sumas išieško.
4.
Apskaičiuojant automatiškai panaikinamą
sumą, į sumas, susijusias su veikla, laikinai sustabdyta dėl
sustabdomąjį poveikį turinčio teismo proceso ar skundo
nagrinėjimo administracine tvarka, neatsižvelgiama.
21 straipsnis
Peržiūra
Remdamiesi Komisijos pasiūlymu, Europos
Parlamentas ir Taryba nė vėliau kaip iki 2020 m. birželio 30 d.
peržiūri šį reglamentą.
22 straipsnis
Įsigaliojimas ir taikymas
Šis reglamentas įsigalioja kitą
dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas pagal Sutartis
privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
I PRIEDAS
Sumos, sudarančios valstybių narių nacionalinių
programų pagrindą
 Valstybė narė || Mažiausia suma || Vidutinė procentinė dalis 2010–2012 m. || Paskirstymas remiantis procentine dalimi || Iš viso
 Austrija || 5 000 000 || 0,82 % || 8 699 674 || 13 699 674
 Belgija || 5 000 000 || 1,13 % || 11 886 638 || 16 886 638
 Bulgarija || 5 000 000 || 3,18 % || 33 578 849 || 38 578 849
 Kipras || 5 000 000 || 1,76 % || 18 521 213 || 23 521 213
 Čekija || 5 000 000 || 0,84 % || 8 907 377 || 13 907 377
 Danija || 5 000 000 || 0,48 % || 5 053 171 || 10 053 171
 Estija || 5 000 000 || 1,51 % || 15 933 661 || 20 933 661
 Suomija || 5 000 000 || 2,87 % || 30 320 668 || 35 320 668
 Prancūzija || 5 000 000 || 7,20 % || 75 956 454 || 80 956 454
 Vokietija || 5 000 000 || 4,21 % || 44 390 681 || 49 390 681
 Graikija || 5 000 000 || 14,56 % || 153 636 854 || 158 636 854
 Vengrija || 5 000 000 || 3,22 % || 34 018 515 || 39 018 515
 Islandija || 5 000 000 || 0,03 % || 310 455 || 5 310 455
 Italija || 5 000 000 || 13,62 % || 143 660 373 || 148 660 373
 Latvija || 5 000 000 || 0,95 % || 9 989 974 || 14 989 974
 Lietuva* || 5 000 000 || 1,77 % || 18 709 058 || 23 709 058
 Liuksemburgas || 5 000 000 || 0,04 % || 379 909 || 5 379 909
 Malta || 5 000 000 || 3,43 % || 36 173 227 || 41 173 227
 Nyderlandai || 5 000 000 || 2,30 % || 24 315 326 || 29 315 326
 Norvegija || 5 000 000 || 0,84 % || 8 846 929 || 13 846 929
 Lenkija || 5 000 000 || 3,97 % || 41 883 809 || 46 883 809
 Portugalija || 5 000 000 || 1,25 % || 13 197 565 || 18 197 565
 Rumunija || 5 000 000 || 5,05 % || 53 313 864 || 58 313 864
 Slovakija || 5 000 000 || 0,46 % || 4 835 168 || 9 835 168
 Slovėnija || 5 000 000 || 2,31 % || 24 371 875 || 29 371 875
 Ispanija || 5 000 000 || 17,13 % || 180 746 396 || 185 746 396
 Švedija || 5 000 000 || 0,59 % || 6 189 272 || 11 189 272
 Šveicarija || 5 000 000 || 1,25 % || 13 216 801 || 18 216 801
 Kroatija || 5 000 000 || 3,22 % || 33 956 244 || 38 956 244
 Iš viso || 145 000 000 || 100 % || 1 055 000 000 || 1 200 000 000
II PRIEDAS
Konkrečių veiksmų sąrašas
1.
Bent trijų valstybių narių
konsulinių įstaigų bendradarbiavimo mechanizmų sukūrimas
vadovaujantis Vizų kodekse nustatytais bendradarbiavimo principais,
lemiantis masto ekonomiją priimant prašymus ir išduodant vizas,
įskaitant bendrus prašymų išduoti vizą centrus.
2.
Transporto priemonių ir operatyvinės
įrangos, laikomos reikalinga FRONTEX agentūrai bendroms operacijoms
vykdyti, pirkimas atsižvelgiant į šios agentūros parengtas gaires.
III PRIEDAS
Veiklos paramos pagal nacionalines programas tikslai
1 tikslas. Skatinti formuoti ir vykdyti
politiką, kuria užtikrinama, kad vidaus sienas kertantys asmenys
nebūtų kontroliuojami, kad ir kokia būtų jų
pilietybė, o išorės sienas kertantys asmenys būtų
kontroliuojami ir būtų veiksmingai stebima, kaip kertamos išorės
sienos
– operacijos,
– personalo išlaidos,
– aptarnavimo, kaip antai priežiūros ir
remonto, išlaidos,
– įrangos tobulinimas ir (arba)
pakeitimas,
– nekilnojamasis turtas
(nusidėvėjimas, atnaujinimas).
2 tikslas. Skatinti formuoti ir vykdyti
bendrą vizų bei kitų leidimų trumpam apsigyventi šalyje
politiką, įskaitant konsulinių įstaigų
bendradarbiavimą
– operacijos,
– personalo išlaidos,
– aptarnavimo išlaidos, priežiūra ir
remontas,
– įrangos tobulinimas ir (arba)
pakeitimas,
– nekilnojamasis turtas
(nusidėvėjimas, atnaujinimas).
3 tikslas. Diegti ir naudoti IT sistemas,
jų ryšių infrastruktūrą bei įrangą, kuriomis
remiamas Sąjungos išorės sienas kertančių migrantų
srautų valdymas
– SIS, VIS ir naujų sistemų,
įdiegtų nagrinėjamu laikotarpiu, operatyvinis valdymas,
– personalo išlaidos,
– aptarnavimo, kaip antai priežiūros ir remonto,
išlaidos,
– ryšių infrastruktūra ir saugumo
klausimai,
– įrangos tobulinimas ir (arba)
pakeitimas,
– saugių patalpų nuoma ir (arba)
atnaujinimas.
FINANSINĖ TEISĖS
AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
              1.1.    Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
              1.2.    Atitinkama
(-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
              1.3.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pobūdis
              1.4.    Tikslas
(-ai)
              1.5.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pagrindas
              1.6.    Trukmė
ir finansinis poveikis
              1.7.    Numatomas
(-i) valdymo metodas (-ai)
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
              2.1.    Priežiūros
ir atskaitomybės taisyklės
              2.2.    Valdymo
ir kontrolės sistema
              2.3.    Sukčiavimo
ir pažeidimų prevencijos priemonės
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
FINANSINIS POVEIKIS
              3.1.    Atitinkama
(-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os)
ir biudžeto išlaidų eilutė (-s)
              3.2.    Numatomas
poveikis išlaidoms
              3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė
              3.2.2. Numatomas
poveikis veiklos asignavimams
              3.2.3. Numatomas
poveikis administracinio pobūdžio asignavimams
              3.2.4. Suderinamumas
su dabartine daugiamete finansine programa
              3.2.5. Trečiųjų
šalių finansinis įnašas
              3.3.    Numatomas poveikis
įplaukoms
FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO
PAŽYMA

1.
PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA
1.1.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas

Komunikatas
„Atviros ir saugios Europos kūrimas. Vidaus reikalų biudžetas 2014–2020 m.“
Reglamento,
kuriuo nustatomos Prieglobsčio ir migracijos fondo bendrosios nuostatos ir
policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo, taip
pat krizių valdymo finansinės paramos priemonės bendrosios
nuostatos, pasiūlymas
Reglamento,
kuriuo nustatoma policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir
kovos su juo, taip pat krizių valdymo finansinės paramos
priemonė, pasiūlymas
Reglamento,
kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma išorės sienų ir
vizų finansinės paramos priemonė, pasiūlymas

1.2.
Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB
sistemoje[32]

Dabar: 3
išlaidų kategorija, 18 antraštinė dalis: Vidaus reikalai
Būsimos
daugiametės finansinės perspektyvos: 3 išlaidų kategorija
(Saugumas ir pilietybė) – Vidaus saugumas
Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis
þ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja
priemone (vidaus reikalų finansavimas 2014–2020 m. laikotarpiu)
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta
įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus
parengiamuosius veiksmus[33]

¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo
pratęsimu
¨ Pasiūlymas (iniciatyva)
susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują
priemonę

1.3.
Tikslai
1.3.1.
Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis
(-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia
iniciatyva)

Galutinis
vidaus reikalų politikos tikslas – sukurti vidaus sienų
neturinčią erdvę, į kurią ES ir
trečiųjų šalių piliečiai galėtų patekti,
joje judėti, gyventi, dirbti, o drauge atsinešti naujų
idėjų, kapitalo, žinių ir naujovių arba užpildyti jos
nacionalinių darbo rinkų spragas, būdami tikri dėl savo
teisių ir saugumo. Šiam tikslui pasiekti nepaprastai svarbus
bendradarbiavimas su ES nepriklausančiomis šalimis ir tarptautinėmis
organizacijomis.
Vis
didėjančią vidaus reikalų politikos svarbą patvirtino 2009 m.
Stokholmo programa ir jos veiksmų planas, kurių vykdymas yra
strateginis Sąjungos prioritetas, susijęs su tokiomis sritimis kaip
migracija (teisėta migracija ir integracija, prieglobstis, neteisėta
migracija ir grąžinimas), saugumas (terorizmo ir organizuoto
nusikalstamumo prevencija ir kova su juo, policijos bendradarbiavimas) ir
išorės sienų valdymas (įskaitant vizų politiką), taip
pat šių politikos sričių išorės dimensija. Lisabonos
sutartis taip pat sudaro Sąjungai sąlygas parodyti didesnį ryžtą
sprendžiant kasdienius piliečių laisvės, saugumo ir teisingumo
srities klausimus. Vidaus reikalų politikos prioritetus, visų pirma
trečiųjų šalių piliečių integraciją,
reikėtų vertinti atsižvelgiant ir į strategijoje „Europa 2020“
pateiktas septynias pavyzdines iniciatyvas, kuriomis siekiama padėti ES
įveikti dabartinę finansų ir ekonomikos krizę, taip pat
užtikrinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą.
Iš Vidaus
saugumo fondo bus teikiama finansinė parama, kad įgyvendinant
Sąjungos vidaus reikalų tikslus būtų pasiekta
konkrečių rezultatų.

1.3.2.
Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama
VGV / VGB veikla

Vidaus saugumo fondas
Policijos
bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo, taip pat
krizių valdymo finansinės paramos priemonė
Atsižvelgiant
į atitinkamose Sąjungos strategijose, programose, grėsmės ir
rizikos vertinimuose nustatytus prioritetus, priemonė padės siekti
tokių konkrečių tikslų:
(a)        užkirsti
kelią sunkiems, organizuotiems tarpvalstybiniams nusikaltimams,
įskaitant terorizmą, ir kovoti su jais, stiprinti valstybių
narių ir atitinkamų tračiųjų šalių
teisėsaugos institucijų veiksmų koordinavimą ir
bendradarbiavimą;
(b)        stiprinti
valstybių narių ir Sąjungos gebėjimą veiksmingai
valdyti saugumui kylančią riziką ir krizes, rengtis teroro
aktams bei kitiems su saugumu susijusiems incidentams ir nuo jų apsaugoti
žmones bei ypatingos svarbos infrastruktūros objektus.
Dabartinė
atitinkama VGB veikla: 18.05
Išorės
sienų ir vizų finansinės paramos priemonė
Atsižvelgiant
į atitinkamose ES strategijose, programose, grėsmės ir rizikos
vertinimuose nustatytus prioritetus, priemonė padės siekti tokių
konkrečių tikslų:
(a)        remti
bendrą vizų politiką siekiant palengvinti teisėtą
keliavimą, laikytis vienodo požiūrio į trečiųjų
šalių piliečius ir spręsti neteisėtos migracijos
klausimą;
(b)        remti
sienų valdymą siekiant užtikrinti aukštą apsaugos prie
išorės sienų lygį ir sklandų išorės sienų
kirtimą pagal Šengeno acquis.
Dabartinė
atitinkama VGB veikla: 18.02 (kiek tai susiję su
Išorės sienų fondu).

1.3.3.
Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis

Nurodyti poveikį,
kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams
gavėjams (tikslinėms grupėms).
Pasiūlymo
poveikis tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms) išsamiau
apibūdinamas Poveikio vertinimo 4.1.2 skirsnyje.
Apskritai,
visų finansavimo proceso lygių ir kiekvieno valdymo būdo
supaprastinimas turės akivaizdžiai naudingą poveikį
finansinės paramos valdymo procesams.
Policijos
bendradarbiavimas, nusikalstamumo prevencija, kova su juo ir krizių
valdymas
Pagrindinės
finansinės paramos gavėjos bus valstybės narės ir jų
teisėsaugos institucijos, taip pat kitos institucijos, veikiančios
ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos ir krizių
valdymo srityje, ir atitinkamos tarptautinės bei nevyriausybinės
organizacijos (pvz., veikiančios nusikalstamumo prevencijos, kovos su
radikalėjimu ir kovos su prekyba žmonėmis politikos srityje).
Pokyčiai
bus naudingi visoms gyventojų grupėms.
Pagrindiniai laimėjimai bus 1) stipresnis administracinis ir operatyvinis
valstybių narių gebėjimas nustatyti ir sėkmingai patraukti
baudžiamojon atsakomybėn sunkius, organizuotus tarpvalstybinius
nusikaltimus padariusius asmenis, įskaitant teroristus, siekiant sumažinti
tokių nusikaltimų keliamą grėsmę saugumui, ir 2)
didesnis Europos gebėjimas įveikti krizes ir reaguoti į
gaivalines nelaimes vykdant darnesnę rizikos valdymo politiką, pagal
kurią grėsmės ir rizikos vertinimai siejami su politikos
formavimu, o veiksmingesnis ir darnesnis ES reagavimas į krizes – su
dabartiniais gebėjimais ir patirtimi. Kitas didelis laimėjimas bus
didesni valstybių narių gebėjimai užkirsti kelią teroro
aktams ir kitiems dideliems su saugumu susijusiems incidentams, pasirengti
jiems ir apsaugoti nuo jų žmones bei ypatingos svarbos
infrastruktūros objektus.
Išorės
sienos ir vizos
Pagrindinės sienų ir vizų finansinės paramos gavėjos
bus ES acquis, Šengeno sienų kodeksą ir Vizų kodeksą
įgyvendinančios valstybių narių tarnybos: pasienio
tarnybos, policija ir konsulinės įstaigos. Pokyčiai bus naudingi
keliautojams – visiems asmenims, kurie patenka į ES kirsdami jos
išorės sienas. Iš rezultatų galima paminėti stipresnius šių
tarnybų gebėjimus 1) pagal Europos sienų stebėjimo
sistemą (EUROSUR) stebėti sienas ir palaikyti ryšius su kitomis
teisėsaugos institucijomis, 2) valdyti migracijos srautus konsulinėse
įstaigose (prašymus išduoti vizą) ir 3) gerinti keleivių
srautų prie sienos perėjimo punktų valdymą užtikrinant
aukštą, vienodą apsaugos lygį kartu su kitomis teisėsaugos
institucijomis ir sklandų sienų kirtimą vadovaujantis acquis
ir pagarbaus elgesio bei orumo principais. Svarbus konkretus rezultatas bus
dviejų naujų ES IT sistemų, susijusių su
trečiųjų šalių piliečių sienų kirtimu,
įdiegimas (ES atvykimo ir išvykimo sistema ir ES registruotų keleivių
programa).

1.3.4.
Rezultatų ir poveikio rodikliai

Nurodyti pasiūlymo
(iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.
Kadangi prieš
rengiant nacionalines programas būtinas politinis dialogas, šiuo etapu
neįmanoma sudaryti galutinio rodiklių, kuriais remiantis bus
vertinamas minėtų konkrečių tikslų įgyvendinimas,
sąrašo. Tačiau:
– policijos
bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo rezultatų
rodikliai būtų bendrų tarpvalstybinių operacijų
skaičius, dokumentų, kuriuose apibūdinta geriausia patirtis, ir
renginių skaičius ir kt. Krizių valdymo ir ypatingos svarbos
infrastruktūros objektų apsaugos rezultatų rodikliai
būtų valstybių narių įdiegtų ir (arba)
patobulintų priemonių, skirtų ypatingos svarbos
infrastruktūros objektams visuose ekonomikos sektoriuose apsaugoti,
skaičius, Sąjungos mastu atliktų grėsmės ir rizikos
vertinimų skaičius ir kt.;
– sienų
ir vizų srities rezultatų rodikliai būtų
konsulinių įstaigų, įrengtų, apsaugotų ir (arba)
patobulintų siekiant užtikrinti veiksmingą prašymų išduoti
vizą nagrinėjimą ir paslaugų vizų prašytojams teikimo
kokybę, skaičius, sienų kontrolės įrangos kūrimas
ir neteisėtai išorės sienas kirtusių trečiųjų
šalių piliečių, sulaikytų atsižvelgiant į atitinkamam
išorės sienos ruožui sukeltą riziką, skaičius ir kt.
Remiantis poveikio rodikliais bus vertinamas sienų saugumo ir vizų
išdavimo gebėjimų padidėjimas, gebėjimas saugiai ir
sklandžiai valdyti keliautojų judėjimą per sienas.

1.4.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas
1.4.1.
Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai

Kaip ir
anksčiau, 2014–2020 m. laikotarpiu vidaus reikalų srityje ES laukia
nemenki iššūkiai.
Saugi aplinka
reikalinga ir naudinga ES ekonominiam, kultūriniam bei socialiniam
augimui. ES turi atlikti lemiamą vaidmenį: mažindama sunkių,
organizuotų nusikaltimų, elektroninių nusikaltimų ir
terorizmo grėsmę, užtikrindama ES išorės sienų valdymą
ar sparčiai reaguodama į žmogaus sukeltas krizes arba gaivalines
nelaimes. Globalizacijos sąlygomis, kai grėsmių vis daugėja
ir jos nepaiso valstybių sienų, nė viena valstybė narė
negali veiksmingai nuo jų apsiginti pati. Būtinas nuoseklus ir
visapusiškas Europos atsakas, kad įvairių valstybių ir
jurisdikcijų teisėsaugos institucijos galėtų veiksmingai
bendradarbiauti.
Šiems tikslams
pasiekti nepaprastai svarbus bendradarbiavimas su ES nepriklausančiomis
šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis. Pastarojo meto įvykiai
Šiaurės Afrikoje parodė, kad ES labai svarbu laikytis išsamaus,
koordinuoto požiūrio į migraciją, sienas ir saugumą.
Todėl reikia sustiprinti vis svarbesnę ES vidaus reikalų
politikos išorės dimensiją, visapusiškai atsižvelgiant į
Sąjungos užsienio politiką.

1.4.2.
Papildoma ES dalyvavimo nauda

Valdant
migracijos srautus ir saugumo grėsmę gali kilti sunkumų,
kurių valstybės narės negali įveikti vienos. Šiose srityse
akivaizdi papildoma ES biudžeto naudojimo nauda.
Kai kurioms
valstybėms narėms tenka sunki našta dėl ypatingos
geografinės padėties ir Sąjungos išorės sienų, kurias
jos turi valdyti, ilgio. Panaikinus vidaus sienų kontrolę, reikia
imtis bendrų priemonių veiksmingai kontroliuoti ir stebėti
Sąjungos išorės sienas. Todėl svarbiausi bendros
prieglobsčio, imigracijos ir išorės sienų politikos principai –
valstybių narių solidarumas ir teisingas atsakomybės
pasidalijimas. ES biudžete numatytos lėšos, susijusios su šio principo
taikymo finansiniu poveikiu. Saugumo srityje sunkūs, organizuoti
nusikaltimai, terorizmas ir kita grėsmė saugumui vis dažniau
įgyja tarpvalstybinį pobūdį. Tarpvalstybinis
teisėsaugos institucijų bendradarbiavimas ir veiksmų
koordinavimas nepaprastai svarbus sėkmingai šių nusikaltimų
prevencijai ir kovai su jais užtikrinti, pvz., keičiantis informacija,
vykdant bendrus tyrimus, taikant sąveikiąsias technologijas ir
atliekant bendrus grėsmės bei rizikos vertinimus.
Kad
galėtų valdyti migracijos srautus bei išorės sienas ir
užtikrinti ES saugumą, valstybėms narėms reikia daug
išteklių ir gebėjimų. Pagerinus bendradarbiavimą ir
veiksmų koordinavimą telkiant išteklius tokiose srityse kaip mokymas
ir įranga, būtų pasiekta masto ekonomija ir sinergija, taip užtikrinant
veiksmingesnį viešųjų lėšų naudojimą ir padidinant
valstybių narių tarpusavio solidarumą, pasitikėjimą ir
atsakomybės už bendrą ES politiką pasidalijimą. Tai itin
svarbu saugumo srityje, kurioje finansinė parama visokių formų
bendroms tarpvalstybinėms operacijoms būtina norint sustiprinti
policijos, muitinės, sienos apsaugos pareigūnų ir teisminių
institucijų tarpusavio bendradarbiavimą.
Kalbant apie
vidaus reikalų išorės dimensiją akivaizdu, kad, ėmusis
priemonių ir sutelkus išteklius ES lygiu, ES turės daug daugiau
galimybių įtikinti trečiąsias šalis bendradarbiauti su ja
sprendžiant migracijos ir saugumo klausimus, kurie pirmiausia svarbūs ES
ir valstybėms narėms.
ES teisė
imtis veiksmų vidaus reikalų srityje nustatyta Sutarties dėl
Europos Sąjungos veikimo (SESV) V antraštinėje dalyje „Laisvės, saugumo
ir teisingumo erdvė“, ypač SESV 77 ir 78 straipsnių 2 dalyse, 79 straipsnio
2 ir 4 dalyse, 82 straipsnio 1 dalyje, 84 straipsnyje ir 87 straipsnio 2
dalyje. Bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis
organizacijomis reglamentuojamas SESV 212 straipsnio 3 dalimi. Pasiūlymais
nepažeidžiamas subsidiarumo principas, nes dauguma lėšų bus
naudojamos vadovaujantis pasidalijamojo valdymo principu ir atsižvelgiant
į valstybių narių institucijų kompetenciją.

1.4.3.
Panašios patirties išvados

Nors dabartinės
vidaus reikalų finansinės priemonės paprastai laikomos
atitinkančiomis savo paskirtį ir veikiančiomis veiksmingai,
laikotarpio vidurio peržiūros išvados ir suinteresuotųjų
šalių konsultacijos rodo, kad reikia:
–      supaprastinti ir racionalizuoti būsimas vidaus reikalų
srities priemones, sumažinant finansinių
programų skaičių iki dviejų: įsteigiant
Prieglobsčio ir migracijos fondą ir Vidaus saugumo fondą. Tai ES
leis strategiškiau naudoti priemones, kad jos labiau atitiktų ES
politinius prioritetus ir poreikius;
–      sustiprinti ES, kaip pasaulinio masto veikėjos, vaidmenį, į būsimus fondus įtraukiant išorės dimensijos
komponentą ir taip sustiprinant ES įtaką, susijusią su
vidaus reikalų politikos išorės dimensija;
–      kai įmanoma, pirmenybę teikti ne centralizuotam, o pasidalijamajam
valdymui, siekiant sumažinti nereikalingą biurokratinę
naštą;
–      pasidalijamajam valdymui taikyti labiau į rezultatus
orientuotą požiūrį, pereinant prie
daugiamečio programavimo ir aukšto lygio politinio dialogo: taip bus
užtikrinta, kad valstybių narių nacionalinės programos visiškai
atitiktų ES politikos tikslus bei prioritetus ir daugiausia dėmesio
jose būtų skiriama rezultatų siekimui;
–      pagerinti centralizuotą valdymą siekiant parengti
įvairias politinio pobūdžio veiklos priemones, įskaitant paramą tarpvalstybiniams veiksmams, ypač
naujoviškiems veiksmams, trečiosiose šalyse vykdomiems ir su jomis
susijusiems veiksmams (išorės dimensija), taip pat veiksmams
susiklosčius nepaprastajai padėčiai, tyrimams ir renginiams;
–      sukurti bendrą reglamentavimo sistemą, kuo panašesnę į kitų pasidalijamojo valdymo būdu
valdomų ES fondų reglamentavimo sistemą, ir priimti bendras
programavimo, atskaitomybės, finansų valdymo bei kontrolės
taisykles, kad visos suinteresuotosios šalys kuo geriau suvoktų taisykles
ir būtų užtikrintas didelis suderinamumas bei darnumas;
–      greitai ir veiksmingai reaguoti susiklosčius nepaprastajai
padėčiai, parengti fondus taip, kad ES
galėtų tinkamai reaguoti sparčiai kintančiose situacijose;
–      sustiprinti vidaus reikalų agentūrų įtaką siekiant paskatinti valstybes nares praktiškai bendradarbiauti,
pavedant joms imtis konkrečių veiksmų ir kartu užtikrinti
tinkamą politinę agentūrų veiklos kontrolę.
Daugiau
informacijos galima rasti kiekvieno reglamento poveikio vertinime ir aiškinamajame
memorandume.

1.4.4.
Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis
atitinkamomis priemonėmis

Veiklą,
kuri bus finansuojama iš Vidaus saugumo fondo, papildanti veikla bus remiama
pagal įvairias kitas ES priemones.
Skiriamoji
Vidaus saugumo fondo ir civilinės saugos finansinės priemonės
linija bus tokia, kokia nustatyta dabartinės Terorizmo ir kitos su saugumu
susijusios rizikos prevencijos, parengties ir padarinių valdymo (CIPS)
programos 3 straipsnyje: gaivalinės nelaimės ir netyčia žmogaus
sukeltos katastrofos susijusios su civilinės saugos priemone (avarijos), o
tyčia žmogaus sukeltos katastrofos susijusios su saugumu, todėl
jų išlaidos bus padengiamos iš Vidaus saugumo fondo.
Kaip ir
anksčiau, dėl teroro aktų arba kitų su saugumu
susijusių incidentų išlaidos nebus padengiamos iš ES solidarumo
fondo. Tiksli SESV 222 straipsnio (solidarumo sąlygos), pagal
kurį galėtų būti remiamos teroro aktą, gaivalinę
nelaimę ar žmogaus sukeltą katastrofą patyrusios valstybės
narės, taikymo sritis ir mastas irgi nėra aiškūs, nes tam reikia
formaliai priimti jo įgyvendinimo taisykles, o šios dar net nebuvo
pasiūlytos. Todėl susiklosčius nepaprastajai padėčiai
– didelio teroro akto arba kitų su saugumu susijusių incidentų atveju
– bus finansuojama iš Vidaus saugumo fondo.
Spraga tarp
saugumo tyrimų, vykdomų pagal programą „Horizontas 2020“,
ir tokių tyrimų rezultatų praktinio pritaikymo bus užpildyta,
nes, siekiant sudaryti sąlygas finansuoti mokslinių tyrimų
rezultatų (prototipų) bandymą ir tvirtinimą, Vidaus saugumo
fonde bus numatyti konkretūs tikslai ir tinkami finansuoti veiksmai,
kurių tikslas – serijinis jų pritaikymas praktikoje (ikiprekybiniai
viešieji pirkimai).
Su Vidaus
saugumo fondu, ypač jo baudžiamosios teisenos komponentu, bus glaudžiai
susijusi ir jį papildys būsima teisingumo programa,
tačiau joje daugiau dėmesio bus skiriama teisminiam
bendradarbiavimui, procedūrų vienodinimui ir tarpusavio pripažinimui
– tai praktiškai užkerta kelią dideliam dubliavimuisi.
Pagal Vidaus
saugumo fondo išorės dimensijos komponentus bus remiami trečiosiose
šalyse vykdomi ir su jomis susiję veiksmai, kuriais pirmiausia paisoma ES
interesų ir tikslų, kurie turi tiesioginį poveikį ES bei
jos valstybėms narėms ir kuriais užtikrinamas ES teritorijoje
vykdomos veiklos tęsimas. Parama bus planuojama ir teikiama atsižvelgiant
į ES išorės veiksmų ir užsienio politiką. Ji nėra
skirta į vystymąsi orientuotiems veiksmams remti ir tam tikrais
atvejais papildys pagal išorės pagalbos priemones teikiamą
finansinę paramą. Šiuo atžvilgiu itin svarbi vidaus reikalų
srityje bus nauja teminė migracijos ir prieglobsčio programa ir
nauja stabilumo priemonė. Pagal išorės pagalbos priemones
remiami pagalbą gaunančių šalių vystymosi poreikiai arba
bendrieji politiniai ES interesai, susiję su strateginiais partneriais, o
iš vidaus reikalų fondų bus remiami konkretūs trečiosiose
šalyse vykdomi veiksmai, svarbūs ES migracijos politikai ir ES vidaus
saugumo tikslams. Todėl jie užpildys konkrečią spragą ir
papildys ES turimas priemones.

1.5.
Trukmė ir finansinis poveikis

þ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
ribota
–
þ    Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2014 01 01 iki 2020 12 31
–
þ    Finansinis poveikis nuo 2014 m. iki 2023 m.
¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
neribota
–
Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM
iki MMMM,
–
Vėliau – visavertis taikymas.

1.6.
Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[34]

þKomisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas valdymas
þ Netiesioginis centralizuotas valdymas,
vykdymo užduotis perduodant:
–
þ    vykdomosioms įstaigoms
–
þ    Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[35]
–
þ    nacionalinėms viešojo sektoriaus įstaigoms arba
viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms
–
¨    asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų
vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę
dalį ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame
Finansinio reglamento 49 straipsnyje
þ Pasidalijamasis valdymas kartu su
valstybėmis narėmis
þDecentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis
þ Jungtinis valdymas kartu su
tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)
Jei nurodomas daugiau
kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio
punkto pastabų skiltyje.
Pastabos
Daugiausia
pasiūlymai bus įgyvendinami pasidalijamojo valdymo būdu,
priimant daugiametes nacionalines programas.
Pagal
nacionalines programas įgyvendintinus tikslus papildys Sąjungos
veiksmai ir greitojo reagavimo susiklosčius nepaprastajai
padėčiai mechanizmas. Dažniausiai tai bus centralizuoto tiesioginio
valdymo būdu teikiamos dotacijos ir vykdomi viešieji pirkimai, skirti
trečiosiose šalyse vykdomiems ir su jomis susijusiems veiksmams
finansuoti.
Susiskaldymui
išvengti bus pasitelktos visos įmanomos priemonės, iš esmės
išteklius skiriant ribotam skaičiui ES tikslų įgyvendinti ir
naudojantis pagrindinių suinteresuotųjų šalių patirtimi,
jei tinka, pagal partnerystės ir bendruosius susitarimus.
Komisijos
iniciatyva teikiama techninė pagalba bus skiriama centralizuoto
tiesioginio valdymo būdu.
Pagal Šengeno asociacijos susitarimus šalys,
dalyvaujančios taikant, įgyvendinant ir plėtojant Šengeno acquis,
taip pat dalyvaus taikant abi Vidaus saugumo fondo priemones, kuriomis
plėtojamas Šengeno acquis (sienų bei vizų ir policijos
bendradarbiavimo priemones), lyg būtų valstybės narės. Jos
dalyvaus taikant priemones pagal reglamento, kuriuo vykdomos jų
pačių daugiametės nacionalinės programos, nuostatas,
turės galimybę prašyti finansavimo pagal Sąjungos veiksmus ir
kt. Kaip ir Išorės sienų fondo atveju, bus sudaryti specialūs
susitarimai, kuriuose bus išdėstytos papildomos jų dalyvavimui
taikomos taisyklės (kylančios iš Finansinio reglamento, jo
įgyvendinimo taisyklių ir Sutarčių, įskaitant Audito
Rūmų audito įgaliojimus). Kadangi šios valstybės prie abiem
priemonėms skirto ES biudžeto prisidės proporcingai jų BVP,
neatsižvelgiant į jų asignavimų pagal šias priemones dydį
susitarimuose taip pat bus nustatyti su atsakomybe už Šengeno valdymą
pasidalijimu susiję šių valstybių įnašai. Šiuo metu
asocijuotosios valstybės yra Norvegija, Islandija, Šveicarija ir
Lichtenšteinas.

2.
VALDYMO PRIEMONĖS
2.1.
Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės

Nurodyti dažnumą
ir sąlygas.
Pasidalijamojo
valdymo atveju siūloma taikyti suderintą,
veiksmingą atskaitomybės, stebėjimo ir vertinimo sistemą.
Rengdamos kiekvieną nacionalinę programą, valstybės
narės turės sudaryti stebėjimo komitetą, kurio veikloje gali
dalyvauti Komisija.
Kiekvienais
metais valstybės narės teiks daugiametės programos vykdymo
ataskaitas. Nuo šių ataskaitų priklauso metiniai mokėjimai. Kad
padėtų atlikti laikotarpio vidurio peržiūrą, 2017 m.
valstybės narės turės pateikti papildomos informacijos apie
įgyvendinant šiuos tikslus pasiektą pažangą. Tokios informacijos
bus prašoma ir 2019 m., kad prireikus paskutiniais finansiniais metais (2020 m.)
būtų galima patikslinti biudžetą.
Fondams, iš
kurių remiamas vertinimu grindžiamos kultūros puoselėjimas
vidaus reikalų srityje, bus taikoma bendra vertinimo bei stebėjimo
sistema ir platūs politiniai rodikliai, pabrėžiantys į
rezultatus orientuotą fondų metodą ir esminį vaidmenį,
kurį jie galėtų atlikti derinant politikos priemones siekiant
laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės sukūrimo tikslo. Šie
rodikliai susiję su galimu fondų poveikiu: bendros sienų
saugumo, policijos bendradarbiavimo ir krizių valdymo kultūros
puoselėjimas, veiksmingas migracijos į ES srautų valdymas,
teisingas ir vienodas požiūris į trečiųjų šalių
piliečius, valstybių narių tarpusavio solidarumas ir
bendradarbiavimas sprendžiant migracijos bei vidaus saugumo klausimus, bendras
ES požiūris į migraciją ir saugumą trečiųjų
šalių atžvilgiu.
Siekdama
užtikrinti tinkamą vertinimo principų taikymą ir turėdama
omenyje praktinę dabartinių ES vidaus reikalų lėšų
naudojimo vertinimo patirtį valstybėse narėse, Komisija kartu su
valstybėmis narėmis kurs bendrą vertinimo ir stebėjimo
sistemą: pvz., parengs šablonus ir bendrus rezultatų rodiklius.
Visos
priemonės bus nustatytos programavimo laikotarpio pradžioje – taip
valstybėms narėms bus sudarytos sąlygos sukurti savas
atskaitomybės ir vertinimo sistemas vadovaujantis sutartais principais ir
reikalavimais.
Siekiant
sumažinti administracinę naštą ir užtikrinti atskaitomybės bei
vertinimo sąveiką, vertinimo ataskaitoms reikalinga informacija bus
grindžiama metinėse nacionalinių programų vykdymo ataskaitose
valstybių narių pateikta informacija ir ją papildys.
2018 m.
Komisija taip pat pateiks nacionalinių programų vykdymo laikotarpio
vidurio peržiūros ataskaitą.
Kalbant
bendriau, iki 2018 m. birželio 30 d.
Komisija pateiks fondų lėšų panaudojimo tarpinę
ataskaitą, o iki 2024 m. birželio 30 d. ex post vertinimo
ataskaitą, kurioje apžvelgs visus lėšų panaudojimo aspektus
(t. y. ne tik nacionalines programas, parengtas taikant pasidalijamojo
valdymo būdą).

2.2.
Valdymo ir kontrolės sistema
2.2.1.
Nustatyta rizika

Vidaus
reikalų generalinis direktoratas nesusidūrė su didele
išlaidų programų klaidų rizika. Tai matyti iš
pastarųjų metų Audito Rūmų ataskaitų, kuriose
nenustatyta didelių klaidų, ir Vidaus reikalų generalinio
direktorato (buvusio Teisingumo, laisvės ir saugumo generalinio
direktorato) metinių veiklos ataskaitų, kuriose neaptiktųjų
klaidų buvo ne daugiau kaip 2 %.
Taikant pasidalijamojo
valdymo būdą, bendrą dabartinių programų vykdymo
riziką galima iš esmės suskirstyti į tris kategorijas:
–      neveiksmingo arba nepakankamai tikslingo fondų lėšų
naudojimo rizika;
–      dėl taisyklių sudėtingumo ir valdymo bei kontrolės
sistemų trūkumų kylančios klaidos;
–      neveiksmingas administracinių išteklių naudojimas (ribotas
reikalavimų proporcingumas).
Taip pat verta
paminėti tam tikrus Solidarumo ir migracijos srautų valdymo
bendrojoje programoje numatytos 4 fondų sistemos aspektus:
–      metinių programų sistema užtikrinama, kad galutiniai
mokėjimai būtų reguliariai mokami remiantis patvirtintomis ir
audituotomis išlaidomis. Tačiau metinių programų tinkamumo
finansuoti laikotarpis nesiejamas su ES finansiniais metais, todėl, nepaisant
itin griežtos sistemos, patikimumo grandinė nėra visiškai
patenkinama;
–      išsamias tinkamumo finansuoti taisykles nustato Komisija. Taip iš
esmės užtikrinama, kad būtų finansuojamos vienodos išlaidos.
Tačiau tai nacionalinėms institucijoms ir Komisijai užkelia
nereikalingą darbo naštą ir didina riziką, kad lėšų
gavėjai ir (arba) valstybės narės gali padaryti klaidų
dėl netinkamos ES taisyklių interpretacijos;
–      dabartinės valdymo ir kontrolės sistemos labai panašios
į struktūrinių fondų valdymo ir kontrolės sistemas.
Tačiau jos šiek tiek skiriasi, pvz., skiriasi išlaidas
tvirtinančių ir audito institucijų atsakomybės
grandinė. Tai valstybėse narėse kelia painiavą, ypač
kai institucijos veikia pagal 2 fondų sistemą. Be to, tai didina
klaidų riziką ir reikalauja atidesnio stebėjimo.
Šiame
pasiūlyme bus gerokai pakeisti šie aspektai:
–      valdymo ir kontrolės sistemos bus taikomos atsižvelgiant į
Bendrijos paramos sistemų (BPS) fondams nustatytus bendruosius
reikalavimus ir atitiks visus naujus naujojo finansinio reglamento
reikalavimus: vietoj 3 institucijų bus 2 institucijos (atsakinga
institucija ir audito institucija), kurių užduotys bus aiškiau
apibrėžtos siekiant užtikrinti didesnį patikimumą;
–
vykdant daugiametį programavimą ir
metinį sąskaitų tvirtinimą, grindžiamą atsakingos
institucijos mokėjimais, tinkamumo finansuoti laikotarpiai su Komisijos
metinėmis finansinėmis ataskaitomis bus suderinti nepadidinant
administracinės naštos daugiau nei pagal dabartinę sistemą;
–      patikrinimai vietoje bus atliekami vykdant 1 lygmens kontrolę, t.
y. patikrinimus atliks atsakinga institucija, jais bus paremta jos metinė
valdymo patikinimo deklaracija;
–      aiškiau apibrėžus, supaprastinus ir su kitomis ES finansinės
paramos priemonėmis suderinus tinkamumo finansuoti taisykles, sumažės
paramos iš įvairių šaltinių gavėjų daromų
klaidų skaičius. Tinkamumo finansuoti taisyklės bus nustatytos
nacionaliniu lygmeniu, išskyrus kai kuriuos pagrindinius principus, panašius
į taikomus BPS fondams;
–      rekomenduojama naudotis supaprastintų išlaidų
galimybėmis, ypač mažų dotacijų atveju.
Pagrindinė
centralizuoto valdymo rizika yra tokia:
–      menkos gautų projektų atitikties Vidaus reikalų
generalinio direktorato politiniams prioritetams rizika;
–      blogos atrinktų projektų kokybės ir projekto prasto techninio
įgyvendinimo rizika, dėl kurios mažėja programų poveikis
(dėl netinkamų atrankos procedūrų – kompetencijos stokos
arba nepakankamo stebėjimo rizika);
–
neveiksmingo arba neekonomiško skirtų
lėšų, tiek susijusių su dotacijomis (sudėtingas
tinkamų finansuoti faktinių išlaidų grąžinimas ir ribotos
galimybės tinkamas finansuoti išlaidas tikrinti remiantis dokumentais),
tiek susijusių su pirkimais (kartais mažai ekonominės veiklos
vykdytojų turi reikiamų atitinkamos srities žinių, dėl to
neįmanoma palyginti siūlomų kainų), naudojimo rizika;
–
rizika, susijusi su (ypač) mažesnių
organizacijų gebėjimu veiksmingai kontroliuoti išlaidas ir užtikrinti
operacijų skaidrumą;
–
Komisijos reputacijai kylanti rizika, jei
atskleidžiami sukčiavimo atvejai ar nusikaltimai; dėl gana
gausių rangovų ir paramos gavėjų, kurių kiekvienas
taiko savą, neretai gana mažo masto kontrolės sistemą,
įvairovės pasitikėjimą kelia tik dalis
trečiųjų šalių vidaus kontrolės sistemų.
Tikimasi, kad
tokia rizika sumažės geriau apibrėžiant pasiūlymų tikslus
ir atsižvelgiant į supaprastintas nuostatas, įtrauktas į
naująją Finansinio reglamento peržiūrą.

2.2.2.
Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai)

Pasidalijamasis
valdymas
Valstybių
narių lygmeniu siūloma valdymo ir
kontrolės sistemų struktūra skiriasi nuo 2007–2013 m.
struktūros, tačiau išlaikyta dauguma dabartinio laikotarpio
funkcijų, įskaitant administracines patikras, patikrinimus vietoje,
valdymo ir kontrolės sistemų auditą, projektų auditą.
Vis dėlto šių funkcijų seka pakeista, kad už patikrinimus vietoje,
vykdomus rengiantis metiniam sąskaitų tvirtinimui, aiškiai
atsakytų atsakinga institucija.
Siekiant
patikimesnės atskaitomybės, atsakingas institucijas akredituotų
nacionalinės akreditavimo įstaigos, atsakingos už jų
nuolatinę priežiūrą. Tikimasi, kad, sumažinus institucijų
skaičių (atsisakius tvirtinančiosios institucijos) ir fondų
skaičių, bus galima ne tik sumažinti administracinę naštą
ir sustiprinti administracinius gebėjimus, bet ir aiškiau pasidalyti
atsakomybę.
Kol kas
nėra parengta patikima vidaus reikalų srities pasidalijimo fondų
kontrolės išlaidų sąmata. Parengta tik ERPF ir Sanglaudos fondo
sąmata: apskaičiuota, kad su kontrole susijusių
užduočių vykdymo išlaidos (valstybėse narėse, išskyrus
Komisijos išlaidas) turėtų sudaryti apie 2 % viso 2007–2013 m.
administruoto finansavimo. Šios išlaidos susijusios su tokiomis kontrolės
sritimis: 1 % siejamas su nacionaliniu koordinavimu ir programų
rengimu, 82 % – su programų valdymu, 4 % – su sertifikavimu ir 13 %
– su auditu.
Kontrolės
išlaidos padidės įgyvendinus šiuos pasiūlymus:
–
akreditavimo įstaigos steigimas ir veikla,
apskritai sistemos keitimas;
–
valdymo deklaracijos, pridedamos prie metinių
finansinių ataskaitų, teikimas;
–
atsakingos institucijos vykdomi patikrinimai
vietoje;
–
audito institucijų vykdomo papildomo valdymo
deklaracijos audito poreikis.
Tačiau
taip pat yra pasiūlymų, kuriuos įgyvendinus kontrolės
išlaidų sumažės:
–
tvirtinančioji institucija nustos veikti. Nors
dalis jos funkcijų bus perduotos atsakingai institucijai, taip valstybė
narė galės sutaupyti didelę sertifikavimo išlaidų
dalį, nes bus geriau administruojama veikla, reikės mažiau
koordinuoti ir audituoti;
–
audito vykdoma kontrolė bus labiau orientuota
į pakartotinį atsakingos institucijos atliktų 1 lygmens
administracinių patikrų ir patikrinimų vietoje (imties)
vykdymą. Taip paspartės rungimosi principu grindžiama procedūra
ir bus užtikrinta, kad visi reikiami patikrinimai būtų atlikti iki
metinių finansinių ataskaitų pateikimo;
–
taikant supaprastintas išlaidas sumažės tiek administracijų,
tiek paramos gavėjų administracinės išlaidos ir našta visais
lygmenimis;
–
vykdant metinį sąskaitų
uždarymą ir atitikties patvirtinimo laikotarpį apribojus iki 36
mėnesių, viešosioms administracijoms ir paramos gavėjams
sumažės dokumentų saugojimo kontrolės tikslais išlaidos;
–
Komisija ir valstybės narės privalės
palaikyti elektroninius ryšius.
Prie šių
aspektų reikia pridėti 2.2.1 punkte išvardytus supaprastinimo
aspektus, kurie taip pat padės mažinti paramos gavėjams
tenkančią administracinę naštą – taip kartu mažinama ir
klaidų rizika, ir administracinė našta.
Taigi,
apskritai manoma, kad įgyvendinus šiuos pasiūlymus, kontrolės
išlaidos ne padidės ar sumažės, o bus perskirstytos. Tačiau
numatoma, kad taip perskirsčius išlaidas (ne tik pagal įvairias
funkcijas ir dėl proporcingų kontrolės priemonių, bet ir
pagal valstybes nares bei programas), bus galima veiksmingiau sumažinti
riziką ir užtikrinti geresnę bei spartesnę patikimumo
grandinę.
Komisijos
lygmeniu pirmąją programavimo laikotarpio
pusę pasidalijamojo valdymo ir patikrų išlaidų
neturėtų sumažėti. Taip visų pirma bus dėl to, kad su
pasidalijamuoju valdymu susijusi suma ir politikos sritys bus didesnės nei
dabartiniu laikotarpiu. Todėl, kad išteklių būtų tiek pat,
reikės veiksmingiau juos naudoti. Be to, pirmaisiais metais teks
įvykdyti daug svarbių užduočių: baigti 2007–2013 m.
programas (paskutinės baigimo ataskaitos turi būti pateiktos iki 2016 m.
kovo 31 d.), palaikyti politinį dialogą ir patvirtinti 2014–2020 m.
daugiametes nacionalines programas, įdiegti naują sąskaitų
patvirtinimo sistemą. Antrąją laikotarpio pusę turimi
ištekliai bus naudojami vertinimui ir stebėjimui gerinti.
Centralizuotas
valdymas
Komisija
toliau taiko dabartinę kontrolės sistemą, kuriai būdinga
veiklos direktoratų vykdoma veiklos priežiūra, Biudžeto ir
kontrolės skyriaus atliekama ex ante kontrolė, Vidaus
pirkimų komiteto kontrolė, vidaus audito įstaigos ir (arba)
vidaus audito tarnybos vykdoma dotacijų ex post kontrolė arba
auditas. Ex post kontrolės sektoriuje taikoma kuo didesnio
anomalijų nustatymo siekiant susigrąžinti nepagrįstai
išmokėtas sumas strategija. Vadovaujantis šia strategija, atliekamas vieno
iš projektų, kurių dauguma atrinkti remiantis rizikos analize,
auditas.
Kadangi
vykdoma ex ante ir ex post kontrolė, taip pat dokumentų
patikrinimai ir auditai vietoje, pastaraisiais metais neaptiktųjų
klaidų buvo vidutiniškai mažiau nei 2 %. Todėl Vidaus
reikalų generaliniame direktorate vidaus kontrolės sistema ir jos
taikymo išlaidos laikomos tinkamomis mažo klaidų dažnio tikslui pasiekti.
Tačiau,
atsižvelgdamas į šią sistemą, Vidaus reikalų GD toliau
svarstys, kaip pagerinti valdymą ir labiau supaprastinti taisykles. Antai,
kai tik bus galima, bus naudojamasi visomis naujajame finansiniame reglamente
numatytomis supaprastintomis galimybėmis, nes tikimasi, kad jos padės
sumažinti paramos gavėjų administracinę naštą ir kartu –
Komisijos klaidų ir administracinės naštos riziką.
Naujos
kryptys
Pasiūlymuose
numatomos naujos ES finansavimo vidaus reikalų srityje kryptis: geriau
panaudoti ES agentūrų sukauptą patirtį, plėtoti
išorės dimensiją, stiprinti reagavimo susiklosčius nepaprastajai
padėčiai mechanizmus ir kt.
Tam Vidaus reikalų GD turės taikyti naujus valdymo ir kontrolės
metodus.
Naujoms kryptims skirsimos sumos dar nenustatytos, tačiau tikėtina,
kad jos nesudarys didelės bendro vidaus reikalų biudžeto dalies. Vis
dėlto itin svarbu bus kuo ankstesniu laikotarpio etapu priimti naujoms
užduotims vykdyti reikalingas vidaus priemones ir darbo tvarką, griežtai
laikantis patikimo finansų valdymo principų.
Iš pateiktos
analizės akivaizdžiai matyti, kad nepaisant sistemos supaprastinimo Vidaus
reikalų generaliniam direktoratui prireiks daugiau žmogiškųjų
išteklių padidėjusiam biudžetui vykdyti.
Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant
generalinio direktorato darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba)
perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami papildomomis
lėšomis, kurios atsakingam generaliniam direktoratui gali būti
skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir
atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.

2.3.
Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos
priemonės

Nurodyti dabartines
arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones.
Vidaus
reikalų GD ne tik taikys visus teisės aktuose nustatytus
kontrolės mechanizmus, bet ir parengs kovos su sukčiavimu
strategiją, atitinkančią 2011 m. birželio 24 d.
Komisijos priimtą naują kovos su sukčiavimu strategiją,
siekdamas, inter alia, užtikrinti, kad vidaus kontrolė, susijusi su
kova su sukčiavimu, visiškai atitiktų naują Komisijos kovos su
sukčiavimu strategiją ir kad sukčiavimo rizikos valdymo metodu
būtų siekiama nustatyti sukčiavimo rizikos zonas ir rasti
tinkamus sprendimus. Prireikus bus sukurti tinklai ir įdiegtos tinkamos IT
priemonės, skirtos su fondais susijusio sukčiavimo atvejams
nagrinėti.
Komisijos
kovos su sukčiavimu strategijoje dėl pasidalijamojo valdymo aiškiai
nurodyta, kad Komisijos pasiūlymuose dėl 2014–2020 m.
reglamentų reikia reikalauti, kad valstybės narės imtųsi
veiksmingų ir nustatytai sukčiavimo rizikai proporcingų
sukčiavimo prevencijos priemonių. Dabartinio pasiūlymo 5
straipsnyje aiškiai reikalaujama, kad valstybės narės užkirstų
kelią pažeidimams, juos nustatytų, pašalintų ir apie juos
praneštų Komisijai. Daugiau informacijos apie šiuos įpareigojimus bus
pateikta išsamiose taisyklėse dėl atsakingos institucijos
funkcijų, kaip nustatyta 24 straipsnio 5 dalies c punkte.
Be to, 41
straipsnyje aiškiai nurodyta, kaip lėšos, gautos po finansinių
klaidų ištaisymo, atlikto atsižvelgiant į Komisijos arba Audito
Rūmų išvadas, pakartotinai panaudojamos.

3.
NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
3.1.
Atitinkama (-os) daugiametės finansinės
programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė
(-s)

·      Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės
Daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti
eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija   || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris || DA[36]   || ELPA šalių[37]   || šalių kandidačių[38]   || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 3 ||   || DA || NE || NE || NE || NE
·      Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės
Daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti
eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris 3 išlaidų kategorija || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 3 || 18 01 04 bb – Vidaus saugumo fondas – Policija ir nusikalstamumas – Techninė pagalba || NDA || NE || NE || TAIP || NE
 3 || 18 02 bb – Vidaus saugumo fondas – Policija ir nusikalstamumas || DA || NE || NE || TAIP || NE
 3 || 18 01 04 cc – Vidaus saugumo fondas – Sienos ir vizos – Techninė pagalba || NDA || NE || NE || TAIP || NE
 3 || 18 02 cc – Vidaus saugumo fondas – Sienos ir vizos || DA || NE || NE || TAIP || NE
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Trečiųjų šalių įnašai
susiję su abiem Vidaus saugumo fondo komponentais.
Dėl įnašų apskaičiavimo
kriterijų ir metodo ES ir asocijuotosios valstybės turi tartis
atskira tvarka.
Jei procentinė dalis būtų
panaši į dabartinį asocijuotųjų valstybių
įnašą į Išorės sienų fondą, jų įnašas
sienų ir vizų komponentui finansuoti būtų apie 210 mln. EUR,
o policijos bendradarbiavimo komponentui finansuoti – maždaug 50 mln. EUR.

3.2.
Numatomas poveikis išlaidoms
3.2.1.
Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė

mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Numeris 3 || Saugumas ir pilietybė
 HOME GD ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Po 2020 || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai (dabartinėmis kainomis) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 02 bb Vidaus saugumo fondas – Policija ir bendradarbiavimas || Įsipareigojimai || (1a) || 135 076 || 143 047 || 151 283 || 159 791 || 168 578 || 177 653 || 187 022 ||   || 1,122 450
 Mokėjimai || (2a) || 15 714 || 43 881 || 71 419 || 111 709 || 147 854 || 156 248 || 164 918 || 410 707 || 1,122 450
 18 02 cc  Vidaus saugumo fondas – Sienos ir vizos || Įsipareigojimai || (1a) || 422 310 || 447 186 || 472 886 || 499 435 || 526 856 || 555 173 || 584 412 || - || 3,508 258
 Mokėjimai || (2a) || 59 999 || 120 794 || 223 204 || 350 813 || 461 098 || 487 256 || 514 275 || 1,290 818 || 3,508 258
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[39]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 01 04 bb            Vidaus saugumo fondas – Policija ir bendradarbiavimas ||   ||   || 0,800 || 0,800 || 0,800 || 0,800 || 0,800 || 0,800 || 0,800 ||   || 5 600
 18 01 04 cc             Vidaus saugumo fondas – Sienos ir vizos ||   ||   || 1,700 || 1,700 || 1,700 || 1,700 || 1,700 || 1,700 || 1,700 ||   || 11 900
 IŠ VISO asignavimų HOME GD || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 559,886 || 592,733 || 626,669 || 661,726 || 697,934 || 735,326 || 773,934 ||   || 4 648,208
 Mokėjimai || =2+2a +3 || 78,213 || 167,174 || 297,123 || 465,023 || 611,452 || 646,004 || 681,693 || 1 701,525 || 4 648,208
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 5 || Administracinės išlaidos
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
Kadangi
Prieglobsčio ir migracijos fondo ir Vidaus saugumo fondo lėšų
panaudojimui būdingi tam tikri bendri dalykai, pavyzdžiui, politinis
dialogas su visomis valstybėmis narėmis, o Vidaus reikalų GD
vidinė struktūra gali būti pakeista siekiant užtikrinti
naujų fondų valdymą (ir dabar valdomų programų
baigimą), Prieglobsčio ir migracijos fondo administracinių
išlaidų neįmanoma atskirti nuo Vidaus saugumo fondo
administracinių išlaidų.
Todėl toliau
pateikti 5 išlaidų kategorijos duomenys atitinka bendrą
administracinių išlaidų, laikomų GD reikalingomis abiem fondams
valdyti, sumą; bendra asignavimų suma nenurodoma.
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Po 2020 || IŠ VISO
 Vidaus reikalų GD ||
  Žmogiškieji ištekliai || 20 841 || 20 841 || 20 841 || 20 841 || 20 841 || 20 841 || 20 841 ||   || 145 887
  Kitos administracinės išlaidos || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 ||   || 1 157
 IŠ VISO VIDAUS REIKALŲ GD || Asignavimai || 20 997 || 21 000 || 21 003 || 21 006 || 21 009 || 21 013 || 21 016 ||   || 147 044
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 20 997 || 21 000 || 21 003 || 21 006 || 21 009 || 21 013 || 21 016 ||   || 147 044
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||   || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų ||
 Mokėjimai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.2.
Numatomas poveikis veiklos asignavimams

–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
nenaudojami
–
þ  Pasiūlymui įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip:
Vidaus reikalų politika iš esmės vykdoma pasidalijamojo valdymo
būdu. Išlaidų prioritetai nustatomi ES lygmeniu, o faktinis kasdienis
valdymas pavedamas nacionaliniu lygmeniu atsakingoms institucijoms. Dėl
bendrų rezultatų rodiklių ir tikslų rengiant nacionalines
programas spręs Komisija ir atsakingos institucijos, o juos tvirtins
Komisija. Todėl nurodyti rezultatų tikslus sunku, kol 2013–2014 m.
nebus parengtos, sutartos ir patvirtintos programos.
Dėl centralizuoto valdymo: Vidaus reikalų GD taip pat negali pateikti
baigtinio visų rezultatų, siektinų panaudojant finansinės
intervencijos iš fondų lėšas, jų vidutinių išlaidų ir
duomenų, sąrašo. Šiuo metu nėra statistinių priemonių,
pagal kurias būtų galima apskaičiuoti tikslias vidutines
išlaidas remiantis dabartinėmis programomis, be to, tikslus išlaidų
nustatymas prieštarautų principui, pagal kurį būsima programa
turėtų būti pakankamai lanksti, kad būtų galima prisitaikyti
prie 2014–2020 m. politinių prioritetų. Ypač tai pasakytina
apie paramą susiklosčius nepaprastajai padėčiai ir
trečiosiose šalyse vykdomus bei su jomis susijusius veiksmus.
Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
 Nurodyti tikslus ir rezultatus   ò ||   ||   || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO
 REZULTATAI
 Rezultato rūšis[40]   || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų
 1 KONKRETUS TIKSLAS[41] ...   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 1 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2 KONKRETUS TIKSLAS ... ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO IŠLAIDŲ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Numatomas poveikis administracinio
pobūdžio asignavimams
3.2.3.1.
Suvestinė

–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
asignavimai nenaudojami
–
þ Pasiūlymui įgyvendinti administraciniai asignavimai
naudojami taip:
Kadangi
Prieglobsčio ir migracijos fondo ir Vidaus saugumo fondo lėšų
panaudojimui būdingi tam tikri bendri dalykai, pavyzdžiui, politinis
dialogas su valstybėmis narėmis, o Vidaus reikalų GD vidaus
struktūra gali būti pakeista siekiant užtikrinti naujų
fondų valdymą (ir dabar valdomų programų baigimą),
Prieglobsčio ir migracijos fondo administracinių išlaidų
neįmanoma atskirti nuo Vidaus saugumo fondo administracinių
išlaidų.
Todėl toliau
pateikti 5 išlaidų kategorijos duomenys atitinka bendrą
administracinių išlaidų, laikomų GD reikalingomis abiem fondams
valdyti, sumą; bendra asignavimų suma nenurodoma.
mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu) HOME
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA[42]   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
 HOME GD žmogiškieji ištekliai || 20 841 || 20 841 || 20 841 || 20 841 || 20 841 || 20 841 || 20 841 || 145 887
 Kitos administracinės išlaidos || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 || 1 157
  Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 20 997 || 21 000 || 21 003 || 21 006 || 21 009 || 21 013 || 21 016 || 147 044
 Neįtraukta[43] į daugiametės finansinės programos[44] 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
 HOME GD žmogiškieji ištekliai || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 4 480
 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos || 1 860 || 1 860 || 1 860 || 1 860 || 1 860 || 1 860 || 1 860 || 13 020
 Į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ neįtrauktų išlaidų tarpinė suma || 2 500 || 2 500 || 2 500 || 2 500 || 2 500 || 2 500 || 2 500 || 17 500
 IŠ VISO || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų

3.2.3.2.
 Numatomi žmogiškųjų išteklių
poreikiai

–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
nenaudojami
–
þ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
naudojami taip: n metų duomenys yra 2011 m. duomenys.
Kadangi
Prieglobsčio ir migracijos fondo ir Vidaus saugumo fondo lėšų
panaudojimui būdingi tam tikri bendri dalykai, pavyzdžiui, politinis
dialogas su valstybėmis narėmis, o Vidaus reikalų GD vidaus
struktūra gali būti pakeista siekiant užtikrinti naujų
fondų valdymą (ir dabar valdomų programų baigimą),
Prieglobsčio ir migracijos fondo administracinių išlaidų
neįmanoma atskirti nuo Vidaus saugumo fondo administracinių
išlaidų.
Todėl toliau
pateikti 5 išlaidų kategorijos duomenys atitinka bendrą
administracinių išlaidų, laikomų GD reikalingomis abiem fondams
valdyti, sumą; bendra asignavimų suma nenurodoma.
Sąmatą nurodyti sveikais
skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu)
 ||   || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || N+4 metai || N+5 metai || N+6 metai
  Vidaus reikalų GD etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) ||
 || 18 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136
 || XX 01 01 02 (Delegacijos) || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15
 || 18 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE))[45]   ||
 || 18 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16
 || XX 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 || 18 01 04 bb[46]   || - būstinėje[47]   || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4
 || - delegacijose || * || * || * || * || * || * || *
 || 18 01 04 cc[48]   || - būstinėje[49]   || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6
 || - delegacijose || * || * || * || * || * || * || *
 || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE - netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE - tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Kiti 13 01 04 02 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || IŠ VISO || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų
XX yra atitinkama politikos sritis arba
biudžeto antraštinė dalis.
Žmogiškųjų išteklių poreikiai
bus tenkinami panaudojant generalinio direktorato darbuotojus, jau paskirtus
priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir
prireikus finansuojami papildomomis lėšomis, kurios atsakingam generalinio
direktoratui gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo
procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Sumos ir
jų priskyrimas būtų taisomi, jei užduotys būtų
pavedamos vykdomajai įstaigai.
Vykdytinų
užduočių aprašymas:
 Būstinėje dirbantys pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Vykdytinos užduotys apima visas užduotis, reikalingas finansinei programai valdyti, pvz.: – prisidėti prie biudžetinės procedūros;           – palaikyti politinį dialogą su valstybėmis narėmis;       – rengti metines darbo programas ir (arba) finansavimo sprendimus, nustatyti metinius prioritetus, tvirtinti nacionalines programas;  – administruoti nacionalines programas, kvietimus teikti paraiškas, kvietimus dalyvauti konkursuose ir su jais susijusias atrankos procedūras;                – bendrauti su suinteresuotosiomis šalimis (galimais arba dabartiniais paramos gavėjais, valstybėmis narėmis ir kt.); – rengti valstybėms narėms skirtas gaires       – administruoti einamuosius ir finansinius projektų klausimus;  – vykdyti minėtas patikras (ex ante patikra, pirkimų komitetas, ex post auditas, vidaus auditas, sąskaitų patvirtinimas);        – tvarkyti apskaitą;              – rengti ir administruoti dotacijų ir nacionalinių programų valdymo IT priemones; – stebėti ir atsiskaityti, kaip įgyvendinami tikslai, įskaitant nustatytuosius metinės veiklos ataskaitoje ir perįgaliotojo leidimus suteikiančio pareigūno ataskaitoje.
 Išorės personalas || Užduotys panašios į pareigūnų ir laikinųjų darbuotojų vykdomas užduotis, išskyrus tas, kurių išorės personalas negali vykdyti.
 Delegacijose dirbantis personalas || Kad padėtų plėtoti vidaus reikalų politiką, visų pirma jos išorės dimensiją, ES delegacijoms reikės pakankamai vidaus reikalų srityje kompetentingų specialistų. Tai galėtų būti Europos Komisijos ir (arba) Europos išorės veiksmų tarnybos darbuotojai.

3.2.4.
Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine
programa

–
þ  Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka kitą
daugiametę finansinę programą
–
¨  Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą),
reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos
išlaidų kategorijos programavimą
Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir
nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.
–
¨  Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina
taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę
programą[50].
Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti
atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.

3.2.5.
Trečiųjų šalių įnašai

–
Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su
trečiosiomis šalimis finansavimo
–
þ Pasiūlyme numatyta, kad, be Europos finansavimo, turi būti
taikomas bendras finansavimas. Tiksli suma kiekybiškai neišreiškiama.
Reglamentu nustatomos didžiausio bendro finansavimo normos, diferencijuotos
pagal veiksmų rūšį:
Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Iš viso
 Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą || VN || VN || VN || VN || VN || VN || VN ||
 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų || bus nustatyta || bus nustatyta || bus nustatyta || bus nustatyta || bus nustatyta || bus nustatyta || bus nustatyta ||

3.3.
Numatomas poveikis įplaukoms

–
þ  Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio
įplaukoms
–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
–
¨         nuosaviems ištekliams
–
¨         įvairioms įplaukoms
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Biudžeto įplaukų eilutė || Asignavimai, skirti einamųjų metų biudžetui || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[51]
 N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą)
 Straipsnis …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Įvairių
asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų
eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas poveikis.
Nurodyti poveikio
įplaukoms apskaičiavimo metodą.
[1]               OL C 115, 2010 5 4, p. 1.
[2]               COM(2010) 673
galutinis.
[3]               COM(2011) 248
galutinis.
[4]               COM(2011) 561
galutinis.
[5]               COM(2011) 680
galutinis.
[6]               COM(2011) 500
galutinis.
[7]               Su
konsultacijų dokumentais ir jų rezultatų ataskaita galima
susipažinti Vidaus reikalų GD svetainėje http://ec.europa.eu/home-affairs/news/consulting_public/consulting_0020_en.htm.

[8]               „ES
biudžeto peržiūra“, COM(2010) 700, 2010 10 19.
[9]               Komisijos
pasiūlymas, Reglamentas dėl Sąjungos metiniam biudžetui
taikomų finansinių taisyklių (COM(2010) 815 galutinis, 2010 12 22).
Šiuo pasiūlymu Komisija oficialiai atsiima ankstesnius teisės
aktų pasiūlymus COM(2010) 71 galutinis ir COM(2010) 260 galutinis.
[10]             Pagal
Lietuvos stojimo sutarties protokolą Nr. 5, įgyvendinant
Supaprastinto tranzito dokumento (STD) ir supaprastinto tranzito geležinkeliu
dokumento (STGD) reglamentus (OL L 99, 2003 4 17, p. 8; OL L 99,
2003 4 17, p. 15) ES padengia Lietuvos patirtas papildomas
programos vykdymo išlaidas ir jai kompensuoja už mokesčių
netaikymą šiuos dokumentus išduodant Rusijos piliečiams, vykstantiems
tranzitu per ES į Kaliningrado sritį ir iš jos.
[11]             Priedas
„Numatomos sistemų sąnaudos“, COM(2011) 680 galutinis.
[12]             OL L 286, 2011
11 1, p. 1.
[13]             OL C , ,
p. .
[14]             OL C , ,
p. .
[15]             Tarybos
dok. Nr. 7120/10.
[16]             COM(2010) 673
galutinis.
[17]             [OL L …
užpildyti].
[18]             OL L 144, 2007
6 6, p. 22.
[19]             OL L 349, 2004
11 25, p. 1.
[20]             OL
užpildyti.
[21]             OL L 236, 2003
9 23, p. 946.
[22]             OL L 99, 2003
4 17, p. 8.
[23]             OL L 99, 2003
4 17, p. 15.
[24]             COM(2011) 559
galutinis.
[25]             OL L 55, 2011
2 28, p. 13.
[26]             OL L 144,
2007 6 6, p. 22.
[27]             OL L 176, 1999
7 10, p. 31.
[28]             OL L 53,
2008 2 27 , p. 1.
[29]             OL L 160,
2011 6 18, p. 19.
[30]             COM(2011) 559
galutinis.
[31]             COM(2011) 403
galutinis.
[32]             VGV –
veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas.
[33]             Kaip
nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies a arba b punkte.
[34]             Informacija
apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą
pateikiamos svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[35]             Kaip
nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje.
[36]             DA –
diferencijuotieji asignavimai / NDA – nediferencijuotieji asignavimai.
[37]             ELPA –
Europos laisvosios prekybos asociacija.
[38]             Šalių
kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių
šalių kandidačių.
[39]             Techninė
ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba)
veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės),
netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.
[40]             Rezultatai
– tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuota studentų
mainų, nutiesta kelių kilometrų ir kt.).
[41]             Kaip
apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ...“.
[42]             Bendras
biudžetas, grindžiamas atlikus 2011 m. galutinį žmogiškųjų
išteklių, įskaitant pareigūnus ir išorės darbuotojus,
asignavimų paskirstymą.
[43]             Techninė
ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba)
veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės),
netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.
[44]             Išorės
darbuotojai, finansuojami iš buvusių BA eilučių remiantis 2011 m.
galutiniu žmogiškųjų išteklių, įskaitant
būstinėje ir delegacijose dirbančius išorės darbuotojus,
asignavimų paskirstymu.
[45]             CA –
sutartininkas („Contract Agent“); INT – per agentūrą įdarbintas
darbuotojas („Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune
Expert en Délégation“); LA – vietinis darbuotojas („Local Agent“); SNE –
deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“).
[46]             Neviršijant
viršutinės ribos, nustatytos išorės personalui, finansuojamam iš
veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių).
[47]             Būtina
struktūriniams fondams, Europos žemės ūkio fondui kaimo
plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondui (EŽF).
[48]             Neviršijant
viršutinės ribos, nustatytos išorės personalui, finansuojamam iš
veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių).
[49]             Būtina
struktūriniams fondams, Europos žemės ūkio fondui kaimo
plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondui (EŽF).
[50]             Žr.
Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.
[51]             Tradiciniai
nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi
grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo
išlaidų.