               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2018 01 12
            COM(2018) 31 final
            2018/0011(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kuri turi būti priimta Europos Sąjungos vardu šešiasdešimt pirmojoje Narkotinių medžiagų komisijos sesijoje dėl medžiagų įtraukimo į sąrašą pagal 1961 m. Bendrąją narkotinių medžiagų konvenciją su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu, ir 1971 m. Psichotropinių medžiagų konvenciją

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO DALYKAS

               Šis pasiūlymas yra susijęs su sprendimu, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi 61-ojoje Narkotinių medžiagų komisijos sesijoje, dėl cheminių medžiagų įtraukimo į sąrašą pagal 1961 m. Bendrąją narkotinių medžiagų konvenciją su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu, ir 1971 m. Konvenciją dėl psichotropinių medžiagų.

               2.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               2.1.1961 m. JT bendroji narkotinių medžiagų konvencija su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu, ir 1971 m. JT psichotropinių medžiagų konvencija

               1961 m. Jungtinių Tautų (toliau – JT) bendroji narkotinių medžiagų konvencija su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu (toliau – Narkotinių medžiagų konvencija)
                  1
               , siekiama koordinuotais tarptautiniais veiksmais kovoti su piktnaudžiavimu narkotikais. Yra dvi intervencijos ir kontrolės rūšys, kurios taikomos kartu. Pirma, siekiama narkotikų turėjimą, vartojimą, prekybą, platinimą, importą, eksportą ir gamybą apriboti tik medicinos ir mokslo tikslais. Antra, su narkotikų kontrabanda kovojama tarptautiniu bendradarbiavimu, stabdant ir atgrasant narkotikų prekeivius.

               1971 m. JT psichotropinių medžiagų konvencija (toliau – Psichotropinių medžiagų konvencija)
                  2
                nustatoma tarptautinė psichotropinių medžiagų kontrolės sistema. Tai buvo atsakas į piktnaudžiavimo narkotikais įvairovę ir plėtrą įvedant kai kurių sintetinių narkotikų kontrolę, atsižvelgiant, viena vertus, į piktnaudžiavimo jais tikimybę, kita vertus – į jų terapinę vertę.

               Visos ES valstybės narės yra pasirašiusios Narkotinių medžiagų konvenciją ir Psichotropinių medžiagų konvenciją. Sąjunga šių konvencijų nėra pasirašiusi.

               2.2.Narkotinių medžiagų komisija

               Narkotinių medžiagų komisija (toliau – CND) yra JT Ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos (toliau – ECOSOC) komisija, o jos funkcijos ir įgaliojimai išdėstyti, inter alia, Narkotinių medžiagų konvencijoje ir Psichotropinių medžiagų konvencijoje. Ją sudaro 53 JT valstybės narės, kurias išrenka ECOSOC. Šiuo metu CND yra 12 balsavimo teisę turinčių valstybių narių
                  3
               . Sąjunga CND turi stebėtojos statusą.

               2.3.Numatomas Narkotinių medžiagų komisijos teisės aktas

               CND, remdamasi Pasaulio sveikatos organizacijos (toliau – PSO), kuriai pataria Narkomanijos ekspertų komitetas, rekomendacijomis, reguliariai iš dalies keičia prie Narkotinių medžiagų konvencijos ir Psichotropinių medžiagų konvencijos pridedamą medžiagų sąrašą.

               2017 m. gruodžio 8 d. PSO pateikė rekomendaciją JT generaliniam sekretoriui
                  4
                į konvencijų sąrašus įtraukti 12 naujų cheminių medžiagų.

               Šešiasdešimt pirmojoje sesijoje, kuri vyks 2018 m. kovo 12–16 d. Vienoje, CND priims sprendimus dėl šių 12 cheminių medžiagų įtraukimo į atitinkamus Narkotinių medžiagų konvencijos ir Psichotropinių medžiagų konvencijos sąrašus.

               3.POZICIJA, KURIOS TURI BŪTI LAIKOMASI SĄJUNGOS VARDU

               Narkotinių medžiagų konvencijos ir Psichotropinių medžiagų konvencijos sąrašų pakeitimai turi tiesioginių padarinių Sąjungos teisės narkotikų kontrolės srityje taikymo sričiai visose valstybėse narėse. 2004 m. spalio 25 d. Tarybos pamatinio sprendimo 2004/757/TVR, nustatančio būtiniausias nuostatas dėl nusikalstamų veikų sudėties požymių ir bausmių neteisėtos prekybos narkotikais srityje
                  5
               , 1 straipsnyje teigiama, kad tame pamatiniame sprendime „narkotikai“ yra bet kuri iš medžiagų, kurioms taikoma Narkotinių medžiagų konvencija arba Psichotropinių medžiagų konvencija. Todėl Tarybos pamatinis sprendimas 2004/757/TVR taikomas medžiagoms, įtrauktoms į Narkotinių medžiagų konvencijos ir Psichotropinių medžiagų konvencijos sąrašus. Taigi bet kokie šių konvencijų sąrašų pakeitimai turi tiesioginio poveikio bendroms ES taisyklėms ir keičia jų taikymo sritį, kaip apibrėžta SESV 3 straipsnio 2 dalyje. Taip yra nepriklausomai nuo to, ar atitinkamai cheminei medžiagai jau taikomos ES lygio kontrolės priemonės pagal Tarybos sprendimą 2005/387/TVR.

               Iš 12 medžiagų, kurias PSO rekomendavo įtraukti į sąrašus, tik dviem medžiagoms, akriloilfentaniliui (akrilfentaniliui)
                  6
                ir furanilfentaniliui
                  7
               , jau taikomos ES lygmens kontrolės priemonės. Remdamasi Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro (ENNSC) rizikos vertinimo, atlikto vadovaujantis Tarybos sprendimo 2005/387/TVR dėl keitimosi informacija apie naujas psichoaktyvias medžiagas, jų rizikos įvertinimo ir kontrolės
                  8
                6 straipsnio 2, 3 ir 4 dalimis, ataskaita, 2017 m. gruodžio 15 d. Komisija pateikė pasiūlymus dėl ES masto kontrolės priemonių
                  9
                taikymo dar septynioms naujoms psichoaktyviosioms medžiagoms, t.y. karfentaniliui, 4-fluoroizobutirfentaniliui (4-FIBF, pFIBF), tetrahidrofuranilfentaniliui (THF-F), AB-CHMINACA, ADB-CHMINACA, CUMYL-4CN-BINACA ir 5F-MDMB-PINACA (5F-ADB), iš kurių 5 taip pat pasiūlyta įtraukti į tarptautinius sąrašus (žr. pabrauktas medžiagas). Dar nesvarstoma dėl ES lygmens priemonių taikymo kitoms 5 medžiagoms.

               Kai CND prašoma priimti sprendimą dėl cheminių medžiagų įtraukimo į sąrašą, valstybės narės turi pasirengti CND posėdžiui – Taryboje priimti bendrą poziciją. Dėl Sąjungos stebėtojos statusui būdingų apribojimų šią poziciją turi pateikti valstybės narės, kurios šiuo metu yra CND narės, veikdamos kartu Sąjungos interesų labui CND. Sąjunga, kuri nėra pasirašiusi Narkotinių medžiagų konvencijos ir Psichotropinių medžiagų konvencijos, CND nebalsuoja.

               Šiuo tikslu Komisija teikia pasiūlymą dėl bendros pozicijos, kuri turi būti priimta Europos Sąjungos vardu šešiasdešimt pirmoje CND sesijoje dėl cheminių medžiagų įtraukimo į Narkotinių medžiagų konvencijos ir Psichotropinių medžiagų konvencijos sąrašus. Komisija jau antrą kartą pateikia tokį pasiūlymo dėl bendros ES pozicijos projektą; pirmasis buvo priimtas 2017 m. kovo mėn. CND posėdyje
                  10
               . Taryba laikėsi bendros pozicijos
                  11
               , dėl to 2017 m. kovo mėn. CND posėdyje dėl įtraukimo į tarptautinius sąrašus ES laikėsi vieningai, nes CND dalyvaujančios valstybės narės, laikydamosi bendros priimtos pozicijos, balsavimu pritarė įtraukimui į sąrašus.

               4.TEISINIS PAGRINDAS

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               SESV 218 straipsnio 9 dalis taikoma neatsižvelgiant į tai, ar Sąjunga yra atitinkamo organo narė, ar susitarimo šalis. CND yra „susitarimu įsteigtas organas“, kaip apibrėžta šiame straipsnyje, kadangi tai yra organas, kuriam pavestos konkrečios užduotys pagal Narkotinių medžiagų konvenciją ir Psichotropinių medžiagų konvenciją.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal atitinkamo organo veiklą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  12
               .

               CND sprendimai dėl medžiagų įtraukimo į sąrašą yra „teisinę galią turintys aktai“, kaip apibrėžta SESV 218 straipsnio 9 dalyje. Vadovaujantis Narkotinių medžiagų konvencija ir Psichotropinių medžiagų konvencija, CND sprendimai automatiškai tampa privalomi, nebent per nustatytą laikotarpį viena iš šalių sprendimą pateikia ECOSOC peržiūrėti
                  13
               . ECOSOC sprendimai šiuo klausimu yra galutiniai. CND sprendimai dėl medžiagų įtraukimo į sąrašą taip pat turi teisinį poveikį ES teisės sistemai remiantis Sąjungos teise, visų pirma Tarybos pamatiniu sprendimu 2004/757/TVR. Narkotinių medžiagų konvencijos ir Psichotropinių medžiagų konvencijos sąrašų pakeitimai turi tiesioginių padarinių šios ES teisinės priemonės taikymo sričiai.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su neteisėta prekyba narkotikais.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 83 straipsnio 1 dalis, kurioje neteisėta prekyba narkotikais yra įvardyta kaip viena iš nusikaltimų sričių, turinčių konkretų tarpvalstybinį pobūdį, ir Europos Parlamentui ir Tarybai suteikiami įgaliojimai nustatyti minimalias taisykles dėl nusikalstamų veikų ir sankcijų apibrėžimo neteisėtos prekybos narkotikais srityje.

               4.3.Kintamoji geometrija

               Remiantis prie Sutarčių pridėto Protokolo (Nr. 36) dėl pereinamojo laikotarpio priemonių 10 straipsnio 4 dalimi, Jungtinė Karalystė pranešė, kad ji nepritaria visapusiškiems Komisijos ir Teisingumo Teismo įgaliojimams, susijusiems su policijos ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srities aktais, priimtais iki Lisabonos sutarties įsigaliojimo. Todėl Tarybos pamatinis sprendimas 2004/757/TVR ir Tarybos sprendimas 2005/387/TVR Jungtinei Karalystei netaikomi nuo 2014 m. gruodžio 1 d.
                  14

               Kadangi CND sprendimai dėl medžiagų įtraukimo į sąrašą neturi poveikio bendroms taisyklėms neteisėtos prekybos narkotikais srityje, kurios Jungtinei Karalystei yra privalomos, Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant Tarybos sprendimą, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi priimant tokius sprendimus dėl medžiagų įtraukimo į sąrašą.

               4.4.Išvada

               Šio pasiūlymo teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 83 straipsnio 1 dalis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               2018/0011 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kuri turi būti priimta Europos Sąjungos vardu šešiasdešimt pirmojoje Narkotinių medžiagų komisijos sesijoje dėl medžiagų įtraukimo į sąrašą pagal 1961 m. Bendrąją narkotinių medžiagų konvenciją su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu, ir 1971 m. Psichotropinių medžiagų konvenciją

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 83 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)1961 m. Jungtinių Tautų (toliau – JT) bendroji narkotinių medžiagų konvencija su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu
                  15
                (toliau – Narkotinių medžiagų konvencija), įsigaliojo 1975 m. rugpjūčio 8 d.;

               (2)vadovaujantis Narkotinių medžiagų konvencijos 3 straipsniu Narkotinių medžiagų komisija gali priimti sprendimą į tos konvencijos sąrašus įtraukti medžiagas. Pakeitimus prieduose ji gali daryti tik vadovaudamasi Pasaulio sveikatos organizacijos (toliau – PSO) rekomendacijomis, tačiau ji taip pat gali nuspręsti nedaryti PSO rekomenduojamų pakeitimų;

               (3)1971 m. JT psichotropinių medžiagų konvencija (toliau – Psichotropinių medžiagų konvencija)
                  16
                įsigaliojo 1976 m. rugpjūčio 16 d.;

               (4)vadovaujantis Psichotropinių medžiagų konvencijos 2 straipsniu Narkotinių medžiagų komisija, remdamasi PSO rekomendacijomis, gali priimti sprendimą į tos konvencijos sąrašus įtraukti medžiagas arba jas iš jų išbraukti. Ji turi didelę veiksmų laisvę atsižvelgti į ekonominius, socialinius, teisinius, administracinius ir kitus veiksnius, tačiau negali imtis savavališkų veiksmų;

               (5)abiejų konvencijų sąrašų pakeitimai turi tiesioginių padarinių Sąjungos teisės narkotikų kontrolės srityje taikymo sričiai. Tarybos pamatinis sprendimas 2004/757/TVR
                  17
                taikomas medžiagoms, įtrauktoms į Narkotinių medžiagų konvencijos ir Psichotropinių medžiagų konvencijos sąrašus. Taigi bet kokie šių konvencijų sąrašų pakeitimai turi tiesioginio poveikio bendroms Sąjungos taisyklėms ir keičia jų taikymo sritį, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 3 straipsnio 2 dalyje;

               (6)Narkotinių medžiagų komisija 2018 m. kovo 12–16 d. Vienoje vyksiančioje šešiasdešimt pirmoje sesijoje turėtų priimti sprendimus dėl 12 naujų cheminių medžiagų įtraukimo į konvencijų sąrašus;

               (7)Sąjunga nėra pasirašiusi atitinkamų JT konvencijų. Narkotinių medžiagų komisijoje, kurioje šiuo metu dvylika valstybių narių yra teisę balsuoti turinčios narės, ji turi stebėtojos statusą. Todėl būtina, kad Taryba įgaliotų valstybes nares pareikšti Sąjungos poziciją dėl cheminių medžiagų įtraukimo į sąrašą pagal Narkotinių medžiagų konvenciją ir Psichotropinių medžiagų konvenciją, kadangi sprendimai dėl naujų cheminių medžiagų įtraukimo į konvencijų sąrašus priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai;

               (8)2017 m. gruodžio 8 d. PSO Jungtinių Tautų Generaliniam sekretoriui rekomendavo įtraukti vieną naują medžiagą į Narkotinių medžiagų konvencijos I ir IV sąrašus, įtraukti penkias naujas medžiagas į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą ir įtraukti šešias naujas medžiagas į Psichotropinių medžiagų konvencijos II sąrašą
                  18
               ;

               (9)remiantis PSO Narkomanijos ekspertų komiteto (toliau – Ekspertų komitetas) vertinimu, karfentanilis (metil 1-(2-feniletil)-4-[fenil(propanoil)amino]piperidin-4-karboksilatas) yra sintetinis opioidas ir laikomas vienu iš stipriausių žinomų opioidų. Karfentanilis yra kontroliuojamas junginys 16 valstybių narių ir pirmiausia naudojamas kaip stambių gyvūnų raminamasis preparatas. Karfentanilis nėra skirtas naudoti žmonių gydymui. Nėra užregistruota duomenų apie karfentanilio naudojimą gydymui, o jo vartojimas yra pasibaigęs mirties atvejais. Yra pakankamai įrodymų, kad šia medžiaga yra piktnaudžiaujama arba gali būti piktnaudžiaujama ir kad tai gali tapti visuomenės sveikatos ir socialine problema, todėl yra pateisinama šiai medžiagai taikytina tarptautinė kontrolė. Todėl PSO rekomenduoja karfentanilį įtraukti į Narkotinių medžiagų konvencijos I ir IV sąrašus;

               (10)Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras vykdo karfentanilio, kaip naujos psichoaktyviosios medžiagos, stebėseną, kaip numatyta Tarybos sprendime 2005/387/TVR
                  19
               . Apie karfentanilio konfiskavimą praneša septynios valstybės narės. Juo atvirai prekiaujama rinkoje, taip pat ir sumaišytu su heroinu ir kitais opioidais. Ši medžiaga yra siejama su sunkiais nepageidaujamais reiškiniais, įskaitant tai, kad jos buvo aptikta ne mažiau kaip 60 mirties atvejų Sąjungoje. Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras vykdo karfentanilio rizikos vertinimą. 2017 m. gruodžio 15 d. Komisija pasiūlė taikyti karfentaniliui kontrolės priemonės pagal Tarybos sprendimą 2005/387/TVR
                  20
               ;

               (11)todėl valstybės narės turėtų laikytis pozicijos įtraukti karfentanilį į Narkotinių medžiagų konvencijos I ir IV sąrašus;

               (12)remiantis Ekspertų komiteto vertinimu, okfentanilis (N-(2-fluorofenil)-2-metil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]acetamidas) yra struktūriškai panašus į opioidinį analgetiką fentanilį junginys. Okfentanilis nė vienoje šalyje nėra patvirtintas naudojimui medicinoje. Yra pakankamai įrodymų, kad šia medžiaga yra piktnaudžiaujama arba gali būti piktnaudžiaujama ir kad tai gali tapti visuomenės sveikatos ir socialine problema, todėl yra pateisinama šiai medžiagai taikytina tarptautinė kontrolė. Todėl PSO rekomenduoja okfentanilį įtraukti į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą;

               (13)Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras vykdo okfentanilio, kaip naujos psichoaktyviosios medžiagos, stebėseną, kaip numatyta Sprendime 2005/387/TVR. Okfentanilio aptikta dvylikoje valstybių narių. Juo atvirai prekiaujama rinkoje, taip pat ir dozėmis, kurios parduodamos kaip heroinas. Jis yra siejamas su sunkiais nepageidaujamais reiškiniais, įskaitant mirties atvejus, ir jo atžvilgiu buvo paskelbti du Sąjungos ankstyvojo perspėjimo sistemoje skelbiami pranešimai apie pavojų visuomenės sveikatai;

               (14)todėl valstybės narės turėtų laikytis pozicijos įtraukti okfentanilį į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą;

               (15)remiantis Ekspertų komiteto vertinimu, furanilfentanilis (Fu-F; N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]furan-2-karboksamidas) yra sintetinis opioidas, struktūriškai panašus į fentanilį – kontroliuojamą medžiagą, plačiai naudojamą medicinoje kaip bendros anestezijos priedą operacijų metu ir skausmo kontrolei. Tai fentanilio darinys, turintis du aiškius ypatumus: a) geriau tirpsta riebaluose, todėl greičiau patenka į medžiagų apykaitą, ir b) daug lengviau už morfiną jungiasi su μ (miu) opioidiniais receptoriais. Dėl šių ypatumų furanilfentanilio farmakologinis profilis labai pavojingas. Per pastaruosius keletą metų padaugėjo mirčių atvejų dėl šios medžiagos naudojimo. Furanilfentanilio naudos gydymui neužregistruota. Yra pakankamai įrodymų, kad šia medžiaga yra piktnaudžiaujama arba gali būti piktnaudžiaujama ir kad tai gali tapti visuomenės sveikatos ir socialine problema, todėl yra pateisinama šiai medžiagai taikytina tarptautinė kontrolė. Todėl PSO rekomenduoja furanilfentanilį įtraukti į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą;

               (16)furanilfentaniliui jau taikomos Sąjungos lygmens kontrolės priemonės pagal Sprendimą 2005/387/TVR
                  21
               ;

               (17)todėl valstybės narės turėtų laikytis pozicijos įtraukti furanilfentanilį į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą;

               (18)remiantis Ekspertų komiteto vertinimu, akriloifentanilis (akrilfentanilis; N-(1-fenetilpiperidin-4-il)-N-fenilakrilamidas) yra sintetinis opioidas, struktūriškai panašus į fentanilį – kontroliuojamą medžiagą, plačiai naudojamą medicinoje kaip bendros anestezijos priedą operacijų metu ir skausmo kontrolei. Akriloilfentanilis yra naudojamas ir juo piktnaudžiaujama ne medicinos tikslais tokiomis pačiomis aplinkybėmis ir siekiant tokio paties poveikio, kaip ir vartojant kitus opioidus. Nėra užregistruota duomenų apie akriloifentanilio naudojimą gydymui, o jo vartojimas yra pasibaigęs mirties atvejais. Yra pakankamai įrodymų, kad šia medžiaga yra piktnaudžiaujama arba gali būti piktnaudžiaujama ir kad tai gali tapti visuomenės sveikatos ir socialine problema, todėl yra pateisinama šiai medžiagai taikytina tarptautinė kontrolė. Todėl PSO rekomenduoja akriloifentanilį įtraukti į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą;

               (19)akriloifentaniliui jau taikomos Sąjungos lygmens kontrolės priemonės pagal Sprendimą 2005/387/TVR
                  22
               ;

               (20)todėl valstybės narės turėtų laikytis pozicijos įtraukti akriloifentanilį į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą;

               (21)remiantis ekspertų komiteto vertinimu, 4-fluorizobutirilfentanilis (4F-iBF, 4-FIBF, pFIBP; N-(4-fluorofenil)-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]izobutiramidas yra sintetinis opioidas. 4-Fluorizobutirilfentanilis yra vienas iš naujausių fentanilio darinių, parduodamas ir vartojamas panašiai kaip kiti teisėti ir neteisėti opioidai. Šiuo metu esama įrodymų, kad 4-fluorizobutirilfentanilis kelia panašią riziką visuomenės sveikatai kaip ir ankstesni fentanilio dariniai. Nėra užregistruota duomenų apie 4-fluorizobutirilfentanilio naudojimą gydymui, o jo vartojimas yra pasibaigęs mirties atvejais. Yra pakankamai įrodymų, kad šia medžiaga yra piktnaudžiaujama arba gali būti piktnaudžiaujama ir kad tai gali tapti visuomenės sveikatos ir socialine problema, todėl yra pateisinama šiai medžiagai taikytina tarptautinė kontrolė. Todėl PSO rekomenduoja 4-fluorizobutirilfentanilį įtraukti į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą;

               (22)Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras vykdo 4-fluorizobutirilfentanilio, kaip naujos psichoaktyviosios medžiagos, stebėseną, kaip numatyta Sprendime 2005/387/TVR. 4-Fluorizobutirilfentanilio konfiskuota keturiose valstybėse narėse. Juo atvirai prekiaujama rinkoje. Jis siejamas su sunkiais nepageidaujamais reiškiniais, įskaitant ne mažiau kaip 16 mirties atvejų; Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras vykdo 4-fluorizobutirilfentanilio rizikos vertinimą. 2017 m. gruodžio 15 d. Komisija pasiūlė taikyti 4-fluorizobutirilfentaniliui kontrolės priemones pagal Tarybos sprendimą 2005/387/TVR
                  23
               ;

               (23)todėl valstybės narės turėtų laikytis pozicijos įtraukti 4-fluorizobutirilfentanilį į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą;

               (24)remiantis Ekspertų komiteto vertinimu, tetrahidrofuranilfentanilis (THF-F; N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]tetrahidrofuran-2-karboksamidas) yra sintetinis opioidas. Iki šiol surinkti in vitro tyrimų ir toksikologiniai duomenys ir vartojimo tendencijos rodo, kad tetrahidrofuranilfentanilis veikiausiai yra žmonėms skirtas opioidinis narkotinis analgetikas, galintis skatinti piktnaudžiavimą ir priklausomybę panašiai kaip fentanilis ir kiti neteisėti opioidai. Nėra užregistruota duomenų apie tetrahidrofuranilfentanilio naudojimą gydymui, o jo vartojimas yra pasibaigęs mirties atvejais. Yra pakankamai įrodymų, kad šia medžiaga yra piktnaudžiaujama arba gali būti piktnaudžiaujama ir kad tai gali tapti visuomenės sveikatos ir socialine problema, todėl yra pateisinama šiai medžiagai taikytina tarptautinė kontrolė. Todėl PSO rekomenduoja tetrahidrofuranilfentanilį įtraukti į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą;

               (25)Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras vykdo tetrahidrofuranilfentanilio, kaip naujos psichoaktyviosios medžiagos, stebėseną, kaip numatyta Sprendime 2005/387/TVR. Tetrahidrofuranilfentanilio konfiskuota vienoje valstybėje narėje. Juo atvirai prekiaujama rinkoje. Jis siejamas su sunkiais nepageidaujamais reiškiniais, įskaitant ne mažiau kaip 14 mirties atvejų; Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras vykdo tetrahidrofuranilfentanilio rizikos vertinimą. 2017 m. gruodžio 15 d. Komisija pasiūlė taikyti tetrahidrofuranilfentaniliui kontrolės priemonės pagal Tarybos sprendimą 2005/387/TVR
                  24
               ;

               (26)todėl valstybės narės turėtų laikytis pozicijos įtraukti tetrahidrofuranilfentanilį į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą;

               (27)remiantis Ekspertų komiteto vertinimu, 4-fluoroamfetaminas (4-FA; 1-(4-fluorofenil)propan-2-aminas) yra fenetilaminas. Jo kritinė apžvalga paskelbta dar 2015 m. lapkričio mėn. 37-ajame PSO narkomanijos ekspertų komiteto posėdyje. Tuo metu komitetas rekomendavo netaikyti 4-fluoroamfetaminui tarptautinės kontrolės priemonių, nes nebuvo pakankamai duomenų apie priklausomybę, piktnaudžiavimą ir riziką visuomenės sveikatai, tačiau taikė jam stebėseną. Dauguma naujų duomenų surinkti Europoje ir rodo jo vartojimo ir populiarumo didėjimą, be to, daugėja pranešimų, susijusių su sunkiais nepageidaujamais narkotiko keliamais reiškiniais, įskaitant toksiškumą širdies ir kraujagyslių sistemai. Yra pakankamai įrodymų, kad šia medžiaga yra piktnaudžiaujama arba gali būti piktnaudžiaujama ir kad tai gali tapti visuomenės sveikatos ir socialine problema, todėl yra pateisinama šiai medžiagai taikytina tarptautinė kontrolė. Todėl PSO rekomenduoja 4-fluoroamfetaminą įtraukti į Psichotropinių medžiagų konvencijos II sąrašą;

               (28)Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras vykdo 4-fluoroamfetamino, kaip naujos psichoaktyviosios medžiagos, stebėseną, kaip numatyta Sprendime 2005/387/TVR. 4-fluoroamfetamino aptikta 21 valstybėje narėje. Juo atvirai prekiaujama rinkoje, jis dažnai maišomas su amfetaminu ar parduodamas kaip amfetaminas. Jis siejamas su sunkiais nepageidaujamais reiškiniais, įskaitant mirties atvejus;

               (29)todėl valstybės narės turėtų laikytis pozicijos įtraukti 4-fluoroamfetaminą (4-FA) į Psichotropinių medžiagų konvencijos II sąrašą;

               (30)remiantis Ekspertų komiteto vertinimu, su piktnaudžiavimu AB-PINACA (N-[2S)-1-amino-3-metil-1-oksobutan-2-il]-1-pentil-1H-indazol-3-karboksamidu) susijusi rizika visuomenės sveikatai ir visuomenei yra didelė. AB-PINACA yra sintetinių kanabinoidų receptorių agonistas. Yra pakankamai įrodymų, kad šia medžiaga yra piktnaudžiaujama arba gali būti piktnaudžiaujama ir kad tai gali tapti visuomenės sveikatos ir socialine problema, todėl yra pateisinama šiai medžiagai taikytina tarptautinė kontrolė. Todėl PSO rekomenduoja AB-PINACA įtraukti į Psichotropinių medžiagų konvencijos II sąrašą;

               (31)Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras vykdo AB-PINACA, kaip naujos psichoaktyviosios medžiagos, stebėseną, kaip numatyta Sprendime 2005/387/TVR. AB-PINACA aptikta 12 valstybių narių. Juo atvirai prekiaujama rinkoje;

               (32)todėl valstybės narės turėtų laikytis pozicijos įtraukti AB-PINACA į Psichotropinių medžiagų konvencijos II sąrašą;

               (33)remiantis Ekspertų komiteto vertinimu, su piktnaudžiavimu AB-CHMINACA (N-(1-amino-3-metil-1-oksobutan-2-il)-1-(cikloheksilmetil)-1H-indazol-3-karboksamidu) susijusi rizika visuomenės sveikatai ir visuomenei yra didelė. AB-CHMINACA yra sintetinių kanabinoidų receptorių agonistas su aminoalkilindazolio struktūra, naudojamas kaip produktų, parduodamų kaip kanapių pakaitalai, veiklioji sudedamoji dalis. Nežinoma apie AB-CHMINACA naudojimą gydymui ar medicinoje. Yra pakankamai įrodymų, kad šia medžiaga yra piktnaudžiaujama arba gali būti piktnaudžiaujama ir kad tai gali tapti visuomenės sveikatos ir socialine problema, todėl yra pateisinama šiai medžiagai taikytina tarptautinė kontrolė. Todėl PSO rekomenduoja AB-CHMINACA įtraukti į Psichotropinių medžiagų konvencijos II sąrašą;

               (34)Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras vykdo AB-CHMINACA, kaip naujos psichoaktyviosios medžiagos, stebėseną, kaip numatyta Sprendime 2005/387/TVR. AB-CHMINACA aptikta 24 valstybėse narėse. Juo atvirai prekiaujama rinkoje. Jis siejamas su sunkiais nepageidaujamais reiškiniais, įskaitant ne mažiau kaip 31 mirties atvejį. Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras vykdo AB-CHMINACA rizikos vertinimą. 2017 m. gruodžio 18 d. Europos Komisija pasiūlė taikyti AB-CHMINACA kontrolės priemonės pagal Tarybos sprendimą 2005/387/TVR
                  25
               ;

               (35)todėl valstybės narės turėtų laikytis pozicijos įtraukti AB-CHMINACA į Psichotropinių medžiagų konvencijos II sąrašą;

               (36)remiantis Ekspertų komiteto vertinimu, su piktnaudžiavimu 5F-PB-22 (chinolin-8-il 1-(5-fluoropentil)-1H-indol-3-karboksilatu) susijusi rizika visuomenės sveikatai ir visuomenei yra didelė. 5F-PB-22 yra sintetinių kanabinoidų receptorių agonistas. Yra pakankamai įrodymų, kad šia medžiaga yra piktnaudžiaujama arba gali būti piktnaudžiaujama ir kad tai gali tapti visuomenės sveikatos ir socialine problema, todėl yra pateisinama šiai medžiagai taikytina tarptautinė kontrolė. Todėl PSO rekomenduoja 5F-PB-22 įtraukti į Psichotropinių medžiagų konvencijos II sąrašą;

               (37)Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras vykdo 5F-PB-22, kaip naujos psichoaktyviosios medžiagos, stebėseną, kaip numatyta Sprendime 2005/387/TVR. 5F-PB-22 aptikta 4 valstybėse narėse. Juo atvirai prekiaujama rinkoje.

               (38)todėl valstybės narės turėtų laikytis pozicijos įtraukti 5F-PB-22 į Psichotropinių medžiagų konvencijos II sąrašą;

               (39)remiantis Ekspertų komiteto vertinimu, su piktnaudžiavimu UR-144 (1-(1-pentil)-1H-indol-3-il) (2,2,3,3-tetrametilciklopropil)metanonu susijusi rizika visuomenės sveikatai ir visuomenei yra didelė. UR-144 yra sintetinių kanabinoidų receptorių agonistas, kurio kritinė apžvalga paskelbta 2014 m. 36-ajame PSO narkomanijos ekspertų komiteto posėdyje Tuo metu komitetas rekomendavo taikyti UR-144 stebėseną, kadangi trūko mokslinių duomenų apie mirtinus ir nemirtinus apsinuodijimo vien tik UR-144 atvejus. Šiuo metu yra pakankamai įrodymų, kad šia medžiaga yra piktnaudžiaujama arba gali būti piktnaudžiaujama ir kad tai gali tapti visuomenės sveikatos ir socialine problema, todėl yra pateisinama šiai medžiagai taikytina tarptautinė kontrolė. Todėl PSO rekomenduoja UR-144 įtraukti į Psichotropinių medžiagų konvencijos II sąrašą;

               (40)Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras vykdo UR-144, kaip naujos psichoaktyviosios medžiagos, stebėseną, kaip numatyta Sprendime 2005/387/TVR. UR-144 aptikta 16 valstybių narių. Ja atvirai prekiaujama rinkoje. Ši medžiaga yra siejama su sunkiais nepageidaujamais reiškiniais ir jos atžvilgiu buvo paskelbtas Sąjungos ankstyvojo perspėjimo sistemoje skelbiamas pranešimas apie pavojų visuomenės sveikatai;

               (41)todėl valstybės narės turėtų laikytis pozicijos įtraukti UR-144 į Psichotropinių medžiagų konvencijos II sąrašą;

               (42)remiantis Ekspertų komiteto vertinimu, su piktnaudžiavimu 5F-ADB (5F-MDMB-PINACA; metil 2-{[1-(5-fluoropentil)-1H-indazol-3-karbonil]amino}-3,3-dimetilbutanoatu) susijusi rizika visuomenės sveikatai ir visuomenei yra didelė. 5F-ADB yra sintetinių kanabinoidų receptorių agonistas su aminoalkilindazolio struktūra, naudojamas kaip produktų, parduodamų kaip kanapių pakaitalai, veiklioji sudedamoji dalis. Nežinoma apie 5F-ADB naudojimą gydymui ar medicinoje. Yra pakankamai įrodymų, kad šia medžiaga yra piktnaudžiaujama arba gali būti piktnaudžiaujama ir kad tai gali tapti visuomenės sveikatos ir socialine problema, todėl yra pateisinama šiai medžiagai taikytina tarptautinė kontrolė. Todėl PSO rekomenduoja 5F-ADB įtraukti į Psichotropinių medžiagų konvencijos II sąrašą;

               (43)Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras vykdo 5F-ADB, kaip naujos psichoaktyviosios medžiagos, stebėseną, kaip numatyta Sprendime 2005/387/TVR. 5F-ADB aptikta 25 valstybėse narėse. Juo atvirai prekiaujama rinkoje; Jis siejamas su sunkiais nepageidaujamais reiškiniais, įskaitant ne mažiau kaip 28 mirties atvejį. Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras vykdo 5F-ADB rizikos vertinimą. 2017 m. gruodžio 15 d. Europos Komisija pasiūlė taikyti 5F-ADB kontrolės priemonės pagal Tarybos sprendimą 2005/387/TVR
                  26
               ;

               (44)todėl valstybės narės turėtų laikytis pozicijos įtraukti 5F-ADB į Psichotropinių medžiagų konvencijos II sąrašą;

               (45)būtina nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Narkotinių medžiagų komisijoje, kadangi sprendimai dėl 12 naujų cheminių medžiagų įtraukimo į atitinkamas JT konvencijas gali labai paveikti Sąjungos teisės aktų turinį, visų pirma Pamatinį sprendimą 2004/757/TVR ir Sprendimą 2005/387/TVR;

               (46)Sąjungos poziciją vieningai pareiškia valstybės narės, kurios yra Narkotinių medžiagų komisijos narės;

               (47)Danijai Pamatinis sprendimas 2004/757/TVR ir Sprendimas 2005/387/TVR yra privalomi, todėl ji dalyvauja priimant ir taikant šį sprendimą;

               (48)Airijai Pamatinis sprendimas 2004/757/TVR ir Sprendimas 2005/387/TVR yra privalomi, todėl ji dalyvauja priimant ir taikant šį sprendimą;

               (49)Jungtinei Karalystei Pamatinis sprendimas 2004/757/TVR ir Sprendimas 2005/387/TVR nėra privalomi, todėl ji nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kuri turi būti priimta Sąjungos vardu 2018 m. kovo 12–16 d. Narkotinių medžiagų komisijos šešiasdešimt pirmojoje sesijoje, kai to organo prašoma priimti sprendimus dėl medžiagų įtraukimo į 1961 m. Jungtinių Tautų bendrosios narkotinių medžiagų konvencijos su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu, ir 1971 m. Jungtinių Tautų psichotropinių medžiagų konvencijos sąrašus, išdėstyta šio sprendimo priede.

               2 straipsnis

               1 straipsnyje nurodytą poziciją vieningai pareiškia valstybės narės, kurios yra Narkotinių medžiagų komisijos narės.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas pagal Sutartis skirtas valstybėms narėms.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        Jungtinių Tautų sutarčių rinkinys, 978 t., p. 14152.

                     (2)

                        Jungtinių Tautų sutarčių rinkinys, 1019 t., p. 14956.

                     (3)

                        Austrija, Belgija, Čekija, Ispanija, Italija, Jungtinė Karalystė, Kroatija, Nyderlandai, Prancūzija, Slovakija, Vokietija, Vengrija.

                     (4)

                        2017 m. gruodžio 8 d. vėl sušauktoje Narkotinių medžiagų komisijos 60-ojoje sesijoje pateiktas žodinis pareiškimas; taip pat žr. 39-ojo Narkomanijos ekspertų komiteto ataskaitos ištrauką (http://www.who.int/mason/entity/medicines/news/2017/letter-DG-39thECDDrecommendations.pdf).

                     (5)

                        OL L 335, 2004 11 11, p. 8.

                     (6)

                        2017 m. rugsėjo 25 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/1774 dėl kontrolės priemonių taikymo N-(1-fenetilpiperidin-4-il)-N-fenilakrilamidui (akriloilfentaniliui), OL L 251, 2017 9 29, p. 21.

                     (7)

                        2017 m. lapkričio 15 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/2170 dėl kontrolės priemonių taikymo N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]furan-2-karboksamidui (furanilfentaniliui), OL L 306, 2017 11 22, p. 19.

                     (8)

                        OL L 127, 2005 5 20, p. 32.

                     (9)

                        COM(2017) 756, COM(2017) 757, COM(2017) 758, COM(2017) 759, COM(2017) 764, COM(2017) 765, COM(2017) 766.

                     (10)

                        COM(2017) 72 final

                     (11)

                        Priimta 2017 m. kovo 7 d. Bendrųjų reikalų taryboje.

                     (12)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimas Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:T:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (13)

                        Narkotinių medžiagų konvencijos 3 straipsnio 7 dalis; Psichotropinių medžiagų konvencijos 2 straipsnio 7 dalis.

                     (14)

                        Žr. 2014 m. gruodžio 1 d. Komisijos sprendimą 2014/858/ES dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės pranešimo apie savo pageidavimą dalyvauti taikant policijos ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srities Sąjungos teisės aktus, priimtus iki Lisabonos sutarties įsigaliojimo ir neįtrauktus į Šengeno acquis (OL L 345, 2014 12 1, p. 6). Sąjungos aktų, priimtų policijos ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srityje iki Lisabonos sutarties įsigaliojimo, kurie pagal Protokolo (Nr. 36) dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 10 straipsnio 4 dalies antrą sakinį Jungtinei Karalystei nebetaikomi nuo 2014 m. gruodžio 1 d., sąrašo (OL C 430, 2014 12 1, p. 17) 29 ir 33 punktai.

                     (15)

                        Jungtinių Tautų sutarčių rinkinys, 978 t., p. 14152.

                     (16)

                        Jungtinių Tautų sutarčių rinkinys, 1019 t., p. 14956.

                     (17)

                        2004 m. spalio 25 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2004/757/TVR, nustatantis būtiniausias nuostatas dėl nusikalstamų veikų sudėties požymių ir bausmių neteisėtos prekybos narkotikais srityje (OL L 335, 2004 11 11, p. 8).

                     (18)

                        2017 m. gruodžio 8 d. vėl sušauktoje Narkotinių medžiagų komisijos 60-ojoje sesijoje pateiktas žodinis pareiškimas; taip pat žr. 39-o Narkomanijos ekspertų komiteto ataskaitos ištrauką (http://www.who.int/mason/entity/medicines/news/2017/letter-DG-39thECDDrecommendations.pdf).

                     (19)

                        Tarybos sprendimas 2005/387/TVR dėl keitimosi informacija apie naujas psichoaktyvias medžiagas, jų rizikos įvertinimo ir kontrolės (OL L 127, 2005 5 20, p. 32).

                     (20)

                        Pasiūlymas dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl kontrolės priemonių taikymo naujai psichoaktyviajai medžiagai metil 1-(2-feniletil)-4-[fenil(propanoil)amino]piperidin-4-karboksilatui (karfentaniliui) (COM(2017) 765).

                     (21)

                        2017 m. lapkričio 15 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/2170 dėl kontrolės priemonių taikymo N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]furan-2-karboksamidui (furanilfentaniliui), OL L 306, 2017 11 22, p. 19.

                     (22)

                        2017 m. rugsėjo 25 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/1774 dėl kontrolės priemonių taikymo N-(1-fenetilpiperidin-4-il)-N-fenilakrilamidui (akriloilfentaniliui) (OL L 251, 2017 9 29, p. 21).

                     (23)

                        Pasiūlymas dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl kontrolės priemonių taikymo naujai psichoaktyviajai medžiagai N-(4-fluorfenil)-2-metil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]propanamidui (4-fluorizobutirilfentaniliui) (COM(2017) 756).

                     (24)

                        Pasiūlymas dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl kontrolės priemonių taikymo naujai psichoaktyviajai medžiagai N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]oksolan-2-karboksamidui (tetrahidrofuranilfentaniliui; THF-F) (COM(2017) 759).

                     (25)

                        Pasiūlymas dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl kontrolės priemonių taikymo naujai psichoaktyviajai medžiagai N-(1-amino-3-metil-1-oksobutan-2-il)-1-(cikloheksilmetil)-1H-indazol-3-karboksamidui (AB-CHMINACA) (COM(2017) 758).

                     (26)

                        Pasiūlymas dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl kontrolės priemonių taikymo naujai psichoaktyviajai medžiagai metil 2-{[1-(5-fluoropentil)-1H-indazol-3-karbonil]amino}-3,3-dimetilbutanoatui (5F-MDMB-PINACA) (COM(2017) 766).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis,2018 01 12
            COM(2018) 31 final
            PRIEDAS
            prie
            pasiūlymo dėl Komisijos sprendimo
            dėl pozicijos, kuri turi būti priimta Europos Sąjungos vardu šešiasdešimt pirmojoje Narkotinių medžiagų komisijos sesijoje dėl medžiagų įtraukimo į sąrašą pagal 1961 m. Bendrąją narkotinių medžiagų konvenciją su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu, ir 1971 m. Psichotropinių medžiagų konvenciją

               PRIEDAS

               Pozicija, kurios turi laikytis valstybės narės, kurios yra Narkotinių medžiagų komisijos narės, veikdamos kartu Sąjungos interesų labui 2018 m. kovo 12–16 d. šešiasdešimt pirmojoje Narkotinių medžiagų komisijos sesijoje dėl medžiagų kontrolės taikymo srities pakeitimų:

               (1)cheminė medžiaga karfentanilis turi būti įtraukta į Narkotinių medžiagų konvencijos I ir IV sąrašą;

               (2)cheminė medžiaga okfentanilis turi būti įtraukta į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą;

               (3)cheminė medžiaga furanilio fentanilis (Fu-F) turi būti įtraukta į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą;

               (4)cheminė medžiaga akriloifentanilis (akrilfentanilis) turi būti įtraukta į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą;

               (5)cheminė medžiaga 4-fluorizobutirilfentanilis (4-FIBF, pFIBF) turi būti įtraukta į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą;

               (6)cheminė medžiaga tetrahidrofuranilfentanilis (THF-F) turi būti įtraukta į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą;

               (7)cheminė medžiaga 4-fluoroamfetaminas (4-FA) turi būti įtraukta į Psichotropinių medžiagų konvencijos II sąrašą;

               (8)cheminė medžiaga AB-PINACA turi būti įtraukta į Psichotropinių medžiagų konvencijos II sąrašą;

               (9)cheminė medžiaga AB-CHMINACA turi būti įtraukta į Psichotropinių medžiagų konvencijos II sąrašą;

               (10)cheminė medžiaga 5F-PB-22 turi būti įtraukta į Psichotropinių medžiagų konvencijos II sąrašą;

               (11)cheminė medžiaga UR-144 turi būti įtraukta į Psichotropinių medžiagų konvencijos II sąrašą;

               (12)cheminė medžiaga 5F-ADB turi būti įtraukta į Psichotropinių medžiagų konvencijos II sąrašą.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2018 01 12
            COM(2018) 19 final
            2018/0004(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje (toliau – ICAO) dėl numatomo teisinę galią turinčių civilinės aviacijos srities aktų priėmimo.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Čikagos konvencija

               Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija buvo įsteigta 1944 m. Čikagoje pasirašyta ir 1947 m. balandžio 4 d. įsigaliojusia Tarptautinės civilinės aviacijos konvencija (toliau – Čikagos konvencija). Visos Europos Sąjungos valstybės narės yra tos konvencijos susitariančiosios šalys, taigi ir ICAO narės. Sąjunga nėra Čikagos konvencijos susitariančioji šalis, bet turi ICAO stebėtojos statusą.

               2.2.Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija

               ICAO tvirtina tarptautinius civilinės aviacijos standartus, visų pirma aviacijos saugos, oro navigacijos ir oro eismo valdymo, aplinkos, aviacijos saugumo, oro transporto sektoriaus ekonominio vystymosi, keleivių teisių ir formalumų supaprastinimo srityse. Šios sritys reglamentuotos Lisabonos sutarties nuostatose ir didžioji jų dalis patenka į Europos Sąjungos kompetencijos sritį. ES siekia civilinės aviacijos srityje užtikrinti kuo didesnę atitiktį tarptautiniams standartams.

               2.3.Numatomi teisinę galią turintys ICAO aktai

               Bendrąsias ICAO veiklos kryptis bet kurioje iš minėtų sričių ICAO asamblėja nustato trejų metų laikotarpiui iki kitos ICAO asamblėjos sesijos.

               ES poziciją ICAO siūloma priimti dviem etapais. Tarybos sprendime išdėstomi kiekvieno ICAO trejų metų laikotarpio daugiametės Sąjungos pozicijos pagrindiniai principai ir gairės. Vėliau pozicija pritaikoma kiekvienai ICAO tarybos sesijai remiantis neoficialiu Komisijos dokumentu ir dėl jo diskutuojama atitinkamame Europos Sąjungos Tarybos organe. Šiuo metu toks modelis taikomas kitose tarptautinėse organizacijose, visų pirma Paryžiaus susitarimo memorandumo dėl uosto valstybės kontrolės Uosto valstybės kontrolės komitete
                  1
               .

               3. Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Šiuo pasiūlymu siekiama nustatyti Sąjungos poziciją, kurios turi būti laikomasi ICAO per dabartinį trejų metų laikotarpį, kuriuo pagal ICAO asamblėjos 39-oje sesijoje priimtas rekomendacijas ir išvadas įgyvendinama 2016–2019 m. ICAO darbo programa.

               Atsižvelgdama į ICAO sprendimų priėmimo proceso pobūdį, Komisija siūlo taikyti pirmiau nurodytą dviejų etapų modelį. ICAO taryba yra valdymo organas, atsakingas už teisinę galią turinčių ICAO aktų priėmimą. ICAO vidaus tvarkos taisyklėse nustatyta, kad ICAO tarybos nariai, ICAO tarybos pirmininkas ir ICAO generalinis sekretorius visus dokumentus turi pateikti iki ICAO tarybos sesijos likus ne mažiau kaip 1–10 parų (priklausomai nuo dokumentų pobūdžio). Tik tada galima susipažinti su visais pateiktais dokumentais ir Komisija gali juos išanalizuoti, kad parengtų Sąjungos poziciją ICAO taryboje aptarsimais klausimais, patenkančiais į ES kompetencijos sritį. Laikotarpis nuo galimybės susipažinti su dokumentais atsiradimo iki ICAO tarybos sesijos pradžios yra toks, kad neįmanoma parengti ir priimti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 218 straipsnio 9 dalyje nurodyto Tarybos sprendimo.

               Todėl siūloma pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį priimti Tarybos sprendimą, kuriuo nustatoma dabartinio trejų metų laikotarpio ES pozicija, ir rengiantis kiekvienai ICAO tarybos sesijai Komisijos neoficialiais dokumentais tą sprendimą papildyti.

               Šis pasiūlymas yra suderinamas su ES civilinės aviacijos srities politika, visų pirma civilinės aviacijos saugos, oro navigacijos ir oro eismo valdymo, aplinkos, aviacijos saugumo, oro transporto sektoriaus ekonominio vystymosi, keleivių teisių ir formalumų paprastinimo srityse.

               4. Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               SESV 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               SESV 218 straipsnio 9 dalis taikoma neatsižvelgiant į tai, ar Sąjunga yra atitinkamo organo narė, ar susitarimo šalis
                  2
               .

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  3
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               ICAO yra įsteigta susitarimu, būtent Čikagos konvencija.

               Aktai, kuriuos turi priimti ICAO, yra teisinę galią turintys aktai. Numatomi aktai gali labai paveikti civilinės aviacijos srities ES teisės aktų turinį. Taip yra todėl, kad ICAO patvirtinti standartai taikomi pagal Čikagos konvenciją, išskyrus atvejus, kai susitariančioji valstybė informuoja ICAO apie skirtumus (Čikagos konvencijos 38 straipsnis). Be to, ES siekia civilinės aviacijos srityje užtikrinti kuo didesnę atitiktį tarptautiniams standartams.

               Numatomais aktais susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu priimama pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               Atsižvelgiant į tai, kad numatomu aktu vienu metu siekiama kelių tikslų arba jį sudaro kelios dalys, kurie (-ios) yra neatsiejamai susiję (-usios) ir nė vienas (-a) iš jų nėra tik papildomas (a), sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas išimties tvarka turės apimti įvairius atitinkamus teisinius pagrindus.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Numatomais aktais siekiama Sąjungos bendros transporto politikos ir aplinkos politikos sričių tikslų ir juos sudaro šių sričių dalys. Šie numatomų aktų aspektai yra neatsiejamai susiję ir nė vienas iš jų nėra papildomas.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas apima šias nuostatas: SESV 100 straipsnio 2 dalį ir 191 straipsnį.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 100 straipsnio 2 dalis ir 191 straipsnis kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               2018/0004 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį ir 191 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)pagal Tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos (toliau – Čikagos konvencija) 47 straipsnį Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija (toliau – ICAO) gali tvirtinti tarptautinius aviacijos standartus, visų pirma civilinės aviacijos saugos, oro navigacijos, oro eismo valdymo, aplinkos, aviacijos saugumo, oro transporto sektoriaus ekonominio vystymosi, keleivių teisių ir formalumų paprastinimo srityse;

               (2)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi ICAO, nes ji priima aktus, kurie gali labai paveikti civilinės aviacijos srities Sąjungos teisės turinį;

               (3)ICAO vidaus tvarkos taisyklės, visų pirma ICAO tarybos darbo tvarkos taisyklės, nesuteikia galimybės pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 9 dalį laiku nustatyti poziciją, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu, todėl šiuo atveju tikslinga nustatyti daugiametę poziciją, kurią sudarytų pagrindiniai principai ir gairės, ir tokios pozicijos metinio tikslinimo tvarką. Be to, dauguma ICAO aptariamų klausimų yra susiję su trejų metų ICAO asamblėjos patvirtintoje ICAO darbo programoje nurodytais klausimais. Todėl konkrečiais ICAO klausimais galima nustatyti bendrą poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi ICAO;

               (4)siekiant skatinti plėtoti saugią, patikimą, veiksmingą, rezultatyvią, atvirą, ekonomiškai gyvybingą ir ekologišką oro transporto sistemą, Sąjungos pozicija turėtų būti nustatyta atsižvelgiant į Sąjungos bendros transporto politikos ir aplinkos politikos sričių tikslus, nustatytus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį ir 191 straipsnį;

               (5)Tarybos sprendime (ES) 2016/915
                  4
                nustatyta pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi dėl tarptautinio dokumento, kuris turi būti parengtas ICAO institucijose ir kuriuo ketinama numatyti nuo 2020 m. įgyvendinti bendrą pasaulinę rinka grindžiamą priemonę tarptautinės aviacijos išmetamiesiems teršalams, bet jo elementai dar turi būti aptarti ICAO. Sąjungos poziciją šiuo klausimu turėtų reglamentuoti tik Sprendimas (ES) 2016/915, kuris šiuo atžvilgiu yra išsamesnis nei šis sprendimas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               I priede išdėstoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje (toliau – ICAO), kai ta organizacija turi priimti teisinę galią turinčius sprendimus.

               Taryba įvertina tą poziciją ir prireikus, remdamasi Komisijos pasiūlymu, ją patikslina, visų pirma tam, kad ji atitiktų ICAO asamblėjos 40-os sesijos rezultatus.

               2 straipsnis

               II priede pateikiama išsami pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi ICAO tarybos sesijose, tikslinimo tvarka.

               3 straipsnis

               Poziciją, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu, vadovaudamosi Sąjungos interesais ICAO organuose kartu pareiškia valstybės narės, kurioms, atsižvelgdama į Sąjungos, kaip stebėtojos, statusą, padeda Komisija.

               4 straipsnis

               Šis sprendimas taikomas nedarant poveikio Sprendimui (ES) 2016/915.

               5 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2016 m. kovo 14 d. Tarybos sprendimas (ES) 2016/381 dėl pozicijos, kuri turi būti priimta Europos Sąjungos vardu Paryžiaus susitarimo memorandumo dėl uosto valstybės kontrolės Uosto valstybės kontrolės komiteto posėdyje (OL L 72, 2016 3 17, p. 53–56).

                     (2)

                        Sprendimo Vokietija prieš Tarybą (OIV), C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64 punktas.

                     (3)

                        Sprendimo Vokietija prieš Tarybą (OIV), C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (4)

                        2016 m. gegužės 30 d. Tarybos sprendimas (ES) 2016/915 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi dėl tarptautinio dokumento, kuris turi būti parengtas ICAO institucijose ir kuriuo ketinama numatyti nuo 2020 m. įgyvendinti bendrą pasaulinę rinka grindžiamą priemonę tarptautinės aviacijos išmetamiesiems teršalams (OL L 153, 2016 6 10, p. 32–34).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2018 01 12
            COM(2018) 19 final
            PRIEDAI
            prie
            pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje

               I PRIEDAS

                  POZICIJA, KURIOS SĄJUNGOS VARDU TURI BŪTI LAIKOMASI TARPTAUTINĖJE CIVILINĖS AVIACIJOS ORGANIZACIJOJE

               Pagrindiniai principai

               Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje (toliau – ICAO), vadovaudamosi Sąjungos interesais, visos valstybės narės kartu:

               a)veikia atsižvelgdamos į Sąjungos aviacijos politikos tikslus, visų pirma siekį skatinti plėtoti saugią, patikimą, veiksmingą, rezultatyvią, atvirą, ekonomiškai gyvybingą ir ekologišką oro transporto sistemą;

               b)skatina regioninio bendradarbiavimo ir regioninių aviacijos sistemų plėtrą ir teikia paramą, kad jas pripažintų ICAO ir susitariančiosios valstybės, taip pat remia jų integraciją į ICAO sistemą;

               c)skatina taisyklių ir politikos, kuriomis užtikrinama saugi oro transporto veikla, rengimą ir tinkamą saugos taisyklių priežiūrą;

               d)skatina veiksmingų, rezultatyvių ir sąveikių oro navigacijos sistemų kūrimą bei diegimą pagal Pasaulinį oro navigacijos planą ir aviacijos sistemos blokų atnaujinimus (ASBU);

               e)skatina nuo neteisėto įsikišimo apsaugotos saugios oro transporto sistemos kūrimą;

               f)skatina oro transporto plėtrą, kartu užtikrinant, kad jo poveikis klimatui ir aplinkai būtų ribojamas arba mažinamas;

               g)skatina laikytis klimato ir aplinkos srities taisyklių ir remia aktyvesnę veiklą, vykdomą įgyvendinant Sąjungos įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą;

               h)skatina aplinkos, kurioje tarptautinis oro transportas galėtų būti plėtojamas atviroje ir liberalizuotoje pasaulinėje rinkoje ir tolesnė jo plėtra nedarytų neigiamo poveikio saugai, saugumui ir aplinkai, kūrimą kartu užtikrinant, kad būtų įdiegtos atitinkamos apsaugos priemonės;

               i)skatina taikyti ICAO pasaulinę formalumų paprastinimo sistemą ir remia jos įgyvendinimą;

               j)toliau remia saugios, patikimos, veiksmingos, ekonomiškai gyvybingos ir ekologiškos pasaulinės oro transporto sistemos plėtrą visose ICAO susitariančiosiose valstybėse, prireikus teikiant techninę pagalbą ir vykdant pajėgumų stiprinimo veiklą.

               Gairės

               Vadovaudamosi Sąjungos interesais visos valstybės narės kartu stengiasi remti toliau nurodytus ICAO veiksmus:

               1.
                     Siekiant užtikrinti taisyklių ir politikos, kuriomis užtikrinama saugi oro transporto veikla, rengimą ir tinkamą saugos taisyklių priežiūrą:

               a)remti Pasaulinio aviacijos saugos plano (GASP) rengimą ir įgyvendinimą;

               b)prisidėti prie nuolatinio aviacijos saugos didinimo visame pasaulyje mažinant avarijų per skrydžius ir susijusių žūčių skaičių;

               c)remti taisyklių, politikos ir veiksmų rengimą bei įgyvendinimą tais atvejais, kai jie yra būtini keleiviams apsaugoti ir skrydžių saugai užtikrinti;

               d)remti regioninių aviacijos saugos sistemų bei kitų regioninio pobūdžio valstybių bendradarbiavimo sistemų kūrimą ir įgyvendinimą ir prisidėti prie geresnės jų integracijos į ICAO sistemą.

               2.
                     Siekiant užtikrinti veiksmingų, rezultatyvių ir sąveikių oro navigacijos sistemų kūrimą bei diegimą:

               a)remti Pasaulinio oro navigacijos plano (GANP) ir pagal jį vykdomo stebėsenos proceso kūrimą ir įgyvendinimą taikant tinkamus veiksmingumo rodiklius;

               b)prisidėti prie standartų suderinimo masto didinimo, pasaulinės naujų technologijų ir sistemų sąveikos ir glaudesnio atitinkamos oro eismo valdymo veiklos koordinavimo;

               c)remti taisyklių, politikos ir veiksmų rengimą bei įgyvendinimą oro eismo valdymo ir oro navigacijos paslaugų srityje.

               3.
                     Siekiant užtikrinti nuo neteisėto įsikišimo apsaugotos saugios oro transporto sistemos kūrimą:

               a)remti Pasaulinio aviacijos saugumo plano (GASeP) rengimą ir įgyvendinimą;

               b)remti veiksmus ir bendradarbiavimą, kurie yra būtini užkirsti kelią neteisėto kišimosi aktams, įskaitant teroro aktus;

               c)remti veiksmus ir bendradarbiavimą, kurie yra būtini kovai su civilinei aviacijai kylančiomis kibernetinėmis grėsmėmis.

               4.
                     Siekiant užtikrinti ekologišką oro transporto sistemą:

               a)vykdyti veiklą, kuria ribojamas arba mažinamas:

               - asmenų, kuriems daro poveikį stiprus orlaivių keliamas triukšmas, skaičius;

               - aviacinių išmetamųjų teršalų poveikis vietos oro kokybei;

               - aviacijos sektoriaus išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio poveikis pasaulio klimatui, įgyvendinant Paryžiaus susitarimo tikslus.

               5.
                     Siekiant užtikrinti oro transporto sektoriaus ekonominį vystymąsi:

               a)skatinti patekimo į rinką liberalizavimą poreikius ir aplinkybes atitinkančiu tempu ir būdu;

               b)remti pastangas sudaryti palankesnes sąlygas nepažeidžiant Sąjungos taisyklių liberalizuoti oro vežėjų nuosavybės ir kontrolės režimą;

               c)remti taisyklių, politikos ir veiksmų, kuriais užtikrinama vartotojų apsauga, rengimą bei įgyvendinimą;

               d)remti taisyklių, politikos ir veiksmų, kuriais užkertamas kelias diskriminacijai ir skatinama sąžininga oro vežėjų konkurencija, rengimą bei įgyvendinimą;

               e)skatinti rengti ir įgyvendinti formalumų supaprastinimo nuostatas, kurių tikslas – paprastinti leidimų orlaiviui kilti išdavimo ir keleivių, jų bagažo, krovinių ir pašto tikrinimo procedūras, kartu užtikrinant tapataus lygio oro transporto operacijų saugumą ir veiksmingumą.

               6.
                     Siekiant skatinti visose ICAO susitariančiosiose valstybėse taikyti ICAO pasaulinę formalumų supaprastinimo sistemą, remti ICAO keleivių identifikavimo programos (ICAO TRIP) strategijos nuostatų taikymą:

               a)įgyvendinant mašininio nuskaitymo kelionės dokumentų standartus, specifikacijas ir taikant geriausios praktikos pavyzdžius, taip pat saugių kelionės dokumentų išdavimo ir kontrolės praktiką ir skatinant jų laikytis;

               b)įgyvendinant griežtą tapatybės įrodymo procesą, įskaitant keitimosi informacija technologijas, ir skatinant jo laikytis.

               7.
                     Siekiant toliau remti saugios, patikimos, veiksmingos, ekonomiškai gyvybingos ir ekologiškos pasaulinės oro transporto sistemos plėtrą visose ICAO susitariančiosiose valstybėse:

               a)remti iniciatyvą No Country Left Behind (Nė viena šalis nepaliekama nuošalyje);

               b)remti aviacijos sektoriaus indėlį į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.;

               c)prireikus toliau teikti techninę pagalbą ir vykdyti pajėgumų stiprinimo veiklą.

               II PRIEDAS

                  POZICIJOS, KURIOS EUROPOS SĄJUNGOS VARDU TURI BŪTI LAIKOMASI TARPTAUTINĖJE CIVILINĖS AVIACIJOS ORGANIZACIJOJE, METINIO TIKSLINIMO TVARKA

               Prieš kiekvieną Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos tarybos sesiją turi būti imtasi veiksmų, kurie yra būtini siekiant, kad pagal I priede išdėstytus pagrindinius principus ir gaires Sąjungos vardu reiškiamoje pozicijoje būtų atsižvelgta į visą reikšmingą informaciją ir visus į Sąjungos kompetencijos sritį patenkančius dokumentus, dėl kurių turi būti diskutuojama. Šiuo tikslu, remdamosi ta informacija, Komisijos tarnybos Tarybai arba jos parengiamiesiems organams svarstyti ir tvirtinti pateikia parengiamąjį dokumentą, kuriame detalizuojama numatoma Sąjungos pozicija.