               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 02 02
            COM(2022) 33 final
            2022/0022(NLE)

            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete, dėl EEE susitarimo IV priedo (Energija) dalinio pakeitimo (Direktyva dėl pastatų energinio naudingumo)
            (Tekstas svarbus EEE)

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas yra susijęs su sprendimu, kuriuo nustatoma pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu EEE jungtiniame komitete dėl numatomo priimti Jungtinio komiteto sprendimo iš dalies pakeisti EEE susitarimo IV priedą (Energija)

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.EEE susitarimas

               Europos ekonominės erdvės susitarimu (toliau – EEE susitarimas) EEE piliečiams ir ekonominės veiklos vykdytojams užtikrinamos vienodos teisės ir pareigos vidaus rinkoje. Juo numatyta keturias laisves apimančius ES teisės aktus taikyti visose 30 EEE valstybių, t. y. ES valstybėse narėse, Norvegijoje, Islandijoje ir Lichtenšteine. Be to, EEE susitarimas apima bendradarbiavimą kitose svarbiose srityse, pavyzdžiui, mokslinių tyrimų ir plėtros, švietimo, socialinės politikos, aplinkos, vartotojų apsaugos, turizmo ir kultūros srityse, kurios bendrai vadinamos gretutine ir horizontaliąja politika. Susitarimas įsigaliojo 1994 m. sausio 1 d. Europos Sąjunga ir jos valstybės narės yra Susitarimo šalis.

               2.2.EEE jungtinis komitetas

               EEE jungtinis komitetas yra atsakingas už EEE susitarimo valdymą. Tai forumas, kuriame keičiamasi nuomonėmis, susijusiomis su EEE susitarimo veikimu. Jo sprendimai priimami bendru sutarimu. Atsakomybė už EEE klausimų koordinavimą ES tenka Europos Komisijos generaliniam sekretoriatui.

               2.3.Numatomas EEE jungtinio komiteto aktas

               EEE jungtinis komitetas turėtų priimti EEE jungtinio komiteto sprendimą (toliau – numatomas aktas) dėl EEE susitarimo IV priedo (Energija) dalinio pakeitimo.

               Numatomo akto tikslas – į EEE susitarimą įtraukti Direktyvą dėl pastatų energinio naudingumo
                  1
                (toliau – Pastatų energinio naudingumo direktyva).

               Pagal EEE susitarimo 103 ir 104 straipsnius numatomas aktas taps privalomas Susitarimo šalims.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Komisija teikia EEE jungtinio komiteto sprendimo projektą, kad Taryba jį priimtų kaip Sąjungos poziciją. Priimta pozicija turėtų būti artimiausiu metu pateikta EEE jungtiniame komitete.

               Dėl pridedamo EEE jungtinio komiteto sprendimo projekto turinio ir pobūdžio adaptacijos negali būti laikomos vien tik techninėmis adaptacijomis, kaip apibrėžta Tarybos reglamente Nr. 2894/94. Todėl Taryba nustato Sąjungos poziciją.

               Pridedamas EEE jungtinio komiteto sprendimas apima, inter alia, toliau nurodytas adaptacijas.

               Atsižvelgiant į palyginti naujo ir vienalyčio Islandijos pastatų fondo ypatumus, siūloma jai leisti laikinai ir su tam tikromis sąlygomis netaikyti Direktyvos 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo. Islandijoje 99,9 proc. elektros energijos ir 98 proc. patalpų šildymui naudojamos energijos išgaunama iš vietos atsinaujinančiųjų energijos išteklių. Todėl Islandijoje priemonės pastatų energijos vartojimo efektyvumui didinti iš esmės neturės jokio poveikio išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui ar energetiniam saugumui.

               Atsižvelgiant į labai mažą Lichtenšteino pastatų fondą ir šalies klimato bei pastatų tipus, siūloma netaikyti Lichtenšteinui pareigos apskaičiuoti sąnaudų atžvilgiu optimalius minimalių pastatų energinio naudingumo reikalavimų lygius pagal Pastatų energinio naudingumo direktyvos 5 straipsnį.

               Be to, siūloma, kad Norvegija ir Lichtenšteinas galėtų nustatyti minimalių energinio naudingumo reikalavimų taisykles pagal kitokias sistemos ribas nei pirminės energijos suvartojimas, kaip reikalaujama Pastatų energinio naudingumo direktyva, jei laikomasi šio sprendimo 1 straipsnio c punkte nustatytų sąlygų.

               Siekiant užtikrinti, kad Norvegijos energinio naudingumo sertifikavimo sistemos, kurią valdo naudotojai, rezultatai būtų lygiaverčiai nepriklausomų ekspertų išduodamiems sertifikatams, kaip reikalaujama Pastatų energinio naudingumo direktyvos 17 straipsnyje, siūloma 1 straipsnio d punkte suformuluota adaptacija.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  2
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               EEE jungtinis komitetas yra įsteigtas susitarimu, būtent EEE susitarimu. Aktas, kurį turi priimti EEE jungtinis komitetas, yra teisinę galią turintis aktas. Vadovaujantis EEE susitarimo 103 ir 104 straipsniais, numatomas aktas bus privalomas pagal tarptautinę teisę.

               Numatomu aktu Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama. Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis kartu su Tarybos reglamento Nr. 2894/94 dėl Europos ekonominės erdvės susitarimo įgyvendinimo tvarkos 1 straipsnio 3 dalimi.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį ir Tarybos reglamento Nr. 2894/94 1 straipsnio 2 dalį materialinis teisinis pagrindas visų pirma priklauso nuo ES teisės akto, kuris turi būti įtrauktas į EEE susitarimą, materialinio teisinio pagrindo.

               Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Numatomo akto pagrindinis tikslas ir turinys susiję su energijos vidaus rinkos sukūrimu ir veikimu.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 194 straipsnio 2 dalis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 194 straipsnio 2 dalis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi ir Tarybos reglamento Nr. 2894/94 dėl Europos ekonominės erdvės susitarimo įgyvendinimo tvarkos 1 straipsnio 3 dalimi.

               5.Numatomo akto skelbimas

               EEE jungtinio komiteto aktu bus iš dalies pakeistas EEE susitarimo IV priedas (Energija), todėl tikslinga priimtą aktą paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               2022/0022 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete, dėl EEE susitarimo IV priedo (Energija) dalinio pakeitimo

                  (Direktyva dėl pastatų energinio naudingumo)

               (Tekstas svarbus EEE)

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 194 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į 1994 m. lapkričio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2894/94 dėl Europos ekonominės erdvės susitarimo įgyvendinimo tvarkos
                  3
               , ypač į jo 1 straipsnio 3 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Europos ekonominės erdvės susitarimas
                  4
                (toliau – EEE susitarimas) įsigaliojo 1994 m. sausio 1 d.;

               (2)pagal EEE susitarimo 98 straipsnį EEE jungtinis komitetas gali nuspręsti iš dalies pakeisti, be kita ko, EEE susitarimo IV priedą, kuriame yra nuostatų dėl energetikos;

               (3)į EEE susitarimą turi būti įtraukta Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/31/ES
                  5
                (toliau – Pastatų energinio naudingumo direktyva);

               (4)EEE susitarimo IV priedas (Energija) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

               (5)todėl Sąjungos pozicija EEE jungtiniame komitete turėtų būti grindžiama šio sprendimo priede išdėstytu EEE jungtinio komiteto sprendimo projektu,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete, dėl siūlomo EEE susitarimo IV priedo (Energija) dalinio pakeitimo grindžiama prie šio sprendimo pridedamu EEE jungtinio komiteto sprendimo projektu.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 153, 2010 6 18, p. 13.

                     (2)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (3)

                        OL L 305, 1994 11 30, p. 6.

                     (4)

                        OL L 1, 1994 1 3, p. 3.

                     (5)

                        2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo (OL L 153, 2010 6 18, p. 13).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 02 02
            COM(2022) 33 final

            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl TARYBOS SPRENDIMO
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete, dėl EEE susitarimo IV priedo (Energija) dalinio pakeitimo (Direktyva dėl pastatų energinio naudingumo)

               PRIEDAS

               EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMO PROJEKTAS

               Nr. […]

               […]

               kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo IV priedas (Energija)

               EEE JUNGTINIS KOMITETAS,

               atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 98 straipsnį,

               kadangi:

               (1)2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo
                  1
                (toliau – Pastatų energinio naudingumo direktyva) turi būti įtraukta į EEE susitarimą;

               (2)atsižvelgiant į palyginti naujo ir vienalyčio Islandijos pastatų fondo ypatumus, susitarta leisti jai laikinai ir su tam tikromis sąlygomis netaikyti Direktyvos 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo. Ši išimtis taikoma Direktyvai 2010/31/ES iki pakeitimo, padaryto 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/844, ir galioja griežtai ribotą laiką, kol bus susitarta dėl Direktyvos 2010/31/ES su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2018/844, įtraukimo;

               (3)atsižvelgiant į labai mažą Lichtenšteino pastatų fondą ir šalies klimato bei pastatų tipus, Lichtenšteinas neprivalo apskaičiuoti sąnaudų atžvilgiu optimalių minimalių pastatų energinio naudingumo reikalavimų lygių pagal Pastatų energinio naudingumo direktyvos 5 straipsnį;

               (4)Norvegija ir Lichtenšteinas gali nustatyti minimalių energinio naudingumo reikalavimų taisykles pagal kitokias sistemos ribas nei pirminės energijos suvartojimas, kaip reikalaujama Pastatų energinio naudingumo direktyva, jei laikomasi šio sprendimo 1 straipsnio c punkte nustatytų sąlygų;

               (5)siekiant užtikrinti, kad Norvegijos energinio naudingumo sertifikavimo sistemos, kurią valdo naudotojai, rezultatai būtų lygiaverčiai nepriklausomų ekspertų išduodamiems sertifikatams, kaip reikalaujama Pastatų energinio naudingumo direktyvos 17 straipsnyje, siūloma 1 straipsnio d punkte suformuluota adaptacija;

               (6)todėl EEE susitarimo IV priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               EEE susitarimo IV priedo 17 punkto (2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (EB) Nr. 2002/91) tekstas pakeičiamas taip:

               „32010 L 0031: 2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo (OL L 153, 2010 6 18, p. 13).

               Direktyvos nuostatos šio susitarimo tikslais adaptuojamos taip:

               (a)Direktyva netaikoma Islandijai.

               (b)5 straipsnio 2 dalis papildoma taip:

               „Sąnaudų atžvilgiu optimaliems minimalių energinio naudingumo reikalavimų lygiams nustatyti Lichtenšteinas gali naudoti kitos sutarties šalies skaičiavimus, atliktus taikant lyginamuosius parametrus.“

               (c)Taikydami Pastatų energinio naudingumo direktyvos 9 straipsnio 3 dalies a punktą ir I priedą, Lichtenšteinas ir Norvegija energijos vartojimo reikalavimus gali pagrįsti grynąja energija, jei laikomasi šių sąlygų ir apsaugos priemonių:

                     2
                  i) minimalūs energinio naudingumo reikalavimai nustatomi pagal Pastatų energinio naudingumo direktyvos 5 straipsnio reikalavimus, vadovaujantis pagrindiniais metodikos, nustatytos sąnaudų atžvilgiu optimaliems minimalių energinio naudingumo reikalavimų lygiams apskaičiuoti, principais;

               ii) skelbiamas suvartojamos pirminės energijos skaitinis rodiklis, atitinkantis statybos kodekse nustatytus energinio naudingumo reikalavimus;

               iii) Komisija pasilieka teisę persvarstyti šią konkrečią adaptaciją, atsižvelgdama į būsimas derybas dėl Pastatų energinio naudingumo direktyvos su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2018/844.

                d)17 straipsnis papildomas taip:

               „ELPA valstybės gali sukurti supaprastintą naudotojo valdomą gyvenamųjų pastatų energinio naudingumo sertifikavimo sistemą, kuri gali būti naudojama kaip alternatyva ekspertų paslaugoms, jei laikomasi šių sąlygų:

               i) turima išsamių žinių ir kokybiškų duomenų apie visą gyvenamųjų pastatų fondą, be kita ko, apie visus pastatų tipus ir amžiaus grupes, pastato atitvarų ir techninių pastato sistemų, taikomų kiekvienam tipui, charakteristikas, kad būtų galima labai tiksliai apskaičiuoti atskirų pastatų ir pastato vienetų energinį naudingumą remiantis naudotojų įvesties duomenimis;

               ii) turima išsamios informacijos apie sąnaudų atžvilgiu optimalų arba ekonomiškai efektyvų kiekvieno pastatų tipo pagerinimą;

               iii) turima priemonių, skirtų padėti naudotojams valdyti statybos sertifikatų išdavimo sistemą. Šios priemonės gali apimti pagalbos skambučių liniją arba konsultavimo paslaugas, kurios sudarys sąlygas naudotojams bendrauti su nepriklausomais ekspertais ir sistemos ekspertais;

               iv)siekiant užtikrinti, kad manipuliavimo rezultatais rizika būtų maža, į naudotojo valdomą sertifikavimo sistemą įtraukiamas (-i) kokybės kontrolės ir tikrinimo mechanizmas (-ai), kuriuo (-iais) tikrinami naudotojų įvesties duomenys ir tai, ar šie duomenys skaidrūs;

               v)įdiegtos nepriklausomos kontrolės sistemos, užtikrinančios, kad naudotojo valdomo energinio naudingumo sertifikavimo rezultatų kokybė ir patikimumas būtų lygiaverčiai ekspertų išduotiems sertifikatams;

               vi)naudotojo valdomoje sistemoje teikiamos rekomendacijos, remdamiesi kuriomis naudotojai gali sąnaudų atžvilgiu optimaliai arba ekonomiškai efektyviai pagerinti konkrečiai jų pastatus ir pastato vienetus.“

               2 straipsnis

               Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede skelbtinas Direktyvos 2010/31/ES tekstas islandų ir norvegų kalbomis yra autentiškas.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja […], jei pateikti visi pranešimai pagal EEE susitarimo 103 straipsnio 1 dalį
                  3*.

               4 straipsnis

               Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

               Priimta Briuselyje […]

                  EEE jungtinio komiteto vardu

                  Pirmininkas

                  EEE jungtinio komiteto

                  sekretoriai

                     (1)

                        OL L 153, 2010 6 18, p. 13.

                     (2)

                        2012 m. sausio 16 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 244/2012, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo, nustatant sąnaudų atžvilgiu optimalaus pastatams ir pastato dalims taikomų minimalių energinio naudingumo reikalavimų lygio skaičiavimo lyginamosios metodikos principus.

                     (3)
                  *
                        [Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.] [Konstituciniai reikalavimai nurodyti.]


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 02 03
            COM(2022) 29 final
            2022/0019(NLE)

            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Pasaulio muitinių organizacijos globojamuose Muitinio įvertinimo ir Kilmės taisyklių techniniuose komitetuose, dėl atitinkamai patariamųjų nuomonių, komentarų, aiškinamųjų pastabų, atvejų tyrimų, analizių ir panašių aktų, susijusių su importuojamų prekių muitiniu įvertinimu pagal Sutartį dėl 1994 m. bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos VII straipsnio įgyvendinimo, ir patariamųjų nuomonių, informacijos bei patarimų ir panašių aktų, susijusių su prekių kilmės nustatymu pagal Sutartį dėl kilmės taisyklių, priėmimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas susijęs su pamatiniu sprendimu, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Pasaulio muitinių organizacijos globojamuose Muitinio įvertinimo ir Kilmės taisyklių techniniuose komitetuose, dėl atitinkamai patariamųjų nuomonių, komentarų, aiškinamųjų pastabų, atvejų tyrimų, analizių ir panašių aktų, susijusių su importuojamų prekių muitiniu įvertinimu pagal Sutartį dėl 1994 m. bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos VII straipsnio įgyvendinimo, ir patariamųjų nuomonių, informacijos bei patarimų ir panašių aktų, susijusių su prekių kilmės nustatymu pagal Sutartį dėl kilmės taisyklių, priėmimo.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Pasaulio prekybos organizacijos sutartis dėl 1994 m. bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos VII straipsnio įgyvendinimo ir sutartis dėl kilmės taisyklių

               Sutartimi dėl 1994 m. bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos VII straipsnio įgyvendinimo (toliau – Muitinio įvertinimo sutartis (MĮS))
                  1
                siekiama visoms Pasaulio prekybos organizacijos narėms sukurti sąžiningą, vienodą ir neutralią prekių muitinio įvertinimo sistemą.

               Sutartimi dėl kilmės taisyklių (toliau – SKT)
                  2
                siekiama užtikrinti, kad pačios nelengvatinės kilmės taisyklės nesudarytų nereikalingų kliūčių prekybai, ir kilmės taisykles (išskyrus tas, kurios susijusios su muitų tarifų lengvatų suteikimu) suderinti tarptautiniu lygmeniu. Kol derinimo programa neužbaigta, susitariančiosios šalys turi užtikrinti, kad jų kilmės taisyklės būtų skaidrios, neturėtų ribojamojo, iškreipiamojo ar trikdomojo poveikio tarptautinei prekybai ir būtų administruojamos nuosekliai, vienodai, nešališkai ir pagrįstai.

               Abi sutartys įsigaliojo 1995 m. sausio 1 d.

               Europos Sąjunga yra abiejų sutarčių šalis
                  3
               .

               2.2.Pasaulio muitinių organizacijos globojami Muitinio įvertinimo ir Kilmės taisyklių techniniai komitetai

               Pasaulio muitinių organizacijos globojamas Muitinio įvertinimo techninis komitetas (MĮTK) yra atsakingas, be kita ko, už informacijos ir patarimų visais su importuojamų prekių muitiniu įvertinimu susijusiais klausimais pateikimą, kai to paprašo bet kuri narė arba Komitetas. Tokia informacija ir patarimai gali būti teikiami kaip patariamosios nuomonės, komentarai, aiškinamosios pastabos, atvejų tyrimai ir analizės.

               MĮTK posėdžiauja esant reikalui, bet ne rečiau kaip du kartus per metus. MĮTK sprendimus priima balsų dauguma, kurią sudaro ne mažiau kaip du trečdaliai dalyvaujančių narių. MĮTK priimtos patariamosios nuomonės, komentarai, aiškinamosios pastabos, atvejų tyrimai ir analizės pridedami prie MĮTK sesijų protokolų ir pateikiami muitinėms bei verslininkams MĮTK tekstų rinkinyje. Sąjunga ir jos valstybės narės MĮTK veikloje dalyvauja kaip vienas blokas ir savo nuomonę išreiškia remdamosi prieš MĮTK posėdžius nustatyta ES suderinta pozicija.

               Pasaulio muitinių organizacijos globojamas Kilmės taisyklių techninis komitetas (KTTK) yra atsakingas, be kita ko, už patariamųjų nuomonių, informacijos ir patarimų visais su prekių kilmės nustatymu susijusiais klausimais, kuriais siekiama užtikrinti vienodą SKT aiškinimą ir taikymą, pateikimą.

               KTTK posėdžiauja esant reikalui, bet ne rečiau kaip kartą per metus. Sąjunga ir jos valstybės narės KTTK dalyvauja veikloje kaip vienas blokas ir savo nuomonę išreiškia remdamosi prieš KTTK posėdžius nustatyta ES suderinta pozicija.

               2.3.Numatomi aktai

               Siūlomas pamatinis sprendimas yra susijęs su šiais MĮTK priimamais aktais (tiek, kiek jie turi teisinę galią Sąjungoje):

               - Patariamosiomis nuomonėmis, priimamomis pagal MĮS II priedo 2 punkto a ir d papunkčius. Patariamojoje nuomonėje atsakoma į klausimą apie MĮS taikymą remiantis konkrečiu tikrų arba teorinių faktų rinkiniu. Kai su konkrečia situacija susiję faktai yra identiški aprašytiesiems patariamojoje nuomonėje, muitinės administracijos gali pritaikyti aiškų sprendimą, o tais atvejais, kai faktai nėra identiški, sprendžiant problemą patariamąja nuomone gali būti naudojamasi kaip gairėmis.

               - Komentarais, priimamais pagal MĮS II priedo 2 punkto d papunktį. Komentaras yra dokumentas, kurį sudaro keli kurios nors MĮS teksto dalies paaiškinimai, kuriais siekiama paaiškinti situaciją, kai pažodinį paties teksto aiškinimą naudinga papildyti pridėtinėmis gairėmis. Komentaruose prireikus gali būti pateikiama iliustracinių pavyzdžių. Taigi, komentaruose muitinės administracijoms paprastai pateikiamos gairės, kaip įvairiais atvejais taikyti tam tikrą MĮS dalį.

               - Aiškinamosiomis pastabomis, priimamomis pagal MĮS II priedo 2 punkto d papunktį. Aiškinamojoje pastaboje pateikiama Techninio komiteto nuomonė bendro pobūdžio klausimu, susijusiu su viena ar daugiau MĮS nuostatų. Aiškinamosiose pastabose taip pat gali būti nagrinėjama su aptariamu klausimu susijusi prekybos praktika ir daromos reikiamos išvados. Vadovaudamosi aiškinamąja pastaba, muitinės administracijos MĮS nuostatą gali taikyti įvairiose su prekyba susijusiose situacijose, patenkančiose į jos taikymo sritį.

               - Atvejų tyrimais, priimamais pagal MĮS II priedo 2 punkto b papunktį. Atvejo tyrimas yra kompleksinio faktų, pagrįstų faktiniu komerciniu sandoriu, rinkinio išdėstymas ir juo galima remtis siekiant parodyti, kaip praktiškai taikoma viena ar daugiau MĮS nuostatų.

               - Analizėmis, priimamomis pagal MĮS II priedo 2 punkto b papunktį. Analizėje pateikiami su MĮS nuostatomis susijusio klausimo, kuris negali būti geriau aptartas nė vienoje iš pirmiau minėtų priemonių, išsamaus nagrinėjimo rezultatai.

               Patariamąsias nuomones, komentarus, aiškinamąsias pastabas, atvejų tyrimus ir analizes MĮTK priima bendru sutarimu ir jie pridedami prie MĮTK sesijų protokolų. Muitinėms ir verslininkams jie pateikiami MĮTK tekstų rinkinyje.

               Siūlomas pamatinis sprendimas taip pat gali būti susijęs su šiais KTTK priimtais aktais (tiek, kiek jie turi teisinę galią Sąjungoje):

               - Patariamosiomis nuomonėmis, priimamomis pagal SKT I priedo 1 punkto a papunktį. KTTK bet kurios iš savo narių prašymu gali tirti tam tikras technines su kasdieniu kilmės taisyklių administravimu susijusias problemas ir, remdamasis pateiktais faktais, pateikti patariamąją nuomonę dėl tinkamų sprendimų.

               - Informacija ir patarimais pagal MĮS I priedo 1 punkto b papunktį. KTTK vienos iš savo narių prašymu gali teikti informaciją ir patarimus bet kuriais su prekių kilmės nustatymu susijusiais klausimais.

               KTTK priimtomis patariamosiomis nuomonėmis, informacija ir patarimais gali būti naudojamasi kaip gairėmis sprendžiant panašias su prekių kilmės nustatymu susijusias technines problemas ar klausimus. Patariamąsias nuomones, informaciją ir patarimus KTTK priima bendru sutarimu.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Kai kurios Sąjungos pozicijos, kurių turi būti laikomasi MĮTK arba KTTK posėdžiuose ir kurios turi būti nustatytos iki tų posėdžių, yra susijusios su patariamųjų nuomonių, komentarų, aiškinamųjų pastabų, atvejų tyrimų, analizių, informacijos bei patarimų ir panašių aktų, kurie, nors nebūtinai teisiškai privalomi, gali turėti teisinę galią ES, priėmimu tuose komitetų posėdžiuose.

               Dėl šiuose komitetuose svarstomų klausimų techninio pobūdžio ir jų didelio kiekio, taip pat dėl trumpo diskusijoms, per kurias tie klausimai aptariami, skirto laiko Sąjungos pozicijoms dėl tų konkrečių priemonių priimti būtinas intensyvesnis ir veiksmingas institucijų bendradarbiavimas.

               Todėl Sąjunga suinteresuota, kad šios pozicijos būtų nustatomos vadovaujantis principais, kriterijais ir gairėmis, taikomais atitinkamai importuojamų prekių muitiniam įvertinimui ir prekių kilmės nustatymui, ir būtų nustatomos greitai, kad Sąjunga galėtų pasinaudoti savo teisėmis MĮTK ir KTTK.

               Šiuo tikslu Komisija siūlo Tarybai priimti omnibus sprendimą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV)
                  4
                218 straipsnio 9 dalį. Tuo sprendimu bus nustatyta pozicijų, kurių Sąjungos vardu turi būti laikomasi MĮTK ir KTTK, kai tiems organams reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, savalaikio nustatymo sistema.

               Siekiant užtikrinti, kad Taryba galėtų reguliariai įvertinti ir prireikus peržiūrėti šiame sprendime nustatytą politiką, ir laikantis Sąjungos institucijų lojalaus bendradarbiavimo principo, įtvirtinto Europos Sąjungos sutarties
                  5
                13 straipsnio 2 dalyje, šio omnibus Tarybos sprendimo galiojimo laikas turėtų būti ribotas.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               SESV 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  6
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pasaulio muitinių organizacijos (PMO) globojamas MĮTK yra įsteigtas susitarimu, būtent Sutartimi dėl 1994 m. bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos VII straipsnio įgyvendinimo (Muitinio įvertinimo sutartimi (MĮS)). Pasaulio muitinių organizacijos (PMO) globojamas KTTK yra įsteigtas susitarimu, būtent Sutartimi dėl kilmės taisyklių (SKT).

               Techninės patariamosios nuomonės, komentarai, aiškinamosios pastabos, atvejų tyrimai, analizės, informacija bei patarimai ir panašūs aktai, atitinkamai susiję su importuojamų prekių muitiniu įvertinimu ir prekių kilmės nustatymu, kuriuos turi priimti MĮTK ir KTTK, yra teisinę galią turintys aktai, nes jie gali labai paveikti Sąjungos teisės aktų, visų pirma Sąjungos muitinės kodekso ir jo deleguotųjų bei įgyvendinimo aktų, nuostatų, susijusių su importuojamų prekių muitiniu įvertinimu ir prekių kilmės nustatymo klausimais, turinį.

               Numatomu aktu susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio nustatoma pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagal nusistovėjusią teismų praktiką, ES aktas priskirtinas prie bendros prekybos politikos, jei su prekyba turi tokį specifinį ryšį, kad yra iš esmės skirtas tokiai prekybai skatinti, palengvinti ar reglamentuoti ir daro jai tiesioginį ir nedelsiamą poveikį. Prekių muitinė vertė ir prekių kilmė nustatomos ir reglamentuojamos pagal Sąjungos muitinės kodeksą kaip veiksniai, kuriais remiantis prekybai prekėmis taikomas importo ir eksporto muitas ir kitos priemonės. MĮS ir SKT yra prekybos susitarimai, susiję su prekyba prekėmis, todėl su ja susiję ir tais susitarimais įsteigtų organų priimami aktai. Taigi pagrindinis numatomų priimti aktų tikslas ir turinys yra susiję su bendra prekybos politika.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 207 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 207 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               2022/0019 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Pasaulio muitinių organizacijos globojamuose Muitinio įvertinimo ir Kilmės taisyklių techniniuose komitetuose, dėl atitinkamai patariamųjų nuomonių, komentarų, aiškinamųjų pastabų, atvejų tyrimų, analizių ir panašių aktų, susijusių su importuojamų prekių muitiniu įvertinimu pagal Sutartį dėl 1994 m. bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos VII straipsnio įgyvendinimo, ir patariamųjų nuomonių, informacijos bei patarimų ir panašių aktų, susijusių su prekių kilmės nustatymu pagal Sutartį dėl kilmės taisyklių, priėmimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)1994 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimu 94/800/EB
                  7
                Sąjunga patvirtino Sutartį dėl 1994 m. bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos VII straipsnio įgyvendinimo (toliau – Muitinio įvertinimo sutartis (MĮS)) ir Sutartį dėl kilmės taisyklių (toliau – SKT);

               (2)siekiant pagal MĮS II priedo 1 punktą techniniu lygmeniu užtikrinti vienodą MĮS aiškinimą ir taikymą, MĮS 18 straipsnio 2 dalimi įsteigtas Muitinių bendradarbiavimo tarybos (PMO) globojamas Muitinio įvertinimo techninis komitetas (MĮTK);

               (3)pagal MĮS II priedo 2 punkto a papunktį, MĮTK yra atsakingas už tam tikrų techninių problemų, kylančių kasdieniame narių muitinio įvertinimo sistemos administravimo darbe, tyrimą bei pateiktais faktais pagrįstų patariamųjų nuomonių dėl atitinkamų sprendimų teikimą;

               (4)pagal MĮS II priedo 2 punkto b papunktį, MĮTK yra atsakingas už prašomos vertinimo įstatymų, tvarkos bei praktikos, kiek jie yra susiję su šia sutartimi, analizės atlikimą ir tokių analizių rezultatais paremtų ataskaitų rengimą;

               (5)pagal MĮS II priedo 2 punkto d papunktį, MĮTK yra atsakingas už informacijos ir patarimų bet kuriais klausimais, susijusiais su importuojamų prekių muitiniu įvertinimu, teikimą, kai to paprašo bet kuri narė arba MĮS 18 straipsnio 1 dalimi įsteigtas Muitinio įvertinimo komitetas. Tokia informacija ir patarimai gali būti pateikiami kaip patariamosios nuomonės, komentarai arba aiškinamosios pastabos;

               (6)SKT 4 straipsnio 2 dalimi įsteigtas Muitinių bendradarbiavimo tarybos (PMO) globojamas Kilmės taisyklių techninis komitetas (KTTK), atliekantis SKT I priede nurodytą techninį darbą;

               (7)pagal SKT I priedo 1 punkto a papunktį, KTTK yra atsakingas už tam tikrų techninių su kasdieniu narių vykdomu kilmės taisyklių administravimu susijusių problemų tyrimą ir pateiktais faktais pagrįstų patariamųjų nuomonių dėl tinkamų sprendimų teikimą;

               (8)pagal SKT I priedo 1 punkto b papunktį, KTTK yra atsakingas už informacijos ir patarimų visais su prekių kilmės nustatymu susijusiais klausimais teikimą, kai to paprašo bet kuri narė arba SKT 4 straipsnio 1 dalimi įsteigtas Kilmės taisyklių komitetas;

               (9)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi MĮTK, dėl patariamųjų nuomonių, komentarų, aiškinamųjų pastabų, atvejų tyrimų, analizių ir panašių aktų, susijusių su visais importuojamų prekių muitinio įvertinimo klausimais, priėmimo siekiant užtikrinti vienodą MĮS aiškinimą ir taikymą, nes tokie aktai gali labai paveikti Sąjungos teisės aktų, būtent 2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas
                  8
               , 2015 m. liepos 28 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446
                  9
                ir 2015 m. lapkričio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/2447
                  10
               , nuostatų, susijusių su prekių muitine verte ir jos nustatymu, turinį;

               (10)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi KTTK, dėl patariamųjų nuomonių, informacijos bei patarimų ir panašių aktų, susijusių su prekių kilmės nustatymu, priėmimo siekiant užtikrinti vienodą SKT aiškinimą ir taikymą, nes tokie aktai gali labai paveikti Sąjungos teisės aktų, būtent Reglamento (ES) Nr. 952/2013, Reglamento (ES) 2015/2446 ir Reglamento (ES) 2015/2447, nuostatų, susijusių su prekių kilme ir jos nustatymu, turinį;

               (11)Sąjunga yra suinteresuota, kad pozicijos, kurias ji išreiškia MĮTK ir KTTK, būtų nustatomos vadovaujantis principais, kriterijais ir gairėmis, taikomais atitinkamai importuojamų prekių muitiniam įvertinimui ir prekių kilmės nustatymui. Sąjunga taip pat yra suinteresuota, kad tokios pozicijos būtų nustatomos greitai, kad ji galėtų naudotis savo teisėmis MĮTK ir KTTK;

               (12)atsižvelgiant į tai, kad importuojamų prekių muitinio įvertinimo ir prekių kilmės nustatymo klausimai yra itin techninio pobūdžio ir kad kasmet vykstančiuose MĮTK ir KTTK posėdžiuose klausimų svarstoma daug, taip pat į trumpą dokumentams, PMO sekretoriato ir MĮTK ar KTTK narių pateiktiems rengiantis šių komitetų posėdžiams, svarstyti skirtą laiką ir į nuolatinį poreikį Sąjungos pozicijoje atsižvelgti ir operatyviai reaguoti į naują informaciją, pateiktą prieš ar per tuos posėdžius, turėtų būti nustatyti būtini su Sąjungos pozicijos tikslinimu susiję veiksmai, atitinkantys Europos Sąjungos sutarties 13 straipsnio 2 dalyje įtvirtintą Sąjungos institucijų lojalaus bendradarbiavimo principą;

               (13)atsižvelgiant į tai, kad darbiniai dokumentai prieš MĮTK ir KTTK posėdžius dažnai pateikiami vėlai, ir siekiant tuose techniniuose komitetuose išsaugoti Sąjungos teises ir apginti interesus, Komisija turėtų stengtis paraginti PMO sekretoriatą užtikrinti, kad darbiniai dokumentai būtų pateikiami laikantis tų komitetų darbo tvarkos taisyklių ir būtų išsiunčiami bent prieš 30 dienų iki atitinkamos sesijos pradžios;

               (14)siekiant užtikrinti galimybę Tarybai reguliariai įvertinti ir, kai tinkama, peržiūrėti šiame sprendime nustatytą politiką ir laikantis Sąjungos institucijų lojalaus bendradarbiavimo principo, įtvirtinto Europos Sąjungos sutarties 13 straipsnio 2 dalyje, šio sprendimo galiojimo laikas turėtų būti ribotas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Pasaulio muitinių organizacijos globojamame Muitinio įvertinimo techniniame komitete, įsteigtame Sutartimi dėl 1994 m. bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos VII straipsnio įgyvendinimo, dėl patariamųjų nuomonių, komentarų, aiškinamųjų pastabų, atvejų tyrimų, analizių ir panašių aktų, susijusių su importuojamų prekių muitiniu įvertinimu, priėmimo ir dėl tokių aktų rengimo nustatoma vadovaujantis priedo I skirsnyje išdėstytais principais, kriterijais ir gairėmis.

               2 straipsnis

               Sąjungos pozicija, kurios turi būti laikomasi pagal 1 straipsnį, nustatoma laikantis priedo II skirsnyje išdėstytos tikslinimo tvarkos.

               3 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Pasaulio muitinių organizacijos globojamame Kilmės taisyklių techniniame komitete, įsteigtame Sutartimi dėl kilmės taisyklių, dėl patariamųjų nuomonių, informacijos bei patarimų ir panašių aktų, susijusių su prekių kilmės nustatymu, priėmimo ir dėl tokių aktų rengimo nustatoma vadovaujantis priedo I skirsnyje išdėstytais principais, kriterijais ir gairėmis.

               4 straipsnis

               Sąjungos pozicija, kurios turi būti laikomasi pagal 3 straipsnį, nustatoma laikantis priedo II skirsnyje išdėstytos tikslinimo tvarkos.

               5 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Jis nustoja galioti 2025 m. gruodžio 31 d.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/20-val_01_e.htm.

                     (2)

                        http://www.wcoomd.org/-/media/wco/public/global/pdf/topics/origin/overview/wto-agreement.pdf?db=web.

                     (3)

                        1994 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimas 94/800/EB (OL L 336/1, 1994 12 23, p. 1–2).

                     (4)

                        Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo suvestinė redakcija (OL C 326, 2012 10 26, p. 47–390).

                     (5)

                        Europos Sąjungos sutarties suvestinė redakcija (OL C 326, 2012 10 26, p. 13–390).

                     (6)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (7)

                        1994 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimas 94/800/EB dėl daugiašalių derybų Urugvajaus raunde (1986–1994) priimtų susitarimų patvirtinimo Europos bendrijos vardu jos kompetencijai priklausančių klausimų atžvilgiu (OL L 336, 1994 12 23, p. 1).

                     (8)

                        OL L 269, 2013 10 10, p. 1.

                     (9)

                        2015 m. liepos 28 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2446, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 952/2013 papildomas išsamiomis taisyklėmis, kuriomis patikslinamos kai kurios Sąjungos muitinės kodekso nuostatos (OL L 343, 2015 12 29, p. 1).

                     (10)

                        2015 m. lapkričio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2447, kuriuo nustatomos išsamios tam tikrų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, nuostatų įgyvendinimo taisyklės (OL L 343, 2015 12 29, p. 558).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 02 03
            COM(2022) 29 final

            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl TARYBOS SPRENDIMO
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Pasaulio muitinių organizacijos globojamuose Muitinio įvertinimo ir Kilmės taisyklių techniniuose komitetuose, dėl atitinkamai patariamųjų nuomonių, komentarų, aiškinamųjų pastabų, atvejų tyrimų, analizių ir panašių aktų, susijusių su importuojamų prekių muitiniu įvertinimu pagal Sutartį dėl 1994 m. bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos VII straipsnio įgyvendinimo, ir patariamųjų nuomonių, informacijos bei patarimų ir panašių aktų, susijusių su prekių kilmės nustatymu pagal Sutartį dėl kilmės taisyklių, priėmimo

               PRIEDAS

               1.Pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Pasaulio muitinių organizacijos globojamuose Muitinio įvertinimo ir Kilmės taisyklių techniniuose komitetuose, dėl atitinkamai patariamųjų nuomonių, komentarų, aiškinamųjų pastabų, atvejų tyrimų, analizių ir panašių aktų, susijusių su importuojamų prekių muitiniu įvertinimu pagal Sutartį dėl 1994 m. bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos VII straipsnio įgyvendinimo, ir patariamųjų nuomonių, informacijos bei patarimų ir panašių aktų, susijusių su prekių kilmės nustatymu pagal Sutartį dėl kilmės taisyklių, priėmimo

               1.1.PRINCIPAI

               Pasaulio muitinių organizacijos (PMO) globojamuose Muitinio įvertinimo ir Kilmės taisyklių techniniuose komitetuose Sąjunga:

               a)propaguoja importuojamų prekių muitinį įvertinimą ir vienodą Sutarties dėl 1994 m. bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos VII straipsnio įgyvendinimo (MĮS) aiškinimą ir taikymą, prie jų prisideda ir juos palengvina;

               b)propaguoja prekių kilmės nustatymą ir vienodą Sutarties dėl kilmės taisyklių (SKT) aiškinimą ir taikymą, prie jų prisideda ir juos palengvina;

               c)siekia, kad suinteresuotieji subjektai tinkamai dalyvautų rengiant patariamąsias nuomones, komentarus, aiškinamąsias pastabas, atvejų tyrimus, analizes, informaciją ar patarimus bet kuriais klausimais arba panašius Muitinio įvertinimo techninio komiteto (MĮTK) ir Kilmės taisyklių techninio komiteto (KTTK) aktus, ir užtikrina, kad patariamosios nuomonės, komentarai, aiškinamosios pastabos, atvejų tyrimai, analizės, informacija ar patarimai bet kuriais klausimais arba panašūs tų techninių komitetų priimti aktai derėtų atitinkamai su MĮS ir SKT;

               d)užtikrina, kad MĮTK priimtos priemonės atitiktų MĮS bendrąjį įžanginį komentarą ir I priede pateiktas aiškinamąsias pastabas;

               e)skatina laikytis pozicijų, atitinkančių Sąjungos politiką ir geriausią praktiką, įskaitant tikslą apsaugoti ES finansinius interesus, taip pat visus kitus atitinkamos srities Sąjungos tarptautinius įsipareigojimus.

               1.2.KRITERIJAI

               Pozicijos, kurių turi būti laikomasi Sąjungos vardu:

               a)nustatomos pagal MĮS, jo bendrąjį įžanginį komentarą ir I priede pateiktas aiškinamąsias pastabas, jei jos susijusios su importuojamų prekių muitiniu įvertinimu;

               b)nustatomos pagal SKT, jei jos susijusios su prekių kilmės nustatymu;

               c)jose prireikus atsižvelgiama į:

               –Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką, susijusią su prekių muitiniu įvertinimu ir prekių kilme;

               –MĮTK ir KTTK anksčiau priimtas ir tebetaikomas priemones;

               –Sąjungos teisės nuostatas, susijusias su prekių muitine verte ir prekių kilme;

               –Muitinės ekspertų grupės Muitinio įvertinimo skyriaus parengtus orientacinius dokumentus, susijusius su prekių muitine verte;

               –Muitinės ekspertų grupės Prekių kilmės skyriaus parengtus orientacinius dokumentus, susijusius su prekių kilme;

               –visus kitus Tarybos arba Komisijos parengtus teisės aktus ar gaires, susijusius su muitiniu įvertinimu ir prekių kilme.

               1.3.GAIRĖS

               a)Sąjunga, kai tinkama, stengiasi pritarti MĮTK ir KTTK patariamųjų nuomonių, komentarų, aiškinamųjų pastabų, atvejų tyrimų, analizių, informacijos ir patarimų arba panašių aktų, atitinkamai susijusių su importuojamų prekių muitiniu įvertinimu ir prekių kilmės nustatymu, kuriais siekiama techniniu lygmeniu užtikrinti vienodą MĮS ir SKT aiškinimą ir taikymą, priėmimui.

               b)Sąjunga, kai tinkama, siūlo ir rengia a punkte nurodytas priemones.

               2.Pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi PMO globojamuose Muitinio įvertinimo ir Kilmės taisyklių techniniuose komitetuose, dėl atitinkamai patariamųjų nuomonių, komentarų, aiškinamųjų pastabų, atvejų tyrimų, analizių ir panašių aktų, susijusių su importuojamų prekių muitiniu įvertinimu pagal MĮS, ir patariamųjų nuomonių, informacijos bei patarimų ir panašių aktų, susijusių su prekių kilmės nustatymu pagal SKT, priėmimo tikslinimas

               1.Prieš kiekvieną MĮTK arba KTTK posėdį, kuriame MĮTK arba KTTK reikia priimti patariamąsias nuomones, komentarus, aiškinamąsias pastabas, atvejų tyrimus, analizes, informaciją bei patarimus ir panašius aktus, turinčius teisinę galią Sąjungoje, imamasi būtinų veiksmų, kad pozicijoje, kuri bus išreikšta Sąjungos vardu, būtų atsižvelgta į Komisijai pateiktą naujausią techninę ir kitą aktualią informaciją, vadovaujantis I priede išdėstytais principais, kriterijais ir gairėmis. Siekiant išsaugoti Sąjungos teises ir apginti interesus PMO, Komisija ypatingą dėmesį skiria tam, kad darbiniai dokumentai būtų pateikiami pagal MĮTK ir KTTK darbo tvarkos taisykles.

               2.Šiuo tikslu ir remdamasi ta informacija Europos Komisija, likus pakankamai laiko iki kiekvieno 1 punkte nurodyto MĮTK ir KTTK posėdžio, perduoda Tarybai rašytinį dokumentą, kuriame išdėstyta išsami informacija apie siūlomą Sąjungos pozicijos tikslinimą, kad būtų aptarti ir patvirtinti pozicijos, kuri bus išreikšta Sąjungos vardu, elementai. Taryba Komisijos pateiktus dokumentus išnagrinėja per kuo trumpesnį laiką.
                  Jei Taryba kurios nors pasiūlymo dalies nepatvirtina, Komisija Sąjungos pozicijos dėl tos dalies nepristato MĮTK arba KTTK.

               3.Tais atvejais, kai Sąjungos pozicija iš esmės skiriasi nuo MĮTK siūlomų priimti patariamųjų nuomonių, komentarų, aiškinamųjų pastabų, atvejų tyrimų, analizių ir panašių aktų arba nuo KTTK siūlomų priimti patariamųjų nuomonių, informacijos bei patarimų ir panašių aktų, Komisija Sąjungos vardu išreiškia poziciją, kad dėl atitinkamo akto nepasiektas bendras sutarimas, būtinas tam, kad jį galėtų priimti MĮTK arba KTTK.

               4. Siekiant išsaugoti Sąjungos teises ir išvengti sprendimo klausimu, dėl kurio Tarybai nepavyksta priimti pozicijos iki tol, kol MĮTK arba KTTK narių paprašoma išreikšti savo galutinę poziciją dėl patariamųjų nuomonių, komentarų, aiškinamųjų pastabų, atvejų tyrimų, analizių, informacijos bei patarimų ir panašių aktų priėmimo, Komisija Sąjungos vardu paprašo, kad dėl siūlomo akto būtų toliau diskutuojama MĮTK arba KTTK.

               ***


                              EUROPOS
                              KOMISIJA

                                                        Briuselis, 2022 02 08
                                                        COM(2022) 41 final

                                                        2022/0029 (NLE)

                                           Pasiūlymas

                                   TARYBOS SPRENDIMAS

     dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi šešiasdešimt penktojoje
        Narkotinių medžiagų komisijos sesijoje, dėl medžiagų įtraukimo į Jungtinių Tautų
        konvencijos dėl kovos su neteisėta narkotinių ir psichotropinių medžiagų apyvarta
                                         I lentelės sąrašą

LT                                                                                LT
 ---pagebreak---                                  AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

     1.      PASIŪLYMO DALYKAS
     Šis pasiūlymas susijęs su sprendimu, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi
     būti laikomasi Narkotinių medžiagų komisijoje (CND) dėl numatomo 1988 m. Jungtinių
     Tautų (JT) konvencijos dėl kovos su neteisėta narkotinių priemonių ir psichotropinių
     medžiagų apyvarta lentelių pakeitimų priėmimo remiantis Tarptautinės narkotikų kontrolės
     valdybos (INCB) rekomendacijomis.

     2.      PASIŪLYMO APLINKYBĖS
     2.1.    1988 m. Jungtinių Tautų (JT) konvencija dėl kovos su neteisėta narkotinių
             priemonių ir psichotropinių medžiagų apyvarta
     1988 m. Jungtinių Tautų (JT) konvencijos dėl kovos su neteisėta narkotinių priemonių ir
     psichotropinių medžiagų apyvarta (toliau – Konvencija) paskirtis yra skatinti Šalių
     bendradarbiavimą, kad jos galėtų veiksmingiau spręsti problemas, susijusias su įvairiais
     neteisėtos narkotinių priemonių ir psichotropinių medžiagų apyvartos tarptautinio lygmens
     aspektais. Vykdydamos savo pareigas pagal Konvenciją, Šalys imasi būtinų priemonių, be
     kita ko, teisėkūros ir administracinių priemonių, atitinkančių pagrindines jų atitinkamų
     nacionalinių teisėkūros sistemų nuostatas.
     Konvencija įsigaliojo 1990 m. lapkričio 11 d.
     ES1 ir jos valstybės narės yra Konvencijos šalys.
     2.2.    Narkotinių medžiagų komisija (CND)
     CND – JT Ekonominės ir Socialinės Tarybos (ECOSOC) komisija; jos funkcijos ir įgaliojimai
     išdėstyti, inter alia, Konvencijoje. Ją sudaro 53 JT valstybės narės, kurias išrenka ECOSOC.
     Šiuo metu CND yra 12 balsavimo teisę turinčių valstybių narių2. Sąjunga CND turi stebėtojos
     statusą.
     Atsižvelgdama į Šalių pateiktas pastabas ir INCB, kurios su moksliniais klausimais susiję
     vertinimai yra lemiami, pateiktas pastabas ir rekomendacijas, taip pat tinkamai atsižvelgdama
     į kitus svarbius veiksnius, CND dviejų trečdalių narių daugumos pritarimu gali nuspręsti
     įtraukti medžiagą į Konvencijos lenteles.
     2.3.    Numatomas CND aktas
     2022 m. kovo 14–18 d. per šešiasdešimt penktąją sesiją CND rengiasi priimti sprendimą dėl
     trijų medžiagų, konkrečiai, 4-AP, boc-4-AP ir norfentanilio, įtraukimo į Konvencijos lenteles
     (toliau – numatomi aktai).
     Konvencijoje numatyta, kad jei per nustatytą laikotarpį nė viena iš Šalių sprendimo nepateikia
     peržiūrėti ECOSOC, CND sprendimai tampa privalomi3. ECOSOC sprendimai šiuo klausimu
     yra galutiniai. Numatomi aktai Šalims taps privalomi pagal Konvencijos 12 straipsnį, kurio
     atitinkamose dalyse nustatyta:

     1
            1990 m. spalio 22 d. Tarybos sprendimas dėl Jungtinių Tautų konvencijos dėl kovos su neteisėta
            narkotinių ir psichotropinių medžiagų apyvarta pasirašymo Europos ekonominės bendrijos vardu
            (OL L 326, 1990 11 24, p. 56).
     2
            Austrija, Belgija, Prancūzija, Vokietija, Vengrija, Italija, Lietuva, Nyderlandai, Lenkija, Slovėnija,
            Ispanija, Švedija.
     3
            1988 m. JT konvencijos 12 straipsnio 7 dalis.

LT                                                       1                                                           LT
 ---pagebreak---      „Apie kiekvieną Komisijos sprendimą, priimtą pagal šį straipsnį, Generalinis sekretorius
     praneša visoms valstybėms ir kitoms organizacijoms, kurios yra ir kurios turi teisę tapti šios
     Konvencijos narėmis, ir Komitetui. Toks sprendimas kiekvienai Šaliai pilnai įsigalioja po
     šimto aštuoniasdešimties dienų nuo tos datos, kai buvo išsiųstas pranešimas.
     Jeigu kuri nors Šalis atsiunčia prašymą šimto aštuoniasdešimties dienų laikotarpiu nuo
     pranešimo apie sprendimą, Komisijos sprendimai, priimti pagal šį straipsnį, gali būti
     peržiūrėti Taryboje. Prašymas peržiūrėti siunčiamas Generaliniam sekretoriui kartu su visa
     informacija, susijusia su šiuo klausimu, kuria remiantis siunčiamas prašymas.
     Prašymo kopijas ir informaciją dėl šio klausimo Generalinis sekretorius perduoda Komisijai,
     Komitetui ir visoms Šalims, siūlydamas devyniasdešimties dienų laikotarpiu pateikti savo
     pastabas. Visos gautos pastabos pateikiamos nagrinėti Tarybai.
     Komisijos sprendimą Taryba gali patvirtinti arba atšaukti. Pranešimas apie Tarybos sprendimą
     siunčiamas visoms valstybėms ir kitoms organizacijoms, kurios yra šios Konvencijos Šalys ir
     kurios turi teisę tokiomis būti, Komisijai ir Komitetui.“

     3.      POZICIJA, KURIOS TURI BŪTI LAIKOMASI SĄJUNGOS VARDU
     2022 m. vasario 2 d. Komisijai buvo pranešta, kad INCB rekomenduoja į Konvencijos
     I lentelę įtraukti tris medžiagas, konkrečiai, 4-AP, boc-4-AP ir norfentanilį.
     Remiantis INCB vertinimu, 4-AP, boc-4-AP ir norfentanilis dažnai naudojami neteisėtai
     fentanilio ir fentanilio analogų (t. y. sintetinių opioidų) gamybai. Yra įrodymų, kad šių
     neteisėtai pagaminamų narkotinių ir psichotropinių medžiagų kiekis ir jų gamybos mastas
     kelia rimtų visuomenės sveikatos arba socialinių problemų, todėl šios medžiagos tarptautinė
     kontrolė yra pateisinama. Be to, nėra žinoma apie teisėtą 4-AP, boc-4-AP ir norfentanilio
     naudojimą, išskyrus tai, kad nedideliais kiekiais jie naudojami vykdant mokslinius tyrimus,
     technologinę plėtrą ir laboratorinius tyrimus.
     Nelegali fentanilio ir fentanilio analogų gamyba – Sąjungos problema. Šie nelegaliai
     pagaminami narkotikai ir psichotropinės medžiagos Sąjungoje sukelia daug visuomenės
     sveikatos ir socialinių problemų.
     Todėl Sąjungos valstybės narės turėtų pareikšti savo poziciją Narkotinių medžiagų komisijoje
     (CND) ir pritarti tam, kad 4-AP, boc-4-AP ir norfentanilis būtų įtraukti į Konvencijos I
     lentelę.
     Konvencijos lentelių pakeitimai daro tiesioginį poveikį Sąjungos teisės aktų, kuriais
     reglamentuojama narkotinių ir psichotropinių medžiagų pirmtakų kontrolė, taikymo sričiai,
     nes medžiagas, kurios įtraukiamos į tas lenteles, reikia įtraukti į Sąjungos teisės aktus 4. Tuo
     tikslu Komisijai suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus.

     4
            2004 m. gruodžio 22 d. TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 111/2005, nustatantis prekybos
            narkotinių ir psichotropinių medžiagų pirmtakais (prekursoriais) tarp Sąjungos ir trečiųjų šalių
            stebėsenos taisykles (OL L 22, 2005 1 26, p. 1), ir 2004 m. vasario 11 d. EUROPOS PARLAMENTO
            IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 273/2004 dėl narkotinių medžiagų pirmtakų (prekursorių)
            (OL L 47, 2004 2 18, p. 1).

LT                                                     2                                                       LT
 ---pagebreak---      4.        TEISINIS PAGRINDAS
     4.1.      Procedūrinis teisinis pagrindas
     4.1.1.    Principai
     Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai,
     kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame
     organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus,
     papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.
     SESV 218 straipsnio 9 dalis taikoma neatsižvelgiant į tai, ar Sąjunga yra organo narė arba
     susitarimo šalis5.
     Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą
     organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra
     privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo
     priimamų teisės aktų [...] turinį“6.
     4.1.2.    Taikymas aptariamuoju atveju

     Narkotinių medžiagų komisija (CND) – susitarimu, t. y. Jungtinių Tautų konvencija dėl kovos
     su neteisėta narkotinių ir psichotropinių medžiagų apyvarta, įsteigtas organas.

     Aktas, kurį turi priimti Narkotinių medžiagų komisija (CND), yra teisinę galią turintis aktas.
     Numatomas aktas bus privalomas pagal tarptautinę teisę, vadovaujantis Jungtinių Tautų
     konvencijos dėl kovos su neteisėta narkotinių ir psichotropinių medžiagų apyvartos 12
     straipsniu, ir gali stipriai paveikti ES teisės aktų, konkrečiai, 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos
     reglamento (EB) Nr. 111/2005, nustatančio prekybos narkotinių ir psichotropinių medžiagų
     pirmtakais (prekursoriais) tarp Sąjungos ir trečiųjų šalių stebėsenos taisykles, ir 2004 m.
     vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 273/2004 dėl narkotinių
     medžiagų pirmtakų (prekursorių), turinį. Taip yra dėl to, kad Konvencijos lentelių pakeitimai
     daro tiesioginį poveikį Sąjungos teisės aktų, kuriais reglamentuojama narkotinių ir
     psichotropinių medžiagų pirmtakų kontrolė, taikymo sričiai, nes chemines medžiagas, kurios
     įtraukiamos į Konvencijos lenteles, reikia įtraukti į Sąjungos teisės aktus.

     Numatomu aktu Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

     Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

     4.2.      Materialinis teisinis pagrindas
     4.2.1.    Principai

     Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia
     priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio nustatoma pozicija, kurios turi būti laikomasi
     Sąjungos vardu, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro
     dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine
     dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9

     5
              2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo     sprendimo   Vokietija   prieš   Tarybą,   C-399/12,
              ECLI:EU:C:2014:2258, 64 punktas.
     6
              2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo     sprendimo   Vokietija   prieš   Tarybą,   C-399/12,
              ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

LT                                                  3                                                         LT
 ---pagebreak---      dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja
     pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

     4.2.2.    Taikymas aptariamuoju atveju

     Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su bendra prekybos politika.

     Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos
     veikimo 207 straipsnis.

     4.3.      Išvada
     Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 207 straipsnis kartu su 218 straipsnio
     9 dalimi.
              Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)
     Netaikoma.

     •        Proporcingumo principas
     Pasiūlymas yra proporcingas ir juo neviršijama to, kas būtina tikslams pasiekti, nes jis
     taikomas Sąjungos lygmeniu susirūpinimą keliantiems naujiems narkotinių ir psichotropinių
     medžiagų pirmtakams.

     •        Priemonės pasirinkimas
     Pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį nustatant poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi
     tarptautiniu susitarimu įsteigtame organe, būtina naudoti Tarybos sprendimą.

     5.        NUMATOMO AKTO SKELBIMAS
     Nėra.

LT                                                 4                                                  LT
 ---pagebreak---                                                           2022/0029 (NLE)

                                             Pasiūlymas

                                        TARYBOS SPRENDIMAS

     dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi šešiasdešimt penktojoje
        Narkotinių medžiagų komisijos sesijoje, dėl medžiagų įtraukimo į Jungtinių Tautų
        konvencijos dėl kovos su neteisėta narkotinių ir psichotropinių medžiagų apyvarta
                                         I lentelės sąrašą

     EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
     atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnį kartu su
     218 straipsnio 9 dalimi,
     atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
     kadangi:
     (1)   Tarybos sprendimu 90/611/EEB Sąjunga pasirašė 1988 m. Jungtinių Tautų konvenciją
           dėl kovos su neteisėta narkotinių ir psichotropinių medžiagų apyvarta (toliau –
           Konvencija), ji įsigaliojo 1990 m. lapkričio 11 d.;
     (2)   vadovaujantis Konvencijos 12 straipsnio 2–7 dalimis, į Konvencijos lenteles, kuriose
           išvardyti narkotinių ir psichotropinių medžiagų pirmtakai (prekursoriai), galima
           įtraukti medžiagas;
     (3)   2022 m. kovo 14–18 d. Vienoje vyksiančioje šešiasdešimt penktojoje sesijoje
           Narkotinių medžiagų komisija turi priimti sprendimą dėl trijų naujų cheminių
           medžiagų įrašymo į Konvencijos I lentelę;
     (4)   tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Narkotinių
           medžiagų komisijoje, kadangi tos Komisijos sprendimas bus Sąjungai privalomas ir
           gali stipriai paveikti Sąjungos teisės aktų, konkrečiai, 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos
           reglamento (EB) Nr. 111/2005, nustatančio prekybos narkotinių ir psichotropinių
           medžiagų pirmtakais (prekursoriais) tarp Sąjungos ir trečiųjų šalių stebėsenos
           taisykles7, ir 2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB)
           Nr. 273/2004 dėl narkotinių medžiagų pirmtakų (prekursorių)8, turinį;
     (5)   Tarptautinės narkotikų kontrolės valdybos vertinimu, trys medžiagos, konkrečiai, 4-
           AP, boc-4-AP ir norfentanilis, dažnai naudojamos neteisėtai fentanilio gamybai ir
           labai tinka neteisėtai fentanilio ir daugeliui fentanilio analogų, kurie yra labai
           veiksmingi sintetiniai opioidai, gamybai. Yra įrodymų, kad neteisėtai pagaminamo
           fentanilio ir fentanilio analogų kiekis ir jų gamybos mastas kelia rimtų visuomenės
           sveikatos arba socialinių problemų, dėl kurių šių cheminių medžiagų tarptautinė
           kontrolė yra pateisinama;

     7
            OL L 22, 2005 1 26, p. 1.
     8
            OL L 47, 2004 2 18, p. 1.

LT                                                5                                                  LT
 ---pagebreak---      (6)    todėl 2022 m. vasario 2 d. Tarptautinė narkotikų kontrolės valdyba Narkotinių
            medžiagų komisijai rekomendavo įrašyti 4-AP, boc-4-AP ir norfentanilį į Konvencijos
            I lentelę;
     (7)    kai kuriose valstybėse narėse neteisėtai gaminamas fentanilis ir fentanilio analogai
            kelia didelių visuomenės sveikatos ir socialinių problemų;
     (8)    sprendimas dėl cheminių medžiagų įrašymo į Konvencijos I lentelę priklauso išimtinei
            Sąjungos kompetencijai. Narkotinių medžiagų komisijoje, kurioje šiuo metu
            12 Sąjungos valstybių narių yra teisę balsuoti turinčios narės, Sąjunga turi stebėtojos
            statusą;
     (9)    Sąjungos poziciją turi pareikšti Sąjungos valstybės narės, kurios yra Narkotinių
            medžiagų komisijos narės, veikdamos kartu Sąjungos interesų labui;
     (10)   Sąjungos valstybės narės Narkotinių medžiagų komisijoje turėtų laikytis pozicijos, kad
            4-AP, boc-4-AP ir norfentanilį reikia įrašyti į Konvencijos I lentelę,
     PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

                                                1 straipsnis
     Pozicija, kurios 2022 m. kovo 14–18 d. vyksiančioje šešiasdešimt penktojoje Narkotinių
     medžiagų komisijos sesijoje Sąjungos vardu laikosi valstybės narės, yra tokia:
     4-AP, boc-4-AP ir norfentanilis turi būti įrašyti į Konvencijos I lentelę.

                                                2 straipsnis
     1 straipsnyje nurodytą Sąjungos poziciją kartu pareiškia Sąjungos valstybės narės, kurios yra
     Narkotinių medžiagų komisijos narės, kartu veikdamos Sąjungos interesų labui.

                                                3 straipsnis
     Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.
     Priimta Briuselyje

                                                   Tarybos vardu
                                                   Pirmininkas

LT                                                   6                                                LT


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 02 09
            COM(2022) 38 final
            2022/0025(NLE)

            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu Tarptautiniame investicinių ginčų sprendimo centre (ICSID)

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu Tarptautinio investicinių ginčų sprendimo centro (toliau – ICSID) administracinėje taryboje dėl numatomo iš dalies pakeistų ICSID taisyklių
                  1
                priėmimo. Šis priėmimas darys teisinį poveikį Europos Sąjungos sutarčių taikymui investicinių ginčų sprendimo srityje.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.ICSID ypatinga svarba Europos Sąjungai

               Šiuo metu yra 155 ICSID susitariančiosios valstybės, iš kurių 26 yra Sąjungos valstybės narės. Pati Europos Sąjunga nėra ICSID narė. Tačiau ICSID arbitražo taisykles ir papildomų sąlygų arbitražo taisykles Europos Sąjunga įtraukė į visus savo prekybos ir investicijų susitarimus, į kuriuos įtrauktos investicijų apsaugos taisyklės
                  2
               . Pagal tokius susitarimus ICSID taisyklės gali būti taikomos investiciniams ginčams, kuriuos ES investuotojai inicijuoja prieš trečiąsias šalis, o ne ES investuotojai prieš ES valstybes nares, arba, atlikus siūlomus pakeitimus, ginčams prieš Sąjungą pagal ICSID papildomų sąlygų arbitražo taisykles. Todėl Sąjungai ICSID taisyklių reforma yra ypač svarbi.

               2.2.ICSID

               ICSID yra Pasaulio banko grupei priklausanti institucija. Tai nepriklausoma depolitizuota ginčų sprendimo institucija. ICSID tikslai:

               (a)nustatyti investuotojų ir valstybės ginčų sprendimo mechanizmą taikant taikinimo, arbitražo ar faktų nustatymo procedūras,

               (b)administruoti šiuos ginčus ir

               (c)skatinti tarptautines investicijas užtikrinant pasitikėjimą ginčų sprendimo procesu.

               ICSID ginčų sprendimo mechanizmu galima naudotis investuotojų ir valstybės ginčuose ir valstybių tarpusavio ginčuose pagal investicijų sutartis ir prekybos susitarimus, investicijų srities vidaus teisės aktus ir valstybių ir užsienio investuotojų sudarytas investicijų sutartis. ICSID taip pat veikia kaip administracinis registras.

               2.3.Numatomi ICSID aktai

               2018 m. ICSID sekretoriatas inicijavo konsultacijas dėl Centro taisyklių reformos. 2018–2021 m. sekretoriatas ir ICSID narėmis esančios valstybės intensyviai diskutavo dėl penkių paeiliui peržiūrėtų taisyklių projektų. Europos Sąjunga, atstovaujama Europos Komisijos, aktyviai dalyvavo konsultacijose, koordinavo ES valstybių narių pozicijas ir ne kartą ES bei jos valstybių narių vardu raštu teikė pastabas dėl tekstų projektų. Užbaigus šį procesą, dėl toliau nurodytų pakeitimų ir naujų tekstų, kurie darys teisinį poveikį Europos Sąjungos sutarčių vykdymui, bus balsuojama Administracinėje taryboje pagal rašytinę procedūrą, kurią planuojama užbaigti 2022 m. kovo 21 d.

               2.3.1.
                     ICSID konvencijos procedūrų pakeitimai

               Pakeitimai apima ICSID administracinių ir finansinių taisyklių, ICSID institucijos taisyklių, ICSID arbitražo taisyklių ir ICSID taikinimo taisyklių pakeitimus.

               Vieni pagrindinių esminių pakeitimų – naujas reikalavimas į arbitražo ar taikinimo prašymą įtraukti investicijų nuosavybės ir kontrolės aprašymą, prievolė atskleisti informaciją apie trečiųjų šalių finansavimą, griežtesnės taisyklės dėl arbitrų nušalinimo, proceso išlaidų, ankstyvo nepagrįstų reikalavimų atmetimo, proceso suskaidymo į dvi dalis ir peržiūrėtų terminų. Aiškiai nustatoma nauja nuostata, susijusi su prašymais užtikrinti išlaidų apmokėjimą. Kiek įmanoma didinamas procedūrų skaidrumas, tačiau dėl to ICSID konvencijos keisti nereikia. Taip pat siūlomos naujos pagreitinto arbitražo procedūrų taisyklės.

               2.3.2. Papildomų sąlygų procedūrų pakeitimai

               Pakeitimai apima ICSID papildomų sąlygų taisyklių, ICSID papildomų sąlygų administracinių ir finansinių taisyklių, ICSID papildomų sąlygų arbitražo taisyklių ir ICSID papildomų sąlygų taikinimo taisyklių pakeitimus.

               Galima papildomų sąlygų taisyklių taikymo sritis išplečiama įtraukiant investicinius ginčus, kuriuose nei atsakovas, nei ieškovo valstybė nėra ICSID susitariančiosios valstybės, taip pat ginčus, susijusius su ekonominės integracijos regioninėmis organizacijomis. Be to, peržiūrėtose ICSID papildomų sąlygų taisyklėse, kurių nuostatos dėl skaidrumo yra šiek tiek platesnio užmojo, taip pat matyti dauguma ICSID arbitražo ir taikinimo taisyklių pakeitimų.

               2.3.3. ICSID faktų nustatymo procedūrų pakeitimai

               Pakeitimai yra susiję su ICSID faktų nustatymo taisyklėmis ir ICSID faktų nustatymo administracinėmis ir finansinėmis taisyklėmis. Siūlomas rinkinys atnaujintų atskirų faktų nustatymo taisyklių, pagal kurias ginčo šalys kartu gali prašyti faktų nustatymo komiteto imtis konkrečios faktų nustatymo procedūros.

               2.3.4. Pasiūlymas dėl naujų ICSID tarpininkavimo taisyklių

               Reaguojant į valstybių ir investuotojų prašymus skirti didesnius tarpininkavimo pajėgumus, siūlomos naujos ICSID tarpininkavimo taisyklės ir atitinkamos administracinės ir finansinės taisyklės. Numatyta plati tarpininkavimo taisyklių taikymo sritis, o gavus sutikimą šios taisyklės gali būti taikomos visoms tarpininkavimo procedūroms, susijusioms su investicija, kurioje dalyvauja valstybė arba ekonominės integracijos regioninė organizacija.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Pakeitimai, dėl kurių ICSID administracinė taryba turės balsuoti, leidžia ištaisyti kai kuriuos nustatytus dabartinės investuotojų ir valstybės ginčų sprendimo sistemos trūkumus. Reikia pažymėti, kad be ICSID reformos Europos Sąjunga ir jos valstybės narės taip pat siekia įsteigti nuolatinį daugiašalį investicinių ginčų teismą, kuris dabartinę investicijų arbitražo sistemą pakeistų nuolatiniu mechanizmu. Daugiašalio investicinių ginčų teismo steigimo procesas šiuo metu vyksta Jungtinių Tautų Tarptautinės prekybos teisės komisijoje (UNCITRAL) ir tikimasi, kad jis bus baigtas 2026 m. Europos Sąjungos požiūriu visas problemas, kylančias dėl dabartinės ad hoc investicijų arbitražo sistemos, pakankamai ir visapusiškai išspręs tik nuolatinis investicinių ginčų teismas. Tačiau kol daugiašalis teismas neįsteigtas, bus toliau taikoma dabartinė investicijų arbitražo sistema, tad turėtų būti palankiai vertinami visi jos taisyklių patobulinimai. Todėl Taryba turėtų remti siūlomus ICSID taisyklių pakeitimus.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 218 straipsnio 9 dalyje nustatyta, kad: „Taryba, remdamasi Komisijos ar Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymu, priima sprendimą, kuriuo sustabdomas susitarimo taikymas ir nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą.“

               Pirma, pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį reikalaujama, kad tarptautiniu susitarimu būtų įsteigtas organas, turintis įgaliojimus nustatyti taisykles ar priimti sprendimus pagal tą susitarimą. Formuluotė „susitarimu įsteigtame organe“ reiškia, kad „šios nuostatos taikymas susijęs su pozicijomis, priimamomis Sąjungos vardu per jos institucijas arba prireikus per solidariai jos interesais veikiančias valstybes nares, jai dalyvaujant priimant tokius aktus atitinkamame tarptautiniame organe“
                  3
               .

               SESV 218 straipsnio 9 dalis taikoma neatsižvelgiant į tai, ar Europos Sąjunga yra organo narė arba susitarimo šalis
                  4
               . Teisingumo Teismas yra nurodęs, kad „[k]ai atitinkama sritis priklauso vienai iš Sąjungos kompetencijų, <...> tai, kad Sąjunga nėra tarptautinio susitarimo šalis, nėra kliūtis veiksmingai įgyvendinti šią kompetenciją nustatant bendrą jos institucijų poziciją, kurios turi būti laikomasi jos vardu šiuo susitarimu įsteigtame organe per solidariai dėl jos interesų veikiančias valstybes nares, kurios yra šio susitarimo šalys“
                  5
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Numatomi aktai, kuriais iš dalies keičiamos ICSID taisyklės, atitinka šiuos principus.

               Pirma, dėl pakeitimų balsuojanti ICSID administracinė taryba pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį yra susitarimu įsteigtas organas. Dabartiniame ICSID konvencijos 7 straipsnyje ir ICSID administracinių ir finansinių taisyklių 7 taisyklėje nustatytas Administracinės tarybos vaidmuo, be kita ko, iš dalies keičiant ICSID taisykles. Administracinė taryba turi įgaliojimus nustatyti taisykles ar priimti sprendimus pagal ICSID susitarimus. Administracinė taryba neveikia nepriklausomai nuo šalių – ji veikia per susitariančiąsias valstybes (žr. ICSID konvencijos 4 straipsnio 1 dalį).

               Antra, numatomi aktai pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį yra „teisinę galią turintys aktai“. ICSID ginčų sprendimo mechanizmas taikomas Europos Sąjungos ir jos valstybių narių tarptautiniuose investicijų apsaugos susitarimuose
                  6
               . Visų pirma, priėmus pakeitimus, ICSID papildomų sąlygų taisyklės veikiausiai bus taikytinos prieš Europos Sąjungą inicijuotuose ginčuose, kurių ginčo objektas yra Sąjungos priimtos priemonės ir kuriuose Sąjunga būtų atsakovė. Taigi ICSID taisyklių pakeitimai darys teisinį poveikį Sąjungos sudarytų tarptautinių susitarimų veikimui ir taikymui ir teismo procesų, kurių šalis būtų Sąjunga, vykdymui.

               Taigi, Komisija prašo Tarybos priimti Sąjungos poziciją dėl numatomų aktų, kad valstybės narės, kurios yra ICSID konvencijos susitariančiosios valstybės, veikdamos kartu Sąjungos interesų labui, galėtų išreikšti Sąjungos poziciją ICSID administracinėje taryboje. Siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Europos Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. „Pagal nusistovėjusią teismų praktiką Bendrijos priemonės teisinio pagrindo parinkimas turi būti grindžiamas objektyviais veiksniais, kuriems galėtų būti taikoma teisminė peržiūra ir kurie visų pirma apima priemonės tikslą ir turinį“
                  7
               .

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomų aktų tikslas – atnaujinti ir iš dalies pakeisti galiojančias ICSID taisykles, t. y. atlikti investicinių ginčų sprendimo taisyklių, kurias Europos Sąjunga ir jos valstybės narės taiko keliuose ES susitarimuose, reformą.

               Pagal SESV 207 straipsnį tiesioginės užsienio investicijos yra viena Europos Sąjungos bendros prekybos politikos sričių. ES ir ES valstybių narių tarptautiniuose susitarimuose, kuriuose daroma nuoroda į ICSID taisykles, nustatyta tiesioginių užsienio investicijų apsauga ir jie buvo priimti (arba juos leista sudaryti ES valstybių narių investicijų susitarimų atveju
                  8
               ) remiantis SESV 207 straipsniu. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo teigimu, tiesioginės užsienio investicijos priklauso Sąjungos išimtinei kompetencijai, o netiesioginės užsienio investicijos ir investicinių ginčų sprendimas priklauso Sąjungos ir jos valstybių narių pasidalijamajai kompetencijai
                  9
               .

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas turėtų būti SESV 207 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa.

               4.3.Išvada

               Taigi, siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 207 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               5.Numatomo akto skelbimas

               Atsižvelgiant į viešąjį interesą, susijusį su investuotojų ir valstybės ginčų sprendimo reforma, ir laikantis Sąjungos įsipareigojimo užtikrinti skaidrumą, būtų tikslinga Tarybos sprendimą paskelbti 2022 m. kovo 21 d. užbaigus balsavimo ICSID administracinėje taryboje procedūrą.

               2022/0025 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu Tarptautiniame investicinių ginčų sprendimo centre (ICSID)

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)ICSID administracinė taryba, taikydama rašytinę procedūrą, kurią planuojama užbaigti 2022 m. kovo 21 d., balsuos dėl ICSID taisyklių pakeitimų, kurie darys teisinį poveikį SESV 218 straipsnio 9 dalies tikslais;

               (2)Europos Sąjunga nėra ICSID narė. Tačiau Sąjunga visada įtraukia nuorodą į ICSID taisykles į savo prekybos ir investicijų susitarimus, kuriuose nustatoma investicijų apsauga ir investicinių ginčų sprendimas;

               (3)2017 m. gegužės 16 d. Teisingumo Teismo nuomonėje 2/15
                  10
                Teismas patikslino, kad tiesioginės užsienio investicijos priklauso Sąjungos išimtinei kompetencijai, o netiesioginės užsienio investicijos ir investicinių ginčų sprendimas priklauso Sąjungos ir jos valstybių narių pasidalijamajai kompetencijai;

               (4)po ICSID taisyklių reformos ICSID papildomų sąlygų taisyklės veikiausiai bus taikytinos ginčuose, inicijuotuose prieš ekonominės integracijos regionines organizacijas, pavyzdžiui, Europos Sąjungą. Sąjunga taip pat taiko ICSID taisykles pagal savo sutartis ir šiomis taisyklėmis Sąjungos investuotojai gali naudotis bylose prieš trečiąsias šalis, o ne Sąjungos investuotojai bylose prieš Sąjungos valstybes nares arba pačią Sąjungą, kai tenkinami atitinkami ICSID konvencijos reikalavimai
                  11
               . Taigi ICSID taisyklių pakeitimai darys teisinį poveikį Sąjungos sudarytų tarptautinių susitarimų veikimui ir taikymui ir teismo procesų, kurių šalis gali būti Sąjunga, vykdymui. Todėl Sąjungai ICSID taisyklių reforma yra ypač svarbi;

               (5)dvidešimt šešios Sąjungos valstybės narės yra ICSID narės. Šios valstybės narės turi galimybę dalyvauti Administracinėje taryboje ir per rašytinę procedūrą balsuoti dėl iš dalies pakeistų taisyklių;

               (6)taigi, Taryba turėtų priimti Sąjungos poziciją dėl numatomų ICSID taisyklių pakeitimų, kad valstybės narės, kurios yra ICSID konvencijos susitariančiosios valstybės, veikdamos kartu Sąjungos interesų labui, galėtų išreikšti Sąjungos poziciją ICSID administracinėje taryboje;

               (7)kalbant apie ICSID konvencijos procedūras, pakeitimais atnaujinamos ir plėtojamos ICSID administracinės ir finansinės taisyklės, ICSID institucijos taisyklės, ICSID arbitražo taisyklės ir ICSID taikinimo taisyklės. Priėmus pakeitimus, be kita ko, bus padidintas procedūrų skaidrumas, patikslintos nuostatos dėl ankstyvo nepagrįstų reikalavimų atmetimo ir išlaidų apmokėjimo užtikrinimo, taip pat bus įgyvendintos informacijos atskleidimo prievolės, susijusios su trečiųjų šalių finansavimu;

               (8)kalbant apie ICSID papildomų sąlygų procedūras, siūlomais pakeitimais atnaujinamos ir plėtojamos ICSID papildomų sąlygų administracinės ir finansinės taisyklės, ICSID papildomų sąlygų arbitražo taisyklės ir ICSID papildomų sąlygų taikinimo taisyklės. Dauguma ICSID konvencijos procedūrų pakeitimų taip pat bus atkartoti ICSID papildomų sąlygų taisyklėse. Be to, papildomų sąlygų procedūrų taikymo sritis bus išplėsta, kad apimtų, be kita ko, ginčus, kuriuose dalyvauja ekonominės integracijos regioninės organizacijos;

               (9)kalbant apie ICSID faktų nustatymo procedūras, siūlomais pakeitimais atnaujinamos ir plėtojamos atskiros ICSID faktų nustatymo taisyklės ir ICSID faktų nustatymo administracinės ir finansinės taisyklės;

               (10)kalbant apie ICSID tarpininkavimą, pasiūlymu dėl reformos nustatomas naujas ICSID tarpininkavimo taisyklių ir ICSID tarpininkavimo administracinių ir finansinių taisyklių rinkinys;

               (11)kartu su valstybių narių, kurios yra ICSID konvencijos susitariančiosios valstybės, vyriausybėmis Komisija atliko vadovaujamą vaidmenį derantis dėl pagal sutartas Sąjungos pozicijas atnaujintų taisyklių. Pakeitimais atsižvelgiama į dabartinius susirūpinimą keliančius klausimus, susijusius su dabartine investuotojų ir valstybės ginčų sprendimo sistema, ir iš esmės patobulinamos ICSID taisyklės;

               (12)pozicija, kuri turi būti priimta Sąjungos vardu pagal šį sprendimą, nedaro poveikio Sąjungos ir jos valstybių narių pagrindiniam tikslui įsteigti nuolatinį daugiašalį investicinių ginčų teismą, kuris dabartinę investicijų arbitražo sistemą pakeistų nuolatiniu mechanizmu,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Valstybės narės, kurios yra ICSID konvencijos susitariančiosios valstybės, veikdamos kartu Sąjungos interesų labui, per rašytinę balsavimo procedūrą, kurią 2022 m. sausio 20 d. inicijavo ICSID administracinės tarybos pirmininkas, išreiškia pritarimą ICSID taisyklių pakeitimams.

               2 straipsnis

               Pasibaigus balsavimo ICSID administracinėje taryboje procedūrai šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms, kurios yra ICSID konvencijos susitariančiosios valstybės.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        Tai ICSID administracinės ir finansinės taisyklės, institucijos taisyklės, arbitražo taisyklės, taikinimo taisyklės, papildomų sąlygų taisyklės, papildomų sąlygų administracinės ir finansinės taisyklės, papildomų sąlygų arbitražo taisyklės, papildomų sąlygų taikinimo taisyklės, faktų nustatymo taisyklės, faktų nustatymo administracinės ir finansinės taisyklės, tarpininkavimo taisyklės, tarpininkavimo administracinės ir finansinės taisyklės.

                     (2)

                        Žr. ES ir Kanados išsamaus ekonomikos ir prekybos susitarimo (IEPS) 8.23 straipsnio 2 dalį, ES ir Vietnamo investicijų apsaugos susitarimo 3.33 straipsnio 2 dalį ir ES ir Singapūro investicijų apsaugos susitarimo 3.6 straipsnio 1 dalį. ICSID taisykles leidžiama taikyti ir pagal Energetikos chartijos sutarties, kurios šalis yra Sąjunga, 26 straipsnį.

                     (3)

                        2015 m. spalio 6 d. Teisingumo Teismo sprendimo Taryba prieš Komisiją, C-73/14, ECLI:EU:C:2015:663, 63 punktas.

                     (4)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64 punktas.

                     (5)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 52 punktas.

                     (6)

                        Žr. ES ir Kanados išsamaus ekonomikos ir prekybos susitarimo (IEPS) 8.23 straipsnio 2 dalį, ES ir Vietnamo investicijų apsaugos susitarimo 3.33 straipsnio 2 dalį ir ES ir Singapūro investicijų apsaugos susitarimo 3.6 straipsnio 1 dalį. ICSID taisykles leidžiama taikyti ir pagal Energetikos chartijos sutarties, kurios šalis yra Sąjunga, 26 straipsnį.

                     (7)

                        2002 m. gruodžio 12 d. Teisingumo Teismo sprendimo Komisija prieš Tarybą, C-281/01, ECLI:EU:C:2002:761, 33 punktas.

                     (8)

                        Žr. 2012 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1219/2012, kuriuo nustatoma valstybių narių ir trečiųjų šalių dvišaliams investicijų susitarimams skirta pereinamojo laikotarpio tvarka.

                     (9)

                        2017 m. gegužės 16 d. Teisingumo Teismo nuomonės 2/15, ECLI:EU:C:2017:376, 293 punktas.

                     (10)

                        2017 m. gegužės 16 d. Teisingumo Teismo nuomonė 2/15, ECLI:EU:C:2017:376.

                     (11)

                        Šiuo metu tai neįmanoma Sąjungos atveju, nes be ICSID konvencijos pakeitimo ekonominės integracijos regioninės organizacijos negali būti ICSID narės.