               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 08 30
            COM(2016) 543 final
            2016/0259(COD)
            Pasiūlymas
            EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl Europos kultūros paveldo metų

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindas ir tikslai

               Europos kultūros paveldo įkūnyti idealai, principai ir vertybės yra bendras Europos atminimo, supratimo, tapatybės, dialogo, sanglaudos ir kūrybiškumo šaltinis. 2007 m. priėmus Europos kultūros darbotvarkę
                  1
                kultūros paveldas laikytas prioritetu ir vėlesniuose Tarybos kultūros srities darbo planuose, įskaitant dabartinį – 2015–2018 m. – darbo planą
                  2
               . Europos lygmens bendradarbiavimas iš esmės vykdytas taikant atvirąjį koordinavimo metodą. 2014 m. paveldo politikos vaidmuo siekiant socialinės ir ekonominės naudos pabrėžtas 2014 m. gegužės 21 d. Tarybos išvadose dėl kultūros paveldo kaip vieno iš strateginių tvarios Europos išteklių
                  3
                ir Komisijos komunikate „Integruotas požiūris į Europos kultūros paveldą“
                  4
               . Regionų komitetas Komunikatui pritarė savo 2015 m. balandžio 16 d. nuomonėje
                  5
               , o Europos Parlamentas – 2015 m. rugsėjo 8 d. rezoliucijoje
                  6
               .

               2014 m. lapkričio 25 d. Tarybos išvadose dėl kultūros paveldo dalyvaujamojo valdymo
                  7
                Komisija paraginta paskelbti Europos kultūros paveldo metus. Europos Parlamentas paskelbė panašų raginimą savo rezoliucijoje ir pakvietė Komisiją „paskelbti Europos paveldo metus, pageidautina 2018 m.“. Regionų komitetas raginimą pakartojo savo nuomonėje ir pabrėžė, kad Europos kultūros paveldo metai padėtų siekti bendrų visos Europos tikslų.

               Kaip pabrėžta Komisijos komunikate, kultūros paveldo indėlis į ekonomikos augimą ir socialinę sanglaudą Europoje yra nepakankamai žinomas ir neretai per menkai vertinamas. Be to, Europos paveldo sektorius patiria įvairių sunkumų. Tai, be kita ko, mažėjantis viešasis biudžetas, mažėjantis dalyvavimas tradicinėje kultūros veikloje, didėjantis aplinkos ir fizinis spaudimas paveldo vietoms, dėl perėjimo prie skaitmeninių technologijų vykstanti vertės grandinių ir lūkesčių transformacija, neteisėta prekyba kultūros artefaktais.

               Kaip kiekvienais Europos metais, svarbiausias tikslas yra padidinti informuotumą apie tam tikros srities problemas ir galimybes ir išryškinti Europos vaidmenį ieškant bendrų sprendimų. Vadovaujantis Europos kultūros darbotvarkės tikslais, Europos kultūros paveldo metais turėtų būti siekiama toliau nurodytų bendrųjų tikslų.

               –Kultūros paveldo metais turi būti prisidedama prie Europos kultūros paveldo, kaip esminio kultūros įvairovės ir kultūrų dialogo elemento, vaidmens viešinimo. Turėtų būti užtikrinami geriausi paveldo konservavimo ir saugojimo būdai ir tai, kad juo galėtų naudotis platesnė ir įvairesnė auditorija. To, be kita ko, turėtų būti siekiama auditorijos formavimo ir švietimo apie paveldą priemonėmis, visapusiškai atsižvelgiant į valstybių narių kompetenciją ir skatinant socialinę įtrauktį ir integraciją;

               –kultūros paveldo metais turi būti padidintas Europos kultūros paveldo indėlis į ekonomiką ir visuomenę per jo tiesioginį ir netiesioginį ekonominį potencialą. Tai, be kita ko, pajėgumai stiprinti kultūros ir kūrybos pramonę ir įkvėpti kūrėjus bei novatorius, skatinti tvarų turizmą ir ilgalaikį vietos lygmens užimtumą;

               –atsižvelgiant į šalių partnerių domėjimąsi Europos paveldu ir patirtimi, taip pat turėtų būti siekiama remti kultūros paveldą kaip svarbų tarptautinio ES matmens elementą. Paveldui skiriamas svarbus vaidmuo keliose išorės santykių programose, skirtose daugiausia (bet ne tik) Artimųjų Rytų šalims. Kultūros paveldo vertės viešinimas, be kita ko, yra atsakas į tyčinį kultūros paveldo naikinimą konflikto zonose
                  8
               .

               Europos kultūros paveldo metais Europos piliečiams bus pasiūlyta galimybių per platesnį bendrą praeities interpretavimą geriau pažinti dabartį. tai padės geriau įvertinti socialinę ir ekonominę kultūros paveldo naudą ir jo indėlį į ekonomikos augimą ir socialinę sanglaudą. Tai, pavyzdžiui, gali būti vertinama pagal tvaraus turizmo ir miestų atkūrimo mastą. Taip pat bus išryškintos su skaitmeninimu susijusios problemos ir galimybės. Prie nustatytų problemų sprendimo bus prisidedama skleidžiant gerąją patirtį saugojimo, tvarkymo, turtinimo, valdymo, mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse. Taip pat bus viešinamas neseniai kultūros paveldo srityje įvykęs technologinių ir socialinių inovacijų proveržis ir šios srities ES iniciatyvos.

               •Derėjimas su galiojančiomis šios politikos srities nuostatomis

               Europos kultūros paveldo metų veikla bus įgyvendinama per jau vykdomas ES programas. Kultūros paveldui šiuo metu galima gauti nemenką ES finansavimą pagal kelias ES iniciatyvas, skirtas konservavimui, skaitmeninimui, infrastruktūrai, moksliniams tyrimams ir inovacijoms, turtinimui ir gebėjimams. Tarp šių iniciatyvų – „Kūrybiška Europa“, Europos struktūriniai ir investicijų fondai, „Horizontas 2020“, „Erasmus+“ ir „Europa piliečiams“. Pagal programą „Kūrybiška Europa“ finansuojami trys specialiai kultūros paveldui skirti ES veiksmai: Europos paveldo dienos, ES kultūros paveldo apdovanojimas ir Europos paveldo ženklas.

               Europos metai suteiks galimybių paskatinti valstybes nares ir suinteresuotuosius subjektus bendradarbiaujant siekti tvirtesnio ir labiau integruoto požiūrio į kultūros paveldą. Taip būtų siekiama remti ir saugoti Europos kultūros paveldą, kuo labiau padidinti paveldo savaiminę ir visuomeninę vertę ir jo indėlį į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą. Šių tikslų bus siekiama visapusiškai laikantis subsidiarumo principo.

               Kaip ir ankstesniais Europos metais, bus surengta Europos, nacionalinio, regiono ir vietos lygmens informavimo ir viešinimo kampanijų, renginių ir iniciatyvų. Taip bus viešinamos pagrindinės idėjos ir gerosios patirties pavyzdžiai.

               Bus dedamos visos reikiamos pastangos užtikrinti, kad Europos metų veikla tenkintų kiekvienos valstybės narės reikmes ir būtų pritaikyta prie jos aplinkybių. Todėl valstybės narės kviečiamos paskirti nacionalinį koordinatorių, kuris bus atsakingas už tos valstybės narės dalyvavimo Europos kultūros paveldo metų veikloje organizavimą. Bus sukurta Europos iniciatyvinė grupė, kuriai priklausys ir nacionalinių koordinatorių atstovai. Siekdama koordinuoti Europos metų veiklą ir dalytis informacija apie tos veiklos įgyvendinimą nacionaliniu ir Europos lygmenimis, Komisija šauks nacionalinių koordinatorių posėdžius.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMAS IR PROPORCINGUMAS

               •Teisinis pagrindas

               Teisinis pasiūlymo pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 167 straipsnis. Jame nustatyta, kad ES „prisideda prie valstybių narių kultūrų klestėjimo, gerbdama jų nacionalinę bei regioninę įvairovę ir kartu iškeldama bendrą kultūros paveldą“. Be to, Europos Sąjunga „veikia siekdama skatinti valstybes nares bendradarbiauti“ kultūros srityje, „o prireikus – paremti ir papildyti jų veiklą.“.

               •Subsidiarumas

               Šio pasiūlymo tikslų valstybės narės negali tinkamai pasiekti pačios. Vien nacionalinio lygmens veiksmai neduotų tokios naudos, kokią galima gauti valstybėms narėms Europos mastu dalijantis gerąja patirtimi. Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje nustatyta, kad Europos Sąjunga gerbia turtingą valstybių narių „kultūros ir kalbų įvairovę bei užtikrina, kad Europos kultūros paveldas būtų saugomas ir turtinamas“. Savo tikslų Sąjunga siekia deramomis priemonėmis pagal Sutartyse jai suteiktą kompetenciją. Be to, valstybių narių veikla gautų naudos iš geresnio informuotumo ir matomumo ES ir už jos ribų.

               •Proporcingumas

               Siūlomi veiksmai yra nesudėtingi. Jie grindžiami jau vykdomomis programomis ir komunikacijos veiklos perorientavimu į Europos metų temas. Pasiūlymu įgyvendinimo institucijoms netaikoma jokių neproporcingų valdymo apribojimų.

               ES veiksmais bus remiamos ir papildomos valstybių narių pastangos. Jais visų pirma bus didinamas pačios ES priemonių veiksmingumas. Antra, šie veiksmai bus valstybių narių, kultūros organizacijų ir fondų, privačių ir viešų bendrovių sąveikos ir bendradarbiavimo katalizatorius.

               ES veiksmais neviršijama to, kas būtina nustatytoms problemoms išspręsti.

               •Priemonės pasirinkimas

               Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas yra tinkamiausia priemonė užtikrinti visapusišką teisėkūros institucijos dalyvavimą skelbiant 2018-uosius Europos kultūros paveldo metais.

               3.EX-POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

               Rengdama pasiūlymą Komisija surengė įvairių tikslinių konsultacijų, kuriose dalyvavę patys įvairiausi suinteresuotieji subjektai išsakė nuomonę apie kultūros paveldo sektoriaus pobūdį ir aukštą jo organizavimo ir specializacijos lygį, valstybių narių kompetenciją ir profesinių bei tarptautinių organizacijų vaidmenį. Be to, Komisija specialiai atsižvelgė į pirmiau nurodytas Tarybos išvadas, Europos Parlamento rezoliuciją ir Regionų komiteto nuomonę.

               ES lygmens politiniai veiksmai kultūros paveldo srityje neseniai taip pat buvo plačiai aptarti. Šiose diskusijose dalyvavo subjektai, atstovaujantys už paveldo politiką atsakingoms valstybių narių institucijoms. Tai, be kita ko, svarstymų grupė ES ir kultūros paveldo klausimams spręsti ir Europos paveldo vadovų forumas. Kitos tarpvyriausybinės ir nevyriausybinės organizacijos – Tarptautinė muziejų taryba (ICOM), Tarptautinė paminklų ir vietovių taryba (ICOMOS), Tarptautinis kultūros vertybių išsaugojimo ir restauravimo studijų centras (ICCROM), Europos Taryba. Didžiausi šioje srityje veikiantys tinklai – „Europa Nostra“, Europos paveldo aljansas 3.3
                  9
                ir Europos muziejinių organizacijų tinklas (NEMO).

               Pasiekta ir kitokios pažangos. 2015 m. balandžio mėn. Europos tarybos šalių kultūros ministrai priėmė Namiūro deklaraciją. Joje jie pritarė Europos Sąjungos Tarybos idėjai surengti Europos kultūros paveldo metus. Jie paprašė pakviesti Europos Tarybą ir visas Europos kultūros konvenciją pasirašiusias valstybes dalyvauti Europos kultūros paveldo metų veikloje.

               2015 m. birželio 29 d. – Europos architektūros paveldo metų, kuriuos 1975 m. surengė Europos Taryba, 40-ųjų metinių išvakarėse – Vokietijos kultūros paveldo komitetas (Deutsches Nationalkomitee für Denkmalschutz) Bonoje suorganizavo viešas diskusijas dėl pasiūlymo rengti Europos kultūros paveldo metus, vykusias tuo pačiu metu kaip ir Pasaulio paveldo komiteto sesija.

               Dar viena svarbi diskusija įvyko 2015 m. balandžio mėn. Joje dalyvavo „Europa Nostra“ Briuselio biuras ir tam tikrų organizacijų narių vykdomieji direktoriai. 2015 m. birželio mėn. vykusioje generalinėje asamblėjoje visi „Europa Nostra“ nariai aptarė Europos kultūros paveldo metų tikslą ir pagrindinius veiksmus, kuriuos būtų galima įgyvendinti. Osle vykusioje asamblėjoje dalyvavo ir Europos Komisija.

               Su suinteresuotaisiais subjektais konsultuotasi ir atviroje darbo grupėje „EYCH 2018“, suburtoje Vokietijos kultūros paveldo komiteto ir Federalinės vyriausybės įgalioto atstovo kultūros ir žiniasklaidos klausimams. Šių konsultacijų rezultatas – koncepcijos dokumentas (Sharing Heritage
                  10
               ). Į jį taip pat buvo atsižvelgta rengiant šį pasiūlymą. Diskusijoje dalyvavo svarstymų grupės „ES ir kultūros paveldas“ nariai, įskaitant Belgijos, Bulgarijos, Vokietijos, Prancūzijos, Graikijos, Italijos, Liuksemburgo, Latvijos, Lietuvos, Nyderlandų, Norvegijos, Lenkijos, Ispanijos, Švedijos, Šveicarijos ir Jungtinės Karalystės nacionalinių institucijų ekspertus. Papildomus ekspertus atsiuntė Estija, Austrija, Portugalija ir Slovakija, taip pat įvairios stebėtojų statusą turinčios organizacijos, įskaitant Europos kultūros valdymo ir politikos tinklą (ENCATC), „Europa Nostra“, Europos muziejinių organizacijų tinklą ir kt.

               Italijos ir Ispanijos nuolatinės atstovybės ES 2015 m. spalio 28 d. Briuselyje surengė seminarą „Europos kultūros paveldo metai. Bendras paveldas, bendri uždaviniai“. Jame dalyvavo suinteresuotieji subjektai, pavyzdžiui, „Europa Nostra“, nacionalinės institucijos ir ekspertai.

               Pasiūlymą pirmiau minėta svarstymų grupė toliau aptarinėjo 2015 m. rugsėjo 23–24 d. Liuksemburge, 2015 m. lapkričio 30 d. – gruodžio 1 d. Romoje, 2016 m. gegužės 9 d. Hagoje ir 2016 m. gegužės 19–20 d. Berne vykusiuose Europos paveldo vadovų forumo susitikimuose. Dar viena diskusija šia tema įvyko 2016 m. balandžio 19 d. Europos kultūros forume (2016 m.).

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

               Iniciatyva bus grindžiama nepriklausomų ekspertų analize ir tyrimais, visų pirma ataskaita Kultūros paveldo svarba Europai (angl. Cultural Heritage Counts for Europe
                  11
               ). Ši ataskaita – ES programos „Kultūra“ lėšomis finansuojamo dvejų metų trukmės išsamaus projekto , kuriuo siekta įvertinti kultūros paveldo vertę ir jo poveikį Europos ekonomikai, kultūrai, visuomenei ir aplinkai, rezultatas.

               Taip pat bus remiamasi programos „Horizontas 2020“ kultūros paveldo ekspertų grupės ataskaita Kad kultūros paveldas tarnautų Europai (angl. Getting cultural heritage to work for Europe)
                  12
                ir Strategine mokslinių tyrimų darbotvarke, parengta vykdant bendro programavimo iniciatyvą „Kultūros paveldas ir visuotinė kaita“
                  13
               . Galiausiai ši iniciatyva grindžiama programos „Horizontas 2020“ kultūros paveldo ir Europos tapatybės socialine platforma CULTURALBASE – daugiamete suinteresuotųjų subjektų konsultacijų iniciatyva
                  14
               , taip pat nauja Europos mokslinių tyrimų infrastruktūra, pavyzdžiui, DARIAH- ERIC (Meno ir humanitarinių mokslų skaitmeninių tyrimų infrastruktūra) ir E-RIHS (Europos paveldo mokslinių tyrimų infrastruktūra)
                  15
               .

               Ataskaitos 2007–2013 m. sanglaudos politikos programų ex post vertinimas, itin daug dėmesio skiriant Europos regioninės plėtros fondui (ERPF) ir Sanglaudos fondui devintame dokumentų rinkinyje „Kultūra ir turizmas“ nustatyta, kad investicijos į kultūrą ir turizmą gali paskatinti regiono ekonomiką ir padidinti socialinę įtrauktį.

               2007–2013 m. ES mokslinių tyrimų finansavimo programos ataskaitoje Septintosios bendrosios programos (BP7) ex post vertinimas padaryta išvada, kad programa veiksmingai prisidėta prie mokslo meistriškumo ir Europos pramonės konkurencingumo didinimo. Taip buvo prisidėta prie ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo Europoje tose srityse, už kurias paprastai atsako pačios valstybės narės. Įvairiems Europos kultūros paveldo (materialiojo, nematerialiojo ir skaitmeninio) moksliniams tyrimams remti pagal BP7 skirta daugiau kaip 180 mln. EUR. Finansavimas skirtas pagal aplinkos, socialinių ir humanitarinių mokslų, skaitmeninio kultūros paveldo, pramonės technologijų, tarptautinio bendradarbiavimo ir (e.) infrastruktūros temas. Turimas žinias reikėtų tinkamai panaudoti.

               •Poveikio vertinimas

               Poveikio vertinimo nereikia, nes siūlomos iniciatyvos tikslai sutampa su esamų Sąjungos programų tikslais. Europos kultūros paveldo metų veiklą galima įgyvendinti iš dabartinio biudžeto, naudojantis tomis programomis, pagal kurias leidžiama finansavimo prioritetus nustatyti kasmet ar kas kelerius metus. Dėl siūlomos iniciatyvos Komisijai nereikės imtis jokių specialių teisėkūros veiksmų. Iniciatyva nedarys jokio reikšmingo socialinio ir ekonominio poveikio bei poveikio aplinkai, išskyrus poveikį, daromą pagal dabartines priemones.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Papildomo finansavimo Europos metų veiklai nereikia. Šiai iniciatyvai papildomo ES biudžeto nereikia. Pakanka nustatyti lanksčias galimybes kasmet ar kas kelerius metus iš naujo nustatyti atitinkamų programų prioritetus, kad būtų galima vykdyti panašaus masto, kaip ankstesniais Europos metais, informuotumo didinimo kampanijas.

               2016/0259 (COD)

               Pasiūlymas

               EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl Europos kultūros paveldo metų

               EUROPOS PALAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 167 straipsnį,

               atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

               teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

               atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę
                  16
               ,

               laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

               kadangi:

               (1)Europos kultūros paveldo įkūnyti idealai, principai ir vertybės yra bendras Europos atminimo, supratimo, tapatybės, dialogo, sanglaudos ir kūrybiškumo šaltinis. Europos Sąjungos sutarties preambulėje teigiama, kad kultūros paveldas Europos Sąjungai yra svarbus ir kad ją pasirašiusios šalys semiasi „įkvėpimo iš Europos kultūrinio, religinio ir humanistinio paveldo“;

               (2)Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad Europos Sąjunga „gerbia turtingą savo kultūros ir kalbų įvairovę bei užtikrina, kad Europos kultūros paveldas būtų saugomas ir turtinamas“.

               (3)SESV 167 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „Sąjunga prisideda prie valstybių narių kultūrų klestėjimo, gerbdama jų nacionalinę ir regioninę įvairovę ir kartu iškeldama bendrą kultūros paveldą“. Sąjungos veiksmais turi būti siekiama paskatinti valstybių narių bendradarbiavimą ir prireikus paremti ir papildyti jų veiklą, inter alia, didinant žinias ir skleidžiant informaciją apie Europos tautų kultūrą ir istoriją, taip pat konservuojant ir saugant europinės reikšmės kultūros paveldą (SESV 167 straipsnio 2 dalis);

               (4)kaip Europos Komisija pabrėžė komunikate „Integruotas požiūris į Europos kultūros paveldą“
                  17
               , kultūros paveldas turėtų būti laikomas bendru turtu ir bendromis gėrybėmis, kurios turi būti išsaugotos ateities kartoms ir kuriomis turi rūpintis visi suinteresuotieji subjektai;

               (5)kultūros paveldas yra Europos visuomenės vertybė kultūrine, aplinkosaugos, socialine ir ekonomine prasme. Taigi, tvarus kultūros paveldo valdymas yra strateginis XXI a. uždavinys, kaip pabrėžta 2014 m. gegužės 21 d. Tarybos išvadose dėl kultūros paveldo kaip vieno iš strateginių tvarios Europos išteklių
                  18
               . Jo indėlis į vertės kūrimą, gebėjimų ugdymą, darbo vietų kūrimą ir gyvenimo kokybę vertinamas nepakankamai;

               (6)kultūros paveldas yra svarbi Europos kultūros darbotvarkės dalis
                  19
               . Tai vienas iš keturių Europos bendradarbiavimo kultūros srityje 2015–2018 m. prioritetų, kaip nustatyta dabartiniame Darbo plane kultūros srityje, kurį Taryba priėmė 2014 m. lapkričio 25 d.
                  20
               ;

               (7)kaip nustatyta pirmiau paminėtose 2014 m. gegužės 21 d. išvadose, kultūros paveldą sudaro „visų formų ir rūšių – materialieji, nematerialieji ir skaitmeniniai (sukurti kaip skaitmeniniai ir suskaitmeninti) iš praeities paveldėti ištekliai, įskaitant paminklus, vietoves, kraštovaizdžius, gebėjimus, praktiką, žinias ir žmonių kūrybiškumo išraiškas, taip pat tokių viešųjų ir privačių įstaigų kaip muziejai, bibliotekos ir archyvai saugomus ir tvarkomus rinkinius“;

               (8)kultūros paveldą ilgainiui sutvirtino įvairių Europos civilizacijų kultūrų raiškos sintezė ir deriniai. Europos metai padės skatinti ir puoselėti supratimą, kaip svarbu saugoti ir viešinti kultūrų raiškos įvairovę. Vienas iš būdų siekti šio tikslo – švietimo ir informuotumo didinimo programos, laikantis 2005 m. spalio 20 d. UNESCO priimtoje Konvencijoje dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo
                  21
               , prie kurios yra prisijungusi ir ES, nustatytų prievolių;

               (9)Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos, prie kurios yra prisijungusi ES ir dauguma jos valstybių narių, 30 straipsnyje „Dalyvavimas kultūriniame gyvenime, aktyvus poilsis, laisvalaikis ir sportas“ nustatyta, kad Konvencijos šalys pripažįsta neįgaliųjų teisę lygiai su kitais asmenimis dalyvauti kultūriniame gyvenime ir imasi visų atitinkamų priemonių, kad užtikrintų, jog neįgalieji turėtų galimybę, inter alia, dalyvauti kultūros renginiuose ar naudotis kultūros įstaigų, pavyzdžiui, teatrų, muziejų, kino, bibliotekų ir turizmo biurų, paslaugomis ir aplankyti kuo daugiau paminklų ir nacionalinių kultūros vertybių;

               (10)geriausiai visiems gyventojams pritaikyto miesto apdovanojimo iniciatyva parodė, kaip galima geriausiai užtikrinti neįgaliųjų, pagyvenusių žmonių, riboto judumo ir kitokių laikinų sutrikimų turinčių žmonių prieigą prie miestų kultūros paveldo, gerbiant jų prigimtį ir vertybes;

               (11)Europos visuomenėje didėjant kultūrų įvairovei, kultūros paveldas gali atlikti svarbų vaidmenį didinant bendruomenės sanglaudą. Nauji dalyvaujamieji ir tarpkultūriniai paveldo politikos ir švietimo iniciatyvų metodai, prisidedantys prie vienodos pagalbos visiems kultūros paveldams, turi potencialo padidinti pasitikėjimą, abipusį pripažinimą ir socialinę sanglaudą;

               (12)tai pripažinta ir Darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m.
                  22
               , kurioje globalus pilietiškumas, kultūrų įvairovė ir kultūrų dialogas yra laikomi esminiais darnaus vystymosi principais. Darbotvarkėje taip pat nurodyta, kad visos kultūros ir civilizacijos ne tik prisideda prie tvaraus vystymosi, bet ir yra esminiai jo skatinimo veiksniai. Kultūros aspektai įtraukti į kelis Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. tikslus: pavyzdžiui, 4 tikslą (Švietimas), 5 tikslą (Lyčių lygybė), 8 ir 12 tikslus, susijusius su turizmu (Darnus vystymasis ir vartojimo modeliai), ir ypač 11 tikslą (Miestai ir paveldas);

               (13)vis didesnis pripažinimas tarptautiniu lygmeniu, kad platesnės ir daugiadisciplinės kultūros paveldo koncepcijos dėmesio centre turėtų atsidurti žmonės ir jų vertybės, išryškina reikmę didinti prieigą prie kultūros paveldo. Šio tikslo galima siekti užmezgant ryšius su skirtingomis auditorijomis ir didinant prieigą prie vietovių, pastatų, produktų ir paslaugų, atsižvelgiant į demografinių pokyčių lemiamas specialias reikmes ir pasekmes;

               (14)kultūros paveldo priežiūros, restauravimo, konservavimo, pakartotinio naudojimo, prieigos ir viešinimo bei su kultūros paveldu susijusių paslaugų politika yra iš esmės šalies, regiono ar vietos institucijų atsakomybė. Tačiau kultūros paveldas turi akivaizdų europinį matmenį ir yra įtrauktas į kelias su kultūra nesusijusias ES politikos sritis. Tai, be kita ko, švietimas, žemės ūkis ir kaimo plėtra, regionų vystymasis, socialinė sanglauda, jūrų reikalai, aplinka, turizmas, skaitmeninė darbotvarkė, moksliniai tyrimai bei inovacijos ir komunikacija;

               (15)kad būtų visapusiškai išnaudotas Europos ekonomikos ir visuomenės potencialas, į kelias viešosios politikos sritis patenkančių paveldo išteklių saugojimą, turtinimą ir tvarkymą reikia veiksmingai valdyti keliais lygmenimis ir plėtoti geresnį tarpsektorinį bendradarbiavimą. Šioje veikloje dalyvauja visi suinteresuotieji subjektai, įskaitant viešąsias institucijas, privačius asmenis, pilietinės visuomenės organizacijas, NVO ir savanoriškos veiklos sektorių;

               (16)2014 m. lapkričio 25 d. Tarybos išvadose
                  23
                Komisija paraginta apsvarstyti galimybę paskelbti Europos kultūros paveldo metus;

               (17)Europos Parlamentas 2015 m. rugsėjo 8 d. rezoliucijoje rekomendavo „paskelbti Europos paveldo metus, pageidautina 2018 m.“
                  24
               ;

               (18)2014 m. balandžio 16 d. nuomonėje
                  25
                Regionų komitetas pritarė Tarybos pasiūlymui dėl Europos kultūros paveldo metų ir pabrėžė paveldo indėlį siekiant bendrų europinių tikslų;

               (19)Europos kultūros paveldo metų paskelbimas – veiksmingas būdas padidinti visuomenės informuotumą, skleisti gerąją patirtį ir skatinti mokslinius tyrimus, inovacijas ir politines diskusijas. Sukūrus aplinką, kurioje šių tikslų būtų tuo pačiu metu siekiama Sąjungos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, galima pasiekti didesnės sąveikos ir geriau panaudoti išteklius;

               (20)paveldas yra kelių išorės santykių programų, skirtų daugiausia (bet ne tik) Artimųjų Rytų šalims, intervencijų sritis. Kultūros paveldo vertės viešinimas, be kita ko, yra atsakas į tyčinį kultūros paveldo naikinimą konflikto zonose
                  26
               . Bus svarbu užtikrinti Europos kultūros paveldo metų veiklos ir visų išorės santykių iniciatyvų, vykdomų pagal atitinkamas programas, tarpusavio papildomumą. Veiksmai, kuriais siekiama apsaugoti ir puoselėti kultūros paveldą pagal atitinkamas išorės santykių priemones, turėtų, be kita ko, atspindėti abipusį interesą dalytis patirtimi ir vertybėmis su trečiosiomis šalimis. Taip bus skatinamos abipusės žinios, pagarba ir atitinkamų kultūrų supratimas;

               (21)nors šis sprendimas skiriamas valstybėms narėms, plėtros šalys taip pat turėtų aktyviai dalyvauti Europos kultūros paveldo metų veikloje. Prireikus galima pakviesti dalyvauti Europos kaimynystės politikos šalis ir kitas šalis partneres. Šio tikslo būtų galima siekti pagal atitinkamas bendradarbiavimo ir dialogo sistemas, visų pirma ES ir minėtų šalių pilietinės visuomenės dialogo kontekste;

               (22)Europos kultūros paveldo apsauga, konservavimas ir turtinimas yra įtraukti į dabartinių Sąjungos programų tikslus. Todėl Europos metų veiklą galima įgyvendinti pagal tas programas bei jų nuostatas ir nustatant finansavimo prioritetus kasmet ar kas kelerius metus. Kultūros, švietimo, žemės ūkio ir kaimo plėtros, regionų vystymosi, socialinės sanglaudos, jūrų reikalų, aplinkos, turizmo, Bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos, mokslinių tyrimų ir inovacijų, komunikacijos sričių programos ir politika tiek tiesiogiai, tiek netiesiogiai prisideda prie Europos kultūros paveldo apsaugos, turtinimo, novatoriško pakartotinio naudojimo ir viešinimo, taigi gali prisidėti prie iniciatyvos pagal atitinkamas teisines sistemas;

               (23)šio sprendimo tikslas – prisidėti prie valstybių narių pastangų saugoti, ginti, turtinti, pakartotinai naudoti ir viešinti Europos kultūros paveldą. Kadangi, atsižvelgiant į reikmę dalytis informacija tarptautiniu mastu ir skleisti gerąją patirtį visoje Sąjungoje, valstybės narės pačios šio tikslo pasiekti negali ir jo geriau siekti Sąjungos lygmeniu, Europos Sąjunga gali imtis priemonių, vadovaudamasi subsidiarumo principu, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Dalykas

               2018 m. skelbiami Europos kultūros paveldo metais (toliau – Europos metai).

               2 straipsnis

               Tikslai

               1. Vadovaujantis Europos kultūros darbotvarkės tikslais, bendras Europos metų tikslas – skatinti ir remti (visų pirma dalijantis gerąja patirtimi) Sąjungos, valstybių narių, regioninių ir vietos institucijų pastangas saugoti, ginti, naudoti, turtinti, branginti ir viešinti Europos kultūros paveldą Europos Sąjungoje (ES). Visų pirma:

               a)prisidedama prie Europos kultūros paveldo, kaip esminio kultūros įvairovės ir kultūrų dialogo elemento, vaidmens viešinimo. Turėtų būti užtikrinami geriausi paveldo konservavimo ir saugojimo būdai ir tai, kad juo galėtų naudotis platesnė ir įvairesnė auditorija. To, be kita ko, turėtų būti siekiama auditorijos formavimo ir švietimo apie paveldą priemonėmis, visapusiškai atsižvelgiant į valstybių narių kompetenciją ir skatinant socialinę įtrauktį ir integraciją;

               b)didinamas Europos kultūros paveldo indėlis į ekonomiką ir visuomenę per jo tiesioginį ir netiesioginį ekonominį potencialą. Tai, be kita ko, pajėgumai stiprinti kultūros ir kūrybos pramonę ir įkvėpti kūrėjus bei novatorius, skatinti tvarų turizmą, didinti socialinę sanglaudą ir užtikrinti ilgalaikį vietos lygmens užimtumą;

               c)atsižvelgiant į šalių parterių domėjimąsi Europos paveldu ir patirtimi, taip pat siekiama remti kultūros paveldą kaip svarbų tarptautinio ES matmens elementą.

               2. Konkretūs Europos kultūros paveldo metų tikslai:

               a)skatinti į žmones orientuotus, įtraukius, pažangius, labiau integruotus ir tarpsektorinius metodus, kad paveldas būtų prieinamas visiems ir kad būtų užtikrinta kultūros paveldo saugojimas, konservavimas, novatoriškas pakartotinis naudojimas ir turtinimas;

               b)remti novatoriškus daugialygius kultūros paveldo valdymo ir tvarkymo modelius, įtraukiant visus suinteresuotuosius subjektus, įskaitant viešąsias institucijas, privačius asmenis, pilietinės visuomenės organizacijas, NVO ir savanoriškos veiklos sektorių;

               c)skatinti diskusijas, mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą ir dalijimąsi gerąja patirtimi apie kultūros paveldo konservavimo ir saugojimo kokybę, šiuolaikiškas intervencijas istorinėje aplinkoje ir visiems, įskaitant neįgaliuosius, prieinamų sprendimų rėmimą;

               d)moksliniais tyrimais ir inovacijomis pabrėžti ir skatinti teigiamą kultūros paveldo indėlį į visuomenę ir ekonomiką, be kita ko, parengiant ES lygmens įrodymų bazę, taip pat rodiklių ir lyginamųjų standartų;

               e)remti vietos vystymosi strategijas, kuriomis būtų skatinamas paveldo potencialas, be kita ko, skatinant tvarų kultūrinį turizmą;

               f)remti specialių gebėjimų ugdymą ir gerinti žinių valdymą ir perdavimą paveldo sektoriuje, atsižvelgiant į perėjimo prie skaitmeninių technologijų pasekmes;

               g)remti paveldą kaip šiuolaikiškos kūrybos ir inovacijų šaltinį ir pabrėžti kultūros ir kūrybos sektorių, bendruomenių ir paveldo sektoriaus tarpusavio sąsajų ir stipresnių ryšių potencialą;

               h)švietimo ir mokymosi visą gyvenimą priemonėmis didinti informuotumą apie Europos kultūros paveldo svarbą, itin daug dėmesio skiriant jaunimui ir vietos bendruomenėms;

               i)pabrėžti tarptautinio bendradarbiavimo kultūros paveldo srityje potencialą siekiant stipresnių ryšių su ES nepriklausančiomis šalimis ir skatinti kultūrų dialogą, susitaikymą po konfliktų ir konfliktų prevenciją;

               j)skatinti kultūros paveldo mokslinius tyrimus ir inovacijas; sudaryti palankesnes sąlygas suinteresuotiesiems subjektams, visų pirma viešosioms institucijoms ir privačiajam sektoriui, gauti ir panaudoti mokslinių tyrimų rezultatus ir skleisti mokslinių tyrimų rezultatus platesnei auditorijai ir

               k)skatinti Sąjungos ir valstybių narių sąveiką, be kita ko, stiprinant kovos su neteisėta prekyba kultūros artefaktais iniciatyvas.

               3 straipsnis

               Priemonių turinys

               1. Priemonės, kurių bus imamasi siekiant 2 straipsnyje išdėstytų tikslų, apima toliau nurodytą Europos, nacionalinio, regiono ar vietos lygmens veiklą, susijusią su Europos metų tikslais:

                  (a)konferencijos, renginiai ir iniciatyvos, kuriais skatinamos diskusijos ir didinamas informuotumas apie kultūros paveldo svarbą ir vertę, taip pat piliečių ir suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

                  (b)informavimo, švietimo ir informuotumo didinimo kampanijos, kuriomis naudojantis turtingu Europos paveldu viešinamos tokios vertybės, kaip įvairovė ir kultūrų dialogas, skatinamas plačiosios visuomenės indėlis į paveldo apsaugą ir tvarkymą ir apskritai padedama siekti Europos metų tikslų;

                  (c)nacionalinių, regioninių ir vietos institucijų ir kitų organizacijų dalijimasis gerąja patirtimi siekiant paskleisti informaciją apie kultūros paveldą ir

                  (d)studijos, moksliniai tyrimai ir inovacijų veikla bei jų rezultatų sklaida Europos ir nacionaliniu mastu.

               2. Komisija ir valstybės narės gali nustatyti kitą veiklą, kuri galėtų padėti siekti 2 straipsnyje nustatytų Europos metų tikslų ir leistų naudoti Europos metų pavadinimą propaguojant šią veiklą tiek, kiek tai naudinga tiems tikslams pasiekti.

               4 straipsnis

               Koordinavimas nacionaliniu lygmeniu

               Kiekviena valstybė narė skiria nacionalinį koordinatorių, atsakingą už šalies dalyvavimo Europos metų veikloje organizavimą. Koordinatorius užtikrina atitinkamos veiklos koordinavimą nacionaliniu lygmeniu.

               5 straipsnis

               Koordinavimas Sąjungos lygmeniu

               Siekdama koordinuoti Europos metų veiklą ir dalytis informacija apie tos veiklos įgyvendinimą nacionaliniu ir Europos lygmenimis, Komisija šauks nacionalinių koordinatorių posėdžius.

               6 straipsnis

               Tarptautinis bendradarbiavimas

               Įgyvendindama Europos metų tikslus Komisija bendradarbiauja su kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis, visų pirma su UNESCO ir Europos Taryba, užtikrindama ES veiklos matomumą.

               7 straipsnis

               Finansavimas

               Bendras Europos lygmens Europos metų veiklos finansavimas vykdomas pagal dabartinėms programoms, visų pirma programai „Kūrybiška Europa“, taikomas taisykles ir galimybes kasmet ar kas kelerius metus nustatyti prioritetus. Prireikus Europos metų veikla gali būti remiama pagal kitas programas ir politiką, laikantis esamų teisinių ir finansinių nuostatų.

               8 straipsnis

               Stebėsena ir vertinimas

                Ne vėliau kaip 2019 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui ataskaitą dėl šiame sprendime numatytų iniciatyvų įgyvendinimo, rezultatų ir bendro vertinimo.

               9 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               10 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

               Priimta Briuselyje

                  Europos Parlamento vardu
                        Tarybos vardu

                  Pirmininkas
                        Pirmininkas

               FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA

               1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA

               1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas

               1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje

               1.3.Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis

               1.4.Tikslas (-ai)

               1.5.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas

               1.6.Trukmė ir finansinis poveikis

               1.7.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)

               2.VALDYMO PRIEMONĖS

               2.1.Priežiūros ir atskaitomybės nuostatos

               2.2.Valdymo ir kontrolės sistema

               2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės

               3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS

               3.1.Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)

               3.2.Numatomas poveikis išlaidoms

               3.2.1.Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė

               3.2.2.Numatomas poveikis veiklos asignavimams

               3.2.3.Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams

               3.2.4.Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa

               3.2.5.Trečiųjų šalių įnašai

               3.3.Numatomas poveikis įplaukoms

               FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA

               1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA

               1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas

                  Europos kultūros paveldo metai

               1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
                  27

                  POLITIKOS SRITIS (-YS): ŠVIETIMAS IR KULTŪRA. PROGRAMA „KŪRYBIŠKA EUROPA“

               1.3.Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis

               X Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone

               ◻ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus
                  28

               ◻ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės išplėtimu

               ◻ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę

               1.4.Tikslas (-ai)

               1.4.1.Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva)

                  Atsižvelgiant į Europos metų iniciatyvos specifiškumą, daugiamečių strateginių tikslų nenustatyta.

               1.4.2.Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla

                  Konkretus tikslas

                  a) prisidėti prie Europos kultūros paveldo, kaip esminio kultūros įvairovės ir kultūrų dialogo elemento, vaidmens viešinimo. Turėtų būti užtikrinami geriausi paveldo konservavimo ir saugojimo būdai ir tai, kad juo galėtų naudotis platesnė ir įvairesnė auditorija. To, be kita ko, turėtų būti siekiama auditorijos formavimo ir švietimo apie paveldą priemonėmis, visapusiškai atsižvelgiant į valstybių narių kompetenciją ir skatinant socialinę įtrauktį ir integraciją;

                  b)
                        didinamas Europos kultūros paveldo indėlis į ekonomiką ir visuomenę per jo tiesioginį ir netiesioginį ekonominį potencialą. Tai, be kita ko, pajėgumai stiprinti kultūros ir kūrybos pramonę ir įkvėpti kūrėjus bei novatorius, skatinti tvarų turizmą, didinti socialinę sanglaudą ir užtikrinti ilgalaikį vietos lygmens užimtumą;

                  c)
                        atsižvelgiant į šalių parterių domėjimąsi Europos paveldu ir patirtimi, taip pat siekiama remti kultūros paveldą kaip svarbų tarptautinio ES matmens elementą.

                  Atitinkama VGV / VGB veikla

                  15.04 – „Kūrybiška Europa“

               1.4.3.Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis

               Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų padaryti tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms).

                  - Europos, nacionalinio, regiono ir vietos lygmens informacijos ir viešinimo kampanijos, renginiai ir iniciatyvos, kuriais viešinamos pagrindinės idėjos ir skleidžiama informacija apie gerąją patirtį, įskaitant ES vaidmenį ieškant bendrų sprendimų;

                  - informuotumo apie kultūros paveldo reikšmę ES piliečiams ir jo indėlio į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą nacionaliniu ir Europos lygmeniu didinimas;

                  - uždavinių ir galimybių, įskaitant su skaitmeninimu susijusias galimybes, saugoti, konservuoti ir tvarkyti kultūros paveldą, išryškinimas.

               1.4.4.Rezultatų ir poveikio rodikliai

               Nurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.

                  Informacijos kampanijos rezultatų skaičius

               1.5.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas

               1.5.1.Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai

                  Trumpalaikiai: geresnis informavimas apie kultūros paveldo kaip ES turto svarbą ir ES vaidmenį jį saugant.

                  Ilgalaikiai: didesnis piliečių informuotumas apie kultūros paveldo svarbą ir didesnis teigiamo ES vaidmens pripažinimas

               1.5.2.Papildoma ES dalyvavimo nauda

                  - Informuotumo apie Europos kultūros paveldo svarbą ekonomikos augimo ir socialinės sanglaudos srityse didinimas;

                  - informuotumo apie tam tikros srities problemas ir galimybes didinimas ir ES vaidmens ieškant bendrų sprendimų išryškinimas.

               1.5.3.Panašios patirties išvados

                  Pastaruosius dešimt metų įgyvendinama Europos metų iniciatyva parodė, kad tai yra vertinga informuotumo didinimo priemonė, daranti poveikį tiek plačiajai visuomenei, tiek skleidėjams ir prisidedanti prie skirtingų intervencijos sričių sąveikos ES ir valstybių narių lygmeniu.

               1.5.4.Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis

                  Europos kultūros paveldo metai bus įgyvendinami pagal įvairias Sąjungos iniciatyvas, tokias kaip „Kūrybiška Europa“, Europos struktūriniai ir investicijų fondai, „Horizontas 2020“ (įskaitant skaitmeninimo aspektus siekiant saugoti ir branginti paveldą), „Erasmus+“ ir „Europa piliečiams“. Pagal programą „Kūrybiška Europa“ taip pat finansuojami trys su kultūros paveldu susiję ES veiksmai: Europos paveldo dienos, ES kultūros paveldo apdovanojimas ir Europos paveldo ženklas.

               1.6.Trukmė ir finansinis poveikis

               X Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota

               –X
                     Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2018 01 01 iki 2018 12 31

               –X
                     Finansinis poveikis – nuo 2017 iki 2018 m.

               ◻ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota

               –Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM,

               –vėliau – visuotinis taikymas.

               1.7.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)
                  29

               X Tiesioginis valdymas, vykdomas Komisijos

               –◻ padalinių, įskaitant Sąjungos atstovybių darbuotojus;

               –◻
                     vykdomųjų įstaigų

               ◻ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis

               ◻ Netiesioginis valdymas, biudžeto įgyvendinimo užduotis perduodant:

               –◻ trečiosioms šalims arba jų paskirtoms įstaigoms;

               –◻ tarptautinėms organizacijoms ir jų agentūroms (nurodyti);

               –◻EIB arba Europos investicijų fondui;

               –◻įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 208 ir 209 straipsniuose;

               –◻ viešosios teisės įstaigoms;

               –◻ įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja privatinė teisė, veikiančioms viešųjų paslaugų srityje, jeigu jos pateikia pakankamų finansinių garantijų;

               –◻ įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja valstybės narės privatinė teisė, kurioms pavesta įgyvendinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir kurios pateikia pakankamų finansinių garantijų;

               –◻ asmenims, kuriems pavestas konkrečių BUSP veiksmų vykdymas pagal ES sutarties V antraštinę dalį, ir kurie nurodyti atitinkamame pagrindiniame teisės akte.

               –Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje.

               Pastabos

                  […]

                  […]

               2.VALDYMO PRIEMONĖS

               2.1.Priežiūros ir atskaitomybės nuostatos

               Nurodyti dažnumą ir sąlygas.

                  Europos metų darbo programa

                  Iniciatyvinio komiteto įsteigimas

               2.2.Valdymo ir kontrolės sistema

               2.2.1.Nustatyta rizika

                  - Nepakankamas iniciatyvų matomumas

                  - Pernelyg dideli lūkesčiai atsižvelgiant į biudžeto ribotumą

               2.2.2.Informacija apie įdiegtą vidaus kontrolės sistemą

                  Iniciatyvinio komiteto atliekamas reguliarus rizikos vertinimas

               2.2.3.Kontrolės sąnaudų ir naudos apskaičiavimas ir numatomo klaidų rizikos lygio vertinimas

                  [Pour mémoire]

                  [Pour mémoire]

               2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės

               Nurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones.

                  Komisija užtikrina, kad, įgyvendinant pagal šį sprendimą finansuojamus veiksmus, ES finansiniai interesai bus apsaugoti taikant sukčiavimo, korupcijos ir bet kokios kitos neteisėtos veiklos prevencijos priemones, vykdant veiksmingus patikrinimus ir išieškant neteisingai išmokėtas sumas, o nustačius pažeidimus – taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas. Komisija taip pat įgaliojama atlikti in situ patikrinimus pagal 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų. Prireikus Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) atlieka tyrimus, kaip reglamentuojama 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų.

               3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS

               3.1.Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)

               Dabartinės biudžeto eilutės

               Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.

                        Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija

                        Biudžeto eilutė

                        Išlaidų
                        rūšis

                        Įnašas

                        3 išlaidų kategorija: Saugumas ir pilietybė

                        DA / NDA
                           30
                        .

                        ELPA šalių
                           31

                        šalių kandidačių
                           32

                        trečiųjų šalių

                        pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą

                        3.

                        15 04 02- Paprogramė „Kultūra“ — Tarpvalstybinių veiksmų rėmimas ir tarptautinės sklaidos bei mobilumo skatinimas

                        DA

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

               Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės

               Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.

                        Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija

                        Biudžeto eilutė

                        Išlaidų
                        rūšis

                        Įnašas

                        DA / NDA

                        ELPA šalių

                        šalių kandidačių

                        trečiųjų šalių

                        pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą

               3.2.Numatomas poveikis išlaidoms

               [Šią dalį pildyti naudojant

                  administracinio pobūdžio biudžeto duomenų apskaičiavimo lentelę

               antrąjį šios finansinės pažymos priedo dokumentą), įkeltą į CISNET tarnybų tarpusavio konsultacijoms.]

               3.2.1.Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Daugiametės finansinės programos išlaidų
                        kategorija

                        Numeris

                        [3] išlaidų kategorija Saugumas ir pilietybė

                        EAC GD

                        Metai
                        N
                           33

                        Metai
                        N+1

                        Metai
                        N+2

                        Metai
                        N+3

                        Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)

                        IŠ VISO

                        • Veiklos asignavimai

                        (1)

                        (2)

                        15 04 02 – „Kūrybiška Europa“ – paprogramė „Kultūra“

                        Įsipareigojimai

                        (1a)

                        1.000

                        3.000

                        4.000

                        Mokėjimai

                        (2 a)

                        0.500

                        1.900

                        1.100

                        0.500

                        4.000

                        Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami iš konkrečių programų rinkinio lėšų
                           34

                        Biudžeto eilutės numeris

                        (3)

                        IŠ VISO asignavimų
                        EAC GD*

                        Įsipareigojimai

                        =1+1a +3

                        Mokėjimai

                        =2+2a

                        +3.

                        • IŠ VISO veiklos asignavimų

                        Įsipareigojimai

                        (4)

                        1.000

                        3.000

                        4.000

                        Mokėjimai

                        (5)

                        0.500

                        1.900

                        1.100

                        0.500

                        4,000

                        • IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų iš konkrečių programų rinkinio lėšų

                        (6)

                        IŠ VISO asignavimų
                           pagal daugiametės finansinės programos
                        <….> IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

                        Įsipareigojimai

                        =4+ 6

                        Mokėjimai

                        =5+ 6

               Jei pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį kelioms išlaidų kategorijoms:

                        • IŠ VISO veiklos asignavimų

                        Įsipareigojimai

                        (4)

                        Mokėjimai

                        (5)

                        • IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų iš konkrečių programų rinkinio lėšų

                        (6)

                        IŠ VISO asignavimų
                           pagal daugiametės finansinės programos
                        1–4 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS
                        (Orientacinė suma)

                        Įsipareigojimai

                        =4+ 6

                        1.000

                        3.000

                        4.000

                        Mokėjimai

                        =5+ 6

                        0.500

                        1.900

                        1.100

                        0.500

                        4.000

                        Daugiametės finansinės programos išlaidų
                        kategorija

                        5.

                        „Administracinės išlaidos“

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Metai
                        N

                        Metai
                        N+1

                        Metai
                        N+2

                        Metai
                        N+3

                        Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)

                        IŠ VISO

                        EAC GD

                        • Žmogiškieji ištekliai

                        p. m.

                        p. m.

                        p. m.

                        p. m.

                        p. m.

                        • Kitos administracinės išlaidos

                        p. m.

                        p. m.

                        p. m.

                        p. m.

                        p. m.

                        IŠ VISO EAC GD

                        Asignavimai

                        p. m.

                        p. m.

                        p. m.

                        p. m.

                        p. m.

                        IŠ VISO asignavimų
                           pagal daugiametės finansinės programos
                        5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

                        (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų)

                        p. m.

                        p. m.

                        p. m.

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Metai
                        N
                           35

                        Metai
                        N+1

                        Metai
                        N+2

                        Metai
                        N+3

                        Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)

                        IŠ VISO

                        IŠ VISO asignavimų
                           pagal daugiametės finansinės programos
                        1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS*

                        Įsipareigojimai

                        Mokėjimai

               *5 išlaidų kategorija: Administracinės išlaidos, įskaitant žmogiškųjų išteklių išlaidas, bus padengtos perskirstant lėšas EAC GD.

               3.2.2.Numatomas poveikis veiklos asignavimams

               –◻
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami

               –X
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip:

               Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Nurodyti tikslus ir rezultatus

                        ⇩

                        Metai
                        N

                        Metai
                        N+1

                        Metai
                        N+2

                        Metai
                        N+3

                        Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)

                        IŠ VISO

                        REZULTATAI

                        Rūšis
                           36

                        Vidutinės sąnaudos

                        Skaičius

                        Sąnaudos

                        Skaičius

                        Sąnaudos

                        Skaičius

                        Sąnaudos

                        Skaičius

                        Sąnaudos

                        Skaičius

                        Sąnaudos

                        Skaičius

                        Sąnaudos

                        Skaičius

                        Sąnaudos

                        Bendras skaičius

                        Iš viso sąnaudų

                        1 KONKRETUS TIKSLAS
                           37

                        - Rezultatas

                        Komunikacija

                        0.3

                        2

                        0.600

                        0

                        0

                        0,600

                        - Rezultatas

                        Seminarai

                        0.25

                        4

                        1.000

                        0

                        0

                        1.000

                        - Rezultatas

                        1 konkretaus tikslo tarpinė suma

                        6

                        1.600

                        0

                        0

                        1.600

                        2 KONKRETUS TIKSLAS

                        - Rezultatas

                        Komunikacija

                        0.3

                        2

                        0.600

                        0

                        0

                        0.600

                        - Rezultatas

                        Seminarai ir konferencijos

                        0.25

                        3

                        0.750

                        0

                        0

                        0.750

                        2 konkretaus tikslo tarpinė suma

                        5

                        1.350

                        0

                        0

                        1.350

                        3 KONKRETUS TIKSLAS

                        - Rezultatas

                        Komunikacija

                        0.3

                        1

                        0.300

                        0

                        0

                        0.300

                        - Rezultatas

                        Seminarai ir konferencijos

                        0.25

                        3

                        0.750

                        0

                        0

                        0.750

                        3 konkretaus tikslo tarpinė suma

                        4

                        1.050

                        0

                        0

                        1.050

                        IŠ VISO SĄNAUDŲ

                        4.000

               Rezultatai

               Komunikacijos kampanija: vaizdo naujienos, vaizdo siužetai, vaizdinė tapatybė, interneto svetainė, socialinė žiniasklaida, reklaminė medžiaga, leidiniai ir spaudiniai, tyrimai ir kita informuotumo didinimo veikla

               Seminarai ir konferencijos: veiklos pradžios ir pabaigos konferencijos, paskaitos, praktiniai seminarai, aukšto lygio renginiai, seminarai žurnalistams, papildomi renginiai ir kiti susirinkimai Briuselyje ar valstybėse narėse

               Išlaidų struktūra

               Remiantis anksčiau vykdytos su kultūra susijusios veiklos (visų pirma pagal programą „Kūrybiška Europa“) patirtimi, skaičiuojama, kad ES lygmens komunikacijos kampanijos vidutinė kaina yra maždaug 300 000 EUR, o seminaro – 100 000–400 000 EUR, priklausomai nuo jo masto ir dalyvių skaičiaus. Todėl daroma prielaida, kad Europos kultūros paveldo metų seminaro vidutinė kaina gali būti 250 000 EUR.

               3.2.3.Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams

               3.2.3.1.Santrauka

               –◻
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio pobūdžio asignavimų nenaudojama

               –X
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio pobūdžio asignavimai naudojami taip:

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Metai
                        N
                           38

                        Metai
                        N+1

                        Metai
                        N+2

                        Metai
                        N+3

                        Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)

                        IŠ VISO

                        Daugiametės finansinės programos
                        5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA

                        Žmogiškieji ištekliai

                        p. m.

                        p. m.

                        p. m.

                        p. m.

                        Kitos administracinės išlaidos

                        p. m.

                        p. m.

                        p. m.

                        p. m.

                        Daugiametės finansinės programos
                        5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma

                        p. m.

                        p. m.

                        p. m.

                        p. m.

                        Neįtraukta į daugiametės finansinės programos
                           39

                        5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

                        Žmogiškieji ištekliai

                        Kitos administracinio
                        pobūdžio išlaidos

                        Tarpinė suma,
                        neįtraukta į daugiametės finansinės programos
                         5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

                        IŠ VISO

                        p. m.

                        p. m.

                        p. m.

                        p. m.

               Žmogiškųjų išteklių ir kitų administracinio pobūdžio išlaidų asignavimų poreikiai bus tenkinami iš GD asignavimų, jau paskirtų priemonei valdyti ir (arba) perskirstytų generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.

               3.2.3.2.Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai

               –◻
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškųjų išteklių nenaudojama.

               –X
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip:

               Sąmatą surašyti etatų vienetais

                        Metai
                        N

                        Metai
                        N+1

                        N+2 metai

                        N+3 metai

                        Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)

                        • Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai)

                        XX 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės)

                        1

                        1

                        1

                        XX 01 01 02 (Delegacijos)

                        XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai)

                        10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai)

                        • Išorės darbuotojai (etatų vienetais)
                           40

                        XX 01 02 01 (CA, SNE, INT finansuojami iš bendrojo biudžeto)

                        XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT ir JED atstovybėse)

                        XX 01 04 yy
                           41

                        - būstinėje

                        - atstovybėse

                        XX 01 05 02 (AC, END, INT - netiesioginiai moksliniai tyrimai)

                        10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiesioginiai moksliniai tyrimai)

                        Kitos biudžeto eilutės (nurodyti)

                        IŠ VISO

                        1

                        1

                        1

               XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.

               Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.

               Vykdytinų užduočių aprašymas:

                        Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai

                        rengti ir su kitomis tarnybomis koordinuoti Europos metų darbo planą; rengti įgaliojimus ir pirkimo sutartis ir dalyvauti atrankos procese; užtikrinti tarpinstitucinį koordinavimą; rengti informacinę medžiagą ir kalbas Komisijos nariui ir generaliniam direktoratui; prisidėti prie su spauda susijusio darbo; dalyvauti ex-post vertinimo veikloje.

                        Išorės darbuotojai

               3.2.4.Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa

               –X
                     Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę finansinę programą.

               –◻
                     Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą.

                  Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.

               –◻
                     Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą.

                  Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.

               3.2.5.Trečiųjų šalių įnašai

               –X Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo.

               –Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas apskaičiuojamas taip:

               Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Metai
                        N

                        Metai
                        N+1

                        Metai
                        N+2

                        Metai
                        N+3

                        Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)

                        Iš viso

                        Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą

                        IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų

               3.3.Numatomas poveikis įplaukoms

               –X
                     Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms.

               –◻
                     Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:

               nuosaviems ištekliams

               įvairioms įplaukoms

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Biudžeto įplaukų eilutė

                        Einamųjų finansinių metų asignavimai

                        Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis
                           42

                        Metai
                        N

                        Metai
                        N+1

                        Metai
                        N+2

                        Metai
                        N+3

                        Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)

                        …………. straipsnis

               Įvairių asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų eilutę (-es), kuriai (-ioms) daromas poveikis.

               Nurodyti poveikio įplaukoms apskaičiavimo metodą.

                     (1)
                  2007 m. lapkričio 16 d. Tarybos rezoliucija dėl Europos kultūros darbotvarkės (OL C 287, 2007 11 29, p. 1).

                     (2)
                  Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų išvados dėl darbo plano kultūros srityje (2015–2018 m.) (2014/C/463/02).

                     (3)
                  2014 m. gegužės 21 d. Tarybos išvados dėl kultūros paveldo kaip vieno iš strateginių tvarios Europos išteklių (2014/C 183/08) (OL C 183, 2014 614, p. 36).

                     (4)
                  2014 m. liepos 22 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Integruotas požiūris į Europos kultūros paveldą“ (COM(2014) 477 final).

                     (5)
                  Europos regionų komiteto nuomonė – Integruotas požiūris į Europos kultūros paveldą (2015/C 195/04) OL C 195, 2015 6 12, p. 22.

                     (6)
                  2015 m. rugsėjo 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl integruoto požiūrio į Europos kultūros paveldą (2014/2149(INI)) (P8_TA(2015)0293).

                     (7)
                  Tarybos išvados dėl kultūros paveldo dalyvaujamojo valdymo (2014/C 463/01) (OL C 463, 2014 12 23, p. 1).

                     (8)
                  Kaip nustatyta Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos bendrame komunikate „ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimas“ (JOIN(2016) 29 final).

                     (9)
                  Aljansas, suburiantis šios srities tinklus ir organizacijas, kurio veiklą koordinuoja „Europa Nostra“. Skaičius 3.3 aljanso pavadinime yra nuoroda į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalį.

                     (10)

                     http://www.sharingheritage.de/en/main/

                  .

                     (11)

                     http://ec.europa.eu/culture/news/2015/0612-cultural-heritage-counts_en.htm

                  .

                     (12)

                     http://bookshop.europa.eu/en/getting-cultural-heritage-to-work-for-europe-pbKI0  115128/

                  .

                     (13)

                     http://www.jpi-culturalheritage.eu/wp-content/uploads/SRA-2014-06.pdf

                  .

                     (14)

                     http://www.culturalbase.eu

                  .

                     (15)
                  ESFRI strateginė ataskaita dėl mokslinių tyrimų infrastruktūros – 2016 m. gairės.

                     (16)
                  OL C , , p. .

                     (17)
                  2014 m. liepos 22 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Integruotas požiūris į Europos kultūros paveldą“ (COM(2014) 477 final).

                     (18)
                  2014 m. gegužės 21 d. Tarybos išvados dėl kultūros paveldo kaip vieno iš strateginių tvarios Europos išteklių (2014/C 183/08) (OL C 183, 2014 614, p. 36).

                     (19)
                  2007 m. lapkričio 16 d. Tarybos rezoliucija dėl Europos kultūros darbotvarkės (OL C 287, 2007 11 29, p. 1).

                     (20)
                  Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų išvados dėl darbo plano kultūros srityje (2015–2018 m.) (2015-2018) (2014/C 463/02) (OL C 463, 2014 12 23, p. 4).

                     (21)
                  Konvencija dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo, Paryžius, 2005 m. spalio 20 d.

                     (22)
                  2015 m. rugsėjo 25 d. generalinėje asamblėjoje priimta Jungtinių Tautų rezoliucija „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“.

                     (23)
                  Tarybos išvados dėl kultūros paveldo dalyvaujamojo valdymo (2014/C 463/01) (OL C 463, 2014 12 23, p. 1).

                     (24)
                  2015 m. rugsėjo 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl integruoto požiūrio į Europos kultūros paveldą (2014/2149(INI)) (P8_TA(2015)0293).

                     (25)
                  Europos regionų komiteto nuomonė – Integruotas požiūris į Europos kultūros paveldą (2015/C 195/04) (OL C 195, 2015 6 12, p. 22).

                     (26)
                  Kaip nustatyta Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos bendrame komunikate „ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimas“ (JOIN(2016) 29 final).

                     (27)
                  VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas.

                     (28)
                  Kaip nurodyta Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies a arba b punkte.

                     (29)
                  Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“ https://myintracomm.ec.testa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (30)
                  DA – diferencijuotieji asignavimai, NDA – nediferencijuotieji asignavimai.

                     (31)
                  ELPA: Europos laisvosios prekybos asociacija.

                     (32)
                  Šalių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.

                     (33)
                  N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai.

                     (34)
                  Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.

                     (35)
                  N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai.

                     (36)
                  Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir kt.).

                     (37)
                  Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus (ūs) tikslas (-ai)...“

                     (38)
                  N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai.

                     (39)
                  Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.

                     (40)
                  CA – sutartininkas („Contract Staff“); LA – vietinis darbuotojas („Local Staff“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“); INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („agency staff“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Junior Expert in Delegations“).

                     (41)
                  Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės darbuotojams, finansuojamiems iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių).

                     (42)
                  Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo sąnaudų.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 02 28
            COM(2017) 101 final
            Pasiūlymas
            EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (EGF/2017/000 TA 2017 – Komisijos iniciatyva teikiama techninė pagalba)

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (toliau – EGF) finansinės paramos taisyklės nustatytos 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006
                  1
                (toliau – EGF reglamentas).

               PARAIŠKOS SANTRAUKA IR ANALIZĖ

                  Pagrindiniai duomenys

                  EGF nuorodos Nr.
                        EGF/2017/000

                  Europos Komisija
                        Techninė pagalba

                  Administracinės išlaidos: biudžetas (EUR)
                        310 000

                  Administracinės išlaidos, proc. (viršutinė riba 0,5 %)
                        0,18 %

               Vadovaujantis EGF reglamento 11 straipsnio 1 dalimi, kiekvienais metais techninei pagalbai Komisijos iniciatyva gali būti skiriama daugiausia 0,5 proc. metinės didžiausios EGF sumos.

               Finansuotina techninė pagalba ir jos numatomų sąnaudų išskaidymas

               1.Parama bus panaudota EGF reglamento 11 straipsnio 1 ir 4 dalyse ir 12 straipsnio 2, 3 ir 4 dalyse nurodytoms išlaidoms padengti, kaip išsamiai nurodyta toliau.

               2.Stebėsena ir duomenų rinkimas. Komisija rinks duomenis apie gautas paraiškas, pagal jas įvykdytus mokėjimus ir suteiktą paramą, taip pat apie pasiūlytas ir įgyvendintas priemones. Šie duomenys bus skelbiami interneto svetainėje ir renkami laikantis atitinkamos formos reikalavimų, siekiant juos pateikti 2017 ir 2019 m. kas dvejus metus teikiamose ataskaitose. Atsižvelgiant į pastarųjų metų patirtį, sąnaudos šiai veiklai sieks 20 000 EUR.

               3.Informavimas. Komisijos Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties svetainėje
                  2
                sukurtas ir pagal EGF reglamento 12 straipsnio 2 dalį tvarkomas EGF tinklalapis bus reguliariai atnaujinamas ir plečiamas, o kiekvienas naujas skyrius bus verčiamas į visas ES kalbas. Bus didinamas bendras informuotumas apie EGF ir skatinamas jo žinomumas. EGF laikotarpio vidurio vertinimo ataskaita bus ne tik paskelbta internete, bet ir išspausdinta nedideliu tiražu. Su EGF susijusi veikla bus aptariama įvairiuose Komisijos leidiniuose, taip pat garso ir vaizdo siužetuose, kaip nustatyta EGF reglamento 11 straipsnio 4 dalyje. Numatytos šios veiklos sąnaudos 2017 m. – 20 000 EUR.

               4.Žinių bazės / taikomųjų programų sąsajos kūrimas. Komisija tęsia darbą siekdama nustatyti standartines EGF paraiškų teikimo ir administravimo procedūras, pagrįstas SFC 2014 sistemos, į kurią visa tai integruojama, funkcijomis. Tai leidžia supaprastinti paraiškų teikimą pagal EGF reglamentą, pagreitinti jų tvarkymą ir palengvinti įvairiems tikslams skirtų ataskaitų atsisiuntimą. Taip pat integruotos ataskaitų teikimo procedūros. Administravimo modulis veikia kaip sąsaja tarp SFC ir Komisijos apskaitos ir finansinės informacijos sistemos ABAC, tokiu būdu supaprastinamos EGF finansinės operacijos. Kadangi dauguma programavimo darbų jau atlikti pastaraisiais metais, reikia tik patobulinti ir koreguoti atsižvelgiant į galimus pakeitimus. Dėl mažesnių programavimui skirtų sąnaudų ir techninės priežiūros sąnaudų lėšų reikia mažiau nei ankstesniais metais. Numatyta, kad šios veiklos sąnaudos bus 80 000 EUR, ir tai bus EGF indėlis į tolesnį SFC vystymą ir reguliarios priežiūros atnaujinimą.

               5.Administracinė ir techninė pagalba. EGF asmenų ryšiams ekspertų grupė, kurią sudaro po vieną narį iš kiekvienos valstybės narės, surengs du posėdžius (2017 m. antrąjį pusmetį ir 2018 m. pirmąjį pusmetį), kurių numatytos sąnaudos yra 70 000 EUR.

               6.Be to, siekiant skatinti tinklų kūrimą tarp valstybių narių, Komisija surengs du seminarus, skirtus už EGF įgyvendinimą atsakingoms institucijoms ir socialiniams partneriams. Kiek įmanoma, jie bus surengti maždaug tuo pačiu metu, kaip ekspertų grupės posėdžiai; juose daugiausia bus aptariami klausimai, susiję su praktiniu EGF reglamento įgyvendinimu vietos lygmeniu. Numatytos šios veiklos sąnaudos – 120 000 EUR.

                        Veiksmai

                        Numatytas skaičius

                        Numatytos vieno veiksmo sąnaudos
                           (EUR)

                        Bendros sąnaudos
                           (EUR)

                        Stebėsena ir duomenų rinkimas

                        Įvairiai

                        Įvairiai

                        20 000

                        Informacinė veikla

                        Įvairiai

                        Įvairiai

                        20 000

                        Žinių bazės / taikomųjų programų sąsajos kūrimas, atnaujinimas ir priežiūra

                        Įvairiai

                        Įvairiai

                        80 000

                        Administracinė ir techninė pagalba: EGF asmenų ryšiams ekspertų grupės posėdžiai

                        2

                        35 000

                        70 000

                        Administracinė ir techninė pagalba: tinklų kūrimo seminarai, skirti EGF priemonių įgyvendinimui

                        2

                        60 000

                        120 000

                        Iš viso numatyta sąnaudų

                        310 000

               Finansavimas

               7.2017 m. EGF skirtas didžiausias metinis biudžetas – 150 mln. EUR (2011 m. kainomis), kaip nustatyta 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa
                  3
               , 12 straipsnyje.

               8.Pagal EGF reglamento 11 straipsnio 1 dalį techninei pagalbai Komisijos iniciatyva gali būti skiriama 0,5 proc. šios sumos (t. y. 2017 m. – 844 620 EUR). Šiuo metu dar nepanaudota visa 2017 m. suma; techninei pagalbai kol kas nieko neskirta. Siūloma suma atitinka apie 0,18 proc. didžiausio metinio EGF biudžeto, skirto 2017 m.

               9.Siūlomą sprendimą mobilizuoti EGF lėšas bendrai priims Europos Parlamentas ir Taryba, kaip nustatyta 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo
                  4
                13 punkte.

               Susiję teisės aktai

               10.Komisija, pateikdama šį pasiūlymą dėl sprendimo mobilizuoti EGF lėšas, Europos Parlamentui ir Tarybai taip pat pateiks pasiūlymą pervesti 310 000 EUR sumą į atitinkamą biudžeto eilutę.

               Mokėjimų asignavimų šaltinis

               11.Asignavimai iš EGF biudžeto eilutės bus naudojami 310 000 EUR sumai, kurios reikia techninei pagalbai suteikti, padengti.

               Pasiūlymas

               EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (EGF/2017/000 TA 2017 – Komisijos iniciatyva teikiama techninė pagalba)

               EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

               atsižvelgdami į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006
                  5
               , ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdami į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo
                  6
               , ypač į jo 13 punktą,

               atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF) įsteigtas teikti paramą atleistiems iš darbo darbuotojams ir savarankiškai dirbantiems asmenims, kurių veikla nutrūko dėl su globalizacija susijusių esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, kilusių dėl besitęsiančios pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 546/2009
                  7
               , arba dėl naujos pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką;

               (2)EGF didžiausia metinė suma negali viršyti 150 mln. EUR (2011 m. kainomis), kaip nustatyta Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013
                  8
                12 straipsnyje;

               (3)Reglamente (ES) Nr. 1309/2013 nustatyta, kad kiekvienais metais techninei pagalbai Komisijos iniciatyva gali būti skiriama daugiausia 0,5 % EGF paramos didžiausios metinės sumos;

               (4)todėl EGF lėšos turėtų būti mobilizuotos, kad Komisijos iniciatyva būtų suteikta 310 000 EUR techninė pagalba,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               2017 finansinių metų Europos Sąjungos bendrajame biudžete Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšos mobilizuojamos siekiant skirti 310 000 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų sumą.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               Priimta Briuselyje

                  Europos Parlamento vardu
                        Tarybos vardu

                  Pirmininkas
                        Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 347, 2013 12 20, p. 855.

                     (2)

                     http://ec.europa.eu/egf

                     (3)
                  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

                     (4)
                  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

                     (5)
                  OL L 347, 2013 12 20, p. 855.

                     (6)
                  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

                     (7)
                  2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 546/2009, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą, OL L 167, 2009 6 29, p. 26.

                     (8)
                  2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa, OL L 347, 2013 12 20, p. 884.


title: Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl kukurūzų produkto (Zea mays L., linija 1507), genetiškai modifikuoto siekiant padidinti atsparumą tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams ir toleranciją herbicidui amonio glufozinatui, pateikimo į rinką pagal Europos parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/E

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52005PC0284

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl kukurūzų produkto (Zea mays L., linija 1507), genetiškai modifikuoto siekiant padidinti atsparumą tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams ir toleranciją herbicidui amonio glufozinatui, pateikimo į rinką pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/E  /* KOM/2005/0284 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 29.6.2005KOM(2005) 284 galutinisPasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl kukurūzų produkto ( Zea mays L., linija 1507), genetiškai modifikuoto siekiant padidinti atsparumą tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams ir toleranciją herbicidui amonio glufozinatui, pateikimo į rinką pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/E(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Pagal Direktyvos 2001/18/EB 13 straipsnį Nyderlandų valdžios institucijos gavo pranešimą (nuoroda C/NL/00/10) apie kukurūzų produkto ( Zea mays L., linija 1507), genetiškai modifikuoto siekiant padidinti atsparumą tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams ir toleranciją herbicidui amonio glufozinatui, pateikimą į rinką.2. Pranešime kalbama apie veislių, kilusių iš 1507 transformavimo, importavimą ir naudojimą (tokį, kaip ir bet kurių kitų kukurūzų grūdų, taip pat ir pašarams, išskyrus auginimą ir naudojimą maistui) Bendrijoje.3. Pagal Direktyvos 2001/18/EB 14 straipsnio nuostatas Nyderlandų kompetentinga institucija pateikė Komisijai savo vertinimo ataskaitą, kurioje buvo padaryta išvada, kad nėra priežasčių nesutikti pateikti į rinką 1507 linijos Zea mays L. kukurūzų produkto, jei laikomasi specialių sąlygų.4. Komisija vertinimo ataskaitą persiuntė visoms kitoms valstybėms narėms ir kai kurios iš jų nesutiko su minėtoje ataskaitoje pateiktomis išvadomis dėl šio produkto molekulinės charakteristikos, mėginių ėmimo metodų, alergeniškumo, toksiškumo ir stebėsenos.5. Kadangi ir toliau buvo nesutinkama, Komisija nusprendė pasikonsultuoti su Europos maisto saugos tarnyba (EFSA). 2004 m. rugsėjo 24 d. patvirtintoje nuomonėje, remdamasi visais pateiktais įrodymais, EFSA padarė išvadą, kad nepanašu, jog pagal siūlomą paskirtį naudojami 1507 linijos Zea mays L. kukurūzai galėtų daryti neigiamą poveikį žmonių ir gyvūnų sveikatai arba aplinkai. Be to, Europos maisto saugos tarnybos nuomone, pareiškėjo pateiktas stebėsenos planas atitiko numatytas 1507 linijos kukurūzų paskirtis.6. Tokiomis aplinkybėmis Direktyvos 2001/18/EB 18 straipsniu Komisija įpareigojama priimti sprendimą pagal šios direktyvos, kuriai taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas, 30 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką.7. Kadangi Nyderlandų valdžios institucijos ir EFSA pateikė teigiamą vertinimą dėl 1507 linijos kukurūzų pateikimo į rinką, Komisija parengė sprendimo projektą, kuriuo leidžiama naudoti šį produktą, išskyrus auginimą ir naudojimą maistui arba maiste, ir jį pateikti į rinką laikantis specialių sąlygų.8. Sprendimo projektas pagal Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 2 dalies nuostatas buvo pateiktas Direktyvos 2001/18/EB 30 straipsniu įsteigto komiteto nuomonei.9. Komitetas 2005 m. gegužės 17 d. nepateikė savo nuomonės, todėl Komisija, vadovaudamasi Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 4 dalimi, nedelsdama pateikia Tarybai pasiūlymą dėl priemonių, kurių turi būti imtasi, ir apie tai praneša Europos Parlamentui, kuriam buvo pranešta 2005 m. gegužės 24 d.10. Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje numatyta, kad Taryba, atsižvelgdama į tokią poziciją, prireikus kvalifikuota balsų dauguma gali priimti sprendimą per Direktyvos 2001/18/EB 30 straipsnio 2 dalyje nustatytą trijų mėnesių terminą. Jei per tų trijų mėnesių terminą Taryba kvalifikuota balsų dauguma nusprendžia, kad ji prieštarauja pasiūlymui, Komisija jį svarsto iš naujo; jei pasibaigus tam laikotarpiui Taryba nepriėmė pasiūlyto įgyvendinimo akto ir neprieštaravo jam, pasiūlytą įgyvendinimo aktą priima Komisija.PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl kukurūzų produkto ( Zea mays L., linija 1507), genetiškai modifikuoto siekiant padidinti atsparumą tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams ir toleranciją herbicidui amonio glufozinatui, pateikimo į rinką pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/E(Tik tekstas olandų kalba yra autentiškas)(Tekstas svarbus EEE)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką, panaikinančią Tarybos direktyvą 90/220/EEB[1], ypač į jos 18 straipsnio 1 dalies pirmąją pastraipą,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:1.  Remiantis Direktyva 2001/18/EB, pateikti į rinką produktą, kuriame yra arba kuris susideda iš genetiškai modifikuoto organizmo arba genetiškai modifikuotų organizmų derinio, galima tik gavus valstybės narės kompetentingos institucijos, kuriai minėtoje direktyvoje nustatyta tvarka buvo pranešta apie pateikimą į rinką, leidimą.2.  Pioneer Hi-Bred International, INC ir Mycogen Seeds Nyderlandų kompetentingai institucijai pateikė pranešimą apie genetiškai modifikuoto kukurūzų produkto (1507 linijos Zea mays L.) pateikimą į rinką (nuoroda C/NL/00/10).3.  Pranešime kalbama apie veislių, kilusių iš 1507 transformavimo, importavimą ir naudojimą (tokį, kaip ir bet kurių kitų kukurūzų grūdų, taip pat ir pašarams, išskyrus auginimą ir naudojimą maistui) Bendrijoje.4.  Direktyvos 2001/18/EB 14 straipsnyje nustatyta tvarka Nyderlandų kompetentinga institucija parengė vertinimo ataskaitą, kuri buvo pateikta Komisijai ir kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms; vertinimo ataskaitoje buvo padaryta išvada, kad nėra priežasčių nesutikti pateikti į rinką 1507 linijos Zea mays L., jei laikomasi specialių sąlygų.5.  Kitų valstybių narių kompetentingos institucijos nesutiko, kad šis produktas būtų pateiktas į rinką.6.  Europos maisto saugos tarnybos 2004 m. rugsėjo 24 d. patvirtintoje nuomonėje daroma išvada, kad nepanašu, jog 1507 linijos Zea mays L. kukurūzai galėtų daryti neigiamą poveikį žmonių ir gyvūnų sveikatai arba aplinkai, atsižvelgiant į siūlomą jų paskirtį. Be to, Europos maisto saugos tarnybos nuomone, pareiškėjo pateiktas stebėsenos planas atitiko numatytas 1507 linijos kukurūzų paskirtis.7.  Išnagrinėjus kiekvieną nesutikimą, atsižvelgiant į Direktyvą 2001/18/EB, pranešime pateiktą informaciją ir Europos maisto saugos tarnybos nuomonę, paaiškėja, kad nėra priežasčių manyti, jog 1507 linijos Zea mays L. kukurūzų pateikimas į rinką neigiamai paveiks žmonių ar gyvūnų sveikatą arba aplinką.8.  Taikant 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1830/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų ir iš jų pagamintų maisto produktų ir pašarų susekamumo ir ženklinimo, iš dalies pakeičiantį Direktyvą 2001/18/EB[2], ir 2004 m. sausio 14 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 65/2004, nustatantį genetiškai modifikuotų organizmų unikalių identifikatorių sudarymo ir priskyrimo sistemą[3], 1507 linijos Zea mays L. kukurūzams turėtų būti priskirtas unikalus identifikatorius.9.  Atsitiktiniams arba techniškai neišvengiamiems genetiškai modifikuotų organizmų likučiams produktuose ženklinimo ir atsekamumo reikalavimai netaikomi atsižvelgiant į Direktyvoje 2001/18/EB ir 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų[4] nustatytas ribas.10.  Atsižvelgiant į Europos maisto saugos tarnybos nuomonę, nebūtina nustatyti specialius produkto tvarkymo arba pakavimo reikalavimus ir konkrečių ekosistemų, aplinkos ir geografinių rajonų apsaugos reikalavimus.11.  Prieš pateikiant produktą į rinką, reikėtų taikyti būtinas priemones, užtikrinančias jo ženklinimą bei atsekamumą visuose jo pateikimo į rinką etapuose, įskaitant tikrinimą atitinkamu patvirtintu nustatymo metodu.12.  Direktyvos 2001/18/EB 30 straipsniu įsteigtas komitetas, pagal šios direktyvos 30 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką, po konsultacijų, 2005 m. gegužės 17 d. nepateikė nuomonės dėl Komisijos sprendimo projekte nustatytų priemonių.PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnis SutikimasNepažeisdama kitų Bendrijos teisės aktų, ypač Reglamento (EB) Nr. 258/97 ir Reglamento (EB) Nr. 1829/2003, Nyderlandų kompetentinga institucija, remdamasi šiuo sprendimu, išduoda raštišką leidimą pateikti į rinką 2 straipsnyje nurodytą produktą, apie kurį pranešė Pioneer Hi-Bred International, Inc. ir Mycogen Seeds (nuoroda C/NL/00/10).Leidime remiantis Direktyvos 2001/18/EB 19 straipsnio 3 dalimi yra aiškiai nurodomos 3 ir 4 straipsniuose nustatytos leidimo sąlygos.2 straipsnis Produktas1. Genetiškai modifikuoti organizmai, kurie turi būti pateikti į rinką kaip produktai arba produktuose (toliau – produktai), yra grūdai kukurūzų ( Zea mays L.), turinčių atsparumą kukurūziniam ugniukui ( Ostrinia nubilalis ) ir kai kuriems kitiems Lepidoptera būrio kenkėjams, taip pat toleranciją herbicidui amonio glufozinatui, gautų iš 1507 Zea mays kukurūzų linijos, kuri naudojant dalelių greitinimo technologiją buvo transformuota linijiniu DNR fragmentu PHI8999A, turinčiu šias DNR sekas dvejose kasetėse:(a) Kasetė Nr.1:Sutrumpinto Bacillus thuringiensis subsp. aizawai cry 1F geno, suteikiančio atsparumą kukurūziniam ugniukui ( Ostrinia nubilalis ) ir kai kuriems kitiems Lepidoptera būrio kenkėjams, pavyzdžiui, pelėdgalviams ( Sesamia spp.,) kukurūziniam dykrinukui ( Spodoptera frugiperda ), vikriajam dirvinukui ( Agrotis ipsilon ) ir žoliniam ugniukui ( Diatraea grandiosella) , sintetinė versija, reguliuojama ubikvitino promotoriaus ubi ZM1(2) iš Zea mays ir ORF25PolyA terminatoriaus iš Agrobacterium tumefaciens pTi15955.(b) Kasetė Nr.2:Sintetinė Streptomyces viridochromogenes Tü494 atmainos pat geno, suteikiančio toleranciją herbicidui amonio glufozinatui, versija, reguliuojama žiedinių kopūstų mozaikos viruso (CMV) 35S promotoriaus ir terminatoriaus sekų.2. Šis leidimas duodamas visiems palikuonims, išvestiems sukryžminus 1507 kukurūzų linijos produktą su bet kuriuo tradiciškai išvestu kukurūzu, naudoti kaip produktą arba produkte.3 straipsnis Pateikimo į rinką reikalavimaiAptariamasis produktas gali būti naudojamas kaip ir bet kuris kitas kukurūzas, išskyrus auginimui ir kaip maistas arba maiste, ir gali būti pateiktas į rinką taikant šias sąlygas:(a) leidimo galiojimo laikas – 10 metų nuo jo išdavimo;(b) produkto unikalus identifikatorius yra DAS-Ø15Ø7-1;(c) neprieštaraujant Direktyvos 2001/18/EB 25 straipsnio nuostatoms, leidimo turėtojas valstybių narių kompetentingų institucijų bei tikrinimo tarnybų ir Bendrijos kontrolinių laboratorijų prašymu pateikia joms produkto, jo genetinės medžiagos arba palyginamųjų medžiagų teigiamus ir neigiamus kontrolinius mėginius;(d) nepažeidžiant Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 numatytų konkrečių ženklinimo reikalavimų produkto etiketėje arba lydraštyje įrašomi žodžiai „Šiame produkte yra genetiškai modifikuotų organizmų“ arba „Šiame produkte yra genetiškai modifikuotų 1507 linijos kukurūzų“, išskyrus tuos atvejus, kai kituose Bendrijos teisės aktuose nustatyta riba, žemiau kurios tokios informacijos nereikalaujama;(e) kol šio produkto neleista pateikti į rinką auginimui, produkto etiketėje arba lydraštyje įrašomi žodžiai „neskirta auginimui“.4 straipsnis Stebėsena1. Visą leidimo galiojimo laiką leidimo turėtojas užtikrina, kad būtų galutinai parengtas ir įgyvendintas pranešime nurodytas stebėsenos planas, kurį sudaro bendrosios priežiūros planas, skirtas patikrinti neigiamą poveikį žmonių ir gyvūnų sveikatai arba aplinkai, atsirandantį tvarkant arba naudojant produktą.2. Leidimo turėtojas tiesiogiai informuoja operatorius, naudotojus, nacionalines gyvūnų mitybos bei pašarų tyrimo agentūras ir veterinarijos tarnybas apie 1507 linijos kukurūzų įdiegimą Bendrijoje ir apie produkto saugą bei bendrą charakteristiką ir stebėsenos sąlygas.3. Leidimo turėtojas pateikia Komisijai ir valstybių narių kompetentingoms institucijoms metines ataskaitas apie stebėsenos rezultatus.4. Nepažeidžiant Direktyvos 2001/18/EB 20 straipsnio nuostatų, leidimo turėtojas ir (arba) pirmąjį pranešimą gavusi valstybės narės kompetentinga institucija prireikus ir Komisijai bei pirminį pranešimą gavusiai valstybės narės kompetentingai institucijai sutikus, persvarsto paskelbtą stebėsenos planą, atsižvelgdamos į stebėsenos veiklos rezultatus. Pasiūlymai dėl taisomo stebėsenos plano pateikiami valstybių narių kompetentingoms institucijoms.5. Leidimo turėtojas turi galimybę pateikti Komisijai ir valstybių narių kompetentingoms institucijoms įrodymus, kad:(a) stebėsenos tinklai, nurodyti pranešime pateiktame stebėsenos plane, renka minimo produkto stebėsenai reikalingą informaciją ir(b) šių tinklų nariai sutiko pateikti tą informaciją leidimo turėtojui iki stebėsenos ataskaitų pateikimo Komisijai ir valstybių narių kompetentingoms institucijoms pagal šio straipsnio 3 dalį.5 straipsnis TaikymasŠis sprendimas taikomas nuo tos dienos, nuo kurios yra taikytinas Bendrijos sprendimas, leidžiantis 1 straipsnyje nurodytus produktus pateikti į rinką kaip maistą arba maiste, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 178/2002, įskaitant ir Bendrijos etaloninės laboratorijos patvirtintą metodą šiems produktams nustatyti.6 straipsnis AdresatasŠis sprendimas skirtas Nyderlandų Karalystei.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas [1] OL L 106, 2001 4 17, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1830/2003 (OL L 268, 2003 10 18, p. 24).[2] OL L 268, 2003 10 18, p. 24.[3] OL L 10, 2004 01 16, p.5–10.[4] OL L 268, 2003 10 18, p. 1.