				|

		52012PC0617

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo /* COM/2012/0617 final - 2012/0295 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
1.1.        Skurdas ir materialinis
nepriteklius Sąjungoje
Strategijoje „Europa 2020“ Europos
Sąjunga įsipareigojo iki 2020 m. žmonių, kuriems gresia
skurdas ir socialinė atskirtis, skaičių sumažinti bent
20 mln. Tačiau dėl ekonomikos krizės skurdas ir
socialinė atskirtis tik dar labiau padidėjo ir kelia
susirūpinimą dėl socialinių padarinių asmenims ir
visai visuomenei.
2010 m. beveik ketvirtadaliui
europiečių (116 mln.) grėsė skurdas arba
socialinė atskirtis. Tai beveik dviem milijonais daugiau nei ankstesniais
metais, be to, šią tendenciją patvirtina ir pirmieji turimi
2011 m. duomenys.
Visuomenės užribyje atsidūrusiems
asmenims reikia vis didesnės paramos, o valstybių narių
galimybės remti labiausiai skurstančius mūsų
visuomenės narius daugeliu atvejų sumažėjo. Dėl
fiskalinių suvaržymų socialinei sanglaudai kyla itin didelė
grėsmė. Daugelyje valstybių narių dėl tokių
pokyčių iš dalies kaltinami Europos lygmens politikos formuotojai.
Didėjantis skurdo lygis daro
neigiamą poveikį Europos piliečių gyvenimo sąlygoms –
apie 40 mln. žmonių kenčia didelį materialinį
nepriteklių. Nors 2005–2008 m. šis rodiklis pastebimai pagerėjo,
2009–2010 m. jis vėl ėmė blogėti ir vos per metus
didelio materialinio nepritekliaus sąlygomis gyvenančių
žmonių padaugėjo 342 000.
Vienas pagrindinių materialinio
nepritekliaus požymių – negalėjimas gauti pakankamo kiekio ir
kokybiško maisto. 2010 m. 8,7 proc. Sąjungos gyventojų,
t. y. daugiau nei 43 mln. žmonių, neišgalėjo kas antrą
dieną valgyti mėsos, vištienos ar žuvies (arba vegetariškų
pakaitalų) – šį poreikį Pasaulio sveikatos organizacija
apibrėžia kaip vieną pagrindinių poreikių, be to, remiantis
pirmaisiais turimais 2011 m. duomenimis, ši tendencija toliau
blogėja.
Dar didesnė nei maisto nepriteklius ir
itin sunki materialinio nepritekliaus problema yra benamystė.
Benamystės mastą sudėtinga įvertinti kiekybiškai,
tačiau remiantis skaičiavimais, 2009–2010 m. namų Europoje
neturėjo apie 4,1 mln. žmonių. Dėl socialinio poveikio,
kurį sukėlė mažas ir netolygus augimas bei didėjantis
nedarbas, benamių pastaruoju metu padaugėjo. Dar didesnį
susirūpinimą kelia tai, kad ryškėja naujas benamio asmens
portretas – tai šeimos su vaikais, jauni žmonės ir migrantai.
25,4 mln. vaikų Sąjungoje gresia
skurdas arba socialinė atskirtis. Apskritai vaikams gresia didesnis skurdo
ar socialinės atskirties pavojus nei kitiems gyventojams (27 proc.,
palyginti su 23 proc. kitų gyventojų). Todėl materialinis
nepriteklius jiems kelia ne vien su (prasta) mityba susijusį pavojų.
Pavyzdžiui, 5,7 mln. vaikų negali turėti naujų
(nedėvėtų) drabužių, 4,7 mln. neturi dviejų
tinkamo dydžio batų porų (įskaitant bet kokiam orui tinkamų
batų porą). Tikėtina, kad tokį materialinį
nepriteklių patiriantys vaikai mokysis prasčiau nei pasiturimiau
gyvenantys jų bendraamžiai, bus prastesnės sveikatos ir užaugę
nerealizuos visų savo galimybių.
1.2.        Sąjungos kova su skurdu
ir materialiniu nepritekliumi
Europos socialinis fondas (toliau – ESF) –
pagrindinė esama ir būsima Sąjungos priemonė, kurios
paskirtis – remti įsidarbinimo galimybes, kovoti su skurdu ir skatinti
socialinę įtrauktį. Šia struktūrine priemone tiesiogiai
investuojama į žmones ir jų gebėjimus ir siekiama gerinti jų
galimybes darbo rinkoje. Vis dėlto kai kurie nuo ekstremalių skurdo
formų kenčiantys ir labiausiai pažeidžiami gyventojai yra pernelyg
nutolę nuo darbo rinkos, kad galėtų pasinaudoti ESF
siūlomomis socialinės įtraukties priemonėmis.
Pagal ES maisto skirstymo labiausiai
nepasiturintiems Bendrijos asmenims programą (toliau – Maisto skirstymo
programa, MSP) jau daugiau nei du dešimtmečius labiausiai skurstantiems
žmonėms teikiama pagalba maistu. Ji įsteigta 1987 m., siekiant
prasmingai panaudoti tuo metu turėtą žemės ūkio
produktų perteklių, kuris kitu atveju būtų buvęs
sunaikintas, ir skirti jį valstybėms narėms naudotis. Ilgainiui
programa tapo svarbiu maisto produktų šaltiniu organizacijoms, kurios
tiesiogiai padeda nepalankiausioje padėtyje atsidūrusiems visuomenės
nariams ir teikia jiems pagalbą maistu. Kaip buvo numatyta,
intervencinės atsargos pasibaigė, o dėl viena po kitos
vykdytų bendrosios žemės ūkio politikos reformų tapo
sudėtinga nuspėti jų kiekį 2011–2020 m. laikotarpiu,
todėl MSP prarado savo pirminį pagrindą ir 2013 m. bus
nutraukta.
Tačiau materialinis nepriteklius kelia
didelių problemų, todėl būtina toliau teikti ES lygmens
pagalbą labiausiai skurstantiems visuomenės nariams. Daugiametės
finansinės programos pasiūlyme Komisija atsižvelgė į tai ir
numatė 2,5 mlrd. EUR biudžetą naujai kovos su ekstremaliu skurdu
ir atskirtimi priemonei.
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta,
siūlomu reglamentu 2014–2020 m. nustatoma nauja priemonė,
papildysianti esamas sanglaudas priemones, ypač Europos socialinį
fondą, padėsianti spręsti opiausias ir socialiniu požiūriu
pražūtingas skurdo ir maisto nepritekliaus, taip pat vaikų
benamystės ir materialinio nepritekliaus problemas, ir remsianti
atitinkamas priemones, kuriomis siekiama skatinti labiausiai
skurstančių Sąjungos žmonių reintegravimą į
visuomenę.
2.           KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
2.1.        Suinteresuotųjų
šalių pozicija
Ateičiai naudingų įžvalgų
ir minčių suteikė diskusijos su Taryba, Europos Parlamentu,
pilietinės visuomenės atstovais ir vietos valdžios institucijomis
apie pagalbą labiausiai skurstantiems žmonėms, dabar teikiamą
pagal MSP. Be to, Komisija ragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas
ir ES lygmeniu konsultavosi su pagalbos maistu teikėjams ir galutiniams
naudotojams atstovaujančiomis pagrindinėmis organizacijomis.
Pilietinės visuomenės
organizacijų, regioninių ir vietos valdžios institucijų
atstovų reakcija į tai, kad 2012 m. gali būti iš esmės
sumažinta parama pagal MSP, buvo neigiama – jie pabrėžė šios paramos
svarbą, ypač tokiu sudėtingu laikotarpiu, kai paramos poreikis
didėja, ir prašė toliau tęsti programos veiklą.
Maisto bankams atstovaujančios
didelės labdaros ir pilietinės visuomenės organizacijos bei su
vaikais ir benamiais dirbančios organizacijos pakartotinai
pabrėžė viešosios ir ypač ES lygmens paramos poreikį.
Surengti du susitikimai su pagrindinėmis
organizacijų, atstovaujančių ne tik paramą gaunančioms
struktūroms, bet ir faktiniams galutiniams paramos gavėjams,
asociacijomis. Apskritai organizacijos palankiai vertino galimybę išplėsti
priemonės aprėptį įtraukiant ne tik pagalbą maistu,
bet ir tai, kad įgyvendinant šią priemonę svarbiausia turi
būti žmogus.
Valstybių narių nuomonės apie
šią priemonę išsiskyrė: septynios valstybės narės
nepritarė MSP tęsimui po 2013 m., kitos tvirtai pritarė
programos tęsimui. 2011 m. gruodžio mėn. trylika valstybių
narių paskelbė raštą, kuriame jos prašo tęsti MSP
veiklą po 2013 m.
Europos Parlamentas kelis kartus tvirtai
pritarė, kad pagalbos maistu programa būtų tęsiama siekiant
geresnės socialinės sanglaudos Europoje.
2011 m. gruodžio mėn. vienuolika
pagrindinių organizacijų parašė Komisijos nariui L. Andorui
ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD generaliniam
direktoriui, prašydamos imtis aktyvių veiksmų dėl ES
benamystės strategijos. Be to, Europos Parlamentas 2010 m.
rašytiniame pareiškime, o vėliau ir 2011 m. rezoliucijoje ragino
priimti tokią strategiją.
2012 m. birželio 29 d. priimtame
Susitarime dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo Europos
Vadovų Taryba pažymi, kad „įgyvendindamos konkrečioms šalims
skirtas rekomendacijas, valstybės narės ypač daug dėmesio
skirs kovai su nedarbu ir veiksmingam krizės sukeltų socialinių
pasekmių šalinimui <... ir> veiksmingos kovos su skurdu bei
pažeidžiamų grupių rėmimo politikos parengimui ir
įgyvendinimui.“
2.2.        Poveikio vertinimas
Atliekant poveikio vertinimą pagrindinis
nagrinėtas klausimas buvo susijęs su naująja priemone.
Nagrinėti šie variantai: 0) finansavimo nutraukimas, 1) esamos MSP, kuri
apsiriboja tik pagalba maistu, pakeitimas nauja priemone, 2) priemonė,
kuri papildys pagalbos maistu teikimą kartu taikant papildomas priemones,
skirtas socialinei maisto pagalbos gavėjų įtraukčiai
skatinti, 3) išsami priemonė, pagal kurią bus teikiama materialinė
pagalba maistu, prekėmis benamiams ir materialinį nepriteklių
kenčiantiems vaikams, drauge taikant papildomas priemones, skirtas
labiausiai skurstantiems žmonėms vėl integruoti į
visuomenę.
Nulinio varianto grynasis poveikis priklauso
nuo to, kaip bus perskirstytos turimos lėšos. Tačiau tai
greičiausiai paskatintų požiūrį, kad didėjant skurdo
grėsmei Europos solidarumas silpnėja. Palyginus su pirmu variantu,
antras ir tuo labiau trečias variantas reikštų, kad MSP
būtų skiriama mažiau išteklių, nes jie būtų
perskirstyti kitiems veiksmams. Tačiau papildomomis priemonėmis taip
pat būtų užtikrintas didesnis rezultatų tvarumas. Pirmenybė
teikiama trečiam variantui, nes jį pasirinkus intervencines priemones
būtų galima tinkamiau pritaikyti prie vietos poreikių.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
ES veiksmai grindžiami SESV 174 straipsniu,
pagal kurį Sąjungą turi „skatinti visokeriopą darnią
plėtrą“ ir „plėtoti ir vykdyti veiklą, padedančią
stiprinti jos ekonominę, socialinę ir teritorinę
sanglaudą“, ir SESV 175 straipsniu, kuriame apibrėžtas ES struktūrinių
fondų vaidmuo siekiant šio tikslo ir numatytos nuostatos dėl
konkrečių su struktūriniais fondais nesusijusių
veiksmų.
Atsižvelgiant į skurdo ir socialinės
atskirties lygį Sąjungoje ir nepriimtinus padėties skirtumus
atskirose valstybėse narėse, dar labiau išryškintus ekonomikos ir
fiskalinės krizės, dėl kurios susilpnėjo socialinė
sanglauda ir sumažėjo galimybių pasiekti strategijos „Europa 2020“
tikslą kovos su skurdu ir socialine atskirtimi srityje, būtina imtis
ES lygmens veiksmų.
Europos finansinė pagalba padeda
stiprinti nacionalinio lygmens veiksmus, derinti pastangas ir rengti bei
taikyti socialinę įtrauktį skatinančias priemones. Teikdama
pagalbą Sąjunga rodo sektiną pavyzdį.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Pagal Komisijos pasiūlymą dėl
daugiametės finansinės programos 2014–2020 m. sanglaudos
politikai numatyta skirti 2,5 mlrd. EUR.
Pagal Reglamento (ES) Nr. … (BNS) 84
straipsnio 3 dalį iš Fondo teikiama parama valstybei narei laikoma
struktūrinių fondų Europos socialiniam fondui skirtų
lėšų dalimi.
 Siūlomas 2014–2020 m. biudžetas || mlrd. EUR
 Sanglaudos politika (struktūriniai fondai) iš kurių Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondui || 339 2,5
*Visi skaičiai pateikti
palyginamosiomis 2011 m. kainomis.
5.           Reglamento turinys
5.1.        Tikslai ir aprėptis
Bendrasis Europos pagalbos labiausiai
skurstantiems asmenims fondo (toliau – Fondas) uždavinys – skatinti
socialinę sanglaudą Sąjungoje, padedant siekti strategijos
„Europa 2020“ tikslo sumažinti žmonių, kuriems gresia skurdas ir socialinė
atskirtis, skaičių bent 20 mln.
Atsižvelgiant į tai, siekiama konkretaus
tikslo – remti nacionalines sistemas, pagal kurias pasitelkus partnerių
organizacijas teikiama nefinansinė pagalba labiausiai skurstantiems
asmenims.
Kalbant apie aprėptį, Fondas spręs
maisto nepritekliaus, benamystės ir vaikų materialinio nepritekliaus
problemas. Kiekviena valstybė narė galės pasirinkti, kokias su
nepritekliumi susijusias problemas ji spręs pirmiausia. Iš Fondo taip pat
gali būti skiriamos lėšos materialinę paramą papildysiančioms
priemonėms, kuriomis siekiama padėti labiausiai skurstantiems
asmenims vėl integruotis į visuomenę.
5.2.        Reikalavimus atitinkantys
gyventojai ir tikslinė grupė
Reikalavimus materialinei paramai gauti
atitinkantys gyventojai – Sąjungos labiausiai skurstantys asmenys.
Kriterijus, pagal kuriuos nustatomi labiausiai skurstantys remtini asmenys,
turės apibrėžti valstybės narės arba partnerių
organizacijos, nes atsižvelgdamos į vietos poreikius jos gali geriausiai
nuspręsti, kuriai tikslinei grupei reikalinga pagalba.
Be to, Reglamente apibrėžiant
skiriamų prekių rūšis, t. y. benamiams arba vaikams
skirtą maistą arba pagrindines asmeninio vartojimo prekes, nustatytas
netiesioginis tikslinių grupių nustatymo mechanizmas.
5.3.        Organizacijos partnerės
Organizacijos partnerės – tai
organizacijos, kurios tiesiogiai arba netiesiogiai tiekia maistą arba
prekes labiausiai skurstantiems asmenims. Siekiant užtikrinti, kad Fondas
padėtų tvariai mažinti skurdą ir stiprinti socialinę
sanglaudą, tiesiogiai maistą ar prekes tiekiančios organizacijos
partnerės turės pačios įsipareigoti imtis veiklos, kuri
papildytų materialinės pagalbos teikimą ir padėtų
į visuomenę vėl integruoti labiausiai skurstančius asmenis.
Šioms papildomoms priemonėms gali būti skiriama Fondo parama.
Nacionalinės valdžios institucijos gali
pačios įsigyti maisto ar prekių arba juos tiekti organizacijoms
partnerėms arba skirti pastarosioms finansavimą maistui ar
prekėms įsigyti. Jei organizacija partnerė pati perka
maistą ar prekes, ji gali šias prekes paskirstyti pati arba
paskirstymą patikėti kitoms organizacijoms partnerėms.
5.4.        Įgyvendinimo nuostatos
Fondo veikla bus įgyvendinama pagal
sanglaudos modelį, t. y. taikant pasidalijamąjį
valdymą, pagrįstą kiekvienos valstybės narės
septynerių metų (2014–2020 m.) trukmės veiksmų
programa.
Reglamento įgyvendinimo nuostatos
pagrįstos požiūriu, kurio laikomasi įgyvendinant
struktūrinius fondus, kad valstybės narės, jei to pageidauja,
gali naudotis Europos socialinio fondo struktūra, paskirtosiomis
institucijomis ir procedūromis, taip siekiant sumažinti
administracinę naštą, susijusią su perėjimu nuo
dabartinės maisto skirstymo labiausiai skurstantiems asmenims sistemos
prie naujojo Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo.
Tačiau programavimo, stebėsenos, vertinimo ir informavimo bei
komunikacijos nuostatos yra racionalizuotos ir supaprastintos, kad
atitiktų Fondo tikslų ir tikslinių grupių specifiką.
Tinkamumo finansuoti taisyklės taip pat
parengtos atsižvelgiant į Fondo pobūdį ir įvairius jį
įgyvendinant dalyvausiančius veikėjus. Visų pirma,
Reglamente daugumai išlaidų kategorijų nustatyti supaprastinti
sąnaudų metodai, tokios galimybės numatytos ir kitoms
kategorijoms.
Finansų valdymo ir kontrolės sistema
taip pat grindžiama struktūrinių fondų loginiu pagrindu. Be to,
kai kurios nuostatos buvo pakoreguotos ir supaprastintos, kad visiškai
atitiktų veiksmų, kurie bus remiami iš Fondo lėšų,
rūšis, visų pirma, nuostatos dėl išankstinio finansavimo,
Komisijai teikiamų mokėjimo paraiškų turinio ir proporcingos
kontrolės.
Organizacijų partnerių
galimybės iš anksto skirti reikiamas lėšas yra ribotos.
Valstybėms narėms taip pat gali būti sudėtinga sutelkti
reikiamų išteklių veiksmams iš anksto finansuoti. Be to, greičiausiai
didžiausių fiskalinių apribojimų patirs tos valstybės
narės, kuriose daugiausia labiausiai skurstančių žmonių.
Siekiant ištaisyti padėtį, dėl kurios kyla pavojus, kad Fondo
tikslai nebus pasiekti, nustatyta, kad išankstinis finansavimas turi sudaryti
11 proc. visų valstybei narei skiriamų lėšų. Tai
padės kompensuoti iki 90 proc. išlaidų pirmaisiais pagalbos
teikimo metais, neskaičiuojant techninės pagalbos, transporto,
administracinių išlaidų ir papildomų priemonių.
2012/0295 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
dėl Europos pagalbos labiausiai
skurstantiems asmenims fondo
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 175 straipsnio 3 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
perdavus teisėkūros procedūra
priimamo akto projektą nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[1],
atsižvelgdami į Regionų komiteto
nuomonę[2],

laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)       vadovaudamosi 2010 m.
birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos, priėmusios Sąjungos
pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją, išvadomis,
Sąjunga ir valstybės narės įsipareigojo iki 2020 m. žmonių,
kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, skaičių sumažinti
bent 20 mln.;
(2)       materialinį ar itin
didžiulį materialinį nepriteklių kenčiančių
asmenų skaičius Sąjungoje didėja, ir tie asmenys dažnai
negali pasinaudoti Reglamente (ES) Nr. [...BNR], ir visų pirma Reglamente
(ES) Nr. […ESF] nustatytomis aktyvumo skatinimo priemonėmis;
(3)       kadangi Sutarties
174 straipsnyje nurodyta, kad siekdama skatinti visokeriopą
darnią plėtrą, Sąjunga plėtoja ir vykdo savo
veiklą, padedančią stiprinti jos ekonominę, socialinę
ir teritorinę sanglaudą;
(4)       Europos pagalbos labiausiai
skurstantiems asmenims fondas (toliau – Fondas) turėtų stiprinti
socialinę sanglaudą ir drauge mažinti skurdą Sąjungoje,
remiant nacionalines nefinansinės pagalbos labiausiai skurstantiems
asmenims sistemas, taip siekiant padėti spręsti maisto nepritekliaus,
benamystės ir vaikų materialinio nepritekliaus problemas;
(5)       pagal Sutarties 317
straipsnį, taip pat atsižvelgiant į pasidalijamojo valdymo
principą turėtų būti nustatytos sąlygos, kuriomis
Komisija galėtų vykdyti savo įsipareigojimus, susijusius su
Europos Sąjungos bendrojo biudžeto vykdymu, ir turėtų būti
patikslinti valstybių narių bendradarbiavimo įsipareigojimai.
Šios sąlygos turėtų būti tokios, kad Komisija turėtų
galimybę įsitikinti, ar valstybės narės naudojasi Fondu
teisėtai, tvarkingai ir laikydamosi patikimo finansų valdymo
principo, nustatyto Tarybos reglamente Nr. [...] dėl bendrajam
Europos Bendrijų biudžetui taikomo finansinio reglamento (toliau –
Finansinis reglamentas)[3];

(6)       šiomis nuostatomis taip pat
užtikrinama, kad remiami veiksmai atitiktų taikytinus Sąjungos ir
nacionalinius teisės aktus, visų pirma susijusius su labiausiai
skurstantiems asmenims teikiamų prekių sauga;
(7)       norėdama nustatyti
tinkamą finansinę programą, Komisija įgyvendinimo aktais
turėtų objektyviai ir skaidriai kiekvienai valstybei narei kasmet
paskirstyti visus išteklius, atsižvelgdama į skurdo ir materialinio
nepritekliaus lygio skirtumus;
(8)       kiekviena valstybė
narė savo veiksmų programoje turėtų nurodyti ir
pagrįsti materialinio nepritekliaus problemos, kurią ji sieks
spręsti, pobūdį ir aprašyti pagalbos labiausiai skurstantiems
asmenims, kuri bus teikiama remiant esamas nacionalines sistemas, tikslus ir
ypatumus. Taip pat reikėtų nurodyti elementus, būtinus
efektyviam ir veiksmingam veiksmų programos įgyvendinimui užtikrinti;
(9)       siekiant kuo didesnio Fondo
veiksmingumo, visų pirma atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes,
tikslinga nustatyti galimo veiksmų programos koregavimo tvarką;
(10)     patirties bei gerosios
praktikos mainai teikia didelės papildomos naudos, todėl Komisija
turėtų sudaryti palankesnes jų sklaidos galimybes;
(11)     kad būtų galima
vykdyti veiksmų programų įgyvendinimo stebėseną,
valstybės narės turėtų parengti ir Komisijai pateikti
metines ir galutines įgyvendinimo ataskaitas, taip užtikrinant
galimybę susipažinti su svarbia ir aktualia informacija. Tuo pačiu
tikslu Komisija ir kiekviena valstybė narė turėtų kasmet
surengti dvišalei peržiūrai skirtą susitikimą, nebent jos susitaria
kitaip;
(12)     kad būtų galima
gerinti kiekvienos veiksmų programos kokybę ir struktūrą ir
įvertinti Fondo efektyvumą ir veiksmingumą, turėtų
būti atliekami ex ante ir ex post vertinimai. Šiuos
vertinimus turėtų papildyti paramą pagal veiksmų programas
gavusių labiausiai skurstančių asmenų tyrimai ir,
prireikus, vertinimas programavimo laikotarpiu. Turėtų būti
nustatyti valstybių narių ir Komisijos šios srities
įsipareigojimai;
(13)     piliečiai turi teisę
žinoti, kaip ir kokiu tikslu investuojami Sąjungos finansiniai ištekliai.
Siekiant užtikrinti plačią informacijos apie Fondo paramos pasiekimus
sklaidą bei užtikrinti galimybes susipažinti su skaidria informacija apie
finansavimo galimybes, reikėtų nustatyti išsamias informavimo ir
viešinimo taisykles, visų pirma dėl valstybių narių ir
paramos gavėjų įsipareigojimų;
(14)     turėtų būti
taikomi Sąjungos teisės aktai dėl asmenų apsaugos tvarkant
asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo,
visų pirma 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos
direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir
dėl laisvo tokių duomenų judėjimo[4];
(15)     būtina nustatyti
didžiausias veiksmų programų bendro finansavimo iš Fondo normas,
siekiant Sąjungos lėšų dauginamojo poveikio, drauge
reikėtų spręsti valstybių narių, patiriančių
laikinus biudžeto suvaržymus, problemas;
(16)     Fondo tinkamumo finansuoti
laikotarpiui, veiksmams ir išlaidoms visoje Sąjungoje turėtų
būti taikomos vienodos ir objektyvios taisyklės. Nustatant tinkamumo
finansuoti sąlygas reikėtų atsižvelgti į Fondo tikslų
ir tikslinių grupių ypatumus, visų pirma nustatyti geras
veiksmų tinkamumo finansuoti taisykles, paramos formas ir kompensavimo
sąlygas;
(17)     Europos Parlamento ir Tarybos
reglamento, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio rinkų
organizavimas, [pasiūlyme] (Bendras bendro žemės ūkio
rinkų organizavimo reglamentas)[5]
nustatyta, kad taikant intervencines priemones perkami produktai gali būti
perduodami maisto skirstymo labiausiai skurstantiems Sąjungos gyventojams
programai, jei toje programoje numatyta tokia galimybė. Atsižvelgiant
į tai, kad tam tikromis aplinkybėmis ekonomiškai palankiausia
būtų gauti maistą naudojant, perdirbant ar parduodant tokias
atsargas, tokia galimybė turėtų būti numatyta šiame
reglamente. Lėšos, gautos iš su tokiomis atsargomis susijusių
sandorių, turėtų būti naudojamos labiausiai
skurstančių asmenų reikmėms, tačiau dėl to
neturėtų sumažėti valstybių narių įsipareigojimas
bendrai finansuoti programą. Siekdama užtikrinti efektyviausią
intervencinių atsargų ir su jomis susijusių įplaukų
panaudojimą Komisija turėtų pagal Reglamento (ES) Nr. [CMO]
19 straipsnio e dalį priimti įgyvendinamuosius aktus, kuriais
nustatoma intervencinių atsargų produktų naudojimo, perdirbimo
ar pardavimo labiausiai skurstantiems asmenims skirtos programos tikslais
tvarka;
(18)     būtina nustatyti,
kokių rūšių veiksmų, laikomų Fondo remiama technine
pagalba, galima imtis Komisijos ir valstybių narių iniciatyva;
(19)     pagal pasidalijamojo valdymo
principą už veiksmų programos įgyvendinimą ir kontrolę
pirmiausia turėtų būti atsakingos valstybės narės,
naudodamosi savo valdymo ir kontrolės sistemomis;
(20)     valstybės narės, kad
galėtų tinkamai patikinti dėl Fondo lėšų teisėto
ir tinkamo naudojimo, turėtų imtis atitinkamų priemonių ir
užtikrinti tinkamą savo valdymo ir kontrolės sistemų struktūrą
ir veikimą. Todėl reikėtų nustatyti valstybių
narių įsipareigojimus dėl veiksmų programų valdymo ir
kontrolės sistemų ir dėl Sąjungos teisės ir kitų
pažeidimų prevencijos, nustatymo ir šalinimo;
(21)     valstybės narės
turėtų paskirti kiekvienos veiksmų programos
vadovaujančiąją instituciją, tvirtinančiąją
instituciją ir funkciškai nepriklausomą audito instituciją. Tam,
kad valstybės narės galėtų lanksčiai nustatyti
kontrolės sistemas, reikėtų nustatyti, kad tvirtinančiosios
institucijos funkcijas gali atlikti vadovaujančioji institucija.
Valstybėms narėms taip pat turėtų būti leidžiama
paskirti tarpines įstaigas, kurios vykdytų tam tikras
vadovaujančiosios arba tvirtinančiosios institucijos funkcijas. Tokiu
atveju valstybės narės turėtų aiškiai nustatyti tas
pareigas ir funkcijas;
(22)     vadovaujančiajai
institucijai tenka pagrindinė atsakomybė už efektyvų ir
veiksmingą Fondo paramos įgyvendinimą, todėl ji atlieka
daug funkcijų, susijusių su veiksmų programų valdymu ir
stebėsena, finansų valdymu ir kontrole bei projektų atranka. Jos
pareigas ir funkcijas reikėtų nustatyti;
(23)     tvirtinančioji
institucija turėtų rengti ir teikti Komisijai mokėjimo
paraiškas. Ji taip pat turėtų rengti metines sąskaitas,
tvirtinti metinių sąskaitų išsamumą, tikslumą ir
teisingumą, bei tvirtinti, kad į sąskaitas įtrauktos
išlaidos atitinka taikomas Sąjungos ir nacionalines taisykles. Jos
pareigas ir funkcijas reikėtų nustatyti;
(24)     audito institucija
turėtų užtikrinti, kad būtų atliekamas valdymo ir
kontrolės sistemų, tinkamos veiksmų imties ir metinių
sąskaitų auditas. Jos pareigas ir funkcijas reikėtų
nustatyti;
(25)     nepažeidžiant finansų
kontrolės srities Komisijos įgaliojimų, turėtų
būti užtikrintas valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimas
pagal šį reglamentą, taip pat reikėtų nustatyti kriterijus,
pagal kuriuos Komisija, atsižvelgdama į savo nacionalinių
sistemų kontrolės strategiją, galėtų nustatyti,
kokį patikinimą ji turėtų gauti iš nacionalinių audito
įstaigų;
(26)     reikėtų nustatyti
Komisijos įgaliojimus ir pareigas tikrinti veiksmingą valdymo ir
kontrolės sistemų veikimą bei reikalauti, kad valstybė
narė imtųsi veiksmų. Be to, Komisijai turėtų būti
suteikti įgaliojimai atlikti su patikimu finansų valdymu
susijusių sričių auditą, kad ji galėtų padaryti
išvadas dėl Fondo veiklos rezultatų;
(27)     Sąjungos biudžeto
įsipareigojimai turėtų būti vykdomi kiekvienais metais.
Siekiant užtikrinti veiksmingą programų valdymą, būtina
nustatyti bendras tarpinio mokėjimo paraiškų, metinio likučio ir
galutinio likučio mokėjimo taisykles;
(28)     siekiant užtikrinti, kad
Komisija gautų tinkamą patikinimą, pagal tarpinio mokėjimo
paraišką turėtų būti apmokama 90 proc. tinkamų
finansuoti išlaidų, įtrauktų į mokėjimo paraišką;
(29)     veiksmų programos
pradžioje išankstiniu finansavimu turėtų būti užtikrinama, kad
valstybės narės nuo pat veiksmų programos patvirtinimo
turėtų išteklių teikti paramą paramos gavėjams
veiksmų programai įgyvendinti. Šis išankstinis finansavimas
turėtų būti naudojamas tik šiuo tikslu ir paramos gavėjai
turėtų gauti pakankamų išteklių, kad galėtų
pradėti įgyvendinti veiksmą iškart, kai tik jis atrenkamas;
(30)     siekiant apsaugoti
Sąjungos finansinius interesus, tam tikrą laikotarpį
turėtų būti taikomos priemonės, kurios leistų
įgaliotajam leidimus suteikiančiam pareigūnui stabdyti
mokėjimus, kai turima įrodymų, kad esama didelių valdymo ir
kontrolės sistemos veikimo trūkumų, su mokėjimo paraiška
susijusių pažeidimų įrodymų arba įrodymų, kad
nebuvo pateikti sąskaitoms patikrinti ir patvirtinti būtini
dokumentai;
(31)     siekiant apsaugoti
Sąjungos finansinius interesus ir nustatyti veiksmingo programų
įgyvendinimo užtikrinimo priemones, turėtų būti numatytos
priemonės, kuriomis Komisija galėtų stabdyti mokėjimus;
(32)     siekiant užtikrinti, kad iš
Sąjungos biudžeto finansuojamos išlaidos kiekvienais finansiniais metais
būtų naudojamos laikantis taikomų taisyklių,
reikėtų nustatyti atitinkamą metinio sąskaitų
nagrinėjimo ir tvirtinimo tvarką. Pagal šią tvarką paskirtosios
institucijos dėl kiekvienos veiksmų programos Komisijai turėtų
pateikti valdymo deklaraciją, patvirtintas metines sąskaitas,
galutinių audito ataskaitų ir atliktų patikrinimų
metinę suvestinę ir nepriklausomo audito nuomonę bei
kontrolės ataskaitą;
(33)     būtina nustatyti
išsamią Fondui taikomą metinio sąskaitų tikrinimo ir
tvirtinimo procedūrą, kad ši tvarka būtų taikoma aiškiai ir
užtikrinant teisinį tikrumą. Svarbu numatyti ribotą
galimybę, kad valstybė narė savo metinėse sąskaitose
galėtų atidėti sumą, kuriai tuo metu taikoma audito
institucijos procedūra;
(34)     siekiant apsaugoti
Sąjungos biudžetą ir valstybėms narėms užtikrinti
teisinį tikrumą, reikėtų nustatyti konkrečią
tvarką ir procedūras, kurių laikydamosi valstybės
narės ir Komisija galėtų atlikti finansines pataisas, ir
visų pirma reikia nustatyti aplinkybes, kuriomis, pažeidus taikomas
Sąjungos arba nacionalines teisės normas, Komisija gali taikyti
finansines pataisas;
(35)     veiksmų audito dažnis
turėtų būti proporcingas Sąjungos paramos iš Fondo mastui.
Visų pirma reikėtų sumažinti atliekamų auditų
skaičių tais atvejais, kai visos tinkamos finansuoti veiksmo išlaidos
neviršija 100 000 EUR. Vis dėlto auditą turėtų
būti galima atlikti bet kuriuo metu, kai turima duomenų apie
pažeidimą ar sukčiavimą, arba kai atliekamas audito imties
auditas. Tam, kad Komisijos audito lygis atitiktų riziką, Komisijai
turėtų būti suteikta galimybė mažiau audituoti veiksmų
programas, kurias įgyvendinant nenustatyta didelių trūkumų
arba kurių audito institucija yra patikima. Be to, nustatant audito
aprėptį reikėtų visapusiškai atsižvelgti į Fondo
tikslinių grupių tikslus ir ypatumus;
(36)     siekiant užtikrinti
finansinę drausmę, tikslinga nustatyti bet kokios biudžetinio
įsipareigojimo pagal veiksmų programą dalies panaikinimo
tvarką, visų pirma, jei tam tikrai sumai panaikinimas gali būti
netaikomas, ypač kai įgyvendinimas vėluoja dėl
aplinkybių, kurios nuo atitinkamos šalies nepriklauso, yra neįprastos
arba jų neįmanoma numatyti, o jų pasekmių neįmanoma
išvengti, nepaisant įdėtų pastangų;
(37)     šio reglamento neesminėms
nuostatoms papildyti ir iš dalies keisti, Komisijai turėtų būti
suteikti įgaliojimai pagal Sutarties 290 straipsnį priimti
teisės aktus dėl valstybių narių atsakomybės už
pranešimą apie pažeidimus ir neteisėtai išmokėtų sumų
susigrąžinimą, keitimosi informacija apie veiksmus sąlygų,
tinkamos audito sekos tvarkos, nacionalinio audito sąlygų,
vadovaujančiųjų ir tvirtinančiųjų
institucijų paskyrimo kriterijų, bendrai priimtinos duomenų
laikmenos ir taikytinos finansinės pataisos dydžio nustatymo
kriterijų. Labai svarbu, kad parengiamųjų darbų metu
Komisija rengtų tinkamas konsultacijas, taip pat su ekspertais;
(38)     ruošdama ir rengdama
deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami
dokumentai Europos Parlamentui ir Tarybai būtų perduodami tinkamai,
laiku ir tuo pačiu metu;
(39)     Komisijai turėtų
būti suteikti įgaliojimai įgyvendinimo aktais priimti
sprendimus, kuriais kasmet pagal valstybes nares paskirstomi visi ištekliai,
sprendimus, kuriais kiekvienai valstybei narei paskirstomi finansiniai
asignavimai, sprendimus, kuriais patvirtinamos veiksmų programos,
sprendimus, kuriais sustabdomi mokėjimai, sprendimus, kuriais atliekamos
finansinės pataisos, ir įsipareigojimų panaikinimo atveju –
sprendimus iš dalies keisti sprendimus, kuriais patvirtinamos programos;
(40)                 siekiant
užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas,
įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su metinių ir
galutinių įgyvendinimo ataskaitų pavyzdžiu ir bendrų
rodiklių sąrašu, struktūrinio galutinių gavėjų
tyrimo pavyzdžiu, valstybės narės ir Komisijos elektroninio keitimosi
duomenimis sistema, valdymo deklaracijos pavyzdžiu, audito strategijos
pavyzdžiais, nuomonės ir metinės kontrolės pavyzdžiais ir
atrankos metodika, per auditus gautų duomenų naudojimu ir mokėjimo
paraiškų pavyzdžiu, turėtų būti naudojami remiantis
2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES)
Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos
Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų
taisyklės ir bendrieji principai[6];
(41)     šiame reglamente laikomasi
pagrindinių teisių ir principų, pripažintų, visų
pirma, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje,
įskaitant pagarbą žmogaus orumui ir teisę į privatų ir
šeimos gyvenimą, teisę į asmens duomenų apsaugą, vaiko
teises, pagyvenusių asmenų teises, moterų ir vyrų
lygybę ir diskriminacijos draudimą. Šis
reglamentas turi būti taikomas atsižvelgiant į šias teises ir
principus;
(42)     kadangi šio reglamento tikslo,
būtent – gerinti socialinę sanglaudą Sąjungoje ir
prisidėti kovojant su skurdu ir socialine atskirtimi, valstybės
narės pakankamai gerai pasiekti negali, šio tikslo geriau siekti
Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali pagal Europos Sąjungos sutarties
5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą patvirtinti priemones.
Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo
reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
I ANTRAŠTINĖ DALIS. BENDROSIOS NUOSTATOS
1 straipsnis
Dalykas
1.           Šiuo reglamentu 2014 m.
sausio 1 d.–2020 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui įsteigiamas
Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas (toliau – Fondas) ir
nustatomi Fondo tikslai, jo paramos aprėptis, turimi finansiniai ištekliai
ir jų skyrimo kriterijai bei Fondo veiksmingumui užtikrinti būtinos
taisyklės.
2 straipsnis
Apibrėžtys

Taikomos šios apibrėžtys:
(1)
„labiausiai skurstantys asmenys“ – tai fiziniai
asmenys, atskiri asmenys, šeimos, namų ūkiai ar tokių
asmenų grupės, kurie pagal nacionalinių kompetentingų
institucijų patvirtintus arba organizacijų partnerių
apibrėžtus ir minėtų kompetentingų institucijų
patvirtintus kriterijus įvardijami ar pripažįstami remtinais;
(2)
„organizacijos partnerės“ – tai viešojo
sektoriaus institucijos arba ne pelno organizacijos, kurios tiesiogiai arba per
kitas organizacijas partneres tiekia maistą arba prekes labiausiai
skurstantiems asmenims ir kurių veiksmus pagal 29 straipsnio 3 dalies b
punktą atrinko vadovaujančioji institucija;
(3)
„nacionalinės sistemos“ – tai bet kuri
sistema, kurios tikslai bent iš dalies atitinka Fondo tikslus ir kurią
nacionaliniu, regioniniu ar vietos lygmeniu įgyvendina viešojo sektoriaus
institucijos arba ne pelno organizacijos;
(4)
„veiksmas“ – tai projektas, sutartis arba veiksmas,
kuriuos atrenka atitinkamos veiksmų programos vadovaujančioji institucija
arba kurie atrenkami jos atsakomybe ir kuriais siekiama veiksmų programos,
su kuria jis susijęs, tikslų;
(5)
„užbaigtas veiksmas“ – tai fiziškai užbaigtas arba
visiškai įgyvendintas veiksmas, dėl kurio paramos gavėjai yra
atlikę visus susijusius mokėjimus ir gavę atitinkamą
veiksmų programos įnašo dalį;
(6)
„paramos gavėjas“ – tai viešasis arba privatus
subjektas, atsakingas už veiksmų inicijavimą arba inicijavimą ir
įgyvendinimą;
(7)
„galutinis gavėjas“ – tai labiausiai
skurstantys asmenys, gaunantys maistą arba prekes ir (arba)
besinaudojantys papildomomis priemonėmis;
(8)
„viešoji parama“ – tai bet kokia veiksmui skirta
finansinė parama iš nacionalinių, regioninių ar vietos valdžios
institucijų biudžeto, Fondui skirto Sąjungos biudžeto, viešosios
teisės reglamentuojamos įstaigos biudžeto arba valdžios
institucijų ar kitų viešosios teisės reglamentuojamų
įstaigų asociacijų biudžeto, kaip nurodyta Europos Parlamento ir
Tarybos direktyvos 2004/18/EB 1 straipsnio 9 dalyje;
(9)
„tarpinė įstaiga“ – viešoji ar
privačioji įstaiga, kuri yra pavaldi vadovaujančiajai arba
tvirtinančiajai institucijai arba kuri tokios institucijos vardu atlieka
su veiksmus įgyvendinančiais paramos gavėjais susijusias
pareigas;
(10)
„ataskaitiniai metai“ – laikotarpis nuo liepos
1 d. iki birželio 30d., išskyrus pirmuosius ataskaitinius metus – šiuo
atveju ataskaitiniai metai yra laikotarpis nuo išlaidų tinkamumo
finansuoti pradžios iki 2015 m. birželio 30 d. Paskutiniai
ataskaitiniai metai – 2022 m. liepos 1 d. – 2023 m. birželio
1 d.;
(11)
„finansiniai metai“ – tai laikotarpis nuo sausio
1 d. iki gruodžio 31 d.
3 straipsnis
Tikslai
Fondas skatina socialinę sanglaudą
Sąjungoje, padėdamas siekti strategijos „Europa 2020“ skurdo mažinimo
tikslo – žmonių, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis,
skaičių sumažinti bent 20 mln. Fondas, teikdamas
nefinansinę pagalbą labiausiai skurstantiems žmonėms, padeda
siekiant konkretaus tikslo – Sąjungoje sumažinti itin didelį
skurdą patiriančių žmonių skaičių. Pažanga,
padaryta siekiant šio tikslo, bus vertinama pagal Fondo pagalbą
gaunančių asmenų skaičių.
4 straipsnis
Paramos
aprėptis
2.           Fondo lėšomis remiamos
nacionalinės sistemos, per kurias, pasitelkus valstybių narių
atrinktas organizacijas partneres, labiausiai skurstantiems asmenims tiekiami
maisto produktai ir pagrindinės vartojimo prekės, skirtos asmeniniam
benamių asmenų arba vaikų vartojimui.
3.           Fondo lėšomis gali
būti remiamos papildomos priemonės, kuriomis papildomas maisto ir
prekių tiekimas ir skatinama socialinė labiausiai
skurstančių asmenų įtrauktis.
4.           Fondo lėšomis skatinamas
tarpusavio mokymasis, tinklų kūrimas ir gerosios praktikos sklaida
nefinansinės pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims srityje.
5 straipsnis
Principai
(12)
Fondui skirta Sąjungos biudžeto dalis
įgyvendinama vadovaujantis valstybių narių ir Komisijos
pasidalijamojo valdymo principu pagal Finansinio reglamento 55 straipsnio 1
dalie b punktą, išskyrus Komisijos iniciatyva teikiamą techninę
pagalbą, kuri bus įgyvendinama pagal tiesioginio valdymo principą,
kaip nustatyta Finansinio reglamento 55 straipsnio 1 dalies a punkte.
(13)
Komisija ir valstybės narės užtikrina,
kad Fondo parama derėtų su Sąjungos politika ir prioritetais ir
papildytų kitas Sąjungos priemones.
(14)
Fondo parama įgyvendinama Komisijai ir
valstybėms narėms glaudžiai bendradarbiaujant.
(15)
Valstybės narės ir jų tam tikslui
paskirtos institucijos atsako už veiksmų programų
įgyvendinimą ir vykdo savo užduotis pagal šį reglamentą,
paisydamos valstybės narės institucinės, teisinės ir
finansinės sistemos ir laikydamosi šio reglamento nuostatų.
(16)
Fondo parama, turi būti įgyvendinama ir
naudojama taikant proporcingumo principą, t. y. turi būti
atsižvelgiama į skiriamos paramos lygį, ir tai ypač taikytina
finansiniams ir administraciniams ištekliams, reikalingiems atskaitomybės,
vertinimo, valdymo ir kontrolės srityje.
(17)
Pagal atitinkamos atsakomybės sritis Komisija
ir valstybės narės užtikrina derinimą su Europos socialiniu
fondu ir kitomis Sąjungos politikos sritimis bei priemonėmis.
(18)
Komisija ir valstybės narės bei paramos
gavėjai pagal Finansinio reglamento 26 straipsnį taiko patikimo
finansų valdymo principą.
(19)
Komisija ir valstybės narės užtikrina
Fondo veiksmingumą, visų pirma vykdydamos stebėseną,
taikydamos ataskaitų teikimo reikalavimus ir atlikdamos vertinimą.
(20)
Vykdydamos atitinkamas su Fondais susijusias
funkcijas, Komisija ir valstybės narės siekia mažinti paramos
gavėjams tenkančią administracinę naštą.
(21)
Komisija ir valstybės narės užtikrina,
kad įvairiais Fondo įgyvendinimo etapais būtų skatinama
moterų ir vyrų lygybė bei atsižvelgiama į lyčių
integracijos aspektą. Valstybės narės ir Komisija imasi
atitinkamų priemonių, kad sudarant galimybes gauti Fondo pagalbą
būtų užkirstas kelias diskriminacijai dėl lyties, rasinės
ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba
seksualinės orientacijos.
(22)
Fondo finansuojami veiksmai atitinka taikytiną
Sąjungos ir nacionalinę teisę. Visų pirma, Fondo parama
gali būti naudojama tik Sąjungos vartotojų produktų saugos
teisės aktus atitinkančiam maistui ar prekėms finansuoti.
(23)
Valstybės narės ir paramos gavėjos
pasirenka maisto produktus ir prekes, remdamosi objektyviais kriterijais.
Renkantis maisto produktus ir, tam tikrais atvejais, prekes atsižvelgiama
į klimato ir aplinkos aspektus, visų pirma siekiant mažinti maisto
švaistymą.
II ANTRAŠTINĖ DALIS. IŠTEKLIAI IR PROGRAMAVIMAS
6 straipsnis
Visi ištekliai
1.           Fondo biudžetiniams
įsipareigojimams 2014–2020 m. laikotarpiu iš viso skirta
2 500 000 000 EUR 2011 m. kainomis, jų paskirstymas
kiekvieniems metams pateikiamas II priede.
2.           Išteklius programuojant ir
vėliau įtraukiant į Sąjungos bendrąjį
biudžetą, išteklių suma yra indeksuojama 2 proc. per metus.
3.           Vadovaudamasi Reglamento (ES)
Nr. ... (BNR) ir nepažeisdama šio straipsnio 4 dalies, Komisija
įgyvendinimo aktais priima sprendimą, kuriuo visus išteklius
suskirsto pagal valstybes nares ir pagal metus, atsižvelgdama į šiuos
Eurostato nustatytus kriterijus:
(a)
labai didelį skurdą patiriančių
asmenų skaičių;
(b)
labai mažo užimtumo namų ūkiuose
gyvenančių asmenų skaičių.
4.           0,35 proc. visų išteklių
skiriama Komisijos iniciatyva teikiamai techninei pagalbai.
7 straipsnis
Veiksmų
programa
1.           Per tris mėnesius nuo
šio reglamento įsigaliojimo visos valstybės narės Komisijai
pateikia po vieną veiksmų programą, apimančią
laikotarpį nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio
31 d., ir joje:
(a)
įvardija ir pagrindžia pasirinktą (-as)
materialinio nepritekliaus problemą (-as), kuri (-ios) bus sprendžiama
(-os) pagal veiksmų programą, ir aprašo kiekvieną
konkrečią materialinio nepritekliaus problemą, nurodydamos
pagrindinius ypatumus ir maisto ar prekių skirstymo tikslus bei teiktinas
papildomas priemones, atsižvelgiant į ex ante vertinimo, atlikto
pagal 14 straipsnį, rezultatus;
(b)
pateikia atitinkamos (-ų) nacionalinės
(-ių) sistemos (-ų), skirtos (-ų) kiekvienai materialinio
nepritekliaus problemai spręsti, aprašymą;
(c)
pateikia priemonės, pagal kurią nustatomi
labiausiai skurstantiems asmenims taikytini tinkamumo kriterijai,
aprašymą, prireikus nurodant materialinio nepritekliaus problemą,
kurią pasirinkta spręsti;
(d)
nurodo veiksmų atrankos kriterijus ir pateikia
atrankos priemonės aprašymą, prireikus nurodant materialinio
nepritekliaus problemą, kurią pasirinkta spręsti;
(e)
nurodo organizacijų partnerių atrankos
kriterijus, prireikus įvardija materialinio nepritekliaus problemą,
kurią pasirinkta spręsti;
(f)
pateikia priemonės, kuria papildoma Europos
socialinio fondo veikla, aprašymą;
(g)
pateikia veiksmų programos įgyvendinimo
nuostatų aprašymą, kuriame nurodo vadovaujančiąją
instituciją, tvirtinančiąją instituciją (jei
taikytina), audito instituciją ir instituciją, kuriai Komisija perves
lėšas, ir aprašo stebėsenos tvarką;
(h)
pateikia priemonių, kurių imtasi siekiant
įtraukti kompetentingas regionų, vietos ir kitas viešąsias
institucijas, pilietinei visuomenei atstovaujančias įstaigas ir
įstaigas, atsakingas už lyčių lygybės ir nediskriminavimo
skatinimą, aprašymą;
(i)
pateikia planuojamo techninės pagalbos
naudojimo pagal 25 straipsnio 2 dalį, aprašymą, įskaitant
veiksmus, skirtus paramos gavėjų administraciniams pajėgumams, susijusius
su veiksmų programos įgyvendinimu, stiprinti;
(j)
pateikia finansavimo planą, kurį sudaro
dvi lentelės:
i)        lentelė, kurioje nurodoma
kiekvieniems metams numatytos Fondo paramos ir bendro finansavimo pagal 18
straipsnį finansinių asignavimų suma;
ii)       lentelė, kurioje nurodoma visa
viso programavimo laikotarpio finansinių asignavimų suma pagal
veiksmų programą ir kiekvieną materialinio nepritekliaus
problemą, kurią pasirinkta spręsti, taip pat atitinkamos papildomos
priemonės.
Maistą ar prekes tiesiogiai tiekiančios
organizacijos partnerės, nurodytos e dalyje, pačios imasi
materialinę pagalbą papildančios veiklos, kuria siekiama
socialinės labiausiai skurstančių asmenų įtraukties,
neatsižvelgdamos į tai, ar ši veikla finansuojama Fondo lėšomis ar
ne.
2.           Veiksmų programas rengia
valstybės narės arba bet kuri kita jų paskirta institucija,
bendradarbiaudama su kompetentingomis regionų, vietos ir kitomis valdžios
institucijomis, taip pat pilietinei visuomenei atstovaujančiomis įstaigomis
ir įstaigomis, atsakingomis už lyčių lygybės ir
nediskriminavimo skatinimą.
3.           Valstybės narės
parengia savo veiksmų programas pagal I priede pateiktą šabloną.
8 straipsnis
Veiksmų
programos patvirtinimas
1.           Atsižvelgdama į pagal 14
straipsnį atliktą ex ante vertinimą Komisija
įvertina veiksmų programos derėjimą su šiuo reglamentu ir
jos indėlį siekiant Fondo tikslų.
2.           Per tris mėnesius nuo
veiksmų programos pateikimo dienos Komisija gali pateikti pastabų.
Valstybė narė Komisijai suteikia visą reikalingą
papildomą informaciją ir prireikus peržiūri siūlomą
veiksmų programą.
3.           Jei į Komisijos
pastabas, pateiktas pagal 2 dalį, buvo tinkamai atsižvelgta, Komisija
patvirtina veiksmų programą įgyvendinimo aktais ne vėliau
kaip per šešis mėnesius nuo tos dienos, kai valstybė narė ją
oficialiai pateikė, bet ne anksčiau nei 2014 m. sausio 1 d.
9 straipsnis
Veiksmų
programos pakeitimai
1.           Valstybė narė gali
pateikti prašymą pakeisti veiksmų programą. Kartu pateikiama
pakeista veiksmų programa ir pakeitimo pagrindimas.
2.           Komisija vertina pagal 1
dalį pateiktą informaciją, atsižvelgdama į valstybės
narės pateiktą pagrindimą. Komisija gali pateikti pastabas, o
valstybė narė Komisijai pateikia visą reikalingą
papildomą informaciją.
3.           Jeigu į visas Komisijos
pastabas buvo tinkamai atsižvelgta, Komisija įgyvendinimo aktais
patvirtina veiksmų programos pakeitimą ne vėliau kaip per penkis
mėnesius nuo tos dienos, kai valstybė narė ją oficialiai
pateikė.
10 straipsnis
Platforma
Komisija, siekdama palengvinti patirties
mainus, sustiprinti pajėgumus ir sudaryti sąlygas tinklams kurti,
taip pat siekdama palengvinti atitinkamų nefinansinės pagalbos
teikimo labiausiai skurstantiems asmenims rezultatų sklaidą,
įsteigia Sąjungos lygmens platformą.
Be to, bent kartą per metus Komisija
Sąjungos lygmeniu dėl Fondo paramos įgyvendinimo konsultuojasi
su organizacijoms partnerėms atstovaujančiomis organizacijomis.
III ANTRAŠTINĖ DALIS. STEBĖSENA,
VERTINIMAS, INFORMAVIMAS IR KOMUNIKACIJA
11 straipsnis
Įgyvendinimo
ataskaitos ir rodikliai
1.           2015–2022 m. valstybės
narės Komisijai iki kiekvienų metų birželio 30 d. pateikia
metinę veiksmų programos įgyvendinimo ankstesniais finansiniais
metais ataskaitą.
2.           Valstybės narės
pagal Komisijos patvirtintą pavyzdį parengia metinę
įgyvendinimo ataskaitą, įskaitant bendrų išteklių ir
rezultatų rodiklių sąrašą.
3.           Metinės
įgyvendinimo ataskaitos yra priimtinos, jei jose pateikta visa
informacija, kurios reikalaujama pagal 2 dalyje nurodytą pavyzdį,
įskaitant bendrus rodiklius. Jei ataskaita nepriimtina, Komisija valstybei
narei apie tai praneša per 15 darbo dienų nuo metinės
įgyvendinimo ataskaitos gavimo dienos. Jei Komisija per šį
terminą tokio pranešimo neatsiunčia, ataskaita laikoma priimtina.
4.           Komisija išnagrinėja
metinę įgyvendinimo ataskaitą ir savo pastabas dėl jos
valstybei narei pateikia per du mėnesius nuo metinės
įgyvendinimo ataskaitos gavimo dienos.
Jei Komisija per šį terminą pastabų
nepateikia, ataskaitos laikomos priimtinomis.
5.           Valstybė narė
galutinę veiksmų programos įgyvendinimo ataskaitą pateikia iki
2023 m. rugsėjo 30 d.
Valstybės narės parengia galutinę
įgyvendinimo ataskaitą pagal Komisijos patvirtintą pavyzdį.
Komisija išnagrinėja galutinę
įgyvendinimo ataskaitą ir savo pastabas dėl jos valstybei narei
pateikia per penkis mėnesius nuo galutinės ataskaitos gavimo dienos.
Jei Komisija per šį terminą pastabų
nepateikia, ataskaitos laikomos priimtinomis.
6.           Komisija įgyvendinimo
aktu patvirtina metinės įgyvendinimo ataskaitos, įskaitant
bendrų rodiklių sąrašą, ir galutinės įgyvendinimo
ataskaitos pavyzdžius. Šis įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 60
straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.
7.           Komisija valstybei narei gali
pateikti pastabų dėl veiksmų programos įgyvendinimo.
Vadovaujančioji institucija per tris mėnesius praneša Komisijai apie
įgyvendintas taisomąsias priemones.
8.           Vadovaujančioji
institucija viešai paskelbia kiekvienos metinės ir galutinės
įgyvendinimo ataskaitos santrauką.
12 straipsnis
Dvišalis
peržiūros posėdis
1.           2014–2022 m. Komisija ir
kiekviena valstybė narė kasmet susitinka, nebent susitarta kitaip,
įgyvendinant veiksmų programą padarytai pažangai įvertinti;
vertindamos jos atsižvelgia į metinę įgyvendinimo ataskaitą
ir prireikus 11 straipsnio 7 dalyje nurodytas Komisijos pastabas.
2.           Dvišaliam peržiūros posėdžiui
pirmininkauja Komisija.
3.           Valstybė narė
užtikrina, kad į visas po posėdžio Komisijos pateiktas pastabas
būtų tinkamai atsižvelgta.
13 straipsnis
Bendrosios
vertinimo nuostatos
1.           Valstybės narės
suteikia išteklius, kurių reikia vertinimams atlikti, ir užtikrina, kad
būtų nustatyta vertinimams reikalingų duomenų,
įskaitant duomenis apie 11 straipsnyje nurodytus bendrus rodiklius,
parengimo ir surinkimo tvarka.
2.           Vertinimus atlieka ekspertai,
funkciniu požiūriu nepriklausomi nuo už veiksmų programos įgyvendinimą
atsakingos institucijos. Visi vertinimai skelbiami viešai pateikiant visas
jų dalis.
14 straipsnis
Ex ante vertinimas
1.           Valstybės narės
atlieka veiksmų programos ex ante vertinimą.
2.           Už ex ante vertinimo
atlikimą atsako už veiksmų programų parengimą atsakinga
institucija. Ex ante vertinimas Komisijai pateikiamas kartu su
veiksmų programa, taip pat pateikiama santrauka.
3.           Atliekant ex ante
vertinimus vertinama:
(a)
indėlis siekiant Sąjungos tikslo iki
2020 m. žmonių, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis,
skaičių sumažinti bent 20 mln., atsižvelgiant į
materialinio nepritekliaus problemą, kurią pasirinkta spręsti ir
nacionalines aplinkybes, susijusias su skurdu, socialine atskirtimi ir
materialiniu nepritekliumi;
(b)
siūlomos veiksmų programos vidaus
nuoseklumas ir jos ryšys su kitomis susijusiomis finansinėmis
priemonėmis;
(c)
paskirtų biudžeto išteklių derėjimas
su veiksmų programos tikslais;
(d)
tikėtino išdirbio indėlis siekiant
rezultatų;
(e)
veiksmų programos stebėsenos ir
duomenų, reikalingų vertinimui, rinkimo tvarkos tinkamumas.
15 straipsnis
Vertinimas per
programavimo laikotarpį
1.           Programavimo laikotarpiu
vadovaujančioji institucija gali vertinti veiksmų programos
veiksmingumą ir efektyvumą.
2.           2017 ir 2021 m.
vadovaujančioji institucija atlieka struktūrinį galutinių
gavėjų tyrimą pagal Komisijos patvirtintą pavyzdį.
Komisija šį šabloną patvirtina įgyvendinimo aktu. Šis
įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 60 straipsnio 2 dalyje nurodytos
patariamosios procedūros.
3.           Komisija gali savo iniciatyva
vertinti veiksmų programas.
16
straipsnis
Ex
post vertinimas
Komisija savo iniciatyva ir glaudžiai
bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, taip pat padedama
išorės ekspertų, atlieka ex post vertinimą, siekdama
įvertinti pasiektų rezultatų veiksmingumą ir tvarumą
bei išmatuoti papildomą Fondo naudą. Ex post vertinimas
užbaigiamas iki 2023 m. gruodžio 31 d.
17 straipsnis
Informavimas
ir komunikacija
1.           Valstybės narės
teikia informaciją apie Fondo remiamus veiksmus ir tuos veiksmus viešina.
Informacija turi būti skiriama labiausiai skurstantiems asmenims,
žiniasklaidai ir visuomenei. Joje pabrėžiamas Sąjungos vaidmuo ir
užtikrinama, kad Fondo parama būtų aiškiai matoma.
2.           Siekdama užtikrinti Fondo
paramos skaidrumą, vadovaujančioji institucija CSV arba XML formatu
parengia Fondo finansuojamų veiksmų sąrašą, kuris
skelbiamas svetainėje. Sąraše nurodomas bent paramos gavėjo
pavadinimas, adresas ir jam skirta Sąjungos finansavimo suma bei
materialinio nepritekliaus problema, kurią pasirinkta spręsti.
Veiksmų sąrašas atnaujinamas bent kas
dvylika mėnesių.
3.           Įgyvendinant
veiksmą, paramos gavėjai ir organizacijos partnerės informuoja
visuomenę apie iš Fondo gautą paramą, gerai matomoje vietoje ir
kiekvienoje vietoje, kurioje teikiama pagalba maistu ar prekėmis ir
taikomos papildomos priemonės, iškabindamos bent vieną plakatą
(ne mažesnį kaip A3 formato), kuriame pateikiama informacija apie
veiksmą ir Sąjungos finansinę paramą, išskyrus atvejus, kai
tai neįmanoma dėl maisto ar prekių skirstymo aplinkybių.
Interneto svetaines turintys paramos gavėjai
ir organizacijos partnerės jose taip pat glaustai aprašo veiksmą, jo
tikslus ir rezultatus bei pabrėžia Sąjungos finansinę
paramą.
4.           Visose paramos gavėjo ir
organizacijos partnerės informavimo ir komunikacijos priemonėse
pažymima Fondo parama veiksmui, pateikiant Sąjungos skiriamąjį
ženklą ir nuorodą į Sąjungą ir Fondą.
5.           Vadovaujančioji
institucija informuoja paramos gavėjus apie veiksmų sąrašo
paskelbimą pagal 2 dalį. Vadovaujančioji institucija suteikia informaciją
ir viešinimo priemonių rinkinius, taip pat elektroninių formų
pavyzdžius, kad padėtų paramos gavėjams ir organizacijoms
partnerėms įvykdyti 3 dalyje nurodytus įsipareigojimus.
6.           Tvarkant asmens duomenis
pagal šį straipsnį, vadovaujančioji institucija, paramos
gavėjai ir organizacijos partnerės laikosi Direktyvos 95/46/EB.
IV ANTRAŠTINĖ DALIS. FINANSINĖ FONDO PARAMA
18 straipsnis
Bendras
finansavimas
1.           Bendro finansavimo norma
veiksmų programos lygmeniu neviršija 85 proc. tinkamų finansuoti
viešųjų išlaidų.
2.           Komisijos sprendime, kuriuo
patvirtinama veiksmų programa, nustatoma veiksmų programai taikytina
bendro finansavimo norma ir didžiausia galima Fondo paramos suma.
3.           Komisijos iniciatyva arba jos
vardu įgyvendinamos techninės pagalbos priemonės gali būti
finansuojamos 100 proc.
19 straipsnis
Išmokų
laikinų biudžeto sunkumų patiriančioms valstybėms
narėms didinimas
1.           Valstybės narės
prašymu tarpinis mokėjimas ir galutinio likučio mokėjimas gali
būti padidinti, prie veiksmų programai taikomos bendro finansavimo
normos pridėjus 10 procentinių punktų. Padidinta norma, kuri
negali būti didesnė kaip 100 proc., taikoma mokėjimo
prašymams, susijusiems su ataskaitiniu laikotarpiu, kuriuo valstybė
narė pateikė prašymą, ir vėlesniais ataskaitiniais laikotarpiais,
kuriais valstybė narė atitinka vieną iš šių
sąlygų:
(a)
atitinkama valstybė narė įvedė
eurą ir gauna makrofinansinę paramą iš Sąjungos pagal
Tarybos reglamentą (ES) Nr. 407/2010[7];
(b)
atitinkama valstybė narė
neįvedė euro ir gauna vidutinio laikotarpio finansinę
paramą pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 332/2002[8];
(c)
finansinė parama valstybei narei teikiama
pagal Europos stabilumo mechanizmo kūrimo sutartį.
2.           Neatsižvelgiant į 1
dalį, Sąjungos parama, mokama kaip tarpinis ir galutinio likučio
mokėjimas, negali viršyti veiksmų programą patvirtinančiame
Komisijos sprendime nustatytos viešosios paramos ir didžiausios galimos Fondo
paramos sumos.
20 straipsnis
Tinkamumo
finansuoti laikotarpis
1.           Išlaidos laikomos tinkamomis
finansuoti pagal veiksmų programą, jei paramos gavėjas jas
patiria ir apmoka 2014 m. sausio 1 d. – 2022 m. gruodžio
31 d.
2.           Veiksmai negali būti
atrinkti, kad jiems būtų teikiama parama pagal veiksmų
programą, jeigu iki paraiškos skirti finansavimą pagal veiksmų
programą pateikimo vadovaujančiajai institucijai jie buvo fiziškai
baigti arba visiškai įgyvendinti, nepaisant to, ar paramos gavėjas
atliko visus su jais susijusius mokėjimus.
3.           Šis straipsnis taikomas
nepažeidžiant 25 straipsnyje nustatytų Komisijos iniciatyva teikiamos
techninės pagalbos tinkamumo finansuoti taisyklių.
4.           Jeigu išlaidos tampa tinkamos
finansuoti iš dalies pakeitus veiksmų programą, jos laikomos
tinkamomis finansuoti tik nuo prašymo iš dalies keisti veiksmų
programą pateikimo Komisijai dienos.
21 straipsnis
Veiksmų
tinkamumas finansuoti
1.           Pagal veiksmų
programą remiami veiksmai turi būti vykdomi valstybėje
narėje, kuri nurodyta veiksmų programoje.
2.           Veiksmams gali būti
skiriama parama pagal veiksmų programą, jeigu jie buvo atrinkti
sąžininga ir skaidria tvarka, vadovaujantis veiksmų programoje
nustatytais kriterijais.
3.           Benamiams arba vaikams skirto
maisto ir prekių gali įsigyti pačios organizacijos
partnerės.
Jų taip pat gali įsigyti viešojo
sektoriaus institucija ir nemokamai skirti organizacijoms partnerėms.
Tokiu atveju maistą galima gauti naudojant, perdirbant ar parduodant
intervencinių atsargų produktus, gautus pagal reglamento (ES)
Nr. [CMO] 15 straipsnį, jei tai ekonomiškai naudingiausias variantas
ir dėl to nepagrįstai nevėluojama maisto produktų pristatyti
organizacijoms partnerėms. Visos lėšos, gautos iš su tokiomis
atsargomis susijusių sandorių, turi būti naudojamos labiausiai
skurstančių asmenų reikmėms, tačiau dėl to
neturėtų sumažėti valstybių narių
įsipareigojimas, nustatytas šio reglamento 18 straipsnyje, bendrai
finansuoti programą.
Siekdama užtikrinti efektyviausią
intervencinių atsargų ir su jomis susijusių įplaukų
panaudojimą Komisija turi taikyti pagal Reglamento (ES) Nr. [CMO] 19
straipsnio e dalį patvirtintas intervencinių atsargų produktų
naudojimo, perdirbimo ar pardavimo šio reglamento tikslais procedūras.
4.           Materialinė pagalba
labiausiai skurstantiems asmenims teikiama nemokamai.
5.           Fondo remiamam veiksmui
neskiriama parama pagal kitą Sąjungos priemonę.
22 straipsnis
Paramos formos
Valstybės narės Fondo paramą
naudoja dotacijoms ir viešiesiems pirkimams arba šių priemonių
deriniui remti.
23 straipsnis
Dotacijų
formos
1.           Dotacijos gali būti
tokių formų:
(a)
faktiškai patirtų ir apmokėtų
tinkamų finansuoti išlaidų kompensavimas;
(b)
kompensavimas remiantis vieneto įkainiais;
(c)
vienkartinės išmokos, neviršijančios
100 000 EUR viešosios paramos;
(d)
fiksuoto dydžio sumos, kai finansavimas
apskaičiuojamas kaip procentinė vienos ar kelių nurodytų
sąnaudų kategorijų dalis.
2.           1 dalyje nurodytos formos gali
būti derinamos tik tuo atveju, jei kiekviena jų taikoma skirtingoms
sąnaudų kategorijoms arba kai jos naudojamos vėlesniais veiksmo
įgyvendinimo etapais.
3.           1 dalies b, c ir d punktuose
nurodytos sumos nustatomos, remiantis:
(a)
sąžiningu, teisingu ir patikrinamu
skaičiavimo metodu, pagrįstu bent vienu iš toliau nurodytų
dalykų:
i) statistiniais duomenimis ar kita objektyvia
informacija arba
ii) patikrintais ankstesniais konkrečių
paramos gavėjų duomenimis arba taikant jų įprastas
sąnaudų apskaitos normas;
(b)
pagal susijusių valstybių narių
visiškai finansuojamas dotacijų programas panašaus pobūdžio veiksmui
ir panašiems paramos gavėjams taikomais metodais ir atitinkamais
standartiniais vieneto įkainiais, vienkartinėmis išmokomis ir
fiksuoto dydžio sumomis;
(c)
šiame reglamente nustatytomis normomis;
(d)
individualiu atveju, atsižvelgiant į biudžeto
projektą, kuriam ex ante pritarė vadovaujančioji
institucija, kai viešoji parama neviršija 100 000 EUR.
4.           Sumos, apskaičiuotos,
kaip nurodyta 1 dalies b, c ir d punktuose, taikant VI antraštinę
dalį laikomos paramos gavėjo patirtomis ir apmokėtomis
tinkamomis finansuoti išlaidomis.
5.           Dokumente, kuriame nustatomos
kiekvieno veiksmo rėmimo sąlygos, nurodomas metodas, taikytinas
nustatant veiksmo sąnaudas, ir dotacijos mokėjimo sąlygos.
24 straipsnis
Tinkamos
finansuoti išlaidos
1.           Tinkamos finansuoti pagal
veiksmų programą išlaidos yra šios:
(a)
benamiams arba vaikams skirto maisto ir
pagrindinių asmeninio vartojimo prekių pirkimo išlaidos;
(b)
viešojo sektoriaus institucijai įsigyjant
benamiams asmenims arba vaikams skirto maisto ar pagrindinių asmeninio
vartojimo prekių ir jas tiekiant organizacijoms partnerėms, – maisto
arba prekių pervežimo į organizacijų partnerių
sandėlius išlaidos, nustatomos taikant fiksuoto dydžio 1 proc. a punkte
nurodytų išlaidų normą;
(c)
organizacijų partnerių patirtos
administracinės, transporto ir sandėliavimo išlaidos, nustatomos
taikant fiksuoto dydžio 5 proc. a punkte nurodytų išlaidų
normą;
(d)
socialinės įtraukties veiklos, kurią
vykdo ir deklaruoja organizacijos partnerės, tiesiogiai teikiančios
materialinę pagalbą labiausiai skurstantiems asmenims, išlaidos,
nustatomos taikant fiksuoto dydžio 5 proc. a punkte nurodytų
išlaidų normą;
(e)
pagal 25 straipsnį patirtos išlaidos.
2.           Netinkamos finansuoti pagal
veiksmų programą išlaidos yra šios:
(a)
skolos palūkanos;
(b)
naudotų prekių įsigijimo išlaidos;
(c)
pridėtinės vertės mokestis.
Tačiau PVM sumos laikomos tinkamomis finansuoti, jei jos nėra
susigrąžinamos pagal nacionalinius PVM teisės aktus ir jas sumoka
paramos gavėjas, išskyrus neapmokestinamus asmenis, kaip apibrėžta
Tarybos direktyvos 2006/112/EB[9]
13 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje.
25 straipsnis
Techninė
pagalba
1.           Komisijos iniciatyva ir
(arba) jos vardu Fondas, laikydamasis 0,35 proc. savo atitinkamo metinio
asignavimo ribos, gali finansuoti parengiamąją, stebėsenos,
administracinę ir techninę pagalbą, audito, informavimo,
kontrolės ir vertinimo priemones, reikalingas šiam reglamentui
įgyvendinti, bei su platforma susijusiai veiklai, kaip nurodyta 10 straipsnyje.

2.           Valstybių narių
iniciatyva, laikantis 4 proc. Fondo atitinkamo metinio asignavimo ribos,
pagal veiksmų programą gali būti finansuojama parengiamoji,
valdymo, stebėsenos, administracinė ir techninė pagalba, auditas,
informavimo, kontrolės ir vertinimo priemonės, reikalingos šiam
reglamentui įgyvendinti. Pagal programą taip pat gali būti
finansuojama organizacijoms partnerėms skirta techninė pagalba ir
jų pajėgumų stiprinimas.
V ANTRAŠTINĖ DALIS. VALDYMAS IR KONTROLĖ
26 straipsnis
Valstybių
narių valdymo ir kontrolės sistemų bendrieji principai
Valdymo ir kontrolės sistemose:
(a)
apibūdinamos kiekvienos institucijos valdymo
ir kontrolės funkcijos bei funkcijų pasiskirstymas toje
institucijoje;
(b)
nurodoma, kaip turi būti laikomasi
funkcijų atskyrimo tarp šių institucijų ir šių
institucijų viduje principo;
(c)
nustatomos procedūros, kuriomis užtikrinamas
deklaruojamų išlaidų teisingumas ir tvarkingumas;
(d)
veikia kompiuterizuotos apskaitos sistemos, skirtos
finansiniams duomenims ir duomenims apie rodiklius stebėsenos ir
atsiskaitymo tikslais saugoti ir perduoti;
(e)
nustatoma atsiskaitymo ir stebėsenos sistema,
kai atsakingoji institucija patiki vykdyti funkcijas kitai institucijai;
(f)
nustatoma valdymo ir kontrolės sistemų
veikimo audito tvarka;
(g)
nustatomos tinkamos audito sekos užtikrinimo
sistemos ir procedūros;
(h)
nustatomos pažeidimų, įskaitant
sukčiavimą, prevencijos, nustatymo ir taisymo priemonės ir
netinkamai išmokėtų lėšų susigrąžinimo tvarka.
27 straipsnis
Valstybių
narių pareigos
1.           Valstybės narės
vykdo valdymo, kontrolės ir audito įsipareigojimus ir prisiima
atitinkamą atsakomybę, kaip nustatyta Finansiniame reglamente ir
šiame reglamente išdėstytose pasidalijamojo valdymo taisyklėse.
Vadovaujantis pasidalijamojo valdymo principu valstybės narės yra
atsakingos už veiksmų programų valdymą ir kontrolę.
2.           Valstybės narės
užkerta kelią pažeidimams, juos nustato ir ištaiso bei susigrąžina
neteisėtai sumokėtas sumas ir visus delspinigius. Apie šiuos
pažeidimus jos praneša Komisijai ir nuolat informuoja Komisiją apie susijusių
administracinių ir teisinių procedūrų eigą.
Kai paramos gavėjui neteisėtai
sumokėtų sumų susigrąžinti neįmanoma ir tai įvyko
dėl valstybės narės kaltės arba aplaidumo, valstybė
narė yra atsakinga už atitinkamų sumų grąžinimą į
bendrąjį Sąjungos biudžetą.
Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 59
straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriuose nustatomos išsamios šioje
dalyje nustatytų valstybių narių prievolių vykdymo
taisyklės.
3.           Valstybės narės
nustato ir įgyvendina procedūrą, pagal kurią nepriklausomai
nagrinėjami ir sprendžiami skundai dėl Fondo bendrai
finansuojamų veiksmų atrankos arba įgyvendinimo. Valstybės
narės, gavusios prašymą, apie jų nagrinėjimo rezultatus
praneša Komisijai.
4.           Visa oficialia informacija
tarp valstybės narės ir Komisijos keičiamasi elektroninio
keitimosi duomenimis sistema, nustatyta laikantis Komisijos įgyvendinimo
aktais nustatytų sąlygų. Tie įgyvendinimo aktai priimami
laikantis 60 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
28 straipsnis
Valdymo
ir kontrolės įstaigų skyrimas ir organizavimas
1.           Valstybė narė
vadovaujančiąja institucija skiria nacionalinę valdžios
instituciją arba įstaigą.
2.           Valstybė narė,
nepažeisdama 3 dalies, paskiria nacionalinę valdžios instituciją arba
įstaigą, kuri veikia kaip tvirtinančioji institucija.
3.           Valstybė narė gali
paskirti vadovaujančiąją instituciją, kuri papildomai
atlieka tvirtinančiosios institucijos funkcijas.
4.           Valstybė narė
paskiria nacionalinę valdžios instituciją arba įstaigą,
funkciniu požiūriu nepriklausomą nuo vadovaujančiosios
institucijos ir tvirtinančiosios institucijos, kuri veikia kaip audito
institucija.
5.           Vadovaujančiosios,
tvirtinančiosios ir audito institucijų funkcijas gali vykdyti ta pati
viešosios valdžios institucija arba įstaiga, jeigu laikomasi funkcijų
atskyrimo principo.
6.           Valstybė narė gali
paskirti vieną ar kelias tarpines įstaigas, kurios vykdytų tam
tikras vadovaujančiosios arba tvirtinančiosios institucijos
funkcijas, tačiau atsakomybė už tų funkcijų vykdymą tenka
tai institucijai. Atitinkami vadovaujančiosios arba tvirtinančiosios
institucijos ir tarpinių įstaigų susitarimai įforminami
raštu.
7.           Valstybė narė arba
vadovaujančioji institucija gali dalies veiksmų programos
valdymą patikėti tarpinei įstaigai pagal rašytinį
valstybės narės arba vadovaujančiosios institucijos ir
tarpinės įstaigos susitarimą. Tarpinė įstaiga pateikia
garantijas dėl savo mokumo ir kompetencijos atitinkamoje srityje ir jos
administracinio bei finansų valdymo.
8.           Valstybė narė raštu
nustato taisykles, reglamentuojančias jos santykius su
vadovaujančiąja, tvirtinančiąja ir audito institucijomis,
šių institucijų tarpusavio santykius ir santykius su Komisija.
29 straipsnis
Vadovaujančiosios
institucijos funkcijos
1.           Vadovaujančioji
institucija atsako už veiksmų programos valdymą laikantis patikimo
finansų valdymo principo.
2.           Valdydama veiksmų
programą vadovaujančioji institucija:
(a)
rengia ir Komisijai teikia metinę ir
galutinę įgyvendinimo ataskaitas;
(b)
tarpinėms įstaigoms ir paramos
gavėjams teikia informaciją, kuri yra svarbi jų užduotims
vykdyti ir veiksmams įgyvendinti;
(c)
nustato kompiuterizuotų duomenų, kurie
yra reikalingi stebėsenai, vertinimui, finansų valdymui, tikrinimui
ir auditui, kaupimo ir saugojimo sistemą;
(d)
 užtikrina, kad c punkte nurodyti duomenys
būtų renkami, įvedami į sistemą ir joje saugomi
laikantis Direktyvos 95/46/EB nuostatų.
3.           Veiksmų atrankos srityje
vadovaujančioji institucija:
(a)
parengia ir taiko tinkamas atrankos procedūras
ir kriterijus, kurie yra nediskriminaciniai ir skaidrūs;
(b)
užtikrina, kad atrankos veiksmas:
i)        atitiktų Fondo ir veiksmų
programos aprėptį;
ii)       atitiktų veiksmų programoje
ir 20, 21 bei 24 straipsniuose nustatytus kriterijus;
iii)      atitiktų 5 straipsnio 10–12 dalyse
nustatytus principus;
(c)
paramos gavėjui pateikia dokumentą,
kuriame išdėsto paramos teikimo kiekvienam veiksmui sąlygas, taip pat
konkrečius reikalavimus dėl pagal veiksmą teiktinų
produktų arba paslaugų, finansavimo plano ir vykdymo termino;
(d)
prieš patvirtindama veiksmą įsitikina, ar
paramos gavėjas turi administracinių, finansinių ir veiklos
pajėgumų įvykdyti c punkte nurodytas sąlygas;
(e)
jeigu veiksmą pradėta vykdyti prieš
pateikiant finansavimo paraišką vadovaujančiajai institucijai,
įsitikina, kad buvo laikomasi veiksmui taikomų Sąjungos ir
nacionalinių taisyklių;
(f)
nustato materialinės paramos rūšis, prie
kurių priskiriamos veiksmo išlaidos.
4.           Veiksmų programos
finansų valdymo ir kontrolės srityje vadovaujančioji
institucija:
(a)
tikrina, ar bendrai finansuojami produktai ir
paslaugos suteikti ir ar paramos gavėjų deklaruotos išlaidos buvo
jų apmokėtos ir atitinka taikomą Sąjungos ir
nacionalinę teisę, veiksmų programą ir paramos veiksmui
sąlygas;
(b)
užtikrina, kad įgyvendinant veiksmą
dalyvaujantys paramos gavėjai, kuriems išlaidos atlyginamos pagal 23
straipsnio 1 dalies a punktą, turėtų atskirą apskaitos
sistemą arba tinkamą visų su veiksmu susijusių
sandorių apskaitos kodeksą;
(c)
atsižvelgdama į nustatytą riziką
nustato veiksmingas ir proporcingas kovos su sukčiavimu priemones;
(d)
nustato procedūras, užtikrinančias, kad
visi su išlaidomis ir auditu susiję dokumentai, reikalingi tinkamai audito
sekai garantuoti, būtų saugomi laikantis 26 straipsnio g punkto
reikalavimų;
(e)
rengia valdymo deklaraciją ir metinę
santrauką, nurodytą Finansinio reglamento 56 straipsnio 5 dalies a ir
b punktuose punkte.
5.           Tikrinant pagal 4 dalies a
punktą atliekamos šios procedūros:
(a)
kiekvienos paramos gavėjų pateiktos
išlaidų atlyginimo paraiškos administracinis tikrinimas;
(b)
veiksmų patikros vietoje.
Patikrų vietoje dažnis ir aprėptis turi
proporcingai atitikti viešosios paramos veiksmui dydį bei per tas patikras
ir audito institucijos atliktą visos valdymo ir kontrolės sistemos
auditą nustatytą rizikos lygį.
6.           Konkrečių
veiksmų patikros vietoje pagal 5 straipsnio b punktą gali būti
atliekamos atrankos būdu.
7.           Jeigu vadovaujančioji
institucija pagal veiksmų programą taip pat yra ir paramos
gavėja, 4 dalies a punkte nurodyta tikrinimų tvarka užtikrinamas
tinkamas funkcijų atskyrimas.
8.           Komisija pagal 59
straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriuose nustatomos išsamios 2
dalies c punkte nurodyto keitimosi informacija sąlygos.
9.           Komisija pagal 59
straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriuose nustatomos 4 dalies d
punkte nurodytos audito sekos tvarkos taisyklės.
10.         Komisija įgyvendinimo
aktais patvirtina 4 dalies e punkte nurodytos valdymo deklaracijos
pavyzdį. Tokie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 60 straipsnio 2
dalyje nurodytos patariamosios procedūros.
30 straipsnis
Tvirtinančiosios
institucijos funkcijos
Tvirtinančioji institucija visų
pirma yra atsakingą už:
1.           mokėjimo paraiškų
parengimą ir pateikimą Komisijai bei patvirtinimą, kad jos
parengtos naudojant patikimas apskaitos sistemas, yra pagrįstos
patikrinamais patvirtinamaisiais dokumentais ir buvo vadovaujančiosios
institucijos patikrintos;
2.           Finansinio reglamento 56
straipsnio 5 dalies a punkte nurodytų metinių ataskaitų
rengimą;
3.           patvirtinimą, kad
metinės sąskaitos yra išsamios, tikslios ir teisingos ir kad į
sąskaitas įtrauktos išlaidos atitinka taikomas Sąjungos ir
nacionalines taisykles, buvo patirtos vykdant veiksmus, atrinktus finansuoti
pagal veiksmų programai taikytinus kriterijus bei laikantis Sąjungos
ir nacionalinių taisyklių;
4.           užtikrinimą, kad
veiktų kompiuterizuota sistema, kurioje būtų registruojami ir
saugomi kiekvieno veiksmo apskaitos duomenys, saugomi mokėjimo paraiškoms
ir metinėms sąskaitoms parengti reikalingi duomenys, įskaitant
duomenis apie susigrąžintinas, susigrąžintas ir anuliuotas sumas,
panaikinus dalį veiksmui arba veiksmų programai skirto įnašo
arba visą įnašą;
5.           užtikrinimą
mokėjimo paraiškų rengimo ir teikimo tikslais, kad iš
vadovaujančiosios institucijos gauta tinkama informacija apie
įvykdytas su išlaidomis susijusias procedūras ir patikrinimus;
6.           tai, kad rengiant ir teikiant
mokėjimo paraiškas būtų atsižvelgta į visų
auditų, kuriuos atliko audito institucija arba kurie buvo atlikti jai už
tai prisiimant atsakomybę, rezultatus;
7.           Komisijai deklaruotų
išlaidų ir atitinkamo viešojo paramos gavėjams skirto įnašo
apskaitos įrašų saugojimą kompiuterinėse laikmenose;
8.           susigrąžintinų
sumų ir anuliuotų sumų apskaitą panaikinus dalį
veiksmui skirto įnašo arba visą įnašą. Susigrąžintos
sumos iki veiksmų programos užbaigimo turi būti grąžintos į
Sąjungos bendrąjį biudžetą išskaitant jas iš kitos
išlaidų ataskaitos.
31 straipsnis
Audito
institucijos funkcijos
1.           Audito institucija užtikrina,
kad būtų atliekamas valdymo ir kontrolės sistemų, tinkamos
veiksmų imties ir metinių sąskaitų auditas.
Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 59
straipsnį priimti deleguotuosius aktus ir juose nustatyti sąlygas,
kurias šie auditai turi atitikti.
2.           Jeigu auditą atlieka ne
audito institucija, o kita įstaiga, audito institucija užtikrina, kad ta
įstaiga funkciniu požiūriu būtų pakankamai nepriklausoma.
3.           Audito institucija užtikrina,
kad atliekant auditą būtų atsižvelgiama į tarptautiniu
mastu pripažintus audito standartus.
4.           Audito institucija per šešis
mėnesius nuo veiksmų programos patvirtinimo parengia audito
strategiją. Audito strategijoje išdėstoma audito metodika,
veiksmų atrankos auditui metodas ir audito planavimas per einamuosius ir
dvejus paskesnius ataskaitinius metus. Audito strategija nuo 2016 iki 2022 m.
imtinai kasmet atnaujinama. Audito institucija, gavusi prašymą, audito
strategiją pateikia Komisijai.
5.           Audito institucija parengia:
(c)
audito nuomonę pagal Finansinio reglamento 56
straipsnio 5 punktą;
(d)
metinę kontrolės ataskaitą, kurioje
išdėstomi per praėjusiais ataskaitiniais metais atliktą
auditą nustatyti faktai.
b punkte nurodytoje ataskaitoje išdėstomi
visi nustatyti valdymo ir kontrolės sistemos trūkumai ir visos
taisomosios priemonės, kurių buvo imtasi arba pasiūlyta imtis.
6.           Komisija įgyvendinimo
aktais patvirtina audito strategijos, audito nuomonės ir metinės
audito ataskaitos pavyzdžius ir 4 dalyje minėto atrankos metodo nustatymo
būdus. Tie įgyvendinimo teisės aktai priimami laikantis 60
straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
7.           Taikydama 60 straipsnio 3
dalyje nustatytą nagrinėjimo procedūrą Komisija priima
įgyvendinimo taisykles dėl per Komisijos pareigūnų arba
įgaliotų Komisijos atstovų atliktą auditą
surinktų duomenų naudojimo.
32 straipsnis
Valdančiosios
ir tvirtinančiosios institucijų skyrimo procedūra
1.           Valstybės narės per
šešis mėnesius nuo sprendimo, kuriuo patvirtinama veiksmų programa,
priėmimo dienos Komisijai praneša vadovaujančiosios institucijos, o
tam tikrais atvejais ir tvirtinančiosios institucijos, paskyrimo datą
ir nurodo jos arba jų paskyrimo formą.
2.           1 dalyje nurodytas paskyrimas
grindžiamas nepriklausomos audito įstaigos, vertinančios valdymo ir
kontrolės sistemą, taip pat jai priklausančių tarpinių
įstaigų funkcijas ir tai, kaip ji atitinka 26, 27, 29 ir 30
straipsnius, ataskaita ir nuomone, remiantis vidaus aplinkos, kontrolės
veiklos, informacijos, komunikacijos ir stebėsenos kriterijais, kuriuos
Komisija nustato deleguotaisiais aktais pagal 59 straipsnį.
3.           Nepriklausoma audito
įstaiga savo darbą atlieka vadovaudamasi tarptautiniu mastu
pripažintais audito standartais.
4.           Valstybės narės
gali nuspręsti, kad vadovaujančioji institucija arba
tvirtinančioji institucija, paskirta darbui su ESF bendrai finansuojama
veiksmų programa pagal Reglamentą (ES) Nr. [CPR], laikoma
paskirta ir pagal šį reglamentą.
Per du mėnesius nuo 1 dalyje nurodyto
pranešimo gavimo dienos Komisija gali paprašyti nepriklausomos audito
įstaigos ataskaitos bei nuomonės ir valdymo bei kontrolės
sistemos aprašymo.
Komisija gali pateikti pastabas per du
mėnesius nuo tų dokumentų gavimo.
5.           Valstybė narė
prižiūri paskirtąją instituciją ir oficialiu sprendimu
panaikina paskyrimą, jei nesilaikoma vieno arba kelių 2 dalyje
nurodytų kriterijų, nebent institucija per bandomąjį
laikotarpį, kurį valstybė narė nustato remdamasi problemos
sudėtingumu, imasi reikiamų taisomųjų veiksmų.
Valstybė narė nedelsdama praneša Komisijai apie visus bandomojo
laikotarpio nustatymo paskirtajai institucijai ir institucijos paskyrimo
panaikinimo atvejus.
33 straipsnis
Komisijos
įgaliojimai ir pareigos
1.           Komisija, remdamasi turima
informacija, įskaitant informaciją apie vadovaujančiosios
institucijos paskyrimą ir tvirtinančiąją instituciją,
metinę valdymo deklaraciją, metines kontrolės ataskaitas,
metinę audito nuomonę, metinę įgyvendinimo ataskaitą
ir nacionalinių bei Sąjungos instituciją atliktą
auditą, įsitikina, ar valstybės narės yra įdiegusios
šį reglamentą atitinkančias valdymo ir kontrolės sistemas
ir ar šios sistemos įgyvendinant veiksmų programą yra
veiksmingos.
2.           Nepažeidžiant valstybių
narių atliekamo audito, Komisijos pareigūnai arba įgaliotieji
Komisijos atstovai, tinkamai iš anksto pranešę, gali atlikti auditą
arba patikrinimus vietoje. Per tokį auditą arba patikrinimus gali
būti visų pirma tikrinama, ar veiksmų programos arba jos dalies
valdymo ir kontrolės sistemos yra veiksmingos, taip pat vertinama, ar
veiksmų arba veiksmų programų finansų valdymas yra
patikimas. Valstybės narės pareigūnai arba įgaliotieji
atstovai gali dalyvauti atliekant tokį auditą.
Komisijos pareigūnai ar įgaliotieji
Komisijos atstovai, tinkamai įgalioti atlikti auditą vietoje, turi
teisę susipažinti su visais duomenimis, dokumentais ir metaduomenimis,
susijusiais su Fondo remiamais veiksmais arba valdymo ir kontrolės
sistemomis, nepaisant to, kokioje terpėje jie yra saugomi. Valstybė
narė, gavusi prašymą, Komisijai pateikia tokių duomenų,
dokumentų ir metaduomenų kopijas.
Šioje dalyje nurodyta teisė neturi
įtakos nacionalinių nuostatų, pagal kurias tam tikrus veiksmus
atlieka tik specialiai pagal nacionalinius teisės aktus paskirti atstovai,
taikymui. Komisijos pareigūnai ir įgaliotieji atstovai, inter alia,
nedalyvauja gyvenamojoje vietoje atliekamuose patikrinimuose ar oficialiose
asmenų apklausose pagal nacionalinius teisės aktus. Tačiau jie
gali naudotis tokiu būdu gauta informacija.
3.           Komisija gali reikalauti, kad
valstybės narės imtųsi veiksmų užtikrindamos, kad jų
valdymo ir kontrolės sistemos veiktų efektyviai arba išlaidos
atitiktų šį reglamentą.
4.           Komisija gali reikalauti, kad
valstybė narė išnagrinėtų Komisijai pateiktą
skundą dėl Fondo bendrai finansuojamų veiksmų
įgyvendinimo arba dėl valdymo ir kontrolės sistemos veikimo.
34 straipsnis
Bendradarbiavimas
su audito institucija
1.           Komisija bendradarbiauja su
audito institucijomis, derindama savo audito planus ir metodus, ir nedelsdama
pasikeičia atlikto valdymo ir kontrolės sistemų audito
rezultatais.
2.           Komisija ir audito
institucija reguliariai, bent kartą per metus, jeigu nesusitarta kitaip,
rengia posėdžius, kuriuose nagrinėja metinę kontrolės
ataskaitą, nuomonę ir audito strategiją, keičiasi
nuomonėmis dėl valdymo ir kontrolės sistemų gerinimo.
VI antraštinė dalis. Finansų valdymas,
sąskaitų tikrinimas ir tvirtinimas, finansinės pataisos,
įsipareigojimų panaikinimas
1 skyrius. Finansų valdymas
35 straipsnis
Biudžetiniai
įsipareigojimai
Sąjungos biudžetiniai
įsipareigojimai dėl kiekvienos veiksmų programos 2014 m.
sausio 1 d.–2020 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu vykdomi išmokant
metines išmokas. Komisijos sprendimas, kuriuo patvirtinama veiksmų
programa, yra finansavimo sprendimas pagal Finansinio reglamento 81 straipsnio
2 dalį, ir pranešus apie jį susijusiai valstybei narei jis tampa
teisiniu įsipareigojimu pagal tą reglamentą.
Komisijai patvirtinus veiksmų
programą prisiimamas pirmosios išmokos biudžetinis įsipareigojimas.
Komisija prisiima biudžetinius
įsipareigojimus dėl paskesnių išmokų iki kiekvienų
metų gegužės 1 d., remdamasi antroje pastraipoje nurodytu sprendimu,
išskyrus tuos atvejus, kai taikomas Finansinio reglamento 13 straipsnis.
36 straipsnis
Komisijos
atliekamas mokėjimas
1.           Komisija Fondo įnašus
kiekvienai veiksmų programai moka pagal biudžeto asignavimus ir
atsižvelgdama į turimas lėšas. Kiekvienas mokėjimo atvejis
priskiriamas seniausiam dar neįvykdytam Fondo biudžetiniam
įsipareigojimui.
2.           Mokėjimas gali būti
išankstinis, tarpinis, metinio likučio ir, kai taikytina, galutinio
likučio.
37 straipsnis
Komisijos
atliekamas tarpinis, metinio likučio ir galutinio likučio
mokėjimas
1.           Tarpiniu mokėjimu
Komisija, taikydama bendro finansavimo normą, atlygina 90 proc. sumos,
nustatytos veiksmų programą patvirtinančiame sprendime ir
atitinkančios mokėjimo paraiškoje nurodytas tinkamas finansuoti
viešąsias išlaidas. Metinį likutį Komisija nustato pagal 47
straipsnio 2 dalį.
2.           Nepaisant 19 straipsnio,
Sąjungos parama, mokama kaip tarpinis ir galutinio likučio
mokėjimas, negali viršyti veiksmų programą patvirtinančiame
Komisijos sprendime nustatytos viešosios paramos ir didžiausios galimos Fondo
paramos.
3.           Kaupiamoji Komisijos mokama
išankstinio finansavimo ir tarpinio mokėjimo suma ir metinio likučio
suma, turi neviršyti 95 proc. Fondo įnašo, skirto veiksmų programai.
4.           Kai pasiekiama 95 proc. riba,
valstybės narės toliau teikia mokėjimo paraiškas Komisijai.
38 straipsnis
Komisijai
teikiamos mokėjimo paraiškos
1.           Komisijai teiktinoje
mokėjimo paraiškoje nurodoma visa informacija, būtina Komisijai
sąskaitoms pagal Finansinio reglamento 65 straipsnio 1 dalį parengti.
2.           Mokėjimo paraiškoje
visos veiksmų programos ir 25 straipsnio 2 dalyje nurodytos techninės
pagalbos atžvilgiu turi būti nurodyta:
(a)
visa įgyvendinant veiksmus paramos
gavėjų patirtų ir sumokėtų tinkamų finansuoti
išlaidų suma, įtraukta į tvirtinančiosios institucijos
sąskaitas;
(b)
visos įgyvendinant veiksmus patirtos tinkamos
finansuoti viešosios išlaidos, įtrauktos į tvirtinančiosios
institucijos sąskaitas;
(c)
atitinkamas paramos gavėjui išmokėtas
reikalavimus atitinkantis viešasis įnašas, įtrauktas į
tvirtinančiosios institucijos sąskaitas.
3.           Į mokėjimo
paraišką įtrauktos išlaidos turi būti pagrįstos gautomis
sąskaitomis faktūromis arba lygiavertę įrodomąją
galią turinčiais apskaitos dokumentais. 23 straipsnio 1 dalies b, c
ir d punktuose nurodytų dotacijų atveju mokėjimo paraiškoje
nurodyta suma turi būti suma, kurią vadovaujančioji institucija
sumokėjo paramos gavėjams.
4.           Komisija mokėjimo
paraiškų pavyzdį patvirtina įgyvendinimo aktais. Tokie
įgyvendinimo aktai priimami laikantis 60 straipsnio 2 dalyje nurodytos
patariamosios procedūros.
39 straipsnis
Išmokos
paramos gavėjams
1.           Vadovaujančioji
institucija užtikrina, kad, kai dotacijos skiriamos organizacijoms
partnerėms, paramos gavėjai gautų pakankamai lėšų
tinkamam veiksmų įgyvendinimui užtikrinti.
2.           Vadovaujančioji
institucija užtikrina, kad paramos gavėjai viešosios paramos sumą
gautų kuo greičiau ir visą, bet jokiu būdu ne prieš
atitinkamas išlaidas įtraukiant į mokėjimo paraišką.
Neatimamos ir neišskaičiuojamos jokios sumos ir neimamas joks papildomas
specialus mokestis ar kitas lygiavertis mokestis, kuris sumažintų šias
paramos gavėjams skirtas sumas.
40 straipsnis
Euro
naudojimas
1.           Valstybių narių
pateiktose veiksmų programose, išlaidų suvestinėse,
mokėjimo paraiškose, metinėse sąskaitose ir metinėje bei
galutinėje įgyvendinimo ataskaitose sumos nurodomos eurais.
2.           Valstybės narės,
kurios mokėjimo paraiškos pateikimo metu nėra įsivedusios euro
kaip savo valiutos, nacionaline valiuta patirtas išlaidų sumas konvertuoja
į eurus. Ši suma konvertuojama į eurus taikant Komisijos
mėnesinį valiutos kursą, galiojantį tą
mėnesį, kai išlaidos buvo įtrauktos į vadovaujančiosios
institucijos sąskaitas. Šį kursą Komisija skelbia kiekvieną
mėnesį elektroniniu būdu.
3.           Kai euras tampa
valstybės narės valiuta, 1 dalyje nustatyta konvertavimo tvarka
toliau taikoma visoms išlaidoms, į vadovaujančiosios institucijos
sąskaitas įtrauktoms iki fiksuoto nacionalinės valiutos ir euro
perskaičiavimo kurso įsigaliojimo datos.
41 straipsnis
Išankstinio
finansavimo mokėjimas ir patvirtinimas
1.           Komisijai priėmus
sprendimą, kuriuo patvirtinama veiksmų programa, Komisija
veiksmų programai įgyvendinti sumoka pradinę išankstinio
finansavimo sumą, sudarančią 11 proc. viso Fondo
įnašo.
2.           Išankstinis finansavimas
naudojamas tik mokant išmokas paramos gavėjams tuo metu, kai jie
įgyvendina veiksmų programą. Jis nedelsiant suteikiamas atsakingai
institucijai, kad ši galėtų jį naudoti tam tikslui.
3.           Visa sumokėta
išankstinio finansavimo suma grąžinama Komisijai, jei per penkiolika
mėnesių nuo tos dienos, kai Komisija sumoka pirmąją
išankstinio finansavimo sumą, nepateikiama atitinkamos veiksmų
programos mokėjimo paraiška. Toks sugrąžinimas neturi įtakos
veiksmų programai skirtam Bendrijos įnašui.
4.           Sumokėta išankstinio
finansavimo suma Komisijos sąskaitose visiškai patvirtinama ne vėliau
kaip užbaigus veiksmų programą.
42 straipsnis
Tarpinio
mokėjimo paraiškų pateikimo ir apmokėjimo terminas
1.           Tvirtinančioji
institucija reguliariai teikia tarpinio mokėjimo paraiškas, į kurias
įrašomos sumos, įtrauktos į jos sąskaitos kaip viešoji
parama, išmokėta paramos gavėjams per ataskaitinius metus, pasibaigusius
birželio 30 d.
2.           Tvirtinančioji
institucija galutinę tarpinio mokėjimo paraišką pateikia iki
liepos 31 d., pasibaigus ankstesniems ataskaitiniams metams ir bet kuriuo
atveju – iki pirmos kitų ataskaitinių metų tarpinio
mokėjimo paraiškos pateikimo.
3.           Pirmos tarpinio mokėjimo
paraiškos negalima teikti tol, kol Komisija nėra gavusi pranešimo apie
vadovaujančiosios ir tvirtinančiosios institucijų paskyrimą
pagal 32 straipsnio 1 dalį.
4.           Tarpinis mokėjimas pagal
veiksmų programą neatliekamas, jeigu Komisijai pagal 11
straipsnį nepateikiama metinė įgyvendinimo ataskaita.
5.           Atsižvelgdama į turimas
lėšas Komisija tarpinį mokėjimą įvykdo ne vėliau
kaip per 60 dienų nuo mokėjimo paraiškos užregistravimo Komisijoje
dienos.
43 straipsnis
Mokėjimo
termino sustabdymas
1.           Tarpinio mokėjimo
prašymo įvykdymo terminą Finansiniame reglamente nurodytas
įgaliotasis leidimus suteikiantis pareigūnas gali sustabdyti ne
ilgesniam kaip devynių mėnesių laikotarpiui, jei:
(a)
iš nacionalinės arba Sąjungos audito
institucijos pateiktos informacijos matyti, kad esama svarbių valdymo ir
kontrolės sistemų veikimo trūkumų;
(b)
įgaliotasis leidimus suteikiantis
pareigūnas turi atlikti papildomus patikrinimus, nes gavo informacijos,
kad mokėjimo prašyme nurodytos išlaidos yra susijusios su pažeidimu,
turinčiu sunkių finansinių pasekmių;
(c)
nepateikiamas kuris nors iš 45 straipsnio 1 dalyje
nurodytų dokumentų.
2.           Įgaliotasis leidimus
suteikiantis pareigūnas sustabdymą gali taikyti tik tai mokėjimo
prašyme nurodytų išlaidų daliai, kurią paveikė 1 dalyje
nurodyti veiksniai. Įgaliotasis leidimus suteikiantis pareigūnas
nedelsdamas informuoja valstybę narę ir
vadovaujančiąją instituciją apie sustabdymo priežastį
ir prašo ištaisyti padėtį. Įgaliotasis leidimus suteikiantis
pareigūnas nedelsdamas panaikina sustabdymą, kai įvykdomos
reikiamos priemonės.
44 straipsnis
Mokėjimo
sustabdymas
1.           Komisija gali sustabdyti
visą tarpinį mokėjimą arba dalį jo, jei:
(a)
esama svarbių veiksmų programos valdymo
ir kontrolės sistemos trūkumų, kuriems pašalinti nesiimta
taisomųjų priemonių;
(b)
išlaidų suvestinėje pateiktos išlaidos
susijusios su pažeidimu, turinčiu svarbių finansinių
pasekmių, dėl kurių nesiimta taisomųjų veiksmų;
(c)
valstybė narė nesiėmė
reikiamų veiksmų, kad ištaisytų padėtį, dėl
kurios pagal 43 straipsnį sustabdyti mokėjimai;
(d)
esama didelių stebėsenos sistemos arba
duomenų apie rodiklius kokybės ir patikimumo trūkumų.
2.           Komisija, priimdama
įgyvendinimo aktus, gali nuspręsti sustabdyti visas tarpinio
mokėjimo išmokas arba jų dalį, prieš tai suteikusi valstybei
narei galimybę pateikti pastabas.
3.           Komisija nutraukia visų
tarpinio mokėjimo išmokų ar jų dalies sustabdymą, jei
valstybė narė imasi būtinų priemonių, kad išmokas
vėl būtų galima mokėti.
2 skyrius. Sąskaitų tikrinimas ir
tvirtinimas
45 straipsnis
Informacijos
teikimas
1.           Nuo 2015 m. iki
2022 m. imtinai paskirtosios institucijos kiekvienais metais iki kitų
metų pasibaigus ataskaitiniam laikotarpiui vasario 15 d. pagal
Finansinio reglamento 56 straipsnį pateikia Komisijai šiuos dokumentus ir
informaciją:
(a)
 pagal 32 straipsnį paskirtų
atitinkamų įstaigų patvirtintas metines sąskaitas, kaip
nurodyta Finansinio reglamento 56 straipsnio 6 dalyje;
(b)
valdymo deklaraciją kaip nurodyta Finansinio
reglamento 56 straipsnio 5 dalyje;
(c)
metinę galutinių audito ataskaitų ir
vykdytų kontrolės veiksmų santrauką, taip pat klaidų
ir trūkumų pobūdžio ir masto analizę bei informaciją
apie taisomuosius veiksmus, kurių imtasi arba planuojama imtis;
(d)
pridedamą paskirtos nepriklausomos audito
įstaigos audito nuomonę, kaip nurodyta Finansinio reglamento 56
straipsnio 5 dalyje, kartu su kontrolės ataskaita, kurioje pateikiami
atliekant ataskaitinių metų, dėl kurių teikiama
nuomonė, auditą nustatyti faktai.
2.           Komisijos prašymu
valstybė narė pateikia Komisijai papildomą informaciją.
Jeigu valstybė narė nepateikia prašomos informacijos iki Komisijos
nustatyto informacijos pateikimo termino, Komisija gali priimti sprendimą
dėl sąskaitų tvirtinimo remdamasi turima informacija.
46 straipsnis
Sąskaitų
turinys
1.           Patvirtintos kiekvienos
veiksmų programos sąskaitos sudaromos ataskaitiniams metams, į
jas visos veiksmų programos ir 25 straipsnio 2 dalyje nurodytos
techninės pagalbos atžvilgiu įtraukiama:
(a)
visa į tvirtinančiosios institucijos
sąskaitas įrašyta tinkamų finansuoti išlaidų, kurias paramos
gavėjai patyrė ir sumokėjo įgyvendindami veiksmus, suma,
visa tinkamų finansuoti viešųjų išlaidų, patirtų
įgyvendinant veiksmus, suma ir atitinkamas paramos gavėjams
išmokėtas reikalavimus atitinkantis viešasis įnašas;
(b)
per ataskaitinius metus panaikintos ir
susigrąžintos sumos, iki ataskaitinių metų pabaigos
susigrąžintinos sumos ir nesusigrąžinamos sumos;
(c)
pagal a punktą nurodytų išlaidų ir
už tuos pačius ataskaitinius metus mokėjimo paraiškose
deklaruotų išlaidų suderinimas ir visų skirtumų paaiškinimas.
2.           Tvirtinančioji
institucija gali sąskaitose nustatyti rezervą, kuris negali viršyti
5 proc. visų už tam tikrus ataskaitinius metus pateikiamose
mokėjimo paraiškose nurodytų išlaidų, jeigu išlaidų
teisėtumas ir tvarkingumas tuo metu tikrinamas audito institucijos. Suma,
kuriai taikoma ta procedūra, negali būti įtraukiama į
visą 1 dalies a punkte nurodytą tinkamų finansuoti išlaidų
sumą. Šios sumos galutinai įtraukiamos arba neįtraukiamos į
metines kitų metų sąskaitas.
47 straipsnis
Sąskaitų
nagrinėjimas ir tvirtinimas
1.           Komisija iki kitų
metų pasibaigus ataskaitiniam laikotarpiui balandžio 30 d., priima
sprendimą dėl pagal 28 straipsnį paskirtų veiksmų
programos įstaigų sąskaitų patvirtinimo. Tvirtinimo sprendime
atsižvelgiama į pateiktų sąskaitų išsamumą,
tikslumą ir teisingumą, ir tvirtinimo sprendimas neturi įtakos
jokios vėlesnėms finansinėms pataisoms.
2.           Apskaičiuodama iš Fondo
už ataskaitinius metus mokėtiną sumą Komisija atsižvelgia
į:
(a)
visas įgyvendinant veiksmus patirtas ir į
sąskaitas įtrauktas tinkamas finansuoti viešąsias išlaidas, kaip
nurodyta 46 straipsnio 1 dalies a punkte, kurioms taikoma 18 straipsnyje
nustatyta bendro finansavimo norma;
(b)
visą per tuos ataskaitinius metus Komisijos
sumokėtą sumą, kurią sudaro Komisijos pagal 37 straipsnio 1
dalį ir 19 straipsnį sumokėta tarpinė suma.
3.           Dėl metinio
likučio, kuris patvirtinus sąskaitas turi būti
susigrąžintas iš valstybės narės, Komisija teikia
vykdomąjį raštą sumoms išieškoti. Valstybei narei mokėtinas
metinis likutis pridedamas prie kito tarpinio Komisijos mokėjimo,
atliekamo patikrinus ir patvirtinus sąskaitas.
4.           Jeigu dėl
priežasčių, kurios priklauso nuo valstybės narės, Komisija
negali patvirtinti sąskaitų iki kitų metų pasibaigus
ataskaitiniams metams balandžio 30 d., Komisija valstybei narei praneša,
kokių veiksmų privalo imtis vadovaujančioji institucija arba
audito institucija, arba apie tai, kokias papildomas užklausas Komisija
siūlo pateikti pagal 33 straipsnio 2 ir 3 dalis.
5.           Metinį likutį
Komisija sumoka remdamasi sąskaitose deklaruotomis išlaidomis, į jas
neįtraukdama Komisijai deklaruotų išlaidų, dėl kurių
su audito institucija vyksta prieštaravimo procedūra.
48 straipsnis
Dokumentų
pateikimas
1.           Vadovaujančioji
institucija užtikrina, kad, Komisijai ir Audito Rūmams paprašius,
būtų pateikti visi trejų metų laikotarpio patvirtinamieji
veiksmų dokumentai. Šis trejų metų laikotarpis
skaičiuojamas nuo tų metų, kuriais Komisija priima
sprendimą dėl sąskaitų patvirtinimo pagal 47
straipsnį, gruodžio 31 d. arba vėliausiai – nuo galutinio
likučio sumokėjimo dienos.
Šis trejų metų laikotarpis sustabdomas
dėl teisinių arba administracinių procedūrų arba
tinkamai pagrįstu Komisijos prašymu.
2.           Dokumentai kaip originalai
arba patvirtintos tikslios jų originalų kopijos saugomi bendrai priimtinose
duomenų laikmenose, įskaitant elektronines dokumentų
originalų kopijas arba tik elektronine forma saugomus dokumentus.
3.           Dokumentai saugomi tokia
forma, kad būtų galima identifikuoti duomenų objektus, bet ne
ilgiau nei reikalinga tais tikslais, kuriais tie duomenys buvo surinkti arba
dėl kurių jie toliau saugomi.
4.           Komisijai suteikiami
įgaliojimai pagal 59 straipsnį priimti deleguotuosius aktus ir juose
nustatyti, kokios duomenų laikmenos gali būti laikomos bendrai
priimtinomis.
5.           Dokumentų, saugomų
bendrai priimtinose laikmenose, atitikties dokumentų originalams
tvarką nustato nacionalinės valdžios institucijos, ta tvarka
užtikrinama, kad saugomos versijos atitiktų nacionalinių teisės
aktų reikalavimus ir jas būtų galima naudoti audito tikslais.
6.           Jeigu saugoma tik
elektroninė dokumento versija, naudojamos kompiuterinės sistemos turi
atitikti pripažintus saugumo standartus, kuriais užtikrinama, kad saugomi
dokumentai atitiktų nacionalinių teisės aktų reikalavimus
ir juos būtų galima naudoti audito tikslais.
49 straipsnis
Užbaigimo
dokumentų pateikimas ir galutinio likučio sumokėjimas
1.           Valstybės narės iki
2023 m. rugsėjo 30 d. pateikia šiuos dokumentus:
(a)
galutinio likučio mokėjimo paraišką;
(b)
veiksmų programos galutinę
įgyvendinimo ataskaitą, taip pat
(c)
45 straipsnio 1 dalyje nurodytus paskutinių
ataskaitinių metų, 2022 m. liepos 1 d.–2023 m. birželio 30 d.,
dokumentus.
2.           Galutinis likutis sumokamas
ne vėliau kaip iki vėlesniojo iš šių terminų: per tris
mėnesius nuo paskutinių ataskaitinių metų sąskaitų
patvirtinimo arba per vieną mėnesį nuo galutinės
įgyvendinimo ataskaitos priėmimo dienos.
3 skyrius. Finansinės pataisos ir
lėšų susigrąžinimas
50 straipsnis
Valstybių
narių atliekamos finansinės pataisos
1.           Atsakomybė už
pažeidimų tyrimą, reikiamas finansines pataisas ir lėšų
susigrąžinimą visų pirma tenka valstybėms narėms.
Nustačiusi sistemingą pažeidimą, valstybė narė tiria
visus veiksmus, kuriems pažeidimas galėjo padaryti įtakos.
2.           Valstybė narė
atlieka reikiamą finansinį koregavimą, susijusį su veiksmuose
arba veiksmų programoje nustatytais pavieniais ar sistemingais
pažeidimais. Atliekant finansinę pataisą panaikinamas visas veiksmui
arba veiksmų programai skirtas viešasis įnašas arba jo dalis.
Valstybė narė atsižvelgia į pažeidimų pobūdį,
svarbą ir Fondo finansinius nuostolius ir nustato proporcingą
pataisą. Vadovaujančioji institucija finansinę pataisą
įtraukia į tų ataskaitinių metų, kuriais priimtas
sprendimas dėl panaikinimo, metines sąskaitas.
3.           Pagal 2 dalį
panaikintą Fondo įnašą valstybė narė gali dar
kartą panaudoti atitinkamai veiksmų programai, laikydamasi 4 dalies
nuostatų.
4.           Pagal 2 dalį panaikintas
įnašas negali būti dar kartą panaudotas jokiam veiksmui, kuriam
taikyta finansinė pataisa, arba, jei finansinė pataisa taikyta
dėl sistemingo pažeidimo, – jokiam veiksmui, kuriam tas sistemingas
pažeidimas turėjo poveikio.
5.           Komisijos padaryta
finansinė pataisa neapriboja valstybės narės įsipareigojimo
vykdyti susigrąžinimą pagal šį straipsnį.
51 straipsnis
Komisijos
atliekamos finansinės pataisos
1.           Komisija, priimdama
įgyvendinimo aktą, atlieka finansines pataisas, panaikindama
visą Sąjungos įnašą veiksmų programai arba jo
dalį ir susigrąžindama lėšas iš valstybės narės, kad
iš Sąjungos lėšų nebūtų finansuojamos išlaidos,
kuriomis pažeidžiama taikytina Sąjungos ir nacionalinė teisė,
įskaitant tuos atvejus, kai pažeidimai susiję su Komisijos arba
Europos Audito Rūmų nustatytais valdymo ir kontrolės
sistemų trūkumais.
2.           Pažeidus taikytiną
Sąjungos arba nacionalinę teisę finansinės pataisos
taikomos tik jeigu įvykdoma viena iš šių sąlygų:
(a)
pažeidimas paveikė arba galėjo paveikti
už Fondo paramą atsakingos vadovaujančiosios institucijos
vykdomą veiksmo atranką;
(b)
pažeidimas paveikė arba galėjo paveikti
išlaidų sumą, pateiktą atlyginti iš Sąjungos biudžeto.
52 straipsnis
Komisijos
atliekamų finansinių pataisų kriterijai
1.           Po būtino tyrimo
Komisija atlieka finansines pataisas, jei nustato, kad:
(a)
esama svarbių veiksmų programos valdymo
ir kontrolės sistemos trūkumų, keliančių pavojų
Sąjungos įnašui, kuris programai jau išmokėtas;
(b)
prieš pradėdama taikyti šioje dalyje
nustatytą pataisos procedūrą valstybė narė
neįvykdė savo įsipareigojimų pagal 50 straipsnį;
(c)
mokėjimo paraiškoje nurodytos išlaidos yra
neteisėtos, ir prieš pradėdama šioje dalyje numatytą pataisos
procedūrą valstybė narė tų trūkumų
neištaisė.
Atlikdama finansines pataisas Komisija remiasi
konkrečiais nustatytų pažeidimų atvejais ir atsižvelgia į
tai, ar pažeidimas yra sistemingas. Jeigu iš Fondo prašomų padengti
neteisėtų išlaidų sumos tiksliai kiekybiškai įvertinti
neįmanoma, Komisija finansinę pataisą atlieka remdamasi fiksuoto
dydžio suma arba finansinę pataisą ekstrapoliuoja.
2.           Nustatydama 1 dalyje
nurodytos pataisos sumą Komisija atsižvelgia į pažeidimo
pobūdį ir svarbą bei į nustatytų atitinkamos
veiksmų programos valdymo ir kontrolės sistemos trūkumų
mastą ir finansinį poveikį.
3.           Jeigu Komisija savo
poziciją grindžia ne savo tarnybų auditorių ataskaitomis, savo
išvadas dėl finansinių pasekmių ji parengia išnagrinėjusi
priemones, kurių atitinkama valstybė narė ėmėsi pagal
50 straipsnio 2 dalį, pagal 27 straipsnio 2 dalį pateiktus pranešimus
ir visus valstybės narės atsakymus.
4.           Komisijai suteikiami
įgaliojimai pagal 59 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriuose
nustatomi kriterijai, taikytini apskaičiuojant taikytinos finansinės
pataisos dydį.
53 straipsnis
Komisijos
atliekamos finansinės pataisos
1.           Prieš priimdama
sprendimą dėl finansinės pataisos, Komisija pradeda
procedūrą informuodama valstybę narę apie preliminarias
savo tyrimo išvadas ir prašydama jos per du mėnesius pateikti savo
pastabas.
2.           Jeigu Komisija siūlo
finansinę pataisą apskaičiuoti ekstrapoliuojant arba taikant
fiksuoto dydžio sumą, valstybei narei suteikiama galimybė
įrodyti, nagrinėjant atitinkamus dokumentus, kad faktinis pažeidimo
mastas buvo mažesnis nei nustatė Komisija. Suderinusi su Komisija,
valstybė narė gali apriboti tyrimo mastą ir nagrinėti tik
atitinkamų dokumentų dalį arba atrinktus dokumentus. Šiam tyrimui
skirtas laikas negali viršyti dar vieno dviejų mėnesių
laikotarpio, praėjus 1 dalyje nurodytiems dviem mėnesiams, išskyrus
deramai pagrįstus atvejus.
3.           Komisija atsižvelgia į
visus valstybės narės per 1 ir 2 dalyse nurodytą terminą
pateiktus įrodymus.
4.           Jeigu valstybė narė
nesutinka su preliminariomis Komisijos išvadomis, ji yra kviečiama į
Komisijos posėdį, siekiant užtikrinti, kad Komisija išvadoms dėl
finansinės pataisos taikymo pagrįsti turėtų visą
reikiamą informaciją ir pastabas.
5.           Norėdama taikyti
finansines pataisas Komisija per šešis mėnesius nuo posėdžio dienos
arba nuo papildomos informacijos gavimo dienos, jei valstybė narė
sutinka po posėdžio pateikti tokią papildomą informaciją,
įgyvendinimo aktu priima sprendimą. Komisija atsižvelgia į
visą per procedūrą pateiktą informaciją ir pastabas.
Jei posėdis neįvyksta, šešių mėnesių laikotarpis
pradedamas skaičiuoti praėjus dviem mėnesiams nuo Komisijos
kvietimo atvykti į posėdį išsiuntimo dienos.
6.           Jeigu Komisija arba Europos
Audito Rūmai nustato pažeidimų, turinčių poveikio Komisijai
pateiktoms metinėms sąskaitoms, atitinkamos finansinės pataisos
suma mažinama Fondo parama veiksmų programai.
54 straipsnis
Grąžinimas
į Sąjungos biudžetą. Susigrąžinimas
1.           Visos Sąjungos bendrajam
biudžetui grąžintinos sumos grąžinamos iki pagal Finansinio
reglamento 77 straipsnį parengtame vykdomajame rašte sumoms išieškoti
nurodyto termino. Mokėjimo terminas yra paskutinė antro mėnesio
po vykdomojo rašto priėmimo diena.
2.           Uždelsus grąžinti
sumą nustatomi delspinigiai, kurie pradedami skaičiuoti nuo mokėjimo
termino iki faktinio sumokėjimo dienos. Tokių delspinigių dydis
apskaičiuojamas prie Europos Centrinio Banko savo pagrindiniams
perfinansavimo veiksmams to mėnesio, kurį sueina mokėjimo
terminas, pirmą darbo dieną taikomos normos pridėjus 1,5 procentinio
punkto.
55 straipsnis
Proporcinga
veiksmų programų kontrolė
1.           Veiksmų, kurių
visos tinkamos finansuoti išlaidos neviršija 100 000 EUR, auditas atliekamas
tik vieną kartą; auditą atlieka audito institucija arba Komisija
iki visų atitinkamų išlaidų patikrinimo pagal 47 straipsnį.
Kitų veiksmų auditą audito institucija arba Komisija atlieka tik
vieną kartą per ataskaitinius metus iki visų atitinkamų
išlaidų patikrinimo pagal 47 straipsnį. Šios nuostatos taikomos
nepažeidžiant 5 ir 6 dalių.
2.           Veiksmo auditas gali apimti
visus jo įgyvendinimo etapus ir visus platinimo grandinės lygmenis,
išskyrus faktinių galutinių gavėjų kontrolę, nebent
atliekant rizikos vertinimą nustatyta konkreti pažeidimo arba
sukčiavimo rizika.
3.           Jeigu naujausioje audito
nuomonėje apie veiksmų programą nurodoma, kad reikšmingų
trūkumų nėra, Komisija paskesniame susitikime, nurodytame 34
straipsnio 2 dalyje, gali susitarti su audito institucija, kad būtino
audito veiksmų lygis gali būti sumažintas taip, kad proporcingai
atitiktų nustatytą riziką. Tokiais atvejais Komisija pati
neatlieka audito vietoje, nebent yra faktų, liudijančių, kad
esama valdymo ir kontrolės sistemos trūkumų, kurie paveikia
Komisijai ataskaitiniais metais, kurių sąskaitos patvirtintos,
deklaruotas išlaidas.
4.           Padariusi išvadą, kad
gali kliautis audito institucijos nuomone dėl veiksmų programos,
Komisija su audito institucija gali susitarti apriboti savo auditus vietoje ir
audituoti tik audito institucijos veiklą, nebent yra faktų, liudijančių,
kad audito institucijos veikloje, susijusioje su ataskaitiniais metais,
kurių sąskaitos patvirtintos, esama trūkumų.
5.           Audito institucija ir
Komisija gali bet kuriuo metu atlikti veiksmų auditus, jeigu atliekant
rizikos vertinimą nustatyta konkreti pažeidimo arba sukčiavimo
rizika, yra didelio veiksmų programos valdymo ir kontrolės sistemos
trūkumų faktų, taip pat per 3 metus nuo visų veiksmo
išlaidų patvirtinimo pagal 47 straipsnį, jei veiksmai įtraukti
į audito imtį.
6.           Komisija bet kuriuo metu gali
atlikti veiksmų auditus, kad įvertintų audito institucijos
veiklą, ją atlikdama pakartotinai.
4 skyrius. Įsipareigojimų
panaikinimas
56 straipsnis
Įsipareigojimų
panaikinimo taisyklės
1.           Komisija panaikina visas
pagal antrą pastraipą apskaičiuotas veiksmų programai
numatytų įsipareigojimų dalis, kurios iki antrų
finansinių metų po tų metų, kuriais prisiimti biudžetiniai
įsipareigojimai dėl veiksmų programos, gruodžio 31 d.
nebuvo panaudotos pradiniam ir metiniam išankstiniam finansavimui, tarpiniam
mokėjimui ir metiniam likučiui, arba dėl kurių pagal 38
straipsnį parengta mokėjimo paraiška nebuvo pateikta pagal 42
straipsnį.
Komisija panaikinamo įsipareigojimo sumą
apskaičiuoja prie kiekvieno 2015–2020 m. biudžetinio įsipareigojimo
pridėdama po vieną šeštąją metinio biudžetinio įsipareigojimo,
susijusio su visu metiniu 2014 m. įnašu, dalį.
2.           Nukrypstant nuo 1 dalies
pirmos pastraipos, panaikinimo terminai netaikomi metiniams biudžetiniams
įsipareigojimams, susijusiems su visu metiniu 2014 m. įnašu.
3.           Nukrypstant nuo 1 dalies, jeigu
pirmasis metinis biudžetinis įsipareigojimas yra susijęs su visu
metiniu 2015 m. įnašu, įsipareigojimo panaikinimo terminai metiniam
biudžetiniam įsipareigojimui, susijusiam su 2015 m. visu metiniu
įnašu, netaikomi. Tokiais atvejais Komisija 1 dalies pirmoje pastraipoje
nurodytą sumą apskaičiuoja prie kiekvieno 2016–2020 m.
biudžetinio įsipareigojimo pridėdama po vieną penktąją
metinio biudžetinio įsipareigojimo, susijusio su visu metiniu 2015 m.
įnašu, dalį.
4.           2022 m. gruodžio 31 d. dar
neįgyvendinti įsipareigojimai panaikinami, jeigu Komisijai iki 2023
m. rugsėjo 30 d. nepateikiami kurie nors iš pagal 47 straipsnio 2
dalį reikalaujamų dokumentų.
57 straipsnis
Įsipareigojimų
panaikinimo išimtis
1.           Iš panaikinamų
įsipareigojimų sumos atimamos sumos, kurių atsakinga institucija
negalėjo deklaruoti Komisijai dėl šių priežasčių:
(a)
veiksmai sustabdyti dėl teisinio proceso arba
sustabdomąjį poveikį turinčio administracinio skundo, arba
(b)
dėl nenugalimos jėgos aplinkybių,
kurios labai paveikė visos veiksmų programos ar jos dalies
įgyvendinimą. Nenugalimos jėgos aplinkybes
nurodančios nacionalinės valdžios institucijos turi įrodyti
tiesioginį nenugalimos jėgos aplinkybių poveikį
visos veiksmų programos arba jos dalies įgyvendinimui.
(c)
Atimti šias sumas galima prašyti vieną
kartą, jei sustabdymas arba nenugalimos jėgos aplinkybės truko
iki metų, arba kelis kartus pagal tai, kiek truko nenugalimos jėgos
aplinkybės, arba tai, kiek metų praėjo nuo teisinio proceso ar
administracinio sprendimo sustabdyti veiksmo įgyvendinimą datos iki
galutinio teisinio ar administracinio sprendimo datos.
2.           Valstybė narė iki
sausio 31 d. pateikia Komisijai 1 dalyje nurodytą informaciją apie
išimtis, susijusią su sumomis, kurias reikėjo deklaruoti iki
praėjusių metų pabaigos.
58 straipsnis
Įsipareigojimų
panaikinimo procedūra
1.           Komisija iš anksto informuoja
atitinkamą valstybę narę ir vadovaujančiąją
instituciją, jei esama rizikos, kad įsipareigojimai bus panaikinti
pagal 56 straipsnį.
2.           Komisija, remdamasi sausio 31
d. turima informacija, informuoja valstybę narę ir
vadovaujančiąją instituciją apie tai, kokia
įsipareigojimų suma bus panaikinta pagal turimą
informaciją.
3.           Valstybė narė per
du mėnesius pritaria panaikintinų įsipareigojimų sumai arba
pateikia savo pastabas.
4.           Valstybė narė iki
birželio 30 d. Komisijai pateikia patikslintą finansavimo planą,
kuriame atsižvelgiama į sumažintą atitinkamų finansinių
metų veiksmų programos paramos sumą. Jei patikslintas planas
nepateikiamas, Komisija peržiūri finansinį planą, sumažindama
atitinkamų finansinių metų Fondo įnašą.
5.           Komisija, priimdama
įgyvendinimo aktus, iki rugsėjo 30 d. iš dalies pakeičia
sprendimą, kuriuo patvirtinama veiksmų programa.
VII antraštinė
dalis. ĮGALIOJIMŲ SUTEIKIMO, ĮGYVENDINIMO IR BAIGIAMOSIOS
NUOSTATOS
59 straipsnis
Įgaliojimų
delegavimas
1.           Įgaliojimai priimti
deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis
sąlygomis.
2.           Šiame reglamente nurodyti
įgaliojimai suteikiami neribotam laikui nuo šio reglamento
įsigaliojimo dienos.
3.           Priėmusi deleguotąjį
aktą, Komisija apie jį vienu metu praneša Europos Parlamentui ir
Tarybai.
4.           Deleguotieji aktai
įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per 2 mėnesius nuo pranešimo Europos
Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas,
nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam
laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša Komisijai, kad
neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis
pratęsiamas 2 mėnesiais.
Jei pasibaigus šiam laikotarpiui nei Europos
Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų dėl deleguotojo
akto, jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir
įsigalioja nurodytą datą.
Deleguotasis teisės aktas gali būti
skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir
įsigalioti nepasibaigus šiam laikotarpiui, jeigu tiek Europos Parlamentas,
tiek Taryba informavo Komisiją, kad neprieštaraus.
Jeigu Europos Parlamentas arba Taryba
paprieštarauja deleguotajam aktui, deleguotasis aktas neįsigalioja.
Institucija, kuri prieštarauja deleguotajam aktui, nurodo prieštaravimų
priežastis.
60 straipsnis
Komiteto
procedūra
1.           Komisijai padeda komitetas,
kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2.           Jei daroma nuoroda į
šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.
3.           Jei daroma nuoroda į
šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
Jeigu 2 ir 3 dalyse nurodyto komiteto nuomonė
turi būti pateikta taikant rašytinę procedūrą, ta
procedūra nutraukiama nepasiekus rezultatų, jeigu per nuomonei
pateikti skirtą laiką taip nusprendžia komiteto pirmininkas arba
(...) [narių skaičius] (... dauguma) [nurodytina dauguma: paprastoji,
dviejų trečdalių ir pan.] komiteto narių taip reikalauja.
Jei komitetas nuomonės nepateikia, Komisija
įgyvendinimo akto projekto nepriima ir taikoma Reglamento (ES)
Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa.
61 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja
dvidešimtąją dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir
tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
Parlamento vardu                                         Tarybos
vardul
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
I priedas. Veiksmų programos pavyzdys
 Skyrius Skirsnis Poskirsnis || Aprašymas / Pastabos || Apimtis (simboliai)
 1. identifikavimo informacija || Šiame skirsnyje tik nurodoma atitinkama programa. Jame turėtų būti aiškiai pateikta ši informacija: valstybė narė veiksmų programos pavadinimas CCI || 200
 2. Programos aprašymas ||   ||
 2.1. Padėtis   || Nurodoma (-os) ir pagrindžiama (-os) materialinio nepritekliaus rūšis (-ys), dėl kurios (-ių) reikia paramos. || 4000
   || Nurodoma materialinio nepritekliaus rūšis, įtraukta į veiksmų programą. || 200
 2.x. X nurodytas materialinis nepriteklius || Kiekvienai nurodytai materialinio nepritekliaus rūšiai turėtų būti skirtas vienas skirsnis (ir atitinkami poskirsniai). ||
 2.x.1. Aprašymas || Aprašomos skirtinos materialinės pagalbos pagrindinės ypatybės ir tikslai, taip pat aprašomos atitinkamos papildomos priemonės. || 4000
 2.x.2. Nacionalinės sistemos   || Aprašomos remtinos nacionalinės sistemos. || 2000
 2.4. Kita || Visa kita svarbi informacija. || 4000
 3. Įgyvendinimas ||   ||
 3.1. Labiausiai skurstančių asmenų identifikavimas || Aprašoma priemonė, pagal kurią nustatomi labiausiai skurstantiems asmenims taikytini tinkamumo kriterijai, prireikus nurodant materialinio nepritekliaus problemą, kurią pasirinkta spręsti. || 2000
 3.2. Veiksmų atranka || Aprašomi veiksmų atrankos kriterijai ir atrankos priemonė, prireikus nurodant materialinio nepritekliaus problemą, kurią pasirinkta spręsti. || 2000
 3.3. Organizacijų partnerių atranka || Nurodomi organizacijų partnerių atrankos kriterijai, prireikus įvardijama materialinio nepritekliaus problema, kurią pasirinkta spręsti. || 2000
 3.4. ESF veiklos papildymas || Aprašomos priemonėmis, kuriomis užtikrinamas ESF fondo veiklos papildymas. || 4000
 3.4. Institucinė struktūra || Pateikiamas veiksmų programos įgyvendinimo nuostatų aprašymas, kuriame nurodoma vadovaujančioji institucija, tvirtinančioji institucija (jei taikytina), audito institucija ir institucija, kuriai Komisija perves lėšas. || 4000
 3.5. Stebėsena ir vertinimas || Šiame poskirsnyje reikėtų aprašyti, kaip bus stebimas programos įgyvendinimas. Visų pirma reikia paaiškinti, kaip programos įgyvendinimui sekti bus taikomi rodikliai. Šie rodikliai – tai finansiniai rodikliai, susiję su paskirtomis išlaidomis, taip pat su remiamais veiksmais susijusių rezultatų rodikliai. || 4000
 3.6. Techninė pagalba || Pateikiamas planuojamo techninės pagalbos naudojimo pagal 25 straipsnio 2 dalį, aprašymas, įskaitant veiksmus, skirtus paramos gavėjų administraciniams pajėgumams, susijusiems su patikimu finansiniu veiksmų valdymu, stiprinti. || 4000
 4. FINANSINIS PLANAS || Šiame skirsnyje turėtų būti pateikta: (1)        lentelė, kurioje nurodoma kiekvieniems metams numatytos Fondo paramos ir bendro finansavimo pagal 18 straipsnį finansinių asignavimų suma; (2)        lentelė, kurioje nurodoma visa viso programavimo laikotarpio finansinių asignavimų suma pagal veiksmų programą ir kiekvieną materialinio nepritekliaus problemą, kurią pasirinkta spręsti, taip pat atitinkamos papildomos priemonės. || Tekstas: 1000 CSV arba XLS formato duomenys
   ||     ||
   ||   ||
Finansinių
duomenų formatas (4 skirsnis)
4.1 .1. Veiksmų programos finansavimo
planas, kuriame nurodomas metinis Fondo įsipareigojimas ir atitinkama
veiksmų programos nacionalinio bendro finansavimo suma (EUR).
   || Iš viso || 2014 || 2015 || …. || 2020
 Fondo įsipareigojimas (a) ||   ||   ||   ||   ||
 Nacionalinis bendras finansavimas (b) ||   ||   ||   ||   ||
 Tinkamos finansuoti viešosios išlaidos (c) = (a) + (b) ||   ||   ||   ||   ||
 Bendro finansavimo norma (d) = (a) / (c) ||   ||
*Ši norma gali būti suapvalinta iki
artimiausio sveikojo skaičiaus. Tiksli norma, pagal kurią
kompensuojamos išlaidos, yra d norma.
4.1.2. Finansavimo planas, kuriame nurodoma
visa finansinių asignavimų suma pagal veiksmų programą ir
kiekvieną materialinio nepritekliaus problemą, kurią pasirinkta
spręsti, taip pat atitinkamos papildomos priemonės (EUR).
 Intervencijos sritis || Tinkamos finansuoti viešosios išlaidos ||   ||   ||   ||
 Iš viso ||   ||   ||   ||   ||
 Techninė pagalba ||   ||   ||   ||   ||
 Maisto nepriteklius ||   ||   ||   ||   ||
 įskaitant papildomas priemones ||   ||   ||   ||   ||
 Benamystė ||   ||   ||   ||   ||
 įskaitant papildomas priemones ||   ||   ||   ||   ||
 Vaikų materialinis nepriteklius ||   ||   ||   ||   ||
 įskaitant papildomas priemones ||   ||   ||   ||   ||
II PRIEDAS
Metinis įsipareigojimų
asignavimų paskirstymas 2014–2020 m. laikotarpiu
FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO
PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
              1.1.    Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
              1.2.    Atitinkama
(-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
              1.3.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pobūdis
              1.4.    Tikslas
(-ai)
              1.5.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pagrindas
              1.6.    Trukmė
ir finansinis poveikis
              1.7.    Numatomas
(-i) valdymo metodas (-ai)
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
              2.1.    Priežiūros
ir atskaitomybės taisyklės
              2.2.    Valdymo
ir kontrolės sistema
              2.3.    Sukčiavimo
ir pažeidimų prevencijos priemonės
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
FINANSINIS POVEIKIS
              3.1.    Atitinkama
(-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os)
ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
              3.2.    Numatomas
poveikis išlaidoms
              3.2.1. Numatomo poveikio
išlaidoms suvestinė
              3.2.2. Numatomas poveikis
veiklos asignavimams
              3.2.3. Numatomas poveikis
administracinio pobūdžio asignavimams
              3.2.4. Suderinamumas su
dabartine daugiamete finansine programa
              3.2.5. Trečiųjų
šalių finansinis įnašas
              3.3.    Numatomas poveikis
įplaukoms
FINANSINĖ
TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
1.1.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pavadinimas
Europos
Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos pagalbos labiausiai
skurstantiems asmenims fondo
1.2.        Atitinkama (-os) politikos
sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[10]
4
Užimtumas ir socialiniai reikalai
0406
Labiausiai skurstantys asmenys
1.3.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pobūdis
§ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta
įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus
parengiamuosius veiksmus[11]

¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs
(-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į
naują priemonę
1.4.        Tikslai
1.4.1.     Komisijos daugiametis
(-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo
pasiūlymu (šia iniciatyva)
Fondas
skatina socialinę sanglaudą Sąjungoje, padėdamas siekti
strategijos „Europa 2020“ skurdo mažinimo tikslų.
1.4.2.     Konkretus (-ūs) tikslas
(-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla
1
konkretus tikslas
Be
bendrojo tikslo, pagal programą teikiant nefinansinę pagalbą
labiausiai skurstantiems žmonėms, padedama siekti konkretaus tikslo –
Sąjungoje sumažinti itin didelį skurdą patiriančių
žmonių skaičių.
Atitinkama VGV / VGB veikla
0406
Labiausiai skurstantys asmenys
1.4.3.     Numatomas (-i) rezultatas
(-ai) ir poveikis
Nurodyti poveikį,
kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams
gavėjams (tikslinėms grupėms).
Naujoji
priemonė valstybėms narės leis padėti dar maždaug dviem
milijonams labiausiai skurstančių asmenų per metus, tai
turės teigiamą poveikį šių asmenų sveikatos
būklei, socialinei įtraukčiai, užimtumui ir darbo rinkai.
Tačiau tikimasi, kad socialinis Europos pagalbos labiausiai skurstantiems
asmenims fondo poveikis bus gerokai platesnis.
1.       Veiks
platforma, kurioje veikiantys asmenys galės keistis informacija ir
patirtimi, taigi tai bus labai naudinga daugeliui suinteresuotųjų
subjektų, nes jie turės galimybę matyti procesą.
2.       Įrodymais
pagrįstas ir vidutinės ar ilgos trukmės Fondo veiklos
įgyvendinimas per veiksmų programas taip pat paskatins
įvairių suinteresuotųjų grupių dialogą ir lems
strateginį požiūrį ateityje. Pagerinus pristatymo būdus
(pirmiausia supaprastinus ir sumažinus administracinę naštą), juos
bus galima taikyti ir vėliau. Europos pagalbos labiausiai skurstantiems
asmenims fondas bus priemonė, padedanti praktiškai susieti Europos
prioritetus ir socialinės sanglaudos politiką.
1.4.4.     Rezultatų ir poveikio
rodikliai
Nurodyti
pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.
Materialinę
paramą faktiškai skirstančios institucijos gerokai priklauso nuo
savanorių darbo ir aukų. Todėl reikėtų vengti, jei tik
galima, tokioms organizacijoms nustatyti per griežtus įpareigojimus teikti
informaciją. Tačiau vis tiek galima manyti, kad šios organizacijos
apie savo veiklą turės informuoti ne tik Komisiją, bet ir kitus
rėmėjus bei savanorius, kad šie neprarastų motyvacijos.
Pasiūlyti rodikliai buvo aptarti su Europos lygmens pagrindinėmis
organizacijomis ir laikomi tinkamais ir tikroviškais.
Pirmasis
rodiklių rinkinys yra susijęs su šių išteklių kiekiu:
1)
įnašai natūra iš programos;
2)
finansiniai ištekliai, paskirstyti pagal jų kilmę (ES ir kiti šaltiniai).
Antrasis
bendrųjų rodiklių rinkinys susijęs su teikiamos pagalbos
mastu ir išdalytų paketų skaičiumi; paruoštų /
išplatintų patiekalų skaičiumi ir labiausiai
skurstančių asmenų, kuriems suteikta pagalba, skaičiumi.
Šiuos
duomenis vadovaujančiosios institucijos Komisijai pateiks metinėse
įgyvendinimo ataskaitose.
Šias
nesudėtingas metines ataskaitas papildys struktūriniai tyrimai. Šiuos
tyrimus bent du kartus per įgyvendinimo laikotarpį užsakys pati
Komisija. Remiantis šiais tyrimais bus gaunama informacijos apie gavėjus,
t. y. ar dominuoja tam tikra amžiaus grupė, mažumos grupė ir
pan., vertinama įnašų natūra, tačiau ne prekėmis, bet,
pvz., savanorišku darbu ar paslaugomis, svarba, taip pat bus gaunama
informacijos apie programos poveikį gavėjams. Tikimasi, kad ši
informacija bus teikiama tik neatskleidžiant šaltinių, nes tam tikrais
atvejais klientas pagalbą gali priimti, tik jei išsaugomas anonimiškumas.
1.5.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pagrindas
1.5.1.     Trumpalaikiai arba ilgalaikiai
poreikiai
Numatoma
programa bus padedama siekti Sąjungos socialinės sanglaudos tikslo.
Teisinis siūlomos naujos priemonės pagrindas yra SESV 175 straipsnio
trečioji pastraipa, kurioje numatyta, kad galima imtis veiksmų,
nesusijusių su struktūriniais fondais.
2010 m.
beveik ketvirtadaliui visų europiečių (116 mln.)
grėsė skurdas arba socialinė atskirtis. Skurdas ir
socialinė atskirtis visoje ES skiriasi. Apskritai, sunkesnių
problemų yra rytinėse ir pietinėse valstybėse narėse.
Dėl ekonomikos krizės ne tik išaugo skurdo ir socialinės
atskirties lygis, bet ir sumažėjo kai kurių valstybių narių
galimybės nemažinti socialinių išlaidų ir investuoti tiek, kad
pakaktų šiai neigiamai tendencijai ištaisyti.
1.5.2.     Papildoma ES dalyvavimo nauda
Pažangaus,
tvaraus ir integracinio augimo strategija „Europa 2020“ pagrįsta
subalansuota ekonomikos augimo ir socialinės pažangos vizija, grindžiama
plataus užmojo tikslais užtikrinti užimtumą, išsilavinimą ir
sumažinti skurdą. Skurdas ir socialinė atskirtis – pagrindinės
kliūtys siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų.
Įgyvendinant
siūlomą priemonę būtų tenkinamos svarbiausios
reikmės, taigi padedama mažinti žmonių, patiriančių itin
didelį nepriteklių, skurdą ir socialinę atskirtį.
Labiausiai skurstantiems visuomenės nariams bus padedama išsaugoti
orumą ir žmoniškąjį kapitalą, taigi bus padedama didinti
bendruomenių socialinį kapitalą ir socialinę
sanglaudą.
Atsižvelgiant
į skurdo ir socialinės atskirties lygį ir pobūdį
Sąjungoje, dar labiau išryškėjusius dėl ekonomikos krizės,
taip pat į tai, kad nežinia, ar visos valstybės narės galės
nemažinti socialinių išlaidų ir investuoti tiek, kad būtų
galima sustabdyti socialinės sanglaudos silpnėjimą ir pasiekti
strategijos „Europa 2020“ tikslus.
1.5.3.     Panašios patirties išvados
Tai
nauja priemonė. Tačiau svarbi patirtis, įgyta įgyvendinant
pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims programą. Kadangi manoma, kad
intervencinių atsargų nebus, MSP nebetenka savo loginio pagrindo ir
bus nutraukta įvykdžius 2013 m. metinį planą. Tačiau
ilgainiui programa tapo svarbiu maisto produktų šaltiniu organizacijoms,
kurios tiesiogiai padeda nepalankiausioje padėtyje atsidūrusiems
mūsų visuomenės nariams ir teikia jiems pagalbą maistu. Su
pasiūlymu pateikiamame poveikio vertinime pateikta apibendrintos informacijos
apie įgytą patirtį.
1.5.4.     Suderinamumas ir galima
sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis
Siūlomam
Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondui iš
struktūrinių fondų pagal tikslą „investicijos į
augimą ir darbo vietas“, kuriam iš viso skirta
327 115 655 850 EUR, bus skirta
2 500 000 000 EUR. Europos pagalbos labiausiai
skurstantiems asmenims fondas laikomas ESF skirtų struktūrinių
fondų lėšų dalimi. Fondas papildys jau turimas sanglaudos
politikos priemones, bet jų nedubliuos, nes bus imamasi laikinų
taisomųjų veiksmų, kad labiausiai skurstantys visuomenės
nariai galėtų atsigauti.
Be
to, siūloma priemonė, kartu su kitų rūšių parama,
kurią galima bendrai finansuoti iš ESF, padidins galutinių
gavėjų galimybes įsidarbinti ir prisidėti prie ekonomikos
augimo.
1.6.        Trukmė ir finansinis
poveikis
§ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
ribota
–
§   Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2014 01 01 iki
2020 12 31
–
§   Finansinis poveikis nuo 2014 iki 2022 m.
¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
neribota
–
Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM
iki MMMM,
–
vėliau – visuotinis taikymas.
1.7.        Numatytas (-i) valdymo
būdas (-ai)[12]
¨ Komisijos vykdomas tiesioginis
centralizuotas valdymas
¨ Netiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant:
–
¨  vykdomosioms įstaigoms
–
¨  Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[13]
–
¨  nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas
teikiančioms įstaigoms
–
¨  asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų
vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį
ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame
Finansinio reglamento 49 straipsnyje
§ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis
¨ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis
¨ Jungtinis valdymas
kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)
Jei nurodomas daugiau
kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio
punkto pastabų skiltyje.
Pastabos
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
2.1.        Priežiūros ir
atskaitomybės taisyklės
Nurodyti dažnumą
ir sąlygas.
Vadovaujančiosios
institucijos teiks metines įgyvendinimo ataskaitas. Šios ataskaitos bus
paremtos duomenimis, jose bus pateikiami bendrieji rodikliai, nurodyti 1.4.4
punkte. Šias ataskaitas papildys struktūriniai tyrimai ir vertinimai,
kuriuos Komisija užsakys programavimo laikotarpio viduryje ir pabaigoje.
Dvišaliuose peržiūros posėdžiuose bus vertinama kiekvienos programos
įgyvendinimo pažanga.
2.2.        Valdymo ir kontrolės
sistema
2.2.1.     Nustatyta rizika
Didelė
dalis valdymo ir kontrolės sistemos perimta iš sanglaudos politikos. Nors,
palyginti su sanglaudos politika, ši išlaidų programa kitokia tuo, kad
skiriasi galutiniai gavėjai ir įgyvendinimo partneriai, tikimasi, kad
rizikos veiksniai bus panašūs, visų pirma į ESF. ESF pagrindinis
klaidų šaltinis tebesitęsiančiu programavimo laikotarpiu yra
tinkamumas finansuoti (58 proc. visų nustatytų kiekybiškai
įvertinamų klaidų), tikslumo problemos (7 proc.) ir audito
sekos problemos (35 proc.). Siekiant šias problemas spręsti, reglamento
projekte pateiktos išsamios tinkamumo finansuoti taisyklės, taip pat
plačiau taikomos fiksuotos normos, nustatytos pačiame reglamente.
Tačiau riziką didina tai, kad pagalbos pristatymas galutiniams
gavėjams daugiausia priklausys nuo NVO ir pilietinės visuomenės
organizacijų, o kai kurių jų administracija silpna ir daugiausia
naudojamasi savanorišku darbu. Audito Rūmai šią problemą,
susijusią su MSP, jau iškėlė 2009 m. ataskaitoje. Bus ir
toliau galima tokioms organizacijoms riboti išteklius, skiriamus materialinei
pagalbai įsigyti centriniu būdu, t. y. ją įsigis
vadovaujančiosios institucijos ir bus skiriamos fiksuoto dydžio išmokos.
2.2.2.     Numatomas (-i) kontrolės
metodas (-ai)
Pagal
pasidalijamojo valdymo principą už veiksmų programos
įgyvendinimą ir kontrolę pirmiausia turi būti atsakingos
valstybės narės, naudodamosi savo valdymo ir kontrolės
sistemomis. Valstybės narės paskirs kiekvienos veiksmų programos
vadovaujančiąją instituciją, tvirtinančiąją
instituciją ir funkciškai nepriklausomą audito instituciją. Be
to, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai atlikti
auditą, skirtą su patikimu finansų valdymu susijusiems
klausimams, kad ji galėtų padaryti išvadas dėl Fondo veiklos
rezultatų;
Apskaičiuota,
kad Sanglaudos politikoje su kontrolei skirtomis užduotimis susijusios
sąnaudos (nacionaliniu ir regionų lygmeniu ir neįskaitant
Komisijos sąnaudų) sudaro maždaug 2 proc. viso finansavimo. Šios
sąnaudos susijusios su šiomis kontrolės sritimis: 1 proc. siejamas su
nacionaliniu koordinavimu ir programų rengimu, 82 proc. – su programų
valdymu, 4 proc. su sertifikavimu ir 13 proc. – su auditu.
Tačiau,
palyginti su sanglaudos politika, keletas veiksnių turėtų
padėti sumažinti klaidų lygį ir kontrolės sąnaudas.
Naujoji programa apims tik trijų sričių veiksmus. Naudinga tai,
kad yra supaprastintų sąnaudų variantų. Dėl
veiksmų pobūdžio ir tikslinių grupių, nebus atliekamas
galutinių gavėjų auditas, nebent atliekant rizikos
vertinimą būtų nustatyta konkreti pažeidimo arba sukčiavimo
rizika. Kartu dėl šių veiksnių turėtų sumažėti
administracinė paramos gavėjų našta, sumažėti klaidų,
padidėti tikslumas, taigi sumažėtų kontrolės sąnaudos.

Dabar
EMPL GD klaidų lygis (Europos Audito Rūmų klaidų lygis) yra
2,2 proc. Apskaičiuota, kad dėl aprašytų veiksnų
klaidų lygis sumažės 1 proc., taigi bendras tikimasis programos
klaidų lygis yra 1,2 proc.
2.3.        Sukčiavimo ir
pažeidimų prevencijos priemonės
Nurodyti dabartines
arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones.
Struktūrinių
fondų tarnybos ir Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) kartu
taiko bendrą sukčiavimo prevencijos strategiją, kurioje numatyti
Komisijos ir valstybių narių veiksmai, skirti sukčiavimo vykdant
pasidalijamojo valdymo principu valdomus struktūrinius veiksmus
prevencijai. Ši bendra sukčiavimo prevencijos strategija taip pat
turėtų būti taikytina Europos pagalbos labiausiai skurstantiems
asmenims fondui.
Šio
Komisijos pasiūlymo 32 straipsnio 4 dalies c punkte nustatytas aiškus
reikalavimas taikyti tokias priemones. Tai turėtų sustiprinti
visų įstaigų, dalyvaujančių valdant ir kontroliuojant
fondų paramą valstybėse narėse informuotumą
sukčiavimo klausimais ir atitinkamai sumažinti jo riziką.
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
FINANSINIS POVEIKIS
3.1.        Atitinkama (-os)
daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir
biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
·      Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės
Daugiametės finansinės programos
išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Aprašymas.....................................................] || DA / NDA ([14])   || ELPA šalių[15]   || šalių kandidačių[16]   || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 1 Pažangus ir integracinis augimas Nauja išlaidų kategorija 2014–2020 m. laikotarpiui || 04.06.00.00 Labiausiai skurstantys asmenys || DA || /NE || NE || NE || NE
·      Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės
Daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti
eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Išlaidų kategorija.....................] || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
   || [XX.YY.YY.YY.]   ||   || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE
3.2.        Numatomas poveikis išlaidoms
3.2.1.     Numatomo poveikio išlaidoms
suvestinė
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || Nr. 1 || Pažangus ir integracinis augimas
 EMPL GD ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Biudžeto eilutės numeris || Įsipareigojimai || (1) || 343,957 || 349,166 || 353,425 || 356,742 || 359,925 || 362,704 || 365,331 || 2 491,250
 Mokėjimai || (2) || 274,038 || 277,152 || 277,152 || 277,152 || 277,152 || 277,152 || 277,152 || 1 936,950
 Biudžeto eilutės numeris || Įsipareigojimai || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[17]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Biudžeto eilutės numeris ||   || (3) || 1,250 || 1,250 || 1,250 || 1,250 || 1,250 || 1,250 || 1,250 || 8,750
 IŠ VISO asignavimų EMPL GD[18]   || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 345,207 || 350,416 || 354,675 || 357,992 || 361,175 || 363,954 || 366,581 || 2 500,000
 Mokėjimai || =2+2a +3 || 275,288 || 278,402 || 278,402 || 278,402 || 278,402 || 278,402 || 278,402 || 1 945,700
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos <....> IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Jei pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį
kelioms išlaidų kategorijoms:
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–4 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ (Orientacinė suma) || Įsipareigojimai || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 || Administracinės išlaidos
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO
 EMPL GD ||
  Žmogiškieji ištekliai || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 7,112
  Kitos administracinės išlaidos ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO EMPL GD || Asignavimai || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 7,112
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 7,112
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || N metai [19] || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.2.     Numatomas poveikis veiklos
asignavimams
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
nenaudojami
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
naudojami taip: Fondo veikla bus įgyvendinama taikant pasidalijamojo
valdymo principą. Nors strateginiai prioritetai ES lygmeniu nustatyti
reglamentu, faktinis kasdienis valdymas tenka vadovaujančiosioms
institucijoms. Nors bendruosius rodiklius siūlo Komisija, faktinius
tikslus veiksmų programos lygmeniu siūlys valstybės narės
ir tvirtins Komisija. Todėl, kol programos dar rengiamos, dėl jų
tariamasi ir jos bus tvirtinamos 2013–2014 m., neįmanoma nurodyti
tikslinių rezultatų.
Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
 Nurodyti tikslus ir rezultatus   ò ||   ||   || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO
 REZULTATAI
 Rezultato rūšis[20]   || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų
 1 KONKRETUS TIKSLAS[21] ...   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 1 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2 KONKRETUS TIKSLAS ... ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO IŠLAIDŲ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     Numatomas poveikis
administracinio pobūdžio asignavimams
3.2.3.1.  Suvestinė
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
asignavimai nenaudojami
–
þ  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai
naudojami taip:
mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
   || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 7,112
 Kitos administracinės išlaidos ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 7,112
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[22]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai || 0,128 || 0,128 || 0,128 || 0,128 || 0,128 || 0,128 || 0,128 || 0,896
 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos || 1,122 || 1,122 || 1,122 || 1,122 || 1,122 || 1,122 || 1,122 || 7,854
 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 1,250 || 1,250 || 1,250 || 1,250 || 1,250 || 1,250 || 1,250 || 8,750
 IŠ VISO || 2,266 || 2,266 || 2,266 || 2,266 || 2,266 || 2,266 || 2,266 || 15,862
3.2.3.2.   Numatomi žmogiškųjų
išteklių poreikiai
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
nenaudojami
–
þ  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
naudojami taip:
Sąmatą nurodyti sveikaisiais
skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai)
 04 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 8 || 8 || 8 || 8 || 8 || 8 || 8
 XX 01 01 02 (Delegacijos) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE))[23]
 XX 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 04 01 04 01 [24] || - būstinėje[25]   || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 - delegacijose ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, INT, SNE – netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
XX yra atitinkama politikos sritis arba
biudžeto antraštinė dalis.
Žmogiškųjų
išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus
priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir
prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD
gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą
ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
Vykdytinų
užduočių aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Padėti valstybėse narėse atlikti analizes, vesti derybas, atlikti programų ir projektų pasiūlymų pakeitimus ir rengti tuos pasiūlymus ir projektus tvirtinti. Padėti valdyti, stebėti ir vertinti patvirtintų programų ir projektų įgyvendinimą. Užtikrinti atitikti programoms taikomoms taisyklėms.
 Išorės personalas || Idem ir (arba) administracinė parama.
3.2.4.     Suderinamumas su dabartine
daugiamete finansine programa
–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę
finansinę programą
–
¨  Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą),
reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos
išlaidų kategorijos programavimą
Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir
nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.
–
¨  Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina
taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę
programą[26]
Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti
atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.
3.2.5.     Trečiųjų
šalių įnašai
–
Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su
trečiosiomis šalimis finansavimo
–
Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras
finansavimas apskaičiuojamas taip:
Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
   || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || Iš viso
 Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Numatomas poveikis
įplaukoms
–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio
įplaukoms
–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
–
¨         nuosaviems ištekliams
–
¨         įvairioms įplaukoms
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Biudžeto įplaukų eilutė || Einamųjų metų biudžeto asignavimai || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[27]
 N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą)
 Straipsnis …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Įvairių
asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų
eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas poveikis.
Nurodyti poveikio
įplaukoms apskaičiavimo metodą.
[1]               OL L , , p. .
[2]               OL L , , p. .
[3]               OL L , , p. .
[4]               OL L 281, 1995 11 23,
p. 31.
[5]               OL L , , p.
[6]               OL L 55,
2011 2 28, p. 13.
[7]               OL L 118,
2010 5 12, p. 1.
[8]               OL L 53, 2002 2 23, p. 1.
[9]               OL L347, 2006 12 11, p. 1.
[10]             VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla
grindžiamas biudžeto sudarymas.
[11]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 51 straipsnio 2 dalies
a arba b punkte.
[12]             Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į
Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[13]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 200 straipsnyje.
[14]             DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA –
nediferencijuotieji asignavimai.
[15]             ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.
[16]             Šalių kandidačių ir, kai taikoma,
Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.
[17]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[18]             Šie asignavimai yra struktūrinių lėšų
pagal tikslą „investicijos į augimą ir darbo vietas“, dėl
kurių prisiimtas bendras 327 115 655 850 EUR
įsipareigojimas, dalis. Europos pagalbos labiausiai skurstantiems
asmenims fondas bus laikomas ESF skirtų struktūrinių
fondų lėšų dalimi.
[19]             N metai – metai, kuriais pradedamas pasiūlymo ar
iniciatyvos įgyvendinimas.
[20]             Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz.,
finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir
kt.).
[21]             Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus (-ūs)
tikslas (-ai) ...“.
[22]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[23]             CA – sutartininkas („Contract Agent“); INT – per
agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED –
jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en Délégation“); LA – vietinis
darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas
(„Seconded National Expert“).
[24]             Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės
personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA
eilučių).
[25]             Būtina struktūriniams fondams, Europos
žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos
žuvininkystės fondui (EŽF).
[26]             Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.
[27]             Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus
mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros
sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų.