				|

		52011PC0804

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo [kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1198/2006, Tarybos reglamentas (EB) Nr. 861/2006 ir Tarybos reglamentas Nr. XXX/2011 dėl integruotos jūrų politikos] /* KOM/2011/0804 galutinis - 2011/0380 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
Birželio 29 d. Komisija priėmė 2014–2020 m.
daugiametės finansinės programos (DFP) pasiūlymą, nustatydama biudžeto sistemą
ir bendros žuvininkystės politikos (BŽP) bei integruotos jūrų politikos (IJP)
pagrindines finansavimo kryptis.
Be to, 2011 m. liepos 13 d. Komisija priėmė
paketą, kuriame įtvirtino naują BŽP teisinį reglamentavimą. Integruota jūrų
politika (IJP) 2008–2010 metais buvo finansuota per bandomųjų schemų ir
paruošiamųjų veiksmų sistemą. Komisija pasiūlė naują finansinį instrumentą 2012–2013
m. laikotarpiui. Diegiant naują DFP, yra būtina priimti ilgalaikį instrumentą,
kuriuo būtų remiama IJP.
2011 m. spalio 6
d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl „Bendrųjų nuostatų“ reglamento, kuriame
įtvirtintos bendrosios taisyklės dėl lėšų, valdomų pagal pasidalijamojo valdymo
principą, siekiant supaprastinti vykdomą politiką. Europos regioninės plėtros
fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio
fondui kaimo plėtrai ir būsimajam Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui
(BPS fondams) taikomi papildomi tikslai ir tas pats valdymo modulis. „Bendrųjų
nuostatų“ reglamentas nustato bendrųjų taisyklių, taikomų šioms lėšoms,
sistemą. Šios nuostatos susijusios su bendraisiais principais, pvz.,
partneryste, daugiapakopiu valdymu, vyrų ir moterų lygybe, tvarumu, ir
taikytinos ES bei nacionalinės teisės laikymuisi. Pasiūlyme taip pat išdėstomi
bendrieji strateginio planavimo ir programavimo elementai, įskaitant pagal
strategiją „Europa 2020“ nustatytų bendrųjų teminių tikslų sąrašą, Bendros
strateginės programos Sąjungos lygmens nuostatas ir partnerystės sutarčių,
kurios turi būti sudarytos su kiekviena valstybe nare, nuostatas. Pasiūlyme
nustatomos makroekonominės sąlygos, ir įtvirtinamas bendrasis požiūris į BSP
fondų veiklos kryptį. Atitinkamai jame numatomos ex ante sąlygos ir
veiklos peržiūra, taip pat nuostatos dėl stebėsenos, ataskaitų teikimo ir
vertinimo. Taip pat nustatomos bendrosios nuostatos, susijusios su tinkamumo
finansuoti taisyklėmis, ir speciali finansinių priemonių bei bendruomenės
inicijuotos vietos plėtros priemonių įgyvendinimo tvarka. Kai kurios nuostatos
dėl valdymo ir kontrolės taip pat bendrai taikomos visiems BSP fondams.
Dabartiniu Reglamento dėl Europos jūrų reikalų
ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) pasiūlymu siekiama atnaujintų BŽP ir IJP
tikslų. Jis yra pagrįstas šiais tikslais, iš naujo suformuluotais dėl
finansavimo:
(1)
tvarios ir konkurencingos žuvininkystės ir
akvakultūros skatinimas;
(2)
Sąjungos integruotos jūrų politikos plėtros ir
vykdymo skatinimas, atsižvelgiant į sanglaudos politiką ir BŽP;
(3)
subalansuotos ir įtraukiančios teritorinės
žuvininkystės zonų plėtros skatinimas (įskaitant akvakultūrą ir žvejybą vidaus
vandenyse);
(4)
parama BŽP įgyvendinimui.
Šiuo metu Pasaulio prekybos organizacija vykdo
derybas dėl naujų žuvininkystės subsidijų sričių. Dėl orientacinio derybų
pobūdžio tikėtis konkrečių rezultatų negalima. Tačiau, jei po šių derybų ES
prisiimtų naujų įsipareigojimų, reikėtų užtikrinti, kad EJRŽF pasiūlymas juos
atitiktų. Šiuo tikslu gali prireikti atitinkamų EJRŽF priemonių atitikties
analizės.
2.           KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMŲ REZULTATAI
Atsižvelgiant į ŽOFP ex post vertinimą,
EŽF tarpinį vertinimą ir poveikio BŽP reformai vertinimą, EJRŽF poveikio
vertinimas nagrinėja tris alternatyvius scenarijus: i) „EŽF+“ scenarijų, kuris
yra dabartinio EŽF tęsinys be daugumos tiesioginių laivyno subsidijų ir
paramos, susijusios su BŽP reforma; ii) „EŽF+ integracija“ scenarijų, pagal kurį
kiti BŽP finansavimo instrumentai yra integruojami į fondą po EŽF, tačiau
taikomas tas pats valdymo modelis, kaip šiuo metu; ir iii) „EŽF+ konvergencija“
scenarijus, pagal kurį IJP parama taip pat integruojama viename naujame fonde
ir visi instrumentai yra kaip įmanoma labiau įtraukti į pasidalijamojo valdymo
modulį.
Šie trys politikos
scenarijai yra suderinti su tinkamiausiu BŽP reformai scenarijumi ir įvertinti
pagal vienodą pagrindų scenarijų. Juos nagrinėjant taip pat buvo atsižvelgiama
į konsultacijų, vykdytų 2009 m. priėmus Žaliąją knygą, rezultatus. Šių
konsultacijų rezultatus galima apibendrinti taip:
–
Dauguma atsakiusiųjų prašė toliau taikyti viešąjį
žuvininkystės finansavimą, nors keletas valstybių narių ir dauguma NVO teigė,
kad saugomos negyvybingos struktūros, prisidedama prie perteklinio pajėgumo ir
palaikoma pramonės priklausomybė nuo subsidijų.
–
Sutariama, kad bet kokia parama ateityje turi būti
suderinta su BŽP reforma ir palengvinti pramonės koregavimo išlaidas.
–
ES finansavimas turėtų būti orientuotas į tyrimus
ir naujoves, skatinti jūrų apsaugą ir remti žvejų organizacijas bei vietos
plėtrą.
–
Sąsaja su IJP yra laikoma svarbia: jūrų politika
daugiau nebegali būti izoliuota, ir būtina suderinti BŽP su IJP poreikiais.
–
Reikėtų labiau susieti ES finansavimą ir BŽP tikslų
pasiekimą. Taisyklių/tikslų laikymasis turėtų būti susietas su fondų
prieinamumu.
–
Kai kurios valstybės narės remia labiau su
sektoriais susijusį požiūrį dėl finansavimo paskirstymo (atsižvelgiant į
žuvininkystės sektoriaus dydį, o ne ekonominės plėtros mastą, kaip yra dabar),
bet EP su šiuo požiūriu nesutinka.
–
Egzistuoja bendrasis sutarimas dėl nedidelių
pakrančių laivynų, kurie suteikia nemažai darbo vietų pakrančių bendruomenėms,
svarbos. Kai kurios valstybės narės nori, kad šie laivynai turėtų privilegijas
finansuojant, o kitos prieštarauja specialiam traktavimui.
–
Dauguma pramonės atstovų ir valstybių narių mano,
kad bendrojo pobūdžio paslaugos (kaip kontrolė ir duomenų rinkimas) turėtų
toliau gauti ES finansavimą.
Be viešųjų konsultacijų,
buvo suorganizuota apie 200 susitikimų su suinteresuotais asmenimis.
Susitikimai, kurių metu buvo diskutuojama BŽP reforma ir finansavimas, taip pat
įvyko 2010–2011 metais. Visų pirma: i) 2010 m. balandžio 13 d. Briuselyje įvyko
specialus seminaras apie EFF ateitį, skirtas suinteresuotiems pramonės
atstovams, profesinėms sąjungoms, EP ir valstybėms narėms; ii) du susitikimai
su valstybių narių atstovais įvyko Gente (2010 m. rugsėjo 12–14 d.) ir Nordvike
(2011 m. kovo 9–11 d.); iii) 2011 m. balandžio 12–13 d. Briuselyje įvyko
konferencija dėl būsimos žuvininkystės zonų vietos plėtros. Galiausiai,
Komisija, Taryba ir EP patvirtino, kad integruotas požiūris jūrų reikalų
srityje ir IJP finansavimo būtinybė yra pagrįsti.
Įvertinus poveikį buvo padaryta išvada, kad
„EŽF+ konvergencija“ yra tinkamesnis už kitus du pasirinkimus, atsižvelgiant į
tris analizei pasirinktus poveikio rodiklius: žuvininkystės poveikio aplinkai
mažinimas, inovacijų spragos žuvininkystės ir akvakultūros srityje panaikinimas
ir darbo vietų, sukurtų žuvininkyste besiverčiančios bendruomenės, skaičius.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
Siūloma integruoti daugumą dabartinių BŽP ir
IJP finansinių instrumentų į vieną fondą, išskyrus tvarios žvejybos susitarimus
(TŽS) ir privalomas įmokas regioninėms žuvininkystėms valdymo organizacijoms
(RFMO). EJRŽF sistema pagrįsta tokiais 4 ramsčiais:
·      Pažangi ir ekologiška žuvininkystė (pasidalijamasis
valdymas): siekiant paskatinti perėjimą prie tvarios žuvininkystės, kurioje
būtų didesnė atranka, mažiau išmetimų į jūrą, mažiau žalos jūrinėms
ekosistemoms ir taip būtų prisidedama prie jūrinių ekosistemų tvaraus valdymo;
ir siekiant suteikti paramą, atsižvelgiant į naujoves ir pridėtinę vertę, taip
padarant žuvininkystės sektorių ekonomiškai gyvybingu ir atspariu išoriniams sukrėtimams
ir konkurencijai iš trečiųjų šalių.
·      Pažangi ir ekologiška akvakultūra (pasidalijamasis
valdymas): siekiant sukurti ekonomiškai gyvybingą, konkurencingą ir ekologišką
akvakultūrą, kurios subjektai galėtų dalyvauti pasaulinėje konkurencijoje ir
tiektų ES vartotojams sveikus ir maistingus produktus.
·      Tvari ir įtraukianti teritorinė plėtra
(pasidalijamasis valdymas): siekiant užkirsti kelią daugelio pakrančių ir
vidaus vandenų bendruomenių, besiverčiančių žuvininkyste, mažėjimui, sukuriant
didesnę žvejybos ir su žvejyba susijusios veiklos vertę ir diversifikuojant
kitus jūrinės ekonomikos sektorius.
·      Integruota jūrų politika (tiesioginis
centralizuotas valdymas): siekiant paremti tuos besisiejančius prioritetus,
kurie leidžia sutaupyti ir skatina augimą, bet kurių valstybės narės negali
siekti vienos: pavyzdžiui, jūrų pažinimas, jūrų erdvės planavimas, jūrinė
aplinkosauga, ypač biologinės įvairovės apsauga, ir prisitaikymas prie neigiamų
klimato kaitos padarinių pakrančių zonose.
Be šių keturių ramsčių, EJRŽF apims susijusias
priemones: duomenų rinkimą ir mokslines rekomendacijas, kontrolę, valdymą,
žuvininkystės rinkas (įskaitant atokiausius regionus), savanoriškas įmokas RŽVO
ir techninę pagalbą.
Šis pasiūlymas atitinka subsidiarumo
principą. EJRŽF bendrasis tikslas yra paremti BŽP tikslus, o tai yra
politika, kurios srityje ES turi išimtinę kompetenciją, ir toliau plėtoti ES
integruotą jūrų politiką. Valstybės narės nėra pajėgios vienos pasiekti šių
tikslų, ir jie bus geriau pasiekti ES lygmeniu, daugiametį finansavimą teikiant
atitinkamiems prioritetams.
4. Įgyta patirtis ir nauji EJRŽF aspektai
„Europa 2020“ strategijos įgyvendinimas
EJRŽF prisidės siekiant „Europa 2020“
strategijos tikslų pagal tris pavyzdines iniciatyvas: i) „Tausiai išteklius naudojanti
Europa“, ii) „Inovacijų sąjunga“, ir iii) „Naujų įgūdžių ir darbo vietų
darbotvarkė“.
EJRŽF daugiausia prisidės prie iniciatyvos „Tausiai
išteklius naudojanti Europa“ įgyvendinimo: bus teikiama parama perėjimui prie
tausios žvejybos (atsižvelgiant į didžiausius galimus tausios žvejybos
laimikius), bus nustatytas išmetimo į jūrą draudimas ir mažinamas žuvininkystės
poveikis jūrų aplinkai, taip pat bus skatinama aukšto lygio aplinkos apsaugą
užtikrinanti akvakultūra ir geriau koordinuojama jūrų politika, kad ištekliai būtų
naudojami tausiau.
Pagal iniciatyvą „Naujų įgūdžių ir darbo vietų
darbotvarkė“ EJRŽF prioritetas bus skatinti užimtumą, teritorinę sanglaudą ir
socialinę įtrauktį bendruomenėse, besiverčiančiose žuvininkyste. Vietos
ekonomikos diversifikavimas, ypač susijęs su kitais jūrų ekonomikos sektoriais,
padės kurti naujas darbo vietas ir galimybes plėtrai pakrančių zonose.
EJRŽF taip pat prisidės prie iniciatyvos „Inovacijų
sąjunga“: remiant gaminių ir procesų naujoves visose gamybos stadijose,
žuvininkystės ir akvakultūros sektorių pardavimo ir platinimo grandinėse,
didinant žuvininkystės ir akvakultūros produktų pridėtinę vertę, remiant
ekologiškas naujoves ir tolesnį naujų, naujoviškų, besisiejančių politikos
instrumentų, tokių kaip jūrų pažinimas, jūrų erdvės planavimas, ir integruotas
jūrų stebėjimas, kūrimą.
Glaudesnė socialinė dimensija
EJRŽF skatins socialinę sanglaudą ir darbo
vietų kūrimą žuvininkyste besiverčiančiose bendruomenėse, sukuriant didesnę
žuvininkystės vertę ir diversifikuojant kitus jūrų sektorius. Bus skatinamas
bendruomeniškas požiūris į tvarią žuvininkystės sričių plėtrą. EJRŽF taip pat
pirmą kartą pripažįsta šeimos narių (dažniausiai moterų) vaidmenį šeimos
žvejybos versle, dažnai be jokio teisinio pripažinimo. Šeimos nariai galės inter
alia pasinaudoti EJRŽF parama mokymams, ypač ugdant įgūdžius, susijusius su
verslo vadyba.
EJRŽF taip pat skatins žmogiškąjį kapitalą ir
diversifikavimą, suteikiant galimybes vietos bendruomenių nariams įgauti
įgūdžių, reikalingų pradedant naujas veiklas kituose jūrų reikalų sektoriuose.
Šis požiūris taip pat susijęs su gamtos ir kultūros paveldu, kuris tampa
svarbiu vietos plėtros privalumu.
Atsižvelgiant į nedidelių pakrančių laivynų
svarbą pakrančių bendruomenėms, EJRŽF siūlo taikyti jiems didesnį pagalbos
teikimo tarifą ir nustato kelias specialias priemones, skirtas būtent šiems
laivynams. Šios priemonės apima profesines rekomendacijas dėl verslo ir
prekybos strategijų, paramą verslo (kuris neapsiriboja žvejyba) pradžiai ir
specialią paramą inovacijoms; pastaroji priemonė ypač svarbi, atsižvelgiant į
tai, kad dauguma žvejybos verslų yra mikroįmonės su ribotomis finansavimo
galimybėmis.
Prioritetas
teikiamas kolektyviniam principui, inter alia gamybos organizacijų, kurios
plėtoja socialinį kapitalą ir sudaro sąlygas kritinės investicijų masės
pasiekimams. Iniciatyvoms pagrįstoms kolektyviniu principu taip pat galės būti
taikomas aukštesnis paramos teikimo tarifas.
Aplinkosauginis tvarumas
Taikomos priemonės
supaprastintos ir peržiūrėtos, siekiant įtvirtinti stiprią sąsają su
aplinkosauginiu tvarumu. Perteklinis pajėgumas išlieka pagrindine BŽP problema
ir yra viena iš pagrindinių perteklinės žvejybos priežasčių. Nustatyta, kad
perteklinio pajėgumo mažinimas teikiant viešą pagalbą, pvz., pašalinimui iš
apyvartos, yra neveiksmingas. Nepaisant to, kad nuo 1994 m. išleista 1,7 mlrd.
EUR, daugumos ES laivynų realūs žvejybos pajėgumai nesumažėjo. Taigi, EJRŽF
neberems pašalinimo iš apyvartos ir skirs tokiu būdu sutaupytus finansinius
išteklius efektyvesnėms tausiosios žvejybos paramos formoms.
EJRŽF rems didžiausio
galimo tausios žvejybos laimikio principą ir sudarys sąlygas palaipsniui
remiantis integracijos principu įtvirtinti išmetimo draudimą, apimant tokias
priemones, kaip parama selektyvesniems žvejybos įrankiams ir žvejybos būdams,
investicijos į įrangą laive ir uosto įrenginius, naudojamus utilizuojant
nepageidaujamus sugautų žuvų kiekius, rinkodaros priemonės ir perdirbimas.
Siekiant to paties tikslo, ženkliai padidinti finansiniai ištekliai duomenų
rinkimui ir mokslinėms konsultacijoms (norint padidinti produktų, dėl kurių
teikiamos mokslinės konsultacijos, skaičių), taip pat išlaidų kontrolei (norint
užtikrinti geresnę atitiktį).
Be to, didelis dėmesys bus skiriamas aukšto
lygio aplinkos apsaugą užtikrinančios akvakultūros plėtrai ir teikiama pagalba
akvakultūrai, darančiai teigiamą poveikį ekosistemoms.
Pasauliniu lygmeniu žuvininkystė yra siejama
su 1,2 proc. visų degalų suvartojimo. Būtina padidinti išteklių naudojimo
tikslingumą ir sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį žvejybos sektoriuje ir (kiek
mažiau) akvakultūroje, siekiant prisidėti prie pagrindinio „Europa 2020“ tikslo
dėl klimato kaitos. Atitinkamai, EJRŽF rems tas pačias priemones, kuriomis
skatinama sušvelninti klimato kaitą.
Orientavimasis į naujovišką, gyvybingą ir
konkurencingą žuvininkystę ir akvakultūrą
Sudėtinga inicijuoti naujoves tiek
žuvininkystės, tiek akvakultūros srityse. Tiekimas, pardavimas ir komercinimas
šiuo metu organizuojami taip, kad žvejybos ir akvakultūros verslo įmonės retai
dalyvauja savo produktų pardavimo ir rinkodaros veikloje.
1.           Į EJRŽF įtrauktos naujos
priemonės, kuriomis skiriamas didelis dėmesys naujovėms, siekiant paskatinti
naujų ar patobulintų produktų, procesų, valdymo ir organizacinių sistemų plėtrą
visais vertės kūrimo etapais, kad būtų kuriama žvejybos ir akvakultūros
produktų pridėtinė vertė, sumažinti aplinkos poveikį jų veiklai ir mažinti
gamybos išlaidas. Naujovės taip pat bus skatinamos priemonėmis, skirtomis
stimuliuoti bendradarbiavimą tarp mokslininkų ir žvejų. Parama bendruomenės
inicijuojamai vietos plėtrai taip pat padės plėtoti naujoves vietos lygmeniu,
atsižvelgiant į tai, kad tokios naujovės dažnai atitinka vietos kontekstą ir
gali būti tiek technologinės, tiek ne technologinės, bei pagrįstos naujomis
arba tradicinėmis praktikomis.
2.           EJRŽF taip pat bus pirmą
kartą siekiama skatinti naujas akvakultūros priemones su dideliu augimo
potencialu, pavyzdžiui, lengvatinio apmokestinimo ir ne maistui skirta
akvakultūra, ir skatinti pradėti naują verslą. Šie nauji aspektai taip pat
apima paramą daugiafunkcinei akvakultūrai, o tai leidžia diversifikuoti
akvakultūros įmonių pajamas pagal veiklą, pvz., meškeriojimas, tiesioginiai
pardavimai, ekologinis turizmas ar mokymo veikla, susijusi su akvakultūra. Taip
pat siūloma teikti paramą konsultavimo paslaugoms dėl akvakultūros filmų ir
akvakultūros vietovių potencialo didinimo (inter alia skiriant paramą
jūrų erdvės planavimui ir infrastruktūros tobulinimui.
Bus skatinamas papildomumas ir sinergija su
tyrimų ir inovacijų programomis, numatytomis pagal rengiamą mokslinių tyrimų
pagrindų programą („Horizontas 2020“).
Naujas postūmis plėtoti integruotą jūrų
politiką (IJP)
IJP buvo sukurta 2007
m., siekiant palengvinti jūrų reikalų koordinavimą tarp valstybių ir sektorių
(jūrų transportas, pramonė, pakrančių regionai, jūros energetika, žvejyba ar
jūrų aplinka). Koordinavimas tarp anksčiau atribotų politikos sričių nulėmė
išlaidų mažinimą ir didesnį veiksmingumą.
IJP ir EJRŽF
finansavimas daugiausia skiriamas tarpsektorinės politikos priemonių plėtros
priemonėms – iniciatyvoms, kurios teikia naudą skirtingiems sektoriams, bet
kurių negalima visiškai įgyvendinti individualiose politikos srityse. Jūrų
erdvės planavimas nustato tvirtą teisinį pagrindą jūrų plotų, išteklių ir
ekosistemų funkcijų tvariam valdymui. Nustatyta, kad juo padidinamos jūrų
investicijos ir sumažinamos bendrovių teisinės ir administracinės išlaidos. Integruotas
jūrų stebėjimas leidžia viešosioms institucijoms dalintis duomenimis,
siekiant veiksmingai susidoroti su tikrojo laiko įvykiais jūroje. Taip
išvengiama didelių išlaidų dėl pasikartojančių jūros stebėjimo veiklų.
Integruotas stebėjimas reiškia, kad kuriama ekonomiškai veiksminga sinergija,
siekiant geriau panaudoti viešuosius pinigus. Jūrų pažinimas 2020 m.
siekia apjungti Europos fragmentuotas žinias apie jūras, siekiant sukurti išteklių,
kuris būtų nemokamas ir viešai prieinamas. Jūrų strategijos pagrindų
direktyva, kuri yra aplinkosauginis IJP ramstis, detaliau apibrėš žmonių
veiklos, kuri turi įtakos jūrų aplinkai, tvarumą.
Jūrų reikalų
tvarkymas remiantis integracijos principu reiškia, kad bus geriau panaudojami
viešieji pinigai ir įvairios su jūra susijusios politikos priemonės. Šiame
kontekste finansavimas taip pat bus skiriamas tobulinti integruotą jūrų valdymą
jūros baseino lygmenyje. Koordinavimas jūros baseino lygmenyje užtikrina, kad
lėšos yra panaudojamos pagal nuoseklią politikos sistemą, derinant įvairius
finansavimo šaltinius. IJP ir EJRŽF įtrauktis taip pat leidžia remti jūros
reikalų tikslų įdiegimą kituose fonduose, o tai sudaro galimybes jūrų reikalų
politikai labiau prisidėti prie strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo.
Administracinės naštos poveikis ir
mažinimas
Integravus penkis BŽP ir IJP finansinius
instrumentus į vieną fondą, bus labiau supaprastinta tvarka, nes taisyklės ir
procedūros bus paprastesnės ir apjungtos. Be to, duomenų rinkimo, kontrolės ir
rinkos priemonės, įskaitant kompensacijas atokiausiems regionams, bus valdomos
kartu su anksčiau taikytomis EŽF priemonėmis pagal pasidalijamojo valdymo
principą. Tai reiškia, kad keturios sistemos dėl finansinių sprendimų,
ataskaitų, stebėsenos ir vertinimo procedūrų bus pakeistos viena.
Be to, EŽF tarpinis vertinimas parodė, kad
pagrindinė administracinė našta susidarė dėl valdymo ir kontrolės sistemos.
Pasiūlymas dėl „Bendrųjų nuostatų“ reglamento nustato tokią valdymo ir
kontrolės sistemą, kuri yra panaši į BSP fondų ir pagrįsta bendraisiais
principais. Siekiant pabrėžti valstybių narių įsipareigojimus dėl patikimo
finansinio valdymo, įdiegiama nacionalinės akreditacijos sistema. Suderintos nuostatos,
susijusios su Komisijos užtikrinimu dėl išlaidų reguliarumo, ir nustatyti nauji
bendri elementai, kaip valdymo patikinimo deklaracijos ir metinis sąskaitų
patvirtinimas. Šiuo požiūriu bus ženkliai sumažintos laiko sąnaudos, įkuriant
valdymo ir kontrolės sistemas ir skatinant įgyvendinimą. Visų pirma, suderinus
įgyvendinimo mechanizmą su kaimo plėtros fondo mechanizmu, atsiras galimybės
valstybėms narėms naudoti tas pačias institucijas EŽŪKPF ir EJRŽF veiklos
programų valdymui. Taikant vieningą požiūrį į valdymą ir kontrolę dar labiau
sumažės administracinės išlaidos, įskaitant susijusias su ataskaitomis,
vertinimu ir stebėsena.
Bendrosios taisyklės dėl finansinių
instrumentų naudojimo suteikia aiškesnį pagrindą ir nurodo, kurie finansiniai
instrumentai gali būti naudojami visoms investicijų ir naudos gavėjų rūšims.
Tai leidžia EJRŽF įmokas teikti jau egzistuojančioms finansinėms institucijoms,
kuriose jau parengti bendradarbiavimo susitarimai su kitais ES fondais, taip
išvengiant administracinės naštos ir pasikartojimo bei patraukliai suformuojant
finansinės inžinerijos alternatyvą dėl bendro finansavimo per subsidijas.
Integruotas požiūris į bendruomenės inicijuotą
vietos plėtrą (dabartinė 4 kryptis) remia jungtines įmones, finansuojamas BSP
fondų, nes sudaromos sąlygos bendrai vertinti ir tvirtinti vietos plėtros
iniciatyvas, valdymo išlaidas finansuojant tik iš vieno šaltinio, ir nebūtina
teikti ataskaitų apie šias išlaidas skirtingoms institucijoms.
Bendrų rodiklių naudojimas skatins valstybes
nares teikti ataskaitas, jose didelį dėmesį skiriant pažangą patvirtinantiems
duomenims ir mažiau atsižvelgiant į aprašomuosius elementus.
EJRŽF taip pat nustatomos taisyklės dėl
atitikties BŽP, visų pirma pagal duomenų rinkimo sistemą, kontrolę ir Neteisėtos,
nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos žvejybos reglamentus. Taip valstybėms
narėms ir naudos gavėjams suteikiamas didesnis teisinis aiškumas.
Siekiant dar labiau supaprastinti EJRŽF
įgyvendinimą, tinkamumo taisyklės suderintos su kitų ES fondų taisyklėmis. Tai
leis lengviau valdyti projektus tiek naudos gavėjams, tiek nacionalinėms
valdžios institucijoms, taip pat palengvins integruotų projektų įgyvendinimą.
Bus leidžiama dažniau naudotis supaprastintų išlaidų galimybėmis, atsižvelgiant
į EJRŽF pasidalijamąjį valdymą (standartinės išlaidos, vienkartinių sumų
mokėjimas ir subsidijavimas vienodu tarifu), sumažinant išlaidas kontrolei ir
klaidų lygį.
Strateginis požiūris
Pagal „Bendrųjų nuostatų“ reglamentą BSP ir
partnerystės sutartys yra susiję su penkiais pagal pasidalijamojo valdymo
principą veikiančiais fondais. Sistema sudaro sąlygas geriau strategiškai
suderinti šiuos fondus Sąjungos lygmeniu. BSP bus įgyvendinama taikant
partnerystės sutartį, koordinuojant BSP fondus nacionaliniu lygmeniu.
Šiuo metu EŽF koordinavimas su kitomis ES
finansavimo kryptimis vyksta pagal „demarkacijos linijų“ tarp fondų principą, o
tai nulemia tiek persidengimus, tiek spragas politikos taikymo srityse. Reikia
geresnio koordinavimo mechanizmo, ir naujasis įgyvendinimo mechanizmas,
pagrįstas strateginiu požiūriu, turėtų išspręsti šias problemas. BSP ir
partnerystės sutartys pakeis strateginį požiūrį (nacionalinius strateginius
planus), šiuo metu taikomą EŽF, kuris turi svarbių trūkumų ir reikalauja
neproporcingų valstybių narių pastangų, siekiant gauti ribotą EŽF finansavimą.
Strateginis programavimas
EJRŽF siekiama BŽP ir IJP ilgalaikių
strateginių tikslų, įskaitant tvarią ir konkurencingą žuvininkystę ir
akvakultūrą, nuoseklias politines sistemas, siekiant toliau plėtoti IJP, ir
subalansuotą bei įtraukiančią teritorinės žuvininkystės zonų plėtrą.
Atsižvelgiant į strategiją „Europa 2020“, šie platūs tikslai 2014–2020 metams
suskirstyti į šešis Sąjungos EJRŽF prioritetus:
–
didinti užimtumą ir teritorinę sanglaudą;
–
skatinti naujovišką, konkurencingą ir žiniomis
pagrįstą žuvininkystę;
–
skatinti naujovišką, konkurencingą ir žiniomis
pagrįstą akvakultūrą;
–
skatinti tvarią ir išteklius tausojančią
žuvininkystę;
–
skatinti tvarią ir išteklius tausojančią
akvakultūrą;
–
skatinti BŽP įgyvendinimą.
Šie prioritetai taps finansinio programavimo
pagrindu ir apims tikslinių rodiklių apibrėžtis.
Sąlygos
„Bendrųjų nuostatų“ reglamentas
nustato naujas sąlygines nuostatas, siekiant užtikrinti, kad Sąjungos
finansavimas taps svarbiu paskatinimu valstybėms narėms siekti „Europa 2020“
tikslų ir uždavinių. Nustatomos tiek ex ante sąlygos, kurių privaloma
laikytis prieš gaunant lėšas, tiek ex post sąlygos, pagal kurias
atsižvelgiama į veiklą, norint gauti 5 proc. EJRŽF skiriamų lėšų. Ex post
sąlygos grindžiamos partnerystės sutartyje nustatytų programų orientyrų,
susietų su siekiamu strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimo našumu ir
rezultatais, įgyvendinimu.
Sąjungos finansinė
parama pagal EJRŽF priklausys nuo to, kaip valstybės narės ir ūkio subjektai
laikysis BŽP tikslų ir taisyklių, ypač įsipareigojimų dėl kontrolės, Neteisėtos,
nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos žvejybos reglamentų ir pareigos rinkti
duomenis. Ex ante sąlygos taip pat bus taikomos akvakultūrai – valstybės
narės turės parengti ilgamečius nacionalinius strateginius planus pagal
Sąjungos strategines gaires. Kaip numatyta BŽP reglamente, šių planų tikslas
pagal Sąjungos strategines gaires bus palengvinti akvakultūros tvarią plėtrą,
pasiekti didelės pažangos verslo saugumo, galimybių naudotis vandenimis bei
erdve ir licencijų administravimo supaprastinimo srityje. Šios sąlygos skatins
atitiktį BŽP taisyklėms ir didins visos politikos suderinamumą.
Stebėsena ir vertinimas
EŽF tarpinis vertinimas leido padaryti išvadą,
kad šiuo metu taikomi rodikliai yra koncentruoti į produkciją ir jų yra per
daug. Be to, trūksta bendro požiūrio ir bendros apibrėžties, norint išmatuoti
atitinkamus vienetus.
Taigi, EJRŽF siūloma bendra strateginė
stebėsenos ir vertinimo sistema (BSSVS), pagal kurią bendri išdirbio, rezultatų
ir poveikio rodikliai bus apibrėžti bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir
priimti įgyvendinimo akte. Šie rodikliai bus susieti su EJRŽF prioritetais ir
leis rinkti duomenis Sąjungos lygmeniu bei vertinti politikos įgyvendinimo
pažangą, tikslingumą, veiksmingumą, siekiant inter alia skirti
rezervines lėšas, susijusias su veikla. Siekiant nustatyti pagrindą, gaires ir
tikslinių rodiklių vertes, kurios atsispindės partnerystės sutartyse ir OP, bus
atliekamas ex ante vertinimas. Dvi specialios metinės ataskaitos 2017 m.
ir 2019 m. nagrinės atitinkamus įgyvendinimo etapus ir pamokas kitam
programavimo periodui.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
DFP pasiūlyme numatyta skirti didelę dalį ES
biudžeto žuvininkystei ir jūrų reikalų politikai. Taigi, remiantis dabartinėmis
kainomis, 2014–2020 m. laikotarpiui siūloma skirti 7 535 mlrd.
EUR, įskaitant TŽS ir privalomas įmokas RFMO, kuriems numatytas atskiras
finansavimas. EJRŽF biudžetas remiantis dabartinėmis
kainomis yra lygus 6 567 mln. EUR. EJRŽF pasiūlymo finansinis poveikis detaliai aprašomas finansinėje pažymoje,
pridedamoje prie pasiūlymo.
2011/0380 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės
fondo [kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1198/2006, Tarybos
reglamentas (EB) Nr. 861/2006 ir Tarybos reglamentas Nr. XXX/2011 dėl
integruotos jūrų politikos]
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos
veikimo, ypač į jos 42 straipsnį, 43 straipsnio 2 dalį, 91 straipsnio 1 dalį, 100
straipsnio 2 dalį, 173 straipsnio 3 dalį, 175 straipsnį, 188 straipsnį, 192
straipsnio 1 dalį, 194 straipsnio 2 dalį ir 195 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto
projektą nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę [1],
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę [2],
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)
Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai,
Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui
„Bendros žuvininkystės politikos reforma“ (toliau – Komunikatas dėl BŽP)
nustatyti potencialūs bendros žuvininkystės politikos (toliau – BŽP) po 2013 m.
uždaviniai, tikslai ir gairės. Atsižvelgiant į debatų dėl to komunikato
rezultatus, BŽP turėtų būti reformuota ir naujoji BŽP turėtų įsigalioti 2014 m.
sausio 1 d. Reforma turėtų apimti visas pagrindines BŽP priemones, įskaitant
finansinius aspektus. Atsižvelgiant į reformos apimtį, tikslinga panaikinti
Reglamentą (EB) Nr. 1198/2006 dėl Europos žuvininkystės fondo[3], Reglamentą (EB) Nr. 861/2006, nustatantį Bendrijos finansines priemones, skirtas bendrai
žuvininkystės politikai ir jūrų teisei įgyvendinti[4],
Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 nuostatas dėl garantijų fondo
žuvininkystės ir akvakultūros produktams[5],
Reglamento (EB) Nr. 791/2007, nustatantį papildomų išlaidų, patirtų prekiaujant tam tikrais
žuvininkystės produktais iš atokiausių Azorų, Madeiros, Kanarų salų,
Prancūzijos Gvianos bei Reuniono regionų, kompensavimo schemą[6], ir pakeisti juos nauju Reglamentu dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF).
Pripažįstant, kad visi Europos vandenynų ir jūrų reikalai yra susiję, naujasis reglamentas
taip pat remtų tolesnę integruotos jūrų politikos (IJP) plėtrą, numatytą
[Europos Parlamento ir Tarybos reglamente, kuriuo sukuriama integruotos jūrų
politikos tolesnio vystymo paramos programa];
(2)
EJRŽF
turėtų apimti paramą BŽP, kuri teikiama jūrų biologinių išteklių, gėlųjų
vandenų biologinių išteklių ir akvakultūros apsaugai, valdymui ir
eksploatavimui, taip pat žuvininkystės ir akvakultūros produktų apdorojimui ir
pardavimui, kai tokia veikla vykdoma valstybių narių teritorijose arba Sąjungos
vandenyse, įskaitant žvejybos laivus, plaukiojančius su trečiųjų šalių
vėliavomis ir jose registruotus, arba Sąjungos žvejybos laivus ar valstybių
narių piliečius, neatsižvelgiant į pirminę vėliavos valstybės atsakomybę,
laikantis Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos 117 straipsnio nuostatų;
(3)
bendros žuvininkystės politikos sėkmė priklauso nuo
kontrolės, inspektavimo ir įgyvendinimo sistemos efektyvumo, taip pat visų duomenų
patikimumo, tiek susijusių su mokslinėmis konsultacijomis, tiek su įgyvendinimo
ir kontrolės tikslais; todėl EJRŽF turėtų remti šias
politikos kryptis;
(4)
parama IJP turėtų patekti į
EJRŽF veikimo sritį, kuri apimtų koordinuojamų veiksmų ir sprendimų dėl
vandenynų, jūrų, pakrančių regionų ir jūrininkystės sektorių plėtrą ir
įgyvendinimą, atsižvelgiant į skirtingas ES politikos sritis, susijusias su
šiais klausimais, t. y. bendra žuvininkystės politika, transportu,
pramone, teritorine sanglauda, aplinka, energija ir turizmu. Būtina užtikrinti
suderinamumą ir integraciją, kiek tai susiję su skirtingų sektorių Baltijos
jūros, Šiaurės jūros, Keltų jūros, Biskajos įlankos, Pirėnų pakrantės,
Viduržemio ir Juodosios jūros baseinų politikos valdymu;
(5)
pagal Europos Tarybos 2010 m. birželio 17 d.
išvadas dėl strategijos „Europa 2020“ priėmimo, Sąjunga ir valstybės narės
turėtų siekti pažangaus, tvaraus ir integracinio ekonomikos augimo, taip
skatindamos harmoningą Sąjungos plėtrą. Visų pirma, ištekliai turi būti skirti
siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų ir uždavinių, ir efektyvumas turi
būti didinamas labiau orientuojantis į rezultatus. IJP įtraukimas ir naujasis EJRŽF taip pat prisidės siekiant pagrindinių politikos
tikslų, nustatytų 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikate „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“[7] („Europa 2020“ strategija) ir atitinka Sutartyje nustatytus
bendruosius ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslus;
(6)
siekiant užtikrinti, kad EJRŽF
toliau prisidės prie BŽP, IJP ir strategijos „Europa 2020“ tikslų,
būtina skirti dėmesį keletui pagrindinių prioritetų, susijusių su naujovėmis ir
jūrų pažinimu pagrįstos žuvininkystės ir akvakultūros skatinimu, tvarios ir
tausojančios išteklius žvejybos ir akvakultūros skatinimu ir užimtumo bei
teritorinės sanglaudos didinimu, išlaisvinant augimo ir darbo vietų kūrimo
potencialą, slypintį pakrančių ir vidaus vandenų žuvininkystės bendruomenėse, taip
pat skatinti žuvininkystės veiklų diversifikavimą į kitus jūrų ekonomikos
sektorius;
(7)
Sąjunga visais šio fondo įgyvendinimo etapais
turėtų siekti panaikinti nelygybę ir skatinti vyrų ir moterų lygybę, kovoti su
diskriminacija dėl lyties, rasės, etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų,
negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos;
(8)
bendra žuvininkystės politika siekiama užtikrinti,
kad žvejybos ir akvakultūros veikla prisidėtų prie ilgalaikių tvarių aplinkos
sąlygų, kurios būtinos ekonominei ir socialinei plėtotei, kūrimo. Be to, ja
turėtų būti prisidedama prie produktyvumo didinimo, deramo gyvenimo lygio
žuvininkystės sektoriuje užtikrinimo, stabilių rinkų ir užtikrinamas išteklių
prieinamumas ir tiekimas vartotojams prieinamomis kainomis;
(9)
labai svarbu geriau integruoti aplinkosaugos
klausimus į BŽP, nes tai padėtų įgyvendinti Sąjungos tikslus ir uždavinius
aplinkosaugos politikos srityje ir pagal strategiją „Europa 2020“. BŽP siekiama
naudoti gyvuosius biologinius jūros išteklius leidžiant jiems atsikurti ir užtikrinant
tokį žuvų išteklių lygį, kad vėliausiai iki 2015 m. būtų pasiektas didžiausio
galimo tausios žvejybos laimikio tikslas. BŽP įgyvendinamas apsaugantis,
ekosistema pagrįstas požiūris į žuvininkystės valdymą. Taigi, EJRŽF turėtų prisidėti prie jūrų aplinkos apsaugos, kaip
nurodyta 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje Nr. 2008/56/EB,
nustatančioje Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos
srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva)[8];
(10)
kadangi šio reglamento tikslų pačios valstybės
narės deramai pasiekti negali, atsižvelgiant į veiklos, finansuotinos pagal
veiklos programas, mastą ir poveikį, ir struktūrines problemas, su kuriomis
susiduriama plėtojant žuvininkystės ir jūrų sektorius, taip pat valstybių narių
ribotus finansinius išteklius, tuos tikslus galima geriau pasiekti Sąjungos
lygmeniu, teikiant ilgametę finansinę paramą, didžiausią dėmesį skiriant
atitinkamiems prioritetams; Sąjunga gali patvirtinti priemones pagal
subsidiarumo principą, nustatytą Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 3
dalyje. Pagal proporcingumo principą, nustatytą tos Sutarties 5 straipsnio 4
dalyje, šiuo reglamentu neviršijamos priemonės, būtinos nurodytam tikslui
pasiekti;
(11)
bendros žuvininkystės politikos ir integruotos
jūrų politikos išlaidų finansavimas per vieną fondą (EJRŽF)
turėtų atitikti supaprastinimo, taip pat abiejų politikos sričių integracijos
stiprinimo poreikius. Pasidalijamojo valdymo principo taikymas bendrosios
rinkos organizacijoms, įtraukiant ir kompensavimą atokiausiems regionams,
kontrolės ir duomenų rinkimo veikla turėtų toliau prisidėti supaprastinant ir
mažinant administracinę naštą, kurią patiria Komisija ir valstybės narės, taip pat
siekiant didesnio nuoseklumo ir suteiktos paramos veiksmingumo;
(12)
bendros žuvininkystės politikos ir integruotos jūrų
politikos išlaidos turėtų būti finansuojamos iš Sąjungos biudžeto per vieną
fondą (EJRŽF), tiesiogiai arba pagal pasidalijamojo valdymo
su valstybėmis narėmis principą. Pasidalijamasis valdymas su valstybėmis
narėmis turėtų būti taikomas ne tik žuvininkystės, akvakultūros, bendruomenės
inicijuotos plėtros paramos priemonėms, bet taip pat bendrosios rinkos
organizacijoms ir kompensacijoms atokiausiems regionams, kontrolės ir duomenų
rinkimo veiklai. Tiesioginis valdymas turėtų būti taikomas mokslinėms
rekomendacijoms, savanoriškoms įmokoms žuvininkystėms valdymo
organizacijoms, patariamosioms taryboms ir veiklai, kuria siekiama įgyvendinti
integruotą jūrų politiką. Būtina nurodyti priemonių, kurios gali būti
finansuojamos EJRŽF, rūšis;
(13)
būtina atskirti kontrolės ir įgyvendinimo priemonių
kategorijas, kurias galima bendrai finansuoti per pasidalijamojo valdymo
sistemą, ir priemones, susijusias su tiesioginiu valdymu. Labai svarbu atriboti
išteklius, kurie priskirtini kontrolei pagal pasidalijamojo valdymo principą;
(14)
pagal [Reglamento dėl Bendrosios žuvininkystės
politikos] (toliau – BŽP reglamentas) 50 ir 51 straipsnius Sąjungos finansinės EJRŽF paramos teikimui turi būti nustatyta sąlyga,
kad valstybės narės ir ūkio subjektai turi laikytis BŽP taisyklių. Šia sąlyga
siekiama įtvirtinti Sąjungos atsakomybę užtikrinti, remiantis viešuoju
interesu, jūrų biologinių išteklių apsaugą pagal BŽP, kaip nustatyta SESV 3
straipsnyje;
(15)
BŽP tikslų siekimui būtų sukliudyta, jei Sąjungos
finansinė parama pagal EJRŽF būtų skiriama ūkio
subjektams, kurie ex ante nesilaiko reikalavimų, susijusių su viešuoju
jūrų biologinių išteklių apsaugos interesu. Todėl tik tie ūkio subjektai turėtų
būti laikomi tinkamais, kurie per tam tikrą laikotarpį nuo pagalbos paraiškų
pateikimo nesivertė veikla su žvejybos laivais, įtrauktais į Sąjungos NNN laivų
sąrašą, nurodytą 2008 m. spalio 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008,
nustatančio Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti
kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo
jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiančio reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB)
Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinančio reglamentus (EB) Nr. 1093/94
ir (EB) Nr. 1447/1999[9], 40 straipsnio 3 dalyje, tokių
laivų nevaldė ir nebuvo jų savininkais, ir kurie nepadarė Reglamento (EB)
Nr. 1005/2008 42 straipsnyje arba 2009 m. lapkričio 20 d.
Reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos
kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos
taisyklių laikymasis, iš dalies keičiančio reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB)
Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB)
Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB)
Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinančio reglamentus
(EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006[10], 90 straipsnio 1 dalyje
nurodytų sunkių pažeidimų ar kurie nebuvo pripažinti
neatitinkantys kitų BŽP taisyklių, kas ypač trukdytų susijusių išteklių
tvarumui ir iškeltų didelę grėsmę tausiai gyvųjų biologinių jūrų išteklių
eksploatacijai, kuri padėtų žvejojamų rūšių populiacijas atkurti ir išlaikyti
aukščiau lygių, kurie užtikrina didžiausią galimą tausios žvejybos
laimikį (toliau – DGTŽL);
(16)
be to, naudos gavėjai turėtų toliau laikytis
reikalavimų, susijusių su viešuoju interesu apsaugoti jūrų biologinius
išteklius, pateikus pagalbos prašymą, visu veiklos vykdymo laikotarpiu, o tam
tikros veiklos atveju – taip pat ir nustatytu laikotarpiu po paskutinės įmokos.
Parama, išmokėta tiems gavėjams arba laikoma tų gavėjų, kurie nesilaiko
reikalavimų, susijusių su viešuoju interesu apsaugoti jūrų biologinius
išteklius, gali būti susieta su pažeidimais ir taip apsunkinti BŽP tikslų siekimą;
(17)
kai naudos gavėjai pažeidžia BŽP taisykles,
atrankos sąlygų nesilaikymas turi sukelti tam tikras pasekmes. Siekiant
nustatyti netinkamas finansuoti sąnaudas, reikia atsižvelgti į naudos gavėjo
BŽP taisyklių pažeidimo sunkumą, ekonominę naudą, gautą dėl BŽP taisyklių
nesilaikymo, arba EJRŽF išmokos svarbą
naudos gavėjo ekonominei veiklai;
(18)
BŽP tikslų siekimui taip pat būtų sutrukdyta, jei
Sąjungos finansinė parama pagal EJRŽF
būtų išmokama valstybėms narėms, kurios nesilaiko savo įsipareigojimų pagal BŽP
taisykles, susijusias su viešuoju interesu apsaugoti jūrų biologinius išteklius,
pavyzdžiui, renkant duomenis ir įgyvendinant kontrolės pareigas. Be to,
nesilaikant šių įsipareigojimų, iškyla grėsmė, kad valstybės narės nenustatys
netinkamų naudos gavėjų ar nefinansuotinos veiklos;
(19)
siekiant užkirsti kelią netinkamiems mokėjimams, o
taip pat paskatinti valstybių narių motyvaciją laikytis BŽP taisyklių ar
reikalauti, kad naudos gavėjas jų laikytųsi, kaip apsaugines priemones, kurių
taikymas būtų laikinas, reikėtų naudoti mokėjimo termino nutraukimą ar išmokų
sustabdymą. Norint laikytis proporcionalumo principo, finansinės korekcijos su
lemiamomis ir neatšaukiamomis pasekmėmis turi būti tiesiogiai taikomos veiklai,
kurią vykdant buvo nesilaikyta BŽP taisyklių;
(20)
siekiant palengvinti koordinavimą ir suderinti fondų,
teikiančių paramą pagal sanglaudos politiką, veiklą, t. y. Europos
regioninės plėtros fondo (ERPF), Europos socialinio fondo (ESF), Sanglaudos
fondo (SF), su kaimo plėtos fondais, t. y. su Europos žemės ūkio fondu
kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondu (EJRŽF)
jūrų ir žuvininkystės sektoriuje, buvo priimtos bendros nuostatos dėl šių visų
fondų (toliau – BSP fondai), įtvirtintos [Reglamente (ES) Nr. [...] kuriuo
nustatomos bendrosios nuostatos][11].
Be šio reglamento, EJRŽF nustato specialiąsias nuostatas
dėl tam tikrų BŽP ir IJP aspektų;
(21)
atsižvelgiant į būsimojo EJRŽF dydį ir proporcingumo
principą, Reglamente [dėl bendrųjų nuostatų] buvo nukrypta nuo nuostatų dėl
strateginio planavimo, todėl suinteresuotųjų šalių konsultacijos turėtų vykti
bent du kartus per metus programavimo laikotarpiu, tačiau jos neturi būti
privalomos vieną kartą kiekvienus metus, nes tai reikštų pernelyg didelę
administracinę ir finansinę naštą tiek Komisijai, tiek valstybėms narėms;
(22)
Sąjungos veikla turi būti papildoma veiklai, kurią
vykdo valstybės narės arba prisidėti prie šios veiklos. Siekiant užtikrinti
didelę pridedamąją vertę, reikia stiprinti Komisijos ir valstybių narių
partnerystę, susitariant įtraukti įvairius partnerius ir visiškai atsižvelgiant
į valstybių narių institucines kompetencijas. Didelį dėmesį taip pat reikia
skirti tinkamam moterų ir mažumų grupių atstovavimui. Ši partnerystė yra
susijusi su regioninėmis, vietos ir kitomis viešosios valdžios institucijomis,
taip pat kitomis atitinkamomis organizacijomis, įskaitant tas, kurios yra
atsakingos už aplinką ir vyrų bei moterų lygybės skatinimą, ir ekonominiais bei
socialiniais partneriais ir kitomis kompetentingomis institucijomis. Susiję
partneriai turėtų būti įtraukti rengiant partnerystės sutartis, o taip pat
rengiant programas, jas vykdant, stebint ir vertinant;
(23)
pagal proporcingumo principą, Komisijos ir
valstybių narių pasirinktos priemonės gali būti skirtingos, atsižvelgiant į
visas viešąsias išlaidas, skirtas programos veiklai. Visų pirma, gali skirtis vertinimo,
kontrolės ir ataskaitų apie veiklos programų įgyvendinimą teikimo priemonės;
(24)
Komisija turėtų nustatyti metinį finansavimo
paskirstymą, taikomą valstybių narių įsipareigojimų asignavimams, naudodama
objektyvius ir skaidrius kriterijus; šie kriterijai turėtų apimti ankstesnius
asignavimus pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1198/2006 ir ankstesnį
vartojimą pagal Tarybos reglamentą Nr. 861/2006;
(25)
svarbiausia BŽP kontekste yra atitikti tam tikras ex
ante sąlygas, ypač teikiant ilgametį nacionalinį strategijos planą dėl
akvakultūros ir parodant administracines galimybes atitikti žuvininkystės
valdymo duomenų reikalavimus, ir įgyvendinti Sąjungos kontrolės, inspektavimo
ir įgyvendinimo sistemą;
(26)
atsižvelgiant į supaprastinimo tikslą, visa EJRŽF
veikla, kuri vykdoma pagal pasidalijamojo valdymo principą, įskaitant kontrolę
ir duomenų rinkimą, turi būti vykdoma per vieną veiklos programą vienai
valstybei narei, atsižvelgiant į jos nacionalinę sistemą. Programavimo pažanga
bus matuojama laikotarpiu nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.
Kiekviena valstybė narė turėtų parengti vieną veiklos programą. Kiekviena
programa turi identifikuoti strategiją, kaip pasiekti tikslus, susijusius su
Sąjungos prioritetais EJRŽF srityje, ir nustatyti priemonių atranką.
Programavimas turi atitikti Sąjungos prioritetus, tuo pat metu prisitaikyti
prie nacionalinių kontekstų ir papildyti kitas Sąjungos politikos kryptis, ypač
kaimo plėtros politiką ir sanglaudos politiką;
(27)
siekdamos prisidėti prie EJRŽF supaprastinimo ir įgyvendinimo,
ir sumažinti kontrolės išlaidas bei klaidų lygį, valstybės narės turėtų kaip
galima labiau naudotis galimybėmis, nurodytomis [Reglamente, kuriuo nustatomos bendrosios
nuostatos], naudoti vienkartines išmokas ir kitas supaprastintas finansavimo formas;
(28)
siekdamos įgyvendinti kontrolės įsipareigojimus
pagal BŽP, valstybės narės turėtų įtraukti skirsnį apie kontrolę į savo veiklos
programas, atsižvelgdamos į Sąjungos prioritetus, kuriuos nustatė Komisija
šioje politikos srityje. Siekiant pritaikyti veiklos programą prie kintančių
poreikių dėl kontrolės ir įgyvendinimo, skirsnis apie kontrolę gali būti
reguliariai peržiūrimas, pasikeitus Sąjungos prioritetams kontrolės ir
įgyvendinimo politikos srityje pagal BŽP. Šiuos pakeitimus turi patvirtinti Komisija;
(29)
siekiant palaikyti veiklos programavimo lankstumą
kontrolės srityje, veiklos programos skirsnis apie kontrolę turėtų būti
peržiūrimas supaprastinta tvarka;
(30)
valstybės narės turėtų savo veiklos programoje
įtraukti skirsnį apie duomenų rinkimą pagal daugiametę Sąjungos programą.
Norėdamos atitikti specialius duomenų rinkimo veiklos poreikius, valstybės
narės turėtų parengti išsamią metinę darbotvarkę, kuri galėtų būti kasmet
pritaikoma, atsižvelgiant į Komisijos gaires, ir kurią patvirtintų Komisija;
(31)
siekiant padidinti konkurencingumą ir žvejybos
veiklos ekonominius rezultatus, labai svarbu skatinti inovacijas ir verslumą.
Taigi, EJRŽF turėtų remti inovatyvią veiklą ir verslo plėtrą;
(32)
investicijos į žmogiškąjį kapitalą taip pat
svarbios, norint padidinti konkurencingumą ir žvejybos bei jūros veiklos
ekonominius rezultatus. Taigi, EJRŽF turėtų remti mokymąsi visą gyvenimą,
mokslininkų ir žvejų bendradarbiavimą, skatinant žinių platinimą, ir
konsultacines paslaugas, kurios padėtų tobulinti visą ūkio subjektų veiklą ir
konkurencingumą;
(33)
reikėtų pripažinti svarbų vaidmenį, kurį turi
savarankiškai dirbančių žvejų sutuoktiniai nedidelio masto pakrantės žvejyboje;
EJRŽF turėtų remti mokymą ir tinklų kūrimą, prisidedantį prie profesinio
tobulėjimo ir suteikiantį jiems priemones geriau atlikti tradiciškai atliekamas
pagalbines užduotis;
(34)
atsižvelgiant į tai, kad smulkūs pakrantės žvejai
mažai dalyvauja socialiniame dialoge, EJRŽF turėtų remti organizacijas, kurios
skatina šį dialogą tam tinkamose rinkose;
(35)
atsižvelgiant į potencialą, kurį gali turėti
diversifikacija smulkiems pakrančių žvejams, ir jų svarbų vaidmenį pakrančių
bendruomenėse, EJRŽF turėtų prisidėti prie diversifikacijos, remiant verslo
pradėjimą, investicijas šių žvejų laivų modifikavimui, be to, remiant atitinkamą
mokymą, suteikiantį profesinių įgūdžių susijusioje srityje (kuri nėra žvejybos
veikla);
(36)
siekiant patenkinti sveikatos ir apsaugos
poreikius laivuose, EJRŽF turėtų remti investicijas, skirtas saugumui ir
higienai laive;
(37)
atsižvelgiant į tai, kad pagal [BŽP reglamento] 27
straipsnį nustatomos perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistemos, ir siekiant
paremti valstybes nares, kurios įgyvendina šias naujas sistemas, EJRŽF turėtų
sudaryti galimybę teikti paramą, ugdant gebėjimus ir keičiantis gerąja patirtimi;
(38)
perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistemų
įdiegimas turėtų padaryti sektorių konkurencingesnį. Taigi, gali atsirasti
poreikis naujoms profesinėms galimybėms, kurios nėra žvejybos veikla. Todėl
EJRŽF turėtų remti diversifikaciją ir darbo vietų žvejybos bendruomenėse
kūrimą, ypač remiant verslo pradėjimą ir laivų priskyrimą jūrų veiklai, kuri
nėra žvejybos veikla, išskyrus smulkių pakrančių žvejybos laivų žvejybos
veiklą. Pastaroji veikla atrodo tinkama, nes smulkiems pakrančių žvejybos
laivams nėra taikomos perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistemos;
(39)
bendros žuvininkystės politikos tikslas yra
užtikrinti tvarią žuvų išteklių eksploataciją. Perteklinis pajėgumas buvo
nurodomas kaip pagrindinė priežastis, dėl kurios pereikvojami žuvų ištekliai.
Todėl labai svarbu pritaikyti Sąjungos žvejybos laivyną prie esamų išteklių.
Perteklinio pajėgumo mažinimas naudojant viešosios pagalbos priemones, tokias kaip
laikino ar nuolatinio žvejybos sustabdymo ir laivų pašalinimo iš apyvartos
schemos, buvo neveiksmingas. Todėl EJRŽF rems perleidžiamųjų žvejybos koncesijų
sistemų, kuriomis siekiama sumažinti perteklinį pajėgumą ir padidinti susijusių
ūkio subjektų ekonominę veiklą ir pelningumą, kūrimą ir valdymą;
(40)
kadangi perteklinis pajėgumas yra viena iš
svarbiausių žuvų išteklių pereikvojimo priežasčių, būtina imtis priemonių,
siekiant pritaikyti Sąjungos žvejybos laivyną, atsižvelgiant į esamus
išteklius; šiame kontekste EJRŽF turėtų remti perleidžiamųjų žvejybos koncesijų
sistemų, BŽP pristatytų kaip valdymo priemonės, skirtos mažinti perteklinį
pajėgumą, kūrimą, modifikavimą ir valdymą;
(41)
labai svarbu į EJRŽF įtraukti aplinkosauginius
klausimus ir remti išsaugojimo priemonių įgyvendinimą pagal BŽP, tuo pat metu
turint omenyje, kad Sąjungos vandenyse egzistuoja skirtingos sąlygos. Dėl to
yra svarbu plėtoti regionalizuotą požiūrį į išsaugojimo priemones;
(42)
tuo pačiu metu EJRŽF turėtų remti žvejybos poveikį
jūrų aplinkai, visų pirma skatinant ekologiškas naujoves, selektyvesnius
žvejybos įrankius ir įrangą, taip pat priemones, kuriomis siekiama apsaugoti ir
atkurti jūrų biologinę įvairovę bei ekosistemas ir jų atliekamas funkcijas,
atsižvelgiant į ES biologinės įvairovės strategiją iki 2020 m.;
(43)
pagal BŽP nustatytą išmetimų planą, EJRŽF turėtų
remti investicijas į žvejybos laivus, kuriomis siekiama geriau panaudoti
nepageidaujamus žuvų kiekius, ir padidinti mažai panaudojamas sugautų žuvų
dalis. Atsižvelgiant į išteklių skurdumą, siekiant padidinti sugaunamų žuvų
vertę, EJRŽF taip pat turėtų paremti investicijas į žvejybos laivus, kuriomis
siekiama padidinti sugaunamų žuvų komercinę vertę;
(44)
atsižvelgiant į žvejybos uostų, švartavimosi vietų
ir priedangų svarbą, EJRŽF turėtų remti atitinkamas investicijas, visų pirma
tokias, kuriomis siekiama padidinti energijos vartojimo efektyvumą, aplinkos
apsaugą, galutinio produkto kokybę, taip pat saugos ir darbo sąlygas;
(45)
Sąjungos mastu labai svarbu, kad būtų pasiekta
tvari pusiausvyra tarp gėlo vandens išteklių ir jų naudojimo; todėl,
atsižvelgiant į poveikį aplinkai ir užtikrinant, kad šie sektoriai išlaikytų
ekonominį gyvybingumą, nuostatos turi deramai remti žvejybą vidaus vandenyse;
(46)
pagal Komisijos parengtą Europos akvakultūros darnios
plėtros strategiją[12],
BŽP tikslus ir strategiją „Europa 2020“, EJRŽF turėtų remti tvarią akvakultūros
pramonės aplinkosauginę, ekonominę ir socialinę plėtrą;
(47)
akvakultūra prisideda prie augimo ir darbo vietų
kūrimo pakrančių ir kaimo regionuose. Todėl yra svarbu, kad EJRŽF būtų
pasiekiamas akvakultūros įmonėms, ypač MVĮ, ir prisidėtų prie naujų
akvakultūros ūkininkų įtraukimo į verslą. Siekiant padidinti konkurencingumą ir
ekonominius akvakultūros rezultatus, svarbu skatinti naujoves ir verslumą.
Todėl EJRŽF turėtų remti naujovišką veiklą ir verslo plėtrą, ypač ne maistui
skirtą ir lengvatinio apmokestinimo akvakultūrą;
(48)
naujos pajamų, gaunamų iš akvakultūros veiklos,
formos, jau įrodė pakeliančios verslo plėtros vertę. Todėl EJRŽF turėtų paremti
šią papildomą (ne akvakultūros) veiklą, pavyzdžiui meškeriojimo turizmą, šviečiamąją
ir aplinkosauginę veiklą;
(49)
kitas svarbus būdas padidinti akvakultūros įmonių
pajamas didinant jų produktų vertę yra savos produkcijos gamyba ir pardavimas,
taip pat pateikimas naujų produktų rūšių su geromis perspektyvomis rinkoje,
taip diversifikuojant produkciją;
(50)
atsižvelgiant į būtinybę nustatyti tinkamiausias
akvakultūros plėtrai sritis ir turint omenyje vandens ir erdvės prieinamumą,
EJRŽF turėtų remti nacionalines valdžios institucijas, šioms priimant
strateginius sprendimus nacionaliniu lygmeniu;
(51)
investicijos į žmogiškąjį kapitalą taip pat svarbios
norint padidinti konkurencingumą ir akvakultūros veiklos ekonominius
rezultatus. Taigi, EJRŽF turėtų remti mokymąsi visą gyvenimą bei tinklų kūrimą
ir konsultacines paslaugas, kurios padėtų tobulinti visą ūkio subjektų veiklą
ir konkurencingumą;
(52)
siekiant skatinti aplinką tausojančią akvakultūrą,
EJRŽF turėtų remti akvakultūros veiklą, kurią vykdant labai tausojama aplinka,
akvakultūros įmonės pereina prie ekologiško valdymo, naudojamos audito schemos,
taip pat pereinama prie ekologinės akvakultūros. Tuo pat metu EJRŽF taip pat
turėtų remti akvakultūrą, teikiančią specialias aplinkosaugos paslaugas;
(53)
atsižvelgiant į vartotojų apsaugos svarbą, EJRŽF
turėtų užtikrinti deramą paramą ūkininkams, siekiant užkirsti kelią ar
sušvelninti grėsmę visuomenės ir gyvūnų sveikatai, kurią gali kelti
akvakultūros kultivavimas;
(54)
pripažįstant, kad investicijos į akvakultūros
veiklą yra rizikingos, EJRŽF turėtų prisidėti prie verslo saugumo, remiant
galimybes pasinaudoti išteklių draudimu ir taip apsaugant gamintojų pajamas,
kai dėl gaivalinių nelaimių, neigiamo klimato poveikio, staigių vandens kokybės
pokyčių, ligų ar apsikrėtimų kenkėjais, taip pat dėl gamybos įrangos
sunaikinimo prarandama labai daug produkcijos;
(55)
atsižvelgiant į tai, kad vietos plėtros vykdymas
per bendruomenės iniciatyvas skatinant žuvininkystės ir kaimo vietovių plėtrą
per daugelį metų pasirodė naudingas ir visiškai patenkina įvairialypio
sektoriaus savaiminės plėtros poreikius, paramą reikėtų toliau teikti ir
sustiprinti;
(56)
žuvininkystės zonose bendruomenės inicijuojama
plėtra turėtų skatinti naujoviškus požiūrius, siekiant sukurti augimą ir darbo
vietas, ypač pakeliant žuvininkystės produktų vertę ir diversifikuojant vietos
ekonomiką, orientuojantis į naujas ekonomines veiklas, įskaitant veiklas, susijusias
su jūrų sektoriaus augimu ir platesniais jūrų reikalų sektoriais;
(57)
žuvininkystės zonų tvari plėtra turi prisidėti
siekiant „ES 2020” tikslų skatinti socialinę įtrauktį ir mažinti skurdą,
sudaryti sąlygas inovacijoms vietos lygmeniu, taip pat siekiant teritorinės
sanglaudos, pagrindinio Lisabonos sutarties prioriteto;
(58)
bendruomenės inicijuojamą plėtrą reikėtų
įgyvendinti laikantis požiūrio „iš apačios į viršų“, sudarant viešojo,
privataus ir pilietinės visuomenės sektorių vietos partnerystes, kuriose būtų
teisingai atstovaujama vietos bendruomenei; šie vietos atstovai gali geriausiai
parengti ir įgyvendinti integruotas daugiasektorinės vietos plėtros
strategijas, kurios atitiktų vietos žuvininkystės zonų poreikius; tai svarbu,
siekiant užtikrinti, kad vietos veiksmų grupės būtų atstovaujamos, bet nei
viena interesų grupė neturėtų daugiau nei 49 proc. balsavimo teisių sprendimo
priėmimo institucijose;
(59)
tinklų kūrimas tarp vietos partnerysčių yra svarbus
šio požiūrio aspektas. Bendradarbiavimas tarp šių vietos partnerysčių yra
svarbus plėtros įrankis, kurį turėtų suteikti EJRŽF;
(60)
parama žuvininkystės zonoms, skiriama per EJRŽF,
turėtų būti koordinuojama kartu su kitų Sąjungos fondų suteikiame parama vietos
plėtrai ir turėtų apimti visus aspektus, susijusius su vietos veiklos grupių
rengiamomis ir įgyvendinamomis plėtros strategijomis ir veikla, taip pat
išlaidomis, susijusiomis su pritaikymu atitinkamai vietovei ir vadovavimu
vietos partnerystei;
(61)
siekiant užtikrinti žuvininkystės ir akvakultūros
gyvybingumą labai konkurencingoje rinkoje, svarbu nustatyti taisykles dėl
paramos teikimo, įgyvendinant [Reglamentą (ES) Nr. ... dėl bendro žuvininkystės
ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo],[13]
taip pat dėl prekybos ir tvarkymo veiklos, kurią vykdo ūkio subjektai, siekdami
kaip galima labiau padidinti žuvininkystės ir akvakultūros produktų vertę. Ypač
reikėtų atkreipti dėmesį į veiklos, kuri apima gamybą, tvarkymą ir prekybos
veiklą tiekimo grandinėje, skatinimą. Siekiant laikytis naujosios išmetimų
draudimo politikos, EJRŽF taip pat turėtų remti nepageidaujamų sugautų žuvų
tvarkymą;
(62)
reikėtų teikti pirmenybę gamintojų organizacijoms
ir gamintojų organizacijų asociacijoms, teikiant joms paramą. Kompensacija už paramą
sandėliavimui ir pagalba gamybos ir prekybos planams turėtų palaipsniui būti
mažinama, nes šios paramos reikšmė sumažėjo, atsižvelgiant į besikeičiančią
Sąjungos rinkos struktūrą šios rūšies produktams ir augančią stiprių gamintojų
organizacijų svarbą;
(63)
pripažįstant augančią konkurenciją, su kuria
susiduria smulkūs pakrančių žvejai, EJRŽF turėtų paremti smulkių pakrančių
žvejų verslumo iniciatyvas, keliančias pagaunamų žuvų vertę, visų pirma jų
pagaunamų žuvų tvarkymą ar tiesioginę rinkodarą;
(64)
vis sunkiau verstis žuvininkystės veikla
atokiausiose Europos Sąjungos vietovėse, ypač dėl to, kad tam tikrų
žuvininkystės produktų prekyba yra susijusi su papildomomis išlaidomis dėl tam
tikrų trūkumų, pripažintų Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349
straipsnyje;
(65)
siekiant išlaikyti tam tikrų žuvininkystės produktų
iš atokiausių Europos Sąjungos regionų konkurencingumą, palyginti su panašiais
produktais iš kitų Europos Sąjungos regionų, Europos Sąjunga 1992 m. pasiūlė
priemones, skirtas kompensuoti susijusias papildomas išlaidas žuvininkystės
sektoriuje. Šios priemonės, taikytinos 2007–2013 m. laikotarpiu,
įtvirtintos Tarybos reglamente (EB) Nr. 791/2007[14]. Nuo 2014 m. sausio 1 d.
būtina tęsti paramos teikimą, siekiant kompensuoti papildomas išlaidas,
susijusias su prekyba tam tikrais žuvininkystės produktais;
(66)
atsižvelgiant į skirtingas prekybos sąlygas
atokiausiuose regionuose, į pagautų žuvų kiekių ir atsargų pokyčius bei rinkos
paklausą, reikia leisti pačioms valstybėms narėms apibrėžti žuvininkystės
produktus, už kuriuos galima gauti kompensaciją, jų didžiausius kiekius ir
kompensavimo sumas iš bendros kiekvienai valstybei narei skiriamos sumos;
(67)
valstybėms narėms turėtų būti leidžiama nustatyti
tam tikrų žuvininkystės produktų sąrašą ir jų kiekius bei kompensavimo sumas iš
bendros valstybei narei skiriamos sumos. Joms taip pat turėtų būti leidžiama
keisti kompensavimo planus, jeigu tai pateisinama besikeičiančiomis sąlygomis;
(68)
valstybės narės turėtų nustatyti kompensacijos sumą
taip, kad ja galima būtų tinkamai padengti papildomas išlaidas, patiriamas dėl
atokiausių regionų tam tikrų trūkumų, visų pirma – produktų gabenimo į žemyninę
Europą išlaidų. Kad būtų išvengta pernelyg didelių kompensacijų, suma turėtų
būti proporcinga papildomoms išlaidoms, kurioms padengti skiriama parama, ir
jokiu būdu neviršyti 100 proc. gabenimo į žemyninę Europą ir kitų susijusių
išlaidų. Dėl to reikėtų atsižvelgti į kitas valstybės intervencijos priemones,
darančias poveikį papildomų išlaidų lygiui;
(69)
labai svarbu, kad valstybės narės ir ūkio subjektai
būtų taip aprūpinti, kad vykdoma kontrolė atitiktų aukštus standartus, ir taip
atitiktų bendrosios žuvininkystės politikos taisykles, sudarant sąlygas tausiam
gyvųjų vandens išteklių panaudojimui; todėl EJRŽF turėtų remti valstybes nares
ir ūkio subjektus pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009. Įtvirtinant
taisyklių laikymosi kultūrą, šia parama taip pat būtų prisidedama prie tvarios
plėtros;
(70)
valstybėms narėms pagal Reglamentą (EB) Nr. 861/2006
teikiama parama išlaidoms, susijusioms su Sąjungos kontrolės sistema, turėtų
būti toliau teikiama per EJRŽF, laikantis vieno fondo logikos;
(71)
atsižvelgiant į Sąjungos kontrolės ir įgyvendinimo
politikos tikslus, atrodo tinkama skirti mažiausiai laiko žuvininkystės
kontrolei, naudojant patruliuojančius laivus, lėktuvus ar malūnsparnius; tai
turi būti aiškiai išdėstyta, siekiant suteikti pagrindą gauti EJRŽF paramą;
(72)
atsižvelgiant į valstybių narių bendradarbiavimo
svarbą kontrolės srityje, EJRŽF turėtų tam teikti paramą;
(73)
reikėtų nustatyti taisykles dėl paramos
žuvininkystės duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui, kaip įtvirtinta
daugiametėje Sąjungos programoje, visų pirma siekiant paremti nacionalines
programas ir duomenų, skirtų mokslinei analizei ir BŽP įgyvendinimui, tvarkymą
ir panaudojimą. Valstybėms narėms pagal Reglamentą (EB) Nr. 861/2006 teikiama
parama, kompensuojant išlaidas, susijusias su žuvininkystės duomenų rinkimu,
tvarkymu ir panaudojimu, turi būti tęsiama per EJRŽF, laikantis vieno fondo
logikos;
(74)
taip pat yra svarbu remti valstybių narių
tarpusavio bendradarbiavimą, ir, kur tinka, bendradarbiavimą su trečiosiomis
šalimis, renkant duomenis apie tą patį jūros baseiną, taip pat bendradarbiavimą
su tarptautinėmis mokslo institucijomis;
(75)
IJP tikslas yra remti tvarų jūrų ir vandenynų
panaudojimą ir plėtoti koordinuojamą, nuoseklų ir skaidrų sprendimų priėmimą,
kiek tai susiję su politika, kuri daro poveikį vandenynams, jūroms, saloms,
pakrančių ir atokiausiems regionams ir jūros sektoriams, atsižvelgiant į
Komisijos komunikatą „Integruota jūrų politika Europos Sąjungai“[15];
(76)
siekiant įgyvendinti ir toliau plėtoti Europos
Sąjungos integruotą jūrų politiką, būtinas nuolatinis finansavimas, kaip nurodė
Taryba, Europos Parlamentas ir regionų komitetas[16];
(77)
EJRŽF turėtų remti integruoto jūrų valdymo
skatinimą visais lygmenimis, visų pirma keičiantis gerąja patirtimi ir
tobulinant bei įgyvendinant jūros baseino strategijas. Šiomis strategijomis
siekiama sukurti integruotą sistemą bendriems Europos jūrų baseinų iššūkiams ir
sustiprinti suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimą, siekiant kaip galima labiau
panaudoti Sąjungos finansines priemones ir fondus ir prisidėti prie Sąjungos
ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos;
(78)
EJRŽF taip pat turėtų remti tobulinimą tokių
priemonių, kurios būtų skirtos apjungti iniciatyvas skirtinguose sektoriuose ir
turėtų poveikį jūroms, vandenynams ir pakrantėms. Pavyzdys galėtų būti
integruotas jūrų stebėjimas, kuriuo siekiama padidinti informuotumą apie jūrų
sektoriaus situaciją, skirtingiems sektoriams dažniau keičiantis saugia
informacija. Tačiau veikla, susijusi su jūrų stebėjimu, bet patenkanti į
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo V antraštinės dalies veikimo sritį,
neturėtų būti finansuojama per EJRŽF;
(79)
siekiant sukurti jungtis tarp tam tikrų
informacinių sistemų šiuose sektoriuose, gali tekti panaudoti jų pačių finansavimo
mechanizmus, tai darant nuosekliai ir atsižvelgiant į Sutarties nuostatas. Jūrų
erdvės planavimas ir integruotas pakrančių zonų valdymas yra labai svarbus
tvariai jūrų zonų, pakrančių regionų plėtrai, taip pat siekiant ekosistema
grįsto valdymo tikslų ir plėtojant jungtis tarp žemės ir jūros. Šios priemonės
taip pat svarbios, atsižvelgiant į įvairius mūsų pakrančių, jūrų ir vandenynų
panaudojimo būdus, siekiant sudaryti sąlygas tvariai ekonominei plėtrai ir
paskatinti tarpvalstybinį investavimą, kadangi Jūrų strategijos pagrindų
direktyvos įgyvendinimas padės toliau apibrėžti tvarumo ribas, susijusias su
žmonių veikla, kuri turi poveikį jūrų aplinkai. Be to, yra svarbu gilinti
žinias apie jūrų pasaulį ir skatinti naujoves, palengvinant duomenų, susijusių
su vandenynų ir jūrų statusu, rinkimą, laisvą panaudojimą, pakartotinį
panaudojimą ir platinimą;
(80)
EJRŽF turėtų toliau remti tvarų ekonominį augimą,
užimtumą, naujoves, ir konkurencingumą jūrų sektoriuose ir pakrantės
regionuose. Tai ypač svarbu, norint identifikuoti kliūtis teisės aktuose ir
trūkstamus įgūdžius, kurie užkerta kelią augimui besiformuojančiuose ir
perspektyviuose jūrų sektoriuose, taip pat veiklą, kuria siekiama paskatinti
investicijas ir technologines naujoves, būtinas norint padidinti verslo
potencialą, susijusį su jūrų ir jūrininkystės programomis;
(81)
EJRŽF turėtų papildyti ir būti suderintas su
egzistuojančiomis ir numatomomis finansinėmis priemonėmis Sąjungoje ir
valstybėse narėse nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu, skatinant vandenynų, jūrų
ir pakrančių apsaugą ir tausų panaudojimą, palengvinant veiksmingesnį
bendradarbiavimą tarp valstybių narių ir jų pakrančių, salų ir atokiausių
regionų ir atsižvelgiant į nacionalinių ir vietos projektų pirmenybę ir
pažangą. Fondas atitiks kitas Sąjungos politikos kryptis, kurios gali apimti ir
jūrų reikalus, ypač palaikant ryšį su Europos regioninės plėtros fondu,
Sanglaudos fondu ir Europos socialiniu fondu, taip pat su mokslinių tyrimų ir
energetikos politikos programa „Horizontas 2020“;
(82)
siekiant BŽP tikslų globaliniu lygmeniu, Sąjunga
aktyviai veikia tarptautinėse organizacijose. Todėl labai svarbu, kad Sąjunga
dalyvautų tokių organizacijų veikloje, kurios padeda užtikrinti žuvininkystės
išteklių atviroje jūroje ir trečiųjų šalių vandenyse išsaugojimą ir tausų
panaudojimą. Parama, teikiama tarptautinėms organizacijoms pagal Reglamentą
(EB) Nr. 861/2006 turi būti toliau teikiama per EJRŽF, laikantis vieno fondo
logikos;
(83)
siekiant patobulinti valdymą BŽP srityje ir
užtikrinti konsultacinių tarybų (KT) veiksmingą funkcionavimą, reikia KT
suteikti pakankamą ir nuolatinį finansavimą, kad jos veiksmingai atliktų savo
konsultacinį vaidmenį BŽP srityje. Laikantis vieno fondo logikos, KT iš EJRŽF
gaunama parama turėtų pakeisti paramą, kurią gauna regioninės konsultacinės
tarybos (RKT) pagal Reglamentą (EB) Nr. 861/2006;
(84)
dėl techninės pagalbos EJRŽF turėtų teikti
paruošiamąją, administracinę ir techninę paramą, taip pat paramą informacinėms
priemonėms, tinklų kūrimui, vertinimams, auditui, studijoms ir pasikeitimui
patirtimi, siekiant palengvinti veiklos programos įgyvendinimą ir skatinti
naujovišką požiūrį ir praktiką, kad įgyvendinimas vyktų paprastai ir skaidriai.
Techninė pagalba turėtų taip pat apimti Europos žuvininkystės vietos veiklos grupių
tinklo įkūrimą, kuriuo siekiama ugdyti gebėjimus, skleisti informaciją, keistis
patirtimi ir remti vietos partnerysčių bendradarbiavimą;
(85)
dėl visos pagal reglamentą finansuojamos veiklos
tiek pagal pasidalijamojo, tiek pagal tiesioginio valdymo principą būtina
užtikrinti Sąjungos finansinių interesų apsaugą, tinkamai taikant teisės aktus,
kuriuose ginami šie interesai, ir užtikrinti, kad valstybės narės ir Komisija
taikytų tinkamas kontrolės priemones;
(86)
[Reglamentas (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos
bendrosios nuostatos] ir pagal jį priimtos taisyklės turėtų būti taikomos šio reglamento
nuostatoms, kurioms taikomas pasidalijamojo valdymo principas. Visų pirma,
[Reglamentas (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos][17] įtvirtina nuostatas,
susijusias su pasidalijamuoju Sąjungos fondų valdymu kartu su valstybėmis
narėmis pagal patikimo finansinio valdymo, skaidrumo ir nediskriminavimo
principus, ir nuostatas dėl akredituotų institucijų funkcijų, biudžeto
principus, nuostatas, kurių turi būti laikomasi pagal šio reglamento sistemą;
(87)
tačiau atsižvelgiant į EJRŽF ypatingus aspektus,
visų pirma jo dydį, finansuojamos veiklos rūšis, stiprų ryšį su BŽP ir kitus
susijusius aspektus, kai kurios iš bendrųjų nuostatų, susijusių su
pasidalijamuoju valdymu, turėtų būti pakoreguotos, nuo jų gali būti nukrypta ar
jos gali būti papildytos šiuo reglamentu. Kai to reikia pagal [Reglamentą (ES)
Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos], EJRŽF turi užbaigti ir papildyti
šias bendrąsias nuostatas;
(88)
atsižvelgiant į biologinių jūrų išteklių
išsaugojimo ir jūrų išteklių apsaugos reikšmę, ypač apsaugant nuo neteisėtos
žvejybos, ir pagal Žaliosios knygos dėl BŽP reformos[18] išvadas ūkio subjektai, nesilaikantys
BŽP taisyklių, ypač kenkiantys susijusiems ištekliams ir dėl to keliantys didelę
grėsmę gyvųjų biologinių jūrų išteklių tausiam naudojimui, t. y. taip, kad
žvejojamų išteklių populiacijos būtų atkuriamos ir išlaikomos aukščiau lygių,
užtikrinančių DGTŽL, ir tie, kurie verčiasi NNN žvejyba, negali gauti paramos
iš EJRŽF. Sąjungos finansavimas jokiame etape, nuo atrankos iki veiklos
įgyvendinimo, negali būti suteikiamas nesilaikantiems viešojo intereso dėl jūrų
biologinių išteklių išsaugojimo, nustatyto BŽP reglamento tiksluose;
(89)
valstybės narės turėtų imtis tinkamų priemonių,
kurios užtikrintų tinkamą valdymo ir kontrolės sistemų funkcionavimą. Šiuo
tikslu kiekvienai veiklos programai reikia paskirti valdymo instituciją,
mokėjimo instituciją ir sertifikavimo instituciją, aiškiai nurodant jų
atsakomybes. Šios atsakomybės visų pirma turi būti susijusios su patikimu
finansiniu įgyvendinimu, vertinimo organizavimu, išlaidų sertifikavimu, auditu
ir Sąjungos teisės laikymusi. Reikia numatyti reguliarius Komisijos ir
atitinkamų nacionalinių institucijų susitikimus, siekiant stebėti pagalbos teikimą.
Dėl valdymo ir kontrolės yra visų pirma būtina nustatyti sąlygas, kuriomis
valstybės narės užtikrins, kad sistemos įdiegtos ir tinkamai funkcionuoja;
(90)
Europos Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti
saugomi suderintomis priemonėmis per visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų prevenciją,
nustatymą ir tyrimą, taip pat prarastų, neteisingai išmokėtų ar netinkamai
panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, kur tinkama, nuobaudas;
(91)
pinigų sumos, kurias valstybės narės susigrąžina,
nustačiusios pažeidimus, turi tapti prieinamos atitinkamų valstybių narių
veiklos programoms. Valstybių narių finansinės atsakomybės sistema turi būti
sukurta taip, kad, jei neįmanoma visiškai atgauti sumų dėl pažeidimų, Komisija
turėtų turėti galimybę apsaugoti šiuos Sąjungos biudžeto interesus,
reikalaudama, kad atitinkama valstybė narė grąžintų sumas, prarastas dėl
pažeidimų ir nesugrąžintas per protingą terminą;
(92)
siekiant gerai veikiančios partnerystės ir tinkamai
skatinti Sąjungos paramą, reikėtų numatyti kuo platesnį informavimą ir viešinimą.
Už šią sritį ir už nuolatinį Komisijos informavimą apie taikytinas priemones
turėtų būti atsakingos už paramos valdymą atsakingos institucijos;
(93)
taisyklės ir procedūros, taikomos įsipareigojimams
ir mokėjimams, turėtų būti supaprastintos, siekiant užtikrinti nuolatinį pinigų
srautą. Išankstinis 4 proc. EJRŽF įmokos finansavimas turėtų pagreitinti
veiklos programos įgyvendinimą;
(94)
kad būtų užtikrintas Sąjungos lėšų patikimas
valdymas, turėtų būti patobulintas išlaidų prognozavimas ir įgyvendinimas. Dėl
to valstybės narės turėtų reguliariai siųsti Komisijai savo prognozes, kaip bus
naudojamos Sąjungos lėšos, ir, jeigu finansinių įsipareigojimų įgyvendinimas
vėluoja, avansas turėtų būti grąžintas, o įsipareigojimai automatiškai
panaikinti;
(95)
siekiant atitikti specialiuosius BŽP poreikius,
paminėtus [BŽP reglamento] 50 ir 51 straipsniuose, ir prisidėti prie BŽP
taisyklių laikymosi, reikia priimti nuostatas, papildančias taisykles dėl
mokėjimo termino sustabdymo [Reglamente (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios
nuostatos]. Kai valstybė narė ar ūkio subjektas nesilaiko įsipareigojimų pagal
BŽP arba Komisija turi įrodymų dėl tokio nesilaikymo, Komisija turi turėti
galimybę pasinaudoti atsargumo priemone ir nutraukti mokėjimus;
(96)
be galimybės nutraukti pagalbą, siekdama išvengti
akivaizdžios grėsmės dėl netinkamų išlaidų finansavimo, Komisija turi turėti
galimybę laikinai sustabdyti mokėjimus, susijusius su BŽP taisyklių
nesilaikymu, pagal [BŽP Reglamento] 50 ir 51 straipsnių reikalavimus;
(97)
kad būtų galima nustatyti finansinį akredituotų
mokėjimo agentūrų ir Sąjungos biudžeto ryšį, Komisija turėtų kasmet patvirtinti
šių mokėjimo agentūrų sąskaitas. Sprendime dėl sąskaitų patvirtinimo turėtų
būti atsižvelgiama į ataskaitų užbaigtumą, tikslumą ir teisingumą, bet ne į
išlaidų atitiktį Sąjungos teisės aktams;
(98)
veiklos programos turėtų būti stebimos ir
vertinamos, kad būtų užtikrinta jų kokybė ir parodyti rezultatai. Komisija
turėtų nustatyti bendrąją stebėsenos ir vertinimo sistemą, kuria be kita ko
būtų užtikrinta, kad atitinkami duomenys būtų prieinami laiku. Šiuo tikslu
turėtų būti sudarytas rodiklių sąrašas, o EJRŽF poveikį Komisija turėtų
įvertinti atsižvelgdama į konkrečius tikslus;
(99)
atsakomybė už programos stebėseną turėtų būti
padalinta tarp šiuo tikslu įsteigtų valdymo institucijos ir stebėsenos
komiteto. Atitinkamai turėtų būti detalizuoti įsipareigojimai. Programos
stebėsena turėtų apimti metinės įgyvendinimo ataskaitos, kuri siunčiama
Komisijai, rengimą;
(100)
siekiant padidinti informacijos apie finansavimo
galimybes ir projekto naudos gavėjus prieinamumą ir skaidrumą, kiekvienoje
valstybėje narėje reikia sukurti vieną interneto svetainę arba svetainių
portalą, kuriame būtų teikiama informacija apie veiklos programą, įskaitant
remiamų kiekvienos veiklos programos veiksmų sąrašus. Ši informacija plačiajai
visuomenei, ir ypač Sąjungos mokesčių mokėtojams, turėtų suteikti pagrįstą,
apčiuopiamą, konkretų suvokimą, kaip EJRŽF sistemoje yra panaudojamas Sąjungos
finansavimas. Be šio tikslo, atitinkamų duomenų paskelbimu turėtų būti
viešinamos galimybės teikti paraiškas Sąjungos finansavimui gauti. Tačiau
atsižvelgiant į pagrindinę teisę į duomenų apsaugą pagal Teismo sprendimą Schecke[19] sujungtose bylose,
negalima reikalauti fizinių asmenų vardų paskelbimo;
(101)
siekiant papildyti ir pakoreguoti tam tikrus
neesminius šio reglamento aspektus, Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai
priimti aktus pagal Sutarties 290 straipsnį, atsižvelgiant į BŽP taisyklių
nesilaikymo nustatymo tvarką. Tai turėtų apimti: nuostatas dėl paraiškos atmetimo
pažeidimų atveju, paraiškos tvarkymo terminų, siekiant proporcingai užtikrinti ex
ante sąlygas, tinkamų finansuoti investicijų laive nustatymo, investicijų,
kurios nulemtų padidintą laivo žvejybos pajėgumą, finansavimo išvengimo,
nuostatas dėl gryno pelno iš ekologiškų naujovių apskaičiavimo metodo, dėl
tinkamų veiklų ir išlaidų, susijusių su saugomų jūrų teritorijų atkūrimu,
nustatymo, dėl tinkamų išlaidų investicijoms į jūrų akvakultūrą ir ne maistui
skirtą akvakultūrą, vietos plėtros strategijų veiksmų plano turinio nustatymo,
nustatymo tinkamų kompensuoti išlaidų, susijusių su paruošiamąja pagalba vietos
plėtros strategijoms kurti, dėl tinkamų išlaidų apibrėžties, kalbant apie
eksploatavimo išlaidas ir pritaikymo vietos plėtros strategijai išlaidas, dėl
mokėjimo agentūrų įsipareigojimų, sertifikavimo agentūrų užduočių nustatymo,
atitinamo audito atsekimo procedūrų paaiškinimo, sertifikavimo institucijų
užduočių nustatymo, valstybių narių pareigų, siekiant atgauti netinkamai
išmokėtas sumas, paaiškinimo, BŽP pažeidimų nustatymo, kuris gali nulemti
mokėjimų laikiną sustabdymą, išdėstymo kriterijų ir metodologijos, taikomos
vienodam tarifui ar ekstrapoliuotosioms finansinėms korekcijoms nustatyti,
sąrašo atitinkamų BŽP pažeidimų atvejų, kurie gali nulemti finansinių korekcijų
taikymą, ir dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos turinio ir sandaros;
(102)
ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija
turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku
persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai;
(103)
Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus priimti įgyvendinimo
aktus, sprendimus dėl metinių išmokų paskirstymo, sprendimus dėl veiklos
programų patvirtinimo ir jų pakeitimo, sprendimus dėl Sąjungos prioritetų
kontrolės ir įgyvendinimo politikos srityje, sprendimą dėl metinių darbo planų
dėl duomenų rinkimo patvirtinimo, sprendimus dėl įrodymų apie BŽP pažeidimus
nustatymo, kuris gali nulemti mokėjimo terminų sustabdymą, sprendimus dėl BŽP
taisyklių nesilaikymo, kuris gali nulemti mokėjimų laikiną sustabdymą,
sprendimus dėl mokėjimų laikino sustabdymo ir laikino mokėjimo sustabdymo
panaikinimo, sprendimus dėl finansinių korekcijų ir sprendimus dėl sąskaitų
patvirtinimo;
(104)
siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento
įgyvendinimo sąlygas, Komisijai reikia suteikti įgyvendinimo įgaliojimus,
susijusius su veiklos programos forma, procedūromis siekiant priimti veiklos
programą, taip pat kasmetinio duomenų rinkimo plano patvirtinimo procedūromis,
konkrečių procentų taikymu pagalbos intensyvumui pagal I priedą, laikotarpiu,
skirtu tarpinei išlaidų deklaracijai, mokėjimo agentūrų įgaliojimų dėl valdymo
ir kontrolės taisyklėmis, konkrečiomis sertifikavimo institucijų užduotimis,
veiksmingo valdymo ir kontrolės taisyklėmis, mokėjimų, kurie turi būti laikinai
sustabdyti, nustatymo taisyklėmis, procedūromis, susijusiomis su mokėjimo
terminų sustabdymu ar laikinu mokėjimų sustabdymu, papildomomis Komisijos
patikromis vietoje, metine įgyvendinimo ataskaitos forma, ex ante ir ex
post vertinimo aspektais ir techninėmis viešinimo priemonėmis. Šie
įgaliojimai turi būti įgyvendinami pagal 2011 m. vasario 16 d. Europos
Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo
nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo
įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[20];
(105)
atsižvelgiant į Komisijos 24, 98, 120 ir 143
straipsnių įgyvendinimo aktais patvirtintinų nuostatų procedūrinį pobūdį, jas
priimant reikia taikyti patariamąją procedūrą;
(106)
siekiant palengvinti sklandų perėjimą nuo sistemos,
įtvirtintos Reglamente (EB) Nr. 1198/2006 prie sistemos, įtvirtintos šiame reglamente,
įgaliojimus priimti aktus pagal Sutarties 290 straipsnį reikia deleguoti
Komisijai, atsižvelgiant į pereinamojo laikotarpio nuostatas;
(107)
šiuo reglamentu įtvirtinta nauja paramos sistema
pakeičia paramos sistemą, nustatytą Reglamente (EB) Nr. 1198/2006,
Reglamente (EB) Nr. 861/2006, Europos Parlamento ir Tarybos reglamente, kuriuo sukuriama integruotos jūrų politikos tolesnės plėtros paramos
programa, Reglamente (EB) Nr. 1290/2005 dėl garantinio
fondo, Reglamente (EB) Nr. 791/2007 ir Reglamento Nr. 1224/2009 103
straipsnyje. Todėl šie reglamentai ir nuostatos turi būti panaikintos nuo 2014
m. sausio 1 d.,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I ANTRAŠTINĖ DALIS
TIKSLAI
I SKYRIUS
Taikymo sritis ir apibrėžtys
1 straipsnis
Dalykas
Šiuo reglamentu nustatomos Sąjungos finansinės
priemonės, skirtos įgyvendinti:
a)           bendrą žuvininkystės politiką (BŽP);
b)           atitinkamas su jūrų teise susijusias
priemones;
c)           tvarų žuvininkystės rajonų vystymąsi
ir vidaus vandenų žvejybą;
d)           ir integruotą jūrų politiką (IJP).
2 straipsnis
Geografinė taikymo sritis
Šis reglamentas taikomas Sąjungos teritorijoje
vykdomiems veiksmams, jeigu šiame reglamente aiškiai nenurodyta kitaip.
3 straipsnis
Apibrėžtys
1.           Šiame reglamente ir
nepažeidžiant 2 dalies taikomos [Reglamento dėl bendros žuvininkystės
politikos] 5 straipsnyje[21],
[Reglamento dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkos
organizavimo] 5 straipsnyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 4 straipsnyje
bei Reglamento Nr. ... [Reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] [22] 2 straipsnyje nurodytos
sąvokos.
2.           Šiame reglamente vartojamų
terminų apibrėžtys:
(1)
bendra keitimosi informacija aplinka (BKIA) – tai
decentralizuotai valdomų sistemų tinklas, sukurtas keitimuisi informacija tarp
įvairių sektorių vartotojų, siekiant pagerinti einamąją informaciją apie jūroje
vykdomą veiklą;
(2)
kelis sektorius apimantys veiksmai – iniciatyvos,
kurios abipusiai naudingos įvairiems sektoriams ir (arba) sektorių politikoms,
kaip nurodyta Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo, ir kurių negalima iki
galo įgyvendinti atitinkamose politikos srityse vykdomomis priemonėmis;
(3)
elektroninio duomenų registravimo ir perdavimo
sistema (ERS) – sistema, skirta duomenims registruoti ir teikti elektroninėmis
priemonėmis, kaip nurodyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 15, 24 ir
63 straipsniuose;
(4)
Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinklas –
tinklas, apjungiantis nacionalines jūrų stebėjimo ir duomenų programas į bendrą
ir prieinamą europinį informacijos šaltinį;
(5)
žuvininkystės regionas – regionas su jūros ar ežero
pakrante arba tvenkiniais ar upės žiotimis, kuriame daug žmonių dirba
žuvininkystės arba akvakultūros sektoriuje ir kuris valstybės narės yra skirtas
šiam tikslui;
(6)
žvejys – asmuo, kuris užsiima profesionalia žvejyba
veikiančiame žvejybos laive, kaip pripažįsta valstybė narė, arba užsiima
profesionaliu jūros organizmų rinkimu nenaudodamas laivo, kaip pripažįsta
valstybė narė;
(7)
integruota jūrų politika (IJP) – Europos Sąjungos
politika, kuria skatinamas koordinuotas ir nuoseklus sprendimų priėmimas
siekiant maksimaliai užtikrinti tvarų valstybių narių, visų pirma Sąjungos
pakrančių, salų bei atokiausių regionų, taip pat jūrų sektorių vystymąsi,
ekonomikos augimą ir socialinę sanglaudą vykdant darnią su jūromis susijusią
politiką ir atitinkamą tarptautinį bendradarbiavimą;
(8)
integruota jūrų laivybos stebėsena – ES iniciatyva,
kuria siekiama padidinti Europos jūrų stebėsenos efektyvumą ir veiksmingumą
pasikeitimo informacija ir bendradarbiavimo tarp sektorių ir valstybių
priemonėmis;
(9)
pažeidimas – pažeidimas kaip apibrėžta Tarybos
reglamento Nr. 2988/95 1 straipsnio 2 dalyje;
(10)
žvejyba vidaus vandenyse – žvejyba komerciniais
tikslais, kurią vykdo tik vidaus vandenyse plaukiojantys laivai ar kiti
žvejybai ant ledo naudojami įrenginiai;
(11)
integruotas pakrančių zonos valdymas – 2002 m.
gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijoje dėl integruoto
pakrančių zonos valdymo strategijos įgyvendinimo Europoje (2002/413/EB)[23] nustatytos strategijos ir
priemonės;
(12)
integruotas jūrų valdymas – visų ES sektorių
politikos priemonių, susijusių su vandenynais, jūromis ir pakrančių regionais,
koordinuotas valdymas;
(13)
jūrų regionai – Tarybos sprendime 2004/585/EB
nustatytos geografinės zonos ir regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų
nustatytos zonos;
(14)
jūrų erdvės planavimas – valdžios institucijų
taikomas žmogaus veiklos jūrų regionuose analizavimo ir valdymo erdvės ir laiko
atžvilgiu procesas siekiant ekologinių, ekonominių ir socialinių tikslų;
(15)
priemonė – veiksmai;
(16)
viešosios išlaidos – bet kuris įnašas į veiksmų
finansavimą iš valstybės narės arba regioninės ar vietos valdžios institucijų
biudžeto, Europos Sąjungos biudžeto, taip pat kitos panašios išlaidos. Bet
kuris įnašas į veiksmų finansavimą iš viešosios teisės reguliuojamų įstaigų,
biudžeto arba vienos ar kelių regionų ar vietos valdžios institucijų arba
viešosios teisės reguliuojamų įstaigų susivienijimų, veikiančių pagal 2004 m.
kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/18/EB dėl viešojo
darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo[24], biudžeto laikomas viešuoju
įnašu;
(17)
jūros baseino strategija – struktūrizuota Europos
institucijų, valstybių narių, jų regionų ir, kai tikslinga, trečiųjų šalių,
priklausančių tam pačiam jūros baseinui, sukurta bendradarbiavimo sistema.
Strategijoje atsižvelgiama į jūros baseino geografinius, klimatinius,
ekonominius ir politinius ypatumus;
(18)
mažos apimties priekrantės žvejyba – žvejyba
žvejybos laivais, kurių bendras ilgis ne didesnis kaip 12 m ir kurie
nenaudoja traukiamųjų žvejybos įrankių, išvardytų 2003 m. gruodžio 30 d.
Komisijos reglamento (EB) Nr. 26/2004 dėl Sąjungos žvejybos laivyno
registro[25]
I priedo 3 lentelėje;
(19)
tik vidaus vandenyse plaukiojantys laivai –
komercinei žvejybai vidaus vandenyse naudojami laivai, neįtraukti į Sąjungos
žvejybos laivyno registrą.
II ANTRAŠTINĖ DALIS
BENDROJI SISTEMA
I SKYRIUS
Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo įsteigimas ir jo tikslai
4 straipsnis
Įsteigimas
Šiuo reglamentu įsteigiamas Europos jūrų
reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF).
5 straipsnis
Tikslai
EJRŽF padės siekti šių tikslų:
(a)
skatinti tvarią ir konkurencingą žuvininkystę ir
akvakultūrą;
(b)
skatinti Sąjungos integruotos jūrų politikos
plėtojimą ir įgyvendinimą, papildant Sanglaudos politiką ir bendrą
žuvininkystės politiką;
(c)
skatinti subalansuotą ir integracinį žuvininkystės
regionų zonų vystymą;
(d)
skatinti BŽP įgyvendinimą.
6 straipsnis
Sąjungos prioritetai
EJRŽF tikslų įvykdymas
prisidės prie strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo, kuria siekiama
pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo. Jų siekiama vykdant šiuos šešis
Sąjungos prioritetus, kuriais įgyvendinami atitinkami Bendros strateginės
programos (toliau – BSP) teminiai tikslai:
1)           Užimtumo ir teritorinės sanglaudos
didinimas, įgyvendinant šiuos tikslus:
(a)
ekonominio augimo, socialinės įtraukties, darbo
vietų kūrimo ir darbo jėgos judumo skatinimas pakrančių ir vidaus
bendruomenėse, priklausomose nuo žuvininkystės ir akvakultūros;
(b)
žuvininkystės plėtimas į kitus jūros ekonomikos
sektorius ir jūros ekonomikos augimas, įskaitant klimato kaitos pasekmių
švelninimą.
2)           Inovatyvios, konkurencingos ir
žiniomis grindžiamos žuvininkystės skatinimas, didžiausią dėmesį skiriant šioms
sritims:
(a)
parama technologinei plėtrai, inovacijoms ir žinių
perdavimui stiprinti;
(b)
žuvininkystės konkurencingumo ir gyvybingumo
didinimas, visų pirma smulkiojo pakrančių laivyno, ir saugos ir darbo sąlygų gerinimas;
(c)
naujų profesinių įgūdžių ir mokymosi visą gyvenimą
plėtojimas;
(d)
geresnis žuvininkystės produktų rinkos valdymas.
3)           Inovatyvios, konkurencingos ir
žiniomis grindžiamos akvakultūros skatinimas, didžiausią dėmesį skiriant šioms
sritims:
(a)
parama technologinei plėtrai, inovacijoms ir žinių
perdavimui stiprinti;
(b)
akvakultūros įmonių, visų pirma MVĮ, konkurencingumo
ir gyvybingumo didinimas;
(c)
naujų profesinių įgūdžių ir mokymosi visą gyvenimą
plėtojimas;
(d)
geresnis akvakultūros produktų rinkos valdymas.
4)           Tvarios ir tausios žuvininkystės
skatinimas, didžiausią dėmesį skiriant šioms sritims:
(a)
žuvininkystės poveikio jūrų aplinkai mažinimas;
(b)
jūrų biologinės įvairovės ir ekosistemų, įskaitant
jų teikiamas paslaugas, apsauga ir atkūrimas.
5)           Tvarios ir tausios akvakultūros
skatinimas, didžiausią dėmesį skiriant šioms sritims:
(a)
su akvakultūra susijusių ekosistemų stiprinimas ir
tausios akvakultūros skatinimas;
(b)
akvakultūros, kai užtikrinama aukšto lygio aplinkos
apsauga, skatinimas ir gyvūnų sveikatos bei jų gerovės ir visuomenės sveikatos
bei saugos užtikrinimas.
6)           BŽP įgyvendinimo skatinimas vykdant
šias priemones:
(a)
teikiant mokslines žinias ir renkant duomenis;
(b)
parama kontrolės ir įsipareigojimų vykdymo
užtikrinimo priemonėms, stiprinant institucinius gebėjimus ir veiksmingą
viešąjį administravimą.
II SKYRIUS
Pasidalijamasis ir tiesioginis valdymas
7 straipsnis
Pasidalijamasis ir
tiesioginis valdymas
1.           V antraštinėje dalyje
aptartas priemones ir 92 straipsnyje numatytą techninę pagalbą finansuoja EJRŽF,
laikantis pasidalijamojo valstybių narių ir Sąjungos valdymo principo ir
[Reglamente (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos][26] nustatytų bendrų taisyklių.
2.           VI antraštinėje dalyje
aptartas priemones, išskyrus techninę pagalbą pagal 92 straipsnį, finansuoja EJRŽF,
laikantis tiesioginio valdymo principo.
III SKYRIUS
Bendrieji pagal pasidalijamojo valdymo principą teikiamos pagalbos principai
8 straipsnis
Valstybės pagalba
1.           Nepažeidžiant šio straipsnio 2 dalies,
pagalbai, kurią valstybės narės teikia žuvininkystės ir akvakultūros įmonėms,
taikomi Sutarties 107, 108 ir 109 straipsniai.
2.           Tačiau Sutarties 107, 108 ir 109 straipsniai
netaikomi valstybių narių pagal šį reglamentą (ir laikantis jo nuostatų)
atliekamoms išmokoms, kurioms taikomas Sutarties 42 straipsnis.
3.           Nacionalinės nuostatos,
kuriomis nustatomas viešasis finansavimas, kuriam netaikomos šio reglamento
nuostatos dėl 2 dalyje numatytų finansinių įnašų, remiantis 1 dalimi
laikomos visuma.
9 straipsnis
Partnerystė
Nukrypdama nuo [Reglamento (ES)
Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos], Komisija ne rečiau
kaip du kartus per programavimo laikotarpį konsultuojasi su organizacijomis,
kurios atstovauja Sąjungos lygmens partneriams, dėl paramos teikimo iš EJRŽF.
10 straipsnis
Derinimas
Be [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo
nustatomos bendrosios nuostatos] 4 straipsnyje išdėstytų principų, Komisija
ir valstybės narės užtikrina iš EJRŽF teikiamos paramos derinimą su kitomis
Sąjungos politikos kryptimis ir finansinėmis priemonėmis, įskaitant Reglamentą
(EB) Nr. [kuriuo nustatoma bendroji aplinkos ir klimato kaitos politikos
įgyvendinimo programa (toliau – LIFE bendroji programa)][27] ir pagal Sąjungos išorės
veiksmus taikomas priemones, ir šios paramos papildomumą minėtomis kitomis
Sąjungos politikos kryptimis ir priemonėmis. Iš EJRŽF teikiamos paramos
derinimas su LIFE bendrąja programa pirmiausia užtikrinamas remiant veiklos,
kuria papildomi pagal LIFE bendrąją programą finansuojami integruoti projektai,
finansavimą ir skatinant taikyti pagal LIFE bendrąją programą patvirtintus
sprendimus, metodus ir principus.
11 straipsnis
Ex ante sąlygos
Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui
taikomos ex ante sąlygos, nurodytos šio reglamento III priede.
IV SKYRIUS
Paraiškų priimtinumas ir paramos reikalavimų neatitinkanti veikla
12 straipsnis
Paraiškų priimtinumas
1.           Nustatytą laikotarpį
nepriimamos šių ūkio subjektų teikiamos paraiškos dėl paramos iš EJRŽF:
(a)
ūkio subjektų, kurie padarė sunkių pažeidimų,
susijusių su Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsniu arba
Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnio 1 dalimi;
(b)
ūkio subjektų, susijusių su Reglamento (EB)
Nr. 1005/2008 40 straipsnio 3 dalyje nustatytame Sąjungos NNN
žvejybą vykdančių laivų sąraše nurodytų žvejybos laivų eksploatavimu, valdymu
arba nuosavybe;
(c)
ūkio subjektų, kurie kitais būdais nesilaikė BŽP
taisyklių, keldami didelę grėsmę susijusių išteklių tvarumui.
2.           Nustatytą laikotarpį
nepriimamos ūkio subjektų, kurie padarė su EŽF arba EJRŽF susijusių pažeidimų,
teikiamos paraiškos.
3.           Komisija įgaliojama pagal 150 straipsnį
priimti deleguotąjį aktą, kuriuo:
(a)
nustatomas 1 ir 2 dalyse minimas laikotarpis,
kuris turi būti proporcingas pažeidimo arba reikalavimų nesilaikymo sunkumui
arba kartojimuisi;
(b)
nustatomos atitinkamos 1 dalyje minimo
laikotarpio pradžios ir pabaigos datos;
(c)
nustatomi 1 dalies c punkte minimi kiti
reikalavimų nesilaikymo būdai, kai keliama didelė grėsmė susijusių išteklių
tvarumui.
4.           Valstybės narės reikalauja,
kad ūkio subjektai, teikiantys su EJRŽF susijusią paraišką, pateiktų
vadovaujančiai institucijai pasirašytą pažymą, kuria patvirtina, kad jie
laikosi 1 dalyje nurodytų kriterijų ir nėra padarę su EŽF arba EJRŽF
susijusių pažeidimų, kaip nurodyta 2 dalyje. Prieš patvirtindamos veiklą,
valstybės narės patikrina pažymos teisingumą.
5.           Komisija įgaliojama pagal 150 straipsnį
priimti deleguotuosius aktus dėl delegavimo, susijusio su valstybių narių
keitimosi informacija apie reikalavimų nesilaikymo atvejus sistemos diegimu.
13 straipsnis
Paramos reikalavimų
neatitinkanti veikla
EJRŽF paramos reikalavimų neatitinkanti veikla
yra:
(a)
veikla, kuria didinamas laivo žvejybinis pajėgumas;
(b)
naujų žvejybos laivų statymas, žvejybos laivų
eksploatavimo nutraukimas arba įvežimas;
(c)
laikinas žvejybinės veiklos nutraukimas;
(d)
eksperimentinė žvejyba;
(e)
įmonės nuosavybės teisių perdavimas;
(f)
tiesioginis išteklių atkūrimas, išskyrus atvejus,
kai tai Sąjungos teisės akte numatyta kaip apsaugos priemonė arba kai tai
daroma eksperimentinio išteklių atkūrimo tikslais.
III ANTRAŠTINĖ DALIS
FINANSINĖ PROGRAMA
14 straipsnis
Biudžeto vykdymas
1.           Sąjungos biudžetas, skirtas
EJRŽF pagal V antraštinę dalį, vykdomas pagal pasidalijamojo valdymo
sistemą, kaip nustatyta [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos
bendrosios nuostatos] 4 straipsnyje.
2.           Sąjungos biudžetą, skirtą
EJRŽF pagal VI antraštinę dalį, tiesiogiai vykdo Komisija pagal [naujo
finansinio reglamento] 55 straipsnio 1 dalies a punktą.
3.           Komisija atšaukia visus arba
dalį su tiesioginiu valdymu susijusių biudžetinių įsipareigojimų pagal [naują
finansinį reglamentą] ir pagal šio reglamento 147 straipsnį.
4.           Pagal [naujo finansinio
reglamento] 27 ir 50 straipsnius taikomas patikimo finansų valdymo
principas.
15 straipsnis
Pasidalijamojo valdymo
biudžeto ištekliai
1.           2014–2020 m. EJRŽF
įsipareigojimams, susijusiems su pasidalijamuoju valdymu, skiriami ištekliai – 5 520 000 000 EUR
dabartinėmis kainomis, atsižvelgiant į II priede nustatytą išskaidymą
pagal metus.
2.           Iš 1 dalyje nurodytų
išteklių 4 535 000 000 EUR skiriama tvariam žuvininkystės,
akvakultūros ir žuvininkystės rajonų vystymui pagal V antraštinės dalies I,
II ir III skyrius.
3.           Iš 1 dalyje nurodytų išteklių
477 000 000 EUR skiriama 78 straipsnyje nurodytoms
kontrolės ir reikalavimų laikymosi užtikrinimo priemonėms.
4.           Iš 1 dalyje nurodytų
išteklių 358 000 000 EUR skiriama 79 straipsnyje nurodytoms
duomenų rinkimo priemonėms.
5.           Atokiausių regionų kompensacijoms
pagal V antraštinės dalies V skyrių skiriami ištekliai per metus
neturi viršyti:
–
Azorų saloms ir Madeirai – 4 300 000 EUR;
–
Kanarų saloms – 5 800 000 EUR;
–
Prancūzijos Gvianai ir Reunjonui – 4 900 000 EUR.
6.           Iš 1 dalyje nurodytų
išteklių 45 000 000 EUR skiriama 72 straipsnyje nurodytai paramai
sandėliavimui teikti 2014–2018 m.
16 straipsnis
Tiesioginio valdymo biudžeto
ištekliai
1 047 000 000 EUR suma iš
EJRŽF skiriama VI antraštinės dalies I ir II skyriuose nurodytoms tiesioginio
valdymo priemonėms. Į šią sumą įtraukiama pagal 91 straipsnį teikiama techninė
pagalba.
17 straipsnis
Finansinis paskirstymas
pasidalijamajam valdymui
1.           15 straipsnio 2–6 dalyse
nurodyti ir II priedo lentelėje išdėstyti 2014–2020 m. laikotarpio
valstybių narių įsipareigojimams įgyvendinti skiriami ištekliai nustatomi
remiantis šiais objektyviais kriterijais:
(a)
jeigu taikoma V antraštinė dalis:
i)        užimtumo lygis žuvininkystės ir
akvakultūros sektoriuose;
ii)       gamybos lygis žuvininkystės ir
akvakultūros sektoriuose ir
iii)      mažos apimties pakrantės žvejybai
naudojamų laivų dalis žvejybos laivyne;
(b)
jeigu taikomas 78 ir 79 straipsniai:
i)        susijusios valstybės narės kontrolės
užduočių apimtis, apytiksliai nustatyta pagal nacionalinio žvejybos laivyno
dydį, iškraunamą žuvų kiekį ir importo iš trečiųjų šalių vertę;
ii)       turimi kontrolės ištekliai, palyginti
su valstybės narės kontrolės užduočių apimtimi, turimas priemones apytiksliai
įvertinant pagal jūroje atliekamų kontrolės veiksmų ir iškraunamų žuvų patikrų
skaičių;
iii)      susijusios valstybės narės duomenų
rinkimo užduočių apimtis, suderinta su nacionalinio žvejybos laivyno dydžiu,
iškraunamų žuvų kiekiu, mokslinės stebėjimo veiklos jūroje mastu ir tyrimų,
kuriuose dalyvauja ta valstybė narė, skaičiumi; ir
iv)      turimi duomenų rinkimo šaltiniai,
palyginti su valstybės narės duomenų rinkimo užduočių apimtimi; kur įmanoma,
priemonės derinamos su stebėtojų jūroje skaičiumi ir žmogiškųjų išteklių bei
techninių priemonių kiekiu, kurio reikia norint įvykdyti nacionalinę duomenų
rinkimo atrankos programą.
(c)
kitų priemonių atveju remiamasi ankstesniais
asignavimais pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1198/2006 ir ankstesniu
sunaudojimu pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 861/2006.
2.           Komisija įgyvendinimo aktu
priima sprendimą, kuriuos nustatomas bendrų išteklių metinis paskirstymas
valstybėms narėms.
IV ANTRAŠTINĖ DALIS
PROGRAMAVIMAS
I SKYRIUS
Pagal pasidalijamojo valdymo principą finansuojamų priemonių programavimas
18 straipsnis
Veiklos programų rengimas
1.           Kiekviena valstybė narė
parengia EJRŽF bendrai finansuojamų Sąjungos prioritetų įgyvendinimo bendrą
veiklos programą.
2.           Valstybė narė parengia
veiklos programą, išsamiai ją aptarusi su [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo
nustatomos bendrosios nuostatos] 5 straipsnyje nurodytais partneriais.
Konsultacijos su partneriais dėl parengiamųjų dokumentų rengiamos taip, kad
partneriai galėtų juos išnagrinėti.
3.           Kiek tai susiję su 20 straipsnio
1 dalies n punkte nurodyta veiklos programos dalimi, valstybė narė ne
vėliau kaip 2013 m. gegužės 31 d. įgyvendinimo aktu priima Sąjungos
prioritetus, susijusius su reikalavimų laikymosi užtikrinimo ir kontrolės
politika.
4.           20 straipsnio 1 dalies
o punkte nurodyta veiklos programos dalis, skirta [Reglamento dėl bendros
žuvininkystės politikos] 37 straipsnio 5 dalyje nurodytos daugiametės
programos daliai, susijusiai su 2014 m., perduodama ne vėliau kaip 2013 m.
spalio 31 d.
19 straipsnis
Pagrindiniai veiklos
programos principai
Rengdama veiklos programą, valstybė narė
atsižvelgia į šiuos pagrindinius principus:
(a)
į programą turi būti įtraukti atitinkami priemonių,
susijusių su kiekvienu programoje numatytu Sąjungos prioritetu, deriniai,
loginiu pagrindu sudaryti remiantis ex ante vertinimu ir stiprybių,
silpnybių, galimybių ir grėsmių (toliau – SSGG) analize;
(b)
į programą turi būti integruotas tinkamas į
inovacijas, klimato kaitos švelninimą bei prisitaikymą prie jos orientuotas
metodas;
(c)
turi būti numatyti atitinkami veiksmai, kuriais
siekiama supaprastinti ir palengvinti programos įgyvendinimą;
(d)
jeigu taikytina, turi būti užtikrintas priemonių,
taikomų įgyvendinant šio reglamento 6 straipsnio 3 ir 5 dalyse dėl
EJRŽF nurodytus Sąjungos prioritetus, derėjimas su [Reglamento dėl bendros
žuvininkystės politikos] 43 straipsnyje nurodytu akvakultūros daugiamečiu
nacionaliniu strateginiu planu.
20 straipsnis
Veiklos programos turinys
1.           Be [Reglamento (ES)
Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 24 straipsnyje
nurodytų sudedamųjų dalių, į veiklos programą įtraukiama:
(a)
[Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos
bendrosios nuostatos] 48 straipsnyje nurodytas ex ante
vertinimas;
(b)
padėties analizė SSGG požiūriu ir nustatyti
poreikiai, kurie turi būti patenkinti geografinėje vietovėje, kurioje taikoma
programa.
Analizės struktūra turi būti nustatyta pagal
Sąjungos prioritetus. Specifiniai su klimato kaitos švelninimu bei prisitaikymu
prie jos ir inovacijų skatinimu susiję poreikiai įvertinami pagal Sąjungos
prioritetus, siekiant pagal kiekvieną prioritetą nustatyti tinkamas šių dviejų
sričių atsakomąsias priemones; paramos reikalavimus atitinkančių politikos
sričių padėties stipriųjų ir silpnųjų savybių apibendrinimas;
(c)
tinkamo į inovacijas, aplinką, įskaitant
specifinius NATURA 2000 teritorijų poreikius, ir klimato kaitos švelninimą bei
prisitaikymą prie jos orientuoto metodo aprašas;
(d)
ex ante sąlygų ir,
jeigu reikia, [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios
nuostatos] 17 straipsnio 4 dalyje nurodytų veiksmų įvertinimas bei gairės,
nustatytos [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios
nuostatos] 19 straipsniui įgyvendinti;
(e)
pagal Sąjungos prioritetus sugrupuotų pasirinktų
priemonių sąrašas;
(f)
projektų atrankos kriterijų aprašas;
(g)
V antraštinės dalies III skyriuje
numatytų vietos plėtros strategijų atrankos kriterijų aprašas;
(h)
aiškiai pagal V antraštinės dalies
III skyrių nurodytos veiklos rūšys, kurios gali būti vykdomos kolektyviai
ir kurioms pagal 95 straipsnio 3 dalį atitinkamai gali būti taikomas
didesnis pagalbos intensyvumas;
(i)
poreikių, susijusių su stebėjimo ir vertinimo
reikalavimais, analizė ir vertinimo planas, nurodytas [Reglamento (ES)
Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 49 straipsnyje.
Valstybės narės suteikia pakankamai išteklių ir užtikrina pakankamą gebėjimų
ugdymo veiklą, kad būtų galima patenkinti nustatytus poreikius;
(j)
finansavimo planas, kuris turi būti parengtas
atsižvelgiant į [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios
nuostatos] 18 ir 20 straipsnius ir į 17 straipsnio 3 dalyje
nurodytą Komisijos sprendimą, kuriame pateikiama:
i)        lentelė, kurioje nustatomas bendras
planuojamas EJRŽF įnašas kiekvienais metais;
ii)       lentelė, kurioje nustatomi naudotini
EJRŽF ištekliai ir bendro finansavimo norma, susijusi su 6 straipsnyje
nustatytų Sąjungos prioritetų tikslais ir technine pagalba. Jeigu taikytina,
šioje lentelėje atskirai nurodomi EJRŽF ištekliai ir bendro finansavimo normos,
kurios, nukrypstant nuo 94 straipsnio 1 dalyje nustatytos bendrosios
taisyklės, taikomos paramai, nurodytai 72 straipsnyje, 73 straipsnyje,
78 straipsnio 2 dalies a–d ir f–j punktuose, 78 straipsnio 2 dalies
e punkte ir 79 straipsnyje;
(k)
informacija apie priemonių, finansuojamų iš kitų
BSP fondų arba pagal LIFE bendrąją programą, papildomumą;
(l)
pasirengimo įgyvendinti programą priemonės,
įskaitant:
i)        visas valstybės narės paskirtas
valdžios institucijas, nurodytas 107 straipsnyje, ir informacijos tikslais
pateikiamą glaustą valdymo ir kontrolės struktūros aprašą;
ii)       stebėjimo ir vertinimo procedūrų aprašą
ir Stebėsenos komiteto sudėtį;
iii)      nuostatas, skirtas užtikrinti, kad
programa būtų skelbiama pagal 143 straipsnį;
(m)
partneriai, paskirti pagal [Reglamento (ES)
Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 5 straipsnį, ir
konsultacijų su partneriais rezultatai;
(n)
siekiant geresnio atitikties užtikrinimo taikant 6 straipsnio
6 dalyje nurodytą kontrolę ir laikantis 18 straipsnio 3 dalies:
i)        įstaigų, kurios įgyvendina kontrolės,
tikrinimo ir reikalavimų laikymosi užtikrinimo sistemą, sąrašas ir glaustas jų
žmogiškųjų bei finansinių išteklių, skirtų žuvininkystės kontrolei, tikrinimui
ir reikalavimų laikymosi užtikrinimui, aprašas, jų turima žuvininkystės
kontrolės, tikrinimo ir reikalavimų laikymosi užtikrinimo įranga, pirmiausia
laivų, orlaivių ir sraigtasparnių skaičius;
ii)       kontrolės priemonių, įgyvendintinų
naudojant bendruosius rodiklius, kurie turėtų būti nustatyti pagal 133 straipsnį,
bendrieji tikslai;
iii)      specialieji tikslai, kurie turėtų būti
pasiekti atsižvelgiant į 6 straipsnyje nustatytus Sąjungos prioritetus,
išsamiai nurodant, kiek vienetų pagal kiekvieną išlaidų kategorijų bus perkama per
visą programavimo laikotarpį;
(o)
siekiant rinkti duomenis, skirtus tvariam
žuvininkystės valdymui, kaip nurodyta 6 straipsnio 6 dalyje ir 18 straipsnio
4 dalyje, ir laikantis daugiametės Sąjungos programos, nurodytos
[Reglamento dėl bendros žuvininkystės politikos] 37 straipsnio 5 dalyje:
i)        duomenų rinkimo veiklos, kuri turėtų
būti vykdoma toliau nurodytais tikslais, aprašas:
–
įvertinti žvejybos sektorių (biologiniai,
ekonominiai ir įvairių sričių kintamieji, taip pat jūroje atliekami moksliniai
tyrimai);
–
įvertinti akvakultūros ir perdirbimo pramonės
ekonominę padėtį;
–
įvertinti žvejybos sektoriaus poveikį ekosistemai;
ii)       duomenų saugojimo metodų, duomenų
tvarkymo ir duomenų naudojimo aprašas;
iii)      gebėjimo užtikrinti patikimą finansinį
ir administracinį surinktų duomenų valdymą įrodymas.
Ši veiklos programos dalis papildoma 23 straipsniu.
2.           Į veiklos programą įtraukiami
supaprastinto sąnaudų skaičiavimo, papildomų sąnaudų skaičiavimo arba prarastų
pajamų skaičiavimo pagal 103 straipsnį metodai arba kompensacijos
skaičiavimo pagal atitinkamus kiekvienai 38 straipsnio 1 dalyje
išdėstytai veiklos rūšiai nustatytus kriterijus metodas.
3.           Be to, veiklos programoje
pateikiamas konkrečių veiksmų, skirtų remti lygias galimybes ir užkirsti kelią
diskriminacijai pagal lytį, rasę arba etninę kilmę, religiją arba įsitikinimus,
negalią, amžių arba seksualinę orientaciją, aprašas, apimantis parengiamąsias
priemones, kuriomis užtikrinamas lyčių aspekto integravimas į veiklos programą
ir veiklą.
4.           Komisija įgyvendinimo aktais
nustato šių 1, 2 ir 3 dalyse aprašytų sudedamųjų dalių pateikimo
taisykles. Šie įgyvendinimo aktai priimami pagal 151 straipsnio 2 dalyje
nurodytą patariamąją procedūrą.
21 straipsnis
Veiklos programos
patvirtinimas
1.           Be [Reglamento (ES)
Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 25 straipsnio
nuostatų taikymo, Komisija, atsižvelgdama į ex ante vertinimą,
įvertina veiklos programų atitiktį šiam reglamentui ir tai, ar jomis
veiksmingai remiami 6 straipsnyje nurodyti Sąjungos prioritetai, susiję su
EJRŽF.
2.           Komisija patvirtina veiklos
programą įgyvendinimo aktu.
22 straipsnis
Veiklos programos keitimas
1.           Komisija patvirtina veiklos
programos pakeitimą įgyvendinimo aktais.
2.           Siekiant prisitaikyti prie
kintančių kontrolės veiklos techninių poreikių, 20 straipsnio 1 dalies
n punkte nurodyta veiklos programos dalis gali būti keičiama kas dvejus
metus, bet pirmojo keitimo įsigaliojimo data gali būti ne ankstesnė kaip 2015 m.
sausio 1 d.
Šiuo tikslu Komisija įgyvendinimo aktu priima
sprendimą, kuriame išsamiai nurodomi su 18 straipsnio 3 dalyje minima
reikalavimų laikymosi užtikrinimo ir kontrolės politika susijusių Sąjungos
prioritetų pokyčiai ir atitinkamos paramos reikalavimus atitinkančios veiklos
rūšys, kurioms turėtų būti teikiama pirmenybė.
Atsižvelgdamos į šiuos naujus prioritetus,
nustatytus šios dalies antroje pastraipoje nurodytame sprendime, valstybės
narės iki metų, einančių prieš atitinkamus įgyvendinimo metus, spalio 31 d.
Komisijai pateikia veiklos programos pakeitimus.
3.           Laikantis proporcingumo
principo, 2 dalyje nurodytiems programų pakeitimams taikoma pagal 24 straipsnį
priimta supaprastinta procedūra.
23 straipsnis
Metinis duomenų rinkimo darbų
planas
1.           Taikydamos 20 straipsnio
1 dalies o punktą, valstybės narės Komisijai kasmet iki spalio 31 d.
pateikia metinį darbų planą. Metiniuose darbų planuose pateikiamas procedūrų ir
metodų, taikytinų renkant ir analizuojant duomenis bei vertinant jų teisingumą
ir tikslumą, aprašas.
2.           Kiekvieną metinį darbų planą
valstybės narės pateikia elektroniniu būdu.
3.           Komisija įgyvendinimo aktu
kasmet iki gruodžio 31d. patvirtina kiekvienų metų darbų planą.
4.           Pirmajame metiniame darbų
plane numatoma 2014 m. veikla; šis planas Komisijai turi būti pateiktas ne
vėliau kaip 2013 m. spalio 31 d.
24 straipsnis
Nuostatos dėl procedūrų ir
tvarkaraščių
1.           Komisija įgyvendinimo aktais
patvirtina nuostatas dėl procedūrų, formato ir tvarkaraščių, skirtas:
–
tvirtinti veiklos programas;
–
teikti ir tvirtinti pasiūlymus dėl veiklos programų
pakeitimų, įskaitant jų įsigaliojimą ir teikimo dažnumą programavimo
laikotarpiu;
–
teikti ir tvirtinti pasiūlymus dėl 22 straipsnio
2 dalyje nurodytų pakeitimų;
–
teikti metinius duomenų rinkimo darbų planus.
Šios procedūros ir tvarkaraščiai supaprastinami,
jeigu veiklos programų pakeitimai yra susiję su:
(a)
lėšų perkėlimu iš vieno Sąjungos prioriteto kitam;
(b)
priemonių arba veiklos rūšių nustatymu arba
panaikinimu;
(c)
priemonių aprašų pakeitimais, įskaitant tinkamumo
finansuoti sąlygų pakeitimus;
(d)
22 straipsnio 2 dalyje nurodytais
pakeitimais, taip pat tolesniais 20 straipsnio 1 dalies n punkte
nurodytos programos dalies pakeitimais.
Kad būtų galima pasinaudoti šia supaprastinta
procedūra, a ir b punktuose nurodyti pakeitimai turi sudaryti ne daugiau
kaip 5 proc. Sąjungos prioritetui skirtos sumos ir 10 proc.
kiekvienai priemonei skirtos sumos.
2.           Šie įgyvendinimo aktai
priimami pagal 151 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją
procedūrą.
II SKYRIUS
Pagal tiesioginio valdymo principą finansuojamų priemonių programavimas
25 straipsnis
Metinė darbų programa
1.           Siekdama įgyvendinti
VI antraštinės dalies I ir II skyrius ir 92 straipsnį, Komisija
įgyvendinimo aktais priima darbų programą atsižvelgdama į tuose skyriuose
nustatytus tikslus. Šie įgyvendinimo aktai priimami pagal 151 straipsnio 3 dalyje
nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
2.           Metinėje darbų programoje
nustatomi siektini tikslai, tikėtini rezultatai, įgyvendinimo metodas ir jos
visa suma. Joje taip pat pateikiamas finansuotinos veiklos aprašymas, nurodoma
kiekvienai veiklai skirta suma, orientacinis įgyvendinimo tvarkaraštis bei
informacija apie kiekvienos veiklos vykdymą. Joje subsidijoms nurodomi prioritetai,
esminiai vertinimo kriterijai ir didžiausia bendro finansavimo dalis.
V ANTRAŠTINĖ DALIS
PAGAL PASIDALIJAMOJO VALDYMO PRINCIPĄ FINANSUOJAMOS PRIEMONĖS
I SKYRIUS
Tvarus žuvininkystės vystymas
26 straipsnis
Konkretūs tikslai
Pagal šį skyrių teikiant paramą turi būti
prisidedama įgyvendinant 6 straipsnio 2 ir 4 dalyse nustatytus Sąjungos
prioritetus.
27 straipsnis
Bendrosios sąlygos
1.           Pagal šio reglamento 32 straipsnio
1 dalies b punktą, 36 straipsnį, 39 straipsnio 1 dalies
a punktą arba 40 straipsnio 2 dalį paramą gavęs žvejybos laivo
savininkas neperleidžia laivo trečiajai šaliai, kuri nepriklauso Sąjungai,
penkerius metus nuo išmokos išmokėjimo paramos gavėjui dienos.
2.           Parama veiklos sąnaudoms
neteikiama, jei šiame skyriuje aiškiai nenustatyta kitaip.
28 straipsnis
Inovacijos
1.           Siekdamas paskatinti
inovacijas žuvininkystės sektoriuje, EJRŽF gali remti projektus, kuriais
siekiama vystyti arba pateikti naujus arba iš esmės patobulintus produktus,
palyginti su esamu technologijų lygiu, naujus arba patobulintus procesus,
naujas arba patobulintas valdymo ir organizavimo sistemas.
2.           Pagal šį straipsnį
finansuojama veikla turi būti vykdoma bendradarbiaujant su valstybės narės
pripažinta mokslo arba technikos institucija, kuri patvirtina tokios veiklos
rezultatus.
3.           Valstybė narė pagal 143 straipsnį
tinkamai paskelbia pagal šį straipsnį finansuojamos veiklos rezultatus.
29 straipsnis
Konsultavimo paslaugos
1.           Siekdamas pagerinti bendrą
ūkio subjektų efektyvumą ir konkurencingumą, EJRŽF gali remti:
(a)
galimybių studijas, kuriomis vertinamas projektų,
kuriems gali būti teikiama šiame skyriuje nustatyta parama, ekonominį
perspektyvumą;
(b)
specialistų konsultacijų verslo ir rinkodaros
strategijų klausimais teikimą.
2.           Galimybių studijas ir
konsultacijas, atitinkamai minimas 1 dalies a ir b punktuose, rengia
pripažintos mokslo arba technikos institucijos, turinčios reikiamų konsultavimo
įgūdžių, kaip nustatyta kiekvienos valstybės narės nacionaliniuose teisės
aktuose.
3.           1 dalyje nuodyta parama
teikiama ūkio subjektams arba žvejų organizacijoms, kurias yra pripažinusi
valstybė narė, pavedusi atlikti 1 dalyje nurodytą galimybių studiją.
4.           Valstybės narės užtikrina,
kad pagal šį straipsnį finansuotina veikla būtų atrenkama pagreitinta tvarka.
5.           1 dalyje nurodyta parama
teikiama vienkartinėmis išmokomis, neviršijančiomis 3 000 EUR sumos.
Ši riba netaikoma, jeigu paramos gavėjas yra žvejų organizacija.
30 straipsnis
Mokslininkų ir žvejų
partnerystės
1.           Siekdamas paskatinti
mokslininkų ir žvejų keitimąsi žiniomis, EJRŽF gali remti:
(a)
iš vienos arba daugiau nepriklausomų mokslo
institucijų ir vienos arba daugiau žvejų organizacijų sudaryto tinko kūrimą;
(b)
a punkte nurodyto tinklo veiklą.
2.           1 dalies b punkte
nurodyta veikla gali apimti duomenų rinkimo veiklą, tyrimus, žinių ir
geriausios patirties sklaidą.
3.           1 dalyje nurodyta parama
gali būti teikiama viešąja teise reglamentuojamoms įstaigoms, žvejams, žvejų
organizacijoms ir nevyriausybinėms organizacijoms, kurias yra pripažinusi
valstybė narė, arba žuvininkystės vietos veiklos grupėms, kaip apibrėžta 62 straipsnyje.
31 straipsnis
Žmogiškojo kapitalo ir
socialinio dialogo rėmimas
1.           Siekdamas remti žmogiškąjį
kapitalą ir socialinį dialogą, EJRŽF gali remti:
(a)
mokymąsi visą gyvenimą, mokslo žinių ir novatoriškų
metodų sklaidą, naujų profesinių įgūdžių įgijimą, pirmiausia, kai tai susiję su
tvariu jūrų ekosistemų valdymu, jūrų sektoriaus veiklos rūšimis, inovacijomis
ir verslumu;
(b)
suinteresuotųjų šalių, įskaitant organizacijas,
remiančias lygias vyrų ir moterų galimybes, tinklus ir keitimąsi patyrimu bei
geriausia patirtimi;
(c)
socialinio dialogo skatinimą nacionaliniu,
regioniniu arba vietos lygiu, įtraukiant žvejus ir kitas suinteresuotąsias
šalis.
2.           1 dalyje nurodyta parama
taip pat teikiama savarankiškai dirbančių žvejų sutuoktiniams arba, jeigu (ir
kiek) tai pripažinta nacionaliniais teisės aktais, savarankiškai dirbančių
žvejų sugyventiniams, kurie nėra darbuotojai arba verslo parneriai, jeigu jie
nacionaliniais teisės aktais nustatytomis sąlygomis nuolat dalyvauja
savarankiškai dirbančio žvejo veikloje arba atlieka pagalbinius darbus.
32 straipsnis
Diversifikacijos ir darbo
vietų kūrimo sąlygų gerinimas
1.           Siekdamas pagerinti
diversifikacijos ir darbo vietų kūrimo sąlygas, EJRŽF gali remti:
(a)
naujas ne žvejybos įmones;
(b)
mažos apimties pakrantės žvejybai naudojamų laivų
perdarymą, pritaikant juos ne žvejybos veiklai.
2.           1 dalies a punkte
numatyta parama teikiama žvejams, kurie:
(a)
pateikia verslo planą, skirtą naujai jų veiklai
plėtoti;
(b)
turi reikiamų profesinių įgūdžių, kurie gali būti
įgyjami vykdant pagal 31 straipsnio 1 dalies a punktą
finansuojamą veiklą.
3.           1 dalies b punkte
numatyta parama teikiama smulkios apimties pakrantės žvejyba besiverčiantiems
žvejams, kurie turi Sąjungos žvejybos laivą, registruotą kaip naudojamą, ir
kurie per dvejus metus iki paraiškos pateikimo dienos ne mažiau kaip 60 dienų
vykdė žvejybos veiklą jūroje. Su žvejybos laivu susijęs žvejybos leidimas panaikinamas
visam laikui.
4.           1 dalyje nurodyti
paramos gavėjai neužsiima profesionalia žvejyba penkerius metus nuo paskutinės
paramos išmokos gavimo.
5.           Pagal 1 dalies
b punktą tinkamomis finansuoti sąnaudomis laikomos tik laivo perdarymo
kitai paskirčiai sąnaudos.
6.           Pagal 1 dalies
a punktą teikiamos finansinės paramos suma turi neviršyti 50 proc.
verslo plane kiekvienai veiklos rūšiai numatyto biudžeto ir didžiausios
kiekvienai veiklos rūšiai leidžiamos 50 000 EUR sumos.
33 straipsnis
Sveikatos ir saugos užtikrinimas
laive
1.           Siekdamas pagerinti žvejų
darbo sąlygas laive, EJRŽF gali remti investicijas į laivą arba į atskirus jo
įrenginius, jeigu šiomis investicijomis viršijami pagal nacionalinius arba
Sąjungos teisės aktus privalomi standartai.
2.           Parama teikiama žvejams arba
žvejybos laivų savininkams.
3.           Jeigu veikla yra investicijos
į laivą, parama tam pačiam žvejybos laivui teikiama ne daugiau kaip kartą per
programavimo laikotarpį. Jeigu veikla yra investicijos į atskirus įrenginius,
parama tam pačiam paramos gavėjui teikiama ne daugiau kaip kartą per
programavimo laikotarpį.
4.           Komisija įgaliojama pagal 150 straipsnį
priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomos 1 dalyje nurodytos
paramos reikalavimus atitinkančios veiklos rūšys.
34 straipsnis
Parama BŽP perleidžiamųjų
žvejybos koncesijų sistemoms
1.           Siekdamas pagal [Reglamento
dėl BŽP] 27 straipsnį nustatyti arba iš dalies pakeisti perleidžiamųjų
žvejybos koncesijų sistemas, EJRŽF gali remti:
(a)
techninių ir administravimo priemonių, būtinų
perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistemos kūrimui arba veikimui, rengimą ir
plėtojimą;
(b)
suinteresuotųjų šalių dalyvavimą rengiant ir
plėtojant perleidžiamąsias žvejybos koncesijų sistemas;
(c)
perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistemų priežiūrą
ir vertinimą;
(d)
perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistemų valdymą.
2.           Parama pagal 1 dalies a,
b ir c punktus teikiama tik valdžios institucijoms. Parama pagal šio
straipsnio 1 dalies d punktą teikiama valdžios institucijoms,
fiziniams arba juridiniams asmenims arba pripažintoms gamintojų organizacijoms,
dalyvaujančioms pagal Reglamento dėl bendros žuvininkystės politikos 28 straipsnio
4 dalį bendrai valdant sujungtas perleidžiamąsias žvejybos koncesijas.
35 straipsnis
Parama pagal BŽP
įgyvendinamoms apsaugos priemonėms
1.           Siekdamas užtikrinti
veiksmingą pagal [Reglamento dėl bendros žuvininkystės politikos] 17 ir 21 straipsnius
taikomų apsaugos priemonių įgyvendinimą, EJRŽF gali remti:
(a)
techninių ir administravimo priemonių, būtinų
[Reglamento dėl bendros žuvininkystės politikos] 17 ir 21 straipsniuose
nustatytoms apsaugos priemonėms įgyvendinti, rengimą ir plėtojimą;
(b)
suinteresuotųjų šalių dalyvavimą rengiant ir
įgyvendinant [Reglamento dėl bendros žuvininkystės politikos] 17 ir 21 straipsniuose
nustatytas apsaugos priemones.
2.           1 dalyje nurodyta parama
teikiama tik valdžios institucijoms.
36 straipsnis
Žvejybos poveikio jūrų
aplinkai mažinimas
1.           Siekdamas sumažinti žvejybos
poveikį jūrų aplinkai, paspartinti išmetimo į jūrą panaikinimą ir palengvinti
perėjimą prie gyvųjų biologinių jūrų išteklių naudojimo taip, kad žvejojamų
rūšių populiacijas būtų galima atkurti ir išlaikyti aukščiau lygių, kurie
užtikrina DGTŽL, EJRŽF gali remti investicijas į įrangą, kuria:
(a)
gerinama žūklės priemonėmis atliekama dydžio arba
rūšių atranka;
(b)
mažinama nepageidaujama komercinių išteklių arba
kitokia priegauda;
(c)
mažinamas fizinis ir biologinis žvejybos poveikis
ekosistemai arba jūros dugnui.
2            Parama tam pačiam Sąjungos
žvejybos laivui ir tos pačios rūšies įrangai teikiama ne dažniau kaip kartą per
programavimo laikotarpį.
3.           Parama teikiama tik tada, kai
žūklės arba kitokiomis 1 dalyje minėtomis priemonėmis akivaizdžiai geriau
vykdoma dydžio atranka arba daromas mažesnis poveikis negaudomoms rūšims,
palyginti su standartinėmis žūklės arba kitomis priemonėmis, kurios yra
leidžiamos pagal Sąjungos teisės aktus arba atitinkamus nacionalinius valstybių
narių teisės aktus, priimtus regionavimo tikslais, kaip nurodyta [Reglamente
dėl BŽP].
4.           Parama teikiama:
(a)
Sąjungos žvejybos laivų savininkams, kurių laivai
registruoti kaip naudojami ir kurie per dvejus metus iki paraiškos pateikimo
dienos ne mažiau kaip 60 dienų vykdė žvejybos veiklą jūroje;
(b)
žvejams, kurie turi keistiną žūklės priemonę ir
kurie per dvejus metus iki paraiškos pateikimo dienos Sąjungos žvejybos laive
dirbo ne mažiau kaip 60 dienų;
(c)
valstybės narės pripažintoms žvejų organizacijoms.
37 straipsnis
Su jūrų biologinių išteklių
apsauga susijusios inovacijos
1.           Siekdamas prisidėti prie
išmetimo į jūrą ir priegaudos panaikinimo ir palengvinti perėjimą prie gyvųjų
biologinių jūrų išteklių naudojimo taip, kad žvejojamų rūšių populiacijas būtų
galima atkurti ir išlaikyti aukščiau lygių, kurie užtikrina DGTŽL, EJRŽF gali
remti projektus, kuriais siekiama gerinti arba pritaikyti naujas technikos arba
organizavimo žinias, taip mažinant žvejybos poveikį aplinkai arba užtikrinant
tvaresnį jūrų biologinių išteklių naudojimą.
2.           Pagal šį straipsnį
finansuojama veikla turi būti vykdoma bendradarbiaujant su kiekvienos valstybės
narės nacionaliniais teisės aktais pripažinta mokslo arba technikos
institucija, kuri patvirtina tokios veiklos rezultatus.
3.           Valstybė narė pagal 143 straipsnį
tinkamai paskelbia pagal šį straipsnį finansuojamos veiklos rezultatus.
4.           Pagal šį straipsnį
finansuojamuose projektuose dalyvaujančių žvejybos laivų skaičius turi
neviršyti 5 proc. nacionalinį laivyną sudarančių laivų skaičiaus arba jų
bruto tonažas turi neviršyti 5 proc. nacionalinio laivyno bruto tonažo,
skaičiuojant paraiškos pateikimo metu.
5.           Veikla, kurią sudaro naujų
žūklės priemonių arba metodų bandymas, vykdoma laikantis valstybei narei
nustatytų žvejybos galimybių apribojimų.
6.           Grynosios pajamos, gautos
žvejybos laivui dalyvaujant veikloje, atimamos iš tinkamų finansuoti tos
veiklos sąnaudų.
7.           Komisija įgaliojama pagal 150 straipsnį
priimti deleguotąjį aktą, kuriuo būtų nustatytas 6 dalyje minėtų grynųjų
pajamų, susijusių su atitinkamu laikotarpiu, skaičiavimo būdas.
38 straipsnis
Jūrų biologinės įvairovės ir
ekosistemų išsaugojimas ir atkūrimas vykdant tvarią žvejybos veiklą
1.           Siekdamas paskatinti žvejus
prisidėti prie jūrų biologinės įvairovės ir ekosistemų, įskaitant jų atliekamas
funkcijas, apsaugos ir atkūrimo vykdant tvarią žvejybos veiklą, EJRŽF gali
remti tokią veiklą:
(a)
atliekų rinkimą iš jūros, pvz., pamestų žvejybos
priemonių ir į jūrą išmestų šiukšlių pašalinimą;
(b)
stacionarių arba kilnojamų įrenginių, skirtų
apsaugoti ir praturtinti jūrų gyvūniją ir augaliją, statymą arba įrengimą;
(c)
pastangas, kuriomis siekiama geriau valdyti arba
apsaugoti išteklius;
(d)
NATURA 2000 teritorijų valdymą, atkūrimą ir
stebėjimą pagal 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvą 92/43/EEB dėl
natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos[28] ir 2009 m. lapkričio 30 d.
Tarybos ir Europos Parlamento direktyvą 2009/147/EB dėl laukinių paukščių
apsaugos[29],
atsižvelgiant į prioritetinių veiksmų programas, nustatytas pagal Tarybos
direktyvą 92/43/EEB;
(e)
saugomų jūrų teritorijų valdymą, atkūrimą ir
stebėjimą siekiant įgyvendinti erdvės apsaugos priemones, nurodytas Europos
Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/56/EB 13 straipsnio 4 dalyje;
(f)
dalyvavimą kituose veiksmuose, kuriais siekiama
prižiūrėti ir praturtinti biologinę įvairovę ir ekosistemų funkcijas, pvz.,
atkuriant tam tikras jūrų ir pakrančių buveines ir taip remiant tvarius žuvų
išteklius.
2.           Šiame straipsnyje minimą
veiklą vykdo viešąja teise reglamentuojamos įstaigos, įtraukdamos žvejus arba
valstybės narės pripažintas žvejų organizacijas, arba nevyriausybinę
organizaciją, bendradarbiaujančią su žvejų organizacijomis arba žuvininkystės
vietos veiklos grupėmis, apibrėžtomis 62 straipsnyje.
3.           Komisija įgaliojama pagal 150 straipsnį
priimti deleguotuosius aktus, kuriais:
(a)
nustatomos šio straipsnio 1 dalyje numatytos
paramos reikalavimus atitinančios veiklos rūšys;
(b)
nustatomos pagal 1 dalį tinkamos finansuoti
sąnaudos.
39 straipsnis
Klimato kaitos švelninimas
1.           Siekdamas švelninti klimato
kaitos poveikį, EJRŽF gali remti:
(a)
investicijas į laivą, skirtas mažinti teršalų arba
šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą ir didinti žvejybos laivų energijos
vartojimo efektyvumą;
(b)
energijos vartojimo efektyvumo patikrinimus ir
sistemas.
2.           Parama neskiriama
pagrindiniams arba pagalbiniams varikliams keisti arba modernizuoti. Parama
teikiama tik žvejybos laivų savininkams, ir tam pačiam žvejybos laivui teikiama
ne dažniau kaip kartą per programavimo laikotarpį.
3.           Komisija įgaliojama pagal 150 straipsnį
priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomos pagal 1 dalies
a punktą tinkamos finansuoti investicijos.
40 straipsnis
Produktų kokybė ir
nepageidaujamos priegaudos naudojimas
1.           Siekdamas pagerinti sugautų
žuvų kokybę, EJRŽF gali remti šiam tikslui skirtas investicijas į laivą.
2.           Siekdamas pagerinti
nepageidaujamos priegaudos panaudojimą, EJRŽF gali remti investicijas į laivą,
skirtas kuo geriau panaudoti nepageidaujamą komercinių išteklių priegaudą ir
geriau panaudoti nepakankamai naudojamas sugautų žuvų dalis, kaip nustatyta
[Reglamento dėl bendros žuvininkystės politikos] 15 straipsnyje ir
[Reglamento (ES) Nr. [...] dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros
produktų rinkų organizavimo] 8 straipsnio b dalyje.
3.           Parama pagal šį straipsnį tam
pačiam žvejybos laivui ir tam pačiam paramos gavėjui teikiama ne dažniau kaip
kartą per programavimo laikotarpį.
4.           1 dalyje nurodyta parama
teikiama tik tiems Sąjungos žvejybos laivų savininkams, kurie per dvejus metus
iki paraiškos pateikimo dienos ne mažiau kaip 60 dienų vykdė žvejybos
veiklą jūroje.
41 straipsnis
Žvejybos uostai, iškrovimo
vietos ir priedangos
1.           Siekdamas pagerinti
iškraunamo produkto kokybę, energijos vartojimo efektyvumą, prisidėti prie
aplinkos apsaugos arba pagerinti saugą ir darbo sąlygas, EJRŽF gali remti
investicijas, kuriomis gerinama žvejybos uostų arba iškrovimo vietų
infrastruktūra, įskaitant investicijas į atliekų ir jūrų šiukšlių surinkimo
įrenginius.
2.           Siekdamas palengvinti
nepageidaujamos priegaudos panaudojimą, EJRŽF gali remti investicijas į
žvejybos uostus arba iškrovimo vietas, kuriomis kuo geriau panaudojama
nepageidaujama komercinių išteklių priegauda ir geriau panaudojamos
nepakankamai naudojamos sugautų žuvų dalys, kaip nustatyta [Reglamento dėl
bendros žuvininkystės politikos] 15 straipsnyje ir [Reglamento (ES)
Nr. [...] dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkų
organizavimo] 8 straipsnio b dalyje.
3.           Siekdamas pagerinti žvejų
saugą, EJRŽF gali remti investicijas į priedangų įrengimą arba modernizavimą.
4.           Parama neteikiama naujų
uostų, naujų iškrovimo vietų arba naujų aukcionams skirtų patalpų statybai.
42 straipsnis
Vidaus vandenų žvejyba
1.           Siekdamas sumažinti vidaus
vandenų žvejybos poveikį aplinkai, padidinti energijos vartojimo efektyvumą,
pagerinti iškraunamų žuvų kokybę arba pagerinti saugą ir darbo sąlygas, EJRŽF
gali remti tokias investicijas:
(a)
į laivą arba atskirus įrenginius, kaip nurodyta 33 straipsnyje,
laikantis tame straipsnyje nustatytų sąlygų;
(b)
į įrenginius, kaip nurodyta 36 straipsnyje,
laikantis tame straipsnyje nustatytų sąlygų;
(c)
į laivą arba energijos vartojimo efektyvumo
patikrinimus ir sistemas, kaip nurodyta 39 straipsnyje, laikantis tame
straipsnyje nustatytų sąlygų;
(d)
į esamus uostus ir iškrovimo vietas, kaip nurodyta 41 straipsnyje,
laikantis tame straipsnyje nustatytų sąlygų.
2            Taikant 1 dalį:
(a)
33, 36 ir 39 straipsniuose minimi žvejybos
laivai suprantami kaip laivai, eksploatuojami tik vidaus vandenyse;
(b)
36 straipsnyje minima jūrų aplinka suprantama
kaip aplinka, kurioje eksploatuojamas vidaus vandenų žvejybos laivas.
3.           Siekdamas paremti vidaus
žvejų veiklos diversifikavimą, EJRŽF gali remti vidaus vandenų žvejybai
naudojamų laivų naudojimą kitai, ne žvejybos veiklai, laikantis šio reglamento 32 straipsnio
sąlygų.
4.           Taikant 3 dalį, 32 straipsnyje
minimi žvejybos laivai suprantami kaip laivai, eksploatuojami tik vidaus
vandenyse.
5.           Siekdamas apsaugoti ir
praturtinti vandens gyvūniją ir augaliją, EJRŽF gali remti vidaus vandenų
žvejyba besiverčiančių žvejų dalyvavimą valdant, atkuriant ir prižiūrint
NATURA 2000 teritorijas, jeigu jos yra tiesiogiai susijusios su žvejybos
veikla, taip pat atkuriant vidaus vandenis, įskaitant nerštavietes ir
migruojančių rūšių migracijos kelius, nepažeidžiant 38 straipsnio 1 dalies
d punkto.
6.           Valstybės narės užtikrina,
kad pagal šį straipsnį gaunantys paramą laivai ir toliau būtų eksploatuojami
tik vidaus vandenyse.
II SKYRIUS
Tvari akvakultūros plėtra
43 straipsnis
Konkretūs tikslai
Pagal šį skyrių teikiant paramą siekiama
prisidėti įgyvendinant 6 straipsnio 2 ir 4 dalyse nustatytus prioritetus.
44 straipsnis
Bendrosios sąlygos
1.           Pagal šį skyrių teikiama
parama skirta tik akvakultūros įmonėms, jei aiškiai nenustatyta kitaip.
2.           Jei veiklą sudaro
investavimas į įrangą ar infrastruktūrą, užtikrinančias aplinkosaugos, žmonių
ar gyvūnų sveikatos, higienos ar gyvūnų gerovės reikalavimų pagal Sąjungos
teisės aktus laikymąsi, įsigaliojantis po 2014 m., parama gali būti teikiama
iki dienos, kurią standartai tampa privalomi įmonėms.
45 straipsnis
Naujovės
1.           Siekiant stimuliuoti naujoves
akvakultūroje, EJRŽF gali remti veiklą:
(a)
suteikiančią naujų techninių ar organizacinių žinių
akvakultūros ūkiams, kurios mažina jų poveikį aplinkai arba skatina tausiau
naudoti akvakultūros išteklius;
(b)
kuriančią ar teikiančią rinkai naujus arba iš esmės
patobulintus produktus, atsižvelgiant į technikos pažangą, naujus ar
patobulintus procesus, naujas ar patobulintas valdymo ir organizavimo sistemas.
2.           Veikla pagal šį straipsnį
turi būti vykdoma bendradarbiaujant su mokslo ar technikos įstaiga, kuri
pripažįstama kiekvienos valstybės narės, kuri tvirtina tokios veiklos
rezultatus, nacionalinės teisės aktais.
3.           Veiklos, kuriai vykdyti
skiriama parama, rezultatus valstybė narė tinkamai paviešina pagal 143
straipsnį.
46 straipsnis
Investicijos į lengvatinio
apmokestinimo ir ne maistui skirtos akvakultūrą
1.           Siekiant skatinti didelių
augimo galimybių akvakultūros formas, EJRŽF gali remti investicijas į lengvatinio
apmokestinimo ir ne maistui skirtos akvakultūros plėtrą.
2.           Komisija įgaliojama pagal 150
straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomas veiklos tipas ir
tinkamos finansuoti sąnaudos.
47 straipsnis
Naujos pajamų rūšys ir
pridėtinė vertė
1.           Siekiant skatinti verslumą
akvakultūroje, EJRŽF gali remti investicijas, prisidedančias prie:
(a)
akvakultūros produktų vertės didinimo, pirmiausia
suteikiant galimybę akvakultūros įmonei atlikti nuosavos akvakultūros
produkcijos perdirbimą, rinkodarą ir tiesioginę prekybą;
(b)
akvakultūros įmonių pajamų įvairinimo, kuriant
naujas akvakultūros rūšis, turinčias gerų rinkos perspektyvų;
(c)
akvakultūros įmonių pajamų įvairinimo, kuriant
papildomą veiklą už akvakultūros ribų.
2.           Parama pagal 1 dalies c
punktą suteikiama tik akvakultūros įmonėms, jei papildoma ne akvakultūros
veikla yra susijusi su pagrindiniu įmonės akvakultūros verslu, pvz., žūklės
turizmas, akvakultūros aplinkos funkcijos arba akvakultūrai skirto švietimo
veikla.
48 straipsnis
Valdymo, pagalbos ir konsultavimo
paslaugos akvakultūros ūkiams
1.           Siekiant pagerinti bendrą
akvakultūros ūkių veiksmingumą ir konkurencingumą, EJRŽF gali remti:
(a)
valdymo, pagalbos ir konsultavimo paslaugų
akvakultūros ūkiams sukūrimą;
(b)
techninio, mokslinio, teisinio ar ekonominio pobūdžio
ūkių konsultavimo paslaugų teikimą.
2.           1 dalies b punkte minimos
konsultavimo paslaugos apima:
(a)
akvakultūros valdymo reikmes, kad būtų laikomasi
Sąjungos ir nacionalinių aplinkosaugos teisės aktų bei jūrų erdvės planavimo
reikalavimų;
(b)
poveikio aplinkai vertinimą;
(c)
akvakultūros valdymo reikmes, kad būtų laikomasi
Sąjungos vandens gyvūnų sveikatos ir gerovės arba visuomenės sveikatos teisės
aktų;
(d)
sveikatos ir saugos standartus, pagrįstus Sąjungos
ir nacionaliniais teisės aktais;
(e)
rinkodaros ir verslo strategijas.
3.           Parama pagal 1 dalies a
punktą teikiama tik viešosios teisės institucijoms, parinktoms ūkių
konsultavimo paslaugoms teikti. Parama pagal 1 dalies b punktą teikiama tik
akvakultūros MVĮ arba akvakultūros gamintojų organizacijoms.
4.           Akvakultūros ūkiai negali
gauti paramos konsultavimo paslaugoms daugiau kaip vieną kartą kiekvienai
paslaugų kategorijai pagal 2 dalies a–e punktus per programavimo laikotarpį.
49 straipsnis
Žmogiškojo kapitalo ir tinklų
kūrimo skatinimas
1.           Siekiant skatinti žmogiškojo kapitalo
ir tinklų kūrimą akvakultūroje, EJRŽF gali remti:
(a)
mokymosi visą gyvenimą, mokslo žinių skleidimo ir
naujovių diegimo praktiką ir naujų akvakultūros profesinių įgūdžių įgijimą;
(b)
tinklų kūrimą ir keitimąsi patyrimu bei geriausia patirtimi
tarp akvakultūros įmonių ar profesinių organizacijų ir kitų suinteresuotųjų
subjektų, įskaitant mokslo įstaigas arba lygias vyrų ir moterų galimybes
skatinančias įstaigas.
2.           Parama pagal 1 dalies a
punktą neteikiama stambioms akvakultūros įmonėms.
50 straipsnis
Akvakultūros teritorijų
galimybių didinimas
1.           Siekiant prisidėti prie
akvakultūros teritorijų infrastruktūros plėtros, EJRŽF gali remti:
(a)
tinkamiausių sričių akvakultūrai plėtoti nustatymą
bei kartografavimą, kai taikoma, atsižvelgiant į jūrų erdvės planavimo procesus;
(b)
akvakultūros sričių infrastruktūros tobulinimą
žemės konsolidacijos, energijos tiekimo ar vandentvarkos priemonėmis;
(c)
veiksmus, kurių kompetentingos institucijos imasi
ir įgyvendina pagal Direktyvos 2009/147/EB 9 straipsnio 1 dalį arba Direktyvos 92/43/EB
16 straipsnio 1 dalį, kad akvakultūrai nebūtų daroma didelė žala.
2.           Paramos pagal šį straipsnį
gavėjai gali būti tik viešosios teisės institucijos.
51 straipsnis
Naujų akvakultūros ūkininkų
skatinimas
1.           Siekiant skatinti verslumą
akvakultūroje, EJRŽF gali remti veiklą pradedančių ūkininkų akvakultūros įmonių
steigimą.
2.           Parama Nr. 1 naujiems
sektoriaus akvakultūros ūkininkams teikiama, jeigu jie:
(a)
turi pakankamų profesinių įgūdžių ir kompetencijos;
(b)
pirmą kartą steigia akvakultūros mikroįmonę arba
mažą įmonę kaip jos vadovai;
(c)
pateikia savo akvakultūros veiklos verslo planą.
3.           Kad įgytų reikiamų profesinių
žinių, nauji sektoriaus akvakultūros ūkininkai gali gauti 49 straipsnio 1
dalies a punkte numatytą paramą.
52 straipsnis
Aukšto aplinkos apsaugos lygio
akvakultūros skatinimas
Siekiant gerokai sumažinti akvakultūros
poveikį aplinkai, EJRŽF gali remti investicijas:
(a)
kurios suteikia galimybę gerokai sumažinti
akvakultūros įmonių poveikį vandeniui, pirmiausia sumažinant naudojamo vandens
kiekį arba gerinant išleidžiamo vandens kokybę, naudojant multitrofines
akvakultūros sistemas;
(b)
kuriomis ribojamas neigiamas akvakultūros įmonių
poveikis gamtai ar biologinei įvairovei;
(c)
skirtas pirkti įrangą, saugančią akvakultūros ūkius
nuo laukinių plėšrūnų, kuriems taikoma apsauga pagal Tarybos ir Europos
Parlamento direktyvą 2009/147/EEB ir Tarybos direktyvą 92/43/EB;
(d)
didinančias energijos vartojimo efektyvumą ir
padedančias pertvarkyti akvakultūros įmones, kad būtų naudojami
atsinaujinantieji energijos šaltiniai;
(e)
skirtas esamiems akvakultūros tvenkiniams ar
lagūnoms atkurti pašalinant dumblą arba galimoms priemonėms, skirtoms apsaugoti
nuo dumblo nusėdimo.
53 straipsnis
Perėjimas prie ekologinio
valdymo ir audito sistemų bei ekologinės akvakultūros
1.           Siekiant paskatinti ekologinės
ir energiją taupančios akvakultūros sukūrimą, EJRŽF gali remti:
(a)
perėjimą nuo įprastų akvakultūros gamybos metodų
prie ekologinės akvakultūros, kaip numatyta 2007 m. birželio 28 d. Tarybos
reglamente (EB) Nr. 834/2007 dėl ekologinės gamybos ir ekologiškų produktų
ženklinimo ir panaikinančiame Reglamentą (EEB) Nr. 2092/91[30] ir remiantis 2009 m. rugpjūčio
5 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 710/2009, iš dalies keičiančiu Reglamentą
(EB) Nr. 889/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 834/2007
įgyvendinimo taisyklės, dėl išsamių ekologinės akvakultūros gyvūnų ir jūros
dumblių gamybos taisyklių nustatymo[31];
(b)
dalyvavimą Sąjungos ekologinio valdymo ir audito
sistemose, įsteigtose pagal 2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentą (EB) Nr. 761/2001 dėl organizacijų savanoriško dalyvavimo Bendrijos
aplinkosaugos vadybos ir audito sistemoje (EMAS)[32].
2.           Parama teikiama tik jos
gavėjams, kurie įsipareigoja ne trumpiau kaip 3 metus dalyvauti EMAS arba ne
trumpiau kaip 5 metus laikytis ekologinės gamybos reikalavimų.
3.           Parama teikiama kompensacijos
pavidalu ne ilgiau kaip dvejus metus įmonės perėjimo prie ekologinės gamybos
laikotarpiu arba rengiantis dalyvauti EMAS sistemoje.
4.           Valstybės narės apskaičiuoja
kompensaciją atsižvelgdamos į:
(a)
pajamų netekimą arba papildomas išlaidas, patirtas ekologinės
gamybos laikotarpiu vykdant veiklą, tinkamą finansuoti pagal šio straipsnio 1
dalies a punktą;
(b)
papildomas išlaidas, susidarančias dėl EMAS taikymo
ir pasirengimo dalyvauti sistemoje, kai tai veikla, tinkama finansuoti pagal 1
dalies b punktą.
54 straipsnis
Aplinkos apsaugos funkcijas atliekanti
akvakultūra
1.           Siekiant paskatinti aplinkos
apsaugos funkcijas atliekančios akvakultūros vystymą, EJRŽF gali remti:
(a)
akvakultūros metodus, kurie dera su savitais
aplinkosaugos poreikiais ir kuriems taikomi specialūs valdymo reikalavimai dėl
NATURA 2000 teritorijų nustatymo pagal Tarybos direktyvą 92/43/EEB ir Tarybos
ir Europos Parlamento direktyvą 2009/147/EB;
(b)
dalyvavimą vykdant vandens gyvūnų ex-situ
apsaugą ir atkūrimą pagal apsaugos ir biologinės įvairovės atkūrimo programas,
kurias parengė arba prižiūri valstybinės institucijos;
(c)
ekstensyvios akvakultūros formas, įskaitant
aplinkos, biologinės įvairovės apsaugą ir gerinimą, taip pat kraštovaizdžio ir
tradicinių akvakultūros zonų ypatybių valdymą.
2.           Parama pagal 1 dalies a
punktą teikiama metine kompensacija už patirtas papildomas išlaidas ar
prarastas pajamas dėl valdymo reikalavimų atitinkamose srityse, susijusiose su
Tarybos direktyvos 92/43/EEB ir Tarybos ir Europos Parlamento direktyvos 2009/147/EB
įgyvendinimu.
3.           Parama pagal 1 dalies c
punktą teikiama tik tada, jei jos gavėjai įsipareigoja ne trumpiau kaip
penkerius metus laikytis vandens aplinkos reikalavimų, kurie yra griežtesni nei
taikant tik Sąjungos ir nacionalinės teisės aktus. Veiklos nauda aplinkai turi
būti įrodyta išankstiniu vertinimu, kurį atlieka valstybės narės paskirtos
kompetentingos įstaigos, nebent konkrečios veiklos nauda aplinkai jau
pripažinta.
4.           Parama pagal 1 dalies c
punktą teikiama metine kompensacija už patirtas papildomas išlaidas.
5.           Paramą pagal šį straipsnį
gaunančios veiklos rezultatus valstybė narė tinkamai paviešina pagal 143
straipsnį.
55 straipsnis
Visuomenės sveikatos
priemonės
1.           EJRŽF remia kompensacijas
moliuskų augintojams už laikiną išaugintų moliuskų surinkimo sustabdymą
išskirtinai visuomenės sveikatos sumetimais.
2.           Parama gali būti teikiama tik
tada, kai surinkimo sustabdymas dėl moliuskų užteršimo yra toksinus
išskiriančio planktono paplitimo arba biotoksinų turinčio planktono buvimo
pasekmė ir kai:
a)      jis trunka ilgiau kaip keturis mėnesius
iš eilės arba
b)      nuostoliai dėl surinkimo sustabdymo
siekia daugiau kaip 35 % atitinkamo verslo metinės apyvartos,
apskaičiuotos remiantis vidutine verslo apyvarta per pastaruosius trejus metus.
3.           Kompensacija gali būti mokama
ne ilgiau kaip 12 mėnesių per visą programos laikotarpį.
56 straipsnis
Gyvūnų sveikatos ir gerovės
priemonės
1.           Siekiant pagerinti gyvūnų
sveikatą ir gerovę akvakultūros įmonėse, ypač prevencijos ir biologinio saugumo
aspektais, EJRŽF gali remti:
(a)
akvakultūros ligų kontrolę ir išnaikinimą kaip
numatyta Tarybos sprendime 2009/470/EB dėl išlaidų veterinarijos srityje;
(b)
bendros ir gyvūnų rūšiai skirtos geriausios patirties
ar elgesio kodekso dėl biologinio saugumo ar gyvūnų gerovės poreikių
akvakultūroje sukūrimą;
(c)
veterinarinių medikamentų prieinamumo naudoti
akvakultūroje gerinimą ir tinkamo tokių medikamentų naudojimo skatinimą
atliekant farmacijos tyrimus ir platinant bei keičiantis informacija.
2.           Parama pagal 1 dalies c
punktą neapima veterinarijos medikamentų įsigijimo.
3.           Pagal 1 dalies c punktą
finansuojamų tyrimų rezultatus valstybė narė tinkamai praneša ir paviešina
pagal 143 straipsnį.
4.           Parama gali būti teikiama ir
viešosios teisės institucijoms.
57 straipsnis
Akvakultūros išteklių
draudimas
1.           Siekiant apsaugoti
akvakultūros gamintojų pajamas, EJRŽF gali remti įnašą į akvakultūros išteklių
draudimą, kuris padengia nuostolius dėl:
(a)
gaivalinių nelaimių;
(b)
nepalankių klimato reiškinių;
(c)
staigaus vandens kokybės pasikeitimo;
(d)
akvakultūros ligų ar gamybos infrastruktūros
sunaikinimo.
2.           Nepalankų klimato reiškinį
arba ligos protrūkį akvakultūroje turi formaliai patvirtinti atitinkama
valstybė narė.
Kai tinka, valstybės narės gali iš anksto
apibrėžti kriterijus, kuriais remiantis laikoma, kad toks formalus
patvirtinimas laikomas suteiktu.
3.           Parama suteikiama tik
akvakultūros išteklių draudimo sutartims, kurios apima 1 dalyje nurodytus
ekonominius nuostolius, viršijančius 30 % akvakultūros ūkininko vidutinės
metinės produkcijos.
III SKYRIUS
Tvari žuvininkystės sričių plėtra
1 skirsnis
Taikymo sritis ir tikslai
58 straipsnis
Taikymo sritis
EJRŽF remia tvarią žuvininkystės sričių plėtrą
pagal bendruomenės vadovaujamos vietos plėtros metodą, kaip nustatyta
[Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 28
straipsnyje.
59 straipsnis
Konkretūs tikslai
Pagal šį skyrių teikiant finansinę paramą
siekiama prisidėti įgyvendinant 6 straipsnio 1 dalyje nustatytus prioritetus.
2 skirsnis
Žuvininkystės sritys, vietos partnerystės ir vietos plėtros strategijos
60 straipsnis
Žuvininkystės sritys
1.           Paramai gauti tinkama
žuvininkystės sritis yra:
(a)
riboto dydžio ir paprastai mažesnė už NUTS 3 lygį
pagal teritorinių statistinių vienetų bendrą klasifikaciją, kaip numatyta 2003
m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1059/2003
dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo[33] ir
(b)
funkciškai susijusi geografiniais, ekonominiais ir
socialiniais aspektais, specialiai atsižvelgiant į žuvininkystės ir
akvakultūros sektorius, ir sudaro pakankamą kritinę masę pagal žmogiškuosius,
finansinius ir ekonominius išteklius, kad galėtų palaikyti vietos plėtros
strategiją.
2.           Veiklos programoje visos
valstybės narės nustato sričių parinkimo tvarką, įskaitant taikomus kriterijus.
61 straipsnis
Integruotos vietos plėtros
strategijos
1.           EJRŽF tikslais [Reglamento
(ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 28 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyta integruota vietos
plėtros strategija grindžiama sąveika tarp skirtingų vietos ekonomikos
sektorių, pirmiausia žuvininkystės ir akvakultūros sektorių, veiklos dalyvių ir
projektų;
2.           Kad prisidėtų prie 59
straipsnyje nurodytų tikslų, vietos plėtros strategijos turi:
(a)
kuo labiau didinti žuvininkystės ir akvakultūros
sektorių dalyvavimą tvarioje pakrantės ir vidaus žuvininkystės sričių plėtroje;
(b)
užtikrinti, kad vietos bendruomenės visiškai
pasinaudotų jūrų ir pakrančių plėtros siūlomomis galimybėmis.
3.           Strategija turi atitikti
srityje nustatytas galimybes bei poreikius ir Sąjungos EJRŽF prioritetus.
Strategijos gali būti nuo skirtų tik žuvininkystei iki platesnių strategijų,
nukreiptų žuvininkystės sričių įvairinimo link. Strategija turi būti platesnė,
nei vien veiksmų rinkinys ar sektoriaus priemonių sugretinimas.
4.           Kad būtų tinkama finansuoti
pagal EJRŽF, [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos]
29 straipsnyje nurodyta integruota vietos plėtros
strategija turi turėti bent šiuos elementus:
(a)
ŽVVG narystės aprašą ir pagrindimą;
(b)
pasiūlyto EJRŽF biudžeto ir išteklių paskirstymo
tarp nustatytų vietos prioritetų pagrindimą.
5.           Komisija įgaliojama pagal 150
straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo
nustatomos bendrosios nuostatos] 29 straipsnio 1 dalies e punkte nurodyto
veiklos plano turinio.
6.           Valstybės narės apibrėžia vietos
plėtros strategijoms atrinkti skirtus veiklos programos kriterijus, kurie
atspindi bendruomenės vadovavimo metodo pridėtinę vertę.
62 straipsnis
Žuvininkystės vietos veiklos
grupės
1.           EJRŽF tikslais [Reglamento
(ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 28 straipsnio 1 dalies
b punkte nurodytos vietos veiklos grupės vadinamos žuvininkystės vietos veiklos
grupėmis (toliau – ŽVVG).
2.           ŽVVG teikia integruotos
vietos plėtros strategiją, grindžiamą bent 61 straipsnyje nustatytais
elementais, ir yra atsakingos už jos įgyvendinimą.
3.           ŽVVG:
(a)
plačiai atstovauja pagrindiniam savo strategijos
tikslui ir socialinei ir ekonominei savo srities sudėčiai, joje subalansuotai
atstovaujant pagrindiniams suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant privatų
sektorių, valstybinį sektorių ir pilietinę visuomenę;
(b)
užtikrina reikšmingą žuvininkystės ir akvakultūros
sektorių atstovavimą.
4.           Jei vietos plėtros
strategiją, be EJRŽF, remia kiti fondai, laikantis 3 dalyje nustatytų kriterijų
įsteigiama speciali EJRŽF remiamų projektų atrankos įstaiga.
5.           Būtiniausios ŽVVG užduotys
nustatytos [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo
nustatomos bendrosios nuostatos] 30 straipsnio 3 dalyje:
6.           ŽVVG gali vykdyti ir kitas
valdymo institucijos ir (arba) mokėjimo agentūros jai pavestas užduotis.
7.           ŽVVG, valdymo institucijos /
mokėjimo agentūros atitinkamos pareigos vykdant visas su strategija susijusias
įgyvendinimo užduotis aiškiai aprašomos veiklos programoje.
3 skirsnis
Tinkama finansuoti veikla
63 straipsnis
EJRŽF parama integruotai
vietos plėtrai
1.           Pagal šį skyrių tinkama
finansuoti veikla nustatyta [Reglamento (ES) Nr.
[...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 31 straipsnyje.
2.           Vietos veiklos grupės gali
paprašyti kompetentingos mokėjimo agentūros sumokėti avansą, jei tokia galimybė
numatyta veiklos programoje. Avansų suma neturi viršyti 50 % viešosios
paramos, susijusios su einamosiomis išlaidomis.
64 straipsnis
Parengiamoji parama
1.           Parengiamoji parama apima
pajėgumo didinimą, mokymą ir tinklų kūrimą siekiant pasirengti ir įgyvendinti
vietos plėtros strategiją.
2.           Komisija įgaliojama pagal 150
straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriuose apibrėžiamos tinkamos
finansuoti 1 dalyje nurodytos veiklos išlaidos.
65 straipsnis
Vietos plėtros strategijų
įgyvendinimas
1.           Parama vietos plėtros
strategijoms įgyvendinti gali būti teikiama šiais tikslais:
(a)
vertei didinti, darbo vietoms kurti ir naujovėms
skatinti visais žuvininkystės ir akvakultūros tiekimo grandinės etapais;
(b)
remti įvairinimą ir darbo vietų kūrimą
žuvininkystės srityse, ypač kituose jūrų sektoriuose;
(c)
žuvininkystės sričių aplinkos turtams didinti ir
kapitalizuoti, įskaitant kovos su klimato kaita veiklą;
(d)
socialinei gerovei ir kultūros paveldo
žuvininkystės srityse, įskaitant jūrinės kultūros paveldą, puoselėti;
(e)
žuvininkystės bendruomenių vaidmeniui vykdant vietos
plėtrą stiprinti ir vietos žuvininkystės ištekliams bei jūrų veiklai valdyti.
2.           Suteikiama parama gali apimti
šios antraštinės dalies I ir II skyriuose numatytas priemones, jei yra aiškus
jų valdymo vietos lygiu pagrindimas. Kai parama teikiama šias priemones
atitinkančiai veiklai, taikomos atitinkamos sąlygos ir įnašo į veiklą skalės,
nustatytos šios antraštinės dalies I ir II skyriuose.
66 straipsnis
Bendradarbiavimo veikla
1.           [Reglamento
(ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 31 straipsnio c
punkte nurodyta parama gali būti suteikta:
(a)
tarpteritorinio arba tarptautinio bendradarbiavimo
projektams;
(b)
parengiamajai techninei paramai tarpteritorinio
arba tarptautinio bendradarbiavimo projektams, jei vietos veiklos grupės gali
įrodyti, kad rengiasi įgyvendinti projektą.
Tarpteritorinis bendradarbiavimas – bendradarbiavimas
valstybėje narėje. Tarptautinis bendradarbiavimas – bendradarbiavimas tarp
kelių valstybių narių teritorijų ir su trečiųjų šalių teritorijomis.
2.           Be kitų ŽVVG, ŽVVG partneriai
pagal EJRŽF gali būti vietos valstybinių ir privačių subjektų partnerystė, kuri
įgyvendina vietos plėtros strategiją Sąjungos ar už jos ribų.
3.           Tais atvejais, kai
bendradarbiavimo projektų neparenka ŽVVG, valstybės narės sukuria sistemą
nuolatinėms bendradarbiavimo projektų paraiškoms. Jos paskelbia nacionalinę ar
regioninę administracinę tarptautinių bendradarbiavimo projektų parinkimo
tvarką ir tinkamų finansuoti sąnaudų sąrašą ne vėliau kaip per dvejus metus nuo
jų veiklos programos patvirtinimo dienos.
4.           Bendradarbiavimo projektai
patvirtinami ne vėliau kaip per keturis mėnesius po projekto pateikimo dienos.
5.           Valstybės narės perduoda
Komisijai patvirtintus tarptautinius bendradarbiavimo projektus.
67 straipsnis
Einamosios išlaidos ir gaivinimas
1.           [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo
nustatomos bendrosios nuostatos] 31 straipsnio d punkte nurodytos einamosios išlaidos susiejamos su vietos plėtros
strategijos įgyvendinimo valdymu per ŽVVG.
2.           [Reglamento (ES) Nr. [...],
kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 31 straipsnio d punkte nurodytos
žuvininkystės srities gaivinimo išlaidos apima
operacijas, skirtas informuoti apie vietos plėtros strategiją ir projekto
plėtros užduotis.
3.           Komisija įgaliojama pagal 150
straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriuose apibrėžiamos tinkamos
finansuoti 1 ir 2 dalyse nurodytos veiklos išlaidos.
IV SKYRIUS
Su rinkodara ir perdirbimu susijusios priemonės
68 straipsnis
Konkretūs tikslai
Pagal šį skyrių teikiama parama prisideda prie
šios antraštinės dalies I ir II skyrių konkrečių tikslų siekimo.
69 straipsnis
Gamybos ir rinkodaros planai
1.           EJRŽF gali remti [Reglamento
(ES) Nr. dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo] 32
straipsnyje nurodytų gamybos ir rinkodaros planų parengimą ir įgyvendinimą.
2.           Su gamybos ir rinkodaros
planais susijusios išlaidos yra tinkamos finansuoti EJRŽF tik kompetentingoms
institucijoms kiekvienoje valstybėje narėje patvirtinus [Reglamento (ES) Nr.
dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo] 34
straipsnio 4 dalyje nurodytą metinę ataskaitą.
3.           Per metus pagal šį straipsnį
suteikta parama neturi viršyti 3 % kiekvienos gamintojų organizacijos
pirmą kartą rinkoje parduotos produkcijos vidutinės metinės vertės 2009–2011 m.
laikotarpiu. Bet kuriai naujai pripažintai gamintojų organizacijai per metus
pagal šį straipsnį suteikta parama neturi viršyti 3 % jos narių pirmą
kartą rinkoje parduotos produkcijos vidutinės metinės vertės 2009–2011 m.
laikotarpiu.
4.           Atitinkama valstybė narė gali
suteikti 50 % finansinės paramos avansą po gamybos ir rinkodaros plano
patvirtinimo kaip nustatyta [Reglamento (ES) Nr. dėl bendro žuvininkystės ir
akvakultūros produktų rinkų organizavimo] 32 straipsnio 2 dalyje.
5.           1 dalyje nurodyta parama
teikiama gamintojų organizacijoms ir gamintojų organizacijų asociacijoms.
70 straipsnis
Parama sandėliavimui
1.           EJRŽF gali remti
kompensacijas pripažintoms gamintojų organizacijoms ir gamintojų organizacijų
asociacijoms, kurios sandėliuoja [Reglamento (ES) Nr. dėl bendro žuvininkystės
ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo] II priede išvardytus žuvininkystės
produktus, jei tie produktai sandėliuojami pagal [Reglamento (ES) Nr. dėl
bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo] 35 ir 36
straipsnius:
(a)
parama sandėliavimui neturi viršyti reikiamų
atitinkamų produktų stabilizavimo ir sandėliavimo veiksmų techninių ir
finansinių išlaidų sumos;
(b)
pagal paramos sandėliavimui nuostatas tinkami
finansuoti kiekiai negali viršyti 15 % atitinkamų produktų metinio kiekio,
kurį gamintojų organizacija pateikia prekybai;
(c)
finansinė parama per metus neturi viršyti toliau
nurodytų prekybos organizacijos narių 2009–2011 m. laikotarpiu pirmą kartą
rinkoje parduotos produkcijos vidutinės metinės vertės procentinių dalių. Tuo
atveju, jei gamintojų organizacijos nariai 2009–2011 m. rinkai produkcijos
neteikė, atsižvelgiama į tokio nario pirmųjų trejų gamybos metų rinkai
pateiktos produkcijos vidutinę metinę vertę:
–
2014 m. – 1 %;
–
2015 m. – 0,8 %;
–
2016 m. – 0,6 %;
–
2017 m. – 0,4 %;
–
2018 m. – 0,2 %.
2.           Iki 2019 m. 1 dalyje
nurodyta parama nustojama teikti.
3.           Parama teikiama tik tada, kai
produktai pateikiami žmonėms vartoti.
4.           Valstybės narės taip nustato
savo teritorijose taikomų techninių ir finansinių išlaidų sumą:
(a)
techninės išlaidos kasmet skaičiuojamos remiantis
tiesioginėmis išlaidomis, susijusiomis su stabilizavimui ir sandėliavimui
būtinais veiksmais;
(b)
finansinės išlaidos kasmet skaičiuojamos taikant
kiekvienoje valstybėje narėje kasmet nustatomą palūkanų normą;
(c)
techninės ir finansinės išlaidos skelbiamos viešai.
5.           Valstybės narės atlieka
patikras, skirtas užtikrinti, kad gaminiai, kuriems teikiama parama sandėliavimui,
atitiktų šiame straipsnyje nustatytas sąlygas. Šiems inspektavimams atlikti, paramos
sandėliavimui gavėjai veda kiekvienos kategorijos produktų, padėtų sandėliuoti
ir vėliau vėl pateiktų rinkai žmonėms vartoti, išteklių apskaitą.
71 straipsnis
Rinkodaros priemonės
1.           EJRŽF gali remti
žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkodaros priemones, kuriomis siekiama:
(a)
gerinti šių produktų tiekimo rinkai sąlygas:
i)        perteklinių ar nepakankamai
eksploatuojamų rūšių;
ii)       nepageidaujamo laimikio, sugauto pagal
[Reglamento dėl bendros žuvininkystės politikos] 15 straipsnį ir [Reglamento
(ES) Nr. dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo] 8
straipsnio b punkto antrą įtrauką;
iii)      produktų, gautų taikant mažo poveikio
aplinkai metodus, arba ekologinės akvakultūros produktų, apibrėžtų Tarybos
reglamente (EB) Nr. 834/2007 dėl organinės gamybos.
(b)
skatinti kokybę lengvinant:
i)        paraiškų užregistruoti tam tikrą
produktą pagal 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 510/2006 dėl
žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos
nuorodų apsaugos[34]
teikimą;
ii)       sertifikavimą ir reklamą, įtraukiant
tvarios žuvininkystės ir akvakultūros produktus ir aplinkai nežalingus perdirbimo
metodus;
iii)      tiesioginę smulkios pakrančių žvejų
žuvininkystės produktų prekybą.
(c)
prisidėti prie gamybos ir rinkų skaidrumo ir
atlikti rinkos tyrimus;
(d)
rengti standartines sutartis, kurios atitinka
Sąjungos teisės aktus;
(e)
steigti gamintojų organizacijas, gamintojų
organizacijų asociacijas ar tarpšakines organizacijas, pripažįstamas pagal
Reglamento [dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkų
organizavimo] II skyriaus III skirsnį;
(f)
vykdyti regionines, nacionalines ar tarptautines
žuvininkystės ir akvakultūros produktų reklamines kampanijas.
2.           1 dalies b punkte nurodyta
veikla gali apimti gamybos, perdirbimo ir tiekimo grandinės rinkodaros veiklos
integravimą.
72 straipsnis
Žuvininkystės ir akvakultūros
produktų perdirbimas
1.           EJRŽF gali remti investicijas
į žuvininkystės ir akvakultūros produktų perdirbimą:
(a)
kuriuo prisidedama prie energijos taupymo arba
poveikio aplinkai mažinimo, įskaitant atliekų apdorojimą;
(b)
į riboto arba jokio komercinio intereso neturinčių
rūšių perdirbimą;
(c)
į šalutinių produktų, susidarančių dėl pagrindinės
perdirbimo veiklos, perdirbimą;
(d)
į ekologinės akvakultūros produktų perdirbimą, kaip
reglamentuojama Tarybos reglamento (EB) Nr. 834/2007 6 ir 7 straipsniuose.
2.           1 dalyje nurodyta parama
teikiama išimtinai finansinėmis priemonėmis, numatytomis [Reglamento (ES) Nr.
[...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] IV antraštinėje dalyje.
V SKYRIUS
Papildomų išlaidų kompensavimas atokiausiuose regionuose už žuvininkystės ir
akvakultūros produktus
73 straipsnis
Kompensavimo režimas
1.           EJRŽF gali remti kompensavimo
režimą, nustatytą Tarybos reglamentu (EB) Nr. 791/2007 dėl papildomų išlaidų,
kurias patiria tam tikrų žuvininkystės ir akvakultūros produktų žvejyba,
ūkininkavimu ir prekyba užsiimantys veiklos vykdytojai iš Azorų, Madeiros, Kanarų
salų, Prancūzijos Gvianos ir Reuniono.
2.           Kiekviena susijusi valstybė
narė 1 dalyje nurodytiems regionams nustato žuvininkystės ir akvakultūros
produktų sąrašą ir tų produktų kiekį, kuriam gali būti skirta kompensacija.
3.           Sudarydamos 2 dalyje nurodytą
sąrašą ir nustatydamos kiekius valstybės narės atsižvelgia į visus susijusius
veiksnius, pirmiausia į poreikį užtikrinti, kad kompensacijos būtų visiškai
suderinamos su BŽP taisyklėmis.
4.           Kompensacija nesuteikiama
šiems žuvininkystės ir akvakultūros produktams:
(a)
sugautiems trečiųjų šalių laivais, išskyrus
žvejybos laivus, plaukiojančius su Venesuelos vėliava ir dirbančius Sąjungos
vandenyse;
(b)
sugautiems Sąjungos žvejybos laivais, kurie nėra
registruoti vieno iš 1 dalyje nurodytų regionų uoste;
(c)
importuotiems iš trečiųjų šalių.
5.           Šio straipsnio 4 dalies b
punktas netaikomas, jei atitinkamo atokiausio regiono perdirbimo pramonės
esamas pajėgumas viršija pagal šiame straipsnyje nustatytas taisykles pateiktos
žaliavos kiekį.
74 straipsnis
Kompensacijos skaičiavimas
Kompensacija mokama veiklos vykdytojams,
užsiimantiems veikla atitinkamuose regionuose, atsižvelgiant į:
(a)
papildomas su kiekvienu žuvininkystės ir
akvakultūros produktu susijusias išlaidas dėl atitinkamiems regionams būdingų
sunkumų ir
(b)
bet kokio tipo valstybinę intervenciją, turinčią
poveikį papildomų išlaidų lygiui.
75 straipsnis
Kompensavimo planas
1.           Atitinkamos valstybės narės
pateikia Komisijai kiekvienam atitinkamam regionui skirtą kompensavimo planą,
kuriame pateiktas 73 straipsnyje nurodytas sąrašas ir kiekiai, 74 straipsnyje
nurodytas kompensacijos dydis ir 108 straipsnyje nurodyta kompetentinga
institucija.
2.           Komisija įgaliojama pagal 150
straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriuose apibrėžtų kompensavimo plano
turinį, įskaitant papildomų išlaidų dėl atitinkamiems regionams būdingų sunkumų
skaičiavimo kriterijus.
VI SKYRIUS
Bendros žuvininkystės politikos papildomos priemonės pagal pasidalijamojo
valdymo principą
76 straipsnis
Geografinė taikymo sritis
Nukrypstant nuo šio reglamento 2 straipsnio,
šis skyrius taikomas ir veiklai, vykdomai ne Europos Sąjungos teritorijoje.
77 straipsnis
Konkretūs tikslai
Šiame skyriuje numatytomis priemonėmis
remiamas Reglamento [dėl BŽP] 37 ir 46 straipsnių įgyvendinimas.
78 straipsnis
Kontrolė ir vykdymo
užtikrinimas
1.           EJRŽF gali remti Sąjungos
kontrolės, inspektavimo ir vykdymo užtikrinimo sistemos, numatytos [Reglamento
dėl bendrosios žuvininkystės politikos] 46 straipsnyje ir nustatytos 2009 m.
lapkričio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1224/2009, nustatančiame Bendrijos
kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos
taisyklių laikymasis([35]),
įgyvendinimą.
2.           Visų pirma, tinkama
finansuoti šių rūšių veikla:
(a)
technologijų, įskaitant aparatinę ir programinę
įrangą, laivų aptikimo sistemas (LAS), vaizdo stebėjimo ir IT tinklus, kuriuos
naudojant sudaromos galimybės rinkti, administruoti, tvirtinti, analizuoti,
keistis ir kurti imties metodus su žuvininkyste susijusiems duomenims, taip pat
prisijungti prie tarpsektorinių keitimosi duomenimis sistemų, įsigijimas arba
plėtojimas;
(b)
komponentų, kurių reikia siekiant užtikrinti
subjektų, užsiimančių žvejyba ir žuvininkystės produktų prekyba, duomenų
perdavimą atitinkamoms valstybių narių ir Sąjungos institucijoms, įskaitant
reikalingus elektroninio duomenų registravimo ir perdavimo sistemų (EDRPS),
laivų stebėjimo sistemų (LSS) ir automatinio identifikavimo sistemų (AIS)
komponentus, įsigijimas arba įrengimas;
(c)
komponentų, reikalingų užtikrinti žuvininkystės ir
akvakultūros produktų atsekamumą, apibrėžtą Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009
58 straipsnyje, įsigijimas arba įrengimas;
(d)
valstybių narių keitimosi duomenimis ir šių duomenų
analizės programų įgyvendinimas;
(e)
patruliuojančių laivų, orlaivių ir sraigtasparnių
modernizavimas ir įsigijimas, jeigu jie ne trumpiau kaip 60 % laiko
naudojami žuvininkystei kontroliuoti;
(f)
kitų kontrolės priemonių, įskaitant prietaisus,
kuriais galima matuoti variklio galią, ir svėrimo įrangą, įsigijimas;
(g)
bandomųjų projektų, susijusių su žuvininkystės
kontrole, įskaitant žuvų DNR analizę, įgyvendinimas arba su kontrole susijusių
interneto svetainių kūrimas;
(h)
mokymo ir mainų programos, įskaitant tarp valstybių
narių, skirtos už žuvininkystės veiklos stebėseną, kontrolę ir priežiūrą
atsakingiems darbuotojams;
(i)
išlaidų ir naudos analizė, taip pat atliekant
stebėseną, kontrolę ir priežiūrą kompetentingų institucijų atliktų auditų ir
patirtų išlaidų įvertinimas;
(j)
iniciatyvos, įskaitant seminarus ir žiniasklaidos
priemones, skirtos didinti tiek žvejų bei kitų veiklos dalyvių, pvz.,
inspektorių, valstybinių prokurorų ir teisėjų, tiek plačiosios visuomenės
informuotumą apie būtinumą kovoti su neteisėta, nedeklaruojama ir
nereglamentuojama žvejyba ir apie BŽP taisyklių įgyvendinimą.
3.           Šio straipsnio 2 dalies h, i
ir j punktuose išvardytoms priemonėms parama gali būti teikiama tik tada, jeigu
jos susijusios su valstybės institucijos vykdoma kontrolės veikla.
4.           Jei tai šio straipsnio 2
dalies d ir h punktuose išvardytos priemonės, kaip mokėjimo agentūra gali būti
paskirta tik viena iš susijusių valstybių narių.
79 straipsnis
Duomenų rinkimas
1.           EJRŽF remia pagrindinių
biologinių, techninių, aplinkosauginių ir socialinių bei ekonominių duomenų
rinkimą, tvarkymą ir naudojimą pagal daugiametę Sąjungos programą, nurodytą
[Reglamento dėl bendrosios žuvininkystės politikos] 37 straipsnio 5 dalyje.
2.           Visų pirma, tinkama
finansuoti šių rūšių veikla:
(a)
duomenų tvarkymas ir naudojimas mokslinei analizei
ir BŽP įgyvendinti;
(b)
nacionalinės daugiametės duomenų ėminių programos;
(c)
komercinės ir poilsinės žuvininkystės stebėsena
jūroje;
(d)
moksliniai tyrimai jūroje;
(e)
valstybių narių atstovų dalyvavimas regioniniuose
koordinavimo posėdžiuose, nurodytuose [Reglamento dėl bendrosios žuvininkystės
politikos] 37 straipsnio 4 dalyje, regioninių žuvininkystės valdymo
organizacijų, kurių susitariančioji šalis ar stebėtoja yra ES, posėdžiuose ar
tarptautinių institucijų, atsakingų už mokslinių konsultacijų teikimą,
posėdžiuose.
VI ANTRAŠTINĖ DALIS
PAGAL TIESIOGINĮ VALDYMĄ FINANSUOJAMOS PRIEMONĖS
I SKYRIUS
Integruota jūrų politika
80 straipsnis
Geografinė taikymo sritis
Nukrypstant nuo šio reglamento 2 straipsnio,
šis skyrius taip pat taikomas už Europos Sąjungos teritorijos ribų vykdomiems
veiksmams.
81 straipsnis
Taikymo sritis ir tikslai
Pagal šį skyrių teikiama parama prisideda prie
Europos Sąjungos integruotos jūrų politikos vystymo ir įgyvendinimo. Ji:
(a)
skatina integruoto jūrų ir pakrančių reikalų
valdymo vietiniu, regioniniu, nacionaliniu, jūros baseino, ES ir tarptautiniu
lygmenimis, vystymą ir įgyvendinimą, visų pirma šiomis priemonėmis:
i)       skatinant veiksmus, kuriais valstybės
narės ir ES regionai skatinami kurti, įvesti arba taikyti integruotą jūrų
valdymą;
ii)       skatinant valstybių narių ir
suinteresuotųjų subjektų dialogą ir bendradarbiavimą jūrų ir jūrininkystės
klausimais, įskaitant jūrų baseinų strategijų kūrimą;
iii)      skatinant bendradarbiavimo tarp
sektorių platformų ir tinklų, įskaitant valdžios institucijų, regioninės ir
vietos valdžios institucijų, pramonės, turizmo sektoriaus, suinteresuotųjų
subjektų mokslinių tyrimų srityje, piliečių, pilietinių organizacijų ir
socialinių partnerių atstovus, kūrimą;
iv)      skatinant pasikeitimą geriausia patirtimi
ir dialogą tarptautiniu lygmeniu, įskaitant dvišalį dialogą su trečiosiomis
šalimis, nepažeidžiant kitų susitarimų ar sutarčių, galimai sudarytų tarp ES ir
atitinkamų trečiųjų šalių;
v)      didinant valdžios institucijų, privataus
sektoriaus ir plačiosios visuomenės matomumą ir jų informuotumą apie integruotą
požiūrį į jūrų reikalus.
(b)
prisideda prie įvairiems jūrininkystės sektoriams
ir (arba) sektorių politikos šakoms abipusiai naudingų tarpsektorinių
iniciatyvų vystymo, atsižvelgiant į ir remiantis šiomis esamomis priemonėmis ir
iniciatyvomis:
i)       integruotą jūrų laivybos stebėseną,
siekiant padidinti veiksmingumą ir našumą keičiantis informacija tarp sektorių
ir valstybių, kartu tinkamai atsižvelgiant į esamas ir būsimas sistemas;
ii)       jūrų erdvės planavimą ir integruotą
pakrančių zonos valdymą;
iii)      laipsnišką išsamios ir visuomenei
prieinamos aukštos kokybės žinių apie jūras bazės sukūrimą, kas turėtų
palengvinti dalijimąsi šiais duomenimis, pakartotiną jų panaudojimą ir jų
platinimą įvairiose vartotojų grupėse.
(c)
remia tvarų ekonomikos augimą, užimtumą, inovacijas
ir naujas technologijas naujai besikuriančiuose ir ateityje susikursiančiuose
jūrininkystės sektoriuose pakrančių regionuose, papildant esamus sektorių ir
nacionalinio lygmens veiksmus;
(d)
skatina saugoti jūrų aplinką, visų pirma jos
biologinę įvairovę, ir saugomas jūrų teritorijas, pvz., NATURA 2000 teritorijas,
ir tausiai naudoti jūros ir pakrantės išteklius bei detaliau nustatyti žmogaus
veiklos, darančios poveikį jūrų aplinkai, tvarumo ribas, visų pirma pagal Jūrų
strategijos pagrindų direktyvą.
82 straipsnis
Reikalavimus atitinkantys
veiksmai
1.           Vadovaujantis 81 straipsnyje
nustatytais tikslais EJRŽF lėšomis gali būti remiami šie veiksmai:
(a)
tyrimai;
(b)
projektai, įskaitant bandomuosius projektus ir
bendradarbiavimo projektus;
(c)
visuomenės informavimo priemonės ir dalijimasis
geriausia patirtimi, informuotumo didinimo kampanijos ir susijusios ryšių ir
informacijos sklaidos veiklos, pavyzdžiui, viešinimo kampanijos, renginiai,
interneto svetainių kūrimas ir priežiūra, suinteresuotųjų subjektų platformos,
įskaitant institucinius pranešimus apie Sąjungos politinius prioritetus, kiek
jie yra susiję su bendraisiais šio reglamento tikslais;
(d)
konferencijos, seminarai ir praktiniai seminarai;
(e)
pasikeitimas geriausia patirtimi, veiksmų
koordinavimas, įskaitant dalijimosi informacija sistemas ir jūrų baseinų
strategijų priežiūros mechanizmus;
(f)
informacinių sistemų ir tinklų, leidžiančių rinkti,
valdyti, tikrinti, analizuoti ir keistis su žuvininkyste susijusia informacija
bei kurti tam skirtas atrankos metodikas, kūrimas, veikimas ir priežiūra, taip
pat sujungimas su tarpsektorinėmis duomenų keitimosi sistemomis;
2.           Siekiant įgyvendinti 81 straipsnio
b punkte nustatytą konkretų tikslą vystyti tarpsektorinius veiksmus EJRŽF
lėšomis gali būti remiama:
(a)
integruotos jūrų laivybos stebėsenos techninių
priemonių kūrimas ir vykdymas, visų pirma siekiant paremti jūrininkystės
sričiai skirtos decentralizuotos bendrosios keitimosi informacija aplinkos (BKIA)
diegimą, veikimą ir priežiūrą, visų pirma sujungiant esamas ir būsimas sistemas;
(b)
valstybių narių tarpusavio koordinavimas ir
bendradarbiavimas, siekiant vystyti jūrų erdvės planavimą ir integruotą
pakrančių zonos valdymą, įskaitant išlaidas, susijusias su dalijimosi
duomenimis ir jų stebėsenos sistemomis ir praktika, vertinimu, ekspertų tinklo
sukūrimu ir eksploatavimu, ir programos, kuria siekiama gerinti valstybių narių
gebėjimus vykdyti jūrų erdvės planavimą, sukūrimu;
(c)
Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinklo, kuriuo
siekiama palengvinti jūrininkystės duomenų surinkimą, tvarkymą, kokybės
kontrolę, pakartotiną panaudojimą ir platinimą bendradarbiaujant prie tinklo
prisijungusių valstybių narių institucijoms, sukūrimo ir jo naudojimo techninės
priemonės.
II SKYRIUS
Pagalbinės priemonės bendrai žuvininkystės politikai ir integruotai jūrų
politikai pagal tiesioginį valdymą
83 straipsnis
Geografinė taikymo sritis
Nukrypstant nuo šio reglamento 2 straipsnio,
šis skyrius taip pat taikomas už Europos Sąjungos teritorijos ribų vykdomiems
veiksmams.
84 straipsnis
Konkretūs tikslai
Šiame skyriuje nustatytos priemonės padeda
įgyvendinti BŽP ir IJP, visų pirma šiose srityse:
(a)
mokslinės rekomendacijos pagal BŽP;
(b)
konkrečios kontrolės ir vykdymo priemonės pagal
BŽP;
(c)
savanoriški tarptautinėms organizacijoms skirti
įnašai;
(d)
patariamosios tarybos;
(e)
rinkos tyrimas;
(f)
komunikacija bendros žuvininkystės politikos ir
integruotos jūrų politikos srityje.
85 straipsnis
Mokslinės rekomendacijos ir
žinios
1.           EJRŽF parama gali būti
teikiama mokslinėms išvadoms teikti, visų pirma taikomųjų mokslinių tyrimų
projektuose, tiesiogiai susijusiuose su mokslinių nuomonių ir rekomendacijų
teikimu, siekiant, kad vykdant BŽP būtų priimami išmintingi ir veiksmingi
žuvininkystės valdymo sprendimai.
2.           Finansavimo reikalavimus visų
pirma atitinka šie veiksmai:
(a)
tyrimai ir bandomieji projektai, būtini BŽP
įgyvendinti ir vystyti, įskaitant alternatyvius tvarios žuvininkystės valdymo
metodus;
(b)
mokslinių įstaigų, įskaitant tarptautines
patariamąsias įstaigas, atsakingas už žuvų išteklių vertinimą, nepriklausomų
ekspertų ir mokslinių tyrimų institucijų mokslinių nuomonių ir rekomendacijų
rengimas ir teikimas;
(c)
ekspertų dalyvavimas posėdžiuose, kuriuose
svarstomi žuvininkystės srities moksliniai ir techniniai klausimai, ir darbo
grupėse, taip pat tarptautinių patariamųjų įstaigų posėdžiuose ir posėdžiuose,
kuriuose žuvininkystės ekspertų dalyvavimas bus reikalingas;
(d)
Komisijos patiriamos išlaidos už paslaugas,
susijusias su duomenų rinkimu, valdymu ir naudojimu, žuvininkystės ekspertų
posėdžių rengimu ir administravimu ir metinių darbo programų, susijusių su
žuvininkystės srities moksline ir technine kompetencija, valdymu, duomenų
skambučių ir rinkinių nagrinėjimu, parengiamaisiais darbais, kuriais siekiama
pateikti mokslines nuomones ir rekomendacijas;
(e)
valstybių narių bendradarbiavimas duomenų rinkimo
srityje, įskaitant regioninių duomenų bazių, skirtų duomenims saugoti, valdyti
ir naudoti, kūrimą ir eksploataciją, kas bus naudinga regioniniam
bendradarbiavimui ir pagerins duomenų surinkimą ir valdymą, taip pat suteiks
daugiau mokslinės patirties, naudingos žuvininkystės valdymui.
86 straipsnis
Kontrolė ir vykdymo užtikrinimas
1.           EJRŽF parama gali būti
teikiama Europos Sąjungos kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo sistemai,
kaip nustatyta [Reglamento dėl bendros žuvininkystės politikos] 46 straipsnyje
ir nurodyta 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1224/2009,
nustatančiame Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios
žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis.
2.           Finansavimo reikalavimus visų
pirma atitinka šie veiksmai:
(a)
patruliavimo laivų, orlaivių, sraigtasparnių įsigijimas,
kai juos bendrai įsigyja kelios valstybės narės, esančios toje pačioje
geografinėje zonoje, jeigu ne mažiau kaip 60 proc. laiko jie naudojami
žuvininkystės kontrolei;
(b)
išlaidos, susijusios su naujų kontrolės
technologijų vertinimu ir kūrimu;
(c)
visos veiklos išlaidos, susijusios su Komisijos
inspektorių atliekamais patikrinimais, kaip valstybės narės įgyvendina BŽP, ir
visų pirma su tikrinimo misijomis, inspektorių saugos įranga ir mokymu,
susitikimais ir su Komisijos užsakytomis ar įsigytomis tikrinimo priemonėmis,
kaip nurodyta 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamento (EB)
Nr. 1224/2009 X antraštinėje dalyje.
3.           2 dalies a punkte
nurodytos priemonės atveju tik viena iš susijusių valstybių narių nurodoma kaip
paramos gavėja.
87 straipsnis
Savanoriški tarptautinėms
organizacijoms skirti įnašai
Tarptautinių ryšių srityje iš EJRŽF gali būti
remiami šie veiksmai:
(a)
savanoriškas finansavimas, teiktas Jungtinių tautų
organizacijoms, taip pat savanoriškas finansavimas, teiktas visoms
tarptautinėms organizacijoms, veikiančioms jūrų teisės srityje;
(b)
savanoriški finansiniai įnašai rengiantis naujoms
tarptautinėms organizacijoms ar tarptautinėms sutartims, kurios svarbios Europos
Sąjungai;
(c)
savanoriški finansiniai įnašai į Europos Sąjungai ypač
svarbų tarptautinių organizacijų atliekamą darbą ar vykdomas programas;
(d)
finansiniai įnašai į veiklą (darbinius,
neoficialius ar neeilinius susitariančiųjų šalių susitikimus), kuria palaikomi
Europos Sąjungos interesai, susiję su tarptautinėmis organizacijomis, ir
stiprinamas bendradarbiavimas su jos partneriais šiose organizacijose. Trečiųjų
šalių atstovų dalyvavimo derybose ir susitikimuose, kurie vyksta
tarptautiniuose forumuose bei organizacijose, išlaidos padengiamos iš EJRŽF,
kai toks dalyvavimas tampa būtinu Europos Sąjungos interesams.
88 straipsnis
Patariamosios tarybos
1.           Iš EJRŽF gali būti dengiamos
patariamųjų tarybų veiklos išlaidos, kaip nustatyta [Reglamento dėl bendros
žuvininkystės politikos] 52 straipsnyje.
2.           Juridinio asmens statusą
turinti patariamoji taryba gali prašyti Sąjungos paramos kaip įstaiga,
siekianti bendrą Europos interesą tenkinančio tikslo.
89 straipsnis
Rinkos tyrimas
EJRŽF parama gali būti teikiama Komisijos
vykdomai apie žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinką surinktos
informacijos sklaidai pagal [Reglamento (ES) Nr. dėl bendro žuvininkystės ir
akvakultūros produktų rinkų organizavimo] 49 straipsnį.
90 straipsnis
Komunikacija bendros
žuvininkystės politikos ir integruotos jūrų politikos srityje
Iš EJRŽF gali būti finansuojama:
(a)
informavimo ir ryšių, susijusių su bendra
žuvininkystės politika ir integruota jūrų politika, išlaidos, įskaitant:
(b)
konkretiems įvairių tikslinių grupių poreikiams
pritaikytos medžiagos (rašytinės, audiovizualinės ir elektroninės medžiagos)
rengimo, vertimo ir platinimo išlaidas;
(c)
renginių ir posėdžių, skirtų informacijai pateikti
arba įvairių su bendra žuvininkystės politika ir integruota jūrų politika
susijusių subjektų nuomonėms išklausyti, rengimo ir organizavimo išlaidas;
(d)
Komisijos į posėdžius pakviestų ekspertų ir
suinteresuotųjų subjektų kelionės ir apgyvendinimo išlaidas;
(e)
institucinio pranešimo apie Europos Sąjungos
politinius prioritetus, kiek jie yra susiję su bendraisiais šio reglamento
tikslais, išlaidas.
III SKYRIUS
Techninė pagalba
91 straipsnis
Komisijos iniciatyva teikiama
techninė pagalba
Komisijos iniciatyva neviršijant 1,1 %
šio fondo ribos EJRŽF gali paremti:
(a)
[Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios
nuostatos] 51 straipsnio 1 dalyje nurodytos techninės pagalbos
priemones, skirtas šiam Reglamentui įgyvendinti;
(b)
tausios žuvininkystės susitarimų įgyvendinimą ir
Europos Sąjungos dalyvavimą regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose;
(c)
žuvininkystės vietos veiklos grupių, kuriomis
siekiama ugdyti gebėjimus, skleisti informaciją, keistis patyrimu ir geriausia patirtimi
bei remti vietos partnerių bendradarbiavimą, Europos tinklo sukūrimą. Šis
tinklas bendradarbiauja vietos plėtros ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo
srityse su vietos plėtros tinklaveikos ir techninės paramos įstaigomis, įsteigtomis
ERPF, ESF ir EŽŪFKP veiklos tikslais.
92 straipsnis
Valstybių narių iniciatyva
teikiama techninė pagalba
1.           Neviršijant 5 proc.
bendros veiksmų programos sumos ribos iš EJRŽF valstybių narių iniciatyva gali
būti remiama:
a)      [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo
nustatomos bendrosios nuostatos] 52 straipsnio 1 dalyje nurodytos
techninės pagalbos priemonės;
b)      nacionalinių tinklų, skirtų informacijai
platinti, gebėjimams ugdyti, keistis geriausia patirtimi ir remti atskirų jų
teritorijoje esančių žuvininkystės vietos veiklos grupių bendradarbiavimą,
kūrimas.
2.           Išimties tvarka ir tinkamai
pagrįstomis aplinkybėmis 1 dalyje nurodyta riba gali būti peržengiama.
3.           Sertifikavimo įstaigos išlaidos
yra netinkamos finansuoti pagal 1 dalį.
4.           Komisijai suteikiami
įgaliojimai pagal 150 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl 1 dalyje
nurodytų tinklų numatomos vykdyti veiklos apibrėžimo.
VII ANTRAŠTINĖ DALIS
ĮGYVENDINIMAS PASIDALIJAMOJO VALDYMO PRINCIPU
I SKYRIUS
Bendrosios nuostatos
93 straipsnis
Taikymo sritis
Ši antraštinė dalis taikoma priemonėms,
finansuojamoms pasidalijamojo valdymo principu, kaip nustatyta V antraštinėje
dalyje
II SKYRIUS
Įgyvendinimo mechanizmas
1 skirsnis
EJRŽF parama
94 straipsnis
Bendro finansavimo normų
nustatymas
1.           Komisijos sprendime, kuriuo
patvirtinama veiklos programa, nustatomas didžiausias EJRŽF įnašas į šią
programą.
2.           EJRŽF įnašas skaičiuojamas
remiantis tinkamų finansuoti viešųjų išlaidų suma.
Veiklos programoje nustatoma EJRŽF įnašo norma,
taikoma kiekvienam iš tikslų, apibrėžtų pagal EJRŽF skirtus Sąjungos
prioritetus, kaip nurodyta 6 straipsnyje. Didžiausia EJRŽF įnašo norma yra 75 %
tinkamų finansuoti viešųjų išlaidų.
Mažiausia EJRŽF įnašo norma yra 20 %.
3.           Nukrypstant nuo šio
straipsnio 2 dalies, EJRŽF įnašas yra:
(a)
100 % tinkamų finansuoti viešųjų išlaidų,
skirtų 70 straipsnyje nurodytai paramai sandėliavimui;
(b)
100 % tinkamų finansuoti viešųjų išlaidų,
skirtų 73 straipsnyje nurodytam kompensavimo režimui;
(c)
50 % tinkamų finansuoti viešųjų išlaidų,
skirtų 78 straipsnio 2 dalies e punkte nurodytai paramai;
(d)
80 % tinkamų finansuoti viešųjų išlaidų,
skirtų 78 straipsnio 2 dalies a–d ir f–j punktuose nurodytai paramai;
(e)
65 % tinkamų finansuoti viešųjų išlaidų,
skirtų 79 straipsnyje nurodytai paramai.
95 straipsnis
Viešosios pagalbos
intensyvumas
1.           Valstybės narės taiko
didžiausią viešosios pagalbos intensyvumą, lygų 50 % visų tinkamų
finansuoti viešųjų veiklos išlaidų.
2.           Nukrypstant nuo šio
straipsnio 1 dalies, valstybės narės taiko 100 % visų tinkamų finansuoti
viešųjų veiklos išlaidų viešosios pagalbos intensyvumą, kai:
(a)
paramos gavėjas yra viešosios teisės institucija;
(b)
veikla susijusi su 70 straipsnyje nurodyta parama
sandėliavimui;
(c)
veikla susijusi su 73 straipsnyje nurodytu
kompensavimo režimu;
(d)
veikla susijusi su 79 straipsnyje nurodytu duomenų
rinkimu;
3.           Nukrypstant nuo šio
straipsnio 1 dalies, valstybės narės gali taikyti viešosios pagalbos
intensyvumą, lygų nuo 50 % iki 100 % visų tinkamų finansuoti viešųjų
veiklos išlaidų, kai veikla vykdoma pagal V antraštinės dalies III skyrių ir
atitinka vieną iš šių kriterijų:
(a)
kolektyvinis interesas;
(b)
kolektyvinis paramos gavėjas;
(c)
galimybė viešai naudotis veiklos rezultatais;
(d)
naujoviški projekto aspektai vietos lygiu.
4.           Nukrypstant nuo šio
straipsnio 1 dalies, taikomi papildomi viešosios pagalbos intensyvumo
procentiniai punktai, nustatyti I priede.
5.           Mažiausias viešosios pagalbos
intensyvumas yra 20 % visų tinkamų finansuoti viešųjų veiklos išlaidų.
6.           Komisija įgyvendinimo aktais,
priimamais pagal 151 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą,
nustato, kaip taikomi skirtingi viešosios pagalbos intensyvumo procentiniai
punktai, kai laikomasi kelių I priedo sąlygų.
2 skirsnis
Finansų valdymas ir euro naudojimas
96 straipsnis
Išankstinio finansavimo
susitarimai
1.           Papildant
[Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 72
straipsnio bendrąsias taisykles ir Komisijai priėmus sprendimą, kuriuo
patvirtinama veiklos programa, pirminę išankstinio finansavimo sumą sumoka
Komisija. Ši suma turi sudaryti 4 % įnašo iš Sąjungos biudžeto, kai įnašas
skiriamas atitinkamai veiklos programai. Ją galima suskaidyti į dvi dalis
atsižvelgiant į biudžeto lėšų prieinamumą.
2.           Susikaupusios
išankstinio finansavimo palūkanos priskiriamos prie atitinkamos veiklos
programos ir išskaitomos iš viešųjų išlaidų sumos, nurodytos galutinėje išlaidų
deklaracijoje.
97 straipsnis
Finansinės apskaitos metai
Finansinės apskaitos metai apima sumokėtas
išlaidas ir pajamas, gautas bei į EJRŽF biudžeto sąskaitas pervestas mokėjimo
agentūros, per N metus, kurie prasideda N-1 metų spalio 16 d. ir baigiasi N metų
spalio 15 d.
98 straipsnis
Tarpiniai mokėjimai
1.           Tarpiniai
mokėjimai atliekami pagal kiekvieną veiklos programą. Jie skaičiuojami taikant
bendro finansavimo normas pagal kiekvieną Sąjungos prioritetą konkrečioms su
juo susijusioms patvirtintoms viešosioms išlaidoms.
2.           Atsižvelgdama
į turimus išteklius Komisija atlieka tarpinius mokėjimus, kad padengtų
akredituotų mokėjimo agentūrų išlaidas vykdant programas.
3.           Kiekvienas tarpinis mokėjimas
atliekamas įvykdžius šiuos reikalavimus:
a)      pateikus Komisijai akredituotos mokėjimo
agentūros pasirašytą išlaidų deklaraciją, kaip numatyta 124 straipsnio 1 dalies
c punkte;
b)      neviršytas bendras EJRŽF įnašas į
kiekvieną Sąjungos prioritetą per visą atitinkamos programos aprėpiamą
laikotarpį;
c)      pateikus Komisijai paskutinę metinę
veiklos programos įgyvendinimo pažangos ataskaitą.
4.           Jei
vienas iš šio straipsnio 3 dalies reikalavimų
neįvykdytas, Komisija nedelsdama informuoja akredituotą mokėjimo agentūrą. Jei vienas iš šio straipsnio 3 dalies a arba c punkte
nustatytų reikalavimų neįvykdytas, išlaidų deklaracija nepriimama.
5.           Komisija atlieka tarpinius
mokėjimus per 45 dienas nuo išlaidų deklaracijos, kurios atžvilgiu įvykdyti šio
straipsnio 3 dalies reikalavimai, užregistravimo, nepažeidžiant 123 ir 127 straipsnių.
6.           Akredituotos
mokėjimo agentūros parengia ir persiunčia Komisijai
tarpines su veiklos programomis susijusių išlaidų deklaracijas per laikotarpį,
kurį Komisija nustato įgyvendinimo aktais, priimamais pagal 151 straipsnio 2
dalyje nurodytą patariamąją procedūrą.
Tarpinės spalio 16 d.
ir vėlesnių išlaidų deklaracijos registruojamos kitų metų biudžete.
99 straipsnis
Likučio išmokėjimas ir
programos užbaigimas
1.           Gavusi
paskutinę metinę veiklos programos įgyvendinimo pažangos ataskaitą, Komisija,
atsižvelgdama į turimus išteklius, išmoka likutį, remdamasi galiojančiu
finansiniu planu, paskutinių atitinkamos veiklos programos vykdymo metų
metinėmis finansinėmis ataskaitomis ir atitinkamu sprendimu dėl sąskaitų
patvirtinimo. Šios sąskaitos Komisijai pateikiamos
ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo išlaidų atitikties reikalavimams
galutinės datos; jose nurodomos mokėjimo agentūros išlaidos, patirtos iki
paskutinės išlaidų atitikties reikalavimams dienos.
2.           Likutis išmokamas ne vėliau
kaip per 6 mėnesius nuo tada, kai Komisija šio straipsnio 1 dalyje nurodytą
informaciją ir dokumentus pripažįsta priimtinais ir patvirtinama paskutinė
metinė finansinė ataskaita. Nepažeidžiant 100 straipsnio, ne vėliau kaip per
šešis mėnesius Komisija panaikina įsipareigojimus, susijusius su po likučio
išmokėjimo likusiomis įsipareigotomis sumomis.
3.           Jei
per 1 dalyje nustatytą laikotarpį Komisijai neatsiunčiama paskutinė metinė
pažangos ataskaita ir paskutiniųjų programos vykdymo metų sąskaitoms
patvirtinti reikalingi dokumentai, įsipareigojimas dėl likučio yra automatiškai
panaikinamas pagal 100 straipsnį.
100 straipsnis
Įsipareigojimų
panaikinimas
Komisija
automatiškai panaikina bet kurią veiklos programai skirto biudžetinio įsipareigojimo
dalį, kuri nebuvo panaudota išankstiniam finansavimui ar tarpinėms išmokoms
arba kurios atžvilgiu Komisijai nebuvo pateikta 98 straipsnio 3 dalyje
numatytus reikalavimus atitinkančių išlaidų, patirtų iki antrųjų metų, einančių
po biudžetinio įsipareigojimo metų, gruodžio 31 d., deklaracija.
101 straipsnis
Euro naudojimas
1.           Valstybių narių pateiktose
veiklos programose, patvirtintose išlaidų sąmatose, išlaidų suvestinėse,
mokėjimo prašymuose, metinėse sąskaitose ir metinėje bei galutinėje įgyvendinimo
ataskaitose nurodomos sumos išreiškiamos eurais.
2.           Valstybės narės, kurios
mokėjimo paraiškos pateikimo metu nėra įsivedusios euro kaip savo valiutos,
nacionaline valiuta patirtas išlaidų sumas konvertuoja į eurus.
Ši suma konvertuojama į eurus taikant Komisijos
mėnesinį valiutos kursą, galiojantį tą mėnesį, kai išlaidos buvo įtrauktos į
atitinkamos veiklos programos mokėjimo agentūros sąskaitas. Šį kursą Komisija
skelbia kiekvieną mėnesį elektroniniu būdu.
3.           Sumos, kurias nacionaline
valiuta atgavo valstybės narės, kurios atgavimo metu nėra įsivedusios euro kaip
savo valiutos, konvertuojamos į eurus pagal 2 dalyje nurodytą kursą.
4.           Kai euras tampa valstybės
narės valiuta, 3 dalyje nustatyta konvertavimo tvarka toliau taikoma visoms
išlaidoms, į mokėjimo agentūros sąskaitas įtrauktoms iki fiksuoto nacionalinės
valiutos ir euro perskaičiavimo kurso įsigaliojimo datos.
3 skirsnis
Išlaidų tinkamumas finansuoti ir trukmė
102 straipsnis
Tinkamos finansuoti išlaidos
1.           Papildant [Reglamento (ES)
Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 55 straipsnio 1 dalies bendrąsias
taisykles, paramos gavėjų mokėjimai turi būti patvirtinti mokėjimą įrodančiomis
sąskaitomis faktūromis ir dokumentais.
2.           EJRŽF įnašu tinka finansuoti
tik netiesiogines išlaidas pagal V antraštinės dalies III skyrių.
3.           Nukrypstant nuo [Reglamento
(ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 55 straipsnio 7 dalies,
išlaidos, kurios tampa tinkamos finansuoti dėl programos pakeitimo pagal 22
straipsnio 2 dalį, tampa tinkamos finansuoti tik nuo kitų metų po pakeitimo pateikimo
metų sausio 1 d.
103 straipsnis
Supaprastintųjų išlaidų,
papildomų išlaidų arba prarastų pajamų skaičiavimas
Kai parama suteikiama remiantis
supaprastintosiomis išlaidomis, papildomomis išlaidomis arba prarastomis
pajamomis, valstybės narės užtikrinta, kad atitinkami skaičiavimai būtų
tinkami, tikslūs ir iš anksto nustatyti remiantis sąžiningu, nešališku ir
patikrinamu skaičiavimu.
104 straipsnis
Išankstinės išmokos
1.           Norint gauti išankstinę
išmoką, būtina pateikti 100 % išankstinės išmokos vertės banko arba
lygiavertę garantiją.
2.           Jei tai viešieji paramos
gavėjai, išankstinės išmokos mokamos savivaldybėms, regionų valdžios
institucijoms ir jų asociacijoms, taip pat viešosios teisės institucijoms.
3.           Valdžios institucijos kaip
garantija pateikta priemonė laikoma lygiaverte pirmoje pastraipoje nurodytai
garantijai, jeigu institucija įsipareigoja išmokėti garantija padengtą sumą tuo
atveju, jei teisė į išmokėtą išankstinę išmoką nebūtų nustatyta.
4.           Garantija gali būti
grąžinama, kai kompetentinga mokėjimo agentūra nustato, kad faktinių išlaidų,
atitinkančių veiklai skirtą viešąjį įnašą, suma viršija išankstinės išmokos
sumą.
105 straipsnis
Veiklos priimtinumo kriterijų
trukmė
1.           Paramos gavėjas turi atitikti
12 straipsnio 1 dalyje nurodytus priimtinumo kriterijus ir po paraiškos
pateikimo bei visą veiklos įgyvendinimo laikotarpį, o kai tai yra tam tikrų
tipų veikla – dar nustatytą laikotarpį po paskutinės išmokos.
2.           Komisija įgaliojama pagal 150
straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl:
(a)
veiklos tipų, kurių atžvilgiu reikėtų laikytis
priimtinumo kriterijų po paskutinės išmokos, ir
(b)
šio straipsnio 1 dalyje minimo laikotarpio.
Komisija naudojasi įgaliojimais visiškai
laikydamasi proporcingumo principo ir atsižvelgdama į riziką, kad atitinkamų
BŽP taisyklių nesilaikymas kelia rimtą grėsmę tausiam gyvųjų biologinių jūrų išteklių
eksploatavimui, t. y. naudojimui taip, kad žvejojamų rūšių populiacijas
būtų galima atkurti ir išlaikyti aukščiau lygių, kurie užtikrina DGTŽL, taip
pat atitinkamų išteklių tvarumui ar jūrų aplinkos išsaugojimui.
III SKYRIUS
Valdymo ir kontrolės sistemos
106 straipsnis
Valstybių narių
įsipareigojimai
Valstybės narės užtikrinta, kad būtų parengtos
veiklos programos valdymo ir kontrolės sistemos, užtikrinančios aiškų funkcijų
paskirstymą ir atskyrimą tarp valdymo institucijos, mokėjimo agentūros ir
sertifikavimo įstaigos. Valstybės narės atsako už užtikrinimą, kad sistema
veiktų veiksmingai visą programos laikotarpį.
107 straipsnis
Kompetentingos institucijos
1.           Valstybės narės veiklos
programai paskiria šias institucijas:
(a)
valdymo instituciją, kuri gali būti valstybinė arba
privati įstaiga, veikianti nacionaliniu arba regiono lygiu, arba pati valstybė
narė, kai ji atlieka šią užduotį, kuri yra atsakinga už atitinkamos programos
valdymą;
(b)
akredituotą mokėjimo agentūrą, numatytą 109
straipsnyje;
(c)
sertifikuotą įstaigą, numatytą 112 straipsnyje.
2.           Valstybės narės aiškiai
apibrėžia valdymo institucijos, mokėjimo agentūros ir, pagal subalansuotos vietos
plėtros nuostatas, 62 straipsnyje nurodytų vietos veiklos grupių užduotis,
susijusias su tinkamumo finansuoti bei atrankos kriterijais ir projektų
atrankos procedūra.
108 straipsnis
Valdymo institucija
1.           Valdymo institucija atsako už
veiksmingą, efektyvų ir teisingą programos valdymą ir jos įgyvendinimą, visų
pirma:
(a)
užtikrina, kad būtų tinkama saugi elektroninė
sistema, skirta įrašyti, laikyti, valdyti ir pranešti stebėsenai ir vertinimui
reikalingus statistinius duomenis apie programą ir jos įgyvendinimą, pirmiausia
duomenis, reikalingus stebėti pažangą siekiant nustatytų tikslų ir Sąjungos
prioritetų;
(b)
kas ketvirtį teikia Komisijai atitinkamus veiklos,
kuriai skiriamas finansavimas, rodiklių duomenis, įskaitant pagrindinius
paramos gavėjo ir projekto duomenis;
(c)
užtikrina, kad paramos gavėjai ir kitos įstaigos,
dalyvaujančios įgyvendinant veiklą:
i)        būtų informuojami apie įsipareigojimus,
atsirandančius dėl skirtos pagalbos, ir visiems su veikla susijusiems
sandoriams taikytų atskirą apskaitos sistemą arba atitinkamą apskaitos kodą;
ii)       žinotų apie duomenų teikimo valdymo
institucijai ir pajėgumo bei rezultatų registravimo reikalavimus;
(d)
užtikrina ex ante vertinimo, nurodyto
[Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 48
straipsnyje, atitiktį 131 straipsnyje nurodytai stebėsenos ir vertinimo
sistemai, jį patvirtina ir vertinimo rezultatus teikia Komisijai;
(e)
užtikrina, kad būtų patvirtintas [Reglamento (ES)
Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 49 straipsnyje nurodytas vertinimo
planas, kad 140 straipsnyje nurodytas ex post programos vertinimas būtų
vykdomas laikantis tame straipsnyje nustatytų laiko terminų; taip pat užtikrina
tokių vertinimų atitiktį 131 straipsnyje nurodytai stebėsenos ir vertinimo
sistemai ir jų pateikimą 136 straipsnyje nurodytam stebėjimo komitetui ir
Komisijai;
(f)
teikia 136 straipsnyje nurodytam stebėsenos
komitetui programos įgyvendinimo pagal konkrečius programos tikslus ir
prioritetus stebėjimui būtiną informaciją ir dokumentus;
(g)
rengia 138 straipsnyje nurodytą metinę pažangos
ataskaitą, kurioje pateikia apibendrintas stebėsenos duomenų lenteles, ir, 136
straipsnyje nurodytam stebėjimo komitetui patvirtinus, ją teikia Komisijai;
(h)
užtikrina, kad mokėjimo agentūra, prieš
patvirtindama išmokas, gautų visą būtiną informaciją, pirmiausia apie atliktas
procedūras ir visus finansavimui atrinktos veiklos patikrinimus;
(i)
užtikrina informacijos apie programą teikimą
galimiems paramos gavėjams, profesinėms organizacijoms, ekonominiams ir
socialiniams partneriams, vyrų ir moterų lygybę skatinančioms įstaigoms ir
atitinkamoms nevyriausybinėms organizacijoms, įskaitant aplinkosaugos
organizacijas, apie tos programos siūlomas galimybes ir apie taisykles
programos finansavimui gauti, taip pat informacijos apie Sąjungos vaidmenį
vykdant programą teikimą Sąjungos įnašo gavėjams ir plačiajai visuomenei.
2.           Valstybė narė arba valdymo
institucija gali paskirti vieną ar daugiau tarpinių įstaigų, įskaitant
regionines ar vietos valdžios institucijas arba nevyriausybines organizacijas,
valdyti ir įgyvendinti veiklą pagal veiklos programą.
3.           Jei valdymo institucija dalį
savo užduočių perduoda kitai įstaigai, ji ir toliau atsako už visų minėtų
užduočių veiksmingą ir teisingą valdymą bei įgyvendinimą. Valdymo institucija
užtikrina, kad būtų nustatytos tinkamos nuostatos, kuriomis būtų sudarytos
sąlygos kitai įstaigai gauti visus šioms užduotims vykdyti reikiamus duomenis
ir informaciją.
109 straipsnis
Akreditavimo suteikimas
mokėjimo agentūrai ir jo atšaukimas
1.           Mokėjimo agentūra yra
speciali valstybių narių žinyba ar įstaiga, atsakinga už išlaidų valdymą ir
kontrolę. Išskyrus mokėjimą, šių užduočių vykdymą galima deleguoti.
2.           Valstybės narės akredituoja
kaip mokėjimo agentūras žinybas ar įstaigas, kurios atitinka akreditavimo
kriterijus, kuriuos Komisija nustatys pagal 111 straipsnio 2 dalį.
3.           Akredituotai mokėjimo
agentūrai vadovaujantis asmuo parengia [Reglamento (ES) Nr. […], kuriuo
nustatomos bendrosios nuostatos] 75 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose
nurodytą informaciją.
4.           Jeigu akredituota mokėjimo
agentūra neatitinka arba nebeatitinka vieno ar kelių 2 dalyje nurodytų
akreditavimo kriterijų, valstybė narė atšaukia jos akreditaciją, išskyrus tuos
atvejus, kai mokėjimo agentūra per laikotarpį, kuris nustatomas atsižvelgiant į
problemos mastą, įgyvendina reikiamus pakeitimus.
5.           Mokėjimo agentūros reguliuoja
ir užtikrina su valstybės intervencijos priemonėmis, už kurias jos atsakingos,
susijusios veiklos kontrolę ir joms tenka visa šios srities atsakomybė.
110 straipsnis
Viso dydžio išmokos
išmokėjimas paramos gavėjams
Jei Sąjungos teisės aktuose aiškiai nenurodyta
kitaip, išmokos, susijusios su šiame reglamente numatytu finansavimu, paramos
gavėjams išmokamos viso dydžio.
111 straipsnis
Komisijos įgaliojimai
Siekiant užtikrinti tinkamą 106 straipsnyje
numatytos sistemos veikimą, Komisija įgaliojama pagal 150 straipsnį priimti
deleguotuosius aktus dėl:
a)           mokėjimo agentūrų akreditavimo
būtiniausių sąlygų, susijusių su vidaus aplinka, kontrolės veikla, informacija
ir ryšiais, stebėsena, taip pat akreditacijos suteikimo ir jos atšaukimo
tvarkos taisyklių;
b)           priežiūros taisyklių ir mokėjimo
agentūrų akreditacijos peržiūros tvarkos;
c)           būtiniausių sąlygų, taikomų
akredituojant koordinavimo įstaigas, taip pat akreditacijos suteikimo ir jos
atšaukimo tvarkos taisyklių.
112 straipsnis
Sertifikavimo įstaigos
1.           Sertifikavimo įstaiga
– tai valstybės narės paskirta viešoji arba privati audito įstaiga, kuri teikia
nuomonę dėl valdymo patikinimo deklaracijos, kurioje patvirtinamas mokėjimo
agentūros metinių finansinių ataskaitų išsamumas, tikslumas ir teisingumas,
tinkamas jos vidaus kontrolės sistemų veikimas, pagrindinių sandorių teisėtumas
bei tvarkingumas ir patikimo finansų valdymo principo laikymasis. Veiklos
požiūriu ji yra nepriklausoma nuo atitinkamos mokėjimo agentūros, valdančiosios
institucijos ir šią mokėjimo agentūrą akreditavusios institucijos.
2.           Komisija įgaliojama pagal 150
straipsnį priimti deleguotuosius aktus, nustatančius išsamias taisykles dėl
sertifikavimo įstaigų statuso ir konkrečių užduočių, įskaitant jų taikomas
kontrolės priemones, sertifikatų išdavimą ir ataskaitų bei pridėtinių dokumentų
rengimą.
113 straipsnis
Mokėjimo agentūrų mokėjimų
priimtinumas
Sąjunga gali finansuoti išlaidas pagal V
antraštinėje dalyje nurodytą pasidalijamojo valdymo principą ir 92 straipsnyje
nurodytą techninę pagalbą tik tuo atveju, jei jos patirtos akredituotų mokėjimo
agentūrų.
IV SKYRIUS
Valstybių narių kontrolė
114 straipsnis
Valstybių narių pareigos
1.           Valstybės narės dėl EJRŽF priima
visas būtinas teisines, reguliavimo ir administracines nuostatas ir imasi visų
kitų priemonių, būtinų užtikrinant veiksmingą finansinių Sąjungos interesų
apsaugą, ypač:
(a)
tikrinant finansuojamų operacijų teisėtumą ir
reguliarumą, įskaitant ar bendruoju finansavimu finansuojami produktai
pristatyti ir paslaugos suteiktos bei ar gavėjų deklaruotos išlaidos iš tikro
patirtos ir ar jos atitinka galiojančius Sąjungos ir nacionalinius teisės
aktus;
(b)
užtikrinant, kad vykdant operacijas, kurių išlaidos
atlyginamos atsižvelgiant į reikalavimus atitinkančias išlaidas,
dalyvaujantieji gavėjai visų su operacija susijusių sandorių atžvilgiu taikytų
atskirą apskaitos sistemą ar atitinkamą sąskaitos kodą;
(c)
nustatant procedūras siekiant užtikrinti, kad
išlaidų ir norint garantuoti reikiamą audito seką atliktinų auditų visi
dokumentai būtų tvarkomi pagal [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo
nustatomos bendrosios nuostatos] 62 straipsnio g punkte nurodytus reikalavimus;
(d)
siekiant veiksmingos atgrasomosios sukčiavimo
prevencijos, ypač didelės rizikos srityse, atsižvelgiant į priemonių sąnaudas
bei naudą ir paisant proporcingumo;
(e)
siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimo
atvejams, juos aptikti ir ištaisyti;
(f)
pagal Sąjungos teisę arba, atitinkamais atvejais,
nacionalinę teisę taikant veiksmingas, atgrasomąsias ir proporcingas nuobaudas;
(g)
susigrąžinant neteisėtai išmokėtas išmokas ir, jei
reikia, tuo tikslu pradedant teisminį procesą.
2.           Siekdamos užtikrinti, kad
būtų laikomasi šio reglamento, valstybės narės nustato veiksmingas valdymo ir
kontrolės sistemas.
3.           Siekiant vykdyti 1 dalies a
ir b punktuose nustatytus įpareigojimus į valstybių narių nustatytas sistemas
įtraukiama:
(a)
kiekvienos gavėjų paraiškos atlyginti išlaidas
administracinės patikros;
(b)
operacijų patikros vietoje.
Atlikdama patikras vietoje, atsakingoji
institucija tikrinamus pareiškėjus atrenka iš pareiškėjų visumos, prireikus
sudarydama atsitiktinai atrinktų pareiškėjų grupę ir rizikos laipsniu
grindžiamą pareiškėjų grupę, kad nustatytų tipinį klaidų, taip pat ir didžiausių,
lygį.
4.           Pagal 3 dalies b punktą
atliekant pavienių operacijų patikras vietoje jas galima atlikti naudojant
imtis.
5.           Jeigu valdančioji institucija
taip pat yra gavėja pagal veiklos programą, taikant priemones, kurios
naudojamos atliekant 1 dalies a punkte nurodytas patikras, turi būti tinkamai
atskiriamos funkcijos.
6.           Valstybės narės Komisiją
informuoja apie nuostatas, priimtas pagal 1, 2, 3 ir 5 dalis. Visos valstybių
narių nustatytos sąlygos, kuriomis papildomos šiame reglamente nustatytos sąlygos,
yra tokios, kad būtų galima patikrinti atitiktį joms.
7.           Komisija įgyvendinimo aktais
gali priimti taisykles, kuriomis siekiama vienodo šio straipsnio 1, 2, 3 ir 4
dalių taikymo. Šie įgyvendinimo aktai priimami pagal 151 straipsnio 3 dalyje
nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
8.           Komisija deleguotuosius
aktus, kuriuose nustatomi 1 dalies c punkte nurodytai audito sekai taikomų
priemonių taisyklės, priima pagal 150 straipsnį.
115 straipsnis
Neteisėtai išmokėtų išmokų
susigrąžinimas
1.           114 straipsnio 1 dalies g
punkte numatytu atveju valstybės narės susigrąžina neteisėtai sumokėtas sumas
ir visus delspinigius. Apie šiuos atvejus jos praneša Komisijai ir nuolat
informuoja Komisiją apie susijusių administracinių ir teisinių procedūrų eigą.
2.           Komisija įgaliojama pagal 150
straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriuose nustatomos išsamios šio
straipsnio 1 dalyje nustatytų valstybių narių prievolių vykdymo taisyklės.
116 straipsnis
Pažeidimai
1.           Jeigu dėl pažeidimo ar bet
kurio kito neatitikties atvejo netinkamai paskiriama išmoka, valstybės narės
per vienerius metus nuo pirmo nurodymo apie pažeidimą siekia šią išmoką
susigrąžinti iš gavėjo ir atitinkamas sumas registruoja mokėjimo agentūros
skolininkų knygoje.
2.           Jeigu suma nesusigrąžinama per ketverius metus nuo susigrąžinimo
prašymo datos arba per aštuonerius metus tais atvejais, kai susigrąžinimo byla
perduota nacionaliniam teismui, finansinės nesusigrąžinimo pasekmės tenka
atitinkamai valstybei narei, nepažeidžiant reikalavimo, kad valstybė narė turi
tęsti susigrąžinimo procedūrą pagal 115 straipsnį.
Jeigu per susigrąžinimo procedūrą galutiniame
administraciniame ar teisiniame dokumente užregistruojama, kad pažeidimas
padarytas nebuvo, atitinkama valstybė narė pagal pirmąją pastraipą prisiimtą
finansinę naštą deklaruoja kaip su šiuo fondu susijusias finansines išlaidas.
3.           Dėl tinkamai pagrįstų
priežasčių valstybės narės gali nuspręsti nesiekti susigrąžinti išmokos. Tokį
sprendimą jos gali priimti tik šiais atvejais:
(a)
jeigu jau patirtų ir dar numatomų susigrąžinimo
sąnaudų suma viršija sumą, kuri turi būti susigrąžinta, arba
(b)
jeigu susigrąžinimas negalimas dėl
skolininko arba už pažeidimą teisiškai atsakingų asmenų nemokumo, nustatyto ir
pripažinto pagal nacionalinę teisę.
Jeigu šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytas
sprendimas priimamas prieš tai, kai nesugrąžintai sumai pritaikomos 2 dalyje
nurodytos taisyklės, finansinės nesusigrąžinimo pasekmės tenka Sąjungos
biudžetui.
4.           Valstybės narės į metines finansines ataskaitas, siunčiamas Komisijai
pagal 125 straipsnio c punkto iii papunktį, įtraukia sumas, kurias jos dengia
pagal 2 dalį. Komisija patikrina ir, jeigu reikia, nusprendžia keisti metines
finansines ataskaitas ir šiuo tikslu taiko įgyvendinimo aktą.
5.           Komisija gali įgyvendinimo
aktais priimti sprendimą iš Sąjungos biudžeto finansuotinoms sumoms finansavimo
neskirti šiais atvejais:
(a)
jeigu valstybė narė nesilaikė 1 dalyje nurodytų
terminų;
(b)
jeigu mano, kad pagal 3 dalį valstybės narės
priimtas sprendimas nesiekti susigrąžinti neteisėtos išmokos yra nepagrįstas;
(c)
jeigu mano, kad pažeidimas arba sprendimas nesiekti
susigrąžinimo yra valstybės narės administracinės institucijos ar kitos
viešosios įstaigos padaryto pažeidimo ar aplaidumo padarinys.
6.         Prieš priimant bet kurį sprendimą šiame straipsnyje
nurodytais įgyvendinimo aktais, taikoma 129 straipsnio 6 dalyje nurodyta
procedūra.
117
straipsnis
Valstybių narių finansinės pataisos
1.           Valstybė narė visų pirma
atsako už pažeidimų ar kitų reikalavimų nesilaikymo atvejų nagrinėjimą ir daro
reikiamas finansines pataisas bei siekia atkurti tinkamą padėtį. Jeigu
pažeidimai daromi reguliariai, valstybė narė išplečia atliekamą tyrimą, kad
būtų ištirtos visos operacijos, kurioms galėjo būti padarytas poveikis.
2.           Valstybė narė daro reikiamas
finansines pataisas, susijusias su veikloje arba veiklos programoje nustatytais
pavieniais ar sistemingais pažeidimais. Pataisas valstybė narė atlieka
atšaukdama visą viešąjį finansinį įnašą veiklos programai ar jo dalį. Valstybė
narė atsižvelgia į pažeidimų pobūdį, svarbą ir EJRŽF finansinius nuostolius ir
taiko proporcingas pataisas. Mokėjimo agentūra finansines pataisas įrašo į tų
metų, kuriais priimtas sprendimas dėl atšaukimo, metines ataskaitas.
3.           Tai atvejais, kai išlaidoms
taikomos finansinės pataisos tiesiogiai susijusios su 105 straipsnio
nesilaikymu, valstybės narės nusprendžia dėl pataisos sumos atsižvelgdamos į
paramos gavėjo BŽP taisyklių pažeidimo sunkumą, ekonominę naudą, gautą dėl BŽP
taisyklių nesilaikymo ar EJRŽF įnašo į paramos gavėjo ekonominę veiklą svarbą.
4.           Pagal 1 dalį atšauktas EJRŽF
įnašas gali būti pakartotinai panaudotas veiklos programoje, laikantis 5
dalies.
5.           Pagal 2 dalį atšauktas EJRŽF
įnašas negali būti pakartotinai panaudotas veiksme ar veikloje, kuriems taikyta
pataisa, arba, kai finansinė pataisa padaryta dėl sistemingo pažeidinėjimo ar
kitais reikalavimų nesilaikymo atvejais, bet kokiems veiksmams, susijusiems su
sistemingu pažeidinėjimu ar kitais nesilaikymo atvejais.
V SKYRIUS
Komisijos kontrolė
1 skirsnis
Nutraukimas ir sustabdymas
118 straipsnis
Mokėjimo termino sustabdymas
Papildant [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo
nustatomos bendrosios nuostatos] 74 straipsnio 1 dalies a–c punktuose išvardytus
elementus, dėl kurių galimas sustabdymas, tarpinio mokėjimo prašymo terminą
[Finansiniame reglamente] nurodytas įgaliotasis leidimus suteikiantis
pareigūnas gali sustabdyti ne ilgesniam kaip devynių mėnesių laikotarpiui,
jeigu Komisija pagal įgyvendinimo aktą priėmė sprendimą, patvirtinantį, kad yra
požymių manyti, jog valstybė narė nesilaiko įsipareigojimų pagal bendrą
žuvininkystės politiką, kas turi poveikį išlaidoms, nurodytoms patvirtintoje
išlaidų sąmatoje, pagal kurią prašoma tarpinės išmokos;
119 straipsnis
Mokėjimų sustabdymas
1.           Taikydama įgyvendinimo aktą
Komisija gali sustabdyti visus veiklos programos tarpinius mokėjimus arba jų
dalį, jeigu:
(a)
esama svarbių veiklos programos valdymo ir
kontrolės sistemos trūkumų, kuriems pašalinti nesiimta taisomųjų priemonių;
(b)
patvirtintoje išlaidų suvestinėje pateiktos
išlaidos susijusios su rimtu pažeidimu ar kitu reikalavimų nesilaikymu, dėl
kurių nesiimta taisomųjų veiksmų;
(c)
valstybė narė nesiėmė reikiamų veiksmų, kad
ištaisytų padėtį, dėl kurios pagal 118 straipsnį sustabdyti mokėjimai;
(d)
esama didelių stebėsenos sistemos kokybės ir
patikimumo trūkumų;
(e)
Komisija įgyvendinimo aktu priėmė sprendimą,
patvirtinantį, kad valstybė narė nesilaikė savo įsipareigojimų pagal bendrą
žuvininkystės politiką. Dėl tokio nesilaikymo gali būti taikomos sankcijos
išlaidoms, nurodytoms patvirtintoje išlaidų, kurioms prašomos tarpinės išmokos,
sąmatoje;
(f)
laikomasi Reglamento [dėl bendrųjų nuostatų] 17
straipsnio 5 dalyje ir 20 straipsnio 3 dalyje nurodytų sąlygų.
2.           Komisija, priimdama
įgyvendinimo aktą, gali nuspręsti sustabdyti visus tarpinius mokėjimus ar jų
dalį, prieš tai suteikusi valstybei narei galimybę pateikti pastabas per dviejų
mėnesių laikotarpį. Komisija įgyvendinimo aktais, priimamais pagal 151
straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą, gali nustatyti išsamias
taisykles dėl mokėjimų dalies, kuri gali būti sustabdyta. Šios sumos turi būti
proporcingos valstybės narės trūkumo, pažeidimo ar nesilaikymo pobūdžiui ir
svarbai.
3.           Komisija, priimdama
įgyvendinimo aktą, gali nuspręsti pratęsti visus tarpinius mokėjimus ar jų
dalį, jei valstybė narės ėmėsi būtinų priemonių, kad toks sustabdymas galėtų
būti baigtas. Jei valstybė narė nesiima tokių priemonių, Komisija, priimdama
įgyvendinimo aktą, gali nuspręsti taikyti finansines pataisas, pagal 128
straipsnį ir 129 straipsnyje aprašyta tvarka atšaukdama visą Sąjungos įnašą į
veiklos programą arba jo dalį.
120 straipsnis
Komisijos įgaliojimai
1.           Komisija įgaliojama pagal 150
straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriuose apibrėžiami reikalavimų
nesilaikymo atvejai, nurodyti 118 straipsnyje ir 119 straipsnio 1 dalies e punkte,
įskaitant atitinkamų BŽP nuostatų, kurios yra ypač svarbios jūrų biologinių
išteklių apsaugai, išvardijimą.
2.           Komisija įgyvendinimo aktais
gali nustatyti išsamias taisykles dėl nutraukimo ir sustabdymo tvarkos. Šie
įgyvendinimo aktai priimami pagal 151 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo
procedūrą.
2
skirsnis
Sąskaitų patvirtinimas ir finansinės pataisos
121 straipsnis
Komisijos atliekamos patikros
vietoje
1.           Nepažeisdama pagal
nacionalinius įstatymus ir kitus teisės aktus ar Sutarties 287 straipsnį
valstybių narių taikomų kontrolės priemonių ir bet kokių pagal Sutarties 322
straipsnį rengiamų patikrinimų tvarkos, Komisija gali valstybėse narėse rengti patikras
vietoje, siekdama visų pirma patikrinti:
a)      administracinės praktikos atitiktį Sąjungos
taisyklėms;
b)      ar turimi būtini patvirtinamieji
dokumentai ir ar jie atitinka EJRŽF lėšomis finansuojamą veiklą;
c)      EJRŽF lėšomis finansuojamos veiklos
vykdymo ir kontrolės sąlygas.
2.           Asmenys, Komisijos įgalioti atlikti
patikras vietoje, arba Komisijos atstovai, veikiantys pagal jiems suteiktus
įgaliojimus, turi teisę susipažinti su buhalterinėmis knygomis ir visais kitais
dokumentais, susijusiais su EJRŽF finansuojamomis išlaidomis, įskaitant
dokumentus ir metaduomenis, sukurtus ar gautus ir saugomus elektroninėse
laikmenose.
3.           Įgaliojimai atlikti patikras vietoje
neturi poveikio nacionalinių nuostatų, kuriose numatoma, kad tam tikrus
veiksmus atlieka nacionaliniais teisės aktais specialiai paskirti atstovai,
taikymui. Komisijos deleguoti asmenys nedalyvauja inter alia
patikrinimuose namuose arba oficialiose asmenų apklausose, vykdomose pagal
atitinkamos valstybės narės teisę. Tačiau jie gali susipažinti su tokiu būdu
gauta informacija.
4.           Komisija apie numatomas
patikras vietoje pakankamai anksti praneša atitinkamai valstybei narei arba
valstybei narei, kurios teritorijoje bus taikomos kontrolės priemonės. Taikant
šias kontrolės priemones gali dalyvauti atitinkamos valstybės narės atstovai.
5.           Komisijai paprašius ir
valstybei narei sutikus, papildomas kontrolės priemones taiko ar šiame
reglamente numatytos veiklos tyrimus atlieka tos valstybės narės kompetentingos
institucijos. Taikant šias kontrolės priemones gali dalyvauti Komisijos
atstovai arba Komisijos deleguoti asmenys.
6.           Siekdama pagerinti taikomas
kontrolės priemones Komisija atitinkamai valstybei narei pritarus gali prašyti
tos valstybės narės institucijų pagalbos taikant tam tikras kontrolės priemones
ir atliekant tyrimus.
7.           Komisija įgyvendinimo aktais,
priimamais pagal 151 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą, gali
nustatyti išsamias taisykles dėl tvarkos, kurios reikia laikytis, kai taikomos
papildomos kontrolės priemonės, minimos šio straipsnio 5 ir 6 dalyse.
122 straipsnis
Prieiga prie informacijos
1.           Valstybės
narės užtikrina, kad visa sklandžiai EJRŽF veiklai užtikrinti reikalinga
informacija būtų prieinama Komisijai, ir imasi visų atitinkamų priemonių
siekdamos palengvinti kontrolės priemonių, kurias Komisija laiko reikalingomis
valdant Sąjungos finansus, taikymą, įskaitant patikras vietoje.
2.           Komisijai
paprašius, valstybės narės jai perduoda įstatymus ir kitus teisės aktus,
kuriuos jos priėmė įgyvendindamos su bendra žuvininkystės politika susijusius
Sąjungos aktus, jeigu tie aktai turi finansinio poveikio EJRŽF.
3.           Valstybės narės užtikrina,
kad visa informacija apie aptiktus pažeidimus, įtariamo sukčiavimo atvejus ir
veiksmus, kurių buvo imtasi siekiant susigrąžinti su tais pažeidimais ir
sukčiavimu susijusias neteisėtas išmokas pagal šio skyriaus 116 straipsnį, būtų
prieinama Komisijai.
123 straipsnis
Prieiga prie dokumentų
Akredituotos mokėjimo agentūros saugo išmokėtų
išmokų patvirtinamuosius dokumentus ir Sąjungos teisės aktuose nustatytų
administracinių ir fizinių patikrų atlikimo dokumentus ir užtikrina, kad šie
dokumentai bei informacija būtų prieinami Komisijai.
Jeigu tuos dokumentus saugo mokėjimo agentūros
įgaliojimu veikianti institucija, atsakinga už numatytų išlaidų patvirtinimą,
ta institucija siunčia akredituotai mokėjimo agentūrai atliktų patikrų
skaičiaus, jų turinio bei priemonių, kurių buvo imtasi atsižvelgus į patikrų
rezultatus, ataskaitas.
124 straipsnis
Sąskaitų patvirtinimas
1.           Iki metų, einančių po
atitinkamų biudžetinių metų, balandžio 30 d. Komisija, remdamasi pagal 125
straipsnio c punktą perduota informacija, įgyvendinimo aktais priima sprendimą
dėl akredituotų mokėjimo agentūrų sąskaitų patvirtinimo.
2.           1 dalyje nurodytame sprendime
dėl sąskaitų patvirtinimo atsižvelgiama į pateiktos metinės finansinės
ataskaitos išsamumą, tikslumą ir teisingumą. Sprendimas priimamas nepažeidžiant
pagal 128 straipsnį priimtų vėlesnių sprendimų.
125 straipsnis
Informacijos pateikimas
Valstybės narės siunčia Komisijai šią
informaciją, deklaracijas ir dokumentus:
(a)
dėl akredituotos mokėjimo agentūros:
i)       akreditavimo dokumentą;
ii)       jos funkciją;
iii)      prireikus, akreditavimo atšaukimą,
(b)
dėl sertifikavimo įstaigų:
i)       pavadinimą;
ii)       adresą,
(c)
dėl priemonių, susijusių su finansuojama veikla:
i)       akredituotos mokėjimo agentūros arba
akredituotos koordinavimo įstaigos pasirašytas išlaidų deklaracijas, kurios
laikomos ir mokėjimo prašymais, bei reikalingą informaciją;
ii)       atnaujintas išlaidų sąmatas, kurios bus
pateiktos einamaisiais metais, ir ateinančių finansinių metų išankstines
išlaidų sąmatas;
iii)      mokėjimo agentūrų valdymo patikinimo
deklaracijas ir metines finansines ataskaitas;
iv)      visų atliktų auditų ir patikrų rezultatų
suvestinę.
126 straipsnis
Konfidencialumas
Valstybės narės ir Komisija imasi visų būtinų
veiksmų siekdamos užtikrinti informacijos, perduotos arba gautos taikant patikras
vietoje bei patvirtinant pagal šį reglamentą įgyvendinamų priemonių sąskaitas,
konfidencialumą.
Tai informacijai taikomos 1996 m. lapkričio 11
d. Tarybos reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų
patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų
finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų[36] nustatytos taisyklės.
127 straipsnis
Komisijos įgaliojimai
Komisija įgyvendinimo aktais gali priimti
taisykles dėl:
(a)
formos, turinio, laikotarpių, terminų ir tvarkos,
kurių laikantis Komisijai perduodami ar pateikiami:
i)       išlaidų deklaracijos ir išlaidų sąmatos
bei jų atnaujintos versijos, įskaitant asignuotąsias įplaukas;
ii)       valdymo patikinimo deklaracijos ir
metinės finansinės mokėjimo agentūrų ataskaitos, taip pat visų atliktų auditų
ir kontrolės rezultatai;
iii)      sąskaitos sertifikavimo ataskaitos;
iv)      akredituotų mokėjimo agentūrų ir
sertifikavimo įstaigų pavadinimai ir duomenys;
v)      tvarka, pagal kurią atsižvelgiama į EJRŽF
lėšomis finansuojamas išlaidas ir jos apmokamos;
vi)      pranešimai apie valstybių narių
padarytas finansines pataisas, susijusias su veiklos programos veiksmais, ir
susigrąžinimo procedūrų, kurių dėl pažeidimų ėmėsi valstybės narės, suvestinės
ataskaitos;
vii)     informacija apie priemones, kurių imtasi
Komisijos interesams apsaugoti.
(b)
Komisijos bei valstybių narių keitimosi informacija
ir dokumentais taisyklių ir dėl informacinių sistemų, įskaitant šiomis
sistemomis tvarkomų duomenų formą, turinį ir atitinkamas saugojimo taisykles,
įgyvendinimo;
(c)
valstybių narių Komisijai pateikiamos informacijos,
dokumentų, statistinių duomenų ir ataskaitų, taip pat jų pateikimo terminų ir
būdų.
(d)
bendradarbiavimo įpareigojimų, kurių valstybės
narės turi laikytis siekiant įgyvendinti 121 straipsnį ir 122 straipsnį;
Šie įgyvendinimo aktai priimami pagal 151
straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
128 straipsnis
Komisijos atliekamos
finansinės pataisos ir jų kriterijai
1.           Be Reglamento [dėl bendrųjų
nuostatų] 20 straipsnio 4 dalyje ir 77 straipsnyje nurodytų atvejų, Komisija
įgyvendinimo aktais atlieka finansines pataisas atšaukdama visą Sąjungos įnašą
į veiklos programą arba jo dalį, jei, atlikusi būtiną nagrinėjimą, padaro
išvadą, kad:
(a)
esama svarbių veiklos programos valdymo ir
kontrolės sistemos trūkumų, kurie kelia pavojų veiklos programai jau išmokėtam
Sąjungos įnašui;
(b)
patvirtintoje išlaidų sąmatoje nurodytos išlaidos
yra netinkamos ar joms turi poveikį kiti reikalavimų nesilaikymo atvejai, ir
valstybė narė nepataisė padėties iki šioje dalyje numatytos taisomosios
procedūros pradžios;
(c)
valstybė narė nesilaikė savo įsipareigojimų pagal 117
straipsnį iki šioje dalyje numatytos taisomosios procedūros pradžios;
(d)
patvirtintoje išlaidų sąmatoje nurodytos išlaidos
yra netinkamos ar joms turi poveikį valstybės narės BŽP taisyklių, kurios yra
ypač svarbios jūrų biologinių išteklių apsaugai, nesilaikymo atvejai.
2.           1 dalies a, b ir c atvejais
Komisija grindžia savo finansines pataisas konkrečiais nustatytais pažeidimų
atvejais ar kitais atskirais reikalavimų nesilaikymo atvejais ir atsižvelgia į
tai, ar pažeidimo arba reikalavimų nesilaikymo atvejis yra sistemingas. Jeigu
neįmanoma tiksliai nustatyti neteisėtų išlaidų, kurias apmokėjo EJRŽF, Komisija
taiko vienodo dydžio ar ekstrapoliuotą finansinę pataisą.
3.           1 dalies b punkte nurodytu
atveju, kai nesilaikoma 105 straipsnio, ir 1 dalies d punkte nurodytu atveju
Komisija grindžia savo finansines pataisas tik išlaidomis, tiesiogiai
susijusiomis su BŽP taisyklių nesilaikymu. Komisija nusprendžia dėl pataisos
sumos atsižvelgdamos į paramos gavėjo BŽP taisyklių pažeidimo sunkumą,
ekonominę naudą, gautą dėl BŽP taisyklių nesilaikymo, ar EJRŽF įnašo į paramos
gavėjo ekonominę veiklą svarbą.
4.           Kai neįmanoma tiksliai
įvertinti išlaidų sumos, susijusios su BŽP taisyklių nesilaikymu, Komisija
taiko fiksuoto dydžio sumą arba ekstrapoliuotą finansinę pataisą, kaip numatyta
6 dalies a punkte.
5.           Kai Komisija savo poziciją
grindžia faktais, kuriuos nustatė ne jos pačios tarnybų auditoriai, ji padaro
savas išvadas dėl finansinių pasekmių, išnagrinėjusi priemones, kurių
atitinkama valstybė narė ėmėsi pagal 117 straipsnį, pagal 125 straipsnio c
punktą pateiktą pranešimą ir visus valstybės narės atsakymus.
6.           Komisija įgaliojama pagal 150
straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl:
(a)
kriterijų, skirtų finansinės pataisos dydžiui
nustatyti, jei taikomos fiksuoto dydžio ar ekstrapoliuotos finansinės pataisos,
nustatymo;
(b)
atitinkamų BŽP taisyklių, minimų 1 dalies d punkte,
kurios yra ypač svarbios jūrų biologinių išteklių apsaugai.
129 straipsnis
Tvarka
1.           Prieš priimdama sprendimą dėl
finansinės pataisos, Komisija pradeda procedūrą, informuodama valstybę narę
apie savo preliminarias išvadas ir paprašydama jos per du mėnesius pateikti
savo pastabas.
2.           Jeigu Komisija siūlo
finansinę pataisą, atliekamą remiantis ekstrapoliacija arba taikant fiksuotą
dydį, valstybei narei suteikiama galimybė, tiriant atitinkamus dokumentus,
įrodyti, kad faktinis pažeidimo ar kito reikalavimų nesilaikymo atvejo,
įskaitant BŽP taisyklių nesilaikymą, mastas buvo mažesnis negu nustatė
Komisija. Suderinusi su Komisija, valstybė narė gali apriboti tyrimo mastą ir
nagrinėti tik atitinkamų dokumentų dalį arba atrinktus dokumentus. Išskyrus
deramai pagrįstus atvejus, šiam tyrimui negalima skirti daugiau kaip dviejų mėnesių,
praėjus 1 dalyje minėtiems dviem mėnesiams.
3.           Komisija atsižvelgia į visus
valstybės narės per 1 ir 2 dalyse nurodytus laikotarpius pateiktus įrodymus.
4.           Jeigu valstybė narė nesutinka
su Komisijos preliminariomis išvadomis, ji yra kviečiama į Komisijos posėdį
siekiant užtikrinti, kad būtų pateikta visa susijusi informacija ir pastabos, į
kurias atsižvelgdama Komisija padaro išvadas dėl finansinės pataisos taikymo.
5.           Siekdama taikyti finansines
pataisas Komisija įgyvendinimo aktais priima sprendimą per šešis mėnesius nuo
posėdžio datos arba papildomos informacijos gavimo datos, jei valstybė narė
sutinka pateikti tokią papildomą informaciją po posėdžio. Komisija atsižvelgia
į visą procedūros metu pateiktą informaciją ir pastabas. Jei posėdis neįvyksta,
šešių mėnesių laikotarpis pradedamas skaičiuoti praėjus dviem mėnesiams nuo
Komisijos išsiųsto kvietimo datos.
6.           Jeigu Komisija ar Audito
Rūmai aptinka pažeidimų, kurie turi poveikį Komisijai atsiųstoms metinėms
finansinėms ataskaitoms, dėl to taikoma finansinė pataisa sumažina EJRŽF paramą
veiklos programai.
130 straipsnis
Valstybių narių įpareigojimai
Komisijos finansinė pataisa nepažeidžia
valstybės narės įpareigojimo sugrąžinti lėšas pagal 117 straipsnio 2 dalį ir
atgauti valstybės pagalbą kaip ji apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje
ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999[37] 14
straipsnyje.
VI SKYRIUS
Stebėsena, vertinimas, informavimas ir ryšiai
1 skirsnis
STEBĖSENOS IR VERTINIMO SISTEMOS ĮSTEIGIMAS IR TIKSLAI
131 straipsnis
Stebėsenos ir vertinimo
sistema
1.           Siekiant įvertinti EJRŽF
veiklos rezultatus nustatoma bendra pasidalijamojo valdymo principu pagrįstos EJRŽF
veiklos stebėsenos ir vertinimo sistema. Siekiant užtikrinti veiksmingą
rezultatų įvertinimą, Komisija įgaliojama pagal 150 straipsnį priimti
deleguotuosius aktus dėl tos sistemos turinio ir struktūros.
2.           EJRŽF poveikis vertinamas
atsižvelgiant į 6 straipsnyje nurodytus Sąjungos prioritetus.
Komisija įgyvendinimo aktais apibrėžia specialius
pirmoje pastraipoje nurodytų tikslų rodiklius. Šie įgyvendinimo aktai priimami
pagal 151 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
3.           Valstybės narės Komisijai
pateikia visą informaciją, būtiną atitinkamoms priemonėms stebėti ir vertinti.
Komisija atsižvelgia į duomenų poreikį ir potencialių duomenų šaltinių
sinergiją, visų pirma jų panaudojimą statistikos tikslais, jei reikia. Komisija
įgyvendinimo aktais priima informacijos, kurią turi atsiųsti valstybės narės,
duomenų poreikių ir potencialių duomenų šaltinių sinergijos taisykles. Šie įgyvendinimo
aktai priimami pagal 151 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
4.           Komisija kas ketveri metai
teikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie šio straipsnio
įgyvendinimą. Pirmoji ataskaita pateikiama ne vėliau kaip 2017 m. gruodžio 31
d.
132 straipsnis
Tikslai
Stebėsenos ir vertinimo sistemos tikslai:
(a)
parodyti jūrų reikalų ir žuvininkystės politikos
pažangą ir laimėjimus, įvertinti EJRŽF veiklos poveikį, veiksmingumą, našumą ir
aktualumą;
(b)
padėti tiksliau nukreipti paramą jūrų reikalų ir
žuvininkystės politikai;
(c)
remti bendrą mokymosi procesą, susijusį su
stebėjimu ir vertinimu;
(d)
teikti patikimus, įrodymais pagrįstus EJRŽF veiklos
įvertinimus, skirtus sprendimų priėmimo procesui.
2 skirsnis
TECHNINĖS NUOSTATOS
133 straipsnis
Bendrieji rodikliai
1.           Siekiant sudaryti sąlygas
rinkti duomenis Sąjungos lygiu, 131 straipsnyje numatytoje stebėsenos ir
vertinimo sistemoje pateikiamas visoms programoms taikomų bendrųjų rodiklių,
rodančių pradinę padėtį ir programos finansinį vykdymą, pajėgumą, rezultatus ir
poveikį, sąrašas.
2.           Bendrieji rodikliai siejami
su veiklos programos gairėmis ir tikslais, laikantis 6 straipsnyje nustatytų
Sąjungos prioritetų. Šie bendrieji rodikliai taikomi veiksmingumo sistemai,
nurodytai [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 19
straipsnio 1 dalyje, ir sudaro galimybę įvertinti politikos įgyvendinimo
pažangą, veiksmingumą ir efektyvumą pagal tikslus ir siekinius Sąjungos,
nacionaliniu ir programos lygiu.
134 straipsnis
Elektroninė informacinė
sistema
1.           Pagrindinė informacija apie
programos įgyvendinimą, visus finansavimui skirti atrinktus ir įvykdytus
veiksmus, reikalinga stebėsenai ir vertinimui, įskaitant pagrindinę informaciją
apie paramos gavėją ir projektą, įrašoma ir tvarkoma elektroniniu būdu.
2.           Komisija užtikrina, kad
egzistuotų tinkama saugi elektroninė sistema, skirta įrašyti, laikyti ir
valdyti pagrindinius duomenis ir teikti ataskaitas apie stebėsenos ir vertinimo
rezultatus.
135 straipsnis
Informacijos teikimas
Paramos pagal EJRŽF gavėjai, įskaitant vietos
veiklos grupes, įsipareigoja teikti valdymo institucijai ir (arba) paskirtiems
vertintojams arba kitoms įstaigoms, kurioms perduotos valdymo institucijos
funkcijos, visus duomenis ir informaciją, reikalingus programos stebėsenai ir
vertinimui, visų pirma, siekiant nustatyti, ar vykdomi konkretūs tikslai ir
prioritetai.
3 skirsnis
Stebėsena
136 straipsnis
Stebėsenos procedūros
1.           108 straipsnyje nurodyta
valdymo institucija ir [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios
nuostatos] 41 straipsnyje nurodytas stebėsenos komitetas stebi programos
įgyvendinimo kokybę.
2.           Valdymo institucija ir
stebėsenos komitetas veiklos programą stebi vadovaudamiesi finansiniais,
pajėgumo ir tikslų rodikliais.
137 straipsnis
Stebėsenos komiteto pareigos
Stebėsenos komitetas ne tik vykdo [Reglamento
(ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 43 straipsnyje numatytas
funkcijas, bet ir tikrina veiklos programos veiklos rezultatus ir jos
įgyvendinimo veiksmingumą. Tuo tikslu stebėsenos komitetas:
(a)
per keturis mėnesius nuo sprendimo, kuriuo
patvirtinama programa, priėmimo išnagrinėja finansuojamos veiklos atrankos
kriterijus ir pareiškia dėl jų nuomonę; atrankos kriterijai patikslinami,
atsižvelgiant į programavimo poreikius;
(b)
nagrinėja su programos vertinimo planu susijusias
veiklos kryptis ir pajėgumą;
(c)
nagrinėja programos veiklą, susijusią su ex ante
sąlygų įvykdymu;
(d)
svarsto ir tvirtina metines įgyvendinimo ataskaitas
prieš siųsdamas jas Komisijai;
(e)
nagrinėja veiksmus, skirtus skatinti vyrų ir moterų
lygybę, vienodas galimybes ir nediskriminavimą, įskaitant prieigą
neįgaliesiems;
(f)
nepataria 23 straipsnyje nurodyto metinio duomenų
rinkimo darbų plano klausimais.
138 straipsnis
Metinė įgyvendinimo ataskaita
1.           Nuo 2016 iki 2023 m. imtinai
valstybė narė iki kiekvienų metų gegužės 31 d. pateikia Komisijai veiklos
programos metinę įgyvendinimo ataskaitą už praėjusius kalendorinius metus. 2016
m. pateikta ataskaita apima 2014 ir 2015 kalendorinius metus.
2.           Be [Reglamento (ES) Nr.
[...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 44 straipsnyje nurodytos
informacijos, metinėse įgyvendinimo ataskaitose pateikiami šie duomenys:
(a)
informacija apie pagal kiekvieną priemonę
prisiimtus finansinius įsipareigojimus ir patirtas išlaidas;
(b)
su vertinimo planu susijusios veiklos santrauka;
(c)
informacija apie 105 straipsnyje nustatytų trukmės
sąlygų nesilaikymą ir taisomuosius veiksmus, kurių ėmėsi valstybės narės,
įskaitant būtinas finansines pataisas pagal 117 straipsnio 2 dalį.
3.           Be [Reglamento (ES) Nr. [...],
kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 44 straipsnyje nurodytos informacijos, 2017 m.
ir 2019 m. teikiama metinė įgyvendinimo ataskaita apima visų programos
paprogramių įgyvendinimo aprašą ir pažangos užtikrinant integruotą požiūrį į
EJRŽF ir kitų ES finansinių priemonių naudojimą teritorinei plėtrai remti, be
kita ko, įgyvendinant vietos plėtros strategijas, vertinimą ir išvadas,
susijusias su kiekvieno į veiklos programą įtraukto prioriteto tikslų pasiekimu.
4.           Komisija įgyvendinimo aktais
priima taisykles dėl metinių įgyvendinimo ataskaitų formato ir pateikimo. Šie
įgyvendinimo aktai priimami pagal 151 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo
procedūrą.
4 skirsnis
Vertinimas
139 straipsnis
Bendrosios nuostatos
1.           Komisija įgyvendinimo aktais
nustato [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 48
ir 50 straipsniuose nurodytų ex ante ir ex post vertinimų dalis
ir būtiniausius reikalavimus, taikomus [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo
nustatomos bendrosios nuostatos] 49 straipsnyje nurodytam vertinimo planui
sukurti. Šie įgyvendinimo aktai priimami pagal 151 straipsnio 3 dalyje nurodytą
nagrinėjimo procedūrą.
2.           Valstybės narės užtikrina
vertinimų atitiktį bendrai vertinimo sistemai, dėl kurios susitarta pagal 131
straipsnį, organizuoja reikiamų duomenų pateikimą ir surinkimą ir vertintojams
teikia įvairius duomenis, gautus iš stebėsenos sistemos.
3.           Valstybės narės skelbia
vertinimo ataskaitas internete, o Komisija – Sąjungos svetainėje.
140 straipsnis
Ex ante vertinimas
Valstybės narės užtikrina, kad rengiant EJRŽF
programą ex ante vertintojas joje dalyvautų nuo pat pradžių, be kita ko,
rengiant 20 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytą analizę, formuojant
intervencinę programos logiką ir nustatant programos tikslus.
141 straipsnis
Ex post vertinimas
Laikantis [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo
nustatomos bendrosios nuostatos] 50 straipsnio, valstybės narės parengia
veiklos programos ex post vertinimo ataskaitą. Ši ataskaita Komisijai
pateikiama ne vėliau kaip iki 2023 m. gruodžio 31 d.
142 straipsnis
Vertinimų apibendrinimas
Komisija atsakinga už ex ante ir ex
post vertinimo ataskaitų apibendrinimą Sąjungos lygiu. Vertinimo ataskaitų
apibendrinimas atliekamas ne vėliau kaip iki kitų metų po atitinkamų vertinimų
pateikimo gruodžio 31 d.
5 skirsnis
Informavimas ir viešinimas
143 straipsnis
Informavimas ir viešinimas
1.           Mokėjimo agentūra,
bendradarbiaudama su valdymo institucija, pagal 108 straipsnio 1 dalies i
punktą yra atsakinga už šiuos dalykus:
(a)
už užtikrinimą, kad būtų sukurta viena bendra
interneto svetainė arba portalas, kur būtų skelbiama informacija apie visas tos
valstybės narės veiklos programas ir galimybę jomis naudotis;
(b)
už tai, kad galimi paramos gavėjai būtų
informuojami apie finansavimo pagal veiklos programas galimybes;
(c)
už tai, kad įgyvendinant informavimo ir ryšių
veiksmus, susijusius su partnerystės sutarčių, veiklos programų ir veiklos
rezultatais ir poveikiu, Sąjungos piliečiai būtų informuojami apie sanglaudos
politikos ir fondų vaidmenį bei pasiekimus.
2.           Kad užtikrintų EJRŽF paramos
skaidrumą, valstybės narės sudaro ir pildo operacijų sąrašą CSV arba XML
formatais, jį skelbia vienoje bendroje interneto svetainėje arba portale, kur
pateikiamas visų tos valstybės narės veiklos programų sąrašas ir santrauka.
Veiklos sąrašas atnaujinamas ne rečiau kaip kas
tris mėnesius.
Būtiniausia informacija, įskaitant specialią
informaciją dėl veiklos pagal 28, 37, 45, 54 ir 56 straipsnius, kurią reikia
pateikti veiklos sąraše, nurodyta IV priede.
3.           Išsamios informavimo ir
viešinimo priemonių, skirtų visuomenei, ir informavimo priemonių, skirtų
pareiškėjams ir paramos gavėjams, taisyklės išdėstytos IV priede.
4.           Technines veiklai skirtų
informavimo ir viešinimo priemonių savybes, nurodymus dėl skiriamojo ženklo
sukūrimo ir spalvų standarto apibūdinimą Komisija tvirtina įgyvendinimo aktais,
priimamais pagal 151 straipsnio 2 dalyje nustatytą nagrinėjimo procedūrą.
VIII ANTRAŠTINĖ DALIS
ĮGYVENDINIMAS TIESIOGINIO VALDYMO PRINCIPU
I SKYRIUS
Bendrosios nuostatos
144 straipsnis
Taikymo sritis
Ši antraštinė dalis taikoma priemonėms,
finansuojamoms tiesioginio valdymo principu, kaip nustatyta VI antraštinėje
dalyje
II SKYRIUS
Kontrolė
145 straipsnis
Sąjungos finansinių interesų
apsauga
1.           Komisija imasi reikiamų
priemonių užtikrinti, kad, įgyvendinant pagal šį reglamentą finansuojamas
priemones, Sąjungos finansiniai interesai būtų apsaugoti taikant klastojimo,
korupcijos ir bet kokios kitos neteisėtos veiklos prevencijos priemones,
taikant veiksmingus patikrinimus, o aptikus pažeidimų – susigrąžinant
neteisingai išmokėtas lėšas ir, kai reikia, taikant veiksmingas, proporcingas
ir atgrasomas baudas.
2.           Komisija ar jos atstovai ir
Audito Rūmai turi visų paramos gavėjų, rangovų ir subrangovų, kurie gavo
Sąjungos lėšų, audito remiantis dokumentais ir patikromis vietoje įgaliojimus.
Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali su
tokiu finansavimu tiesiogiai ar netiesiogiai susijusiems ekonomikos subjektams
taikyti patikras vietoje ir atlikti inspektavimus Reglamente (Euratomas, EB)
Nr. 2185/96 nustatyta tvarka, siekiant nustatyti, ar būta sukčiavimo,
korupcijos ar kokios nors kitos neteisėtos veiklos, kenkiančios Europos
Sąjungos finansiniams interesams, paramos suteikimo susitarimo, sprendimo ar
sutarties arba Sąjungos finansavimo atžvilgiu.
Nepažeidžiant ankstesnių pastraipų nuostatų,
bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis
susitarimuose ir paramos suteikimo susitarimuose, sprendimuose ir sutartyse,
sudarytuose taikant šį reglamentą, Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF aiškiai
suteikiami įgaliojimai atlikti minėtus auditus, patikras vietoje ir
inspektavimus.
146 straipsnis
Auditai
1.           Komisijos ir Audito Rūmų
pareigūnai arba jų atstovai gali atlikti pagal šį reglamentą finansuojamos
veiklos auditą vietoje bet kuriuo metu, pranešę apie tai ne vėliau kaip prieš
dešimt dienų, išskyrus skubius atvejus, trejų metų laikotarpiu po galutinės
Komisijos išmokos.
2.           Komisijos ir Audito Rūmų
pareigūnai arba jų atstovai, tinkamai įgalioti atlikti patikras vietoje, turi
teisę susipažinti su buhalterinėmis knygomis ir visais kitais dokumentais,
susijusiais su pagal šį reglamentą finansuojamomis išlaidomis, įskaitant
dokumentus ir metaduomenis, sukurtus ar gautus ir saugomus elektroninėse
laikmenose.
3.           2 dalyje nurodyti audito
įgaliojimai neturi poveikio nacionalinių nuostatų, kuriose numatoma, kad tam
tikrus veiksmus atlieka nacionaliniais teisės aktais specialiai paskirti
atstovai, taikymui. Komisijos ir Audito Rūmų pareigūnai arba jų atstovai
nedalyvauja inter alia patikrinimuose namuose arba oficialiose asmenų
apklausose, vykdomose pagal atitinkamos valstybės narės teisę. Tačiau jie gali
susipažinti su tokiu būdu gauta informacija.
4.           Jei kokia nors Sąjungos
finansinė parama vėliau perduodama trečiajai šaliai kaip galutiniam paramos gavėjui,
pradinis paramos gavėjas, kuris gauna Sąjungos finansinę paramą, pateikia
Komisijai visą susijusią informaciją apie galutinio paramos gavėjo tapatumą.
5.           Šiuo tikslu paramos gavėjai
saugos visus susijusius dokumentus, kad galėtų juos pateikti trejų metų
laikotarpį po galutinės išmokos.
147 straipsnis
Mokėjimų sustabdymas,
finansinio įnašo sumažinimas ir atšaukimas
1.           Jei Komisija mano, kad
Sąjungos lėšos buvo naudojamas ne pagal šiame Reglamente ar kuriame nors kitame
taikomame Sąjungos teisės akte nustatytas sąlygas, ji informuoja paramos
gavėjus, kurie per vieną mėnesį nuo tokio pranešimo gali pateikti savo pastabas
Komisijai.
2.           Jei paramos gavėjai
neatsiliepia per tą laikotarpį arba jeigu jų pastabos nelaikomos tinkamomis,
Komisija sumažina arba atšaukia suteiktą finansinį įnašą arba sustabdo
mokėjimus. Bet kokia netinkamai išmokėta suma grąžinama Komisijai. Už laiku
negrąžintas sumas [Finansų reglamente] nustatytomis sąlygomis mokami
delspinigiai.
III SKYRIUS
Vertinimas ir atskaitomybė
148 straipsnis
Vertinimas
1.           Pagal šį reglamentą
finansuojama veikla reguliariai stebima, kad būtų prižiūrimas jos
įgyvendinimas.
2.           Komisija užtikrina reguliarų
nepriklausomą išorinį finansuojamos veiklos vertinimą.
149 straipsnis
Atskaitomybė
Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai
pateikia:
(a)
ne vėliau kaip 2017 m. kovo 31 d. – laikinąją
vertinimo ataskaitą su gautais rezultatais ir kokybiniais bei kiekybiniais
pagal šį reglamentą finansuojamos veiklos įgyvendinimo aspektais;
(b)
ne vėliau kaip 2018 m. rugpjūčio 30 d. – komunikatą
dėl pagal šį reglamentą finansuojamos veiklos tęsimo;
(c)
ne vėliau kaip 2021 m. gruodžio 31 – ex-post
vertinimo ataskaitą.
IX ANTRAŠTINĖ DALIS
PROCEDŪRINĖS NUOSTATOS
150 straipsnis
Naudojimasis įgaliojimais
1.           Įgaliojimai priimti
deleguotuosius aktus suteikiami Komisijai šiame straipsnyje nustatytomis
sąlygomis.
2.           12, 33, 37, 38, 39, 46, 61, 64,
67, 75, 92, 105, 111, 112, 114, 115, 119, 127, 131 ir 153 straipsniuose
nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam
laikotarpiui nuo 2014 m. sausio 1 d.
3.           Europos Parlamentas arba
Taryba gali bet kuriuo metu panaikinti 12, 33, 37, 38, 39, 46, 61, 64, 67, 75, 92,
105, 111, 112, 114, 115, 119, 127, 131 ir 153 straipsniuose nurodytus įgaliojimus
priimti deleguotuosius aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų panaikinimo nutraukiami
tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Jis
įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame
leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau
galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
4.           Priėmusi deleguotąjį aktą,
Komisija tuo pat metu apie jį praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
5.           Pagal 12, 33, 37, 38, 39, 46,
61, 64, 67, 75, 92, 105, 111, 112, 114, 115, 119, 127, 131 ir 153 straipsnius
priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius
nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos
Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus
šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša Komisijai, kad
neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis gali
būti pratęsiamas dviem mėnesiais.
151 straipsnis
Komiteto procedūra
1.           Įgyvendinti Europos jūrų
reikalų ir žuvininkystės fondo taisykles Komisijai padeda Jūrų reikalų ir
žuvininkystės fondo komitetas. Šis komitetas – tai komitetas, kaip apibrėžta
Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2.           Jei yra nuoroda į šią dalį,
taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.
3.           Jei yra nuoroda į šią dalį,
taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
X ANTRAŠTINĖ DALIS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
152 straipsnis
Panaikinimas
1.           Reglamentai (EB) Nr. 1198/2006,
(EB) Nr. 861/2006, (EB) [Nr. /2011, kuriuo steigiama programa tolesnei integruotos
jūrų politikos plėtrai remti], (EB) Nr. 791/2007, (EB) Nr. 2328/2003 ir
Reglamento 1224/2009 103 straipsnis panaikinami nuo 2014 m. sausio 1 d.
2.           Nuorodos į panaikintus
reglamentus laikomos nuorodomis į šį reglamentą.
153 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio
nuostatos
1.           Siekiant palengvinti perėjimą
nuo Reglamentais (EB) Nr. 1198/2006, (EB) Nr. 861/2006, (EB) [Nr. /2011, kuriuo
steigiama programa tolesnei integruotos jūrų politikos plėtrai remti] ir (EB)
Nr. 791/2007 nustatytos sistemos prie šiuo reglamentu nustatomos sistemos,
Komisija įgaliojama pagal 150 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl
sąlygų, kuriomis Komisijos pagal minėtus reglamentus patvirtinta parama gali
būti integruota į pagal šį reglamentą teikiamą paramą, įskaitant paramą techninei
pagalbai ir ex-post vertinimams.
2.           Šis reglamentas neturi
poveikio atitinkamų projektų ar paramos, kurią Komisija patvirtino remdamasi
Reglamentais (EB) Nr. 1198/2006, (EB) Nr. 861/2006, (EB) [Nr. /2011, kuriuo
steigiama programa tolesnei integruotos jūrų politikos plėtrai remti], (EB) Nr.
791/2007 ir Reglamento 1224/2009 103 straipsniu ar bet kokiais kitais teisės
aktais, taikomais tai paramai 2013 m. gruodžio 31 d., tęsimui ar pakeitimui,
įskaitant visišką ar dalinį atšaukimą, iki jų pabaigimo.
3.           Pagal Tarybos reglamentą (EB)
Nr. 1198/2006 pateiktos paraiškos lieka galioti.
154 straipsnis
Įsigaliojimas ir taikymas
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo
paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas yra privalomas visas
ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
I PRIEDAS
Konkretus
pagalbos intensyvumas
 Veiklos tipas || Procentiniai punktai
 Susijusiai su smulkia pakrantės žvejyba veiklai galimas padidinimas || 25
 Vykdomai atokiose Graikijos salose galimas padidinimas || 35
 Vykdomai atokiausiuose regionuose galimas padidinimas || 35
 Įgyvendinamai žvejų organizacijų ar kitų kolektyvinių paramos gavėjų ne pagal V antraštinės dalies II skyrių galimas padidinimas || 10
 Įgyvendinamai gamintojų organizacijų ar jų asociacijų galimas padidinimas || 20
 Veiklai pagal 78 straipsnį dėl kontrolės ir vykdymo užtikrinimo galimas padidinimas || 30
 Veiklai pagal 78 straipsnį dėl kontrolės ir vykdymo užtikrinimo, susijusiai su smulkia pakrantės žvejyba, galimas padidinimas || 40
 Įgyvendinamai įmonių, kurios nepatenka į MVĮ sąvoką, sumažinama || 20
II PRIEDAS
[Metinis 2014–2020 m. įsipareigojimų
asignavimų paskirstymas]
III
PRIEDAS
Bendros ex ante sąlygos
 Plotas || Ex ante sąlyga || Įvykdymo kriterijai
 1. Kova su diskriminavimu   || Nustatyta tvarka, kuria užtikrinamas veiksmingas 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvos 2000/78/EB, nustatančios vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus[38], ir 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvos 2000/43/EB, įgyvendinančios vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės[39], įgyvendinimas ir taikymas || –                         Toliau nurodytomis priemonėmis užtikrinama, kad Tarybos direktyva 2000/78/EB ir Tarybos direktyva 2000/43/EB būtų įgyvendinamos ir taikomos veiksmingai: –               sudaryti institucijų susitarimai dėl minėtų direktyvų įgyvendinimo, taikymo ir priežiūros; –               nustatyta fondų paramą įgyvendinančių darbuotojų mokymo ir informavimo strategija; –               taikomos administracinių pajėgumų įgyvendinti ir taikyti minėtas direktyvas stiprinimo priemonės.
 2. Lyčių lygybė     || Parengta lyčių lygybės skatinimo strategija ir veiksmingo jos įgyvendinimo užtikrinimo tvarka. || –                         Toliau nurodytomis priemonėmis užtikrinama, kad atskira lyčių lygybės skatinimo strategija būtų įgyvendinama ir taikoma veiksmingai: –               nustatyta pagal lytis suskirstytų duomenų ir rodiklių rinkimo ir analizės sistema, naudojama įrodymais pagrįstai lyčių politikai rengti; –               parengtas lyčių lygybės tikslų integravimo, taikant lyčių standartus ir gaires, planas ir ex ante kriterijai; –               nustatyta įgyvendinimo tvarka, be to, rengiant, stebint ir vertinant intervenciją dalyvauja lyčių lygybės institucija.
 3. Negalia || Parengta tvarka, kuria užtikrinamas veiksmingas JT neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimas ir taikymas.   || –                         Toliau nurodytomis priemonėmis užtikrinama, kad JT neįgaliųjų teisių konvencija būtų įgyvendinama ir taikoma veiksmingai: –               įgyvendinamos priemonės pagal JT konvencijos 9 straipsnį, siekiant užkirsti kelią prieinamumo kliūtims ir trukdžiams neįgaliems asmenims, taip pat jas nustatyti ir pašalinti; –               sudaryti institucijų susitarimai dėl JT konvencijos įgyvendinimo ir priežiūros pagal Konvencijos 33 straipsnį; –               parengtas fondų paramą įgyvendinančių darbuotojų mokymo ir informavimo planas; –               nustatytos priemonės, kuriomis siekiama stiprinti administracinius pajėgumus įgyvendinti ir taikyti JT konvenciją, taip pat tinkama prieinamumo reikalavimų laikymosi stebėsenos tvarka.
 4. Viešieji pirkimai || Parengta tinkamo Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/18/EB ir 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo[40] įgyvendinimo ir taikymo, taip pat jų tinkamos priežiūros ir stebėjimo užtikrinimo tvarka.   || –                         Toliau nurodytomis priemonėmis užtikrinama, kad direktyvos 2004/18/EB ir 2004/17/EB būtų įgyvendinamos ir taikomos veiksmingai: –               direktyvos 2004/18/EB ir 2004/17/EB visiškai perkeltos į nacionalinę teisę; –               sudaryti institucijų susitarimai dėl ES viešųjų pirkimų teisės įgyvendinimo, taikymo ir priežiūros; –               taikomos skaidrių sutarčių sudarymo procedūrų tinkamos priežiūros ir stebėjimo užtikrinimo priemonės ir apie tas procedūras tinkamai informuojama; –               nustatyta fondų paramą įgyvendinančių darbuotojų mokymo ir informavimo strategija; –               taikomos priemonės, kuriomis stiprinami administraciniai pajėgumai įgyvendinti ir taikyti ES viešųjų pirkimų teisę.
 5. Valstybės pagalba || Parengta veiksmingo ES valstybės pagalbos teisės įgyvendinimo ir taikymo užtikrinimo tvarka.   || –                         Toliau nurodytomis priemonėmis užtikrinama, kad ES valstybės pagalbos teisė būtų įgyvendinama ir taikoma veiksmingai: –               sudaryti institucijų susitarimai dėl ES valstybės pagalbos teisės įgyvendinimo, taikymo ir priežiūros –               nustatyta fondų paramą įgyvendinančių darbuotojų mokymo ir informavimo strategija; –               taikomos priemonės, kuriomis stiprinami administraciniai pajėgumai įgyvendinti ir taikyti ES valstybės pagalbos taisykles.
 6. Aplinkos apsaugos srities teisės aktai, susiję su poveikio aplinkai vertinimu (PAV) ir strateginio poveikio aplinkai vertinimu (SPAV) || Nustatyta tvarka, kuria užtikrinamas veiksmingas su PAV ir SPAV susijusių Sąjungos aplinkos apsaugos teisės aktų įgyvendinimas ir taikymas, kaip nustatyta 1985 m. birželio 27 d. Tarybos direktyvoje 85/337/EEB dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo[41] ir 2001 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/42/EB dėl tam tikrų planų ir programų pasekmių aplinkai vertinimo[42]   || –                         Toliau nurodytomis priemonėmis užtikrinama, kad Sąjungos aplinkos apsaugos teisė būtų įgyvendinama ir taikoma veiksmingai: –               PAV ir SPAV direktyvos išsamiai ir tinkamai perkeltos į nacionalinę teisę; –               sudaryti institucijų susitarimai dėl PAV ir SPAV direktyvų įgyvendinimo, taikymo ir priežiūros; –               nustatyta PAV ir SPAV direktyvas įgyvendinančių darbuotojų mokymo ir informavimo strategija; –               taikomos priemonės, kuriomis užtikrinami pakankami administraciniai pajėgumai.
 7. Statistinės sistemos ir rezultatų rodikliai   || Nustatytos statistinės sistemos, būtinos programų veiksmingumui ir poveikiui vertinti.     Nustatyta veiksminga rezultatų rodiklių sistema, būtina norint stebėti pažangą siekiant rezultatų ir atlikti poveikio vertinimą.   || –                         Parengtas daugiametis duomenų surinkimo laiku ir apibendrinimo planas, kuriame: –               nustatyti šaltiniai ir priemonės statistiniam duomenų patvirtinimui užtikrinti; –               numatyta skelbimo ir viešinimo tvarka; –               nustatyta veiksminga rezultatų rodiklių sistema, įskaitant: –               kiekvienos programos rezultatų rodiklių, pagal kuriuos gaunama informacijos apie programa finansuojamais politikos veiksmais siekiamų gyventojų gerovės ir pažangos aspektus, atranką; –               tų rodiklių tikslų nustatymą; –               kiekvieno rodiklio atitiktį šiems reikalavimams: patikimumas ir statistinis patvirtinimas; aiškumas norminių reikalavimų atžvilgiu; duomenų rinkimas laiku ir viešinimas; nustatytos tinkamos procedūros, kuriomis užtikrinama, kad visai programa finansuojamai veiklai taikoma veiksminga rodiklių sistema.
Specialios ex ante sąlygos
1. Su prioritetais susijusios sąlygos
 EJRŽF skirtas ES prioritetas / BSP teminis tikslas (TT) || Ex ante sąlyga || Įvykdymo kriterijai
 EJRŽF prioritetas: 2. Pažangios, konkurencingos ir žiniomis pagrįstos žuvininkystės skatinimas 3. Pažangios, konkurencingos ir žiniomis pagrįstos akvakultūros skatinimas   TT 3: Mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) konkurencingumo didinimas   || Verslo priemonės: Imtasi konkrečios veiksmingo iniciatyvos „Smulkiojo verslo aktas“ ir jos 2011 m. vasario 23 d. apžvalgos įgyvendinimo, įskaitant principą „visų pirma galvokime apie mažuosius“, veiklos. || Konkretūs veiksmai: –                         priemonės, skirtos įmonės steigimo laikotarpiui sutrumpinti iki 3 darbo dienų, o sąnaudoms sumažinti iki 100 EUR; –                         priemonės, skirtos licencijų ir leidimų, reikalingų norint verstis konkrečia įmonės veikla, gavimo laikotarpiui sutrumpinti iki 3 mėnesių; –                         sistemiškas teisės aktų poveikio MVĮ vertinimas taikant „MVĮ tyrimą“, kartu, jei reikia, atsižvelgiant į įmonių dydžio skirtumus.
 EJRŽF prioritetas: 3. Pažangios, konkurencingos ir žiniomis pagrįstos akvakultūros skatinimas 5. Tvarios ir išteklius tausiai naudojančios akvakultūros skatinimas   TT 6: aplinkosauga ir išteklių naudojimo veiksmingumo skatinimas || Daugiamečio nacionalinio akvakultūros plano, nurodyto [Reglamento dėl bendrosios žuvininkystės politikos] 43 straipsnyje, parengimas iki 2014 m.     || –                         Daugiametis nacionalinis akvakultūros planas perduodamas Komisijai ne vėliau kaip OP perdavimo dieną. –                         OP apima informaciją apie sąsajas su daugiamečiu nacionaliniu akvakultūros planu.
 EJRŽF prioritetas: 6. BŽP įgyvendinimo skatinimas         TT 6: aplinkosauga ir išteklių naudojimo veiksmingumo skatinimas   || Įrodytas administracinis pajėgumas laikytis [Reglamento dėl BŽP] 37 straipsnyje nustatytų žuvininkystės valdymo duomenų reikalavimų. || –                         Įrodytas administracinis pajėgumas parengti ir taikyti daugiametę duomenų rinkimo programą, kurią persvarsto Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK) ir tvirtina Komisija –                         Įrodytas administracinis pajėgumas parengti ir įgyvendinti metinį darbo planą, kurį persvarsto Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas ir tvirtina Komisija –                         Pakankami žmogiškieji ištekliai, skirti dvišaliams ar daugiašaliams susitarimams su kitomis valstybėmis narėmis sudaryti, jei dalijamai duomenų rinkimo įpareigojimų įgyvendinimo darbu
 EJRŽF prioritetas: 6. BŽP įgyvendinimo skatinimas   TT 6: aplinkosauga ir išteklių naudojimo veiksmingumo skatinimas   || Įrodytas administracinis pajėgumas laikytis Sąjungos kontrolės inspektavimo ir vykdymo užtikrinimo sistemos įgyvendinimo, kaip numatyta [Reglamento dėl BŽP] 46 straipsnyje ir papildomai detalizuota Tarybos reglamente (EB) Nr. 1224/2009. || Konkretūs veiksmai: –                         Įrodytas administracinis pajėgumas parengti ir įgyvendinti 2014 2020 m. nacionalinę kontrolės programą, kaip nurodyta 19 straipsnio l punkte. –                         Įrodytas administracinis pajėgumas parengti ir įgyvendinti nacionalinę kontrolės veiksmų programą, skirtą daugiamečiams planams (Kontrolės reglamento 46 straipsnis). –                         Įrodytas administracinis pajėgumas parengti ir įgyvendinti bendrą kontrolės programą, kuri gali būti sukurta su kitomis valstybėmis narėmis (KR 94 straipsnis) –                         Įrodytas administracinis pajėgumas parengti ir įgyvendinti specialiosios kontrolės ir inspektavimo programas (KR 95 straipsnis). –                         Įrodytas administracinis pajėgumas taikyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas už rimtus pažeidimus (KR 90 straipsnis) –                         Įrodytas administracinis pajėgumas taikyti taškų sistemą už rimtus pažeidimus (KR 92 straipsnis) Pakankami žmogiškieji ištekliai, skirti Kontrolės reglamentui įgyvendinti
IV PRIEDAS
Informavimas ir ryšiai, susiję su EJRŽF parama

1.
Veiklos sąrašas

143 straipsnyje nurodytame veiklos sąraše
informacija išdėstoma bent viena oficialia valstybės narės kalba pagal šiuos
duomenų laukus:
–
paramos gavėjo pavadinimas (tik juridiniai asmenys;
fiziniai asmenys nenurodomi);
–
žvejybos laivų numeriai Bendrijos laivų registre
(BLR), kaip nurodyta 2003 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 26/2004[43] 10 straipsnyje (pildoma tik
tada, kai veikla susijusi su žvejybos laivu);
–
veiklos pavadinimas;
–
veiklos santrauka;
–
veiklos pradžios data,
–
veiklos pabaigos data (numatoma veiklos fizinės
pabaigos arba visiško įgyvendinimo data);
–
visos reikalavimus atitinkančios išlaidos;
–
ES įnašo suma;
–
veiklos pašto kodas;
–
šalis;
–
Sąjungos prioriteto pavadinimas;
–
naujausios veiklos sąrašo versijos data.
Duomenų laukų antraštės ir veiklos pavadinimai
taip pat pateikiami dar bent viena kita oficialia Europos Sąjungos kalba.

2.
          Visuomenės informavimo ir viešinimo priemonės
2.1.
          Valstybės narės pareigos

1.           Valstybė narė užtikrina, kad
informavimo ir viešinimo priemonės būtų įgyvendinamos pagal ryšių strategiją ir
kad tomis priemonėmis informacija būtų skleidžiama kuo plačiau, tinkamu lygiu
naudojant įvairias ryšių formas ir metodus.
2.           Valstybė narė yra atsakinga
už tai, kad būtų organizuotas bent šių informavimo ir viešinimo priemonių
įgyvendinimas:
(a)
vykdoma plati informavimo kampanija – paskelbta
apie veiklos programos įgyvendinimo pradžią;
(b)
bent du kartus per programos laikotarpį įvykdoma
bent viena plati informavimo kampanija, per kurią populiarinamos finansavimo
galimybės ir taikytos strategijos, pristatomi pagal veiklos programą pasiekti
rezultatai;
(c)
priešais kiekvienos valdymo institucijos patalpas
arba greta, visuomenei matomoje vietoje iškabinama Europos Sąjungos vėliava;
(d)
elektroninėmis priemonėmis skelbiamas veiklos
sąrašas pagal 1 skyrių;
(e)
vienoje bendroje interneto svetainėje arba veiklos
programos svetainėje, į kurią galima patekti per vieną bendrą portalą,
pateikiami veiklos pavyzdžiai pagal veiklos programas; pavyzdžiai turėtų būti
teikiami plačiai vartojama oficialia Europos Sąjungos kalba, išskyrus tos
valstybės narės oficialią kalbą arba kalbas;
(f)
tam tikra bendros svetainės dalis turi būti skirta
trumpai inovacijų ir ekologinių inovacijų veiklos santraukai;
(g)
vienoje bendroje interneto svetainėje arba veiklos
programos svetainėje, į kurią galima patekti per vieną bendrą portalą,
atnaujinama informacija apie veiklos programų įgyvendinimą, taip pat
pagrindinius pasiekimus.
3.           Valdymo institucija,
įgyvendindama informavimo ir viešinimo priemones pagal nacionalinius teisės
aktus ir praktiką, į šią veiklą įtraukia šias įstaigas:
(h)
[Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios
nuostatos] 5 straipsnyje nurodytus partnerius;
(i)
Europos informacijos centrus, taip pat Komisijos
atstovybes valstybėse narėse;
(j)
švietimo ir mokslinių tyrimų institucijas.
Šios įstaigos plačiai skleidžia 143 straipsnio 1
dalies a ir b punktuose nurodytą informaciją.

3.
          Galimiems paramoms gavėjams ir paramos gavėjams skirtos
informavimo priemonės
3.1.
          Galimiems paramoms gavėjams skirtos
informavimo priemonės

1.           Valdymo institucija
užtikrina, kad informacija apie veiklos programos tikslus ir EJRŽF finansavimo
galimybes būtų plačiai paskleista galimiems paramos gavėjams ir visoms
suinteresuotosioms šalims.
2.           Valdymo institucija
užtikrina, kad galimi paramos gavėjai būtų informuojami bent apie:
(k)
tai, kokias tinkamumo finansuoti sąlygas reikia
įvykdyti, kad būtų galima gauti paramą pagal veiklos programą;
(l)
paraiškų skirti finansavimą priėmimo sąlygas,
nagrinėjimo tvarką ir trukmę;
(m)
remtinos veiklos atrankos kriterijus;
(n)
tai, kas nacionaliniu, regioniniu ar vietos lygiais
gali suteikti informacijos apie veiklos programas;
(o)
tai, kad paraiškose turėtų būti siūloma veiklos
mastui proporcinga ryšių veikla, skirta informuoti visuomenę apie veiklos
tikslus ir apie ES paramą tai veiklai.

3.2.
Paramoms gavėjams skirtos informavimo priemonės

Valdymo institucija paramos gavėjus
informuoja, kad priėmus finansavimą sutinkama, kad jie būtų įtraukti į veiklos
sąrašą, kuris skelbiamas pagal 143 straipsnio 2 dalį.
FINANSINĖ TEISĖS AKTO
PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA
              1.1.    Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
              1.2.    Atitinkama
(-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
              1.3.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pobūdis
              1.4.    Tikslas
(-ai)
              1.5.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pagrindas
              1.6.    Trukmė
ir finansinis poveikis
              1.7.    Numatomas
(-i) valdymo metodas (-ai)
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
              2.1.    Priežiūros
ir atskaitomybės taisyklės
              2.2.    Valdymo
ir kontrolės sistema
              2.3.    Sukčiavimo
ir pažeidimų prevencijos priemonės
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
FINANSINIS POVEIKIS
              3.1.    Atitinkama
(-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto
išlaidų eilutė (-s)
              3.2.    Numatomas
poveikis išlaidoms
              3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė
              3.2.2. Numatomas
poveikis veiklos asignavimams
              3.2.3. Numatomas
poveikis administracinio pobūdžio asignavimams
              3.2.4. Suderinamumas
su dabartine daugiamete finansine programa
              3.2.5. Trečiųjų
šalių finansinis įnašas
              3.3.    Numatomas
poveikis įplaukoms
FINANSINĖ
TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA

4.
PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA
4.1.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas

Europos
Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės
fondo [kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1198/2006, Tarybos
reglamentas (EB) Nr. 861/2006 ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. XXX/2011 dėl
integruotos jūrų politikos] pasiūlymas

4.2.
Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB
sistemoje[44]

[2
išlaidų kategorijos...] politikos srities 11 antraštinė dalis „jūrų reikalai ir
žuvininkystė“
nurodyti
esamas biudžeto eilutes, įtraukiamas į naujas:
Biudžeto
eilutės po 2013 m.:

4.3.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis

¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauju veiksmu (dėl Europos jūrų reikalų ir
žuvininkystės fondo [kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr.
1198/2006, Tarybos reglamentas (EB) Nr. 861/2006 ir Tarybos reglamentas (EB)
Nr. XXX/2011 dėl integruotos jūrų politikos] kitą finansavimo laikotarpį, 2014–2020 m.)
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus
bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus[45]
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę

4.4.
Tikslai
4.4.1.
Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai)
tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva)

Naujoji
finansinė priemonė daugiausia prisidės prie strategijos „Europa 2020“ 3
pavyzdinių iniciatyvų: 1) Tausus išteklių naudojimas, 2) Inovacijų Sąjunga ir 3)
Naujų įgūdžių ir darbo vietų darbotvarkė. Laikantis strategijos „Europa 2020“,
būsimos paramos priemonės bendrieji tikslai yra tokie:
–
Remti reformuotos bendros žuvininkystės politikos tikslus skatinant tausią ir gyvybingą
žvejybą ir akvakultūrą
–
Remti tolesnę integruotos jūrų politikos plėtrą ir įgyvendinimą
–
Remti subalansuotą žvejybos zonų teritorinę plėtrą.

4.4.2.
Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV /
VGB veikla

Konkretus
tikslas pagal pasidalijamojo valdymo principą
   ||
 Užimtumo ir teritorinės sanglaudos didinimas || –                          ekonominės plėtros, socialinės įtraukties, darbo vietų kūrimo ir darbo jėgos judumo priekrantės bei krašto gilumos bendruomenėse skatinimas atsižvelgiant į žuvininkystę ir akvakultūrą
 –                          žuvininkystės veiklos įvairinimas ją perkeliant į kitus jūrų ekonomikos sektorius ir jūrų ekonomikos augimas, įskaitant poveikio klimato kaitai mažinimą
 Inovacinės, konkurencingos ir žiniomis grindžiamos žuvininkystės skatinimas || –                          technologinės plėtros stiprinimas, inovacijų ir žinių perdavimas
 –                          konkurencijos ir žuvininkystės perspektyvumo didinimas, visų pirma mažų pakrantės žvejybos laivų, ir žuvininkystės saugos ar darbo sąlygų gerinimas
 –                          naujų profesinių įgūdžių suteikimas ir mokymasis visą gyvenimą
 –                          žuvininkystės produktų rinkos organizavimo gerinimas
 Inovacinės, konkurencingos ir žiniomis grindžiamos akvakultūros skatinimas || –                          parama technologijos plėtrai, inovacijoms ir žinių perdavimui
 –                          konkurencijos ir akvakultūros įmonių, visų pirma MVĮ, perspektyvumo didinimas
 –                          naujų profesinių įgūdžių suteikimas ir mokymasis visą gyvenimą
 –                          geresnis akvakultūros produktų rinkos organizavimas
 Tvarios ir taupiai išteklius naudojančios žuvininkystės skatinimas || –                          žuvininkystės poveikio jūrų aplinkai mažinimas
 –                          jūrų biologinės įvairovės ir ekosistemų, įskaitant jų atliekamas funkcijas, apsauga ir atkūrimas
 Tvarios ir taupiai išteklius naudojančios akvakultūros skatinimas || –                          su akvakultūra susijusių ekosistemų puoselėjimas ir taupiai išteklius naudojančios akvakultūros skatinimas
 –                          aukštą aplinkos lygį, gyvūnų sveikatą, gerovę ir visuomenės sveikatą užtikrinančios akvakultūros skatinimas
 BŽP įgyvendinimo skatinimas || –                          mokslinės informacijos pateikimas ir duomenų rinkimas
 –                          parama kontrolei ir vykdymo užtikrinimo priemonėms, institucijų gebėjimų plėtra ir veiksmingas viešasis administravimas
Konkretus tikslas pagal tiesioginio
valdymo principą
 Mastai || Konkretūs tikslai
 Pažangi ir žiniomis pagrįsta žuvininkystė || –                          Žuvininkystės rinkos organizavimo gerinimas (stebimasis)
 Tvari ir išteklius tausiai naudojanti žuvininkystė || –                          Mokslinių žinių perdavimo ir duomenų rinkimo gerinimas tvariai žuvininkystei valdyti –                          Reikalavimų laikymosi gerinimas kontroliuojant
 IJP vystymas ir įgyvendinimas || –                          Sukurti tarpsektorines priemones geresniam politikos formavimui (jūrų erdvės planavimas, integruotas jūrų stebėjimas, jūrų pažinimas) –                          Skatinti politikos, užtikrinančios tvarų ir tarpvalstybinį / ekosistemomis pagrįstą Europos jūrų baseinų valdymą, integravimą.
 BŽP ir IJP valdymas || –                          Skatinti integruotą BŽP, jūrų ir pakrančių reikalų valdymą –                          Toliau tobulinti ir racionalizuoti suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą žuvininkystės valdyme ir akvakultūroje tiekiant Sąjungos finansinę paramą patariamosioms taryboms –                          Padėti padengti informavimo ir ryšių veiklos, susijusios su BŽP ir IJP, išlaidas ir ekspertų bei suinteresuotųjų subjektų, dalyvaujančių Komisijos posėdžiuose dėl su BŽP ir IJP susijusių reikalų, išlaidas.
Atitinkama VGV / VGB veikla
11 01 ADMINISTRACINĖS IŠLAIDOS IŠ „JŪRŲ REIKALŲ IR ŽUVININKYSTĖS“
POLITIKOS SRITIES
11 02 ŽUVININKYSTĖS RINKOS
11 03 TARPTAUTINĖ ŽUVININKYSTĖ IR JŪRŲ TEISĖ (iš dalies)
11 04 BENDROSIOS ŽUVININKYSTĖS POLITIKOS VALDYMAS
11 06 EUROPOS ŽUVININKYSTĖS FONDAS (EŽF)
11 07 GYVŲJŲ VANDENS IŠTEKLIŲ IR AKVAKULTŪROS APSAUGA, VALDYMAS IR
NAUDOJIMAS
11 08 BENDROSIOS ŽUVININKYSTĖS POLITIKOS KONTROLĖ IR VYKDYMO
UŽTIKRINIMAS
11 09 JŪRŲ POLITIKA

4.4.3.
Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis pagal pasidalijamojo ir tiesioginio valdymo  principus

Nurodyti poveikį, kurį
pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams gavėjams (tikslinėms
grupėms).
Pasiūlymas
dėl laikotarpio po 2013 m. bus pagrindinė finansavimo priemonė reformuotai
bendrai žuvininkystės politikai įgyvendinti. Tai bus pasiekta nutraukiant
brangias ir neveiksmingas laivynų subsidijas ir susitelkiant ties ribotu
skaičiumi bendros žuvininkystės politikos aplinkosaugos, ekonominių ir
socialinių tikslų, laikantis programos „Europa 2020“ ir pirmiausia siekiant
skatinti tvarią žvejybą, ekologines naujoves, spartesnį perėjimą prie naujų
žuvininkystės valdymo būdų ir sukuriant augimą bei darbo vietų nuo
žuvininkystės priklausančiose bendruomenėse, kurios atlieka svarbiausią
vaidmenį šiuo pereinamuoju laikotarpiu.
Laukiami
rezultatai ir poveikis priklausys nuo veiklos programų, kurias valstybės narės
pateiks Komisijai. Valstybės narės bus paprašytos savo programose nustatyti tikslus.
 Suinteresuotasis subjektas   || Suinteresuotojo subjekto aprašas || Pagrindiniai interesai / poveikiai
 Paramos gavėjai || ES žūklės sektorius     || –                          ES žvejybos laivų savininkai, naudotojai ir įgula. || –                          Verslo gyvybingumas. –                          Didesnis atsparumas ekonominiams smūgiams, ilgalaikis verslo planavimas. –                          Nauji įgūdžiai, geresnė rinkodara ir reklama. Tvari žvejyba su mažiau atliekų.
 ES akvakultūros sektorius || –                          Akvakultūros verslo savininkai, naudotojai ir darbuotojai || –                          Verslo gyvybingumas. –                          Didesnės rinkos paskatos tvariai / ekstensyviajai akvakultūrai, įskaitant NATURA 2000 teritorijas. –                          Aplinkosaugos reikalavimų išlaidų neviršijimas. –                          Nauji įgūdžiai, geresnė rinkodara ir reklama.
 Nuo žuvininkystės priklausančios bendruomenės || –                          Bendruomenės, kurių gyvenimo būdas priklauso nuo žuvininkystės arba akvakultūros || –                          Pakrančių ir sausumos bendruomenių, priklausančių nuo žuvininkystės, gyvybingumas.
 Perdirbimo sektorius || –                          Perdirbantys tiek importuotas, tiek EB vandenyse sugautas žaliavas || –                          Konkurencingumo ir pridėtinės vertės didinimas, pastovus kokybiškų produktų tiekimas.
 Mokslinių tyrimų sektorius || –                          Mokslinių tyrimų įstaigos ir mokslinė bendruomenė, teikiantys BŽP ir jūrų duomenis. || –                          Savalaikių, aukštos kokybės, patikimų ir visa apimančių duomenų apie žuvininkystę teikimas, suteikiantis galimybę vykdyti žiniomis pagrįstą politiką. Jūrų pažinimo, duomenų integravimo didinimas.
 Administracijos ir įstaigos   || –                          Nacionalinės, regioninės ir vietos įstaigos, dalyvaujančios renkant BŽP duomenis, užtikrinant vykdymą ir valdant –                          Patariamosios tarybos, regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos || –                          Parama veiksmingesniam, efektyviam ir praktiniam jų užduočių įgyvendinimui
 –                          Nacionalinės, regioninės ir vietos įstaigos, saugančios pakrantę, stebinčios jūrų aplinką, užtikrinančios sienos kontrolę ir jūrų saugą. –                            || –                          Parama veiksmingesniam, efektyviam ir praktiniam jų užduočių įgyvendinimui. –                            –                          Pakrantės regionų rūpesčių ir finansinių poreikių geresnis matomumas, įskaitant geresnį koordinavimą ir strategiškesnį ES fondų panaudojimą.
 Kiti || ES jūrų sektoriai || –                          Operatoriai, vykdantys ekonominę veiklą pakrantėje ar atviroje jūroje (komercinis laivynas, turizmas, uostai ir kt.) || –                          Saugumo ir saugos didinimas –                          Administracinės naštos mažinimas jūrų srityse dėl stabilaus ir integruoto jūrų valdymo struktūrų (įskaitant erdvės planavimą). –                          Ryšių tarp jūrų pramonės šakų (jūrų baseinų grupių) gerinimas
 Vartotojai || –                          Vartojantys žuvininkystės ir akvakultūros produktus || –                          Aukštos kokybės žuvininkystės ir akvakultūros produktų, turinčių didelę maistinę vertę, pasiūla.
 Trečiosios šalys || –                          Žvejybos sektorius, konkuruojantis su ES laivynais –                          Akvakultūros gamintojai, eksportuotojai į ES. –                          Administravimas. || –                          ES rinkos prieiga. –                          Sektorių pajėgumo plėtra dėl ES paramos gavimo.
 NVO, pilietinė visuomenė ir ES piliečiai || –                          Aplinkosaugos NVO. –                          Platesnė visuomenės dalis, suinteresuota ir besirūpinanti IJP ir žuvininkystės sektoriais, jūrų aplinka || –                          Tvarus jūrų ir pakrantės sričių valdymas, įskaitant žuvų populiacijų, jūrų biologinės įvairovės ir vandenynų, upių bei ežerų pramoginės vertės išlaikymą. –                          Bendros atsakomybės už aplinkosauginį tvarumą puoselėjimas įvairiuose sektoriuose.

4.4.4.
Rezultatų ir poveikio rodikliai pagal
pasidalijamojo valdymo principą

Nurodyti pasiūlymo
(iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.
Pasiūlymais
numatoma nustatyti bendrą stebėsenos ir vertinimo sistemą, skirtą BŽP veiklos
rezultatams įvertinti. Ši sistema apima visas priemones, susijusias su
stebėsena ir vertinimu.
Šių
BŽP priemonių poveikis vertinamas atsižvelgiant į šiuos rodiklius
(nurodomuosius):
–
Bendros pridėtinės vertės padidėjimas vienam
žvejybos laivyno ir akvakultūros darbuotojui
–
Žvejybai naudojamų degalų vartojimo veiksmingumas
–
Akvakultūros energijos sąnaudos
–
Per gamintojų organizacijas tiekiamų produktų
vertės ar kiekio padidėjimas
–
Komerciškai eksploatuojamų rūšių atliekų rodikliai
–
Atitikties duomenų skambučiams laipsnis
–
Įvertintų išteklių skaičius palyginti su visais
eksploatuojamais ištekliais
–
Aptiktų rimtų pažeidimų kiekis
–
Sukurtų darbo vietų ir vietos partnerystėmis
išsaugotų vietų skaičius
Komisija
įgyvendinimo aktais apibrėžia specialius šių tikslų rodiklius.

4.5.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas
4.5.1.
Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai

Kad
būtų pasiekti daugiamečiai BŽP tikslai ir įvykdyti susiję Sutarties
reikalavimai, pasiūlymais siekiama nustatyti BŽP teisės aktų sistemą
laikotarpiui po 2013 m.

4.5.2.
Papildoma ES dalyvavimo nauda

Pagal
SESV Sąjunga turi išskirtinę kompetenciją apsaugant jūrų biologinius išteklius
ir pasidalijamąją kompetenciją likusioje BŽP dalyje. Be to, BŽP valdomi
ištekliai yra bendri valstybėms narėms ir glaudžiai susiję su jūrų
ekosistemomis, kurios nepaiso valstybių sienų.
ES
pajėgumas pereiti prie tvarios žvejybos – atsižvelgiant į kol kas ribotą BŽP
sėkmę ir ES partnerių šioje srityje padarytą pažangą – bus svarbiausias ES
pareiškimų dėl pirmavimo vykdant tvaraus vystymosi darbotvarkę patikimumo
išbandymas ir vienas iš pagrindinių programos „Europa 2020“ tausaus išteklių
naudojimo pavyzdinių iniciatyvų elementų.

4.5.3.
Panašios patirties išvados

Remiantis
esamos politikos sistemos įvertinimu, plačiomis konsultacijomis su
suinteresuotaisiais subjektais ir būsimų iššūkių bei poreikių analize, buvo
atliktas išsamus poveikio vertinimas. Išsamiau galima sužinoti iš poveikio
vertinimo ir aiškinamojo memorandumo, pridedamų prie teisės aktų pasiūlymų.

4.5.4.
Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis
atitinkamomis priemonėmis pagal pasidalijamojo valdymo
principą

Teisėkūros
pasiūlymai, kuriems skirta ši finansinė pažyma, turėtų būti vertinami iš
platesnės pasiūlymo dėl bendro pagrindų reglamento su bendromis taisyklėmis
bendriems strateginiams sistemos fondams (EJRŽF, ERPF, ESF, Sanglaudos fondui
ir EŽŪFKP) perspektyvos. Toks pagrindų reglamentas turėtų svarų įnašą mažinant
administracinę naštą, veiksmingai panaudojant ES lėšas ir realizuojant
supaprastinimą. Be to, tai paremia naujas bendros strateginės sistemos visiems
šiems fondams koncepcijas ir būsimus partnerystės susitarimus, kurie taip pat
bus skirti šiems fondams.
Bendra
strateginė sistema, kuri bus įsteigta, strategijos „Europa 2020“ tikslus ir
prioritetus perkels į EJRŽF ir ERPF, ESF, Sanglaudos fondo bei EŽŪFKP
prioritetus, kas užtikrins integruotą fondų naudojimą siekiant bendrų tikslų.
Bendra
strateginė sistema taip pat sudarys koordinavimo su kitomis susijusiomis
Sąjungos politikomis ir priemonėmis mechanizmus.

4.6.
Trukmė ir finansinis poveikis

¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota
–
¨        Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2014 01 01 iki 2020 12 31
–
¨        Finansinis poveikis nuo 2014 m. iki 2023 m.
¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
neribota
–
Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki
MMMM,
–
vėliau – visavertis taikymas.

4.7.
Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[46]

¨ Komisijos vykdomas tiesioginis
centralizuotas valdymas
¨ Netiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant:
–
¨        vykdomosioms įstaigoms
–
¨        Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[47]
–
¨        nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas
teikiančioms įstaigoms
–
¨        asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų vykdymą pagal
Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame
pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsnyje
¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis
¨ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis
¨ Jungtinis valdymas kartu
su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)
Jei nurodomas daugiau
kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų
skiltyje.
Pastabos
Pasidalijamasis
valdymas: III, IV ir V antraštinės dalys
Tiesioginis
valdymas: VI ir VII antraštinės dalys

5.
VALDYMO PRIEMONĖS
5.1.
          Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės
pagal pasidalijamojo valdymo principą

Nurodyti dažnumą ir
sąlygas.
Europos
jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF) yra vienas iš fondų, veikiančių
pagal Bendrą strateginę programą (BSP). Nors didžioji dalis išlaidų pagal šią priemonę
bus administruojamos pagal pasidalijamojo valdymo principą, yra nedidelė
išlaidų dalis, kuriai taikomas tiesioginis Komisijos valdymas.
I. PASIDALIJAMASIS VALDYMAS
Svarbiausi
elementai pagal šį metodą bus kiekvienai veiklos programai įsteigti stebėsenos
komitetai ir joms skirtos metinės įgyvendinimo ataskaitos. Stebėsenos komitetai
posėdžiaus bent kartą per metus. Sistemą papildys metiniai apžvalginiai
Komisijos ir valstybių narių (VN) posėdžiai.
Be
kiekvienos veiklos programos įgyvendinimo ataskaitų, 2017 m. ir 2019 m.
VN pateiktos pažangos ataskaitos bus apibendrintos Komisijos parengsimose ir ES
institucijoms pateiksimose strateginėse ataskaitose. 2018 m. ir 2020 m.
Komisija įtrauks į savo metinę pažangos ataskaitą, skirtą Europos Tarybos
pavasario sesijai, skyrių, kuriame apibendrinama strateginė ataskaita,
pirmiausia apžvelgiant pažangą siekiant Sąjungos prioritetų. VS savo EJRŽF
programoms parengia ex post vertinimo ataskaitą. Ši ataskaita Komisijai
pateikiama ne vėliau kaip iki 2023 m. gruodžio 31 d.
Stebėsenos
ir atskaitomybės sistemoje bus naudojama kiekybinė ir kokybinė informacija.
Kiekybinės priemonės apima tiek finansinę, tiek fizinę informaciją. Fizinė
informacija apima pajėgumo rodiklius ir rezultatų rodiklių sukūrimą. Komisija
nustatė pajėgumo rodiklių rinkinį, kurį ji taikys informacijai kaupti ES lygiu.
Įgyvendinimo laikotarpio svarbiausiais etapais (2017 m. ir 2019 m.) į
metines įgyvendinimo ataskaitas įtraukiami papildomi analitiniai reikalavimai
dėl programų pažangos. Stebėsenos ir atskaitomybės sistema panaudoja visas
elektroninio duomenų perdavimo galimybes.
Reikėtų
pažymėti, kad šias priemones, kurios anksčiau buvo valdomos tiesiogiai, dabar
numatyta valdyti pasidalijamuoju būdu:
-
su rinkodara ir perdirbimu susijusias priemones, taip pat priemones, kuriomis
remiamos žuvininkystės rinkos organizacijos ir kompensuojamos papildomos
išlaidos atokiausiuose žuvininkystės produktų regionuose, ir
-
priemonės, kuriomis remiama kontrolės, inspektavimo ir vykdymo užtikrinimo
sistema, bei duomenų rinkimo paramos priemonės.
II. TIESIOGINIS VALDYMAS
EJRŽF
finansuoja šias tiesioginiu būdu valdomas išlaidas:
-
priemones, remiančias integruotos jūrų politikos plėtrą ir įgyvendinimą;
-
priemones, remiančias mokslines konsultacijas ir pažinimą, patariamąsias
tarybas, savanoriškus įnašus tarptautinėms organizacijoms, tam tikrų priemonių,
susijusių su kontrolės, inspektavimo ir vykdymo užtikrinimo sistema bei ryšių
veikla, įgyvendinimą ir
-
techninę pagalbą.
Pirmosioms
dviem sistemoms Komisija įgyvendinimo aktais patvirtins metines darbo
programas. EJRŽF teisės aktais nustatyta informacija apie subsidijas ir
viešuosius pirkimus, kurią šios programos turi apimti. Numatyta ir reguliari
stebėsena bei periodiškas ataskaitų teikimas; Komisija Europos Parlamentui ir
Tarybai turėtų pateikti:
-
ne vėliau kaip 2017 m. kovo 31 d. – laikinąją vertinimo ataskaitą su gautais
rezultatais ir kokybiniais bei kiekybiniais pagal šį reglamentą finansuojamų
veiksmų įgyvendinimo aspektais;
-
ne vėliau kaip 2018 m. rugpjūčio 30 d. – komunikatą dėl pagal šį reglamentą
finansuojamų veiksmų tęsimo;
-
ne vėliau kaip 2021 m. gruodžio 31 – ex-post vertinimo ataskaitą.

5.2.
          Valdymo ir kontrolės sistema pagal
pasidalijamojo valdymo principą
5.2.1.
Nustatyta rizika

Nuo
2008 m. Europos Audito Rūmai savo metinėje ataskaitoje pateikia numatytą žemės
ūkio ir gamtos išteklių politikos srities klaidų lygį kiekvieniems finansiniams
metams (2007–2010 finansiniams metams), pagrįstą nepriklausomu metiniu
atsitiktiniu sandorių ėminiu. Rūmų apskaičiuotas labiausiai tikėtinas paklaidų
lygis buvo nuo 2 % iki 5 % (2007 ir 2010 finansiniais metais) ir
mažiau kaip 2 % – 2008 finansiniais metais. 2010 finansiniams metams
nustatytas lygis buvo 2,3 %. Rūmų išvada – priežiūros ir kontrolės
sistemos veiksmingos iš dalies užtikrinant mokėjimų reguliarumą.
Rūmų
sandorių imtis, palyginti su Rūmų metiniu audito (DAS) darbu, paprastai nėra
didelė (2010 finansinių metų patikrinta 12 mokėjimų, susijusių su aplinka, jūrų
reikalais ir žuvininkyste, sveikata ir vartotojų apsauga). ŽOFP ir EŽF
nustatytos kelios klaidos. ŽOFP nebuvo įtraukta į Rūmų pasirinktą 2006 ir 2007
finansinių metų imtį.
Kadangi
įmanoma atskirti klaidų tendencijas, dažniausios per pastaruosius 3 metus
nustatytos klaidos susijusios su viešumo taisyklių nesilaikymu (41 % –
tačiau visais atvejais nesukelta jokio finansinio poveikio) ir lėšų skyrimu
netinkamoms išlaidų kategorijoms (30 %), kurios, be kita ko, aprėpia
netinkamų subrangos sutarčių sudarymo išlaidas, ir projektu, kuris truko ilgiau
nei nustatyta leidžiamu laikotarpiu. Kiti (kiekybiškai neįvertinami) atitikties
klausimai sudaro likusią dalį.
Visos
kiekybiškai įvertinamos klaidos yra tinkamumo atžvilgiu susijusios.
I. PASIDALIJAMASIS VALDYMAS
1. 1994–1999 m. programų laikotarpis (baigtas)
Bendras
šio programų laikotarpio klaidų lygis gali būti pagrįstas kauptinėmis
finansinėmis pataisomis, įvestomis 2010 m. pabaigoje, kai buvo užbaigtos
visos programos (99 mln. EUR arba 3,88 % skirtos sumos).
2. 2000–2006 m. programų laikotarpis (ŽOFP)
Vyksta
programų užbaigimas; bendrą šio programų laikotarpio klaidų lygį geriausia
nustatyti įvertinant metus, kai programa vyko „įprastu greičiu“, t. y. nuo
2005 m. Tuo remiantis ŽOFP metinis klaidų lygis (apskaičiuotas kaip
išsamiais projektų patikrinimais, sistemų audito darbu ir galimomis fiksuotomis
pataisomis nustatytas bendras klaidų skaičius) paprastai būdavo maždaug 1 %
kasmetinių išmokų dydžio.
Atsižvelgiant
į tai, kas pasakyta, bendras programų laikotarpių klaidų lygis vertinamas
maždaug 2 %.
3. 2007–2013 m. programų laikotarpis (EŽF)
Remiantis
visais šiuo metu turimais audito duomenimis, klaidų lygis laikomas mažesniu
kaip 2 %. 2009 m., vertinant pagal metinių kontrolės ataskaitų (MKA),
nacionalinių ir kitų GD programų ataskaitų pagal 2b ir 3 išlaidų kategorijas analizę,
didžiausia suma, kuria rizikuojama, sudarė 1,18 % metinių išmokų dydžio.
Atitinkamas 2010 m. rodiklis yra 1,44 %.
II. TIESIOGINIS VALDYMAS
Klaidų
lygis turėtų būti įvertintas ir iš daugiametės perspektyvos, kadangi bet
kuriais metais DG MARE atlieka kelerių metų deklaruotų ir išmokėtų išlaidų
auditą. Atsižvelgiant į ankstesnių metų klaidų lygį, nustatyta 2006 m., 2007 m.,
2008 m. ir 2009 m. ex-post patikrinimais, duomenų rinkimo
programų ir priežiūros ir kontrolės programų ėminių daugiamečiai klaidų lygiai
atitinkamai yra 1,89 % ir 4,33 % (netinkama finansuoti suma,
nustatyta ex-post patikrinimais, palyginti su finansinių sandorių, iš
tiesų kontroliuotų ex-post, suma).
Rinkų
ir atokiausių regionų programoje 2010 m. ar ankstesniais metais nebuvo
nustatyta netinkamų finansuoti išlaidų.

5.2.2.
Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai)

I. PASIDALIJAMASIS VALDYMAS
EJRŽF
priemonę palaikantys kontrolės mechanizmai gerokai pasikeis po 2013 m. Valstybės
narės (VN) turės paskirti tris institucijas.
1. Valdymo institucija (VI)
VI
bus atsakinga iš esmės už programos įgyvendinimo priežiūrą; VN spręs, ar
ekonomiškiau panaudoti įstaigas, kurios dabar dirba su EŽF, ar priskirti
užduotis kito fondo VI. Neatsižvelgiant į tikrinimų ir
taikomų kontrolės priemonės mastą ir pobūdį, kuriuos ji gali atlikti (kiekviena
valstybė narė šiuo atžvilgiu pati imasi priemonių), pagrindinis VI vykdomos
kontrolės vaidmuo yra užtikrinti, kad mokėjimo agentūra
(kuri galiausiai yra atsakinga už mokėjimą), prieš patvirtindama išmokas, gautų
visą būtiną informaciją, pirmiausia apie atliktas procedūras ir visus
finansavimui atrinktos veiklos patikrinimus.
2. Mokėjimo agentūra (MA)
MA
turi atitikti tam tikrus akreditacijos kriterijus (Komisijos reglamento 885/2006
I priede apibūdinami veiksmingos valdymo ir kontrolės sistemos komponentai).
Jeigu agentūra jų neatitinka, VN gali panaikinti jos akreditaciją, taigi, ir
galimybę prašyti, kad Komisija atlygintų ES lėšas. Ji gali perduoti savo
užduotis, išskyrus mokėjimą, nors jai išlieka galutinė atsakomybė už tinkamų
šių užduočių atlikimą.
MA
atsakinga už metinių ataskaitų informacijos pateikimą patvirtinimo tikslais.
Kartu turėtų būti pateikiama MA vadovybės patikinimo deklaracija dėl metinių
ataskaitų išsamumo, tikslumo ir teisingumo, tinkamo vidaus kontrolės sistemų
veikimo ir pagrindinių sandorių teisėtumo ir tvarkingumo; ir tinkamo finansų
valdymo principo laikymasis. Ji turi pateikti ir visų atliktų auditų ir
patikrinimų rezultatų santrauką, įskaitant sistemingų ar pasikartojančių
trūkumų, taip pat įgyvendinamų ar planuojamų taisomųjų veiksmų analizę.
3. Sertifikavimo įstaiga (SĮ)
SĮ
turi būti funkciškai nepriklausoma nuo MA ir akreditavimo institucijos ir
techniškai kompetentinga (ji turi laikytis tarptautinių audito standartų). Kaip
šiuo metu yra bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) srityje, ji bus atsakinga už
kiekvienos MA ataskaitos metinį auditą. SĮ privalo parengti savo išvadų
ataskaitą ir pateikti (pažymėjimo pavidalu) audito nuomonę apie MA ataskaitų
teisingumą, išsamumą ir tikslumą bei nuomonę apie valdymo patikinimo
deklaraciją, aprėpiančią ankstesnėje dalyje nurodytas sritis.
Nustačius
metinio ataskaitų patvirtinimo sistemą nacionalinės ir regioninės valdžios
institucijos būtų skatinamos nustatytu laiku taikyti kokybės kontrolės
priemones siekiant užtikrinti metinį sąskaitų tvirtinimą Komisijai. Šiomis
nuostatomis sustiprinama šiuo metu taikoma finansų valdymo tvarka ir galima
tvirčiau patikinti, kad neteisėtos išlaidos iš sąskaitų bus pašalinamos kasmet,
o ne programavimo laikotarpio pabaigoje.
Tačiau
ar šie apskaičiavimai pasiteisins, priklausys nuo Komisijos ir valstybių narių
gebėjimo spręsti toliau apibūdintus pagrindinius rizikos aspektus.
II. KOMISIJOS KONTROLĖS METODAI, TAIKOMI PASIDALIJAMAJAM VALDYMUI
Mokėjimo nutraukimas ir sustabdymas
Perįgaliotas
leidimus duodantis pareigūnas (PLDP) turi galimybę nukelti tarpinio mokėjimo
terminą ne ilgesniam kaip devynių mėnesių laikotarpiui, jei VN nesilaiko ES
taisyklių. Sunkesni VN įpareigojimų pažeidimai baudžiami mokėjimo sustabdymu,
kuris nepanaikinamas, kol VN negali įrodyti, kad ji ėmėsi reikiamų taisomųjų
veiksmų. Ypatingais atvejais Bendrijos įnašas į programą gali būti atšauktas.
Finansinės pataisos
Nors
VN pirmiausiai atsako už pažeidimų nustatymą bei pašalinimą ir bet kokių
finansinių pataisų taikymą, Komisija turi teisę taikyti pataisas, tiek
nustatytas tiksliai pagal pažeidimą, tiek fiksuoto dydžio. Ji turėtų
atsižvelgti į bet kokio pažeidimo pobūdį bei sunkumą ir įvertinti trūkumų
finansinį poveikį.
III. KOMISIJOS KONTROLĖS METODAI, TAIKOMI TIESIOGINIAM VALDYMUI
Visos
programos prieš patvirtinant tikrinamos, kad būtų užtikrintas taikomų teisės
aktų laikymasis ir siūlomų išlaidų tinkamumas finansuoti.
Visas
išlaidų deklaracijas vykdomosios tarnybos tikrina pagal Komisijos finansavimo
sprendimą ir atitinkamą programą, nustatydamos jų tinkamumą finansuoti ir
nuoseklumą.
Prieš
įsipareigojimų ar mokėjimų patvirtinimą atliekama atliktų sandorių ex-ante
patikra, grindžiama kartu perduotų duomenų patikrinimais ir mokėjimo įrodymais,
kad būtų užtikrintas kompensavimo prašymų tinkamumas.
Siekdama
užkirsti kelią pažeidimams, Komisija atlieka stebėsenos misijas patikrų vietoje
pavidalu, kad patikrintų, kaip iš tiesų įgyvendinamos programos ir išlaidų
tinkamumą kompensuoti prieš išmokėjimą.
Be
finansinių sandorių ex ante kontrolės, generalinis direktoratas taip pat
užtikrina visišką su pirkimu ir subsidijomis susijusių dokumentų ir procedūrų ex
ante patikrą.
Konkursų
ir subsidijų procedūrų valdymas decentralizuojamas perduodant jį generalinio
direktorato veiklos padaliniams, kurie atsakingi už veiklos patikrą. Papildoma
nepriklausomą patikrą centralizuotai atlieka biudžeto padalinys, kuris atlieka
patikrinimus per visą procedūros naudojimo laiką, t. y. jis patikrina
konkurso / kvietimų teikti pasiūlymus specifikacijų, kvietimų dalyvauti
konkurse / teikti pasiūlymus, rangos sutarčių pastabų, vertinimo ir skyrimo
sprendimų ir sutarčių / susitarimų projektus. Dar yra nepriklausomas
patariamasis komitetas (pirkimo nagrinėjimo grupė), kuris nagrinėja visas
pirkimų procedūras, viršijančias atskleidimo ribą, ir konsultuoja PLDP dėl tų
procedūrų teisėtumo ir tvarkingumo.
IV. KOMISIJOS KONTROLĖS METODAI, TAIKOMI VISOMS EJRŽF IŠLAIDOMS
Visiems
Generalinio direktorato finansiniams sandoriams atliekama ex ante
funkcinė ir finansinė patikra.
Komisijos auditai
Įgyvendinimo
laikotarpiu DG MARE ex-post audito sektorius atlieka sistemų auditus su
esminiais patikrinimais, kad įsitikintų veiksmingo sistemų veikimo užtikrinimu,
ir reikalauja valstybių narių pataisyti bet kokius nustatytus sistemos trūkumus
ir netinkamas išlaidas. Kad būtų tikra dėl reikalavimų laikymosi, Komisija
naudojasi nuosavų auditų ir nacionalinės audito institucijos rezultatais.
Auditai parenkami remiantis rizikos analize.
V. KONTROLĖS IŠLAIDOS IR RENTABILUMAS
DG
MARE paprašė tiesioginės naujausios informacijos šiuo klausimu, kreipdamasi į 15
VN, kurioms kartu tenka 93 % EŽF išlaidų. VN buvo paprašytos apytiksliai
įvertinti iš EŽF finansuojamų priemonių kontrolės išlaidas 2010 m. DG BUDG
pasiūlytas šablonas iliustruoja kontrolės išsamumą.
Šio
dokumento rengimo metu gauta informacija yra analizuojama, o kai kurios VN dar
neatsakė. Per anksti atsakyti, ar VN išlaidos EŽF kontrolei atitinka DG REGIO
praneštus rezultatus: „Numatoma, kad su kontrole susijusių užduočių išlaidos
(nacionaliniu ir regionų lygiu, neįskaitant Komisijos išlaidų) 2007–2013 m.
laikotarpiu išliks maždaug 2 % visų panaudotų lėšų[48].“
Tikėtina,
kad valstybių narių viešųjų institucijų darbo krūvis ir išlaidos tolesniu EŽF
programų laikotarpiu išliks panašūs. Dėl šių priežasčių gali padidėti
kontrolės išlaidos:
- Paramos laivų atidavimui į metalo laužą panaikinimas ir priemokos už laikiną
veiklos nutraukimą: Palyginti paprastas
administruoti ir kontroliuoti būdas; gavėjams nesudaro didelės naštos. Nenumatyta
lygiavertės priemonės naujuoju programavimo laikotarpiu; kontrolės išlaidos ir
klaidų lygis, susijęs su naujomis priemonėmis, iš pradžių gali būti didesni,
kol valstybės narės ir gavėjai prisitaikys prie naujų taisyklių.
Šiomis priemonėmis galėtų būti sumažinamos kontrolės išlaidos:
- Vienkartinės sumos ir (arba) supaprastintos išlaidos: Nenustatomi jokie reikalavimai pateikti su dokumentais, kuriais
pagrindžiamos patirtos išlaidos, susijusius įrodymus, todėl:
•        Kontrolės
priemonių atžvilgiu nustatomi mažesni reikalavimai
•        Pagrįstumo
įrodymo reikalavimas netaikomas, todėl mažesnis klaidų lygis
•        Gavėjai
neprivalo ilgai laikyti dokumentų, todėl sumažėja našta (galbūt mažiau auditų);
- Supaprastintos bendro finansavimo dydžio ir pagalbos intensyvumo sistemos: jas bus lengviau taikyti ir patikrinti.
•        Anksčiau
visiems regionams taikytas 75 % bendro finansavimo dydis[49]; dabar naudojami 3 dydžiai;
•        Vienas
pagalbos intensyvumo dydis, sudarantis 50 % visų reikalavimus atitinkančių
išlaidų[50];
dabar naudojami 24.
Be
to, jeigu VN nuspręstų naudoti mokėjimo agentūras, kurios jau akredituotos
mokėti EŽŪGF ir EŽŪFKP išmokas pagal BŽŪP, ir esamas sertifikavimo įstaigas,
jos galėtų tikėtis naudos iš bendros sistemos administracinių išlaidų
sumažėjimo.

5.3.
Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės pagal
pasidalijamojo valdymo principą

Nurodyti dabartines
arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones.
Struktūrinių
fondų tarnybos ir Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) kartu taiko bendrą
sukčiavimo prevencijos strategiją, kurioje numatyti Komisijos ir valstybių
narių veiksmai, skirti sukčiavimo vykdant pasidalijamojo valdymo principu
valdomus struktūrinius veiksmus prevencijai.
2011
m. birželio 24 d. Komisijos komunikate dėl kovos su sukčiavimu strategijos
(COM(2011) 376 galutinis) taikoma strategija nurodoma tarp geriausios patirties
iniciatyvų ir numatoma ją papildyti kitais veiksmais, kurių svarbiausias –
Komisijos 2014–2020 m. reglamentų pasiūlyme numatyti reikalavimą, kad valstybės
narės taikytų nustatytai sukčiavimo rizikai proporcingas ir veiksmingas kovos
su sukčiavimu priemones.
Šio
Komisijos pasiūlymo 86 straipsnio 4 dalies c punkte nustatytas aiškus
reikalavimas taikyti tokias priemones. Tai turėtų sustiprinti visų įstaigų,
dalyvaujančių valdant ir kontroliuojant fondų paramą valstybėse narėse
informuotumą sukčiavimo klausimais ir atitinkamai sumažinti jo riziką. Siūlomu
reglamentu valstybių narių būtų pareikalauta imtis veiksmingų ir proporcingų
priemonių prieš sukčiavimą, atsižvelgiant į nustatytą riziką.

6.
NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
6.1.
Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos
išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto            išlaidų eilutė (-s)

·    Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės
Daugiametės finansinės programos išlaidų
kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.
Pagal pasidalijamojo valdymo principą
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Nr. [Aprašymas………………………...……….] || DA / NDA ([51]) || ELPA[52] šalių || šalių kandidačių[53] || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 2 IŠLAIDŲ KATEGORIJA Tvarus augimas – gamtos ištekliai || 11.02: Žuvininkystės rinkos 11.06: Europos žuvininkystės fondas (EŽF) 11.07 01: Gyvųjų vandens išteklių ir akvakultūros apsauga, valdymas ir naudojimas 11.08: Bendrosios žuvininkystės politikos kontrolė ir vykdymo užtikrinimas || DA || NE || NE || NE || NE
Pagal tiesioginio valdymo principą
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Nr. [Aprašymas………………………...……….] || DA / NDA ([54]) || ELPA[55] šalių || šalių kandidačių[56] || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 2 IŠLAIDŲ KATEGORIJA Tvarus augimas – gamtos ištekliai || 11.01: Administracinės išlaidos iš „jūrų reikalų ir žuvininkystės“ politikos srities 11.02: Žuvininkystės rinkos 11.03 03: Parengiamasis darbas naujoms tarptautinėms žuvininkystės organizacijoms ir kitas neprivalomas indėlis tarptautinėms organizacijoms 11.04: Bendrosios žuvininkystės politikos valdymas 11.06 11: Europos žuvininkystės fondas (EŽF) Techninė pagalba 11.07 02: Gyvųjų vandens išteklių ir akvakultūros apsauga, valdymas ir naudojimas 11.08: Bendrosios žuvininkystės politikos kontrolė ir vykdymo užtikrinimas 11.09: Jūrų politika || DA. || NE || NE || NE || NE

6.2.
          Numatomas poveikis išlaidoms
6.2.1.
Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė

mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || Nr. 2 || Tvarus augimas – gamtos ištekliai
 DG: MARE ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 ar vėlesni metai || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Biudžeto eilutės numeris Pasidalijamasis valdymas || Įsipareigojimai || (1) || 732 || 748 || 768 || 787 || 812 || 828 || 845 ||   ||   ||   || 5 520
 Mokėjimai (orientaciniai) || (2) || 220.8 || 441.6 || 662.4 || 662.4 || 662.4 || 662.4 || 662.4 || 662.4 || 607.2 || 276 || 5 520
 Biudžeto eilutės numeris Tiesioginis valdymas || Įsipareigojimai || (1a) || 115 || 129 || 140 || 142 || 145 || 149 || 155 ||   ||   ||   || 975
 Mokėjimai (orientaciniai) || (2a) || 28.75 || 89.75 || 128.25 || 137.75 || 142.25 || 145.25 || 149.5 || 114.75 || 38.75 ||   || 975
 Administracinio pobūdžio asignavimai iš konkrečių programų biudžeto[57] TECHNINĖ PAGALBA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Biudžeto eilutės numeris 11 01 04 01 - 11 01 04 02 – 11 01 04 03 - 11 01 04 04 - 11 01 04 05 - 11 01 04 06 – 11 01 04 07 - 11 01 04 08 - 11 06 11 ||   || (3) || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 11 || 11 ||   ||   ||   || 72
 IŠ VISO asignavimų || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 857 || 887 || 918 || 939 || 967 || 988 || 1 011 ||   ||   ||   || 6567
 Mokėjimai (orientaciniai) || =2+2a +3 || 259.55 || 541.35 || 800.65 || 810.15 || 814.65 || 818.65 || 822.9 || 777.15 || 645.95 || 276 || 6 567
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 847 || 877 || 908 || 929 || 957 || 977 || 1000 ||   ||   ||   || 6 495
 Mokėjimai (orientaciniai) || (5) || 249.55 || 531.35 || 790.65 || 800.15 || 804.65 || 807.65 || 811.9 || 777.15 || 645.95 || 276 || 6 495
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 11 ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO asignavimų EJRŽF || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 857 || 887 || 918 || 939 || 967 || 988 || 1011 ||   ||   ||   || 6 567*
 Mokėjimai (orientaciniai) || =5+ 6 || 259.99 || 541.35 || 800.65 || 810.15 || 814.65 || 818.65 || 822.9 || 777.15 || 645.95 || 276 || 6 567*
* Be EJRŽF numatytų sumų, 968 mln. EUR paketas
numatytas padengti Tvarios žuvininkystės susitarimą ir ES narystę tarptautinėse
organizacijose ir Regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose, kurios turi
savo atskirus pagrindinius aktus. Abiem veiksmams paketas sudaro 968 mln. EUR,
kurie paskirstomi taip:
 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
 146 || 141 || 136 || 136 || 136 || 137 || 136 || 968
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 || „Administracinės išlaidos“
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || 2021 metai || 2022 metai || 2023 ar vėlesni metai || IŠ VISO
 DG: MARE ||
  Žmogiškieji ištekliai || 11.432 || 11.432 || 11.432 || 11.432 || 11.432 || 11.432 || 11.432 ||   ||   ||   || 80.024
  Kitos administracinės išlaidos || 3.260 || 3.260 || 3.260 || 3.260 || 3.260 || 3.260 || 3.260 ||   ||   ||   || 22.820
 IŠ VISO DG MARE || Asignavimai || 14.692 || 14.692 || 14.692 || 14.692 || 14.692 || 14.692 || 14.692 ||   ||   ||   || 102.844
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 14.692 || 14.692 || 14.692 || 14.692 || 14.692 || 14.692 || 14.692 ||   ||   ||   || 102.844
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || 2021 metai || 2022 metai || 2023 ar vėlesni metai || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || 871,692 || 901,692 || 932,692 || 953,692 || 981,692 || 1 002,692 || 1 025,692 ||   ||   ||   || 6 669.844
 Mokėjimai || 274.242 || 556.042 || 815.342 || 824.842 || 829.342 || 833.342 || 837.592 || 777.15 || 645.95 || 276 || 6 669.844

6.2.2.
Numatomas poveikis veiklos asignavimams

–
¨        Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
nenaudojami
–
¨        Pasiūlymui įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip:
–
Strateginiai prioritetai nustatomi ES lygiu, o
bendri rezultatų rodikliai bus nustatyti bendradarbiaujant su VN. Su šiais
rodikliais susiję kiekybiniai tikslai bus žinomi tik tada, kai VN pateiktas
veiklos programas patvirtins Komisija. Todėl neįmanoma nurodyti rezultatų
tikslų anksčiau kaip 2013/2014 m.
Konkretus tikslas pagal pasidalijamojo valdymo principą
Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
 Nurodyti tikslus ir rezultatus   ò ||   ||   || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 20120 metai || IŠ VISO
 REZULTATAI
 Rezultato rūšis[58] || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų |skaičius || Išlaidos || Rezultatų |skaičius || Išlaidos || Rezultatų |skaičius || Išlaidos || Rezultatų |skaičius || Išlaidos || Rezultatų |skaičius || Išlaidos || Rezultatų |skaičius || Išlaidos || Rezultatų |skaičius || Išlaidos || Visas rezultatų |skaičius || Visos išlaidos
 KONKRETUS TIKSLAS.[59]… •               Naujovių ir žinių perdavimo parama •               Žuvininkystės, ypač smulkios pakrantės žvejybos, konkurencingumo ir gyvybingumo gerinimas •               Naujų profesinių įgūdžių suteikimas •               Žuvininkystės rinkos organizavimo gerinimas •               Naujovių ir žinių perdavimo parama •               Akvakultūros įmonių, ypač MVĮ, konkurencingumo ir gyvybingumo gerinimas •               Naujų profesinių įgūdžių suteikimas •               Akvakultūros produktų rinkos organizavimo gerinimas •               Žuvininkystės poveikio jūrų aplinkai mažinimas •               Jūrų biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas tvarios žvejybos aplinkoje •               Mokslinių žinių perdavimo ir duomenų rinkimo gerinimas tvariai žuvininkystei valdyti •               Reikalavimų laikymosi gerinimas kontroliuojant •               Nuo akvakultūros priklausančių ekosistemų stiprinimas ir tausiai išteklius naudojančios akvakultūros skatinimas •               Akvakultūros poveikio aplinkai mažinimas •               Ekonominio augimo, socialinės įtraukties ir darbo vietų kūrimo skatinimas pakrantės ir vidaus vandenų bendruomenėse, priklausančiose nuo žvejybos ir akvakultūros •               Žvejybos veiklos diversifikavimas į kitus jūrų ekonomikos sektorius ir jūrų ekonomikos augimas
 - Rezultatas Bus nustatyta vėliau ||   ||   ||   || 731 ||   || 746 ||   || 766 ||   || 785 ||   || 809 ||   || 826 ||   || 843 ||   || 5 506
 Konkretaus tikslo tarpinė suma ||   || 731 ||   || 746 ||   || 766 ||   || 785 ||   || 809 ||   || 826 ||   || 843 ||   || 5 506
 IŠ VISO IŠLAIDŲ ||   || 731 ||   || 746 ||   || 766 ||   || 785 ||   || 809 ||   || 826 ||   || 843 ||   || 5 506
Konkretūs tikslai pagal tiesioginio valdymo principą
Kontrolė
 Nurodyti tikslus ir rezultatus   ò ||   ||   || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || IŠ VISO
 REZULTATAI ||
 Rezultato rūšis[60] || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų ||
 KONKRETUS TIKSLAS[61]… || Reikalavimų laikymosi gerinimas kontroliuojant ||
 Bendrų (t. y. daugiašalių) kontrolės laivų skatinimas geografinėje srityje || VN bendrai įsigyjamų laivų skaičius || 6,25 (80 % visos kainos, kuri lygi 7,812) || 4 || 25 || 2 || 12.5 || 4 || 25 || 2 || 12.5 || 2 || 12.5 || 2 || 12.5 || 2 || 12.5 || 18 || 112.5 ||
 Bendrų (t. y. daugiašalių) kontrolės laivų skatinimas geografinėje srityje || VN bendrai įsigyjamų sraigtasparnių skaičius || 12,5 (80 % visos kainos, kuri lygi 15,625) ||   ||   || 1 || 12.5 ||   ||   || 1 || 12.5 || 1 || 12.5 ||   ||   ||   ||   || 3 || 37.5 ||
 Bendrų (t. y. daugiašalių) kontrolės laivų skatinimas geografinėje srityje || VN bendrai įsigyjamų orlaivių skaičius || 13.5 (80% visos kainos, kuri lygi 16.875) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 13.5 || 1 || 13.5 || 2 || 27 ||
 - Rezultatas || VN bendrai atliekamų inspektavimų skaičius || Netaikoma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 BŽP taisyklių įgyvendinimo užtikrinimo misijos || Komisijos inspektorių atliekamų inspektavimų, auditų ir tikrinimų skaičius || 6.667 || 150 || 1   || 150 || 1   || 150 || 1   || 150 || 1   || 150 || 1   || 150 || 1   || 150 || 1   || 1050 || 7   ||
 Žuvininkystės ekspertų grupės posėdžiai BŽP taisyklių įgyvendinimui užtikrinti || Žuvininkystės ekspertų grupės posėdžių skaičius || 0.017 || 30 || 0.5 || 30 || 0.5 || 30 || 0.5 || 30 || 0.5 || 30 || 0.5 || 30 || 0.5 || 30 || 0.5 || 210 || 3.5 ||
 - Rezultatas || Pagalbinės inspektavimo ir kontrolės IT programos kūrimas || Netaikoma ||   || 1.5 ||   || 1.5 ||   || 1.5 ||   || 1.5 ||   || 15 ||   || 1.5 ||   || 1.5 ||   || 10.5 ||
 Konkretaus tikslo bendra suma ||   || 28 ||   || 28 ||   || 28 ||   || 28 ||   || 28 ||   || 29 ||   || 29 ||   || 198 ||
Žuvininkystės
rinka
Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
 || Nurodyti tikslus ir rezultatus ||   ||   || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || IŠ VISO
 || REZULTATAI
   || Rezultato rūšis[62] || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų ||
 KONKRETUS TIKSLAS Padėti pramonės subjektams parengti tinkamesnį gamybos planavimą ir rinkodarą, o valstybinėms įstaigoms – geriau suprasti rinkos padėtį ir vykdyti atitinkamą politiką gaunant nuolatinę, patikimą ir lengvai prieinamą informaciją apie rinkas[63]… ||
 - Rezultatas   || Informacija politikos formuotojams || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 35 ||
 Konkretaus tikslo tarpinė suma ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 35 ||
 IŠ VISO IŠLAIDŲ ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 35 ||
Mokslinės konsultacijos
 Nurodyti tikslus ir rezultatus   ò ||   ||   || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || Iš viso
 REZULTATAI
 Rezultato rūšis[64] || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos ||   || Iš viso išlaidų
 KONKRETUS TIKSLAS Gauti mokslu ir ekonomika pagrįstų konsultacijų ir jomis remtis teikiant pasiūlymus dėl reglamento pagal BŽP ir susijusių valstybių narių veiksmų ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Su BŽP susiję tyrimai || Mokslinių tyrimų ir konsultacijų ataskaitos ||   || * || 1,688   || * || 1,739 || * || 1,791 || * || 1,845 || * || 1,9 || * || 1,957 || * || 2,016 || * || 12,936
 Parama ŽMTEK posėdžiams iš JTC || logistinė parama ||   || 27 || 1126 || 27 || 1159 || 27 || 1194 || 27 || 123 || 27 || 1267 || 27 || 1305 || 27 || 1344 || 189 || 8625
 ŽMTEK veikla || ekspertų atlyginimas ||   || * || 1013 || * || 1043 || * || 1075 || * || 1107 || * || 114 || * || 1174 || * || 121 || * || 7762
 Konsultacijos žuvų išteklių ir ekosistemų klausimais || duomenų bazės ir ekspertizė ||   || * || 1,688 || * || 1,739 || * || 1,791 || * || 1,845 || * || 1,9 || * || 1,957 || * || 2,016 || * || 12,936
 Mokslinės partnerystės || tyrimų projektai ||   || * || 2251 || * || 2319 || * || 2388 || * || 246 || * || 2534 || * || 261 || * || 2688 || * || 1725
 Ekosistemų ir ekonomikos konsultacijos || konsultacijų ataskaitos ||   || * || 1234 || * || 5001 || * || 4761 || * || 6513 || * || 6259 || * || 5997 || * || 6726 || * || 36491
 Konkretaus tikslo tarpinė suma ||   || 9 ||   || 13 ||   || 13 ||   || 15 ||   || 15 ||   || 15 ||   || 16 ||   || 96
 IŠ VISO IŠLAIDŲ ||   || 9 ||   || 13 ||   || 13 ||   || 15 ||   || 15 ||   || 15 ||   || 16 ||   || 96
Duomenų rinkimo regioninės, tyrimų ir
mokslinės konsultacijos
 Nurodyti tikslus ir rezultatus ò ||   ||   || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || IŠ VISO ||
 ||   || REZULTATAI
 || Rezultato rūšis[65] || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų
 || KONKRETUS TIKSLAS[66] Duomenų rinkimo regioninis bendradarbiavimas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - Rezultatas || Regioninės duomenų bazės || 0.5 || 2 || 1 || 2 || 1 || 2 || 1 || 2 || 1 || 2 || 1 || 2 || 1 || 2 || 1 || 14 || 7
 || - Rezultatas || Regioniniai koordinavimo projektai || 0.5 || 2 || 1 || 6 || 3 || 6 || 3 || 6 || 3 || 4 || 2 || 4 || 2 || 8 || 4 || 36 || 18
 || Konkretaus tikslo tarpinė suma || 4 || 2 || 8 || 4 || 8 || 4 || 8 || 4 || 6 || 3 || 6 || 3 || 10 || 5 || 50 || 25
 || KONKRETUS TIKSLAS Tyrimai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - Rezultatas || Tyrimai || 0.5 || 10 || 5 || 10 || 5 || 10 || 5 || 10 || 5 || 12 || 6 || 12 || 6 || 14 || 7 || 78 || 39
 || Konkretaus tikslo tarpinė suma || 10 || 5 || 10 || 5 || 10 || 5 || 10 || 5 || 12 || 6 || 12 || 6 || 14 || 7 || 78 || 39
 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || IŠ VISO IŠLAIDŲ ||   || 7 ||   || 9 ||   || 9 ||   || 9 ||   || 9 ||   || 9 ||   || 12 ||   || 64
Valdymas
 Nurodyti tikslus ir rezultatus   ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
 REZULTATAI
 Rezultato rūšis[67] || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų
 KONKRETUS TIKSLAS [68] BŽP valdymas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas: patariamosios tarybos || Paslaugos || 0,33 || 9 || 3 || 9 || 3 || 9 || 3 || 9 || 3 || 9 || 3 || 9 || 3 || 9 || 3 || 9 || 21
 - Rezultatas: informavimo, ryšių ir Komisijos susitikimai su ekspertais / suinteresuotaisiais subjektais || Produktai || 0,1 || 40 || 4 || 40 || 4 || 50 || 5 || 50 || 5 || 50 || 5 || 60 || 6 || 60 || 6 || 350 || 35
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Konkretaus tikslo tarpinė suma || 49 || 7 || 49 || 7 || 59 || 8 || 59 || 8 || 59 || 8 || 69 || 9 || 69 || 9 || 359 || 56
 IŠ VISO IŠLAIDŲ || 49 || 7 || 49 || 7 || 59 || 8 || 59 || 8 || 59 || 8 || 69 || 9 || 69 || 9 || 359 || 56
Integruota jūrų politika
 Nurodyti tikslus ir rezultatus ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
   || metai || metai || metai || metai || metai || metai || metai
 ò || REZULTATAI
   || Rezultato rūšis [1] || Vidutinės išlaidos || Rezultatų || Išlaidos || Rezultatų || Išlaidos || Rezultatų || Išlaidos || Rezultatų || Išlaidos || Rezultatų || Išlaidos || Rezultatų || Išlaidos || Rezultatų || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso
   || Skaičius || Skaičius || Skaičius || Skaičius || Skaičius || Skaičius || Skaičius || išlaidų
 1 KONKRETUS TIKSLAS: skatinti integruotą jūrų valdymą vietos, regionų, nacionaliniu, jūros baseino, ES ir tarptautiniu lygiu ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultatas: integruotų požiūrių į jūrų reikalų valstybėse narėse ir Europos jūrų baseinuose rėmimo veikla ||   ||  3,01 ||   ||  3,33 ||   ||  3,93 ||   ||  3,93 ||   ||  4,06 ||   ||  4,06 ||   ||  4,25 ||   ||  26,57
 Rezultatas: dvišalių bei regioninių sistemų ir susitikimų su pagrindiniais partneriais, gerinant tarptautinį bendradarbiavimą dėl jūrų reikalų, skaičius ||   ||  0,16 ||   ||  0,17 ||   ||  0,21 ||   ||  0,21 ||   ||  0,21 ||   ||  0,21 ||   ||  0,22 ||   ||  1,39
 1 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   ||  3,17 ||   ||  3,50 ||   ||  4,14 ||   ||  4,14 ||   ||  4,27 ||   ||  4,27 ||   ||  4,47 ||   ||  27,96
 2 KONKRETUS TIKSLAS: plėtoti tarpsektorinę veiklą, kuri yra abipusiai naudinga įvairiems jūrų sektoriams ir (arba) sektorių politikai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultatas: jūrų erdvės planavimo įgyvendinimo valstybėse narėse ir Europos jūrų baseinuose paramos veikla ||   ||  1,76 ||   ||  2,50 ||   ||  3,99 ||   ||  3,99 ||   ||  4,28 ||   ||  4,28 ||   ||  4,73 ||   ||  25,53
 Rezultatas: Priežiūros duomenų rinkinių, kuriais apsikeitė sektoriai, skaičius ||   ||  11,34 ||   ||  12,50 ||   ||  14,81 ||   ||  14,81 ||   ||  15,28 ||   ||  15,28 ||   ||  15,98 ||   ||  100,00
 Rezultatas: Duomenų, surinktų naudojantis Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinklu, atsisiuntimų skaičius ||   ||  23,82 ||   ||  26,25 ||   ||  31,11 ||   ||  31,11 ||   ||  32,09 ||   ||  32,09 ||   ||  33,54 ||   ||  210,01
 2 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   ||  36,92 ||   ||  41,25 ||   ||  49,91 ||   ||  49,91 ||   ||  51,65 ||   ||  51,65 ||   ||  54,25 ||   ||  335,54
 3 KONKRETUS TIKSLAS: parama tvariam augimui, darbo vietoms ir naujovėms jūrų sektoriuose. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultatas: parinktų projektų, kuriems teikiama tiesioginė parama naujovėms, skaičius. ||   ||  2,27 ||   ||  2,51 ||   ||  2,96 ||   ||  2,96 ||   ||  3,05 ||   ||  3,05 ||   ||  3,20 ||   ||  20,00
 Rezultatas: informuotumo ir informacijos platinimo veiksmų ES, nacionaliniu ir regionų lygiu skaičius ||   ||  1,13 ||   ||  1,25 ||   ||  1,48 ||   ||  1,48 ||   ||  1,53 ||   ||  1,53 ||   ||  1,60 ||   ||  10,00
 3 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   ||  3,40 ||   ||  3,76 ||   ||  4,44 ||   ||  4,44 ||   ||  4,58 ||   ||  4,58 ||   ||  4,80 ||   ||  30,00
 4 KONKRETUS TIKSLAS: Jūrų aplinkos apsauga ir tvarus jūrų bei pakrantės išteklių naudojimas. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultatas: Jūsų strategijos pagrindų direktyvos įgyvendinimo rėmimo veiksmai. ||   ||   ||  5,50 ||   ||  5,50 ||   ||  5,50 ||   ||  5,50 ||   ||  5,50 ||   ||  5,50 ||   ||  5,50 ||   ||  38,50
 IŠ VISO IŠLAIDŲ ||   ||  49 ||   || 54 ||   || 64 ||   || 64 ||   || 66 ||   || 66 ||   || 69 ||   || 432
Regioninė žuvininkystės valdymo
organizacija (RŽVO) – savanoriškai
 || Nurodyti tikslus ir rezultatus   ò ||   ||   || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || IŠ VISO
 || REZULTATAI
 || Rezultato rūšis[69] || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų
 KONKRETUS TIKSLAS[70]… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas || Parengiamasis darbas naujoms tarptautinėmis žuvininkystės organizacijoms ir kiti neprivalomi indėliai į tarptautines organizacijas ||   || 18 || 10 || 18 || 13 || 18 || 13 || 18 || 13 || 18 || 14 || 18 || 16 || 18 || 15 || 126 || 94 ||
 || IŠ VISO IŠLAIDŲ || 18 || 10 || 18 || 13 || 18 || 13 || 18 || 13 || 18 || 14 || 18 || 16 || 18 || 15 || 126 || 94

6.2.3.
Numatomas poveikis administracinio pobūdžio
asignavimams
6.2.3.1.
          Suvestinė

–
¨        Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
asignavimai nenaudojami
–
¨        Pasiūlymui įgyvendinti administraciniai asignavimai naudojami
taip:
mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
   || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || IŠ VISO
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai || 11.432 || 11.432 || 11.432 || 11.432 || 11.432 || 11.432 || 11.432 || 80.024
 Kitos administracinės išlaidos || 3.260 || 3.260 || 3.260 || 3.260 || 3.260 || 3.260 || 3.260 || 22.820
 Tarpinė suma pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 14.692 || 14.692 || 14.692 || 14.692 || 14.692 || 14.692 || 14.692 || 102.844
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[71] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai || 1.724 || 1.724 || 1.724 || 1.724 || 1.724 || 1.724 || 1.724 || 12.068
 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos || 8.276 || 8.276 || 8.276 || 8.276 || 8.276 || 9.276 || 9.276 || 59.932
 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 11 || 11 || 72
 IŠ VISO || 24.692 || 24.692 || 24.692 || 24.692 || 24.692 || 25.692 || 25.692 || 174.844
Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai
–
¨        Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
nenaudojami
–
¨        Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
naudojami taip:
Sąmatą nurodyti sveikais skaičiais (arba ne
smulkiau nei dešimtųjų tikslumu)
 ||   || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai
 ||  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) ||
 11 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės)) || 82 || 82 || 82 || 82 || 82 || 82 || 82 ||
 XX 01 01 02 (Delegacijos) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 ||
 XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais: FTE)[72] ||
 11 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) || 12 || 12 || 12 || 12 || 12 || 12 || 12 ||
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 11 01 04 yy || - būstinėje[73] || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 ||
 - delegacijose || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 ||
 XX 01 05 02 (CA, INT, SNE - netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE - tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO || 118 || 118 || 118 || 118 || 118 || 118 || 118 ||
XX yra
atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
Žmogiškųjų išteklių
poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei
valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus
finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal
metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
Vykdytinų užduočių
aprašas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai ||
 Išorės personalas ||

6.2.4.
Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine
programa

–
¨        Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka kitą daugiametę
finansinę programą.
–
¨        Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti
daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą.
Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir
nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.
–
¨        Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo
priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą[74].
Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti atitinkamas
išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.

6.2.5.
Trečiųjų šalių įnašai pagal
pasidalijamojo valdymo principą

–
Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su
trečiosiomis šalimis finansavimo
–
¨ Pasiūlyme numatyta, kad, be Europos finansavimo, turi būti taikomas
bendras finansavimas. Tikslios sumos neįmanoma apskaičiuoti, kol nebus priimtos
veiklos programos:
Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   || Metai N || Metai N+1 || Metai N+2 || Metai N+3 || … atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || Iš viso
 Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

6.3.
          Numatomas poveikis įplaukoms

–
¨        Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms
–
¨        Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
·
¨     nuosaviems ištekliams
·
¨     įvairioms įplaukoms
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Biudžeto įplaukų eilutė || Asignavimai, skirti einamųjų metų biudžetui || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[75]
 Metai N || Metai N+1 || Metai N+2 || Metai N+3 || … atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą)
 Straipsnis …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Įvairių asignuotųjų
įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas
poveikis.
Nurodyti poveikio
įplaukoms apskaičiavimo metodą.
[1]               OL
C , , p. .
[2]               OL
C , , p. .
[3]               OL L 223, 2006 8 15, p. 1
[4]               OL L 160, 2006 6 14, p. 1.
[5]               OL L 209, 2005 8 11, p. 1.
[6]               OJ L 176, 2007 7 6, p. 1.
[7]               COM(2010)
2020 galutinis, 2010 3 3.
[8]           OL L 164, 2008 6 25,
p. 19.
[9]               OL L 286, 2008 10 29, p.1.
[10]             OL
L 343, 2009 12 22, p. 1.
[11]             COM(2011)
615 galutinis.
[12]             COM(2002) 511 galutinis.
[13]             OL
L [..], […], p.
[14]             OL
L 176, 2007 7 6, p. 1.
[15]             COM(2007)575 galutinis, 2007 10 10.
[16]             2010
m. birželio 14 d. Bendrųjų reikalų tarybos išvados, 2010 m. spalio 21 d. EP
rezoliucija dėl integruotos jūrų politikos (IJP). Padarytos pažangos vertinimas
ir nauji uždaviniai.
[17]             OL
L [..], […], p.
[18]             COM(2009)163 galutinis, 2009 4 22.
[19]             2010
m. lapkričio 9 d. sprendimas susijungtose bylose C-92/09 ir C-93/09, Schecke.

[20]             OL L 55, 2011 2 28, p. 13.
[21]             COM(2011) 425 galutinis.
[22]             COM(2011) 615 galutinis.
[23]             OL L 148, 2002 6 6.
[24]             OL L 134, 2004 4 30, p.114.
[25]             OL L 5, 2004 1 9, p. 25.
[26]             OL L, P..
[27]             OL L [..], [...], p.
[28]             OL L 206, 1992 7 22, p. 7.
[29]             OL L 20, 2010 1 26, p. 7.
[30]             OL
L 189, 2007 7 20, p. 1.
[31]             OL
L 204, 2009 8 6, p. 15.
[32]             OL
L 114, 2001 4 24, p. 1.
[33]             OL
L 154, 2003 6 21, p. 1.
[34]             OL
L 93, 2006 3 31, p. 12; OL L 335M , 2008 12 13, p. 213 (MT).
[35]             OL
L 343, 2009 12 22, p. 1.
[36]             OL
L 292, 1996 11 15, p. 2.
[37]             OL L 83, 1999 3 27, p.1.
[38]             OL
L 303, 2000 12 2, p. 16.
[39]             OL
L 180, 2000 7 19, p. 22.
[40]             OL
L 134, 2004 4 30, p. 1.
[41]             OL
L 175, 1985 7 5, p. 40.
[42]             OL
L 197, 2001 7 21, p. 30.
[43]             OL L 5, 2004 1 9, p. 25.
[44]             VGV
– veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas.
[45]             Kaip
nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies a arba b punkte.
[46]             Informacija
apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje
„BudgWeb“: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[47]             Kaip
nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje.
[48]             Tyrimas
„Regionų valdysena globalizacijos sąlygomis: valdysenos tvarkos ir
administracinių sąnaudų peržiūra. Valstybių narių valdžios institucijų
administracinis darbo krūvis ir sąnaudos įgyvendinant ERPF ir Sanglaudos fondo
paramą“, 2010 m.
[49]             Išskyrus
duomenų rinkimą ir kontrolės priemones.
[50]             Išimtys
yra aiškiai nurodytos ir pagrįstos politikos terminais (mažos apimties
žuvininkystė, kolektyviniai veiksmai, nutolusios Graikijos salos, atokiausi
regionai).
[51]             DA.
DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA – nediferencijuotieji asignavimai.
[52]             ELPA
– Europos laisvosios prekybos asociacija.
[53]             Šalių
kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.
[54]             DA.
DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA – nediferencijuotieji asignavimai.
[55]             ELPA
– Europos laisvosios prekybos asociacija.
[56]             Šalių
kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.
[57]             Techninė
ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų
įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai,
tiesioginiai moksliniai tyrimai.
[58]             Rezultatai
– tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuotų studentų mainų skaičius,
nutiestų kelių kilometrai ir kt.).
[59]             Kaip
apibūdinta 1.4.2 skirsnyje. „Konkretus (-ūs) tikslas (-ai)…“.
[60]             Rezultatai
– tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuotų studentų mainų skaičius,
nutiestų kelių kilometrai ir kt.).
[61]             Kaip
apibūdinta 1.4.2 skirsnyje. „Konkretus (-ūs) tikslas (-ai)…“.
[62]             Rezultatai
– tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuotų studentų mainų skaičius,
nutiestų kelių kilometrai ir kt.).
[63]             Kaip
apibūdinta 1.4.2 skirsnyje. „Konkretus (-ūs) tikslas (-ai)…“
[64]             Rezultatai
– tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuotų studentų mainų skaičius,
nutiestų kelių kilometrai ir kt.).
[65]             Rezultatai
– tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuotų studentų mainų skaičius,
nutiestų kelių kilometrai ir kt.).
[66]             Kaip
apibūdinta 1.4.2 skirsnyje. „Konkretus (-ūs) tikslas (-ai)…“
[67]             Rezultatai
– tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuotų studentų mainų skaičius,
nutiestų kelių kilometrai ir kt.).
[68]             Kaip
apibūdinta 1.4.2 skirsnyje. „Konkretus (-ūs) tikslas (-ai)…“
[69]             Rezultatai
– tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuotų studentų mainų skaičius,
nutiestų kelių kilometrai ir kt.).
[70]             Kaip
apibūdinta 1.4.2 skirsnyje. „Konkretus (-ūs) tikslas (-ai)…“
[71]             Techninė
ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų
įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai,
tiesioginiai moksliniai tyrimai.
[72]             CA
– sutartininkas („Contract Agent“); INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas
(„Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en
Délégation“); LA – vietinis darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis
nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“)
[73]             Iš
esmės Struktūriniai fondai, Europos žemės ūkio ir kaimo plėtros fondas (EAFRD)
ir Europos žuvininkystės fondas (EFF).
[74]             Žr.
Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.
[75]             Tradiciniai
nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis,
t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų.