Svarbus teisinis pranešimas

|

52008PC0087

Pasiūlymas Tarybos reglamentas kuriuo po priemonių galiojimo termino peržiūros pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį panaikinamas antidempingo muitas, nustatytas importuojamam Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos kilmės karbamidui  /* KOM/2008/0087 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 18.2.2008KOM(2008) 87 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo po priemonių galiojimo termino peržiūros pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį panaikinamas antidempingo muitas, nustatytas importuojamam Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos kilmės karbamidui(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS |Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas yra susijęs su 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 23 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (toliau – pagrindinis reglamentas), taikymu atliekant tyrimą dėl importuojamo Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos kilmės karbamido. |Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas pateikiamas įgyvendinant pagrindinį reglamentą ir atsižvelgiant į tyrimo, atlikto laikantis pagrindiniame reglamente nustatytų esminių ir procedūrinių reikalavimų, rezultatus. |Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Tarybos reglamentas (EB) Nr. 92/2002, kuriuo Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos kilmės importuojamam karbamidui, kurio KN kodai yra 3102 10 10 ir 3102 10 90, nustatomi 7,81–16,84 EUR už toną galutiniai antidempingo muitai. |Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |Atliekant tyrimą su juo susijusios suinteresuotosios šalys, remdamosi pagrindinio reglamento nuostatomis, jau turėjo galimybę ginti savo interesus. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas pateikiamas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nenumatytas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame yra pateiktas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |Siūlomų veiksmų santrauka 2006 m. gruodžio 22 d. Komisija inicijavo antidempingo priemonių, taikomų importuojamam Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos kilmės karbamidui, galiojimo termino peržiūrą. Šio tyrimu siekta išsiaiškinti, ar Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos kilmės karbamidas toliau arba vėl importuojamas dempingo kaina ir ar dėl to Bendrijos pramonei toliau arba vėl daroma žala. Atlikus tyrimą nustatyta, kad Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos kilmės karbamidas importuotas dempingo kaina ir yra tikimybė, kad dempingas tęsis. Tačiau žalos pasikartojimo tikimybė nebuvo nustatyta. Todėl padaryta išvada, kad reikia panaikinti antidempingo priemones, taikomas importui iš Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos. Todėl Tarybai siūloma priimti pridedamą reglamento pasiūlymą, kuris turėtų būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ne vėliau kaip iki 2008 m. kovo 21 d. |Teisinis pagrindas 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005. |Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių. |Veiksmų pobūdis aprašytas minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinio sprendimo. |Nuoroda apie Bendrijai, nacionalinėms vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ūkio subjektams ir piliečiams tenkančios finansinės bei administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma. |Pasirinkta priemonė |Siūloma priemonė – reglamentas. |Kitos priemonės būtų netinkamos, nes minėtame pagrindiniame reglamente kitų galimybių nenumatyta. |POVEIKIS BIUDžETUI |Pasiūlymas neturi jokio poveikio Bendrijos biudžetui. |1.  PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. .../2007[data]kuriuo po priemonių galiojimo termino peržiūros pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį panaikinamas antidempingo muitas, nustatytas importuojamam Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos kilmės karbamiduiEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį ir 11 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,kadangi:A. PROCEDŪRA1. Galiojančios priemonės(1) 2002 m. sausio mėn. Reglamentu (EB) Nr. 92/2002[2] Taryba importuojamam Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos kilmės karbamidui, ištirpintam arba neištirpintam vandenyje, nustatė galutinius 7,81–16,84 EUR už toną antidempingo muitus. Tuo pačiu reglamentu importuojamam Estijos, Lietuvos, Bulgarijos ir Rumunijos kilmės karbamidui buvo nustatyti galutiniai 6,18–21,43 EUR už toną antidempingo muitai, kurių taikymas buvo automatiškai nutrauktas atitinkamai 2004 m. gegužės 1 d. ir 2007 m. sausio 1 d., šioms šalims įstojus į Europos bendriją.2. Prašymas atlikti peržiūrą(2) 2006 m. balandžio mėn. Komisija paskelbė pranešimą apie artėjantį priemonių galiojimo terminą[3]. 2006 m. spalio 17 d. Komisija gavo prašymą atlikti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.(3) Prašymą pateikė Europos trąšų gamintojų asociacija (ETGA) (toliau – pareiškėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau kaip 50 %) viso karbamido Bendrijoje, vardu.(4) Pareiškėjas tvirtino ir pateikė pakankamai prima facie įrodymų, kad yra tikimybė, jog nustojus galioti priemonėms Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės karbamido importas dempingo kaina ir žala Bendrijos pramonei greičiausiai tęstųsi arba pasikartotų.(5) Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, kuriais remiantis būtų galima inicijuoti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje [4] paskelbtu pranešimu inicijavo priemonių galiojimo termino peržiūrą.3. Su kitomis šalimis susiję tyrimai(6) 2006 m. gegužės mėn. Komisija inicijavo Tarybos reglamentu (EB) Nr. 901/2001[5] dėl importuojamo Rusijos kilmės karbamido nustatytų galutinių antidempingo muitų peržiūrą[6] pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 ir 3 dalis. Atlikus šią peržiūrą Taryba reglamentu (EB) Nr. 907/2007[7] panaikino antidempingo muitus, taikomus importuojamam Rusijos kilmės karbamidui. Padaryta išvada, kad materialinė žala Bendrijos pramonei nebuvo tęsiama ir nėra jokios tikimybės, kad panaikinus priemones ši žala pasikartotų.4. Dabartinis tyrimas4.1. Tiriamasis laikotarpis(7) Atliekant dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tyrimą buvo nagrinėjamas 2005 m. spalio 1 d. – 2006 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – PTL). Tiriant tendencijas, svarbias vertinant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę, buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2002 m. iki PTL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).4.2. Su tyrimu susijusios šalys(8) Komisija apie peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, Bendrijos gamintojams, Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos eksportuojantiems gamintojams (toliau – nagrinėjami eksportuotojai), importuotojams, prekybininkams, naudotojams ir žinomoms susijusioms jų asociacijoms bei eksportuojančių šalių vyriausybių atstovams.(9) Komisija išsiuntė klausimynus visoms šioms šalims bei toms, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nurodytą laikotarpį.(10) Be to, Komisija tiesiogiai susijusioms šalims suteikė galimybę pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį.(11) Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti, kuriame nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.(12) Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Bendrijos gamintojų, importuotojų Bendrijoje ir eksportuojančių gamintojų Ukrainoje skaičių, laikyta tikslinga, remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu, nagrinėti, ar reikėtų atlikti atranką. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka tikrai būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį pirmiau minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo tyrimo inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.(13) Importuotojai į Bendriją bendradarbiavo labai mažai, kadangi tik vienas importuotojas nurodė pageidaujantis bendradarbiauti. Todėl nuspręsta, kad importuotojų atranka nebūtina.(14) Dvylika Bendrijos gamintojų tinkamai užpildė atrankos formą ir oficialiai sutiko toliau bendradarbiauti tyrime. Iš šių dvylikos bendrovių buvo atrinktos keturios, kurios, kaip nustatyta, atstovavo Bendrijos pramonei atsižvelgiant į karbamido gamybos ir pardavimo Bendrijoje apimtį. Keturi atrinkti Bendrijos gamintojai per PTL pagamino maždaug 60 % visos Bendrijos pramonės produkcijos, o minėti dvylika Bendrijos gamintojų pagamino maždaug 80 % visos Bendrijos produkcijos. Šios atrinktos bendrovės atspindėjo didžiausią tipišką karbamido gamybos ir pardavimo apimtį Bendrijoje, kurią buvo galima tinkamai ištirti per turimą laiką.(15) Keturi Ukrainos eksportuojantys gamintojai per nustatytą laikotarpį tinkamai užpildė atrankos formą ir oficialiai sutiko toliau bendradarbiauti atliekant tyrimą. Šie keturi eksportuojantys gamintojai per PTL sudarė beveik 100 % viso Ukrainos eksporto į Bendriją. Dėl nedidelio bendradarbiaujančių Ukrainos bendrovių skaičiaus buvo nuspręsta netaikyti atrankos ir visoms bendrovėms pasiūlyta pateikti klausimynus.(16) Klausimyno atsakymus pateikė keturi Bendrijos gamintojai, vienas importuotojas, du naudotojai ir keturi Ukrainos eksportuojantys gamintojai bei po vieną Baltarusijos, Kroatijos ir Libijos eksportuojantį gamintoją. Be to, keli importuotojai ir naudotojai bei jų asociacijos pateikė pastabas, bet ne klausimyno atsakymus.(17) Komisija surinko ir patikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint nustatyti dempingo tęsimosi ir žalos pasikartojimo tikimybę ir Bendrijos interesus. Tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:2.  atrinkti Bendrijos gamintojai:3.  Fertiberia S.A., Madridas, Ispanija4.  SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH , Lutherstadt Wittenberg , Vokietija5.  Yara Group ( Yara Spa Ferrara , Italija ir Yara Sluiskil B.V., Sluiskil , Nyderlandai);6.  Zaklady Azotowe Pulawy S.A ., Pulavai, Lenkija7.  eksportuojantys gamintojai8.  Ukraina:9.  Joint Stock Company Concern Stirol , Gorlovka,10.  Close Joint Stock Company Severodonetsk , Severodoneckas,11.  Joint Stock Company Dnipro Azot , Dnieprodzeržinskas,12.  Open Joint Stock Company Cherkassy Azot , Čerkasai13.  Kroatija:14.  Petrokemija D.D. , Kutina15.  Bendrijos importuotojai16.  Dynea Austria GmbH , Kremsas, Austrija17.  Bendrijos naudotojai18.  Associazione Liberi Agricoltori Cremonesi, Kremona, Italija19.  Acefer, Asociación Comercial Española de Fertilizantes , Madridas, IspanijaB. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS1. Nagrinėjamasis produktas(18) Nagrinėjamasis produktas yra toks pats kaip ir pradiniame tyrime, t. y. Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos kilmės karbamidas, kurio klasifikaciniai KN kodai šiuo metu yra 3102 10 10 ir 3102 10 90 (toliau – nagrinėjamasis produktas).(19) Karbamidas gaminamas daugiausia iš amoniako, o šis – iš gamtinių dujų. Jis gali būti kietas arba skystas. Kietas karbamidas gali būti naudojamas žemės ūkyje ir pramonėje. Žemės ūkiui tinkamas karbamidas gali būti naudojamas kaip trąša dirvai tręšti arba kaip gyvulių pašarų priedas. Pramonei tinkamas karbamidas yra žaliava tam tikriems klijams ir plastikams gaminti. Skystas karbamidas gali būti naudojamas kaip trąša ir pramonėje. Nors karbamidas gali būti įvairių formų, jo cheminės savybės iš esmės lieka tos pačios ir, atliekant šį tyrimą, jis laikomas vienu produktu.2. Panašus produktas(20) Kaip nustatyta pradiniame tyrime, atlikus šį peržiūros tyrimą patvirtinta, kad Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos eksportuojančių gamintojų gaminami ir eksportuojami produktai ir produktai, kurie gaminami ir parduodami šių šalių vidaus rinkose bei produktai, kuriuos gamina ir parduoda Bendrijos gamintojai Bendrijos rinkoje turi tokias pačias pagrindines fizines bei chemines savybes ir iš esmės naudojami toms pačioms reikmėms. Todėl pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį jie laikomi panašiais produktais.C. DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ(21) Atsižvelgiant į išvadas dėl žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės, toliau nagrinėjami tik su dempingo tęsimusi arba pasikartojimo tikimybe susiję pagrindiniai argumentai.1. Importas dempingo kaina peržiūros tiriamuoju laikotarpiu1.1 Bendrieji principai(22) Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį buvo tiriama, ar peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo vykdomas dempingas ir, jei taip, ar yra tikimybės, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas bus tęsiamas.(23) Trims rinkos ekonomikos statusą turinčioms eksportuojančioms šalims (Kroatijai, Libijai ir Ukrainai) normalioji vertė buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1–3 dalis. Baltarusijos normalioji vertė buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį.1.2 Kroatija(24) Vieninteliam Kroatijos eksportuojančiam gamintojui dempingo skirtumas, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5, 11 ir 12 dalyse, nustatytas lyginant normaliosios vertės ir eksporto kainos svertinius vidurkius.(25) Kroatija per PTL į Bendriją eksportavo daugiau nei 200 000 tonų karbamido (tai sudaro 2,3 % Bendrijos rinkos). Nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vienintelis žinomas ir bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas į Bendriją eksportavo akivaizdžiai dempingo kaina. Nustatytas dempingo skirtumas viršijo 20 %.(26) Buvo labai abejojama ar dujų, kurios yra pagrindinė karbamido gamybos žaliava, sąnaudos buvo tinkamai parodytos eksportuojančio gamintojo apskaitoje. Iš tiesų, nustatyta, kad dujos buvo tiekiamos ypatingomis sąlygomis, kurias lėmė tai, kad eksportuojantis gamintojas ir dujų tiekėjas didžiąja dalimi priklauso Kroatijos valstybei ir tai, kad dujų kainos buvo neįprastai mažos. Kadangi jokių neiškreiptų dujų kainų, susijusių su Kroatijos vidaus rinkos kainomis, nebuvo ir pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį, dujų kainas reikėjo nustatyti remiantis bet kokiu kitu tinkamu pagrindu, įskaitant informaciją, gautą iš kitų tipiškų rinkų. Kadangi didžioji dalis dujų, naudotų nagrinėjamojo produkto gamybai, yra Rusijos kilmės, koreguota kaina galėjo būti grindžiama vidutine Rusijos dujų kaina parduodant eksportui prie Vokietijos ir Čekijos Respublikos sienos (Vaidhauzas, ang. Waidhaus ) be transporto sąnaudų, kadangi Vaidhauzas yra pagrindinis Rusijos dujų pardavimo ES mazgas. Tai labai padidintų dempingo skirtumą. Atsižvelgiant į tai, kad dempingas nustatytas be šio koregavimo, o išvados dėl žalos pasikartojimo tikimybės išdėstytos toliau, šis klausimas nebuvo toliau nagrinėjamas.1.3 Baltarusija, Libija ir Ukraina(27) Kaip paaiškinta 29, 38 ir 45 konstatuojamosiose dalyse, iš kitų trijų eksportuojančių nagrinėjamųjų šalių eksportuoti kiekiai buvo tokie maži, kad nuspręsta, jog su jais susijusios eksporto kainos tiriant jas atskirai būtų nedaug susijusios su išvadomis dėl dempingo tęsimosi.2. Dempingo pasikartojimo tikimybė2.1 Baltarusija(28) Kadangi Baltarusija nėra laikoma rinkos ekonomikos šalimi, normalioji vertė buvo nustatyta pagal trečiosios rinkos ekonomikos šalies gamintojo pateiktus duomenis. Pranešime apie inicijavimą JAV buvo numatytos kaip tinkama panaši šalis, kadangi ji buvo pasirinkta ir atliekant pradinį tyrimą. Nei viena suinteresuotoji šalis pastabų šiuo klausimu nepateikė. JAV gamintojas, kuris jau bendradarbiavo atliekant pradinį tyrimą, pateikė klausimyno atsakymus, kurie buvo naudojami nustatant normaliąją vertę.(29) Vienintelis žinomas Baltarusijos gamintojas pateikė klausimyno atsakymus. Iš viso Baltarusija eksportavo apie 25 000 tonų karbamido (tai sudaro apie 0,3 % Bendrijos rinkos). Įvertinant tai, kad rinkos dalis yra tokia maža, atliekant su Baltarusija susijusį tyrimą daugiausiai nagrinėjama dempingo pasikartojimo tikimybė.(30) Buvo tiriamas Baltarusijos eksportas į visas trečiąsias šalis. Eksportas į visus pasaulio regionus buvo vykdomas kainomis, kurios buvo dėsningai mažesnės už nustatytą normaliąją vertę panašioje rinkoje, taigi eksportas į kitas rinkas buvo vykdomas dempingo kainomis.(31) Be to, buvo tiriama, ar Baltarusijos eksporto kainos, jeigu jos būtų nustatytos tokio pat lygio kaip ir vyraujančios dabartinės kainos Bendrijoje, būtų dempingo kainos. Iš tiesų, mažai tikėtina, kad tokį plataus vartojimo produktą, kaip karbamidas, būtų galima parduoti kaina, kuri yra didesnė už dabartinę rinkos kainą. Atlikus šį tyrimą taip pat nustatyta, kad dempingo skirtumai buvo dideli.(32) Taip pat nustatyta, kad eksporto kainos, nustatytos eksportui į kitas eksporto rinkas, buvo šiek tiek didesnės nei kainos, nustatytos eksportui į Europos bendriją. Todėl abejojama, ar pagal kainas Bendrija būtų patrauklesnė rinka už kitas trečiųjų šalių rinkas.(33) Atsižvelgiant į minėtus faktus ir aplinkybes, yra požymių, kad nenustačius priemonių dempingas pasikartotų.2.2 Kroatija(34) Kaip nurodyta 25 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad eksportas į Bendriją buvo vykdomas dempingo kaina. Taip pat buvo tiriamas Kroatijos eksportas į visas trečiąsias šalis. Eksportas į visus pasaulio regionus buvo vykdomas kainomis, mažesnėmis už normaliąją vertę, taigi dempingas buvo vykdomas netgi netaikant pirmiau minėto koregavimo.(35) Be to, buvo tiriama, ar Kroatijos eksporto kainos, jeigu jos būtų nustatytos tokio pat lygio kaip ir vyraujančios dabartinės kainos Bendrijoje, būtų dempingo kainos. Iš tiesų, mažai tikėtina, kad tokį plataus vartojimo produktą, kaip karbamidas, būtų galima parduoti kaina, kuri yra didesnė už dabartinę rinkos kainą. Atlikus šį tyrimą taip pat nustatyta, kad dempingo skirtumai buvo dideli.(36) Taip pat nustatyta, kad eksporto kainos, nustatytos eksportui į kitas eksporto rinkas, buvo šiek tiek didesnės nei kainos, nustatytos eksportui į Europos bendriją. Todėl abejojama, ar pagal kainas Bendrija būtų patrauklesnė rinka už kitas trečiųjų šalių rinkas.(37) Todėl yra požymių, kad nenustačius priemonių dempingas pasikartotų.2.3 Libija(38) Vienintelis žinomas eksportuojantis gamintojas pateikė neišsamius klausimyno atsakymus. Kadangi jis nepateikė kai kurios trūkstamos informacijos, atitinkamai turėjo būti taikomas pagrindinio reglamento 18 straipsnis. Pagal turimą informaciją per PTL Libija eksportavo apie 70 000 tonų karbamido (tai sudaro 0,8 % Bendrijos rinkos). Įvertinant, kad rinkos dalis yra tokia maža, atliekant su Libija susijusį tyrimą daugiausiai nagrinėjama dempingo pasikartojimo tikimybė. Dempingo ir jo pasikartojimo tikimybės tyrimas buvo atliekamas remiantis turima informacija.(39) Kadangi Libijos rinkoje nebuvo tipiško pardavimo vidaus rinkoje, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi pagal gamybos sąnaudas kilmės šalyje, pridėjus tinkamą pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų sumą bei pelno dydį. Šiuo atveju nustatyta, kad pagrįstas pelno dydis – 8 %.(40) Išnagrinėjus bendradarbiaujančios Libijos bendrovės pateiktus klausimyno atsakymus nustatyta, kad eksportas į kitas trečiąsias rinkas buvo pagrindinė jos veikla. Per PTL į trečiąsias rinkas eksportuota apie 570 000 tonų, t. y. eksporto į Bendrijos rinką kiekis viršytas daugiau nei aštuonis kartus. Aprašytu būdu nustatytą normaliąją vertę palyginus su eksporto kainomis, taikomomis vykdant tokį eksportą, nustatyta, kad dempingo lygis buvo aukštas.(41) Buvo labai abejojama ar dujų, kurios yra pagrindinė karbamido gamybos žaliava, sąnaudos buvo tinkamai parodytos eksportuojančio gamintojo apskaitoje. Remiantis turima informacija, laikoma, kad dujos buvo tiekiamos ypatingomis sąlygomis, kurias lėmė tai, kad eksportuojantis gamintojas ir dujų tiekėjas didžiąja dalimi priklauso Libijos valstybei ir tai, kad dujų kainos buvo neįprastai mažos. Taikant šį koregavimą dempingo skirtumas labai padidėtų. Atsižvelgiant į tai, kad dempingas nustatytas be šio koregavimo, o išvados dėl žalos pasikartojimo tikimybės išdėstytos toliau, nuspręsta, kad tokio koregavimo taikyti nereikia, nors jis yra pagrįstas.(42) Be to, buvo tiriama, ar Libijos eksporto kainos, jeigu jos būtų nustatytos tokio pat lygio kaip ir vyraujančios dabartinės kainos Bendrijoje, būtų dempingo kainos. Iš tiesų, mažai tikėtina, kad tokį plataus vartojimo produktą, kaip karbamidas, būtų galima parduoti kaina, kuri yra didesnė už dabartinę rinkos kainą. Atlikus šį tyrimą taip pat nustatyta, kad dempingo skirtumai buvo dideli.(43) Taip pat nustatyta, kad eksporto kainos, nustatytos eksportui į kitas eksporto rinkas, buvo šiek tiek didesnės nei kainos, nustatytos eksportui į Europos bendriją. Todėl abejojama, ar pagal kainas Bendrija būtų patrauklesnė rinka už kitas trečiųjų šalių rinkas.(44) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, yra požymių, kad nenustačius priemonių dempingas pasikartotų.2.4 Ukraina(45) Atliekant tyrimą bendradarbiavo keturi gamintojai. Per PTL tik du iš jų vykdė pardavimą eksportui į Bendriją. Iš viso Ukraina eksportavo tik apie 20 000 tonų karbamido (tai sudaro apie 0,2 % Bendrijos rinkos). Įvertinant tai, kad rinkos dalis yra tokia maža, atliekant su Ukraina susijusį tyrimą daugiausiai nagrinėjama dempingo pasikartojimo tikimybė.(46) Kalbant apie dujų sąnaudas, nustatyta, kad Ukraina importuoja didžiąją dalį karbamido gamybai sunaudojamų dujų iš Rusijos. Šiuo atžvilgiu pagal visus turimus duomenis nustatyta, kad Ukraina importuoja gamtines dujas iš Rusijos kainomis, kurios yra gerokai mažesnės už gamtinių dujų kainas nereguliuojamose rinkose. Atlikus tyrimą atskleista, kad iš Rusijos į Europos bendriją eksportuojamų gamtinių dujų kaina buvo maždaug du kartus didesnė už Ukrainos vidaus rinkos dujų kainą. Todėl pareiškėjo dujų sąnaudos buvo koreguotos remiantis informacija iš kitų tipiškų rinkų, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje. Koreguota kaina buvo grindžiama vidutine Rusijos dujų kaina parduodant eksportui prie Vokietijos ir Čekijos Respublikos sienos (Vaidhauze) be transporto sąnaudų. Kadangi Vaidhauzas yra pagrindinis Rusijos dujų pardavimo ES mazgas, jis yra didžiausia Rusijos dujų rinka, kurioje kainos pagrįstai atspindi sąnaudas, ir todėl jį galima laikyti tipiška rinka, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje.(47) Po koregavimo trijų iš susijusių bendrovių vidaus rinkos kainos buvo mažesnės už sąnaudas, todėl normalioji vertė buvo nustatyta pagal ganybos sąnaudas pridedant pagrįstą 8 % pelno dydį. Ketvirtajai bendrovei šiuo tikslu taikytos koreguotos vidaus rinkos kainos.(48) Po to buvo tiriamas Ukrainos eksportuojančių gamintojų eksportas į visas trečiąsias šalis. Eksportas į visus pasaulio regionus buvo vykdomas kainomis, kurios buvo dėsningai ir gerokai mažesnės už nustatytą normaliąją vertę.(49) Be to, buvo tiriama, ar Ukrainos eksporto kainos, jeigu jos būtų nustatytos tokio pat lygio kaip ir vyraujančios dabartinės kainos Bendrijoje, būtų dempingo kainos. Iš tiesų, mažai tikėtina, kad tokį plataus vartojimo produktą, kaip karbamidas, būtų galima parduoti kaina, kuri yra didesnė už dabartinę rinkos kainą. Atlikus šį tyrimą taip pat nustatyta, kad dempingo skirtumai buvo dideli. Taip pat nustatyta, kad eksporto kainos, nustatytos eksportui į kitas eksporto rinkas buvo tokio paties lygio kaip ir kainos, nustatytos eksportui į Europos bendriją. Todėl abejojama, ar pagal kainas Bendrija būtų patrauklesnė rinka už kitas trečiųjų šalių rinkas. Atsižvelgiant į minėtus faktus ir aplinkybes, yra požymių, kad nenustačius priemonių dempingo pasikartotų.3. Importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos3.1 Baltarusija(50) Pagal turimą informaciją per PTL Baltarusijos nepanaudoti pajėgumai sudarė daugiausiai apie 150 000 tonų. Be to, į kitas trečiąsias šalis eksportuota apie 225.000 tonų.(51) Neatmetama galimybė, kad panaikinus priemones dalis nepanaudotų pajėgumų būtų nukreipiami į Bendriją. Vienintelio Baltarusijos eksportuotojo platinimo kanalai Bendrijoje yra gerai išvystyti, o Bendrijos rinkos dydis – patrauklus, ypač geografiškai arti esančioms šalims.(52) Tačiau neatmetama galimybė, kad dalis šio kiekio būtų eksportuojama taip pat ir į kitas trečiąsias šalis, kadangi tose teritorijose kainų lygiai yra mažesni už gamintojo kainas EXW sąlygomis, kurios yra panašios (arba netgi didesnės) už kainas, kurias būtų galima nustatyti eksportuojant į Bendriją. Be to, atsižvelgiant į didėjančios žemės ūkio gamybos tendencijas, neatmetama galimybė, kad padidės karbamido vartojimas kituose pasaulio regionuose. Visa tai įvertinus, nesitikima, kad pasibaigus priemonių galiojimui eksportas būtų tokio paties dydžio kaip ir nepanaudoti pajėgumai, bet tikėtina, kad jis viršytų de minimis lygius.(53) Tokie patys argumentai taikomi ir eksporto nukreipimui iš trečiųjų šalių į Bendriją, todėl nepanašu, kad nustojus galioti priemonėms artimoje ateityje į Bendrijos rinką būtų eksportuojami dideli papildomi kiekiai.3.2 Kroatija(54) Pagal turimą informaciją per PTL Kroatijos nepanaudoti pajėgumai sudarė daugiausiai apie 120 000 tonų. Be to, į kitas trečiąsias šalis eksportuota apie 60.000 tonų. Neatmetama galimybė, kad panaikinus priemones dalis nepanaudotų pajėgumų būtų nukreipiami į Bendriją. Vienintelio Kroatijos eksportuotojo platinimo kanalai Bendrijoje yra gerai išvystyti, o Bendrijos rinkos dydis – patrauklus, ypač geografiškai arti esančioms šalims.(55) Tačiau nustačius antidempingo priemones Kroatija vis tiek eksportavo didelius kiekius į Bendriją. Nėra jokių požymių, kad priemonės būtų sudariusios kliūtis toliau eksportuoti į Bendriją. Atsižvelgiant į tai, nepanašu, kad padidinus šiuos pajėgumus būtų daug daugiau eksportuojama į Bendriją. Tačiau neatmetama galimybė, kad dalis šio kiekio būtų eksportuojama taip pat ir į kitas trečiąsias šalis, kadangi tose teritorijose kainų lygiai yra mažesni už gamintojo kainas EXW sąlygomis, kurios yra panašios (arba netgi didesnės) už kainas, kurias būtų galima nustatyti eksportuojant į Bendriją.(56) Be to, atsižvelgiant į didėjančios žemės ūkio gamybos tendencijas, neatmetama galimybė, kad padidės karbamido vartojimas kituose pasaulio regionuose. Visa tai įvertinus, nesitikima, kad didelė dalis nepanaudotų Kroatijos pajėgumų būtų naudojami papildomam eksportui į Bendriją, bet pagal esamą eksporto lygį, tikėtina, kad eksportas į Bendriją išliks didesnis nei de minimis lygis.(57) Tokie patys argumentai taikomi ir eksporto nukreipimui iš trečiųjų šalių į Bendriją, todėl nepanašu, kad nustojus galioti priemonėms artimoje ateityje į Bendrijos rinką būtų eksportuojami dideli papildomi kiekiai.3.3 Libija(58) Pagal turimą informaciją per PTL Libijos nepanaudoti pajėgumai sudarė daugiausiai apie 140 000 tonų. Be to, į kitas trečiąsias šalis eksportuota apie 570.000 tonų. Neatmetama galimybė, kad panaikinus priemones dalis nepanaudotų pajėgumų būtų nukreipiami į Bendriją. Vienintelio Libijos eksportuotojo platinimo kanalai Bendrijoje yra gerai išvystyti, o Bendrijos rinkos dydis – patrauklus, ypač geografiškai arti esančioms šalims.(59) Tačiau neatmetama galimybė, kad dalis šio kiekio būtų eksportuojama taip pat ir į kitas trečiąsias šalis, kadangi tose teritorijose kainų lygiai yra mažesni už gamintojo kainas EXW sąlygomis, kurios yra panašios (arba netgi didesnės) už kainas, kurias būtų galima nustatyti eksportuojant į Bendriją. Be to, atsižvelgiant į didėjančios žemės ūkio gamybos tendencijas, neatmetama galimybė, kad padidės karbamido vartojimas kituose pasaulio regionuose. Visa tai įvertinus, nesitikima, kad pasibaigus priemonių galiojimui eksportas būtų tokio paties dydžio kaip ir nepanaudoti pajėgumai, bet tikėtina, kad jis viršytų de minimis lygius.(60) Tokie patys argumentai taikomi ir eksporto nukreipimui iš trečiųjų šalių į Bendriją, todėl nepanašu, kad nustojus galioti priemonėms artimoje ateityje į Bendrijos rinką būtų eksportuojami dideli papildomi kiekiai.3.4 Ukraina(61) Pagal turimą informaciją per PTL Ukrainos nepanaudoti pajėgumai sudarė daugiausiai apie 375 000 tonų. Be to, į kitas trečiąsias šalis eksportuota apie 3 500 000 tonų. Neatmetama galimybė, kad panaikinus priemones dalis nepanaudotų pajėgumų būtų nukreipiami į Bendriją. Ukrainos eksportuotojų platinimo kanalai Bendrijoje yra gerai išvystyti, o Bendrijos rinkos dydis – patrauklus, ypač geografiškai arti esančioms šalims. Tačiau neatmetama galimybė, kad dalis šio kiekio būtų eksportuojama taip pat ir į kitas trečiąsias šalis, kadangi tose teritorijose kainų lygiai yra mažesni už gamintojo kainas EXW sąlygomis, kurios yra panašios (arba netgi didesnės) už kainas, kurias būtų galima nustatyti eksportuojant į Bendriją. Be to, atsižvelgiant į didėjančios žemės ūkio gamybos tendencijas, neatmetama galimybė, kad padidės karbamido vartojimas kituose pasaulio regionuose. Visa tai įvertinus, nesitikima, kad pasibaigus priemonių galiojimui eksportas būtų tokio paties dydžio kaip ir nepanaudoti pajėgumai, bet tikėtina, kad jis viršytų de minimis lygius.(62) Kalbant apie galimą eksporto nukreipimą iš trečiųjų šalių į Bendriją, pareiškėjai teigė, kad numatyti padidėję pajėgumai kituose regionuose (ypač Artimuosiuose Rytuose) pakeistų Ukrainos eksportą (daugiausiai Azijoje, bet taip pat ir Afrikoje ir Lotynų Amerikoje); tai sudarytų daugiau nei 3 000 000 tonų, kurios būtų nukreipiamos į Bendriją. Tačiau pagal turimą informaciją negalima daryti išvados, kad toks eksportas būtų nukreiptas kadangi, inter alia , dėl didėjančio pasaulinio vartojimo šie papildomi kiekiai, jeigu jie būtų tiekiami rinkai, būtų absorbuojami. Be to, neatmetama galimybė, kad pajėgumai didėtų lėčiau, nei teigia pareiškėjas. Visa tai įvertinus, negalima patvirtinti, kad tikėtina, jog nustojus galioti priemonėms artimoje ateityje į Bendriją būtų nukreipiami dideli papildomi kiekiai.4. Išvada dėl tolesnio dempingo arba jo pasikartojimo tikimybės(63) Remiantis minėtu tyrimu, daroma išvada, kad panaikinus priemones, nėra tikėtina, kad iš Kroatijos ir toliau būtų importuojami dideli karbamido kiekiai dempingo kaina arba kad kitų trijų nagrinėjamų šalių atveju dempingas pasikartotų.D. BENDRIJOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS1. Bendrijos gamybos apibrėžtis(64) Bendrijoje panašų produktą gamina 16 gamintojų, kurių gamyba sudaro visą Bendrijos gamybos apimtį, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. Aštuoni iš jų Bendrijos gamintojais tapo po Europos Sąjungos (toliau – ES) plėtros 2004 m. gegužės mėn.(65) Iš 16 Bendrijos gamintojų dvylika sutiko bendradarbiauti atliekant tyrimą, o trys atsiuntė atrankai atlikti būtiną informaciją, bet toliau nebendradarbiavo. Nė vienas Bendrijos gamintojas neprieštaravo dėl prašymo atlikti peržiūrą.(66) Taigi bendradarbiauti sutiko šie dvylika gamintojų:-  Achema AB (Lietuva),-  Adubos de Portugal (Portugalija),-  AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Austrija),-  Duslo AS (Slovakijos Respublika),-  Fertiberia S.A. (Ispanija),-  AS Nitrofert (Estija),-  Nitrogénmüvek Zrt (Vengrija),-  SKW Stickstoffwerke Piesteritz (Vokietija),-  Yara Group ( Yara France SA (Prancūzija), Yara Italia Spa (Italija), Yara Brunsbuttel GmbH (Vokietija) ir Yara Sluiskil BV (Nyderlandai) sujungimas)-  Zaklady Azotowe Pulawy (Lenkija),-  ZAK SA (Lenkija),-  BASF GmbH (Vokietija).(67) Kadangi šie dvylika Bendrijos gamintojų sudarė maždaug 80 % visos Bendrijos gamybos per PTL, laikoma, kad jie sudaro didžiąją panašaus produkto visoje Bendrijoje gamybos dalį. Todėl laikoma, kad jie yra Bendrijos pramonė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau – Bendrijos pramonė). Keturi nebendradarbiaujantys Bendrijos gamintojai bus vadinami kitais Bendrijos gamintojais.(68) Kaip nurodyta pirmiau, buvo atrinktos keturios bendrovės. Visi atrinkti Bendrijos gamintojai bendradarbiavo ir per nustatytą laikotarpį atsiuntė klausimyno atsakymus. Be to, likę aštuoni bendradarbiavę gamintojai tinkamai pateikė tam tikrus bendruosius duomenis, kurių reikėjo žalos analizei atlikti.E. PADĖTIS BENDRIJOS RINKOJE1. Suvartojimas Bendrijos rinkoje(69) Tikrasis vartojimas Bendrijoje buvo nustatytas remiantis Bendrijos pramonės Bendrijos rinkoje parduotu kiekiu, kitų Bendrijos gamintojų Bendrijos rinkoje parduotu kiekiu ir Eurostato duomenimis apie visą ES importą. Atsižvelgiant į 2004 m. Europos Sąjungos plėtrą ir siekiant analizės aiškumo bei nuoseklumo, vartojimas buvo nustatytas pagal ES-25 rinką visu nagrinėjamuoju laikotarpiu. Kadangi šis tyrimas inicijuotas prieš Bulgarijai ir Rumunijai įstojant į Europos Sąjungą, analizėje svarstoma tik padėtis ES-25.(70) 2002–2003 m. suvartojimas Bendrijoje padidėjo 3 % ir išliko pastovus iki PTL.2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | PTL |Visas suvartojimas EB tonomis | 8 650 000 | 8 945 000 | 8 955 000 | 8 875 000 | 8 950 000 |`Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 103 | 104 | 103 | 103 |2. Importas iš nagrinėjamųjų šalių2.1. Importo apimtis, rinkos dalis ir kainos(71) Toliau nurodomi Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos importo apimčių, rinkos dalių ir vidutinių kainų pokyčiai. Šie duomenys grindžiami Eurostato statistiniais duomenimis.2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | PTL |Baltarusija – importuotas kiekis (tonomis) | 134 931 | 167 981 | 62 546 | 62 044 | 25 193 |Rinkos dalis | 1,6 % | 1,9 % | 0,7 % | 0,7 % | 0,3 % |Importo kainos (EUR/t) | 107,5 | 126,6 | 148,5 | 165,7 | 190,5 |Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 118 | 138 | 154 | 177 |Ukraina – importuotas kiekis (tonomis) | 44 945 44.945 | 36 304 | 77 270 | 84 338 | 52 553 |Rinkos dalis | 0,5 % | 0,4 % | 0,8 % | 0,9 % | 0,5 % |Importo kainos (EUR/t) | 117,4 | 134,5 | 139,6 | 192,7 | 194,0 |Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 115 | 119 | 164 | 165 |Kroatija – importuotas kiekis (tonomis) | 126 400 | 179 325 | 205 921 | 187 765 | 208 050 |Rinkos dalis | 1,5 % | 2,0 % | 2,3 % | 2,1 % | 2,3 % |Importo kainos (EUR/t) | 125,1 | 135,0 | 145,0 | 171,7 | 185,0 |Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 108 | 116 | 137 | 148 |Libija – importuotas kiekis (tonomis) | 142 644 | 227 793 | 153 390 | 124 515 | 73 361 |Rinkos dalis | 1,6 % | 2,5 % | 1,7 % | 1,4 % | 0,8 % |Importo kainos (EUR/t) | 114,1 | 134,9 | 147,2 | 193,8 | 201,6 |Indeksas (2002 m. =100) | 100 | 118 | 129 | 170 | 177 |(72) Importo iš Baltarusijos kiekis 2002–2003 m. šiek tiek padidėjo, o nagrinėjamuoju laikotarpiu vis mažėjo (-81 % per visą laikotarpį). Jo rinkos dalis atitinkamai 2002–2003 m. padidėjo, o po to nuolat mažėjo (PTL sumažėjo iki 0,3 %). Nuo 2004 m. apimtys buvo de minimis lygio Nagrinėjamuoju laikotarpiu kainos padidėjo nuo 107 iki 190 EUR už toną.(73) Importo iš Ukrainos lygis nuolatos buvo mažesnis už de minimis ribą, o importo kainos 2002 m. – PTL padidėjo 65 %.(74) Importas iš Kroatijos per laikotarpį nekito ir sudarė maždaug 2 % Bendrijos rinkos, o importo kainos padidėjo 48 %.(75) Importas iš Libijos 2003 m. padidėjo, bet po to iki PTL pabaigos nuolatos mažėjo. Per visą laikotarpį importas sumažėjo 49 %, o jo rinkos dalis sumažėjo nuo 1,6 % 2002 m. iki 0,8 % PTL. Kaip ir kitų nagrinėjamųjų šalių, Libijos importo kainos 2002 m. – PTL padidėjo (77 %).(76) Keturių šalių kainų raida yra proporcingai didesnė arba atitinka Bendrijos pramonės pardavimo kainų padidėjimą.(77) Siekiant apskaičiuoti Kroatijos priverstinio kainų mažinimo lygį per PTL, Bendrijos pramonės nesusijusiems pirkėjams taikytos gamintojo kainos EXW sąlygomis buvo lyginamos su vienintelio bendradarbiaujančio Kroatijos eksportuojančio gamintojo CIF importo kainomis Bendrijos pasienyje, kurios buvo tinkamai koreguotos siekiant atsižvelgti į iškrauto produkto kainą. Palyginus nustatyta, kad dėl importo Bendrijos pramonė buvo priversta mažinti kainas 4,7 %. Tačiau šios kainos buvo panašios į Bendrijos pramonei nustatytą nežalingą kainą.(78) Atsižvelgiant į tai, kad trijų iš nagrinėjamųjų keturių šalių rinkos dalys buvo mažesnės už de minimis lygį, skaičiuojant kiekvienai šaliai atskirai arba kartu, nuspręsta, kad jų eksportas į Bendriją nedarė žalos ir todėl nagrinėjant žalos tęsimąsi priverstinio kainų mažinimo skirtumai nebuvo tiriami.3. Importas iš kitų šalių(79) Toliau pateiktoje lentelėje nurodomi duomenys apie nagrinėjamuoju laikotarpiu iš kitų trečiųjų šalių importuotą kiekį. Šios kiekio ir kainų tendencijos taip pat grindžiamos Eurostato duomenimis.2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | PTL |Iš Rusijos importuotas kiekis (tonomis) | 1 360 025 | 1 429 543 | 1 783 742 | 1 404 863 | 1 488 367 |Rinkos dalis | 15,7 % | 16,0 % | 19,9 % | 15,8 % | 16,6 % |Importo iš Rusijos kainos (EUR/t) | 119 | 133 | 154 | 180 | 196 |Iš Egipto importuotas kiekis (tonomis) | 579 830 | 629 801 | 422 892 | 385 855 | 624 718 |Rinkos dalis | 6,7 % | 7,0 % | 4,7 % | 4,3 % | 7,0 % |Importo iš Egipto kainos (EUR/t) | 149 | 163 | 178 | 220 | 222 |Iš Rumunijos importuotas kiekis (tonomis) | 260 298 | 398 606 | 235 417 | 309 195 | 248 377 |Rinkos dalis | 3,0 % | 4,5 % | 2,6 % | 3,5 % | 2,8 % |Importo iš Rumunijos kainos (EUR/t) | 123 | 142 | 175 | 197 | 210 |Iš visų kitų šalių importuotas kiekis (tonomis) | 373 732 | 291 620 | 254 311 | 336 110 | 326 579 |Rinkos dalis | 4,3 % | 3,3 % | 2,8 % | 3,8 % | 3,6 % |Importo iš visų kitų šalių kainos (EUR/toną) | 141 | 170 | 194 | 221 | 224 |Visų trečiųjų šalių rinkos dalis | 29,7 % | 30,8 % | 30,0 % | 27,4 % | 30,0 % |(80) Reikia paminėti, kad bendras importas iš trečiųjų šalių per visą laikotarpį padidėjo 4,4 %. Tai daugiausiai lėmė importo padidėjimas (+9,4 %) iš Rusijos, kuri yra didžiausia eksportuotoja. Taip pat reikia paminėti, kad per visą laikotarpį importui iš Rusijos buvo taikomos priemonės (MIK), kurios buvo panaikintos Tarybos reglamentu (EB) 907/2007[8] (žr. 6 konstatuojamąją dalį). 2002 m. – PTL importas iš Egipto padidėjo 7,7 %, o importas iš kitų trečiųjų šalių sumažėjo tokia pačia dalimi; Rumunijos importas sudarė daugiau nei 40 % šito importo. Kalbant apie eksporto kainas, visos minėtos šalys eksportavo į Bendriją tokiomis kainomis, dėl kurių nebuvo priverstinai mažinamos Bendrijos pramonės kainos per PTL, ir (arba) kurios yra didesnės už Bendrijos pramonei nežalingas kainas.4. Bendrijos pramonės ekonominė padėtis(81) Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius ekonominius veiksnius ir rodiklius, turinčius įtakos Bendrijos pramonės būklei.4.1. Pirminės pastabos(82) Nustatyta, kad dauguma iš bendradarbiavusių Bendrijos pramonės gamintojų naudojo panašų produktą tolesniam perdirbimui į sumaišytus arba sintetinius trąšų produktus, kurie yra tolesnės azoto trąšos, kurių sudėtyje be azoto yra ir kitų medžiagų, tokių kaip vandenyje tirpstančio fosforo ir (arba) vandenyje tirpstančio kalio.(83) Tokiu būdu toje pačioje įmonėje perkelta karbamido produkcija nepatenka į atvirą rinką ir todėl nekonkuruoja su importuojamu nagrinėjamuoju produktu. Atlikus tyrimą nustatyta, kad toks uždarasis naudojimas sudaro nekintančią 20 % visos Bendrijos pramonės gamybos dalį. Todėl laikoma, kad jis negali turėti reikšmingos įtakos Bendrijos pramonės patiriamai žalai.(84) Tais atvejais, kai taikoma atranka, remiantis įprasta praktika tam tikri žalos rodikliai (gamybos, gamybos pajėgumų, akcijų, pardavimo, rinkos dalies, augimo ir užimtumo) analizuojami visos Bendrijos pramonės (toliau lentelėse – BP) lygiu, o tie žalos rodikliai, kurie susiję su atskirų bendrovių veiklos rezultatais, kaip antai: kainos, gamybos sąnaudos, pelningumas, atlyginimai, investicijos, investicijų grąža, pinigų srautai, pajėgumas pritraukti kapitalo, yra nagrinėjami remiantis surinkta informacija atrinktų Bendrijos gamintojų lygiu (toliau lentelėse – AG).4.2. Su visa Bendrijos pramone susiję duomenysa) Gamyba(85) Bendrijos pramonės gamyba, įskaitant uždarąjį naudojimą, išliko beveik pastovi 2002 m. – PTL: 2003 m. padidėjo 5 % ir 2004 m. tiek pat procentų sumažėjo. 2005 m. ir per PTL užregistruotas nedidelis 2 % padidėjimas (1 procentiniu punktu), pasiekiant 4,45 mln. tonų lygį.2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | PTL |BP gamyba (tonomis) | 4 300 000 | 4 500 000 | 4 300 000 | 4 400 000 | 4 450 000 |Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 105 | 100 | 102 | 103 |BP uždarajam perkėlimui sunaudota produkcija | 800 000 | 800 000 | 800 000 | 900 000 | 900 000 |Kaip visos produkcijos dalis (%) | 19,3 % | 18,5 % | 19,5 % | 20,6 % | 20,2 % |Šaltinis: skundo pateikėjai, atrankos klausimyno atsakymai ir patikrinti klausimyno atsakymaib) Pajėgumai ir pajėgumų panaudojimo lygis(86) Gamybos pajėgumai 2002 m. – PTL padidėjo nedaug (5 %). Atsižvelgiant į tai, kad gamybos apimtis nepakito, šiek tiek sumažėjo pajėgumų panaudojimas: nuo 84 % 2002 m. iki 81 % PTL. Tačiau pajėgumų panaudojimui, susijusiam su šios rūšies gamyba ir pramone, įtakos gali turėti kitų produktų, kuriuos galima gaminti ta pačia gamybos įranga, gamyba, todėl tai nėra reikšmingas žalos rodiklis.2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | PTL |BP gamybos pajėgumai (tonomis) | 5 100 000 | 5 200 000 | 5 200 000 | 5 400 000 | 5 360 000 |Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 101 | 101 | 106 | 105 |BP pajėgumų panaudojimas | 84 % | 88 % | 84 % | 81 % | 81 % |Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 104 | 100 | 96 | 96 |c) Atsargos(87) 2002–2004 m. Bendrijos pramonės laikotarpio pabaigos atsargų lygis buvo stabilus, o vėliau labai padidėjo (24 procentiniais punktais 2005 m. ir papildomai 13 procentinių punktų PTL pabaigoje). Tačiau kadangi uždarajam naudojimui skirtas karbamidas yra laikomas kartu su laisvoje rinkoje parduodamu produktu, atsargų lygis yra laikomas nereikšmingu žalos rodikliu. Taip pat reikia paminėti, kad PTL pabaiga sutampa su sezoninio pardavimo pradžia.2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | PTL |BP laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis) | 250 000 | 240 000 | 260 000 | 320 000 | 350 000 |Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 94 | 103 | 127 | 140 |d) Parduotas kiekis(88) 2002 m. – PTL Bendrijos pramonės pardavimas Bendrijos rinkoje šiek tiek sumažėjo, t. y. 3 %.2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | PTL |BP EB parduotas kiekis (tonomis) | 3 150 000 | 3 240 000 | 3 050 000 | 3 000 000 | 3 070 000 |Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 103 | 97 | 95 | 97 |e) Rinkos dalis(89) Bendrijos pramonės rinkos dalis 2002 m. – PTL taip pat šiek tiek sumažėjo (nuo 36,5 % iki 34,3 %).2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | PTL |Bendrijos pramonės rinkos dalis | 36,5 % | 36,3 % | 34,1 % | 33,8 % | 34,3 % |Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 99 | 93 | 93 | 94 |f) Augimas(90) Per nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijos pramonė prarado nedidelę rinkos dalį stabilioje rinkoje. Nagrinėjamųjų keturių šalių importas, kurio rinkos dalis 2002 m. – PTL sumažėjo nuo 5,8 % iki 4,4 %, neužėmė Bendrijos pramonės prarastos rinkos dalies.g) Užimtumas(91) 2002 m. – PTL užimtumo lygis Bendrijos pramonėje sumažėjo 6 %, nors gamyba šiek tiek padidėjo: taigi tai rodo Bendrijos pramonės pastangas nuolat didinti našumą ir konkurencingumą.2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | PTL |BP užimtumas (nagrinėjamasis produktas) | 1 235 | 1 230 | 1 155 | 1 160 | 1 165 |Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 100 | 94 | 94 | 94 |h) Našumas(92) 2002–2003 m. vieno Bendrijos pramonės darbuotojo metinis našumas padidėjo 6 % ir per PTL išliko pastovus; tam teigiamos įtakos turėjo sumažėjęs darbuotojų skaičius ir padidėjusi Bendrijos pramonės gamyba.2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | PTL |BP našumas (tonomis vienam darbuotojui) | 3 500 | 3 700 | 3 745 | 3 765 | 3 735 |Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 106 | 107 | 108 | 107 |i) Dempingo skirtumo dydis(93) Kalbant apie tikrojo dempingo skirtumo per PTL poveikį Bendrijos pramonei, atsižvelgiant į tai, kad i) importo apimtis iš Baltarusijos, Ukrainos ir Libijos buvo mažesnė už de minimis lygį; ii) importas iš Kroatijos nekito, o jo kainos didėjo tiek pat, kiek ir ES pardavimo kainos; ir iii) bendra Bendrijos pramonės finansinė padėtis buvo labai gera, šis poveikis ir rodiklis laikomi nereikšmingais.j) Atsigavimas po ankstesnio dempingo(94) Pirmiau ir toliau išnagrinėti rodikliai aiškiai rodo, kad Bendrijos pramonės ekonominė ir finansinė padėtis žymiai pagerėjo.4.3. Su atrinktais Bendrijos gamintojais susiję duomenysa) Pardavimo kainos ir veiksniai, turintys įtakos vidaus rinkos kainoms(95) Atrinktų Bendrijos pramonės gamintojų vidutinė neto pardavimo kaina labai padidėjo nuo 2004 m. iki PTL ir atspindėjo nuoseklų bei besitęsiantį žaliavų sąnaudų didėjimą ir tuo pačiu metu vyravusias palankias tarptautinės karbamido rinkos sąlygas.2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | PTL |AG vieneto kaina EB rinkoje (EUR/t) | 138 | 149 | 164 | 189 | 207 |Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 108 | 120 | 138 | 151 |b) Atlyginimai(96) 2002 m. – PTL vidutinis darbuotojo atlyginimas padidėjo 13 %. Atsižvelgiant į infliacijos lygį ir bendrai sumažėjusį darbuotojų skaičių, laikoma, kad šis atlyginimų didėjimas yra nedidelis.2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | PTL |AG vieno darbuotojo metinės darbo sąnaudos (tūkst. EUR) | 44,2 | 47,2 | 47,1 | 48,6 | 49,9 |Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 107 | 107 | 110 | 113 |c) Investicijos(97) Keturių atrinktų gamintojų metinės investicijos į panašų produktą nagrinėjamuoju laikotarpiu didėjo (konkrečiai – 74 %), nors tam tikrų svyravimų būta. Šios investicijos daugiausia buvo susijusios su gamybos įrenginių modernizavimu ir aplinkos apsaugos reikalavimais. Tai patvirtina Bendrijos pramonės pastangas nuolat didinti našumą ir konkurencingumą. Rezultatus galima įvertinti nagrinėjant, kaip kito našumas, kuris tuo laikotarpiu labai padidėjo (žr. 92 konstatuojamąją dalį).2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | PTL |AG grynosios investicijos (tūkst. EUR) | 20 493 | 11 095 | 31 559 | 40 001 | 35 565 |Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 54 | 154 | 195 | 174 |d) Pelningumas ir investicijų grąža(98) Atrinktų gamintojų pelningumas rodo didelį pagerėjimą 2002–2005 m., kuomet jis pasiekė daugiau kaip 19 % pardavimo vertės. Dėl pastovaus dujų kainos didėjimo 2006 m. pradžioje per PTL rodiklis buvo 10,7 %. Į tai atsižvelgiant pažymima, kad pirminiame tyrime nustatytas 8 % pelno dydis, kuris galėjo būti gaunamas, jei nebūtų vykdomas žalingas dempingas. Investicijų grąža, išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu, visu nagrinėjamuoju laikotarpiu kito maždaug taip pat kaip ir pelningumas.2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | PTL |AG pardavimo nesusijusiems pirkėjams EB pelningumas (grynojo pardavimo dalis, %) | 4,6 % | 11,1 % | 18,4 % | 19,3 % | 10,7 % |Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 241 | 400 | 419 | 233 |AG investicijų grąža (pelnas investicijų grynosios buhalterinės vertės %) | 10,7 % | 31,0 % | 48,8 % | 51,1 % | 29,4 % |Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 290 | 456 | 477 | 275 |e) Pinigų srautai ir pajėgumas padidinti kapitalą(99) Grynųjų pinigų srautas 2002–2005 m. labai padidėjo, tačiau vėl sumažėjo per PTL. Šis pokytis atitinka bendrą pelningumo pokytį nagrinėjamuoju laikotarpiu.2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | PTL |AG pinigų srautai (tūkst. EUR) | 38 534 | 60 289 | 92 671 | 111 722 | 58 912 |Indeksas (2002 m. = 100) | 100 | 156 | 240 | 290 | 153 |(100) Atliekant tyrimą nenustatyta, kad atrinkti Bendrijos gamintojai būtų turėję kokių nors sunkumų bandydami padidinti kapitalą.5. Išvada(101) 2002 m. – PTL Bendrijos pramonės rinkos dalis ir pardavimo apimtis Bendrijos rinkoje šiek tiek sumažėjo. Tačiau bendra Bendrijos pramonės padėtis per nagrinėjamąjį laikotarpį pagerėjo.(102) Beveik visi žalos rodikliai, išskyrus atsargų kiekio padidėjimą, pakito teigiama linkme: gamybos apimtis ir Bendrijos pramonės vieneto pardavimo kaina padidėjo, o po 2002 m. pelningumas gerokai viršijo tikslinį pelno dydį, nustatytą pradiniame tyrime.(103) Teigiamai kito ir investicijų grąža bei pinigų srautai. Atlyginimai šiek tiek didėjo, Bendrijos pramonė investavo toliau. Taip pat labai padidėjo našumas – tai rodo teigiamą gamybos raidą ir Bendrijos pramonės pastangas ją didinti investicijomis.(104) Pareiškėjas teigė, kad karbamido pramonės po pardavimo gautas ilgalaikis pelnas sumokėjus mokesčius turėtų būti 25 %. Tai turėtų sudaryti maždaug 36 % ikimokestinio pelno iš apyvartos. Pareiškėjo teigimu, tai galima pagrįsti naujos amoniako ir (arba) karbamido įmonės, kurios investicijų grąža turėtų siekti 11 % (kuri, kaip teigiama, prilygtų 36 % ikimokestinio pelno iš apyvartos), įsteigimo sąnaudomis. Į tai atsižvelgiant reikia pažymėti, kad atliekant šį tyrimą pareiškėjas nenurodė tokio didelio pelno ir pirminiame tyrime buvo nustatyta, kad nesant žalingo dempingo galima pasiekti 8 % pelno dydį. Be to, Pirmosios instancijos teismas savo sprendimu byloje T-210/95 patvirtino, kad „… pelno dydis, kuriuo turi remtis Taryba, apskaičiuodama tikslinę kainą, kuria bus pašalinta aptariama žala, turi būti lygus tokiam pelno dydžiui, kurio Bendrijos pramonė galėtų pagrįstai tikėtis esant normalioms konkurencingumo sąlygoms, kai nevykdomas importas dempingo kaina“.[9] Toje pačioje byloje patvirtinta, kad „… teiginys, kad pelno dydis, kurį taiko Bendrijos institucijos, turi būti toks, kad būtų galima užtikrinti Bendrijos pramonės išlikimą ir (arba) atitinkamą kapitalo grąžą, nėra pagrįstas pagrindiniu reglamentu“.(105) Pareiškėjas taip pat tvirtino, kad, kalbant apie trąšų pramonę, po pardavimo gautas pelnas nėra tinkamas rodiklis nustatant žalą, kadangi jis susijęs su pelnu, o naudojamo kapitalo grąža ir (arba) investicijų grąža yra kokybiškai tinkamesnės tokiam vertinimui. Be to, buvo teigiama, kad pagal šiuos rodiklius Bendrijos pramonė patyrė žalą.(106) Įvertinant tam tikras trąšų pramonės charakteristikas ( inter alia , arba, pvz., jos kapitalo naudojimo intensyvumą) bei trąšų rinkos pobūdį (jos žaliavų kainų ir galutinių produktų kainų kintamumą), pritariama, kad po pardavimo gautas pelnas, savaime, gali būti ne pats geriausias rodiklis, susijęs su pelningumu, ir jis turėtų būti papildomas tokiais rodikliais, kaip naudojamo kapitalo grąža ir investicijų grąža. Tačiau pareiškėjas nepateikė jokių įrodymų, kad jei nebūtų importo dempingo kaina, Bendrijos pramonė būtų galėjusi gauti nurodyto dydžio grąžą. Pareiškėjas taip pat nenurodė pelno dydžio, kurį būtų galėjusi gauti Bendrijos pramonė, jei nebūtų importo dempingo kaina. Todėl šis argumentas buvo atmestas.(107) Todėl daroma išvada, kad materialinė žala Bendrijos pramonei nebesitęsė.F. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBė1. Bendra informacija(108) Kadangi dėl importo iš nagrinėjamosios šalies patirta materialinė žala nesitęsė, atliekant analizę didžiausias dėmesys skirtas žalos pasikartojimo tikimybei panaikinus priemones. Šiuo atžvilgiu analizuoti du pagrindiniai kriterijai: i) galimas eksporto iš nagrinėjamųjų šalių kiekis ir kainos; ii) šio numatomo kiekio iš nagrinėjamųjų šalių ir kainų poveikis Bendrijos pramonei.(109) Atliekant tyrimą, atsižvelgiama ne tik į Bendrijoje, bet ir visame pasaulyje esančias aplinkybes – vis dar dideles kainas ir pelną. Tokias aplinkybes daugiausiai lemia tai, kad paklausa viršija pasiūlą. Nėra jokių požymių, kad tokios bendros aplinkybės per trumpą arba vidutinį laikotarpį labai pasikeistų.2. Galimas eksporto iš nagrinėjamųjų šalių kiekis ir kainos(110) Kaip nurodyta pirmiau, tikėtina, kad pasibaigus priemonių galiojimui Ukrainos eksportuojantys gamintojai į Bendriją daugiausiai papildomai eksportuotų apie 375 000 tonų karbamido. Libija ir Baltarusija – atitinkamai 140 000 ir 150 000 tonų. Kroatijos eksportuojamas kiekis lyginant su dabartine apimtimi nedaug pasikeistų.(111) Eksporto kainos į Bendriją ir į trečiąsias šalis nagrinėtos pirmiau. Atsižvelgiant į toliau aprašomas rinkos sąlygas ir tikėtiną sąnaudų, pvz. dujų, pokytį, atlikus šią analizę daroma išvada, kad tikėtina, jog eksporto kainos išliks didelės. Todėl negalima daryti išvados, kad dėl tokių kainų būtų priverstinai mažinamos Bendrijos pramonės kainos arba sąnaudos ir (arba) Bendrijos pramonė būtų priversta parduoti mažesnėmis kainomis.3. Prognozuojamų eksporto kiekių ir kainų poveikis Bendrijos pramonei panaikinus priemones(112) Numatoma, kad ateinančiais metais karbamido rinka Bendrijoje[10] ir pasaulyje labai išaugs daugiausiai dėl padidėjusios žemės ūkio gamybos (naudojamos biokurui) ir dėl platesnio AdBlue [11] naudojimo pramonėje. Pavyzdžiui, Žemės ūkio generalinio direktorato 2007 m. liepos mėn. išleistame leidinyje „Žemės ūkio rinkų perspektyvos Europos Sąjungoje 2007–2014 m.“ patvirtinama, kad grūdų gamyba per šį laikotarpį padidės 20 %. Pareiškėjo skaičiavimu augimas bus 10 %. Be to, 2007 m. rugsėjo mėn. pabaigoje Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1107/2007[12] numatyta 2008 m. taikyti nukrypimus, susijusius su atidėta žeme. Tikėtina, kad numatytas Bendrijos rinkos augimas (apie 1 mln. papildomų tonų) viršys didžiausią numatytą kiekį, kurį eksportuojančios šalys galėtų eksportuoti į Bendriją. Todėl dėl tokio papildomo eksporto neatsirastų jokių didelių kiekio neatitikimų iš dalies todėl, kad skirtumas tarp didžiausios galimos Bendrijos gamybos ir vartojimo yra apie 2 mln. tonų, ir nėra jokių požymių, kad kiti eksportuotojai ( inter alia , Rusijos kilmės, kaip nurodyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 907/2007) šį skirtumą kompensuotų tiek, kad pasiūlos perviršis sumažintų rinkos kainas.(113) Atsižvelgiant tai, kas išdėstyta pirmiau, nepanašu, kad Bendrijos pramonė turėtų sumažinti savo pardavimą, gamybą arba kainas tiek, kad būtų daroma materialinis poveikis jos pelningumui arba bendrai padėčiai. Todėl tikėtina, kad pelnas išliktų dabartinio lygio, atspindėdamas vyraujančias palankias rinkos sąlygas, ypač nuo 2004 m. iki PTL.4. Išvada dėl žalos pasikartojimo tikimybės(114) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, negalima daryti išvados, kad panaikinus galiojančias priemones, būtų žalos Bendrijos pramonei pasikartojimo tikimybė.H. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS(115) Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti panaikinti galiojančias priemones. Buvo nustatytas laikas pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti. Nebuvo gauta jokių pastabų, pagal kurias būtų keičiamos pirmiau išdėstytos išvados.(116) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, reikėtų, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, panaikinti antidempingo priemones, taikomas importuojamam Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos kilmės karbamidui, ir nutraukti tyrimą.(117) Atsižvelgiant į pirmiau aprašytas aplinkybes, t. y. didelius sąnaudų struktūros ir (arba) eksportuotojų visose nagrinėjamosiose keturiose šalyse eksporto operacijų iškraipymus, būtina atidžiai stebėti Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos kilmės karbamido importo raidą ir prireikus imtis skubių veiksmų.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisAntidempingo muitas, taikomas importuojamam Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos kilmės karbamidui, ištirpintam arba neištirpintam vandenyje, kurio KN kodai yra 3102 10 10 ir 3102 10 90, panaikinamas, o su šiuo importu susijęs tyrimas nutraukiamas.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje [...]Tarybos varduPirmininkas […] [1] OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).[2] OL L 17, 2002 1 19, p. 1.[3] OL C 93, 2006 4 21, p. 6.[4] OL C 316, 2006 12 22, p. 13.[5] OL L 127, 2001 5 9, p. 11.[6] OL C 105, 2006 5 4, p. 12.[7] OL L 198, 2007 7 31, p. 4.[8] OL L 198, 2007 7 31, p. 4.[9] ETGA prieš Tarybą , T-210/95, (1195) Rink. p. II-3291, 60 punktas.[10] Šaltinis: „Pasaulinis trąšų ir žaliavų pasiūlos ir paklausos santykis: 2005–2009 m.“, A05/71b, 2005 m. birželio mėn., Tarptautinė trąšų pramonės asociacija (IFA).[11] AdBlue yra registruotas ištirpinto vandenyje karbamido (32,5 %) prekės ženklas ir naudojamas selektyviosios katalizinės redukcijos procese, siekiant sumažinti azoto oksido išmetimą dyzeliniuose varikliuose.[12] OL L 253, 2007 9 28, p. 1.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52005PC0254

Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2505/96, nustatantį tam tikrų žemės ūkio bei pramonės produktų autonominių Bendrijos tarifų kvotas ir numatantį jų administravimą  /* KOM/2005/0254 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 15.6.2005KOM(2005) 254 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2505/96, nustatantį tam tikrų žemės ūkio bei pramonės produktų autonominių Bendrijos tarifų kvotas ir numatantį jų administravimą(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS |110 | Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai Kvotų apimtis tam tikroms autonominių Bendrijos tarifų kvotoms nėra pakankama, siekiant patenkinti Bendrijos pramonės poreikius per einamąjį kvotų laikotarpį. Todėl šių kvotų apimtys turėtų būti padidintos. Atsakydami į kelių valstybių narių prašymus Komisijos departamentai kartu su atitinkamų vyriausybių ekspertais sprendė, ar reikia atidaryti, padidinti ir pratęsti tarifų kvotas tam tikriems žemės ūkio bei pramonės produktams. |120 | Bendras kontekstas 1996 m. gruodžio 20 d. Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 2505/96, nustatantį tam tikrų žemės ūkio bei pramonės produktų autonominių Bendrijos tarifų kvotas ir numatantį jų administravimą. Šių produktų poreikis Bendrijai poreikis turėtų būti patenkintas palankiausiomis sąlygomis. Naujas Bendrijos tarifų kvotas atitinkamiems kiekiams reikėtų atidaryti sumažintais arba nuliniais muitais, vengiant bet kokio tų produktų rinkų trikdymo. Ekonomikos tarifų klausimų ekspertų grupės susirinkime vykusio svarstymo metu paaiškėjo, kad valstybės narės galėjo pritarti naujų šiame reglamento pasiūlyme numatytų produktų tarifų kvotų atidarymui, padidinimui arba pratęsimui, nepakenkiant tų produktų rinkai. |130 | Pasiūlymo srityje egzistuojančios nuostatos OL L 345, 1996 12 31, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2243/2004 (OL L 381, 2004 12 28, p. 1). |141 | Derinimas su kitomis Sąjungos politikos kryptimis ir tikslais Atsižvelgiama į žemės ūkio, prekybos, įmonių, plėtros ir išorės santykių politiką. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotomis šalimis |219 | Konsultavimosi metodai, pagrindiniai tiksliniai sektoriai ir bendras respondentų pobūdis Buvo tariamasi su Ekonomikos tarifų klausimų ekspertų grupe, atstovaujančia kiekvienos valstybės narės pramonės šakas. Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgta Visos išvardytos kvotos atitinka grupės susirinkime vykusio svarstymo metu priimtą susitarimą. |Žinių kaupimas ir pritaikymas |229 | Susijusios mokslo/žinių sritys Ekspertai, atstovaujantys valstybes nares Ekonomikos tarifų klausimų ekspertų grupėje Naudojama metodika Atviros konsultacijos Pagrindinės organizacijos/ekspertai, su kuriais buvo tariamasi Kiekvienos valstybės narės paskirti ekspertai. Gautų ir panaudotų patarimų santrauka Nebuvo paminėta galima rimta rizika, kurios pasekmės būtų negrįžtamos. Ekonomikos tarifų klausimų ekspertų grupės susitarimas. Panaudoti ekspertų patarimų paskelbimo būdai. Pasiūlymo paskelbimas |230 | Poveikio vertinimas netinkama Pasiūlymas neįtrauktas į 2005 m. Komisijos darbo ir teisės aktų leidybos programą |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |305 | Siūlomų veiksmų santrauka Tarybos reglamento pasiūlymas, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2505/96, nustatantį tam tikrų žemės ūkio bei pramonės produktų autonominių Bendrijos tarifų kvotas ir numatantį jų administravimą |310 | Teisinis pagrindas 26 str. |329 | Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šios(-ių) priežasties(-čių). |331 | Siūlomos priemonės atitinka veiksmų programos „Muitinė 2000“ tikslus. |332 | Šios priemonės atitinka Komisijos komunikatą dėl autonominio tarifo sustabdymo ir kvotų (98/C 128/02)[1] bei principus, nustatytus siekiant supaprastinti užsienio prekybą vykdančių ūkio subjektų procedūras. |Priemonių pasirinkimas |341 | Siūlomos priemonės: reglamentas. |342 | Kitos priemonės nebūtų tinkamos dėl šios(-ių) priežasties(-čių). Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, pagal EB sutarties 26 straipsnį kvalifikuota balsų dauguma patvirtino autonominių tarifų sustabdymą ir kvotas. |POVEIKIS BIUDžETUI |401 | Nesurinkti muitai. |PAPILDOMA INFORMACIJA |Persvarstymas, pakeitimas, saulėlydžio išlyga |533 | Į pasiūlymą yra įtraukta saulėlydžio išlyga. |1.  PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2505/96, nustatantį tam tikrų žemės ūkio bei pramonės produktų autonominių Bendrijos tarifų kvotas ir numatantį jų administravimąEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 26 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[2],kadangi:2.  1996 m. gruodžio 20 d. Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 2505/96, nustatantį tam tikrų žemės ūkio bei pramonės produktų Bendrijos tarifų kvotas ir numatantį jų administravimą[3]. Bendrija turėtų apsirūpinti šiais produktais palankiausiomis sąlygomis. Šiuo tikslu naujas Bendrijos tarifų kvotas atitinkamiems kiekiams reikėtų atidaryti sumažintais arba nuliniais muitais, vengiant bet kokio tų produktų rinkų trikdymo.3.  Kvotų apimtis tam tikroms Bendrijos tarifų kvotoms nėra pakankama, siekiant patenkinti Bendrijos pramonės poreikius per einamąjį kvotų laikotarpį. Todėl šių kvotų apimtys turėtų būti padidintos.4.  Reglamentas (EB) Nr. 2505/96 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,5.  Atsižvelgiant į šio reglamento ekonominę svarbą, būtina remtis skubos pagrindais, numatytais Europos Sąjungos sutarties ir prie Europos bendrijos steigimo sutarčių protokolo dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 1.3 punkte,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamento (EB) Nr. 2505/96 I priedas papildomas priede nurodytomis kvotomis, kurios taikomos nuo 2005 m. liepos 1 d.2 straipsnisKvotų laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. Reglamento (EB) Nr. 2505/96 I priede, tarifų kvotos 09.2626 apimtis yra 1 600 000 vienetų.3 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajam leidinyje dieną.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje, […]Tarybos varduPirmininkasPRIEDASEilės Nr. | KN kodas | Taric poskyris | Aprašymas | Kvotos dydis | Kvotos muitas % | Kvotos laikotarpis |09.2002 | 2928 00 90 | 30 | Fenilhidrazinas | 300 tonų | 0 | 2005 12 31-2005 7 1 |09.2003 | 8543 89 95 | 63 | Reguliuojamos įtampos dažnio generatorius, sudarytas iš aktyviųjų ir pasyviųjų elementų, sumontuotų ant spausdintinės grandinės, esančios korpuse, kurio išoriniai matmenys ne didesni kaip 30 x 30 mm | 700 000 vienetų | 0 | 2005 12 31-2005 7 1 |09.2004 | 2926 10 00 | 10 | Akrilnitrilas | 40 000 tonų | 0 | 2005 12 31-2005 7 1 |09.2009 | 8504 90 11 | 30 | Feritinės šerdys, kurių matmenys yra tokie: − vidinis skersmuo viršuje − 48 mm, aukštis − 42 mm; − vidinis skersmuo viršuje − 48 mm, aukštis − 44 mm; − vidinis skersmuo viršuje − 49 mm, aukštis − 42 mm; − vidinis skersmuo viršuje − 51 mm, aukštis − 40 mm; skirtos kreipimo sistemų gamybai (a) | 650 000 vienetų | 0 | 2005 12 31-2005 7 1 |09.2018 | 2932 11 00 | 10 | Tetrahidrofuranas, kurio sudėtyje tetrahidro-2-metilfuranas ir tetrahidro-3-metilfuranas sudaro ne daugiau kaip 40 mg/litre, naudojamas _α_-4-hidroksibutil-_ω_-hidroksipoli(oksitetrametileno) gamyboje (a) | 30 000 tonų | 0 | 2005 12 31-2005 7 1 |09.2026 | 2903 30 80 | 70 | 1,1,1,2 Tetrafluoretanas, patvirtintas bekvapis, kurio sudėtyje: − 1,1,2,2 tetrafluoretanas sudaro ne daugiau kaip 600 ppm masės − pentafluoretanas sudaro ne daugiau kaip 2 ppm masės − chlordifluoretanas sudaro ne daugiau kaip 2 ppm masės − chlorpentafluoretanas sudaro ne daugiau kaip 2 ppm masės − dichlordifluoretanas sudaro ne daugiau kaip 2 ppm masės Skirti naudoti farmacinių varančiųjų dujų, naudojamų fiksuotų dozių inhaliatoriuose, gamybai (a) | 2 000 tonų | 0 | 2005 12 31-2005 7 1 |09.2028 | 8545 19 90 | 10 | Anglies strypai (anglies elektrodai), skirti naudoti cinko-anglies baterijų gamybai | 400 000 000 vienetų | 0 | 2005 12 31-2005 7 1 |09.2030 | 2926 90 95 | 74 | Chlorotalonilas | 350 tonų | 0 | 2005 12 31-2005 7 1 |09.2976 | ex 8407 90 10 | 10 | Keturtakčiai benzininiai varikliai, kurių cilindrų darbinis tūris mažesnis kaip 250 cm³, skirti vejapjovių, klasifikuojamų 8433 11 subpozicijoje, a) arba kitų vejapjovių arba žoliapjovių su varikliu, klasifikuojamų 8433 2010 subpozicijoje a) surinkimui | 750 000 vienetų | 0 | 2006 06 30-2005 7 1 |a) Pagal atitinkamas Bendrijos nuostatas atliekami numatytos galutinės naudojimo paskirties patikrinimai.LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT FOR PROPOSALS HAVING A BUDGETARY IMPACT EXCLUSIVELY LIMITED TO THE REVENUE SIDENAME OF THE PROPOSAL :Proposition de règlement (CE) du Conseil modifiant le règlement (CE) n° 2505/96 portant ouverture et mode de gestion de contingents tarifaires communautaires autonomes pour certains produits agricoles et industrielsBUDGET LINES :Chapter and Article: Chap. 12 art. 120Amount budgeted for the year concerned: millionsFINANCIAL IMPACT( Proposal has no financial implicationsx Proposal has no financial impact on expenditure but has a financial impact on revenue – the effect is as follows:(€ million to one decimal place)Budget line | Revenue[4] | 12 month period, starting dd/mm/aaaa | [Year n] |Article 120 | Impact on own resources | 01/01/2005 | - 11,4 |ANTI-FRAUD MEASURESProvisions on the management of these tariff quotas include the measures necessary for preventing frauds and irregularities and protecting against them.OTHER REMARKSEffective from 1.1.2005:Description | Variation in quota volume (unit/tons) | Variation in estimated price (€ per unit/€ per tonne) | Variation in normal duty (%) (2004 CCT) | Variation in quota duty (%) | Expected variation in the loss of revenue in relation to the previous quota period (in €) |Pieces of embossed grain bovine leather 09.2626 | + 1.200.000 u (initial volume: 400.000 u) | 0 (initial price: 26) | 0 (initial duty: 2,5) | 2,5 | + 780 000 |Total loss of revenue in relation to previous quota period: (780 000 – 195 000) € 585 000 net.Effective from 01.07.2005:Description | Variation in quota volume (unit/tons) | Variation in estimated price (€ per unit/€ per tonne) | Quota duty (%) (2004 CCT) | Variation in quota duty (%) | Expected variation in the loss of revenue in relation to the previous quota period (in €) |Phenylhydrazine 09.2002 | + 300 t (initial volume: 0 t) | 3 875 | 0 (initial duty: 6,5) | 6,5 | + 75 563 |Voltage controlled frequency generator 09.2003 | + 700 000 u (initial volume: 0 u) | 9,57 | 0 (initial duty: 3,7) | 3,7 | + 247 863 |Acrylonitrile 09.2004 | + 40 000 t (initial volume: 0 t) | 800 | 0 (initial duty: 6,5) | 6,5 | + 2 080 000 |Ferrite cores with the following dimensions 09.2009 | + 650 000 u (initial volume: 0 u) | 0,77 | 0 (initial duty: 2,2) | 2,2 | + 11 011 |Tetrahydrofuran, containing not more than 40 mg 09.2018 | + 30 000 t (initial volume: 0 t) | 2 200 | 0 (initial duty: 6,5) | 6,5 | + 4 290 000 |1,1,1,2 Tetrafluoroethane, certified odourless 09.2026 | + 2 000 t (initial volume: 0 t) | 2 889 | 0 (initial duty: 5,5) | 5,5 | + 317 790 |Carbon rods (carbon electrodes) 09.2028 | + 400 000 000 u (initial volume: 0 u) | 0,0026 | 0 (initial duty: 2,7) | 2,7 | + 28 080 |Chlorothalonil (ISO) 09.2030 | + 350 t (initial volume: 0 t) | 6 000 | 0 (initial duty: 6,5) | 6,5 | + 136 500 |Total loss of revenue in relation to previous quota period: (7 186 807 – 1 796 702) 5 390 105 € net.[1] OL C 128, 1998 4 25, p. 2.[2] OL C[…], […], p. […].[3] OL L 345, 1996 12 31, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2243/2004 (OL L 381, 2004 12 28, p. 1).[4] Regarding traditional own resources (agricultural duties, sugar levies, customs duties) the amounts indicated must be net amounts, i.e. gross amounts after deduction of 25 % of collection costs.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52007PC0492

Pasiūlymas Tarybos reglamentas kuriuo nustatomos Baltijos jūroje 2008 m. taikomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės ir susijusios sąlygos  /* KOM/2007/0492 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 3.9.2007KOM(2007) 492 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo nustatomos Baltijos jūroje 2008 m. taikomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės ir susijusios sąlygos(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. PASIūLYMO APLINKYBėS110-  Pasiūlymo tikslaiŠio pasiūlymo tikslas − valstybėms narėms nustatyti komerciniu požiūriu svarbiausių Baltijos jūros žuvų išteklių žvejybos galimybes 2008 metams.120-  Bendrosios aplinkybėsPagal 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal bendrąją žuvininkystės politiką bendrąja žuvininkystės politika reikia užtikrinti, kad gyvieji vandens ištekliai būtų naudojami taip, kad būtų sukurtos tvarios ekonominės, aplinkos ir socialinės sąlygos. Svarbi priemonė siekiant šių tikslų yra kiekvienais metais nustatomos žvejybos galimybės, t. y. didžiausias leidžiamas sugauti kiekis (DLSK), kvotos ir žvejybos pastangų apribojimai.Siekiant paprastumo ir aiškumo, pirmą kartą žvejybos Baltijos jūroje galimybės 2006 metams buvo nustatytos atskiru reglamentu – 2005 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 52/2006, nustatančiu Baltijos jūroje 2006 m. taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas.Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (ICES) ir Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (STECF) mokslines rekomendacijas dėl žvejybos galimybių 2008 m. Baltijos jūroje pateikė 2007 m. birželio mėnesį. Remdamasi šiomis mokslinėmis rekomendacijomis, Bendrija neoficialiai techniniais klausimais konsultavosi su Rusijos Federacija dėl DLSK, kvotų ir susijusių sąlygų atsižvelgdama į 2006 m. liepos mėnesį parafuotą naują dvišalį žuvininkystės susitarimą. Šis susitarimas formaliai įsigalios tik tada, kai abi šalys sudarys susitarimą; Bendrijos atveju tai įvyks, kai Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, priims sprendimą. Šiame etape nėra nustatyta bendrų išteklių jungtinio valdymo priemonių.Pasiūlymas sudarytas iš trijų svarbių žvejybos Baltijos jūroje valdymo 2008 m. dalių: pirmojoje nustatomi DLSK ir kvotos, antrojoje apribojama žvejybos pastanga, o trečiojoje nustatomos susijusios techninės priemonės.-  Pasiūlymo srityje taikomos nuostatosŽvejybos galimybėms ir jų paskyrimui valstybėms narėms taikomos kasmet priimamų reglamentų nuostatos. Paskutinis reglamentas yra 2006 m. gruodžio 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1941/2006, nustatantis Baltijos jūroje 2007 m. taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas.Žvejybos valdymui Baltijos jūroje taip pat svarbus 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2187/2005 dėl žuvų išteklių apsaugos techninėmis priemonėmis Baltijos jūroje, Beltų ir Zundo sąsiauriuose, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1434/98 ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 88/98.2007 m. XX XX d. Tarybos reglamente (EB) Nr. XXX/2007, nustatančiame Baltijos jūros menkių išteklių ir žvejybos būdų, kuriais žvejojami tie ištekliai, daugiametį planą, apibrėžiamos atkuriant atitinkamus menkių išteklius taikytinos kontrolės ir stebėjimo priemonės. Be to, jame numatomos vakarinės ir rytinės dalies menkių išteklių DLSK ir susijusių žvejybos pastangų apribojimų nustatymo taisyklės.-  Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisSiūlomos priemonės parengtos atsižvelgiant į bendrosios žuvininkystės politikos tikslus ir yra suderinamos su Bendrijos tvaraus vystymosi politika.2. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS-  Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisSkyrius dėl žvejybos pastangų apribojimo ir skyrius, kuriame nustatomos susijusios techninės priemonės, atitinka Tarybos 2006 m. gruodžio mėnesį priimtus sprendimus dėl 2006 m. gruodžio 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1941/2006, nustatančio Baltijos jūroje 2007 m. taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas, ir dėl 2007 m. XX XX d. Tarybos reglamento (EB) Nr. XXX/2007, nustatančio Baltijos jūros menkių išteklių ir žvejybos būdų, kuriais žvejojami tie ištekliai, daugiametį planą. Dėl abiejų reglamentų 2005 ir 2006 m. buvo konsultuojamasi su žvejybos sektoriumi, svarstant žvejybos klausimus Baltijos jūroje dalyvaujančiomis nevyriausybinėmis organizacijomis ir atitinkamomis valstybėmis narėmis.Su 2006 m. kovo mėnesį įsteigta Baltijos jūros regiono patariamąja taryba buvo konsultuojamasi 2007 m. birželio mėnesį vykusiame jos vykdomojo komiteto posėdyje remiantis Komisijos politikos pareiškimu dėl žvejybos galimybių 2008 metais. Pasiūlymą moksliškai pagrindė ICES ir STECF. Žuvininkystės GD pateikė taisykles, kurių jis laikytųsi nustatant DLSK ir kvotas 2008 metams remiantis politikos pareiškimu. Buvo atsižvelgta į posėdžio metu pareikštas preliminarias nuomones ir vėliau pateiktas rašytines rekomendacijas.Posėdyje visų pirma buvo aptarti rytinės dalies menkių ištekliai ir pagrindinio baseino lašišų ištekliai. Rytinės dalies menkių išteklių deklaravimas nuolat labai iškraipomas. ICES į sugauto kiekio prognozes įtraukia ir numatomą iškraipytai deklaruojamą sugautą kiekį, bet pataria neatsižvelgti į nepaskirstytą sugautą kiekį nustatant DLSK, jei nebus baigtas neteisėtas žuvų iškrovimas. Kontrolės ir stebėjimo priemonės, kuriomis siekiama spręsti deklaravimo iškraipymo menkių žvejyboje problemą, įtrauktos į daugiametį šių dviejų Baltijos jūros menkių išteklių ir jų žvejybos būdų planą, kuris įsigalios 2008 m.-  Pagrindinio baseino lašišų jauniklių, išgyvenančių nuo jų, kaip sidabrinukių, išplaukimo iš upių iki pirmos žiemos jūroje pabaigos, skaičius (angl. post-smolt survival ) mažėja, todėl žuvų patelių skaičius 2007−2008 m. sumažės. Todėl siūloma DLSK sumažinti 15 %.-  Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimasBendrija kiekvienais metais prašo ICES ir STECF pateikti mokslines rekomendacijas dėl svarbių žuvų išteklių būklės. Gautos rekomendacijos apima visus Baltijos jūros žuvų išteklius, kuriems siūloma nustatyti DLSK, išskyrus plekšnes, kurioms šiais metais nepateikiama rekomendacija. Siūlomi DLSK pagrįsti rekomendacijomis, tačiau į jas nebūtinai skrupulingai atsižvelgiama. Atsižvelgiant į Komisijos tikslą užtikrinti tausų žuvininkystės išteklių naudojimą, kartu išlaikant stabilias žvejybos galimybes, kiekvienais metais nustatomas DLSK nuo ankstesnių metų DLSK gali skirtis ne daugiau kaip 15 %, jeigu dėl išteklių būklės nereikia imtis griežtesnių priemonių. Kai ištekliams taikomas valdymo planas, siūlomas DLSK turi atitikti planą.Menkių ištekliams siūlomi DLSK atitinka Baltijos jūros menkių ištekliams ir žvejybos būdams, kuriais žvejojami tie ištekliai, daugiamečiame plane taikomą laipsnišką metodą. Pagrindinė plano dalis – palaipsniui mažinti žvejybos pastangas iki ilgalaikių tausių žvejybos lygių, kuriais bus užtikrintas išteklių atkūrimas ir dideli bei stabilūs sužvejojamų žuvų kiekiai.Nors ICES DLSK prognozė pagrįsta bendru iškrautu žuvų kiekiu, įskaitant numatomus deklaravimo apie sužvejotų žuvų kiekį iškraipymus, pasiūlymas dėl menkių išteklių DLSK pagrįstas tik teisėtu iškrovimu atsižvelgiant į sugriežtintą kontrolę ir stebėjimo priemones, kurios bus įgyvendinamos 2008 m. kaip daugiamečio plano dalis, ir Komisijos ketinimą pastebimai sumažinti deklaravimo iškraipymus atitinkamose valstybėse narėse 2008 m. Atsižvelgiant į prastą rytinės dalies menkių išteklių būklę ir dabartinę didelę abiejų išteklių išžvejojamą žuvų populiacijos dalį, abiems ištekliams siūlomi DLSK atitinka išžvejojamos žuvų populiacijos dalies sumažėjimą 10 % netaikant DLSK 15 % metinio pokyčio ribos.Reikia papildomų Baltijos jūros lašišų išteklių valdymo priemonių jūrų ir vidaus vandenyse siekiant prireikus palengvinti veiksmingą išteklių atkūrimą. Todėl 2008 m. ketinama parengti lašišų valdymo planą.Pagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais konsultuotasiBuvo konsultuotasi su šiomis mokslinėmis organizacijomis: Tarptautine jūrų tyrinėjimo taryba (ICES) ir Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetu (STECF).-  Poveikio vertinimasDėl siūlomų priemonių, jeigu jos bus įgyvendintos, Bendrijos laivų žvejybos galimybės Baltijos jūroje iš viso sumažės 10 %. Kelių atlantinių silkių išteklių ir atlantinių šprotų atveju sumažėjimas pagrįstas mažesniu išteklių papilnėjimu. Reikšmingiausi sumažinimai yra DLSK sumažinimas Baltijos jūros menkių ištekliams pagal daugiametį planą ir pagrindinio baseino lašišų ištekliams reaguojant į jauniklių, išgyvenančių nuo jų, kaip sidabrinukių, išplaukimo iš upių iki pirmos žiemos jūroje pabaigos, skaičiaus sumažėjimą. Siūlomą sumažinimą atitinkantys pagrindinio baseino lašišų ir plekšnių DLSK yra didesni nei tikrieji sužvejojami žuvų kiekiai, todėl nesitikima, kad jie turės įtakos pirminei iškrautų žuvų vertei. Buvo padidintas centrinės dalies atlantinių silkių DLSK.Pasiūlymas nėra tik trumpalaikis sprendimas, bet ir per ilgesnį laiką įgyvendintino metodo dalis, kuriuo žvejybos mastas palaipsniui mažinamas tol, kol bus užtikrintas ilgalaikis tausus žvejybos lygis.Todėl, taikant pasiūlyme nustatytą metodą, per vidutinės trukmės arba ilgą laikotarpį sumažės žvejybos pastangos, tačiau ilguoju laikotarpiu kvotos išliks stabilios arba padidės. Todėl numatoma, kad metodo taikymo ilgalaikiai padariniai bus sumažėjęs poveikis aplinkai dėl žvejybos pastangų sumažėjimo, žvejybos sektoriaus sumažėjimas dėl mažesnio laivų skaičiaus ir (arba) sumažėjusios vidutinės kiekvieno laivo žvejybos pastangos bei nepakitęs arba padidėjęs iškraunamų žuvų kiekis. Sektoriaus stabilumas ilguoju laikotarpiu padidės.3. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI-  Teisinis pagrindasŠio pasiūlymo teisinis pagrindas yra Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2371/2002, ypač jo 20 straipsnis.4. POVEIKIS BIUDžETUIPasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui.5. PAPILDOMA INFORMACIJA-  Išsamus paaiškinimasŠiuo pasiūlymu Baltijos jūroje žvejojančioms valstybėms narėms nustatomos žvejybos galimybės 2008 metams.Valstybėms narėms skirti DLSK ir kvotos pateikti I priede. Siūlomi skaičiai pagrįsti mokslinėmis rekomendacijomis ir bendrosiomis DLSK bei kvotų nustatymo nuostatomis, apibrėžtomis Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl 2008 m. žvejybos galimybėms skirto Europos Komisijos politikos pareiškimo.Abiejų menkių išteklių DLSK ir kvotos glaudžiai susiję su II priede nustatytais žvejybos pastangų apribojimais.III priede nustatytos techninės priemonės yra papildomos europinių plekšnių ir paprastųjų otų žvejybos valdymo priemonės.PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo nustatomos Baltijos jūroje 2008 m. taikomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės ir susijusios sąlygosEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal bendrąją žuvininkystės politiką[1], ypač į jo 20 straipsnį,atsižvelgdama į 1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 847/1996, nustatantį bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas[2], ypač į jo 2 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:(1) Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 4 straipsnyje reikalaujama, kad Taryba, atsižvelgdama į turimas mokslines rekomendacijas, ypač Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto parengtą ataskaitą, priimtų priemones, būtinas užtikrinant galimybę naudotis vandenimis ir ištekliais bei tausojančią žvejybos veiklą.(2) Pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnį Taryba privalo nustatyti žvejybos galimybių apribojimus žvejybos rajone arba žvejybos rajonų grupėje ir šias žvejybos galimybes paskirstyti valstybėms narėms.(3) Siekiant užtikrinti veiksmingą žvejybos galimybių valdymą, turėtų būti nustatytos konkrečios žvejybos operacijų vykdymo sąlygos.(4) Bendrijos lygmeniu reikia nustatyti žvejybos valdymo principus ir tam tikras procedūras, kad valstybės narės galėtų užtikrinti su jų vėliava plaukiojančių laivų valdymą.(5) Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 3 straipsnyje nustatomos skirstant žvejybos galimybes svarbios apibrėžtys.(6) Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96 2 straipsnį privaloma nustatyti išteklius, kuriems taikomos įvairios tame reglamente nurodytos priemonės.(7) Žvejybos galimybės turėtų būti naudojamos pagal šiam klausimui skirtus Bendrijos teisės aktus, ypač 1987 m. gegužės 20 d. Komisijos reglamentą (EEB) Nr. 1381/87, nustatantį išsamias žvejybos laivų ženklinimo ir jų dokumentacijos taisykles[3], 1983 m. rugsėjo 22 d. Komisijos reglamentą (EEB) Nr. 2807/83, nustatantį išsamias informacijos apie valstybių narių žuvies sugavimus registravimo taisykles[4], 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą[5], 2003 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2244/2003, nustatantį išsamias nuostatas dėl palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemų[6], 1986 m. rugsėjo 22 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2930/86, nustatantį žvejybinių laivų charakteristikas[7], 1991 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3880/91 dėl valstybių narių, žvejojančių šiaurės rytų Atlante, nominalių sugavimų statistinių duomenų pateikimo[8], 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2187/2005 dėl žuvų išteklių apsaugos techninėmis priemonėmis Baltijos jūroje, Beltų ir Zundo sąsiauriuose[9] ir 2007 m. XX XX d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. XXX/2007, nustatantį Baltijos jūros menkių išteklių ir žvejybos būdų, kuriais žvejojami tie ištekliai, daugiametį planą[10].(8) Tikslinga, remiantis Komisijos pareiškimu 2007 m. birželio 11−12 d. Tarybos posėdyje, atsižvelgti į pastaraisiais metais valstybių narių įdėtas pastangas pritaikyti laivyno pajėgumus Baltijos jūroje, nepakenkiant Reglamente (EB) Nr. XXX/2007 nustatytam žvejybos pastangų valdymo sistemos bendram tikslui.(9) Siekiant prisidėti prie žuvų išteklių išsaugojimo, 2008 m. turėtų būti įgyvendintos tam tikros papildomos žvejybai taikomos techninės sąlygos.(10) Siekiant užtikrinti pragyvenimo šaltinį Bendrijos žvejams, svarbu leisti žvejoti tuose žvejybos rajonuose nuo 2008 m. sausio 1 d. Atsižvelgiant į klausimo skubumą, būtina taikyti išimtį šešių savaičių laikotarpiui, nurodytam Protokolo dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir prie Europos bendrijos, Europos anglių ir plieno bendrijos bei Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarčių, I dalies 3 punkte,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:I SKYRIUS Taikymo sritis ir apibrėžtys1 straipsnis DalykasŠiuo reglamentu nustatomos Baltijos jūroje 2008 m. taikomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės ir susijusios tų žvejybos galimybių naudojimo sąlygos.2 straipsnis Taikymo sritis1. Šis reglamentas taikomas Bendrijos žvejybos laivams (Bendrijos laivams) ir su trečiųjų šalių vėliava plaukiojantiems ir jose registruotiems žvejybos laivams, kurie vykdo veiklą Baltijos jūroje.2. Nukrypstant nuo 1 dalies, šis reglamentas netaikomas žvejybos operacijoms, vykdomoms tik mokslinių tyrimų, kurie atliekami gavus leidimą bei atitinkamai valstybei narei suteikus įgaliojimus ir apie kuriuos Komisijai bei valstybei narei, kurios vandenyse atliekami tie moksliniai tyrimai, buvo pranešta iš anksto, tikslais.3 straipsnis ApibrėžtysŠiame reglamente, be Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 3 straipsnyje nustatytųjų, taikomos šios apibrėžtys:a) Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (toliau – ICES) zonos – Reglamente (EEB) Nr. 3880/91 apibrėžtos zonos;b) „Baltijos jūra“ – ICES IIIb, IIIc ir IIId kvadratai;c) „didžiausias leidžiamas sugauti kiekis (DLSK)“ – kasmet leidžiamas sužvejoti kiekvieno išteklio kiekis;d) „kvota“ – Bendrijai, valstybei narei arba trečiajai šaliai skirto DLSK dalis;e) „nebuvimo uoste diena“ − bet koks nepertraukiamas 24 valandų laikotarpis, kurį laivas nebūna uoste, arba bet kokia šio laikotarpio dalis.II SKYRIUSŽvejybos galimybės ir susijusios sąlygos4 straipsnis Sužvejotų žuvų kiekio apribojimai ir paskirstymasSužvejotų žuvų kiekio apribojimai, šių apribojimų paskirstymas valstybėms narėms ir papildomos sąlygos pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 2 straipsnį yra nustatyti šio reglamento I priede.5 straipsnis Specialios nuostatos dėl paskirstymo1. I priede nustatyti sužvejotų žuvų kiekio apribojimai valstybėms narėms paskirstomi nepažeidžiant:a) žvejybos galimybių, kuriomis buvo pasikeista pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį;b) perskirstymo pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 21 straipsnio 4 dalį, 23 straipsnio 1 dalį ir 32 straipsnio 2 dalį;c) papildomai iškrautų žuvų kiekių, kuriuos leidžiama iškrauti pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį;d) kiekių, kurių panaudojimas atidedamas pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį;e) pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnį atliktų išskaitymų.2. Siekiant atidėti kvotų, kurios turi būti perkeltos į 2009 metus, panaudojimą, visiems ištekliams, kuriems taikomas mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas DLSK, galima taikyti Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnio 2 dalį, nukrypstant nuo minėto reglamento.6 straipsnis Sužvejotų žuvų kiekio ir priegaudos sąlygos1. Išteklių, kuriems nustatyti sužvejotų žuvų kiekio apribojimai, žuvis galima laikyti laive arba iškrauti tik tuo atveju, jeigu:a) žuvis sužvejojo kvotą turinčios valstybės narės laivai ir jeigu ta kvota nėra išeikvota;b) kitų nei atlantinės silkės ir atlantiniai šprotai rūšių žuvys yra susimaišiusios su kitų rūšių žuvimis, žuvys buvo sužvejotos tralais, daniškais velkamaisiais tinklais arba panašiais žvejybos įrankiais, kurių tinklinio audeklo akių dydis yra mažesnis nei 32 mm, ir sužvejotos žuvys nerūšiuojamos nei laive, nei iškraunant.2. Visi iškrautų žuvų kiekiai įskaitomi į kvotą arba, jeigu Bendrijos dalis valstybėms narėms nebuvo paskirstyta kvotomis, į Bendrijos dalį, išskyrus pagal 1 dalies b punktą sužvejotų žuvų kiekius.3. Jeigu valstybei narei skirta atlantinių silkių kvota yra išeikvota, laivai, plaukiojantys su tos valstybės narės vėliava, registruoti Bendrijoje ir veiklą vykdantys tuose žvejybos rajonuose, kuriuose taikoma atitinkama kvota, negali iškrauti nerūšiuotų sužvejotų žuvų kiekių, kuriuose yra atlantinių silkių.7 straipsnis Žvejybos pastangų apribojimaiŽvejybos pastangų apribojimai nustatyti II priede.8 straipsnis Techninės pereinamojo laikotarpio priemonėsTechninės pereinamojo laikotarpio priemonės nustatytos III priede.III SKYRIUS Baigiamosios nuostatos9 straipsnis Duomenų perdavimasValstybės narės, pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 15 straipsnio 1 dalį siųsdamos Komisijai duomenis apie iškrautus sužvejotų išteklių žuvų kiekius, naudoja šio reglamento I priede nustatytus išteklių kodus.10 straipsnis ĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.Jis taikomas nuo 2008 m. sausio 1 d.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje, […]Tarybos varduPirmininkasI PRIEDASIškraunamų žuvų kiekio apribojimai ir susijusios sąlygos, nustatytos vykdant kasmetinį sužvejotų žuvų kiekio apribojimų valdymą, taikomą Bendrijos laivams rajonuose, kuriuose galioja sužvejotų žuvų kiekio apribojimai atsižvelgiant į žuvų rūšis ir žvejybos rajonąŠiose lentelėse nustatyti kiekvieno išteklio DLSK ir kvotos (gyvojo svorio tonomis, išskyrus tuos atvejus, kai nurodyta kitaip), valstybėms narėms numatytas paskyrimas ir susijusios sąlygos kasmetiniam kvotų valdymui.Kiekvieno rajono žuvų ištekliai nurodyti pagal abėcėlės tvarka išdėstytus lotyniškus rūšių pavadinimus. Šiose lentelėse naudojami tokie skirtingų rūšių kodai.Mokslinis pavadinimas | Triraidis kodas | Bendrinis pavadinimas |Clupea harengus | HER | Atlantinė silkė |Gadus morhua | COD | Atlantinė menkė |Platichthys flesus | FLX | Europinė upinė plekšnė |Pleuronectes platessa | PLE | Jūrinė plekšnė |Psetta maxima | TUR | Paprastasis otas |Salmo salar | SAL | Atlantinė lašiša |Sprattus sprattus | SPR | Atlantinis šprotas |Žuvų rūšys: | Atlantinė silkė | Zona: | 30−31 pakvadračiai |Clupea harengus | HER/3D30.; HER/3D31. |Suomija | 63 834 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas DLSK. Taikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Taikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. |Švedija | 14 026 |EB | 77 860 |DLSK | 77 860 |Žuvų rūšys: | Atlantinė silkė | Zona: | 22−24 pakvadračiai |Clupea harengus | HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. |Danija | 5 551 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas DLSK. Taikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Taikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. |Vokietija | 21 848 |Suomija | 3 |Lenkija | 5 153 |Švedija | 7 045 |EB | 39 600 |DLSK | 39 600 |Žuvų rūšys: | Atlantinė silkė | Zona: | 25–27, 28.2, 29 ir 32 pakvadračiai |Clupea harengus | HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32. |Danija | 3 265 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas DLSK. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. |Vokietija | 866 |Estija | 16 673 |Suomija | 32 546 |Latvija | 4 115 |Lietuva | 4 333 |Lenkija | 36 975 |Švedija | 49 634 |EB | 148 407 |DLSK | Nėra svarbu |Žuvų rūšys: | Atlantinė silkė | Zona: | 28.1 pakvadratis |Clupea harengus | HER/03D.RG |Estija | 16 668 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas DLSK. Taikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Taikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. |Latvija | 19 426 |EB | 36 094 |DLSK | 36 094 |Žuvų rūšys | Atlantinė menkė | Zona: | 25–32 pakvadračių EB vandenys |Gadus morhua | COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. |Danija | 7 250 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas DLSK. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. |Vokietija | 2 884 |Estija | 706 |Suomija | 555 |Latvija | 2 696 |Lietuva | 1 776 |Lenkija | 8 349 |Švedija | 7 345 |EB | 31 561 |DLSK | Nėra svarbu |Žuvų rūšys: | Atlantinė menkė | Zona: | 22−24 pakvadračių EB vandenys |Gadus morhua | COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |Danija | 7 827 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas DLSK. Taikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Taikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. |Vokietija | 3 826 |Estija | 174 |Suomija | 154 |Latvija | 647 |Lietuva | 420 |Lenkija | 2 094 |Švedija | 2 788 |EB | 17 930 |DLSK | 17 930 |Žuvų rūšys: | Jūrinė plekšnė | Zona: | IIIbcd zonos EB vandenys |Pleuronectes platessa | PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. |Danija | 2 293 | Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas DLSK. Taikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Taikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. |Vokietija | 255 |Lenkija | 480 |Švedija | 173 |EB | 3 201 |DLSK | 3 201 |Žuvų rūšys: | Atlantinė lašiša | Zona: | IIIbcd EB vandenys, išskyrus 32 pakvadratį |Salmo salar | SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |Danija | 75 511 | (1) | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas DLSK. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. |Vokietija | 8 401 | (1) |Estija | 7 674 | (1) |Suomija | 94 157 | (1) |Latvija | 48 028 | (1) |Lietuva | 5 646 | (1) |Lenkija | 22 907 | (1) |Švedija | 102 068 | (1) |EB | 364 392 | (1) |DLSK | Nėra svarbu |__________ |(1) Nurodomas žuvų skaičius. |Žuvų rūšys: | Atlantinė lašiša | Zona: | 32 pakvadratis |Salmo salar | SAL/3D32. |Estija | 1 581 | (1) | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas DLSK. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. |Suomija | 13 838 | (1) |EB | 15 419 | (1) |DLSK | Nėra svarbu |_________ |(1) Nurodomas žuvų skaičius. |Žuvų rūšys: | Atlantinis šprotas | Zona: | IIIbcd zonos EB vandenys |Sprattus sprattus | SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. |Danija | 42 614 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas DLSK. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. |Vokietija | 26 997 |Estija | 49 484 |Suomija | 22 307 |Latvija | 59 765 |Lietuva | 21 619 |Lenkija | 126 833 |Švedija | 82 381 |EB | 432 000 |DLSK | Nėra svarbu |II PRIEDAS1. Žvejybos pastangų apribojimai1.1. Valstybės narės užtikrina, kad su jų vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams tralais, daniškais velkamaisiais tralais arba panašiais žvejybos įrankiais, kurių tinklinio audeklo akių dydis yra 90 mm arba didesnis, žiauniniais tinklaičiais, vertikaliaisiais tinklaičiais arba sieniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo akių dydis yra 90 mm arba didesnis, inkarinėmis ūdomis, ilgosiomis ūdomis, išskyrus dreifuojančias ūdas, rankomis tempiamais lynais ir traukiamosiomis ūdomis, žvejoti būtų leidžiama daugiausia:a) 223 nebuvimo uoste dienas 22−24 pakvadračiuose, išskyrus laikotarpį nuo balandžio 1 iki 30 d., kai taikomas Tarybos reglamento (EB) Nr. XXX/2007 8 straipsnio 1 dalies a punktas, irb) 200 nebuvimo uoste dienų 25−27 pakvadračiuose, išskyrus laikotarpį nuo liepos 1 iki rugpjūčio 31 d., kai taikomas Tarybos reglamento (EB) Nr. XXX/2007 8 straipsnio 1 dalies b punktas.1.2. Atsižvelgdama į po 2005 m. sausio 1 d. visam laikui nutrauktą žvejybos veiklą bet kuriuo iš Tarybos reglamento (EB) Nr. XXX/2007 8 straipsnio 1 dalyje apibrėžtų žvejybos įrankių atitinkamuose rajonuose, Komisija pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2792/1999 7 straipsnį gali skirti valstybėms narėms iki 4 papildomų nebuvimo uoste dienų.1.3. 2 punkte aprašomomis papildomomis dienomis norinčios pasinaudoti valstybės narės iki 2008 m. sausio 30 d. pateikia Komisijai prašymą, prie kurio pridedamos ataskaitos su išsamia informacija apie atitinkamos žvejybos veiklos nutraukimą visam laikui. Remdamasi tokiu prašymu, Komisija Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka gali pakeisti tai valstybei narei pagal 1 punktą skiriamų nebuvimo uoste dienų skaičių.III PRIEDASPereinamojo laikotarpio techninės priemonės1. Europinių upinių plekšnių ir paprastųjų otų žvejybos apribojimai1.1. Draudžiama laivuose laikyti šių toliau nurodytuose geografiniuose rajonuose ir toliau nurodytais laikotarpiais sužvejotų rūšių žuvis:Žuvų rūšys | Geografinis rajonas | Laikotarpis |Europinė upinė plekšnė (Platichthys flesus) | 26–28 ir 29 pakvadračiai į pietus nuo 59° 30′ šiaurės platumos 32 pakvadratis | Nuo vasario 15 d. iki gegužės 15 d. Nuo vasario 15 d. iki gegužės 31 d. |Paprastasis otas (Psetta maxima) | 25–26 ir 28 pakvadračiai į pietus nuo 56° 50′ šiaurės platumos | Nuo birželio 1 d. iki liepos 31 d. |2. Nukrypstant nuo 1 punkto, žvejojant tralais, daniškais velkamaisiais tinklais ir panašiais žvejybos įrankiais, kurių tinklinio audeklo akių dydis yra 105 mm arba didesnis, arba žiauniniais tinklaičiais, vertikaliaisiais tinklaičiais arba sieniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo akių dydis yra 100 mm arba didesnis, europinių upinių plekšnių ir paprastųjų otų priegaudos gali būti laikomos laive ir iškraunamos tame punkte nurodytais draudimo laikotarpiais neviršijant 10 % visų laive laikomų ir iškrautų sužvejotų žuvų gyvojo svorio.[1] OL L 358, 2002 12 31, p. 59.[2] OL L 115, 1996 5 9, p. 3.[3] OL L 132, 1987 5 21, p. 9.[4] OL L 276, 1983 10 10, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1965/2001 (OL L 268, 2001 10 9, p. 23).[5] OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1954/2003 (OL L 289, 2003 11 7, p. 1).[6] OL L 333, 2003 12 20, p. 17.[7] OL L 274, 1986 9 25, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 3259/94 (OL L 339, 1994 12 29, p. 11).[8] OL L 365, 1991 12 31, p. 1.[9] OL L 16, 2005 1 20, p. 184.[10] OL L