               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 10 19
            COM(2017) 603 final
            2017/0263(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi dvidešimtajame eiliniame Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvencijos susitariančiųjų šalių susitikime dėl pasiūlymo iš dalies pakeisti Protokolo dėl specialiai saugomų Viduržemio jūros zonų ir biologinės įvairovės II priedą

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas susijęs su sprendimu, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi dvidešimtajame eiliniame Barselonos konvencijos susitariančiųjų šalių susitikime dėl Protokolo dėl specialiai saugomų Viduržemio jūros zonų ir biologinės įvairovės II priedo pakeitimų.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Barselonos konvencija ir protokolai

               Barselonos konvencija dėl Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos (toliau – Barselonos konvencija) siekiama taršos prevencijos, mažinimo ir šalinimo priemonėmis užtikrinti, kad gamtiniai jūros bei žemės ištekliai būtų valdomi tausiai, o jūros aplinka ir pakrančių zonos būtų apsaugotos. Barselonos konvencija įsigaliojo 2004 m. liepos 9 d.

               Barselonos konvenciją sudaro septyni protokolai, kurių kiekvienas skirtas konkretiems Viduržemio jūros aplinkos išsaugojimo aspektams, įskaitant Protokolą dėl specialiai saugomų Viduržemio jūros zonų ir biologinės įvairovės (jis pasirašytas 1995 m. ir juo pakeistas susijęs 1982 m. protokolas) bei jo priedus.

               Europos Sąjunga yra prisijungusi prie Barselonos konvencijos
                  1
                ir jos protokolų
                  2
               . Italija, Graikija, Ispanija, Prancūzija, Slovėnija, Malta, Kipras ir Kroatija kartu su 13 ES nepriklausančių Viduržemio jūros regiono valstybių taip pat yra Barselonos konvencijos ir jos protokolų šalys.

               2.2.Dvidešimtasis eilinis susitariančiųjų šalių susitikimas

               Dvidešimtasis eilinis Barselonos konvencijos susitariančiųjų šalių susitikimas įvyks Tiranoje (Albanija) 2017 m. gruodžio 17–20 d.

               Per susitikimą šalių bus paprašyta priimti sprendimą dėl, inter alia, teisinę galią turinčio akto, t. y. pasiūlymo iš dalies pakeisti Protokolo dėl specialiai saugomų teritorijų ir biologinės įvairovės Viduržemio jūroje (toliau – Protokolas) II priedą („Nykstančių rūšių arba rūšių, kurioms gresia išnykimas, sąrašą“).

               Priimant bet kokį Protokolo priedų pakeitimą taikoma Barselonos konvencijos 23 straipsnyje aprašyta tvarka. Tokie pakeitimai priimami Protokolo susitariančiųjų šalių trijų ketvirtadalių balsų dauguma. Remiantis Barselonos konvencijos 25 straipsniu, „Europos ekonominė bendrija […], naudojasi teise turėti tiek balsų, kiek [...] turi valstybių narių, kurios yra Konvencijos ir vieno ar kelių protokolų susitariančiosios šalys; Europos ekonominė bendrija […] nesinaudoja balso teise atvejais, kai ta teise naudojasi atitinkamos valstybės narės, ir atvirkščiai“.

               2.3.Numatomi Protokolo II priedo pakeitimai

               Per dvidešimtąjį eilinį Barselonos konvencijos susitariančiųjų šalių susitikimą 2017 m. gruodžio17–20 d. šalys turi priimti Protokolo II priedo pakeitimus (toliau – numatomas aktas).

               Numatomo akto tikslai:

               – į Protokolo II priedo rūšių sąrašą įtraukti keturias naujas Anthozoa (jūrinių koralinių polipų, įskaitant koralus, klasė) rūšis, t. y. Isidella elongata, Dendrophyllia cornigera, Dendrophyllia ramea ir Desmophyllum dianthus,

               – atnaujinti kelių jūrų ir pakrančių paukščių rūšių pavadinimus, atsižvelgiant į taksonominius pakeitimus, padarytus po paskutinių Protokolo priedų pakeitimų.

               Numatomas aktas tampa privalomas šalims pagal Barselonos konvencijos 29 straipsnį, kuriame nustatyta, kad „[b]et koks šios Konvencijos protokolas yra privalomas minėto protokolo Susitariančiosioms Šalims“, ir 23 straipsnį, kuriame nustatyta, kad „[š]ios Konvencijos arba bet kurio protokolo priedai yra neatskiriama Konvencijos arba tokio protokolo dalis, priklausomai nuo konkretaus atvejo“.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Protokolu sudarytas „Nykstančių rūšių arba rūšių, kurioms gresia išnykimas, sąrašas“ ir „Rūšių, kurių eksploatavimas reglamentuojamas, sąrašas“ (12 straipsnis). Šie du sąrašai sudaro atitinkamai Protokolo II ir III priedus. Susitariančiosios šalys privalo priimti suderintas priemones, kuriomis būtų užtikrinama į šiuos priedus įtrauktų gyvūnų ir augalų rūšių apsauga ir išsaugojimas.

               Pirma, numatomame akte siūloma atnaujinti kelių jūrų ir pakrančių paukščių rūšių pavadinimus, atsižvelgiant į taksonominius pakeitimus, padarytus po paskutinių Protokolo priedų pakeitimų. Tie pakeitimai nėra reikšmingi ar esminiai – tiesiog atnaujinami į sąrašą jau įtrauktų rūšių pavadinimai.

               Antra, numatomame akte siūloma į Protokolo II priedo rūšių sąrašą įrašyti keturias naujas Anthozoa rūšis (Isidella elongata, Dendrophyllia cornigera, Dendrophyllia ramea ir Desmophyllum dianthus).

               Šį antrąjį pasiūlymą aptarė atitinkamas Konvencijos techninis organas 13-ajame Protokolo ryšių centrų atstovų posėdyje, kuriame buvo atstovaujama ES.

               Atitinkamos keturios koralų rūšys aptinkamos Bendrijos svarbos „Rifų“ tipo buveinėse, kurių apsaugai reikia steigti specialias saugomas teritorijas
                  3
               , kaip nurodyta Buveinių direktyvos
                  4
                I priede. Visų pirma Dendrophyllia ramea bendrija, Dendrophyllia cornigera bendrija, Isidella elongata facija ir  baltųjų koralų bendrijos, tokios kaip Lophelia pertusa  ir Madrepora oculata (su jomis, kaip žinoma, susijusi Desmophyllum dianthus rūšis), yra įrašytos į „Europos Sąjungos natūralių buveinių aiškinimo vadovą“
                  5
                kaip Viduržemio jūros rifus formuojančios rūšys. Viduržemio jūros raudonojoje nykstančių rūšių knygoje
                  6
                šios keturios rūšys pripažintos rūšimis, kurioms gresia išnykimas: Dendrophyllia ramea dabar priskiriama pažeidžiamoms rūšims, Dendrophyllia cornigera ir Desmophyllum dianthus – nykstančioms rūšims, o Isidella elongate  – sparčiai nykstančioms rūšims ir laikoma beveik endemine. Trys iš susijusių rūšių (D. ramea, D. cornigera ir D. dianthus) priklauso akmeninių koralų grupei, įrašytai į Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos II priedėlį, taigi ir į Tarybos reglamento (EB) Nr. 338/97
                  7
                (Prekybos laukine flora ir fauna reglamentas) B priedą. Tos keturios Anthozoa rūšys Viduržemio jūroje patiria daugeriopą antropogeninį poveikį: jas veikia žvejyba demersiniais tralais ir dugninėmis ūdomis, taip pat patenkantys teršalai, gręžimas, visuotinis atšilimas ir vandenynų rūgštėjimas. Jų gebėjimas atsikurti gali būti labai menkas dėl to, kad jos palyginti lėtai auga ir sunkiai plinta, o jų gyvenimo trukmė palyginti ilga. Nors mokslinės informacijos apie šių keturių rūšių populiaciją trūksta, turimi populiacijos duomenys arba kokybiniai stebėjimai rodo, kad buveinė pavojingai regresuoja ir (arba) populiacija mažėja.

               Pritardama šiems pasiūlymams Sąjunga užtikrina savo vidaus ir išorės veiksmų nuoseklumą.

               Sąjunga yra įsipareigojusi bendradarbiauti tarptautiniu mastu biologinės įvairovės apsaugos srityje pagal SESV 191 straipsnio 1 dalį, JT Biologinės įvairovės konvencijos (toliau – BĮK) 5 straipsnį ir sprendimus, priimtus BĮK šalių konferencijos dešimtajame, dvyliktajame ir tryliktajame susitikimuose, kurie vyko 2010 m. Nagojoje
                  8
               , 2014 m. Pjongčange
                  9
                ir 2016 m. Meksikoje. Atsižvelgiant į tai, į sąrašą įtraukti siūlomos rūšys visų pirma susijusios su BĮK šalių konferencijos dešimtajame susitikime priimtu Sprendimu XIII/11
                  10
               , kuriuo skatinama įgyvendinti savanorišką specialų darbo planą dėl biologinės įvairovės šaltavandeniuose rajonuose, be kita ko, siekiant išsaugoti ir didinti ekosistemų atsparumą šaltavandeniuose rajonuose.

               Šis pasiūlymas taip pat atitinka 2012 m. Jungtinių Tautų konferencijoje darnaus vystymosi klausimais išreikštą susirūpinimą „dėl didelio koralų rifų ir mangrovių jautrumo poveikiui, kurį, be kita ko, daro klimato kaita, vandenynų rūgštėjimas, peržvejojimas, žalinga žvejybos praktika ir tarša“, ir toje pačioje konferencijoje priimtą įsipareigojimą „remti tarptautinį bendradarbiavimą, kuriuo siekiama išsaugoti koralų rifų ir mangrovių ekosistemas, pasinaudoti jų socialiniais, ekonominiais ir aplinkosauginiais privalumais, palengvinti techninį bendradarbiavimą ir savanorišką keitimąsi informacija“.

               Pasiūlymas taip pat padeda siekti darnaus vystymosi 14.2 tikslo, kuriuo siekiama „iki 2020 m. tausiai vald[ant] ir saug[ant] jūrų ir pakrančių ekosistemas išvengti reikšmingo neigiamo poveikio, be kita ko, didinant jų atsparumą, ir imtis veiksmų jas atkurti, kad vandenynai taptų sveiki ir produktyvūs“.

               Atsižvelgdama į išdėstytas aplinkybes, Sąjunga turėtų palaikyti pasiūlymą iš dalies pakeisti Protokolo II priedą.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 218 straipsnio 9 dalyje nustatyta, kad priimami sprendimai, kuriais nustatomos „pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinį poveikį pagal atitinkamo organo veiklą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios pagal tarptautinę teisę neturi privalomojo poveikio, bet „gali labai paveikti ES teisės aktų leidėjo priimtus teisės aktus“
                  11
               .

               4.1.2.Teisinio pagrindo taikymas aptariamuoju atveju

               Aktas, kurį Barselonos konvencijos susitariančiųjų šalių susitikime prašoma priimti, yra teisinę galią turintis aktas. Vadovaujantis Barselonos konvencijos 23 ir 29 straipsniais, numatomas aktas bus privalomas pagal tarptautinę teisę. Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas iš esmės priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu turi būti laikomasi tam tikros pozicijos, tikslo ir turinio.

               4.2.2.Teisinio pagrindo taikymas aptariamuoju atveju

               Numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su aplinka. Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 192 straipsnio 1 dalis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 192 straipsnio 1 dalis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               2017/0263 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi dvidešimtajame eiliniame Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvencijos susitariančiųjų šalių susitikime dėl pasiūlymo iš dalies pakeisti Protokolo dėl specialiai saugomų Viduržemio jūros zonų ir biologinės įvairovės II priedą

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Tarybos sprendimu 1999/802/EB
                  12
                Bendrija sudarė Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvenciją (toliau – Barselonos konvencija); ji įsigaliojo 2004 m. liepos 9 d.;

               (2)Sąjunga taip pat yra Protokolo dėl specialiai saugomų Viduržemio jūros zonų ir biologinės įvairovės (toliau – Protokolas), kurį Bendrija sudarė Tarybos sprendimu 1999/800/EB
                  13
                ir kuris įsigaliojo 1999 m. gruodžio 12 d., šalis;

               (3)pagal Barselonos konvencijos 18 straipsnį viena iš susitariančiųjų šalių susitikimų funkcijų – priimti, persvarstyti ir prireikus iš dalies keisti Konvencijos priedus ir protokolus;

               (4)dvidešimtąjį eilinį Barselonos konvencijos susitariančiųjų šalių susitikimą numatyta surengti Tiranoje (Albanija) 2017 m. gruodžio 17–20 d. Be kitų darbotvarkės punktų, susitikime turi būti priimti Protokolo II priedo pakeitimai;

               (5)šių pakeitimų tikslas yra į Protokolo II priede pateiktą rūšių sąrašą įtraukti keturias naujas Anthozoa rūšis (Isidella elongata, Dendrophyllia cornigera, Dendrophyllia ramea ir Desmophyllum dianthus) ir tame sąraše atnaujinti kelių jūrų ir pakrančių paukščių rūšių pavadinimus, atsižvelgiant į tam tikrus taksonominius pakeitimus, padarytus po paskutinių Protokolo priedų pakeitimų;

               (6)Protokolo II priedo pakeitimai Sąjungai bus privalomi, todėl tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi dvidešimtajame eiliniame Barselonos konvencijos susitariančiųjų šalių susitikime;

               (7)į Protokolo II priedą siūlomos įtraukti keturios Anthozoa rūšys aptinkamos Bendrijos svarbos natūralių buveinių tipuose, kurių apsaugai būtina steigti specialias saugomas teritorijas, kaip nustatyta Tarybos direktyvos 92/43/EEB
                  14
                I priede. Trys iš tų rūšių taip pat įtrauktos į Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos II priedėlį, kuris Sąjungoje įgyvendinamas Tarybos reglamento (EB) Nr. 338/97
                  15
                B priedu. Žinoma, kad visoms į sąrašą įtraukti siūlomoms rūšims Viduržemio jūroje gresia išnykimas, todėl joms reikia didesnės apsaugos nuo žmogaus veiklos, o ji užtikrinama pagal Protokolą;

               (8)kadangi dvidešimtajame eiliniame Barselonos konvencijos susitariančiųjų šalių susitikime siūloma priimti sprendimą iš dalies pakeisti Protokolo II priedą, tą sprendimą po priėmimo tikslinga paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

               (9)remiantis Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 17 straipsnio 1 dalimi, dvidešimtajame eiliniame Barselonos konvencijos susitariančiųjų šalių susitikime Sąjungai turi atstovauti Komisija. Valstybės narės turi palaikyti Sąjungos poziciją pagal ES sutarties 4 straipsnio 3 dalį,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi dvidešimtajame eiliniame Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvencijos (Barselonos konvencijos) susitariančiųjų šalių susitikime, – palaikyti pasiūlymą dėl sprendimo iš dalies pakeisti Protokolo dėl specialiai saugomų Viduržemio jūros zonų ir biologinės įvairovės (Protokolo) II priedą, kiek tai susiję su:

               (1)šių rūšių įtraukimu į sąrašą:

               –Dendrophyllia cornigera,

               –Dendrophyllia ramea,

               –Desmophyllum dianthus,

               –Isidella elongata;

               (2)priede nurodytų jūrų ir pakrančių paukščių rūšių pavadinimų, kurie buvo pakeisti dėl taksonominių pakeitimų, atnaujinimu.

               2 straipsnis

               1 straipsnyje nurodytas sprendimas po priėmimo skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai ir valstybėms narėms.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  1977 m. liepos 25 d. Tarybos sprendimas 77/585/EEB dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos konvencijos ir Protokolo dėl Viduržemio jūros taršos, sukeliamos atliekų, išmetamų iš laivų ir orlaivių, prevencijos sudarymo (OL L 240, 1977 9 19, p. 1) ir 1999 m. spalio 22 d. Tarybos sprendimas, priimantis Konvencijos dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos ir Protokolo dėl taršos, sukeliamos atliekų, išmetamų iš laivų ir lėktuvų, prevencijos (Barselonos konvencijos) pakeitimus (OL L 322, 1999 12 14, p. 32).

                     (2)
                  1999 m. spalio 22 d. Tarybos sprendimas 1999/800/EB dėl Protokolo dėl specialiai saugomų teritorijų ir biologinės įvairovės Viduržemio jūroje sudarymo ir to protokolo priedų priėmimo (Barselonos konvencija) (OL L 322, 1999 12 14, p. 1).

                     (3)
                  Pagal Buveinių direktyvos 1 straipsnio 1 dalyje pateiktą apibrėžtį speciali saugoma teritorija – tai Bendrijos svarbos teritorija, kurią valstybės narės įsteigė įstatymu, administraciniu aktu ir (arba) sutartimi ir kurioje yra taikomos būtinos apsaugos priemonės, skirtos palaikyti ar atstatyti natūralių buveinių ir (ar) rūšių, kurioms teritorija yra įsteigta, gerą apsaugos būklę bei populiacijas.

                     (4)
                  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

                     (5)
                  „Europos Sąjungos natūralių buveinių aiškinimo vadovas“ (EUR 28 redakcija), Natūralių buveinių komiteto patvirtintas 1999 m. spalio 4 d. (EUR 15 redakcija), su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2013 m.
                  http://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/habitatsdirective/docs/Int_Manual_EU28.pdf
                  .

                     (6)

                  http://www.iucnredlist.org/initiatives/mediterranean.

                     (7)
                  1996 m. gruodžio 9 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 338/97 dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą (OL L 61, 1997 3 3, p. 1).

                     (8)
                  Sprendimas X/2 „2011–2020 m. strateginis biologinės įvairovės išsaugojimo planas ir Aičio biologinės įvairovės tikslai“, įskaitant Aičio biologinės įvairovės 10-ą tikslą „iki 2015 m. sumažinti įvairiopą antropogeninį poveikį koralų rifams ir kitoms pažeidžiamoms ekosistemoms, kurias veikia klimato kaita ir vandenynų rūgštėjimas, kad būtų išlaikytas jų vientisumas ir gyvavimas“.

                     (9)
                  Sprendimo XII/23 priedas „Prioritetiniai veiksmai siekiant Aičio biologinės įvairovės 10-o tikslo, susijusio su koralų rifais ir artimai susijusiomis ekosistemomis“.

                     (10)
                  Sprendimas XIII/11 „Savanoriškas specialus darbo planas dėl biologinės įvairovės šaltavandeniuose rajonuose, priklausančiuose Konvencijos jurisdikcijai“.

                     (11)
                  Sprendimo Vokietija prieš Tarybą (OIV), byla C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (12)
                  1999 m. spalio 22 d. Tarybos sprendimas 1999/802/EB, priimantis Konvencijos dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos ir Protokolo dėl taršos, sukeliamos atliekų, išmetamų iš laivų ir lėktuvų, prevencijos (Barselonos konvencijos) pakeitimus (OL L 322, 1999 12 14, p. 32).

                     (13)
                  1999 m. spalio 22 d. Tarybos sprendimas 1999/800/EB dėl Protokolo dėl specialiai saugomų teritorijų ir biologinės įvairovės Viduržemio jūroje sudarymo ir to protokolo priedų priėmimo (Barselonos konvencija) (OL L 322, 1999 12 14, p. 1).

                     (14)
                  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

                     (15)
                  1996 m. gruodžio 9 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 338/97 dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą (OL L 61, 1997 3 3, p. 1).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 10 19
            COM(2017) 603 final
            PRIEDAS
            prie
            Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi dvidešimtajame eiliniame Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvencijos susitariančiųjų šalių susitikime dėl pasiūlymo iš dalies pakeisti Protokolo dėl specialiai saugomų Viduržemio jūros zonų ir biologinės įvairovės II priedą

               PRIEDAS

               prie

               Tarybos sprendimo

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi dvidešimtajame eiliniame Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvencijos susitariančiųjų šalių susitikime dėl pasiūlymo iš dalies pakeisti Protokolo dėl specialiai saugomų Viduržemio jūros zonų ir biologinės įvairovės II priedą

               Priedas

               Protokolo dėl specialiai saugomų Viduržemio jūros zonų ir biologinės įvairovės II priede padarytų taksonominių pakeitimų, susijusių su jūrų ir pakrančių paukščių rūšimis, sąrašas

               Protokolo dėl specialiai saugomų Viduržemio jūros zonų ir biologinės įvairovės (toliau – Protokolas) II priedą siūloma atnaujinti dėl šių taksonominių pakeitimų, susijusių su jūrų ir pakrančių paukščių rūšių pavadinimais arba klasifikavimu:

               (1)šios rūšys susietos su kita taksonomine grupe:

               –„Fucus virsoides J. Agardh“ iš tipo „Rhodophyta“ perkelta į tipą „Heterokontophyta“,

               –„Kallymenia spathulata (J. Agardh) P.G. Parkinson“ iš tipo „Heterokontophyta“ perkelta į tipą „Rhodophyta“;

               (2)iš kategorijos „Aves“ išbrauktos šios rūšys:

               –„Hydrobates pelagicus (Linnaeus, 1758)“,

               –„Phalacrocorax aristotelis (Linnaeus, 1761)“,

               –„Phalacrocorax pygmeus (Pallas, 1773)“,

               –„Phoenicopterus ruber (Linnaeus, 1758)“,

               –„Sterna albifrons (Pallas, 1764)“,

               –„Sterna bengalensis (Lesson, 1831)“,

               –„Sterna caspia (Pallas, 1770)“,

               –„Sterna nilotica (Gmelin, JF, 1789)“,

               –„Sterna sandvicensis (Latham, 1878)“;

               o į tą pačią kategoriją įrašytos šios rūšys:

               –„Hydrobates pelagicus ssp. melitensis (Schembri, 1843)“,

               –„Phalacrocorax aristotelis ssp. desmarestii (Payraudeau, 1826)“,

               –„Microcarbo pygmaeus (Pallas, 1773)“,

               –„Phoenicopterus roseus (Pallas, 1811)“,

               –„Sternula albifrons (Pallas, 1764)“,

               –„Thalasseus bengalensis (Lesson, 1831)“,

               –„Hydroprogne caspia (Pallas, 1770)“,

               –„Gelochelidon nilotica (Gmelin, JF, 1789)“,

               –„Thalasseus sandvicensis (Latham, 1878)“.


|

52010PC0298

Pasiūlymas Tarybos sprendimas kuriuo atnaujinamas leidimas toliau prekiauti produktais, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų Bt11 (SYN-BTØ11-1) kukurūzų, kurie susideda arba yra pagaminti iš jų, kuriuo leidžiama naudoti maisto produktus ir maisto produktų ingredientus, kurių sudėtyje yra Bt11 (SYN-BTØ11-1) pašarinių kukurūzų, pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, ir kuriuo panaikinamas Komisijos sprendimas 2004/657/EB (Tekstas autentiškas tik prancūzų kalba) (Tekstas svarbus EEE)  /* KOM/2010/0298 galutinis - NLE 2010/0156 */

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.6.4KOM(2010)298 galutinis2010/0156 (NLE)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASkuriuo atnaujinamas leidimas toliau prekiauti produktais, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų Bt11 (SYN-BTØ11-1) kukurūzų, kurie susideda arba yra pagaminti iš jų, kuriuo leidžiama naudoti maisto produktus ir maisto produktų ingredientus, kurių sudėtyje yra Bt11 (SYN-BTØ11-1) pašarinių kukurūzų, pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, ir kuriuo panaikinamas Komisijos sprendimas 2004/657/EB(Tekstas autentiškas tik prancūzų kalba) (Tekstas svarbus EEE)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPridedamas Tarybos sprendimo pasiūlymas yra susijęs su leidimo toliau prekiauti esamais maisto produktais ir maisto produktų ingredientais, pagamintais iš genetiškai modifikuotų Bt11 kukurūzų, atnaujinimu, su leidimo toliau prekiauti esamais pašarais, kurie susideda iš Bt11 kukurūzų arba yra pagaminti iš jų, atnaujinimu ir su leidimu naudoti kitus nei maistas ar pašarai produktus, kurių sudėtyje yra Bt11 kukurūzų arba kurie susideda iš jų, išskyrus auginimui. Todėl 2007 m. balandžio 17 d. „Syngenta Seeds S.A.S.“ Komisijai pateikė prašymą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų.Pridedamas pasiūlymas taip pat yra susijęs su leidimo teikti rinkai maisto produktus ir maisto produktų ingredientus, kurių sudėtyje yra Bt11 saldžiųjų kukurūzų arba kurie susideda iš jų, kuriuos naudoti leidžiama pagal Komisijos sprendimą 2004/657/EB, atnaujinimu bei susijęs su leidimu naudoti maisto produktus ir maisto produktų ingredientus, kurių sudėtyje yra pašarinių kukurūzų arba kurie susideda iš jų, kuriuos naudoti ES leidimas niekada nebuvo išduotas.2009 m. vasario 17 d. Europos maisto saugos tarnyba pateikė palankią nuomonę pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 ir 18 straipsnius. Jos nuomone, vertinant galimą poveikį žmonių ir gyvūnų sveikatai ar aplinkai, Bt11 kukurūzai yra tokie pat saugūs, kaip ir genetiškai nemodifikuoti kukurūzai. Todėl Europos maisto saugos tarnyba padarė išvadą, jog nėra tikėtina, kad prašyme aprašytų produktų, kurių sudėtyje yra Bt11 kukurūzų, kurie susideda arba yra pagaminti iš jų, pateikimas rinkai darys nepageidaujamą poveikį žmonių ir gyvūnų sveikatai ar aplinkai, produktus naudojant pagal numatytą paskirtį.Atsižvelgiant į šias aplinkybes, Komisijos sprendimo projektas, kuriuo atnaujinamas leidimas toliau prekiauti produktais, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų Bt11 kukurūzų, kurie susideda arba yra pagaminti iš jų, kuriuo leidžiama naudoti maisto produktus ir maisto produktų ingredientus, kurių sudėtyje yra Bt11 pašarinių kukurūzų ar kurie susideda iš jų, ir kuriuo panaikinamas Komisijos sprendimas 2004/657/EB, 2010 m. balandžio 19 d. pateiktas balsavimui Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniame komitete. Dvylika valstybių narių (167 balsai) balsavo už, devynios valstybės narės (84 balsai) balsavo prieš, trys valstybės narės (46 balsai) susilaikė, trims valstybėms narėms (48 balsai) nebuvo atstovaujama.Todėl pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnio 2 dalį ir Tarybos sprendimo 1999/468/EB su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu 2006/512/EB, 5 straipsnį Komisija turi pateikti Tarybai pasiūlymą dėl priemonių, kurių reikia imtis; Taryba per tris mėnesius kvalifikuota balsų dauguma turi priimti sprendimą ir informuoti Parlamentą.2010/0156 (NLE)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASkuriuo atnaujinamas leidimas toliau prekiauti produktais, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų Bt11 (SYN-BTØ11-1) kukurūzų, kurie susideda arba yra pagaminti iš jų, kuriuo leidžiama naudoti maisto produktus ir maisto produktų ingredientus, kurių sudėtyje yra Bt11 (SYN-BTØ11-1) pašarinių kukurūzų, pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, ir kuriuo panaikinamas Komisijos sprendimas 2004/657/EB(Tekstas autentiškas tik prancūzų kalba) (Tekstas svarbus EEE)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų[1], ypač į jo 7 straipsnio 3 dalį, 11 straipsnio 3 dalį, 19 straipsnio 3 dalį ir 23 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,kadangi:1.  2007 m. balandžio 17 d. „Syngenta Seeds S.A.S.“ bendrovės „Syngenta Crop Protection AG“ vardu Komisijai pateikė prašymą pagal Reglamento (EB) Nr. 1839/2003 5, 11, 17 ir 23 straipsnius atnaujinti leidimą toliau prekiauti esamais maisto produktais ir maisto produktų ingredientais, pagamintais iš Bt11 kukurūzų (įskaitant maisto priedus) ir atnaujinti leidimą toliau prekiauti esamais pašarais, kurių sudėtyje yra Bt11 kukurūzų, kurie susideda arba yra pagaminti iš jų (įskaitant pašarų priedus ir pašarines žaliavas) ir naudoti kitus nei maistas ir pašarai produktus, kurių sudėtyje yra Bt11 kukurūzų arba kurie susideda iš jų, išskyrus auginimui (toliau – prašymas), apie kurį buvo anksčiau pranešta remiantis šio reglamento 8 straipsnio 1 dalies a ir b punktais ir 20 straipsnio 1 dalies a ir b punktais. Prašymu taip pat prašoma atnaujinti leidimą teikti rinkai maisto produktus ir maisto ingredientus, kuriuos naudoti leidžiama pagal 2004 m. gegužės 19 d. Komisijos sprendimą 2004/657/EB, leidžiantį pateikti į rinką saldžiuosius kukurūzus, išvestus iš Bt11 linijos genetiškai modifikuotų kukurūzų, kaip Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 258/97 numatytą naują maisto produktą arba naują maisto ingredientą[2]. Pateikdama šį prašymą „Syngenta Seeds SA.S.“ taip pat prašė suteikti leidimą naudoti maisto produktus ir maisto produktų ingredientus, kurių sudėtyje yra Bt11 pašarinių kukurūzų arba kurie susideda iš jų, kuriuos naudoti ES leidimas niekada nebuvo išduotas.2.  2009 m. vasario 17 d. Europos maisto saugos tarnyba (EMST) pateikė palankią nuomonę[3] pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 ir 18 straipsnius ir padarė išvadą, kad prašyme pateiktai naujai informacijai ir literatūros, paskelbtos po to, kai buvo pateikta ankstesnė EMST mokslinė nuomonė dėl Bt11 kukurūzų[4], apžvalgai pakeitimai nereikalingi, ir patvirtino ankstesnes išvadas, kad Bt11 kukurūzai yra tokie pat saugūs kaip ir genetiškai nemodifikuoti kukurūzai, ir jog nėra tikėtina, kad jie darys nepageidaujamą poveikį žmonių ar gyvūnų sveikatai ar aplinkai, juos naudojant pagal numatytą paskirtį; tas pat galioja produktams, kuriuos šiuo prašymu prašoma leisti naudoti.3.  EMST savo nuomonėje atsižvelgė į visus konkrečius valstybių narių iškeltus klausimus ir problemas, išsakytus konsultuojantis su nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis, kaip nustatyta pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 straipsnio 4 dalį ir 18 straipsnio 4 dalį.4.  EMST savo nuomonėje taip pat padarė išvadą, kad pareiškėjo pateiktas aplinkos stebėsenos planas, kurį sudaro bendrosios priežiūros planas, atitinka numatomą produktų naudojimo paskirtį.5.  Atsižvelgiant į šias aplinkybes, tai, kad bendrovė „Syngenta Crop Protection AG Switzerland“, kuri prisijungė bendrovę „Syngenta Seeds AG“, Sprendimo 2004/657/EB adresatę, yra tas pats juridinis asmuo, kurio vardu pareiškėjas prašė atnaujinti leidimą, tai, kad buvo patvirtinta, kad į prašymu taip pat norima gauti leidimą naudoti maisto produktus ir maisto produktų ingredientus, kurių sudėtyje yra Bt11 pašarinių kukurūzų arba kurie susideda iš jų, ir tai, kad ji ketino pateikti prašymą atnaujinti leidimą naudoti produktus, įtrauktus į sprendimą 2004/657/EB dar prieš baigiantis galioti sprendimu suteiktam leidimui, taip, kad būtų priimtas vienas sprendimas visiems šiems produktams ir kuris įsigaliotų tą pačią dieną, turėtų būti atnaujintas leidimas toliau prekiauti esamais produktais ir leidimas toliau leisti naudoti maisto produktus ir maisto produktų ingredientus, kurių sudėtyje yra Bt11 saldžiųjų kukurūzų (šviežių ar konservuotų saldžiųjų kukurūzų) arba kurie yra pagaminti iš jų, ir turėtų būti suteiktas leidimas naudoti maisto produktus ir maisto produktų ingredientus, kurių sudėtyje yra Bt11 pašarinių kukurūzų arba kurie yra pagaminti iš jų. Todėl turi būti panaikintas Komisijos sprendimas 2004/657/EB.6.  2004 m. sausio 14 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 65/2004, nustatančiame genetiškai modifikuotų organizmų unikalių identifikatorių sudarymo ir priskyrimo sistemą, numatyta, kad kiekvienam GMO turėtų būti priskirtas unikalus identifikatorius[5].7.  Remiantis EMST nuomone, maisto produktams, maisto ingredientams ir pašarams, kurių sudėtyje Bt11 kukurūzų, kurie susideda arba yra pagaminti iš jų, nebūtina taikyti specialių ženklinimo reikalavimų, išskyrus nustatytuosius Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 13 straipsnio 1 dalyje ir 25 straipsnio 2 dalyje. Tačiau siekiant užtikrinti produktų naudojimą pagal paskirtį, kuri leidžiama šiuo sprendimu, ženklinant pašarus, kurių sudėtyje yra GMO arba kurie susideda iš jų, ir kitus nei maistas ir pašarai produktus, kurių sudėtyje yra GMO arba kurie susideda iš jų, kurių leidimą teikti rinkai prašoma atnaujinti, etiketėje reikėtų papildomai aiškiai nurodyti, kad aptariami produktai neturi būti auginami. Leidimo turėtojas turėtų pateikti metines veiklos, nurodytos poveikio aplinkai stebėsenos plane, įgyvendinimo ir rezultatų ataskaitas. Minėtus rezultatus reikėtų pateikti pagal 2009 m. spalio 13 d. Komisijos sprendimą 2009/770/EB nustatyti standartines pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB atliekamo genetiškai modifikuotų organizmų kaip atskirų produktų arba kaip kitų produktų sudėtinių dalių apgalvoto išleidimo į aplinką, siekiant juos tiekti rinkai, monitoringo rezultatų ataskaitų formas[6].8.  EMST nuomonė taip pat negali būti pagrindas taikyti specialias pateikimo rinkai sąlygas ar apribojimus ir (arba) specialias naudojimo ir tvarkymo sąlygas ar apribojimus, įskaitant jau pateiktų rinkai maisto produktų ir pašarų naudojimo stebėsenos reikalavimus, ar reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 straipsnio 5 dalies e punkte ir 18 straipsnio 5 dalies e punkte nurodytas specialias konkrečių ekosistemų (aplinkos) ir (arba) geografinių regionų apsaugos sąlygas.9.  Visa reikiama informacija dėl produktų leidimų ar leidimų atnaujinimo turėtų būti įrašoma į Bendrijos genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų registrą, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1829/2003.10.  2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1830/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų ir iš jų pagamintų maisto produktų ir pašarų susekamumo ir ženklinimo ir iš dalies keičiančio Direktyvą 2001/18/EB[7] 4 straipsnio 6 dalyje nustatyti produktų, kurių sudėtyje yra GMO arba kurie susideda iš jų, ženklinimo reikalavimai.11.  Pagal 2003 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1946/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų tarpvalstybinio judėjimo[8] 9 straipsnio 1 dalį ir 15 straipsnio 2 dalies c punktą apie šį sprendimą per Biologinės saugos informacijos rinkimo, apdorojimo ir sklaidos centrą turi būti pranešta Biologinės įvairovės konvencijos Kartaginos biosaugos protokolą pasirašiusioms šalims.12.  Dėl šiuo sprendimu nustatomų priemonių konsultuotasi su pareiškėju.13.  Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas nepateikė nuomonės per Komiteto pirmininko nustatytą terminą,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnis Genetiškai modifikuotas organizmas ir unikalus identifikatoriusŠio sprendimo priedo b punkte nurodytiems genetiškai modifikuotiems kukurūzams (Zea mays L.) Bt11 priskiriamas unikalus identifikatorius SYN-BTØ11-1, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 65/2004.2 straipsnisLeidimasReglamento (EB) Nr. 1829/2003 4 straipsnio 2 dalyje ir 16 straipsnio 2 dalyje nurodytais tikslais ir laikantis šiame sprendime nurodytų sąlygų, leidžiama teikti rinkai šiuos produktus:(a) maisto produktus ir maisto ingredientus, kurių sudėtyje yra SYN-BTØ11-1 kukurūzų, kurie susideda arba yra pagaminti iš jų;(b) pašarus, kurių sudėtyje yra SYN-BTØ11-1 kukurūzų, kurie susideda arba yra pagaminti iš jų;(c) kitus nei maistas ir pašarai produktus, kurių sudėtyje yra SYN-BTØ11-1 kukurūzų arba kurie susideda iš jų, naudojamus pagal tą pačią paskirtį kaip ir bet kurie kiti kukurūzai, išskyrus auginimą.3 straipsnisŽenklinimas1. Laikantis Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 13 straipsnio 1 dalyje ir 25 straipsnio 2 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1830/2003 4 straipsnio 6 dalyje nustatytų ženklinimo reikalavimų, „organizmo pavadinimas“ yra „kukurūzai“.2. Žodžiai „neskirti auginimui“ turi būti įrašyti 2 straipsnio b ir c punktuose nurodytų produktų, kurių sudėtyje yra SYN-BTØ11-1 kukurūzų arba kurie susideda iš jų, etiketėje ir prie tokių produktų pridedamuose dokumentuose.4 straipsnisPoveikio aplinkai stebėsena1. Leidimo turėtojas užtikrina, kad būtų parengtas ir įgyvendintas priedo h punkte nurodytas poveikio aplinkai stebėsenos planas.2. Leidimo turėtojas pateikia Komisijai metines stebėsenos plane nurodytos veiklos įgyvendinimo ir rezultatų ataskaitas, parengtas pagal Sprendimą 2009/770/EB.5 straipsnisBendrijos registrasŠio sprendimo priede nurodyta informacija įrašoma į Bendrijos genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų registrą, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 28 straipsnyje.6 straipsnisLeidimo turėtojasLeidimo turėtojas yra bendrovė „Syngenta Seeds S.A.S.“ (Prancūzija), atstovaujanti „Syngenta Crop Protection AG“ (Šveicarija).7 straipsnisGaliojimasŠis sprendimas taikomas 10 metų nuo pranešimo apie jį dienos.8 straipsnisPanaikinimasKomisijos sprendimas 2004/657/EB panaikinamas.9 straipsnisAdresatasŠis sprendimas skirtas „Syngenta Seeds S.A.S.“, adresas: Chemin de l‘Hobit 12, BP 27 – F-31970 Saint-Sauveur, Prancūzija, atstovaujančiai „Syngenta Crop Protection AG“ (Šveicarija).Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasPRIEDAS(a) Pareiškėjas ir leidimo turėtojasPavadinimas: „Syngenta Seeds S.A.S.“Adresas: Chemin de l’Hobit 12, BP 27 – F-31790 Sain-Sauveur, Prancūzija„Syngenta Crop Protection AG“ (adresas: Schwarzwaldallee 215, CH 4058, Basle, Šveicarija) vardu(b) Produktų paskirtis ir specifikacija(1) Maisto produktai ir maisto ingredientai, kurių sudėtyje yra SYN-BTØ11-1 kukurūzų, kurie susideda arba yra pagaminti iš jų.(2) Pašarai, kurių sudėtyje yra SYN-BTØ11-1 kukurūzų, kurie susideda arba yra pagaminti iš jų.(3) Kiti nei maistas ir pašarai produktai, kurių sudėtyje yra SYN-BTØ11-1 kukurūzų arba kurie susideda iš jų, naudojami pagal tą pačią paskirtį kaip ir bet kurie kiti kukurūzai, išskyrus auginimą.Genetiškai modifikuoti SYN-BTØ11-1 kukurūzai, kaip aprašyta prašyme, išreiškia Cry1Ab baltymą, kuris suteikia apsaugą nuo tam tikrų kietasparnių kenkėjų, ir PAT baltymą, kuris suteikia toleranciją amonio gliufosinato herbicidui.(c) Ženklinimas(1) Laikantis Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 13 straipsnio 1 dalyje ir 25 straipsnio 2 dalyje bei Reglamento (EB) Nr. 1830/2003 4 straipsnio 6 dalyje nustatytų specialių ženklinimo reikalavimų, „organizmo pavadinimas“ yra „kukurūzai“.(2) Žodžiai „neskirti auginimui“ turi būti įrašyti 2 straipsnio b ir c punktuose nurodytų produktų, kurių sudėtyje yra SYN-BTØ11-1 kukurūzų arba kurie susideda iš jų, etiketėje ir prie tokių produktų pridedamuose dokumentuose.(d) Aptikimo metodas-  Konkretaus įvykio realaus laiko polimerazės grandinine reakcija (PGR) pagrįstas metodas, taikomas SYN-BTØ11-1 kukurūzų kiekybiniam vertinimui atlikti;-  įteisintas Bendrijos etaloninės laboratorijos, įkurtos Reglamentu (EB) Nr. 1829/2003, paskelbtas tinklalapyje http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm;-  etaloninė medžiaga – EMR®-BF412, pateikta Europos Komisijos Jungtinio tyrimų centro (JTC) Etaloninių medžiagų ir matavimų instituto (EMMI) tinklapyje adresu https://irmm.jrc.ec.europa.eu/rmcatalogue.(e) Unikalus identifikatoriusSYN-IR6Ø4-1(f) Informacija, kurios reikalaujama pagal Biologinės įvairovės konvencijos Kartaginos biosaugos protokolo II priedąBiologinės saugos informacijos rinkimo, apdorojimo ir sklaidos centras, įrašo Nr.: žr. [ užpildyti gavus pranešimą ](g) Produktų pateikimo rinkai, naudojimo arba tvarkymo sąlygos arba apribojimaiNereikalaujama.(h) Stebėsenos planasDirektyvos 2001/18/EB VII priede nurodytas poveikio aplinkai stebėsenos planas[Nuoroda: internete paskelbtas planas ](i) Rinkai pateikto žmonėms vartoti skirto maisto stebėsenos reikalavimaiNereikalaujama.Pastaba. Nuorodos į susijusius dokumentus laikui bėgant gali keistis. Visuomenė su šiais pakeitimais galės susipažinti iš nuolat atnaujinamo Bendrijos genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų registro. [1] OL L 268, 2003 10 18, p. 1.[2] OL L 300, 2004 9 25, p. 48.[3] http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2007-146[4] 2005 m. gegužės 19 d. EFSA nuomonė dėl Bt11 kukurūzų, skirtų auginimui, pašarams ir pramonei, teikimo rinkai–http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2004-12[5] OL L 10, 2004 1 16, p. 5.[6] OL L 275, 2009 10 21, p. 9.[7] OL L 268, 2003 10 18, p. 24.[8] OL L 287, 2003 11 5, p. 1.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 02 23
            COM(2016) 86 final
            2016/0052(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl Europos Sąjungos, Islandijos, Lichtenšteino Kunigaikštystės ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl 2014–2021 m. EEE finansinio mechanizmo, Norvegijos Karalystės ir Europos Sąjungos susitarimo dėl 2014–2021 m. Norvegijos finansinio mechanizmo, Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo papildomo protokolo ir Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos susitarimo papildomo protokolo sudarymo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               Pagal Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas) Norvegija, Islandija ir Lichtenšteinas (EEE narėmis esančios ELPA valstybės) gali visapusiškai dalyvauti bendrojoje rinkoje. Nuo šio susitarimo įsigaliojimo 1994 m. pagal jo 115 straipsnį šios trys šalys taip pat padėjo mažinti ekonominius ir socialinius skirtumus EEE. Be to, Norvegija prisidėjo atskiru Norvegijos finansiniu mechanizmu. Naujausi finansiniai mechanizmai nustojo galioti 2014 m. balandžio 30 d.

               Atsižvelgdama į nuolatinį poreikį mažinti ekonominius ir socialinius skirtumus Europos ekonominėje erdvėje, 2013 m. spalio 7 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su Islandija, Lichtenšteinu ir Norvegija dėl susitarimo dėl būsimų finansinių įnašų, kuriuos skirtų EEE narėmis esančios ELPA valstybės, siekdamos pagerinti ekonominę ir socialinę sanglaudą Europos ekonominėje erdvėje
                  1
               . Oficialios derybos pradėtos 2014 m. sausio mėn. Tuo pačiu metu, tačiau atskirai nuo derybų dėl finansinio mechanizmo, pradėta ES ir Islandijos bei ES ir Norvegijos prekybos žuvimi protokolų peržiūra remiantis laisvosios prekybos susitarimų su Norvegija ir Islandija
                  2
                papildomų protokolų peržiūros sąlyga.

               Derybos baigtos derybininkų lygmeniu 2015 m. liepos 17 d. parafavus:

               Europos Sąjungos, Islandijos, Lichtenšteino Kunigaikštystės ir Norvegijos Karalystės susitarimą dėl 2014–2021 m. EEE finansinio mechanizmo;

               Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimą dėl 2014–2021 m. Norvegijos finansinio mechanizmo;

               Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo papildomą protokolą ir

               Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos susitarimo papildomą protokolą.

               Pridedamas pasiūlymas yra susijęs su susitarimo dėl EEE finansinio mechanizmo, susitarimo su Norvegija, protokolo su Norvegija ir protokolo su Islandija sudarymu.

               Pagal susitarimą dėl EEE finansinio mechanizmo ir susitarimą su Norvegija bendras EEE narėmis esančių ELPA valstybių finansinis įnašas ekonominei ir socialinei sanglaudai didinti 2014–2021 m. bus 2,8 mlrd. EUR. Jos taip pat skirs finansinių išteklių kovai su jaunimo nedarbu. Šie derybų rezultatai atitinka Tarybos patvirtintus derybinius nurodymus, pagal kuriuos numatyta a) bendrai padidinti finansinį įnašą (iš viso 11,3 proc., palyginti su 2009–2014 m.); b) galbūt skirti naujų lėšų siekiant pašalinti jaunimo nedarbo padarinius; c) taikyti Sanglaudos fondo įnašų paskirstymo schemą; d) naują finansinį laikotarpį suderinti su ES sanglaudos politikos priemonės tvarkaraščiu (2014–2020 m.); e) sumažinti prioritetų skaičių, palyginti su ankstesniu finansiniu laikotarpiu, ir f) supaprastinti įgyvendinimo nuostatas.

               Peržiūrėjus ES ir Islandijos bei ES ir Norvegijos prekybos žuvimi protokolus, abiems šalims 2014–2021 m. laikotarpiu suteikta naujų lengvatų. Šios lengvatos iš esmės yra atnaujintos 2009–2014 m. taikytos lengvatos: a) Islandijos atveju – šiek tiek padidintos dvi tarifinės kvotos ir b) Norvegijos atveju – šiek tiek padidintos kai kurių tarifų eilučių lengvatos ir atnaujintos ankstesnės kitų tarifų eilučių lengvatos. Norvegija atnaujins žuvų tranzito susitarimą septyneriems metams nuo dienos, kai bus pradėtos laikinai taikyti naujosios lengvatos.

               Susitarimai ir protokolai turi būti laikinai taikomi nuo jų straipsniuose nurodytų dienų tol, kol bus užbaigtos atitinkamos jų ratifikavimo arba sudarymo ir įsigaliojimo procedūros.

               Komisija mano, kad derybų rezultatai yra patenkinami, ir siūlo Tarybai priimti pridedamą sprendimą dėl susitarimo dėl EEE finansinio mechanizmo, susitarimo su Norvegija, protokolo su Norvegija ir protokolo su Islandija sudarymo gavus Europos Parlamento pritarimą.

               2016/0052 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl Europos Sąjungos, Islandijos, Lichtenšteino Kunigaikštystės ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl 2014–2021 m. EEE finansinio mechanizmo, Norvegijos Karalystės ir Europos Sąjungos susitarimo dėl 2014–2021 m. Norvegijos finansinio mechanizmo, Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo papildomo protokolo ir Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos susitarimo papildomo protokolo sudarymo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į 175 straipsnio trečią pastraipą ir 207 straipsnį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,

               kadangi:

               (1)reikia toliau mažinti ekonominius ir socialinius skirtumus Europos ekonominėje erdvėje, todėl reikėtų parengti naują EEE narėmis esančių ELPA valstybių finansinių įnašų mechanizmą ir naują Norvegijos finansinį mechanizmą;

               (2)2013 m. spalio 7 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su Islandija, Lichtenšteino Kunigaikštyste ir Norvegijos Karalyste dėl susitarimo dėl būsimų EEE narėmis esančių ELPA valstybių finansinių įnašų ekonominei ir socialinei sanglaudai Europos ekonominėje erdvėje didinti;

               (3)EEE finansinis mechanizmas (2014–2021 m.) ir Norvegijos dotacijos (2014–2021) padės siekti bendrų Europos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ tikslų;

               (4)Europos Sąjungos, Islandijos, Lichtenšteino Kunigaikštystės ir Norvegijos Karalystės susitarimas dėl 2014–2021 m. EEE finansinio mechanizmo, Norvegijos Karalystės ir Europos Sąjungos susitarimas dėl 2014–2021 m. Norvegijos finansinio mechanizmo, Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo papildomas protokolas ir Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos susitarimo papildomas protokolas buvo pasirašyti [data] Briuselyje. Minėti susitarimai ir protokolai turėtų būti patvirtinti Europos Sąjungos vardu,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Europos Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos, Islandijos, Lichtenšteino Kunigaikštystės ir Norvegijos Karalystės susitarimas dėl 2014–2021 m. EEE finansinio mechanizmo, Norvegijos Karalystės ir Europos Sąjungos susitarimas dėl 2014–2021 m. Norvegijos finansinio mechanizmo, Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo papildomas protokolas ir Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos susitarimo papildomas protokolas.

               Susitarimų ir protokolų tekstai pridedami prie šio sprendimo.

               2 straipsnis

               Tarybos pirmininkas paskiria asmenį, įgaliotą Europos Sąjungos vardu deponuoti patvirtinamo dokumentus, kaip numatyta Europos Sąjungos, Islandijos, Lichtenšteino Kunigaikštystės ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl 2014–2021 m. EEE finansinio mechanizmo 3 straipsnyje, Norvegijos Karalystės ir Europos Sąjungos susitarimo dėl 2014–2021 m. Norvegijos finansinio mechanizmo 11 straipsnyje, Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo papildomo protokolo 5 straipsnyje ir Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos susitarimo papildomo protokolo 4 straipsnyje, ir taip išreikšti Europos Sąjungos sutikimą laikytis susitarimų ir protokolų.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja [data]
                  3

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  Tarybos dokumentas 12239/13 ADD 1.

                     (2)
                  OL L 291, 2010 11 9, p. 14 ir 18.

                     (3)
                  Susitarimo įsigaliojimo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos generalinis sekretoriatas.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 02 23
            COM(2016) 86 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl Europos Sąjungos, Islandijos, Lichtenšteino Kunigaikštystės ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl 2014–2021 m. EEE finansinio mechanizmo, Norvegijos Karalystės ir Europos Sąjungos susitarimo dėl 2014–2021 m. Norvegijos finansinio mechanizmo, Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo papildomo protokolo ir Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos susitarimo papildomo protokolo sudarymo

               EUROPOS SĄJUNGOS, ISLANDIJOS,
                  LICHTENŠTEINO KUNIGAIKŠTYSTĖS IR NORVEGIJOS KARALYSTĖS
                  SUSITARIMAS
                  DĖL 2014–2021 M. EEE FINANSINIO MECHANIZMO

               EUROPOS SĄJUNGA

               ISLANDIJA,

               LICHTENŠTEINO KUNIGAIKŠTYSTĖ,

               NORVEGIJOS KARALYSTĖ,

               KADANGI Europos ekonominės erdvės susitarimo (toliau – EEE susitarimas) Šalys susitarė, kad reikia mažinti regionų socialinius ir ekonominius skirtumus ir siekti, kad būtų skatinamas nuolatinis ir darnus tarpusavio prekybos ir ekonominių santykių stiprinimas;

               KADANGI siekdamos šio tikslo ELPA valstybės nustatė  Europos ekonominės erdvės finansinį mechanizmą;

               KADANGI nuostatos, kuriomis reglamentuojamas 2004–2009 m. EEE finansinis mechanizmas, buvo išdėstytos EEE susitarimo 38a protokole ir 38a protokolo papildyme;

               KADANGI nuostatos, kuriomis reglamentuojamas 2009–2014 m. EEE finansinis mechanizmas, buvo išdėstytos EEE susitarimo 38b protokole ir 38b protokolo papildyme;

               KADANGI reikia mažinti ekonominius ir socialinius skirtumus Europos ekonominėje erdvėje ir parengti naują EEE narėmis esančių ELPA valstybių finansinių įnašų 2014–2021 m. laikotarpiu mechanizmą,

               NUSPRENDĖ SUDARYTI ŠĮ SUSITARIMĄ:

               1 STRAIPSNIS

               EEE susitarimo 117 straipsnio tekstas pakeičiamas taip:

               „Nuostatos, kuriomis reglamentuojami finansiniai mechanizmai, pateikiamos 38 ir 38a protokoluose, 38a protokolo papildyme, 38b protokole, 38b protokolo papildyme ir 38c protokole.“

               2 STRAIPSNIS

               Po EEE susitarimo 38b protokolo įterpiamas naujas 38c protokolas. Protokolo 38c tekstas pateikiamas šio susitarimo priede.

               3 STRAIPSNIS

               Šį Susitarimą Šalys ratifikuoja arba patvirtina savo nustatyta tvarka. Ratifikavimo arba patvirtinimo dokumentai deponuojami Europos Sąjungos Tarybos generaliniame sekretoriate.

               Jis įsigalioja pirmą kito mėnesio dieną praėjus vienam mėnesiui po to, kai deponuojamas paskutinis ratifikavimo arba patvirtinimo dokumentas.

               Kol bus baigtos 1 ir 2 dalyse nurodytos procedūros, šis Susitarimas laikinai taikomas nuo pirmos pirmo mėnesio po to, kai deponuojamas paskutinis pranešimas šiuo tikslu, dienos.

               4 STRAIPSNIS

               Šis vienu originaliu egzemplioriumi anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, kroatų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, nyderlandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų, vokiečių, islandų ir norvegų kalbomis sudarytas Susitarimas, kurio tekstas kiekviena iš šių kalbų yra vienodai autentiškas, deponuojamas Europos Sąjungos Tarybos generaliniame sekretoriate, kuris patvirtintą kopiją perduoda kiekvienai šio Susitarimo Šaliai.

               Priimta Briuselyje [data]

               Europos Sąjungos vardu

               Islandijos vardu

               Lichtenšteino Kunigaikštystės vardu

               Norvegijos Karalystės vardu

               PRIEDAS

                  38c PROTOKOLAS

               dėl EEE finansinio mechanizmo (2014–2021 m.)

               1 straipsnis

               1. Islandija, Lichtenšteinas ir Norvegija (toliau – ELPA valstybės) finansiniais įnašais 3 straipsnyje išvardytuose prioritetiniuose sektoriuose padeda mažinti socialinius ir ekonominius skirtumus Europos ekonominėje erdvėje ir stiprinti ryšius su valstybėmis paramos gavėjomis.

               2. Visos programos ir veikla, finansuojama pagal 2014–2021 m. EEE finansinį mechanizmą, yra grindžiama bendromis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises.

               2 straipsnis

               1. 1 straipsnyje numatyto finansinio įnašo visa suma yra 1 548,1 mln. EUR; ji išmokama metinėmis 221,16 mln. EUR dalimis nuo 2014 m. gegužės 1 d. iki 2021 m. balandžio 30 d. imtinai.

               2. Visą sumą sudaro konkrečiai šaliai skirti asignavimai, kaip nurodyta 6 straipsnyje, ir bendras regioniniam bendradarbiavimui skirtas fondas, kaip nurodyta 7 straipsnyje.

               3 straipsnis

               1.
                     Konkrečiai šaliai skirti asignavimai skiriami šiems prioritetiniams sektoriams:

               (a)inovacijų, mokslinių tyrimų, švietimo ir konkurencingumo;

               b)
                     socialinės įtraukties, jaunimo užimtumo ir skurdo mažinimo;

               c)
                     aplinkos, energetikos, klimato kaitos ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos;

               d)
                     kultūros, pilietinės visuomenės, gero valdymo, pagrindinių teisių ir laisvių;

               e)
                     teisingumo ir vidaus reikalų.

               Prioritetinių sektorių programos sritys su tikslais ir paramos sritimis yra išdėstytos šio protokolo priede.

               2.
                     a) Prioritetiniai sektoriai, vadovaujantis 10 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka, atrenkami, sutelkiami ir pritaikomi, atsižvelgiant į skirtingas kiekvienos valstybės paramos gavėjos reikmes, jos dydį ir įnašo sumą.

               b) 10 proc. visų konkrečiai šaliai skirtų asignavimų atidedami pilietinei visuomenei skirtam fondui, kuris naudojamas pagal 6 straipsnyje nurodytą įnašų paskirstymo schemą.

               4 straipsnis

               1.
                     Kad sutelktų prioritetinius sektorius ir užtikrintų veiksmingą įgyvendinimą, atsižvelgdamos į 1 straipsnyje nurodytus bendrus tikslus ir Europos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją „Europa 2020“, be kita ko, ypatingą dėmesį skirdamos užimtumui, nacionaliniams prioritetams, konkrečiai šaliai skirtoms rekomendacijoms ir pagal ES sanglaudos politiką su Europos Komisija sudarytiems partnerystės susitarimams, ELPA valstybės su kiekviena valstybe paramos gavėja pagal 10 straipsnio 3 dalį sudaro susitarimo memorandumą.

               2.
                     Konsultacijos su Europos Komisija vyksta strateginiu lygmeniu ir per derybas dėl susitarimo memorandumų, kaip apibrėžta 10 straipsnio 3 punkte, siekiant skatinti papildomumą ir sąveiką su ES sanglaudos politika, taip pat išnagrinėti galimybes taikyti finansines priemones, kad būtų padidintas finansinių įnašų poveikis.

               5 straipsnis

               1.
                     ELPA įnašas į programas, kurios remiamos konkrečioms šalims skirtais asignavimais ir kurias turi įgyvendinti valstybės paramos gavėjos, neviršija 85 proc. programos išlaidų, nebent ELPA valstybės nusprendžia kitaip.

               2.
                     Turi būti laikomasi galiojančių valstybės pagalbos taisyklių.

               3.
                     ELPA valstybės atsako tik už tai, kad projektams būtų skiriama lėšų pagal sutartą planą.  Neprisiimama jokios atsakomybės trečiųjų šalių atžvilgiu.

               6 straipsnis

               Konkrečiai šaliai skirti asignavimai skiriami šioms valstybėms paramos gavėjoms: Bulgarijai, Čekijai, Estijai, Graikijai, Kiprui, Kroatijai, Latvijai, Lenkijai, Lietuvai, Maltai, Portugalijai, Rumunijai, Slovakijai, Slovėnijai ir Vengrijai, ir paskirstomi taip:

                        Valstybė paramos gavėja

                        Lėšos (mln. EUR)

                        Bulgarija

                        115,0

                        Kroatija

                        56,8

                        Kipras

                        6,4

                        Čekija

                        95,5

                        Estija

                        32,3

                        Graikija

                        116,7

                        Vengrija

                        108,9

                        Latvija

                        50,2

                        Lietuva

                        56,2

                        Мalta

                        4,4

                        Lenkija

                        397,8

                        Portugalija

                        102,7

                        Rumunija

                        275,2

                        Slovakija

                        54,9

                        Slovėnija

                        19,9

               7 straipsnis

               1.
                     Bendro regioniniam bendradarbiavimui skirto fondo biudžetas – 55,25 mln. EUR. Šis fondas padeda siekti 1 straipsnyje nurodytų EEE finansinio mechanizmo tikslų.

               2.
                     70 proc. fondo lėšų skiriama tvariam ir kokybiškam jaunimo užimtumui skatinti, ypatingą dėmesį skiriant šioms sritims:

               a)
                     jaunimo darbo ir mokymo judumo programoms, ypatingą dėmesį skiriant nedirbantiems, nesimokantiems ir mokymuose nedalyvaujantiems asmenims;

               (b)dvejopo mokymo programoms, pameistrystei ir jaunimo įtraukčiai;

               (c)dalijimuisi žiniomis, organizacijų (institucijų), teikiančių jaunimo užimtumo paslaugas, keitimuisi geriausia patirtimi ir tarpusavio mokymuisi.

               Ši fondo dalis skiriama projektams, kuriuose dalyvauja valstybės paramos gavėjos ir kitos ES valstybės narės, kuriose jaunimo nedarbo lygis viršija 25 proc. (ataskaitinių 2013 m. Eurostato duomenys), ir kurie yra susiję bent su dviem šalimis, iš kurių bent viena yra valstybė paramos gavėja. ELPA valstybės gali dalyvauti kaip partnerės.

               3.
                     30 proc. fondo lėšų skiriama regioniniam bendradarbiavimui 3 straipsnyje nurodytuose prioritetiniuose sektoriuose, visų pirma dalijimuisi žiniomis, keitimuisi geriausia patirtimi ir institucijų stiprinimui.

               Ši fondo dalis skiriama projektams, kuriuose dalyvauja valstybės paramos gavėjos ir kaimyninės trečiosios šalys. Projektuose dalyvauja bent trys šalys, iš kurių bent dvi yra valstybės paramos gavėjos. ELPA valstybės gali dalyvauti kaip partnerės.

               8 straipsnis

               ELPA valstybės iki 2020 m. atlieka laikotarpio vidurio peržiūrą, siekdamos perskirstyti turimas nepaskirtas asignavimų lėšas atitinkamoms valstybėms paramos gavėjoms.

               9 straipsnis

               1.
                     Šiame protokole nurodyti finansiniai įnašai atidžiai koordinuojami su Norvegijos įnašu, numatomu pagal dvišalį Norvegijos finansinį mechanizmą.

               2.
                     ELPA valstybės visų pirma užtikrina, kad paraiškų teikimo tvarka ir įgyvendinimo sąlygos abiem šio straipsnio ankstesnėje dalyje nurodytiems mechanizmams būtų iš esmės vienodos.

               3.
                     Prireikus atsižvelgiama į bet kokius aktualius Europos Sąjungos sanglaudos politikos pokyčius.

               10 straipsnis

               Įgyvendinant EEE finansinį mechanizmą laikomasi toliau nurodytų nuostatų.

               1.
                     Visais įgyvendinimo etapais laikomasi didžiausio skaidrumo, atskaitomybės ir rentabilumo principų, taip pat gero valdymo, partnerystės ir daugiapakopio valdymo, tvarios plėtros ir lyčių lygybės bei nediskriminavimo principų.

               EEE finansinio mechanizmo tikslų siekiama glaudžiai bendradarbiaujant valstybėms paramos gavėjoms ir ELPA valstybėms.

               2.
                     a) ELPA valstybės administruoja ir įgyvendina (taip pat valdo ir kontroliuoja) bendrą regioniniam bendradarbiavimui skirtą fondą, kaip nustatyta 7 straipsnio 1 dalyje;

               b) ELPA valstybės administruoja ir įgyvendina (taip pat valdo ir kontroliuoja) pilietinei visuomenei skirtą fondą, kaip nustatyta 3 straipsnio 2b dalyje, nebent susitarimo memorandume sutarta kitaip, kaip nustatyta 10 straipsnio 3 dalyje.

               3.
                     ELPA valstybės su kiekviena valstybe paramos gavėja sudaro susitarimo memorandumą dėl atitinkamo konkrečiai šaliai skirto asignavimo, išskyrus 2 dalies a punkte nurodytą fondą, kuriame išdėstomas daugiametis programavimas ir valdymo bei kontrolės struktūros.

                  a) Sudariusios susitarimo memorandumus valstybės paramos gavėjos pateikia konkrečių programų pasiūlymus ELPA valstybėms, ir jos šiuos pasiūlymus įvertinta ir patvirtina, taip pat su valstybėmis paramos gavėjomis sudaro kiekvienos programos dotacijų susitarimus. Gavusi aiškų ELPA valstybių arba atitinkamos valstybės paramos gavėjos prašymą, Europos Komisija patikrina konkrečios programos pasiūlymą prieš jį priimant, kad jis derėtų su Europos Sąjungos sanglaudos politika.

               b) Už patvirtintų programų įgyvendinimą atsako valstybės paramos gavėjos ir jos numato tinkamą valdymo ir kontrolės sistemą, kad būtų užtikrintas tinkamas įgyvendinimas ir valdymas.

               c) ELPA valstybės kontrolę atlikti gali laikydamosi vidaus reikalavimų. Valstybės paramos gavėjos šiuo tikslu teikia visą būtiną paramą, informaciją ir dokumentus.

               d) Pažeidimų atveju ELPA valstybės gali sustabdyti finansavimą ir pareikalauti grąžinti skirtas lėšas.

                  e) Kad būtų užtikrintas kuo didesnis dalyvavimas, prireikus, rengiantis su finansiniu įnašu susijusiai veiklai, ją įgyvendinant, stebint ir vertinant palaikomi partnerystės ryšiai. Partneriai, be kita ko, gali būti vietos, regioninio ir nacionalinio lygmens veikėjai, taip pat privačiojo sektoriaus, pilietinės visuomenės atstovai ir socialiniai partneriai valstybėse paramos gavėjose ir ELPA valstybėse.

                  f) Projektai, vykdomi valstybėse paramos gavėjose pagal daugiametį programavimą, gali būti įgyvendinami bendradarbiaujant, be kita ko, valstybėse paramos gavėjose ir ELPA valstybėse įsteigtiems subjektams, pagal taikomas viešojo pirkimo taisykles.

               4.
                     ELPA valstybių patiriamos valdymo išlaidos dengiamos iš 2 straipsnio 1 dalyje nurodytos bendros sumos ir patikslinamos 5 dalyje nurodytose įgyvendinimo nuostatose.

               5.
                     ELPA valstybės įsteigia komitetą, kuris valdys EEE finansinį mechanizmą. ELPA valstybės, pasikonsultavusios su valstybėmis paramos gavėjomis, kurioms gali padėti Europos Komisija, paskelbs papildomas EEE finansinio mechanizmo įgyvendinimo nuostatas.  ELPA valstybės siekia šias nuostatas paskelbti iki susitarimo memorandumų pasirašymo.

               6.
                     ELPA valstybės praneša apie savo paramą įgyvendinant EEE finansinio mechanizmo tikslus ir, kai tinkama, vienuolika teminių 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų tikslų
                  1
               .

               11 straipsnis

               Pasibaigus 2 straipsnyje apibrėžtam laikotarpiui ir nepažeidžiant Susitarimu nustatytų teisių ir įsipareigojimų, Susitariančiosios Šalys, atsižvelgdamos į Susitarimo 115 straipsnį, persvarsto, ar reikia mažinti Europos ekonominės erdvės valstybių ekonominius ir socialinius skirtumus.

               38c protokolo priedas

               Inovacijos, moksliniai tyrimai, švietimas ir konkurencingumas

               1.Verslo plėtra, inovacijos ir MVĮ

               2.Moksliniai tyrimai

               3.Švietimas, stipendijos, pameistrystė ir jaunimo verslumas

               4.Darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra

               Socialinė įtrauktis, jaunimo užimtumas ir skurdo mažinimas

               5.Europos visuomenės sveikatos problemos

               6.Romų įtrauktis ir įgalinimas

               7.Rizikos grupėms priklausantys vaikai ir jaunuoliai

               8.Jaunimo dalyvavimas darbo rinkoje

               9.Vietos plėtra ir skurdo mažinimas

               Aplinka, energetika, klimato kaita ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomika

               1.Aplinka ir ekosistemos

               2.Atsinaujinančiųjų išteklių energija, energijos vartojimo efektyvumas, energetinis saugumas

               3.Klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos

               Kultūra, pilietinė visuomenė, geras valdymas ir pagrindinės teisės bei laisvės

               1.Kultūrinis verslumas, kultūrinis paveldas ir kultūrinis bendradarbiavimas

               2.Pilietinė visuomenė

               3.Geras valdymas, atskaitingos institucijos, skaidrumas

               4.Žmogaus teisių užtikrinimas nacionaliniu lygmeniu

               Teisingumas ir vidaus reikalai

               1.Prieglobstis ir migracija

               2.Pataisos tarnybos ir kardomasis kalinimas

               3.Tarptautinis policijos bendradarbiavimas ir kova su nusikalstamumu

               4.Teisingumo sistemos veiksmingumas bei efektyvumas ir teisinės valstybės stiprinimas

               5.Smurtas šeimoje ir smurtas dėl lyties

               6.Nelaimių prevencija ir pasirengimas joms

                     (1)
                  1) Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų stiprinimas; 2) informacinių ir ryšių technologijų prieinamumo ir naudojimo didinimas ir kokybės gerinimas; 3) mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), žemės ūkio sektoriaus ir žuvininkystės bei akvakultūros sektoriaus konkurencingumo didinimas; 4) perėjimo prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos visuose sektoriuose rėmimas; 5) prisitaikymo prie klimato kaitos skatinimas, rizikos prevencija ir valdymas; 6) aplinkos išsaugojimas bei apsauga ir efektyvaus išteklių naudojimo skatinimas; 7) darniojo transporto skatinimas ir kliūčių pagrindinėse tinklo infrastruktūros dalyse šalinimas; 8) tvaraus ir kokybiško užimtumo skatinimas ir darbo jėgos judumo rėmimas; 9) socialinės įtraukties skatinimas, kova su skurdu ir diskriminacija; 10) investavimas į švietimą, mokymą ir profesinį mokymą siekiant lavinti įgūdžius ir skatinti mokymąsi visą gyvenimą; 11) valdžios institucijų ir suinteresuotųjų subjektų institucinių gebėjimų stiprinimas ir veiksmingas viešasis administravimas.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 02 23
            COM(2016) 86 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl Europos Sąjungos, Islandijos, Lichtenšteino Kunigaikštystės ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl 2014–2021 m. EEE finansinio mechanizmo, Norvegijos Karalystės ir Europos Sąjungos susitarimo dėl 2014–2021 m. Norvegijos finansinio mechanizmo, Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo papildomo protokolo ir Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos susitarimo papildomo protokolo sudarymo

               EUROPOS SĄJUNGOS IR NORVEGIJOS KARALYSTĖS SUSITARIMAS
                  DĖL 2014–2021 M. NORVEGIJOS FINANSINIO MECHANIZMO

               1 straipsnis

               1. Norvegijos Karalystė įsipareigoja finansiniais įnašais pagal atskirą Norvegijos finansinį mechanizmą padėti mažinti socialinius ir ekonominius skirtumus Europos ekonominėje erdvėje ir stiprinti ryšius su valstybėmis paramos gavėjomis 3 straipsnyje nustatytuose prioritetiniuose sektoriuose.

               2. Visos programos ir veikla, finansuojama pagal 2014–2021 m. Norvegijos finansinį mechanizmą, yra grindžiama bendromis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises.

               2 straipsnis

               1. 1 straipsnyje numatyto finansinio įnašo visa suma yra 1 253,7  mln. EUR; ji išmokama metinėmis 179,1 mln. EUR dalimis nuo 2014 m. gegužės 1 d. iki 2021 m. balandžio 30 d. imtinai.

               2. Visą sumą sudaro konkrečiai šaliai skirti asignavimai, kaip nurodyta 6 straipsnyje, ir bendras regioniniam bendradarbiavimui skirtas fondas, kaip nurodyta 7 straipsnyje.

               3 straipsnis

               1. Konkrečiai šaliai skirti asignavimai skiriami šiems prioritetiniams sektoriams:

               (a)     inovacijų, mokslinių tyrimų, švietimo ir konkurencingumo;

               b)
                     socialinės įtraukties, jaunimo užimtumo ir skurdo mažinimo;

               c)
                     aplinkos, energetikos, klimato kaitos ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos;

               d)
                     kultūros, pilietinės visuomenės, gero valdymo, pagrindinių teisių ir laisvių;

               e)
                     teisingumo ir vidaus reikalų.

               Prioritetinių sektorių programos sritys su tikslais ir paramos sritimis yra išdėstytos šio Susitarimo priede.

               2.
                     a) Prioritetiniai sektoriai, vadovaujantis 10 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka, atrenkami, sutelkiami ir pritaikomi, atsižvelgiant į skirtingas kiekvienos valstybės paramos gavėjos reikmes, jos dydį ir įnašo sumą.

               b) 1 proc. visų konkrečiai šaliai skirtų asignavimų atidedami deramo darbo ir trišalio dialogo skatinimo fondui, kuris naudojamas pagal 6 straipsnyje nurodytą įnašų paskirstymo schemą.

               c) Turi būti skatinama bendradarbiauti su pilietine visuomene, tarpvalstybiniu mastu ir su kaimyninėmis trečiosiomis šalimis.

               4 straipsnis

               1.
                     Kad sutelktų prioritetinius sektorius ir užtikrintų veiksmingą įgyvendinimą, atsižvelgdamos į 1 straipsnyje nurodytus bendrus tikslus ir Europos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją „Europa 2020“, be kita ko, ypatingą dėmesį skirdamos užimtumui, nacionaliniams prioritetams, konkrečiai šaliai skirtoms rekomendacijoms ir pagal ES sanglaudos politiką su Europos Komisija sudarytiems partnerystės susitarimams, Norvegijos Karalystė su kiekviena valstybe paramos gavėja pagal 10 straipsnio 3 dalį sudaro susitarimo memorandumą.

               2.
                     Konsultacijos su Europos Komisija vyksta strateginiu lygmeniu ir per derybas dėl susitarimo memorandumų, kaip apibrėžta 10 straipsnio 3 punkte, siekiant skatinti papildomumą ir sąveiką su ES sanglaudos politika, taip pat išnagrinėti galimybes taikyti finansines priemones, kad būtų padidintas finansinių įnašų poveikis.

               5 straipsnis

               1.
                     Norvegijos Karalystės įnašas į programas, kurios remiamos konkrečioms šalims skirtais asignavimais ir kurias turi įgyvendinti valstybės paramos gavėjos, neviršija 85 proc. programos išlaidų, nebent Norvegijos Karalystė nusprendžia kitaip.

               2.
                     Turi būti laikomasi galiojančių valstybės pagalbos taisyklių.

               3.
                     Norvegijos Karalystė atsako tik už tai, kad programoms būtų skiriama lėšų pagal sutartą planą. Neprisiimama jokios atsakomybės trečiųjų šalių atžvilgiu.

               6 straipsnis

               Konkrečiai šaliai skirti asignavimai skiriami šioms valstybėms paramos gavėjoms: Bulgarijai, Čekijai, Estijai, Kiprui, Kroatijai, Latvijai, Lenkijai, Lietuvai, Maltai, Rumunijai, Slovakijai, Slovėnijai ir Vengrijai, ir paskirstomi taip:

                        Valstybė paramos gavėja

                        Lėšos (mln. EUR)

                        Bulgarija

                        95,1

                        Kroatija

                        46,6

                        Kipras

                        5,1

                        Čekija

                        89,0

                        Estija

                        35,7

                        Vengrija

                        105,7

                        Latvija

                        51,9

                        Lietuva

                        61,4

                        Мalta

                        3,6

                        Lenkija

                        411,5

                        Rumunija

                        227,3

                        Slovakija

                        58,2

                        Slovėnija

                        17,8

               7 straipsnis

               1.
                     Bendro regioniniam bendradarbiavimui skirto fondo biudžetas – 44,75 mln. EUR. Šis fondas padeda siekti 1 straipsnyje nurodytų Norvegijos finansinio mechanizmo tikslų.

               2.
                     60 proc. fondo lėšų skiriama tvariam ir kokybiškam jaunimo užimtumui skatinti, ypatingą dėmesį skiriant šioms sritims:

               a) jaunimo darbo ir mokymo judumo programoms, ypatingą dėmesį skiriant nedirbantiems, nesimokantiems ir mokymuose nedalyvaujantiems asmenims;

               b) dvejopo mokymo programoms, pameistrystei ir jaunimo įtraukčiai;

               c) dalijimuisi žiniomis, organizacijų (institucijų), teikiančių jaunimo užimtumo paslaugas, keitimuisi geriausia patirtimi ir tarpusavio mokymuisi.

               Ši fondo dalis skiriama projektams, kuriuose dalyvauja valstybės paramos gavėjos ir kitos ES valstybės narės, kuriose jaunimo nedarbo lygis viršija 25 proc. (ataskaitinių 2013 m. Eurostato duomenys), ir kurie yra susiję bent su dviem šalimis, iš kurių bent viena yra valstybė paramos gavėja. Norvegijos subjektai gali dalyvauti kaip partneriai.

               3.
                     40 proc. fondo lėšų skiriama regioniniam bendradarbiavimui 3 straipsnyje nurodytuose prioritetiniuose sektoriuose, visų pirma dalijimuisi žiniomis, keitimuisi geriausia patirtimi ir institucijų stiprinimui.

               Ši fondo dalis skiriama projektams, kuriuose dalyvauja valstybės paramos gavėjos ir kaimyninės trečiosios šalys. Projektuose dalyvauja bent trys šalys, iš kurių bent dvi yra valstybės paramos gavėjos. Norvegijos subjektai gali dalyvauti kaip partneriai.

               8 straipsnis

               Norvegijos Karalystė iki 2020 m. atlieka laikotarpio vidurio peržiūrą, siekdama perskirstyti turimas nepaskirtas asignavimų lėšas atitinkamoms valstybėms paramos gavėjoms.

               9 straipsnis

               1.
                     1 straipsnyje numatyti finansiniai įnašai atidžiai koordinuojami su ELPA valstybių įnašu pagal EEE finansinį mechanizmą.

               2.
                     Norvegijos Karalystė visų pirma užtikrina, kad paraiškų teikimo tvarka ir įgyvendinimo sąlygos abiem šio straipsnio ankstesnėje pastraipoje nurodytiems mechanizmams būtų iš esmės vienodos.

               3.
                     Prireikus atsižvelgiama į bet kokius aktualius Europos Sąjungos sanglaudos politikos pokyčius.

               10 straipsnis

               Įgyvendinant Norvegijos finansinį mechanizmą laikomasi toliau nurodytų nuostatų.

               1.
                     Visais įgyvendinimo etapais laikomasi didžiausio skaidrumo, atskaitomybės ir rentabilumo principų, taip pat gero valdymo, partnerystės ir daugiapakopio valdymo, tvarios plėtros ir lyčių lygybės bei nediskriminavimo principų.

               Norvegijos finansinio mechanizmo tikslų siekiama glaudžiai bendradarbiaujant valstybėms paramos gavėjoms ir Norvegijos Karalystei.

               2.
                     Norvegijos Karalystė administruoja ir įgyvendina (be kita ko, valdo ir kontroliuoja) šiuos fondus:

               (a)bendrą regioniniam bendradarbiavimui skirtą fondą, kaip nustatyta 7 straipsnio 1 dalyje;

               (b)deramo darbo ir trišalio dialogo skatinimo fondą, kaip nustatyta 3 straipsnio 2b dalyje.

               (2)Norvegijos Karalystė su kiekviena valstybe paramos gavėja sudaro susitarimo memorandumą dėl atitinkamo konkrečiai šaliai skirto asignavimo, išskyrus 2 dalyje nurodytus fondus, kuriame išdėstomas daugiametis programavimas ir valdymo bei kontrolės struktūros.

                  a) Sudariusios susitarimo memorandumus valstybės paramos gavėjos pateikia konkrečių programų pasiūlymus Norvegijos Karalystei ir ji šiuos pasiūlymus įvertinta ir patvirtina, taip pat su valstybėmis paramos gavėjomis sudaro kiekvienos programos dotacijų susitarimus. Gavusi aiškų Norvegijos Karalystės arba atitinkamos valstybės paramos gavėjos prašymą, Europos Komisija patikrina konkrečios programos pasiūlymą prieš jį priimant, kad jis derėtų su Europos Sąjungos sanglaudos politika.

               b) Už patvirtintų programų įgyvendinimą atsako valstybės paramos gavėjos ir jos numato tinkamą valdymo ir kontrolės sistemą, kad būtų užtikrintas tinkamas įgyvendinimas ir valdymas.

                  c) Norvegijos Karalystė kontrolę atlikti gali laikydamasi savo vidaus reikalavimų. Valstybės paramos gavėjos šiuo tikslu teikia visą būtiną paramą, informaciją ir dokumentus.

                  d) Pažeidimų atveju Norvegijos Karalystė gali sustabdyti finansavimą ir pareikalauti grąžinti skirtas lėšas.

               e) Kad būtų užtikrintas kuo didesnis dalyvavimas, prireikus, rengiantis su finansiniu įnašu susijusiai veiklai, ją įgyvendinant, stebint ir vertinant palaikomi partnerystės ryšiai. Partneriai, be kita ko, gali būti vietos, regioninio ir nacionalinio lygmens veikėjai, taip pat privačiojo sektoriaus, pilietinės visuomenės atstovai ir socialiniai partneriai valstybėse paramos gavėjose ir Norvegijos Karalystėje.

                  f) Projektai, vykdomi valstybėse paramos gavėjose pagal daugiametį programavimą, gali būti įgyvendinami bendradarbiaujant, be kita ko, valstybėse paramos gavėjose ir Norvegijos Karalystėje įsteigtiems subjektams pagal taikomas viešojo pirkimo taisykles.

               4.
                     Norvegijos Karalystės patiriamos valdymo išlaidos dengiamos iš 2 straipsnio 1 dalyje nurodytos bendros sumos ir patikslinamos 5 dalyje nurodytose įgyvendinimo nuostatose.

               5.
                     Norvegijos Karalystė arba jos paskirtas subjektas atsako už bendrą Norvegijos finansinio mechanizmo valdymą. Norvegijos Karalystė, pasikonsultavusi su valstybėmis paramos gavėjomis, kurioms gali padėti Europos Komisija, paskelbs papildomas Norvegijos finansinio mechanizmo įgyvendinimo nuostatas. Norvegijos Karalystė siekia šias nuostatas paskelbti iki susitarimo memorandumų pasirašymo.

               6.
                     Norvegijos Karalystė praneša apie savo paramą įgyvendinant Norvegijos finansinio mechanizmo tikslus ir, kai tinkama, vienuolika teminių 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų tikslų
                  1
               .

               11 straipsnis

               (1)Šį Susitarimą Šalys ratifikuoja arba patvirtina savo nustatyta tvarka.  Ratifikavimo arba patvirtinimo dokumentai deponuojami Europos Sąjungos Tarybos generaliniame sekretoriate.

               (2)Jis įsigalioja pirmą kito mėnesio dieną praėjus vienam mėnesiui po to, kai deponuojamas paskutinis ratifikavimo arba patvirtinimo dokumentas.

               (3)Kol bus baigtos 1 ir 2 dalyse nurodytos procedūros, šis Susitarimas laikinai taikomas nuo pirmos pirmo mėnesio po to, kai deponuojamas paskutinis pranešimas šiuo tikslu, dienos.

               12 straipsnis

               Šis vienu originaliu egzemplioriumi anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, kroatų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, nyderlandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų, vokiečių ir norvegų kalbomis sudarytas Susitarimas, kurio tekstas kiekviena iš šių kalbų yra vienodai autentiškas, deponuojamas Europos Sąjungos Tarybos generaliniame sekretoriate, kuris patvirtintą kopiją perduoda kiekvienai šio Susitarimo Šaliai.

               Priimta Briuselyje [data]

               Europos Sąjungos vardu

               Norvegijos Karalystės vardu

               PRIEDAS

               NORVEGIJOS KARALYSTĖS IR EUROPOS SĄJUNGOS

               SUSITARIMO

               DĖL 2014–2021 M. NORVEGIJOS FINANSINIO MECHANIZMO PRIEDAS

               Inovacijos, moksliniai tyrimai, švietimas ir konkurencingumas

               1.Verslo plėtra, inovacijos ir MVĮ

               2.Moksliniai tyrimai

               3.Švietimas, stipendijos, pameistrystė ir jaunimo verslumas

               4.Darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra

               5.Socialinis dialogas ir deramas darbas

               Socialinė įtrauktis, jaunimo užimtumas ir skurdo mažinimas

               1.Europos visuomenės sveikatos problemos

               2.Romų įtrauktis ir įgalinimas

               3.Rizikos grupėms priklausantys vaikai ir jaunuoliai

               4.Jaunimo dalyvavimas darbo rinkoje

               5.Vietos plėtra ir skurdo mažinimas

               Aplinka, energetika, klimato kaita ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomika

               1.Aplinka ir ekosistemos

               2.Atsinaujinančiųjų išteklių energija, energijos vartojimo efektyvumas, energetinis saugumas

               3.Klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos

               Kultūra, pilietinė visuomenė, geras valdymas ir pagrindinės teisės bei laisvės

               1.Kultūrinis verslumas, kultūrinis paveldas ir kultūrinis bendradarbiavimas

               2.Pilietinė visuomenė

               3.Geras valdymas, atskaitingos institucijos, skaidrumas

               4.Žmogaus teisių užtikrinimas nacionaliniu lygmeniu

               Teisingumas ir vidaus reikalai

               1.Prieglobstis ir migracija

               2.Pataisos tarnybos ir kardomasis kalinimas

               3.Tarptautinis policijos bendradarbiavimas ir kova su nusikalstamumu

               4.Teisingumo sistemos veiksmingumas bei efektyvumas ir teisinės valstybės stiprinimas

               5.Smurtas šeimoje ir smurtas dėl lyties

               6.Nelaimių prevencija ir pasirengimas joms

                     (1)
                  1) Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų stiprinimas; 2) informacinių ir ryšių technologijų prieinamumo ir naudojimo didinimas ir kokybės gerinimas; 3) mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), žemės ūkio sektoriaus ir žuvininkystės bei akvakultūros sektoriaus konkurencingumo didinimas; 4) perėjimo prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos visuose sektoriuose rėmimas; 5) prisitaikymo prie klimato kaitos skatinimas, rizikos prevencija ir valdymas; 6) aplinkos išsaugojimas bei apsauga ir efektyvaus išteklių naudojimo skatinimas; 7) darniojo transporto skatinimas ir kliūčių pagrindinėse tinklo infrastruktūros dalyse šalinimas; 8) tvaraus ir kokybiško užimtumo skatinimas ir darbo jėgos judumo rėmimas; 9) socialinės įtraukties skatinimas, kova su skurdu ir diskriminacija; 10) investavimas į švietimą, mokymą ir profesinį mokymą siekiant lavinti įgūdžius ir skatinti mokymąsi visą gyvenimą; 11) valdžios institucijų ir suinteresuotųjų subjektų institucinių gebėjimų stiprinimas ir veiksmingas viešasis administravimas.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 02 23
            COM(2016) 86 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl Europos Sąjungos, Islandijos, Lichtenšteino Kunigaikštystės ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl 2014–2021 m. EEE finansinio mechanizmo, Norvegijos Karalystės ir Europos Sąjungos susitarimo dėl 2014–2021 m. Norvegijos finansinio mechanizmo, Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo papildomo protokolo ir Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos susitarimo papildomo protokolo sudarymo

               EUROPOS EKONOMINĖS BENDRIJOS IR ISLANDIJOS RESPUBLIKOS SUSITARIMO PAPILDOMAS PROTOKOLAS

               EUROPOS SĄJUNGA

               ir

               ISLANDIJA,

               ATSIŽVELGDAMOS į 1972 m. liepos 22 d. pasirašytą Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos Respublikos susitarimą ir į esamą Islandijos ir Bendrijos prekybos žuvimis bei žuvininkystės produktais tvarką,

               ATSIŽVELGDAMOS į Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos susitarimo papildomą protokolą, kuriuo nustatytos specialios nuostatos, 2009–2014 m. taikomos tam tikroms į Sąjungą importuojamoms žuvims ir žuvininkystės produktams, ypač į jo 1 straipsnį,

               ATSIŽVELGDAMOS į Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos susitarimo papildomą protokolą, sudarytą po Kroatijos stojimo į Europos Sąjungą, ypač į jo 2 straipsnį,

               NUSPRENDĖ SUDARYTI ŠĮ PROTOKOLĄ:

               1 STRAIPSNIS

               1. Šiame protokole ir jo priede išdėstomos specialios nuostatos, taikomos tam tikroms į Europos Sąjungą importuojamoms Islandijos kilmės žuvims ir žuvininkystės produktams. Šio protokolo priede nustatytos metinės neapmokestinamos tarifinės kvotos. Šios tarifinės kvotos taikomos nuo dienos, kurią pradedama laikinai taikyti šį protokolą pagal 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas procedūras, iki 2021 m. balandžio 30 d.

               2. Šiam laikotarpiui pasibaigus Susitariančiosios Šalys įvertins, ar reikia toliau taikyti 1 dalyje nurodytas specialias nuostatas ir, jei reikia, peržiūrės kvotų dydžius, atsižvelgdamos į visus susijusius interesus.

               2 STRAIPSNIS

               1. Tarifinės kvotos leidžiamos naudoti nuo dienos, kurią pradedama laikinai taikyti šį protokolą pagal 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas procedūras.

               2. Šio protokolo priede nustatyti metinių neapmokestinamų tarifinių kvotų dydžiai. Pirma tarifinė kvota taikoma nuo dienos, kurią pradedama laikinai taikyti šį protokolą, iki 2017 m. balandžio 30 d. Nuo 2017 m. gegužės 1 d. iki šio protokolo 1 straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos vėlesnės tarifinės kvotos leidžiamos naudoti kasmet nuo gegužės 1 d. iki balandžio 30 d.

               3. Tarifinių kvotų dydžiai nuo 2014 m. gegužės 1 d. iki šio protokolo laikino taikymo pradžios yra proporcingai paskirstomi ir taikomi likusį šio protokolo 1 straipsnyje nurodytą laikotarpį.

               3 STRAIPSNIS

               Šio protokolo priede nurodytoms tarifinėms kvotoms taikomos 1972 m. liepos 22 d. pasirašyto Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos susitarimo protokole Nr. 3 nustatytos kilmės taisyklės.

               4 STRAIPSNIS

               1. Šalys šį protokolą ratifikuoja ar patvirtina savo nustatyta tvarka. Ratifikavimo arba patvirtinimo dokumentai deponuojami Europos Sąjungos Tarybos generaliniame sekretoriate.

               2. Jis įsigalioja pirmą kito mėnesio dieną praėjus vienam mėnesiui po to, kai deponuojamas paskutinis ratifikavimo arba patvirtinimo dokumentas.

               3. Kol bus baigtos šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytos procedūros, šis protokolas taikomas laikinai nuo pirmos kito mėnesio dienos, praėjus dviem mėnesiams po to, kai deponuojamas paskutinis pranešimas.

               5 STRAIPSNIS

               Šis vienu originaliu egzemplioriumi anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, kroatų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, nyderlandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų, vokiečių ir islandų kalbomis sudarytas protokolas, kurio tekstas kiekviena iš šių kalbų yra vienodai autentiškas, deponuojamas Europos Sąjungos Tarybos generaliniame sekretoriate, kuris patvirtintą kopiją perduoda kiekvienai Šaliai.

               Priimta Briuselyje 2016 m. ... ... d.

               Europos Sąjungos vardu

               Fyrir Ísland

               PRIEDAS

               PROTOKOLO 1 STRAIPSNYJE NURODYTOS SPECIALIOS NUOSTATOS

               Be jau esamų neapmokestinamų tarifinių kvotų Europos Sąjunga leidžia naudoti toliau nurodytas Islandijos kilmės produktų metines neapmokestinamas tarifines kvotas.

                        KN kodas

                        Produktų aprašymas

                        Metinė (05 01–04 30) tarifinė kvota (grynasis svoris, jei nenurodyta kitaip)*

                        0303 51 00

                        Silkės Clupea harengus ir Clupea pallasii, užšaldytos, išskyrus jų kepenis, ikrus ir pienius(1)

                        950 tonų

                        0306 15 90

                        Užšaldyti norveginiai omarai (Nephrops norvegicus)

                        1 000 tonų

                        0304 49 50

                        Paprastųjų jūrinių ešerių (Sebastes spp.) filė, šviežia arba atšaldyta

                        2 000 tonų

                        1604 20 90

                        Kiti žuvies produktai

                        2 500 tonų

                        (1) Tarifinių kvotų lengvata netaikoma prekėms, išleidžiamoms į laisvą apyvartą nuo vasario 15 d. iki birželio 15 d.

                * Kiekiai pridedami pagal papildomo protokolo 2 straipsnio 3 dalį.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 02 23
            COM(2016) 86 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl Europos Sąjungos, Islandijos, Lichtenšteino Kunigaikštystės ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl 2014–2021 m. EEE finansinio mechanizmo, Norvegijos Karalystės ir Europos Sąjungos susitarimo dėl 2014–2021 m. Norvegijos finansinio mechanizmo, Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo papildomo protokolo ir Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos susitarimo papildomo protokolo sudarymo

               EUROPOS EKONOMINĖS BENDRIJOS IR NORVEGIJOS KARALYSTĖS SUSITARIMO PAPILDOMAS PROTOKOLAS

               EUROPOS SĄJUNGA

               ir

               NORVEGIJOS KARALYSTĖ,

               ATSIŽVELGDAMOS į 1973 m. gegužės 14 d. pasirašytą Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimą (toliau – Susitarimas) ir esamą Norvegijos ir Bendrijos prekybos žuvimi bei žuvininkystės produktais tvarką,

               ATSIŽVELGDAMOS į Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo papildomą protokolą, kuriuo nustatytos specialios nuostatos, 2009–2014 m. taikomos tam tikroms į Sąjungą importuojamoms žuvims ir žuvininkystės produktams, ypač į jo 1 straipsnį,

               ATSIŽVELGDAMOS į Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo papildomą protokolą, sudarytą po Kroatijos stojimo į Europos Sąjungą, ypač į jo 2 ir 3 straipsnius,

               NUSPRENDĖ SUDARYTI ŠĮ PROTOKOLĄ:

               1 STRAIPSNIS

               1.Šiame protokole ir jo priede išdėstomos specialios nuostatos, taikomos tam tikroms į Europos Sąjungą importuojamoms Norvegijos Karalystės kilmės žuvims ir žuvininkystės produktams.

               2.Šio protokolo priede nustatytos metinės neapmokestinamos tarifinės kvotos. Šios tarifinės kvotos taikomos nuo 2014 m. gegužės 1 d. iki 2021 m. balandžio 30 d. Kvotų dydžiai peržiūrimi šio laikotarpio pabaigoje atsižvelgiant į visus susijusius interesus.

               2 STRAIPSNIS

               1.Tarifinės kvotos leidžiamos naudoti nuo dienos, kurią pradedama laikinai taikyti šį protokolą pagal 5 straipsnio 3 dalyje nustatytas procedūras.

               2.Pirma tarifinė kvota taikoma nuo dienos, kurią pradedama laikinai taikyti šį protokolą, iki 2017 m. balandžio 30 d. Nuo 2017 m. gegužės 1 d. iki šio protokolo 1 straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos vėlesnės tarifinės kvotos leidžiamos naudoti kasmet nuo gegužės 1 d. iki balandžio 30 d.

               3.Tarifinių kvotų dydžiai nuo 2014 m. gegužės 1 d. iki šio protokolo laikino taikymo pradžios yra proporcingai paskirstomi ir taikomi likusį šio protokolo 1 straipsnyje nurodytą laikotarpį.

               3 straipsnis

               Norvegija imasi reikiamų veiksmų, kad užtikrintų nustatytos laisvo žuvų ir žuvininkystės produktų, iškrautų Norvegijoje iš laivų, plaukiojančių su Europos Sąjungos valstybės narės vėliava, laisvo tranzito tvarkos tęstinumą.

               Atsižvelgiant į laikotarpį nuo 2014 m. gegužės 1 d. iki šio protokolo laikino taikymo pradžios, kai nebuvo taikoma tranzito tvarka, ši tvarka galios septynerius metus nuo dienos, kurią pradedama laikinai taikyti šį protokolą.

               4 straipsnis

               Šio protokolo priede nurodytoms tarifinėms kvotoms taikomos 1973 m. gegužės 14 d. pasirašyto Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo protokole Nr. 3 nustatytos kilmės taisyklės.

               5 STRAIPSNIS

               1.Šalys šį protokolą ratifikuoja ar patvirtina savo nustatyta tvarka. Ratifikavimo arba patvirtinimo dokumentai deponuojami Europos Sąjungos Tarybos generaliniame sekretoriate.

               2.Jis įsigalioja pirmą kito mėnesio dieną praėjus vienam mėnesiui po to, kai deponuojamas paskutinis ratifikavimo arba patvirtinimo dokumentas.

               3.Kol bus baigtos šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytos procedūros, šis protokolas taikomas laikinai nuo pirmos kito mėnesio dienos, praėjus dviem mėnesiams po to, kai deponuojamas paskutinis pranešimas šiuo tikslu.

               6 STRAIPSNIS

               Šis vienu originaliu egzemplioriumi anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, kroatų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, nyderlandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų, vokiečių ir norvegų kalbomis sudarytas protokolas, kurio tekstas kiekviena iš šių kalbų yra vienodai autentiškas, deponuojamas Europos Sąjungos Tarybos generaliniame sekretoriate, kuris patvirtintą kopiją perduoda kiekvienai Šaliai.

               Priimta Briuselyje 2016 m. ... ... d.

               Europos Sąjungos vardu

               Norvegijos Karalystės vardu

               Priedas

               PROTOKOLO 1 STRAIPSNYJE NURODYTOS SPECIALIOS NUOSTATOS

               Be jau esamų neapmokestinamų tarifinių kvotų Europos Sąjunga leidžia naudoti toliau nurodytas Norvegijos kilmės produktų metines neapmokestinamas tarifines kvotas.

                        KN kodas

                        Produktų aprašymas

                        Metinė (05 01–04 30) tarifinė kvota (grynasis svoris, jei nenurodyta kitaip)*

                        0303 19 00

                        Kitos užšaldytos lašišinės

                        2 000 tonų

                        0303 51 00

                        Silkės Clupea harengus ir Clupea pallasii, užšaldytos, išskyrus jų kepenis, ikrus ir pienius
                           1

                        26 500 tonų

                        0303 54 10

                        Skumbrės Scomber scombrus ir Scomber japonicus, užšaldytos, neišdarinėtos, išskyrus kepenis, ikrus ir pienius
                           2

                        25 000 tonų

                        Ex 0304 89 49
                           Ex 0304 99 99

                        Atlantinė skumbrė, užšaldyta filė ir užšaldytos filė puselės

                        11 300 tonų

                        0303 55 30

                        Ex 0303 55 90

                        0303 56 00

                        0303 69 90

                        0303 82 00

                        0303 89 55

                        0303 89 90

                        Čilės stauridės (Trachurus murphyi), užšaldytos

                        Kitos žuvys, užšaldytos, išskyrus paprastąsias staurides (Caranx trachurus)

                        Karališkieji ešeriai (Rachycentron canadum)

                        Kitos žuvys, užšaldytos

                        Rombinės rajos (Rajidae)

                        Auksaspalvės dorados (Sparus aurata)

                        Kitos žuvys, užšaldytos

                        Visi produktai, išskyrus kepenis, ikrus ir pienius

                        2 200 tonų

                        0304 86 00

                        Ex 0304 99 23

                        Užšaldyta silkių Clupea harengus ir Clupea pallasii filė

                        Užšaldytos silkių Clupea harengus ir Clupea pallasii puselės (juostelės)
                           3

                        55 600 tonų

                        Ex 0304 49 90

                        Ex 0304 59 50

                        Šviežia silkių Clupea harengus ir Clupea pallasii filė

                        Šviežios silkių Clupea harengus ir Clupea pallasii puselės (juostelės)

                        9 000 tonų

                        Ex 1605 21 10

                        Ex 1605 21 90

                        Ex 1605 29 00

                        Krevetės, be kiautų ir užšaldytos, paruoštos arba konservuotos

                        7 000 tonų

                        Ex 1604 12 91

                        Ex 1604 12 99

                        Silkės, su prieskoniais ir (arba) actu, užpiltos sūrymu

                        11 400 tonų grynojo svorio be skysčio

                        0305 10 00

                        Žuvų miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui

                        1 000 tonų

               * Kiekiai pridedami pagal papildomo protokolo 2 straipsnio 3 dalį.

                     (1)
                  Tarifinių kvotų lengvata netaikoma prekėms, išleidžiamoms į laisvą apyvartą nuo vasario 15 d. iki birželio 15 d.

                     (2)
                  Tarifinių kvotų lengvata netaikoma prekėms, išleidžiamoms į laisvą apyvartą nuo vasario 15 d. iki birželio 15 d.

                     (3)
                  Tarifinių kvotų lengvata netaikoma prekėms, kurių KN kodas yra 0304 99 23, išleidžiamoms į laisvą apyvartą nuo vasario 15 d. iki birželio 15 d.