				|

		52011PC0482

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo dėl tam tikrų finansų valdymo nuostatų, taikytinų tam tikroms valstybėms narėms, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 /* KOM/2011/0482 galutinis - 2011/0211 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           Pasiūlymo
aplinkybės
·      Pasiūlymo pagrindas ir tikslai
Dėl užsitęsusios finansų ir ekonomikos krizės
nacionaliniams finansiniams ištekliams tenkanti našta vis didėja, nes valstybės
narės mažina savo biudžetus. Todėl labai svarbu sklandžiai įgyvendinti
sanglaudos politikos programas, skirtas ekonomikai suteikti lėšų.
Vis dėlto dažnai programas įgyvendinti sunku dėl
likvidumo problemų, kylančių dėl biudžeto suvaržymų. Tai ypač pasakytina apie
tas valstybes nares, kurios labiausiai nukentėjo nuo krizės ir gavo finansinę
paramą pagal programą euro zonos šalims taikant Europos finansinės padėties
stabilizavimo priemonę arba ne euro zonos šalims – mokėjimų balanso priemonę.
Iki šiol finansinės paramos pagal šias priemones paprašė šešios šalys,
įskaitant Graikiją, kuri finansinę paramą gavo ne pagal Europos finansinės
padėties stabilizavimo priemonę; jos su Komisija sutarė dėl makroekonominio
koregavimo programų. Tai – Vengrija, Rumunija, Latvija, Portugalija, Graikija
ir Airija; jos toliau vadinamos programos šalimis. Reikėtų pažymėti, kad
Vengrija, 2008 m. prisijungusi prie mokėjimų balanso priemonės,
2010 m. jau jos atsisakė.
Siekiant užtikrinti, kad šios valstybės narės
(arba bet kuri kita valstybė narė, kuriai ateityje pagal šias programas gali
būti teikiama parama) ir toliau vietoje įgyvendintų struktūrinių fondų ir
Sanglaudos fondo programas ir mokėtų lėšas projektams, į dabartinį pasiūlymą
įtrauktos nuostatos, kurios turėtų suteikti Komisijai galimybę šioms šalims
mokėti didesnes išmokas jų naudojimosi paramos priemonėmis laikotarpiu,
nekeičiant jų bendrų pagal sanglaudos politiką 2007–2013 m. laikotarpiui
skirtų asignavimų. Tai labai sunkioje padėtyje atsidūrusioms valstybėms narėms
užtikrins papildomus finansinius išteklius ir tęsti programas vietoje bus
lengviau.
·
Bendrosios aplinkybės
Nėra abejonių, kad gilėjanti finansų krizė kai
kuriose valstybėse narėse daro didelį neigiamą poveikį realiajai ekonomikai,
nes susidarė didelė skola ir vyriausybėms kyla sunkumų norint pasiskolinti
pinigų rinkoje.
Reaguodama į dabartinę finansų krizę ir susijusius
socialinius bei ekonominius padarinius, Komisija pateikė pasiūlymų. Pagal
ekonomikos atkūrimo planą 2008 m. gruodžio mėn. Komisija pasiūlė tam
tikrus reguliavimo pakeitimus, kuriais siekiama paprastinti sanglaudos
politikos įgyvendinimo taisykles ir užtikrinti papildomą išankstinį Europos
regioninės plėtros fondo (ERPF) ir Europos socialinio fondo (ESF) programų
finansavimą mokant išankstinius mokėjimus. Papildomais išankstiniais mokėjimais
2009 m. valstybėms narėms suteikta skubi 6,25 mlrd. EUR piniginė
parama pagal kiekvienai valstybei narei 2007–2013 m. laikotarpiui sutartą
finansinį paketą. Dėl šio pakeitimo bendra išankstinių mokėjimų suma padidėjo
iki 11,25 mlrd. EUR. 2009 m. liepos mėn. Komisijos pateiktame
pasiūlyme numatytos papildomos struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo programų
įgyvendinimo paprastinimo priemonės. 2010 m. birželio mėn. priėmus šias
priemones programų įgyvendinimas tapo daug paprastesnis, lėšų įsisavinimas
pagerėjo, o administracinė našta paramos gavėjams sumažėjo.
·
Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos
Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006 (toliau
– bendrasis reglamentas) 77 straipsnyje nustatyta, kad tarpiniai mokėjimai
ir galutinio likučio mokėjimai apskaičiuojami kiekvienai prioritetinei krypčiai
taikant bendrojo finansavimo normą, nustatytą susijusią veiksmų programą
patvirtinančiame Komisijos sprendime.
·
Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis
ir tikslais
Pasiūlymas dera su kitais pasiūlymais ir iniciatyvomis,
kurias Europos Komisija priėmė reaguodama į finansų krizę.
2.           KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS
ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS
·
Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis
Su išorės subjektais nebuvo konsultuojamasi
·
Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas
Nepriklausomo tyrimo neprireikė.
·
Poveikio analizė
Pasiūlymu Komisijai turėtų būti suteikta galimybė
padidinti mokėjimus atitinkamoms šalims jų naudojimosi paramos priemonėmis
laikotarpiu. Padidinimo suma bus apskaičiuojama programų prioritetinei krypčiai
taikomas finansavimo normas padidinus dešimčia procentinių punktų visoms minėtu
laikotarpiu pateiktoms naujai patvirtintoms išlaidoms.
Dėl to papildomų finansinių poreikių nereikės
finansuoti iš bendrojo biudžeto, nes bendra iš fondų minėtu laikotarpiu šalims
ir atitinkamoms programoms skirta finansinių asignavimų suma nesikeis.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
·
Siūlomų priemonių santrauka
Kad Komisija, atitinkamai valstybei narei
paprašius, naujai deklaruotas atitinkamo laikotarpio išlaidas galėtų
kompensuoti taikydama padidintą sumą, apskaičiuotą prioritetinei krypčiai
taikomas bendro finansavimo normas padidinus 10 procentinių punktų, siūloma
pakeisti bendrojo reglamento 77 straipsnį.
Taikant padidinimą programos bendrojo finansavimo
norma negali daugiau kaip 10 procentinių punktų viršyti bendrojo reglamento
III priede nustatytų aukščiausių ribų. Bet kuriuo atveju įnašas iš fondų
atitinkamai prioritetinei krypčiai negali būti didesnis nei veiksmų programą
patvirtinančiame Komisijos sprendime nurodyta suma.
Priėmus Tarybos sprendimą, kuriuo valstybei narei
suteikiama pagalba pagal paramos priemones, Komisija, atitinkamai valstybei
narei paprašius, galės taikyti pirmiau minėtą skaičiavimą visoms atitinkamos
valstybės narės naujai deklaruotoms veiksmų programos išlaidoms.
Tai bus laikina priemonė; ji bus nutraukta, kai
tik valstybė narė paramos priemone nebesinaudos.
·
Teisinis pagrindas
2006 m. liepos 11 d. Tarybos
reglamente (EB) Nr. 1083/2006, nustatančiame bendrąsias nuostatas dėl
Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo
bei panaikinančiame Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999, nustatytos bendros
trims minėtiems fondams taikomos taisyklės. Laikantis Europos Komisijos ir
valstybių narių pasidalijamojo valdymo principo, šiame reglamente pateikiamos
programavimo nuostatos ir programų valdymo (įskaitant finansinį valdymą),
stebėsenos, finansų kontrolės ir projektų vertinimo taisyklės.
·
Subsidiarumo principas
Pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą, nes juo
siekiama iš struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo didesnę paramą teikti tam
tikroms valstybėms narėms, kurios patiria didelių sunkumų, visų pirma, kurios
turi ekonominio augimo bei finansinio stabilumo problemų ir kurių deficito ir
skolos būklė blogėja, o tai iš dalies lemia ir tarptautinė ekonominė bei
finansinė aplinka. Šiomis aplinkybėmis būtina Europos lygmeniu nustatyti
laikiną priemonę, kuri suteiktų Europos Komisijai galimybę didinti išlaidų
atlyginimą, remiantis patvirtintomis struktūrinių fondų bei Sanglaudos fondo
išlaidomis.
·
Proporcingumo principas
Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą:
Šis pasiūlymas iš tiesų proporcingas, nes juo
svariai padedama užtikrinti, kad iš struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo būtų
teikiama padidinta parama valstybėms narėms, kurios patiria sunkumų arba
kurioms gresia dideli sunkumai dėl išimtinių jų nekontroliuojamų aplinkybių ir
kurioms taikomos Tarybos reglamento (ES) Nr. 407/2010 (kuriuo nustatoma
Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė) sąlygos, arba valstybėms
narėms, kurios patiria mokėjimų balanso sunkumų arba kurioms tokie sunkumai
gresia ir kurioms taikomos Tarybos reglamento (EB) Nr. 332/2002 sąlygos,
taip pat Graikijai, kuri finansinę paramą gavo ne pagal Europos finansinės
padėties stabilizavimo priemonę, o pagal Kreditorių susitarimą ir Euro zonos
paskolos aktą.
·
Pasirinkta priemonė
Siūloma priemonė – reglamentas.
Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau
nurodytos priežasties.
Komisija išnagrinėjo teisinėje sistemoje numatytas
veikimo galimybes ir mano, kad yra būtina, atsižvelgiant į ligšiolinę patirtį,
siūlyti bendrojo reglamento pakeitimus. Šio persvarstymo tikslas – toliau
lengvinti projektų bendrą finansavimą ir taip paspartinti jų įgyvendinimą ir
tokių investicijų poveikį realiajai ekonomikai.
4.           Poveikis biudžetui
Pasiūlymas įsipareigojimų asignavimams poveikio
neturi, nes jame nenumatyta jokių pakeitimų dėl didžiausių iš struktūrinių
fondų ir Sanglaudos fondo skiriamo finansavimo sumų, nustatytų
2007–2013 m. programavimo laikotarpio veiksmų programose.
Kiek tai susiję su mokėjimų asignavimais,
remiantis pasiūlymu atitinkamoms valstybėms narėms gali būti atlygintos
didesnės sumos. Papildomi mokėjimų asignavimai dėl šio pasiūlymo reikš tai, kad
padidės mokėjimų asignavimai (2012 m. maždaug 2,304 mln. EUR), kurie
gali būti kompensuoti iki programavimo laikotarpio pabaigos. Todėl viso
programavimo laikotarpio bendra mokėjimų asignavimų suma lieka nepakitusi.
Atsižvelgdama į valstybės narės prašymą
pasinaudoti priemone ir į tarpinių mokėjimų paraiškų teikimo raidą,
2012 m. Komisija išnagrinės papildomų mokėjimo asignavimų poreikį ir
prireikus pasiūlys biudžeto valdymo institucijai imtis tinkamų veiksmų.
Iš pasiūlymo matyti, kad Komisija nori padėti
valstybėms narėms įveikti finansų krizę. Pakeitimu atitinkamoms valstybėms
narėms bus užtikrintos lėšos, reikalingos projektams ir ekonomikos gaivinimui
paremti.
2011/0211 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo dėl tam tikrų finansų valdymo
nuostatų, taikytinų tam tikroms valstybėms narėms, kurios turi didelių
finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, iš dalies
keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos
veikimo, ypač į jos 177 straipsnį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto
projektą nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[1],
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[2],
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)
beprecedentė pasaulinė finansų krizė ir ekonomikos
nuosmukis gerokai pakenkė ekonomikos augimui bei finansiniam stabilumui ir
labai pablogino kelių valstybių narių finansinę ir ekonominę padėtį. Tam tikros
valstybės narės turi didelių sunkumų arba joms tokie sunkumai gresia;
pirmiausia joms kyla ekonomikos augimo ir finansinio stabilumo problemų,
blogėja jų deficito ir skolos būklė, o prie to prisideda ir tarptautinė
ekonominė ir finansų aplinka;
(2)
nors neigiamiems krizės padariniams sušvelninti jau
imtasi svarbių priemonių, įskaitant teisės aktų sistemos pakeitimus, finansų
krizės poveikis realiajai ekonomikai, darbo rinkai ir piliečiams yra plačiai
juntamas. Nacionaliniams finansiniams ištekliams tenkanti našta vis didėja ir
turėtų būti imtasi tolesnių veiksmų tokiai naštai mažinti, maksimaliai ir
optimaliai panaudojant struktūrinių fondų bei Sanglaudos fondo lėšas;
(3)
remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo
(SESV) 122 straipsnio 2 dalimi, kuria numatoma galimybė Sąjungos finansinę
paramą suteikti valstybei narei, kuri patiria sunkumų arba kuriai gresia dideli
sunkumai dėl išimtinių, jos nekontroliuojamų aplinkybių, 2010 m. gegužės
11d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 407/2010, kuriuo nustatoma Europos
finansinės padėties stabilizavimo priemonė[3],
tokia priemonė nustatyta siekiant išsaugoti Europos Sąjungos finansinį
stabilumą;
(4)
tokia finansinė parama suteikta Airijai ir
Portugalijai, priėmus Tarybos įgyvendinimo sprendimus – 2010 m. gruodžio
7 d. Sprendimą 2011/77/ES[4]
ir 2011 m. gegužės 30 d. Sprendimą 2011/344/ES[5];
(5)
Graikija turėjo didelių finansinio stabilumo
sunkumų dar prieš įsigaliojant Reglamentui (ES) Nr. 407/2010. Todėl
finansinė parama Graikijai negalėjo būti grindžiama tuo reglamentu;
(6)
2011 m. gegužės 8 d. dėl Graikijos
sudarytas Kreditorių susitarimas ir Susitarimas dėl paskolos įsigaliojo
2010 m. gegužės 11 d. Jame numatyta, kad Kreditorių susitarimas visas
galioja trejų metų programos laikotarpiu tol, kol yra pagal Susitarimą dėl
paskolos mokėtinų sumų;
(7)
2002 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr.
332/2002 dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą
valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo[6]
sukurta priemonė, kuria užtikrinama, kad euro neįsivedusiai valstybei narei
susidūrus su mokėjimų balanso sunkumais arba kilus didelei tokių sunkumų
grėsmei, Taryba suteiks savitarpio pagalbą;
(8)
tokia finansinė parama suteikta Vengrijai, Latvijai
ir Rumunijai 2008 m. lapkričio 4 d. Tarybos sprendimu 2009/102/EB[7], 2009 m. sausio 20 d.
Tarybos sprendimu 2009/290/EB[8]
ir 2009 m. birželio 26 d. Tarybos sprendimu 2009/459/EB[9];
(9)
            laikotarpis, kuriuo Airija, Latvija,
Portugalija, Rumunija ir Vengrija gali gauti paramą, nustatytas atitinkamuose
Tarybos sprendimuose. Paramos Vengrijai laikotarpis baigėsi 2010 m.
lapkričio 4 d.;
(10)
            laikotarpis, kuriuo Graikija gali gauti
paramą pagal Kreditorių susitarimą ir Euro zonos paskolos aktą, yra skirtingas,
atsižvelgiant į kiekvieną šioje priemonėje dalyvaujančią valstybę narę. Todėl
šiuo reglamentu turi būti nustatyta viena šio reglamento taikymo pradžios data;
(11)
2011 m. liepos 11 d. septyniolikos euro
zonos valstybių narių finansų ministrai pasirašė Europos stabilumo mechanizmo
(ESM) kūrimo sutartį. Sutartis pasirašyta po 2011 m. kovo 25 d.
Europos vadovų Tarybos sprendimo. Numatoma, kad iki 2013 m. ESM perims
dabartines Europos finansinio stabilumo fondo ir Europos finansinės padėties
stabilizavimo priemonės užduotis. Todėl šiame reglamente jau reikėtų
atsižvelgti į būsimą mechanizmą;
(12)
2011 m. birželio 23 ir 24 d. Europos
Vadovų Tarybos išvadose pritariama Komisijos ketinimui didinti sąveiką tarp
Graikijai skirtos paskolų programos ir Sąjungos fondų bei remiamos pastangos
didinti Graikijos gebėjimą panaudoti Sąjungos lėšas, kad būtų skatinamas
augimas ir užimtumas, dėmesį sutelkiant į konkurencingumo didinimą ir darbo
vietų kūrimą. Be to, išvadose sveikinama ir remiama tai, kad Komisija kartu su
valstybėmis narėmis parengė išsamią techninės paramos Graikijai programą. Šiuo
reglamentu prisidedama prie minėtų sąveikos užtikrinimo pastangų;
(13)
siekiant palengvinti Sąjungos finansavimo valdymą,
padėti spartinti investicijas valstybėse narėse ir regionuose ir didinti
ekonomikos finansavimo galimybes, būtina leisti tarpinius mokėjimus iš
struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo padidinti suma, kuri atitiktų kiekvienos
prioritetinės krypties esamos bendrojo finansavimo normos padidinimą dešimčia
procentinių punktų, valstybėms narėms, kurios patiria didelių finansinio
stabilumo sunkumų ir paprašė pasinaudoti šia priemone;
(14)
reikėtų atitinkamai pakeisti tarpinių mokėjimų ir
galutinio likučio mokėjimo apskaičiavimo taisykles, taikomas veiksmų programoms
laikotarpiu, kuriuo valstybės narės gauna finansinę paramą dideliems finansinio
stabilumo sunkumams įveikti;
(15)
pasibaigus finansinės paramos teikimo laikotarpiui
ir atlikus vertinimus pagal 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentą
(EB) Nr. 1083/2006, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės
plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo bei panaikinantį
Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999[10],
gali išryškėti poreikis, inter alia, įvertinti, ar dėl sumažėjusios
nacionalinio bendrojo finansavimo dalies nebus iš esmės nukrypta nuo pirminių
tikslų. Atlikus tokį vertinimą veiksmų programa gali būti persvarstyta;
(16)
todėl Reglamentas (EB) Nr. 1083/2006
turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;
(17)
kadangi dėl beprecedentės krizės, darančios
neigiamą poveikį tarptautinėms finansų rinkoms, ir dėl ekonomikos nuosmukio,
kuris gerokai pakenkė kelių valstybių narių finansiniam stabilumui, reikia
imtis skubių veiksmų, kad būtų neutralizuotas poveikis visai ekonomikai, šis
reglamentas turėtų įsigalioti kuo greičiau ir turėtų būti taikomas atgaline
data laikotarpiams, kuriais valstybės narės gavo Sąjungos arba kitų euro zonos
valstybių narių finansinę paramą dideliems savo finansinio stabilumo sunkumams
įveikti,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 1083/2006
77 straipsnis pakeičiamas taip:
„77 straipsnis
Tarpinių
mokėjimų ir galutinio likučio mokėjimų apskaičiavimo bendros taisyklės
1.           Tarpiniai ir galutinio
likučio mokėjimai apskaičiuojami taikant bendrojo finansavimo normą, nustatytą
sprendime dėl atitinkamos veiksmų programos kiekvienai prioritetinei krypčiai,
reikalavimus atitinkančioms išlaidoms, nurodytoms pagal tą prioritetinę kryptį
kiekvienoje tvirtinančios institucijos patvirtintoje išlaidų ataskaitoje.
2.           Nukrypstant nuo
53 straipsnio 2 dalies ir 53 straipsnio 4 dalies antro
sakinio bei III priede nustatytų viršutinių ribų, valstybei narei paprašius,
tarpiniai mokėjimai ir galutinio likučio mokėjimai gali būti padidinti suma,
atitinkančia kiekvienos prioritetinės krypties esamos bendrojo finansavimo
normos padidinimą dešimčia procentinių punktų, bet neviršijančia šimto
procentinių punktų, kuri turi būti taikoma reikalavimus atitinkančių išlaidų
sumai, naujai deklaruotai kiekvienoje patvirtintoje išlaidų ataskaitoje,
pateiktoje laikotarpiu, kuriuo valstybė narė atitinka vieną iš šių sąlygų:
(a)
finansinė parama jai teikiama pagal Tarybos
reglamentą (EB) Nr. 407/2010, kuriuo nustatoma Europos finansinės padėties
stabilizavimo priemonė*, arba finansinę paramą jai teikiama kitų euro zonos
valstybių narių prieš įsigaliojant tam reglamentui;
(b)
vidutinės trukmės finansinė parama jai teikiama
pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 332/2002**;
(c)
finansinė parama jai teikiama pagal 2011 m.
liepos 11 d. pasirašytą Europos stabilumo mechanizmo kūrimo sutartį.
3            Valstybėms narėms nustojus
naudotis 2 dalyje nurodyta finansine parama, Komisija, skaičiuodama
tarpinius mokėjimus ir galutinio likučio mokėjimus, neatsižvelgia į pagal tą
dalį išmokėtas padidintas sumas.
Tačiau į šias sumas atsižvelgiama taikant 79
straipsnio 1 dalį.
4.           Neatsižvelgiant į 2 dalį,
Sąjungos įnašas tarpiniais mokėjimais ir galutinio likučio mokėjimais neviršija
valstybės finansinio įnašo ir didžiausios fondų paramos sumos kiekvienai
prioritetinei krypčiai, kaip nustatyta veiksmų programą patvirtinančiame
Komisijos sprendime.
5.           2 ir 3 dalys netaikomos
veiksmų programoms siekiant Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo.
*        OL L 118, 2010 5 12, p. 1.
**      OL L 53, 2002 2 23, p. 1.“
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos
Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.
Tačiau toliau išvardytoms valstybėms narėms
jis taikomas atgaline data nuo tos dienos, kai joms buvo suteikta finansinė
parama:
a) Airijai – nuo 2010 m. gruodžio
10 d.;
b) Graikijai – nuo 2010 m. gegužės
11 d.;
c) Latvijai – nuo 2009 m. sausio
23 d.;
d) Vengrijai – nuo 2008 m. lapkričio
5 d.;
e) Portugalijai – nuo 2011 m. gegužės
24 d.;
f) Rumunijai – nuo 2009 m. gegužės
11 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai
taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO
PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO PAVADINIMAS
Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos
reglamento, kuriuo dėl tam tikrų finansų valdymo nuostatų, taikytinų tam
tikroms valstybėms narėms, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų
arba kurioms tokie sunkumai gresia, iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas
(EB) Nr. 1083/2006.
2.           VEIKLA GRINDŽIAMO VALDYMO IR VEIKLA
GRINDŽIAMO BIUDŽETO SUDARYMO SISTEMA
Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) ir
susijusi (-ios) veiklos rūšis (-ys):
Regioninė politika: VGB veikla 13.03
Užimtumo ir socialinių reikalų politika: VGB
veikla 04.02
Sanglaudos fondas: VGB 13.04
3.           BIUDŽETO EILUTĖS
3.1.        Biudžeto eilutės (veiklos
eilutės ir atitinkamos techninės bei administracinės paramos eilutės (buvusios
B.A eilutės))
Nauji pasiūlyti veiksmai bus įgyvendinami
pagal šias biudžeto eilutes:
·      13.031600 Konvergencija (ERPF)
·      13.031800 Regionų konkurencingumas ir užimtumas (ERPF)
·      04.0217 Konvergencija (ESF)
·      04.0219 Regionų konkurencingumas ir užimtumas (ESF)
·      13.04.02 Sanglaudos fondas
3.2.        Priemonės ir jos finansinio
poveikio trukmė
3.3.      Biudžeto
ypatybės
 Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Nauja || ELPA įnašas || Šalių kandidačių įnašai || Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija
 13.031600 || NPI || Dif. || NE || NE || NE || Nr. 1b
 13.031800 || NPI || Dif. || NE || NE || NE || Nr. 1b
 04.0217 || NPI || Dif. || NE || NE || NE || Nr. 1b
 13.04.02 || NPI || Dif. || NE || NE || NE || Nr. 1b
 04.0219 || NPI || Dif. || NE || NE || NE || Nr. 1b
4.           IŠTEKLIŲ APŽVALGA
4.1.        Finansiniai ištekliai
4.1.1.     Įsipareigojimų asignavimų (ĮA)
ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinė
Toliau pateikiamose lentelėse nurodomas
numatomas siūlomų priemonių poveikis 2011–2013 m. Kadangi naujų finansinių
išteklių įsipareigojimų asignavimams nepasiūlyta, lentelėse skaičiai neįrašyti,
tačiau nurodyta „netaikoma“. Todėl pasiūlymas atitinka 2007–2013 m.
daugiametę finansinę programą.
Kiek tai susiję su mokėjimais, remiantis
pasiūlymu atitinkamoms valstybėms narėms gali būti atlygintos didesnės sumos.
Kiek tai susiję su mokėjimais, remiantis
pasiūlymu atitinkamoms valstybėms narėms gali būti atlygintos didesnės sumos.
Remiantis valstybių narių pateiktomis ir Komisijos peržiūrėtomis mokėjimo
prognozėmis ir į 2012 m. biudžeto projektą įtrauktais mokėjimų
asignavimais, biudžeto poreikiai būtų apie 2,304 mln. EUR[11]. Papildomi mokėjimų
asignavimai dėl šio pasiūlymo reikš tai, kad 2012 m. padidės mokėjimų
asignavimai, kurie gali būti kompensuoti iki programavimo laikotarpio pabaigos.
Todėl viso programavimo laikotarpio bendra mokėjimų asignavimų suma lieka
nepakitusi.
Atsižvelgdama į valstybės narės prašymą
pasinaudoti priemone ir į tarpinių mokėjimų paraiškų teikimo raidą,
2012 m. Komisija išnagrinės papildomų mokėjimų asignavimų poreikį ir
prireikus pasiūlys biudžeto valdymo institucijai imtis tinkamų veiksmų.
2013 m. įvertis apskaičiuotas nebuvo; į
visas pasekmes bus atsižvelgiama 2013 m. biudžeto procedūros metu.
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   Išlaidų rūšis || Skirsnio Nr. ||   ||   n metai ||   n + 1 ||   n + 2 ||   n + 3 ||   n + 4 || n + 5 ir vėliau ||   Iš viso
 Veiklos išlaidos[12]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) || 8.1 || a || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
 Mokėjimų asignavimai (MA) ||   || b || netaikoma || +2,304 || netaikoma ||  netaikoma || -2,304 || netaikoma || 0.
 Į orientacinę sumą įskaičiuotos administracinės išlaidos[13]   ||   ||   ||   ||
 Techninė ir administracinė parama (NDIF) || 8.2.4 || c || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
 ORIENTACINĖ SUMA, IŠ VISO ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Įsipareigojimų asignavimai ||   || a+c || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
 Mokėjimų asignavimai ||   || b+c || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || 0,000
 Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos[14]   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) || 8.2.5 || d || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
 Į orientacinę sumą neįskaičiuotos prie žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų nepriskiriamos administracinės išlaidos (NDIF) || 8.2.6 || e || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
Iš viso orientacinių priemonės finansinių
išlaidų
 Iš viso ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams ||   || a+c+d+e || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
 Iš viso MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams ||   || b+c+d+e || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
Išsami informacija apie bendrąjį
finansavimą
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Bendrąjį finansavimą teikianti įstaiga ||   ||   n metai ||   n + 1 ||   n + 2 ||   n + 3 ||   n + 4 || n + 5 ir vėliau ||   Iš viso
 …………………… || f || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
 IŠ VISO ĮA, įskaitant bendrąjį finansavimą || a+c+d+e+f || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
4.1.2.     Suderinamumas
su finansiniu programavimu
x     Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą.
¨      Atsižvelgiant į pasiūlymą, reikės pakeisti atitinkamų finansinės
perspektyvos išlaidų kategorijų programas.
¨      Įgyvendinant pasiūlymą, gali tekti
taikyti Tarpinstitucinio susitarimo nuostatas[15]
(t. y. taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti finansinę perspektyvą).
4.1.3.     Finansinis poveikis įplaukoms
x      Pasiūlymas neturi finansinio poveikio įplaukoms.
¨      Pasiūlymas įplaukoms turi tokį finansinį poveikį:
Mln. EUR
(dešimtųjų tikslumu)
   ||   || Prieš taikant priemonę [n-1 metai] ||   || Padėtis pradėjus taikyti priemonę
 Biudžeto eilutė || Įplaukos ||   || [n metai] || [n+1] || [n+2] || [n+3] || [n+4] || [n+5][16]
   || a) Įplaukos absoliučiąja verte ||   ||   || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
 b) Įplaukų pokytis ||  D ||   || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
(Nurodyti kiekvieną susijusią biudžeto
eilutę. Jei poveikis daromas kelioms biudžeto eilutėms, lentelėje įterpti
reikiamą eilučių skaičių.)
4.2.        Žmogiškųjų
išteklių visos darbo dienos ekvivalentas (įskaitant pareigūnus, laikinuosius ir
išorės darbuotojus); išsami informacija pateikta 8.2.1 punkte.
   Metų poreikiai ||   n metai ||   n + 1 ||   n + 2 ||   n + 3 ||   n + 4 ||   n + 5 ir vėliau
 Iš viso žmogiškųjų išteklių || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
5.           YPATYBĖS IR TIKSLAI
5.1.        Trumpalaikiai ir ilgalaikiai
poreikiai
Dėl užsitęsusios
finansų ir ekonomikos krizės nacionaliniams finansiniams ištekliams tenkanti
našta vis didėja, nes valstybės narės mažina savo biudžetus. Todėl labai svarbu
sklandžiai įgyvendinti sanglaudos politikos programas, skirtas suteikti lėšų
ekonomikai. Siekiant užtikrinti, kad šios valstybės narės ir toliau vietoje
įgyvendintų struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo programas ir mokėtų lėšas
projektams, į dabartinį pasiūlymą įtrauktos nuostatos, kurios turėtų suteikti
Komisijai galimybę valstybėms narėms mokėti didesnes išmokas jų naudojimosi paramos
priemonėmis laikotarpiu.
5.2.        Papildoma Bendrijos
dalyvavimo nauda, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis
ir galima sąveika
Pasiūlymu bus
suteikta galimybė tęsti programas, suteikti ekonomikai lėšų ir kartu bus
padedama mažinti viešųjų išlaidų poreikius.
5.3.        Pasiūlymo tikslai, numatomi
rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į VGV sistemą
Siekiama padėti labiausiai nuo finansų krizės
nukentėjusioms valstybėms narėms, kad jos galėtų tęsti programas vietoje, tokiu
būdu suteikiant ekonomikai lėšų.
5.4.        Įgyvendinimo metodas
(orientacinis)
Toliau nurodykite metodą (-us), kurį (-iuos)
pasirinkote priemonei įgyvendinti.
·
Kartu su valstybėmis narėmis
6.           STEBĖSENA IR VERTINIMAS
6.1.        Stebėsenos sistema
Nereikalinga, nes
bus taikoma struktūriniams fondams sukurta stebėsena.
6.2.        Vertinimas
6.2.1.     Ex-ante vertinimas
Šis pasiūlymas parengtas Komisijos pirmininko
kabineto prašymu.
6.2.2.     Priemonės, kurių buvo imtasi
atlikus tarpinį arba ex-post vertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis)
Netaikoma
6.2.3.     Būsimo vertinimo sąlygos ir
dažnumas
Netaikoma
7.           KOVOS SU SUKČIAVIMU PRIEMONĖS
Netaikoma
8.           IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS
8.1.        Pasiūlymo tikslai, vertinant
pagal finansines išlaidas
Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
 (Nurodyti tikslų, priemonių ir rezultatų pavadinimus) || Rezultato rūšis || Vid. išlaidos || n metai || n+1 metai || n+2 metai || n+3 metai || n+4 metai || n + 5 metai ir vėliau || IŠ VISO
 Rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų || Rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų || Rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų || Rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų || Rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų || Rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų || Rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų
 1 VEIKLOS TIKSLAS – remti veiksmų programų įgyvendinimą ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   0,000 ||   ||   0,000 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   0,000
 IŠ VISO IŠLAIDŲ ||   ||   ||   ||   0,000 ||   ||   0,000 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   0,000
8.2.        Administracinės išlaidos
8.2.1.     Žmogiškųjų išteklių skaičius
ir rūšis
 Etatų rūšis ||   || Darbuotojai, skiriami priemonei valdyti iš esamų ir (arba) papildomų išteklių (etatų arba visos darbo dienos ekvivalentų skaičius)
   ||   || n metai || n+1 metai || n+2 metai || n+3 metai || n+4 metai || n+5 metai
 Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai (XX 01 01) || A*/AD || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
 B*, C*/AST || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
 Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
 Kiti darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 04/05 str. || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
 IŠ VISO || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
8.2.2.     Užduočių,
susijusių su priemone, aprašas
Netaikoma
8.2.3.     Žmogiškųjų išteklių (numatytų
teisės aktais) šaltiniai
(Pateikus daugiau kaip vieną šaltinį,
nurodyti su kiekvienu šaltiniu susijusių etatų skaičių).
¨      Šiuo metu programos valdymui skirti etatai, kuriuos reikia
pakeisti arba pratęsti.
¨      Etatai, pagal MPS (metinę politikos strategiją) / PBP
(preliminarų biudžeto projektą) iš anksto skirti n metams
¨      Etatai, kurių bus prašoma kitos MPS ir (arba) PBP procedūros metu
¨      Etatai, kurie bus perskirstyti naudojant valdymo tarnybos
išteklius (vidinis perskirstymas).
¨      Etatai, reikalingi n metams, tačiau nenumatyti tų metų MPS ir
(arba) PBP.
8.2.4.     Į orientacinę sumą
įskaičiuotos kitos administracinės išlaidos (XX 01 04/05 – Administracinės
valdymo išlaidos)
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Biudžeto eilutė (numeris ir pavadinimas) || n metai || n+1 metai || n+2 metai || n+3 metai || n+4 metai || n+5 metai ir vėliau || IŠ VISO
 1      Techninė ir administracinė parama (įskaitant susijusias išlaidas darbuotojams) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Vykdomosios įstaigos || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
 Kita techninė ir administracinė parama || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
 - intra muros || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
 - extra muros || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
 Iš viso techninei ir administracinei paramai || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
8.2.5.     Į
orientacinę sumą neįskaičiuotos finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams
ir susijusios išlaidos
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Žmogiškųjų išteklių rūšis || n metai || n+1 metai || n+2 metai || n+3 metai || n+4 metai || n+5 metai ir vėliau
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (XX 01 01) || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
 Pagal XX 01 02 str. finansuojami darbuotojai (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
 Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
Apskaičiuota –
Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai
Prireikus
pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą.
netaikoma
Apskaičiuota –
Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str.
Prireikus
pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą.
netaikoma
8.2.6.     Į orientacinę sumą neįskaičiuotos
kitos administracinės išlaidos
 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   n metai || n+1 metai || n+2 metai || n+3 metai || n+4 metai || n+5 metai ir vėliau || IŠ VISO
 XX 01 02 11 01 – Komandiruotės || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
 XX 01 02 11 02 – Posėdžiai ir konferencijos || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
 XX 01 02 11 03 – Komitetai || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
 XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
 XX 01 02 11 05 – Informacinės sistemos || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
  2     Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
 3      Kitos administracinio pobūdžio išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę) || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
 Iš viso administracinių išlaidų, išskyrus žmogiškųjų išteklių ir susijusias išlaidas, (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma || netaikoma
Apskaičiuota –
Į orientacinę sumą neįskaičiuotos kitos administracinės išlaidos
netaikoma
[1]               OL L , , p. .
[2]               OL L , , p. .
[3]               OL L 118, 2010 5 12, p. 1.
[4]               OL L 30, 2011 2 4, p. 34.
[5]               OL L 159, 2011 6 17, p. 88.
[6]               OL L 53, 2002 2 23, p. 1.
[7]               OL L 37, 2009 2 6, p. 5.
[8]               OL L 79, 2009 3 25, p. 39.
[9]               OL L 150, 2009 6 13, p. 8.
[10]             OL L 210, 2006 7 31, p. 25.
[11]             Šią sumą sudaro visa atitinkamų metų suma, net jei veikla
prasideda lapkričio arba gruodžio mėn., arba baigiasi nepasibaigus metams.
[12]             Atitinkamos xx antraštinės dalies xx 01 skyriui
nepriklausančios išlaidos.
[13]             Išlaidos pagal xx antraštinės dalies xx 01 04 straipsnį.
[14]             xx 01 04 arba xx 01 05 straipsniams nepriskiriamos
išlaidos pagal xx 01 skyrių.
[15]             Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.
[16]             Jeigu būtina, t. y. jeigu priemonė trunka ilgiau kaip
6 metus, reikėtų pridėti papildomų skilčių.


|

52010PC0688

/* KOM/2010/0688 galutinis - NLE 2010/0333 */  Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl žvejybos galimybių paskirstymo pagal Europos Sąjungos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo protokolą

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.11.25KOM(2010) 688 galutinis2010/0333 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl žvejybos galimybių paskirstymo pagal Europos Sąjungos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo protokoląAIŠKINAMASIS MEMORANDUMASRemdamasi atitinkamu Tarybos įgaliojimu[1], Komisija, Europos Sąjungos vardu, vedė derybas su Seišelių Respublika dėl Europos Sąjungos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo protokolo atnaujinimo. Po šių derybų, 2010 m. birželio 3 d., buvo parafuotas naujasis protokolas, kuris iš dalies pakeistas pasikeičiant raštais 2010 m. spalio 29 d. Jis apima trejų metų laikotarpį nuo atitinkamo Tarybos sprendimo dėl protokolo pasirašymo ir laikino taikymo priėmimo ir dabartinio protokolo galiojimo pabaigos 2011 m. sausio 17 d.Ši žvejybos galimybių paskirstymo valstybėms narėms pagal šį protokolą procedūra pradėta kartu su procedūromis, susijusiomis su Tarybos sprendimu dėl naujojo protokolo sudarymo, kuriam pritarė Europos Parlamentas, ir su Tarybos sprendimu dėl minėtojo protokolo pasirašymu ir laikinu taikymu.Pagal naująjį protokolą ES žvejams suteikiamos žvejybos galimybės Seišelių žvejybos zonoje žvejoti 48 gaubiamaisiais tinklais žvejojančiais laivais ir 12 dreifinėmis ūdomis žvejojančiais laivais. Remiantis Sutartimi, turėtų būti nustatytas žvejybos galimybių paskirstymo valstybėms narėms metodas.Tuo remdamasi Komisija siūlo Tarybai priimti šį reglamentą.2010/0333 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl žvejybos galimybių paskirstymo pagal Europos Sąjungos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo protokoląEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[2],kadangi:1.  2010 m. birželio 3 d. parafuotas naujasis Europos Sąjungos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo protokolas, kuriuo ES laivams suteikiamos žvejybos galimybės vandenyse, į kuriuos Seišeliai turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai žuvininkystės srityje.2.  ... m. ... mėn. ... d. Taryba priėmė Sprendimą Nr. XXX/2010/ES[3] dėl naujojo protokolo pasirašymo ir laikino taikymo.3.  Protokolo galiojimo laikotarpiui turėtų būti nustatytas žvejybos galimybių paskirstymo valstybėms narėms būdas.4.  Pagal 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1006/2008 dėl Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimų ir trečiųjų šalių laivų žvejybos galimybių Bendrijos vandenyse, iš dalies keičiančio reglamentus (EEB) Nr. 2847/93 ir (EB) Nr. 1627/94 bei panaikinančio Reglamentą (EB) Nr. 3317/94 10 straipsnio 1 dalį Komisija informuoja atitinkamas valstybes nares, jei paaiškėja, kad Sąjungai pagal Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimą skirtos žvejybos galimybės nėra visiškai išnaudojamos. Jei per Tarybos nustatytą terminą atsakymas negaunamas, tai laikoma patvirtinimu, kad atitinkamos valstybės narės laivai nevisiškai išnaudoja savo žvejybos galimybes tuo laikotarpiu. Reikia nustatyti tokį terminą.5.  Šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir turėtų būti taikomas nuo 2011 m. sausio 18 d.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis6.  Europos Sąjungos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo protokole nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos taip:a) Tunus gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivaiIspanija | 22 laivai |Prancūzija | 23 laivai |Italija | 3 laivai |b) Dreifinėmis ūdomis žvejojantys laivaiIspanija | 2 laivai |Prancūzija | 5 laivai |Portugalija | 5 laivai |7.  Nepažeidžiant Partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo ir protokolo nuostatų, taikomas 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 dėl Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimų ir trečiųjų šalių laivų žvejybos galimybių Bendrijos vandenyse[4].8.  Jeigu pagal 1 dalyje nurodytų valstybių narių žvejybos leidimų paraiškas protokole numatytos žvejybos galimybės neišnaudojamos, Komisija atsižvelgia į bet kurios kitos valstybės narės žvejybos leidimų paraiškas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1006/2008 10 straipsnį. Įgyvendinant to reglamento 10 straipsnio 1 dalį, nustatomas 10 darbo dienų terminas.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Jis taikomas nuo 2011 m. sausio 18 d.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje […]Tarybos varduPirmininkas […] [1] 2010 m. gegužės 31 d. Tarybos sprendimas Nr. 9755/2010.[2] OL C […], […], p. […].[3] OL L…..[4] OL L 286, 2008 10 29, p. 33.