Svarbus teisinis pranešimas

|

52005PC0289

Pasiūlymas Tarybos reglamentas (EB, EURATOMAS) panaikinantis Tarybų reglamentą Nr. 6/66/Euratomas, 121/66/EEB, Tarybų reglamentą Nr. 7/66/Euratomas, 122/66/EEB ir Tarybų reglamentą Nr. 174/65/EEB, 14/65 Euratomas  /* KOM/2005/0289 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 21.6.2005KOM(2005) 289 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTAS (EB, EURATOMAS)panaikinantis Tarybų reglamentą Nr. 6/66/Euratomas, 121/66/EEB, Tarybų reglamentą Nr. 7/66/Euratomas, 122/66/EEB ir Tarybų reglamentą Nr. 174/65/EEB, 14/65 Euratomas(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS |Pasiūlymo pagrindas ir tikslai 2004 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 723/2004 iš dalies buvo pakeistas Reglamentas (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68, nustatantis Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas. Jis, be kita ko, panaikino pareigūnų tarnybos nuostatų VII priedo 14a ir 14b straipsnius ir VIII priedo 39 straipsnį. Šiuose straipsniuose buvo atitinkamai aptariama: - Būsto nuomos ir transporto pašalpų skyrimas. Siekdamos įgyvendinti pareigūnų tarnybos nuostatų VII priedo 14a ir 14b straipsnius, Tarybos buvo priėmusios Reglamentą Nr. 6/66/Euratomas, 121/66/EEB, nustatantį sąrašą vietų, kuriose dirbant gali būti skirta būsto nuomos pašalpa, maksimalią šitos pašalpos sumą ir jos skyrimo taisykles, ir Reglamentą Nr. 7/66/Euratomas, 122/66/EEB, nustatantį sąrašą vietų, kuriose dirbant gali būti skirta transporto pašalpa, maksimalią šitos pašalpos sumą ir jos skyrimo taisykles. - Statistinės vertės apskaičiavimui naudotinų mirtingumo ir suluošinimo lentelių bei tariamų atlyginimo padidinimų įstatymo priėmimas biudžeto institucijose. Šie statistinės vertės apskaičiavimo parametrai buvo nustatyti Tarybų reglamentu Nr. 174/65/EEB, 14/65/Euratomas, priimtu taikant pareigūnų tarnybos nuostatų VIII priedo 39 straipsnį. Po pareigūnų tarnybos nuostatų patikslinimo šie reglamentai neteko galios. Aiškumo ir teisinio tikrumo tikslais juos reikia oficialiai panaikinti. |Bendrosios aplinkybės Pasiūlymas yra platesnė dalis veiksmų, kuriais siekiama panaikinti 84 įgyvendinimo nuostatas, kurios po tarnybos nuostatų reformos tapo nereikalingos. Kitos susijusios nuostatos yra bendri institucijų teisės aktai, bendrosios vykdymo nuostatos, Komisijos sprendimai ir administracijų vadovų išvados. |Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Šio pasiūlymo srityje negalioja jokia nuostata (išskyrus tas, kurias siūloma panaikinti). |Derinimas su kitomis Sąjungos politikos kryptimis ir tikslais Pasiūlymas atitinka tikslą padidinti skaidrumą ir teisinį tikrumą oficialiai panaikinant nereikalingomis tapusias teisines nuostatas. |KONSULTAVIMASIS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO ANALIZė |Konsultavimasis su suinteresuotosiomis šalimis |Naudoti konsultacijų metodai, pagrindinės susijusios sritys ir bendras respondentų apibūdinimas Pasiūlymas buvo derinamas su profsąjunginėmis ir profesinėmis organizacijomis pagal tarnybos nuostatų 24b straipsnį. Taip pat buvo konsultuojamasi su Komisijos Personalo komitetu ir tarnybos nuostatų komitetu (žr. tarnybos nuostatų 10 straipsnį). |Gautų atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgta Šalys, su kuriomis buvo konsultuojamasi, išreiškė teigiamą nuomonę nesiūlydamos dalinių pakeitimų. |Tyrimo atlikimas ir jo taikymas |Nepriklausomas tyrimas nebuvo reikalingas. |Poveikio analizė Alternatyvus pasirinkimas būtų nenaikinti trijų minėtų reglamentų, tačiau tai prieštarautų tikslui padidinti teisinį tikrumą ir skaidrumą. Pateiktu pasiūlymu siekiama „išvalyti“ acquis communautaire, kuriame turėtų būti tik praktikoje reikalingos nuostatos. |TEISINIAI PASIūLYMO APSEKTAI |Pasiūlytų priemonių santrauka Trijų Tarybos reglamentų, kurie po tarnybos nuostatų reformos tapo nereikalingi, panaikinimas. |Teisinis pagrindas Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatai. |Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau išvardytų priežasčių. |Pasiūlymu siekiama panaikinti tris reglamentus, o šio tikslo neįmanoma pasiekti paprastesnėmis priemonėmis. |Pasiūlymas nereikalauja finansinių ar administracinių išlaidų iš Bendrijų ar valstybių narių. |Priemonių pasirinkimas |Siūloma (-os) priemonė (-ės): reglamentas. |Kitos priemonės nebūtų tinkamos dėl toliau išvardytų priežasčių. Kalbama apie trijų reglamentų panaikinimą, kuris būtinai turi būti įvykdytas reglamentu. |POVEIKIS BIUDžETUI |Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. |PAPILDOMA INFORMACIJA |Paprastinimas |Pasiūlymu paprastinamas teisinis pagrindas. |Pasiūlymas suteikia galimybę sumažinti acquis communautaire apimtį. |Galiojančių teisės aktų nuostatų panaikinimas Pasiūlymo priėmimas lems kai kurių teisės aktų nuostatų panaikinimą. |1.  PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTAS (EB, EURATOMAS)panaikinantis Tarybų reglamentą Nr. 6/66/Euratomas, 121/66/EEB, Tarybų reglamentą Nr. 7/66/Euratomas, 122/66/EEB ir Tarybų reglamentą Nr. 174/65/EEB, 14/65 EuratomasEUROPOS SAJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus (toliau: pareigūnų tarnybos nuostatai) ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas, nustatytas Reglamentu (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68[1],atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į pareigūnų tarnybos nuostatų komiteto nuomonę,kadangi:(1) 1966 m. liepos 28 d. Tarybų reglamentas Nr. 6/66/Euratomas, 121/66/EEB, nustatantis sąrašą vietų, kuriose dirbant gali būti skirta būsto nuomos pašalpa, maksimalią šitos pašalpos sumą ir jos skyrimo taisykles[2], nustato pareigūnų tarnybos nuostatų VII priedo 14a straipsnio taikymo taisykles. Kadangi pastarasis straipsnis buvo panaikintas 2004 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 723/2004, iš dalies pakeičiančiu Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas[3], Reglamentas Nr. 6/66/Euratomas, 121/66/EEB neteko prasmės.(2) Taip pat prasmės neteko ir 1966 m. liepos 28 d. Tarybų reglamentas Nr. 7/66/Euratomas, 121/66/EEB, nustatantis sąrašą vietų, kuriose dirbant gali būti skirta transporto pašalpa, maksimalią šitos pašalpos sumą ir jos skyrimo taisykles[4], susijęs su pareigūnų tarnybos nuostatų VII priedo 14b straipsnyje numatytų transporto pašalpų skyrimo ir taikymo taisyklėmis. Šis straipsnis taip pat buvo panaikintas Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 723/2004.(3) Prasmės neteko ir 1965 m. gruodžio 28 d. Tarybų reglamentas Nr. 174/65/EEB, 14/65/Euratomas, nustatantis statistines mirtingumo ir suluošinimo lenteles bei tariamus atlyginimo padidinimus, kurie turėtų būti taikomi skaičiuojant statistines draudimo kainas, numatytas Bendrijų pareigūnų Tarnybos nuostatuose[5], priimtas siekiant užtikrinti pareigūnų tarnybos nuostatų VIII priedo 39 straipsnio, kuris taip pat buvo panaikintas Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 723/2004, įgyvendinimą.(4) Tikslumo ir teisinio aiškumo sumetimais pirmiau minėti ir prasmės netekę Tarybos reglamentai turi būti panaikinti,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamentas Nr. 6/66/Euratomas, 121/66/EEB, Reglamentas Nr. 7/66/Euratomas, 122/66/EEB ir Reglamentas Nr. 174/65/EEB, 14/65/Euratomas yra panaikinti.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas [1] OL L 56, 1968 3 4, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 31/2005 (OL L 8, 2005 1 12, p. 1).[2] OL L 150, 1966 8 12, p. 2749. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EAPB, EB, Euratomas) Nr. 3358/94 (OL L 356, 1994 12 31, p. 1).[3] OL L 124, 2004 4 27, p. 1.[4] OL L 150, 1966 8 12, p. 2751. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB, EAPB, Euratomas) Nr. 2460/98 (OL L 307, 1998 11 17, p. 4).[5] OL 226, 1965 12 31, p. 3309.


|

52011PC0468

/* KOM/2011/0468 galutinis - 2011/0208 (NLE) */  Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl korekcinių koeficientų,nuo 2010 m. liepos 1 d. taikytinųtrečiosiose šalyse dirbančių Europos Sąjungos pareigūnų, laikinųjų darbuotojųir sutartininkų atlyginimams, nustatymo

	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1987 m. spalio 5 d. Reglamentu (Euratomas, EAPB, EEB) Nr. 3019/87 iš dalies pakeisti Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatai: pridėtas X priedas, į kurį įtrauktos specialiosios ir išimtinės nuostatos, taikytinos trečiosiose šalyse dirbantiems pareigūnams.Įvesta speciali finansinė sistema. X priedo 11, 12 ir 13 straipsniuose aptariamas minėtose šalyse dirbančių pareigūnų atlyginimas. Pagal šią sistemą atlyginimas Belgijoje išmokamas eurais, tačiau taip pat gali būti visas arba iš dalies išmokamas darbo vietos šalies valiuta. Tokiu atveju korekcinis koeficientas taikomas tai atlyginimo daliai, kuri išmokama vietos valiuta.Remiantis minėto priedo 13 straipsnio pirmąja pastraipa Taryba kartą per šešis mėnesius turi nustatyti trečiosioms šalims taikytinus korekcinius koeficientus.1988 m. liepos 18 d. Reglamentu (EAPB, EEB, Euratomas) Nr. 2175/88 Taryba nustatė pirmuosius korekcinius koeficientus, taikytinus nuo 1987 m. spalio 10 d.2004 m. gegužės 1 d. įsigaliojus naujiems Pareigūnų tarnybos nuostatams (2004 m. kovo 22 d. Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 723/2004), ši finansinė sistema taikoma ir sutartininkams.Remiantis naujųjų Pareigūnų tarnybos nuostatų X priedo 13 straipsnio pirmąja pastraipa, trečiosioms šalims taikytinus korekcinius koeficientus Taryba turi nustatyti kartą per metus.Paskutinius korekcinius koeficientus, įsigaliojusius 2009 m. liepos 1 d., Taryba nustatė 2010 m. rugpjūčio 26 d. Reglamentu (ES) Nr. 768/2010.Šiame pasiūlyme nustatomi korekciniai koeficientai, nuo 2010 m. liepos 1 d. taikomi trečiosiose šalyse dirbančių Europos Bendrijų pareigūnų, laikinųjų darbuotojų ir sutartininkų atlyginimams.Sąjungai nepriklausančiose šalyse dirbančių darbuotojų atlyginimo sistema grindžiama vietos valiuta ir Briuselyje išmokamų atlyginimų perkamosios galios santykio principu, kaip apibrėžta Pareigūnų tarnybos nuostatų 64 straipsnyje.Šiam principui taikyti reikia apskaičiuoti ekonominius paritetus – tai atlieka Eurostatas. Korekcinis koeficientas – tai dydis, gaunamas ekonominio pariteto vertę padalijus iš valiutos keitimo kurso . Taigi svarbiausia nustatant korekcinius koeficientus yra apskaičiuoti ekonominius paritetus, lyginant kainas skirtingose darbo vietos šalyse ir Briuselyje.Naudojami keitimo kursai nustatomi pagal Finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles ir atitinka korekcinių koeficientų taikymo datą.Reglamento pasiūlymo priede nurodomi visų darbo vietos šalių 2010 m. liepos mėn. korekciniai koeficientai, kurių paritetą apskaičiavo Eurostatas. Toliau pateikiamoje lentelėje ( Visų paritetų pokyčių apžvalga ) atliktas išsamus palyginimas su 2009 m. liepos mėn. Poveikis biudžetui (procentais) menkas, žr. finansinę pažymą .2011/0208 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl korekcinių koeficientų, nuo 2010 m. liepos 1 d. taikytinų trečiosiose šalyse dirbančių Europos Sąjungos pareigūnų, laikinųjų darbuotojų ir sutartininkų atlyginimams, nustatymoEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 336 straipsnį,atsižvelgdama į Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas, nustatytus Tarybos reglamentu (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68[1], ypač į jų X priedo 13 straipsnio pirmąją pastraipą,atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,kadangi:1.  reikia atsižvelgti į Sąjungai nepriklausančių šalių pragyvenimo išlaidų pokyčius ir atitinkamai nustatyti korekcinius koeficientus, nuo 2010 m. liepos 1 d. taikytinus trečiosiose šalyse dirbančių Sąjungos pareigūnų, laikinųjų darbuotojų ir sutartininkų atlyginimams, išmokamiems darbo vietos šalies valiuta;2.  dėl korekcinių koeficientų, naudotų atlyginimams apskaičiuoti remiantis Tarybos reglamentu (EB) Nr. 613/2009[2], atlyginimai gali būti padidinami arba sumažinami atgaline data;3.  jei dėl naujų korekcinių koeficientų atlyginimas padidėjo, reikėtų numatyti išmokėti likutį;4.  jei dėl naujų korekcinių koeficientų atlyginimas sumažėjo, reikėtų numatyti susigrąžinti permokėtas sumas už laikotarpį nuo 2010 m. liepos 1 d. iki šio reglamento įsigaliojimo datos;5.  reikėtų numatyti, kad permokėtoms sumoms susigrąžinti būtų skirta ne daugiau kaip šeši mėnesiai iki šio reglamento įsigaliojimo dienos, o susigrąžinimo poveikis truktų ne ilgiau kaip dvylika mėnesių nuo tos dienos, kaip ir korekcinių koeficientų, taikytinų Sąjungoje Sąjungos pareigūnų ir kitų tarnautojų atlyginimams bei pensijoms, atveju,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisNuo 2010 m. liepos 1 d. trečiosiose šalyse dirbančių Sąjungos pareigūnų, laikinųjų darbuotojų ir sutartininkų atlyginimams, išmokamiems darbo vietos šalies valiuta, taikomi šio reglamento priede nurodyti korekciniai koeficientai.Tokiems atlyginimams apskaičiuoti naudojami valiutos keitimo kursai nustatomi remiantis 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento[3] įgyvendinimo taisyklėmis ir atitinka 2010 m. liepos 1 d.2 straipsnis1. Jei dėl priede nustatytų korekcinių koeficientų atlyginimai padidėjo, institucijos išmoka sumas atgaline data.2. Institucijos atgaline data už laikotarpį nuo 2010 m. liepos 1 d. iki šio reglamento įsigaliojimo dienos iš atlyginimo išskaičiuoja sumą, permokėtą pritaikius priede nurodytus korekcinius koeficientus.Koregavimas atgaline data, susijęs su permokėtų sumų susigrąžinimu, apima ne ilgesnį kaip šešių mėnesių laikotarpį iki šio reglamento įsigaliojimo datos. Lėšos susigrąžinamos per ne ilgesnį kaip dvylikos mėnesių laikotarpį nuo tos pačios datos.3 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje ...Tarybos varduPirmininkasPRIEDAS2010 m. liepos mėn.DARBO VIETOS ŠALIS | Ekonominiai paritetai 2010 m. liepos mėn. | Valiutos keitimo kursas 2010 m. liepos mėn.(*) | Korekciniai koeficientai 2010 m. liepos mėn.(**) |(***) | Afganistanas | 0 | 0 | 0 |Pietų Afrikos Respublika | 6,319 | 9,318 | 67,8 |Albanija | 86,28 | 136,693 | 63,1 |Alžyras | 73,2 | 94,6259 | 77,4 |Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija | 37,3 | 61,6021 | 60,5 |Angola | 137 | 115,037 | 119,1 |Saudo Arabija | 3,619 | 4,4823 | 80,7 |Argentina | 3,321 | 4,8506 | 68,5 |Armėnija | 376,7 | 453,4 | 83,1 |Australija | 1,542 | 1,425 | 108,2 |Azerbaidžanas | 1,088 | 0,9806 | 111 |Bangladešas | 50,15 | 85,5047 | 58,7 |Barbadosas | 2,979 | 2,4518 | 121,5 |Baltarusija | 2610 | 3722,37 | 70,1 |Belizas | 1,81 | 2,4049 | 75,3 |Beninas | 610,3 | 655,957 | 93 |Bolivija | 5,66 | 8,563 | 66,1 |Bosnija ir Hercegovina (Banja Luka) | 1,253 | 1,95583 | 64,1 |Bosnija ir Hercegovina (Sarajevas) | 1,456 | 1,95583 | 74,4 |Botsvana | 5,447 | 8,62069 | 63,2 |Brazilija | 2,459 | 2,1946 | 112 |Burkina Fasas | 634,6 | 655,957 | 96,7 |(***) | Burundis | 0 | 0 | 0 |Kambodža | 4448 | 5201 | 85,5 |Kamerūnas | 612,1 | 655,957 | 93,3 |Kanada | 1,207 | 1,2812 | 94,2 |Žaliasis Kyšulys | 81,84 | 110,265 | 74,2 |Čilė | 452,4 | 652,86 | 69,3 |Kinija | 8,31 | 8,2918 | 100,2 |Vakarų krantas – Gazos ruožas | 5,512 | 4,7628 | 115,7 |Kolumbija | 2185 | 2304,82 | 94,8 |Kongas (Brazavilis) | 765,4 | 655,957 | 116,7 |Pietų Korėja | 1577 | 1484,96 | 106,2 |Kosta Rika | 599,1 | 641,853 | 93,3 |Dramblio Kaulo Krantas | 634,7 | 655,957 | 96,8 |Kroatija | 5,972 | 7,1973 | 83 |Kuba | 1,006 USD | 1,2198 USD | 82,5 |Džibutis | 237,9 | 216,784 | 109,7 |Egiptas | 4,159 | 6,99795 | 59,4 |Salvadoras | 0,9752 USD | 1,2198 USD | 79,9 |Ekvadoras | 0,9829 USD | 1,2198 USD | 80,6 |Eritrėja | 17,91 | 18,8103 | 95,2 |Jungtinės Amerikos Valstijos (Niujorkas) | 1,286 | 1,2198 | 105,4 |Jungtinės Amerikos Valstijos (Vašingtonas) | 1,232 | 1,2198 | 101 |Etiopija | 15,26 | 16,7933 | 90,9 |Gabonas | 685 | 655,957 | 104,4 |Gambija | 28,07 | 32,8 | 85,6 |Gruzija | 1,652 | 2,2603 | 73,1 |Gana | 1,284 | 1,75825 | 73 |Gvatemala | 7,756 | 9,7462 | 79,6 |Gvinėja (Konakris) | 4931 | 7293,53 | 67,6 |Bisau Gvinėja | 624,3 | 655,957 | 95,2 |Gajana | 173,2 | 250,657 | 69,1 |Haitis | 54,21 | 50,0791 | 108,2 |Hondūras | 19,13 | 23,129 | 82,7 |Honkongas | 10,35 | 9,4958 | 109 |Fidžio Salos | 1,573 | 2,43635 | 64,6 |Saliamono Salos | 10,8 | 9,7236 | 111,1 |Indija | 39,17 | 56,702 | 69,1 |Indonezija (Banda Ačehas) | 8672 | 11052,7 | 78,5 |Indonezija (Džakarta) | 9431 | 11052,7 | 85,3 |(***) | Irakas | 0 | 0 | 0 |Islandija | 149,4 | 157,29 | 95 |Izraelis | 5,229 | 4,7628 | 109,8 |Jamaika | 112 | 104,64 | 107 |Japonija (Tokijas) | 162,6 | 108,31 | 150,1 |Jordanija | 0,8491 | 0,86484 | 98,2 |Kazachstanas (Astana) | 174 | 180,65 | 96,3 |Kenija | 83,16 | 99,834 | 83,3 |Kirgizija | 44,4 | 56,1108 | 79,1 |Kosovas (Priština) | 0,6088 | 1 | 60,9 |Laosas | 8644 | 10164 | 85 |Lesotas | 6,406 | 9,318 | 68,7 |Libanas | 1612 | 1838,85 | 87,7 |Liberija | 1,321 USD | 1,2198 USD | 108,3 |Libija | 1,011 | 1,6193 | 62,4 |Madagaskaras | 2218 | 2720,67 | 81,5 |Malaizija | 3,189 | 3,9692 | 80,3 |Malavis | 166 | 184,836 | 89,8 |Malis | 657,2 | 655,957 | 100,2 |Marokas | 8,577 | 10,997 | 78 |Mauricijus | 32,06 | 40,028 | 80,1 |Mauritanija | 233,1 | 346,305 | 67,3 |Meksika | 12,22 | 15,6591 | 78 |Moldova | 10,16 | 15,7927 | 64,3 |Juodkalnija | 0,6501 | 1 | 65 |Mozambikas | 29,96 | 42,61 | 70,3 |Namibija | 8,034 | 9,318 | 86,2 |Nepalas | 75,54 | 90,77 | 83,2 |Nikaragva | 16,53 | 26,0955 | 63,3 |Nigeris | 578 | 655,957 | 88,1 |Nigerija (Abudža) | 179,9 | 181,748 | 99 |Norvegija | 11,12 | 7,9085 | 140,6 |Naujoji Kaledonija | 135,5 | 119,332 | 113,5 |Naujoji Zelandija | 1,764 | 1,7579 | 100,3 |Uganda | 1946 | 2768,57 | 70,3 |Uzbekistanas | 1095 | 1942,23 | 56,4 |Pakistanas | 54,66 | 104,835 | 52,1 |Panama | 0,8233 USD | 1,2198 USD | 67,5 |Papua Naujoji Gvinėja | 3,58 | 3,4638 | 103,4 |Paragvajus | 3881 | 5830,04 | 66,6 |Peru | 3,165 | 3,4502 | 91,7 |Filipinai | 44,41 | 56,609 | 78,5 |Centrinės Afrikos Respublika | 664,5 | 655,957 | 101,3 |Kongo Demokratinė Respublika (Kinšasa) | 1,801 USD | 1,2198 USD | 147,6 |Dominikos Respublika | 31,13 | 44,0387 | 70,7 |Rusija | 40,98 | 38,13 | 107,5 |Ruanda | 702,7 | 721,185 | 97,4 |Samoa | 2,91 | 3,15976 | 92,1 |Senegalas | 592,1 | 655,957 | 90,3 |Serbija (Belgradas) | 70,63 | 104,089 | 67,9 |Siera Leonė | 5193 | 4764,26 | 109 |Singapūras | 2,062 | 1,7075 | 120,8 |Sudanas (Chartumas) | 2,663 | 3,01508 | 88,3 |Šri Lanka | 114,1 | 140,185 | 81,4 |(***) | Pietų Sudanas (Džuba) | 0 | 0 | 0 |Šveicarija (Bernas) | 1,586 | 1,3258 | 119,6 |Šveicarija (Ženeva) | 1,617 | 1,3258 | 122 |Surinamas | 2,179 | 3,46 | 63 |Svazilandas | 6,689 | 9,318 | 71,8 |Sirija | 52,11 | 57,71 | 90,3 |Tadžikistanas | 3,751 | 5,34565 | 70,2 |Taivanas | 35,34 | 39,365 | 89,8 |Tanzanija | 1295 | 1691,16 | 76,6 |Čadas | 733,3 | 655,957 | 111,8 |Tailandas | 32,43 | 39,564 | 82 |Rytų Timoras | 1,212 USD | 1,2198 USD | 99,4 |Togas | 563,8 | 655,957 | 86 |Trinidadas ir Tobagas | 7,192 | 7,85895 | 91,5 |Tunisas | 1,338 | 1,8572 | 72 |Turkija | 1,899 | 1,9303 | 98,4 |Ukraina | 7,584 | 9,69851 | 78,2 |Urugvajus | 24,06 | 25,5548 | 94,2 |Vanuatu | 152,5 | 127,05 | 120 |Venesuela | 4,246 | 5,23861 | 81,1 |Vietnamas | 13488 | 23380,7 | 57,7 |Jemenas | 202,4 | 278,652 | 72,6 |Zambija | 4985 | 6254,26 | 79,7 |(***) | Zimbabvė | 0 | 0 | 0 |(*) | 1 EUR = x vienetų nacionaline valiuta (išskyrus Kubą, Salvadorą, Ekvadorą, Liberiją, Panamą, Kongo DR ir Rytų Timorą, kur naudojami JAV doleriai). |(**) | Briuselis = 100. |(***) Dėl nestabilumo šalyje arba duomenų nepatikimumo informacija nepateikiama. |Pastaba | Ekonominio pariteto arba perkamosios galios pariteto sąvoka: |Tokiam pačiam produktui kaip Briuselyje nusipirkti reikalingas valiutos vienetų skaičius (kiekvienam eurui). |Pirmajame stulpelyje nurodytas skaičius gautas valiutos keitimo kursą padauginus iš korekcinio koeficiento. |Taigi korekciniai koeficientai apskaičiuojami pagal tokią formulę: Eurostato nurodytas ekonominis paritetas, padalintas iš valiutos keitimo kurso = korekcinis koeficientas. |Darbuotojams išmokėtina suma turės būti apskaičiuojama nekintamai taikant šioje lentelėje nustatytą ekonominį paritetą, o ne dauginant korekcinį koeficientą iš mokėjimo dieną galiojančio valiutos keitimo kurso, nes šis valiutos keitimo kursas yra kintantis, todėl būtų gaunamas skirtingas (klaidingas) ekonominis paritetas. |FINANSINĖ PAŽYMA1. PASIŪLYMO PAVADINIMASTarybos reglamento dėl korekcinių koeficientų, nuo 2010 m. liepos 1 d. taikytinų trečiosiose šalyse dirbančių Europos Bendrijų pareigūnų, laikinųjų darbuotojų ir sutartininkų atlyginimams, nustatymo pasiūlymas2. BIUDŽETO EILUTĖSEB (ES 2011 m. bendrasis biudžetas): XX-01.01.02-11.01, 08.01.05.01, 19.01.04.02-02,19.01.04.03-02, 21.01.04.01-02, 21.01.04.10.EIVT (2011 m. biudžetas): 1100, 3000, 3001.3. TEISINIS PAGRINDASPareigūnų tarnybos nuostatų X priedo 12 ir 13 straipsniai.4. FINANSINIS POVEIKIS4.1 Visam EB + EIVT biudžetuiVisų ne ES šalyse dirbančių darbuotojų atlyginimų 2010 m. sąmata 187 175 000 EUR (1)Faktinių išlaidų vietos valiuta 2010 m. sąmata (tik darbuotojai, kuriems taikoma) 12 884 461 EUR (2)Numatomas 2010 m. liepos mėn. korekcinių koeficientų poveikis + 1 305 029 EUR (3)Skirtumai[( 3) : (1) =] + 0,006973[( 3) : (2) =] + 0,1012874.2 EB biudžetuiFaktinių išlaidų vietos valiuta 2010 m. sąmata (tik darbuotojai, kuriems taikoma) 7 166 250 EUR (1)Numatomas 2010 m. liepos mėn. korekcinių koeficientų poveikis + 659 617 EUR (2)Skirtumas[( 2) : (1) =] + 0,0920454.3 EIVT biudžetuiFaktinių išlaidų vietos valiuta 2010 m. sąmata (tik darbuotojai, kuriems taikoma) 5 718 211 EUR (1)Numatomas 2010 m. liepos mėn. korekcinių koeficientų poveikis + 645 412 EUR (2)Skirtumas[( 2) : (1) =] + 0,1128694Pastaba. Smulkesnės informacijos ieškokite standartinėje lentelėje, kuri dėl didelės apimties pateikiama tik elektronine forma ( Excel ). Paprašius ją galima gauti iš EEAS/MDR/C3 skyriaus. Kortelėje Table coef correct galima pamatyti, kaip per praėjusius 12 mėnesių kito korekciniai koeficientai, be to, juos galima palyginti su šiuo nuo 2010 m. liepos mėn. taikytinų koeficientų pasiūlymu. Kortelėje Calculs galima rasti informaciją apie darbuotojus, kuriems taikomi korekciniai koeficientai, jų atlyginimą vietos valiuta ir darbo vietą. Kortelėje Synthèse fonct contract įvairios sumos apibendrinamos pagal asmenų grupes (FO – tarnautojai ir AC – sutartininkai). Galiausiai, kortelėje Synthèse budget nurodytos įvairios sumos, iš kurių sudaryta bendra suma, paskirstytos pagal biudžeto eilutes (kiekvienai eilutei skirtas vienas stulpelis, kuriame biudžeto kodai susieti su skirtingais PMO kodais).[1] OL L 56, 1968 3 4, p. 1.[2] OL L 181, 2009 7 14, p. 1.[3] OL L 248, 2002 9 16, p. 1.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52008PC0563

Pasiūlymas Tarybos reglamentas kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo ir (EB) Nr. 1234/2007, nustatantis bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas), dėl maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems Bendrijos asmenims {SEK(2008) 2436} {SEK(2008) 2437}  /* KOM/2008/0563 galutinis - CNS 2008/0183 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 17.9.2008KOM(2008) 563 galutinis2008/0183 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo ir (EB) Nr. 1234/2007, nustatantis bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas), dėl maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems Bendrijos asmenims{SE K(2008) 2436}{SEK(2008) 2437}AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Pasiūlymo kontekstasTarybos reglamentu (EEB) Nr. 3730/87 buvo nustatytos bendrosios maisto iš intervencinių atsargų tiekimo paskirtoms organizacijoms, kad šios paskirstytų jį labiausiai nepasiturintiems asmenims Bendrijoje, taisyklės. Vėliau tas reglamentas buvo panaikintas ir įtrauktas į reglamentą, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio rinkų organizavimas ir konkrečios tam tikriems žemės ūkio produktams taikomos nuostatos (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas).Daugiau kaip du dešimtmečius Bendrijos sudaryta galimybė naudotis intervencinėmis atsargomis buvo patikimas pagalbos maistu labiausiai nepasiturintiems asmenims teikimo šaltinis. Maisto skirstymo poreikis labai išaugo po kelių iš eilės vykusių plėtros etapų dėl kurių Bendrijoje labai padaugėjo vargingai gyvenančių žmonių. 2006 m. daugiau kaip 13 milijonų žmonių buvo suteikta pagalba pagal šią programą. Be to, kylančios maisto produktų kainos neigiamai veikia labiausiai nepasiturinčių žmonių galimybes nusipirkti maisto ir dėl to didėja pagalbos maistu teikimo išlaidos.Vieni iš Sutarties 33 straipsnio 1 punkte nustatytų Bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) tikslų yra stabilizuoti rinkas ir užtikrinti vartotojams priimtinas tiekiamos produkcijos kainas. Daugelį metų vykdant maisto skirstymo planus pagal šią programą buvo pasiekti abu tikslai ir pasirodė, kad tai yra labai svarbi priemonė, kurią įgyvendinant buvo sudaryta daugiau galimybių labiausiai nepasiturintiems Bendrijos asmenims įsigyti maisto, prisidėta prie veiklos, kuria siekiama užtikrinti galimybę visiems Europos Sąjungoje gauti maisto, ir tuo pačiu sumažintos intervencinės atsargos.Pastaraisiais metais BŽŪP struktūra buvo iš pagrindų pakeista, pagrindinis tikslas nebėra didinti našumą, o stiprinti ilgalaikį žemės ūkio tvarumą. Tokiomis aplinkybėmis intervencija kaip reguliavimo priemonė nebetaikoma kai kuriems produktams, pavyzdžiui, alyvuogių aliejui, cukrui ir kukurūzams, o kitiems produktams ji vėl atlieka pirminį – apsauginio tinklo – vaidmenį. Todėl per pastaruosius metus vis didesnę pagal Bendrijos programą tiekiamo maisto dalį sudaro rinkoje įsigyti produktai.2006 m. balandžio 4 d. deklaracijoje dėl patvirtintų labdaros organizacijų, įgyvendinančių Europos pagalbos maistu labiausiai nepasiturintiems asmenims programą, aprūpinimo Europos Parlamentas išreiškė susirūpinimą Europos pagalbos maistu labiausiai nepasiturintiems asmenims programos ateitimi ir, pripažindamas, kad reikia patenkinti jų maisto poreikius, paragino Komisiją ir Tarybą suteikti Europos pagalbos maistu programai tvirtesnį pagrindą.Visai neseniai, 2008 m. gegužės 22 d., Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl maisto produktų kainų kilimo ES ir besivystančiose šalyse, kurioje akcentuojama, jog teisė į maistą yra viena pagrindinių teisių, ir kad visi žmonės visuomet turi turėti pakankamai maisto aktyviam ir sveikam gyvenimui.Komisija šios programos svarbą pripažino 2008 m. gegužės 20 d. komunikatu „Spręsti kylančių maisto produktų kainų klausimą - Nurodymai dėl ES veiksmų“. Europos Komisijos pirmininkas, sakydamas kalbą Parlamente 2008 m. birželio 18 d., paminėjo, kad Komisija planuoja dviem trečdaliais padidinti šiai iniciatyvai skiriamą biudžetą.– Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimasInternete vykusios viešos konsultacijos dėl Bendrijos maisto skirstymo programos sulaukė daug dėmesio, o didžiojoje daugumoje atsakymų pritarta minčiai tęsti Bendrijos maisto skirstymo programą. Valstybėse narėse maistą skirstančios labdaros organizacijos pateikė pasiūlymus dviejuose Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto surengtuose seminaruose, kurie vyko 2008 m. balandžio 11 d. ir liepos 15 d., o nacionalinės valdžios institucijos juose išsakė savo nuomonę apie šios programos įgyvendinimą.Atsižvelgdama į įsipareigojimus skatinti geresnį reglamentavimą, Komisija įvertino keturių galimų variantų poveikį: Status quo – intervencinės atsargos išlieka vieninteliu nuolatiniu maisto produktų šaltiniu; Intervencinės atsargos papildytos rinkoje įsigytais produktais – programos pagrindu būtų paimti iš intervencinių atsargų (kai jų yra) produktai, papildyti rinkoje įsigytais produktais; Tik rinkoje įsigyti produktai – nebegalima naudoti intervencinių atsargų; ir Maisto skirstymo nutraukimas – maisto skirstymo programa būtų laipsniškai panaikinta arba nutraukta. Vertinant poveikį nustatyta, kad nurodytus tikslus lengviausia pasiekti taikant antrąjį ir trečiąjį variantus.2. Pasiūlymo sudėtinės dalysTokiomis aplinkybėmis Komisija siūlo peržiūrėti maisto skirstymo programą, atsižvelgiant į šias sudėtines dalis:-  Du tiekimo šaltiniai. Maisto produktai gaunami iš intervencinių atsargų arba iš rinkos. Pastariesiems nebebus taikomas apribojimas leisti pirkti tik tada, kai laikinai neturima intervencinių atsargų. Vis dėl to, pirmenybė teikiama tinkamoms intervencinėms atsargoms, jei jų yra.-  Didesnis skirstomų maisto produktų asortimentas. Pagal programą tiekiamų maisto produktų maistinei įvairovei pagerinti, dabar bus galima tiekti ne tik tuos produktus, kuriems taikomos intervencinės priemonės Maisto produktus, atsižvelgdamos į maistingumo kriterijus, parinks valstybių narių valdžios institucijos ir juos skirstys kartu su pilietinės visuomenės partneriais.-  Ilgalaikė perspektyva. Maisto skirstymo veiklai reikia nacionalinių valdžios institucijų ir suinteresuotųjų socialinių partnerių ilgalaikio planavimo ir kruopštaus pasirengimo. Veiksmingumui padidinti, Bendrijos maisto skirstymo planai rengiami trejiems metams. Pagalbos dydžiai antriesiems ir tretiesiems metams bus tik orientaciniai ir juos vėliau turės patvirtinti biudžeto valdymo institucija.-  Aiškesni prioritetai. Valstybių narių prašymai skirti pagalbą grindžiami nacionalinėmis maisto skirstymo programomis, kuriose nustatomi maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems asmenims tikslai ir prioritetai.-  Bendrasis finansavimas. Taikant bendrąjį finansavimą, bus sutvirtintas programos sanglaudos aspektas, užtikrintas tinkamas planavimas, padidinta sinergija. Sklandžiam bendrojo finansavimo įvedimui ir užtikrinimui, kad Bendrijos skirtas finansavimas ir toliau bus gerai įsisavinamas, Bendrijos bendrojo finansavimo normos įgyvendinant 2010–2012 m. planą bus 75 %, o sanglaudos valstybėse narėse – 85 %. Vėliau, įgyvendinant 2013–2015 m. planą, bendrojo finansavimo normos bus atitinkamai 50 % ir 75 %.-  Stebėsenos stiprinimas ir ataskaitų teikimas. Padaugės įsipareigojimų teikti ataskaitas įvairiuose lygmenyse; Komisija turės pateikti ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai ne vėliau kaip iki 2012 m. gruodžio 31 d.3. Poveikis biudžetuiSiūlomos taisyklės skirtos naujųjų maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems Bendrijos asmenims programos nuostatų įgyvendinimui. Naujoji programa bus bendrai finansuojama Bendrijos; todėl reikia iš dalies pakeisti Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 3 straipsnio 1 dalį. Pačios taisyklės neturės poveikio biudžetui. Poveikis biudžetui bus juntamas pradėjus įgyvendinti maisto skirstymo programą 2010 m., ir bus nustatytas tuomet, kai bus rengiama ši programa.2008/0183 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo ir (EB) Nr. 1234/2007, nustatantis bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas), dėl maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems Bendrijos asmenimsEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[1],kadangi:(1) 1987 m. gruodžio 10 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 3730/87, nustatančiu bendrąsias maisto iš intervencinių atsargų tiekimo paskirtoms organizacijoms, jį skirstančioms labiausiai nepasiturintiems asmenims Bendrijoje, taisykles[2], kuris vėliau buvo panaikintas ir įtrauktas į Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007[3], daugiau kaip dviem dešimtmečiams buvo numatytas patikimas maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems Bendrijos asmenims šaltinis.(2) Vieni iš Sutarties 33 straipsnio 1 punkte nustatytų Bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) tikslų yra stabilizuoti rinkas, o taip pat užtikrinti vartotojams priimtinas tiekiamos produkcijos kainas. Daugelį metų vykdant maisto skirstymo planus pagal šią programą buvo pasiekti abu tikslai ir pasirodė, kad tai yra labai svarbi priemonė, kurią įgyvendinant buvo sudaryta daugiau galimybių labiausiai nepasiturintiems Bendrijos asmenims įsigyti maisto, prisidėta prie veiklos, kuria siekiama užtikrinti galimybę visiems Europos Sąjungoje gauti maisto, ir tuo pačiu sumažintos intervencinės atsargos.(3) Europos Parlamentas 2006 m. balandžio 4 d. deklaracijoje dėl patvirtintų labdaros organizacijų, įgyvendinančių Europos pagalbos maistu labiausiai nepasiturintiems asmenims programą, aprūpinimo[4] pastebėjo, kad Europos pagalbos maistu labiausiai nepasiturintiems asmenims programa buvo vertinga bei gyvybiškai svarbi milijonams europiečių. Be to, jis išreiškė susirūpinimą Europos pagalbos maistu labiausiai nepasiturintiems asmenims programos ateitimi ir, pripažindamas, kad reikia patenkinti jų maisto poreikius, paragino Komisiją ir Tarybą inter alia suteikti Europos pagalbos maistu programai tvirtesnį pagrindą.(4) Dėl kelių iš eilės Bendrijos plėtros etapų Bendrijoje padaugėjo potencialių pagalbos maistu gavėjų skaičius. Tuo pat metu kylančios maisto produktų kainos neigiamai paveikė labiausiai nepasiturinčių asmenų galimybes nusipirkti maisto ir dėl to padidėjo pagalbos maistu teikimo išlaidos. Todėl Reglamentu (EEB) Nr. 3730/87 sukurta programa metams bėgant tapo vis reikšmingesne. Būtina tęsti programą Bendrijos lygmeniu ir toliau pritaikyti ją prie rinkos pokyčių.(5) Dabartinė maisto skirstymo programa grindžiama produktų iš Bendrijos intervencinių atsargų, kurias laikinai gali papildyti rinkoje įsigyjami produktai, skirstymu. Tačiau dėl viena po kitos vykusių BŪSP reformų ir teigiamų gamintojų kainų pokyčių palaipsniui sumažėjo intervencinių atsargų ir turimų produktų asortimentas. Dėl šios priežasties rinkoje įsigyti produktai taip pat turėtų tapti nuolatiniu tiekimo šaltiniu ir jais būtų papildomos intervencinės atsargos tuomet, kai nėra tinkamų intervencinių atsargų.(6) Bendrijos programa negali būti vienintelis atsakas į didėjantį pagalbos maistu poreikį Bendrijoje. Valdžios institucijų įgyvendinama nacionalinė politika ir pilietinės visuomenės mobilizavimas yra vienodai svarbūs, kai reikia užtikrinti galimybes labiausiai nepasiturintiems asmenims įsigyti maisto. Vis dėl to Bendrijos programa, kuriose skiriamas dėmesys sanglaudai, gali tapti maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems asmenims pavyzdžiu, padėti sukurti sinergijas bei skatinti viešąsias ir privačias iniciatyvas, kurių tikslas – sudaryti daugiau galimybių skurstantiems asmenims įsigyti maisto. Be to, atsižvelgiant į sumažėjusių intervencinių atsargų geografinį išsisklaidymą valstybėse narėse, programa gali padėti tinkamai jas panaudoti. Todėl Bendrijos programa taip pat neturėtų prieštarauti nacionalinei politikai.(7) Tam, kad būtų išnaudotos visos Bendrijos programos sanglaudos aspekto teikiamos galimybės ir sustiprintos pagal ją sukurtos sinergijos bei užtikrintas tinkamas planavimas, reikėtų numatyti galimybę valstybėms narėms bendrai finansuoti maisto skirstymo programą. Reikėtų numatyti didžiausias Bendrijos bendrojo finansavimo normas, o Bendrijos finansinė parama turėtų būti įtraukta į Tarybos reglamento (EB) Nr. 1290/2005 3 straipsnio 1 dalyje nustatytą Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) tinkamų finansuoti priemonių sąrašą[5]. Pirmaisiais peržiūrėtos programos įgyvendinimo metais turėtų būti taikomos didesnės bendrojo finansavimo normos, kad lėšos ir toliau būtų gerai įsisavinamos; laipsniškai įvedamas bendrasis finansavimas sudarys sąlygas sklandžiam perėjimui ir padės išvengti rizikos, kad programa bus nutraukta dėl lėšų trūkumo.(8) Bendrijos ekonominei ir socialinei sanglaudai stiprinti, finansavimo iš EŽŪGF dydis turėtų būti nustatomas atsižvelgiant į padėtį valstybėse narėse, kurios nurodytos Komisijos sprendimo 2006/596/EB[6], nustatančio valstybių narių, atitinkančių reikalavimus gauti finansavimą iš Sanglaudos fondo, sąrašo 1 priede ir vėlesniuose susijusiuose sprendimuose.(9) Patirtis parodė, kad reikia tobulinti šios programos valdymą – visų pirma reikėtų rengti daugiamečius planus, nes tada valstybės narės ir paskirtos organizacijos galvotų apie ilgalaikę perspektyvą. Todėl Komisija turėtų nustatyti, kad programa bus įgyvendinama pagal trejų metų planus, sudarytus remiantis valstybių narių Komisijai perduotais prašymais bei kita informacija, kuri Komisijai atrodo svarbi. Valstybės narės prašymus dėl maisto produktų, kurie bus skirstomi pagal trejų metų planą, turėtų grįsti nacionalinėmis maisto skirstymo programomis, kuriose nustatyti maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems asmenims tikslai ir prioritetai. Komisija turėtų parengti objektyvią metodiką turimų lėšų paskirstymui.(10) Dėl šių priežasčių reglamentus (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 1234/2007 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamento (EB) Nr. 1290/2005 3 straipsnio 1 dalis papildoma g punktu:„g) Bendrijos finansinę paramą maisto skirstymui labiausiai nepasiturintiems Bendrijos asmenims, kuris numatytas Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 27 straipsnyje.“2 straipsnisReglamentas (EB) Nr. 1234/2007 iš dalies keičiamas taip:(1) 27 straipsnis pakeičiamas taip:„27 straipsnisMaisto skirstymas labiausiai nepasiturintiems Bendrijos asmenims1. Produktai iš intervencinių atsargų pateikiami arba maisto produktai įsigyjami rinkoje, kad valstybių narių paskirtos organizacijos galėtų skirstyti maisto produktus labiausiai nepasiturintiems Bendrijos asmenims.Maisto produktai įsigyjami rinkoje tik tada, kai nėra maisto skirstymo programai tinkamų intervencinių atsargų.2. Norinčios dalyvauti programoje valstybės narės perduoda Komisijai nacionalines maisto skirstymo programas su prašymais dėl trejų metų laikotarpiu skirstomų maisto produktų kiekio bei kitą svarbią informaciją.3. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyta programa grindžiama Komisijos parengtais trejų metų planais, sudarytais pagal valstybių narių pagal šio straipsnio 2 dalį pateiktus prašymus ir kitą informaciją, kuri Komisijai atrodo svarbi.Trejų metų planuose turi būti numatytos Bendrijos valstybei narei skiriamos lėšos ir valstybių narių mažiausias metinis finansinis indėlis, kurį nustato Komisija pagal metodiką, kuri bus numatyta įgyvendinimo taisyklėse, priimtose pagal 43 straipsnio g punktą. Asignavimai antriesiems ir tretiesiems metams bus tik orientaciniai. Programoje dalyvaujančios valstybės narės kiekvienais metais patvirtina šio straipsnio 2 dalyje nurodytus prašymus. Gavusi patvirtinimus ir atsižvelgdama į biudžete numatytus asignavimus, Komisija kiekvienais metais nusprendžia, kokio dydžio asignavimus skirti.Trejų metų planas gali būti keičiamas atsižvelgiant į svarbius pokyčius, turinčius įtakos maisto skirstymo programos įgyvendinimui.4. Valstybių narių pagal šio straipsnio 1 dalį paskirtos organizacijos negali būti prekybos įmonės.1 dalyje minimi maisto produktai paskirtoms organizacijoms perduodami nemokamai.Labiausiai nepasiturintiems asmenims maisto produktai skirstomi:a) nemokamai arbab) kaina, kuri jokiu būdu negali viršyti tos, kuri pagrįsta paskirtų organizacijų įgyvendinant šią operaciją patirtomis išlaidomis, išskyrus išlaidomis, kurios gali būti padengtos pagal 6 dalies antro punkto b papunktį.5. Programoje dalyvaujančios valstybės narės:a) Komisijai pateikia metinę programos įgyvendinimo ataskaitą;b) laiku informuoja Komisiją apie įvykius, turinčius įtakos maisto skirstymo programų įgyvendinimui.6. Programos tinkamos finansuoti išlaidos:a) iš intervencinių atsargų perduodamų produktų kaina, apskaitinė tokių prekių vertė yra lygi intervencinei kainai, patikslintai koeficientais, reikalingais, kad būtų atsižvelgta į kokybės skirtumus.b) rinkoje įsigytų maisto produktų kaina.Pagal 43 straipsnio g punktą šias išlaidas galima laikyti tinkamomis finansuoti:a) 1 šio straipsnio dalyje nurodytų maisto produktų pristatymo paskirtoms organizacijoms išlaidos;b) paskirtų organizacijų patirtos maisto produktų pristatymo išlaidos ir administracinės išlaidos, tiesiogiai susijusios su šios programos įgyvendinimu.7. Vykdant programą patirtos tinkamos finansuoti išlaidos bendrai finansuojamos Bendrijos.Bendrijos bendrojo finansavimo norma neviršija:a) 2010 m. sausio 1 d. pradedamam įgyvendinti trejų metų planui – 75 % tinkamų finansuoti išlaidų, o Komisijos sprendimo 2006/596/EB*, nustatančio valstybių narių, atitinkančių reikalavimus gauti finansavimą iš Sanglaudos fondo 2007–2013 m., sąrašą 1 priede nurodytoms valstybėms – 85 % tinkamų finansuoti išlaidų;b) vėlesniems trejų metų planams – 50 % tinkamų finansuoti išlaidų, o Komisijos sprendimo 2006/596/EB, nustatančio valstybių narių, atitinkančių reikalavimus gauti finansavimą iš Sanglaudos fondo 2007–2013 m., sąrašą 1 priede ir vėlesniuose sprendimuose nurodytoms valstybėms – 75 % tinkamų finansuoti išlaidų;8. Bendrijos programa neturi prieštarauti jokioms nacionalinėms programoms, kurios atitinka Bendrijos teisę, pagal kurią maisto produktai skirstomi labiausiai nepasiturintiems asmenims.“* OL L 243, 2006 9 6, p. 47.“(2) 43 straipsnio g ir h punktai pakeičiami taip:„g) 27 straipsnyje numatyta maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems Bendrijos asmenims programa, įskaitant finansų ir biudžeto valdymo, intervencinių produktų perdavimo vienos valstybės narės kitai taisykles bei tinkamų finansuoti išlaidų ir to straipsnio 6 dalies pirmo punkto a papunktyje nurodyto koeficiento nustatymo taisykles;h) 27 straipsnio 3 dalyje numatytų trejų metų planų rengimu ir keitimu, įskaitant Komisijos sprendimus dėl konkrečių finansinių asignavimų;“(3) 184 straipsnis papildomas šiuo 9 punktu:„9) ne vėliau kaip iki 2012 m. gruodžio 31 d. Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl 27 straipsnyje numatytos maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems Bendrijos asmenims taikymo bei atitinkamus pasiūlymus.“3 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Reglamentas taikomas nuo 2010 m. sausio 1 d. prasidedantiems trejų metų planams.Vykdant 2009 m. skirstymo planą bus taikomos 1 ir 2 straipsnių nuostatos, kokios jos buvo iki šio reglamento įsigaliojimo ir jų pakeitimo.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje […]Tarybos varduPirmininkasFINANSINĖ PAŽYMA |1. | BIUDŽETO EILUTĖ: 05 02 04 01 | ASIGNAVIMAI 2008 m.: 307 mln. eurų |2. | PAVADINIMAS: Tarybos reglamentas, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo ir (EB) Nr. 1234/2007, nustatantis bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) |3. | TEISINIS PAGRINDAS: Europos bendrijos steigimo sutarties 37 straipsnis. |4. | TIKSLAI: Įgyvendinti naująsias maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems Bendrijos asmenims programos nuostatas. |5. | FINANSINIS POVEIKIS | 12 MĖN. LAIKOTARPIS (mln. EUR) | EINAMIEJI (2008 m.) FINANSINIAI METAI (mln. EUR) | KITI (2009 m.) FINANSINIAI METAI (mln. EUR) |5.0 | IŠLAIDOS - IŠ EB BIUDŽETO (GRĄŽINAMOSIOS IŠMOKOS IR (ARBA) INTERVENCIJOS) - NACIONALINIŲ VALDŽIOS INSTITUCIJŲ - KITOS | - | - | - |5.1 | PAJAMOS - EB NUOSAVIEJI IŠTEKLIAI (MOKESČIAI IR (ARBA) MUITAI) - NACIONALINĖS | - | - | - |2010 | 2011 | 2012 | 2013 |5.0.1 | NUMATOMOS IŠLAIDOS | a) | - | - | - |5.1.1 | NUMATOMOS PAJAMOS | - | - | - | - |5.2 | APSKAIČIAVIMO METODAS: - |6.0 | AR PROJEKTĄ GALIMA FINANSUOTI IŠ ASIGNAVIMŲ, ĮTRAUKTŲ Į ATITINKAMĄ EINAMOJO BIUDŽETO SKYRIŲ? | TAIP NE |6.1 | AR PROJEKTĄ GALIMA FINANSUOTI PERKELIANT LĖŠAS IŠ VIENO EINAMOJO BIUDŽETO SKYRIAUS Į KITĄ? | TAIP NE |6.2 | AR REIKĖS SKIRTI PAPILDOMĄ BIUDŽETĄ? | TAIP NE |6.3 | AR ASIGNAVIMUS REIKĖS ĮTRAUKTI Į BŪSIMUS BIUDŽETUS? | TAIP NE |PASTABOS: a) Siūlomos taisyklės skirtos įgyvendinti naująsias maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems Bendrijos asmenims programos nuostatas. Naujoji programa bus bendrai finansuojama Bendrijos, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 3 straipsnio 1 dalies paskutiniame punkte. Pačios taisyklės neturės poveikio biudžetui. Poveikis biudžetui bus juntamas pradėjus įgyvendinti maisto skirstymo programą 2010 m., ir bus nustatytas tuomet, kai bus rengiama ši programa. |[1] XX.[2] OL L 352, 1987 12 15, p. 1.[3] OL L 299, 2007 11 16, p. 1.[4] OL C 293 E, 2006 12 2, p. 170.[5] OL L 209, 2005 8 11, p. 1.[6] OL L 243, 2006 9 6, p. 47.


				|

		52013PC0186

			Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas /* COM/2013/0186 final - 2013/0098 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
Šio Tarybos reglamento projekto tikslas –
autonominiu pagrindu taikyti bemuitį režimą plokštiesiems
monitoriams, kurie priimtinu funkcionalumo lygiu gali rodyti automatinio
duomenų apdorojimo mašinų signalus. Ši sąvoka reiškia
plokščiuosius monitorius, kurie, nors ir nėra naudojami vien tik arba
daugiausia automatinio duomenų apdorojimo sistemoje, naudotojui gali
pakankamu parametrų lygiu rodyti automatinio duomenų apdorojimo
mašinos signalus.
Suderintos sistemos subpozicijai 8528 51
priskiriami monitoriai, naudojami vien tik arba daugiausia automatinio
duomenų apdorojimo sistemoje, priskiriamoje 8471 pozicijai.
Konvencinė šių monitorių muito norma yra „neapmuitinama“. Jei
monitoriai yra kitokie nei naudojami vien tik arba daugiausia automatinio
duomenų apdorojimo sistemoje, priskiriamoje 8471 pozicijai, jie
priskiriami Suderintos sistemos subpozicijai 8528 59. Konvencinė šio
antrojo tipo monitorių muito norma yra 14 proc.
Savo sprendime Byloje C-376/07 (Kamino)
Europos Sąjungos Teisingumo Teismas nurodė, kad monitorių
klasifikavimo tikslais reikia įvertinti, tiek tai, kiek jie gali atlikti
įvairių funkcijų, tiek kokybės lygį, kurį jie
pasiekia jas atlikdami, atsižvelgiant į tokių monitorių požymius
bei objektyvias savybes.
Tačiau dėl skaitmeninių
technologijų susiliejimo labai sunku vien pagal techninius ir objektyvius
požymius nustatyti, ar tam tikras monitorius yra toks, kuris naudojamas vien
tik arba daugiausia automatinio duomenų apdorojimo sistemoje, priskiriamoje
8471 pozicijai. Visų pirma, tapo techniškai neįmanoma užtikrinti, kad
plokštieji monitoriai, kurie priimtinu funkcionalumo lygiu gali rodyti
automatinio duomenų apdorojimo sistemų ir kitų šaltinių
(pavyzdžiui, DVD grotuvų, vaizdo kamerų, palydovinių
imtuvų) signalus, būtų klasifikuojami teisingai ir vienodai.
Šiuo metu didelę į ES
importuojamų monitorių dalį sudaro plokštieji monitoriai, kurie
priimtinu funkcionalumo lygiu gali rodyti ir automatinio duomenų
apdorojimo sistemų, ir kitų šaltinių signalus. Šis teiginys
ypač taikytinas profesionalios paskirties monitorių, naudojamų
specialiuose (pavyzdžiui, diagnozės arba mokslinių tyrimų)
sektoriuose, tipams. Siekiant ES teritorijoje užtikrinti racionalią gamybos
raidą ir vartojimo plėtrą, taip pat skatinti valstybių
narių ir tračiųjų šalių prekybą, bemuičio
režimo taikymas minėtiems monitoriams atitinka Europos vartotojų ir
pramonės įmonių interesus.
Laikoma, kad pridedamas pasiūlymas yra
subalansuota priemonė, kuria atsižvelgiama į teisines aplinkybes ir
Europos vartotojų ir pramonės įmonių interesus.
Šis pasiūlymas atitinka Sąjungos
išorės prekybos ir pramonės politiką.
Atsižvelgiant į išdėstytus dalykus,
siūloma atitinkamai iš dalies pakeisti Tarybos reglamentą (EEB)
Nr. 2658/87.
2.           KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
2012 m. rugsėjo 27 d.
konsultuotasi su Muitinės kodekso komiteto Tarifų ir statistinės
nomenklatūros skyriumi.
Su Sąjungos pramonės atstovais
konsultuotasi 2012 m. lapkričio 13 d.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
Šio pasiūlymo teisinis pagrindas –
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 31 ir 32 straipsniai.
Pasiūlymui subsidiarumo principas
netaikomas, nes ši sritis priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai.
Pasiūlymas atitinka proporcingumo
principą, nes, kaip numatyta Sutartyje, juo skatinama valstybių
narių ir trečiųjų šalių prekyba bei derinami
ekonominių operacijų vykdytojų (Bendrijos gamintojų ir
importuotojų) komerciniai interesai, nekeičiant ES PPO sąrašo.
Remiantis Sutarties dėl Europos
Sąjungos veikimo 31 straipsniu, autonominę muitų normą,
remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma nustato
Taryba.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Tradiciniais nuosavais ištekliais laikomų
įplaukų sumažėtų apie 20,5 mln. EUR per metus
(2011 m. importo statistiniais duomenimis).
2013/0098 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo iš dalies keičiamas Reglamento
(EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės
nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 31 straipsnį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą,
kadangi:
(1)       Suderintos sistemos pozicijai
8528 51 priskiriami monitoriai (išskyrus kineskopinius), naudojami vien tik
arba daugiausia automatinio duomenų apdorojimo sistemoje, priskiriamoje
8471 pozicijai. Jei monitoriai yra kitokie nei naudojami vien tik arba
daugiausia su automatinio duomenų apdorojimo sistemoje, priskiriamoje 8471
pozicijai, jie priskiriami Suderintos sistemos subpozicijai 8528 59;
(2)       pagal išnagrinėtą
Europos Sąjungos Teisingumo Teismo bylą[1], monitoriai priskiriami
Suderintos sistemos subpozicijai 8528 51 arba 8528 59 remiantis bendru
objektyvių tam tikro monitoriaus požymių ir savybių vertinimu;
(3)       dėl skaitmeninių
technologijų susiliejimo labai sunku vien pagal techninius požymius
nustatyti, ar tam tikras monitorius yra naudojamas vien tik arba daugiausia
automatinio duomenų apdorojimo sistemoje, priskiriamoje 8471 pozicijai.
Visų pirma, tapo techniškai neįmanoma užtikrinti, kad plokštieji
monitoriai, kurie priimtinu funkcionalumo lygiu gali rodyti automatinio
duomenų apdorojimo sistemų ir kitų šaltinių signalus,
būtų klasifikuojami teisingai ir vienodai;
(4)       siekiant Sąjungos
teritorijoje užtikrinti racionalią gamybos raidą ir vartojimo
plėtrą, taip pat skatinti valstybių narių ir
trečiųjų šalių prekybą, bemuičio režimo taikymas
minėtiems monitoriams atitinka Sąjungos vartotojų ir
pramonės įmonių interesus;
(5)       todėl Reglamento (EEB)
Nr. 2658/87 I priedą reikėtų atitinkamai iš dalies
pakeisti,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1. Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 I priedas
iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.
2. Šiame reglamente numatyti Kombinuotosios
nomenklatūros subpozicijų pakeitimai taikomi kaip TARIC subpozicijos,
kol pagal Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 12 straipsnį jie bus
įtraukti į Kombinuotąją nomenklatūrą.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja 2013 m.
birželio 1 d.
Šis reglamentas yra privalomas visas
ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
PRIEDAS
Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 I priedo 85
skyriaus XVI skirsnio antroje dalyje Kombinuotosios nomenklatūros
kodų 8528 59, 8528 59 10, 8528 59 40 ir 8528 59 80 eilutės
pakeičiamos taip:
 „8528 59 || – – Kiti: ||   ||
   || – – – Plokštieji monitoriai, galintys priimtinu funkcionalumo lygiu rodyti automatinio duomenų apdorojimo mašinų signalus ||   ||
 8528 59 20(1) || – – – – Vienspalvio vaizdo || 14(5) || p/st
   || – – – – Spalvoto vaizdo ||   ||
 8528 59 31(2) || – – – – – Kurių ekranas pagamintas naudojant skystakristalio monitoriaus (LCD) technologiją || 14(5) || p/st
 8528 59 39(3) || – – – – Kiti || 14(5) || p/st
 8528 59 70(4) || – – – Kiti || 14 || p/st.
(1)        TARIC kodas 8528 59 10 20
(2)        TARIC kodas 8528 59 40 91
(3)        TARIC kodas 8528 59 80 91
(4)        TARIC kodai 8528 59 10 90, 8528 59
40 99 ir 8528 59 80 99
(5)        Autonominė muito norma –
neapmuitinama.“
FINANSINĖ TEISĖS AKTO
PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
              1.1.    Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
Tarybos reglamentas, kuriuo iš dalies
keičiamas Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų
ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo
I priedas
              1.2.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pobūdis
Autonominiu pagrindu taikyti bemuitį
režimą tam tikriems pramoniniams gaminiams, priskiriamiems 1987 m.
liepos 23 d. Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir
statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I
priedo 8528 pozicijai
              1.3.    Tikslas
Autonominiu pagrindu taikyti bemuitį
režimą plokštiesiems monitoriams, kurie priimtinu funkcionalumo lygiu gali
rodyti automatinio duomenų apdorojimo mašinų signalus. Ši sąvoka
reiškia plokščiuosius monitorius, kurie, nors ir nėra naudojami vien
tik arba daugiausia automatinio duomenų apdorojimo sistemoje, naudotojui
gali pakankamu parametrų lygiu rodyti automatinio duomenų apdorojimo
mašinos signalus.
              1.4.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pagrindas
Dėl skaitmeninių technologijų
susiliejimo labai sunku vien pagal techninius ir objektyvius požymius
nustatyti, ar tam tikras monitorius yra toks, kuris naudojamas vien tik arba
daugiausia automatinio duomenų apdorojimo sistemoje, priskiriamoje 8471
pozicijai. Visų pirma, tapo techniškai neįmanoma užtikrinti, kad
plokštieji monitoriai, kurie priimtinu funkcionalumo lygiu gali rodyti
automatinio duomenų apdorojimo sistemų ir kitų šaltinių
(pavyzdžiui, DVD grotuvų, vaizdo kamerų, palydovinių
imtuvų) signalus, būtų klasifikuojami teisingai ir vienodai.
Šiuo metu didelę į ES importuojamų
monitorių dalį sudaro plokštieji monitoriai, kurie priimtinu
funkcionalumo lygiu gali rodyti ir automatinio duomenų apdorojimo
sistemų, ir kitų šaltinių signalus. Šis teiginys ypač
taikytinas profesionalios paskirties monitorių, naudojamų
specialiuose (pavyzdžiui, diagnozės arba mokslinių tyrimų)
sektoriuose, tipams. Siekiant ES teritorijoje užtikrinti racionalią
gamybos raidą ir vartojimo plėtrą, taip pat skatinti
valstybių narių ir tračiųjų šalių prekybą,
bemuičio režimo taikymas minėtiems monitoriams atitinka Europos
vartotojų ir pramonės įmonių interesus.
              1.5.    Trukmė
ir finansinis poveikis
Trukmė. Pasiūlymo trukmė neribota
Finansinis poveikis. Tradiciniais nuosavais
ištekliais laikomų įplaukų sumažėtų apie
20,5 mln. EUR per metus (2011 m. importo statistiniais duomenimis)
              1.6.    Numatomas
valdymo metodas
Sąjungos muitinės kodekso
stebėjimo, kontrolės ir valdymo nuostatų taikymas
2.           NUMATOMAS PASIŪLYMO FINANSINIS
POVEIKIS
              Numatomas poveikis įplaukoms
–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio
įplaukoms
–
x   Pasiūlymas (iniciatyva) turi
finansinį poveikį:
–
x           nuosaviems ištekliams
–
¨         įvairioms įplaukoms
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Biudžeto įplaukų eilutė || Einamųjų metų biudžeto asignavimai || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[2]
 Metai N || Metai N+1
 120 straipsnis || / || 8 mėnesiai x 20,5 mln. EUR 12 mėnesių || 20,5 mln. EUR
Pasiūlymo trukmė neribota
Nurodyti poveikio
įplaukoms apskaičiavimo metodą.
Tradiciniais
nuosavais ištekliais laikomų įplaukų sumažėjimas
apskaičiuotas remiantis 2011 m. į ES importuotų
gaminių, priskiriamų TARIC kodams 8528 59 10 90, 8528 59 40 90 ir
8528 89 80 90, verte. Duomenis pateikė Eurostatas.
Pirmiausia
per ataskaitinius 2011 m. importuotų monitorių, priskiriamų
TARIC kodams 8528 59 10 90, 8528 59 40 90 ir 8528 89 80 90, vertė
padauginta iš ad valorem muito normos (14 proc.).
Tuomet
atskaitytos surinkimo išlaidos (25 proc.) ir taip apskaičiuotos
2011 m. ES tradiciniais nuosavais ištekliais laikomos įplaukos.
Skaičiavimo
rezultatas
-
TARIC kodas 8528 59 10 90 – (10 891 640 EUR x 14 proc.) x
75 proc. = 1 143 622,20 EUR
-
TARIC kodas 8528 59 40 90 – (233 167 690 EUR x 14 proc.) x
75 proc. = 24 482 607,45 EUR
-
TARIC kodas 8528 89 80 90 – 2011 m. neprekiauta.
Priėmus
šį pasiūlymo projektą, bemuitis režimas būtų taikomas
ne visiems gaminiams, kurie priskiriami šiems TARIC kodams. Priemonė
taikoma tik tam tikriems monitoriams (plokštiesiems monitoriams, kurie
priimtinu funkcionalumo lygiu gali rodyti automatinio duomenų apdorojimo
mašinų signalus).
Atsižvelgiant
į numatomą priemonės taikymo sritį ir ES rinkoje
esančių gaminių pobūdį, galima apytiksliai
apskaičiuoti, kad bent 80 proc. pagal minėtus TARIC kodus
importuojamų gaminių pateks į šios apibrėžties sritį.
Todėl
apytikslis tradiciniais nuosavais ištekliais laikomų įplaukų
sumažėjimas per metus turėtų būti apskaičiuojamas
taip:
(1 143 622,20 EUR
+ 24 482 607,45 EUR) * 80 proc. = 20 500 983,72 EUR.
Finansinis
poveikis pasiūlymo įsigaliojimo metais apskaičiuojamas
proporcingai.
Tradiciniais
nuosavais ištekliais laikomų įplaukų sumažėjimas
kompensuojamas valstybių narių įnašais, pagrįstais BNP.
[1]               Byla
C-376/07 Kamino [2009], Rink. p. I-1167.
[2]               Tradiciniai
nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi
grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo
išlaidų.