               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 03 17
            COM(2016) 157 final
            2016/0084(COD)
            Žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinys
            Pasiūlymas
            EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
            kuriuo nustatomos CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų tiekimo rinkai taisyklės ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1069/2009 ir (EB) Nr. 1107/2009
            (Tekstas svarbus EEE)
            {SWD(2016) 64 final}{SWD(2016) 65 final}

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindas ir tikslai

               1.Šiuo pasiūlymu siekiama išspręsti svarbias problemas, kurios šiuo metu aktualios rinkoje ir kurios pirmą kartą buvo įvardytos 2010 m. parengtame Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 (toliau – dabartinis trąšų reglamentas) ex-post vertinime
                  1
               . Be to, žiedinės ekonomikos veiksmų plane
                  2
                jis įvardytas kaip vienas svarbiausių teisėkūros pasiūlymų.

               Pirmoji priežastis ir tikslas

               2.Pirma, inovatyviems tręšiamiesiems produktams, kurių sudėtyje paprastai yra maisto ar organinių medžiagų, gautų iš biologinių atliekų ar kitų pagal žiedinės ekonomikos modelį perdirbtų antrinių žaliavų, dėl skirtingų nacionalinių taisyklių ir standartų sunku patekti į vidaus rinką.

               3.Dabartiniu trąšų reglamentu laisvas judėjimas vidaus rinkoje užtikrinamas vienos klasės suderintiems produktams, kurie priskiriami vienai iš produktų rūšių, įtrauktų į to reglamento I priedą. Tokius produktus leidžiama ženklinti žymeniu „EB trąšos“. Jei bendrovė kaip EB trąšomis nori prekiauti kitų rūšių produktais, pirma turi gauti naują tipo patvirtinimą, o tam Komisija turi priimti sprendimą, kuriuo iš dalies keičiamas minėtas priedas. Praktiškai visų rūšių produktai, šiuo metu įtraukti į dabartinį trąšų reglamentą, yra įprastinės neorganinės trąšos, paprastai iškasamos arba pagaminamos cheminiu būdu pagal linijinės ekonomikos modelį. Be to, tokių trąšų (pvz., azoto) gamybos cheminiams procesams sunaudojama daug energijos ir dėl jų išskiriamas didelis CO2 kiekis.

               4.Tačiau maždaug 50 proc. šiuo metu rinkoje esančių trąšų nepatenka į dabartinio trąšų reglamento taikymo sritį. Tai pasakytina apie tam tikras neorganines trąšas ir praktiškai visas trąšas, gaminamas iš organinių medžiagų, kaip antai šalutinių gyvūninių ar kitų žemės ūkio produktų, taip pat perdirbtų maisto grandinės biologinių atliekų. Šiuo metu sparčiai besivystantys moksliniai tyrimai, inovacijos ir investicijos padeda įgyvendini žiedinės ekonomikos modelį – vietoje kuriamos darbo vietos ir naudingai panaudojami antriniai, vidaus rinkoje gauti ištekliai, kurie kitaip būtų tiesiogiai įterpiami į žemę arba šalinami sąvartynuose, todėl atsirastų nereikalinga eutrofikacija ir būtų išmetama daugiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų. Be to, paminėtina paslaugų įsigalėjimo versle tendencija, kai produktai vis labiau pritaikomi konkretiems poreikiams remiantis dirvožemio, į kurį bus įterpiamos konkrečios trąšos, tyrimais. MVĮ ir kitos įmonės visoje Europoje rodo vis didesnį susidomėjimą šia tendencija. Tačiau specialiai pritaikytų produktų, kurių sudėtyje yra organinių trąšų, patekimui į vidaus rinką šiuo metu taikomas tarpusavio pripažinimo principas, todėl neretai susiduriama su kliūtimis.

               5.Dabartinė reglamentavimo tvarka inovatyviosioms trąšoms yra netinkama dėl dviejų priežasčių.

               6.Pirma, į dabartinį trąšų reglamentą įtraukti produktus, gautus iš organinių ar antrinių žaliavų, nėra paprasta. Priežiūros institucijoms sunku apsispręsti, nes tokių medžiagų sudėtis ganėtinai nepastovi. Dabartinis trąšų reglamentas yra aiškiai pritaikytas tiksliai apibūdintoms, iš pirminių žaliavų gaunamoms neorganinėms trąšoms ir jame nenumatyti patikimi kontrolės mechanizmai ir apsaugos priemonės, kurių reikia norint sukurti pasitikėjimą produktais, pagamintais iš natūraliai kintančių organinių ar antrinių žaliavų. Be to, nėra aiškios sąsajos su esamais teisės aktais, kuriais reglamentuojama šalutinių gyvūninių produktų ir atliekų kontrolė.

               7.Dėl minėtų priežasčių trąšos, gaunamos pagal žiedinės ekonomikos modelį, tebėra nesuderintos. Daugelis valstybių narių tokioms nesuderintoms trąšoms taiko išsamias nacionalines taisykles bei standartus ir nustato aplinkosaugos reikalavimus (pvz., sunkiųjų metalų kiekio ribines vertes), kurie netaikomi EB trąšoms. Be to, tapo aišku, kad užtikrinti laisvą judėjimą tarp valstybių narių taikant tarpusavio pripažinimo principą labai sunku. Dėl šios priežasties vienoje valstybėje narėje įsisteigęs trąšų iš organinių ar antrinių žaliavų gamintojas, kuris nori išplėsti savo rinką prekiaudamas kitos valstybės narės rinkoje, dažnai turi įveikti administracines procedūras, dėl kurių rinkos plėtimas tampa atgrasomai brangus. Taigi nesusidaro kritinė masė ir tai trukdo pritraukti investicijų į šį svarbų žiedinės ekonomikos sektorių. Ši problema ypač aktuali gamintojams, įsisteigusiems valstybėse narėse, kurių vidaus rinka yra maža, palyginti su jose susidarančių perteklinių organinių antrinių žaliavų (paprastai mėšlo) kiekiu.

               8.Apibendrinant reikia pasakyti, kad konkurencinės sąlygos yra palankesnės pagal linijinės ekonomikos modelį pagaminamoms trąšoms, o ne trąšoms, kurios pagal žiedinės ekonomikos modelį pagaminamos iš vietinių organinių ar antrinių žaliavų. Šis konkurencijos iškraipymas varžo investicijas į žiedinę ekonomiką.

               9.Problemų kelia ir tai, kad viena iš pagrindinių trąšų sudedamųjų dalių yra gamtinis fosfatas, kurį Komisija įvardijo kaip vieną svarbiausių žaliavų. Kalbant apie fosforo trąšas, ES šiuo metu yra labai priklausoma nuo importuojamo gamtinio fosfato, kuris iškasamas ne ES šalyse (importuojama daugiau kaip 90 proc. ES suvartojamų fosforo trąšų – daugiausia iš Maroko, Tuniso ir Rusijos). Tačiau didelį fosforo kiekį galima gauti iš vietoje susidarančių atliekų (visų pirma iš nuotekų dumblo), kurios, jeigu būtų perdirbtos pagal žiedinės ekonomikos modelį, galėtų patenkinti maždaug 20–30 proc. ES fosforo trąšų paklausos. Tačiau susijęs investicijų potencialas tebėra praktiškai neišnaudojamas ir taip yra iš dalies dėl pirmiau minėtų sunkumų, kuriuos tenka įveikti norint patekti į vidaus rinką.

               10.Kitas aspektas, dėl kurio dabartinis trąšų reglamentas yra netinkamas inovatyviosioms trąšoms, yra tas, kad net naujoms, iš pirminių žaliavų gaunamoms neorganinėms trąšoms taikoma tipo patvirtinimo procedūra trunka pernelyg ilgai, palyginti su inovacijų ciklu trąšų sektoriuje. Todėl nutarta, kad būtina iš esmės persvarstyti ir modernizuoti reglamentavimo būdą siekiant didesnio produktams taikomų reikalavimų lankstumo ir kartu išlaikyti aukštą žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatos, saugos ir aplinkos apsaugos lygį. Šie klausimai išsamiau aptariami 3 skirsnyje „Ex-post vertinimo, konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimo rezultatai“.

               11.Taigi pagrindinis strateginis tikslas, kurio siekiama šia iniciatyva, – paskatinti Europos Sąjungoje didelio masto trąšų gamybą iš vietoje gaunamų organinių ar antrinių žaliavų pagal žiedinės ekonomikos modelį atliekas paverčiant augalų maisto medžiagomis. Pasiūlymu bus sukurta reglamentavimo sistema, iš esmės palengvinsianti tokių trąšų patekimą į vidaus rinką ir leisianti suvienodinti konkurencines sąlygas, kurios šiuo metu yra palankesnės pagal linijinės ekonomikos modelį gaminamoms iškastinėms ir cheminėms trąšoms. Tai padėtų įgyvendinti šiuos žiedinės ekonomikos tikslus:

               padidinti antrinių žaliavų vertę ir atitinkamai geriau panaudoti žaliavas, o eutrofikacijos bei atliekų tvarkymo problemas pakeisti ekonominėmis galimybėmis visuomenei ir privatiesiems veiklos vykdytojams;

               efektyviau naudoti išteklius ir sumažinti priklausomybę nuo Europos žemės ūkiui labai svarbių žaliavų, pirmiausia – fosforo, importo;

               skatinti investicijas į žiedinę ekonomiką bei inovacijas ir taip kurti darbo vietas ES;

               padėti mažinti šiuo metu trąšų pramonės patiriamą spaudimą mažinti išmetamo CO2 kiekį pagal ATLPS sudarant sąlygas trąšas gaminti iš mažiau anglies dioksido išskiriančių žaliavų.

               12.Be to, išaugęs inovatyviųjų trąšų gamybos ir prekybos mastas atvers ūkininkams daugiau galimybių įsigyti įvairesnių trąšų, todėl galbūt padidės maisto gamybos ekonominis efektyvumas ir bus efektyviau naudojami ištekliai.

               Antroji priežastis ir tikslas

               13.Antra, dabartiniu trąšų reglamentu nesprendžiamos aplinkosaugos problemos – EB trąšomis teršiamas dirvožemis, vidaus vandenys, jūrų vandenys ir, galiausiai, maistas. Visuotinai pripažįstama problema – neorganinėse fosforo trąšose esantis kadmis. ES lygiu kadmio ribinės vertės nenustatytos, todėl kai kurios valstybės narės tokias ribines vertes EB trąšoms taiko vienašališkai remdamosi SESV 114 straipsniu ir tai lemia tam tikrą rinkos susiskaidymą net ir suderintoje srityje. Panašų susirūpinimą kelia ir teršalai, aptinkami šuo metu nacionalinėmis taisyklėmis reglamentuojamose trąšose (pvz., iš perdirbto nuotekų dumblo gaunamose maisto medžiagose).

               14.Todėl antrasis strateginis tikslas – spręsti minėtą problemą ir fosforo trąšoms nustatyti suderintas kadmio ribines vertes. Šios ribinės vertės, kuriomis siekiama mažinti neigiamą trąšų naudojimo poveikį aplinkai ir žmonių sveikatai, padės mažinti kadmio kaupimąsi dirvožemyje ir maisto bei vandens taršą kadmiu. Be to, bus pašalintas rinkos susiskaidymas, kurį lemia nacionaliniu lygmeniu taikomos ribinės vertės, kurias kai kurios valstybės narės nustatė reaguodamos į minėtą problemą.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               15.Pasiūlymu bus panaikintas dabartinis trąšų reglamentas, tačiau jau suderintos trąšos galės likti rinkoje, jei atitiks naujus saugos ir kokybės reikalavimus. Pasiūlyme bus nustatytos sąlygos, kuriomis iš atliekų ir šalutinių gyvūninių produktų pagamintoms trąšoms nebus taikomos kontrolės priemonės, nustatytos 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1069/2009, kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių sveikumo taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1774/2002 (Šalutinių gyvūninių produktų reglamentas)
                  3
               , ir Direktyvoje 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinančioje kai kurias direktyvas
                  4
               , ir jos galės laisvai judėti kaip CE ženklu pažymėtos trąšos. Šiuo pasiūlymu bus papildytas 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH)
                  5
               , kuris ir toliau bus taikomas tręšiamuosius produktus sudarančioms cheminėms medžiagoms.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

               16.Šia iniciatyva prisidedama prie Komisijos darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir investicijų skatinimo darbotvarkės, nes ja sukuriama tinkama reglamentavimo aplinka investicijoms į realiją ekonomiką.

               17.Visų pirma ši iniciatyva – tai svarus ir konkretus Komisijos žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinio elementas. Visiems tręšiamiesiems produktams bus taikomos vienodos sąlygos ir atsiras daugiau galimybių naudoti vietoje gaunamas antrines žaliavas.

               18.Be to, iniciatyva remiamas tikslas sukurti stipresnę ir teisingesnę, tvirtesnės pramoninės bazės vidaus rinką, ir šio tikslo bus siekiama šalinant esamas tam tikrų inovatyviųjų trąšų laisvo judėjimo kliūtis ir lengvinant valstybių narių vykdomą rinkos priežiūrą.

               19.Iniciatyva yra susijusi su šiomis politinėmis iniciatyvomis:

               Žiedinės ekonomikos dokumentų rinkiniu. Trąšų reglamento peržiūra siekiama sukurti reglamentavimo sistemą, kuria sudaromos sąlygos trąšas gaminti iš perdirbtų biologinių atliekų ir kitų antrinių žaliavų pagal Bioekonomikos strategiją
                  6
               , aprėpiančią atsinaujinančiųjų biologinių išteklių gamybą ir tų išteklių bei atliekų pavertimą papildomos vertės turinčiais produktais. Tai skatins augalų maisto medžiagas, kurios yra labai svarbios tvariam Europos žemės ūkiui, įskaitant vieną svarbiausių žaliavų – fosforą, įsigyti iš vietos šaltinių. Be to, ši iniciatyva padės geriau įgyvendinti atliekų tvarkymo hierarchijos principą – bus siekiama, kad mažiau biologinių atliekų būtų šalinama sąvartynuose ir naudojama energijai gaminti, taip sprendžiant susijusias atliekų tvarkymo problemas.

               Bendrosios rinkos strategija. Kaip aprašyta pirmiau, gerai žinoma laisvo judėjimo vidaus rinkoje kliūtis yra labai sudėtingos ir viena nuo kitos besiskiriančios nacionalinės reglamentavimo sistemos, kuriomis šiuo metu reglamentuojamos į derinamųjų teisės aktų taikymo sritį nepatenkančios trąšos. Ekonominės veiklos vykdytojai šias skirtingas nacionalines taisykles dažnai laiko kliūtimis, dėl kurių jie priversti atsisakyti ketinimų pradėti veiklą naujose rinkose, tačiau valstybės narės šias taisykles laiko labai svarbia maisto grandinės ir aplinkos apsaugos priemone. Dėl šių su sveikata ir aplinka susijusių nuogąstavimų laikytis tarpusavio pripažinimo principo nesuderintų trąšų srityje nepaprastai sudėtinga, ir ekonominės veiklos vykdytojai išreiškė pageidavimą turėti galimybę patekti į visą vidaus rinką pagal suderintas taisykles, kuriomis ES lygiu sprendžiamos minėtos problemos.

               Programa „Horizontas 2020“. Pasiūlymas suteiks galimybę skatinti susijusią mokslinių tyrimų veiklą, pradėtą pagal visuomenės uždavinių 2 prioritetą (Apsirūpinimo maistu saugumas, tvarus žemės ūkis ir miškininkystė, moksliniai tyrimai jūrų ir laivybos bei vidaus vandenų srityse ir bioekonomika) ir 5 prioritetą (Kova su klimato kaita, aplinka, išteklių naudojimo efektyvumas ir žaliavos), kuriais, be kitų tikslų, siekiama rasti inovatyvių sprendimų, kaip efektyviau ir saugiau naudoti iš atliekų, nuotekų ir biologinių atliekų gaunamus išteklius, taip pat skatinti tyrėjus kurti inovatyvius produktus, atsižvelgiant į paklausą rinkoje, visuomenės poreikius ir aplinkos apsaugos politiką. Biologinės pramonės sektorių bendroji įmonė fosforo perdirbimą trąšų gamybai, be kita ko, įvardijo kaip naują ir ekonomiškai perspektyvią (organinių) atliekų vertės grandinę
                  7
               . Lengvas tokių trąšų patekimas į vidaus rinką yra būtina sąlyga šiems tikslams pasiekti ir užtikrinti, kad mokslinių tyrimų rezultatai pasiektų rinką.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               20.Šio pasiūlymo tikslas – pagerinti tręšiamųjų produktų vidaus rinkos veikimą ir taip spręsti problemas, kurios pirmą kartą buvo įvardytos 2010 m. parengtame dabartinio trąšų reglamento ex-post vertinime. Todėl šio pasiūlymo, kaip ir dabartinio trąšų reglamento, teisinis pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnis.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

               21.Pirmasis siūlomo veiksmo tikslas – paskatinti investicijas į veiksmingų, saugių inovatyviųjų trąšų, gaminamų iš organinių ar antrinių žaliavų pagal žiedinės ekonomikos modelį ir Bioekonomikos strategiją, gamybą ir įsisavinimą rinkoje sudarant sąlygas šiems produktams patekti į visą vidaus rinką ir taip padedant pasiekti kritinę masę. Galimybė efektyviau naudoti tokias trąšas gali būti labai naudinga aplinkai, sumažinti priklausomybę nuo svarbiausių žaliavų importo iš ES nepriklausančių šalių ir leisti ūkininkams įsigyti įvairesnių aukštos kokybės tręšiamųjų produktų. Dabartinės tokių produktų laisvo judėjimo kliūtys, kaip antai skirtingos nacionalinės reglamentavimo sistemos, negali būti pašalintos vienašališkais valstybių narių veiksmais. Visų pirma, tarpusavio pripažinimas šioje srityje pasirodė esantis nepaprastai sudėtingas ir, atsižvelgiant į nuolat augantį susidomėjimą aukštos kokybės trąšų gamyba iš organinių ir antrinių žaliavų ir prekyba jomis, tampa vis didesne kliūtimi. ES masto veiksmai, priešingai, galėtų užtikrinti laisvą tokių trąšų judėjimą, nes būtų nustatyti suderinti aukšti kokybės, saugos ir aplinkosaugos kriterijai.

               22.Antrasis tikslas – spręsti dirvožemio ir maisto taršos kadmiu, kuris ten patenka per trąšas, problemą. Kadangi dauguma susirūpinimą keliančių trąšų (t. y. neorganinių fosforo trąšų) jau yra suderintos, vienašališkai valstybės narės šio tikslo negali pasiekti. Nustačius visoje ES taikomas didžiausios leidžiamosios koncentracijos ribines vertes, priešingai, galima veiksmingai sumažinti suderintose trąšose aptinkamą teršalų kiekį iki saugesnio lygio.

               •Proporcingumas

               23.Pirmasis tikslas, kurio siekiama šia iniciatyva, – paskatinti investicijas į veiksmingų, saugių inovatyviųjų trąšų, gaminamų iš organinių ar antrinių žaliavų pagal žiedinės ekonomikos modelį, gamybą ir kartu siekti teigiamo poveikio aplinkai, mažinti priklausomybę nuo importo ir didinti aukštos kokybės produktų pasiūlos įvairovę. Šia iniciatyva siekiama vidaus rinkos priemonėmis tokiems produktams padėti pasiekti kritinę masę. Patirtis parodė, kad nesuderintų trąšų tarpusavio pripažinimas yra nepaprastai sudėtingas procesas, o derinamieji produktų teisės aktai – veiksmingas neorganinių trąšų patekimo į vidaus rinką užtikrinimo būdas. Todėl daroma išvada, kad derinamaisiais produktų teisės aktais, kuriais reglamentuojamos iš organinių ar antrinių žaliavų gautos trąšos, neviršijama to, kas būtina siekiant užtikrinti reglamentavimo tikrumą, kuris būtinas didelio masto investicijoms į žiedinę ekonomiką paskatinti. Naujų produktų pateikimo rinkai sąlygos, kurios ekonominės veiklos vykdytojams užtikrinamos šiame pasiūlyme pasirinktu reglamentavimo būdu, yra labai lanksčios, be to, neatsižadama saugos ir kokybės tikslų. Valstybėms narėms taip pat paliekama galimybė savo nuožiūra spręsti, ar leisti jų rinkoms tiekti nesuderintas trąšas, o iš ekonominės veiklos vykdytojų, norinčių veikti didesnėse rinkose, neatimama galimybė pasinaudoti suderintos reglamentavimo sistemos privalumais.

               24.Reglamentas yra laikomas tinkamiausia priemone produktams derinti tokio techninio sudėtingumo ir poveikį maisto grandinei bei aplinkai galinčioje turėti srityje kaip trąšos. Šią išvadą paremia ir tai, kad dabartinis trąšų derinamasis teisės aktas taip pat yra reglamentas.

               25.Kalbant apie antrąjį tikslą, t. y. spręsti į dirvožemį ir maistą per trąšas, kurių dauguma jau suderintos, patenkančio kadmio problemą, didžiausios leidžiamosios koncentracijos nustatymas produktus reglamentuojančiu teisės aktu laikomas veiksmingu problemos sprendimo šalinant jos priežastis būdu. Ekonominis poveikis laikomas proporcingu tikslui užkirsti kelią neišvengiamai dirvožemio taršai, darančiai poveikį dabartiniams ūkininkams ir maisto vartotojams bei jų ateities kartoms.

               26.Proporcingumo klausimas išsamiau aptariamas šio poveikio vertinimo 4.2.2 skirsnyje.

               •Pasirinkta priemonė

               27.Reglamentas yra laikomas tinkamiausia priemone produktams derinti tokio techninio sudėtingumo ir poveikį maisto grandinei bei aplinkai galinčioje turėti srityje kaip trąšos. Šią išvadą paremia ir tai, kad dabartinis trąšų derinamasis teisės aktas taip pat yra reglamentas.

               3.Ex-post vertinimo, konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimo rezultatai

               •Galiojančių teisės aktų ex-post vertinimas ir (arba) tinkamumo patikrinimas

               28.2010 m. atlikus dabartinio trąšų reglamento ex-post vertinimą padaryta išvada
                  8
               , kad reglamentas buvo veiksminga priemonė, kad būtų pasiektas jo tikslas – supaprastinta ir suderinta svarbiai trąšų rinkos daliai taikoma reglamentavimo sistema.

               29.Tačiau vertinime taip pat prieita prie išvados, kad reglamentu nepakankamai veiksmingai skatinamos inovatyviosios trąšos ir kad reikėtų jį keisti siekiant labiau saugoti aplinką. Be to, dėl organinių trąšų, kurios šiuo metu nepatenka į to reglamento taikymo sritį, vertinimas parodė, kad nei ekonominės veiklos vykdytojai, nei nacionalinės institucijos nemano, kad tarpusavio pripažinimas yra geriausia laisvo judėjimo užtikrinimo priemonė, nes trąšos yra produktai, galintys kelti teisėtą susirūpinimą dėl jų kokybės, aplinkosaugos ir žmonių sveikatos, ir dėl to gali būti reikalingos griežtos taisyklės.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

               30.Parengiamuoju etapu, prasidėjusiu 2011 m., intensyviai konsultuotasi su valstybėmis narėmis ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis, visų pirma Trąšų darbo grupėje
                  9
               . Šios srities klausimai aptarti ir 2015 m. gegužės mėn. paskelbtame viešų konsultacijų dėl žiedinės ekonomikos dokumente
                  10
               . Suinteresuotosios šalys taip pat paragintos teikti pastabas dėl 2015 m. spalio 22 d. paskelbto Trąšų reglamento peržiūros veiksmų plano
                  11
               .

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

               31.Dabartinis poveikio vertinimo ataskaitos projektas parengtas daugiausia remiantis pirmiau minėtu 2010 m. trąšų reglamento ex-post vertinimu, taip pat 2011 m. atlikta visiško tręšiamąsias medžiagas reglamentuojančių ES teisės aktų suderinimo galimybių studija, įskaitant tokio suderinimo technines galimybes, poveikį aplinkai ir ekonominį bei socialinį poveikį
                  12
               .

               32.Fosforo perdirbimo klausimas nagrinėtas ir BP 7 mokslinių tyrimų projektuose, kurių rezultatai aptarti 2015 m. kovo 4 d. Berlyne surengtame seminare tema „Žiedinio metodo taikymas fosforui: nuo mokslinių tyrimų iki panaudojimo“
                  13
               . Vienas iš nustatytųjų prioritetų – peržiūrėti ES trąšų reglamentą ir išplėsti jo taikymo sritį iš antrinių šaltinių (pvz., perdirbtų fosfatų) ir organinių šaltinių gaunamoms maisto medžiagoms.

               •Poveikio vertinimas

               33.Rengiant šį pasiūlymą remtasi poveikio vertinimu, kurio pagrindiniai dokumentai pateikiami adresu [Once the IAR is published, insert link to the summary sheet and to the positive opinion of the Regulatory Scrutiny Board]. Į Poveikio vertinimo valdybos nuomones atsižvelgta pateikiant tinkamesnių įrodymų, kad skirtingi nacionaliniai standartai lemia rinkos susiskaidymą, patikslinant įvairių įvertintų galimybių turinį ir geriau pagrindžiant svarbiausią pasiūlymo poveikį.

               34.Poveikio vertinime status quo galimybė (1 galimybė) palyginta su keliomis kitomis politikos galimybėmis (2–5 galimybės). Pagal 2–5 galimybes suderinimo aprėptis būtų išplėsta iš organinių žaliavų gaunamoms trąšoms ir kitiems su trąšomis susijusiems produktams, be to, būtų nustatytos teršalų ribinės vertės. Pagal šias galimybes būtų taikomi skirtingi kontrolės mechanizmai: pasirinkus 2 galimybę, būtų išlaikytas trąšų reglamentu nustatytas reglamentavimo būdas, t. y. tipo patvirtinimas, o pagal 3 galimybę tipo patvirtinimas būtų pakeistas medžiagų, kurias leidžiama specialiai įterpti į trąšas, išsamaus teigiamo sąrašo metodu. Pasirinkus 4 galimybę, būtina kontrolė būtų užtikrinta naujosios teisės aktų sistemos (NTAS) metodu, pagal kurį būtų nustatyta ir visoms medžiagų kategorijoms taikoma viena atitikties vertinimo procedūra. Galiausiai 5 galimybė taip pat grindžiama NTAS, bet atitikties vertinimo procedūra skirtųsi, nelygu medžiagų kategorija. Svarstant visas keturias galimybes (2–5) taip pat nagrinėta, ar suderinimas turėtų būti privalomas visiems tam tikros funkcijos produktams, ar geriau taikyti pasirinktinės trąšų atitikties suderintiems teisės aktams nuostatą, kaip alternatyvą bet kuriems taikytiniems nacionalinės teisės aktams, ir tarpusavio pripažinimą, kaip pagal status quo galimybę neorganinių trąšų atveju.

               35.Paskutinis pasiūlymas sutampa su 5 galimybe, tik pridedama pasirinktinio suderinimo galimybė. Nuspręsta, kad tai geriausias politinis pasirinkimas, nes juo bus užtikrintas administracinis supaprastinimas, ypač dėl tų tręšiamųjų produktų, kurie gaminami iš gerai apibrėžtų pirminių žaliavų, be to, atsiras lankstumo galimybė ir kartu bus pasirūpinta, kad naudojami suderinti tręšiamieji produktai nekeltų nepriimtino pavojaus sveikatai ar aplinkai.

               36.Pasiūlymas pirmiausia turės poveikio tiems inovatyviųjų trąšų, gaminamų iš organinių ar antrinių žaliavų pagal žiedinės ekonomikos modelį, gamintojams, kurie, pasinaudoję daug lengvesnio patekimo į vidaus rinką galimybe, pajėgs pasiekti kritinę masę. Ši iniciatyva tokiems gamintojams bus naudinga visų pirma tose valstybėse narėse, kurių nacionalinė rinka nėra pakankamai didelė naujų rūšių trąšoms.

               37.Ši iniciatyva taip pat turės įtakos privatiesiems ir viešiesiems atliekų naudojimo veiklos vykdytojams (kaip antai kompostą ar degazuotąjį substratą gaminantiems nuotekų valymo ar atliekų tvarkymo subjektams), kurie turės galimybę padidinti savo produkcijos vertę ir taip lengviau pritrauks investicijų į tokią infrastruktūrą.

               38.Kai nacionalinės trąšų registravimo ar autorizavimo sistemos bus visiškai ar iš dalies pakeistos visoje ES taikomais kontrolės mechanizmais, sumažės daugelio nacionalinių institucijų darbo krūvis.

               39.Galiausiai ūkininkai ir kiti trąšų naudotojai veikiausiai turės galimybę rinktis iš platesnio produktų asortimento, o plačioji visuomenė bus labiau apsaugota nuo dirvožemio, vandens ir maisto taršos.

               •Reglamentavimo kokybė ir supaprastinimas

               40.Pasiūlymu bus pasiektas supaprastinimo ir administracinė naštos mažinimo tikslas, nes tręšiamųjų produktų gamintojų, norinčių veikti daugiau nei vienos nacionalinės teritorijos vidaus rinkoje, pateikimas į rinką nebepriklausys nuo tarpusavio pripažinimo. Kartu juo nebus draudžiamas ar ribojamas patekimas į rinką tiems gamintojams, kurie nesiekia atitikties ES lygmens taisyklėms, – jie ir toliau turės galimybę į nacionalines rinkas patekti pagal nacionalines taisykles ir tarpusavio pripažinimo principą.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               41.Pasiūlymas neturės jokio poveikio ES biudžetui. Palyginti su dabartiniam trąšų reglamentui įgyvendinti ir jo įgyvendinimui stebėti skiriamais ištekliais, Europos Komisijos žmogiškieji ir administraciniai ištekliai nesikeis.

               5.KITI ASPEKTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėjimo, vertinimo ir ataskaitų teikimo tvarka

               42.Europos Komisija padės valstybėms narėms įgyvendinti reglamentą ir stebės, kaip jis įgyvendinamas. Ji taip pat aiškinsis, ar yra gairių, standartų ar programų tręšiamųjų produktų tvarumui įrodyti poreikis, kad produktų etiketėse galėtų būti vartojami teiginiai dėl tvarumo.

               43.Be to, Komisija ketina į priedus įtraukti papildomų sudedamųjų medžiagų kategorijų, kad būtų atsižvelgta į technologijų pažangą, leidžiančią iš atgautųjų antrinių žaliavų, kaip antai bioanglies, pelenų ir struvito, gaminti veiksmingas trąšas. Galiausiai Komisija nuolat peržiūrės prieduose nustatytus reikalavimus ir juos keis, kai tik reikės užtikrinti deramą žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatos apsaugą, saugą ar aplinkos apsaugą.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

               44.Reglamento pasiūlymo 1 skyriuje nurodomas dalykas, taikymo sritis ir pateikiamos sąvokų apibrėžtys, taip pat aptariami esminiai laisvo CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų judėjimo ir prekybos jais principai. Pateikiant nuostatą dėl produktams taikomų reikalavimų daroma nuoroda į I ir II priedus, kuriuose išdėstomi esminiai reikalavimai, taikomi galutinių produktų kategorijoms pagal numatomas jų funkcijas (I priedas), ir sudedamųjų medžiagų, galinčių būtų CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų sudėtyje, kategorijoms (II priedas). Taip pat daroma nuoroda į III priedą, kuriame pateikiami ženklinimo reikalavimai.

               45.2 skyriuje nustatomos ekonominės veiklos vykdytojų, dalyvaujančių CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų tiekime rinkai, pareigos.

               46.3 skyriuje nustatomas bendrasis CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų atitikties principas. Jame daroma nuoroda į IV priedą, kuriame išsamiai aprašomos atitikties vertinimo procedūros, kurios CE ženklu pažymėtiems tręšiamiesiems produktams taikomos pagal juos sudarančių sudedamųjų medžiagų kategorijas ir jų funkcines kategorijas. Be to, jame daroma nuoroda į V priedą, kuriame nustatomas ES atitikties deklaracijos pavyzdys.

               47.4 skyriuje nustatomos notifikuotosioms įstaigoms taikomos nuostatos, o 5 skyriuje – rinkos priežiūros nuostatos. 6 skyriuje išdėstomos Komisijos deleguotųjų ir įgyvendinimo aktų priėmimo sąlygos, o 7 skyriuje – baigiamosios nuostatos.

               2016/0084 (COD)

               Pasiūlymas

               EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

               kuriuo nustatomos CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų tiekimo rinkai taisyklės ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1069/2009 ir (EB) Nr. 1107/2009

               (Tekstas svarbus EEE)

               EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

               atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

               teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

               atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę
                  14
               ,

               laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

               kadangi:

               (1)sąlygos, kuriomis trąšos gali būti tiekiamos vidaus rinkai, buvo iš dalies suderintos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2003/2003
                  15
               , kuriuo reglamentuojamos beveik išimtinai tik iš iškastinių ar cheminiu būdu gautų neorganinių medžiagų pagamintos trąšos. Esama poreikio tręšimui taip pat naudoti perdirbtas arba organines medžiagas. Reiktų nustatyti suderintas sąlygas, kuriomis iš tokių perdirbtų ar organinių medžiagų pagamintos trąšos galėtų būti tiekiamos visai vidaus rinkai, ir taip suteikti svarbią paskatą tolesniam jų naudojimui. Taigi perdirbtas ir organines medžiagas taip pat reikėtų įtraukti į derinimo taikymo sritį;

               (2)tam tikri produktai kartu su trąšomis naudojami siekiant pagerinti augalų mitybos efektyvumą – taip sumažinamas naudojamų trąšų kiekis ir atitinkamai jų poveikis aplinkai. Į derinimo taikymo sritį reikėtų įtraukti ne tik trąšas, t. y. produktus, kurių paskirtis – teikti augalams maisto medžiagas, bet ir produktus, skirtus augalų mitybos efektyvumui gerinti, nes taip bus palengvintas jų laisvas judėjimas vidaus rinkoje;

               (3)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 765/2008
                  16
                nustatytos atitikties vertinimo įstaigų akreditavimo taisyklės, gaminių rinkos priežiūros ir gaminių iš trečiųjų šalių tikrinimo sistema ir bendrieji žymėjimo CE ženklu principai. Produktams, patenkantiems į šio reglamento taikymo sritį, tas reglamentas turėtų būti taikomas siekiant užtikrinti, kad produktai, kuriems taikomas laisvo prekių judėjimo Sąjungoje principas, atitiktų reikalavimus, kuriais užtikrinama aukšto lygio viešųjų interesų apsauga, kaip antai interesų, susijusių su sveikata ir sauga apskritai, vartotojų apsauga ir aplinkos apsauga;

               (4)Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 768/2008/EB
                  17
                nustatoma bendra bendrųjų principų ir orientacinių nuostatų sistema, skirta sektorių teisės aktams, kad tuos teisės aktus iš dalies keičiant arba išdėstant nauja redakcija tai būtų daroma nuosekliai. Todėl Reglamentas (EB) Nr. 2003/2003 turėtų būti pakeistas reglamentu, parengtu kuo labiau laikantis minėto sprendimo;

               (5)kitaip nei daugeliu kitų Sąjungos teisės aktuose produktams nustatytų derinamųjų priemonių, Reglamentu (EB) Nr 2003/2003 neužkertamas kelias vidaus rinkai tiekti nesuderintas trąšas laikantis nacionalinės teisės ir Sutartyje nustatytų bendrųjų laisvo judėjimo taisyklių. Atsižvelgiant į tai, kad tam tikrų produktų rinkos yra itin vietinio pobūdžio, ši galimybė turėtų išlikti. Todėl ir toliau suderintų taisyklių turėtų būti galima laikytis pasirinktinai, o privalomos jos turėtų būti tik dėl tų maisto medžiagas augalams teikti arba augalų mitybos efektyvumui gerinti skirtų produktų, kurie rinkai tiekiami pažymėti CE ženklu. Taigi šis reglamentas neturėtų būti taikomas CE ženklu nepažymėtiems rinkai tiekiamiems produktams;

               (6)saugos ir kokybės reikalavimai turėtų būti nustatyti atsižvelgiant į skirtingas produktų funkcijas ir pritaikyti prie skirtingos jų naudojimo paskirties. Todėl CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai turėtų būti suskirstyti į atskiras produktų funkcines kategorijas ir kiekvienai iš šių kategorijų turėtų būti nustatyti specifiniai saugos bei kokybės reikalavimai;

               (7)panašiai, skirtingoms sudedamosioms medžiagoms būtina taikyti skirtingus technologinius reikalavimus ir kontrolės mechanizmus, kurie turi būti pritaikyti prie skirtingų galimo medžiagų pavojingumo ir kintamumo savybių. Todėl CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų sudedamosios medžiagos turėtų būti suskirstytos į kategorijas ir kiekvienai iš šių kategorijų turėtų būti taikomi specifiniai technologiniai reikalavimai ir kontrolės mechanizmai. Turėtų būti galima rinkai tiekti CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą, sudarytą iš kelių sudedamųjų medžiagų, priskiriamų skirtingoms sudedamųjų medžiagų kategorijoms, kai kiekviena medžiaga atitinka kategorijos, prie kurios ta medžiaga priskiriama, reikalavimus;

               (8)CE ženklu pažymėtuose tręšiamuosiuose produktuose esantys teršalai, kaip antai kadmis, gali kelti pavojų žmonių ir gyvūnų sveikatai bei aplinkai, nes kaupiasi aplinkoje ir patenka į maisto grandinę. Todėl jų kiekis tokiuose produktuose turėtų būti ribojamas. Be to, priemaišų, ypač polimerų, bet kartu ir metalo bei stiklo, patekimo į CE ženklu pažymėtus tręšiamuosius produktus, gautus iš biologinių atliekų, turėtų būti išvengiama arba jų kiekis sumažinamas, kiek tai techniškai įmanoma, tokias priemaišas atskirai surinktose biologinėse atliekose aptinkant prieš jų apdorojimą;

               (9)visus šio reglamento reikalavimus atitinkantiems produktams turėtų būti leidžiama laisvai judėti vidaus rinkoje. Jeigu viena ar daugiau CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudedamųjų medžiagų patenka į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1069/2009
                  18
                taikymo sritį, tačiau gamybos grandinėje pasiekia tašką, po kurio nebekelia jokio didesnio pavojaus visuomenės arba gyvūnų sveikatai (toliau – galutinis gamybos grandinės taškas), toliau tam produktui taikant to reglamento nuostatas atsirastų nereikalinga administracinė našta. Todėl tokiems tręšiamiesiems produktams minėto reglamento reikalavimai neturėtų būti taikomi. Taigi Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

               (10)kiekvienai susijusiai sudedamajai medžiagai, kurioje yra šalutinių gyvūninių produktų, pagal Reglamente (EB) Nr. 1069/2009 nustatytas procedūras turėtų būti nustatytas galutinis gamybos grandinės taškas. Jeigu šiuo reglamentu reglamentuojamas gamybos procesas pradedamas pirmiau, nei pasiekiamas minėtas galutinis taškas, CE ženklu pažymėtiems tręšiamiesiems produktams turėtų būti taikomi ir Reglamente (EB) Nr. 1069/2009, ir šiame reglamente nustatyti technologiniai reikalavimai, o tai reiškia griežtesnio reikalavimo taikymą, kai tas pats parametras reglamentuojamas abiejų reglamentų;

               (11)jeigu CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai, gauti iš šalutinių gyvūninių produktų, kelia pavojų visuomenės ar gyvūnų sveikatai, reikėtų sudaryti sąlygas pasinaudoti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 178/2002
                  19
                numatytomis apsaugos priemonėmis, kaip tai yra kitų kategorijų produktų, gautų iš šalutinių gyvūninių produktų, atveju;

               (12)jeigu viena ar daugiau CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudedamųjų medžiagų patenka į Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 taikymo sritį ir galutinio gamybos grandinės taško nepasiekia, reikalavimas ženklinti tokius produktus CE ženklu pagal šį reglamentą klaidintų, nes tokio produkto tiekimui rinkai taikomi Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 reikalavimai. Todėl tokiems produktams šis reglamentas neturėtų būti taikomas;

               (13)nustatyta, kad rinkoje egzistuoja paklausa tam tikras atgautąsias atliekas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/98/EB
                  20
               , naudoti kaip tręšiamuosius produktus. Be to, būtina nustatyti tam tikrus reikalavimus atliekoms, kurios atliekų naudojimo operacijoje naudojamos kaip žaliavos, atliekų apdorojimo procesams ir technologijoms, taip pat tręšiamiesiems produktams, gautiems po naudojimo operacijos, siekiant užtikrinti, kad dėl tokių produktų naudojimo nebūtų daromas bendras neigiamas poveikis aplinkai ar žmonių sveikatai. CE ženklu pažymėtiems tręšiamiesiems produktams tokie reikalavimai turėtų būti nustatyti šiame reglamente. Todėl kai tik užtikrinama minėtų produktų atitiktis visiems šio reglamento reikalavimams, jie turėtų būti nebelaikomi atliekomis, kaip apibrėžta Direktyvoje 2008/98/EB;

               (14)tam tikros cheminės medžiagos ir mišiniai, paprastai vadinami agronominiais priedais, gerina maisto medžiagų išsiskyrimą trąšose. Rinkai tiekiamos cheminės medžiagos ir mišiniai, skirti dėti į CE ženklu pažymėtus tręšiamuosius produktus, turėtų tų medžiagų ar mišinių gamintojo atsakomybe atitikti tam tikrus veiksmingumo kriterijus, todėl ir jie patys pagal šį reglamentą turėtų būti laikomi CE ženklu pažymėtais tręšiamaisiais produktais. Be to, CE ženklu pažymėtiems tręšiamiesiems produktams, kurių sudėtyje yra tokių medžiagų ar mišinių, turėtų būti taikomi tam tikri veiksmingumo ir saugos kriterijai. Todėl tokios medžiagos ir mišiniai turėtų būti reglamentuojami ir kaip CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų sudedamosios medžiagos;

               (15)nors tam tikros cheminės medžiagos, mišiniai ir mikroorganizmai, paprastai vadinami augalų biostimuliatoriais, patys savaime nėra maisto medžiagos, jie skatina augalų mitybos procesus. Kai vienintelė tokių produktų paskirtis – gerinti augalų maisto medžiagų įsisavinimo efektyvumą, didinti atsparumą abiotiniam stresui ar gerinti produkcijos kokybines savybes, jie dėl savo savybių yra panašesni į tręšiamuosius produktus nei į daugumos kategorijų augalų apsaugos produktus. Todėl tokius produktus turėtų būti galima žymėti CE ženklu pagal šį reglamentą ir jiems neturėtų būti taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009
                  21
               . Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

               (16)produktams, turintiems vieną ar daugiau funkcijų, iš kurių vienai taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009, turėtų būti toliau taikoma tokiems produktams pritaikyta ir tame reglamente nustatyta kontrolės tvarka. Kai tokie produktai turi ir tręšiamojo produkto funkciją, reikalavimas tokius produktus ženklinti CE ženklu pagal šį reglamentą klaidintų, nes augalų apsaugos produktus tiekti rinkai galima tik su atitinkamoje valstybėje narėje galiojančiu produkto leidimu. Todėl tokiems produktams šis reglamentas neturėtų būti taikomas;

               (17)šis reglamentas neturėtų būti kliūtis taikyti dabartinius Sąjungos teisės aktus, susijusius su tais sveikatos, saugos ir aplinkos apsaugos aspektais, kuriems šis reglamentas netaikomas. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nedarant poveikio Tarybos direktyvai 86/278/EEB
                  22
               , Tarybos direktyvai 89/391/EEB
                  23
               , Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1907/2006
                  24
               , Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1272/2008
                  25
               , Komisijos reglamentui (EB) Nr. 1881/2006
                  26
               , Tarybos direktyvai 2000/29/EB
                  27
               , Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) Nr. 98/2013
                  28
                ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) Nr. 1143/2014
                  29
               ;

               (18)jeigu CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje yra Reglamente (EB) Nr. 1907/2006 apibrėžta cheminė medžiaga ar mišinys, jo sudedamųjų cheminių medžiagų sauga naudoti pagal paskirtį turėtų būti patvirtinta taikant tame reglamente nustatytą registravimo procedūrą. Informacijai keliamais reikalavimais turėtų būti užtikrina, kad CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto naudojimo pagal paskirtį sauga būtų įrodyta tokiu būdu, kuris yra lygiavertis pasiekiamam kitais reglamentavimo režimais, taikomais produktams, skirtiems naudoti ariamajai žemei ar pasėliams, visų pirma valstybių narių nacionaliniais trąšų teisės aktais ir Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009. Todėl kai faktinis vienos bendrovės per metus rinkai pateikiamas kiekis neviršija 10 tonų, išimties tvarka kaip tiekimo rinkai pagal šį reglamentą sąlyga turėtų būti taikomi Reglamente (EB) Nr. 1907/2006 nustatyti informacijai keliami reikalavimai, taikomi medžiagoms, kurių kiekis sudaro 10–100 tonų;

               (19)jeigu faktinis šiuo reglamentu reglamentuojamuose CE ženklu pažymėtuose tręšiamuosiuose produktuose esančių medžiagų kiekis viršija 100 tonų, turėtų būti tiesiogiai pagal Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 taikomi jame nustatyti papildomi informacijai keliami reikalavimai. Šis reglamentas taip pat neturėtų daryti poveikio kitų Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 nuostatų taikymui;

               (20)mišinį, kurį sudaro skirtingi CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai, kurių kiekvieno atitiktis susijusiai medžiagai taikomiems reikalavimams buvo įvertinta ir patvirtinta, galima laikyti tinkamu naudoti kaip CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą nustatant tik tam tikrus papildomus dėl maišymo taikytinus reikalavimus. Todėl siekiant išvengti nereikalingos administracinės naštos tokie mišiniai turėtų būti priskirti prie atskiros kategorijos, kuriai atitikties vertinimas turėtų būti apribotas tik dėl maišymo taikytinais papildomais reikalavimais;

               (21)atsakomybė, tenkanti ekonominės veiklos vykdytojams už CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų atitiktį šiam reglamentui, turėtų būti nustatyta atsižvelgiant į jų vaidmenį tiekimo grandinėje, kad būtų užtikrintas aukštas visuomenės interesų aspektų, patenkančių į šio reglamento taikymo sritį, apsaugos lygis bei sąžininga konkurencija vidaus rinkoje;

               (22)reikia aiškiai ir proporcingai paskirstyti pareigas, kurios atitiktų kiekvieno tiekimo ir platinimo grandinėje dalyvaujančio ekonominės veiklos vykdytojo vaidmenį;

               (23)gamintojas gerai išmano projektavimo ir gamybos procesą, todėl gali geriausiai atlikti atitikties vertinimo procedūrą. Taigi CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų atitikties vertinimas turėtų likti tik gamintojo pareiga;

               (24)būtina užtikrinti, kad iš trečiųjų šalių į vidaus rinką patenkantys CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai atitiktų šį reglamentą, visų pirma, kad gamintojai būtų atlikę tinkamas jų atitikties vertinimo procedūras. Todėl reikėtų nustatyti importuotojų pareigą pasirūpinti, kad jų rinkai pateikiami CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai atitiktų šio reglamento reikalavimus ir kad jie nepateiktų rinkai tokių reikalavimų neatitinkančių arba pavojų žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, taip pat saugai bei aplinkai keliančių CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų. Taip pat reikėtų nustatyti tokių importuotojų pareigą įsitikinti, kad buvo atliktos atitikties vertinimo procedūros, kad CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai atitinka ženklinimo reikalavimus ir kad gamintojas parengė dokumentus, kad kompetentingos nacionalinės institucijos galėtų juos patikrinti;

               (25)importuotojas, pateikdamas CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą rinkai, rinkos priežiūros tikslais turėtų ant jo pakuotės nurodyti savo pavadinimą, registruotą prekės pavadinimą arba registruotą prekės ženklą ir pašto adresą, kuriuo būtų galima į jį kreiptis;

               (26)platintojas CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą rinkai tiekia po to, kai jį rinkai pateikia gamintojas ar importuotojas, todėl turėtų deramai pasirūpinti, kad tvarkydamas tręšiamąjį produktą nepadarytų neigiamo poveikio jo atitikčiai šiam reglamentui;

               (27)ekonominės veiklos vykdytojas, pateikiantis CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą rinkai savo vardu ar naudodamas savo prekės ženklą arba pakeičiantis CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą taip, kad gali pasikeisti jo atitiktis šio reglamento nuostatoms, turėtų būti laikomas gamintoju ir jam turėtų tekti gamintojo pareigos;

               (28)platintojai ir importuotojai yra glaudžiai susiję su rinka, todėl jie turėtų būti įtraukti į kompetentingų nacionalinių institucijų atliekamą rinkos priežiūros darbą ir iš jų turėtų būti reikalaujama aktyviai jame dalyvauti ir toms institucijoms teikti visą būtiną informaciją apie atitinkamą CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą;

               (29)jei užtikrinamas CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto atsekamumas visoje tiekimo grandinėje, rinkos priežiūra tampa paprastesnė ir efektyvesnė. Efektyvi atsekamumo sistema palengvina rinkos priežiūros institucijų užduotį atsekti ekonominės veiklos vykdytojus, tiekusius rinkai reikalavimų neatitinkančius CE ženklu pažymėtus tręšiamuosius produktus. Neturėtų būti reikalaujama, kad ekonominės veiklos vykdytojai, saugodami kitiems ekonominės veiklos vykdytojams identifikuoti reikalingą informaciją, atnaujintų tokią informaciją apie kitus ekonominės veiklos vykdytojus, kurie jiems tiekė CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą arba kuriems jie tiekė CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą;

               (30)kad būtų lengviau vertinti atitiktį saugos ir kokybės reikalavimams, būtina numatyti CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų, atitinkančių darniuosius standartus, kurie priimami pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1025/2012
                  30
               , atitikties prielaidą;

               (31)jeigu darniųjų standartų nėra arba jeigu juose nepakankamai išsamiai aptarti visi šiuo reglamentu nustatytų kokybės ir saugos reikalavimų aspektai, gali prireikti nustatyti vienodas tų reikalavimų įgyvendinimo sąlygas. Todėl Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti įgyvendinimo aktus, kuriais tos sąlygos nustatomos bendrosiose specifikacijose. Dėl teisinio tikrumo reikėtų patikslinti, kad CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai minėtas specifikacijas privalo atitikti net tada, kai laikoma, kad jie atitinka darniuosius standartus;

               (32)kad ekonominės veiklos vykdytojai galėtų įrodyti, jog rinkai tiekiami CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai atitinka reikalavimus, o kompetentingos valdžios institucijos galėtų tai patikrinti, būtina numatyti atitikties vertinimo procedūras. Sprendime Nr. 768/2008/EB nustatyti atitikties vertinimo procedūrų moduliai, apimantys procedūras nuo nuosaikiausios iki griežčiausios proporcingai galimam susijusios rizikos ir reikiamos saugos lygiui. Siekiant užtikrinti, kad visuose sektoriuose procedūros būtų taikomos nuosekliai, ir siekiant išvengti ad hoc variantų, atitikties vertinimo procedūros turėtų būti pasirenkamos iš šių modulių. Tačiau atsižvelgiant į konkrečius tręšiamųjų produktų aspektus tuos modulius būtina pritaikyti. Visų pirma būtina stiprinti kokybės sistemas ir notifikuotųjų įstaigų dalyvavimą atliekant tam tikrų CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų, gautų iš atgautųjų atliekų, atitikties vertinimą;

               (33)siekiant užtikrinti, kad CE ženklu pažymėtos amonio nitrato trąšos, kuriose yra daug azoto, nekeltų pavojaus saugai ir kad tokios trąšos nebūtų naudojamos ne pagal paskirtį, pavyzdžiui, kaip sprogmenys, joms turėtų būti taikomi specialūs reikalavimai, susiję su jų atsparumo detonacijai bandymais ir atsekamumu;

               (34)tam, kad būtų užtikrinta veiksminga prieiga prie informacijos rinkos priežiūros tikslais, informacija apie atitiktį visiems Sąjungos aktams, kurie taikomi CE ženklu pažymėtiems tręšiamiesiems produktams, turėtų būti pateikiama bendroje ES atitikties deklaracijoje. Siekiant sumažinti ekonominės veiklos vykdytojams tekančią administracinę naštą, ta bendra ES atitikties deklaracija gali būti byla, sudaryta iš atskirų susijusių atitikties deklaracijų;

               (35)CE ženklas, kuriuo nurodoma tręšiamojo produkto atitiktis, yra matomas viso proceso, apimančio atitikties vertinimą plačiąja prasme, rezultatas. Bendrieji žymėjimo CE ženklu principai ir jo ryšys su kitais ženklais yra nustatyti Reglamente (EB) Nr. 765/2008. Reikėtų nustatyti konkrečias tręšiamųjų produktų žymėjimo CE ženklu taisykles;

               (36)pagal tam tikras šiame reglamente nustatytas atitikties vertinimo procedūras reikalaujama, kad vertinant atitiktį dalyvautų atitikties vertinimo įstaigos, apie kurias valstybės narės yra pranešusios Komisijai;

               (37)labai svarbu, kad visos notifikuotosios įstaigos savo funkcijas vykdytų vienodai gerai ir sąžiningos konkurencijos sąlygomis. Todėl atitikties vertinimo įstaigoms, kurios nori, kad apie jas būtų pranešta, kad galėtų teikti atitikties vertinimo paslaugas, reikia nustatyti privalomus reikalavimus;

               (38)jei atitikties vertinimo įstaiga įrodo atitinkanti darniuosiuose standartuose nustatytus kriterijus, turėtų būti laikoma, kad ji atitinka šiame reglamente nustatytus atitinkamus reikalavimus;

               (39)siekiant užtikrinti nuoseklų CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų atitikties vertinimo kokybės lygį, taip pat reikia nustatyti reikalavimus notifikuojančiosioms institucijoms ir kitoms įstaigoms, dalyvaujančioms vertinant ir pranešant apie notifikuotąsias įstaigas ir vykdant jų stebėseną;

               (40)šiame reglamente nustatytą sistemą turėtų papildyti akreditacijos sistema, numatyta Reglamente (EB) Nr. 765/2008. Kadangi akreditacija yra labai svarbi atitikties vertinimo įstaigų kompetencijos vertinimo priemonė, reikėtų ją taikyti ir pranešimo tikslais;

               (41)atsižvelgiant į kai kurių tręšiamųjų produktų sudedamųjų medžiagų kintamumą ir į neatitaisomą žalą, kurią gali padaryti dirvožemį ir augalus veikiančios priemaišos, vienintelis atitikties vertinimo įstaigų techninės kompetencijos įrodymo būdas turėtų būti Reglamente (EB) Nr. 765/2008 nustatyta skaidri akreditacija, kuria užtikrinamas reikiamas pasitikėjimo CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų, kurių sudėtyje yra tokių medžiagų, atitikties sertifikatais lygis;

               (42)dažnai atitikties vertinimo įstaigos dalį savo veiklos, susijusios su atitikties vertinimu, paveda atlikti subrangovams arba joms pavaldžioms įstaigoms. Siekiant užtikrinti reikiamą rinkai pateikiamų CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų apsaugos lygį, labai svarbu, kad subrangovai ir pavaldžiosios įstaigos atitiktų tuos pačius atitikties vertinimo užduočių atlikimo reikalavimus, kurie yra taikomi notifikuotosioms įstaigoms. Todėl svarbu, kad vertinant notifikuotinų įstaigų kompetenciją bei veiklos rezultatus ir atliekant jau notifikuotų įstaigų stebėseną taip pat būtų vertinama subrangovų ir pavaldžių įstaigų veikla ir atliekama šios veiklos stebėsena;

               (43)būtina įtvirtinti nuostatą dėl efektyvios ir skaidrios pranešimo procedūros ir visų pirma pritaikyti ją prie naujų technologijų, kad ją būtų galima atlikti internetu;

               (44)notifikuotosios įstaigos gali teikti su CE ženklu pažymėtais tręšiamaisiais produktais susijusias paslaugas visoje Sąjungoje, todėl tikslinga suteikti valstybėms narėms ir Komisijai galimybę pareikšti prieštaravimus dėl notifikuotosios įstaigos. Todėl svarbu nustatyti laikotarpį, per kurį būtų galima išnagrinėti visus abejonių ar susirūpinimą dėl atitikties vertinimo įstaigų kompetencijos keliančius klausimus prieš šioms įstaigoms pradedant veikti kaip notifikuotosioms įstaigoms;

               (45)siekiant palengvinti patekimą į rinką labai svarbu, kad notifikuotosios įstaigos atitikties vertinimo procedūras taikytų taip, kad ekonominės veiklos vykdytojams neatsirastų nereikalingos naštos. Dėl tos pačios priežasties ir siekiant užtikrinti vienodas sąlygas ekonominės veiklos vykdytojams reikia užtikrinti, kad atitikties vertinimo procedūros būtų taikomos techniškai nuosekliai. Geriausias būdas tai pasiekti – notifikuotosioms įstaigoms tinkamai koordinuoti tarpusavio veiksmus ir bendradarbiauti;

               (46)siekiant užtikrinti teisinį tikrumą reikia patikslinti, kad CE ženklu pažymėtiems tręšiamiesiems produktams, kuriems taikomas šis reglamentas, taikomos Reglamente (EB) Nr. 765/2008 nustatytos vidaus rinkos priežiūros ir į vidaus rinką įvežamų gaminių kontrolės taisyklės. Šiuo reglamentu neturėtų būti užkirstas kelias valstybėms narėms rinktis kompetentingas institucijas toms užduotims atlikti;

               (47)CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai turėtų būti pateikiami rinkai, tik jei jie yra pakankamai veiksmingi ir nekelia nepriimtino pavojaus žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai, kai yra tinkamai laikomi ir naudojami pagal paskirtį arba sąlygomis, kurias galima pagrįstai numatyti, t. y. kai toks jų naudojimas galėtų atsirasti dėl teisėto ir iš anksto nuspėjamo žmogaus elgesio. Todėl reikėtų nustatyti saugos ir kokybės reikalavimus, taip pat tinkamus kontrolės mechanizmus. Be to, CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto naudojimas pagal paskirtį neturėtų tapti nesaugaus maisto ar pašaro priežastimi;

               (48)Reglamente (EB) Nr. 2003/2003 yra numatyta apsaugos procedūra, kurią taikydama Komisija gali nagrinėti, ar priemonė, kurią kuri nors valstybė narė nustato jos manymu pavojų keliančioms EB trąšoms, yra pagrįsta. Tam, kad būtų padidintas skaidrumas ir sutrumpintas dokumentų nagrinėjimo laikas, būtina patobulinti galiojančią apsaugos procedūrą, kad ji taptų efektyvesnė ir būtų pasiremta valstybių narių turimomis ekspertinėmis žiniomis;

               (49)esamą sistemą reikėtų papildyti procedūra, pagal kurią suinteresuotosios šalys būtų informuojamos apie priemones, kurių ketinama imtis dėl CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų, keliančių nepriimtiną pavojų žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai. Be to, ta sistema turėtų sudaryti sąlygas rinkos priežiūros institucijoms bendradarbiauti su atitinkamais ekonominės veiklos vykdytojais ir veiksmų dėl tokių tręšiamųjų produktų imtis ankstyvame etape;

               (50)kai valstybės narės ir Komisija susitaria dėl valstybės narės taikomos priemonės pagrįstumo, Komisija papildomų veiksmų turėtų imtis, tik jei neatitiktis siejama su darniojo standarto trūkumais, ir šiuo atveju turėtų būti taikoma Reglamente (ES) Nr. 1025/2012 nustatyta oficialaus prieštaravimo dėl darniųjų standartų procedūra;

               (51)siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Šiais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011
                  31
               ;

               (52)patariamoji procedūra turėtų būti taikoma įgyvendinimo aktams, kuriais reikalaujama, kad notifikuojančiosios valstybės narės imtųsi taisomųjų priemonių dėl notifikuotųjų įstaigų, kurios neatitinka arba nebeatitinka pranešimo reikalavimų, priimti, nes tokie aktai nepatenka į Reglamento (ES) Nr. 182/2011 2 straipsnio 2 dalies taikymo sritį;

               (53)nagrinėjimo procedūra turėtų būti taikoma įgyvendinimo aktams dėl reikalavimus atitinkančių CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų, kurie kelia nepriimtiną pavojų žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai, priimti, nes tokie aktai patenka į Reglamento (ES) Nr. 182/2011 2 straipsnio 2 dalies taikymo sritį. Dėl tos pačios priežasties ji taip pat turėtų būti taikoma bendrosioms specifikacijoms priimti, keisti ar panaikinti;

               (54)Komisija, naudodamasi teise priimti įgyvendinimo aktus, turėtų nustatyti, ar valstybių narių priemonės, priimtos dėl reikalavimų neatitinkančių CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų, yra pagrįstos; Kadangi tie aktai bus susiję su nacionalinių priemonių pagrįstumo klausimu, jiems valstybių narių vykdoma kontrolė nereikalinga;

               (55)atliekų perdirbimo srityje daroma perspektyvi technikos pažanga – iš nuotekų dumblo gaunamas fosforas, o iš šalutinių gyvūninių produktų gaminami tręšiamieji produktai, pvz., bioanglis. Reikėtų, kad produktų, kurių sudėtyje yra tokių medžiagų arba kurie iš jų sudaryti, patekimas į vidaus rinką nebūtų nepagrįstai vilkinamas, jei atlikta mokslinė gamybos procesų analizė ir parengti Sąjungos lygmens technologiniai reikalavimai. Todėl pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais nustatomos didesnės aprėpties arba papildomos CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų arba sudedamųjų medžiagų, kurias leidžiama naudoti tokiems produktams gaminti, kategorijos. Dėl šalutinių gyvūninių produktų – sudedamųjų medžiagų kategorijos turėtų būti išplečiamos arba jų pridedama, tik jeigu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1069/2009 yra nustatytas galutinis gamybos grandinės taškas, nes bet kuriuo atveju šalutiniai gyvūniniai produktai, kuriems toks galutinis taškas nenustatytas, į šio reglamento taikymo sritį nepatenka;

               (56)be to, turėtų būti įmanoma nedelsiant reaguoti, kai nustatomi nauji faktai dėl sąlygų, kuriomis CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai gali būti pakankamai veiksmingi, taip pat į naujus rizikos vertinimus dėl žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatos, saugos arba aplinkos. Todėl pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiami įvairioms CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų kategorijoms taikomi reikalavimai;

               (57)ypač svarbu, kad naudodamasi tais įgaliojimais ir atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;

               (58)valstybės narės turėtų nustatyti taisykles dėl sankcijų, taikytinų už šio reglamento pažeidimus, ir užtikrinti tų taisyklių vykdymą. Numatytos sankcijos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos;

               (59)reikia numatyti pereinamojo laikotarpio tvarką, pagal kurią būtų galima rinkai tiekti EB trąšas, kurios rinkai buvo pateiktos pagal Reglamentą (EB) Nr. 2003/2003 iki šio reglamento taikymo pradžios datos, nereikalaujant jų atitikties kitiems šių produktų reikalavimams. Todėl platintojams turėtų būti leidžiama tiekti EB trąšas, kurios buvo pateiktos rinkai, t. y. jų atsargas, jau esančias platinimo grandinėje, iki šio reglamento taikymo pradžios datos;

               (60)būtina pasirūpinti, kad ekonominės veiklos vykdytojai turėtų pakankamai laiko pasirengti vykdyti šuo reglamentu jiems nustatytas pareigas ir kad valstybės narės sukurtų jam taikyti būtiną administracinę infrastruktūrą. Todėl taikymas turėtų būti atidėtas tokiam laikui, kurio pagrįstai reikės minėtiems parengiamiesiems darbams atlikti;

               (61)kadangi šio reglamento tikslo, t. y. garantuoti vidaus rinkos veikimą ir kartu užtikrinti, kad rinkoje esantys CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai atitiktų reikalavimus, kuriais įtvirtinamas aukštas žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatos, saugos ir aplinkos apsaugos lygis, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti,

               PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

               1 skyrius
               Bendrosios nuostatos

               1 straipsnis
               Taikymo sritis

               1.Šis reglamentas taikomas CE ženklu pažymėtiems tręšiamiesiems produktams.

               Tačiau šis reglamentas netaikomas šiems produktams:

               (a)šalutiniams gyvūniniams produktams, kuriems taikomi Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 reikalavimai;

               (b)augalų apsaugos produktams, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009.

               2.Šis reglamentas nedaro poveikio šių aktų taikymui:

               (a)Direktyvos 86/278/EEB;

               (b)Direktyvos 89/391/EEB;

               (c)Reglamento (EB) Nr. 1907/2006;

               (d)Reglamento (EB) Nr. 1272/2008;

               (e)Reglamento (EB) Nr. 1881/2006;

               (f)Direktyvos 2000/29/EB;

               (g)Reglamento (ES) Nr. 98/2013;

               (h)Reglamento (ES) Nr. 1143/2014.

               2 straipsnis
               Terminų apibrėžtys

               Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

               (1)tręšiamasis produktas – cheminė medžiaga, cheminis mišinys, mikroorganizmas arba bet kuri kita medžiaga, naudojama arba skirta naudoti atskirai arba sumaišyta su kita medžiaga ant augalų arba jų rizosferoje siekiant teikti augalams maisto medžiagų arba gerinti jų mitybos efektyvumą;

               (2)CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas – tręšiamasis produktas, kuris rinkai tiekiamas pažymėtas CE ženklu;

               (3)cheminė medžiaga – cheminė medžiaga, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 3 straipsnio 1 dalyje;

               (4)cheminis mišinys – cheminis mišinys, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 3 straipsnio 2 dalyje;

               (5)mikroorganizmas – mikroorganizmas, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 3 straipsnio 15 dalyje;

               (6)tiekimas rinkai – CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto, skirto platinti ar naudoti Sąjungos rinkoje, tiekimas vykdant komercinę veiklą už atlygį arba nemokamai;

               (7)pateikimas rinkai – CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto tiekimas Sąjungos rinkai pirmą kartą;

               (8)gamintojas – fizinis arba juridinis asmuo, gaminantis CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą arba užsakantis jį sukurti arba pagaminti ir parduodantis jį savo vardu arba su savo prekės ženklu;

               (9)įgaliotasis atstovas – Sąjungoje įsisteigęs fizinis arba juridinis asmuo, gavęs gamintojo rašytinį įgaliojimą veikti jo vardu ir atlikti nurodytas užduotis;

               (10)importuotojas – Sąjungoje įsisteigęs fizinis arba juridinis asmuo, pateikiantis Sąjungos rinkai CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą iš trečiosios šalies;

               (11)platintojas – tiekimo grandinėje veikiantis fizinis arba juridinis asmuo, kuris tiekia rinkai CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą ir nėra nei gamintojas, nei importuotojas;

               (12)ekonominės veiklos vykdytojai – gamintojai, įgaliotieji atstovai, importuotojai ir platintojai;

               (13)techninė specifikacija – dokumentas, kuriame nustatyti techniniai reikalavimai, kuriuos turi atitikti CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas;

               (14)darnusis standartas – darnusis standartas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 2 straipsnio 1 dalies c punkte;

               (15)akreditavimas – akreditavimas, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 765/2008 2 straipsnio 10 dalyje;

               (16)nacionalinė akreditacijos įstaiga – nacionalinė akreditacijos įstaiga, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 765/2008 2 straipsnio 11 dalyje;

               (17)atitikties vertinimas – procesas, kuriuo nustatoma, ar CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas atitinka šiame reglamente nustatytus reikalavimus;

               (18)atitikties vertinimo įstaiga – įstaiga, vykdanti atitikties vertinimo veiklą, įskaitant bandymus, sertifikavimą ir tikrinimą;

               (19)atšaukimas – priemonė, kuria siekiama, kad būtų grąžintas galutiniam naudotojui jau pateiktas CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas;

               (20)pašalinimas – priemonė, kuria siekiama neleisti tiekimo grandinėje esančio CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto toliau tiekti rinkai;

               (21)CE ženklas – ženklas, kuriuo gamintojas nurodo, kad tręšiamasis produktas atitinka taikytinus derinamųjų Sąjungos teisės aktų dėl ženklinimo šiuo ženklu reikalavimus;

               (22)derinamieji Sąjungos teisės aktai – Sąjungos teisės aktai, kuriais suderinamos gaminių pardavimo sąlygos.

               3 straipsnis
               Laisvas judėjimas

               Valstybės narės netrukdo tiekti rinkai CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų, kurie atitinka šį reglamentą.

               4 straipsnis
               Produktams taikomi reikalavimai

               1.CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas:

               (a)turi atitikti atitinkamos produktų funkcinės kategorijos reikalavimus, nustatytus I priede;

               (b)turi atitikti atitinkamos sudedamųjų medžiagų kategorijos ar kategorijų reikalavimus, nustatytus II priede;

               (c)turi būti paženklintas pagal III priede nustatytus ženklinimo reikalavimus.

               2.Dėl bet kurių kitų aspektų, kurių neapima I arba II priedai, CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai turi atitikti reikalavimą, pagal kurį jų naudojimas pagal naudojimo instrukcijas neturi tapti nesaugaus augalinio maisto ar pašaro, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 178/2002 atitinkamai 14 ir 15 straipsniuose, priežastimi.

               5 straipsnis
               Tiekimas rinkai

               Rinkai gali būti tiekiami tik šio reglamento reikalavimus atitinkantys CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai.

               2 skyriusEkonominės veiklos vykdytojų pareigos

               6 straipsnis
               Gamintojų pareigos

               1.Pateikdami rinkai CE ženklu pažymėtus tręšiamuosius produktus gamintojai užtikrina, kad jie būtų sukurti ir pagaminti laikantis I priedo reikalavimų, taikomų produktų funkcinei kategorijai, prie kurios jie priskiriami, ir II priedo reikalavimų, taikomų atitinkamai sudedamųjų medžiagų kategorijai ar kategorijoms.

               2.Prieš pateikdami CE ženklu pažymėtus tręšiamuosius produktus rinkai, gamintojai parengia techninius dokumentus ir atlieka atitinkamą 14 straipsnyje nurodytą atitikties vertinimo procedūrą arba užsako ją atlikti. Jeigu atlikus tą procedūrą nustatoma, kad toks tręšiamasis produktas atitinka šiame reglamente nustatytus taikytinus reikalavimus, gamintojai pažymi jį CE ženklu, parengia ES atitikties deklaraciją ir užtikrina, kad ta deklaracija būtų pateikta kartu su rinkai pateikiamu tręšiamuoju produktu.

               3.Gamintojai saugo techninius dokumentus ir ES atitikties deklaraciją 10 metų po CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto, dėl kurio surašyti tie dokumentai, pateikimo rinkai.

               4.Gamintojai užtikrina, kad būtų nustatytos procedūros, kuriomis išlaikoma CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų serijinės produkcijos atitiktis šiam reglamentui. Tinkamai atsižvelgiama į tų tręšiamųjų produktų gamybos metodo ar charakteristikų pakeitimus, taip pat darniųjų standartų, 13 straipsnyje nurodytų bendrųjų specifikacijų ar kitų techninių specifikacijų, kuriais remiantis deklaruojama CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto atitiktis, pakeitimus.

               Kai to reikia atsižvelgiant į CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto eksploatacines savybes ar keliamą pavojų, gamintojai atlieka tokių rinkai tiekiamų tręšiamųjų produktų mėginių tyrimą, nagrinėja ir, jei būtina, registruoja skundus ir informaciją apie reikalavimų neatitinkančius ir atšauktus CE ženklu pažymėtus tręšiamuosius produktus, taip pat informuoja platintojus apie tokią stebėseną.

               5.Gamintojai užtikrina, kad ant CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų, kuriuos jie pateikė rinkai, pakuotės būtų nurodytas tipo, partijos ar serijos numeris arba kita informacija, pagal kurią juos galima identifikuoti, arba, jeigu tręšiamieji produktai tiekiami be pakuotės, užtikrina, kad reikiama informacija būtų nurodyta kiekvieno tręšiamojo produkto lydimajame dokumente.

               6.Gamintojai ant CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto pakuotės arba, jeigu tręšiamasis produktas tiekiamas be pakuotės, tręšiamojo produkto lydimajame dokumente nurodo savo pavadinimą, registruotą prekės pavadinimą arba registruotą prekės ženklą ir pašto adresą, kuriuo su jais galima susisiekti. Nurodomas vienas pašto adresas, kuriuo galima susisiekti su gamintoju. Kontaktiniai duomenys pateikiami galutiniams naudotojams ir rinkos priežiūros institucijoms lengvai suprantama kalba.

               7.Gamintojai užtikrina, kad CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai būtų paženklinti pagal III priedo reikalavimus arba, jeigu tręšiamasis produktas tiekiamas be pakuotės, kad ženklinimo teiginiai būtų pateikti tręšiamojo produkto lydimajame dokumente, kurį galima patikrinti, kai produktas pateikiamas rinkai. Ženklinamasis teiginys surašomas galutiniams naudotojams lengvai suprantama kalba, kurią nustato atitinkama valstybė narė, ir turi būti aiškus, lengvai suprantamas ir suvokiamas.

               8.Gamintojai, manantys arba turintys pagrindo manyti, kad jų rinkai pateiktas CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas neatitinka šio reglamento, nedelsdami imasi taisomųjų priemonių, būtinų to tręšiamojo produkto atitikčiai užtikrinti, jį pašalinti arba atšaukti, jei tikslinga.

               Be to, jei gamintojai mano arba turi pagrindo manyti, kad CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai, kuriuos pateikė rinkai, kelia nepriimtiną pavojų žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai, jie apie tai nedelsdami praneša valstybių narių, kurių rinkoms tiekė tręšiamuosius produktus, kompetentingoms nacionalinėms institucijoms ir pateikia išsamią informaciją, visų pirma apie neatitiktį ir apie visas taisomąsias priemones, kurių buvo imtasi.

               9.Jei kompetentinga nacionalinė institucija pateikia pagrįstą prašymą, gamintojai tai institucijai lengvai suprantama kalba suteikia popierine ar elektronine forma visą informaciją ir dokumentus, būtinus CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto atitikčiai šio reglamento reikalavimams įrodyti. Šios institucijos prašymu jie bendradarbiauja su ja dėl visų veiksmų, kurių imamasi CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų, kuriuos jie pateikė rinkai, keliamam pavojui pašalinti.

               10.Gamintojas paskirties valstybės narės kompetentingai institucijai pateikia toliau nurodytų CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų atsparumo detonacijai bandymo, kuris jiems yra privalomas pagal IV priedą, ataskaitą:

               (a)paprastųjų arba sudėtinių biriųjų neorganinių makroelementų amonio nitrato trąšų, kuriose yra daug azoto, kaip nurodyta I priedo 1(C)(I)(a)(i–ii)(A) produktų funkcinėje kategorijoje;

               (b)tręšiamųjų produktų mišinių, kaip nurodyta I priedo 7 produktų funkcinėje kategorijoje, kuriuose yra a punkte nurodytų trąšų.

               Ataskaita pateikiama ne vėliau kaip prieš penkias dienas iki tų produktų pateikimo rinkai.

               7 straipsnis
               Įgaliotasis atstovas

               1.Gamintojas rašytiniu įgaliojimu gali paskirti įgaliotąjį atstovą.

               Įgaliotasis atstovas negali būti įgaliotas vykdyti 6 straipsnio 1 dalyje nustatytų pareigų ir rengti 6 straipsnio 2 dalyje nurodytų techninių dokumentų.

               2.Įgaliotasis atstovas atlieka gamintojo įgaliojime nustatytas užduotis. Įgaliojimu įgaliotajam atstovui leidžiama atlikti bent šiuos veiksmus:

               (a)saugoti ES atitikties deklaraciją ir techninius dokumentus 10 metų po CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto, dėl kurio surašyti tie dokumentai, pateikimo rinkai, kad nacionalinės rinkos priežiūros institucijos galėtų juos patikrinti;

               (b)jei kompetentinga nacionalinė institucija pateikia pagrįstą prašymą, pateikti visą informaciją ir dokumentus, būtinus CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto atitikčiai įrodyti;

               (c)kompetentingų nacionalinių institucijų prašymu bendradarbiauti su jomis dėl visų veiksmų, kurių imamasi CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų, dėl kurių gautas įgaliotojo atstovo įgaliojimas, keliamam pavojui pašalinti.

               8 straipsnis
               Importuotojų pareigos

               1.Importuotojai rinkai pateikia tik reikalavimus atitinkančius CE ženklu pažymėtus tręšiamuosius produktus.

               2.Prieš pateikdami CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą rinkai, importuotojai užtikrina, kad gamintojas atliko reikiamą atitikties vertinimo procedūrą, nurodytą 14 straipsnyje. Jie užtikrina, kad gamintojas būtų parengęs techninius dokumentus, kad prie CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto būtų pridėta ES atitikties deklaracija ir reikiami dokumentai ir kad gamintojas būtų įvykdęs 6 straipsnio 5 ir 6 dalyse nustatytus reikalavimus. Kai importuotojas mano ar turi pagrindo manyti, kad CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas neatitinka taikytinų reikalavimų, nustatytų I, II ar III prieduose, jis nepateikia tręšiamojo produkto rinkai, kol bus užtikrinta jo atitiktis. Be to, jei CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas kelia nepriimtiną pavojų žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai, importuotojas apie tai praneša gamintojui ir rinkos priežiūros institucijoms.

               3.Importuotojai ant CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto pakuotės arba, jeigu CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas tiekiamas be pakuotės, tręšiamojo produkto lydimajame dokumente nurodo savo pavadinimą, registruotą prekės pavadinimą arba registruotą prekės ženklą ir pašto adresą, kuriuo su jais galima susisiekti. Kontaktiniai duomenys pateikiami galutiniams naudotojams ir rinkos priežiūros institucijoms lengvai suprantama kalba.

               4.Importuotojai užtikrina, kad CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas būtų paženklintas laikantis III priedo reikalavimų galutiniams naudotojams lengvai suprantama kalba, kurią nustato atitinkama valstybė narė.

               5.Kai atsakomybė už CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą tenka importuotojams, jie užtikrina, kad jo laikymo ir transportavimo sąlygos nepakenktų jo atitikčiai I priede nustatytiems saugos ir kokybės reikalavimams ar III priede nustatytiems ženklinimo reikalavimams.

               6.Kai to reikia atsižvelgiant į CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto eksploatacines savybes ar keliamą pavojų, importuotojai atlieka tokių rinkai tiekiamų tręšiamųjų produktų mėginių tyrimą, nagrinėja ir, jei būtina, registruoja skundus ir informaciją apie reikalavimų neatitinkančius ir atšauktus CE ženklu pažymėtus tręšiamuosius produktus, taip pat informuoja platintojus apie tokią stebėseną.

               7.Importuotojai, manantys arba turintys pagrindo manyti, kad jų rinkai pateiktas CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas neatitinka šio reglamento, nedelsdami imasi taisomųjų priemonių, būtinų to tręšiamojo produkto atitikčiai užtikrinti, jį pašalinti arba atšaukti, jei tikslinga.

               Be to, jei importuotojai mano arba turi pagrindo manyti, kad CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai, kuriuos pateikė rinkai, kelia nepriimtiną pavojų žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai, jie apie tai nedelsdami praneša valstybių narių, kurių rinkoms tiekė tręšiamąjį produktą, kompetentingoms nacionalinėms institucijoms ir pateikia išsamią informaciją, visų pirma apie neatitiktį ir apie visas taisomąsias priemones, kurių buvo imtasi.

               8.Importuotojai 10 metų po CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto pateikimo rinkai saugo ES atitikties deklaracijos kopiją, kad rinkos priežiūros institucijos galėtų ją patikrinti, ir užtikrina, kad šių institucijų prašymu joms galėtų būti pateikti techniniai dokumentai.

               9.Jei kompetentinga nacionalinė institucija pateikia pagrįstą prašymą, importuotojai tai institucijai lengvai suprantama kalba suteikia popierine ar elektronine forma visą informaciją ir dokumentus, būtinus CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto atitikčiai įrodyti. Šios institucijos prašymu jie bendradarbiauja su ja dėl visų veiksmų, kurių imamasi CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų, kuriuos jie pateikė rinkai, keliamam pavojui pašalinti.

               10.Importuotojas paskirties valstybės narės kompetentingai institucijai pateikia toliau nurodytų CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų atsparumo detonacijai bandymo, kuris jiems yra privalomas pagal IV priedą, ataskaitą:

               (a)paprastųjų arba sudėtinių biriųjų neorganinių makroelementų amonio nitrato trąšų, kuriose yra daug azoto, kaip nurodyta I priedo 1(C)(I)(a)(i–ii)(A) produktų funkcinėje kategorijoje;

               (b)tręšiamųjų produktų mišinių, kaip nurodyta I priedo 7 produktų funkcinėje kategorijoje, kuriuose yra a punkte nurodytų trąšų.

               Ataskaita pateikiama ne vėliau kaip prieš penkias dienas iki tų produktų pateikimo rinkai.

               9 straipsnis
               Platintojų pareigos

               1.Tiekdami rinkai CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą, platintojai veikia deramai laikydamiesi šio reglamento reikalavimų.

               2.Prieš tiekdami CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą rinkai, platintojai patikrina, ar prie jo pridėta ES atitikties deklaracija ir reikiami dokumentai, ar jis tinkamai paženklintas pagal III priedą valstybės narės, kurios rinkai jis bus tiekiamas, galutiniams naudotojams lengvai suprantama kalba ir ar gamintojas ir importuotojas įvykdė atitinkamai 6 straipsnio 5 ir 6 dalyse ir 8 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus.

               Kai platintojas mano ar turi pagrindo manyti, kad CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas neatitinka taikytinų reikalavimų, nustatytų I, II ar III prieduose, jis netiekia tręšiamojo produkto rinkai, kol bus užtikrinta jo atitiktis. Be to, jei CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas kelia nepriimtiną pavojų žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai, platintojas apie tai praneša gamintojui arba importuotojui ir rinkos priežiūros institucijoms.

               3.Kai atsakomybė už CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą tenka platintojams, jie užtikrina, kad jo laikymo ir transportavimo sąlygos nepakenktų jo atitikčiai I priede nustatytiems saugos ir kokybės reikalavimams ar III priede nustatytiems ženklinimo reikalavimams.

               4.Platintojai, manantys arba turintys pagrindo manyti, kad CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas, kurį jie tiekė rinkai, neatitinka šio reglamento, pasirūpina, kad būtų imtasi taisomųjų priemonių, būtinų to tręšiamojo produkto atitikčiai užtikrinti, jį pašalinti arba atšaukti, jei tikslinga.

               Be to, jei platintojai mano arba turi pagrindo manyti, kad CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai, kuriuos tiekė rinkai, kelia nepriimtiną pavojų žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai, jie apie tai nedelsdami praneša valstybių narių, kurių rinkoms tiekė CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą, kompetentingoms nacionalinėms institucijoms ir pateikia išsamią informaciją, visų pirma apie neatitiktį ir apie visas taisomąsias priemones, kurių buvo imtasi.

               5.Jei kompetentinga nacionalinė institucija pateikia pagrįstą prašymą, platintojai suteikia tai institucijai popierine ar elektronine forma visą informaciją ir dokumentus, būtinus CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto atitikčiai įrodyti. Šios institucijos prašymu jie bendradarbiauja su ja dėl visų veiksmų, kurių imamasi CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų, kuriuos jie tiekė rinkai, keliamam pavojui pašalinti.

               10 straipsnis
               Atvejai, kai importuotojams ir platintojams tenka gamintojų pareigos

               Taikant šį reglamentą importuotojas arba platintojas laikomas gamintoju ir todėl įgyja 6 straipsnyje nustatytas gamintojo pareigas, jei CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą rinkai pateikia savo vardu ar naudodamas savo prekės ženklą arba taip pakeičia rinkai jau pateiktą CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą, kad gali pasikeisti jo atitiktis šiam reglamentui.

               11 straipsnis
               Ekonominės veiklos vykdytojų identifikavimas

               1.Rinkos priežiūros institucijų prašymu ekonominės veiklos vykdytojai turi identifikuoti:

               (a)kiekvieną ekonominės veiklos vykdytoją, kuris jiems pateikė CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą;

               (b)kiekvieną ekonominės veiklos vykdytoją, kuriam jie pateikė CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą.

               2.Ekonominės veiklos vykdytojai pirmoje pastraipoje nurodytą informaciją turi gebėti pateikti 10 metų po to, kai jiems buvo pateiktas CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas, ir 10 metų po to, kai jie pateikė CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą.

               3 skyriusCE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų atitiktis

               12 straipsnis
               Atitikties prielaida

               Nedarant poveikio bendrosioms specifikacijoms, nurodytoms 13 straipsnyje, jei CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai atitinka darniuosius standartus arba tam tikras jų dalis, kurių nuorodos buvo paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, laikoma, kad jie atitinka I, II ir III prieduose nustatytus reikalavimus, kuriuos apima tie standartai ar jų dalys.

               13 straipsnis
               Bendrosios specifikacijos

               Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos bendrosios specifikacijos; atitiktimi šioms specifikacijoms užtikrinama, kad įvykdyti I, II ir III prieduose nustatyti reikalavimai, kuriuos apima tos specifikacijos ar jų dalys. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 41 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

               14 straipsnis
               Atitikties vertinimo procedūros

               1.CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto atitiktis šio reglamento reikalavimams vertinama taikant IV priede nustatytą atitikties vertinimo procedūrą.

               2.Su atitikties vertinimo procedūromis susiję dokumentai rengiami ir susirašinėjimas vyksta valstybės narės, kurioje yra įsisteigusi atitikties vertinimo procedūras vykdanti notifikuotoji įstaiga, oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) arba tos įstaigos patvirtinta kalba.

               15 straipsnis
               ES atitikties deklaracija

               1.ES atitikties deklaracijoje nurodoma, kad įrodyta, jog įvykdyti I, II ir III prieduose nustatyti reikalavimai.

               2.ES atitikties deklaracija parengiama pagal V priede nustatytą pavyzdį, joje pateikiama atitinkamuose IV priede aprašytuose moduliuose nurodyta informacija ir ji nuolat atnaujinama. Ji išverčiama į valstybės narės, kurios rinkai pateikiamas ar tiekiamas CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas, reikalaujamą kalbą ar kalbas.

               3.Jeigu CE ženklu pažymėtam tręšiamajam produktui taikomi keli Sąjungos aktai, pagal kuriuos turi būti parengta atitikties deklaracija, parengiama visiems tokiems Sąjungos aktams bendra ES atitikties deklaracija. Tokioje deklaracijoje nurodomi susiję Sąjungos aktai ir jų paskelbimo nuorodos. Tai gali būti byla, sudaryta iš atskirų susijusių atitikties deklaracijų.

               4.Parengdamas ES atitikties deklaraciją gamintojas prisiima atsakomybę dėl CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto atitikties šiame reglamente nustatytiems reikalavimams.

               16 straipsnis
               Bendrieji žymėjimo CE ženklu principai

               Žymėjimui CE ženklu taikomi bendrieji principai, nustatyti Reglamento (EB) Nr. 765/2008 30 straipsnyje.

               17 straipsnis
               Žymėjimo CE ženklu taisyklės ir sąlygos

               1.CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto lydimieji dokumentai ir, kai tręšiamasis produktas tiekiamas supakuotas, jo pakuotė žymimi CE ženklu taip, kad šis ženklas būtų matomas, įskaitomas ir neištrinamas.

               2.CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas CE ženklu žymimas prieš pateikiant jį rinkai.

               3.Prie CE ženklo nurodomas notifikuotosios įstaigos, dalyvaujančios atliekant atitikties vertinimą pagal IV priedo D1 modulį.

               Tręšiamąjį produktą notifikuotosios įstaigos identifikaciniu numeriu pažymi pati notifikuotoji įstaiga arba jos nurodymu tai padaro gamintojas ar jo įgaliotasis atstovas.

               4.Valstybės narės naudojasi esamais mechanizmais siekdamos užtikrinti, kad būtų teisingai taikoma ženklinimą CE ženklu reglamentuojanti tvarka, ir netinkamo to ženklinimo naudojimo atveju imamasi tinkamų veiksmų.

               18 straipsnis
               Nebelaikymo atliekomis statusas

               Laikoma, kad CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas, su kuriuo buvo atlikta naudojimo operacija ir kuris atitinka šiame reglamente nustatytus reikalavimus, atitinka Direktyvos 2008/98/EB 6 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas, todėl nustoja būti atliekomis.

               4 skyriusPRANEŠIMAS APIE ATITIKTIES VERTINIMO ĮSTAIGAS

               19 straipsnis
               Pranešimas

               Valstybės narės Komisijai ir kitoms valstybėms narėms praneša apie įstaigas, įgaliotas pagal šį reglamentą atlikti trečiosios šalies atitikties vertinimo užduotis.

               20 straipsnis
               Notifikuojančiosios institucijos

               1.Valstybės narės paskiria notifikuojančiąją instituciją, kuri atsako už procedūrų, skirtų atitikties vertinimo įstaigoms įvertinti ir pranešti apie jas bei notifikuotųjų įstaigų stebėsenai, įskaitant 25 straipsnio laikymosi stebėseną, atlikti, nustatymą ir taikymą.

               2.Valstybės narės gali nuspręsti, kad 1 dalyje nurodytą vertinimą ir stebėseną vykdytų nacionalinė akreditacijos įstaiga, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 765/2008 ir jo laikantis.

               3.Jeigu notifikuojančioji institucija paveda arba kitaip patiki atlikti 1 dalyje nurodytą vertinimą, pranešimą ar stebėseną įstaigai, kuri nėra vyriausybinis subjektas, ši įstaiga turi būti juridinis asmuo ir mutatis mutandis atitikti reikalavimus, nustatytus 21 straipsnyje. Be to, ji turi būti apsidraudusi su savo vykdoma veikla susijusią atsakomybę.

               4.Notifikuojančioji institucija prisiima visą atsakomybę už užduotis, kurias atlieka 3 dalyje nurodyta įstaiga.

               21 straipsnis
               Notifikuojančiosioms institucijoms taikomi reikalavimai

               1.Notifikuojančioji institucija turi būti įsteigta taip, kad nekiltų jos ir atitikties vertinimo įstaigų interesų konflikto.

               2.Notifikuojančiosios institucijos organizacinė struktūra turi būti tokia ir institucija turi veikti taip, kad jos veikla būtų objektyvi ir nešališka.

               3.Notifikuojančiosios institucijos organizacinė struktūra turi būti tokia, kad kiekvieną sprendimą dėl pranešimo apie atitikties vertinimo įstaigą priimtų kiti nei vertinimą atlikę kompetentingi asmenys.

               4.Notifikuojančioji institucija nesiūlo arba nevykdo jokios veiklos, kurią vykdo atitikties vertinimo įstaigos ar konsultavimo tarnybos komerciniu arba konkurenciniu pagrindu.

               5.Notifikuojančioji institucija saugo informacijos, kurią gauna, konfidencialumą.

               6.Notifikuojančiojoje institucijoje turi būti pakankamai kompetentingų darbuotojų, galinčių tinkamai atlikti jos užduotis.

               22 straipsnis
               Notifikuojančiųjų institucijų pareiga informuoti

               Valstybės narės informuoja Komisiją apie jų taikomas atitikties vertinimo įstaigų vertinimo, pranešimo ir notifikuotųjų įstaigų stebėsenos procedūras, taip pat apie susijusius jų pakeitimus.

               Komisija šią informaciją skelbia viešai.

               23 straipsnis
               Notifikuotosioms įstaigoms taikomi reikalavimai

               1.Pranešimo tikslais atitikties vertinimo įstaigos turi atitikti 2–11 dalyse nustatytus reikalavimus.

               2.Atitikties vertinimo įstaiga turi būti įsteigta pagal valstybės narės nacionalinę teisę ir būti juridinis asmuo.

               3.Atitikties vertinimo įstaiga turi būti trečiosios šalies įstaiga, nepriklausoma nuo jos vertinamos organizacijos ar CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų.

               Įstaiga, priklausanti verslo asociacijai arba profesinei federacijai, atstovaujančiai įmonėms, susijusioms su jos vertinamų CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų kūrimu, gamyba, tiekimu ar naudojimu, gali būti laikoma tokia įstaiga, jeigu įrodoma, kad ji yra nešališka ir nėra jokio interesų konflikto.

               4.Atitikties vertinimo įstaiga, jos aukščiausio lygio vadovai ir už atitikties vertinimo užduotis atsakingi darbuotojai negali būti vertinamų tręšiamųjų produktų kūrėjai, gamintojai, tiekėjai, pirkėjai, savininkai ar naudotojai, arba tų šalių atstovai. Tai netrukdo atitikties vertinimo įstaigai naudoti tręšiamuosius produktus, kurie yra būtini jos veiklai, arba tokius tręšiamuosius produktus naudoti asmeniniais tikslais.

               Atitikties vertinimo įstaiga, jos aukščiausio lygio vadovai ir už atitikties vertinimo užduotis atsakingi darbuotojai tiesiogiai nedalyvauja kuriant, gaminant, parduodant ar naudojant tręšiamuosius produktus, taip pat negali atstovauti šioje veikloje dalyvaujančioms šalims. Jie nesiima jokios veiklos, kuri prieštarautų jų sprendimo, susijusio su atitikties vertinimo veikla, dėl kurios apie juos pranešta, nepriklausomumui ar sąžiningumui. Tai visų pirma taikoma konsultavimo paslaugoms.

               Atitikties vertinimo įstaigos užtikrina, kad joms pavaldžių įstaigų ar subrangovų veikla nedarytų poveikio jų atitikties vertinimo veiklos konfidencialumui, objektyvumui ar nešališkumui.

               5.Atitikties vertinimo veiklą vykdančios atitikties vertinimo įstaigos ir jų darbuotojai atitikties vertinimo veiklą vykdo laikydamiesi griežčiausių profesinio sąžiningumo reikalavimų, turi reikiamą konkrečios srities techninę kompetenciją ir nepasiduoda jokiam spaudimui ir paskatoms, visų pirma finansiniams, kurie galėtų paveikti jų sprendimą ar atitikties vertinimo veiklos rezultatus, ypač jei spaudimą daro ir paskatas siūlo šios veiklos rezultatais suinteresuoti asmenys ar asmenų grupės.

               6.Atitikties vertinimo įstaiga turi būti pajėgi atlikti visas atitikties vertinimo užduotis, kurios jai yra pavestos pagal IV priedą ir kurioms atlikti apie ją yra pranešta, neatsižvelgiant į tai, ar tas užduotis atlieka pati atitikties vertinimo įstaiga, ar jos yra atliekamos įstaigos vardu ir atsakomybe.

               Visais atvejais ir dėl kiekvienos atitikties vertinimo procedūros ir kiekvienos CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų rūšies ar kategorijos, dėl kurių yra pranešta apie atitikties vertinimo įstaigą, atitikties vertinimo įstaiga turi turėti reikalingų:

               (a)darbuotojų, turinčių techninių žinių ir pakankamos tinkamos patirties atitikties vertinimo užduotims atlikti;

               (b)procedūrų, pagal kurias atliekama atitikties vertinimo veikla, aprašymus, taip užtikrinant skaidrumą ir galimybę tas procedūras atkurti. Ji turi taikyti tinkamą politiką ir procedūras, kuriomis užtikrinamas užduočių, kurias ji atlieka kaip notifikuotoji įstaiga, ir kitų jos užduočių atskyrimas;

               (c)procedūrų, pagal kurias ji galėtų vykdyti savo veiklą tinkamai atsižvelgdama į įmonės dydį, veiklos sektorių ir struktūrą, atitinkamų produktų technologijos sudėtingumą ir į tai, ar gamybos procesas yra masinis, ar serijinis.

               Atitikties vertinimo įstaiga turi turėti priemonių, būtinų su atitikties vertinimo veikla susijusioms techninėms ir administracinėms užduotims tinkamai atlikti, ir galimybę naudotis visa reikiama įranga ar įrenginiais.

               7.Už atitikties vertinimo užduočių vykdymą atsakingi darbuotojai turi:

               (a)turėti tinkamą techninį ir profesinį parengimą, apimantį visą atitinkamų rūšių atitikties vertinimo veiklą, dėl kurios yra pranešta apie atitikties vertinimo įstaigą;

               (b)pakankamai gerai išmanyti atliekamo vertinimo reikalavimus ir turėti tinkamus įgaliojimus tiems vertinimams atlikti;

               (c)turėti reikiamų žinių ir išmanyti I, II ir III prieduose nustatytus saugos reikalavimus, taikomus darniuosius standartus, atitinkamas derinamųjų Sąjungos teisės aktų ir nacionalinės teisės aktų nuostatas;

               (d)turėti gebėjimų rengti pažymėjimus, įrašus ir ataskaitas, kuriais patvirtinamas vertinimo atlikimo faktas.

               8.Užtikrinamas atitikties vertinimo įstaigų, jų aukščiausio lygio vadovų ir darbuotojų, atsakingų už atitikties vertinimo užduočių atlikimą, nešališkumas.

               Atitikties vertinimo įstaigos aukščiausio lygio vadovų ir darbuotojų, atsakingų už atitikties vertinimo užduočių atlikimą, atlyginimas neturi priklausyti nuo atliktų vertinimų skaičiaus arba nuo jų rezultatų.

               9.Atitikties vertinimo įstaigos apsidraudžia atsakomybės draudimu, išskyrus atvejus, kai atsakomybę pagal nacionalinės teisės aktus prisiima valstybė arba kai pati valstybė narė tiesiogiai atsako už atitikties vertinimą.

               10.Atitikties vertinimo įstaigos darbuotojai laikosi profesinio slaptumo reikalavimo, taikomo visai informacijai, kurią jie gauna atlikdami užduotis pagal IV priedą, išskyrus atvejus, susijusius su valstybės narės, kurioje vykdoma veikla, kompetentingomis institucijomis. Nuosavybės teisės yra saugomos.

               11.Atitikties vertinimo įstaigos dalyvauja atitinkamoje standartizacijos veikloje ir notifikuotųjų įstaigų koordinavimo grupės, sudarytos pagal 35 straipsnį, veikloje arba užtikrina, kad apie šią veiklą būtų informuoti vertinimą atliekantys jų darbuotojai, o tos grupės priimtus administracinius sprendimus ir parengtus dokumentus taiko kaip bendrąsias gaires.

               24 straipsnis
               Notifikuotųjų įstaigų atitikties prielaida

               Kai atitikties vertinimo įstaiga įrodo, kad atitinka kriterijus, nustatytus atitinkamuose darniuosiuose standartuose arba jų dalyse, kurių nuorodos paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, laikoma, kad ji atitinka 23 straipsnyje nustatytus reikalavimus tiek, kiek taikytini darnieji standartai apima tuos reikalavimus.

               25 straipsnis
               Notifikuotųjų įstaigų pavaldžiosios įstaigos ir subranga

               1.Kai notifikuotoji įstaiga konkrečias užduotis, susijusias su atitikties vertinimu, paveda atlikti subrangovui arba pavaldžiajai įstaigai, ji užtikrina, kad subrangovas ar pavaldžioji įstaiga atitiktų 23 straipsnyje nustatytus reikalavimus, ir apie tai praneša notifikuojančiajai institucijai.

               2.Notifikuotosios įstaigos prisiima visą atsakomybę už subrangovų ar pavaldžiųjų įstaigų atliekamas užduotis, neatsižvelgiant į tai, kur jie yra įsteigti.

               3.Pavesti darbą subrangovui arba pavaldžiajai įstaigai galima tik gavus kliento sutikimą.

               4.Notifikuotosios įstaigos saugo dokumentus, susijusius su subrangovo ar pavaldžiosios įstaigos kvalifikacijos įvertinimu ir jų pagal IV priedą atliktu darbu, kad notifikuojančioji institucija galėtų juos patikrinti.

               26 straipsnis
               Pranešimo paraiška

               1.Atitikties vertinimo įstaiga pranešimo paraišką pateikia valstybės narės, kurioje yra įsisteigusi, notifikuojančiajai institucijai.

               2.Prie pranešimo paraiškos pridedamas atitikties vertinimo veiklos, atitikties vertinimo modulio ar modulių ir CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto ar produktų, kuriuos vertinti ta įstaiga teigia turinti kompetencijos, aprašymas, taip pat nacionalinės akreditacijos įstaigos išduotas akreditacijos sertifikatas, kuriuo patvirtinama, kad atitikties vertinimo įstaiga atitinka 23 straipsnyje nustatytus reikalavimus.

               27 straipsnis
               Pranešimo procedūra

               1.Notifikuojančiosios institucijos gali pranešti tik apie tas atitikties vertinimo įstaigas, kurios atitinka 23 straipsnyje nustatytus reikalavimus.

               2.Notifikuojančiosios institucijos pranešimus Komisijai ir kitoms valstybėms narėms siunčia naudodamosi Komisijos parengta ir prižiūrima elektroninio pranešimo priemone.

               3.Pranešime pateikiama išsami informacija apie atitikties vertinimo veiklą, atitikties vertinimo modulį ar modulius, atitinkamą CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą ar produktus ir 26 straipsnio 2 dalyje nurodytą akreditacijos sertifikatą.

               4.Atitinkama įstaiga gali vykdyti notifikuotosios įstaigos veiklą tik tuo atveju, jeigu per dvi savaites po pranešimo Komisija arba kitos valstybės narės nepareiškia prieštaravimų.

               Tik tokia įstaiga pagal šį reglamentą laikoma notifikuotąja įstaiga.

               5.Notifikuojančioji institucija Komisijai ir kitoms valstybėms narėms praneša apie visus vėlesnius pranešimo pakeitimus.

               28 straipsnis
               Notifikuotųjų įstaigų identifikaciniai numeriai ir sąrašai

               1.Komisija notifikuotajai įstaigai suteikia identifikacinį numerį.

               Komisija suteikia tik vieną identifikacinį numerį net ir tuo atveju, kai apie įstaigą yra pranešta pagal kelis Sąjungos aktus.

               2.Komisija viešai paskelbia įstaigų, apie kurias pranešta pagal šį reglamentą, sąrašą ir nurodo joms suteiktus identifikacinius numerius bei veiklą, kuriai atlikti apie jas yra pranešta.

               Komisija užtikrina, kad tas sąrašas būtų nuolat atnaujinamas.

               29 straipsnis
               Pranešimų pakeitimai

               1.Kai notifikuojančioji institucija išsiaiškina arba jai yra pranešama, kad notifikuotoji įstaiga nebeatitinka 23 straipsnyje nustatytų reikalavimų arba kad ji nevykdo savo pareigų, notifikuojančioji institucija atitinkamai apriboja, laikinai sustabdo arba panaikina pranešimo galiojimą, atsižvelgdama į reikalavimų nesilaikymo arba pareigų nevykdymo rimtumą. Apie tai ji nedelsdama informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares.

               2.Jeigu pranešimo galiojimas apribojamas, laikinai sustabdomas ar atšaukiamas arba kai notifikuotoji įstaiga nutraukia veiklą, notifikuojančioji valstybė narė imasi tinkamų priemonių siekdama užtikrinti, kad tos įstaigos bylos būtų perduotos tvarkyti kitai notifikuotajai įstaigai arba saugomos, kad su jomis galėtų susipažinti prašymą pateikusios atsakingos notifikuojančiosios institucijos ir rinkos priežiūros institucijos.

               30 straipsnis
               Notifikuotųjų įstaigų kompetencijos ginčijimas

               1.Komisija nagrinėja visus atvejus, kai jai kyla abejonių arba kai jai pranešama apie abejones dėl notifikuotosios įstaigos kompetencijos arba dėl to, ar notifikuotoji įstaiga vis dar atitinka jai taikomus reikalavimus ir vykdo jai pavestas pareigas.

               2.Komisijos prašymu notifikuojančioji valstybė narė pateikia Komisijai visą informaciją, susijusią su pranešimo pagrindu arba atitinkamos notifikuotosios įstaigos kompetencijos patvirtinimu.

               3.Komisija užtikrina, kad visa neskelbtina informacija, gauta atliekant tyrimą, būtų nagrinėjama konfidencialiai.

               4.Kai Komisija nustato, kad notifikuotoji įstaiga neatitinka arba nebeatitinka jai taikomų pranešimo reikalavimų, ji priima įgyvendinimo aktą, kuriuo reikalaujama, kad notifikuojančioji valstybė narė imtųsi būtinų taisomųjų priemonių, įskaitant, jei būtina, pranešimo galiojimo panaikinimą.

               Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 41 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

               31 straipsnis
               Notifikuotųjų įstaigų veiklos pareigos

               1.Notifikuotosios įstaigos atlieka atitikties vertinimą pagal IV priede numatytas atitikties vertinimo procedūras.

               2.Atitikties vertinimas atliekamas laikantis proporcingumo principo, stengiantis išvengti nereikalingos naštos ekonominės veiklos vykdytojams. Notifikuotosios įstaigos veiklą vykdo tinkamai atsižvelgdamos į įmonės dydį, veiklos sektorių ir struktūrą, produkto technologijos sudėtingumą ir į tai, ar gamybos procesas yra masinis, ar serijinis.

               Vis dėlto jos veikia pakankamai griežtai ir užtikrina tokį apsaugos lygį, kokio reikia CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto atitikčiai šiam reglamentui užtikrinti.

               3.Kai notifikuotoji įstaiga nustato, kad gamintojas neįvykdė I, II ar III priede arba atitinkamuose darniuosiuose standartuose, bendrosiose specifikacijose, nurodytose 13 straipsnyje, ar kitose techninėse specifikacijose nustatytų reikalavimų, ji reikalauja, kad tas gamintojas imtųsi tinkamų taisomųjų priemonių, ir neišduoda sertifikato.

               4.Jeigu po sertifikato išdavimo notifikuotoji įstaiga vykdydama atitikties stebėseną nustato, kad CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas nebeatitinka reikalavimų, ji reikalauja, kad gamintojas imtųsi tinkamų taisomųjų priemonių, ir, jei būtina, laikinai sustabdo arba panaikina sertifikato galiojimą.

               5.Kai taisomųjų priemonių nesiimama arba jos nedaro reikiamo poveikio, notifikuotoji įstaiga prireikus apriboja, laikinai sustabdo arba panaikina sertifikato galiojimą.

               32 straipsnis
               Notifikuotųjų įstaigų sprendimų apskundimas

               Valstybės narės užtikrina, kad būtų nustatyta notifikuotųjų įstaigų priimtų sprendimų apskundimo procedūra.

               33 straipsnis
               Notifikuotųjų įstaigų pareiga informuoti

               1.Notifikuotosios įstaigos informuoja notifikuojančiąją instituciją apie:

               (a)kiekvieną atsisakymą išduoti sertifikatą, sertifikato galiojimo apribojimą, laikiną sustabdymą ar panaikinimą;

               (b)bet kokias aplinkybes, turinčias įtakos pranešimo taikymo sričiai ar sąlygoms;

               (c)kiekvieną prašymą suteikti informacijos, kurį jos gavo iš rinkos priežiūros institucijų dėl atitikties vertinimo veiklos;

               (d)jei prašoma, atitikties vertinimo veiklą, vykdytą pagal suteiktus įgaliojimus, ir bet kokią kitą veiklą, pvz., tarpvalstybiniu mastu vykdytą veiklą ir subrangą.

               2.Notifikuotosios įstaigos kitoms pagal šį reglamentą notifikuotosioms įstaigoms, vykdančioms panašią tokių pačių CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų atitikties vertinimo veiklą, teikia informaciją dėl klausimų, susijusių su neigiamais ir, jei prašoma, teigiamais atitikties vertinimo rezultatais.

               34 straipsnis
               Patirties mainai

               Komisija pasirūpina, kad būtų organizuojami valstybių narių nacionalinių institucijų, atsakingų už pranešimo politiką, patirties mainai.

               35 straipsnis
               Notifikuotųjų įstaigų veiklos koordinavimas

               Komisija užtikrina deramą įstaigų, apie kurias pranešta pagal šį reglamentą, veiklos koordinavimą ir bendradarbiavimą ir tai, kad šis koordinavimas ir bendradarbiavimas tinkamai vyktų sektoriaus notifikuotųjų įstaigų grupėje.

               Valstybės narės užtikrina, kad įstaigos, apie kurias jos pranešė, tiesiogiai ar per paskirtuosius atstovus dalyvautų tos grupės veikloje.

               5 skyriusSąjungos rinkos priežiūra, į Sąjungos rinką patenkančių CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų kontrolė ir Sąjungos apsaugos procedūra

               36 straipsnis
               Sąjungos rinkos priežiūra ir į Sąjungos rinką patenkančių CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų kontrolė

               CE ženklu pažymėtiems tręšiamiesiems produktams taikomi Reglamento (EB) Nr. 765/2008 16–29 straipsniai.

               37 straipsnis
               Nacionaliniu lygmeniu pavojų keliančių CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų atveju taikoma procedūra

               1.Kai vienos valstybės narės rinkos priežiūros institucijos turi pakankamą pagrindą manyti, kad CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas kelia nepriimtiną pavojų žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai, jos atlieka su atitinkamu tręšiamuoju produktu susijusį vertinimą, apimantį šiame reglamente nustatytus reikalavimus. Atitinkami ekonominės veiklos vykdytojai prireikus tuo tikslu bendradarbiauja su rinkos priežiūros institucijomis.

               Jeigu atlikdamos vertinimą rinkos priežiūros institucijos nustato, kad CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas neatitinka šiame reglamente nustatytų reikalavimų, jos nedelsdamos pareikalauja, kad ekonominės veiklos vykdytojas per pagrįstą laikotarpį imtųsi visų būtinų taisomųjų veiksmų, kad užtikrintų tręšiamojo produkto atitiktį tiems reikalavimams, pašalintų tręšiamąjį produktą iš rinkos, jį atšauktų arba pašalintų CE ženklą.

               Rinkos priežiūros institucijos apie tai informuoja atitinkamą notifikuotąją įstaigą.

               Antroje pastraipoje nurodytoms priemonėms taikomas Reglamento (EB) Nr. 765/2008 21 straipsnis.

               2.Kai rinkos priežiūros institucijos mano, kad neatitiktis neapsiriboja jų nacionaline teritorija, apie vertinimo rezultatus ir veiksmus, kurių jų reikalavimu turi imtis ekonominės veiklos vykdytojas, jos informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares.

               3.Ekonominės veiklos vykdytojas užtikrina, kad visų reikiamų taisomųjų veiksmų būtų imtasi dėl visų susijusių CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų, kuriuos jis tiekė rinkai visoje Sąjungoje.

               4.Kai per 1 dalies antroje pastraipoje nurodytą laikotarpį atitinkamas ekonominės veiklos vykdytojas nesiima tinkamų taisomųjų veiksmų, rinkos priežiūros institucijos imasi visų tinkamų laikinųjų priemonių, kad būtų uždraustas arba apribotas CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto tiekimas jų nacionalinei rinkai, kad tręšiamasis produktas būtų pašalintas iš rinkos arba atšauktas.

               Rinkos priežiūros institucijos apie tas priemones nedelsdamos informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares.

               5.Pateikiant 4 dalies antroje pastraipoje nurodytą informaciją pateikiami visi turimi duomenys, visų pirma nurodomi reikalavimų neatitinkančiam CE ženklu pažymėtam tręšiamajam produktui identifikuoti būtini duomenys, to tręšiamojo produkto kilmė, tariamos neatitikties pobūdis ir susijusi rizika, taikomų nacionalinių priemonių pobūdis ir trukmė, taip pat atitinkamo ekonominės veiklos vykdytojo pateikti argumentai. Visų pirma rinkos priežiūros institucijos nurodo, ar neatitiktis sietina su viena iš šių priežasčių:

               (a)CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas neatitinka I, II ar III prieduose nustatytų reikalavimų;

               (b)12 straipsnyje nurodyti darnieji standartai, kuriais remiantis daryta atitikties prielaida, turi trūkumų.

               6.Kitos nei pagal šį straipsnį procedūrą inicijavusios valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms apie visas priemones, kurių ėmėsi, ir pateikia visą turimą papildomą informaciją, susijusią su atitinkamo CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto neatitiktimi, ir, jei nesutinka su priimta nacionaline priemone, pateikia prieštaravimus.

               7.Jeigu per tris mėnesius po 4 dalies antroje pastraipoje nurodytos informacijos gavimo dienos nei valstybės narės, nei Komisija nepateikia prieštaravimų dėl valstybės narės taikomos laikinosios priemonės, priemonė laikoma pagrįsta.

               8.Valstybės narės užtikrina, kad dėl atitinkamo CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto būtų nedelsiant imtasi reikiamų ribojamųjų priemonių, kaip antai pašalinimo iš rinkos.

               38 straipsnis
               Sąjungos apsaugos procedūra

               1.Kai užbaigus 37 straipsnio 3 ir 4 dalyse nustatytą procedūrą dėl priemonės, kurios ėmėsi valstybė narė, yra pareiškiami prieštaravimai arba jeigu Komisija nusprendžia, kad nacionalinė priemonė prieštarauja Sąjungos teisės aktams, Komisija nedelsdama pradeda konsultacijas su valstybėmis narėmis ir atitinkamu ekonominės veiklos vykdytoju ar vykdytojais ir įvertina nacionalinę priemonę. Remdamasi to vertinimo rezultatais, Komisija priima sprendimo formos įgyvendinimo aktą, kuriuo nustato, ar nacionalinė priemonė yra pagrįsta.

               Jeigu nacionalinė priemonė laikoma pagrįsta, sprendimu visoms valstybėms narėms nurodoma imtis būtinų priemonių, kad užtikrintų, jog reikalavimų neatitinkantis CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas būtų pašalintas iš jų rinkos, ir apie tai informuoti Komisiją.

               Jei nacionalinė priemonė laikoma nepagrįsta, sprendimu atitinkamai valstybei narei nurodoma tą priemonę atšaukti.

               Komisija sprendimą skiria visoms valstybėms narėms ir nedelsdama jį perduoda valstybėms narėms ir atitinkamam ekonominės veiklos vykdytojui ar vykdytojams.

               2.Kai nacionalinė priemonė laikoma pagrįsta, o CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto neatitiktis siejama su darniųjų standartų trūkumais, nurodytais 37 straipsnio 5 dalies b punkte, Komisija taiko Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 11 straipsnyje numatytą procedūrą.

               39 straipsnis
               Pavojų keliantys reikalavimus atitinkantys CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai

               1.Kai valstybė narė, kuri pagal 37 straipsnio 1 dalį atlieka vertinimą, nustato, kad šį reglamentą atitinkantis CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas vis dėlto kelia nepriimtiną pavojų žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai ar aplinkai, ji reikalauja, kad atitinkamas ekonominės veiklos vykdytojas per pagrįstą laikotarpį imtųsi visų tinkamų priemonių siekdamas užtikrinti, kad rinkai pateiktas tręšiamasis produktas nebekeltų pavojaus, pašalintų tręšiamąjį produktą iš rinkos arba jį atšauktų.

               2.Ekonominės veiklos vykdytojas užtikrina, kad taisomųjų veiksmų būtų imtasi dėl visų susijusių CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų, kuriuos jis tiekė rinkai visoje Sąjungoje.

               3.Valstybė narė nedelsdama informuoja apie tai Komisiją ir kitas valstybes nares. Ta informacija apima visus turimus duomenis, visų pirma nurodomi susijusiam CE ženklu pažymėtam tręšiamajam produktui identifikuoti būtini duomenys, to tręšiamojo produkto kilmė ir tiekimo grandinė, susijusio pavojaus pobūdis ir taikomų nacionalinių priemonių pobūdis ir trukmė.

               4.Komisija nedelsdama pradeda konsultacijas su valstybėmis narėmis ir atitinkamu ekonominės veiklos vykdytoju ar vykdytojais ir įvertina taikomas nacionalines priemones. Remdamasi to vertinimo rezultatais, Komisija priima sprendimo formos įgyvendinimo aktą, kuriuo nustato, ar nacionalinė priemonė yra pagrįsta, ir prireikus nurodo imtis tinkamų priemonių.

               Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 41 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

               Jei yra tinkamai pagrįstų priežasčių, susijusių su žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatos apsauga, sauga ar aplinka, dėl kurių privaloma skubėti, Komisija priima nedelsiant taikytinus įgyvendinimo aktus laikydamasi 41 straipsnio 4 dalyje nurodytos procedūros.

               5.Komisija sprendimą skiria visoms valstybėms narėms ir nedelsdama jį perduoda valstybėms narėms ir atitinkamam ekonominės veiklos vykdytojui ar vykdytojams.

               40 straipsnis
               Formali neatitiktis

               1.Nedarant poveikio 37 straipsnio taikymui, kai valstybė narė nustato vieną iš toliau nurodytų faktų, susijusių su CE ženklu pažymėtu tręšiamuoju produktu, ji reikalauja, kad atitinkamas ekonominės veiklos vykdytojas pašalintų susijusią neatitiktį:

               (a)tręšiamasis produktas CE ženklu pažymėtas pažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 765/2008 30 straipsnį arba šio reglamento 17 straipsnį;

               (b)tręšiamasis produktas notifikuotosios įstaigos identifikaciniu numeriu pažymėtas pažeidžiant 17 straipsnį arba nepažymėtas, kai to reikalaujama pagal 17 straipsnį;

               (c)kartu su CE ženklu pažymėtu tręšiamuoju produktu nepateikta ES atitikties deklaracija;

               (d)ES atitikties deklaracija parengta neteisingai;

               (e)techninių dokumentų nėra arba yra ne visi techniniai dokumentai;

               (f)6 straipsnio 6 dalyje ir 8 straipsnio 3 dalyje nurodyta informacija nepateikta, yra neteisinga ar neišsami;

               (g)neįvykdytas bet kuris kitas 6 ar 8 straipsnyje nustatytas administracinis reikalavimas.

               2.Jeigu 1 dalyje nurodyta neatitiktis nepašalinama, atitinkama valstybė narė imasi visų tinkamų priemonių, kad būtų apribotas ar uždraustas CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto tiekimas rinkai arba užtikrinta, kad jis būtų atšauktas ar pašalintas iš rinkos arba kad būtų pašalintas CE ženklas.

               6 skyriusKomiteto procedūra ir deleguotieji aktai

               41 straipsnis
               Komiteto procedūra

               1.Komisijai padeda Tręšiamųjų produktų komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

               2.Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.

               3.Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

               4.Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 8 straipsnis kartu su jo 5 straipsniu.

               42 straipsnis
               Priedų keitimas

               1.Komisijai pagal 43 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami I–IV priedai siekiant juos suderinti su technikos pažanga ir sudaryti palankesnes sąlygas į vidaus rinką patekti ir joje laisvai judėti CE ženklu pažymėtiems tręšiamiesiems produktams,

               (a)kurių prekybos mastas vidaus rinkoje gali būti didelis ir

               (b)dėl kurių esama mokslinių įrodymų, kad jie nekelia nepriimtino pavojaus žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai ir kad jie yra pakankamai veiksmingi.

               2.Kai Komisija pagal 1 dalį iš dalies keičia II priedą, kad naujais mikroorganizmais papildytų tokių organizmų sudedamųjų medžiagų kategoriją, ji tai daro remdamasi šiais duomenimis:

               (a)mikroorganizmo pavadinimu;

               (b)mikroorganizmo taksonomine klasifikacija;

               (c)istoriniais saugios mikroorganizmo gamybos ir naudojimo duomenimis;

               (d)taksonominiu ryšiu su mikroorganizmų rūšimis pagal Europos maisto saugos agentūros nustatytą kvalifikuotos saugos prielaidos principą;

               (e)informacija apie toksinų liekanų koncentraciją;

               (f)informacija apie gamybos procesą ir

               (g)sudedamojoje medžiagoje esančių tarpinių medžiagų liekanų arba mikrobų metabolitų atpažinties informacija.

               3.Pagal 1 dalį priimdama deleguotuosius aktus Komisija gali iš dalies keisti II priede nustatytas sudedamųjų medžiagų kategorijas, kad įtrauktų šalutinių gyvūninių produktų, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 1069/2009, tik jeigu pagal tame reglamente nustatytas procedūras tokiems produktams yra nustatytas galutinis gamybos grandinės taškas.

               4.Be to, Komisijai pagal 43 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais gavus naujų mokslinių įrodymų iš dalies keičiami I–IV priedai. Komisija šiais įgaliojimais naudojasi, kai remiantis rizikos vertinimu nustatoma, kad pakeitimas reikalingas siekiant užtikrinti, kad bet kuris šio reglamento reikalavimus atitinkantis CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas įprastomis jo naudojimo sąlygomis nekeltų nepriimtino pavojaus žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai.

               43 straipsnis
               Įgaliojimų delegavimas

               1.Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

               2.42 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo [Leidinių biuras prašomas įrašyti šio reglamento įsigaliojimo datą]. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

               3.Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 42 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

               4.Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

               5.Pagal 42 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

               7 skyriusBaigiamosios ir pereinamojo laikotarpio nuostatos

               44 straipsnis
               Sankcijos

               Valstybės narės nustato sankcijų, taikomų pažeidus šį reglamentą, taisykles ir imasi visų būtinų priemonių, kad užtikrintų jų įgyvendinimą. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie tas taisykles ir priemones ir nedelsdamos ją informuoja apie visus vėlesnius joms įtakos turinčius pakeitimus.

               45 straipsnis
               Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 dalinis pakeitimas

               Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

               (1)2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

               „Galutinis gamybos grandinės taškas, po kurio nebetaikomi šio reglamento reikalavimai, gali būti nustatytas 32, 35 ir 36 straipsniuose nurodytiems šalutinių gyvūninių produktų gaminiams, kurie nebekelia jokio didesnio pavojaus visuomenės arba gyvūnų sveikatai.“;

               (2)3 dalis pakeičiama taip:

               „3.
                     Jei kyla pavojus visuomenės arba gyvūnų sveikatai, Reglamento (EB) Nr. 178/2002 53 ir 54 straipsniai dėl neatidėliotinų sveikatos apsaugos priemonių taikomi mutatis mutandis šio reglamento 32, 33 ir 36 straipsniuose nurodytiems šalutinių gyvūninių produktų gaminiams.“

               46 straipsnis
               Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 dalinis pakeitimas

               Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 iš dalies keičiamas taip:

               (1)2 straipsnio 1 dalies b punktas pakeičiamas taip:

               „b)
                     daryti įtaką augalų gyvybiniams procesams, pvz., naudoti kaip augalų augimą veikiančias medžiagas, o ne kaip maisto medžiagas ar augalų biostimuliatorius;“;

               (2)3 straipsnis papildomas šiuo punktu:

               (3)„34.
                     „augalų biostimuliatorius“ – produktas, stimuliuojantis augalų mitybos procesus nepriklausomai nuo produkte esančio maisto medžiagų kiekio, kurio vienintelė paskirtis – pagerinti vieną arba kelias iš šių augalo savybių:

               (a)maisto medžiagų įsisavinimo efektyvumą;

               (b)atsparumą abiotiniam stresui;

               (c)produkcijos kokybines savybes.“

               47 straipsnis
               Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 panaikinimas

               Reglamentas (EB) Nr. 2003/2003 panaikinamas nuo 49 straipsnio antroje pastraipoje nurodytos datos.

               Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą.

               48 straipsnis
               Pereinamojo laikotarpio nuostatos

               Valstybės narės netrukdo tiekti rinkai produktus, kurie buvo pateikti rinkai pagal Reglamentą (EB) Nr. 2003/2003 kaip „EB trąšos“ iki [Leidinių biuro prašoma įrašyti šio reglamento taikymo pradžios datą]. Tačiau tokiems produktams mutatis mutandis taikomas 5 skyrius.

               49 straipsnis
               Įsigaliojimas ir taikymas

               Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               Jis taikomas nuo 2018 m. sausio 1 d.

               Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

               Priimta Briuselyje

                  Europos Parlamento vardu
                        Tarybos vardu

                  Pirmininkas
                        Pirmininkas

                     (1)

                     http://ec.europa.eu/smart-regulation/evaluation/search/download.do?documentId=4416

                  .

                     (2)
                  COM(2015) 614/2.

                     (3)
                  OL L 300, 2009 11 14, p. 1.

                     (4)
                  OL L 312, 2008 11 22, p. 3.

                     (5)
                  OL L 396, 2006 12 30, p. 1.

                     (6)

                     http://ec.europa.eu/research/bioeconomy/index.cfm

                  .

                     (7)

                     http://bbi-europe.eu/sites/default/files/documents/BBI_JU_annual_Work_plan_2014.pdf

                  .

                     (8)
                  Žr. 4 skirsnį „Išvados ir rekomendacijos“.

                     (9)
                  Dagiau informacijos apie darbo grupės posėdžius rasite adresu

                     http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=1320&NewSearch=1&NewSearch=1&Lang=LT

                  .

                     (10)
                  http://ec.europa.eu/environment/consultations/closing_the_loop_en.htm?utm_content=buffer68ffa&utm_medium=social&utm_source=twitter.com&utm_campaign=buffer

                     (11)

                     http://ec.europa.eu/smart-regulation/roadmaps/docs/2012_grow_001_fertilisers_en.pdf

                  .

                     (12)

                     http://bookshop.europa.eu/en/study-on-options-to-fully-harmonise-the-eu-legislation-on-fertilising-materials-including-technical-feasibility-environmental-economic-and-social-impacts-pbNB0114252/

                  .

                     (13)
                  Seminaro ataskaitą galima parsisiųsti adresu

                     http://bookshop.europa.eu/lt/circular-approaches-to-phosphorus-pbKI0115204/

                  .

                     (14)
                  OL C , , p. .

                     (15)
                  2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2003/2003 dėl trąšų (OL L 304, 2003 11 21, p. 1).

                     (16)
                  2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 765/2008, nustatantis su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus ir panaikinantis Reglamentą (EEB) Nr. 339/93 (OL L 218, 2008 8 13, p. 30).

                     (17)
                  2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 768/2008/EB dėl bendrosios gaminių pardavimo sistemos ir panaikinantis Tarybos sprendimą 93/465/EEB (OL L 218, 2008 8 13, p. 82).

                     (18)
                  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1069/2009, kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių sveikumo taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1774/2002 (Šalutinių gyvūninių produktų reglamentas) (OL L 300, 2009 11 14, p. 1).

                     (19)
                  2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 178/2002, nustatantis maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantis Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantis su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (OL L 31, 2002 2 1, p. 1).

                     (20)
                  Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

                     (21)
                  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantis Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (OL L 309, 2009 11 24, p. 1).

                     (22)
                  1986 m. birželio 12 d. Tarybos direktyva 86/278/EEB dėl aplinkos, ypač dirvožemio, apsaugos naudojant žemės ūkyje nuotėkų dumblą (OL L 181, 1986 7 4, p. 6).

                     (23)
                  1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyva 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo (OL L 183, 1989 6 29, p. 1).

                     (24)
                  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).

                     (25)
                  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo (OL L 353, 2008 12 31, p. 1).

                     (26)
                  2006 m. gruodžio 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1881/2006, nustatantis didžiausias leistinas tam tikrų teršalų maisto produktuose koncentracijas (OL L 364, 2006 12 20, p. 5).

                     (27)
                  2000 m. gegužės 8 d. Tarybos direktyva 2000/29/EB dėl apsaugos priemonių nuo augalams ir augaliniams produktams kenksmingų organizmų įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje (OL L 169, 2000 7 10, p. 1).

                     (28)
                  2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 98/2013 dėl prekybos sprogstamųjų medžiagų pirmtakais ir jų naudojimo (OL L 39, 2013 2 9, p. 1).

                     (29)
                  2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1143/2014 dėl invazinių svetimų rūšių introdukcijos ir plitimo prevencijos ir valdymo (OL L 317, 2014 11 4, p. 35).

                     (30)
                  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1025/2012 dėl Europos standartizacijos, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 89/686/EEB ir 93/15/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/9/EB, 94/25/EB, 95/16/EB, 97/23/EB, 98/34/EB, 2004/22/EB, 2007/23/EB, 2009/23/EB ir 2009/105/EB ir panaikinamas Tarybos sprendimas 87/95/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1673/2006/EB (OL L 316, 2012 11 14, p. 12).

                     (31)
                  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 03 17
            COM(2016) 157 final
            Žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinys
            PRIEDAI
            prie
            Europos Parlamento ir Tarybos reglamento
            kuriuo nustatomos CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų tiekimo rinkai taisyklės ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1069/2009 ir (EB) Nr. 1107/2009
            {SWD(2016) 64 final}{SWD(2016) 65 final}

               PRIEDAI

               prie

               Europos Parlamento ir Tarybos reglamento

               kuriuo nustatomos CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų tiekimo rinkai taisyklės ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1069/2009 ir (EB) Nr. 1107/2009

               I PRIEDAS
                  CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų funkcinės kategorijos (PFK)

               I dalis
                  Produktų funkcinių kategorijų pavadinimai

               1.
                     Trąšos

               A. Organinės trąšos

               I.
                     Biriosios organinės trąšos

               II.
                     Skystosios organinės trąšos

               B. Organinės-mineralinės trąšos

               I.
                     Biriosios organinės-mineralinės trąšos

               II.
                     Skystosios organinės-mineralinės trąšos

               C. Neorganinės trąšos

               I. Neorganinės makroelementų trąšos

               a) Biriosios neorganinės makroelementų trąšos

               i) Paprastosios biriosios neorganinės makroelementų trąšos

               A)
                     Paprastosios biriosios neorganinės makroelementų amonio nitrato trąšos, kuriose yra daug azoto

               ii) Sudėtinės biriosios neorganinės makroelementų trąšos

               A)
                     Sudėtinės biriosios neorganinės makroelementų amonio nitrato trąšos, kuriose yra daug azoto

               b) Skystosios neorganinės makroelementų trąšos

               i) Paprastosios skystosios neorganinės makroelementų trąšos

               ii) Sudėtinės skystosios neorganinės makroelementų trąšos

               II.
                     Neorganinės mikroelementų trąšos

               a) paprastosios neorganinės mikroelementų trąšos

               b) Sudėtinės neorganinės mikroelementų trąšos

               2.
                     Kalkinimo medžiagos

               3.
                     Dirvožemio gerinimo medžiagos

               A. Organinės dirvožemio gerinimo medžiagos

               B. Neorganinės dirvožemio gerinimo medžiagos

               4.
                     Auginimo terpės

               5.
                     Agronominiai priedai

               A. Inhibitoriai

               I.
                     Nitrifikacijos inhibitoriai

               II.
                     Ureazės inhibitoriai

               B. Kompleksonai

               C. Kompleksodariai

               6.
                     Augalų biostimuliatoriai

               A. Mikrobiniai augalų biostimuliatoriai

               B. Nemikrobiniai augalų biostimuliatoriai

               I.
                     Organiniai nemikrobiniai augalų biostimuliatoriai

               II.
                     Neorganiniai nemikrobiniai augalų biostimuliatoriai

               7.
                     Tręšiamųjų produktų mišiniai

               II dalis
                  Su produktų funkcinėmis kategorijomis susiję reikalavimai

               1.Šioje dalyje išdėstyti reikalavimai, susiję su produktų funkcinėmis kategorijomis (toliau – PFK), prie kurių priskiriami CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai.

               2.Šiame priede konkrečiai PFK nustatyti reikalavimai taikomi prie visų tos PFK pakategorių priskiriamiems CE ženklu pažymėtiems tręšiamiesiems produktams.

               3.Jeigu dėl CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto gamybos pobūdžio arba proceso tikrai ir neginčijamai aišku, kad produktas atitinka konkretų reikalavimą (pvz., jame nėra konkretaus teršalo), gamintojo atsakomybe, vertinant atitiktį galima be patikrinimo (pvz., bandymų) daryti atitikties reikalavimams prielaidą.

               4.Jei CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje yra cheminės medžiagos, kuriai yra nustatyta didžiausia leidžiamoji koncentracija maiste ir pašaruose pagal

               (a)Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 315/93
                  1
               ,

               (b)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 396/2005
                  2
               ,

               (c)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 470/2009
                  3
                arba

               (d)Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/32/EB
                  4
               ,

               naudojant CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą pagal naudojimo instrukcijas ta koncentracija maiste arba pašaruose neturi būti viršyta.

               PFK 1. Trąšos

               Trąša – CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas, kurio paskirtis – teikti augalams maisto medžiagas.

               PFK 1(A). Organinės trąšos

               1.Organinių trąšų sudėtyje turi būti tik biologinės kilmės:

               anglies (C) ir

               maisto medžiagų,

               išskyrus iškastines arba geologinėse formacijose esančias medžiagas.

               2.CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte teršalai neturi viršyti šių kiekių:

               kadmis (Cd)
                     1,5 mg/kg sausosios medžiagos,

               šešiavalentis chromas (Cr VI)
                     2 mg/kg sausosios medžiagos,

               gyvsidabris (Hg)
                     1 mg/kg sausosios medžiagos,

               nikelis (Ni)
                     50 mg/kg sausosios medžiagos,

               švinas (Pb)
                     120 mg/kg sausosios medžiagos ir

               biuretas (C2H5N3O2)
                     12 g/kg sausosios medžiagos.

               3.25 g CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto ėminio neturi būti Salmonella spp.

               4.Nė vieno iš dviejų toliau nurodytų tipų bakterijų koncentracija CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte neturi viršyti 1 000 ksv/g šviežiosios masės:

               (a)Escherichia coli arba

               (b)Enterococcaceae.

               Tai įrodoma apskaičiuojant bent vieno iš šių dviejų tipų bakterijų koncentraciją.

               PFK 1(A)(I). Biriosios organinės trąšos

               1.Biriosiose organinėse trąšose sausosios medžiagos masė turi sudaryti ne mažiau kaip 40 %.

               2.CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje turi būti bent vienos iš toliau nurodytų deklaruojamų maisto medžiagų, kurios mažiausias nurodytas kiekis:

               suminio azoto (N) – 2,5 %,

               suminio fosforo pentoksido (P2O5) – 2 % arba

               suminio kalio oksido (K2O) – 2 % .

               3.Organinė anglis (C) CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte turi sudaryti ne mažiau kaip 15 % masės.

               PFK 1(A)(II). Skystosios organinės trąšos

               1.Skystosiose organinėse trąšose sausosios medžiagos masė turi sudaryti mažiau kaip 40 %.

               2.CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje turi būti bent vienos iš toliau nurodytų deklaruojamų maisto medžiagų mažiausias nurodytas kiekis:

               suminio azoto (N) – 2 %,

               suminio fosforo pentoksido (P2O5) – 1 % arba

               suminio kalio oksido (K2O) – 2 %.

               3.Organinė anglis (C) CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte turi sudaryti ne mažiau kaip 5 % masės.

               PFK 1 (B). Organinės-mineralinės trąšos

               1.Organinės-mineralinės trąšos –

               vienos ar daugiau pakategorėje PFK 1(C) nurodytų neorganinių trąšų ir

               medžiagų, kurių sudėtyje yra tik biologinės kilmės:

               –organinės anglies (C)

               –maisto medžiagų,

               išskyrus iškastines arba geologinėse formacijose esančias medžiagas, gamybos mišinys.

               2.Jei viena ar daugiau iš gamybos mišinio sudėtyje esančių neorganinių trąšų yra paprastosios arba sudėtinės biriosios neorganinės makroelementų amonio nitrato trąšos, kuriose yra daug azoto, nurodytos pakategorėje PFK 1(C)(I)(a)(i-ii)(A), CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje azoto (N) kiekis, apskaičiuotas pagal amonio nitrato (NH4NO3) kiekį, neturi viršyti 15,75 % masės.

               3.CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte teršalai neturi viršyti šių kiekių:

               (a)Kadmis (Cd)

               (1)kai CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte suminis fosforo (P) kiekis mažesnis nei 5 % fosforo pentoksido (P2O5) ekvivalento masės – 3 mg/kg sausosios medžiagos, arba

               (2)kai CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte suminis fosforo (P) kiekis ne mažesnis kaip 5 % fosforo pentoksido (P2O5) ekvivalento masės (fosforo trąšos):

               nuo [Leidinių biuras prašomas įrašyti šio reglamento taikymo pradžios datą] – 60 mg/kg fosforo pentoksido (P2O5),

               nuo [Leidinių biuras prašomas įrašyti datą – trys metai po šio reglamento taikymo pradžios] – 40 mg/kg fosforo pentoksido (P2O5) ir

               nuo [Leidinių biuras prašomas įrašyti datą – dvylika metų po šio reglamento taikymo pradžios] – 20 mg/kg fosforo pentoksido (P2O5),

               (b)šešiavalentis chromas (Cr VI)
                     2 mg/kg sausosios medžiagos,

               (c)gyvsidabris (Hg)
                     1 mg/kg sausosios medžiagos,

               (d)nikelis (Ni)
                     50 mg/kg sausosios medžiagos ir

               (e)švinas (Pb)
                     120 mg/kg sausosios medžiagos.

               4.25 g CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto ėminio neturi būti Salmonella spp.

               5.Nė vieno iš dviejų toliau nurodytų tipų bakterijų koncentracija CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte neturi viršyti 1 000 ksv/g šviežiosios masės:

               (a)Escherichia coli arba

               (b)Enterococcaceae.

               Tai įrodoma apskaičiuojant bent vieno iš šių dviejų tipų bakterijų koncentraciją.

               PFK 1(B)(I). Biriosios organinės-mineralinės trąšos

               1.Biriosiose organinėse-mineralinėse trąšose sausosios medžiagos masė turi sudaryti ne mažiau kaip 60 %.

               2.CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje turi būti bent vienos iš toliau nurodytų deklaruojamų maisto medžiagų mažiausias nurodytas kiekis:

               suminio azoto (N) – 2,5 %, iš kurių 1 % CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto masės turi būti organinis azotas (N), arba

               suminio fosforo pentoksido (P2O5) – 2 % arba

               suminio kalio oksido (K2O) – 2 %.

               3.Organinė anglis (C) CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte turi sudaryti ne mažiau kaip 7,5 % masės.

               4.Kiekviename CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto vienete turi būti deklaruojamas organinių medžiagų ir maisto medžiagų kiekis.

               PFK 1(B)(II). Skystosios organinės-mineralinės trąšos

               1.Skystosiose organinėse-mineralinėse trąšose sausoji medžiaga turi sudaryti mažiau kaip 60 % masės.

               2.CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje turi būti bent vienos iš toliau nurodytų deklaruojamų maisto medžiagų mažiausias nurodytas kiekis:

               suminio azoto (N) – 2 %, iš kurių 0,5 % CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto masės turi būti organinis azotas (N), arba

               suminio fosforo pentoksido (P2O5) – 2 % arba

               suminio kalio oksido (K2O) – 2 %.

               3.Organinė anglis (C) CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte turi sudaryti ne mažiau kaip 3 % masės.

               PFK 1(C). Neorganinės trąšos

               Neorganinės trąšos – trąšos, išskyrus organines arba organines-mineralines trąšas.

               PFK 1(C)(I). Neorganinės makroelementų trąšos

               1.Neorganinės makroelementų trąšos – trąšos, kurių paskirtis teikti augalams vieną ar kelis iš šių makroelementų: azotą (N), fosforą (P), kalį (K), magnį (Mg), kalcį (Ca), sierą (S) arba natrį (Na).

               2.CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte teršalai neturi viršyti šių kiekių:

               (a)Kadmis (Cd)

               (1)kai CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte suminis fosforo (P) kiekis mažesnis nei 5 % fosforo pentoksido (P2O5) ekvivalento masės – 3 mg/kg sausosios medžiagos, arba

               (2)kai CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte suminis fosforo (P) kiekis ne mažesnis kaip 5 % fosforo pentoksido (P2O5) ekvivalento masės (fosforo trąšos):

               nuo [Leidinių biuras prašomas įrašyti šio reglamento taikymo pradžios datą] – 60 mg/kg fosforo pentoksido (P2O5),

               nuo [Leidinių biuras prašomas įrašyti datą – trys metai po šio reglamento taikymo pradžios] – 40 mg/kg fosforo pentoksido (P2O5) ir

               nuo [Leidinių biuras prašomas įrašyti datą – dvylika metų po šio reglamento taikymo pradžios] – 20 mg/kg fosforo pentoksido (P2O5),

               (b)šešiavalentis chromas (Cr VI)
                     2 mg/kg sausosios medžiagos,

               (c)gyvsidabris (Hg)
                     2 mg/kg sausosios medžiagos,

               (d)nikelis (Ni)
                     120 mg/kg sausosios medžiagos,

               (e)švinas (Pb)
                     150 mg/kg sausosios medžiagos,

               (f)arsenas (As)
                     60 mg/kg sausosios medžiagos,

               (g)biuretas (C2H5N3O2)
                     12 g/kg sausosios medžiagos ir

               (h)perchloratas (ClO4-)
                     50 mg/kg sausosios medžiagos.

               PFK 1(C)(I)(a). Biriosios neorganinės makroelementų trąšos

               Biriosios neorganinės trąšos – neorganinės makroelementų trąšos, kurios nėra nei suspensija, nei tirpalas, kaip apibrėžta šio priedo pakategorėje PFK 1(C)(I)(b).

               PFK 1(C)(I)(a)(i). Paprastosios biriosios neorganinės makroelementų trąšos

               1.Paprastosiose biriosiose neorganinėse makroelementų trąšose turi būti ne daugiau kaip vienos maisto medžiagos deklaruojamas kiekis.

               2.CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje turi būti vienos iš toliau nurodytų deklaruojamų maisto medžiagų mažiausias nurodytas kiekis:

               suminio azoto (N) – 10 %,

               suminio fosforo pentoksido (P2O5) – 12 %,

               suminio kalio oksido (K2O) – 6 %,

               suminio magnio oksido (MgO) – 5 %,

               suminio kalcio oksido (CaO) – 12 %,

               suminio sieros trioksido (SO3) – 10 % arba

               suminio natrio oksido (Na2O) – 1 %.

               PFK 1(C)(I)(a)(ii). Sudėtinės biriosios neorganinės makroelementų trąšos

               1.Sudėtinėse biriosiose neorganinėse makroelementų trąšose turi būti daugiau nei vienos maisto medžiagos deklaruojamas kiekis.

               2.CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje turi būti daugiau nei vienos iš toliau nurodytų deklaruojamų maisto medžiagų mažiausias nurodytas kiekis:

               suminio azoto (N) – 3 %,

               suminio fosforo pentoksido (P2O5) – 3 %,

               suminio kalio oksido (K2O) – 3 %,

               suminio magnio oksido (MgO) – 1,5 %,

               suminio kalcio oksido (CaO) – 1,5 %,

               suminio sieros trioksido (SO3) – 1,5 % arba

               suminio natrio oksido (Na2O) – 1 %.

               PFK 1(C)(I)(a)(i-ii)(A). Paprastosios arba sudėtinės biriosios neorganinės makroelementų amonio nitrato trąšos, kuriose yra daug azoto

               1.Paprastosios arba sudėtinės biriosios neorganinės makroelementų amonio nitrato trąšos, kuriose yra daug azoto, turi būti trąšos amonio nitrato (NH4NO3) pagrindu, kuriose azoto (N) kiekis, apskaičiuotas pagal amonio nitrato (NH4NO3) kiekį, sudaro ne mažiau kaip 28 % masės.

               2.Visos kitos medžiagos, išskyrus amonio nitratą (NH4NO3), turi nereaguoti su amonio nitratu  (NH4NO3).

               3.CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai galutiniam vartotojui pateikiami tik supakuoti. Pakuotė turi būti uždaryta taip arba tokiu įtaisu, kad ją atidarius uždarymo priemonė, uždarymo plomba arba pati pakuotė būtų nepataisomai pažeistos. Galima naudoti vožtuvinius maišus.

               4.CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto alyvos išlaikymas po dviejų šiluminių ciklų, kaip aprašyta IV priedo A1 modulio 4.1 dalyje, neturi viršyti 4 % masės.

               5.CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto atsparumas detonacijai turi būti toks, kad

               po penkių šiluminių ciklų, kaip aprašyta IV priedo A1 modulio 4.2 dalyje,

               darant du atsparumo detonacijai bandymus, kaip aprašyta IV priedo A1 modulio 4.3 dalyje,

               vienas arba daugiau laikančiųjų švino cilindrų yra suspaudžiami mažiau kaip 5 %.

               6.Degiųjų medžiagų, matuojamų anglies (C) kiekiu, masės procentinė dalis neturi viršyti

               0,2 % masės, jei azoto kiekis CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte sudaro bent 31,5 % masės, ir

               0,4 % masės, jei azoto kiekis CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte sudaro bent 28 %, bet ne daugiau kaip 31,5 % masės.

               7.CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto tirpalo (10 g tręšiamojo produkto ištirpinta 100 ml vandens) pH vertė turi būti bent 4,5.

               8.CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų, išbyrančių per sietą, kurio akučių dydis 1 mm, masės dalis turi būti ne didesnė kaip 5 %, o tų, kurie išbyrėtų per sietą, kurio akučių dydis 0,5 mm, – ne didesnė kaip 3 %.

               9.Vario (Cu) kiekis turi būti ne didesnis kaip 10 mg/kg, chloro (Cl) kiekis – ne didesnis kaip 200 mg/kg.

               PFK 1(C)(I)(b). Skystosios neorganinės makroelementų trąšos

               Skystosios neorganinės makroelementų trąšos – neorganinių makroelementų trąšų suspensija arba tirpalas; čia

               suspensija – iš dviejų fazių sudaryta dispersija, kurioje kietosios dalelės yra išsisklaidžiusios skystoje fazėje, o

               tirpalas – skystis, kuriame nėra kietųjų dalelių.

               PFK 1(C)(I)(b)(i). Paprastosios skystosios neorganinės makroelementų trąšos

               1.Paprastosiose skystosiose neorganinėse makroelementų trąšose turi būti ne daugiau kaip vienos maisto medžiagos deklaruojamas kiekis.

               2.CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje turi būti vienos iš toliau nurodytų deklaruojamų maisto medžiagų mažiausias nurodytas kiekis:

               suminio azoto (N) – 5 %,

               suminio fosforo pentoksido (P2O5) – 5 %,

               suminio kalio oksido (K2O) – 3 %,

               suminio magnio oksido (MgO) – 2 %,

               suminio kalcio oksido (CaO) – 6 %,

               suminio sieros trioksido (SO3) – 5 % arba

               suminio natrio oksido (Na2O) – 1 %.

               PFK 1(C)(I)(b)(ii). Sudėtinės skystosios neorganinės makroelementų trąšos

               1.Sudėtinėse skystosiose neorganinėse makroelementų trąšose turi būti daugiau nei vienos maisto medžiagos deklaruojamas kiekis.

               2.CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje turi būti daugiau nei vienos iš toliau nurodytų deklaruojamų maisto medžiagų mažiausias nurodytas kiekis:

               suminio azoto (N) – 1,5 %,

               suminio fosforo pentoksido (P2O5) – 1,5 %,

               suminio kalio oksido (K2O) – 1,5 %,

               suminio magnio oksido (MgO) – 0,75 %,

               suminio kalcio oksido (CaO) – 0,75 %,

               suminio sieros trioksido (SO3) – 0,75 % arba

               suminio natrio oksido (Na2O) – 0,5 %.

               PFK 1(C)(II). Neorganinės mikroelementų trąšos

               1.Neorganinės mikroelementų trąšos – neorganinės trąšos, išskyrus makroelementų trąšas, kurių paskirtis – teikti augalams vieną ar kelias iš šių maisto medžiagų: borą (B), kobaltą (Co), varį (Cu), geležį (Fe), manganą (Mn), molibdeną (Mo) arba cinką (Zn).

               2.Mikroelementų trąšos galutiniam vartotojui pateikiamos tik supakuotos.

               3.CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte teršalai neturi viršyti šių kiekių:

                        Teršalas

                        Didžiausia koncentracija, išreikšta masės ir bendro mikroelementų kiekio santykiu

                        (suminio boro (B), kobalto (Co), vario (Cu), geležies (Fe), mangano (Mn), molibdeno (Mo) ir cinko (Zn) mg/kg)

                        Arsenas (As)

                        1 000

                        Kadmis (Cd)

                        200

                        Švinas (Pb)

                        600

                        Gyvsidabris (Hg)

                        100

                        Nikelis (Ni)

                        2 000

               PFK 1(C)(II)(a). Paprastosios neorganinės mikroelementų trąšos

               1.Paprastosiose neorganinėse mikroelementų trąšose turi būti ne daugiau kaip vienos maisto medžiagos deklaruojamas kiekis.

               2.CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas turi atitikti vieną iš toliau lentelėje pateiktų tipologijų, aprašymų ir atitinkamus  mažiausio maisto medžiagų kiekio reikalavimus:

                        Tipologija

                        Aprašymas

                        Mažiausias maisto medžiagų kiekis

                        Mikroelementų druskų trąšos

                        Chemiškai gautos biriosios mikroelementų trąšos, kurių  pagrindinė sudedamoji dalis yra mineralinė jonizuota druska, oksidas arba hidroksidas.

                        Vandenyje tirpus mikroelementas turi sudaryti 10 % CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto masės

                        Trąšos mikroelementų pagrindu

                        Mikroelementų trąšos, kuriose kartu yra mikroelementų druskų trąša ir viena arba daugiau kitų mikroelementų druskų trąšų ir (arba) vienas mikroelemento chelatas

                        Mikroelementas turi sudaryti 5 % CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto masės

                        Mikroelementų trąšų tirpalas

                        Vandeninis įvairių pavidalų mikroelementų trąšų tirpalas

                        Vandenyje tirpus mikroelementas turi sudaryti 2 % CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto masės

                        Suspensinės mikroelementų trąšos

                        Vandeninis įvairių pavidalų mikroelementų trąšų pavidalų tirpalas

                        Mikroelementas turi sudaryti 2 % CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto masės

                        Chelatinės mikroelementų trąšos

                        Vandenyje tirpus produktas, kuriame deklaruojamas mikroelementas cheminiu būdu sujungtas su kompleksonu (-ais), atitinkančiu (-iais) pakategorės PFK 5(B) reikalavimus

                        Vandenyje tirpus mikroelementas turi sudaryti 5 % CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto masės ir

                        ne mažiau kaip 80 % vandenyje tirpaus mikroelemento turi būti chelatinti su kompleksonu, atitinkančiu pakategorės PFK 5(B) reikalavimus

                        Kompleksinės mikroelementų trąšos

                        Vandenyje tirpus produktas, kuriame deklaruojamas mikroelementas cheminiu būdu sujungtas su kompleksodariu (-iais), atitinkančiu (-iais) pakategorės PFK 5(C) reikalavimus

                        Vandenyje tirpus mikroelementas turi sudaryti 5 % CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto masės ir

                        ne mažiau kaip 80 % vandenyje tirpaus mikroelemento turi sudaryti kompleksinį junginį su kompleksodariu, atitinkančiu pakategorės PFK 5(C) reikalavimus

               PFK 1(C)(II)(b). Sudėtinės neorganinės mikroelementų trąšos

               1.Sudėtinėse neorganinėse mikroelementų trąšose turi būti daugiau nei vieno mikroelemento deklaruojamas kiekis.

               2.CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte deklaruojamų maisto medžiagų kiekis turi būti ne mažesnis nei vienas iš toliau nurodytų kiekių:

               2 % masės suspensinėse trąšose arba tirpale („skystosios sudėtinės neorganinės mikroelementų trąšos“); čia

               suspensija – iš dviejų fazių sudaryta dispersija, kurioje kietosios dalelės yra išsisklaidžiusios skystoje fazėje, o

               tirpalas – skystis, kuriame nėra kietųjų dalelių, ir

               5 % masės kitose trąšose („biriosios sudėtinės neorganinės mikroelementų trąšos“).

               PFK 2. Kalkinimo medžiagos

               1.Kalkinimo medžiaga – oksido, hidroksido, karbonato arba silikato pavidalo kalcio (Ca) arba magnio (Mg) turintis CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas, kurio paskirtis – reguliuoti dirvožemio rūgštumą.

               2.CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte teršalai neturi viršyti šių kiekių:

               kadmis (Cd)
                     3 mg/kg sausosios medžiagos,

               šešiavalentis chromas (Cr VI)
                     2 mg/kg sausosios medžiagos,

               gyvsidabris (Hg)
                     2 mg/kg sausosios medžiagos,

               nikelis (Ni)
                     90 mg/kg sausosios medžiagos,

               švinas (Pb)
                     200 mg/kg sausosios medžiagos ir

               arsenas (As)
                     120 mg/kg sausosios medžiagos.

               3.Sausoji medžiaga turi atitikti šiuos parametrus:

               mažiausia neutralizavimo vertė – 15 (CaO ekvivalentas) arba 9 (HO- ekvivalentas), ir

               mažiausias reaktyvumas –
                     10 arba 50 % po 6 mėnesių (inkubacinis tyrimas).

               PFK 3. Dirvožemio gerinimo medžiagos

               Dirvožemio gerinimo medžiaga – į dirvožemį įterpiamas CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas, kurio paskirtis – palaikyti, pagerinti arba apsaugoti dirvožemio fizikines arba chemines savybes, struktūrą arba biologinį aktyvumą.

               PFK 3(A). Organinės dirvožemio gerinimo medžiagos

               1.Organinė dirvožemio gerinimo medžiaga turi būti sudaryta tik iš biologinės kilmės medžiagų, išskyrus iškastines arba geologinėse formacijose esančias medžiagas.

               2.CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte teršalai neturi viršyti šių kiekių:

               kadmis (Cd)
                     3 mg/kg sausosios medžiagos,

               šešiavalentis chromas (Cr VI)
                     2 mg/kg sausosios medžiagos,

               gyvsidabris (Hg)
                     1 mg/kg sausosios medžiagos,

               nikelis (Ni)
                     50 mg/kg sausosios medžiagos ir

               švinas (Pb)
                     120 mg/kg sausosios medžiagos.

               3.Jei CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje yra šalutinių gyvūninių produktų, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 1069/2009,

               (a)25 g CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto ėminio neturi būti Salmonella spp.

               (b)nė vieno iš dviejų toliau nurodytų tipų bakterijų koncentracija CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte neturi viršyti 1 000 ksv/g šviežiosios masės:

               Escherichia coli arba

               Enterococcaceae.

               Tai įrodoma apskaičiuojant bent vieno iš šių dviejų tipų bakterijų koncentraciją.

               4.CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte sausosios medžiagos masė turi sudaryti ne mažiau kaip 40 %.

               5.Organinė anglis (C) CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte turi sudaryti ne mažiau kaip 7,5 % masės.

               PFK 3(B). Neorganinės dirvožemio gerinimo medžiagos

               1.Neorganinė dirvožemio gerinimo medžiaga – dirvožemio gerinimo medžiaga, išskyrus organinę dirvožemio gerinimo medžiagą.

               2.CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte teršalai neturi viršyti šių kiekių:

               kadmis (Cd)
                     1,5 mg/kg sausosios medžiagos,

               šešiavalentis chromas (Cr VI)
                     2 mg/kg sausosios medžiagos,

               gyvsidabris (Hg)
                     1 mg/kg sausosios medžiagos,

               nikelis (Ni)
                     100 mg/kg sausosios medžiagos ir

               švinas (Pb)
                     150 mg/kg sausosios medžiagos.

               PFK 4. Auginimo terpės

               1.Auginimo terpė – kaip substratas naudojama medžiaga, išskyrus dirvožemį, kurioje augalai šaknijasi.

               2.CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte teršalai neturi viršyti šių kiekių:

               kadmis (Cd)
                     3 mg/kg sausosios medžiagos,

               šešiavalentis chromas (Cr VI)
                     2 mg/kg sausosios medžiagos,

               gyvsidabris (Hg)
                     1 mg/kg sausosios medžiagos,

               nikelis (Ni)
                     100 mg/kg sausosios medžiagos ir

               švinas (Pb)
                     150 mg/kg sausosios medžiagos.

               3.25 g CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto ėminio neturi būti Salmonella spp.

               4.Nė vieno iš dviejų toliau nurodytų tipų bakterijų koncentracija CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte neturi viršyti 1 000 ksv/g šviežiosios masės:

               (a)Escherichia coli arba

               (b)Enterococcaceae.

               Tai įrodoma apskaičiuojant bent vieno iš šių dviejų tipų bakterijų koncentraciją.

               PFK 5. Agronominiai priedai

               Agronominis priedas – CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas, dedamas į augalui maisto medžiagas teikiantį produktą, kad pagerėtų pastarojo produkto maisto medžiagų išskyrimo savybės.

               PFK 5(A). Inhibitoriai

               1.Inhibitorius – cheminė medžiaga arba cheminis mišinys, lėtinantis arba sustabdantis specifinių mikroorganizmų arba fermentų grupių veikimą.

               2.Visos cheminės medžiagos turi būti įregistruotos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006
                  5
                dokumentų rinkinyje, kuriame pateikiama tokia informacija:

               (a)informacija, nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 VI, VII ir VIII prieduose, ir

               (b)tręšiamojo produkto naudojimo cheminės saugos ataskaita pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 14 straipsnį,

               išskyrus atvejus, kai aiškiai taikoma viena iš pareigos registruoti išimčių, nustatytų to reglamento IV priede arba V priedo 6, 7, 8 arba 9 dalyje.

               PFK 5(A)(I). Nitrifikacijos inhibitoriai

               1.Nitrifikacijos inhibitoriai turi slopinti amoniakinio azoto (NH3-N) biologinę oksidaciją ir neleisti jam virsti nitrito azotu (NO2-), taip sulėtindami nitrito azoto (NO3-) susidarymą.

               2.Dirvožemio inkubacinis tyrimas amoniakinio azoto (NH3-N) oksidacijos normai apskaičiuoti,

               nustatant amoniakinio azoto (NH3-N) išnykimą arba

               apskaičiuojant nitrito azoto (NO2-) ir nitrato azoto (NO3-) susidarymo sumą laiko atžvilgiu

               dirvožemio ėminyje, į kurį buvo įdėtas nitrifikacijos inhibitorius, turi būti matomas amoniakinio azoto (NH3-N) oksidacijos normos statistinis skirtumas, palyginti su kontroliniu ėminiu, į kurį nitrifikacijos inhibitoriaus nebuvo įdėta.

               PFK 5(A)(II). Ureazės inhibitoriai

               1.Ureazės inhibitoriai turi slopinti ureazės hidrolizinį poveikį karbamidui (CH4N2O); tuo pirmiausia siekiama sumažinti amoniako garumą.

               2.Atlikus karbamido (CH4N2O) hidrolizės greičio per tam tikrą laiką in vitro matavimą dirvožemio ėminyje, į kurį įdėta ureazės inhibitoriaus, turi būti gautas statistinis hidrolizės greičio skirtumas, palyginti su kontroliniu ėminiu, į kurį ureazės inhibitoriaus nebuvo įdėta.

               PFK 5(B). Kompleksonai

               1.Kompleksonas – organinė medžiaga, kurios paskirtis – leisti augalui ilgą laiką gauti maisto medžiagas ir kurią sudaro molekulė,

               kuri iš dviejų ar daugiau vietų atiduoda elektronų poras centriniam pereinamosios grupės metalo (cinko (Zn), vario (Cu), geležies (Fe), mangano (Mn), magnio (Mg), kalcio (Ca) arba kobalto (Co)) katijonui ir kuri

               yra pakankamai didelė, kad galėtų sudaryti penkiagrandę arba šešiagrandę žiedinę struktūrą.

               2.Cheminė medžiaga turi būti įregistruota pagal Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006
                  6
                dokumentų rinkinyje, kuriame pateikiama tokia informacija:

               (a)informacija, nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 VI, VII ir VIII prieduose, ir

               (b)tręšiamojo produkto naudojimo cheminės saugos ataskaita pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 14 straipsnį,

               išskyrus atvejus, kai aiškiai taikoma viena iš pareigos registruoti išimčių, nustatytų to reglamento IV priede arba V priedo 6, 7, 8 arba 9 dalyje.

               3.Palaikius 3 dienas D. R. Hoaglando standartiniame tirpale, kurio pH 7 ir 8, CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas turi išlikti stabilus.

               PFK 5(C). Kompleksodariai

               1.Kompleksodaris – organinė medžiaga, kurios paskirtis – leisti augalui ilgą laiką gauti maisto medžiagas ir kuri gali sudaryti plokščią arba erdvinę struktūrą su vienu dvivalenčiu arba trivalenčiu pereinamosios grupės metalo katijonu.

               2.Cheminė medžiaga turi būti įregistruota pagal Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006
                  7
                dokumentų rinkinyje, kuriame pateikiama tokia informacija:

               (a)informacija, nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 VI, VII ir VIII prieduose, ir

               (b)tręšiamojo produkto naudojimo cheminės saugos ataskaita pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 14 straipsnį,

               išskyrus atvejus, kai aiškiai taikoma viena iš pareigos registruoti išimčių, nustatytų to reglamento IV priede arba V priedo 6, 7, 8 arba 9 dalyje.

               3.Palaikius 1 dieną vandeniniame tirpale, kurio pH 6 ir 7, CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas turi tebebūti stabilus.

               PFK 6. Augalų biostimuliatoriai

               1.Augalų biostimuliatorius –  CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas, stimuliuojantis augalų mitybos procesus nepriklausomai nuo produkte esančių maisto medžiagų kiekio, kurio vienintelė paskirtis – pagerinti vieną arba kelias iš šių augalo savybių:

               (a)maisto medžiagų įsisavinimo efektyvumą,

               (b)atsparumą abiotiniam stresui arba

               (c)produkcijos kokybines savybes.

               2.CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte teršalai neturi viršyti šių kiekių:

               kadmis (Cd)
                     3 mg/kg sausosios medžiagos,

               šešiavalentis chromas (Cr VI)
                     2 mg/kg sausosios medžiagos ir

               švinas (Pb)
                     120 mg/kg sausosios medžiagos.

               3.Augalų biostimuliatoriai turi turėti etiketėje konkretiems augalams nurodytą poveikį.

               PFK 6(A). Mikrobiniai augalų biostimuliatoriai

               1.Mikrobiniai augalų biostimuliatoriai turi būti sudaryti tik iš II priedo 7 sudedamųjų medžiagų kategorijos mikroorganizmų arba mikroorganizmų konsorciumo.

               2.CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte teršalai neturi viršyti šių kiekių:

               gyvsidabris (Hg)
                     1 mg/kg sausosios medžiagos ir

               nikelis (Ni)
                     50 mg/kg sausosios medžiagos.

               3.25 g arba 25 ml CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto ėminio neturi būti Salmonella spp.

               4.1 g arba 1 ml CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto ėminio neturi būti Escherichia coli.

               5.CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte Enterococcaceae neturi viršyti 10 ksv/g šviežiosios masės.

               6.25 g arba 25 ml CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto ėminio neturi būti Listeria monocytogenes.

               7.25 g arba 25 ml CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto ėminio neturi būti Vibrio spp.

               8.25 g arba 25 ml CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto ėminio neturi būti Shigella spp.

               9.1 g arba 1 ml CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto ėminio neturi būti Staphylococcus aureus.

               10.Jeigu mikrobinis biostimuliatorius nėra aerobinė bakterija, aerobinių mikroorganizmų skaičius neturi viršyti 105 ksv/g arba ml CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto ėminio.

               11.Jeigu mikrobinis biostimuliatorius nėra grybelis, mielių ir pelėsių skaičius neturi viršyti 1 000 ksv/g arba ml CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto ėminio.

               12.Jeigu mikrobinis augalų biostimuliatorius sudarytas iš suspensijos arba tirpalo, kai

               suspensija – iš dviejų fazių sudaryta dispersija, kurioje kietosios dalelės yra išsisklaidžiusios skystoje fazėje, o

               tirpalas – skystis, kuriame nėra kietųjų dalelių,

               mišinio pH vertė turi būti 4 arba didesnė.

               13.Mikrobinių augalų biostimuliatorių laikymo trukmė etiketėje nurodytomis laikymo sąlygomis turi būti ne trumpesnė kaip 6 mėnesiai.

               PFK 6(B). Nemikrobiniai augalų biostimuliatoriai

               Nemikrobinis augalų biostimuliatorius – augalų biostimuliatorius, kuris nėra mikrobinis augalų biostimuliatorius.

               PFK 6(B)(I). Organiniai nemikrobiniai augalų biostimuliatoriai

               1.Organinis nemikrobinis augalų biostimuliatorius turi būti sudarytas iš cheminės medžiagos arba cheminio mišinio, kurių sudėtyje yra tik gyvūninės arba augalinės anglies (C).

               2.CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte teršalai neturi viršyti šių kiekių:

               gyvsidabris (Hg)
                     1 mg/kg sausosios medžiagos ir

               nikelis (Ni)

                     50 mg/kg sausosios medžiagos.

               3.25 g CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto ėminio neturi būti Salmonella spp.

               4.Nė vieno iš dviejų toliau nurodytų tipų bakterijų koncentracija CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte neturi viršyti 1 000 ksv/g šviežiosios masės:

               (a)Escherichia coli arba

               (b)Enterococcaceae.

               Tai įrodoma apskaičiuojant bent vieno iš šių dviejų tipų bakterijų koncentraciją.

               PFK 6(B)(II). Neorganiniai nemikrobiniai augalų biostimuliatoriai

               1.Neorganinis nemikrobinis augalų biostimuliatorius – nemikrobinis augalų biostimuliatorius, kuris nėra organinis nemikrobinis augalų biostimuliatorius.

               2.CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte teršalai neturi viršyti šių kiekių:

               gyvsidabris (Hg)
                     2 mg/kg sausosios medžiagos,

               nikelis (Ni)
                     120 mg/kg sausosios medžiagos ir

               arsenas (As)
                     60 mg/kg sausosios medžiagos.

               PFK 7. Tręšiamųjų produktų mišiniai

               1.Tręšiamųjų produktų mišinys – CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas, sudarytas iš dviejų ar daugiau 1–6 kategorijų CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų.

               2.Kiekvieno mišinyje esančio sudedamojo tręšiamojo produkto atitiktis šio reglamento reikalavimams turi būti įrodyta pagal atitikties vertinimo procedūrą, kuri taikoma tam sudedamajam tręšiamajam produktui.

               3.Dėl maišymo nė vieno sudedamojo tręšiamojo produkto savybės neturi:

               pakisti taip, kad pagrįstai numatomomis CE ženklu pažymėto tręšiamųjų produktų mišinio laikymo ar naudojimo sąlygomis būtų daromas neigiamas poveikis žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai ar aplinkai, arba

               kaip nors kitaip labai pakisti.

               4.Mišinio gamintojas įvertina, ar mišinys atitinka 1–3 dalyse išdėstytus reikalavimus, užtikrina mišinio atitiktį III priede nustatytiems ženklinimo reikalavimams ir prisiima atsakomybę pagal šio reglamento 15 straipsnio 4 dalį už mišinio atitiktį šio reglamento reikalavimams:

               parengdamas CE ženklu pažymėto tręšiamųjų produktų mišinio ES atitikties deklaraciją pagal šio reglamento 6 straipsnio 2 dalį ir

               saugodamas kiekvieno sudedamojo tręšiamojo produkto ES atitikties deklaraciją.

               5.CE ženklu pažymėtus tręšiamųjų produktų mišinius rinkai tiekiantys ekonominės veiklos vykdytojai laikosi toliau nurodytų šio reglamento nuostatų tiek dėl kiekvieno sudedamojo tręšiamojo produkto, tiek dėl jų mišinio ES atitikties deklaracijos:

               6 straipsnio 3 dalies (gamintojų pareiga saugoti ES atitikties deklaraciją);

               7 straipsnio 2 dalies a punkto (įgaliotųjų atstovų pareiga saugoti ES atitikties deklaraciją);

               8 straipsnio 2 dalies (importuotojų pareiga užtikrinti, kad prie CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto būtų pridėta ES atitikties deklaracija);

               8 straipsnio 8 dalies (importuotojų pareiga saugoti ES atitikties deklaracijos kopiją, kad rinkos priežiūros institucijos galėtų ją patikrinti) ir

               9 straipsnio 2 dalies (platintojų pareiga patikrinti, ar prie CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto pridėta ES atitikties deklaracija).

               II PRIEDAS
                  Sudedamųjų medžiagų kategorijos

               CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai turi būti sudaryti tik iš sudedamųjų medžiagų, kurios atitinka vienos ar kelių iš toliau nurodytų sudedamųjų medžiagų kategorijų (SMK) reikalavimus.

               Sudedamųjų medžiagų ar joms gaminti naudojamų žaliavų sudėtyje nė vienos iš šio reglamento I priede nurodytų cheminių medžiagų, kurių didžiausios ribinės vertės pateiktos šio reglamento I priede, kiekis neturi būti toks, kad CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas nebeatitiktų kurio nors iš tame priede nustatytų jam taikomų reikalavimų.

               I dalis
                  Sudedamųjų medžiagų kategorijų apžvalga

               SMK 1. Cheminės medžiagos ir cheminiai mišiniai iš grynųjų medžiagų

               SMK 2. Neapdoroti arba mechaniškai apdoroti augalai, augalų dalys arba augalų ekstraktai

               SMK 3. Kompostas

               SMK 4. Energinių augalų degazuotasis substratas

               SMK 5. Kitas degazuotasis substratas, išskyrus energinių augalų degazuotajį substratą

               SMK 6. Maisto pramonės šalutiniai produktai

               SMK 7. Mikroorganizmai

               SMK 8. Agronominiai priedai

               SMK 9. Maisto medžiagų polimerai

               SMK 10. Kiti polimerai, išskyrus maisto medžiagų polimerus

               SMK 11. Tam tikri šalutiniai gyvūniniai produktai

               II dalis
                  Sudedamųjų medžiagų kategorijų reikalavimai

               Šioje dalyje apibrėžiamos sudedamosios medžiagos, iš kurių (ir vien tik iš jų) turi būti sudaryti CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai.

               SMK 1. Cheminės medžiagos ir cheminiai mišiniai iš grynųjų medžiagų

               1.CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti cheminių medžiagų ir mišinių, išskyrus
                  8

               (a)atliekas, kaip apibrėžta Direktyvoje 2008/98/EB;

               (b)šalutinius produktus, kaip apibrėžta Direktyvoje 2008/98/EB;

               (c)medžiagas, kurios anksčiau sudarė vieną iš a ir b punktuose nurodytų medžiagų,

               (d)šalutinius gyvūninius produktus, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 1069/2009,

               (e)polimerus arba

               (f)chemines medžiagas arba mišinius, kurių paskirtis – pagerinti CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto, į kurį jų įdėta, maisto medžiagų išskyrimo savybes.

               2.Visos cheminės medžiagos, kurių, atskirai arba cheminiame mišinyje, yra CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje, turi būti įregistruotos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 dokumentų rinkinyje, kuriame pateikiama

               (a)informacija, nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 VI, VII ir VIII prieduose, ir

               (b)tręšiamojo produkto naudojimo cheminės saugos ataskaita pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 14 straipsnį,

               išskyrus atvejus, kai aiškiai taikoma viena iš pareigos registruoti išimčių, nustatytų to reglamento IV priede arba V priedo 6, 7, 8 arba 9 dalyje.

               SMK 2. Neapdoroti arba mechaniškai apdoroti augalai, augalų dalys arba augalų ekstraktai

               1.CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti augalų, augalų dalių arba augalų ekstraktų, kurie nebuvo apdoroti jokiu kitu būdu, išskyrus pjaustymą, smulkinimą, centrifugavimą, spaudimą, džiovinimą, sublimacinį džiovinimą arba ekstrahavimą vandeniu.

               2.1 dalyje prie augalų priskiriami dumbliai, bet nepriskiriamos melsvabakterės.

               SMK 3. Kompostas

               1.CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti komposto, gaunamo aerobiniu būdu kompostuojant tik vieną ar kelias iš šių žaliavų:

               (a)biologines atliekas, kaip apibrėžta Direktyvoje 2008/98/EB, gautas iš jų susidarymo vietoje atskirai surinktų biologinių atliekų;

               (b)2 ir 3 kategorijų šalutinius gyvūninius produktus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1069/2009;

               (c)gyvus arba negyvus organizmus ar jų dalis, neapdorotus arba apdorotus tik rankiniu, mechaniniu arba gravitaciniu būdu, tirpinant vandenyje, flotacijos būdu, ektrahuojant vandeniu, distiliuojant vandens garais arba kaitinant vien tik tam, kad būtų pašalintas vanduo, arba kurie ekstrahuojami iš oro bet kokiu būdu, išskyrus

               organines frakcijas iš mišrių komunalinių namų ūkių atliekų, atskirtas jas apdorojant mechaniniu, fizikiniu cheminiu, biologiniu ir (arba) rankiniu būdu,

               nuotekų dumblą, pramoninį dumblą arba dugno gilinimo (valymo) dumblą ir

               1 kategorijos šalutinius gyvūninius produktus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1069/2009;

               (d)kompostavimo priedus, kurie yra būtini siekiant pagerinti kompostavimo proceso arba aplinkosauginį veiksmingumą, jeigu

               priedas įregistruotas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006
                  9
                dokumentų rinkinyje, kuriame pateikiama tokia informacija:

               –informacija, nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 VI, VII ir VIII prieduose, ir

               –tręšiamojo produkto naudojimo cheminės saugos ataskaita pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 14 straipsnį,

               išskyrus atvejus, kai aiškiai taikoma viena iš pareigos registruoti išimčių, nustatytų to reglamento IV priede arba V priedo 6, 7, 8 arba 9 dalyje, ir

               visų priedų bendra koncentracija neviršija 5 % bendros žaliavų masės, arba

               (e)bet kurias a–d punktuose išvardytas medžiagas, kurios

               prieš tai buvo kompostuotos arba fermentuotos ir

               kuriose PAH16
                  10
                sudaro ne daugiau kaip  6 mg/kg sausosios medžiagos.

               2.Kompostuojama gamybos įmonėje,

               kurioje perdirbamos tik 1 dalyje nurodytos žaliavos ir

               kurioje vengiama fizinio sąlyčio tarp žaliavų  ir gaunamų medžiagų, taip pat sandėliuojant.

               3.Aerobinis kompostavimas – daugiausia aerobinis, kontroliuojamas biologiškai skaidžių medžiagų skaidymas, kai dėl biologiškai išsiskiriančios šilumos gali susidaryti termofilinėms bakterijoms tinkama temperatūra. Visos kiekvienos partijos dalys turi būti reguliariai ir kruopščiai judinamos, siekiant užtikrinti tinkamą medžiagos sanitariją ir homogeniškumą. Per kompostavimo procesą visos kiekvienos partijos dalys turi atitikti vieną iš šių temperatūros ir laiko profilių:

               65 °C ar aukštesnėje temperatūroje – ne trumpiau kaip 5 dienas,

               60 °C ar aukštesnėje temperatūroje – ne trumpiau kaip 7 dienas, arba

               55 °C ar aukštesnėje temperatūroje – ne trumpiau kaip 14 dienų.

               4.Komposte

               (a)PAH16
                  11
                neturi sudaryti daugiau kaip 6 mg/kg sausosios medžiagos ir

               (b)didesnės nei 2 mm makroskopinės priemaišos, t. y. stiklas, metalas ir plastikas, neturi sudaryti daugiau kaip 5 g/kg sausosios medžiagos.

               5.Nuo [Leidinių biuras prašomas įrašyti datą – 5 metai po šio reglamento taikymo pradžios] komposte didesnės nei 2 mm plastikinės makroskopinės priemaišos neturi sudaryti daugiau kaip 2,5 g/kg sausosios medžiagos. Nuo [Leidinių biuras prašomas įrašyti datą – aštuoneri metai po šio reglamento taikymo pradžios] ši ribinė vertė, t. y. 2,5 g/kg sausosios medžiagos, turi būti peržiūrėta, siekiant atsižvelgti į pažangą, padarytą atskiro biologinių atliekų surinkimo srityje.

               6.Kompostas turi atitikti bent vieną iš šių stabilumo kriterijų:

               (a)deguonies sugerties greitis

               apibrėžtis: biologiškai skaidžių organinių medžiagų susiskaidymo per nustatytą laikotarpį rodiklis. Metodas netinka medžiagoms, kuriose didesnių nei 10 mm dalelių yra daugiau nei 20 %;

               kriterijus: ne daugiau kaip 25 mmol O2/kg organinės medžiagos per valandą arba

               (b)savaiminio kaitimo veiksnys

               apibrėžtis: aukščiausia temperatūra, iki kurios kompostas įkaista standartinėmis sąlygomis ir kuri yra jo aerobinio biologinio aktyvumo rodiklis;

               kriterijus: ne mažesnis kaip „Rottegrad III“.

               SMK 4. Energinių augalų degazuotasis substratas

               1.CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti degazuotojo substrato, gaunamo aerobinėmis sąlygomis fermentuojant tik vieną ar kelias iš šių žaliavų:

               (a)augalus, kurie nebuvo naudojami jokiems kitiems tikslams. Šioje dalyje prie augalų priskiriami dumbliai, bet nepriskiriamos melsvabakterės;

               (b)fermentavimo priedus, kurie yra būtini siekiant pagerinti fermentavimo proceso arba aplinkosauginį veiksmingumą, jeigu

               priedas įregistruotas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006
                  12
                dokumentų rinkinyje, kuriame pateikiama tokia informacija:

               –informacija, nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 VI, VII ir VIII prieduose, ir

               –tręšiamojo produkto naudojimo cheminės saugos ataskaita pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 14 straipsnį,

               išskyrus atvejus, kai aiškiai taikoma viena iš pareigos registruoti išimčių, nustatytų to reglamento IV priede arba V priedo 6, 7, 8 arba 9 dalyje, ir

               visų priedų bendra koncentracija neviršija 5 % bendros žaliavų masės, arba

               (c)bet kurias a ir b punktuose nurodytas medžiagas, kurios prieš tai buvo fermentuotos.

               2.Anaerobinis fermentavimas turi būti atliekamas gamybos įmonėje,

               kurioje perdirbamos tik 1 dalyje nurodytos žaliavos, ir

               kurioje vengiama fizinio sąlyčio tarp žaliavų  ir gaunamų medžiagų, taip pat sandėliuojant.

               3.Anaerobinis fermentavimas – daugiausia anaerobinis, kontroliuojamas biologiškai skaidžių medžiagų skaidymas, vykstantis esant  mezofilinėms ir termofilinėms bakterijoms tinkamai temperatūrai. Visos kiekvienos partijos dalys turi būti reguliariai ir kruopščiai judinamos, siekiant užtikrinti tinkamą medžiagos sanitariją ir homogeniškumą. Per fermentavimo procesą visos kiekvienos partijos dalys turi atitikti vieną iš šių temperatūros ir laiko profilių:

               (a)termofilinis anaerobinis fermentavimas 55 °C temperatūroje ne trumpiau kaip 24 val., o hidraulinio laikymo trukmė – ne mažiau kaip 20 dienų;

               (b)termofilinis anaerobinis fermentavimas 55 °C temperatūroje, kai vienas iš apdorojimo proceso etapų yra pasterizavimas (70 °C – 1 val.);

               (c)termofilinis anaerobinis fermentavimas 55 °C temperatūroje, o paskui kompostavimas

               65 °C ar aukštesnėje temperatūroje – ne trumpiau kaip 5 dienas,

               60 °C ar aukštesnėje temperatūroje – ne trumpiau kaip 7 dienas, arba

               55 °C ar aukštesnėje temperatūroje – ne trumpiau kaip 14 dienų;

               (d)mezofilinis anaerobinis fermentavimas 37–40 °C temperatūroje, kai vienas iš apdorojimo proceso etapų yra pasterizavimas (70 °C – 1 val.), arba

               (e)mezofilinis anaerobinis fermentavimas 37–40 °C temperatūroje, o paskui kompostavimas

               65 °C ar aukštesnėje temperatūroje – ne trumpiau kaip 5 dienas,

               60 °C ar aukštesnėje temperatūroje – ne trumpiau kaip 7 dienas, arba

               55 °C ar aukštesnėje temperatūroje – ne trumpiau kaip 14 dienų.

               4.Tiek kietoji, tiek skystoji degazuotojo substrato dalis turi atitikti bent vieną iš šių stabilumo kriterijų:

               (a)deguonies sugerties greitis

               apibrėžtis: biologiškai skaidžių organinių medžiagų susiskaidymo per nustatytą laikotarpį rodiklis. Metodas netinka medžiagoms, kuriose didesnių nei 10 mm dalelių yra daugiau nei 20 %;

               kriterijus: ne daugiau kaip 50 mmol O2/kg organinės medžiagos per valandą, arba

               (b)likutinis biodujų potencialas

               apibrėžtis: degazuotojo substrato per 28 dienas išskirtų dujų rodiklis, apskaičiuojamas pagal ėminyje esančias lakiąsias kietąsias medžiagas. Bandymas atliekamas tris kartus, o atitikčiai reikalavimams įrodyti naudojama vidutinė vertė. Lakiosios kietosios medžiagos – medžiagos ėminyje esančios kietosios medžiagos, kurios prarandamos užsidegus sausosioms kietosioms medžiagoms 550 °C temperatūroje;

               kriterijus: ne daugiau kaip 0,45 l biodujų grame lakiųjų kietųjų dalelių.

               SMK 5. Kitas degazuotasis substratas, išskyrus energinių augalų degazuotajį substratą

               1.CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti degazuotojo substrato, gaunamo aerobinėmis sąlygomis fermentuojant tik vieną ar kelias iš šių žaliavų:

               (a)biologines atliekas, kaip apibrėžta Direktyvoje 2008/98/EB, gautas iš jų susidarymo vietoje atskirai surinktų biologinių atliekų;

               (b)2 ir 3 kategorijų šalutinius gyvūninius produktus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1069/2009;

               (c)gyvus arba negyvus organizmus ar jų dalis, neapdorotus arba apdorotus tik rankiniu, mechaniniu arba gravitaciniu būdu, tirpinant vandenyje, flotacijos būdu, ektrahuojant vandeniu, distiliuojant vandens garais arba kaitinant vien tik tam, kad būtų pašalintas vanduo, arba kurie ekstrahuojami iš oro bet kokiu būdu, išskyrus

               organines frakcijas iš mišrių komunalinių namų ūkių atliekų, atskirtas jas apdorojant mechaniniu, fizikiniu cheminiu, biologiniu ir (arba) rankiniu būdu,

               nuotekų dumblą, pramoninį dumblą arba dugno gilinimo (valymo) dumblą,

               1 kategorijos šalutinius gyvūninius produktus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1069/2009;

               (d)fermentavimo priedus, kurie yra būtini siekiant pagerinti fermentavimo proceso arba aplinkosauginį veiksmingumą, jeigu

               priedas įregistruotas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006
                  13
                dokumentų rinkinyje, kuriame pateikiama tokia informacija:

               –informacija, nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 VI, VII ir VIII prieduose, ir

               –tręšiamojo produkto naudojimo cheminės saugos ataskaita pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 14 straipsnį,

               išskyrus atvejus, kai taikoma pareigos registruoti išimtis, nustatyta to reglamento IV priede arba V priedo 6, 7, 8 arba 9 dalyje, ir

               visų priedų bendra koncentracija neviršija 5 % bendros žaliavų masės, arba

               (e)bet kurias a–d punktuose išvardytas medžiagas, kurios

               prieš tai buvo kompostuotos arba fermentuotos ir

               kuriose PAH16
                  14
                sudaro ne daugiau kaip  6 mg/kg sausosios medžiagos.

               2.Anaerobinis fermentavimas turi būti atliekamas įmonėje,

               kurioje perdirbamos tik 1 dalyje nurodytos žaliavos ir

               kurioje vengiama fizinio sąlyčio tarp žaliavų  ir gaunamų medžiagų, taip pat sandėliuojant.

               3.Anaerobinis fermentavimas – daugiausia aerobinis, kontroliuojamas biologiškai skaidžių medžiagų skaidymas, vykstantis esant  mezofilinėms ir termofilinėms bakterijoms tinkamai temperatūrai. Visos kiekvienos partijos dalys turi būti reguliariai ir kruopščiai judinamos, siekiant užtikrinti tinkamą medžiagos sanitariją ir homogeniškumą. Per fermentavimo procesą visos kiekvienos partijos dalys turi atitikti vieną iš šių temperatūros ir laiko profilių:

               (a)termofilinis anaerobinis fermentavimas 55 °C temperatūroje ne trumpiau kaip 24 val., o hidraulinio laikymo trukmė – ne mažiau kaip 20 dienų;

               (b)termofilinis anaerobinis fermentavimas 55 °C temperatūroje, kai vienas iš apdorojimo proceso etapų yra pasterizavimas (70 °C – 1 val.);

               (c)termofilinis anaerobinis fermentavimas 55 °C temperatūroje, o paskui kompostavimas

               65 °C ar aukštesnėje temperatūroje – ne trumpiau kaip 5 dienas,

               60 °C ar aukštesnėje temperatūroje – ne trumpiau kaip 7 dienas, arba

               55 °C ar aukštesnėje temperatūroje – ne trumpiau kaip 14 dienų;

               (d)mezofilinis anaerobinis fermentavimas 37–40 °C temperatūroje, kai vienas iš apdorojimo proceso etapų yra pasterizavimas (70 °C – 1 val.), arba

               (e)mezofilinis anaerobinis fermentavimas 37–40 °C temperatūroje, o paskui kompostavimas

               65 °C ar aukštesnėje temperatūroje – ne trumpiau kaip 5 dienas,

               60 °C ar aukštesnėje temperatūroje – ne trumpiau kaip 7 dienas, arba

               55 °C ar aukštesnėje temperatūroje – ne trumpiau kaip 14 dienų.

               4.Nei kietojoje, nei skystojoje degazuotojo substrato dalyje PAH16
                  15
                neturi sudaryti daugiau kaip 6 mg/kg sausosios medžiagos.

               5.Degazuotajame substrate didesnės nei 2 mm makroskopinės priemaišos, t. y. stiklas, metalas ir plastikas, neturi sudaryti daugiau kaip 5 g/kg sausosios medžiagos.

               6.Nuo [Leidinių biuras prašomas įrašyti datą – 5 metai po šio reglamento taikymo pradžios] degazuotajame substrate didesnės nei 2 mm plastikinės makroskopinės priemaišos neturi sudaryti daugiau kaip 2,5 g/kg sausosios medžiagos. Nuo [Leidinių biuras prašomas įrašyti datą – aštuoneri metai po šio reglamento taikymo pradžios] ši ribinė vertė, t. y. 2,5 g/kg sausosios medžiagos, turi būti peržiūrėta, siekiant atsižvelgti į pažangą, padarytą atskiro biologinių atliekų surinkimo srityje.

               7.Tiek kietoji, tiek skystoji degazuotojo substrato dalis turi atitikti bent vieną iš šių stabilumo kriterijų:

               (a)deguonies sugerties greitis

               apibrėžtis: biologiškai skaidžių organinių medžiagų susiskaidymo per nustatytą laikotarpį rodiklis. Metodas netinka medžiagoms, kuriose didesnių nei 10 mm dalelių yra daugiau nei 20 %;

               kriterijus: ne daugiau kaip 50 mmol O2/kg organinės medžiagos per valandą, arba

               (b)likutinis biodujų potencialas

               apibrėžtis: degazuotojo substrato per 28 dienas išskirtų dujų rodiklis, apskaičiuojamas pagal ėminyje esančias lakiąsias kietąsias medžiagas. Bandymas atliekamas tris kartus, o atitikčiai reikalavimams įrodyti naudojama vidutinė vertė. Lakiosios kietosios medžiagos – medžiagos ėminyje esančios kietosios medžiagos, kurios prarandamos užsidegus sausosioms kietosioms medžiagoms 550 °C temperatūroje;

               kriterijus: ne daugiau kaip 0,45 l biodujų grame lakiųjų kietųjų dalelių.

               SMK 6. Maisto pramonės šalutiniai produktai

               1.CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti sudedamųjų medžiagų, sudarytų iš vienos iš šių cheminių medžiagų:

               (a)maisto pramonės fabriko kalkių, t. y. maisto perdirbimo pramonės medžiagų, gaunamų saturuojant organines medžiagas naudojant tik degtas gamtines kalkes;

               (b)melasos, t. y. klampaus šalutinio cukranendrių arba cukrinių runkelių rafinavimo ir perdirbimo į cukrų produkto, arba

               (c)žlaugtų – klampaus šalutinio produkto, gaunamo, kai melasa fermentuojama į etanolį, askorbo rūgštį ir kitus produktus.

               2.Cheminė medžiaga turi būti įregistruota pagal Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006
                  16
                dokumentų rinkinyje, kuriame pateikiama tokia informacija:

               (a)informacija, nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 VI, VII ir VIII prieduose, ir

               (b)tręšiamojo produkto naudojimo cheminės saugos ataskaita pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 14 straipsnį,

               išskyrus atvejus, kai aiškiai taikoma viena iš pareigos registruoti išimčių, nustatytų to reglamento IV priede arba V priedo 6, 7, 8 arba 9 dalyje.

               SMK 7. Mikroorganizmai

               CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti mikroorganizmų, įskaitant negyvus arba tuščialąsčius mikroorganizmus ir nekenksmingus terpės, kurioje jie buvo auginami, likutinius elementus, kurie

               nebuvo apdoroti jokiu kitu būdu, išskyrus džiovinimą arba sublimacinį džiovinimą, ir

               yra išvardyti šioje lentelėje:

                        Azotobacter spp.

                        Mycorrhizal fungi

                        Rhizobium spp.

                        Azospirilium spp.

               SMK 8. Agronominiai priedai

               1.CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti cheminės medžiagos arba cheminio mišinio, skirtų tręšiamojo produkto maisto medžiagų išsiskyrimo savybėms pagerinti, tik jei pagal tokiam agronominiam priedui taikomą atitikties vertinimo procedūrą įrodyta, kad ta medžiaga arba mišinys atitinka šio reglamento reikalavimus, taikomus I priedo kategorijos PFK 5 produktams.

               2.CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte reikalavimus atitinkančio agronominio priedo kiekis turi būti toks, kad

               (a)būtų gaunamas toks poveikis, kuris deklaruojamas CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų naudotojui pateikiamoje informacijoje, ir

               (b)pagrįstai numatomomis CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto laikymo arba naudojimo sąlygomis nebūtų daromas bendras neigiamas poveikis žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai.

               3.CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti reikalavimus atitinkančio nitrifikacijos inhibitoriaus, nurodyto I priedo pakategorėje PFK 5(A)(I), tik jei ne mažiau kaip 50 % suminio azoto (N) tręšiamajame produkte sudaro azoto (N) formos – amonis (NH4+) ir karbamidas (CH4N2O).

               4.CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti reikalavimus atitinkančio ureazės inhibitoriaus, nurodyto I priedo pakategorėje PFK 5(A)(II), tik jei ne mažiau kaip 50 % suminio azoto (N) tręšiamajame produkte sudaro azoto (N) forma – karbamidas (CH4N2O).

               5.CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto gamintojas turi saugoti reikalavimus atitinkančio agronominio priedo ES atitikties deklaraciją.

               6.CE ženklu pažymėtus tręšiamuosius produktus rinkai tiekiantys ekonominės veiklos vykdytojai laikosi toliau nurodytų šio reglamento nuostatų tiek dėl CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto, tiek dėl reikalavimus atitinkančio agronominio priedo ES atitikties deklaracijų:

               (a)6 straipsnio 3 dalies (gamintojų pareiga saugoti ES atitikties deklaraciją);

               (b)7 straipsnio 2 dalies a punkto (įgaliotųjų atstovų pareiga saugoti ES atitikties deklaraciją);

               (c)8 straipsnio 2 dalies (importuotojų pareiga užtikrinti, kad prie CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto būtų pridėta ES atitikties deklaracija);

               (d)8 straipsnio 8 dalies (importuotojų pareiga saugoti ES atitikties deklaracijos kopiją, kad rinkos priežiūros institucijos galėtų ją patikrinti) ir

               (e)9 straipsnio 2 dalies (platintojų pareiga patikrinti, ar prie CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto pridėta ES atitikties deklaracija).

               SMK 9. Maisto medžiagų polimerai

               1.CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti polimerų, sudarytų tik iš monomerų, atitinkančių kategorijoje SMK 1 pateiktą aprašymą, kai polimerizacijos paskirtis – kontroliuoti vieno ar kelių monomerų maisto medžiagų išsiskyrimą.

               2.Bent 3/5 polimerų turi būti tirpūs karštame vandenyje.

               3.Polimeruose neturi būti formaldehido.

               SMK 10. Kiti polimerai, išskyrus maisto medžiagų polimerus

               1.CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti kitų polimerų (išskyrus maisto medžiagų polimerus), tik jeigu polimero paskirtis –

               (a)kontroliuoti vandens įsiskverbimą į maisto medžiagų daleles, taigi ir maisto medžiagų išsiskyrimą (šiuo atveju polimeras bendrai vadinamas dangos medžiaga), arba

               (b)pagerinti CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto savybę sulaikyti vandenį.

               2.Nuo [Leidinių biuras prašomas įrašyti datą – trys metai po šio reglamento taikymo pradžios] turi būti laikomasi šio kriterijaus: polimeras turi galėti fiziškai ir biologiškai susiskaidyti taip, kad didžioji jo dalis suskiltų į anglies dioksidą (CO2), biomasę ir vandenį. Atliekant biologinio skaidumo bandymą, kaip aprašyta a–c punktuose, ne mažiau kaip 90 % organinės anglies per ne daugiau kaip 24 mėnesius turi virsti CO2.

               (a)Bandymas atliekamas 25 ± 2 °C temperatūroje.

               (b)Bandymas atliekamas pagal metodą, kuris leistų nustatyti visišką plastikinių medžiagų aerobinį biologinį skaidumą dirvožemyje, matuojant deguonies suvartojimą arba išsiskyrusio anglies dioksido kiekį.

               (c)Atliekant bandymą naudojama pamatinė medžiaga – mikrokristalinės celiuliozės milteliai, kurių matmenys yra tokie pat kaip bandomosios medžiagos.

               (d)Prieš atliekant bandymą bandomajai medžiagai neturi būti taikomos sąlygos ir procedūros, skirtos plėvelės suirimui pagreitinti (pvz., veikiant karščiu arba šviesa).

               3.Nei polimeras, nei jo irimo šalutiniai produktai pagrįstai numatomomis CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto naudojimo sąlygomis  neturi daryti bendro neigiamo poveikio gyvūnų ar augalų sveikatai arba aplinkai. polimeras turi išlaikyti ūminį augalų augimo toksiškumo bandymą, ūmaus toksiškumo sliekams bandymą ir nitrifikacijos slopinimo bandymą su dirvožemio mikroorganizmais:

               (a)atliekant augalų augimo ūmaus toksiškumo bandymą, bandomąja medžiaga veikiamame dirvožemyje bandomosios augalų rūšies daigumas ir augalų biomasė turi būti 90 % didesni, palyginti su gaunamais atitinkamame dirvožemyje, kuris neveikiamas bandomąja medžiaga;

               (b)rezultatai laikomi galiojančiais, tik jei kontroliniuose bandiniuose (t. y., dirvožemyje be bandomosios medžiagos):

               išdygsta ne mažiau kaip 70 proc. sėjinukų;

               nenustatoma matomo fototoksinio poveikio sėjinukams (pvz., chlorozės, nekrozės, vytulio, stiebų ir lapų deformacijų) ir pastebimi tik įprastiniai konkrečioms augalų rūšims būdingi augimo ir morfologijos pakitimai;

               vidutinis sudygusių kontrolinių sėjinukų gajumas per visą tyrimą yra ne mažesnis kaip 90 % ir

               konkrečiai rūšiai sudarytos aplinkos sąlygos yra identiškos, o auginimo terpėje yra vienodas tos pačios kilmės dirvožemio kietųjų dalelių, laikančiosios terpės ar substrato kiekis;

               (c)atliekant ūmaus toksiškumo sliekams bandymą nustatytas mirtingumas ir gyvų sliekų biomasė dirvožemyje, veikiamame bandomąja medžiaga, turi skirtis ne daugiau kaip 10 %, palyginti su bandymu atitinkamame dirvožemyje, kuris neveikiamas bandomąja medžiaga. Rezultatai laikomi galiojančiais, jei

               kontroliniame bandinyje (t. y., dirvožemyje be bandomosios medžiagos) nustatyta procentinė mirtingumo dalis yra  < 10 % ir

               vidutiniai sliekų biomasės nuostoliai (vidutinis svoris) dirvožemyje be bandomosios medžiagos neviršija 20 %.

               (d)atliekant nitrifikacijos slopinimo bandymą su dirvožemio mikroorganizmais, bandomąja medžiaga veikiamame dirvožemyje nitritų susidarymas turi daugiau kaip  90 %, viršyti atitinkamame dirvožemyje, kuris neveikiamas bandomąja medžiaga, susidariusį nitritų kiekį. Rezultatai laikomi galiojančiais, jei kontrolinių ėminių (dirvožemis be bandomosios medžiagos) ir bandinių rezultatų skirtumas  yra mažesnis nei ± 20 %.

               SMK 11. Tam tikri šalutiniai gyvūniniai produktai

               CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti šalutinių gyvūninių produktų, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 1069/2009, kurie, kaip nustatyta pagal tą reglamentą, yra pasiekę galutinį gamybos grandinės tašką, yra išvardyti toliau pateiktoje lentelėje ir atitinka joje nustatytus reikalavimus:

               III priedas
                  Ženklinimo reikalavimai

               Šiame priede nustatyti CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų ženklinimo reikalavimai. Šio priedo 2 ir 3 dalyse konkrečiai produktų funkcinei kategorijai (PFK), kaip nurodyta I priede, nustatyti reikalavimai taikomi visų tos PFK pakategorių CE ženklu pažymėtiems tręšiamiesiems produktams.

               1 dalis
                  Bendrieji ženklinimo reikalavimai

               1.Informacija, kurią pagal šį reglamentą reikia pateikti, turi būti aiškiai atskirta nuo visos kitos informacijos.

               2.Teikiama ši informacija:

               (a)produktų funkcinės kategorijos (PFK) pavadinimas, kaip nurodyta I priedo I dalyje;

               (b)CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto kiekis, nurodytas masės arba tūrio vienetais;

               (c)naudojimo pagal paskirtį instrukcijos, įskaitant numatomą naudojimo normą ir numatomus tikslinius augalus,

               (d)visa reikiama informacija apie rekomenduojamas pavojaus žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai valdymo priemones ir

               (e)visų sudedamųjų dalių, kurios sudaro daugiau nei 5 % produkto svorio, aprašymas, išvardijant jas mažėjančia tvarka pagal sausąją masę ir nurodant susijusias sudedamųjų medžiagų kategorijas (SMK), kaip nurodyta II priede.

               3.Kai atitikties vertinimo procedūroje dalyvauja notifikuotoji įstaiga, nurodomas notifikuotosios įstaigos identifikacinis numeris.

               4.Jei CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje yra šalutinių gyvūninių produktų, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 1069/2009, išskyrus mėšlą, prie jo pridedama tokia naudojimo instrukcija: „Ūkiniai gyvūnai neturi būti šeriami (tiesiogiai arba ganyklose) žole, užauginta žemėje, kuri buvo tręšiama tręšiamuoju produktu, jei žolė buvo nupjauta arba gyvūnai buvo ganomi nepasibaigus bent 21 dienos laukimo laikotarpiui.“

               5.Jei CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje yra cheminės medžiagos, kuriai yra nustatyta didžiausia leidžiamoji koncentracija maiste ir pašaruose pagal Reglamentą (EEB) Nr. 315/93, Reglamentą (EB) Nr. 396/2005, Reglamentą (EB) Nr. 470/2009 ar Direktyvą 2002/32/EB, 2 dalies c punkte nurodytomis instrukcijomis užtikrinama, kad naudojant CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą pagal paskirtį nebūtų viršytos šios ribinės vertės maiste ir pašaruose.

               6.Ant CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto, kurio atitiktis nebuvo įvertinta ir patvirtinta pagal šio reglamento atitinkamai produktų funkcinei kategorijai (PFK) taikomus reikalavimus, PFK, kaip nurodyta I priede, neturi būti nurodoma.

               7.Kita informacija, nenurodyta 2–6 dalyse,

               (a)neturi klaidinti naudotojo, pavyzdžiui, kai produktui priskiriamos savybės, kuriomis jis nepasižymi, arba kai teigiama, kad produktas pasižymi unikaliomis savybėmis, kuriomis pasižymi ir panašūs produktai,

               (b)turi būti pagrįsta patikrinamais duomenimis ir

               (c)turi būti be tokių teiginių kaip „tvarus“ arba „ekologiškas“, jei tokie teiginiai negali būti objektyviai patikrinti pagal visuotinai pripažintas gaires, standartus ar sistemas.

               8.Frazė „nedaug chlorido“ arba panaši frazė gali būti vartojama tik tuo atveju, jei chlorido (Cl-) kiekis mažesnis nei 30 g/kg masės.

               2 dalis
                  Konkrečių produktų ženklinimo reikalavimai

               PFK 1. Trąšos

               1.Azoto (N), fosforo (P) ir kalio (K) kiekis deklaruojamas tik tada, jei CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte šių medžiagų yra ne mažiau nei I priede atitinkamai produktų funkcinei kategorijai (PFK) nurodytas mažiausias kiekis.

               2.Trąšoms, kurių sudėtyje yra nitrifikacijos arba ureazės inhibitorių, kaip nurodyta II priedo 8 sudedamųjų medžiagų kategorijos (SMK 8) 3 ir 4 dalyse, taikomos šios taisyklės:

               (a)etiketėje atitinkamai nurodomi žodžiai „nitrifikacijos inhibitorius“ arba „ureazės inhibitorius“, taip pat nitrifikacijos inhibitoriaus arba ureazės inhibitoriaus atitikties vertinimą išnagrinėjusios notifikuotosios įstaigos identifikacinis numeris;

               (b)nitrifikacijos inhibitoriaus kiekis išreiškiamas suminio azoto (N), t. y. amonio azoto (NH4+) ir karbamido azoto (CH4N2O), masės procentine dalimi;

               (c)ureazės inhibitoriaus kiekis išreiškiamas suminio azoto (N), t. y. karbamido azoto (CH4N2O), masės procentine dalimi;

               (d)pateikiama techninė informacija, leidžianti naudotojui nustatyti tręšimo normas ir laiką, atsižvelgiant į auginamus pasėlius.

               PFK 1(A). Organinės trąšos

               Pateikiama ši informacija:

               (a)deklaruojamos maisto medžiagos azotas (N), fosforas (P) arba kalis (K), nurodant jų cheminius simbolius tokia eilės tvarka – N, P, K;

               (b)deklaruojamos maisto medžiagos magnis (Mg), kalcis (Ca), siera (S) arba natris (Na), nurodant jų cheminius simbolius tokia eilės tvarka – Mg, Ca, S, Na;

               (c)skaičiai, rodantys suminį deklaruojamų maisto medžiagų azoto (N), fosforo (P) arba kalio (K) kiekį, po kurio skliaustuose nurodomas bendras magnio (Mg), kalcio (Ca), sieros (S) arba natrio (Na) kiekis;

               (d)toliau nurodytų deklaruojamų maisto medžiagų kiekis ir kiti parametrai, išreikšti trąšų masės procentine dalimi, toliau nurodyta tvarka:

               suminis azotas (N)

               –mažiausias organinio azoto (N) kiekis ir naudotos organinės medžiagos kilmės aprašymas,

               –amoniakinio azoto pavidalo azotas (N);

               suminis fosforo pentoksidas (P2O5);

               suminis kalio oksidas (K2O);

               magnio oksidas (MgO), kalcio oksidas (CaO), sieros trioksidas (SO3) ir natrio oksidas (Na2O), išreikšti taip:

               –jei šios maisto medžiagos yra visiškai tirpios vandenyje – tik vandenyje tirpių medžiagų kiekis,

               –jei tų tirpių maisto medžiagų dalis sudaro bent ketvirtadalį tų maisto medžiagų suminio kiekio – suminis kiekis ir vandenyje tirpių medžiagų kiekis, ir

               –kitais atvejais – suminis kiekis;

               suminis varis (Cu) ir cinkas (Zn), jei jie viršija atitinkamai 200 ir 600 mg/kg sausosios medžiagos;

               organinė anglis (C) ir

               sausoji medžiaga.

               PFK 1(B). Organinės-mineralinės trąšos

               1.Turi būti pateikta ši informacija apie makroelementus:

               (a)deklaruojamos maisto medžiagos azotas (N), fosforas (P) arba kalis (K), nurodant jų cheminius simbolius tokia eilės tvarka – N, P, K;

               (b)deklaruojamos maisto medžiagos magnis (Mg), kalcis (Ca), siera (S) arba natris (Na), nurodant jų cheminius simbolius tokia eilės tvarka – Mg, Ca, S, Na;

               (c)skaičiai, rodantys suminį deklaruojamų maisto medžiagų azoto (N), fosforo (P) arba kalio (K) kiekį, po kurio skliaustuose nurodomas bendras magnio (Mg), kalcio (Ca), sieros (S) arba natrio (Na) kiekis;

               (d)toliau nurodytų deklaruojamų maisto medžiagų kiekis, išreikštas trąšų masės procentine dalimi, toliau nurodyta tvarka:

               suminis azotas (N)

               –mažiausias organinio azoto (N) kiekis ir naudotos organinės medžiagos kilmės aprašymas,

               –nitratinio azoto pavidalo azotas (N);

               –amoniakinio azoto pavidalo azotas (N);

               –karbamidinio azoto pavidalo azotas (N);

               suminis fosforo pentoksidas (P2O5);

               –vandenyje tirpus fosforo pentoksidas (P2O5);

               –fosforo pentoksidas (P2O5), tirpus neutraliame amonio citrato tirpale;

               –jeigu yra malto minkštojo fosfato, – fosforo pentoksidas (P2O5), tirpus skruzdžių rūgštyje;

               suminis kalio oksidas (K2O);

               –vandenyje tirpus kalio oksidas (K2O);

               magnio oksidas (MgO), kalcio oksidas (CaO), sieros trioksidas (SO3) ir natrio oksidas (Na2O), išreikšti taip:

               –jei šios maisto medžiagos yra visiškai tirpios vandenyje, – tik vandenyje tirpių medžiagų kiekis,

               –jei tų tirpių maisto medžiagų dalis sudaro bent ketvirtadalį tų maisto medžiagų suminio kiekio, – suminis kiekis ir vandenyje tirpių medžiagų kiekis,

               –kitais atvejais – suminis kiekis ir,

               (e)jei yra karbamido (CH4N2O), informacija apie galimą poveikį oro kokybei, kai tręšiant išsiskiria amoniakas, ir raginimas naudotojams taikyti tinkamas taisomąsias priemones.

               2.Šie duomenys turi būti nurodomi kaip CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto masės procentinė dalis:

               organinės anglies (C) kiekis ir

               sausosios medžiagos kiekis.

               PFK 1(B)(I). Biriosios organinės-mineralinės trąšos

               Jei produkto sudėtyje yra vieno ar kelių mikroelementų (boro (B), kobalto (Co), vario (Cu), geležies (Fe), mangano (Mn), molibdeno (Mo) ir cinko (Zn)) mažiausias kiekis, toliau pateiktoje lentelėje nurodytas kaip masės procentinė dalis, mikroelementas (-ai)

               turi būti deklaruojamas (-i), jeigu jo (jų) į CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą įdėta specialiai, ir

               gali būti deklaruojamas (-i) kitais atvejais:

                        Mikroelementas

                        Skirtas naudoti pasėliams, ganykloms arba pievoms

                        Skirtas sodininkystei

                        Boras (B)

                        0,01

                        0,01

                        Kobaltas (Co)

                        0,002

                        n. d.

                        Varis (Cu)

                        0,01

                        0,002

                        Geležis (Fe)

                        0,5

                        0,02

                        Manganas (Mn)

                        0,1

                        0,01

                        Molibdenas (Mo)

                        0,001

                        0,001

                        Cinkas (Zn)

                        0,01

                        0,002

               Jie deklaruojami po informacijos apie makroelementus. Pateikiama ši informacija:

               (a)deklaruojamų mikroelementų pavadinimai ir cheminiai simboliai tokia eilės tvarka: boras (B), kobaltas (Co), varis (Cu), geležis (Fe), manganas (Mn), molibdenas (Mo) ir cinkas (Zn), iš karto po mikroelemento pavadinimo pateikiant jo priešjonio (-ių) pavadinimą (-us);

               (b)suminis mikroelemento kiekis, išreikštas trąšų masės procentine dalimi:

               –jei šios maisto medžiagos yra visiškai tirpios vandenyje, – tik vandenyje tirpių medžiagų kiekis,

               –jei tų tirpių maisto medžiagų dalis sudaro bent ketvirtadalį tų maisto medžiagų suminio kiekio, – suminis kiekis ir vandenyje tirpių medžiagų kiekis ir

               –kitais atvejais – suminis kiekis;

               (c)jeigu deklaruojamas (-i) mikroelementas (-ai) yra chelatintas (-i) su kompleksonu (-ais), po mikroelemento pavadinimo ir cheminio pavadinimo pateikiama tokia nuoroda:

               –„... chelatas“ (kompleksono pavadinimas arba santrumpa ir mikroelemento chelato kiekis, išreikštas CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto masės procentine dalimi;

               (d)jeigu CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje yra mikroelementas (-ų), sudarantis kompleksinį junginį su kompleksodariu (-iais):

               –po mikroelemento pavadinimo ir cheminio pavadinimo pateikiama tokia nuoroda: „... kompleksinis junginys“ ir  kompleksinį junginį sudarančio mikroelemento kiekis, išreikštas CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto masės procentine dalimi, ir

               –kompleksodario pavadinimas arba santrumpa.

               (e)toks nurodymas: „Naudoti tik esant pripažintam būtinam reikalui. Neviršyti atitinkamų normų.“

               PFK 1(B)(II). Skystosios organinės-mineralinės trąšos

               Jei produkto sudėtyje yra vieno ar kelių mikroelementų (boro (B), kobalto (Co), vario (Cu), geležies (Fe), mangano (Mn), molibdeno (Mo) ir cinko (Zn)) mažiausias kiekis, toliau pateiktoje lentelėje nurodytas kaip masės procentinė dalis, mikroelementas (-ai)

               turi būti deklaruojamas (-i), jeigu jo (jų) į CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą įdėta specialiai, ir

               gali būti deklaruojamas (-i) kitais atvejais:

                        Mikroelementas

                        Masės procentinė dalis

                        Boras (B)

                        0,01

                        Kobaltas (Co)

                        0,002

                        Varis (Cu)

                        0,002

                        Geležis (Fe)

                        0,02

                        Manganas (Mn)

                        0,01

                        Molibdenas (Mo)

                        0,001

                        Cinkas (Zn)

                        0,002

               Jie deklaruojami po informacijos apie makroelementus. Pateikiama ši informacija:

               (a)deklaruojamų mikroelementų pavadinimai ir cheminiai simboliai tokia eilės tvarka: boras (B), kobaltas (Co), varis (Cu), geležis (Fe), manganas (Mn), molibdenas (Mo) ir cinkas (Zn), iš karto po mikroelemento pavadinimo pateikiant jo priešjonio (-ių) pavadinimą (-us);

               (b)suminis mikroelemento kiekis, išreikštas trąšų masės procentine dalimi:

               –jei šios maisto medžiagos yra visiškai tirpios vandenyje, – tik vandenyje tirpių medžiagų kiekis,

               –jei tų tirpių maisto medžiagų dalis sudaro bent ketvirtadalį tų maisto medžiagų suminio kiekio, – suminis kiekis ir vandenyje tirpių medžiagų kiekis ir

               –kitais atvejais – suminis kiekis;

               (c)jeigu deklaruojamas (-i) mikroelementas (-ai) yra chelatintas (-i) su kompleksonu (-ais), po mikroelemento pavadinimo ir cheminio pavadinimo pateikiama tokia nuoroda:

               –„... chelatas“ (kompleksono pavadinimas arba santrumpa ir mikroelemento chelato kiekis, išreikštas CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto masės procentine dalimi;

               (d)jeigu CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje yra mikroelementų, sujungtų su kompleksodariu (-iais):

               –po mikroelemento pavadinimo ir cheminio pavadinimo pateikiama tokia nuoroda: „... kompleksinis junginys“ ir  kompleksinį junginį sudarančio mikroelemento kiekis, išreikštas CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto masės procentine dalimi, ir

               –kompleksodario pavadinimas arba santrumpa.

               (e)toks nurodymas: „Naudoti tik esant pripažintam būtinam reikalui. Neviršyti atitinkamų normų.“

               PFK 1(C). Neorganinės trąšos

               PFK 1(C)(I). Neorganinės makroelementų trąšos

               1.Turi būti pateikta ši informacija apie makroelementus:

               (a)deklaruojamos maisto medžiagos azotas (N), fosforas (P) arba kalis (K), nurodant jų cheminius simbolius tokia eilės tvarka – N, P, K;

               (b)deklaruojamos maisto medžiagos magnis (Mg), kalcis (Ca), siera (S) arba natris (Na), nurodant jų cheminius simbolius tokia eilės tvarka – Mg, Ca, S, Na;

               (c)skaičiai, rodantys suminį deklaruojamų maisto medžiagų azoto (N), fosforo (P) arba kalio (K) kiekį, po kurio skliaustuose nurodomas bendras magnio (Mg), kalcio (Ca), sieros (S) arba natrio (Na) kiekis;

               (d)toliau nurodytų deklaruojamų maisto medžiagų kiekis, išreikštas trąšų masės procentine dalimi, toliau nurodyta tvarka:

               suminis azotas (N)

               –nitratinio azoto pavidalo azotas (N);

               –amoniakinio azoto pavidalo azotas (N);

               –karbamidinio azoto pavidalo azotas (N);

               –azotas (N) iš karbamido formaldehido, izobutilideno dikarbamido ir krotonilideno dikarbamido;

               –azotas (N) iš cianamidinio azoto;

               suminis fosforo pentoksidas (P2O5)

               –vandenyje tirpus fosforo pentoksidas (P2O5);

               –fosforo pentoksidas (P2O5), tirpus neutraliame amonio citrato tirpale;

               –jeigu yra malto minkštojo fosfato, – fosforo pentoksidas (P2O5), tirpus skruzdžių rūgštyje;

               vandenyje tirpus kalio oksidas (K2O);

               magnio oksidas (MgO), kalcio oksidas (CaO), sieros trioksidas (SO3) ir natrio oksidas (Na2O), išreikšti taip:

               –jei šios maisto medžiagos yra visiškai tirpios vandenyje, – tik vandenyje tirpių medžiagų kiekis;

               –jei tų tirpių maisto medžiagų dalis sudaro bent ketvirtadalį tų maisto medžiagų suminio kiekio, – suminis kiekis ir vandenyje tirpių medžiagų kiekis ir

               –kitais atvejais – suminis kiekis ir

               (e)jei yra karbamido (CH4N2O), informacija apie galimą poveikį oro kokybei, kai tręšiant išsiskiria amoniakas, ir raginimas naudotojams taikyti tinkamas taisomąsias priemones.

               PFK 1(C)(I)(a). Biriosios neorganinės makroelementų trąšos

               1.Trąšos turi būti paženklintos

               (a)užrašu „kompleksinės“, jeigu kiekvienos dalelės sudėtyje yra visų deklaruojamų maisto medžiagų, o jų kiekis atitinka deklaruojamą kiekį, ir

               (b)užrašu „maišinys“ kitais atvejais.

               2.Turi būti nurodyta trąšų granuliometrinė sudėtis, išreikšta per nustatyto dydžio akučių sietą išbyrančio produkto procentine dalimi.

               3.Turi būti nurodyta produkto dalelių forma:

               (a)granulės,

               (b)peletės,

               (c)milteliai, jei ne mažiau kaip 90 % produkto masės išbyra pro sietą, kurio akučių dydis 10 mm, arba

               (d)priliuotos granulės.

               4.Jei tai dengtosios trąšos, turi būti nurodytas dangos medžiagos (-ų) pavadinimas (-ai) ir kiekviena dangos medžiaga padengtų trąšų procentinė dalis, ir po jų turi būti nurodyta:

               (a)padengtos (-ų) sudedamosios (-ųjų) dalies (-ių) išsiskyrimo trukmė mėnesiais, o po jos – kiekvienos sudedamosios dalies išskirtos maisto medžiagos procentinė dalis per šį laikotarpį;

               (b)terpės, kurią gamintojas naudojo bandymuose išskyrimo trukmei nustatyti, pavadinimas (tirpiklis ar substratas);

               (c)temperatūra, kurioje bandymas buvo atliekamas;

               (d)jei trąšos padengtos polimerais, pateikiamas toks užrašas: „Maisto medžiagų išskyrimo norma gali skirtis dėl substrato temperatūros. Tręšimą gali reikėti pakoreguoti“ ir

               (e)jei trąšos padengtos siera (S) ir siera (S) / polimerais, pateikiamas toks užrašas: „Maisto medžiagų išskyrimo norma gali skirtis dėl substrato temperatūros ir biologinio aktyvumo. Tręšimą gali reikėti pakoreguoti“.

               5.Jei produkto sudėtyje yra vieno ar kelių mikroelementų (boro (B), kobalto (Co), vario (Cu), geležies (Fe), mangano (Mn), molibdeno (Mo) ir cinko (Zn)) mažiausias kiekis, toliau nurodytas kaip masės procentinė dalis, mikroelementas (-ai)

               turi būti deklaruojamas (-i), jeigu jo (jų) į CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą įdėta specialiai, ir

               gali būti deklaruojamas (-i) kitais atvejais:

                        Mikroelementas

                        Skirtas naudoti pasėliams, ganykloms arba pievoms

                        Skirtas sodininkystei

                        Boras (B)

                        0,01

                        0,01

                        Kobaltas (Co)

                        0,002

                        n. d.

                        Varis (Cu)

                        0,01

                        0,002

                        Geležis (Fe)

                        0,5

                        0,02

                        Manganas (Mn)

                        0,1

                        0,01

                        Molibdenas (Mo)

                        0,001

                        0,001

                        Cinkas (Zn)

                        0,01

                        0,002

               Jie turi būti deklaruojami po informacijos apie makroelementus. Turi būti pateikta ši informacija:

               (a)deklaruojamų mikroelementų pavadinimai ir cheminiai simboliai tokia eilės tvarka: boras (B), kobaltas (Co), varis (Cu), geležis (Fe), manganas (Mn), molibdenas (Mo) ir cinkas (Zn), iš karto po mikroelemento pavadinimo pateikiant jo priešjonio (-ių) pavadinimą (-us);

               (b)suminis mikroelemento kiekis, išreikštas trąšų masės procentine dalimi;

               –jei šios maisto medžiagos yra visiškai tirpios vandenyje, – tik vandenyje tirpių medžiagų kiekis,

               –jei tų tirpių maisto medžiagų dalis sudaro bent ketvirtadalį tų maisto medžiagų suminio kiekio, – suminis kiekis ir vandenyje tirpių medžiagų kiekis ir

               –kitais atvejais – suminis kiekis;

               (c)jeigu deklaruojamas (-i) mikroelementas (-ai) yra chelatintas (-i) su kompleksonu (-ais), po mikroelemento pavadinimo ir cheminio pavadinimo pateikiama tokia nuoroda:

               –„... chelatas“ (kompleksono pavadinimas arba santrumpa ir mikroelemento chelato kiekis, išreikštas CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto masės procentine dalimi;

               (d)jeigu CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje yra mikroelementas (-ų), sudarantis kompleksinį junginį su kompleksodariu (-iais):

               –po mikroelemento pavadinimo ir cheminio pavadinimo pateikiama tokia nuoroda: „... kompleksinis junginys“ ir  kompleksinį junginį sudarančio mikroelemento kiekis, išreikštas CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto masės procentine dalimi, ir

               –kompleksodario pavadinimas arba santrumpa.

               (e)toks nurodymas: „Naudoti tik esant pripažintam būtinam reikalui. Neviršyti atitinkamų normų.“

               PFK 1(C)(I)(b). Skystosios neorganinės makroelementų trąšos

               1.Etiketėje nurodoma, ar trąšos yra suspensija, ar tirpalas; čia

               suspensija – iš dviejų fazių sudaryta dispersija, kurioje kietosios dalelės yra išsisklaidžiusios skystoje fazėje, o

               tirpalas – skystis, kuriame nėra kietųjų dalelių.

               2.Maisto medžiagų kiekis turi būti nurodomas kaip CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto masės arba tūrio procentinė dalis.

               3.Jei produkto sudėtyje yra vieno ar kelių mikroelementų (boro (B), kobalto (Co), vario (Cu), geležies (Fe), mangano (Mn), molibdeno (Mo) ir cinko (Zn)) mažiausias kiekis, toliau nurodytas kaip masės procentinė dalis, mikroelementas (-ai)

               turi būti deklaruojamas (-i), jeigu jo (jų) į CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą įdėta specialiai, ir

               gali būti deklaruojamas (-i) kitais atvejais:

                        Mikroelementas

                        Masės procentinė dalis

                        Boras (B)

                        0,01

                        Kobaltas (Co)

                        0,002

                        Varis (Cu)

                        0,002

                        Geležis (Fe)

                        0,02

                        Manganas (Mn)

                        0,01

                        Molibdenas (Mo)

                        0,001

                        Cinkas (Zn)

                        0,002

               Jie turi būti deklaruojami po pateiktos informacijos apie makroelementus. Turi būti pateikta ši informacija:

               (a)deklaruojamų mikroelementų pavadinimai ir cheminiai simboliai tokia eilės tvarka: boras (B), kobaltas (Co), varis (Cu), geležis (Fe), manganas (Mn), molibdenas (Mo) ir cinkas (Zn), iš karto po mikroelemento pavadinimo pateikiant jo priešjonio (-ių) pavadinimą (-us);

               (b)suminis mikroelemento kiekis, išreikštas trąšų masės procentine dalimi:

               –jei šios maisto medžiagos yra visiškai tirpios vandenyje, – tik vandenyje tirpių medžiagų kiekis,

               –jei tų tirpių maisto medžiagų dalis sudaro bent ketvirtadalį tų maisto medžiagų suminio kiekio, – suminis kiekis ir vandenyje tirpių medžiagų kiekis ir

               –kitais atvejais – suminis kiekis;

               (c)jeigu deklaruojamas (-i) mikroelementas (-ai) yra chelatintas (-i) su kompleksonu (-ais), po mikroelemento pavadinimo ir cheminio pavadinimo pateikiama tokia nuoroda:

               –„... chelatas“ (kompleksono pavadinimas arba santrumpa ir mikroelemento chelato kiekis, išreikštas CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto masės procentine dalimi;

               (d)jeigu CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje yra mikroelementas (-ų), sudarantis kompleksinį junginį su kompleksodariu (-iais):

               –po mikroelemento pavadinimo ir cheminio pavadinimo pateikiama tokia nuoroda: „... kompleksinis junginys“ ir  kompleksinį junginį sudarančio mikroelemento kiekis, išreikštas CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto masės procentine dalimi, ir

               –kompleksodario pavadinimas arba santrumpa.

               (e)toks nurodymas: „Naudoti tik esant pripažintam būtinam reikalui. Neviršyti atitinkamų normų.“

               PFK 1(C)(II). Neorganinės mikroelementų trąšos

               1.Deklaruojamų mikroelementų, esančių CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte, pavadinimai ir cheminiai simboliai nurodomi tokia eilės tvarka: boras (B), kobaltas (Co), varis (Cu), geležis (Fe), manganas (Mn), molibdenas (Mo) ir cinkas (Zn), o iš karto po mikroelemento pavadinimo pateikiamas jo priešjonio (-ių) pavadinimas (-ai).

               2.Jeigu deklaruojamas (-i) mikroelementas (-ai) yra chelatintas (-i) su kompleksonu (-ais), kai kiekvienas kompleksonas gali būti identifikuojamas ir kiekybiškai nustatomas ir sudaro chelatinius junginius su ne mažiau kaip 1 % vandenyje tirpaus mikroelemento, po mikroelemento pavadinimo ir cheminio pavadinimo pateikiama tokia nuoroda:

               –„... chelatas“ (kompleksono pavadinimas arba santrumpa ir mikroelemento chelato kiekis, išreikštas CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto masės procentine dalimi.

               3.Jeigu deklaruojamas (-i) mikroelementas (-ai) sudaro kompleksinį junginį (-ius) su kompleksodariu (-ais), po mikroelemento pavadinimo ir cheminio pavadinimo pateikiama tokia nuoroda:

               –„... kompleksinis junginys“ ir  kompleksinį junginį sudarančio mikroelemento kiekis, išreikštas CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto masės procentine dalimi, ir

               –kompleksodario pavadinimas arba santrumpa.

               4.Pateikiamas toks nurodymas: „Naudoti tik esant pripažintam būtinam reikalui. Neviršyti atitinkamų normų.“

               PFK 1(C)(II)(a). Paprastosios neorganinės mikroelementų trąšos

               1.Etiketėje turi būti nurodytas atitinkamas tipas, kaip nurodyta I priedo II dalies pakategorės PFK 1(C)(II)(a) lentelėje.

               2.Suminis mikroelemento kiekis turi būti išreikštas trąšų masės procentine dalimi:

               –jei mikroelementas yra visiškai tirpus vandenyje, nurodomas tik vandenyje tirpios medžiagos kiekis,

               –jei to tirpaus mikroelemento dalis sudaro bent ketvirtadalį tos maisto medžiagos suminio kiekio, nurodomas suminis kiekis ir vandenyje tirpios medžiagos kiekis, o

               –kitais atvejais nurodomas suminis kiekis.

               PFK 1(C)(II)(b). Sudėtinės neorganinės mikroelementų trąšos

               1.Mikroelementai gali būti deklaruojami, tik jei jų kiekis trąšose yra toks:

                        Mikroelementas

                        Nechelatinis, nesudarantis kompleksinio junginio

                        Chelatinis arba sudarantis kompleksinį junginį

                        Boras (B)

                        0,2

                        n. d.

                        Kobaltas (Co)

                        0,02

                        0,02

                        Varis (Cu)

                        0,5

                        0,1

                        Geležis (Fe)

                        2

                        0,3

                        Manganas (Mn)

                        0,5

                        0,1

                        Molibdenas (Mo)

                        0,02

                        n. d.

                        Cinkas (Zn)

                        0,5

                        0,1

               2.Jeigu trąšos yra suspensija arba tirpalas, etiketėje atitinkamai nurodoma „suspensija“ arba „tirpalas“.

               3.Suminis mikroelemento kiekis turi būti išreikštas trąšų masės procentine dalimi:

               –jei mikroelementai yra visiškai tirpūs vandenyje, nurodomas tik vandenyje tirpių medžiagų kiekis,

               –jei tų tirpių mikroelementų dalis sudaro bent pusę tų maisto medžiagų suminio kiekio, nurodomas suminis kiekis ir vandenyje tirpių medžiagų kiekis, o

               –kitais atvejais nurodomas suminis kiekis.

               PFK 2. Kalkinimo medžiagos

               Toliau išvardyti parametrai deklaruojami tokia eilės tvarka:

               –neutralizavimo vertė,

               –granuliometrinė sudėtis, išreikšta per nustatyto dydžio akučių sietą išbyrančio produkto procentine dalimi,

               –suminis CaO, išreikštas CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto masės procentine dalimi,

               –suminis MgO, išreikštas CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto masės procentine dalimi,

               –reaktyvumas, išskyrus oksidines ir hidroksidines kalkes, ir,

               –jei tai gamtiniai šlakai ir karbonatai, – reaktyvumo nustatymo metodas.

               PFK 3. Dirvožemio gerinimo medžiagos

               Toliau nurodyti parametrai deklaruojami tokia eilės tvarka ir turi būti išreikšti CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto masės procentine dalimi:

               –sausoji medžiaga,

               –organinės anglies (C) kiekis,

               –suminis azoto (N) kiekis,

               –suminis fosforo pentoksido (P2O5) kiekis,

               –suminis kalio oksido (K2O) kiekis,

               –suminis vario (Cu) ir cinko (Zn) kiekis, jei jis didesnis nei atitinkamai 200 ir 600 mg/kg sausosios medžiagos, ir

               –pH vertė.

               PFK 4. Auginimo terpės

               Šie parametrai deklaruojami tokia eilės tvarka:

               –elektrinis laidis, išskyrus mineralinę vatą,

               –pH vertė,

               –kiekis

               mineralinės vatos kiekis, išreikštas vienetų skaičiumi ir trimis matmenimis (ilgiu, pločiu ir aukščiu),

               kitos iš anksto suformuotos auginimo terpės kiekis, išreikštas bent dviejų matmenų dydžiais, ir

               kitos auginimo terpės kiekis, išreikštas bendru tūriu;

               –išskyrus iš anksto suformuotą auginimo terpę, kiekis, išreikštas medžiagų, kurių dalelių dydis didesnis nei 60 mm, tūriu;

               –suminis azotas (N),

               –suminis fosforo pentoksidas (P2O5) ir

               –suminis kalio oksidas (K2O).

               PFK 5. Agronominiai priedai

               Šiai PFK taikomi tik bendrieji ženklinimo reikalavimai.

               PFK 6. Augalų biostimuliatoriai

               Pateikiama ši informacija:

               (a)fizinis pavidalas,

               (b)pagaminimo ir galiojimo pabaigos data,

               (c)laikymo sąlygos,

               (d)naudojimo metodas (-ai),

               (e)naudojimo dozė, laikas (augalų vystymosi etapas) ir dažnumas,

               (f)kiekvienam tiksliniam augalui nurodytas poveikis ir

               (g)visos būtinos naudojimo instrukcijos, susijusios su produkto veiksmingumu, įskaitant dirvožemio tvarkymo praktiką, cheminių trąšų naudojimą, nesuderinamumą su augalų apsaugos produktais, rekomenduojamą purkštukų dydį ir purškimo slėgį.

               PFK 6(A). Mikrobiniai augalų biostimuliatoriai

               Etiketėje turi būti toks sakinys: „Mikroorganizmai gali būti jautrinantys ir sukelti alerginę reakciją“.

               PFK 7. Tręšiamųjų produktų mišiniai

               Visi ženklinimo reikalavimai, kurie yra taikomi sudedamiesiems CE ženklu pažymėtiems tręšiamiesiems produktams, taikomi ir tręšiamųjų produktų mišiniams; tie reikalavimai nurodomi atsižvelgiant į galutinį CE ženklu pažymėtą tręšiamojo produkto mišinį.

               3 dalis
                  Leidžiamųjų nuokrypių taisyklės

               1.Deklaruojamas maisto medžiagų kiekis arba CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto fizikinės ir cheminės savybės gali skirtis nuo jų faktinės vertės tik pagal šioje dalyje atitinkamai produkto funkcinei kategorijai nustatytas nuokrypių vertes. Nuokrypio vertės yra skirtos atsižvelgti į gamybos, ėminių ėmimo ir analizės nukrypimus.

               2.Šioje dalyje nurodytų deklaruojamų parametrų leidžiamų nuokrypių vertės yra neigiamos ir teigiamos vertės, išreikštos masės procentine dalimi.

               3.Gamintojas, importuotojas arba platintojas neturi sistemingai gauti naudos iš leidžiamų nuokrypių.

               4.Nukrypstant nuo 1 dalies, CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudedamosios dalies, kurios  mažiausias arba didžiausias kiekis yra nustatytas I arba II priede, faktinis kiekis niekada negali būti mažesnis už mažiausią kiekį arba viršyti didžiausio kiekio.

               PFK 1. Trąšos

               PFK 1(A). Organinės trąšos

                        Deklaruojamo maisto medžiagų kiekio ir kitų deklaruojamų parametrų leidžiamasis nuokrypis

                        Organinė anglis (C)

                        ±20 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 2,0 procentinių punktų, vertinant absoliučiais skaičiais

                        Sausosios medžiagos kiekis

                        ±5,0 procentiniai punktai, vertinant absoliučiais skaičiais

                        Suminis azotas (N)

                        ±50 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

                        Organinis azotas (N)

                        ±50 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

                        Suminis fosforo pentoksidas (P2O5)

                        ±50 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

                        Suminis kalio oksidas (K2O)

                        ±50 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

                        Suminis ir vandenyje tirpus magnio oksidas, kalcio oksidas, sieros trioksidas arba natrio oksidas

                        ±25 % tų maisto medžiagų deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip 1,5 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

                        Suminis varis (Cu)

                        ±50 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 2,5 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

                        Suminis cinkas (Zn)

                        ±50 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 2,0 procentinių punktų, vertinant absoliučiais skaičiais

                        Kiekis

                        −5 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės

               PFK 1(B). Organinės-mineralinės trąšos

                        Neorganinių makroelementų pavidalų deklaruojamo kiekio leidžiamieji nuokrypiai

                        N

                        P2O5

                        K2O

                        MgO

                        CaO

                        SO3

                        Na2O

                        ±25 % maisto medžiagų formų deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip 2 procentinių punktų, vertinant absoliučiais skaičiais

                        ±25 % tų maisto medžiagų deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip 1,5 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

                        ±25 % deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip 0,9 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

                        Mikroelementų trąšos

                        Mikroelementų pavidalų deklaruojamo kiekio leidžiamieji nuokrypiai

                        Koncentracija mažesnė arba lygi 2 %

                         ±20 % nuo deklaruojamos vertės

                        Koncentracija 2,1–10 %

                        ±0,3 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

                        Koncentracija didesnė nei 10 %

                        ±1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

               Organinė anglis: ±20 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 2,0 procentinių punktų, vertinant absoliučiais skaičiais

               Organinis azotas (N): ±50 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

               Suminis varis (Cu): ±50 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 2,5 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

               Suminis cinkas (Zn): ±50 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 2,0 procentinių punktų, vertinant absoliučiais skaičiais

               Sausosios medžiagos kiekis: ±5,0 procentiniai punktai, vertinant absoliučiais skaičiais

               Kiekis: –5 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės

               PFK 1(C). Neorganinės trąšos

               PFK 1(C)(I). Neorganinės makroelementų trąšos

                        Makroelementų pavidalų deklaruojamo kiekio leidžiamieji nuokrypiai

                        N

                        P2O5

                        K2O

                        MgO

                        CaO

                        SO3

                        Na2O

                        ±25 % maisto medžiagų pavidalų deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip 2 procentinių punktų, vertinant absoliučiais skaičiais

                        ±25 % tų maisto medžiagų deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip 1,5 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

                        ±25 % deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip 0,9 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

               Granuliometrija: ±10 % santykinis nuokrypis, taikomas medžiagos, išbyrančios per tam tikrą sietą, deklaruojamai procentinei daliai

               Kiekis:  ±5 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės

               PFK 1(C)(II). Neorganinės mikroelementų trąšos

                        Mikroelementų trąšos

                        Mikroelementų pavidalų deklaruojamo kiekio leidžiamieji nuokrypiai

                        Koncentracija mažesnė arba lygi 2 %

                         ±20 % nuo deklaruojamos vertės

                        Koncentracija 2,1–10 %

                        ±0,3 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

                        Koncentracija didesnė nei 10 %

                        ±1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

               Kiekis:  ±5 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės

               PFK 2. Kalkinimo medžiagos

                        Deklaruojamų parametrų leidžiamieji nuokrypiai

                        Neutralizavimo vertė

                        ±3

                        Granuliometrija

                        ±10 % santykinis nuokrypis, taikomas medžiagos, išbyrančios per tam tikrą sietą, deklaruojamai procentinei daliai

                        Suminis kalcio oksidas

                        ±3 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

                        Suminis magnio oksidas

                        Koncentracija mažesnė nei 8 %

                        Koncentracija 8–16 %

                        Koncentracija didesnė arba lygi 16 %

                        ±1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

                        ±2,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

                        ±3,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

                        Reaktyvumas

                        ±15 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

                        Kiekis

                        –5 % santykinis nuokrypis, taikomas deklaruojamai vertei

               PFK 3. Dirvožemio gerinimo medžiagos

                        Deklaruojami maisto medžiagos pavidalai ir kiti deklaruojami kokybės kriterijai

                        Deklaruojamų parametrų leidžiamieji nuokrypiai

                        pH vertė

                        ±0,7 gamybos metu

                        ±1,0 bet kuriuo metu platinimo grandinėje

                        Organinė anglis (C)

                        ±10 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

                        Suminis azotas (N)

                        ±20 % santykinis nuokrypis iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

                        Suminis fosforo pentoksidas (P2O5)

                        ±20 % santykinis nuokrypis iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

                        Suminis kalio oksidas (K2O)

                        ±20 % santykinis nuokrypis iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

                        Sausoji medžiaga

                        ±10 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės

                        Kiekis

                        –5 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės gamybos metu

                        –25 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės bet kuriuo metu platinimo grandinėje

                        Org. anglis (C) / org. azotas (N)

                        ±20 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 2,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

                        Granuliometrija

                        ±10 % santykinis nuokrypis, taikomas medžiagos, išbyrančios per tam tikrą sietą, deklaruojamai procentinei daliai

               PFK 4. Auginimo terpė

                        Deklaruojami maisto medžiagos pavidalai ir kiti deklaruojami kokybės kriterijai

                        Deklaruojamų parametrų leidžiamieji nuokrypiai

                        Elektrinis laidis

                        ±50 % santykinis nuokrypis gamybos metu

                        ±75 % santykinis nuokrypis bet kuriuo metu platinimo grandinėje

                        pH vertė

                        ±0,7 gamybos metu

                        ±1,0 bet kuriuo metu platinimo grandinėje

                        Kiekis pagal tūrį (litrais ar m³)

                        –5 % santykinis nuokrypis gamybos metu

                        –25 % santykinis nuokrypis bet kuriuo metu platinimo grandinėje

                        Medžiagų, kurių dalelės didesnės nei 60 mm, kiekio (tūrio) nustatymas

                        –5 % santykinis nuokrypis gamybos metu

                        –25 % santykinis nuokrypis bet kuriuo metu platinimo grandinėje

                        Iš anksto suformuotos auginimo terpės kiekio (tūrio) nustatymas

                        –5 % santykinis nuokrypis gamybos metu

                        –25 % santykinis nuokrypis bet kuriuo metu platinimo grandinėje

                        Vandenyje tirpus azotas (N)

                        ±50 % santykinis nuokrypis gamybos metu

                        ±75 % santykinis nuokrypis bet kuriuo metu platinimo grandinėje

                        Vandenyje tirpus fosforo pentoksidas (P2O5)

                        ±50 % santykinis nuokrypis gamybos metu

                        ±75 % santykinis nuokrypis bet kuriuo metu platinimo grandinėje

                        Vandenyje tirpus kalio oksidas (K2O)

                        ±50 % santykinis nuokrypis gamybos metu

                        ±75 % santykinis nuokrypis bet kuriuo metu platinimo grandinėje

               PFK 6. Augalų biostimuliatoriai

                        Deklaruojamas kiekis g/kg arba g/l, esant 20 °C

                        Leidžiamieji nuokrypiai

                        Iki 25

                        ±15 % santykinis nuokrypis, taikomas kategorijai PFK 6

                        ±15 % santykinis nuokrypis, kai augalų biostimuliatoriai yra sumaišyti su kitais kategorijos PFK 7 CE ženklu pažymėtais tręšiamaisiais produktais

                        Nuo daugiau kaip 25 iki 100

                        ±10 % santykinis nuokrypis

                        Nuo daugiau kaip 100 iki 250

                        ±6 % santykinis nuokrypis

                        Nuo daugiau kaip 250 iki 500

                        ±5 % santykinis nuokrypis

                        Daugiau kaip 500

                        ±25 g/kg arba ±25 g/l

               IV PRIEDAS
               Atitikties vertinimo procedūros

               1 dalis
                  Atitikties vertinimo procedūrų taikymas

               Šioje dalyje pateikiamos nuostatos dėl atitikties vertinimo procedūros modulių, aprašytų šio priedo 2 dalyje, taikymo CE ženklu pažymėtiems tręšiamiesiems produktams atsižvelgiant į II priede nurodytą jų sudedamųjų medžiagų kategoriją (toliau – SMK) ir I priede nurodytą produktų funkcinę kategoriją (toliau – PFK).

               1.Gamybos vidaus kontrolės (A modulis) taikymas

               1.A modulis gali būti taikomas CE ženklu pažymėtam tręšiamajam produktui, sudarytam vien tik iš vieno (-s) ar daugiau:

               (a)kategorijoje SMK 1 nurodytų cheminių medžiagų ir cheminių mišinių iš grynųjų medžiagų,

               (b)kategorijoje SMK 4 nurodytų energinių augalų degazuotųjų substratų,

               (c)kategorijoje SMK 6 nurodytų maisto pramonės šalutinių produktų,

               (d)kategorijoje SMK 7 nurodytų mikroorganizmų,

               (e)kategorijoje SMK 8 nurodytų agronominių priedų arba

               (f)kategorijoje SMK 9 nurodytų maisto medžiagų polimerų.

               2.A modulis gali būti taikomas ir tręšiamųjų produktų mišiniams, nurodytiems kategorijoje PFK 7.

               3.Nukrypstant nuo 1 ir 2 dalių, A modulis negali būti taikomas

               (a)paprastosioms arba sudėtinėms biriosioms neorganinėms makroelementų amonio nitrato trąšoms, kuriose yra daug azoto, nurodytoms pakategorėje PFK 1(C)(I)(a)(i-ii)(A), arba tręšiamųjų produktų mišiniams, kurių sudėtyje yra tokio produkto,

               (b)nitrifikacijos inhibitoriams, nurodytiems pakategorėje PFK 5(A)(I),

               (c)ureazės inhibitoriams, nurodytiems pakategorėje PFK 5(A)(II), arba

               (d)augalų biostimuliatoriams, nurodytiems kategorijoje PFK 6.

               2.Gamybos vidaus kontrolės ir prižiūrimų produktų bandymų (A1 modulis) taikymas

               A1 modulis taikomas paprastosioms arba sudėtinėms biriosioms neorganinėms makroelementų amonio nitrato trąšoms, kuriose yra daug azoto, nurodytoms pakategorėje PFK 1(C)(I)(a)(iii)(A), ir kategorijoje PFK 7 nurodytiems CE ženklu pažymėtiems tręšiamųjų produktų mišiniams, kurių sudėtyje yra tokio produkto.

               3.ES tipo tyrimo (B modulis) ir gamybos vidaus kontrole pagrįstos atitikties tipui (C modulis) taikymas

               1.B modulis kartu su C moduliu gali būti taikomas, kai CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas sudarytas iš vieno (-s) ar daugiau:

               (a)neapdorotų arba mechaniškai apdorotų augalų, augalų dalių arba augalų ekstraktų, nurodytų kategorijoje SMK 2,

               (b)kategorijoje SMK 10 nurodytų polimerų (išskyrus maisto medžiagų polimerus),

               (c)tam tikrų šalutinių gyvūninių produktų, nurodytų kategorijoje SMK 11, arba

               (d)SMK, kurioms gali būti taikomas A modulis,  pagal 1 antraštinės dalies dėl to modulio taikymo 1 dalį.

               2.B ir C moduliai taip pat gali būti taikomi

               (a)nitrifikacijos inhibitoriams, nurodytiems pakategorėje PFK 5(A)(I),

               (b)ureazės inhibitoriams, nurodytiems pakategorėje PFK 5(A)(II),

               (c)augalų biostimuliatoriams, nurodytiems kategorijoje PFK 6, ir

               (d)produktams, kuriems gali būti taikomas A modulis pagal 1 antraštinės dalies dėl to modulio taikymo 2 dalį.

               3.Nukrypstant nuo 1 ir 2 dalių, B ir C moduliai negali būti taikomi paprastosioms arba sudėtinėms biriosioms neorganinėms makroelementų amonio nitrato trąšoms, kuriose yra daug azoto, nurodytoms pakategorėje PFK 1(C)(I)(a)(i-ii)(A), arba tręšiamųjų produktų mišiniams, kurių sudėtyje yra tokio produkto.

               4.Gamybos proceso kokybės užtikrinimo (D1 modulis) taikymas

               1.D1 modulis gali būti taikomas visiems CE ženklu pažymėtiems tręšiamiesiems produktams.

               2.Nukrypstant nuo 1 dalies, D1 modulis negali būti taikomas paprastosioms arba sudėtinėms biriosioms neorganinėms makroelementų amonio nitrato trąšoms, kuriose yra daug azoto, nurodytoms pakategorėje PFK 1(C)(I)(a)(i-ii)(A), arba tręšiamųjų produktų mišiniams, kurių sudėtyje yra tokio produkto.

               2 dalis
                  Atitikties vertinimo procedūrų aprašymas

               A modulis. Gamybos vidaus kontrolė

               1.Modulio aprašymas

               1.Gamybos vidaus kontrolė yra atitikties vertinimo procedūra, kurią taikydamas gamintojas įvykdo 2, 3 ir 4 antraštinėse dalyse nustatytas pareigas ir, prisiimdamas visą atsakomybę, užtikrina ir patvirtina, kad susiję CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai atitinka jiems taikomus šio reglamento reikalavimus.

               2.Techniniai dokumentai

               2.1. Gamintojas parengia techninius dokumentus. Techniniai dokumentai turi būti parengti taip, kad jais remiantis būtų galima įvertinti CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto atitiktį atitinkamiems reikalavimams, be to pridedama tinkama pavojaus (-ų) analizė ir įvertinimas.

               2.2. Techniniuose dokumentuose nurodomi taikytini reikalavimai, ir šie dokumentai, kiek reikia vertinimui, apima CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto kūrimą, gamybą ir naudojimą. Techniniuose dokumentuose yra pateikiami bent šie duomenys:

               (a)bendras CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto aprašymas,

               (b)projekto eskizas, gaminimo brėžiniai ir schemos,

               (c)tiems brėžiniams ir schemoms bei CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto naudojimui suprasti būtini aprašymai ir paaiškinimai,

               (d)darniųjų standartų ir (arba) atitinkamų techninių specifikacijų, kurių nuorodos buvo paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir kurie yra taikomi visiškai arba iš dalies, sąrašas ir, jei tie darnieji standartai nebuvo taikomi, sprendimų, skirtų esminių šio reglamento reikalavimų atitikčiai užtikrinti, aprašymai. Jeigu darnieji standartai taikomi iš dalies, techniniuose dokumentuose nurodomos dalys, kurios buvo taikomos,

               (e)projekto skaičiavimų, atliktų tikrinimų ir kt. rezultatai ir

               (f)bandymų ataskaitos.

               3.Gamyba

               3.Gamintojas imasi visų būtinų priemonių, kad gamybos procesu ir jo stebėsena būtų užtikrinta pagamintų CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų atitiktis 2 antraštinėje dalyje nurodytiems techniniams dokumentams ir jiems taikomiems šio reglamento reikalavimams.

               4.Žymėjimas CE ženklu ir ES atitikties deklaracija

               4.1.Prie kiekvieno atskiro tręšiamojo produkto, kuris atitinka taikomus šio reglamento reikalavimus, gamintojas pritvirtina CE ženklą.

               4.2.Gamintojas parengia rašytinę kiekvienos CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto partijos ES atitikties deklaraciją ir saugo ją kartu su techniniais dokumentais dešimt metų po tręšiamojo produkto pateikimo rinkai dienos, kad nacionalinės institucijos galėtų ją patikrinti. ES atitikties deklaracijoje nurodomas CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas, kuriam ji buvo parengta.

               4.3.ES atitikties deklaracijos kopija pridedama prie kiekvieno CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto.

               5.Įgaliotasis atstovas

               5.4 antraštinėje dalyje išvardytas gamintojo pareigas jo vardu ir atsakomybe gali vykdyti jo įgaliotasis atstovas, jeigu jos nurodytos įgaliojime.

               A1 modulis. Gamybos vidaus kontrolė ir prižiūrimi produktų bandymai

               1.Modulio aprašymas

               1.Gamybos vidaus kontrolė ir prižiūrimi gaminių bandymai yra atitikties vertinimo procedūra, kurią taikydamas gamintojas vykdo 2, 3, 4 ir 5 antraštinėse dalyse nustatytas pareigas ir, prisiimdamas visą atsakomybę, užtikrina ir patvirtina, kad susiję CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai atitinka jiems taikomus šio reglamento reikalavimus.

               2.Techniniai dokumentai

               2.1.Gamintojas parengia techninius dokumentus. Techniniai dokumentai turi būti parengti taip, kad jais remiantis būtų galima įvertinti CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto atitiktį susijusiems reikalavimams, be to pridedama tinkama pavojaus (-ų) analizė ir įvertinimas.

               2.2.Techniniuose dokumentuose nurodomi taikytini reikalavimai, ir šie dokumentai, kiek reikia vertinimui, apima CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto kūrimą, gamybą ir naudojimą. Kai taikytina, techniniuose dokumentuose nurodomi bent šie duomenys:

               (a)bendras CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto aprašymas,

               (b)projekto eskizas, gaminimo brėžiniai ir schemos,

               (c)tiems brėžiniams ir schemoms bei CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto naudojimui suprasti būtini aprašymai ir paaiškinimai,

               (d)gamybos vietų, kuriose produktai ir jų pagrindinės sudedamosios dalys buvo pagamintos, ir tų vietų ūkio subjektų pavadinimai ir adresai,

               (e)darniųjų standartų ir (arba) atitinkamų techninių specifikacijų, kurių nuorodos buvo paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir kurie yra taikomi visiškai arba iš dalies, sąrašas ir, jei tie darnieji standartai nebuvo taikomi, sprendimų, skirtų esminių šio reglamento reikalavimų atitikčiai užtikrinti, aprašymai. Jeigu darnieji standartai taikomi iš dalies, techniniuose dokumentuose nurodomos dalys, kurios buvo taikomos,

               (f)projekto skaičiavimų, atliktų tikrinimų ir kt. rezultatai ir

               (g)bandymų protokolai.

               3.Gamyba

               3.Gamintojas imasi visų būtinų priemonių, kad gamybos procesu ir jo stebėsena būtų užtikrinta pagamintų CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų atitiktis 2 antraštinėje dalyje nurodytiems techniniams dokumentams ir šio reglamento reikalavimams.

               4.Produktų alyvos išlaikymo ir atsparumo detonacijai tikrinimai

               4.Su tipiniu produkto ėminiu gamintojo vardu ne rečiau kaip kas 3 mėnesius atliekami 4.1–4.3 dalyse nurodyti ciklai ir bandymai, siekiant patikrinti produkto atitiktį toliau nurodytiems reikalavimams:

               (a)šio reglamento I priedo pakategorės PFC 1(C)(I)(a)(i-ii)(A) 4 punkte nurodytam alyvos išlaikymo reikalavimui ir

               (b)šio reglamento I priedo pakategorės PFC 1(C)(I)(a)(i-ii)(A) 5 punkte nurodytam atsparumo detonacijai reikalavimui.

               Bandymai atliekami gamintojo pasirinktos notifikuotosios įstaigos atsakomybe.

               4.1.Šiluminiai ciklai prieš darant bandymą dėl atitikties alyvos išlaikymo reikalavimui, nurodytam I priedo pakategorės PFK 1(C)(I)(a)(i-ii)(A) 4 punkte

               4.1.1.Principas ir apibrėžtis

               4.1.1.Kambario temperatūros ėminys kaitinamas kūginėje kolboje iki 50 °C ir esant šiai temperatūrai laikomas dvi valandas (50 °C temperatūros tarpsnis). Tada ėminys atvėsinamas iki 25 °C ir esant šiai temperatūrai laikomas dvi valandas (25 °C temperatūros tarpsnis). Nuoseklių 50 °C ir 25 °C temperatūros tarpsnių derinys sudaro vieną šiluminį ciklą. Po dviejų šiluminių ciklų bandinys laikomas 20 (± 3) °C temperatūroje ir nustatoma alyvos išlaikymo vertė.

               4.1.2.Aparatūra

               4.1.2.Naudojama tipinė laboratorinė įranga, būtent:

               (a)vandens vonios su termostatu 25 (± 1) °C ir 50 (± 1) °C temperatūrai nustatyti,

               (b)150 ml tūrio kūginės kolbos.

               4.1.3.Darbo eiga

               4.1.3.1.70 ( 5) g bandinio dedama į kiekvieną kūginę kolbą, ir ji sandariai užkemšama kamščiu.

               4.1.3.2.Kas dvi valandas visos kolbos pernešamos iš vonios, kurios temperatūra 50 °C, į 25 °C temperatūros vonią ir atvirkščiai.

               4.1.3.3.Palaikoma pastovi vandens temperatūra kiekvienoje vonioje, o vanduo visą laiką stipriai maišomas, kad jo lygis būtų virš ėminio lygio. Kamščiui nuo vandens kondensacijos apsaugoti uždedamas akytos gumos gaubtas.

               4.2.Šiluminiai ciklai prieš darant atsparumo detonacijai bandymą, nurodytą I priedo pakategorės PFK 1(C)(I)(a)(i-ii)(A) 5 punkte

               4.2.1.Principas ir apibrėžtis

               4.2.1.Kambario temperatūros ėminys kaitinamas sandarioje dėžėje iki 50 °C ir esant šiai temperatūrai laikomas vieną valandą (50 °C temperatūros tarpsnis). Tada ėminys atvėsinamas iki 25 °C ir esant šiai temperatūrai laikomas vieną valandą (25 °C temperatūros tarpsnis). Nuoseklių 50 °C ir 25 °C temperatūros tarpsnių derinys sudaro vieną šiluminį ciklą. Po reikiamo skaičiaus šiluminių ciklų bandinys prieš atsparumo detonacijai bandymą laikomas esant 20 (± 3) °C temperatūrai.

               4.2.2.Aparatūra

               (a)Vandens vonia 20–51 °C temperatūrai palaikyti, kurios kaitinimo ir atvėsimo greitis būtų ne mažesnis kaip 10 °C/h, arba dvi vandens vonios, kurių vienos temperatūra būtų 20 °C, kitos – 51 °C. Vanduo vonioje (-iose) visą laiką maišomas; vonios talpa turi būti pakankamai didelė gerai vandens cirkuliacijai užtikrinti.

               (b)Sandari dėžė iš nerūdijančio plieno, kurios centre yra įtaisytas termoelementas. Dėžės išorinis plotis – 45 (± 2) mm, sienų storis – 1,5 mm (žr. 1 paveikslą). Dėžės aukštis ir ilgis gali būti pasirinktas pagal vandens vonios matmenis, pvz., ilgis – 600 mm, aukštis – 400 mm.

               4.2.3.Darbo eiga

               4.2.3.Į dėžę dedama trąšų, kurių pakaktų vienam detonacijos bandymui, dangtis uždaromas.  Dėžė statoma į vonią su vandeniu. Vanduo šildomas iki 51 °C, matuojama temperatūra trąšų tūrio centre. Kai temperatūra trąšų tūrio centre pasiekia 50 °C, laikoma vieną valandą ir vanduo atvėsinamas. Kai temperatūra trąšų tūrio centre sumažėja iki 25 °C, laikoma vieną valandą ir vanduo vėl šildomas antrajam ciklui pradėti. Jei naudojamos dvi vandens vonios, po kiekvieno kaitinimo (atvėsinimo) tarpsnio dėžė pernešama į kitą vonią.

               1 paveikslas

               4.3.Atsparumo detonacijai bandymas, nurodytas I priedo pakategorės PFK 1(C)(I)(a)(i-ii)(A) 5 punkte

               4.3.1.Aprašymas

               4.3.1.1.Bandymas daromas su tipiniu CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto ėminiu. Prieš darant atsparumo detonacijai bandymą, visas ėminys turi būti penkis kartus veikiamas šiluminiais ciklais, atitinkančiais 4.2 dalies nuostatas.

               4.3.1.2.CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto atsparumo detonacijai bandymas daromas horizontaliame plieniniame vamzdyje esant šioms sąlygoms:

               (a)besiūlis plieninis vamzdis,

               (b)vamzdžio ilgis: ne mažiau kaip 1 000 mm,

               (c)vardinis išorinis skersmuo: ne mažiau kaip 114 mm,

               (d)vardinis sienelių storis: ne mažiau kaip 5 mm,

               (e)tarpinis detonatorius: siekiant nustatyti ėminio jautrumą detonacijos perdavimui, tarpinio detonatoriaus tipas ir masė turėtų būti pasirinkti taip, kad ėminys būtų veikiamas kuo didesniu detonaciniu slėgiu,

               (f)bandymo temperatūra: 15–25 °C,

               (g)švino cilindrai detonacijos buvimui patvirtinti: skersmuo – 50 mm, aukštis – 100 mm,

               (h)įtaisyti kas 150 mm ir horizontaliai laiko vamzdį. Bandymas turi būti daromas du kartus. Bandymas laikomas įtikinamu, jei darant abu bandymus vienas arba daugiau laikančių švino cilindrų yra suspaudžiami mažiau kaip 5 %.

               4.3.2.Principas

               4.3.2.Bandinys uždaromas į plieninį vamzdį ir veikiamas tarpinio detonatoriaus sukeltu detonacijos slėgiu. Detonacijos sklidimas nustatomas pagal švino cilindrų, ant kurių darant bandymą horizontaliai dedamas vamzdis, suspaudimo laipsnį.

               4.3.3.Medžiagos

               (a)Plastinė sprogstamoji medžiaga, kurioje yra 83–86 % pentrito.

               Tankis: 1 500–1 600 kg/m3.

               Detonavimo greitis: 7 300–7 700 m/s

               Masė: 500 (± 1) g.

               (b)Septyni gabalai lanksčiosios sprogdinimo virvutės su nemetaliniu apvalkalu.

               Užpildo masė: 11–13 g/m.

               Kiekvienos virvutės ilgis: 400 (± 2) mm.

               (c)Supresuota antrinės sprogstamosios medžiagos tabletė su įduba sprogdikliui.

               Sprogstamoji medžiaga: heksogenas / vaškas (95/5), tetrilas arba panaši antrinė sprogstamoji medžiaga, į kurią dedama grafito arba ne.

               Tankis: 1 500–1 600 kg/m3.

               Skersmuo: 19–21 mm.

               Aukštis: 19–23 mm.

               Centrinė įduba sprogdikliui: skersmuo 7–7,3 mm, gylis 12 mm.

               (d)Besiūlis plieninis vamzdis, apibrėžtas  ISO 65 – 1981.  „Sunkiųjų vamzdžių serija; vardiniai matmenys DN 100 (4′′)“.

               Vamzdžio išorinis skersmuo: 113,1–115,0 mm.

               Sienelės storis: 5,0–6,5 mm.

               Ilgis: 1 005 (± 2) mm.

               (e)Pagrindo plokštė.

               Medžiaga: lengvai suvirinamas plienas.

               Plokštės matmenys: 160 × 160 mm.

               Storis: 5–6 mm.

               (f)Šeši švininiai cilindrai.

               Skersmuo: 50 (± 1) mm.

               Aukštis: 100–101 mm.

               Medžiagos: minkštasis švinas, ne mažesnio kaip 99,5 % grynumo.

               (g)Plieninis blokas.

               Ilgis: ne mažiau kaip 1 000 mm.

               Plotis: ne mažiau kaip 150 mm.

               Aukštis: ne mažiau kaip 150 mm.

               Masė: ne mažesnė kaip 300 kg, jei nėra tvirto pagrindo plieniniam blokui statyti.

               (h)Cilindras iš plastiko arba kartono tarpinio detonatoriaus įkrovai.

               Sienelės storis: 1,5–2,5 mm.

               Skersmuo: 92–96 mm.

               Aukštis: 64–67 mm.

               (i)Sprogdiklis (elektrinis arba neelektrinis), kurio suveikimo jėga 8–10.

               (j)Medinis diskas.

               Skersmuo: 92–96 mm. Skersmuo turi atitikti cilindro iš plastiko arba kartono (h punktas) vidinį skersmenį.

               Storis: 20 mm.

               (k)Medinis strypas, kurio matmenys atitinka sprogdiklio (i punktas) matmenis.

               (l)Siuvimo smeigtukai (didžiausias ilgis 20 mm).

               4.3.4.Darbo eiga

               4.3.4.1.Tarpinio detonatoriaus įkrovos ruošimas įdėjimui į plieninį vamzdį

               4.3.4.1.Atsižvelgiant į turimą įrangą, tarpinio detonatoriaus įkrovos sprogimą galima sukelti šiais būdais:

               vienalaikiu padegimu septyniuose taškuose, kaip nurodyta 4.3.4.1.1 dalyje, arba

               centriniu padegimu, naudojant supresuotą tabletę, kaip nurodyta 4.3.4.1.2 dalyje.

               4.3.4.1.1.Vienalaikis padegimas septyniuose taškuose

               4.3.4.1.1.Naudoti paruošta tarpinio detonatoriaus įkrova pavaizduota 2 paveiksle.

               4.3.4.1.1.1.Medinio disko (4.3.3 dalies j punktas) centre ir šešiuose taškuose, simetriškai išdėstytuose 55 mm skersmens koncentriniu apskritimu, gręžiamos disko ašiai lygiagrečios skylės. Skylių skersmuo turi būti 6–7 mm (žr. 2 paveikslo A–B pjūvį) pagal naudojamos sprogdinimo virvutės skersmenį (4.3.3 dalies b punktas).

               4.3.4.1.1.2.Atpjaunami septyni 400 mm ilgio lanksčiosios sprogdinimo virvutės (4.3.3 dalies b punktas) gabalai, o jų galai, siekiant išvengti bet kokių sprogstamosios medžiagos nuostolių, nupjaunami lygiai ir tuojau pat užklijuojami lipniąja juosta. Visos septynios virvutės prakišamos per septynias medinio disko (4.3.3 dalies j punktas) skyles, paliekant kelių centimetrų ilgio galus kitoje disko pusėje. Toliau į kiekvieną virvutę per 5–6 mm nuo jos galo ir skersai jo austinio apvalkalo įsmeigiamas mažas siuvimo smeigtukas (4.3.3 dalies l punktas), o virvučių gabalų išorinė pusė šalia smeigtuko apvyniojama 2 cm pločio lipniąja juosta. Galiausiai visos virvutės ištraukiamos už jų ilgųjų galų, kad smeigtukai paliestų medinį diską.

               4.3.4.1.1.3.Plastinei sprogstamajai medžiagai (4.3.3 dalies a punktas) suteikiama 92–96 mm skersmens cilindro forma, atsižvelgiant į cilindro (4.3.3 dalies h punktas) skersmenį. Šis cilindras statomas vertikaliai ant lygaus paviršiaus ir įdedama suformuota sprogstamoji medžiaga. Tada į cilindro viršutinę dalį įstatomas medinis diskas
                  17
                su septyniomis sprogdinimo virvutėmis ir įspaudžiamas į sprogstamąją medžiagą. Cilindro aukštis (64–67 mm) nustatomas taip, kad jo viršutinis kraštas nebūtų aukščiau medinio disko. Galiausiai cilindras tvirtinamas prie medinio disko per visą jo apskritimo perimetrą, pvz., sąvaromis arba mažomis vinimis.

               4.3.4.1.1.4.Laisvieji septynių sprogdinimo virvučių galai surenkami apie medinį strypą (4.3.3 dalies k punktas) taip, kad jie būtų vienodo lygio strypui statmenoje plokštumoje. Lipniąja juosta jie tvirtinami apie strypą
                  18
               .

               4.3.4.1.2.Centrinis padegimas naudojant supresuotą tabletę

               4.3.4.1.2.Naudoti paruošta tarpinio detonatoriaus įkrova pavaizduota 3 paveiksle.

               4.3.4.1.2.1.Tabletės presavimas

               4.3.4.1.2.1.Laikantis būtinųjų saugos priemonių, 10 gramų antrinės sprogstamosios medžiagos (4.3.3 dalies c punktas) įdedama į liejimo formą, kurios vidinis skersmuo 19–21 mm, ir suspaudžiama reikiamai formai ir tankiui suteikti. (Skersmens ir aukščio santykis turėtų būti maždaug 1:1). Liejimo formos dugno centre yra 12 mm aukščio ir 7,0–7,3 mm skersmens kaištis (atsižvelgiant į naudojamo sprogdiklio skersmenį), kuris presuojant tabletę padaro joje cilindro formos įdubą, reikalingą vėliau sprogdikliui įstatyti.

               4.3.4.1.2.2.Tarpinio detonatoriaus įkrovos ruošimas

               4.3.4.1.2.2.Plastinė sprogstamoji medžiaga (4.3.3 dalies a punktas) dedama į cilindrą (4.3.3 dalies h punktas), vertikaliai pastatytą ant lygaus paviršiaus, ir spaudžiama žemyn mediniu štampu, suteikiant sprogstamajai medžiagai cilindro formą su įduba centre. Suspausta tabletė įdedama į šią įdubą. Cilindro formos sprogstamoji medžiaga su įdėta tablete uždengiama mediniu disku (4.3.3 dalies j punktas), kurio centre yra 7,0–7,3 mm skersmens skylė sprogdikliui įstatyti. Medinis diskas tvirtinamas prie cilindro kryžiumi klijuojama lipniąja juosta. Mediniu strypu (4.3.3 dalies k punktas) tikrinama, ar diske išgręžta skylė ir įduba tabletėje yra vienoje ašyje.

               4.3.4.2.Plieninio vamzdžio ruošimas detonacijos bandymui

               4.3.4.2.Viename plieninio vamzdžio (4.3.3 dalies d punktas) gale per 4 mm nuo krašto gręžiamos dvi diametraliai priešingos ir vamzdžio šoninei sienai statmenos 4 mm skersmens skylės. Kitame vamzdžio gale privirinama pagrindo plokštė (4.3.3 dalies e punktas), suvirinimo siūlės metalu visiškai užpildanti statųjį kampą tarp pagrindo plokštės ir vamzdžio sienelės visu jo perimetru.

               4.3.4.3.Plieninio vamzdžio užpildymas ir įkrovos įdėjimas

               4.3.4.3.Žr. 2 ir 3 paveikslus.

               4.3.4.3.1.Bandinys, plieninis vamzdis ir tarpinio detonatoriaus įkrova turi būti kondicionuojami 20 ( 5) °C temperatūroje. Dviem detonacijos bandymams reikia 16–18 kg ėminio.

               4.3.4.3.2.1.Vamzdis statomas vertikaliai, jo apatinei kvadratinei plokštei esant ant tvirto ir lygaus, geriau betoninio, pagrindo. Maždaug trečdalis vamzdžio užpildoma bandiniu ir vamzdis penkis kartus metamas iš 10 cm aukščio ant grindų, kad kuo labiau sutankėtų rutuliukai ir granulės. Tankinimui pagreitinti vamzdis tarp metimų verčiamas vibruoti, į jo šoninę sieną 10 kartų suduodant 750–1000 g masės plaktuku.

               4.3.4.3.2.2.Tokiu pat būdu įdedama kita bandinio dalis. Galiausiai įdedama tokia paskutinė ėminio dalis, kad po jos sutankinimo 10 kartų keliant ir metant vamzdį, be to, iš viso 20 kartų suduodant plaktuku įkrova būtų 70 mm žemiau vamzdžio angos.

               4.3.4.3.2.3.Ėminio užpildymo plieniniame vamzdyje aukštis nustatomas taip, kad vėliau dedamas tarpinis detonatorius (nurodytas 4.3.4.1.1 arba 4.3.4.1.2 dalyje) visu savo paviršiumi gerai liestų ėminį.

               4.3.4.3.3.Tarpinio detonatoriaus įkrova įdedama į vamzdį taip, kad ji liestų ėminį; viršutinis medinio disko paviršius turi būti 6 mm žemiau vamzdžio krašto. Įdedant arba išimant mažus bandinio kiekius užtikrinamas ypač geras sprogstamosios medžiagos ir bandinio sąlytis. Kaip pavaizduota 2 ir 3 paveiksluose, į skyles arti atviro vamzdžio krašto įstatomi vielokaiščiai, kurių kojelės atlenkiamos ir prispaudžiamos prie vamzdžio.

               4.3.4.4.Plieninio vamzdžio ir švininių cilindrų padėties nustatymas (žr. 4 paveikslą)

               4.3.4.4.1.Švininių cilindrų (4.3.3 dalies f punktas) pagrindai numeruojami nuo 1 iki 6.  Ant plieninio bloko (4.3.7 dalis), paguldyto ant horizontalaus pagrindo, vidurio linijos daromos šešios žymos 150 mm atstumu, pirmosios žymos nuotolis nuo bloko krašto turi būti ne mažesnis kaip 75 mm. Ant kiekvienos tokios žymos vertikaliai statomi švininiai cilindrai, kurių pagrindo centras turi sutapti su žyma.

               4.3.4.4.2.Plieninis vamzdis, paruoštas pagal šio metodo 4.3.4.3 dalyje aprašytą metodiką, dedamas horizontaliai ant švininių cilindrų taip, kad vamzdžio ašis būtų lygiagreti plieninio bloko vidurio linijai, o užvirintas vamzdžio galas būtų išsikišęs per 50 mm už šeštojo švininio cilindro. Tam, kad vamzdis neriedėtų, tarp švininių cilindrų viršaus ir vamzdžio sienelės iš abiejų pusių įstatomi maži mediniai pleištai arba tarp vamzdžio ir plieninio bloko įtaisomas medinis kryžius.

               Pastaba. Užtikrinama, kad vamzdis liestų visus šešis švininius cilindrus; nedidelis vamzdžio paviršiaus kreivis gali būti išlygintas sukant vamzdį apie jo išilginę ašį; jei kuris nors iš švininių cilindrų būtų per aukštas, jis atsargiai plojamas plaktuku tol, kol bus reikiamo aukščio

               4.3.4.5.Pasiruošimas sprogdinimui

               4.3.4.5.1.4.3.4.4 dalyje aprašytas įtaisas dedamas į bunkerį arba į tinkamai paruoštą požeminę vietą (pvz., kasyklą arba tunelį). Užtikrinama, kad plieninio vamzdžio temperatūra prieš detonaciją būtų 20 ( 5) °C.

               Pastaba. Jei tokių vietų nebūtų, darbas gali būti daromas betonuotoje duobėje, iš viršaus uždengtoje mediniais rastais. Detonavus medžiagai, gali būti išmetamos plieninės skeveldros, turinčios didelę kinetinę energiją, todėl turi būti dirbama esant tinkamam atstumui iki gyvenamųjų namų arba kelių.

               4.3.4.5.2.Jei naudojama tarpinio detonatoriaus įkrova su padegimu septyniuose taškuose, užtikrinama, kad sprogimo virvutės būtų ištrauktos taip, kaip nurodyta 4.3.4.1.1.4 dalies išnašoje, ir kad jų padėtis būtų kuo horizontalesnė.

               4.3.4.5.3.Galiausiai ištraukiamas medinis strypas ir vietoj jo įdedamas sprogdiklis. Prieš padegant būtina patikrinti, ar iš pavojingos zonos yra evakuoti žmonės, o bandymą darantis personalas yra slėptuvėje.

               4.3.4.5.4.Sprogstamoji medžiaga susprogdinama.

               4.3.4.6.1.Laukiama pakankamai ilgą laiką, kad išsisklaidytų dūmai (dujos ir kartais toksiški skilimo produktai, pvz., azoto dujos), švininiai cilindrai surenkami ir jų aukštis matuojamas slankmačiu su nonijumi.

               4.3.4.6.2.Užrašomas kiekvieno sunumeruoto švininio cilindro suspaudimo laipsnis, išreikštas pradinio aukščio (100 mm) procentine dalimi. Jei cilindrai suspaudžiami įstrižai, užrašoma didžiausia ir mažiausia vertės ir apskaičiuojamas jų vidurkis.

               4.3.4.7.Detonavimo greičiui nuolat matuoti galima naudoti jutiklį; jutiklis turėtų būti įstatomas išilgai vamzdžio ašies arba išilgai šoninės sienelės.

               4.3.4.8.Su kiekvienu ėminiu daromi du detonacijos bandymai.

               4.3.5.Bandymo ataskaita

               4.3.5.Kiekvieno detonacijos bandymo ataskaitoje reikia pateikti šių parametrų vertes:

               tikrąsias plieninio vamzdžio išorinio skersmens ir sienelės storio vertes,

               plieninio vamzdžio kietumą pagal Brinelį,

               vamzdžio ir ėminio temperatūrą prieš pat padegimą,

               ėminio įkrovos plieniniame vamzdyje tankį (kg/m3),

               kiekvieno švininio cilindro aukštį po detonavimo, nurodant atitinkamą cilindro numerį,

               tarpinio detonatoriaus įkrovos padegimo būdą.

               4.3.5.1.Bandymo rezultatų vertinimas

               4.3.5.1.Jei po kiekvieno padegimo bent vieno cilindro suspaudimas yra mažesnis nei 5 %, bandymas laikomas įtikinamu.

               2 paveikslas

               3 paveikslas

               4 paveikslas

               5.Atitikties žymėjimas ir ES atitikties deklaracija

               5.1.Prie kiekvieno atskiro tręšiamojo produkto, kuris atitinka taikomus šio reglamento reikalavimus, gamintojas pritvirtina CE ženklą.

               5.2.Gamintojas parengia rašytinę kiekvienos CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto partijos ES atitikties deklaraciją ir saugo ją kartu su techniniais dokumentais dešimt metų po CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto pateikimo rinkai dienos, kad nacionalinės institucijos galėtų ją patikrinti. ES atitikties deklaracijoje nurodomas CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas, kuriam ji buvo parengta.

               6.Įgaliotasis atstovas

               6.5 antraštinėje dalyje išvardytas gamintojo pareigas jo vardu ir atsakomybe gali vykdyti jo įgaliotasis atstovas, jei jos nurodytos įgaliojime.

               B Modulis. ES tipo tyrimas

               1.ES tipo tyrimas yra atitikties vertinimo procedūros dalis, kurią taikydama notifikuotoji įstaiga tiria techninį CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto projektą, taip pat patikrina ir patvirtina, kad techninis CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto projektas atitinka šio reglamento reikalavimus.

               2.CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto techninio projekto tinkamumą galima įvertinti nagrinėjant 3.2 dalyje nurodytus techninius dokumentus ir patvirtinamuosius duomenis, taip pat atliekant numatomos produkcijos vienos ar daugiau svarbių dalių tipinių pavyzdžių tyrimą (produkcijos tipo ir projekto tipo derinimas).

               3.1.Gamintojas ES tipo tyrimo paraišką pateikia vienai pasirinktai notifikuotajai įstaigai.

               3.2.Paraiškoje pateikiama:

               (a)gamintojo pavadinimas ir adresas, taip pat, jei paraišką pateikia jo įgaliotasis atstovas, atstovo pavadinimas ir adresas;

               (b)rašytinis pareiškimas, kad ta pati paraiška nebuvo pateikta jokiai kitai notifikuotajai įstaigai;

               (c)techniniai dokumentai. Techniniai dokumentai turi būti parengti taip, kad jais remiantis būtų galima įvertinti CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto atitiktį taikomiems šio reglamento reikalavimams, be to pridedama tinkama pavojaus (-ų) analizė ir įvertinimas. Techniniuose dokumentuose nurodomi taikytini reikalavimai, ir šie dokumentai, kiek reikia vertinimui, apima CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto kūrimą, gamybą ir naudojimą. Kai taikytina, techniniuose dokumentuose nurodomi bent šie duomenys:

               bendras CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto aprašymas,

               projekto eskizas, gaminimo brėžiniai ir schemos,

               tiems brėžiniams ir schemoms bei CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto naudojimui suprasti būtini aprašymai ir paaiškinimai,

               darniųjų standartų ir (arba) atitinkamų techninių specifikacijų, kurių nuorodos buvo paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir kurie yra taikomi visiškai arba iš dalies, sąrašas ir, jei tie darnieji standartai nebuvo taikomi, sprendimų, skirtų esminių šio reglamento reikalavimų atitikčiai užtikrinti, aprašymai. Jeigu darnieji standartai taikomi iš dalies, techniniuose dokumentuose nurodomos dalys, kurios buvo taikomos,

               projekto skaičiavimų, atliktų tikrinimų ir kt. rezultatai,

               bandymų ataskaitos ir,

               jei produkto sudėtyje yra šalutinių gyvūninių produktų, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 1069/2009, arba jis sudarytas iš tokių produktų, – prekybos dokumentai arba veterinarijos sertifikatai, kurių reikalaujama pagal tą reglamentą, ir įrodymai, kad šalutiniai gyvūniniai produktai pasiekė galutinį gamybos grandinės tašką, kaip apibrėžta tame reglamente;

               (d)numatomos produkcijos tipiniai pavyzdžiai. Notifikuotoji įstaiga gali paprašyti pateikti daugiau pavyzdžių, jeigu jų reikia bandymų programai vykdyti;

               (e)techninio projekto sprendinio tinkamumą patvirtinantys duomenys. Pateikiant patvirtinamuosius duomenis nurodomi visi naudoti dokumentai, ypač tais atvejais, kai susiję darnieji standartai buvo taikyti ne visi, o tik tam tikros jų dalys. Prireikus į patvirtinamuosius duomenis įtraukiami rezultatai, gauti atliekant bandymus pagal kitas atitinkamas technines specifikacijas atitinkamoje gamintojo laboratorijoje, arba kitoje bandymų laboratorijoje jo vardu ir jo atsakomybe.

               4.Notifikuotoji įstaiga:

               (a)vertindama CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą:

               (1)nagrinėja techninius dokumentus bei patvirtinamuosius duomenis, siekdama įvertinti CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto techninio projekto tinkamumą;

               (b)vertindama pavyzdį (-ius):

               (2)patikrina, ar pavyzdys (-iai) buvo pagamintas (-i) pagal techninius dokumentus, ir nustato dalis, kurios buvo suprojektuotos pagal taikomas susijusių darniųjų standartų ir (arba) techninių specifikacijų nuostatas, taip pat dalis, kurios buvo suprojektuotos taikant kitas atitinkamas technines specifikacijas;

               (3)jei gamintojas nusprendė taikyti susijusiuose darniuosiuose standartuose ir (arba) techninėse specifikacijose nustatytus sprendimus, atlieka reikiamus tyrimus ir bandymus arba paveda juos atlikti, kad būtų patikrinta, ar šie sprendimai buvo taikomi tinkamai;

               (4)jei susijusiuose darniuosiuose standartuose ir (arba) techninėse specifikacijose nustatyti sprendiniai nebuvo taikomi, atlieka reikiamus tyrimus ir bandymus arba paveda juos atlikti, kad būtų patikrinta,  ar gamintojo pasirinktais sprendimais vykdomi tam tikri esminiai šio reglamento reikalavimai;

               (5)susitaria su gamintoju dėl vietos, kur bus atliekami tyrimai ir bandymai.

               5.Notifikuotoji įstaiga parengia vertinimo ataskaitą, kurioje registruojami pagal 4 punktą atlikti veiksmai ir jų rezultatai. Nepažeisdama savo įsipareigojimų notifikuojančiųjų valdžios institucijų atžvilgiu, notifikuotoji įstaiga paskelbia visą tos ataskaitos turinį arba jos dalį tik gavusi gamintojo sutikimą.

               6.1.Jeigu tipas atitinka susijusiam CE ženklu pažymėtam tręšiamajam produktui taikomus šio reglamento reikalavimus, notifikuotoji įstaiga gamintojui išduoda ES tipo tyrimo sertifikatą. Sertifikate nurodomas gamintojo pavadinimas ir adresas, tyrimo išvados, jo galiojimo sąlygos (jei yra) ir duomenys, reikalingi patvirtintam tipui identifikuoti. Prie sertifikato gali būti pridedamas vienas ar daugiau priedų.

               6.2.Sertifikate ir jo prieduose pateikiama visa reikiama informacija, kuria remiantis būtų galima įvertinti CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto atitiktį ištirtam tipui ir sudaryti sąlygas eksploatavimo kontrolei.

               6.3.Jei tipas neatitinka šio reglamento reikalavimų, notifikuotoji įstaiga atsisako išduoti ES tipo tyrimo sertifikatą ir apie tai praneša pareiškėjui, nurodydama išsamias tokio atsisakymo priežastis.

               7.1.Notifikuotoji įstaiga nuolat vertina visuotinai pripažįstamus technikos laimėjimus, kurie rodo, kad patvirtintas tipas gali nebeatitikti šio reglamento reikalavimų, ir sprendžia, ar dėl tokių pokyčių būtina atlikti papildomus tyrimus. Jei taip, notifikuotoji įstaiga apie tai praneša gamintojui.

               7.2.Gamintojas praneša notifikuotajai įstaigai, kuri saugo su ES tipo tyrimo sertifikatu susijusius techninius dokumentus, apie visus patvirtinto tipo pakeitimus, kurie gali turėti įtakos CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto atitikčiai šio reglamento reikalavimams arba sertifikato galiojimo sąlygoms. Tokiems pakeitimams reikalingas papildomas patvirtinimas, išduodamas kaip pirminio ES tipo tyrimo sertifikato papildymas.

               8.1.Kiekviena notifikuotoji įstaiga praneša ją notifikuojančioms valdžios institucijoms apie išduotus ir (arba) panaikintus ES tipo tyrimo sertifikatus ir (arba) jų papildymus, ir periodiškai arba gavusi prašymą pateikia ją notifikavusioms valdžios institucijoms atsisakytų išduoti, sustabdyto arba kitaip apriboto galiojimo sertifikatų ir (arba) jų papildymų sąrašą.

               8.2.Kiekviena notifikuotoji įstaiga praneša kitoms notifikuotosioms įstaigoms apie atsisakytus išduoti, panaikintus, sustabdyto arba kitaip apriboto galiojimo ES tipo tyrimo sertifikatus ir (arba) jų papildymus, o gavusi prašymą – ir apie išduotus sertifikatus ir (arba) jų papildymus.

               8.3.Komisija, valstybės narės ir kitos notifikuotosios įstaigos, pateikusios prašymą, turi teisę gauti ES tipo tyrimo sertifikatų ir (arba) jų papildymų kopijas. Pateikusios prašymą, Komisija ir valstybės narės turi teisę gauti techninių dokumentų kopijas ir notifikuotosios įstaigos atliktų tyrimų rezultatus.

               8.4.Notifikuotoji įstaiga saugo ES tipo tyrimų sertifikato, jo priedų ir papildymų kopijas, taip pat techninius dokumentus, įskaitant gamintojo pateiktus dokumentus, iki sertifikato galiojimo laikotarpio pabaigos.

               9.Gamintojas saugo ES tipo tyrimo sertifikato, jo priedų ir papildymų kopijas, taip pat techninius dokumentus dešimt metų po CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto pateikimo rinkai dienos, kad nacionalinės institucijos galėtų juos patikrinti.

               10.Gamintojo įgaliotasis atstovas gali pateikti 3 punkte nurodytą paraišką ir vykdyti 7 ir 9 punktuose nurodytus įpareigojimus, jei jie nurodyti įgaliojime.

               C modulis. Gamybos vidaus kontrole pagrįsta tipo atitiktis

               1.Modulio aprašymas

               1.Gamybos vidaus kontrole pagrįsta tipo atitiktis –  tai atitikties vertinimo procedūros dalis, kurią taikydamas gamintojas vykdo  2 ir 3 punktuose nustatytas pareigas, taip pat užtikrina ir patvirtina, kad susiję CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai atitinka ES tipo tyrimo sertifikate aprašytą tipą ir tiems produktams taikomus šio reglamento reikalavimus.

               2.Gamyba

               2.Gamintojas imasi visų būtinų priemonių, kad gamybos procesu ir jo stebėsena būtų užtikrinta pagamintų CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų atitiktis ES tipo tyrimo sertifikate aprašytam patvirtintam tipui ir tiems produktams taikomiems šio reglamento reikalavimams.

               3.Atitikties žymėjimas ir ES atitikties deklaracija

               3.1. Prie kiekvieno atskiro tręšiamojo produkto, kuris atitinka ES tipo tyrimo sertifikate aprašytą tipą ir šio reglamento reikalavimus, gamintojas pritvirtina CE ženklą.

               3.2. Gamintojas parengia rašytinę kiekvienos CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto partijos ES atitikties deklaraciją ir saugo ją dešimt metų po CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto pateikimo rinkai dienos, kad nacionalinės institucijos galėtų ją patikrinti. ES atitikties deklaracijoje nurodoma CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto partija, kuriai ji buvo parengta.

               3.3.ES atitikties deklaracijos kopija pridedama atitinkamoms institucijoms paprašius.

               4.Įgaliotasis atstovas

               4.3 dalyje išvardytas gamintojo pareigas jo vardu ir atsakomybe gali vykdyti jo įgaliotasis atstovas, jei jos nurodytos įgaliojime.

               D1 modulis. Gamybos proceso kokybės užtikrinimas

               1.Modulio aprašymas

               1.Gamybos proceso kokybės užtikrinimas yra atitikties vertinimo procedūra, kurią taikydamas CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto gamintojas vykdo 2, 4 ir 7 antraštinėse dalyse nustatytas pareigas ir, prisiimdamas visą atsakomybę, užtikrina ir patvirtina, kad susiję CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai  atitinka jiems taikomus šio reglamento reikalavimus.

               2.Techniniai dokumentai

               2.Gamintojas parengia CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto techninius dokumentus. Techniniai dokumentai turi būti parengti taip, kad jais remiantis būtų galima įvertinti produkto atitiktį susijusiems reikalavimams, be to, pridedama tinkama pavojaus (-ų) analizė ir vertinimas. Techniniuose dokumentuose nurodomi taikytini reikalavimai, ir šie dokumentai, kiek reikia tokiam vertinimui, apima produkto kūrimą, gamybą ir naudojimą. Kai taikytina, techniniuose dokumentuose yra nurodomi bent šie duomenys:

               (a)bendras produkto aprašymas,

               (b)projekto eskizas, gaminimo brėžiniai ir schemos, įskaitant gamybos proceso aprašymą ir schemą, kurioje būtų aiškiai nurodytas apdorojimas, talpykla ir laikymo vieta,

               (c)tiems brėžiniams ir schemoms bei CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto naudojimui suprasti būtini aprašymai ir paaiškinimai,

               (d)darniųjų standartų ir (arba) atitinkamų techninių specifikacijų, kurių nuorodos buvo paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir kurie yra taikomi visiškai arba iš dalies, sąrašas ir, jei tie darnieji standartai nebuvo taikomi, sprendimų, skirtų esminių šio reglamento reikalavimų atitikčiai užtikrinti, aprašymai. Jeigu darnieji standartai taikomi iš dalies, techniniuose dokumentuose nurodomos dalys, kurios buvo taikomos,

               (e)projekto skaičiavimų, atliktų tikrinimų ir kt. rezultatai,

               (f)bandymų ataskaitos ir,

               (g)jei produkto sudėtyje yra šalutinių gyvūninių produktų, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 1069/2009, arba jis sudarytas iš tokių produktų, – prekybos dokumentai arba veterinarijos sertifikatai, kurių reikalaujama pagal tą reglamentą, ir įrodymai, kad šalutiniai gyvūniniai produktai pasiekė galutinį gamybos grandinės tašką, kaip apibrėžta tame reglamente.

               3.Techninių dokumentų prieinamumas

               3.Gamintojas saugo techninius dokumentus dešimt metų po CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto pateikimo rinkai dienos, kad atitinkamos nacionalinės institucijos galėtų juos patikrinti.

               4.Gamyba

               4.Gamintojas naudoja patvirtintą atitinkamų produktų gamybos ir galutinio produkto patikros bei bandymų kokybės sistemą, kaip nurodyta 5 punkte, ir tai turi būti prižiūrima, kaip apibrėžta 6 punkte.

               5.Kokybės sistema

               5.1.Gamintojas taiko kokybės sistemą, kuria užtikrinama CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų atitiktis jiems taikomiems šio reglamento reikalavimams.

               5.1.1.Kokybės sistemą sudaro kokybės tikslai ir organizacinė struktūra, taip pat su produkto kokybe susijusios vadovybės pareigos ir įgaliojimai.

               5.1.1.1.Dėl komposto, priskiriamo prie sudedamųjų medžiagų kategorijos SMK 3, ir degazuotojo substrato, priskiriamo prie kategorijos SMK 5, kaip apibrėžta II priede, gamintojo organizacijos vyresnioji vadovybė:

               (a)užtikrina, kad būtų pakankamai išteklių (žmonių, infrastruktūros, įrangos) kokybės sistemai sukurti ir įgyvendinti;

               (b)skiria organizacijos vadovybės narį, kurio užduotys:

               užtikrinti, kad būtų nustatyti, patvirtinti, įgyvendinami ir taikomi kokybės valdymo procesai,

               teikti gamintojo vyresniajai vadovybei kokybės valdymo veiksmingumo ataskaitas ir informuoti apie gerinimo poreikį,

               didinti informuotumą apie vartotojų poreikius ir teisinius reikalavimus visoje gamintojo organizacijoje ir informuoti personalą apie tai, kaip reikalinga ir svarbu, kad kokybės valdymo reikalavimai atitiktų šio reglamento reikalavimus,

               užtikrinti, kad visi asmenys, kurių pareigos turi įtakos produktų kokybei, būtų tinkamai išmokyti ir turėtų tinkamus nurodymus, ir

               užtikrinti, kad 5.1.4 dalyje nurodyti kokybės valdymo dokumentai būtų klasifikuojami;

               (c)atlieka vidaus auditą kasmet arba, jei to reikia dėl reikšmingų pokyčių, kurie gali pakenkti CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto kokybei, anksčiau, nei buvo numatyta;

               (d)užtikrina, kad organizacijoje ir už jos ribų būtų nustatyti tinkami informavimo ir komunikacijos procesai ir kad būtų keičiamasi informacija dėl kokybės valdymo veiksmingumo.

               5.1.2.Kokybės sistema taikoma naudojant gamybos, kokybės kontrolės ir kokybės užtikrinimo metodus, procesus ir sistemingus veiksmus.

               5.1.2.1.Sistema užtikrinama, kad dėl komposto, priskiriamo prie sudedamųjų medžiagų kategorijos SMK 3, ir degazuotojo substrato, priskiriamo prie kategorijos SMK 5, kaip apibrėžta II priede, būtų laikomasi minėtame priede nustatytų kompostavimo ir fermentavimo proceso kriterijų.

               5.1.3.Kokybės sistemą sudaro tyrimai ir bandymai, kurie bus atliekami prieš gamybą, gamybos metu ir po jos, ir konkretus jų atlikimo dažnumas.

               5.1.3.1.Prie kategorijos SMK 3 priskiriamo komposto ir prie kategorijos SMK 5 priskiriamo degazuotojo substrato, kaip apibrėžta II priede, tyrimai ir bandymai turi apimti šiuos elementus:

               (a)registruojama tokia informacija apie kiekvieną žaliavų partiją:

               (1)pristatymo data,

               (2)kiekis pagal svorį (arba įvertis, remiantis apimtimi ir tankiu),

               (3)žaliavų tiekėjo tapatybė,

               (4)žaliavų rūšis,

               (5)kiekvienos partijos ir pristatymo vietos identifikavimas vietoje. Kokybės valdymo tikslais per visą gamybos procesą priskiriamas unikalus identifikacinis kodas ir,

               (6)jei partija atmetama, atmetimo priežastys ir vieta, kur ji buvo nusiųsta;

               (b)kvalifikuoti darbuotojai atlieka kiekvienos žaliavų siuntos apžiūrą ir patikrina, ar žaliavos atitinka II priedo kategorijų SMK 3 ir SMK 5 specifikacijas;

               (c)gamintojas atmeta bet kurią žaliavų siuntą, jeigu per apžiūrą kyla įtarimų, kad

               siuntoje yra kompostavimo ar fermentavimo procesui arba galutinio CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto kokybei pavojingų ar žalą darančių cheminių medžiagų arba

               siunta neatitinka II priedo kategorijų SMK 3 ir SMK 5 specifikacijų, visų pirma dėl to, kad joje yra plastikų, dėl kurių viršijamos makroskopinių priemaišų ribinės vertės;

               (d)darbuotojai turi būti išmokyti, kokios yra:

               galimos pavojingos savybės, kurios gali būti susijusios su žaliavomis, ir

               požymiai, pagal kuriuos galima atpažinti pavojingas savybes ir plastikų buvimą;

               (e)imami gaunamų medžiagų ėminiai, siekiant patikrinti, ar medžiagos atitinka II priedo kategorijose SMK 3 ir SMK 5 kompostui ir degazuotajam substratui nustatytas sudedamųjų medžiagų specifikacijas ir ar gaunamos medžiagos nekelia pavojaus CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto atitikčiai susijusiems I priedo reikalavimams.

               (f)Gaunamų medžiagų ėminiai imami ne rečiau kaip tokiu dažnumu:

                        Metinis žaliavų kiekis (tonomis)

                        Ėminių skaičius per metus

                        ≤ 3 000

                        1

                        3 001–10 000

                        2

                        10 001–20 000

                        3

                        20 001–40 000

                        4

                        40 001–60 000

                        5

                        60 001–80 000

                        6

                        80 001–10 0000

                        7

                        100 001–120 000

                        8

                        120 001–140 000

                        9

                        140 001–160 000

                        10

                        160 001–180 000

                        11

                        > 180 000

                        12

               (g)jeigu tiriamas gaunamos medžiagos ėminys neatitinka vienos ar daugiau taikomų ribinių verčių, nurodytų atitinkamuose šio reglamento I ir II priedų skirsniuose, 5.1.1.1 dalies b punkte nurodytas už kokybės valdymą atsakingas asmuo:

               (1)aiškiai identifikuoja reikalavimų neatitinkančius produktus ir jų laikymo vietą,

               (2)išnagrinėja neatitikties priežastis ir imasi visų būtinų veiksmų, kad tai nepasikartotų,

               (3)jeigu produktas perdirbamas ar sunaikinamas, užregistruoja tai 5.1.4 dalyje nurodytuose kokybės įrašuose.

               5.1.4.Gamintojas saugo kokybės įrašus, kaip antai tikrinimų ataskaitas, bandymų ir kalibravimo duomenis, susijusio personalo kvalifikacijos ataskaitas ir kt.

               5.1.4.1.Iš kokybės įrašų, susijusių su kompostu, priskiriamu prie sudedamųjų medžiagų kategorijos SMK 3, ir degazuotuoju substratu, priskiriamu prie kategorijos SMK 5, kaip apibrėžta II priede, turi būti akivaizdu, kad veiksmingai kontroliuojamos žaliavos, žaliavų ir gaunamų medžiagų gamyba, sandėliavimas ir jų atitiktis atitinkamiems šio reglamento reikalavimams. Visi dokumentai turi būti įskaitomi ir laikomi atitinkamoje naudojimo vietoje (-ose), o nebegaliojanti versija (-os) turi būti nedelsiant pašalinama (-os) iš visų naudojimo vietų arba bent nurodoma, kad ji (jos) nebegalioja. Kokybės valdymo dokumentuose pateikiama bent tokia informacija:

               (a)antraštė,

               (b)versijos numeris,

               (c)išdavimo data,

               (d)juos išdavusio asmens vardas ir pavardė,

               (e)įrašai apie veiksmingą žaliavų kontrolę,

               (f)įrašai apie veiksmingą gamybos proceso kontrolę,

               (g)įrašai apie veiksmingą gaunamų medžiagų kontrolę,

               (h)įrašai apie neatitikties atvejus,

               (i)pranešimai apie toje vietoje įvykusius nelaimingus atsitikimus ir incidentus, žinomas arba spėjamas jų priežastis ir veiksmus, kurių imtasi,

               (j)įrašai apie trečiųjų šalių pateiktus skundus ir tai, kaip į juos buvo atsižvelgta,

               (k)įrašai apie asmenų, atsakingų už produkto kokybę, mokymus, nurodant mokymų datą, rūšį ir temą,

               (l)vidaus audito rezultatai ir veiksmai, kurių imtasi, ir

               (m)išorės audito rezultatai ir veiksmai, kurių imtasi.

               5.1.5. Turi būti stebima, ar užtikrinama reikiama produktų kokybė ir ar veiksmingai veikia kokybės sistema.

               5.1.5.1.Dėl komposto, komposto, priskiriamo prie sudedamųjų medžiagų kategorijos SMK 3, ir degazuotojo substrato, priskiriamo prie kategorijos SMK 5, kaip apibrėžta II priede, gamintojas parengia metinę vidaus audito programą, kad būtų galima patikrinti atitiktį kokybės sistemai, o ta programa turi būti tokia, kaip aprašyta toliau:

               (1)Turi būti nustatyta ir dokumentais įforminta procedūra, kuria nustatomos atsakomybės sritys ir reikalavimai, taikomi planuojant ir atliekant vidaus auditą, taip pat registruojant ir pranešant rezultatus. Turi būti parengta ataskaita, kurioje nurodomi neatitikties kokybės sistemai atvejai, ir pranešama apie visus taisomuosius veiksmus. Prie kokybės valdymo dokumentų turi būti pridedami vidaus audito įrašai.

               (2)Pirmenybė teikiama neatitikties atvejams, nustatytiems atliekant išorės auditą.

               (3)Auditorius negali atlikti savo darbo audito.

               (4)Vadovybė, atsakinga už tą sritį, kurioje atliekamas auditas, užtikrina, kad nedelsiant būtų imamasi būtinų taisomųjų veiksmų.

               (5)Į vidaus auditą, atliktą pagal kitą kokybės valdymo sistemą, gali būti atsižvelgta, jei jį atliekant įvertinta atitiktis šios kokybės sistemos reikalavimams.

               5.2.Pasirinktai akredituotai notifikuotajai įstaigai gamintojas pateikia paraišką įvertinti jo susijusių produktų kokybės sistemą. Paraiškoje pateikiama:

               – gamintojo pavadinimas ir adresas, taip pat, jei paraišką pateikia jo įgaliotasis atstovas, atstovo pavadinimas ir adresas;

               – rašytinis pareiškimas, kad ta pati paraiška nebuvo pateikta jokiai kitai notifikuotajai įstaigai;

               – visa reikiama informacija apie numatomą produkto kategoriją;

               – kokybės sistemos dokumentai;

               – visų 5.1 dalyje ir jos punktuose išdėstytų kokybės sistemos elementų techniniai dokumentai.

               5.3.Visi elementai, gamintojo priimti reikalavimai ir nuostatos yra sistemingai ir tvarkingai dokumentuojami rašytinių veiklos strategijų, procedūrų ir nurodymų forma. Kokybės sistemos dokumentai parengiami taip, kad jais remiantis būtų galima vienodai aiškinti kokybės programas, planus, vadovus ir įrašus. Visų pirma juose yra tinkamai aprašomi 5.1 dalyje ir jos punktuose išdėstyti kokybės valdymo sistemos elementai.

               5.4.1.Notifikuotoji įstaiga įvertina kokybės sistemą ir nustatyto, ar ji atitinka 5.1 dalyje ir jos punktuose nurodytus reikalavimus.

               5.4.2.Ji daro prielaidą, kad tuos reikalavimus atitinka tie kokybės sistemos elementai, kurie atitinka reikiamas susijusio darniojo standarto specifikacijas.

               5.4.3.Audito grupėje turi būti bent vienas narys, turintis patirties ne tik kokybės valdymo sistemų srityje, bet ir susijusių produktų vertinimo srityje, ir išmanantis atitinkamo produkto technologiją, be to, audito grupė turi žinoti taikytinus šio reglamento reikalavimus. Atliekant auditą surengiamas tikrinamasis vizitas gamintojo patalpose. Audito grupė peržiūri 2 dalyje nurodytus techninius dokumentus, kad patikrintų gamintojo gebėjimą identifikuoti susijusius šio reglamento reikalavimus ir atlikti reikalingus tyrimus, kad užtikrintų CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto atitiktį tiems reikalavimams.

               5.4.4.Apie sprendimą pranešama gamintojui. Pranešime pateikiamos audito išvados ir pagrįstas sprendimas dėl įvertinimo.

               5.5.Gamintojas įsipareigoja vykdyti su patvirtinta kokybės sistema susijusias pareigas ir užtikrinti, kad sistema toliau veiktų tinkamai ir efektyviai.

               5.6.1.Gamintojas praneša notifikuotajai įstaigai, kuri patvirtino kokybės sistemą, apie visus numatomus kokybės sistemos pakeitimus.

               5.6.2.Notifikuotoji įstaiga įvertina siūlomus pakeitimus ir nusprendžia, ar pakeista kokybės sistema tebeatitinka 5.2 punkte nurodytus reikalavimus, ar įvertinimas turi būti pakartotas.

               5.6.3.Apie sprendimą ji praneša gamintojui. Pranešime pateikiamos tyrimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl įvertinimo.

               6.Notifikuotosios įstaigos atliekama priežiūra

               6.1. Priežiūros tikslas yra užtikrinti, kad gamintojas deramai vykdytų pareigas, susijusias su patvirtinta kokybės sistema.

               6.2.Gamintojas sudaro sąlygas notifikuotajai įstaigai patekti į gamybos, tikrinimo, bandymų bei sandėliavimo vietas ir jas įvertinti, taip pat suteikia jai visą būtiną informaciją, visų pirma:

               – kokybės sistemos dokumentus,

               – 2 dalyje nurodytus techninius dokumentus;

               – kokybės įrašų dokumentus, kaip antai tikrinimų ataskaitas, bandymų ir kalibravimo duomenis, susijusio personalo kvalifikacijos ataskaitas.

               6.3.1. Notifikuotoji įstaiga periodiškai vykdo auditą, norėdama įsitikinti, ar gamintojas prižiūri ir taiko kokybės sistemą, o audito ataskaitą pateikia gamintojui.

               6.3.2. Dėl komposto, priskiriamo prie sudedamųjų medžiagų kategorijos SMK 3, ir degazuotojo substrato, priskiriamo prie kategorijos SMK 5, kaip apibrėžta II priede, per kiekvieną auditą notifikuotoji įstaiga ima ir tiria gaunamos medžiagos ėminius, o auditas atliekamas tokiu dažnumu:

               (a)per pirmuosius metus, kuriais notifikuotoji įstaiga vykdo susijusios gamyklos priežiūrą: taip pat dažnai, kaip 5.1.3.1 dalies f punkto lentelėje nurodytas ėminių ėmimo dažnis, ir

               (b)visais kitais metais, kuriais vykdo priežiūrą: per pusę rečiau, nei 5.1.3.1 dalies f punkto lentelėje nurodytas ėminių ėmimo dažnis.

               6.4. Be to, notifikuotoji įstaiga gali iš anksto nepranešusi atvykti pas gamintoją. Per tokius apsilankymus notifikuotoji įstaiga prireikus gali atlikti produkto bandymus arba pavesti juos atlikti, kad patikrintų, ar kokybės sistema veikia tinkamai. Notifikuotoji įstaiga pateikia gamintojui apsilankymo ataskaitą ir, jei buvo atlikti bandymai, bandymų ataskaitą.

               7.Atitikties žymėjimas ir ES atitikties deklaracija

               7.1.Prie kiekvieno atskiro tręšiamojo produkto, kuris atitinka taikomus šio reglamento reikalavimus, gamintojas pritvirtina CE ženklą ir, 5.2 punkte nurodytos notifikuotosios įstaigos atsakomybe, šios įstaigos identifikacinį numerį.

               7.2.1. Gamintojas parengia rašytinę kiekvienos CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto partijos ES atitikties deklaraciją ir saugo ją dešimt metų po CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto pateikimo rinkai dienos, kad nacionalinės institucijos galėtų ją patikrinti. ES atitikties deklaracijoje nurodoma produkto partija, kuriai ji buvo parengta.

               7.2.2.Atitinkamų ES institucijų prašymu, joms pateikiama ES atitikties deklaracijos kopija.

               8.Kokybės sistemos dokumentų prieinamumas

               8.Gamintojas ne trumpiau kaip dešimt metų po produkto pateikimo rinkai dienos saugo toliau nurodytus dokumentus, kad nacionalinės institucijos galėtų juos patikrinti:

               – 5.3 dalyje nurodytus dokumentus,

               – 5.6 dalyje ir jos punktuose nurodytus patvirtintus pakeitimus,

               – notifikuotosios įstaigos sprendimus ir ataskaitas, nurodytas 5.6.1–5.6.3 ir 6.3 bei 6.4 dalyse.

               9.Notifikuotųjų įstaigų pareiga informuoti

               9.1.Kiekviena notifikuotoji įstaiga informuoja apie ją pranešusias notifikuojančiąsias institucijas apie išduotus arba panaikintus kokybės sistemos patvirtinimus ir periodiškai arba gavusi apie ją pranešusių notifikuojančiųjų institucijų prašymą pateikia joms atsisakytų išduoti, laikinai sustabdytų arba kitaip apribotų galiojimo atžvilgiu kokybės sistemos patvirtinimų sąrašą.

               9.2.Kiekviena notifikuotoji įstaiga informuoja kitas notifikuotąsias įstaigas apie atsisakytus išduoti, laikinai sustabdytus arba panaikintus kokybės sistemos patvirtinimus, o gavusi prašymą – ir apie išduotus kokybės sistemos patvirtinimus.

               10.Įgaliotasis atstovas

               3, 5.2, 5.6.1–5.6.3 dalyse bei 7 ir 8 antraštinėse dalyse išvardytas gamintojo pareigas jo vardu ir atsakomybe gali vykdyti jo įgaliotasis atstovas, jei jos nurodytos įgaliojime.

               V PRIEDAS
                  ES atitikties deklaracija (Nr. XXX)
                  19

               1.
                     CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas (produkto, partijos, tipo arba serijos numeris):

               2.
                     Gamintojo ir, kai taikoma, jo įgaliotojo atstovo vardas, pavardė (pavadinimas) ir adresas:

               3.
                     Ši ES atitikties deklaracija išduota tik gamintojo atsakomybe.

               4.
                     Deklaracijos objektas (produkto identifikacinis ženklas, pagal kurį jį galima atsekti; prireikus gali būti pateikiamas paveikslas, kad būtų galima CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą identifikuoti):

               5.
                     Pirmiau aprašytas deklaracijos objektas atitinka susijusius derinamuosius Sąjungos teisės aktus:

               6.
                     Susijusių taikytų darniųjų standartų nuorodos arba kitų techninių specifikacijų, pagal kurias buvo deklaruota atitiktis, nuorodos:

               7.
                     Kai taikoma, notifikuotoji įstaiga... (pavadinimas, numeris) atliko … (dalyvavimo procese aprašymas) ir išdavė sertifikatą:

               8.
                     Papildoma informacija:

               Už ką ir kieno vardu pasirašyta:

               (išdavimo vieta ir data)

               (vardas, pavardė, pareigos) (parašas)

                     (1)
                  1993 m. vasario 8 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 315/93, nustatantis Bendrijos procedūras dėl maisto teršalų (OL L 37, 1993 2 13, p. 1).

                     (2)
                  2005 m. vasario 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių augalinės ir gyvūninės kilmės maiste ir pašaruose ar ant jų ir iš dalies keičiantis Tarybos direktyvą 91/414/EEB (OL L 70, 2005 3 16, p. 1).

                     (3)
                  2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 470/2009, nustatantis Bendrijos farmakologiškai aktyvių medžiagų leistinų liekanų kiekių nustatymo gyvūninės kilmės maisto produktuose tvarką, panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2377/90 ir iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/82/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004 (OL L 152, 2009 6 16, p. 11).

                     (4)
                  2002 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/32/EB dėl nepageidaujamų medžiagų gyvūnų pašaruose (OL L 140, 2002 5 30, p. 10).

                     (5)
                  Jei priedas regeneruotas Europos Sąjungoje, ši sąlyga įvykdoma, jei pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 2 straipsnio 7 dalies d punkto i papunktį priedas yra tas pats, kaip cheminė medžiaga, įregistruota dokumentų rinkinyje, kuriame pateikiama čia nurodyta informacija, ir jeigu pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 2 straipsnio 7 dalies d punkto ii papunktį informacija yra prieinama tręšiamojo produkto gamintojui.

                     (6)
                  Jei priedas regeneruotas Europos Sąjungoje, ši sąlyga įvykdoma, jei pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 2 straipsnio 7 dalies d punkto i papunktį priedas yra tas pats, kaip cheminė medžiaga, įregistruota dokumentų rinkinyje, kuriame pateikiama čia nurodyta informacija, ir jeigu pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 2 straipsnio 7 dalies d punkto ii papunktį informacija yra prieinama tręšiamojo produkto gamintojui.

                     (7)
                  Jei priedas regeneruotas Europos Sąjungoje, ši sąlyga įvykdoma, jei pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 2 straipsnio 7 dalies d punkto i papunktį priedas yra tas pats, kaip cheminė medžiaga, įregistruota dokumentų rinkinyje, kuriame pateikiama čia nurodyta informacija, ir jeigu pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 2 straipsnio 7 dalies d punkto ii papunktį informacija yra prieinama tręšiamojo produkto gamintojui.

                     (8)
                  Jeigu medžiagos negalima priskirti kategorijai SMK 1, tai nereiškia, kad jos negalima priskirti kitai SMK, kuriai taikomi kiti reikalavimai. Žr., pavyzdžiui, SMK 11 (šalutiniai gyvūniniai produktai), SMK 9 ir SMK 10 (polimerai) bei SMK 8 (agronominiai priedai).

                     (9)
                  Jei priedas regeneruotas Europos Sąjungoje, ši sąlyga įvykdoma, jei pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 2 straipsnio 7 dalies d punkto i papunktį priedas yra tas pats, kaip cheminė medžiaga, įregistruota dokumentų rinkinyje, kuriame pateikiama čia nurodyta informacija, ir jeigu pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 2 straipsnio 7 dalies d punkto ii papunktį informacija yra prieinama tręšiamojo produkto gamintojui.

                     (10)
                  Naftaleno, acenaftileno, acenafteno, fluoreno, fenantreno, antraceno, fluoranteno, pireno, benz[a]antraceno, krizeno, benzo[b]fluoranteno, benzo[k]fluoranteno, benzo[a]pireno, indeno[1,2,3-cd]pireno, dibenzo[a,h]antraceno ir benzo[ghi]perileno suma.

                     (11)
                  Naftaleno, acenaftileno, acenafteno, fluoreno, fenantreno, antraceno, fluoranteno, pireno, benz[a]antraceno, krizeno, benzo[b]fluoranteno, benzo[k]fluoranteno, benzo[a]pireno, indeno[1,2,3-cd]pireno, dibenzo[a,h]antraceno ir benzo[ghi]perileno suma.

                     (12)
                  Jei priedas regeneruotas Europos Sąjungoje, ši sąlyga įvykdoma, jei pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 2 straipsnio 7 dalies d punkto i papunktį priedas yra tas pats, kaip cheminė medžiaga, įregistruota dokumentų rinkinyje, kuriame pateikiama čia nurodyta informacija, ir jeigu pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 2 straipsnio 7 dalies d punkto ii papunktį informacija yra prieinama tręšiamojo produkto gamintojui.

                     (13)
                  Jei priedas regeneruotas Europos Sąjungoje, ši sąlyga įvykdoma, jei pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 2 straipsnio 7 dalies d punkto i papunktį priedas yra tas pats, kaip cheminė medžiaga, įregistruota dokumentų rinkinyje, kuriame pateikiama čia nurodyta informacija, ir jeigu pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 2 straipsnio 7 dalies d punkto ii papunktį informacija yra prieinama tręšiamojo produkto gamintojui.

                     (14)
                  Naftaleno, acenaftileno, acenafteno, fluoreno, fenantreno, antraceno, fluoranteno, pireno, benz[a]antraceno, krizeno, benzo[b]fluoranteno, benzo[k]fluoranteno, benzo[a]pireno, indeno[1,2,3-cd]pireno, dibenzo[a,h]antraceno ir benzo[ghi]perileno suma.

                     (15)
                  Naftaleno, acenaftileno, acenafteno, fluoreno, fenantreno, antraceno, fluoranteno, pireno, benz[a]antraceno, krizeno, benzo[b]fluoranteno, benzo[k]fluoranteno, benzo[a]pireno, indeno[1,2,3-cd]pireno, dibenzo[a,h]antraceno ir benzo[ghi]perileno suma.

                     (16)
                  jei medžiaga regeneruota Europos Sąjungoje, ši sąlyga yra įvykdyta, jei, pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 2 straipsnio 7 dalies d punkto i papunktį, priedas yra tas pats, kaip cheminė medžiaga, registruota dokumentų rinkinyje, kuriame pateikiama čia nurodyta informacija, ir jeigu informacija yra prieinama tręšiamojo produkto gamintojui, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 2 straipsnio 7 dalies d punkto ii papunktyje.

                     (17)
                  Disko skersmuo visuomet turi atitikti cilindro vidinį skersmenį.

                     (18)
                  Pastaba. Kai surinktos šešios išorinės virvutės įtempiamos, vidurinioji turi būti šiek tiek laisva.

                     (19)
                  Gamintojas gali spręsti, ar suteikti ES atitikties deklaracijai numerį.