				|

		52011PC0706

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Europos Sąjungos muitų ir mokesčių srities veiksmų programa (FISCUS) ir panaikinami sprendimai Nr. 1482/2007/EB ir Nr. 624/2007/EB /* KOM/2011/0706 galutinis - 2011/0341 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.
PASIŪLYMO APLINKYBĖS

2011 m. birželio 29 d. Komisija
priėmė būsimos 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos pasiūlymą[1] – strategijos „Europa 2020“
įgyvendinimo biudžetą, kuriame siūlomos, be kita ko, naujos kartos programos
„Muitinė“ ir „Fiscalis“. Vykdant Komisijos supaprastinimo politiką ir
atsižvelgiant į esamus dabartinių programų „Muitinė“ ir „Fiscalis“ panašumus
siūloma viena būsima programa (FISCUS), kurioje, beje, išlaikomi muitų ir
mokesčių ypatumai. Šia programa gerinant Sąjungos bendrosios rinkos ir jos
muitų sąjungos veikimą bus prisidedama prie pažangaus, tvaraus ir integracinio
augimo strategijos „Europa 2020“[2]
įgyvendinimo. Skatinant techninę pažangą ir inovacijas nacionalinėse mokesčių
administravimo institucijose, kad jos taptų elektroninio mokesčių
administravimo institucijomis, naująja programa taip pat padedama kurti
skaitmeninę bendrąją rinką (Europos skaitmeninė darbotvarkė).
Muitų sąjunga gina
finansinius Sąjungos ir jos valstybių narių, renkančių muitus, rinkliavas ir
mokesčius, interesus[3].
Ji reikalauja, kad iš trečiųjų šalių kilusioms prekėms būtų leidžiama laisvai
judėti Sąjungoje tik jei jos atitinka Sąjungos teisės aktus. Taigi kasdien
reikia valdyti didelius prekybos srautus (kiekvieną sekundę tvarkomos 7 muitinės
deklaracijos) ir muitinės turi išlaikyti pusiausvyrą tarp įmonių prekybos
sąlygų gerinimo ir piliečių apsaugos nuo grėsmės jų saugai ir saugumui. Tai
įmanoma tik jei valstybių narių muitinės intensyviai ir operatyviai
bendradarbiauja tarpusavyje, su kitomis valdžios institucijomis ir prekybos bei
kitomis trečiosiomis šalimis. Sklandų mokesčių sistemų veikimą vidaus
rinkoje lemia veiksmingas ir efektyvus nacionalinių mokesčių administravimo
institucijų tarpvalstybinių sandorių tvarkymas, mokestinio sukčiavimo
prevencija, kova su juo ir mokestinių pajamų apsauga. Todėl mokesčių
administravimo institucijos turi keistis dideliu kiekiu informacijos, reikia
didinti jų darbo veiksmingumą, taip pat mažinti mokesčių mokėtojų,
dalyvaujančių tarpvalstybinėje veikloje, administracinę ir ekonominę naštą bei
taupyti jų laiką. Tai įmanoma tik valstybių narių mokesčių administravimo
institucijoms intensyviai bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis.
Siūloma programa bus remiamas muitinių ir
mokesčių institucijų bendradarbiavimas su kitomis susijusiomis
šalimis. Tai programų „Muitinė 2013“ ir „Fiscalis 2013“, kurios
baigiamos 2013 m. gruodžio 31 d., tęsinys. Siūloma programa
FISCUS bus remiamas Sąjungos bendradarbiavimas muitų ir mokesčių srityje,
pirmiausia siekiant, viena vertus, kurti žmogiškųjų išteklių tinklus ir ugdyti
gebėjimus, o kita vertus – didinti IT pajėgumus. Pirmosios grupės
priemonėmis valstybėms narėms ir kitoms programoje dalyvaujančioms šalims bus
sudaromos sąlygos dalytis gerąja patirtimi ir keistis praktinėmis žiniomis.
Antrosios grupės priemonėmis suteikiama galimybė programos lėšomis finansuoti
pažangiausią IT infrastruktūrą ir sistemas, kurias taikant galima plėtoti
Sąjungos muitines ir mokesčių administravimo institucijas, kad jos taptų
visavertėmis elektroninio administravimo institucijomis.
Didžiausia programos teikiama papildoma nauda yra ta, kad ja remiamas valstybių
narių gebėjimas didinti įplaukas ir valdyti vis sudėtingesnius prekybos
srautus, o kartu mažinamos minėtais tikslais reikalingų priemonių kūrimo
išlaidos.

2.
KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO
REZULTATAI
2.1.
Konsultacijos ir ekspertų patarimai

Atlikdamas dabartinių programų laikotarpio
vidurio vertinimą[4]
rangovas analizavo dabartinių programų „Muitinė 2013“ ir „Fiscalis 2013“
veiksmingumą, efektyvumą, aktualumą ir papildomą naudą. Remtasi įvairios
veiklos stebėsenos duomenimis. Atliekant programos „Muitinė 2013“
laikotarpio vidurio vertinimą surengtos konsultacijos su prekybos atstovais.
Kitas rangovas tyrė galimą būsimos programos
„Muitinė ir Fiscalis“ struktūrą[5]:
programos uždavinius, tikslus ir potencialias politikos galimybes, taip pat
išsamiai analizavo būsimus sunkumus, struktūrines problemas ir muitų sąjungos
veikimo gerinimo galimybes. Atliekant šį tyrimą, įvairiais lygmenimis rengtos
konsultacijos su muitų ekspertais. Atsižvelgiant į keitimosi informacija svarbą
atliktas atskiras būsimos keitimosi informacija įgyvendinimo strategijos
tyrimas. Šis tyrimas pristatytas 2011 m. birželio mėn. surengtuose
mokesčių administravimo institucijų ir muitinių vyriausiųjų informacijos
pareigūnų praktiniuose seminaruose.
Šio būsimų programų tyrimo rezultatai 2011 m.
birželio ir liepos mėn. surengtuose praktiniuose seminaruose aptarti
su programose dalyvaujančiomis šalimis. Rengiantis šiems seminarams 2011 m.
pavasarį susijusių programų komitetuose surengti apskritojo stalo posėdžiai[6], per kuriuos programose
dalyvaujančių šalių prašyta nustatyti, kokie bus pagrindiniai programos
pranašumai ir kaip būtų galima didinti programos veiksmingumą.
Nagrinėjant galimybę tęsti programas „Muitinė“
ir „Fiscalis“ parengti poveikio vertinimai. Juos patvirtino Poveikio vertinimo
valdyba.
Rengiant būsimos programos pasiūlymą
atsižvelgta į daugybę programos koncepcijos ir tolesnio tobulinimo
rekomendacijų, ypač susijusių su programos veiklos koncepcija ir tikslų
nustatymu. Pagrindinės rekomendacijos susijusios su naujų konkrečių tikslų
nustatymu arba pakartotiniu esamų tikslų pabrėžimu. Mokesčių dalies
rekomendacijomis atkreiptas dėmesys į mokesčių administravimo institucijų ir
mokesčių mokėtojų administracinės naštos mažinimą, bendradarbiavimo su
trečiosiomis valstybėmis ir trečiosiomis šalimis gerinimą ir kovos su
sukčiavimu stiprinimą. Muitų sektoriui skirtoje programos dalyje reikėtų skirti
daugiau dėmesio bendradarbiavimui su trečiosiomis šalimis, įmonėmis bei
prekybos asociacijomis ir prekybos sąlygų gerinimo klausimams. Be to,
laikotarpio vidurio vertinimuose rekomenduota pradėti taikyti naujas priemones
naujiems uždaviniams spręsti, t. y. bendradarbiauti vykdant specialias
veiklos užduotis, gerinti informacijos apie programos veiklos rezultatus
platinimą naudojantis bendradarbiavimo internetu metodų pranašumais ir
apibrėžiant geresnio programos rezultatų stebėsenos sistemą.

2.2.
Poveikio vertinimas

Atsižvelgiant į visas politikos aplinkybes ir
būsimas ateinančio dešimtmečio muitų ir mokesčių problemas kiekvienos
dabartinės programos poveikio vertinime analizuotos ir lygintos įvairios
politikos galimybės.
Bendrosios politikos galimybės
(1)
Pagrindinis scenarijus.
Programos tęsiamos siekiant dabartinių tikslų ir remiantis dabartine
koncepcija.
(2)
Programos nutraukiamos.
Abi programos būtų nutraukiamos ir IT priemonėms, bendriems veiksmams arba
mokymo veiklai, kuriais remiamas bendradarbiavimas muitų ir mokesčių srityje,
ES finansavimas būtų nebeskiriamas.
Konkrečios muitų srities politikos
galimybės
(3)
Paramos ES teisiniams įsipareigojimams, pvz.,
Modernizuotam muitinės kodeksui (MMK), didinimas.
Pasirinkus šią politikos galimybę pagrindinis scenarijus būtų išplečiamas
programą pritaikant prie naujų poreikių, atsirandančių kintančioje muitų
sąjungos aplinkoje. Pasirinkus šią galimybę diegiamos naujos ES muitų teisės
aktuose nustatytos IT sistemos, laipsniškai pradedamas taikyti bendro IT sistemų
plėtojimo modelis ir modernizuojamas susijęs valdymas, struktūra bei
technologija.
(4)
Paramos ES teisiniams įsipareigojimams didinimas
ir finansinė parama techninių pajėgumų didinimui. Be
pirmiau aprašytos galimybės komponentų, ši galimybė apimtų finansinės paramos
priemonę, kuria naudodamosi valstybės narės galėtų prašyti paramos sausumos,
jūros ir oro sienų kontrolės įrangai, pvz., skeneriams arba laboratoriniams
įrenginiams, įsigyti. Valstybėms narėms būtų lengviau atsižvelgti į kontrolės
paspartinimo ir supaprastinimo poreikius, atsirandančius
tobulėjant technologijoms.
(5)
Paramos ES teisiniams įsipareigojimams didinimas
ir maksimaliai bendra IT aplinka. Be 3 galimybės
komponentų, šia galimybe remiamas ES muitinių naudojimasis visiškai bendros
Europos IT sistemų plėtros ir naudojimo pranašumais siekiant įgyvendinti ES
muitų teisės aktus, pvz., MMK ir kitus su muitais susijusius teisės aktus. Šia
galimybe būtų užtikrinama didesnė parama valdžios institucijoms visoms Europos
elektroninei muitinės aplinkai reikiamoms sistemoms plėtoti ir diegti, o
įmonėms – jungtis prie šių sistemų.
Konkrečios mokesčių srities politikos
galimybės
(6)
Pagrindinio scenarijaus atnaujinimas. Pasirinkus šią galimybę konkretūs pagrindinio scenarijaus tikslai
pritaikomi prie būsimų uždavinių. Daugiau dėmesio nei pagal dabartinę programą
skiriama kovai su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir vengimu, didelės
mokesčių mokėtojų ir mokesčių administravimo institucijų administracinės naštos
mažinimui ir bendradarbiavimui su trečiosiomis valstybėmis ir trečiosiomis
šalimis. Šiai politikos galimybei įgyvendinti reikėtų tik šiek tiek didesnio
biudžeto, nei reikia dabartinei programai „Muitinė“.
(7)
Atnaujinimas ir atsižvelgimas į naują politiką. Be galimybės „Pagrindinio scenarijaus atnaujinimas“ aprašyme nurodyto
problemų sprendimo, šia politikos galimybe būtų teikiamos priemonės
bendradarbiavimui naujose srityse, kurių gali atsirasti plėtojant politiką,
plėsti ir suteikiama galimybė pagal programas imtis priemonių padėti darniai
taikyti ir įgyvendinti šiuos naujus teisės aktus, keistis susijusia informacija
ir vykdyti administracinį bendradarbiavimą.
Atlikus poveikio vertinimus teikiama tokia
rekomendacija: muitų srityje priimtiniausia 3 galimybė „Paramos ES
teisiniams įsipareigojimams, pvz., Modernizuotam muitinės kodeksui (MMK),
didinimas“, o mokesčių srityje – 6 galimybė „Pagrindinio
scenarijaus atnaujinimas“. Abi politikos galimybės yra suderinamos su naujo
strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo biudžeto pasiūlymu ir jas
geriausiai vertina valstybės narės. Muitų srities galimybė „Paramos ES
teisiniams įsipareigojimams didinimas ir finansinė parama techninių pajėgumų
didinimui“ nepasirinkta, nes techninių pajėgumų didinimo komponente aprašytą
įrangos įsigijimą būtų galima bendrai finansuoti pagal kitas programas,
įskaitant regioninius struktūrinius fondus, kartu užtikrinant darną su
konkrečiais siūlomos programos FISCUS tikslais.

3.
TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
3.1.
Teisinis pagrindas

Programos FISCUS pasiūlymas pagrįstas dvejopu
teisiniu pagrindu. Su muitais susiję pasiūlymo aspektai pagrįsti
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 33 straipsniu,
kuriame Europos Sąjunga raginama imtis veiksmų muitinių bendradarbiavimo ir ES
muitų sąjungos atžvilgiu.
Daug mokesčių politikos įgyvendinimo aspektų
daugiausia tebepriskiriama nacionalinės kompetencijos sričiai. Vis dėlto
siūlomos programos negalima laikyti nacionalinės kompetencijos srities mokesčių
politikos priemone. Iš tikrųjų programa siekiama gerinti mokesčių
administravimo institucijų bendradarbiavimą teikiant mechanizmus, priemones ir
reikiamą finansavimą. Todėl Komisijai įgyvendinus šią programą nacionalinės
mokesčių sistemos nebus dar labiau suderintos, bet bus galima mažinti neigiamą 27 mokesčių
sistemų taikymo poveikį, pvz., konkurencijos iškraipymus, administravimo
institucijų ir mokesčių mokėtojų administracinę naštą, mažiausių mokesčių
paiešką ir pan. Taigi siūloma priemonė yra aiški vidaus rinkos paramos
priemonė, kuria galima gerinti įvairių mokesčių sistemų veikimą vidaus rinkoje.
Todėl siūlomos programos su mokesčiais susijusių aspektų teisinis
pagrindas yra SESV 114 straipsnis.

3.2.
Subsidiarumas ir
proporcingumas

Ne nacionalinio, o Sąjungos lygmens veiksmų
būtina imtis dėl šių priežasčių:
·
Muitų sąjunga priklauso
išimtinei Sąjungos kompetencijai. Perduodamos savo įgaliojimus Sąjungai
valstybės narės ipso facto sutarė, kad muitų srities veiksmus
geriau įgyvendinti Sąjungos lygmeniu. Vis dėlto vien Sąjungos teisine sistema
neužtikrinama tinkamo muitų sąjungos veikimo. Siekiant užtikrinti vienodą ir
darnų ES muitų teisės aktų taikymą šią sistemą reikėtų papildyti programoje
„Muitinė“ numatytomis pagalbinėmis priemonėmis.
·
Daug muitų srities veiksmų yra tarpvalstybiniai,
jie apima ir veikia visas 27 valstybes nares, todėl vienos pačios
valstybės narės negali jų įgyvendinti veiksmingai ir efektyviai. Siekiant remti
europinio masto muitinių darbą, išvengti vidaus rinkos iškraipymų ir padėti
veiksmingai apsaugoti ES išorės sienas reikia imtis veiksmų ES lygmeniu.
·
Šiuo atžvilgiu ES veiksmai yra pagrįsti siekiant
užtikrinti tinkamą muitų sąjungos ir jos bendros reguliavimo sistemos veikimą
ir tolesnę plėtrą, nes įsitikinta, kad jais ES gali veiksmingiausiai ir
efektyviausiai reaguoti į ES muitų sąjungos ir muitinių bendradarbiavimo
įgyvendinimo trūkumus ir sunkumus.
·
Mokesčių srityje
nepakanka priimti Europos lygmens teisės aktų ir manyti, kad jie bus savaime
sklandžiai įgyvendinami, o jei ne, pakaks pažeidimų nagrinėjimo procedūros.
Norint veiksmingai įgyvendinti ES ir nacionalinius mokesčių teisės aktus būtina
bendradarbiauti ir koordinuoti veiksmus Europos lygmeniu.
·
Nustatytų mokesčių srities sunkumų įveikti
nepavyks, jei Komisija nesiims vadovaujamo vaidmens, o valstybės narės
nebus skatinamos pažvelgti už savo administracinių teritorijų ribų. Jei nebūtų
intensyviai bendradarbiaujama ir koordinuojami valstybių narių veiksmai, didėtų
nesąžininga mokesčių srities konkurencija ir mažiausių mokesčių paieška, o
sukčiautojai naudotųsi nepakankamu nacionalinių valdžios institucijų
bendradarbiavimu.
·
Ekonominiu požiūriu
daug veiksmingiau imtis ES lygmens veiksmų. Muitų ir mokesčių srities
bendradarbiavimo pagrindas – labai gerai apsaugotas specialus ryšių tinklas.
Jame nacionalinės muitinės ir mokesčių administravimo institucijos sujungiamos
maždaug 5 000 taškų. Šiuo bendru IT tinklu užtikrinama, kad norint
keistis bet kokia informacija kiekvienai nacionalinei administravimo
institucijai prie šios bendros infrastruktūros reikėtų prisijungti tik vieną
kartą. Jei tokios infrastruktūros nebūtų, valstybės narės prie kiekvienos iš
kitų valstybių narių nacionalinių sistemų turėtų jungtis 26 kartus.
Pagal Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnį
Komisija imasi sutartyse nustatytų koordinavimo, vykdymo užtikrinimo ir valdymo
funkcijų. Komisija veiklos lygmeniu vykdo ilgalaikę koordinavimo veiklą kartu
su nacionalinėmis muitinėmis, mokesčių institucijomis ir specializuotais
atstovais, atsižvelgdama į esamus ir būsimus Sąjungos uždavinius muitų ir
mokesčių srityse. Įvairiais programos forumais ir priemonėmis sukuriama tinkama
sistema, kad Komisija galėtų imtis koordinavimo vaidmens muitų ir mokesčių
srityje. Todėl programa FISCUS atitinka subsidiarumo
ir proporcingumo principus (jie nustatyti Europos Sąjungos sutarties (ESS) 5 straipsnyje).

3.3.
Priemonė

Remiantis susijusių poveikio vertinimų išvada,
ES intervencija įgyvendinant finansavimo programą yra tinkama.
Atsižvelgdama į teigiamus programų „Muitinė 2013“ ir „Fiscalis 2013“
laikotarpio vidurio vertinimo atsiliepimus Komisija siūlo programos tęsinį
FISCUS.
Nors naujoji programa pirmiausia skiriama
valstybėms narėms ir jų valdžios institucijoms, į būsimus programos veiksmus
ketinama įtraukti daugiau suinteresuotųjų išorės subjektų nei praeityje.
Atsižvelgiant į šį pokytį tinkama teisinė programos nustatymo priemonė yra ne
sprendimas, kaip nustatant ankstesnes programas, bet reglamentas.

4.
POVEIKIS BIUDŽETUI

ES finansavimo programų peržiūros laikas
susijęs su Komisijos darbo programoje pateiktu naujos daugiametės finansinės
programos pasiūlymu. Pagal šį pasiūlymą šiame programos FISCUS reglamente 2014–2020 m.
laikotarpiu numatyta 777 600 000 EUR (dabartinėmis
kainomis) biudžeto sistema.
Programa FISCUS bus įgyvendinama laikantis
tiesioginio centralizuoto valdymo principo ir nustatytų prioritetų. Darbo
programos rengiamos kartu su suinteresuotaisiais subjektais nustatant
konkretaus laikotarpio prioritetus.

5.
NEPRIVALOMI ELEMENTAI
5.1.
Konkrečių teisinių nuostatų paaiškinimas
5.1.1.
I skyrius. Bendrosios nuostatos

Muitų aspektais programos aprėptis nustatyta
konkrečiai atsižvelgiant į ES muitų sąjungos veikimą. Mokesčių aspektais
programa suderinta su naujais Sąjungos mokesčių teisės aktais, todėl ji apims
ne tik PVM, akcizą, pajamų ir kapitalo mokesčius, bet ir kitus mokesčius,
kuriems taikomi ES mokesčių teisės aktai.
Programoje FISCUS galės dalyvauti valstybės
narės, šalys kandidatės ir potencialios kandidatės. Įgyvendinant bendrą šios
srities Sąjungos politiką tam tikromis sąlygomis programoje galės dalyvauti ir
Europos kaimynystės politikos šalys. Galiausiai tam tikruose veiksmuose galėtų
dalyvauti ir išorės ekspertai (pvz., kitų valdžios institucijų, prekybos,
nacionalinių ir tarptautinių organizacijų atstovai, taip pat galbūt kiti
ekspertai).
Atsižvelgiant į nustatytas ir numatomas
ateinančio dešimtmečio muitų ir mokesčių politikos, muitinių ir mokesčių
institucijų problemas bei uždavinius programos FISCUS tikslai nustatyti
iš naujo. Svarbiausias šios programos tikslas – remti muitų sąjungos
veikimą ir stiprinti vidaus rinką gerinant mokesčių sistemų veikimą
bendradarbiaujant programoje dalyvaujančioms šalims, jų muitinėms ir mokesčių
administravimo institucijoms, šių institucijų pareigūnams ir išorės ekspertams.
Siekiant tinkamai spręsti būsimus Sąjungos
muitų ir mokesčių srities uždavinius nustatyti šie konkretūs programos tikslai:
1.
Remti Sąjungos teisės aktų rengimą, darnų taikymą
ir veiksmingą įgyvendinimą muitų ir mokesčių srityse,
2.
Prisidėti prie veiksmingo muitinių ir mokesčių
institucijų veikimo gerinant jų administracinius gebėjimus ir mažinant
administracinę naštą,
3.
Užkirsti kelią sukčiavimui, mokesčių slėpimui ir
didinti konkurencingumą, saugą bei saugumą stiprinant bendradarbiavimą su
tarptautinėmis organizacijomis, kitomis vyriausybinėmis institucijomis,
trečiosiomis šalimis, ekonominės veiklos vykdytojais ir jų organizacijomis,
4.
Didinti Europos įmonių konkurencingumą gerinant
prekybos sąlygas ir mažinant atitikties sąnaudas,
5.
Apsaugoti finansinius ir ekonominius Europos
Sąjungos ir jos valstybių narių interesus kovojant su sukčiavimu ir mokesčių
slėpimu,
6.
Muitų sektoriuje – padėti muitinėms apsaugoti
Europos piliečius ir ekonomiką saugos ir saugumo požiūriu, taip pat saugoti
aplinką.
Reglamento 1 priede nurodyti papildomi
veiklos tikslai, kuriuose daugiausia dėmesio skiriama siektiniems programos
rezultatams.

5.1.2.
II skyrius. Reikalavimus
atitinkantys veiksmai

Programos finansavimo reikalavimus
atitinkančių veiksmų rūšys yra panašios į tas, kurios
finansuojamos pagal dabartines programas, t. y.:
·
bendri veiksmai, kuriais programoje dalyvaujančių
šalių muitinių ir mokesčių institucijų pareigūnai keičiasi žiniomis ir dalijasi
gerąja patirtimi;
·
Europos informacinės sistemos[7], kuriomis palengvinamas
keitimasis informacija bei naudojimasis bendrais duomenimis, ir galiausiai
·
mokymo veikla, kuria ugdomi Europos muitinių ir
mokesčių institucijų pareigūnų gebėjimai.
Kai kurios veiksmų kategorijos pakeistos.
·
Į programą FISCUS bus įtrauktos kelios naujos
bendrų veiksmų priemonės:
·
valdymo grupės (naujos
tik mokesčių srityje) vykdys koordinavimo veiklą ir paprastai jas sudarys visos
suinteresuotosios programoje dalyvaujančios šalys; jos skiriasi nuo projektų
grupių, kurias paprastai sudaro ribotas skaičius šalių, kurios veikia tik tam
tikru laikotarpiu ir kurios įgyvendina iš anksto nustatytą tikslą siekdamos
tiksliai aprašyto rezultato;
·
ekspertų grupės –
struktūrinio bendradarbiavimo forma; šiose grupėse sutelkiama praktinė patirtis
ir (arba) vykdoma konkreti operatyvinė veikla; jos gali būti nenuolatinės arba
nuolatinės ir joms gali būti teikiama parama, pvz., bendradarbiavimo internetu
paslaugos, administracinė pagalba ir infrastruktūra bei įranga, kurios reikia
siekiant sėkmingai įgyvendinti konkrečią priemonę;
·
viešojo administravimo gebėjimų ugdymo veiksmais bus remiamos muitinės ir mokesčių institucijos, patiriančios konkrečių
sunkumų, pvz., dėl žinių, praktinės patirties, organizacinių arba kitų trūkumų,
kuriuos galima įveikti kitoms šalims arba Komisijos pareigūnams imantis
pritaikytų paramos veiksmų.
·
Naujoje programoje Europos informacinių sistemų
Sąjungos komponentai apibrėžiami kaip Komisijai priklausantys arba jos įsigyti
su kai kuriomis arba visomis valstybėmis narėmis susiję IT ištekliai ir
paslaugos. Šie Sąjungos komponentai aprašyti siūlomo teisės akto 2 priedo 4 punkte.
Nacionaliniai komponentai yra visi prie Sąjungos komponentų nepriskiriami
komponentai. Juos plėtoja, diegia ir naudoja valstybės narės, kurios juos
finansuoja ir už juos yra atsakingos.
Naują Sąjungos komponentų apibrėžimą reikėtų
vertinti atsižvelgiant į IT sistemų raidos pokyčius. Šiuo metu kiekviena
valstybė narė atsako už savo nacionalinių sistemų įgyvendinimą pagal bendras
specifikacijas, todėl plėtojamos 27 sistemos, 27 prekybininkams
skirtos sąsajos, rengiami 27 plėtros planai, atsiranda 27 projektų
arba veiklos sunkumų variantai ir pan. Ypač atsižvelgdama į finansų krizę
Komisija mano, kad IT sistemas reikėtų plėtoti veiksmingiau, naudojant daugiau
centrinių išteklių ir valstybėms narėms aktyviau dalyvaujant bendruose
projektuose.
Šiuo supaprastinimu siekiama mažinti bendras IT
sąnaudas, gerinti duomenų nuoseklumą ir taisyklių taikymą laipsniškai pereinant
prie bendresnės IT plėtros (žinių, duomenų, IT komponentų). Bus taikomi geresni
darbo metodai, pvz., taikant veiklos procesų modeliavimą, pagerės kokybės
specifikacijos ir standartizavimas, taip pat bus labiau standartizuojama
veikla, pvz., derinant prekiautojams skirtas sąsajas. Šiuo nauju požiūriu į
Sąjungos komponentus bus mažinama skirtingų plėtros ir diegimo planų rizika.
Taip pat teikiama daugiau projekto užbaigimo kontrolės priemonių, nes dirbant
pagal bendrus planus išvengiama padėties, kai lėčiausiai dirbantys plėtros
grandinės nariai galėtų nulemti, kada pradės veikti visas projektas. Padidėjus
šiai Komisijos atsakomybei reikės daugiau specializuotos paramos ir darbuotojų
Komisijos lygmeniu.

5.1.3.
IV skyrius. Įgyvendinimas

Siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento
įgyvendinimo sąlygas įgyvendinimo įgaliojimai suteikiami Komisijai. Todėl pagal
2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES)
Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos
naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir
bendrieji principai[8],
5 straipsnyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą bus priimta metinė darbo
programa.

5.2.
Supaprastinimas
5.2.1.
Kaip pasiūlymu prisidedama prie supaprastinimo?

(a)
Suderinamumas su Finansiniu reglamentu
Programos pasiūlymas visiškai suderinamas su
Finansiniu reglamentu ir jo įgyvendinimo nuostatomis. Pagrindinės programos
įgyvendinimo priemonės yra dotacijos ir viešieji pirkimai. Į programą įtrauktos
Komisijos pasiūlyme dėl finansinio reglamento persvarstymo pasiūlytos
supaprastinimo priemonės, t. y. nustatyti vienkartines išmokas, fiksuoto
dydžio normas ir vieneto kainas. Atsižvelgiant į tai, kad svarbu įforminti
pagal programą finansuotas pragyvenimo ir kelionės išlaidas, į programą bus įtrauktos
naujame finansiniame reglamente pasiūlytos šios srities supaprastinimo
priemonės.
(b)
Programų „Muitinė 2013“ ir „Fiscalis 2013“
suderinamumas
Remiantis vienodomis viešųjų pirkimų taisyklėmis
ir dotacijų skyrimo modeliais, bendrais valdymo vadovais ir IT pagrįstomis
sistemomis visiškai suderintas ankstesnių programų „Muitinė“ ir „Fiscalis“
valdymas. Į šį valdymo modelį įtrauktos aiškios ir paprastos programos
veiklos organizavimo procedūros. Komisijos programos valdymo grupei
padeda įvairių muitinių ir mokesčių administravimo institucijų programos
valdymo grupės, veikiančios kaip pagalbininkės ir pirmasis valstybių narių
muitų ir mokesčių pareigūnų informavimo punktas. Šiuo valdymo modeliu
suteikiama galimybė per trumpą laiką, daugiausia kelias savaites, imtis
veiksmų siekiant sparčiai reaguoti į naujai atsirandančius poreikius ir
kartu užtikrinama įvairios veiklos darna. Atliekant laikotarpio vidurio
vertinimą valstybės narės pareiškė, kad yra patenkintos programos valdymo
modeliu[9].
Atsižvelgiant į jau dabar didelį programų „Muitinė“ ir „Fiscalis“ suderinamumą
ir į Komisijos supaprastinimo politiką nuspręsta pasiūlyti įgyvendinant 2014–2020 m.
daugiametę finansinę programą parengti vieną programą FISCUS.
(c)
Ar apsvarstyta galimybė pavesti įgyvendinti
programą išorės subjektui?
Apsvarstyta galimybė būsimą programą pavesti
įgyvendinti vykdomajai įstaigai. Įstaigą būtų galima įgalioti vykdyti
tokias užduotis, kaip antai pagal programą vykdytinos veiklos atranka,
administracinis pasirengimas veiklai ir jos tęsimas, veiklos, dotacijų ir IT
sistemų viešųjų pirkimų stebėsena. Vis dėlto atsiradus tokiai vykdomajai
įstaigai valdymo struktūra taptų sudėtingesnė, padidėtų koordinavimo ir
kontrolės sąnaudos, sprendimų priėmimo procesas būtų sudėtingesnis ir ilgesnis,
nes reikėtų papildomų administracinių procedūrų. Dėl to taip pat sumažėtų
Komisijos praktinės patirties lygis ir padidėtų turinio suskaidymo palyginti su
administraciniais aspektais rizika. Pasirinkus šią galimybę nebūtų užtikrinta
pageidaujama nauda veiklai, todėl ji atmesta.
Apsvarstytas ir kitas scenarijus – pavesti
nacionalinėms administravimo institucijoms visą susijusią IT veiklą, išskyrus
CCN/CSI tinklą ir su juo susijusias paslaugas. Pagal šį scenarijų kyla
labai didelė rizika, kad laipsniškai atsiras poreikių ir iniciatyvų steigti
labiau centralizuotas valdymo struktūras. Šio scenarijaus poveikis būtų panašus
į programų nutraukimo padarinius, dėl kurių kiltų pavojus muitinių ir mokesčių
administravimo institucijų veiksmingumui ir efektyvumui, sumažėtų muitų sąjungos,
o kartu ir prekybininkų vertinimo vienodumas, ir būtų sunkiau užkirsti kelią
sukčiavimui arba jį nustatyti. Atsižvelgiant į neigiamą poveikį rezultatams ir
veiksmingumui šis scenarijus taip pat atmestas.
(d)
Ar programoje numatytos bendros IT priemonės,
kuriomis būtų galima mažinti paramos gavėjų ir rangovų administracinę naštą?
Įgyvendinant programas „Muitinė 2013“ ir
„Fiscalis 2013“ dotacijų valdymo palengvinimo priemonėmis jau naudojamasi,
nes taikoma bendra veiklos ataskaitų priemonė (angl. Activity Reporting Tool,
ART).

5.2.2.
Pasiūlymo veiklos rezultatų
vertinimas

Programos veiksmingumas bus nustatomas taikant
vienodus veiklos, poveikio, rezultatų ir pajėgumo rodiklius, susijusius su
programos bendraisiais, konkrečiais bei veiklos tikslais ir siejant juos su
Komisijos valdymo planu. Išsamus poveikio, rezultatų ir pajėgumo rodiklių
sąrašas pateiktas atitinkamų programų poveikio vertinimuose. Komisija nustatė
kai kurių programos veiklos tikslų siekius, o kiti bus nustatyti imantis
dabartinių programų veiksmų. Visų veiklos tikslų siekius Komisija nustatys
prieš pradėdama įgyvendinti 2020 m. programą ir pateiks programos
komitetui patvirtinti pagal metinės darbo programos procedūrą.

5.2.3.
Ar programos pasiūlymas suderinamas su bendra
Komisijos politika?

Programa bus prisidedama prie strategijos
„Europa 2020“ tikslų įgyvendinimo, nes bus stiprinama bendroji rinka,
didinamas viešojo sektoriaus produktyvumas ir administravimo institucijose
skatinama techninė pažanga bei inovacijos, taip pat remiamas užimtumas. Ja bus
remiamos pavyzdinės iniciatyvos Europos skaitmeninė darbotvarkė[10], Inovacijų sąjunga[11], Naujų įgūdžių ir darbo
vietų kūrimo darbotvarkė[12]
ir Integruota globalizacijos eros pramonės politika[13]. Programa taip pat bus
remiamas Bendrosios rinkos aktas[14],
o atsižvelgiant į neseniai priimtą išsamią intelektinės nuosavybės teisių (INT)
strategiją[15],
šias teises užtikrinant pasienyje bus skatinamas augimas ir inovacijos.
Siekiant apsaugoti Sąjungos ir valstybių narių finansinius interesus programa
bus remiamas muitų, įvairių prekybos rinkliavų bei mokesčių rinkimas ir bendra
kova su sukčiavimu. Muitų sąjungos veikla vykdoma ES prekybos politika, todėl
programa bus padedama įgyvendinti dvišalius ir daugiašalius prekybos
susitarimus, rinkti muitus ir taikyti prekybos priemones (pvz., kilmės
taisykles), embargą bei kitus apribojimus, kaip numatyta ES prekybos
strategijoje[16].
Neseniai muitinėms buvo pavesta vykdyti aplinkos apsaugos funkciją (kuri, inter
alia, susijusi su neteisėtu atliekų eksportu, cheminėmis medžiagomis, ozoną
ardančiomis medžiagomis, neteisėta miško ruoša ir CITES konvencija).
Galiausiai, kaip matyti iš Vidaus saugumo strategijos[17] įgyvendinimo veiksmų plano ir
Stokholmo programos įgyvendinimo veiksmų plano[18],
muitinių veiksmais ir muitinių, policijos bei kitų teisėsaugos institucijų
bendradarbiavimu labai prisidedama prie ES vidaus saugumo.
2011/0341 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Europos
Sąjungos muitų ir mokesčių srities veiksmų programa (FISCUS) ir panaikinami
sprendimai Nr. 1482/2007/EB ir Nr. 624/2007/EB
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos
veikimo, ypač į jos 33 ir 114 straipsnius,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
įstatymo galią turinčio
teisės akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[19],
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)
daugiametėmis iki 2014 m. taikytomis muitų ir
mokesčių srities veiksmų programomis labai palengvintas ir sustiprintas
atitinkamai muitinių ir mokesčių institucijų bendradarbiavimas Sąjungoje. Todėl
reikėtų užtikrinti tų programų tęstinumą nustatant naują tos pačios srities
programą;
(2)
atsižvelgiant į iki 2014 m. taikytų programų
sąsajas ir dokumente Strategijos „Europa 2020“ biudžetas[20] nustatytą Komisijos
įsipareigojimą mažinti programų skaičių, muitų ir mokesčių srities
bendradarbiavimo programas reikėtų pakeisti viena programa. Be to, nustačius
vieną programą bus galima labiau paprastinti ir derinti išsaugant galimybę
imtis veiklos atskirose muitų ir mokesčių srityse;
(3)
programos veikla, t. y. Europos informacinėmis
sistemomis, bendrais muitinių ir mokesčių pareigūnų veiksmais ir bendro mokymo
iniciatyvomis tikimasi prisidėti prie pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo
strategijos „Europa 2020“[21]
įgyvendinimo. Pagal programą bus kuriama veiklos sistema, kuria bus siekiama
didinti muitinių ir mokesčių institucijų darbo veiksmingumą, įmonių
konkurencingumą, skatinti užimtumą ir padėti apsaugoti Sąjungos finansinius bei
ekonominius interesus, todėl bus aktyviai gerinamas muitų sąjungos ir vidaus
rinkos veikimas;
(4)
mokesčių sektoriui skirtą programos dalį reikėtų
suderinti su esamais ir būsimais Sąjungos teisės aktais siekiant suteikti
galimybę remti galimus naujus Sąjungos mokesčius arba teisės aktus. Įgyvendinant šią programą mokesčiai turėtų apimti ne tik 2006 m.
lapkričio 28 d. Tarybos direktyvoje 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės
mokesčio bendros sistemos[22]
nurodytą PVM, 1992 m. spalio 19 d. Tarybos direktyvoje 92/83/EEB
dėl akcizų už alkoholį ir alkoholinius gėrimus struktūrų suderinimo[23] nurodytą akcizą už
alkoholį, 2011 m. birželio 21 d. Tarybos direktyvoje 2011/64/ES
dėl akcizų, taikomų apdorotam tabakui, struktūros ir tarifų[24] nurodytą akcizą už
tabako produktus, 2003 m. spalio 27 d. Tarybos direktyvoje 2003/96/EB,
pakeičiančioje Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių
struktūrą[25],
nurodytą akcizą už energetikos produktus ir elektros energiją, bet ir visus
kitus mokesčius, kuriems taikomi Sąjungos mokesčių teisės aktai, kaip nustatyta
2010 m. kovo 16 d. Tarybos direktyvoje 2010/24/ES dėl savitarpio
pagalbos vykdant reikalavimus, susijusius su mokesčiais, muitais ir kitomis
priemonėmis[26];
(5)
siekiant remti trečiųjų šalių prisijungimo ir
asociacijos procesą programoje įvykdžius tam tikras sąlygas leidžiama dalyvauti
stojančiosioms šalims, šalims kandidatėms, potencialioms kandidatėms ir šalims
partnerėms pagal Europos kaimynystės politiką[27]. Be to, atsižvelgiant į vis intensyvesnius
pasaulio ekonomikos tarpusavio ryšius, pravartu suteikti galimybę tam tikroje
veikloje dalyvauti ir išorės ekspertams, pvz., trečiųjų šalių pareigūnams,
tarptautinių organizacijų atstovams arba ekonominės veiklos vykdytojams;
(6)
atsižvelgiant į ateinančio dešimtmečio problemas ir
uždavinius, reikėtų pritaikyti iki 2014 m. taikytų programų tikslus. Šiuo
reglamentu nustatytoje programoje reikėtų skirti daug dėmesio tokioms svarbioms
sritims, kaip antai darnus Sąjungos teisės aktų įgyvendinimas, Sąjungos
finansinių ir ekonominių interesų apsauga, saugos, saugumo didinimas ir
muitinių bei mokesčių institucijų administracinių gebėjimų ugdymas. Tačiau
atsižvelgiant į nustatytų naujų uždavinių problemiškumą daugiau dėmesio reikėtų
skirti kovai su sukčiavimu, administracinės naštos mažinimui ir prekybos sąlygų
gerinimui;
(7)
įsitikinta, kad iki 2014 m. taikytų programų
priemonės buvo tinkamos, todėl jos išlaikytos. Tačiau atsižvelgiant į
struktūriškesnio operatyvaus bendradarbiavimo priemonių poreikį įtrauktos
tokios papildomos priemonės, kaip antai ekspertų grupės, sudarytos iš Sąjungos
ir nacionalinių ekspertų, kuriems pavesta kartu vykdyti užduotis konkrečiose
srityse. Be to, atsižvelgiant į naujausius pokyčius, tinkama numatyti galimybę
pagal programą imtis veiksmų, kuriais būtų padedama ugdyti administracinius
gebėjimus siekiant teikti konkrečią paramą toms šalims, kurioms jos reikia;
(8)
Europos informacinės sistemos yra labai svarbios
stiprinant Sąjungos muitų ir mokesčių sistemas, todėl jas reikėtų ir toliau
finansuoti pagal programą. Be to, turėtų būti įmanoma į programą įtraukti
naujas pagal Sąjungos teisės aktus nustatytas su muitais ir mokesčiais
susijusias informacines sistemas. Kad būtų galima didinti muitinių ir mokesčių
administravimo institucijų lankstumą ir veiksmingumą, šios naujos sistemos
turėtų būti pagrįstos bendro plėtojimo modeliais ir šiuolaikiška IT struktūra;
(9)
pagal programą rengiant bendro mokymo kursus
reikėtų ugdyti ir žmogiškųjų išteklių gebėjimus. Muitinių ir mokesčių pareigūnai
turi plėsti ir atnaujinti žinias bei įgūdžius, kad galėtų tenkinti Sąjungos
poreikius. Programa turėtų būti labai svarbi, nes didinant paramą muitinių ir
mokesčių institucijų pareigūnų bei ekonominės veiklos vykdytojų mokymui ja bus
galima veiksmingai ugdyti žmogiškųjų išteklių gebėjimus. Šiuo tikslu dabartinį
Sąjungos bendro mokymo metodą, kuris buvo daugiausia pagrįstas centrinės
e. mokymosi programos plėtra, reikėtų plėtoti toliau, kad būtų galima
parengti daugialypę Sąjungos paramos mokesčių srities mokymui programą;
(10)
siekiant suderinti programos trukmę su xxx Tarybos
reglamento (ES) Nr. xxx, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė
finansinė programa[28],
nustatytos daugiametės finansinės programos trukme, programą reikėtų
įgyvendinti septynerius metus;
(11)
reikėtų nustatyti viso programos laikotarpio
finansinį paketą, kuris būtų svarbiausias orientacinis dydis biudžeto valdymo
institucijai vykdant kasmetinę biudžetinę procedūrą, kaip apibrėžta 201Z m.
YY XX d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio
susitarimo dėl bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo
[17] punkte;
(12)
atsižvelgiant į Komunikate dėl biudžeto peržiūros[29] nustatytą Komisijos įsipareigojimą derinti ir paprastinti finansavimo
programas, ištekliais reikėtų dalytis su kitomis Sąjungos finansavimo
priemonėmis, jei numatyta programos veikla siekiama įvairioms finansavimo
priemonėms bendrų tikslų, bet atmetant dvigubo finansavimo galimybę. Siekiant remti muitų sąjungos veikimą, šios
programos veiksmais reikėtų užtikrinti darnų Sąjungos išteklių naudojimą;
(13)
finansiniam šio reglamento įgyvendinimui būtinos
priemonės priimamos pagal xxx Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. xxx/20xx
dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento ir xxx
Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. xxx/20xx, kuriuo nustatomos
išsamios xxx Tarybos reglamento Nr. xxx/20xx (EB, Euratomas) įgyvendinimo
taisyklės (nurodyti naują finansinį reglamentą ir įgyvendinimo aktą);
(14)
Sąjungos finansinius interesus reikėtų apsaugoti tinkamomis
priemonėmis per visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą
ir tyrimą, prarastų, netinkamai išmokėtų arba panaudotų lėšų atgavimą ir, jei
reikia, sankcijas;
(15)
siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento
įgyvendinimo sąlygas įgyvendinimo įgaliojimai suteikiami Komisijai. Šie įgaliojimai turėtų būti vykdomi pagal 2011 m.
vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011,
kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo
įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[30];
(16)
kadangi reikiamų veiksmų, t. y. nustatyti
daugiametę programą siekiant gerinti vidaus rinkos mokesčių sistemų veikimą ir
muitų sąjungos veikimą, tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, nes jos
negali veiksmingai bendradarbiauti ir vykdyti koordinavimo, būtino siekiant
įgyvendinti programą, ir kadangi dėl šios programos poveikio tų tikslų geriau
siekti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali priimti priemones laikydamasi ESS 5 straipsnyje
nustatyto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo
principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams
pasiekti;
(17)
įgyvendinti programą Komisijai turėtų padėti
programos FISCUS komitetas. Pagrindinės šio
komiteto kompetencijos sritys susijusios su metinėmis darbo programomis;
(18)
šiuo reglamentu reikėtų
pakeisti 2007 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos
sprendimą Nr. 1482/2007/EB, nustatantį Bendrijos programą mokesčių sistemų
veikimui vidaus rinkoje gerinti (Fiscalis 2013) ir panaikinantį
Sprendimą Nr. 225/2002/EB[31],
ir 2007 m. gegužės 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą
Nr. 624/2007/EB, nustatantį Bendrijos muitinių veiksmų programą
(Muitinė 2013)[32]. Todėl šiuos sprendimus reikėtų panaikinti,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I skyrius
Bendrosios nuostatos
1 straipsnis
Dalykas
1.
Siekiant gerinti muitų sistemų veikimą vidaus
rinkoje ir muitų sąjungos veikimą šiuo reglamentu nustatoma daugiametė veiksmų
programa FISCUS (toliau – programa).
2.
Programą sudaro muitų ir mokesčių sektoriams
skirtos dalys.
3.
Programa įgyvendinama nuo 2014 m. sausio 1 d.
iki 2020 m. gruodžio 31 d.
2 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų terminų
apibrėžtys:
a)      „muitinės arba mokesčių
institucijos“ – už muitų arba mokesčių taisyklių taikymą atsakingos
valdžios institucijos;
b)      „išorės ekspertai“ –
1)      vyriausybinių institucijų atstovai, taip
pat iš programoje nedalyvaujančių šalių, pagal 3 straipsnio 1 ir 2 dalis,
2)      ekonominės veiklos vykdytojai ir jų
organizacijos,
3)      tarptautinių ir kitų susijusių
organizacijų atstovai,
c)      „mokesčiai“ –
1)      Direktyvoje 2006/112/EB nurodytas
pridėtinės vertės mokestis,
2)      Direktyvoje 92/83/EEB nurodytas
akcizas už alkoholį,
3)      Direktyvoje 2011/64/ES nurodytas
akcizas už tabako produktus,
4)      Direktyvoje 2003/96/EB nurodyti
energetikos produktų ir elektros energijos mokesčiai,
5)      visi kiti mokesčiai, kuriems taikomas
Direktyvos 2010/24/ES 2 straipsnio 1 dalies a punktas.
3 straipsnis
Dalyvavimas programoje
1.
Programoje dalyvaujančios šalys – valstybės
narės ir 2 dalyje nurodytos šalys, jei įvykdytos 2 ir 3 dalyse
nurodytos sąlygos.
2.
Programoje gali dalyvauti bet kuri iš šių šalių:
a) stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir
potencialios kandidatės, kurioms taikoma pasirengimo narystei strategija, pagal
tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus, bendrąsias
nuostatas ir sąlygas, nustatytas atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose,
Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose;
b) šalys partnerės pagal Europos kaimynystės
politiką, jei jos yra pakankamai suderinusios atitinkamus savo teisės aktus ir
administracinius metodus su Sąjungos teisės aktais ir metodais; susijusios
šalys partnerės dalyvauja programoje pagal nuostatas, kurios kartu su šiomis
šalimis nustatomos sudarius bendruosius susitarimus dėl jų dalyvavimo Sąjungos
programose.
3.
Išorės ekspertai gali dalyvauti pagal programą
organizuojamoje veikloje, jei tai naudinga siekiant 4 ir 5 straipsniuose
nurodytų tikslų. Šie ekspertai pasirenkami atsižvelgiant į jų gebėjimus,
patirtį ir žinias, kurių reikia konkrečiai veiklai.
4 straipsnis
Bendrasis tikslas
Bendrasis programos tikslas – remti muitų
sąjungos veikimą ir stiprinti vidaus rinką gerinant mokesčių sistemų veikimą
bendradarbiaujant programoje dalyvaujančioms šalims, jų muitinių ir mokesčių
institucijoms, šių institucijų pareigūnams ir išorės ekspertams.
Šio tikslo įgyvendinimas
bus vertinamas, inter alia, pagal rodiklį, pagrįstą tuo, kaip
pasikeitė suinteresuotųjų programos subjektų požiūris į programos įnašą
gerinant muitų sąjungos veikimą ir stiprinant vidaus rinką.
5 straipsnis
Konkretūs tikslai
1.
Programa siekiama šių konkrečių tikslų:
a)      remti Sąjungos teisės aktų rengimą, darnų
taikymą ir veiksmingą įgyvendinimą muitų ir mokesčių srityse,
b)      prisidėti prie veiksmingo muitinių ir
mokesčių institucijų veikimo gerinant jų administracinius gebėjimus ir mažinant
administracinę naštą,
c)      užkirsti kelią sukčiavimui, mokesčių
slėpimui ir didinti konkurencingumą, saugą bei saugumą stiprinant
bendradarbiavimą su tarptautinėmis organizacijomis, kitomis vyriausybinėmis
institucijomis, trečiosiomis šalimis, ekonominės veiklos vykdytojais ir jų
organizacijomis,
d)      didinti Europos įmonių konkurencingumą
gerinant prekybos sąlygas ir mažinant atitikties sąnaudas,
e)      apsaugoti finansinius ir ekonominius
Europos Sąjungos ir jos valstybių narių interesus kovojant su sukčiavimu ir
mokesčių slėpimu,
f)       muitų sektoriuje – padėti muitinėms
apsaugoti Europos piliečius ir ekonomiką saugos ir saugumo požiūriu, taip pat
saugoti aplinką.
2.
Kiekvieno nurodyto konkretaus tikslo įgyvendinimas
vertinamas pagal rodiklį, pagrįstą suinteresuotųjų programos subjektų požiūriu
į programos įnašą įgyvendinant konkrečius tikslus.
II skyrius
Reikalavimus atitinkantys veiksmai
6 straipsnis
Reikalavimus atitinkantys veiksmai
Pagal programą 13 straipsnyje nurodytoje
metinėje darbo programoje nustatytomis sąlygomis teikiama finansinė parama šių
rūšių veiksmams:
a)      Bendro pobūdžio bendri operatyvaus
bendradarbiavimo ir koordinavimo veiksmai:
1)      seminarai ir praktiniai mokymai;
2)      valdymo grupės, kurioms pavesta valdyti
ir koordinuoti jų kompetencijai priklausančius veiksmus;
3)      projektų grupės, kurias sudaro ribotas
skaičius šalių ir kurios veikia tam tikrą laikotarpį siekdamos iš anksto
nustatyto tikslo ir tiksliai aprašyto rezultato;
4)      darbo vizitai, kuriuos rengia programoje
dalyvaujančios arba trečiosios šalys, siekdamos sudaryti sąlygas pareigūnams
įgyti praktinės darbo patirties ar žinių atitinkamai muitinės ir mokesčių
klausimais, arba jas praplėsti; jei darbo vizitus rengia trečiosios šalys,
programos reikalavimus atitinka tik kelionės ir pragyvenimo (apgyvendinimo ir
dienpinigių) išlaidos;
5)      ekspertų grupės – struktūrinio
bendradarbiavimo forma; jos yra nenuolatinės arba nuolatinės ir jose sutelkiama
praktinė patirtis siekiant atlikti užduotis konkrečiose srityse arba vykdyti
operatyvinę veiklą, prireikus naudojantis bendradarbiavimo internetu
paslaugomis, administracine pagalba ir infrastruktūra bei įranga;
6)      viešojo administravimo gebėjimų ugdymas
ir pagalbiniai veiksmai;
7)      tyrimai;
8)      ryšių projektai;
9)      visi kiti veiksmai, kuriais remiami 4 ir
5 straipsniuose nustatyti bendrasis ir konkretūs tikslai.
b)      Konkretūs bendri muitų sektoriaus
veiksmai, apimantys:
stebėseną, kurią vykdo iš Komisijos ir programoje dalyvaujančių šalių pareigūnų
sudarytos jungtinės grupės, siekdamos analizuoti muitinių praktiką, nustatyti
taisyklių įgyvendinimo sunkumus ir, jei reikia, teikti sąjungos taisyklių ir
darbo metodų pritaikymo pasiūlymus.
c)      Konkretūs bendri mokesčių sektoriaus
veiksmai, apimantys:
daugiašalę kontrolę, kurią rengia dvi arba daugiau programoje dalyvaujančių
šalių, įskaitant bent vieną valstybę narę, siekdamos atlikti koordinuotą vieno
arba kelių susijusių apmokestinamųjų asmenų mokestinės prievolės kontrolę.
d)      IT pajėgumų didinimas, t. y.
II priedo 4 punkte nurodytų šių sistemų Sąjungos komponentų
plėtojimas, techninė priežiūra, naudojimas ir kokybės kontrolė:
1)      Europos informacinės sistemos, nustatytos
II priedo 1, 2 ir 3 punktuose, ir
2)      naujos Europos informacinės sistemos,
nustatytos pagal Sąjungos teisės aktus.
e)      Žmogiškųjų išteklių gebėjimų ugdymas:
bendro mokymo veiksmai, kuriais remiamas reikiamų su muitais ir mokesčiais
susijusių profesinių gebėjimų ir žinių įgijimas.
7 straipsnis
Konkrečios bendrų veiksmų įgyvendinimo nuostatos
1.
Programoje dalyvaujančios šalys užtikrina, kad
dalyvauti bendruose veiksmuose būtų skiriami tinkamo profilio ir kvalifikacijos
pareigūnai.
2.
Programoje dalyvaujančios šalys imasi reikiamų
bendrų veiksmų įgyvendinimo priemonių, visų pirma savo muitinėse arba mokesčių
institucijose didindamos informuotumą apie tuos veiksmus ir užtikrindamos
optimalų pasiektų rezultatų naudojimą.
8 straipsnis
Konkrečios Europos informacinių sistemų
įgyvendinimo nuostatos
1.
Komisija ir programoje dalyvaujančios šalys
užtikrina II priedo 1, 2 ir 3 punktuose nurodytų Europos
informacinių sistemų plėtrą, naudojimą ir tinkamą techninę priežiūrą.
2.
Bendradarbiaudama su programoje dalyvaujančiomis
šalimis Komisija koordinuoja II priedo 1, 2 ir 3 punktuose
nurodytų sistemų ir infrastruktūros Sąjungos ir ne Sąjungos komponentų kūrimo
ir veikimo aspektus, būtinus siekiant užtikrinti šių komponentų tinkamumą
naudoti, tarpusavio ryšius ir nuolatinį tobulinimą.
9 straipsnis
Konkrečios bendro mokymo įgyvendinimo nuostatos
1.
Programoje dalyvaujančios šalys į savo nacionalines
mokymo programas įtraukia bendrai parengtą mokymo turinį, įskaitant
elektroninio mokymosi modulius, mokymo programas ir bendrai sutartus mokymo
standartus.
2.
Programoje dalyvaujančios šalys užtikrina savo pareigūnų
dalyvavimą pirminio ir tęstinio mokymo kursuose, kurie būtini siekiant įgyti
mokymo programose nustatytus bendruosius profesinius įgūdžius ir žinias.
3.
Programoje dalyvaujančios šalys pasirūpina kalbų
mokymu, kurio reikia, kad pareigūnų kalbų mokėjimo lygis būtų pakankamas, kad
jie galėtų dalyvauti programoje.
III skyrius
Finansinė programa
10 straipsnis
Finansinė programa
1.
Programos įgyvendinimo finansinio paketo dydis – 777 600 000 EUR
(dabartinėmis kainomis).
2.
Programos finansiniai asignavimai taip pat gali
apimti išlaidas, susijusias su parengiamąja, stebėsenos, kontrolės, audito ir
vertinimo veikla, kurios reikia valdant programą ir siekiant jos tikslų, pvz.,
tyrimais, ekspertų susitikimais, informavimo ir komunikacine veikla, įskaitant
bendrą informavimą apie Europos Sąjungos politikos prioritetus, jei jie susiję
su bendraisiais šio reglamento tikslais, išlaidas, susijusias su IT tinklais,
kuriuose daugiausia dėmesio skiriama informacijos tvarkymui ir keitimuisi ja,
taip pat visas kitas techninės ir administracinės pagalbos išlaidas, kurias
Komisija patiria valdydama programą.
11 straipsnis
Intervencijos rūšys
1.
Komisija įgyvendina programą pagal Finansinį
reglamentą.
2.
Sąjungos finansinė parama 6 straipsnyje
nurodytiems veiksmams yra:
a)      dotacijos;
b)      viešųjų pirkimų sutartys;
c)      3 straipsnio 3 dalyje nurodytų
išorės ekspertų patirtų sąnaudų kompensavimas.
3.
Dotacijoms taikoma 100 proc. tinkamų
finansuoti sąnaudų bendro finansavimo norma, jei tai kelionės ir apgyvendinimo,
renginių organizavimo ir dienpinigių sąnaudos. Ši norma taikoma visiems
reikalavimus atitinkantiems veiksmams, išskyrus ekspertų grupes. Šios
kategorijos reikalavimus atitinkantiems veiksmams taikytina bendro finansavimo
norma, jei šiems veiksmams reikia skirti dotacijas, bus nustatyta metinėse
darbo programose.
12 straipsnis
Sąjungos finansinių interesų apsauga
1.
Komisija imasi tinkamų priemonių, kuriomis
užtikrinama, kad įgyvendinant pagal šį reglamentą finansuojamus veiksmus ES
finansiniai interesai būtų apsaugomi taikant sukčiavimo, korupcijos ir bet
kokios kitos neteisėtos veikos prevencijos priemones, vykdant veiksmingus
patikrinimus ir išieškant netinkamai išmokėtas sumas, o nustačius
pažeidimus – taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas.
2.
Komisija arba jos atstovai ir Audito Rūmai įgalioti
remiantis dokumentais ir atliekant kontrolę bei patikrinimus vietoje atlikti
visų dotacijos gavėjų ir Sąjungos lėšų gavusių rangovų bei subrangovų auditą.
3.
Siekdama nustatyti, ar būta sukčiavimo, korupcijos
arba kitos Europos Sąjungos finansinius interesus veikiančios neteisėtos
veikos, susijusios su dotacijos susitarimu arba sprendimu dėl dotacijos skyrimo
arba sutartimi dėl Sąjungos finansavimo, atvejus Europos kovos su sukčiavimu
tarnyba (OLAF) gali 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamente
(Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir
inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus
nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų[33]
nustatytomis sąlygomis atlikti tiesiogiai arba netiesiogiai su tokiu
finansavimu susijusių ekonominės veiklos vykdytojų kontrolę ir patikrinimus
vietoje.
4.
Nepažeidžiant pirmesnių 1, 2 ir 3 dalių,
įgyvendinant šį reglamentą sudaromuose bendruosiuose
susitarimuose, Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose su
trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis, dotacijos susitarimuose
arba sprendimuose dėl dotacijos skyrimo arba sutartyse Komisija, Audito Rūmai
ir OLAF įgaliojami atlikti tokius auditus, kontrolę ir patikrinimus vietoje.
IV skyrius
Įgyvendinimo įgaliojimai
13 straipsnis
Darbo programa
1.
Komisija įgyvendina programą vykdydama kiekvienos
programos dalies metinę darbo programą, kurioje nurodyti programos prioritetai,
biudžeto paskirstymas ir veiksmams skiriamų dotacijų vertinimo kriterijai. Šie
įgyvendinimo aktai priimami pagal 14 straipsnio 2 dalyje nurodytą
nagrinėjimo procedūrą ir Finansinį reglamentą.
2.
Rengdama muitų sektoriaus metinę darbo programą
Komisija atsižvelgia į bendrą su muitų politika susijusį požiūrį; jis nuolat
pritaikomas prie naujų Komisijos ir valstybių narių partnerystės pokyčių Muitų
politikos grupėje, kurią sudaro Komisijos ir valstybių narių muitinių vadovai
arba jų atstovai.
Komisija reguliariai informuoja Muitų politikos
grupę apie programos muitų sektoriui skirtos dalies įgyvendinimo priemones.
14 straipsnis
Komiteto procedūra
1.
Komisijai padeda programos FISCUS komitetas.
Komitetas gali susirinkti dvejopos sudėties: vienos sudėties komitetas
nagrinėja programos muitų sektoriui skirtos dalies, o kitos sudėties
komitetas – mokesčių sektoriui skirtos dalies aspektus. Tai komitetas,
apibrėžtas Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2.
Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento
(ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
V skyrius
Stebėsena ir vertinimas
15 straipsnis
Programos veiksmų stebėsena
1.
Bendradarbiaudama su programoje dalyvaujančiomis
šalimis Komisija, stebėdama programą ir jos veiksmus, seka, kaip įgyvendinami
veiksmai.
2.
5 straipsnio 2 dalyje nurodyti
pagrindiniai veiklos rodikliai taikomi, be kita ko, programos rezultatams ir
poveikiui vertinti. Šie rezultatai ir poveikis vertinami lyginant su pradinėmis
iš anksto apibrėžtomis aplinkybėmis, atitinkančiomis padėtį iki programos
įgyvendinimo.
16 straipsnis
Vertinimas
1.
Komisija užtikrina programos laikotarpio vidurio ir
galutinį vertinimą daugiausia dėmesio skirdama susijusiems vertinimo
klausimams, kad jis būtų atliktas laiku ir jo rezultatus būtų galima panaudoti
sprendimų priėmimo procese. Rezultatai įtraukiami į sprendimus dėl galimo
tolesnių programų atnaujinimo, keitimo arba sustabdymo. Šiuos vertinimus
atlieka nepriklausomas išorės vertintojas.
2.
Ne vėliau kaip iki 2018 m. vidurio Komisija
parengia laikotarpio vidurio vertinimo ataskaitą apie pasiektus programos
veiksmų tikslus, išteklių naudojimo veiksmingumą ir papildomą programos naudą
Europai. Šioje ataskaitoje taip pat vertinamas paprastinimas, tolesnis tikslų
aktualumas ir programos įnašas įgyvendinant Sąjungos pažangaus, tvaraus ir
integracinio augimo prioritetus.
3.
Ne vėliau kaip iki 2021 m. pabaigos Komisija
parengia galutinę vertinimo ataskaitą apie programos ilgalaikį poveikį ir
rezultatų tvarumą.
4.
Programoje dalyvaujančios šalys Komisijos prašymu
teikia visus duomenis ir informaciją, kurių reikia rengiant Komisijos
laikotarpio vidurio ir galutinę vertinimo ataskaitas.
VI skyrius
Baigiamosios nuostatos
17 straipsnis
Panaikinimas
Sprendimai Nr. 1482/2007/EB ir Nr. 624/2007/EB
panaikinami nuo 2014 m. sausio 1 d.
Tačiau finansiniams įsipareigojimams,
susijusiems su veiksmais, vykdomais pagal šiuos sprendimus, šie sprendimai
toliau taikomi tol, kol minėti įsipareigojimai įvykdomi.
18 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną
nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai
taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
PRIEDAS
I.
Programos veiklos tikslai
Vieno arba kelių konkrečių 5 straipsnyje
nurodytų tikslų įgyvendinimo ir stebėsenos veiklos tikslai yra šie:
1.
Imtis veiksmų siekiant gerinti bendrą Sąjungos
muitų ir mokesčių teisės aktų supratimą ir įgyvendinimą;
2.
Remti ir palengvinti bendrą operatyvinę muitų ir
mokesčių srities veiklą;
3.
Plėtoti ir prižiūrėti Europos muitų ir mokesčių
informacines sistemas;
4.
Ugdyti muitų ir mokesčių pareigūnų bei išorės
ekspertų muitų ir mokesčių srities įgūdžius ir kompetenciją;
5.
Remti muitinių, mokesčių institucijų ir išorės
suinteresuotųjų subjektų elektroninio administravimo plėtrą;
6.
Imtis su muitais ir mokesčiais susijusių veiksmų
įtraukiant į juos trečiąsias šalis ir išorės ekspertus;
7.
Remti gerosios patirties nustatymą ir dalijimąsi
ja;
8.
Steigti ekspertų grupes siekiant kartu atlikti
konkrečias operatyvines užduotis.
II. Europos informacinės sistemos ir jų
Sąjungos komponentai
Nurodyti 6 straipsnio d dalyje.
1.
Bendros Europos informacinės sistemos yra šios:
a)      bendrasis ryšių
tinklas / bendroji sistemų sąsaja (angl. common communications
network/common systems interface, CCN/CSI), CCN mail3, CSI bridge,
http bridge, CCN LDAP ir susijusios priemonės, CCN saityno
portalas, CCN stebėsena;
b)      pagalbinės sistemos, ypač CCN taikomosios
programos sąrankos priemonė, automatizuoto tiekimo valdymo priemonė (angl. Tool
for Automated Supply Management, TASMAN), veiklos ataskaitų priemonė (angl.
Activity Reporting Tool, ART2), Mokesčių ir muitų sąjungos GD
elektroninio projektų valdymo internetu priemonė (angl. Taxud Electronic
Management of Project Online, TEMPO), paslaugų valdymo priemonė (angl. Service
Management Tool, SMT), vartotojų valdymo priemonė (angl. User Management
System, UM), sistema BPM, prieinamumo prietaisų skydelis ir AvDB, IT
paslaugų valdymo portalas, katalogų ir naudotojų prieigos valdymas;
c)      muitų ir mokesčių programos informacinė
ir ryšių erdvė (angl. Programme information and communication space, PICS).
2.
Muitų srities Europos informacinės sistemos yra
šios:
a)      muitais apmokestinamų prekių gabenimo
sistemos, ypač (Naujoji) kompiuterizuota tranzito sistema (N)CTS), Rusijos NCTS
TIR, eksporto kontrolės sistema (ECS) ir importo kontrolės sistema (ICS);
pagalbinės šių sistemų taikomosios programos arba komponentai yra šie: duomenų
mainų su trečiosiomis šalimis sistema (SPEED bridge), SPEED
Edifact Converter Node (SPEED-ECN), standartinė SPEED testavimo taikomoji
programa (angl. Standard SPEED Test Application, SSTA), standartinė
tranzito testavimo taikomoji programa (angl. Standard Transit Test
Application, STTA), tranzito testavimo taikomoji programa (angl. Transit
Test Application, TTA), centrinė paslaugų ir bazinių duomenų sistema (angl.
Central Services/Reference Data, CSRD), centrinė paslaugų ir valdymo
informacijos sistema (angl. Central Services/Management Information System, CS/MIS);
b)      Bendrijos rizikos valdymo sistema (CRMS),
apimanti rizikos informacijos formas (RIF) ir bendrų profilių CPCA funkcines
sritis;
c)      ekonominės veiklos vykdytojų sistema
(EOS), apimanti ekonominės veiklos vykdytojų registravimo ir identifikavimo
(EORI), įgaliotųjų ekonominių operacijų vykdytojų (AEO), reguliarių vežimo
paslaugų (RSS) ir abipusio pripažinimo susitarimų su šalimis partnerėmis
funkcines sritis; Generic Web Service yra pagalbinis šios
sistemos komponentas;
d)      tarifo sistema (TARIC3), kuri yra bazinių
duomenų sistema, naudojama kitose taikomosiose programose, pvz., kvotų valdymo
sistemoje (QUOTA2), stebėjimo valdymo ir stebėsenos sistemoje (SURV2), Europos
privalomosios tarifinės informacijos sistemoje (EBTI3), Europos cheminių
medžiagų muitų registre (ECICS2); Kombinuotosios nomenklatūros (KN) ir
sustabdymo (Suspensions) taikomosiomis programomis valdoma teisinė
informacija, tiesiogiai susijusi su tarifo sistema;
e)      kontrolės taikomosios programos, visų
pirma prekių pavyzdžių valdymo sistema (angl. Specimen Management System,
SMS) ir perdirbimo procedūrų informacinė sistema (angl. Information System
for Processing Procedures, ISPP);
f)       kovos su klastojimu ir piratavimu
sistema (angl. anti-COunterfeit and anti-PIracy System, COPIS);
g)      duomenų platinimo sistema (angl. Data
Dissemination System, DDS2), kuria valdoma visa informacija, su kuria
visuomenė gali susipažinti internetu;
h)      kovos su sukčiavimu informacinė sistema
(angl. Anti-Fraud Information System, AFIS).
3.
Mokesčių srities Europos informacinės sistemos yra
šios:
a)      su PVM susijusios sistemos, visų pirma
PVM informacijos mainų sistema (VIES) ir VAT refund, įskaitant
pirminę taikomąją VIES programą, VIES stebėsenos priemonę, mokesčių statistikos
sistemą, VIES-on-the-web, VIES-on-the-web sąrankos priemonę, VIES
ir VAT refund testavimo priemones, PVM skaičių algoritmus, PVM
elektroninių formų mainus, VAT on e-Services (VoeS); VoeS
testavimo priemonę, VAT eforms testavimo priemonę;
b)      su išieškojimu susijusios sistemos, visų
pirma reikalavimų išieškojimo elektroninės formos, suvienodinto dokumento,
kuriuo leidžiama vykdyti reikalavimą (angl. Uniform Instrument Permitting
Enforcement, UIPE), elektroninės formos ir suvienodinta pranešimo forma
(angl. Uniform Notification Form, UNF);
c)      su tiesioginiu apmokestinimu susijusios
sistemos, visų pirma santaupų apmokestinimo sistema, santaupų apmokestinimo
testavimo priemonė, tiesioginio apmokestinimo elektroninės formos, mokesčių
identifikacinių numerių sistema TIN-on-the-web, mainai, susiję su
Direktyvos 2011/16/ES 8 straipsniu, ir susijusios testavimo
priemonės;
d)      kitos su apmokestinimu susijusios
sistemos, visų pirma Europos mokesčių duomenų bazė (TEDB), OECD šalių CCN/Mail;
e)      akcizo sistemos, ypač akcizo duomenų
mainų sistema (angl. System for Exchange of Excise Data, SEED), akcizais
apmokestinamų prekių gabenimo ir kontrolės sistema (angl. Excise Movement
and Control System, EMCS), judėjimo tikrinimo sistemos (angl. Movement
Verification System, MVS) elektroninės formos, testavimo taikomoji programa
(TA);
f)       kitos centrinės sistemos, ypač valstybių
narių ryšių ir informacinė taikomoji programa (angl. Member States
Communication and Information Application, MSCIA), savitarnos
testavimo sistema (angl. Self-Service Testing System, SSTS), su
apmokestinimu susijusi statistikos sistema, centrinė taikomoji saityno formų
programa, centrinė akcizo paslaugų ir valdymo informacinė sistema (angl. Central
Services / Management Information System for Excise, CS/MISE).
4.
Europos informacinių sistemų Sąjungos komponentai
yra šie:
a)       IT ištekliai, pvz., aparatinė įranga,
programinė įranga ir sistemos tinklo ryšiai, įskaitant susijusią duomenų
infrastruktūrą;
b)      IT paslaugos, kurių reikia remiant
sistemų plėtrą, techninę priežiūrą ir veikimo gerinimą;
c)       visi kiti elementai, kuriuos dėl
veiksmingumo, saugumo ir racionalizavimo Komisija nustatė kaip bendrus
programoje dalyvaujančioms šalims.
FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO
PAŽYMA

1.
PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA

              1.1.    Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
              1.2.    Atitinkama
(-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGBS sistemoje
              1.3.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pobūdis
              1.4.    Tikslas
(-ai)
              1.5.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pagrindas
              1.6.    Trukmė
ir finansinis poveikis
              1.7.    Numatomas
(-i)
valdymo metodas (-ai)

2.
VALDYMO PRIEMONĖS

              2.1.    Priežiūros
ir atskaitomybės taisyklės
              2.2.    Valdymo
ir kontrolės sistema
              2.3.    Sukčiavimo
ir pažeidimų prevencijos priemonės

3.
NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS

              3.1.    Atitinkama
(-os)
daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų
eilutė (-ės)
              3.2.    Numatomas
poveikis išlaidoms
              3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė
              3.2.2. Numatomas
poveikis veiklos asignavimams
              3.2.3. Numatomas
poveikis administracinio pobūdžio asignavimams
              3.2.4. Suderinamumas
su dabartine daugiamete finansine programa
              3.2.5. Trečiųjų
šalių finansinis įnašas
              3.3.    Numatomas
poveikis įplaukoms
FINANSINĖ
TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA

1.
PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA
1.1.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas

Pasiūlymas
dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m.
Europos Sąjungos muitų ir mokesčių srities veiksmų programa (FISCUS) ir
panaikinami sprendimai Nr. 1482/2007/EB ir Nr. 624/2007/EB

1.2.
Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys)
VGV / VGBS sistemoje[34]

1404.
Muitų politika
1405.
Mokesčių politika

1.3.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis

¨ Pasiūlymas (iniciatyva)
susijęs (-usi) su nauja priemone
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus
bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus[35]
X Pasiūlymas (iniciatyva)
susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę

1.4.
Tikslai
1.4.1.
Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai)
tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva)

Siūloma programa FISCUS
bus prisidedama prie pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos
„Europa 2020“[36]
įgyvendinimo 1) gerinant bendrosios rinkos veikimą, 2) sukuriant sistemą, kuria
būtų remiama viešojo sektoriaus našumo didinimo veikla ir 3) skatinant techninę
pažangą ir inovacijas nacionalinėse ir Europos muitinėse ir mokesčių
administravimo institucijose.
Mokesčių dalis
Šia programa pirmiausia
bus remiama pavyzdinės iniciatyvos Europos skaitmeninė darbotvarkė[37], Inovacijų sąjunga[38] ir Integruota
globalizacijos eros pramonės politika[39].
Nacionalinėms mokesčių administravimo institucijoms bus padedama tapti
visavertėmis elektroninėmis mokesčių administravimo institucijomis, o pažangiau
įgyvendinant Sąjungos mokesčių teisės aktus bus mažinama ir mokesčių mokėtojų
administracinė našta.
Programa taip pat bus
remiamas Bendrosios rinkos aktas[40],
ypač kai kurios pagrindinės mokesčių politikos sritys, į kurias atkreiptas
dėmesys šiame teisės akte, ir su mokesčių mokėtojų naštos mažinimu susijusios
sritys. Būsimomis politikos iniciatyvomis, kurios bus remiamos ir kurias bus
padedama įgyvendinti pagal programą, pvz., pasiūlyta Energijos mokesčių
direktyva, naująja PVM strategija, įmonėms skirta bendra konsoliduotąja pelno
mokesčio baze ir piliečių tarpvalstybinių mokesčių kliūčių šalinimo
iniciatyvomis, bus labai prisidedama siekiant Bendrosios rinkos akto tikslų.
Muitų dalis
Muitų sąjunga yra labai
svarbi vidaus rinkai. Prekių vidaus rinkoje be sienų reikia, kad iš
trečiųjų šalių kilusias prekes būtų leidžiama pateikti rinkai arba išleisti į
apyvartą tik įsitikinus, kad jos atitinka formalumus ir kitus reikalavimus;
tada jos gali laisvai judėti ES teritorijoje. Muitinės remia sąžiningų,
konkurencingų vidaus rinkos sąlygų sudarymą vienodai taikant bendras taisykles
ir teisės aktus. Jos remia augimą ir inovacijas vidaus rinkoje, pvz., pasienyje
užtikrindamos intelektinės nuosavybės teises (INT) (taip pat žr. Europos
kovos su prekių klastojimu ir piratavimu veiksmų planą[41] ir neseniai Komisijos
priimtą naują bendrosios rinkos INT strategiją). Iš neseniai vykusių
viešų konsultacijų[42]
dėl bendrosios rinkos ateities atsiliepimų matyti, kad pramonės asociacijos
labai daug tikisi iš tolesnių ES kovos su prekių klastojimu ir piratavimu
veiksmų. Statistiniais muitinių intelektinės nuosavybės teisių srities veiklos
duomenimis patvirtinta, kad muitinės atlieka labai svarbų vaidmenį veiksmingai
užtikrinant INT[43].
Be to, programa bus remiamos labai įvairios muitų sąjungos politikos priemonės.
Pvz., renkant muitus ir įvairias prekybos rinkliavas bei mokesčius ir bendrai
kovojant su sukčiavimu bus apsaugomi ES ir valstybių narių finansiniai
interesai. 2010 m. maždaug 12,3 proc. (15,7 mlrd. EUR)
ES biudžeto sudarė tradiciniai nuosavi ištekliai[44]. Muitų sąjunga vykdo ES prekybos
politikos veiklą – įgyvendina dvišalius ir daugiašalius prekybos
susitarimus, renka muitus ir taiko prekybos priemones (pvz., kilmės taisykles),
embargą ir kitus apribojimus. 2010 lapkričio mėn. paskelbtame
konsultacijoms skirtame dokumente Prekyba, augimas ir tarptautinė arena.
Prekybos politika – svarbiausia ES 2020 m. strategijos sudėtinė dalis[45] atkreiptas dėmesys į
tarptautinio muitinių bendradarbiavimo darbotvarkę įgyvendinant dvišalius
susitarimus ir Pasaulio muitinių organizacijoje. Jame pabrėžiama, kad
veiksmingomis muitinių procedūromis mažinamos prekiautojams sumažėja atitikties
sąnaudos, sudaromos geresnės sąlygos teisėtai prekybai ir tampa lengviau
užkirsti kelią didėjančiam pavojui, susijusiam su saugumu, sauga ir
intelektinės nuosavybės teisėmis.
Muitų sąjungos vaidmuo
didinant ES vidaus saugumą vis svarbesnis ir, kaip matyti iš Vidaus
saugumo strategijos[46]
įgyvendinimo veiksmų plano ir Stokholmo programos įgyvendinimo veiksmų plano[47], jo svarba toliau didės. Be
to, muitų srities veiksmais ir muitinių, policijos ir kitų teisėsaugos
institucijų bendradarbiavimu padedama siekti visuotinių saugumo tikslų, pvz.,
kovoti su pinigų plovimu, organizuotu tarpvalstybiniu nusikalstamumu ir
terorizmu.

1.4.2.
Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama
VGV / VGBS veikla

Konkretūs tikslai ir atitinkama VGV / VGBS veikla
Atitinkama
VGBS veikla yra muitų politika (1404) ir mokesčių politika (1405). Konkretūs
programos tikslai yra šie:
1)      remti Sąjungos teisės aktų rengimą, darnų
taikymą ir veiksmingą įgyvendinimą muitų ir mokesčių srityse;
2)      prisidėti prie veiksmingo muitinių ir
mokesčių institucijų veikimo gerinant jų administracinius gebėjimus ir mažinant
administracinę naštą;
3)      užkirsti kelią sukčiavimui, mokesčių
slėpimui ir didinti konkurencingumą, saugą bei saugumą stiprinant
bendradarbiavimą su tarptautinėmis organizacijomis, kitomis vyriausybinėmis
institucijomis, trečiosiomis šalimis, ekonominės veiklos vykdytojais ir jų
organizacijomis;
4)      didinti Europos įmonių konkurencingumą
sudarant geresnes sąlygas prekybai ir mažinant atitikties sąnaudas;
5)      apsaugoti finansinius ir ekonominius
Europos Sąjungos ir jos valstybių narių interesus kovojant su sukčiavimu ir
mokesčių slėpimu;
6)      padėti muitinėms apsaugoti Europos
piliečius ir ekonomiką saugos ir saugumo požiūriu, taip pat saugoti aplinką.

1.4.3.
Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis

Nurodyti poveikį, kurį
pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams gavėjams (tikslinėms
grupėms).
Muitų
požiūriu, perduodamos savo įgaliojimus Europos Sąjungai – muitų sąjunga
priklauso išimtinei ES kompetencijai – valstybės narės ipso facto
sutarė, kad muitų srities veiksmų geriau imtis ES lygmeniu. Vis
dėlto vien ES teisine sistema neužtikrinamas tinkamas muitų sąjungos veikimas.
Siekiant užtikrinti, kad ES muitų teisės aktai būtų taikomi vienodai ir
darniai, kad nesiskirtų prekybininkų vertinimas, sukčiavimo prevencija ir
teisiniai įsipareigojimai, reikia imtis programoje „Muitinė“ numatytų papildomų
paramos priemonių.
Be
to, daug muitų srities veiksmų yra tarpvalstybiniai, jie apima ir veikia visas 27 valstybes
nares, todėl pavienės valstybės narės negali jų įgyvendinti veiksmingai ir
efektyviai. Siekiant remti europinio masto muitinių darbą, išvengti vidaus
rinkos iškraipymų ir padėti veiksmingai apsaugoti ES sienas reikia imtis
veiksmų ES lygmeniu.
Muitų
sąjungos finansavimas pagrįstas solidarumo ir atsakomybės pasidalijimo
principais. Jei reikia veiksmingų priemonių, bet tam tikros valstybės narės jų
negali užtikrinti, nukenčia visa sąjunga. ES intervencijos reikia siekiant
išsaugoti ES viešąsias gėrybes, kai ES poreikio (pvz., užtikrinti
saugumą) tam tikros valstybės narės negali tinkamai patenkinti. Tokiais
atvejais imantis ES veiksmų bendrai finansuojamas techninių pajėgumų
didinimas, kad nepaisant riboto tam tikrų valstybių narių pajėgumo būtų galima
užtikrinti reikiamą veiksmingą kontrolę.
Siūloma
programa siekiama gerinti mokesčių administravimo institucijų bendradarbiavimą,
teikti šio bendradarbiavimo gerinimo mechanizmus, priemones ir reikiamą
finansavimą šiems tikslams siekti. Todėl Komisijai įgyvendinus šią programą
nebus dar labiau suderintos nacionalinės mokesčių sistemos, bet bus galima
mažinti neigiamą 27 mokesčių sistemų taikymo poveikį, pvz., sukčiavimą,
konkurencijos iškraipymus, administravimo institucijų ir įmonių administracinę
naštą, mažiausių mokesčių paiešką ir pan. Todėl siūloma priemonė yra aiški
vidaus rinkos paramos priemonė, nes ją taikant bus galima gerinti įvairių
mokesčių sistemų veikimą vidaus rinkoje.
Nors
už nacionalinių mokesčių sistemų valdymą atsako valstybės narės, iš pasiūlymo
poveikio vertinime nustatytų problemų aiškiai matyti, kad reikia intensyvesnio
nei dabar administracinio mokesčių institucijų bendradarbiavimo.
Bendradarbiaudamos ES lygmeniu mokesčių institucijos gali plėtoti sąveiką,
išvengti dubliavimo ir dalytis gerąja patirtimi visose su mokesčiais
susijusiose, pvz., verslo inžinerijos, IT, tarptautinio bendradarbiavimo ir
kitose srityse. Įsitikinta, kad pagal dabartinę programą „Fiscalis 2013“
teikta parama mokesčių srities bendradarbiavimui buvo naudinga ir ši patirtis
bus labai vertinga įveikiant būsimus sunkumus, ypač susijusius su pasenusia
technologine struktūra, vykdant konkrečias užduotis patiriamais operatyvinio
lygmens bendradarbiavimo sunkumais, nevienodomis finansinėmis mokesčių
institucijų veiklos paramos priemonėmis ir sunkumais užmegzti struktūrinį
bendradarbiavimą su pagrindiniais suinteresuotaisiais mokesčių institucijų
subjektais.

1.4.4.
Rezultatų ir poveikio rodikliai

Nurodyti pasiūlymo
(iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.
Siekiant
įsitikinti, kad programos įgyvendinimo taisyklės ir procedūros taikomos
tinkamai, ir patikrinti, ar įgyvendinant programą pasiekiami nustatyti tikslai,
bus vykdoma programos stebėsenos veikla. Bus taikoma stebėsenos sistema,
įskaitant intervencijos logiką, išsamų rodiklių rinkinį, vertinimo metodus,
duomenų rinkimo planą, aiškų struktūrinį ataskaitų teikimo ir stebėsenos
procesą ir laikotarpio vidurio bei galutinį vertinimus.
Programos
veiksmingumas bus vertinamas pagal vienodus, su programos bendraisiais,
konkrečiais ir veiklos tikslais susijusius veiksmingumo, poveikio, rezultatų ir
pajėgumo rodiklius, juos susiejant su Komisijos valdymo planu. Išsamus
poveikio, rezultatų ir pajėgumo rodiklių sąrašas pateiktas atitinkamų programų
poveikio vertinimuose. TAXUD GD nustatė kai kurių programos veiklos
uždavinių tikslus. Tačiau kai kurių uždavinių tikslų nustatyti kol kas
neįmanoma – juos TAXUD GD nustatys prieš pradėdamas įgyvendinti 2020 m.
programą ir pagal metinės darbo programos procedūrą pateiks patvirtinti
programos komitetui.
Bendrojo tikslo įgyvendinimas bus vertinamas
atsižvelgiant į visų susijusių suinteresuotųjų programos subjektų požiūrio į
programos įnašą remiant muitų sąjungos veikimą ir stiprinant vidaus rinką
gerinant mokesčių sistemų veikimą raidą; šio uždavinio tikslas –
suinteresuotųjų subjektų požiūrio į programos įnašą siekiant šio tikslo
stabilizavimasis arba gerėjimas.
Konkrečių tikslų vertinimo rodikliai nurodyti
pasiūlymo 5 straipsnio 2 dalyje.

1.5.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas
1.5.1.
Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai

Kaip
aprašyta 1.4.1 skyriuje, šiuo pasiūlymu prisidedama prie strategijos
„Europa 2020“ ir įvairių kitų Sąjungos teisės aktų įgyvendinimo.

1.5.2.
Papildoma ES dalyvavimo nauda

Kaip
išsamiai aprašyta aiškinamojo memorandumo 3.2 skirsnyje, naudingiau imtis
ne 27 valstybių narių, bet Sąjungos lygmens veiksmų.

1.5.3.
Panašios patirties išvados

Ekonominiu
požiūriu daug veiksmingiau imtis ES lygmens veiksmų. Muitų ir mokesčių srities
bendradarbiavimo pagrindas – labai gerai apsaugotas specialus ryšių
tinklas, veikiantis nuo praėjusio šimtmečio paskutinio dešimtmečio pradžios,
kai buvo pradėtos įgyvendinti pirmosios muitų ir mokesčių srities
bendradarbiavimo programos. Jame nacionalinės muitinės ir mokesčių
administravimo institucijos sujungiamos maždaug 5 000 taškų. Šiuo
bendru IT tinklu užtikrinama, kad norint keistis bet kokia informacija
kiekvienai nacionalinei administravimo institucijai prie šios bendros
infrastruktūros reikėtų prisijungti tik vieną kartą. Jei tokios infrastruktūros
nebūtų, valstybės narės prie kiekvienos iš kitų valstybių narių nacionalinių
sistemų turėtų jungtis 26 kartus.
Taip
pat labai svarbi programos veikla, kuria suburiami atitinkamai muitų ir
mokesčių srities pareigūnai, kad jie galėtų dalytis geriausia patirtimi,
mokytis vieni iš kitų, analizuoti problemas arba, pvz., rengti vadovus. Jei
valstybėms narėms reikėtų mokytis vienoms iš kitų organizuojant savo veiklą ne
pagal programą, kiekviena iš jų turėtų rengti savo priemones ir darbo metodus.
Nebūtų sąveikos ir bendra veikla nebūtų įgyvendinama sistemingai 27 valstybių
narių lygmeniu. Daug veiksmingiau, kad teikiant programos paramą Komisija
veiktų kaip programoje dalyvaujančių šalių veiklos tarpininkė.
Kita
svarbi papildoma nauda yra nemateriali. Programa skatinamas bendras interesas,
abipusis pasitikėjimas, valstybių narių muitų ir mokesčių srities bendradarbiavimas
tarpusavyje ir su Komisija.

1.5.4.
Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis
atitinkamomis priemonėmis

Pagal
vieną iš parengtų muitų srities politikos scenarijų valstybių narių muitinėms
numatoma teikti finansinę paramą įrangai įsigyti ir techniniams pajėgumams
didinti. Užuot šiuo tikslu rengdamos finansavimo schemas pagal programą FISCUS,
valstybės narės gali kreiptis dėl paramos pagal kitas programas, įskaitant
regioninius struktūrinius fondus.
HOME GD
programų Nusikalstamumo prevencija ir kova su nusikalstamumu (ISEC) ir Terorizmo
ir kitos su saugumu susijusios rizikos prevencija, parengtis ir padarinių
valdymas (CIPS)[48]
laikotarpio vidurio vertinime teigiama, kad programų „Muitinė“ ir „Fiscalis“
valdymo modelis teikia daugiausia ISEC/CIPS valdymo gerinimo perspektyvų, nes
galima greitai ir lanksčiai atsižvelgti į veiklos vykdymo poreikius[49].
Transeuropinių
IT sistemų pagrindas yra CCN/CSI tinklas, kuriuo taip pat naudojasi OLAF
keisdamasi informacija apie pažeidimus ir sukčiavimą (ir ją saugodama). Šiuo
tikslu masto ekonomija naudinga abiem generaliniams direktoratams.

1.6.
Trukmė ir finansinis poveikis

X Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
ribota
–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2014 m. sausio 1 d. iki
2020 m. gruodžio 31 d.
–
¨  Finansinis poveikis 2014–2023 m. (2021–2023 m. – tik
mokėjimų asignavimams)
¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
neribota
–
Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo YYYY
iki YYYY,
–
vėliau – visavertis taikymas.

1.7.
Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[50]

X Komisijos vykdomas tiesioginis
centralizuotas valdymas
¨ Netiesioginis centralizuotas valdymas,
vykdymo užduotis perduodant:
¨         vykdomosioms įstaigoms
¨         Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[51]
¨         nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas
teikiančioms įstaigoms
¨         asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų vykdymą pagal
Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame
pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsnyje
¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis
¨ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis
¨ Jungtinis valdymas
kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)
Jei nurodomas daugiau
kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų
skiltyje.
Pastabos
/

2.
VALDYMO PRIEMONĖS
2.1.
Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės

Nurodyti dažnumą ir
sąlygas.
Siekiant
įsitikinti, kad programos įgyvendinimo taisyklės ir procedūros taikomos
tinkamai, bus vykdoma programos veiklos priežiūra (audito funkcija).
Pasiūlymai dėl bendrais veiksmais įgyvendinamos veiklos nuolat stebimi
naudojantis interneto duomenų baze – veiklos ataskaitų priemone (ART);
joje saugomi pasiūlymai ir informacija apie atitinkamą veiklą. Naudodamiesi ta
pačia priemone pagal programą skirtų dotacijų gavėjai, t. y. valstybių
narių muitinės ir (arba) mokesčių administravimo institucijos, gali internetu
pranešti apie išlaidas, finansuojamas naudojant dotaciją, skirtą dalyvauti bendrų
veiksmų veikloje. Naudodamosi veiklos ataskaitų priemone valstybės narės turės
kasmet išsiųsti Komisijai finansinę ataskaitą.
Pagal
viešąsias sutartis finansuojamai IT ir mokymo gebėjimų didinimo veiklai
taikomos standartinės atskaitomybės ir priežiūros taisyklės.
Programa
bus vertinama du kartus. Programos laikotarpio vidurio vertinimo
rezultatai bus pateikti iki 2018 m. vidurio, o galutinio vertinimo
rezultatai – 2021 m. pabaigoje. Valstybės narės kaip pagrindinės
programos paramos gavėjos labai prisidės prie duomenų rinkimo teikdamos
informaciją pavienėmis priemonėmis (daugiausia ART) arba informuodamos apie
platesnį programos poveikį (dalyvaudamos suvokimo vertinime arba teikdamos
ataskaitas).
Iki
šiol atliekant esamų programų vertinimą daugiausia dėmesio skirta
suinteresuotiesiems programos subjektams, t. y. muitinėms ir (arba)
mokesčių institucijoms ir jų ekspertams, kuriems skirta programa. Atsižvelgiant
į tai, kad su programos suinteresuotaisiais išorės subjektais (t. y.
ekonominės veiklos vykdytojais) taip pat svarbu konsultuotis dėl programos
poveikio jiems ir kiek jiems naudingas, pvz., geresnis muitinių ir (arba)
mokesčių administravimo institucijų bendradarbiavimas, šis netiesioginio
poveikio aspektas bus įtrauktas į būsimus programos vertinimus.

2.2.
Valdymo ir kontrolės sistema
2.2.1.
Nustatyta rizika

Įgyvendinant
programą gali kilti pavojų, susijusių su:
–
dotacijos susitarimo, pasirašyto su valstybių narių
ir šalių kandidačių konsorciumu, įgyvendinimu; manoma, kad rizika nedidelė, nes
paramos gavėjos yra programoje dalyvaujančių šalių viešojo administravimo
institucijos.
Įgyvendinant
pagal programą sudarytų viešųjų pirkimų sutartis, pvz., gali kilti tokių
pavojų:
–
valstybės narės deklaruoja pagal programą
nepatvirtintos veiklos išlaidas,
–
valstybės narės du kartus deklaruoja tas pačias
išlaidas,
–
nesilaikoma viešųjų pirkimų taisyklių,
–
apmokama sąskaita faktūra už nesamą rezultatą.

2.2.2.
Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai)

Pagrindiniai
taikomos kontrolės strategijos aspektai yra šie:
Susiję su viešosiomis sutartimis
Taikomos Finansiniame reglamente nustatytos viešųjų pirkimų kontrolės
procedūros. Visos su mokėjimu susijusios viešųjų
pirkimų sutartys sudaromos pagal nustatytą Komisijos tarnybų atliekamą
tikrinimo procedūrą, atsižvelgiant į sutartinius įsipareigojimus ir patikimą
finansų bei bendrąjį valdymą. Visose Komisijos ir paramos gavėjų sudaromose
sutartyse numatomos kovos su sukčiavimu priemonės (kontrolė, ataskaitos ir
pan.). Parengiamos išsamios techninės užduotys, sudarančios kiekvienos
konkrečios sutarties pagrindą. Patvirtinimo procesas vyksta griežtai taikant
TAXUD TEMPO metodiką: rezultatai peržiūrimi, prireikus iš dalies pakeičiami ir
galiausiai aiškiai patvirtinami (arba atmetami). Jei nėra patvirtinimo rašto,
sąskaitų faktūrų apmokėti negalima.
Techninis viešųjų pirkimų tikrinimas
TAXUD GD
vykdo rezultatų kontrolę ir prižiūri rangovų operacijas bei paslaugas. Jis taip
pat reguliariai rengia savo rangovų kokybės ir saugumo auditus. Atliekant
kokybės auditus tikrinama, ar tikrieji rangovų procesai atitinka jų kokybės
planuose apibrėžtas taisykles ir procedūras. Atliekant saugumo auditus
daugiausia dėmesio skiriama konkretiems procesams, procedūroms ir
organizacijai.
Susiję su dotacijomis
Programos
paramos gavėjų (valstybių narių ir šalių kandidačių muitinių) pasirašytoje
sutartyje dėl dotacijos apibrėžiamos veiklos, kuriai skiriama dotacija,
finansavimo sąlygos, įskaitant skyrių dėl kontrolės metodų. Visos programoje
dalyvaujančios administravimo institucijos įsipareigojo vykdyti Komisijos
išlaidų finansines ir administracines taisykles.
Veikla,
su kuria susijusį dalyvavimą dotacijos gavėjai gali finansuoti dotacijos
lėšomis, nustatoma duomenų bazėje (ART – veiklos ataskaitų priemonė).
Valstybės narės praneša apie savo išlaidas naudodamosi ta pačia duomenų baze, į
kurią, siekiant išvengti klaidų, integruoti keli kontrolės mechanizmai. Pvz.,
valstybės narės gali pranešti tik apie veiklos, kurioje jos buvo pakviestos
dalyvauti, išlaidas ir tik vieną kartą. Be šių į ataskaitų sistemą integruotų
kontrolės mechanizmų, TAXUD GD atsitiktine tvarka kontroliuoja dokumentus
ir atlieka patikrinimus vietoje. Taikant šią kontrolės strategiją galima
išlaikyti minimalią ir skirtam biudžetui bei tikėtinai rizikai proporcingą
dotacijų gavėjų administracinę naštą.
Be
minėtos kontrolės, TAXUD GD vykdo įprastą finansų kontrolę:
Įsipareigojimų ex ante tikrinimas
Visus
TAXUD GD įsipareigojimus tikrina Žmogiškųjų išteklių ir finansų skyriaus
vadovas. Todėl atliekamas visų įsipareigotų skirti sumų ex ante
patikrinimas. Šia procedūra užtikrinamas didelis sandorių teisėtumo ir
tvarkingumo patikimumas.
Mokėjimų ex ante tikrinimas
Kas
savaitę atsitiktine tvarka atrenkamas bent vienas mokėjimas (iš visų išlaidų
kategorijų) ir Žmogiškųjų išteklių ir finansų skyriaus vadovas atlieka jo ex ante
patikrinimą. Aprėptis nenustatyta, nes šio patikrinimo tikslas – tikrinti
mokėjimus atsitiktine tvarka siekiant patikrinti, ar visi mokėjimai parengti
pagal reikalavimus. Kiti mokėjimai kasdien tvarkomi laikantis galiojančių
taisyklių.
AOSD deklaracijos
Visi
perįgaliotieji leidimus suteikiantys pareigūnai (AOSD) pasirašo deklaracijas,
kuriomis patvirtinamos atitinkamų metų metinės veiklos ataskaitos. Šios
deklaracijos apima pagal programą vykdytas operacijas. AOSD pareiškia, kad su
biudžetu susijusios operacijos vykdytos laikantis patikimo finansų valdymo
principų, kad taikomomis valdymo ir kontrolės sistemomis deramai užtikrintas
sandorių teisėtumas ir tvarkingumas, kad tinkamai nustatyta su šiomis
operacijomis susijusi rizika, kad apie šią riziką pranešta ir imtasi jos
mažinimo veiksmų.
Nustatyta
kontrole TAXUD GD gali pakankamai įsitikinti išlaidų kokybe bei
tvarkingumu ir mažinti neatitikties riziką. Bendrų veiksmų vertinimas siekia
trečią nuodugnumo lygį[52],
o viešųjų pirkimų sutarčių vertinimas – ketvirtą[53]. Minėtomis kontrolės
strategijos priemonėmis beveik visiškai panaikinama galima rizika; jos taikomos
visiems paramos gavėjams. Taikant kitas tolesnio rizikos mažinimo priemones
atsirastų neproporcingai didelės sąnaudos, todėl papildomų priemonių nenumatyta.
TAXUD GD mano, kad esamos ir šios programos kontrolės požiūriu nesiskiria,
todėl 2020 m. programai taikys tą pačią kontrolės strategiją. Pirmiau
aprašytos kontrolės strategijos įgyvendinimo sąnaudos neviršija 2,60 proc.
biudžeto ir tikimasi, kad ši dalis išliks nepakitusi.
Manoma, kad programos kontrolės strategija yra veiksminga siekiant
panaikinti neatitikties riziką ir yra proporcinga susijusiai rizikai.

2.3.
Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės

Nurodyti dabartines
arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones.
Generalinis
direktoratas ne tik taikys visus teisės aktuose nustatytus kontrolės
mechanizmus, bet ir parengs su 2011 m. birželio 24 d. priimta nauja
Komisijos kovos su sukčiavimu strategija (CAFS) suderintą kovos su sukčiavimu
strategiją siekdamas, inter alia, užtikrinti, kad jo vidaus kovos
su sukčiavimu kontrolė būtų visiškai suderinta su CAFS ir kad taikant jo
sukčiavimo rizikos valdymo metodą būtų galima nustatyti rizikos sritis ir
tinkamas atsakomąsias priemones. Prireikus bus įsteigtos tinklų kūrimo grupės
ir tinkamos IT priemonės, skirtos su programa FISCUS susijusiems sukčiavimo
atvejams analizuoti.

3.
NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
3.1.
Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos
išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)

·      Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės
Daugiametės finansinės programos išlaidų
kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Aprašymas………………………...……….] || DA / NDA[54] || ELPA[55] šalių || šalių kandidačių[56] || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
·      Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės
Daugiametės finansinės
programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Išlaidų kategorija…………………………………..] || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 1 || 14 04 03 FISCUS (muitų sektorius)   || DA || NE || TAIP || NE || NE
 1 || 14 04 04 FISCUS (mokesčių sektorius) || DA || NE || TAIP || NE || NE
 1 || 14 01 04 05 FISCUS. Administracinio valdymo išlaidos || NDA || NE || NE || NE || NE

3.2.
Numatomas poveikis išlaidoms[57]
3.2.1.
Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė

Galimo naujų Europos IT sistemų, jei jų prireiktų
įgyvendinant finansinių sandorių mokesčio (FTT) pasiūlymą, diegimo sąnaudos į
programos FISCUS biudžetą neįtrauktos atsižvelgiant į ankstyvą FTT pasiūlymo
proceso etapą.
Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 1 || Tvarus ir integracinis augimas
 TAXUD GD ||   ||   || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || 2021–2023 metai || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai ||   ||
 14 0403 || Įsipareigojimai || (1) || 71,300 || 73,400 || 75,500 || 77,600 || 79,800 || 82,100 || 84,300 ||   || 544,000
 Mokėjimai || (2) || 14,260 || 46,765 || 62,390 || 67,740 || 69,650 || 71,625 || 73,645 || 137,925 || 544,000
 14 0404 || Įsipareigojimai || (1a) || 33,100 || 33,100 || 33,100 || 33,200 || 33,200 || 33,200 || 33,300 ||   || 232,200
 Mokėjimai || (2a) || 9,268 || 24,163 || 27,473 || 29,818 || 29,863 || 29,873 || 29,908 || 51,834 || 232,200
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[58] ||   ||
 14 010405 ||   || (3) || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 ||   || 1,400
 IŠ VISO asignavimų TAXUD GD || Įsipareigojimai || =1+1(a)+3 || 104,600 || 106,700 || 108,800 || 111,000 || 113,200 || 115,500 || 117,800 ||   || 777,600
 Mokėjimai || =2+2(a)+3 || 23,728 || 71,128 || 90,063 || 97,758 || 99,713 || 101,698 || 103,753 || 189,759 || 777,600
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 104,400 || 106,500 || 108,600 || 110,800 || 113,000 || 115,300 || 117,600 ||   || 776,200
 Mokėjimai || (5) || 23,528 || 70,928 || 89,863 || 97,558 || 99,513 || 101,498 || 103,553 || 189,759 || 776,200
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 ||   || 1,400
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 104,600 || 106,700 || 108,800 || 111,000 || 113,200 || 115,500 || 117,800 ||   || 777,600
 Mokėjimai || =5+ 6 || 23,728 || 71,128 || 90,063 || 97,758 || 99,713 || 101,698 || 103,753 || 189,759 || 777,600
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 5 || Administracinės išlaidos
Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || IŠ VISO
 TAXUD GD ||
  Žmogiškieji ištekliai || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 105,483
  Kitos administracinės išlaidos || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 4,270
 IŠ VISO TAXUD GD ||   || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753
   ||   ||   || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || 2021–2023 metai || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 120,279 || 122,379 || 124,479 || 126,679 || 128,879 || 131,179 || 133,479 ||   || 887,353
 Mokėjimai || 39,407 || 86,807 || 105,742 || 113,437 || 115,392 || 117,377 || 119,432 || 189,759 || 887,353
Numatomas
poveikis veiklos asignavimams
–
X  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos
asignavimai naudojami taip:
Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
 Nurodyti tikslus ir rezultatus   ò ||   ||   || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai ||  2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || IŠ VISO
 REZULTATAI
 Rezultato rūšis[59] || Vidutinės rezultato išladis || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų
 Bendrasis tikslas – stiprinti vidaus rinką tobulinant muitų sąjungos ir mokesčių sistemas bendradarbiaujant programoje dalyvaujančioms šalims, jų muitinėms ir mokesčių administravimo institucijoms, šių institucijų pareigūnams ir išorės ekspertams.
 Muitų sektorius ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IT pajėgumų didinimas || IT sutarčių skaičius ||   || Maždaug 30 || 57,000 ||   || 59,100 ||   || 61,200 ||   || 63,300 ||   || 65,500 ||   || 67,800 ||   || 70,000 ||   || 443,900
 Bendri veiksmai || Surengtų renginių skaičius ||   || Maždaug 450 || 11,500 ||   || 11,500 ||   || 11,500 ||   || 11,500 ||   || 11,500 ||   || 11,500 ||   || 11,500 ||   || 80,500
 Žmogiškųjų išteklių gebėjimų ugdymas || Mokymo kursų skaičius ||   || Reikės patvirtinti || 2,800 ||   || 2,800 ||   || 2,800 ||   || 2,800 ||   || 2,800 ||   || 2,800 ||   || 2,800 ||   || 19,600
 Tarpinė muitų sektoriaus suma ||   || 71,300 ||   || 73,400 ||   || 75,500 ||   || 77,600 ||   || 79,800 ||   || 82,100 ||   || 84,300 ||   || 544,000
 Mokesčių sektorius ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IT pajėgumų didinimas || IT sutarčių skaičius ||   || Maždaug 20 || 23,300 ||   || 23,300 ||   || 23,300 ||   || 23,300 ||   || 23,300 ||   || 23,300 ||   || 23,300 ||   || 163,100
 Bendri veiksmai || Surengtų renginių skaičius ||   || Maždaug 260 || 8,500 ||   || 8,500 ||   || 8,500 ||   || 8,500 ||   || 8,500 ||   || 8,500 ||   || 8,500 ||   || 59,500
 Žmogiškųjų išteklių gebėjimų ugdymas || Mokymo kursų skaičius ||   || Turės būti patvirtinta || 1,300 ||   || 1,300 ||   || 1,300 ||   || 1,400 ||   || 1.,400 ||   || 1,400 ||   || 1,500 ||   || 9,600
 Tarpinė mokesčių sektoriaus suma ||   || 33,100 ||   || 33,100 ||   || 33,100 ||   || 33,200 ||   || 33,200 ||   || 33,200 ||   || 33,300 ||   || 232,200
 IŠ VISO IŠLAIDŲ ||   ||   ||   || 104,400 ||   || 106,500 ||   || 108,600 ||   || 110,800 ||   || 113,000 ||   || 115,300 ||   || 117,600 ||   || 776,200

3.2.2.
Numatomas poveikis administracinio pobūdžio
asignavimams
3.2.2.1.
Suvestinė

–
X  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
administraciniai asignavimai naudojami taip:
Mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
   || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || IŠ VISO
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 105,483
 Kitos administracinės išlaidos || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 4,270
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[60] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m.
 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m.
 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m.
 IŠ VISO || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753

3.2.2.2.
 Numatomi žmogiškųjų išteklių
poreikiai

–
X  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji
ištekliai naudojami taip:
Sąmatą nurodyti sveikaisiais skaičiais (arba
ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu)
   || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai
  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai)
 14 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 97 || 97 || 97 || 97 || 97 || 97 || 97
 14 01 01 02 (Delegacijos) || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m.
 14 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m.
 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m.
  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE)[61]
 14 01 02 01 (CA, INT, TA, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26
 14 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m.
 14 01 04 05[62] || – būstinėje[63] || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m.
 – delegacijose || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m.
 14 01 05 02 (CA, INT, SNE – netiesioginiai moksliniai tyrimai) || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m.
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiesioginiai moksliniai tyrimai) || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m.
 Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m.
 IŠ VISO || 123 || 123 || 123 || 123 || 123 || 123 || 123
14 yra atitinkama politikos sritis arba
biudžeto antraštinė dalis.
Žmogiškųjų išteklių
poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei
valdyti ir (arba) perskirstytus GD, ir prireikus finansuojami iš papildomų
lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo
procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
Vykdytinų užduočių
aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Programos valdymo veikla siaurąja prasme[64] ir programos įgyvendinimo veikla, pvz., Europos IT sistemų tyrimai, plėtojimas, techninė priežiūra ir naudojimas
 Išorės personalas || Pagalba programos įgyvendinimo veiklai, pvz., Europos IT sistemų tyrimams, plėtojimui, techninei priežiūrai ir naudojimui

3.2.3.
Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine
programa

–
X  Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę
daugiametę finansinę programą.

3.2.4.
Trečiųjų šalių įnašai

–
Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyto bendro su
trečiosiomis šalimis finansavimo.
Numatomas poveikis įplaukoms
–
X  Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio
poveikio įplaukoms.
[1]               2011 m. birželio 29 d. COM(2011) 500 galutinis,
Strategijos „Europa 2020“ biudžetas.
[2]               2010 m. kovo 3 d. COM(2010) 2020 galutinis,
Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija.
[3]               2010 m. maždaug 12,3 proc.
(15,7 mlrd. EUR) ES biudžeto sudarė tradiciniai
nuosavi ištekliai. Biudžeto generalinis direktoratas, Teminė valstybių narių
muitinio tikrinimo strategijos ataskaita. Tradicinių nuosavų išteklių kontrolė,
p. 3.
[4]               Programos
„Fiscalis 2013“ laikotarpio vidurio vertinimas, http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/fiscalis2013_mid_term_report_en.pdf,
programos „Muitinė 2013“ laikotarpio vidurio vertinimas,
http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/customs2013_mid_term_report_en.pdf.
[5]               DELOITTE,
The future business architecture for the Customs Union and Cooperative Model
in the Taxation Area in Europe.
[6]               2011 m.
gegužės 3 d. 9-ojo programos „Fiscalis“ komiteto posėdžio protokolas;
2011 m. balandžio 11 d. 9-ojo programos „Muitinė“ komiteto posėdžio
protokolas.
[7]               Anksčiau jos vadintos transeuropinėmis IT sistemomis.
[8]               OL L 55, 2011 2 28, p. 13.
[9]               The Evaluation Partnership, programos „Muitinė 2013“ laikotarpio vidurio vertinimas,
p. 72–80;
RAMBOLL, Programos „Fiscalis 2013“ laikotarpio
vidurio vertinimas, 268–305 dalys.
[10]             COM(2010) 245 galutinis / 2, Europos
skaitmeninė darbotvarkė.
[11]             2010 m. spalio 6 d. COM(2010) 546,
Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Inovacijų sąjunga“.
[12]             2010 m. lapkričio 23 d. COM (2010) 682, Naujų
įgūdžių ir darbo vietų darbotvarkė.
[13]             COM(2010) 614, Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė
iniciatyva „Integruota pramonės politika“.
[14]             COM(2011) 0206 galutinis.
[15]             COM(2011) 287, Intelektinės nuosavybės teisių
bendroji rinka – Kūrybingumo ir naujovių skatinimas ekonomikos augimui,
kokybiškų darbo vietų kūrimui ir aukščiausios kokybės produktams ir paslaugoms
Europoje teikti.
[16]             COM(2010) 612. Prekyba, augimas ir tarptautinė
arena. Prekybos politika – svarbiausia ES 2020 m. strategijos
sudėtinė dalis.
[17]             COM(2010) 673 galutinis, Briuselis, 2010 11 22,
Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai ES vidaus saugumo
strategijos įgyvendinimas. Penki
žingsniai kuriant saugesnę Europą.
[18]             COM(2010) 171 galutinis, Briuselis, 2010 04 20,
Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę Europos piliečiams.
Stokholmo programos įgyvendinimo veiksmų planas.
[19]             OL C ..., ..., p. .
[20]             COM(2011) 500 galutinis, I dalis.
[21]             COM(2010) 2020.
[22]             OL L 347, 2006 12 11, p. 1.
[23]             OL L 316, 1992 10 31, p. 21.
[24]             OL L 176, 2011 7 5, p. 24.
[25]             OL L 283, 2003 10 31, p. 51.
[26]             OL L 84, 2010 3 31, p. 1.
[27]             COM(2004) 373.
[28]             Papildyti.
[29]             COM(2010) 700.
[30]             OL L 55, 2011 2 28,
p. 13.
[31]             OL L 330, 2007 12 15, p. 1.
[32]             OL L 154, 2007 6 14, p. 25.
[33]             OL L 292, 1996 11 15, p. 2.
[34]             VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGBS – veikla
grindžiamas biudžeto sudarymas.
[35]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies
a arba b punkte.
[36]             2010 m. kovo 3 d. COM(2010) 2020 galutinis,
Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija.
[37]             COM(2010) 245 galutinis/2, Europos skaitmeninė
darbotvarkė.
[38]             2010 m. spalio 6 d. COM(2010) 546, Strategijos
„Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Inovacijų sąjunga“.
[39]             COM(2010) 614, Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė
iniciatyva „Integruota pramonės politika“.
[40]             COM(2011) 0206 galutinis.
[41]             2008 m. priėmė Taryba (2008/C 253/01).
[42]             SEC(2011) 467 galutinis, 2011 2 13. Viešų
konsultacijų dėl komunikato Kuriamas Bendrosios rinkos aktas atsiliepimų
apžvalga.
[43]             http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/
statistics/statistics_2010.pdf.
[44]             Biudžeto generalinis direktoratas, Teminė valstybių
narių muitinio tikrinimo strategijos ataskaita. Tradicinių nuosavų išteklių kontrolė,
p. 3.
[45]             COM(2010) 612, Prekyba, augimas
ir tarptautinė arena, p. 12.
[46]             COM(2010) 673 galutinis, Briuselis, 2010 11 22,
Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai ES vidaus saugumo
strategijos įgyvendinimas. Penki žingsniai kuriant saugesnę Europą.
[47]             COM(2010) 171 galutinis, Briuselis, 2010 4 20,
Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Sukurti laisvės, saugumo
ir teisingumo erdvę Europos piliečiams. Stokholmo programos įgyvendinimo
veiksmų planas.
[48]             2005 m. balandžio 6 d. dokumente COM(2005) 124
nurodyta, kad pagal 2007–2013 m. finansinę programą numatyta skirti 745 mln.
EUR.
[49]             Economisti Associati, programų Nusikalstamumo
prevencija ir kova su nusikalstamumu ir Terorizmo ir kitos su saugumu
susijusios rizikos prevencija, parengtis ir padarinių valdymas vertinimas, 2010 m.
gruodžio 2 d., p. 89.
[50]             Išsamią informaciją apie valdymo būdus ir nuorodas į
Finansinį reglamentą galima rasti interneto svetainėje BudgWeb, http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[51]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje.
[52]             Trečias kontrolės nuodugnumo lygis – kontrolė
remiantis visiškai nepriklausoma patvirtinamąja informacija.
[53]             Ketvirtas kontrolės nuodugnumo lygis – kontrolė
remiantis atitinkamu proceso etapu esamais susijusiais dokumentais, įskaitant
galimybę su jais susipažinti.
[54]             DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA –
nediferencijuotieji asignavimai.
[55]             ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.
[56]             Šalių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų
potencialių šalių kandidačių.
[57]             Išlaidos nurodytos dabartinėmis kainomis.
[58]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES
programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės),
netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.
[59]             Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz.,
finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir kt.).
[60]             Techninė ir (arba) administracinė
pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[61]             CA – sutartininkas („Contract Agent“); INT – per
agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas
(„Jeune Expert en Délégation“); LA – vietinis darbuotojas („Local Agent“);
SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas (Seconded National Expert“).
[62]             Neviršijant
viršutinės ribos, nustatytos išorės personalui, finansuojamam iš veiklos
asignavimų (buvusių BA eilučių).
[63]             Būtina struktūriniams fondams, Europos žemės ūkio fondui
kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondui (EŽF).
[64]             Programos valdymo veiklos siaurąja prasme pareigybių
skaičius apribotas iki 18.