Svarbus teisinis pranešimas

|

52008PC0595

Pasiūlymas Tarybos reglamentas kuriuo Bendrijos žvejybos laivams nustatomos tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybės 2009 ir 2010 m.  /* KOM/2008/0595 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 2008.10.1KOM(2008) 595 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo Bendrijos žvejybos laivams nustatomos tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybės 2009 ir 2010 m.(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. PASIūLYMO APLINKYBėS |110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Giliavandenių žuvų ištekliai – tai žuvys, gaudomos vandenyse, esančiuose už pagrindinių kontinentinių šelfų žvejybos plotų ribų. Tokie žuvų ištekliai pasiskirsto aplink kontinentinius šlaitus arba yra susiję su povandeniniais kalnais. Šių rūšių žuvys yra lėtai augančios, todėl per didelis šių išteklių eksploatavimas joms gali padaryti didelės žalos. 2007 ir 2008 m. giliavandenių žuvų žvejybos galimybės nustatytos 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2015/2006, nustatančiame Bendrijos žvejybos laivams tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybes 2007 ir 2008 metais[1]. Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (toliau – TJTT, angl. ICES) teikia mokslines rekomendacijas dėl giliavandenių žuvų išteklių kas dvejus metus. Naujausios tokios rekomendacijos pateiktos 2008 m. birželio mėn., jose nurodomas 2009–2010 m. siūlomo bendro leidžiamo sužvejoti kiekio (toliau – BLSK, angl. TACs) pagrindas. Šioje rekomendacijoje teigiama, kad dauguma naudojamų giliavandenių žuvų išteklių yra naudojami jų netausojant. Šiame pasiūlyme numatyta galimybė sumažinti BLSK atitinka pagrindinį TJTT rekomendacijų principą nedelsiant sumažinti žvejybos mastus nustatytuose giliavandenių žuvų žvejybos rajonuose, jeigu juose negalima užtikrinti tausojančios žuvininkystės. Remiantis TJTT turimais duomenimis tokios išvados negalima padaryti nė dėl vieno žvejybos ploto, kuriam taikomas šis pasiūlymas. TJTT taip pat nuolat rekomenduoja giliavandenių žuvų išteklių pastangų valdymą, atsižvelgiant į mišrius žvejybos rajonus. Vis dėlto laimikio apribojimai laikomi naudinga papildoma priemone ir todėl Komisija įvedė laimikio reguliavimo pasiūlymų teikimo praktiką, gavus mokslinių įrodymų. Bet kuriuo atveju Komisija įsipareigojo persvarstyti ir prireikus pakeisti pastangų valdymo tvarką, taikomą giliavandenių žuvų išteklių žvejybos rajonams, teikdama atskirus atitinkamus pasiūlymus. Šiuo pasiūlymu siekiama nustatyti giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybes laikantis TJTT pateiktų mokslinių rekomendacijų. |120 | Bendrosios aplinkybės 2007 ir 2008 m. giliavandenių žuvų žvejybos galimybės buvo nustatytos 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2015/2006, nustatančiame Bendrijos žvejybos laivams tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybes 2007 ir 2008 metais. Kadangi būtina skubiai užtikrinti šių rūšių apsaugą, būtų priimtina tokias priemones įgyvendinti vienašališkai, kartu siekiant sudaryti susitarimus dėl suderintų priemonių taikymo atitinkamose regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose (Žvejybos Šiaurės Rytų Atlanto komisija, angl. NEAFC) su kitomis susijusiomis šalimis. Žvejybos galimybių nustatymas ir paskyrimas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Bendrijos įsipareigojimas tausojančiai naudoti gyvuosius vandens išteklius kyla iš 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką 2 straipsnyje nustatytų įpareigojimų. Tokios žvejybos galimybės turėtų būti suderintos su tarptautiniais susitarimais dėl prevencinio žuvininkystės valdymo ir tausojančio naudojimo, įskaitant Jungtinių Tautų susitarimą dėl dviejų ar daugiau valstybių vandenyse randamų žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsaugos ir valdymo. |139 | Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2015/2006, nustatantis Bendrijos žvejybos laivams tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybes 2007 ir 2008 metais. |140 | Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Siūlomos priemonės parengtos atsižvelgiant į Bendros žvejybos politikos tikslus ir suderintos su Bendrijos vykdoma tvariosios plėtros politika. Užtikrintas suderinamumas su Bendrijos aplinkos politika, visų pirma mažinant žuvų mirtingumą, kaip pagrindinė priemonė išsaugoti biologinę įvairovę, taip pat mažinant iškrovimą dėl priegaudos kvotų taikymo. |2. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |211 | Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiksliniai sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Šiaurės jūros regioninė patariamoji taryba (toliau – ŠJRPT, angl. NSRAC), Šiaurės vakarų vandenų regioninė patariamoji taryba (toliau – ŠJVRPT, angl. NWWRAC) ir Pietvakarių vandenų regioninė patariamoji taryba (toliau – PVRPT, angl. SWWRAC) buvo informuotos apie pagrindines pasiūlymo nuostatas. Be to, su atitinkamomis valstybėmis narėmis buvo konsultuotasi 2008 m. liepos 2 d. vykusiame Žuvininkystės ir akvakultūros komiteto posėdyje. |212 |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |221 | Susijusios mokslo ir (arba) tiriamųjų duomenų sritys Bendrija prašo TJTT ir Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (toliau – ŽMTEK, angl. STECF) pateikti mokslines rekomendacijas dėl svarbiausių žuvų išteklių būklės. ŽMTEK taip pat įgaliojamas teikti rekomendacijas dėl susijusių techninių ir ekonominių aspektų. |222 |223 | Pagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais konsultuotasi Mokslinės organizacijos, su kuriomis konsultuotasi: Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (TJTT) ir Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK). |2249 | Gautos ir panaudotos informacijos santrauka |225 | Apie visus šiame pasiūlyme nurodytus žuvų išteklius nėra surinkta pakankamai duomenų įrodyti tausojantį žuvininkystės išteklių naudojimą. TJTT rekomenduoja, kad daugeliu atvejų reikėtų sumažinti žvejybos galimybes, kol bus įrodyta, kad ištekliai naudojami tausojančiai. Šiuo pasiūlymu siekiama pasinaudoti tokia rekomendacija, tačiau siekiant sušvelninti socialinį ir ekonominį poveikį, žvejybos galimybės bus mažinamos per laikotarpį, kuris negali viršyti 4 metų. Atsižvelgdama į giliavandenių žuvų išteklių pažeidžiamumą dėl pernelyg didelio jų naudojimo ir ilgą jų atsikūrimo laiką, Komisija mano, kad laipsniškesnis BLSK mažinimas galėtų sukelti giliavandenių išteklių ekosistemoms nepriimtiną ilgalaikio žalingo poveikio riziką. Taip pat atsižvelgiama į tai, kad dauguma žvejybos rajonų yra mišrūs. Jeigu TJTT rekomenduoja gerokai sumažinti vienos mišriuose rajonuose gaudomos rūšies žvejybos galimybes, o dėl kitos rūšies rekomendacijos yra mažiau ribojančios, BLSK nustatomas pagal rūšį, kuriai iškilęs didžiausias pavojus. Esamos nedidelės kvotos, nustatytos atsižvelgiant į neišvengiamą priegaudą, paliekamos galioti siekiant išvengti įpareigojimo iškrauti. Siūlomas BLSK apskaičiuojamas naudojantis 2007 m. laimikio ataskaitų rezultatais. Daugeliu atvejų naudojami oficialūs laimikio duomenys. Tačiau jeigu TJTT ataskaitose nurodyti laimikio duomenys yra gerokai didesni, nei skelbiami oficialiose ataskaitose, kaip atskaitos taškas naudojami TJTT duomenys. Taip yra todėl, kad šie duomenys dažniausiai yra tikslesni, o mažesnių oficialių duomenų naudojimas būtų naudingas tais atvejais, kai pranešama ne apie visą laimikį. Mokslininkai rekomenduoja, kad visuose rajonuose, kuriems nustatytas BLSK, islandinių pjūklapilvių beriksų žvejyba būtų uždrausta. Tačiau 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) 2270/2004, nustatančio Bendrijos žvejybos laivams tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybes 2005 ir 2006 m., nustatyti islandinių pjūklapilvių beriksų rajonai TJTT VI ir VII kvadratuose paliekami, atsižvelgiant į išteklių išnykimo tuose rajonuose aplink povandeninius kalnus mastą ir toliau galiojančias kvotas už uždarų rajonų ribų. |226 |230 | Poveikio vertinimas Įgyvendinus šį pasiūlymą giliavandenių išteklių žvejybos galimybės gerokai sumažės. Nors iškrauti giliavandenių žuvų kiekiai sudaro tik labai nedidelę visų Bendrijoje iškrautų kiekių ekonominės vertės dalį, dėl prarastų žvejybos galimybių susijusiems laivynams neišvengiamai iškils finansinių sunkumų. Tačiau šis pasiūlymas turėtų būti vertinamas kaip ilgalaikės strategijos dalis, pagal ją žvejybos mastai bus mažinami laipsniškai, kol ji taps tausojanti; taip bus galima užtikrinti ilgalaikį šio pramonės sektoriaus veiklos veiksmingumą,taip pat apsaugoti giliavandenių išteklių ekosistemą. |3. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |305 | Siūlomų veiksmų santrauka Šiuo pasiūlymu siekiama Bendrijos žvejybos laivams nustatyti tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybes 2009 ir 2010 metais remiantis mokslinėmis rekomendacijomis. |310 | Teisinis pagrindas Šio pasiūlymo teisinis pagrindas yra Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2371/2002, visų pirma jo 20 straipsnis. |329 | Subsidiarumo principas Šis pasiūlymas patenka į Bendrijos išimtinės kompetencijos sritį. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šios (-ių) priežasties (-čių): |331 | Pasiūlymas grindžiamas Reglamento 2371/2002 20 straipsniu, pagal kurį Taryba nustato laimikio ir (arba) žvejybos pastangų apribojimus ir paskirsto žvejybos galimybes tarp valstybių narių. |332 |Pasirinkta priemonė |341 | Siūloma priemonė – reglamentas. |342 | Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos priežasties: šis pasiūlymas pakeičia jau galiojantį reglamentą. |3. POVEIKIS BIUDžETUI |409 | Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. |4. PAPILDOMA INFORMACIJA Netaikoma |570 |.PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo Bendrijos žvejybos laivams nustatomos tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybės 2009 ir 2010 m.EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[2], ypač į jo 20 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:1.  Pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 4 straipsnį Taryba turi nustatyti priemones, būtinas užtikrinti galimybei naudotis vandenimis ir ištekliais bei tausojančiai žvejybos veiklai užtikrinti, atsižvelgdama į jai pateiktas mokslines rekomendacijas ir visas regioninių patariamųjų tarybų pateiktas rekomendacijas.2.  Pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnį Taryba privalo žvejybos rajonui ar žvejybos rajonų grupei nustatyti žvejybos galimybes ir jas paskirstyti pagal nustatytus kriterijus.3.  Naujausiose Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (TJTT, angl. ICES) mokslinėse rekomendacijose dėl tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių nurodoma, kad šie ištekliai naudojami jų netausojant ir kad tokių išteklių žvejybos galimybės turėtų būti sumažintos siekiant užtikrinti jų tvarumą.4.  TJTT taip pat nurodo, kad islandinių pjūklapilvių beriksų naudojimo mastai TJTT VII rajone yra pernelyg dideli. Toliau mokslinėje rekomendacijoje nurodoma, kad VI rajone labai sumažėjo islandinių pjūklapilvių beriksų, taip pat įvardijami labiausiai pažeidžiami šių rūšių žuvų susitelkimo rajonai. Todėl būtų tikslinga tuose rajonuose uždrausti žvejoti islandinius pjūklapilvius beriksus.5.  Remiantis 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2347/2002, nustatančiu konkrečius prieinamumo reikalavimus ir susijusias sąlygas, taikomas giliavandenių žuvų išteklių žvejybai[3], giliavandenių žuvų rūšių, nurodytų to reglamento I priede, žvejybos galimybės nustatomos kas du metus. Tačiau atlantinės argentinos ir melsvosios molvos išteklių atveju taikoma išimtis, nes jų žvejybos galimybės priklauso nuo kasmetinių derybų su Norvegija rezultatų. Todėl šių išteklių žuvų žvejybos galimybės nustatomos gruodžio mėn. Tarybos reglamentu dėl kametinių žvejybos galimybių.6.  Siekiant užtikrinti veiksmingą kvotų valdymą turėtų būti nustatytos specialios sąlygos, pagal kurias turėtų būti vykdomos žvejybos operacijos.7.  Pagal 1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96, nustatančio bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas[4], 2 straipsnį būtina nustatyti, kuriems ištekliams taikomos tame reglamente nustatytos įvairios priemonės.8.  Šiame reglamente nustatytos priemonės turėtų būti taikomos pagal TJTT zonas, nustatytas 1991 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 3880/91 dėl valstybių narių, žvejojančių Šiaurės Rytų Atlante, nominalių sugavimų statistinių duomenų pateikimo([5]) ir Žvejybos Rytų Centrinio Atlanto komiteto (angl. CECAF) zonas, nustatytas 1995 m. spalio 23 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2597/95 dėl tam tikruose ne Šiaurės Atlanto rajonuose žvejojančių valstybių narių statistikos duomenų pateikimo apie nominalius sugavimus[6].9.  Žvejybos galimybės turėtų būti naudojamos pagal šiuo klausimu priimtus Bendrijos teisės aktus, visų pirma pagal 1983 m. rugsėjo 22 d. Komisijos reglamentą (EEB) Nr. 2807/83, nustatantį išsamias informacijos apie valstybių narių žuvies sugavimus registravimo taisykles([7]), 1987 m. gegužės 20 d. Komisijos reglamentą (EEB) Nr. 1381/87, nustatantį išsamias žvejybos laivų ženklinimo ir jų dokumentacijos taisykles([8]), 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą([9]),1994 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1627/94, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl specialių žvejybos leidimų([10]), 1998 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti([11]), Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2347/2002, ir 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2187/2005 dėl žuvų išteklių apsaugos techninėmis priemonėmis Baltijos jūroje, Beltų ir Zundo sąsiauriuose, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1434/98 ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 88/98[12].10.  Siekiant užtikrinti pragyvenimą Bendrijos žvejams, svarbu leisti žvejoti šiuose žvejybos rajonuose nuo 2009 m. sausio 1 d. Atsižvelgiant į klausimo skubumą, būtina taikyti išimtį Protokolo dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijų steigimo sutarčių, I antraštinės dalies 3 straipsnyje nustatytam šešių mėnesių laikotarpiui,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis DalykasŠis reglamentas nustato giliavandenių žuvų rūšių ir Bendrijos žvejybos laivų metines žvejybos galimybes 2009 ir 2010 metais Bendrijos vandenų ir tam tikrų ne Bendrijos vandenų zonose, kuriose būtina riboti laimikį, ir konkrečias tų žvejybos galimybių panaudojimo sąlygas.2 straipsnis Apibrėžtys1. Šiame reglamente „gelminės žvejybos leidimas“ – tai žvejybos leidimas, minimas 2002 m. gruodžio 16 d. Reglamento (EB) Nr. 2347/2002 3 straipsnyje.2. Taikomos TJTT ir CECAF zonų apibrėžtys, pateiktos atitinkamai Reglamente (EEB) Nr. 3880/91 ir Reglamente (EB) Nr. 2597/95.3 straipsnis Žvejybos galimybių nustatymasGiliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybės Bendrijos laivams yra nustatytos priede.4 straipsnis Paskirstymas valstybėms narėmsPriede pateikiamos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos nepažeidžiant:a) pasikeitimų, kurie buvo atlikti pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį;b) išteklių perskirstymo pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 21 straipsnio 4 dalį, 32 straipsnio 2 dalį ir Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 23 straipsnio 4 dalį;c) papildomų iškrautų kiekių, kurie leidžiami pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį;d) neišnaudotų kiekių pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį;e) išskaitymų, atliekamų pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnį ir Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 23 straipsnio 4 dalį.5 straipsnisKvotų lankstumasReglamente (EB) Nr. 847/96 visos šio reglamento priede nurodytos kvotos yra laikomos „analitinėmis“ kvotomis.Tačiau Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalyje numatytos priemonės toms kvotoms netaikomos.6 straipsnisLaimikio ir priegaudos iškrovimo sąlygos11.  Išteklių, kurių žvejybos galimybės nustatytos šiuo reglamentu, žuvis galima laikyti laive arba iškrauti tik tais atvejais, kai jas sugavo kvotą turinčios ir jos neišeikvojusios valstybės narės laivai. Visi iškrautų žuvų kiekiai įskaitomi į kvotą.12.  Pirma pastraipa netaikoma laimikiui, sugautam vykdant mokslinius tyrimus pagal Reglamento (EEB) Nr. 850/89 43 straipsnį. Toks laimikis nėra įskaitomas į kvotą.7 straipsnisIslandiniai pjūklapilviai beriksai1. Islandinių pjūklapilvių beriksų žvejyba draudžiama tokiuose jūros rajonuose:a) jūros rajone, apibrėžtame rumbo linijų, nuosekliai sujungiančių šiuos taškus:57° 00' šiaurės platumos, 11° 00' vakarų ilgumos57° 00' šiaurės platumos, 8° 30' vakarų ilgumos55° 00' šiaurės platumos, 8° 30' vakarų ilgumos55° 00' šiaurės platumos, 11° 00' vakarų ilgumos57° 00' šiaurės platumos, 11° 00' vakarų ilgumosb) jūros rajone, apibrėžtame rumbo linijų, nuosekliai sujungiančių šiuos taškus:55º 30' šiaurės platumos, 15º 49' vakarų ilgumos53º 30' šiaurės platumos, 14º 11' vakarų ilgumos50º 30' šiaurės platumos, 14º 11' vakarų ilgumos50º 30' šiaurės platumos, 15º 49' vakarų ilgumosc) jūros rajone, apibrėžtame rumbo linijų, nuosekliai sujungiančių šiuos taškus:55º 00' šiaurės platumos, 13º 51' vakarų ilgumos55º 00' šiaurės platumos, 10º 37' vakarų ilgumos54º 15' šiaurės platumos, 10º 37' vakarų ilgumos53º 30' šiaurės platumos, 11º 50' vakarų ilgumos53º 30' šiaurės platumos, 13º 51' vakarų ilgumosŠie taškai, atitinkamos rumbo linijos ir laivo padėtis nustatomi pagal WGS84 standartą.2. Į 1 dalyje apibrėžtus rajonus įplaukę gelminės žvejybos leidimus turintys laivai gali laikyti laive islandinių pjūklapilvių beriksų, perkrauti juos ar tokią žvejybą užbaigę juos iškrauti tik tokiomis sąlygomis:a) tranzito metu visos denyje esančios žūklės priemonės yra sukrautos ir pririštos laikantis Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 20 straipsnio 1 dalyje nustatytų sąlygų;b) vidutinis greitis tranzito metu yra ne mažesnis nei 8 mazgai.3. Valstybės narės užtikrina, kad gelminės žvejybos leidimus turinčius laivus tinkamai kontroliuotų žvejybos stebėjimo centrai (toliau – ŽSC), kuriuose veikia sistema, nustatanti ir registruojanti į šio straipsnio 1 dalyje apibrėžtus rajonus įplaukiančius, juos kertančius ar iš jų išplaukančius laivus.8 straipsnis ĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Jis taikomas nuo 2009 m. sausio 1 d.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkasPRIEDAS1 dalisRūšių ir rūšių grupių apibrėžtis1. Šio priedo 2 dalyje esančiame sąraše žuvų ištekliai nurodomi išvardijant lotyniškus rūšių pavadinimus abėcėlės tvarka. Tačiau giliavandeniai rykliai yra šio sąrašo pradžioje. Šiame reglamente toliau pateikiama bendrinių pavadinimų ir lotyniškų pavadinimų atitikmenų lentelė:Bendrinis pavadinimas | Mokslinis pavadinimas |Juodoji kalavija | Aphanopus carbo |Beriksai | Beryx spp. |Bukasnukis ilgauodegis grenadierius | Coryphaenoides rupestris |Islandinis pjūklapilvis beriksas | Hoplostethus atlanticus |Melsvoji molva | Molva dypterigia |Raudonpelekis pagelas Siūlapelekė vėgėlė | Pagellus bogaraveo Phycis blennoides |2. Šiame reglamente „giliavandeniai rykliai“ reiškia šias išvardytas rūšis:Juodasis katryklis | (Apristuris spp.) |Rudasis trumpadyglis ryklys | (Centrophorus granulosus) |Pilkasis trumpadyglis ryklys | (Centrophorus squamosus) |Portugalinis baltaakis dygliaryklys | (Centroscymnus coelolepis) |Ilgašnipis baltaakis dygliaryklis | (Centrocymmus crepidater) |Paprastasis ilgasnukis dygliaryklis | (Deania calceus) |Paprastasis juodasis šunryklis | (Centroscyllium fabricii) |Šokoladinis dygliaryklis | (Dalatias licha) |Didysis juodasis dygliaryklis | (Etmopterus princeps) |Naktinis juodasis dygliaryklis | (Etmopterus spinax) |Juodažiotis pjūklauodegis katryklis | (Galeus melastomus) |Islandinis pjūklauodegis katryklis | (Galeus murinus) |Arktinis ryklys | (Somniosus microcephalus) |2 dalisMetinės žvejybos galimybės, taikomos Bendrijos laivams rajonuose, kuriose laimikis ribojamas pagal rūšis ir rajoną (tonomis gyvojo svorio)Visi rajonai yra TJTT parajoniai, jeigu nenurodyta kitaip.Rūšis: | Giliavandeniai rykliai | Zona: | V, VI, VII, VIII ir IX (Bendrijos vandenys ir trečiųjų šalių suverenitetui ar jurisdikcijai nepriklausantys vandenys) (DWS/56789-) |Metai | 2009 | 2010 |Vokietija | 20 | 0 |Ispanija | 93 | 0 |Estija | 1 | 0 |Prancūzija | 339 | 0 |Airija | 55 | 0 |Lietuva | 1 | 0 |Lenkija | 1 | 0 |Portugalija | 127 | 0 |Jungtinė Karalystė | 187 | 0 |EB | 824 | 0 |Rūšis: | Giliavandeniai rykliai | Zona: | X (Bendrijos vandenys ir trečiųjų šalių suverenitetui ar jurisdikcijai nepriklausantys vandenys) (DWS/10-) |Metai | 2009 | 2010 |Portugalija | 10 | 0 |EB | 10 | 0 |Rūšis: | Giliavandeniai rykliai ir Deania histricosa ir Deania profondorum | Zona: | XII (Bendrijos vandenys ir trečiųjų šalių suverenitetui ar jurisdikcijai nepriklausantys vandenys) (DWS/12-) |Metai | 2009 | 2010 |Ispanija | 17 | 0 |Prancūzija | 6 | 0 |Airija | 1 | 0 |Jungtinė Karalystė | 1 | 0 |EB | 25 | 0 |Rūšis: | Juodoji kalavija Aphanopus carbo | Zona: | I, II, III ir IV (Bendrijos vandenys ir trečiųjų šalių suverenitetui ar jurisdikcijai nepriklausantys vandenys) (BSF/1234-) |Metai | 2009 | 2010 |Vokietija | 4 | 4 |Prancūzija | 4 | 4 |Jungtinė Karalystė | 4 | 4 |EB | 13 | 13 |Rūšis: | Juodoji kalavija Aphanopus carbo | Zona: | V, VI, VII ir XII (Bendrijos vandenys ir trečiųjų šalių suverenitetui ar jurisdikcijai nepriklausantys vandenys) (BSF/56712-) |Metai | 2009 | 2010 |Vokietija | 30 | 25 |Ispanija | 147 | 125 |Estija | 14 | 12 |Prancūzija | 2 068 | 1 757 |Airija | 74 | 63 |Latvija | 96 | 82 |Lietuva | 1 | 1 |Lenkija | 1 | 1 |Jungtinė Karalystė | 147 | 125 |Kitos (1) | 8 | 7 | (1) |EB | 2 586 | 2 198 |(1) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuota žvejyba neleidžiama. |Rūšis: | Juodoji kalavija Aphanopus carbo | Zona: | VIII, IX ir X (Bendrijos vandenys ir trečiųjų šalių suverenitetui ar jurisdikcijai nepriklausantys vandenys) (BSF/8910-) |Metai | 2009 | 2010 |Ispanija | 10 | 9 |Prancūzija | 27 | 23 |Portugalija | 3 363 | 2 858 |EB | 3 400 | 2 890 |Rūšis: | Juodoji kalavija Aphanopus carbo | Zona: | CECAF 34.1.2. Bendrijos vandenys ir trečiųjų šalių suverenitetui ar jurisdikcijai nepriklausantys vandenys (BSF/C3412-) |Metai | 2009 | 2010 |Portugalija | 3 642 | 3 642 |EB | 3 642 | 3 642 |Rūšis | Beriksai | Zona: | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV (Bendrijos vandenys ir trečiųjų šalių suverenitetui ar jurisdikcijai nepriklausantys vandenys) (ALF/3X14-) |Beryx spp. |Metai | 2009 | 2010 |Ispanija | 74 | 74 |Prancūzija | 20 | 20 |Airija | 10 | 10 |Portugalija | 214 | 214 |Jungtinė Karalystė | 10 | 10 |EB | 328 | 328 |Rūšis: | Bukasnukis ilgauodegis grenadierius | Zona: | I, II, IV ir Va (Bendrijos vandenys ir trečiųjų šalių suverenitetui ar jurisdikcijai nepriklausantys vandenys) (RNG/1245A-) |Coryphaenoides rupestris |Metai | 2009 | 2010 |Danija | 2 | 2 |Vokietija | 2 | 2 |Prancūzija | 11 | 11 |Jungtinė Karalystė | 2 | 1 |EB | 17 | 17 |Rūšis: | Bukasnukis ilgauodegis grenadierius | Zona: | III (Bendrijos vandenys ir trečiųjų šalių suverenitetui ar jurisdikcijai nepriklausantys vandenys) (RNG/03-) |Coryphaenoides rupestris |Metai | 2009 | 2010 |Danija | 804 | 804 |Vokietija | 5 | 5 |Švedija | 41 | 41 |EB | 850 | 850 |Rūšis: | Bukasnukis ilgauodegis grenadierius | Zona: | Vb, VI, VII (Bendrijos vandenys ir trečiųjų šalių suverenitetui ar jurisdikcijai nepriklausantys vandenys) (RNG/5B67-) |Coryphaenoides rupestris |Metai | 2009 | 2010 |Vokietija | 7 | 6 |Estija | 57 | 49 |Ispanija | 63 | 54 |Prancūzija | 3 222 | 2 738 |Airija | 254 | 216 |Lietuva | 74 | 63 |Lenkija | 37 | 32 |Jungtinė Karalystė | 189 | 160 |Kitos (1) | 7 | 6 |EB | 3 910 | 3 324 |(1) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuota žvejyba neleidžiama. |Rūšis: | Islandinis pjūklapilvis beriksas | Zona: | VI (Bendrijos vandenys ir trečiųjų šalių suverenitetui ar jurisdikcijai nepriklausantys vandenys) (ORY/06-C.) |Hoplostethus atlanticus |Metai | 2009 | 2010 |Ispanija | 2 | 0 |Prancūzija | 11 | 0 |Airija | 2 | 0 |Jungtinė Karalystė | 2 | 0 |EB | 17 | 0 |Rūšis: | Islandinis pjūklapilvis beriksas | Zona: | VII (Bendrijos vandenys ir trečiųjų šalių suverenitetui ar jurisdikcijai nepriklausantys vandenys) (ORY/07-C.) |Hoplostethus atlanticus |Metai | 2009 | 2010 |Ispanija | 0 | 0 |Prancūzija | 50 | 0 |Airija | 15 | 0 |Jungtinė Karalystė | 0 | 0 |Kitos (1) | 0 | 0 | (1) |EB | 65 | 0 |(1) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuota žvejyba neleidžiama. |Rūšis: | Islandinis pjūklapilvis beriksas | Zona: | I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII ir XIV (Bendrijos vandenys ir trečiųjų šalių suverenitetui ar jurisdikcijai nepriklausantys vandenys) (ORY/1CX14C) |Hoplostethus atlanticus |Metai | 2009 | 2010 |Ispanija | 1 | 0 |Prancūzija | 9 | 0 |Airija | 2 | 0 |Portugalija | 2 | 0 |Jungtinė Karalystė | 1 | 0 |EB | 15 | 0 |Rūšis: | Melsvoji molva | Zona: | II, IV ir V (Bendrijos vandenys ir trečiųjų šalių suverenitetui ar jurisdikcijai nepriklausantys vandenys) (BLI/245-) |Molva dypterygia |Metai | 2009 | 2010 |Danija | 5 | 4 |Germany | 5 | 4 |Prancūzija | 28 | 25 |Airija | 5 | 4 |Jungtinė Karalystė | 18 | 15 |Kitos | 5 | 4 | (1) |EB | 66 | 56 |(1) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuota žvejyba neleidžiama. |Rūšis: | Melsvoji molva | Zona: | III (Bendrijos vandenys ir trečiųjų šalių suverenitetui ar jurisdikcijai nepriklausantys vandenys) (BLI/03-) |Molva dypterygia |Metai | 2009 | 2010 |Danija | 5 | 4 |Vokietija | 3 | 3 |Švedija | 5 | 4 |EB | 13 | 11 |Rūšis: | Raudonpelekis pagelas | Zona: | VI, VII ir VIII (Bendrijos vandenys ir trečiųjų šalių suverenitetui ar jurisdikcijai nepriklausantys vandenys) (SBR/678-) (1) |Pagellus bogaraveo |Metai | 2009 | 2010 |Ispanija | 204 | 172 |Prancūzija | 10 | 9 |Airija | 7 | 6 |Jungtinė Karalystė | 25 | 22 |Kitos | 7 | 6 | (2) |EB | 253 | 215 |(1) Būtina paisyti 33 cm (visas ilgis) minimalaus dydžio. (2) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuota žvejyba neleidžiama. |Rūšis: | Raudonpelekis pagelas | Zona: | IX (Bendrijos vandenys ir trečiųjų šalių suverenitetui ar jurisdikcijai nepriklausantys vandenys) (SBR/09-) (1) |Pagellus bogaraveo |Metai | 2009 | 2010 |Ispanija | 722 | 614 |Portugalija | 196 | 166 |EB | 918 | 780 |(1) Būtina paisyti 33 cm (visas ilgis) minimalaus dydžio. |Rūšis: | Raudonpelekis pagelas | Zona: | X (Bendrijos vandenys ir trečiųjų šalių suverenitetui ar jurisdikcijai nepriklausantys vandenys) (SBR/10-) (1) |Pagellus bogaraveo |Metai | 2009 | 2010 |Ispanija | 9 | 9 | (2) |Portugalija | 1 032 | 1 032 | (2) |Jungtinė Karalystė | 9 | 9 | (2) |EB | 1 050 | 1 050 | (2) |(1) Būtina paisyti 33 cm (visas ilgis) minimalaus dydžio. (2) 2009 m. gruodžio mėn. gali būti išnaudota iki 10 % 2010 m. kvotų. |Rūšis | Siūlapelekė vėgėlė | Zona: | I, II, III ir IV (Bendrijos vandenys ir trečiųjų šalių suverenitetui ar jurisdikcijai nepriklausantys vandenys) (GFB/1234-) |Phycis blennoides |Metai | 2009 | 2010 |Vokietija | 9 | 9 |Prancūzija | 9 | 9 |Jungtinė Karalystė | 13 | 13 |EB | 31 | 31 |Rūšis | Siūlapelekė vėgėlė | Zona: | V, VI ir VII (Bendrijos vandenys ir trečiųjų šalių suverenitetui ar jurisdikcijai nepriklausantys vandenys) (GFB/567-) |Phycis blennoides |Metai | 2009 | 2010 |Vokietija | 10 | 10 |Ispanija | 588 | 588 |Prancūzija | 356 | 356 |Airija | 260 | 260 |Jungtinė Karalystė | 814 | 814 |EB | 2 028 | 2 028 |Rūšis | Siūlapelekė vėgėlė | Zona: | VIII ir IX (Bendrijos vandenys ir trečiųjų šalių suverenitetui ar jurisdikcijai nepriklausantys vandenys) (GFB/89-) |Phycis blennoides |Metai | 2009 | 2010 |Ispanija | 242 | 242 |Prancūzija | 15 | 15 |Portugalija | 10 | 10 |EB | 267 | 267 |Rūšis | Siūlapelekė vėgėlė | Zona: | X ir XII (Bendrijos vandenys ir trečiųjų šalių suverenitetui ar jurisdikcijai nepriklausantys vandenys) (GFB/1012-) |Phycis blennoides |Metai | 2009 | 2010 |Ispanija | 9 | 9 |Portugalija | 36 | 36 |Jungtinė Karalystė | 9 | 9 |EB | 54 | 54 |[pic][pic][pic][1] (OL L 384, 2006 12 29, p. 28).[2] OL L 358, 2002 12 31, p. 59. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 865/2007 (OL 192, 2007 7 24, p. 1).[3] OL L 351, 2002 12 28, p. 6. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2269/2004 (OL L 396, 2004 12 31, p. 1)[4] OL L 115, 1996 5 9, p. 3. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 338/2008 (OL L 107, 2008 4 17, p. 1).[5] OL L 365, 1991 12 31, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 448/2005 (OL L 74, 2005 3 19, p. 5).[6] OL L 270, 1995 11 13, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).[7] OL L 276, 1983 10 10, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1804/2005 (OL L 290, 2005 11 4, p. 10).[8] OL L 132, 1987 5 21, p. 9.[9] OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1559/2007 (OL L 340, 2007 12 22, p. 8).[10] OL L 171, 1994 7 6, p. 7.[11] OL L 125, 1998 4 27, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2166/2005 (OL L 345, 2005 12 28, p. 5).[12] OL L 349, 2005 12 31, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 809/2007 (OL L 182, 2007 7 12, p. 1).


Svarbus teisinis pranešimas

|

52007PC0368

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1924/2006 dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą  /* KOM/2007/0368 galutinis - COD 2007/0128 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 28.6.2007KOM(2007) 368 galutinis2007/0128 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1924/2006 dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMA.SPasiūlymą sudaro du daliniai Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1924/2006 dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą 14 ir 28 straipsnių pakeitimai. Juo siekiama nustatyti tinkamą pereinamąjį laikotarpį, skirtą su vaikų vystymusi ir sveikata susijusiems teiginiams apie sveikatingumą.Tokio pobūdžio teiginiai apie sveikatingumą, kaip ir kiti teiginiai apie sveikatingumą ir maistingumą, jau vartojami Bendrijos rinkoje. Teiginiai apie maistingumą, kurie buvo vartojami valstybėje narėje iki 2006 m. sausio 1 d. pagal jiems taikomas nacionalines nuostatas ir kurie nėra įtraukti į Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 priedą, gali būti toliau vartojami trejus metus nuo to reglamento įsigaliojimo. Teiginiai apie sveikatingumą, išskyrus teiginius dėl vaikų vystymosi ir sveikatos, taip pat gali būti vartojami vadovaujantis pereinamojo laikotarpio nuostatomis, išdėstytomis to reglamento 28 straipsnio 5 ir 6 dalyse.Tačiau Reglamente (EB) Nr. 1924/2006 nėra numatyta panašių pereinamojo laikotarpio priemonių, skirtų teiginiams dėl vaikų vystymosi ir sveikatos. Taip atsitiko dėl to, kad reglamentas, priimtas taikant bendrojo sprendimo procedūrą, buvo įvairiai iš dalies keičiamas. Siekiant geriau apsaugoti vaikus buvo nuspręsta teiginius dėl jų vystymosi ir sveikatos traktuoti taip pat, kaip teiginius apie susirgimo pavojaus mažinimą (leidimų suteikimas). Šiam pakeitimui padaryti iš dalies pakeistos dvi nuostatos – įrašyti žodžiai „ir teiginiai dėl vaiko vystymosi ir sveikatos“ į reglamento 14 straipsnio, kuris reglamentuoja teiginius apie susirgimo pavojaus mažinimą, pavadinimą ir pirmą dalį. Todėl teiginiai dėl vaikų yra traktuojami kaip susirgimo pavojaus mažinimo teiginiai, kuriems pagal reglamentą pereinamasis laikotarpis nėra numatytas, kadangi tokie teiginiai pagal taisykles, kurios buvo taikomos prieš priimant reglamentą, nebuvo leidžiami.Pereinamojo laikotarpio priemonių dėl teiginių dėl vaikų vystymosi ir sveikatos nebuvimas lems tai, kad nuo reglamento taikymo pradžios (2007 m. liepos 1 d.) šie teiginiai apie maisto produktus, kurie bus pagaminti po šios datos, nebus leidžiami vartoti. Šiuo metu pereinamojo laikotarpio priemonės, skirtos teiginiams dėl vaikų vystymosi ir sveikatos, yra nustatytos tik 28 straipsnio 1 dalyje. Tai taikoma produktams, kurie bus pateikti į rinką arba paženklinti iki 2007 m. liepos 1 d. Pereinamasis laikotarpis bus taikomas produktams, kurie tiesiogine prasme yra ant lentynų arba jau paženklinti, bet nebus taikomas produktams, kurie bus pagaminti ir platinami po šios datos. Kai atsargos bus išnaudotos, rinkoje pritrūks produktų.Todėl siūloma nustatyti pereinamojo laikotarpio priemones, skirtas teiginiams dėl vaikų vystymosi ir sveikatos.Toks pereinamasis laikotarpis ir leidimų vartoti teiginius dėl vaikų vystymosi ir sveikatos suteikimo procesas užtikrins vartotojų grupės, kuriai jis yra skirtas, apsaugą ir suteiks ekonominės veiklos vykdytojams pakankamai laiko sklandžiai pereiti prie reglamento nuostatų vydymo.Pasiūlymas neturi jokio poveikio Europos bendrijos biudžetui.2007/0128 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1924/2006 dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumąEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[1],atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[2],atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[3],laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[4],kadangi:1.  Europos Parlamento ir Tarybos Reglamente (EB) Nr. 1924/2006 dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą nustatomos teiginių vartojimo ženklinant, pateikiant ir reklamuojant maisto produktus taisyklės.2.  Teiginiai apie sveikatingumą yra draudžiami, jei jie neatitinka Reglamente (EB) Nr. 1924/2006 nustatytų bendrųjų ir specialiųjų reikalavimų ir nėra įtraukti į Bendrijoje leidžiamų vartoti teiginių apie sveikatingumą sąrašus. Šie teiginių apie sveikatingumą sąrašai dar turi būti sudaryti laikantis tame reglamente išsamiai aprašytos tvarkos. Todėl šie sąrašai neįsigalios iki 2007 m. liepos 1 d., kai bus pradėtas taikyti reglamentas.3.  Dėl šios priežasties Reglamente (EB) Nr. 1924/2006 nustatytos pereinamojo laikotarpio priemonės, skirtos teiginiams apie sveikatingumą, išskyrus susijusias su teiginiais apie susirgimo pavojaus mažinimą bei teiginiais dėl vaikų vystymosi ir sveikatos.4.  Dėl teiginių apie sveikatingumą, nurodančių susirgimo pavojaus mažinimą, pereinamojo laikotarpio priemonių nereikėjo. Dėl teiginių, nurodančių susirgimo prevenciją, gydymą ir išgydymą, draudimo pagal Direktyvą 2000/13/EB ir naujos teiginių apie susirgimo pavojaus mažinimą kategorijos įvedimo pagal Reglamentą (EB) Nr. 1924/2006 produktai su šiais teiginiais neturėtų patekti į Bendrijos rinką.5.  Teiginių dėl vaikų vystymosi ir sveikatos kategorija buvo įrašyta viename paskutinių Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 priėmimo procedūros etapų ir nenumatyta pereinamojo laikotarpio priemonių. Tačiau produktų su šiais teiginiais jau yra Bendrijos rinkoje.6.  Siekiant išvengti rinkos sutrikimų yra tikslinga numatyti taikyti teiginiams dėl vaikų vystymosi ir sveikatos tas pačias pereinamojo laikotarpio priemones kaip ir kitiems teiginiams apie sveikatingumą.7.  Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1924/2006.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamentas (EB) Nr. 1924/2006 iš dalies keičiamas taip:(1) 14 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:‘1. Nepaisant Direktyvos 2000/13/EB 2 straipsnio 1 dalies b punkto nuostatų, šie teiginiai gali būti pateikiami, jei šio reglamento 15, 16, 17 ir 19 straipsniuose nustatyta tvarka buvo suteiktas leidimas įtraukti juos į leistinų teiginių Bendrijos sąrašą kartu su visomis būtinomis šių teiginių vartojimo sąlygomis:a) teiginiai apie susirgimo pavojaus mažinimą,b) teiginiai dėl vaikų vystymosi ir sveikatos.“(2) 28 straipsnio 6 dalies įžanginis sakinys pakeičiamas taip:„Kitiems teiginiams apie sveikatingumą, nenurodytiems 13 straipsnio 1 dalies a punkte ir 14 straipsnio 1 dalies a punkte, kurie buvo vartojami laikantis nacionalinių nuostatų iki šio reglamento įsigaliojimo datos, taikomos šios sąlygos:“2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja 2007 m. liepos 1 d.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas [1] OL C […], […], p. […].[2] OL C […], […], p. […].[3] OL C […], […], p. […].[4] OL C […], […], p. […].


Svarbus teisinis pranešimas

|

52006PC0737

Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 3030/93 dėl tam tikrų tekstilės gaminių importo iš trečiųjų šalių bendrųjų taisyklių  /* KOM/2006/0737 galutinis - ACC 2006/0242 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 28.11.2006KOM(2006)737 galutinis2006/0242 (ACC)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 3030/93 dėl tam tikrų tekstilės gaminių importo iš trečiųjų šalių bendrųjų taisyklių(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS |110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Nuo 2007 m. sausio 1 d. prie Europos Sąjungos prisijungs dvi naujosios valstybės narės – Rumunija ir Bulgarija. Stojimo akto 6 straipsnio 7 dalyje nustatyta, kad atsižvelgiant į naujųjų valstybių naujųjų valstybių narių stojimą į Bendriją reikia koreguoti Bendrijos taikomas kiekybines normas tekstilės gaminių ir drabužių importui. Todėl kiekybinės normos, taikomos tam tikrų tekstilės gaminių importui iš trečiųjų šalių į išsiplėtusią Bendriją, turi būti atitinkamai koreguojamos, kad būtų galima jas taikyti faktiniam importui į naująsias valstybes nares. Dėl to būtina iš dalies keisti Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3030/93. |120 | Bendrosios aplinkybės Tam, kad Bendrijos plėtra nevaržytų prekybos išsiplėtusioje ES, tikslinga koreguoti kvotas. Naudojamoje metodikoje atsižvelgiama į tradicinį importą į naująsias valstybes nares, kaip ES darė per ankstesnę plėtrą. |130 | Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos OL L 79, 2004 3 17, p. 1, OL L 177, 2005 7 8, p. 19, OL L 7, 2006 1 12, p. 8. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su interesuotosiomis šalimis |219 | Vykstant plėtros procesui oficialios konsultacijos nėra būtinos. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |229 | Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |230 | Poveikio vertinimas Poveikio vertinimo neprireikė, nes reglamentas yra Plėtros sprendimo tiesioginė pasekmė. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |305 | Siūlomų veiksmų santrauka Pasiūlymas yra Reglamento (EEB) Nr. 3030/93 dėl tam tikrų tekstilės gaminių importo iš trečiųjų šalių bendrųjų taisyklių dalinis pakeitimas. Šis dalinis pakeitimas privalo įsigalioti 2007 m. sausio 1 d. |310 | Teisinis pagrindas EB steigimo sutarties 133 straipsnis. |Pasirinkta priemonė |341 | Siūloma priemonė: reglamentas. |342 | Kitos priemonės būtų netinkamos dėl šios (-ių) priežasties (-čių). Kitos priemonės būtų netinkamos, nes nėra kitų priemonių Reglamentui (EEB) Nr. 3030/93 iš dalies keisti. |POVEIKIS BIUDžETUI |409 | Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. |1.  2006/0242 (ACC)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 3030/93 dėl tam tikrų tekstilės gaminių importo iš trečiųjų šalių bendrųjų taisykliųEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:(1) Nuo 2007 m. sausio 1 d. prie Europos Sąjungos prisijungs dvi naujosios valstybės narės – Rumunija ir Bulgarija. Stojimo akto 6 straipsnio 7 dalyje nustatyta, kad atsižvelgiant į naujųjų valstybių narių stojimą į Bendriją reikia koreguoti Bendrijos taikomas kiekybines normas tekstilės gaminių ir drabužių importui. Todėl kiekybinės normos, taikomos tam tikrų tekstilės gaminių importui iš trečiųjų šalių į išsiplėtusią Bendriją turėtų būti atitinkamai koreguojamos, kad būtų galima jas taikyti importui į dvi naująsias valstybes nares. Dėl to būtina iš dalies keisti 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3030/93 dėl tam tikrų tekstilės gaminių importo iš trečiųjų šalių bendrųjų taisyklių[1].(2) Tam, kad Bendrijos plėtra nevaržytų prekybos, iš dalies keičiant kiekį, tikslinga naudoti metodiką, kuria, koreguojant naujas kvotas, atsižvelgdama į tradicinį importą į naująsias valstybes nares. Naudojant formulę, kurią sudaro pastarųjų trejų metų trečiųjų šalių kilmės importo į dvi naująsias valstybes nares vidurkis, tinkamai įvertinami šie istoriniai srautai. 2003–2005 metai buvo pasirinkti kaip patys reikšmingiausi, nes atspindi naujausius turimus duomenis apie dviejų naujųjų valstybių narių tekstilės ir drabužių importą.(3) Todėl reikėtų iš dalies keisti Reglamento (EEB) Nr. 3030/93 V ir VII priedus, kad juose būtų pateiktos nuo plėtros pradžios, t. y. nuo 2007 m. sausio 1 d. taikomos kvotos.(4) Visos Reglamento (EEB) Nr. 3030/93 nuostatos turėtų būti pritaikytos, kad jas būtų galima taikyti importui į dvi naująsias valstybes nares. Todėl naujųjų valstybių narių inicialai turi būti įtraukti į III priedą.(5) Todėl atitinkamai reikėtų iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 3030/93,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamentas (EEB) Nr. 3030/93 iš dalies keičiamas taip:1. 2 straipsnio 9 dalis pakeičiama taip:„9. Išleidžiant į laisvą apyvartą tekstilės gaminius vienoje iš 2007 m. sausio 1 d. į Europos Bendrijas stojančiųjų naujųjų valstybių narių, t. y. Rumunijoje ir Bulgarijoje, kuriems Bendrijoje taikomos kiekybinės normos arba priežiūra, ir kurie yra atvežti iki 2007 m. sausio 1d. ir atgabenami į 2 naująsias valstybes nares 2007 m. sausio 1 d. ar vėliau, pateikiamas importo leidimas. Toks importo leidimas išduodamas iš karto ir be atitinkamos valstybės narės kompetentingų institucijų taikomo kiekybinio apribojimo, pateikus tinkamą įrodymą, pavyzdžiui, važtaraštį, įrodantį, kad gaminiai buvo atvežti iki 2007 m. sausio 1 d.Apie šias licencijas pranešama Komisijai.“2. 5 straipsnio antroji pastraipa pakeičiama taip:„Išleidžiant į laisvą apyvartą tekstilės gaminius, išsiųstus iki 2007 m. sausio 1 d. perdirbti už Bendrijos ribų iš vienos iš valstybių narių, stojančiųjų į Europos Sąjungą 2007 m. sausio 1 d., ir tą pačią dieną ar vėliau reimportuotus į tą pačią valstybę narę, jiems, pateikus tinkamą įrodymą, pavyzdžiui eksporto deklaraciją, netaikomos kiekybinės normos arba importo leidimo reikalavimai. Atitinkamos valstybės narės kompetentingos institucijos pateikia Komisijai informaciją apie tokį importą.“3. III priedo 28 straipsnio 6 dalies antroji įtrauka pakeičiama taip:-  „dvi raidės, identifikuojančios paskirties valstybę narę arba tokių valstybių narių grupę:-  AT = Austrija-  BG = Bulgarija-  BL = Beneliuksas-  CY = Kipras-  CZ = Čekijos Respublika-  DE = Vokietijos Federacinė Respublika-  DK = Danija-  EE = Estija-  GR = Graikija-  ES = Ispanija-  FI = Suomija-  FR = Prancūzija-  GB = Jungtinė Karalystė-  HU = Vengrija-  IE = Airija-  IT = Italija-  LT = Lietuva-  LV = Latvija-  MT = Malta-  PL = Lenkija-  PT = Portugalija-  RO = Rumunija-  SE = Švedija-  SI = Slovėnija-  SK = Slovakija.“4. V priedas pakeičiamas tekstu, pateiktu šio reglamento priedo A dalyje.5. VII priedo lentelė pakeičiama lentele, pateikta šio reglamento priedo B dalyje.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja 2007 m. sausio 1 d.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje, [...]Tarybos varduPirmininkasPRIEDASA DALISV priedas pakeičiamas taip:„V PRIEDASBENDRIJOS KIEKYBINĖS NORMOSTaikoma 2007 m.(Išsamus prekių aprašymas pateiktas I priede) | Bendrijos kiekybinės normos |Trečioji šalis | Kategorija | Vienetas | 2007 m. |BALTARUSIJA | IA GRUPĖ |1 | tonos | 1 586 |2 | tonos | 6 643 |3 | tonos | 242 |IB GRUPĖ |4 | 1 000 vienetų | 1 839 |5 | 1 000 vienetų | 1 105 |6 | 1 000 vienetų | 1 705 |7 | 1 000 vienetų | 1 377 |8 | 1000 vienetų | 1 160 |IIA GRUPĖ |9 | tonos | 363 |20 | tonos | 329 |22 | tonos | 524 |23 | tonos | 255 |39 | tonos | 241 |IIB GRUPĖ |12 | 1 000 porų | 5 959 |13 | 1 000 vienetų | 2 651 |15 | 1 000 vienetų | 1 726 |16 | 1 000 vienetų | 186 |21 | 1 000 vienetų | 930 |24 | 1 000 vienetų | 844 |26/27 | 1 000 vienetų | 1 117 |29 | 1 000 vienetų | 468 |73 | 1 000 vienetų | 329 |83 | tonos | 184 |IIIA GRUPĖ |33 | tonos | 387 |36 | tonos | 1 312 |37 | tonos | 463 |50 | tonos | 207 |IIIB GRUPĖ |67 | tonos | 359 |74 | 1 000 vienetų | 377 |90 | tonos | 208 |IV GRUPĖ |115 | tonos | 268 |117 | tonos | 2 312 |118 | tonos | 471 |KINIJA | IA GRUPĖ |2 (įskaitant 2a) | tonos | 70 636 |IB GRUPĖ |4[2] | 1 000 vienetų | 595 624 |5 | 1 000 vienetų | 220 054 |6 | 1 000 vienetų | 388 528 |7 | 1 000 vienetų | 90 829 |IIA GRUPĖ |20 | tonos | 18 518 |39 | tonos | 14 862 |IIB GRUPĖ |26 | 1 000 vienetų | 29 736 |31 | 1 000 vienetų | 250 209 |IV GRUPĖ |115 | tonos | 5 347 |V priedo A priedėlisKategorija | Trečioji šalis | Pastabos |4 | Kinija | Siekiant užskaityti eksportą nustatytoms kiekybinėms normoms, penkių drabužių (išskyrus kūdikių drabužius), kurių didžiausias komercinis dydis yra 130 cm trejiems drabužiams, kurių komercinis dydis yra didesnis kaip 130 cm, perskaičiavimo kursas gali būti taikomas iki 5 proc. nustatytos kiekybinės normos. Šių gaminių eksporto licencijos 9 langelyje turi būti įrašyta: „ Perskaičiavimo kursas taikomas drabužiams, kurių komercinis dydis yra ne didesnis nei 130 cm.“ |“B DALISVII priede lentelė pakeičiama taip:„LENTELĖBENDRIJOS KIEKYBINĖS NORMOSPAGAL LAIKINOJO IŠVEŽIMO PERDIRBTI PROCEDŪRĄ REIMPORTUOTOS PREKĖS(Išsamus prekių aprašymas pateiktas I priede) | Bendrijos kiekybinės normos |Trečioji šalis | Kategorija | Vienetas | 2007 m. |BALTARUSIJA | IB GRUPĖ |4 | 1 000 vienetų | 5 796 |5 | 1 000 vienetų | 8 079 |6 | 1 000 vienetų | 10 775 |7 | 1 000 vienetų | 8 088 |8 | 1 000 vienetų | 2 754 |IIB GRUPĖ |12 | 1 000 porų | 5 445 |13 | 1 000 vienetų | 853 |15 | 1 000 vienetų | 4 723 |16 | 1 000 vienetų | 962 |21 | 1 000 vienetų | 3 142 |24 | 1 000 vienetų | 809 |26/27 | 1 000 vienetų | 3 938 |29 | 1 000 vienetų | 1 596 |73 | 1 000 vienetų | 6 119 |83 | tonos | 813 |IIIB GRUPĖ |74 | 1 000 vienetų | 1 067 |KINIJA | IB GRUPĖ |4 | 1 000 vienetų | 450 |5 | 1 000 vienetų | 977 |6 | 1 000 vienetų | 3 589 |7 | 1 000 vienetų | 970 |IIB GRUPĖ |26 | 1 000 vienetų | 1 707 |31 | 1 000 vienetų | 13 681 |“[1] OL L 275, 1993 11 8, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 35/2006 (OL L 7, 2006 1 12, p. 8).[2] Žr. A priedėlį.


title: Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas įsteigiantis Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą {SEK(2006) 274} {SEK(2006) 314} {SEK(2006) 315}

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52006PC0091

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 1.3.2006KOM(2006) 91 galutinis2006/0033 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASįsteigiantis Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą(pateikta Komisijos) {SEK(2006) 274}{SEK(2006) 314}{SEK(2006) 315}AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. PASIūLYMO APLINKYBėS1.1. Bendrosios aplinkybėsAtviresnė rinka ir didesnė tarptautinė konkurencija teikia didesnių galimybių ekonominiam dinamiškumui, konkurencingumui ir aukštos kokybės darbo vietų kūrimui. Tačiau darbo vietų praradimas mažiau konkurencinguose sektoriuose – neišvengiama prekybos atvėrimo ir globalizacijos pasekmė. Reiktų pripažinti, kad šias prisitaikymo išlaidas sąlygoja prekybos atvėrimas ir spręsti šį klausimą pasitelkiant atitinkamas politikos ir finansines priemones.Matoma aiški asimetrija tarp bendros atvirumo naudos, kuri nėra visiškai akivaizdi ir dažnai išryškėja tik po kurio laiko, ir neigiamo poveikio, kuris yra labiau apčiuopiamas ir sutelktas į konkrečius asmenis bei regionus. Remiantis neseniai atliktų tyrimų ir tarptautinių institucijų duomenimis, jei į šią asimetriją nebus tinkamai atsižvelgta ir nekovojama, visuomenė gali susidaryti neigiamą nuomonę apie globalizaciją ir dėl to mažiau remti prekybos liberalizavimą ir rinkos atvėrimą.Europos Sąjungoje visuotinai pripažįstamas poreikis kovoti su esminių struktūrinių pokyčių pasaulio prekyboje neigiamais padariniais, ypač atsižvelgiant į tuos piliečius, kurių užimtumui ir pragyvenimui išaugusi konkurencija ir rinkų atvėrimas kelia rimtą pavojų.Tai būtina atsižvelgiant į teisingumą ir solidarumą − esmines Sąjungos bendruomenines vertybes, ir europinę dimensiją, nes Bendrija atsakinga už išorės prekybos politiką ir sprendimus, kurių pasekmės − išaugusi prekyba ir prekybos liberalizavimas. Todėl logiška, kad Europos Sąjunga turi finansuoti vykdomos politikos išlaidas, ypač prekybos politikos srityje, kuri nors ir teikia bendros naudos Europos ekonomikai ir užimtumui, bet taip pat yra darbo jėgos pertekliaus priežastis. Tai būtina ir veiksmingumo požiūriu, kadangi priemonės, kuriomis siekiama greičiau grąžinti asmenis į darbo rinką, gali palengvinti ir paspartinti tam tikrus pokyčius, pavyzdžiui, sumažinti nedarbo laikotarpių trukmę ir išspręsti nepakankamo žmogiškojo kapitalo naudojimo problemą.1.2. Pasiūlymo pagrindasNeseniai Komisijos ataskaitoje „Europos vertybės globalizuotame pasaulyje“[1] buvo pabrėžta rinkų atvėrimo ir išaugusios tarptautinės konkurencijos nauda bei būtinybė „ padėti asmenims kuriant teisingą politiką, skirtą paremti tuos, kurių darbo vietos nyksta, ir padėti jiems greitai rasti naują darbą “.Atsižvelgdamas į tai, Komisijos pirmininkas J. M. Barroso pasiūlė įsteigti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą[2], toliau − EGF. Fondas būtų Europos atsakas siekiant padėti prisitaikyti prie globalizacijos padarinių, ir rinkos atvirumo teikiamais privalumais besinaudojančiųjų solidarumo ženklas tai nedidelei grupei asmenų, kurie netikėtai praranda darbą.2005 m. gruodžio 15−16 d. Europos Vadovų Taryboje valstybių ir vyriausybių vadovai susitarė įsteigti Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą, „ skirtą teikti papildomą paramą darbuotojams, atleistiems mažinant darbo vietas dėl esminių struktūrinių pokyčių pasaulio prekyboje, padėti jiems persikvalifikuoti ir rasti darbą . Fondo lėšos bus naudojamos pagal griežtus kriterijus, atsižvelgiant į ekonomikos sutrikdymo mastą ir poveikį vietos, regioninei ar šalies ekonomikai “.Atsižvelgiant į tai, kad dėl prekybos pokyčių prarandamos darbo vietos ir patiriamos ypač didelės išlaidos, iškyla būtinybė teikti tikslingą prisitaikymo pagalbą. Valstybės narės pirmiausia privalo kovoti su neigiamais prisitaikymo prie prekybos pokyčių padariniais, tačiau ES turėtų skirti konkrečiai tuo tikslu sukurtą priemonę darbuotojams, atleistiems dėl prekybos pokyčių, turinčių poveikio visai Europai (savo mastu ir padariniais), remti.1.3. Pasiūlymo tikslaiEGF tikslas − parodyti Europos Sąjungos solidarumą su darbuotojais, kurie buvo atleisti dėl prekybos liberalizavimo. EGF parama bus skiriama žmonėms, t. y. darbuotojams, vadovaujantis teritoriniu principu. Daugiausia paramos bus skiriama atleistiems darbuotojams tose vietovėse, kurias labiausiai paveikė pasaulio prekybos pokyčių sąlygotas ekonomikos sutrikdymas. Ekonomikos sutrikdymas galimas visose valstybėse narėse, nepriklausomai nuo šalies dydžio, todėl EGF parama gali naudotis darbuotojai visose valstybėse narėse.Konkrečiai EGF teiks paramą, kai dėl esminių struktūrinių pokyčių pasaulio prekyboje kyla rimtų ekonomikos sutrikdymų, pavyzdžiui, veikla perkeliama į trečiąsias šalis, labai auga importas arba laipsniškai mažėja ES rinkos dalis konkrečiame sektoriuje. EGF parama siekiama grąžinti nukentėjusius asmenis į darbo rinką, naudojantis esamomis ir naujomis užimtumo galimybėmis bei mažinant atitinkamų darbuotojų, regionų ir savivaldybių prisitaikymo išlaidas.Remiantis keliais empiriniais tyrimais, dėl prekybos pokyčių darbo netekę asmenys patiria didesnes prisitaikymo išlaidas nei kiti darbą praradę asmenys. Darbuotojų, praradusių darbą tarptautiniu lygiu labai konkurencinguose sektoriuose, darbo paieška užtrunka ilgiau, o vėl įsidarbinę jie gauna mažesnį atlyginimą nei kitų sektorių darbuotojai. Tai pirmiausia susiję su tuo, kad dėl prekybos pokyčių darbo netekę darbuotojai dažniausiai yra vyresnio amžiaus ir neturi naujoms užimtumo galimybėms reikalingo išsilavinimo bei įgūdžių.Kadangi dėl prekybos pokyčių darbo netekę darbuotojai gali susidurti su didesniais prisitaikymo sunkumais nei kiti darbuotojai, būtų reikalinga ir veiksminga skirti tikslingas paramos priemones ir teikti grąžinimo į darbo rinką paslaugas tais atvejais, kai prekybos pokyčiai neproporcingai paveikia konkrečius regionus ir sąlygoja didelį darbuotojų atleidimų skaičių vietos darbo rinkose, kuriose dėl šios priežasties lieka mažas darbo vietų pasirinkimas.Dėl prekybos pokyčių atleistų darbuotojų prisitaikymo išlaidos yra didesnės tose vietovėse, kurios yra labai priklausomos nuo nykstančių sektorių ir profesijų. Tikslinga parama ypač aktuali, kai visi sektoriai patiria prekybos ir investicijų liberalizavimo poveikį, ypač tais atvejais, kai smarkiai paveikiami jau ir taip nuosmukį patiriančių regionų nykstantys sektoriai. Todėl pagrindinis EGF paramos skyrimo kriterijus bus tai, kokį poveikį darbuotojų atleidimas tam tikroje įmonėje ar sektoriuje sukels tam regionui.EGF paramos skyrimo kriterijai turėtų būti griežti, skaidrūs ir išmatuojami, kad būtų užtikrinta objektyvi paraiškų atranka. EGF paramą vienodomis sąlygomis gali gauti visų rūšių įmonių darbuotojai, kadangi pasaulio prekybos pokyčiai veikia tiek tarptautines ir nacionalines, tiek mažas ir vidutines įmones (MVĮ).Atsižvelgiant į permainingo ir nenuspėjamo pobūdžio veiksnius, kuriais remiantis bus imamasi veiksmų pagal šią naują priemonę, šiame reglamente turėtų būti numatyta galimybė koreguoti kriterijus, ypač intervencijos, kai tik bus įmanoma remtis EGF įgyvendinimo patirtimi. Persvarstant reglamentą turėtų būti įmanoma, prireikus, pakoreguoti EGF intervencijos kriterijus, siekiant užtikrinti, kad būtų tinkamai atsižvelgta į visų valstybių narių ypatumus, įskaitant santykinį jų darbo rinkų dydį.EGF teiks finansinę paramą vykdant veiksmus, kurie yra individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų, skirtų atleistiems dėl darbo vietų mažinimo darbuotojams reintegruotis į darbo rinką, suderinto paketo dalis. Šia parama siekiama finansuoti daug individualiems poreikiams pritaikytų paramos paslaugų, skirtų konkretiems atleistų darbuotojų poreikiams patenkinti. Taigi, šis paketas apims aktyvias priemones, pavyzdžiui, pagalbą ieškant darbo, ir laikinas pašalpas darbuotojams. Patirtis rodo, kad papildomos priemokos darbuotojams, skirtos užtikrinti, kad darbas apsimokėtų, labai veiksmingai skatina dalyvavimą darbo rinkoje, jei yra derinamos su aktyvia darbo rinkos politika.Tokiu būdu EGF siekia padėti kurti lankstumo ir užimtumo garantijų ( angl . flexicurity) sąlygas ES: pusiausvyrą tarp lankstumo ir užimtumo garantijų, kuria siekiama gerinti žmonių galimybes rasti darbą ir naudoti naujus įgūdžius, tuo pačiu metu skatinant lankstumą, reikalingą naujiems globalizacijos sunkumams spręsti.EGF parama papildys valstybių narių pastangas nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygiu. EGF neteiks paramos įmonėms, patyrusioms neigiamą globalizacijos poveikį, o EGF teikiama finansinė parama nepakeis įmonių įsipareigojimų, numatytų nacionalinėje teisėje ar kolektyvinėse sutartyse.EGF imsis veiksmų tik valstybės narės prašymu. Kai ES vienu metu uždaromi keli tarptautinės įmonės filialai, EGF gali gauti paraiškų dėl paramos iš kelių susijusių valstybių narių; Komisija išnagrinės kiekvieną paraišką atskirai ir nuspręs, ar ji atitinka EGF paramos skyrimo kriterijus ir sąlygas.Pagal Direktyvos 75/129/EEB[3] 1 ir 3 straipsnius paskelbus apie numatomus atleidimus, atleidžiami darbuotojai iš karto gali gauti paramą. Nors kiekvienos EGF intervencijos atveju bus reikalingas Tarybos ir Europos Parlamento, veikiančių kaip Bendrijos biudžeto valdymo institucija, konkretus sprendimas, paraišką teikianti valstybė narė, nelaukdama, kol bus priimtas sprendimas dėl finansavimo arba, kol bus atliktas numatytas mokėjimas, gali pati imtis skubių veiksmų. Todėl individualiems poreikiams pritaikytas paslaugas atleistiems darbuotojams būtų galima pradėti teikti anksčiau nei atleidimas įvyksta faktiškai (šį laikotarpį nustato ES ir nacionaliniai teisės aktai) − nuo paskelbimo apie numatomą atleidimą dienos.1.4. Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisEuropos Sąjunga, atsakydama į globalizacijos ir prekybos prisitaikymo teikiamas galimybes ir iššūkius, stengiasi teigiamai valdyti pokyčius šiais būdais: Lisabonos strategija nustato modernizavimo ir reformų sistemą, kuria siekiama augimo ir užimtumo. Pagal Europos Sąjungos finansines priemones, ypač struktūrinius fondus, vis daugiau dėmesio skiriama šiems tikslams įgyvendinti; įtraukiant socialinius partnerius į savarankišką socialinį dialogą stiprinama partnerystė.Struktūriniai fondai remia strateginį požiūrį ir stiprina žmogiškąjį bei fizinį kapitalą septynerių metų programavimo ciklo vidutinės trukmės ir ilgalaikėje perspektyvoje. Europos socialinis fondas (ESF) teikia pirmenybę veiksmams, kuriais siekiama numatyti pokyčius, prisitaikyti prie jų ir geriau jiems pasirengti, didinant darbuotojų ir įmonių gebėjimą prisitaikyti, sudarant geresnes įsidarbinimo sąlygas, remiant aktyvesnį dalyvavimą darbo rinkoje, skatinant socialiai remtinų žmonių socialinę integraciją, kovojant su diskriminacija ir skatinant partnerystes vykdant reformas. Pagal naują mokymosi visą gyvenimą programą (2007−2013 m.), ypač Leonardo da Vinci paprogramę, bus plėtojamos naujoviškos mokymosi priemonės, siekiant atitikti konkrečių įgūdžių reikalavimus.Naujasis fondas papildo jau esamas politikos kryptis ir finansines priemones, įskaitant Bendrijos politikos kryptis, kuriomis siekiama numatyti ir remti restruktūrizavimą. Vis dėlto, priešingai nei pastarasis, EGF apjungia teritorinį aspektą su konkrečia ir tikslinga pagalba, skiriama individualiai paramai padėti reintegruotis į rinką tiems darbuotojams, kurie patyrė neigiamą tarptautinės prekybos raidos poveikį.Pagal Bendrijos politikos kryptis, ypač sanglaudos politiką, vykdomų veiksmų dubliavimo bus išvengta remiantis keliomis nuostatomis, kuriomis aiškiai nustatoma priemonės apimtis, pašalinant dvigubo finansavimo galimybę ir numatant derinti iš įvairių Bendrijos finansinių šaltinių teikiamą paramą, ir ši parama netaps valstybių narių mokamų nedarbo ar išankstinės pensijos išmokų pakaitalu.EGF siekia bendrai remti atleistus dėl darbo vietų mažinimo darbuotojus, tuo tarpu Komisija ir paraiškas teikiančios valstybės narės turėtų užtikrinti, kad EGF parama būtų naudojama laikantis Sutartyje nustatytų lyčių lygybės ir nediskriminavimo principų.2. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS2.1. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisEGF parama bus skiriama valstybėms narėms. Šiame reglamente pateikiamas valstybių narių požiūris, išdėstytas 2005 m. gruodžio 15−16 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo, kuriame buvo susitarta įsteigti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą, išvadose.Globalizacija platesniame ekonomikos restruktūrizavimo ir užimtumo kontekste jau kurį laiką yra dialogo, vykstančio tarp Komisijos ir socialinių partnerių, tema. 2005 m. kovo 31 d.[4] pagal Sutarties 138 straipsnio 3 dalį prasidėjo antrasis konsultacijų su socialiniais partneriais dėl įmonių restruktūrizavimo ir Europos darbų tarybomis etapas. Siekdama užtikrinti visapusišką socialinių partnerių dalyvavimą, Komisija įtrauks šį pasiūlymą į būsimų Socialinio dialogo komiteto ir Sektorių konferencijos posėdžių darbotvarkes.2.2. Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimasBuvo plačiai naudotasi Komisijos vidaus analize, pagrįsta prekybos, užimtumo ir sanglaudos politikos srityse atliktais tyrimais ir parengtomis ataskaitomis.2.3. Poveikio vertinimasBuvo atliktas poveikio vertinimas.Atlikus analizę padaryta išvada, kad iniciatyva ES lygiu įsteigti specialų fondą, skirtą atleistiems darbuotojams remti tais atvejais, kai dėl atleidimo tam tikras regionas patiria didelį neigiamą poveikį, yra sveikintina iniciatyva. EGF parama bus siekiama papildyti valstybių narių atitinkamu teritoriniu lygiu vykdomą veiklą. EGF parama turėtų būti teikiama individualiems poreikiams pritaikytų paramos paslaugų, skirtų patenkinti konkrečius atleistų darbuotojų poreikius, forma.3. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI3.1. Siūlomų veiksmų santraukaPasiūlymu siekiama įsteigti EGF, suteikiant Bendrijai galimybę teikti tikslingą paramą siekiant reintegruoti į darbo rinką darbuotojus, atleistus mažinant darbo vietų skaičių dėl esminių struktūrinių pokyčių pasaulio prekyboje.3.2. Teisinis pagrindasŠio reglamento teisinis pagrindas yra numatytas 159 straipsnio trečioje dalyje. Remdamasi 159 straipsnio 3 dalimi, laikydamasi 251 straipsnyje numatytos procedūros ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu bei Regionų komitetu, ir jei būtina imtis konkrečių su struktūriniais fondais nesusijusių veiksmų, Taryba gali imtis veiksmų, nepažeisdama kitose Bendrijos politikos kryptyse numatytų priemonių.Konkrečių su struktūriniais fondais nesusijusių veiksmų būtina imtis siekiant teikti tikslingą paramą darbuotojams, atleistiems dėl esminių struktūrinių pokyčių pasaulio prekyboje, kai regiono ar vietos ekonomika dėl to patiria didelį neigiamą poveikį. Padėdamas atleistiems prekybos sektoriaus darbuotojams reintegruotis į darbo rinką, Fondas stiprins ekonominę ir socialinę Europos Sąjungos sanglaudą.3.3. Subsidiarumas ir proporcingumasPagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą Bendrija gali imtis veiksmų siekdama skatinti solidarumo tikslus. Kadangi EGF yra valstybių narių solidarumo išraiška, Fondo tikslų neįmanoma pasiekti individualiais valstybių narių veiksmais.Priimant sprendimą dėl EGF finansavimo bus būtinas abiejų biudžeto valdymo institucijų susitarimas, todėl tokiu būdu bus parodomas Bendrijos ir valstybės narės solidarumas. Taigi, šio pasiūlymo dėka ES solidarumo tikslas taps labiau apčiuopiamas atleistiems darbuotojams ir apskritai visiems ES piliečiams.Pagal proporcingumo principą šio reglamento nuostatomis nesiekiama daugiau, nei būtina šiems tikslams pasiekti. Valstybėms narėms nustatyti įsipareigojimai atitinka poreikį padėti nukentėjusiems darbuotojams greitai reintegruotis į darbo rinką. Bendrijai ir nacionalinėms valdžios institucijoms tenkanti administracinė našta ribojama tiek, kiek reikalinga, kad Komisija galėtų atlikti savo įsipareigojimus vykdant Bendrijos biudžetą. Vertinimas bus atliekamas Komisijos iniciatyva ir už kurį ji bus atsakinga.Kadangi finansinė parama yra išmokama valstybės narės valdžios institucijoms, valstybė narė privalės pateikti finansinės paramos panaudojimą pagrindžiančią ataskaitą. Ypatingas dėmesys bus skiriamas siekiant užtikrinti, kad pagal galiojančias procedūras sprendimai galėtų būti priimami kaip galima greičiau.3.4. Pasirinkta priemonėŠis pasiūlymas turėtų tapti reglamentu. Kitokia priemonė bus netinkama, kadangi tikslą galima pasiekti tik tiesiogiai taikant teisinę priemonę.4. POVEIKIS BIUDžETUIDidžiausia EGF išlaidų suma − 500 mln. EUR per metus galiojančiomis kainomis. Pagal 2005 m. Europos Vadovų Tarybos išvadas ir laikantis tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir biudžeto sudarymo procedūros tobulinimo, dėl kurio turi susitarti Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija, daugiametėje finansinėje struktūroje nebus numatyta jokia speciali Fondui skirta nuostata; remdamasi pirmiau pateiktomis gairėmis, Komisija siūlo, kad nepanaudotų Fondo skiriamų lėšų lygis tam tikrais metais ( n metais) būtų apskaičiuojamas tokiu būdu:1. Pirmiausia, apskaičiuojamas skirtumas, likęs pagal praėjusių metų įsipareigojimų asignavimų bendrą aukščiausiąją ribą, t. y. skirtumas tarp visų daugiametėje finansinėje struktūroje numatytų įsipareigojimų asignavimų ir visų įsipareigojimų asignavimų, numatytų n - 1 metų biudžete;2. antra, jei pirmiau nurodyta suma nėra pakankama, apskaičiuojami praėjusių dvejų metų panaikinti įsipareigojimų asignavimai.Asignavimai mobilizuojami biudžeto pakeitimais, jei reikia, nurodant nustatytą sumą pirmiau išdėstytu būdu. Siekdama supaprastinti sprendimų priėmimo procesą, Komisija atitinkamai teiks pasiūlymus dalimis visais biudžetiniais metais.5. PAPILDOMA INFORMACIJA5.1. Peržiūros straipsnisPasiūlyme numatoma galimybė peržiūrėti sprendimą Komisijai pateikus pirmąją metinę ataskaitą, siekiant geriau atitikti šio reglamento 1 straipsnyje nustatytus tikslus ir taikymo sritį.2006/0033 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASįsteigiantis Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondąEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 159 straipsnio trečią dalį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[5],atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[6],atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[7],laikydamasi 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[8],kadangi:(1) Nepaisant bendrai teigiamo globalizacijos poveikio augimui ir užimtumui Bendrijoje, tikslinga įsteigti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (toliau − EGF), kurio pagalba Bendrija rodytų solidarumą su prekybos sektoriaus darbuotojais, atleistais mažinant darbo vietų skaičių dėl pasaulio prekybos pokyčių;(2) EGF turėtų teikti konkrečią vienkartinę pagalbą darbuotojams dėl rimto ekonomikos sutrikdymo nukenčiančiose vietovėse ar sektoriuose, siekdama palengvinti jų reintegraciją į darbo rinką;(3) Veiksmai pagal šį reglamentą turėtų būti nustatomi laikantis griežtų intervencijos kriterijų, susijusių su ekonomikos sutrikdymo ir jo poveikio tam tikram sektoriui ar geografinei vietovei mastu, taip siekiant užtikrinti, kad EGF finansinė parama būtų skiriama labiausiai nukentėjusioms Bendrijos vietovėms.(4) EGF remiami veiksmai turėtų būti nuoseklūs, suderinami su kitomis Bendrijos politikos kryptimis ir atitinkantys jos acquis .(5) Pagal šį reglamentą finansuojamai veiklai negali būti teikiama finansinė parama pagal kitas Bendrijos finansines priemones.(6) Bendrijos parama turėtų būti teikiama tik gavus nukentėjusios valstybės narės paraišką. Komisija turėtų užtikrinti, kad valstybių narių pateiktos paraiškos būtų vertinamos vienodai.(7) Siekiant palengvinti šio reglamento įgyvendinimą, išlaidos turėtų būti finansuojamos nuo tos dienos, kai valstybė narė pradeda teikti individualiems poreikiams pritaikytas paslaugas nukentėjusiems darbuotojams, pagal Direktyvą 75/129/EEB[9] paskelbus apie numatomus atleidimus. Siekiant greitai ir tikslingai spręsti darbuotojų reintegracijos į darbo rinką problemą, reikėtų nustatyti terminą EGF finansinės paramos panaudojimui.(8) Vis dėlto valstybė narė turėtų likti atsakinga už finansinės paramos įgyvendinimą ir Bendrijos lėšomis finansuojamų veiksmų valdymą ir kontrolę, kaip numatyta 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento[10]. Valstybė narė turėtų pagrįsti gautos finansinės paramos panaudojimą.(9) Kadangi būtinų veiksmų tikslų valstybės narės negali tinkamai pasiekti, ir dėl veiksmų masto ir poveikio juos galima geriau pasiekti Bendrijos lygiu, Bendrija gali priimti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu nesiekiama daugiau, nei būtina šiems tikslams pasiekti.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisDalykas ir taikymo sritis1. Šiuo reglamentu įsteigiamas Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas, toliau − EGF, siekiant suteikti Bendrijai galimybę remti dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos pokyčių mažinant darbo vietas atleistus darbuotojus, kai dėl jų atleidimo regiono ar vietos ekonomika patiria didelį neigiamą poveikį.2. Šis reglamentas nustato EGF veiklos taisykles, palengvinsiančias dėl prekybos pokyčių nukentėjusių darbuotojų reintegraciją į darbo rinką.2 straipsnisIntervencijos kriterijaiEGF finansinė parama teikiama, kai dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos pokyčių patiriamas didelis ekonomikos sutrikdymas, ypač smarkiai auga importas į ES, laipsniškai mažėja ES rinkos dalis tam tikrame sektoriuje arba veikla perkeliama į trečiąsias šalis ir dėl šių priežasčių:(a) įmonė atleidžia mažiausiai 1 000 darbuotojų, įskaitant darbuotojus, atleistus tiekėjų ar tolesnės gamybos grandies įmonėse, regione, kuriame pagal NUTS III lygį nedarbas yra didesnis nei ES ar šalies vidurkis;arba(b) per šešių mėnesių laikotarpį įmonė ar kelios įmonės kuriame nors sektoriuje mažindamos darbo vietas atleidžia mažiausiai 1 000 darbuotojų sektoriuje, kuris pagal NACE 2 lygį sudaro mažiausiai 1 % regioninio užimtumo pagal NUTS II lygį.3 straipsnisRemtini veiksmaiPagal šį reglamentą skiriama finansinė parama veiksmams, kurie yra individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų, skirtų atleistiems dėl darbo vietų mažinimo darbuotojams reintegruotis į darbo rinką, suderinto paketo dalis, įskaitant:(a) aktyvias darbo rinkos priemones, pavyzdžiui, pagalbą ieškant darbo, profesinį orientavimą, konkretiems poreikiams pritaikytą mokymą ir perkvalifikavimą, įskaitant IRT įgūdžius, pagalbą atleistiems asmenims įsidarbinti, verslumo skatinimą arba pagalbą dirbti savarankiškai;(b) specialius laikinus pajamų priedus, pavyzdžiui, pašalpas, gaunamas darbo paieškos metu, mobilumo pašalpas, išmokas asmenims, lankantiems kursus; ir laikinas atlyginimų priemokas vyresniems nei 50 metų darbuotojams, sutinkantiems grįžti į darbo rinką už mažesnį atlyginimą.4 straipsnisFinansinės paramos tipasVadovaudamasi valstybių narių ir Komisijos bendro valdymo principu Komisija skiria vienkartinę išmoką pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 53 straipsnio 1 dalies b punktą ir 5 bei 6 dalis.5 straipsnisParaiškos1. Per dešimties savaičių laikotarpį nuo tos dienos, kai įvykdomos 2 straipsnyje nustatytos sąlygos pasinaudoti EGF parama, valstybė narė teikia paraišką Komisijai EGF paramai gauti.2. Paraiškoje nurodoma ši informacija:(a) Atleidimų dėl darbo vietų mažinimo ir esminių struktūrinių pasaulio prekybos pokyčių ryšį pagrindžianti analizė; duomenys apie atleidimų skaičių; ir paaiškinimas apie nenuspėjamą šių atleidimų pobūdį;(b) Darbuotojus atleidžiančių įmonių rūšis (nacionalinė ar tarptautinė); ir susijusių darbuotojų kategorijos;(c) Tikėtinas atleidimo poveikis vietos, regiono ar šalies užimtumui;(d) Konkretūs remtini veiksmai ir numatomos šių veiksmų išlaidos, įskaitant jų papildomumą struktūrinių fondų finansuojamiems veiksmams;(e) Data, kada valstybė narė pradėjo ar planuoja pradėti teikti individualiems poreikiams pritaikytas paslaugas nukentėjusiems darbuotojams;(f) Tvarka, pagal kurią buvo konsultuotasi su socialiniais partneriais;(g) Už valdymą ir finansų kontrolę pagal 18 straipsnį atsakinga institucija.3. Atsižvelgiant į valstybės narės ir susijusių įmonių pagal nacionalinę teisę ar kolektyvines sutartis įgyvendintus veiksmus, ypač į Europos socialinio fondo (toliau − ESF) finansuojamus veiksmus, pagal 2 dalį teikiamoje informacijoje turi būti nurodyta veiksmų, kurių ėmėsi arba ketina imtis nacionalinės valdžios institucija ir susijusios įmonės, įskaitant numatomas jų išlaidas, santrauka.4. Valstybės narės tinkamiausiu geografiniu lygiu teikia statistinius duomenis ir kitą informaciją, kuri Bendrijai reikalinga norint įvertinti atitikimą intervencijos kriterijams.5. Remdamasi 2 dalyje pateikta informacija Komisija, bendradarbiaudama su valstybe nare, vertina, ar valstybė narė atitinka šiame reglamente nustatytas sąlygas paramai gauti.6. Komisija turėtų užtikrinti, kad valstybių narių pateiktos paraiškos būtų vertinamos vienodai.6 straipsnisPapildomumas, atitikimas ir derinimas1. EGF parama nepakeis veiksmų, kuriuos pagal nacionalinę teisę ar kolektyvines sutartis turi vykdyti įmonės.2. EGF parama papildys valstybių narių veiksmus nacionaliniu, regionų ir vietos lygiu.3. EGF finansuojami veiksmai turi būti suderinami su Sutartimi ir pagal jos nuostatas priimtais teisės aktais.4. Komisija ir valstybės narės, laikydamosi savo atitinkamų įsipareigojimų, užtikrina Bendrijos fondų lėšomis finansuojamos pagalbos koordinavimą.5. Valstybė narė užtikrina, kad konkretūs EGF remiami veiksmai nebūtų remiami pagal kitas Bendrijos finansines priemones.7 straipsnisMoterų ir vyrų lygybė bei nediskriminavimasKomisija ir valstybės narės skatina moterų ir vyrų lygybę ir užtikrina nediskriminavimą dėl lyties, rasės, tautinės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos, teikiant EGF paramą.8 straipsnisTechninė pagalba Komisijos iniciatyva1. Komisijos iniciatyva, kai skiriama iki 0,35 % tų metų finansinių išteklių, EGF lėšos gali būti naudojamos finansuoti stebėsenos, informacijos, administracinės ir techninės pagalbos, audito, kontrolės ir vertinimo veiklą, būtiną šiam reglamentui įgyvendinti.2. Šie veiksmai vykdomi laikantis Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 ir jo įgyvendinimo taisyklių, taikomų šiai biudžeto vykdymo formai.9 straipsnisInformacija ir viešumasValstybė narė teikia ir skelbia informaciją apie remiamus veiksmus. Informacija skiriama atleistiems dėl darbo vietų mažinimo darbuotojams ir platesnei visuomenei. Joje pabrėžiamas Bendrijos vaidmuo ir užtikrinama, kad EGF parama būtų aiškiai matoma.10 straipsnisFinansinės paramos nustatymas1. Komisija, remdamasi pagal 5 straipsnio 5 dalį atliktu vertinimu, ypač atsižvelgdama į atleidimų dėl darbo vietų mažinimo skaičių, siūlomus veiksmus ir numatomas išlaidas, kaip įmanoma greičiau nustato finansinės paramos, jei ji skiriama, sumą, atsižvelgdama į turimus išteklius.Ši suma negali viršyti 50 % visų 5 straipsnio 2 dalies d punkte nurodytų apskaičiuotų išlaidų.2. Jeigu Komisija, remdamasi pagal 5 straipsnio 5 dalį atliktu vertinimu, priėjo išvadą, kad šio reglamento sąlygos finansinės paramos skyrimui yra buvo įvykdytos, ji kaip įmanoma greičiau inicijuoja 12 straipsnyje nustatytą procedūrą.3. Jeigu Komisija, remdamasi pagal 5 straipsnio 5 dalį atliktu vertinimu, priėjo išvados, kad nebuvo įvykdytos šio reglamento sąlygos finansinės paramos skyrimui, ji kaip galima greičiau apie tai praneša atitinkamai valstybei.11 straipsnisIšlaidų tinkamumasIšlaidos bus tinkamos EGF paramai gauti nuo tos dienos, kai valstybė narė pradeda teikti individualiems poreikiams pritaikytas paslaugas nukentėjusiems darbuotojams, paskelbus apie kolektyvinį atleidimą.12 straipsnisBiudžeto procedūra1. Komisija, priėjusi išvadą, kad finansinė EGF parama turėtų būti skiriama, pateikia biudžeto valdymo institucijai pasiūlymą, kurio reikia, kad būtų leista skirti asignavimus, atitinkančius pagal 10 straipsnį nustatytą sumą.Pasiūlyme pagal 1 dalį turi būti pateikiama:(a) pagal 5 straipsnio 5 dalį atliktas įvertinimas ir visos informacijos, kuria remiantis jis buvo atliktas, santrauka;(b) įrodymai, kad tenkinami 2 straipsnyje nustatyti kriterijai;(c) pasiūlytą sumą pagrindžiančios priežastys.2. Komisija teikia pasiūlymus dalimis biudžeto valdymo institucijai.Kiekvienų metų liepos 1 d. fonde turi būti likęs bent ketvirtadalis didžiausios EGF metinės sumos, kad būtų galima tenkinti iki metų pabaigos atsirandančius poreikius.3. Kai biudžeto valdymo institucija paskiria asignavimus, Komisija priima sprendimą dėl finansavimo.13 straipsnisIšmoka ir finansinės paramos panaudojimas1. Priėmusi sprendimą pagal 12 straipsnio 3 dalį, Komisija iš karto išmoka valstybei narei visą finansinės paramos sumą.2. Valstybė narė 18 mėnesių nuo tos dienos, kurią šios išlaidos tampa tinkamos finansavimui gauti pagal 11 straipsnį, naudoja finansinę paramą ir visas iš jos uždirbtas palūkanas.14 straipsnisEuro naudojimasParaiškose, sprendimuose dėl finansinės paramos ir pagal šį reglamentą pateiktose ataskaitose bei kituose susijusiuose dokumentuose visos sumos išreiškiamos eurais.15 straipsnisGalutinė ataskaita ir užbaigimas1. Ne vėliau kaip po šešių mėnesių pasibaigus 13 straipsnio 2 dalyje nustatytam terminui, valstybė narė Komisijai pateikia ataskaitą apie finansinės paramos panaudojimą, įskaitant informaciją apie veiksmus ir svarbiausius rezultatus, bei ataskaitą, pagrindžiančią išlaidų panaudojimą, prireikus nurodydama, kaip šie veiksmai papildo ESF finansuojamus veiksmus.2. Ne vėliau kaip po šešių mėnesių po to, kai Komisija gavo visą informaciją, nurodytą 1 dalyje, ji nutraukia paramos iš EGF teikimą.16 straipsnisMetinė ataskaita1. Pirmą kartą 2008 m. ir paskui − kiekvienais metais ne vėliau kaip liepos 1 d. Komisija teikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie praėjusiais metais pagal šį reglamentą vykdytą veiklą. Toje ataskaitoje visų pirma turi būti pateikta informacija, susijusi su pateiktomis paraiškomis, priimtais sprendimais, finansuotais veiksmais ir skirtos finansinės paramos nutraukimu.2. Informacijos tikslais ataskaita bus siunčiama socialiniams partneriams.17 straipsnisVertinimas1. Komisija savo iniciatyva ir glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis atliks:(a) pasiektų rezultatų tvarumo ir veiksmingumo vidurio laikotarpio vertinimą;(b) ex post vertinimą.2. Vertinimo rezultatai informacijos tikslais bus perduodami biudžeto valdymo institucijai ir socialiniams partneriams.18 straipsnisValdymas ir finansų kontrolė1. Nepažeidžiant Komisijos atsakomybės vykdyti bendrąjį Europos Bendrijų biudžetą, valstybės narės pirmiausia prisiima atsakomybę už EGF remiamų veiksmų valdymą ir finansų kontrolę. Tuo tikslu priemones, kurių jos imasi, sudaro:1.  patikrinimas, ar sukurtos valdymo ir kontrolės sistemos, ir ar jos įgyvendinamos taip, kad užtikrintų, jog Bendrijos lėšos naudojamos veiksmingai ir teisingai, laikantis patikimo finansų valdymo principų;2.  patikrinimas, ar finansuoti veiksmai buvo tinkamai atlikti;3.  užtikrinimas, kad finansuotos išlaidos pagrįstos patvirtinančiais dokumentais, kuriuos įmanoma patikrinti, ir yra teisingos bei reguliarios;4.  pažeidimų prevencija, nustatymas ir ištaisymas bei neteisėtai išmokėtų sumų išieškojimas, prireikus, su delspinigiais už pavėluotus mokėjimus. Valstybės narės Komisijai praneša apie pažeidimus ir informuoja apie administracinio ir teisinio proceso eigą.2. Nustačius pažeidimą, valstybės narės atlieka reikalingus finansinius koregavimus. Valstybės narės daromais taisymais panaikinamas visas Bendrijos įnašas ar jo dalis. Valstybė narė susigrąžina visą dėl pažeidimo prarastą sumą, išmoka ją Komisijai ir tuo atveju, jeigu suma išmokama nesilaikant atitinkamos valstybės narės numatyto termino, skaičiuojami delspinigiai.Jeigu paramos gavėjui neteisėtai išmokėtos sumos negali būti išieškotos, valstybė narė privalo kompensuoti prarastas sumas bendrajam Europos Sąjungos biudžetui.3. Komisija, būdama atsakinga už Europos Bendrijų bendrojo biudžeto vykdymą, imasi visų reikalingų priemonių užtikrinti, kad finansuojami veiksmai yra vykdomi vadovaujantis patikimo ir veiksmingo finansų valdymo principais bei laikantis Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 nuostatų. Komisija visų pirma užtikrina, kad valstybės narės turėtų sklandžiai veikiančias valdymo ir kontrolės sistemas.Tam tikslui, nepažeidžiant valstybių narių pagal nacionalinius įstatymus ir kitus teisės aktus atliktų patikrinimų, Komisijos pareigūnai arba tarnautojai gali atlikti Fondo finansuojamos veiklos patikrinimus vietoje, įskaitant atrankinius patikrinimus, pranešdami apie tai bent prieš vieną darbo dieną. Komisija praneša atitinkamai valstybei narei, siekdama gauti visą reikalingą pagalbą. Tokiuose patikrinimuose gali dalyvauti ir atitinkamos valstybės narės pareigūnai ir tarnautojai.4. Valstybė narė užtikrina, kad trejus metus po to, kai nutraukiamas EGF finansinės paramos teikimas, Komisija ir Audito Rūmai turėtų galimybę susipažinti su visais patirtas išlaidas pagrindžiančiais dokumentais.19 straipsnisFinansinės paramos grąžinimas1. Jeigu faktinės veiklos įgyvendinimo išlaidos yra mažesnės nei numatyta 12 straipsnyje, Komisija pareikalauja valstybės narės grąžinti atitinkamą sumą iš gautos finansinės paramos.2. Jeigu valstybė narė nesilaikė sprendime dėl finansavimo nustatytų įsipareigojimų, Komisija imasi visų reikalingų priemonių, kad pareikalautų valstybės narės grąžinti visą ar dalį gautos finansinės paramos sumos.3. Prieš priimdama sprendimą pagal 1 ir 2 dalis Komisija tinkamai išnagrinėja atvejį ir, visų pirma, leidžia valstybei narei per atitinkamą laikotarpį pateikti savo pastabas.4. Jeigu, atlikusi visus reikalingus patikrinimus, Komisija prieina išvadą, kad valstybė narė nesilaiko pagal 18 straipsnio 1 dalį prisiimtų įsipareigojimų, ir jei nepasiekiamas susitarimas ir valstybė narė neatlieka koregavimų per Komisijos nurodytą laikotarpį, atsižvelgdama į visas valstybės narės pateiktas pastabas, Komisija nusprendžia per tris mėnesius nuo pirmiau nurodyto laikotarpio pabaigos atlikti reikalingus finansinius koregavimus, panaikindama visą ar dalį atitinkamai veiklai skirtos finansinės paramos. Valstybė narė grąžina visą dėl pažeidimo nustatytą prarastą sumą Komisijai, o tuo atveju, jeigu suma išmokama nesilaikant atitinkamos valstybės narės numatyto termino, skaičiuojami delspinigiai.20 straipsnisPeržiūros straipsnisRemdamiesi 16 straipsnyje numatyta pirmąja metine ataskaita, Europos Parlamentas ir Taryba Komisijos siūlymu gali persvarstyti šį reglamentą, siekiant užtikrinti, kad būtų pasiektas EGF solidarumo tikslas ir kad jo nuostatose būtų tinkamai atsižvelgiama į ekonominius, socialinius ir teritorinius visų valstybių narių ypatumus.Europos Parlamentas ir Taryba bet kuriuo atveju persvarsto šį reglamentą iki 2013 m. gruodžio 31 d.21 straipsnisĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Jis taikomas nuo 2007 m. sausio 1 d.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Europos Parlamento vardu, Tarybos varduPirmininkas PirmininkasTEISINĘ GALIĄ TURINTI FINANSINĖ PAŽYMA1. PASIŪLYMO PAVADINIMASPasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos REGLAMENTO, įsteigiančio Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (toliau − EGF)2. VALDYMO IR BIUDŽETO SUDARYMO PAGAL VEIKLOS RŪŠIS SISTEMAAtitinkama (-os) politikos sritis (-ys) ir susijusi (-ios) veiklos rūšis (-ys):Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti3. BIUDŽETO EILUTĖS3.1. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės bei administracinės pagalbos eilutės (buvusios B.A eilutės)) su pavadinimaisDvi biudžeto eilutės 1A išlaidų kategorijoje[11]Valstybėms narėms: 04.0601Administraciniam valdymui: 04.06013.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmėNeapibrėžta, su galimybe skirti iki 500 mln. EUR per metus galiojančiomis kainomis, kuriuos atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį išmoka biudžeto valdymo institucija, remdamasi Komisijos siūlymu dėl biudžeto pakeitimų siekiant teikti papildomą pagalbą darbuotojams, atleistiems mažinant darbo vietas dėl esminių pasaulio prekybos pokyčiųIki 0,35 % visos EGF skiriamos finansinės paramos gali būti panaudojama 8 straipsnyje numatytai techninei pagalbai.3.3. Biudžeto ypatybės (prireikus įterpti eilučių)Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Naujos | EFTA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija |NPI | NDIF | TAIP | NE | NE | Nr. 3 |NPI | DIF | NE | NE | NE | Nr. 3 |4. IŠTEKLIŲ APŽVALGA4.1. Finansiniai ištekliai4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinėMln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | n metai | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ir vėliau | Iš viso |Veiklos išlaidos |Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1 | (a) | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |Mokėjimų asignavimai (MA) | (b) | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |Administracinės išlaidos, neviršijančios orientacinės sumos |Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | 8.2.4 | (c) | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |BENDRA ORIENTACINĖ SUMA |Įsipareigojimų asignavimai | a+c | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |Mokėjimų asignavimai | b+c | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos[12] |Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5 | (d) | 0.864 | 0.864 | 0.864 | 0.864 | 0.864 | 0.864 |Administracinės išlaidos, nepriskiriamos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms, neįskaičiuotos į orientacinę sumą. (NDIF) | 8.2.6 | (e) |Bendra orientacinė intervencijos finansinių išlaidų sumaIš viso ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+c+d+e | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |Iš VISO MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b+c+d+e | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |Išsami informacija apie bendrą finansavimąJeigu numatoma, kad pasiūlymą bendrai finansuos kelios valstybės narės arba kitos įstaigos (nurodyti kokios), toliau pateiktoje lentelėje reikėtų nurodyti tokio bendro finansavimo dalies įvertinimą (jei numatoma, kad bendrai finansuos kelios skirtingos įstaigos, galima įterpti papildomų eilučių):Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)Bendrą finansavimą teikianti įstaiga | n metai | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ir vėliau | Iš viso |…………………… | (f) |IŠ VISO ĮA, įskaitant bendrą finansavimą | a+c+d+e+f |4.1.2. Suderinamumas su finansiniu programavimuX Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą.X Atsižvelgiant į pasiūlymą, reikės pakeisti atitinkamų finansinės perspektyvos išlaidų kategorijų programas.X Įgyvendinant pasiūlymą, gali tekti taikyti Tarpinstitucinio susitarimo nuostatas (t. y. taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti finansinę perspektyvą).4.1.3. Finansinis poveikis įplaukomsX Pasiūlymas neturi finansinio poveikio įplaukoms.( Pasiūlymas įplaukoms turi tokį finansinį poveikį:NB: Visa išsami informacija ir pastabos, susijusios su poveikio įplaukoms apskaičiavimo metodais, turėtų būti pateiktos atskirame priede.Mln. eurų (dešimtųjų tikslumu)Prieš taikant priemonę[n metai] | Padėtis pradėjus taikyti priemonę |Iš viso žmogiškųjų išteklių | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 |5. YPATYBĖS IR TIKSLAIAiškinamajame memorandume reikia pateikti išsamią informaciją apie pasiūlymo aplinkybes. Šiame finansinės teisės akto pažymos skirsnyje turi būti pateikta ši konkreti papildoma informacija:5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiai.Žr. aiškinamąjį memorandumą.5.2. Papildoma nauda, sukurta dalyvaujant Bendrijai, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sinergijaŽr. aiškinamąjį memorandumą.5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai veikla pagrįsto valdymo sistemos atžvilgiu5.4. Įgyvendinimo metodai (preliminarūs)Toliau nurodykite metodą (-us), kurį (-iuos) pasirinkote priemonei įgyvendinti.Bendras valdymas su valstybėmis narėmis, sprendimas dėl finansavimo6. STEBĖSENA IR VERTINIMASStebėsena ir vertinimas apima tik priemonės pobūdį, siekiant neapsunkinti nereikalinga našta nacionalinių administracijų. Vis dėlto, maždaug per vidurį finansinės paramos įgyvendinimo laikotarpio yra numatyta pasirinktais atvejais atlikti apsilankymus stebėsenos tikslais.7. KOVOS SU SUKčIAVIMU PRIEMONėSSIūLOMA, KAD KONTROLėS IR AUDITO PRIEMONES REMDAMASI RIZIKOS ANALIZE VYKDYTų VALSTYBė NARė. VALSTYBė NARė KOMISIJAI TEIKIA ATASKAITą APIE KIEKVIENOS FINANSINėS PARAMOS PANAUDOJIMą BEI IšLAIDAS PAGRINDžIANčIą ATASKAITą, NURODYDAMA VISUS KITUS ATITINKAMIEMS VEIKSMAMS GAUTOS PARAMOS šALTINIUS. PASIūLYME NUMATOMA GALIMYBė VADOVAUJANTIS FINANSINIU REGLAMENTU BENDRIJOS įSTAIGOMS ATLIKTI AUDITą.8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS8.1. Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal finansines išlaidasĮsipareigojimų asignavimai, milijonai EUR (tūkstantųjų tikslumu)n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai |Pareigūnai arba laikinasis personalas (XX 01 01) | A*/AD | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 |B*, C*/AST | 2 2 | 2 2 | 2 2 | 2 2 | 2 2 | 2 2 |Personalas, finansuojamas pagal XX 01 02 str. |Kiti darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 04/05 str. |IŠ VISO | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 |Žmogiškieji ištekliai bus skiriami remiantis MPS sprendimu arba vidiniu perskirstymu.8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymasParaiškų vertinimas, sprendimų dėl finansavimo rengimas, stebėsena ir paramos teikimo nutraukimas8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniaiŠiuo metu programos valdymui skirtos penkios darbo vietos8.2.4. Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą (XX 01 04/05 – Administracinės valdymo išlaidos)Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)Biudžeto eilutė (numeris ir pavadinimas) 04.0601 | n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau | IŠ VISO |Kita techninė ir administracinė pagalba | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |– intra muros |– extra muros |Iš viso techninei ir administracinei pagalbai | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |8.2.5. Finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumąMln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)Žmogiškųjų išteklių tipas | n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau |Pareigūnai ir laikinas personalas (XX 01 01) | 0.864 | 0.864 | 0.864 | 0.864 | 0.864 | 0.864 |Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) |Visos išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos (neįskaičiuotos į orientacinę sumą) | 0.864 | 0.864 | 0.864 | 0.864 | 0.864 | 0.864 |Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji tarnautojai Prireikus pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą.8 pareigybės, kurioms skirta 108 000 mln. EUR per metusApskaičiuota – Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str.Prireikus pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą.8.2.6. Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumąMln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau | IŠ VISO |XX 01 02 11 01 – Komandiruotės |XX 01 02 11 02 – Susitikimai ir konferencijos |XX 01 02 11 03 – Komitetai |XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos |XX 01 02 11 05 – Informacinės sistemos |2 Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) |3 Kitos administravimui priskiriamos išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę) |Iš viso administracinių išlaidų, nepriskiriamų žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms, (NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą) |Apskaičiuota – Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą[1] Komisijos komunikatas dėl Europos vertybių globalizuotame pasaulyje - COM(2005) 525, 2005 10 20.[2] 2005 m. spalio 20 d. laiškas ES Tarybos pirmininkui ir Europos Parlamento pirmininkui.[3] OL L 48, 1975 2 22, p. 29.[4] Komisijos komunikatas dėl restruktūrizavimo ir užimtumo - COM(2005) 120, 2005 3 31.[5] xxx[6] OL C , , p. .[7] OL C , , p. .[8] OL C , , p. .[9] OL L 48, 1975 2 22, p. 29.[10] OL L 248, 2002 9 16, p. 1.[11] Didžiausia EGF išlaidų suma − 500 mln. EUR per metus galiojančiomis kainomis. Pagal 2005 m. Europos Vadovų Tarybos išvadas ir laikantis tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir biudžeto sudarymo procedūros tobulinimo, dėl kurio turi susitarti Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija, daugiametėje finansinėje struktūroje nebus numatyta jokia speciali Fondui skirta nuostata; remdamasi pirmiau pateiktomis rekomendacijomis, Komisija siūlo, kad nepanaudotų Fondo skiriamų lėšų lygis tam tikrais metais ( n metais) būtų apskaičiuojamas tokiu būdu:Pirmiausia, apskaičiuojamas skirtumas, likęs pagal praėjusių metų įsipareigojimų asignavimų bendrą aukščiausiąją ribą, t. y. skirtumas tarp visų daugiametėje finansinėje struktūroje numatytų įsipareigojimų asignavimų ir visų įsipareigojimų asignavimų, numatytų n - 1 metų biudžete;antra, jei pirmiau nurodyta suma nėra pakankama, apskaičiuojami praėjusių dvejų metų panaikinti įsipareigojimų asignavimai.Asignavimai mobilizuojami biudžeto pakeitimais, jei reikia, nurodant nustatytą sumą pirmiau išdėstytu būdu. Siekdama supaprastinti sprendimų priėmimo procesą, Komisija atitinkamai teiks pasiūlymus dalimis per visus biudžetinius metus.[12] Išlaidos pagal xx 01 skyrių, nepriskiriamos xx 01 04 arba xx 01 05 straipsniams.