               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 10 14
            COM(2015) 501 final
            2015/0240(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Pasaulio prekybos organizacijos Prekybos paslaugomis taryboje siekiant palankesnio nei patekimo į rinką lengvatinio režimo, kurį, remdamasi mažiausiai išsivysčiusioms šalims taikomu paslaugų srities įsipareigojimų atidėjimu, Europos Sąjunga ketina vienašališkai suteikti mažiausiai išsivysčiusių šalių paslaugoms ir paslaugų teikėjams, patvirtinimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               Pasiūlymo pagrindas ir tikslai

               Siūlomas Tarybos sprendimas yra susijęs su PPO mažiausiai išsivysčiusioms šalims taikomu paslaugų srities įsipareigojimų atidėjimu. Taikydamos paslaugų srities įsipareigojimų atidėjimą
                  1
                PPO narės gali mažiausiai išsivysčiusioms šalims taikyti vienašales lengvatas paslaugoms; su priemonėmis, išskyrus nurodytąsias GATS XVI straipsnyje (Patekimas į rinką), susijusias taikomas lengvatas, apie kurias pranešta, turi priimti Prekybos paslaugomis taryba (PPT).

               2015 m. liepos 23 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma Sąjungos pozicija PPO Prekybos paslaugomis taryboje dėl mažiausiai išsivysčiusių šalių paslaugoms ir paslaugų teikėjams taikomų lengvatų, apie kurias pranešė kitos PPO narės, išskyrus nurodytąsias GATS XVI straipsnyje (Patekimas į rinką), priėmimo
                  2
               .

               Siūlomu Tarybos sprendimu nustatoma Europos Sąjungos pozicija PPT, kad ji galėtų siekti palankesnio nei patekimo į rinką lengvatinio režimo, kurį Europos Sąjunga ketina vienašališkai suteikti mažiausiai išsivysčiusių šalių paslaugoms ir paslaugų teikėjams, patvirtinimo.

               Režimas, numatomas suteikti mažiausiai išsivysčiusioms šalims, buvo parengtas vadovaujantis aukšto lygio PPT susitikime 2015 m. vasario 5 d. PPO narėms išdėstytu požiūriu ir 2015 m. liepos 30 d. PPO perduotu pranešimu apie ketinimą pranešti.

               Derėjimas su esamomis politikos nuostatomis šioje politikos srityje ir kitomis Sąjungos politikos sritimis

               2013 m. gruodžio 3–6 d. Balyje įvykusioje devintojoje PPO ministrų konferencijoje Europos Sąjunga prisijungė prie konsensuso priimti Sprendimą dėl mažiausiai išsivysčiusioms šalims taikomo paslaugų srities įsipareigojimų atidėjimo įgyvendinimo
                  3
               . ES yra pasiryžusi siekti, kad dešimtoji PPO ministrų konferencija, kuri vyks 2015 m. gruodžio mėn. Nairobyje, būtų sėkminga, ir ryžtingai tęsti Dohos vystymosi derybų raundo derybas bei įgyvendinti Balyje vykusiose derybose pasiektus susitarimus, įskaitant susijusius su mažiausiai išsivysčiusiomis šalimis. Siūlomas Tarybos sprendimas yra Balyje vykusiose derybose pasiektų susitarimų įgyvendinimo dalis.

               Remiant mažiausiai išsivysčiusių šalių ekonomikos vystymąsi lengvatomis, kurios turėtų būti suteiktos šiuo įsipareigojimų atidėjimu, bus prisidedama prie Sutarties tikslų – kad Sąjunga prisidėtų prie darnaus pasaulio prekybos plėtojimo, apibrėžtų ir vykdytų bendrą politiką, skatindama tvarų besivystančių šalių vystymąsi
                  4
                – įgyvendinimo.  Siūlomu pranešimu taip pat bus skatinama užbaigti Dohos vystymosi darbotvarkės derybas dėl paslaugų.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               Teisinis pagrindas

                  Teisinis siūlomo Tarybos sprendimo pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 91 straipsnis, 100 straipsnis ir 207 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               SESV 218 straipsnio 9 dalyje nustatyta, kad kai tarptautiniu susitarimu įsteigtame organe reikia priimti teisinę galią turintį sprendimą, Taryba, remdamasi Komisijos ar Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymu, priima sprendimą, kuriuo nustatoma pozicija, kuri turi būti priimta Sąjungos vardu šiam organui priimant šį teisės aktą. Nors pranešimas apie Sąjungos mažiausiai išsivysčiusioms šalims numatomas suteikti lengvatas teisinių pasekmių nesukuria, jame būtų platesnių nei patekimas į rinką įsipareigojimų, kuriems reikalingas PPT pritarimas, o tam reikalingas šis sprendimas pagal 218 straipsnio 9 dalį. Numatytos lengvatos susijusios su prievolėmis pagal Bendrąjį susitarimą dėl prekybos paslaugomis ir gali būti taikomos visiems paslaugų sektoriams, įskaitant transporto paslaugų sektorių. Todėl siūlomam sprendimui taikomi SESV 91 straipsnis, 100 straipsnis ir 207 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa.

               3.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Pasiūlymas neturi poveikio biudžetui.

               2015/0240 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Pasaulio prekybos organizacijos Prekybos paslaugomis taryboje siekiant palankesnio nei patekimo į rinką lengvatinio režimo, kurį, remdamasi mažiausiai išsivysčiusioms šalims taikomu paslaugų srities įsipareigojimų atidėjimu, Europos Sąjunga ketina vienašališkai suteikti mažiausiai išsivysčiusių šalių paslaugoms ir paslaugų teikėjams, patvirtinimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnį, 100 straipsnį ir 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Marakešo susitarimo, kuriuo įsteigiama Pasaulio prekybos organizacija (toliau – PPO), IX straipsnyje nustatytos leidimo atidėti įsipareigojimus, susijusius su to susitarimo 1A, 1B ar 1C prieduose nurodytais daugiašaliais prekybos susitarimais ir jų priedais, suteikimo procedūros;

               (2)kreiptasi dėl įsipareigojimų atidėjimo, pagal kurį PPO narės galėtų taikyti lengvatinį režimą mažiausiai išsivysčiusių šalių narių paslaugoms ir paslaugų teikėjams, netaikydamos to paties režimo visų kitų PPO narių panašioms paslaugoms ir paslaugų teikėjams, išimties tvarka nukrypdamos nuo Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis (GATS) II straipsnio 1 dalyje nustatytos prievolės. 2011 m. gruodžio 14 d. Sprendimu 2012/8/ES Taryba priėmė Sąjungos poziciją pritarti įsipareigojimų atidėjimui;

               (3)2011 m. gruodžio 17 d. PPO ministrų sprendimo, pagal kurį PPO narėms leista taikyti tokį lengvatinį režimą mažiausiai išsivysčiusių šalių narių paslaugoms ir paslaugų teikėjams 15 metų, 1 ir 2 punktuose nurodyta, kad i) pagal šį įsipareigojimų atidėjimą lengvatinį režimą taikančios narės Prekybos paslaugomis tarybai (PPT) turi pateikti pranešimą ir kad ii) lengvatinį režimą, susijusį su priemonių, išskyrus nurodytąsias GATS XVI straipsnyje, taikymu, turi patvirtinti PPT laikydamasi savo procedūrų. Reikalavimas gauti Prekybos paslaugomis tarybos patvirtinimą dėl šių priemonių buvo dar kartą nurodytas 2013 m. gruodžio 7 d. PPO ministrų sprendimo 1.3 dalyje;

               (4)2015 m. [] [] Tarybos sprendimu buvo nustatyta Sąjungos pozicija priimti platesnes nei GATS XVI straipsnyje numatytas lengvatas, kitų PPO narių suteikiamas mažiausiai išsivysčiusių šalių narių paslaugoms ir paslaugų teikėjams;

               (5)be kitų PPO narių suteiktų lengvatų priėmimo, tai, kad Europos Sąjunga siekia palankesnio nei patekimo į rinką lengvatinio režimo, kurį ji ketina suteikti mažiausiai išsivysčiusių šalių narių paslaugoms ir paslaugų teikėjams, patvirtinimo (ypač atsižvelgiant į suteikiamas lengvatas, susijusias su fizinių asmenų laikinu buvimu paslaugoms teikti, kad būtų sukurtos paskatos vykdyti readmisijos įsipareigojimus pagal tarptautinę teisę, įgyvendinti esamus readmisijos susitarimus ir sudaryti naujus, jei tik mažiausiai išsivysčiusios šalys narės bendradarbiaus su Europos Sąjunga migracijos valdymo srityje), atitinka ir Europos Sąjungos vystymo tikslus ir skatina užbaigti Dohos vystymosi darbotvarkės derybas dėl paslaugų,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Sąjunga sieks, kad Pasaulio prekybos organizacijos Prekybos paslaugomis taryba patvirtintų lengvatinį režimą, kurį Sąjunga ketina suteikti mažiausiai išsivysčiusių šalių narių paslaugoms ir paslaugų teikėjams, ir, konkrečiai, palankesnes nei patekimas į rinką lengvatas, kaip išdėstyta šio sprendimo priede ir vadovaujantis 2011 m. gruodžio 17 d. ir 2013 m. gruodžio 7 d. PPO ministrų sprendimais (WT/L/847 ir WT/L/918).

               Šią poziciją pareiškia Europos Komisija.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  Įsipareigojimų atidėjimai yra PPO Generalinės tarybos arba Ministrų konferencijos suteikiami leidimai laikinai nukrypti nuo tam tikrų taikytinų PPO prievolių.

                     (2)
                  COM(2015) 356.

                     (3)
                  WT/L/918.

                     (4)
                  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 205 ir 206 straipsniai ir ES sutarties 21 straipsnis.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 06 07
            COM(2016) 367 final
            2016/0168(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo Austrijos Respublika ir Rumunija įgaliojamos dėl Europos Sąjungos interesų pritarti Peru prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

                  1980 m. spalio 25 d. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų (toliau – 1980 m. konvencija), kurią iki šiol ratifikavo 93 šalys, įskaitant visas ES valstybes nares, tikslas – susitariančiųjų valstybių paskirtoms centrinėms įstaigoms bendradarbiaujant atkurti ankstesnę padėtį greitai grąžinant neteisėtai išvežtus ar laikomus vaikus.

                  Vaikų grobimo prevencija yra vienas iš esminių ES vaiko teisių rėmimo politikos aspektų, todėl Europos Sąjunga tarptautiniu lygmeniu aktyviai siekia gerinti 1980 m. konvencijos taikymą ir ragina trečiąsias valstybes prie jos prisijungti.

                  2001 m. gegužės 28 d. Peru deponavo prisijungimo prie 1980 m. konvencijos dokumentą. Konvencija Peru įsigaliojo 2001 m. rugpjūčio 1 d.

                  1980 m. konvencijos 38 straipsnio 4 pastraipoje nustatyta, kad ji bus taikoma tik prisijungiančios valstybės ir tų susitariančiųjų valstybių, kurios pareikš, kad pritaria jos prisijungimui, tarpusavio santykiams.

                  Kovos su tarptautiniu vaikų grobimu sritis priklauso išimtinei Europos Sąjungos išorės kompetencijai, todėl nuspręsti pritarti Peru prisijungimui reikia ES lygmeniu – priimant Tarybos sprendimą. Todėl valstybės narės turėtų padaryti pareiškimą dėl pritarimo Peru prisijungimui dėl Europos Sąjungos interesų.

                  Tai, kad ES turi išimtinę kompetenciją dėl pritarimo trečiosios valstybės prisijungimui prie 1980 m. konvencijos, patvirtino Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, su kuriuo konsultuotasi Komisijos iniciatyva.

                  2014 m. spalio 14 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuomonėje 1/13 pareikšta, kad trečiosios valstybės prisijungimo prie 1980 Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų priėmimas priklauso išimtinei Europos Sąjungos kompetencijai.

                  Teismas pabrėžė, kad šioje srityje ES lygmeniu reikalingas vienodumas – būtina vengti vadinamosios kintamosios geometrijos tarp valstybių narių.

                  1980 m. konvencija jau galioja tarp Peru ir didžioji dauguma ES valstybių narių (25). Peru prisijungimui prie konvencijos dar nepritarė tik Austrija, Danija ir Rumunija.

                  2015 m. Peru pareiškė Komisijai esanti suinteresuota tuo, kad konvencija įsigaliotų ir Austrijos bei Rumunijos atžvilgiu, todėl šias valstybes Europos Sąjunga turėtų įgalioti pritarti Peru prisijungimui prie 1980 m. konvencijos.

                  Austrijai ir Rumunijai pritarus, 1980 m. konvencija būtų taikoma Peru ir visų ES valstybių narių, išskyrus Daniją, santykiams.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Kalbant apie tėvų vykdomą vaikų grobimą, 1980 m. Hagos konvencija yra Tarybos reglamento Nr. 2201/2003 (reglamento „Briuselis IIa“), kuris yra ES teisminio bendradarbiavimo bylose, susijusiose su santuoka ir tėvų pareigomis
                     1
                  , kertinis akmuo, tarptautinis atitikmuo.

                  Vienas iš pagrindinių šio reglamento tikslų – atgrasyti nuo vaikų grobimo tarp valstybių narių, nustatant procedūras, kuriomis būtų užtikrinama, kad vaikas būtų greitai grąžintas į valstybę narę, kurioje yra jo nuolatinė gyvenamoji vieta. Todėl reglamento „Briuselis IIa“ 11 straipsnis apima 1980 m. Hagos konvencijoje išdėstytą procedūrą ir ją papildo – išaiškinami kai kurie jos aspektai, visų pirma susiję su vaiko išklausymu, taip pat laikotarpiu, per kurį reikia priimti sprendimą po to, kai pateiktas pareiškimas dėl grąžinimo, ir vaiko negrąžinimo priežastimis. Jame taip pat įvestos nuostatos, reglamentuojančios skirtingose valstybėse narėse priimtus prieštaringus sprendimus dėl grąžinimo ir negrąžinimo.

                  Tarptautiniu lygmeniu Europos Sąjunga remia trečiųjų valstybių prisijungimą prie 1980 m. konvencijos, kad jos valstybės narės galėtų remtis bendra teisine sistema kovos su tarptautiniu vaikų grobimu srityje.

                  2011 m. gruodžio 21 d. Komisija priėmė aštuonis Tarybos sprendimų pasiūlymus
                     2
                  , siekdama pritarti aštuonių trečiųjų šalių (Maroko, Singapūro, Rusijos Federacijos, Albanijos, Andoros, Seišelių, Gabono ir Armėnijos) prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo.

                  2015 m. birželio–gruodžio mėn. Europos Sąjungos Taryba priėmė septynis sprendimus
                     3
                  , grindžiamus nurodytais pasiūlymais.

                  Šiuo pasiūlymu atsižvelgiama į trečiąją šalį (Peru), kuri prie 1980 m. konvencijos prisijungė prieš tai, kai priimtu reglamentu „Briuselis IIa“ nustatyta ES išorės kompetencija kovos su tarptautiniu vaikų grobimu srityje.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Be bendrojo tikslo plėtoti teisminį bendradarbiavimą tarpvalstybinio pobūdžio civilinėse bylose pagal SESV 81 straipsnį, šis pasiūlymas yra susijęs su Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje įtvirtintu bendru siekiu apsaugoti vaiko teises. 1980 m. Hagos konvencijos sistema siekiama apsaugoti vaikus nuo žalingo tėvų vykdomo vaikų grobimo poveikio ir užtikrinti, kad vaikai galėtų išsaugoti ryšį su abiem tėvais, pavyzdžiui, užtikrinant galimybę faktiškai naudotis teise matytis su vaiku.

                  Pasiūlymas taip pat dera su skatinimu naudotis tarpininkavimu sprendžiant tarpvalstybinius šeimos ginčus. Direktyva dėl tam tikrų mediacijos civilinėse ir komercinėse bylose aspektų
                     4
                  , be kita ko, taikoma šeimos teisės srityje bendroje Europos teisminėje erdvėje. 1980 m. Hagos konvencija taip pat skatinama šeimos ginčus spręsti draugiškai. Vienos iš geros praktikos gairių pagal 1980 m. Hagos konvenciją, kurias paskelbė Hagos tarptautinės privatinės teisės konferencija, skirtos naudojimuisi tarpininkavimu sprendžiant į konvencijos taikymo sritį patenkančius tarptautinius šeimos ginčus dėl vaikų. Europos Komisijos iniciatyva šios gairės išverstos į visas ES kalbas (išskyrus anglų ir prancūzų k.) bei arabų kalbą, siekiant paskatinti dialogą su konvencijos dar neratifikavusiomis valstybėmis ir padėti kartu rasti konkrečius dėl tarptautinio vaikų grobimo kylančių problemų sprendimo būdus
                     5
                  .

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Atsižvelgiant į tai, kad sprendimas susijęs su tarptautiniu susitarimu, jo teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnis kartu su 81 straipsnio 3 dalimi. Taryba, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, sprendžia vieningai.

                  Jungtinei Karalystei ir Airijai Reglamentas (EB) Nr. 2201/2003 yra privalomas ir todėl jos dalyvauja priimant ir taikant šį sprendimą.

                  Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas.

                  •
                        Subsidiarumo principas

                  Kaip patvirtinta Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuomonėje Nr. 1/13, pagal SESV 3 straipsnio 2 dalį ši iniciatyva priklauso išimtinei ES kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.

               •Proporcingumo principas

                  Šis pasiūlymas parengtas atsižvelgiant į jau priimtus Tarybos sprendimus dėl to paties dalyko ir juo neviršijama to, kas būtina pasiekti tikslui užtikrinti suderintus ES veiksmus kovos su tarptautiniu vaikų grobimu srityje, užtikrinant, kad visos ES valstybės narės per nurodytą laiką pritartų Peru prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos.

               3.EX-POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Austrija ir Rumunija, su kuriomis Komisija konsultavosi dėl jų pasirengimo pritarti Peru prisijungimui prie 1980 m. konvencijos, pateikė palankią nuomonę.

                  Diskusijos 2016 m. sausio 15 d. ekspertų posėdyje parodė, kad šiame etape valstybės narės neprieštarauja tam, kad Austrija ir Rumunija pritartų Peru prisijungimui prie 1980 m. konvencijos.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Atsižvelgdamos į tai, kad konvencija jau galioja 25 valstybėse narėse, Komisija ir valstybių narių ekspertai laikėsi nuomonės, kad konkrečiai vertinti padėties atitinkamoje trečiojoje šalyje nebūtina.

                  Valstybių narių ekspertai nepranešė apie jokias problemas taikant 1980 m. konvenciją Peru atžvilgiu.

               •Poveikio vertinimas

                  Šis pasiūlymas nedaro jokio reikšmingo ekonominio ar socialinio poveikio arba poveikio aplinkai, dėl kurio reikėtų atlikti poveikio vertinimą pagal Europos Komisijos geresnio reglamentavimo gaires. Panašiai kaip ir septynių 2015 m. priimtų Tarybos sprendimų dėl pritarimo tam tikrų trečiųjų valstybių prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos atveju, atsižvelgiant į šio pasiūlymo pobūdį, jo poveikio vertinimo atlikti nereikia. Iš tiesų nėra jokių kitų variantų kaip tik priimti Tarybos sprendimą pritarti trečiosios valstybės prisijungimui prie 1980 m. konvencijos.

                  Konkretus Peru padėties vertinimas buvo laikomas nereikalingu, atsižvelgiant į tai, kad konvencija jau galioja Peru ir 25 ES valstybių narių santykiams, ir į tai, kad Austrija ir Rumunija buvo pasiryžusios pritarti Peru prisijungimui.

                  4.
                        POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Siūlomas sprendimas poveikio biudžetui neturi.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Kadangi pasiūlymas susijęs tik su tam tikrų valstybių narių įgaliojimu pritarti Peru prisijungimui prie 1980 m. konvencijos, jo įgyvendinimo stebėsena apima tik šiuos aspektus: kaip valstybės narės laikosi pareiškimo teksto, deponavimo laikotarpio ir pranešimo apie deponavimą Komisijai reikalavimų, nustatytų Tarybos sprendime.

               2016/0168 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo Austrijos Respublika ir Rumunija įgaliojamos dėl Europos Sąjungos interesų pritarti Peru prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 81 straipsnio 3 dalį kartu su 218 straipsniu,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę
                  6
               ,

               kadangi:

               (1)Europos Sąjunga yra nusistačiusi kaip vieną iš savo tikslų skatinti vaiko teisių apsaugą, kaip nurodyta Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje. Priemonės, skirtos vaikams apsaugoti nuo neteisėto išvežimo ar laikymo, yra vienas iš esminių tos politikos aspektų;

               (2)Sąjunga yra priėmusi Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2201/2003
                  7
                (reglamentas „Briuselis IIa“), kuriuo siekiama apsaugoti vaikus nuo žalingų padarinių, kuriuos sukelia neteisėtas jų išvežimas ar laikymas, nustatyti tvarką, kuri užtikrintų greitą jų sugrąžinimą į valstybę, kurioje jie nuolat gyvena, taip pat užtikrinti teisės matytis su vaiku ir globos teisių apsaugą;

               (3)Reglamentu (EB) Nr. 2201/2003 papildoma ir sustiprinama 1980 m. spalio 25 d. Hagos konvencija dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų (toliau – 1980 m. Hagos konvencija), kuria tarptautiniu lygmeniu nustatoma susitariančiųjų valstybių ir centrinių įstaigų įsipareigojimų ir bendradarbiavimo sistema ir siekiama užtikrinti greitą neteisėtai išvežtų ar laikomų vaikų grąžinimą;

               (4)visos Sąjungos valstybės narės yra 1980 m. Hagos konvencijos šalys;

               (5)Sąjunga ragina trečiąsias valstybes prisijungti prie 1980 m. Hagos konvencijos ir remia tinkamą 1980 m. Hagos konvencijos taikymą, inter alia, kartu su valstybėmis narėmis dalyvaudama specialiųjų komisijų, kurias reguliariai organizuoja Hagos tarptautinės privatinės teisės konferencija, veikloje;

               (6)opiais tarptautinio vaikų grobimo atvejais geriausiu sprendimu galėtų būti laikoma bendra teisinė sistema, taikoma Sąjungos valstybių narių ir trečiųjų valstybių santykiams;

               (7)1980 m. Hagos konvencijoje nustatyta, kad ji taikoma tik prisijungiančios valstybės ir tų susitariančiųjų valstybių, kurios pareiškė, kad pritaria jos prisijungimui, tarpusavio santykiams;

               (8)pagal 1980 m. Hagos konvenciją ekonominės integracijos regioninėms organizacijoms, pavyzdžiui, Sąjungai, neleidžiama tapti jos šalimi. Todėl Sąjunga negali nei prisijungti prie konvencijos, nei deponuoti savo pareiškimo dėl pritarimo valstybės prisijungimui;

               (9)remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuomone 1/13, pareiškimai dėl pritarimo pagal 1980 m. Hagos konvenciją priklauso išimtinei Sąjungos išorės kompetencijai;

               (10)2001 m. balandžio 28 d. Peru deponavo prisijungimo prie 1980 m. Hagos konvencijos dokumentą. Konvencija Peru atžvilgiu įsigaliojo 2001 m. rugpjūčio 1 d.;

               (11)konvencija jau galioja Peru ir 25 valstybių narių, išskyrus Austrijos Respubliką, Danijos Karalystę ir Rumuniją, santykiams. Austrijos Respublika ir Rumunija gali pritarti dėl Sąjungos interesų Peru prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos;

               (12)todėl Austrija ir Rumunija turėtų būti įgaliotos dėl Sąjungos interesų pritarti Peru prisijungimui ir deponuoti pareiškimus dėl pritarimo Peru prisijungimui laikydamosi šiame sprendime išdėstytų sąlygų. Kitos ES valstybės narės jau pritarė Peru prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos, todėl naujo pareiškimo dėl pritarimo prisijungimui neturėtų deponuoti, nes pagal tarptautinę viešąją teisę esamas pareiškimas galioja toliau;

               (13)Jungtinei Karalystei ir Airijai Reglamentas (EB) Nr. 2201/2003 yra privalomas ir todėl jos dalyvauja priimant ir taikant šį sprendimą;

               (14)pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               1.
                     Austrijos Respublika ir Rumunija šiuo sprendimu įgaliojamos dėl Sąjungos interesų pritarti Peru prisijungimui prie 1980 m. spalio 25 d. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų (toliau – 1980 m. Hagos konvencija).

               2.
                     1 dalyje nurodytos valstybės narės ne vėliau kaip …* deponuoja pareiškimą dėl pritarimo Peru prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl Sąjungos interesų, išdėstytą taip:

               „[Visas VALSTYBĖS NARĖS pavadinimas] pareiškia, kad pritaria Peru prisijungimui prie 1980 m. spalio 25 d. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų, vadovaujantis Tarybos sprendimu (ES) 2016/…**.“

               3.
                     Kiekviena valstybė narė informuoja Tarybą ir Komisiją apie deponavimą ir perduoda Komisijai pareiškimo tekstą per du mėnesius nuo jo deponavimo.

               2 straipsnis

               Valstybės narės, pareiškimus dėl pritarimo Peru prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos deponavusios iki šio sprendimo priėmimo datos, naujų pareiškimų nedaro.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               4 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Austrijos Respublikai ir Rumunijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 338, 2003 12 23, p. 31.

                     (2)
                  2011 m. gruodžio 21 d. priimti COM (2011) 904, 908, 909, 911, 912, 915, 916 ir 917.

                     (3)
                  2015 m. birželio 15 d. TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2015/1023; 2015 m. birželio 15 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1024; 2015 m. gruodžio 10 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/2354; 2015 m. gruodžio 10 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/2355; 2015 m. gruodžio 10 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/2356;  2015 m. gruodžio 10 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/2357; 2015 m. gruodžio 10 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/2358. Sprendimas dėl Gabono buvo laikinai atidėtas – buvo laukiama, kol Gabonas paskirs pagal konvencijos 6 straipsnį paskirtiną centrinę įstaigą.

                     (4)
                  2008 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/52/EB dėl tam tikrų mediacijos civilinėse ir komercinėse bylose aspektų, OL L 136, 2008 5 24, p. 3).

                     (5)

                     https://www.hcch.net/en/publications-and-studies/details4/?pid=5568&dtid=3.

                     (6)
                  OL C , , p. .

                     (7)
                  2003 m. lapkričio 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2201/2003 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų, susijusių su santuoka ir tėvų pareigomis, pripažinimo bei vykdymo, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1347/2000 (OL L 338, 2003 12 23, p. 1).


				|

		52013PC0903

			Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl perviršinio deficito Kroatijoje /* COM/2013/0903 final - 2013/0437 (NLE) */

			   	2013/0437 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS SPRENDIMAS
dėl perviršinio deficito Kroatijoje
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į
Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126
straipsnio 6 dalį,
atsižvelgdama į
Komisijos pasiūlymą,
atsižvelgdama į Kroatijos
pastabas,
kadangi:
(1)       pagal Sutarties dėl
Europos Sąjungos veikimo (SESV) 126 straipsnį valstybės
narės turi vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito;
(2)       Stabilumo ir augimo pakto
(SAP) pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė
sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam
augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas;
(3)       pagal SESV 126 straipsnyje
nustatytą perviršinio deficito procedūrą (PDP), kuri išaiškinta
Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito
procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo[1] (kuris yra SAP
sudėtinė dalis), numatyta priimti sprendimą dėl perviršinio
deficito. Prie Sutarties pridėtame Protokole dėl perviršinio deficito
procedūros nustatomos papildomos nuostatos, susijusios su PDP
įgyvendinimu. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 479/2009[2] nustatytos išsamios
taisyklės ir apibrėžtys, susijusios su minėto protokolo
nuostatų taikymu;
(4)       vadovaujantis SESV 126
straipsnio 5 dalimi, jei Komisija mano, kad valstybėje narėje yra
susidaręs arba gali susidaryti perviršinis deficitas, ji pateikia
nuomonę tai valstybei narei ir apie tai informuoja Tarybą.
Atsižvelgdama į savo pranešimą pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį
ir į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę pagal SESV 126 straipsnio
4 dalį, Komisija padarė išvadą, kad Kroatijoje yra
susidaręs perviršinis deficitas. Todėl 2013 m. gruodžio
10 d. Komisija pateikė Kroatijai tokią nuomonę ir apie tai
informavo Tarybą[3];
(5)       SESV 126 straipsnio 6 dalyje
teigiama, kad Taryba, prieš priimdama sprendimą, ar yra susidaręs
perviršinis deficitas, turėtų apsvarstyti ir nuodugniai
įvertinti visas pastabas, kurias atitinkama valstybė narė
pageidauja pateikti. Kroatijos atveju, atlikus bendrą vertinimą,
daromos toliau pateiktos išvados;
(6)       pagal patikslintą
2013 m. biudžetą ir 2014 m. biudžeto projektą[4], priimtą
vyriausybės ir išsiųstą parlamentui 2013 m. lapkričio
14 d., Kroatijos valdžios institucijos numato, kad valdžios sektoriaus
deficitas 2013 m. bus 5,5 % BVP (2012 m. jis buvo 5 % BVP),
o santykis 2014 m. išliks nepakitęs ir tik laipsniškai ims
mažėti 2015 ir 2016 m. Komisijos 2013 m. rudens prognozėje,
paskelbtoje lapkričio 5 d., jau 2013 m. numatytas valdžios
sektoriaus deficitas yra gerokai didesnis už Sutartyje nustatytą 3 %
BVP pamatinę vertę, o 2013–2015 m. viršys 6 % BVP, jeigu
nebus imtasi kompensacinių priemonių. Kaip nurodyta Komisijos
pranešime pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį, numatomas ir prognozuojamas
deficitas gerokai viršija Sutartyje nustatytą pamatinę vertę.
Pamatinės vertės perviršis gali būti laikomas išimtiniu, kaip
apibrėžta SAP. Visų pirma jis iš dalies susidarė dėl
didelio ekonomikos nuosmukio, kaip apibrėžta SAP. Ekonominė veikla
nuo 2008 m. pasiekto aukščiausio lygio sumažėjo beveik
12 %. Numatoma, kad 2013 m. realusis BVP dar labiau sumažės ir
šiek tiek padidės tik 2014 m. Potencialus gamybos augimas, kurį
Komisija įvertino pagal bendrai sutartą metodą, 2009 m.
sustojo, 2010 m. tapo neigiamas ir nuo tada toks ir yra. Numatoma, kad
apskaičiuotas gamybos apimties atotrūkis, kuris buvo neigiamas nuo
2009 m., prognozuojamu laikotarpiu laipsniškai mažės, tačiau
išliks neigiamas 2015 m., taigi, nuosmukis bus gilus ir ilgas. Tačiau
numatomas pamatinės vertės perviršis negali būti laikomas
laikinu, kaip apibrėžta SAP. Pagal valdžios institucijų prognozes ir
Komisijos 2013 m. rudens prognozę valdžios sektoriaus deficitas
gerokai viršys pamatinę vertę ir 2014, ir 2015 m. Todėl
Sutartyje nustatyto su deficito kriterijumi susijusio reikalavimo nesilaikoma;
(7)       2014 m. biudžeto
projekte vyriausybė numato, kad skolos ir BVP santykis padidės nuo
58,1 % 2013 m. iki 62 % 2014 m. ir toliau didės iki
64,1 % 2015 m. ir 64,7 % 2016 m. Šie skaičiai yra šiek
tiek didesni už tuos, kurie buvo pateikti 2013 m. rugsėjo mėn.
Ekonomikos ir fiskalinės politikos gairėse, kuriose vyriausybė
prognozuoja, kad skolos santykis pasieks 56,6 % 2013 m., 60,6 %
2014 m., 63,4 % 2015 m. ir 65,3 % 2016 m. Remiantis
Komisijos 2013 m. rudens prognoze, prognozuojamas valdžios sektoriaus
skolos santykis yra 59,7 % 2013 m. Jei politika nesikeis, numatoma,
kad skolos santykis viršys 60 % 2014 m., taigi viršys Sutartyje
nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Remiantis šiuo metu
turima informacija, po 2013 m. lapkričio mėn. obligacijų
JAV doleriais išleidimo valdžios sektoriaus skolos santykis viršys 60 %
ribą dar iki 2013 m. pabaigos. Reglamento Nr. 1467/97 2 straipsnio 1a
dalyje nustatyta, kad reikalavimas pagal skolos kriterijų taip pat
laikomas įvykdytu, jei Komisijos pateiktose biudžeto prognozėse
nurodoma, kad, kaip reikalaujama, skirtumas, susijęs su pamatine verte,
sumažės per trejus metus, įskaitant dvejus metus po paskutinių
metų, kurių duomenimis galima naudotis. Iš valdžios institucijų
bei Komisijos prognozių matyti, kad skola staigiai didės dėl
tolesnio didelio deficito ir menkos ekonominės veiklos ir išliks
didelė visu prognozuojamu laikotarpiu. Taigi skolos kriterijus ir
Sutartyje nustatytas reikalavimas dėl skolos kriterijaus neįvykdyti;
(8)       pagal Sutarties nuostatas
pranešime pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį Komisija taip pat
išnagrinėjo svarbius veiksnius. Kaip nurodyta Reglamento (EB)
Nr. 1467/97 2 straipsnio 4 dalyje, jeigu šalių skolos santykis
viršija pamatinę vertę, priimant sprendimą dėl deficito
kriterijaus laikymosi, į šiuos veiksnius galima atsižvelgti tik jeigu
valdžios sektoriaus deficitas išlieka artimas pamatinei vertei ir pamatinė
vertė viršijama laikinai; Kroatijos atveju šios sąlygos nėra
įvykdytos. Vertinant skolos kriterijaus laikymąsi, atsižvelgta į
svarbius veiksnius, visų pirma gilų ir užsitęsusį
nuosmukį nepalankiomis išorinėmis sąlygomis. Išvada, kad Sutartyje
nustatytas skolos kriterijus nėra įvykdytas, nesikeičia,
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Atlikus bendrą
vertinimą nustatyta, kad Kroatijoje yra susidaręs perviršinis
deficitas.
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Kroatijos Respublikai.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L 209, 1997 8 2, p. 6.
[2]               OL L 145, 2009 6 10, p. 1–9.
[3]               Visi su PDP susiję Kroatijai skirti dokumentai
pateikti šioje svetainėje
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/croatia_en.htm.
[4]               Biudžeto projektas nėra parengtas pagal ESS 95
metodiką. 2009–2012 m. deficito įverčiai, pagrįsti
ESS 95, yra 1,5–3,3 procentiniais punktais didesni nei tie, apie kuriuos
pranešta pagal nacionalinę metodiką. Skirtumai daugiausia susiję
su tuo, kad į deficito skaičius pagal ESS 95 įtraukiami tam
tikri garantiniai mokėjimai, skolos prisiėmimas ir skolos
grąžinimas pensininkams.


|

52011PC0141

Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl „Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH“ (HKG) bendrosios įmonės statuso galiojimo laiko pratęsimo  /* KOM/2011/0141 galutinis - NLE 2011/0061 */

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2011.3.24KOM(2011) 141 galutinis2011/0061 (NLE)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl „Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH“ (HKG) bendrosios įmonės statuso galiojimo laiko pratęsimoAIŠKINAMASIS MEMORANDUMASEURATOMO SUTARTIES NUOSTATOS DĖL BENDROSIOS ĮMONĖS STATUSO1.  Euratomo sutarties 45 straipsnyje numatyta galimybė steigti bendrąsias įmones, kurios Sutartyje apibrėžiamos kaip branduolinės pramonės plėtrai Bendrijoje ypač svarbios įmonės.Pagal Euratomo sutarties 46 straipsnį kiekvieną bendrosios įmonės steigimo projektą nagrinėja Komisija.Komisija turi perduoti Tarybai visus bendrosios įmonės steigimo projektus ir prie jų pridėti savo pagrįstą nuomonę.2.  Pagal Euratomo sutarties 47–49 straipsnius bendrosios įmonės steigiamos Tarybos sprendimu, remiantis Komisijos pasiūlymu.SU HKG BENDROSIOS ĮMONĖS STATUSU SUSIJUSIOS ISTORINĖS APLINKYBĖS IR „THTR 300“ PROJEKTASParaiškos priežastys3.  Įmonės „Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH“ (HKG) tikslas buvo Vokietijos Federacinės Respublikos Unos srities Yntropo rajone pastatyti, įrengti ir eksploatuoti branduolinę elektrinę. Joje turėjo būti sumontuotas apie 300 MWe galios prototipinis torio aukštatemperatūris reaktorius („THTR 300“). Šiam tikslui įgyvendinti įmonė HKG pateikė paraišką įsteigti bendrąją įmonę.4.  Taryba nustatė, kad įmonės HKG įstatai buvo suderinami su Euratomo sutarties nuostatomis, susijusiomis su bendrosiomis įmonėmis, ir kad tuo metu įmonės HKG projektas buvo labai svarbus branduolinės pramonės plėtrai Bendrijoje, todėl 1974 m. sausio 1 d. įmonei HKG 25 metams suteikė bendrosios įmonės statusą.5.  Be to, įmonė HKG paprašė suteikti tam tikras Euratomo sutarties III priede nurodytas lengvatas.Atsižvelgdama į tai, kad:6.  branduolinę elektrinę turėjo statyti Bendrijos įmonių konsorciumas, naudodamas beveik vien Bendrijoje pagamintas sudedamąsias dalis;7.  pastačius elektrinę labai patobulėtų techniniai elektros energijos gamybos pramoniniu mastu procesai;8.  įmonei HKG suteikus Sutarties III priede nurodytas lengvatas, būtų galima palengvinti finansinę naštą ir sumažinti su tokia veikla susijusią ekonominę riziką;9.  įmonė HKG turėjo teikti Bendrijai patentu nesaugomą informaciją, kurią surinktų įgyvendindama branduolinės elektrinės projektą,Taryba nusprendė suteikti kai kurias Euratomo sutarties III priede nurodytas lengvatas, visų pirma atleisti nuo kai kurių mokesčių. Šios lengvatos buvo suteiktos laikotarpiui, kuris turėjo baigtis po trejų metų po to, kai įmonė įvykdys galutinį elektrinės priėmimą.Pirminiai sprendimai10.  1974 m. birželio mėn. Taryba, remdamasi Komisijos pateiktais pasiūlymais, priėmė du sprendimus:11.  1974 m. birželio 4 d. Tarybos sprendimą 74/295/Euratomas[1] dėl bendrosios įmonės „Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH“ (HKG) įsteigimo;12.  1974 m. birželio 4 d. Tarybos sprendimą 74/296/Euratomas[2] dėl lengvatų suteikimo bendrajai įmonei „Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH“ (HKG).Pirminių sprendimų pakeitimai13.  1983 m. liepos 11 d. visuotiniame bendrosios įmonės susirinkime nuspręsta padidinti įmonės akcinį kapitalą. Dėl šio padidinimo reikėjo iš dalies pakeisti bendrosios įmonės įstatus.Be to, atsižvelgdama į anksčiau minėtą kapitalo padidinimą, bendroji įmonė paprašė pratęsti 1974 m. suteiktos lengvatos, pagal kurią ji buvo atleista nuo Kapitalverkehrsteuer mokesčio kapitalo įnašams, taikymo laikotarpį.14.  Atsižvelgdama į tai, kad:15.  įstatų pakeitimai neturėjo poveikio bendrosios įmonės veiklą reglamentuojančioms nuostatoms ir buvo suderinami su projekto plėtra,16.  pratęsus lengvatos taikymo laikotarpį, buvo galima sumažinti finansines išlaidas, todėl būtų sumažėjusi su tokia veikla susijusi ekonominė rizika,1984 m. vasario mėn. Taryba priėmė du sprendimus, kuriais pritaikė 1974 m. sprendimus atsižvelgdama į padidintą įmonės HKG kapitalą:17.  1984 m. vasario 21 d. Tarybos sprendimą 84/104/Euratomas, kuriuo patvirtinamas bendrosios įmonės „Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH“ (HKG) įstatų pakeitimas[3] ir18.  1984 m. vasario 21 d. Tarybos sprendimą 84/105/Euratomas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 74/296/Euratomas dėl lengvatų suteikimo bendrajai įmonei „Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH“ (HKG)[4].Elektrinės techninės priežiūros įrašai ir priežastys, dėl kurių buvo pakeisti tikslai19.  Įmonė HKG torio aukštatemperatūrį reaktorių „THTR 300“ pradėjo eksploatuoti 1987 m. birželio 1 d. Elektrinė veikė iki jos uždarymo dienos – 1988 m. rugsėjo 29 d. Per tą laikotarpį elektrinės eksploatavimas dėl gedimų keletą kartų buvo laikinai sustabdytas.20.  Ekonominiai, techniniai ir kuro elementų tiekimo sunkumai, taip pat dėl nestabilios finansinės padėties kylančios problemos siekiant gauti leidimą iš naujo pradėti eksploatuoti elektrinę paskatino 1989 d. rugsėjo 1 d. priimti sprendimą nedelsiant visiškai uždaryti elektrinę.21.  Nuo tada bendrosios įmonės tikslai – sustabdyti reaktorių, iškrauti kurą iš aktyviosios zonos, pastatyti saugią izoliacinę konstrukciją ir vykdyti priežiūrą. 1989 m. gruodžio 13 d. sudaryta federalinių valdžios institucijų, Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės, įmonės HKG ir jos narių sutartis dėl „THTR 300“ reaktoriaus kontroliuojamo eksploatavimo nutraukimo. Į ją įtrauktos su finansiniais aspektais susijusios nuostatos.Vėlesnės įmonės HKG paraiškos22.  Sprendimu 74/296/Euratomas įmonei HKG suteiktų mokesčių lengvatų galiojimas baigėsi 1990 m. gegužės 31 d., praėjus trejiems metams po to, kai 1987 m. birželio 1 d. įmonė įvykdė galutinį elektrinės priėmimą.23.  1990 m. vasario 9 d. ir kovo 6 d. raštais įmonės HKG nariai pateikė prašymą suteiktų lengvatų galiojimą pratęsti iki HKG bendrosios įmonės statuso galiojimo pabaigos ir jas pritaikyti atsižvelgiant į tuometinę įmonės padėtį, nes įmonei reikėjo papildomų finansinių įnašų, kurie mokesčių tikslais buvo laikomi turto įnašais.24.  Įmonė HKG tuo metu įgyvendino branduolinės elektrinės eksploatavimo nutraukimo iki saugaus izoliavimo etapo programą ir vėliau pasiūlė vykdyti atitinkamų branduolinių įrenginių priežiūros programą.25.  Tarybos nuomone, Bendrijoje nebuvo įgyvendinama lygiaverčių programų, todėl šios programos buvo svarbios siekiant įgyti branduolinei pramonei ir tolesnei Bendrijos branduolinės energijos sektoriaus plėtrai naudingos patirties.26.  Be to, Tarybos nuomone, buvo tikslinga padėti įmonei HKG įgyvendinti programas pratęsiant jai suteiktų lengvatų galiojimo laiką ir taip palengvinant jos finansinę naštą.27.  1992 m. lapkričio 16 d. Sprendimu[5] Taryba pratęsė įmonei HKG suteiktų lengvatų taikymo laiką iki Sprendimo 74/295/Euratomas galiojimo pabaigos.28.  1998 m. kovo 30 d. įmonė HKG pateikė Komisijai prašymą jos bendrosios įmonės statuso galiojimą pratęsti dar 25 metams.29.  Šio prašymo priežastis – patirties, kuri būtų įgyta vykdant galutinio elektrinės uždarymo ir eksploatavimo nutraukimo darbus, svarba Vokietijos, Europos ir viso pasaulio branduolinės energetikos pramonei. Ši nuomonė buvo grindžiamas tuo, kad „THTR 300“ – didžiausias šio tipo reaktorius pasaulyje, o unikali elektrinės konfigūracija, visų pirma izoliavimo etape, suteikia precedento neturinčią galimybę įgyti su izoliavimo darbų rezultatais ir išlaidomis susijusios patirties.30.  Įmonė HKG taip pat informavo, kad 1989 m. lapkričio 13 d. Federacinė Respublika, Šiaurės Reino-Vestfalijos žemė, įmonė HKG ir jos nariai sudarė bendrąjį susitarimą paskutiniam „THTR 300“ projekto etapui įgyvendinti. Šiuo bendruoju susitarimu ir prie jo 1996 m. gruodžio 18 d. pridėtu dokumentu, kuriuo padarytas pakeitimas, reglamentuojami projekto įgyvendinimo etapai iki 2009 m., įskaitant įmonės HKG veiklos finansavimo tvarką.31.  Vokietija parėmė įmonės HKG prašymą ir nurodė, kad federalinė vyriausybė palankiai vertina tolesnį suteiktų mokesčių lengvatų taikymą.32.  Remdamasi gauta informacija, Komisija nusprendė, kad priežastys, į kurias 1992 m. atsižvelgė Taryba, vis dar galioja: visų pirma, įmonė tokiomis pat aplinkybėmis vykdo tokią pačią veiklą.33.  Tačiau, kadangi Federacinės Respublikos, Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės, įmonės HKG ir jos narių sudaryti susitarimai dėl įmonės HKG veiklos finansavimo buvo taikomi tik iki 2009 m. gruodžio 31 d., Komisija pasiūlė, kad Taryba, atsižvelgdama į laikotarpį, dėl kurio susitarė Vokietijos valdžios institucijos ir įmonė HKG, bendrosios įmonės statuso galiojimą ir įmonei HKG suteiktų lengvatų taikymą pratęstų tam pačiam laikotarpiui, t. y. iki 2009 m. gruodžio 31 d.34.  Remdamasi Komisijos pasiūlymu, 2002 m. gegužės 7 d. Taryba pratęsė įmonei HKG suteikto bendrosios įmonės statuso galiojimo ir jai suteiktų lengvatų taikymo laiką iki 2009 m. gruodžio 31 d.[6]NAUJAUSI POKYČIAI35.  Hamo mieste įsisteigusi įmonė „Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH“ (HKG) 2010 m. balandžio 26 d. raštu paprašė dar kartą pratęsti bendrosios įmonės statuso galiojimo laiką, pirmą kartą patvirtintą Sprendimu 74/295/Euratomas, kuris jau vieną kartą buvo 11 metų pratęstas 2002 m. gegužės 7 d. Tarybos sprendimu, įsigaliojusiu 1999 m. sausio 1 d. Pratęsiant bendrosios įmonės statuso galiojimą taip pat turėtų būti ir toliau taikomas tuo pačiu metu suteiktas atleidimas nuo žemės perdavimo mokesčio, žemės mokesčio ir pajamų už ilgalaikes skolos palūkanas mokesčio.36.  Įmonė HKG paprašė, kad jos dabartinio statuso galiojimo laikas po 2009 m. gruodžio 31 d. būtų pratęstas dar 25 metams. Savo paaiškinime įmonė HKG visų pirma pateikė šiuos argumentus:37.  Ėmusi įgyvendinti branduolinės elektrinės, kurioje būtų įrengtas prototipinis torio aukštatemperatūris reaktorius (THTR), projektą Hamo Yntrope, įmonė HKG įsipareigojo vykdyti aukštatemperatūrio reaktoriaus technologijos pramoninio masto ir ekonominius tyrimus, kad Vokietijoje ateityje būtų užtikrintas ilgalaikis energijos tiekimo saugumas.38.  Žinios, įgytos remiantis elektros energijos gamybos naudojant branduolinę energiją, patirtimi, negali būti siejamos vien su elektrinės statyba ir eksploatavimu. Norint surinkti išsamias žinias, reikia, kad jos apimtų ir žinias, įgytas uždarymo planavimo, paties uždarymo, saugaus izoliavimo ir eksploatavimo nutraukimo (šiuo atveju žinias apie aukštatemperatūrio reaktoriaus technologiją) etapais.39.  Įmonės HKG nuomone, žinios, sukauptos per saugaus izoliavimo užtikrinimo (izoliavimo laikotarpis) ir vėlesnio eksploatavimo nutraukimo laikotarpį, bus labai svarbios Europos ir viso pasaulio branduolinei pramonei, ypač tokiu metu, kai aukštatemperatūrio reaktoriaus technologija vėl pradedama taikyti dirbant su IV kartos branduoliniais reaktoriais; be to, siekiant suprasti bendrą padėtį, reikia atsižvelgti ir į skirtingus uždarymo etapus (būvio ciklo sąnaudas).40.  „THTR 300“ elektrinėje buvo įrengtas didžiausias pasaulyje rutulinių šilumos elementų reaktorius su gelžbetoniniu reaktoriaus korpusu, įmontuotu keraminiu reflektoriumi, vidiniu apsauginiu sluoksniu ir karštų dujų kanalų izoliacija.41.  Pasinaudojant specifiniu saugiai izoliuotos elektrinės pobūdžiu galima pasinaudoti unikalia galimybe apskaičiuoti su elektrinės, kurioje įrengtas gelžbetoninio korpuso reaktorius, „tarsi pasyviu“ saugiu izoliavimu susijusius duomenis ir sąnaudas, visų pirma energijos sąnaudas (ventiliacijos, oro džiovinimo ir pan.), eksploatavimo, reguliarių bandymų ir remonto darbų išlaidas.42.  Įmonė HKG tikisi, kad vykdant galutinio elektrinės eksploatavimo nutraukimo darbus nuotoliniu būdu ir pačioje aktyviojoje zonoje, bus galima gauti svarbių duomenų. Be to, nuardant gelžbetoninio reaktoriaus korpuso vidinio paviršiaus sluoksnį (negalima garantuoti, kad pavyks atlaisvinti visus įtemptuosius armatūros elementus) ir išmontuojant 550 Mg reaktoriaus korpuso viduje esančių radioaktyviomis medžiagomis užterštų keraminių komponentų, bus gauta naujų žinių apie aukštatemperatūrių reaktorių eksploatavimo nutraukimą.43.  Įmonė HKG siekia šiuos duomenis ir toliau teikti ES valstybėms narėms.44.  Dar neaišku, kada eksploatavimas galėtų būtų nutrauktas – svarbu rasti tinkamą radioaktyviųjų atliekų kapinyną, į kurį būtų galima išgabenti atliekas. Dėl šios priežasties bendrosios įmonės statuso galiojimą prašoma pratęsti 25 metams.45.  Ypatinga šio projekto svarba Bendrijos branduolinės pramonės plėtrai – svarbi Europos bendrosios įmonės statuso suteikimo sąlyga – jau buvo pripažinta 1992 m. lapkričio 16 d. Tarybos sprendimu dėl bendrajai įmonei HKG suteiktų lengvatų galiojimo laiko pratęsimo, t. y. tuo metu, kai „THTR 300“ elektrinė buvo uždaryta. Be to, buvo pripažinta, kad Bendrijoje nėra panašių programų, pagal kurias elektrinė būtų uždaryta iki saugaus izoliavimo etapo ir būtų išlaikoma ir stebima tokios saugiai izoliuotos elektrinės būklė. Be to, buvo nustatyta, kad įgyvendinant tokias programas kaupiama branduolinei pramonei naudinga patirtis ir prisidedama prie tolesnio Bendrijos branduolinės energijos sektoriaus vystymo.46.  Vokietijos Vyriausybė ir Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės administracija „THTR 300“ projektui ir toliau teiks didelę pagalbą. Tai nustatyta 1989 m. sudarytoje sutartyje dėl „THTR 300“ kontroliuojamo eksploatavimo nutraukimo, kuria remiantis, be kita ko, nuo 2009 m. gruodžio 31 d. finansuojamas „THTR 300“ elektrinės avarinis eksploatavimas.Vokietijos Vyriausybės pareiškimas dėl įmonės HKG prašymo pratęsti bendrosios įmonės statuso galiojimo laiką47.  Savo pranešime Europos Komisijai Vokietijos Vyriausybė palaiko įmonės HKG prašymą pratęsti bendrosios įmonės statuso galiojimo laiką, visų pirma, dėl šių priežasčių:48.  Įmonė HKG yra atsakinga už Hamo Yntrope esantį torio aukštatemperatūrį reaktorių (THTR). Nuo 1989 m. THTR yra eksploatavimo nutraukimo etape ir siekiama, kad po ilgesnio saugaus izoliavimo laikotarpio (numatoma trukmė – 30 metų) šie įrenginiai būtų apskritai išardyti. Visiško eksploatavimo nutraukimo laikas, be kita ko, priklauso nuo to, ar pavyks rasti galutiniam atliekų saugojimui tinkamą labai radioaktyvių atliekų atliekyną, kurį, atsižvelgiant į neaiškią Gorlebeno ateitį, šiuo metu sunku numatyti.49.  Galima numanyti, kad saugaus THTR izoliavimo etapas truks ilgiau nei šiuo metu numatoma. Šis etapas finansiškai užtikrintas federacinės valstybės, Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės ir įmonės HKG susitarimu. Tačiau šio finansavimo susitarimo galiojimo laikas baigsis 2017 m. gruodžio 31 d.50.  Atsižvelgiant į tai, kad THTR saugaus izoliavimo laikotarpis gali trukti neįprastai ilgai ir, visų pirma, į vėliau atliktinus eksploatavimo nutraukimo darbus, susijusius su gelžbetoniniu reaktoriaus korpusu, neabejotinai bus gauta naujų žinių apie tokių įrenginių eksploatavimo nutraukimą. Be to, atliekant su gelžbetoniniu reaktoriaus korpusu, apie kurį iki šiol neturima praktinių žinių, susijusius eksploatavimo nutraukimo darbus, būtų patirta didelių išlaidų. Atsižvelgiant į šias aplinkybes, būtina, kad įmonė HKG ir jos partneriai prisiimtų tolesnius įsipareigojimus ir būtų pratęstas bendrosios įmonės statuso galiojimo laikas.51.  Tačiau galiojimo laikas turėtų būti pratęstas ne 25 metams, kaip prašo įmonė HKG, o tik iki 2017 m. gruodžio 31 d., nes tą dieną baigia galioti Vokietijos finansavimo susitarimas.52.  Federalinė vyriausybė pasisako už tai, kad būtų apribotas galiojimo laikas, nes ji nemano, kad bendrosios įmonės statuso galiojimo laikas turėtų skirtis nuo Vokietijos finansinių susitarimų galiojimo laiko.53.  Tuo remdamasi, federalinė vyriausybė pritaria, kad HKG bendrosios įmonės statuso galiojimo laikas būtų pratęstas iki 2017 m. gruodžio 31 d.POVEIKIS BIUDŽETUI54.  Finansinio poveikio ES biudžetui nėra.IŠVADOS55.  Komisija mano, kad priežastys, dėl kurių buvo prašoma pratęsti HKG bendrosios įmonės statuso galiojimo laiką ir į kurias 2002 m. atsižvelgė Taryba, vis dar galioja ir šiandien; visų pirma, įmonė tokiomis pat aplinkybėmis vykdo tokią pačią veiklą.56.  Vokietijos Federacinės Respublikos, Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės, įmonės HKG ir jos narių sudaryti susitarimai dėl įmonės HKG veiklos finansavimo taikomi tik iki 2017 m. gruodžio 31 d.57.  Todėl Komisija siūlo, kad Taryba, atsižvelgdama į laikotarpį, dėl kurio susitarė Vokietijos valdžios institucijos ir įmonė HKG, patvirtintų bendrosios įmonės statuso galiojimo laiko pratęsimą iki 2017 m. gruodžio 31 d.2011/0061 (NLE)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl „Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH“ (HKG) bendrosios įmonės statuso galiojimo laiko pratęsimoEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 49 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[7],kadangi:58.  1974 m. sausio 1 d. Taryba Sprendimu 74/295/Euratomas[8] įmonei „Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH“ (toliau – HKG) 25 metams suteikė bendrosios įmonės statusą.59.  Įmonės HKG tikslas buvo Vokietijos Federacinės Respublikos Unos srities Yntropo rajone pastatyti, įrengti ir eksploatuoti apie 300 MWe galios branduolinę elektrinę.60.  Branduolinė elektrinė buvo eksploatuojama 1987–1988 m. ir dėl techninių ir ekonominių sunkumų galiausiai uždaryta 1989 m. rugsėjo 1 d.61.  Nuo tada įmonės HKG tikslas – įgyvendinti branduolinės elektrinės eksploatavimo nutraukimo programą iki saugaus izoliavimo etapo ir vėliau vykdyti izoliuotų branduolinių įrenginių priežiūros programą.62.  1992 m. lapkričio 16 d. Sprendime 92/547/Euratomas[9], kuriuo buvo pratęstas „Kernkraftwerk Lingen GmbH“ bendrosios įmonės statuso galiojimo laikas, Taryba pripažino, kad lygiaverčių programų Bendrijoje neturima, kad šios programos yra svarbios ir kad jos padeda įgyti branduolinei pramonei ir vėlesnei Bendrijos branduolinės energijos sektoriaus plėtrai naudingos patirties.63.  Savo tikslui įgyvendinti įmonė HKG paprašė, kad nuo 1999 m. sausio 1 d. būtų pratęstas jai suteikto bendrosios įmonės statuso galiojimo laikas.64.  2002 m. gegužės 7 d. Sprendimu 2002/355/Euratomas[10] Taryba HKG bendrosios įmonės statuso galiojimo laiką pratęsė iki 2009 m. gruodžio 31 d., kad įmonei HKG sudarytų sąlygas baigti įgyvendinti eksploatavimo nutraukimo ir priežiūros programas, visų pirma palengvindama finansinę naštą.65.  Bendrosios įmonės statuso galiojimo laikas pratęstas tam pačiam laikotarpiui, kuriam buvo sudaryti Vokietijos Federacinės Respublikos, Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės, įmonės HKG ir jos narių susitarimai dėl įmonės HKG veiklos finansavimo.66.  Norėdama užbaigti darbus, Hame įsteigta įmonė „Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH“ (HKG) 2010 m. balandžio 26 d. raštu paprašė, kad bendrosios įmonės statuso galiojimo laikas būtų pratęstas dar 25 metams.67.  Pratęsus bendrosios įmonės statuso galiojimo laiką, ir, visų pirma, palengvinus įmonės HKG finansinę naštą, įmonei būtų sudarytos sąlygos baigti įgyvendinti eksploatavimo nutraukimo ir priežiūros programas.68.  Vokietijos Federacinės Respublikos, Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės, įmonės HKG ir jos narių susitarimai dėl įmonės HKG veiklos finansavimo taikomi tik iki 2017 m. gruodžio 31 d.69.  Todėl HKG bendrosios įmonės statuso galiojimo laikas turėtų būti pratęstas tam pačiam laikotarpiui,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnis70.  Įmonei „Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH“ (HKG) suteikto bendrosios įmonės statuso, kurio apibrėžtis pateikiama Sutartyje, galiojimo laikas pratęsiamas aštuoneriems metams nuo 2010 m. sausio 1 d.71.  Įmonės HKG tikslas – įgyvendinti Vokietijos Federacinės Respublikos Unos srities Yntropo rajone esančios branduolinės elektrinės eksploatavimo nutraukimo programą iki saugaus izoliavimo etapo ir vėliau vykdyti izoliuotų branduolinių įrenginių priežiūros programą.2 straipsnisŠis sprendimas skirtas valstybėms narėms ir įmonei HKG.Priimta [...]Tarybos varduPirmininkas [1] OL L 165, 1974 6 20, p. 7–13.[2] OL L 165, 1974 6 20, p. 14–15.[3] OL L 58, 1984 2 29, p. 35.[4] OL L 58, 1984 2 29, p. 37.[5] Sprendimas nepaskelbtas.[6] OL L 123, 2002/355/Euratomas, 2002 5 9, p. 53; OL L 123, 2002/356/Euratomas, 2002 5 9, p. 54.[7][8] OL L 165, 1974 6 20, p. 7.[9] OL L 352, 1992 12 2, p. 9–12.[10] OL L 123, 2002 5 9, p. 53.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 06 30
            COM(2016) 313 final
            Pasiūlymas
            EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl lankstumo priemonės lėšų mobilizavimo skubioms biudžeto priemonėms, skirtoms dabartinei migracijos, pabėgėlių ir saugumo krizei spręsti, finansuoti

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa
                  1
               , numatyta galimybė mobilizuoti lankstumo priemonės lėšas, kad būtų galima padengti aiškiai nurodytas išlaidas, kurių negalima padengti neviršijant daugiametės finansinės programos vienos ar kelių išlaidų kategorijų viršutinių ribų.

               Remdamasi Tarybos reglamento Nr. 1311/2013 11 straipsniu ir 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo
                  2
                12 punktu, išnagrinėjusi visas galimybes perskirstyti asignavimus ir išnaudojusi visą nepaskirstytą išlaidų kategorijos „Saugumas ir pilietybė“ (3 išlaidų kategorija) maržą Komisija siūlo 2017 m. mobilizuoti lankstumo priemonės, kuriai skirtos metinės sumos viršutinė riba yra 471 mln. EUR (2011 m. kainomis), lėšas; dabartinėmis kainomis ši suma atitinka 530 mln. EUR.

               Mobilizuoti siūloma daugiametės finansinės programos 3 išlaidos kategorijos viršutinę ribą viršijančią 530,0 mln. EUR sumą, iš kurios numatoma finansuoti migracijos, pabėgėlių ir saugumo krizės valdymo priemonėms skirtą paramą.

               Orientaciniai mokėjimų asignavimai, atitinkantys iš lankstumo priemonės mobilizuotų lėšų sumą, apskaičiuoti remiantis įvairių rūšių finansuotinų priemonių išankstiniam finansavimui, išankstinio finansavimo patvirtinimui ir galutiniams mokėjimams taikomomis taisyklėmis; orientaciniai mokėjimų asignavimai nurodyti toliau pateikiamoje lentelėje.

               (mln. EUR dabartinėmis kainomis)

                        Metai

                        Mokėjimų asignavimai, susiję su lankstumo priemonės lėšų mobilizavimu 2017 m. pabėgėlių krizės valdymo priemonėms finansuoti

                        2017 m.

                        238,3

                        2018 m.

                        91,0

                        2019 m.

                        141,9

                        2020 m.

                        58,8

                        Iš viso

                        530,0

               Pasiūlymas

               EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl lankstumo priemonės lėšų mobilizavimo skubioms biudžeto priemonėms, skirtoms dabartinei migracijos, pabėgėlių ir saugumo krizei spręsti, finansuoti

               EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

               atsižvelgdami į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo
                  3
               , ypač į jo 12 punktą,

               atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)lankstumo priemonė skirta tam, kad būtų galima finansuoti aiškiai nustatytas išlaidas, kurių nebuvo galima finansuoti neviršijant nustatytų vienos ar kelių išlaidų kategorijų viršutinių ribų;

               (2)Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013
                  4
                11 straipsnyje nustatyta, kad lankstumo priemonei skirtos metinės sumos viršutinė riba yra 471 mln. EUR (2011 m. kainomis);

               (3)iškilus neatidėliotinai būtinybei reikia mobilizuoti daug papildomų lėšų priemonėms, skirtoms dabartinei migracijos, pabėgėlių ir saugumo krizei spręsti, finansuoti;

               (4)išnagrinėjus visas galimybes perskirstyti asignavimus pagal 3 išlaidų kategorijos (Saugumas ir pilietybė) viršutinę ribą, atrodo būtina mobilizuoti lankstumo priemonės lėšas ir finansavimą iš Europos Sąjungos 2017 finansinių metų bendrojo biudžeto papildyti viršijant 3 išlaidų kategorijos viršutinę ribą 530 mln. EUR dydžio suma priemonėms migracijos, pabėgėlių ir saugumo srityje finansuoti;

               (5)remiantis planuojamų mokėjimų profiliu, mokėjimų asignavimai, atitinkantys iš lankstumo priemonės mobilizuotų lėšų sumą, turėtų būti paskirstyti keleriems finansiniams metams (numatyta 238,3 mln. EUR 2017 m., 91,0 mln. EUR 2018 m., 141,9 mln. EUR 2019 m. ir 58,8 mln. EUR 2020 m.);

               (6)siekiant kuo greičiau mobilizuoti lankstumo priemonės lėšas, šis sprendimas turėtų būti taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d.,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               (1)2017 finansinių metų Sąjungos bendrajame biudžete mobilizuojamos lankstumo priemonės lėšos siekiant skirti 530,0 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų pagal 3 išlaidų kategoriją (Saugumas ir pilietybė).

               Ši suma naudojama dabartinės migracijos, pabėgėlių ir saugumo krizės valdymo priemonėms finansuoti.

               (2)Remiantis planuojamų mokėjimų profiliu, mokėjimų asignavimai, atitinkantys iš lankstumo priemonės mobilizuotų lėšų sumą, sudaro:

               (a)238,3 mln. EUR 2017 m.,

               (b)91,0 mln. EUR 2018 m.,

               (c)141,9 mln. EUR 2019 m.,

               (d)58,8 mln. EUR 2020 m.

               Konkrečios atskiriems finansiniams metams skirtos sumos tvirtinamos vykdant metinę biudžeto procedūrą.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

               Jis taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d.

               Priimta Briuselyje

                  Europos Parlamento vardu
                        Tarybos vardu

                  Pirmininkas
                        Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

                     (2)
                  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

                     (3)
                  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

                     (4)
                  2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma daugiametė finansinė programa 2014–2020 m. (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).


Svarbus teisinis pranešimas

|

52005PC0392

Pasiūlymas Tarybos sprendimas leidžiantis Vokietijai ir Šveicarijai sudaryti susitarimą, į kurį įtraukiamos nuostatos, nukrypstančios nuo Šeštosios Tarybos direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo 2 ir 3 straipsnių  /* KOM/2005/0392 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis,2005.8.26KOM(2005) 392 galutinisPasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASleidžiantis Vokietijai ir Šveicarijai sudaryti susitarimą, į kurį įtraukiamos nuostatos, nukrypstančios nuo Šeštosios Tarybos direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo 2 ir 3 straipsniųAIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS |Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Laiške Komisijai, kurį Komisijos generalinis sekretoriatas užregistravo 2005 m. sausio 14 d., Vokietija paprašė leidimo pagal 1977 m. gegužės 17 d. Šeštosios Tarybos direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo – Bendros pridėtinės vertės mokesčio sistemos: vienodo vertinimo pagrindo 30 straipsnio 1 dalį sudaryti su Šveicarija susitarimą, į kurį būtų įtrauktos mokesčių nuostatos, nukrypstančios nuo šios direktyvos 2 ir 3 straipsnių. Vadovaudamasi Direktyvos 77/388/EEB 30 straipsnio 2 dalimi, Komisija 2005 m. sausio 17 d. informavo kitas valstybes nares apie prašymą. 2005 m. sausio 19 d. laišku Komisija pranešė Vokietijai, kad turi visą informaciją, kuri, Komisijos nuomone, yra būtina prašymui įvertinti. |Bendrosios aplinkybės Vokietijos ir Šveicarijos susitarimo objektas bus pasienio tilto per Reiną tarp Laufenburg (Badenas-Viurtembergas) ir Laufenburg (Argau), jungiančio Vokietijos federalinį kelią B 34 ir Šveicarijos kantono kelią K 130, statyba ir priežiūra. Susitarime numatoma, kad tilto statybai ir priežiūrai tiekiamoms prekėms ir teikiamoms paslaugoms bus taikomas Šveicarijos pridėtinės vertės mokestis, o Vokietijos pridėtinės vertės mokesčiu jos nebus apmokestintos. Taip pat numatoma, kad iš Šveicarijos į Vokietiją importuojamoms prekėms nebus taikomas pridėtinės vertės mokestis, jei tos prekės bus naudojamos šio pasienio tilto statybai ir priežiūrai. Ši leidžianti nukrypti nuostata netaikoma prekėms, kurias tais pačiais tikslais įveža valstybinės valdžios institucijos. Direktyvoje 77/388/EEB išdėstyti teritoriškumo principai reikalauja, kad Vokietijos teritorijoje vykdomam prekių tiekimui ir paslaugų teikimui būtų taikomas Vokietijos pridėtinės vertės mokestis, tačiau tokiam pačiam darbui, atliktam Šveicarijos teritorijoje, nebūtų taikomos Direktyvos 77/388/EEB nuostatos. Jei šios nuostatos būtų taikomos, vykdomi darbai būtų suskirstomi pagal teritoriją, kurioje jie buvo atlikti. Visoms prekėms, importuojamoms iš Šveicarijos į Vokietiją ir skirtoms tilto statybai bei priežiūrai, būtų taip pat taikomas Vokietijos pridedamosios vertės mokestis. Susitariančiosios šalys mano, kad šių taisyklių taikymas sukeltų didelės su mokesčiais susijusios painiavos įmonėms, vykdančioms minėtus darbus. Todėl jos mano, kad susitarimo projekte išdėstytos mokesčių nuostatos yra pagrįstos ir kad jos supaprastins įmonių mokesčių mokėjimą. Komisija sutinka, kad pasiūlytas tilto statybos ir priežiūros darbų apmokestinimo būdas ir pridėtinės vertės mokesčio importuotoms prekėms, skirtoms šiems darbams atlikti, atsisakymas suteiktų minėtoms įmonėms galimybę lengviau taikyti mokesčių taisykles nei įprastais atvejais. |Pasiūlymo srityje egzistuojančios nuostatos Reikia pabrėžti, kad Taryba jau ne kartą yra leidusi Vokietijai sudaryti panašų susitarimą su trečiosiomis šalimis dėl pasienio srityse vykdomų projektų ir kad į tuos ankstesnius susitarimus buvo įtrauktos mokesčių nuostatos, panašios į čia siūlomas. |Derinimas su kitomis Sąjungos politikos kryptimis ir tikslais Netaikoma. |KONSULTAVIMASIS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO įVERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotomis šalimis |Nėra svarbios. |Ekspertų žinių kaupimas ir pritaikymas |Išorės ekspertų pagalba nebuvo reikalinga. |Poveikio įvertinimas Tarybos sprendimo pasiūlymu siekiama supaprastinti su pasienio tilto statyba ir priežiūra susijusių prekių ir paslaugų apmokestinimo procedūrą, todėl jis gali turėti teigiamą poveikį ekonomikai. Šis poveikis bet kuriuo atveju bus ribotas dėl siauros leidžiančios nukrypti nuostatos taikymo srities. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |Siūlomų veiksmų santrauka Leidimas Vokietijai sudaryti su Šveicarija susitarimą, į kurį įtraukiamos nuostatos, nukrypstančios nuo Šeštosios Tarybos direktyvos 77/388/EEB, dėl PVM teritorinio taikymo. |Teisinis pagrindas 1977 m. gegužės 17 d. Šeštosios Tarybos direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo – Bendros pridėtinės vertės mokesčio sistemos: vienodo vertinimo pagrindo 30 straipsnis. |Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šios(-ių) priežasties(-čių): |Šiuo sprendimu valstybei narei leidimas suteikiamas jos pačios prašymu ir nėra privalomas. |Atsižvelgiant į ribotą šios leidžiančios nukrypti nuostatos taikymo sritį, speciali priemonė yra proporcinga siekiamam tikslui. |Priemonių pasirinkimas |Siūlomos priemonės: kitos. |Kitos priemonės nėra laikomos tinkamomis dėl šios(-ų) priežasties(-čių). Pagal Šeštosios direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo 30 straipsnį galioja tik Tarybos sprendimas. |POVEIKIS BIUDžETUI |Jei leidimas bus duotas, projektas turės visiškai nereikšmingą poveikį Bendrijos pajamoms, gautoms iš pridėtinės vertės mokesčio. |-  PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASleidžiantis Vokietijai ir Šveicarijai sudaryti susitarimą, į kurį įtraukiamos nuostatos, nukrypstančios nuo Šeštosios Tarybos direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo 2 ir 3 straipsniųE UROPOS SAJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1977 m. gegužės 17 d. Šeštąją Tarybos direktyvą 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo – Bendros pridėtinės vertės mokesčio sistemos: vienodo vertinimo pagrindo[1], ypač į jos 30 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[2],kadangi:(1) Vadovaudamasi Direktyvos 77/388/EEB 30 straipsnio 1 dalimi, Taryba Komisijos pasiūlymu gali vienbalsiai nuspręsti leisti bet kuriai valstybei narei sudaryti su trečiąja šalimi susitarimą, į kurį gali būti įtrauktos nuo šios Direktyvos leidžiančios nukrypti nuostatos.(2) Laiške Komisijai, kurį Komisijos generalinis sekretoriatas užregistravo 2005 m. sausio 14 d., Vokietija paprašė leidimo sudaryti su Šveicarija susitarimą dėl pasienio tilto per Reiną tarp Laufenburg (Badenas-Viurtembergas) ir Laufenburg (Argau) statybos ir priežiūros.(3) Vadovaudamasi direktyvos 77/388/EEB 30 straipsnio 2 dalimi, Komisija 2005 m. sausio 17 d. laišku informavo kitas valstybes nares apie Vokietijos prašymą. 2005 m. sausio 19 d. laišku Komisija pranešė Vokietijai, kad turi visą informaciją, kuri, Komisijos nuomone, yra būtina prašymui įvertinti.(4) Į susitarimą įtraukiamos PVM nuostatos, nukrypstančios nuo Direktyvos 77/388/EEB 2 straipsnio 2 dalies ir 3 straipsnio, dėl tiekiamų prekių ir teikiamų paslaugų, skirtų pasienio tilto statybai ir priežiūrai, bei prekių, importuojamų tais pačiais tikslais.(5) Jei nuo Direktyvos 77/388/EEB leidžiančios nukrypti nuostatos nebūtų suteiktos, Vokietijoje atliktiems statybos ir priežiūros darbams būtų taikomas Vokietijos PVM, o tuo tarpu Šveicarijoje atliktiems darbams nebūtų taikomos Direktyvos 77/388/EEB nuostatos. Taip pat ir prekėms, importuojamoms iš Šveicarijos į Vokietiją ir skirtoms pasienio tiltui remontuoti ir prižiūrėti, būtų taikomas Vokietijos PVM.(6) Įprastų taisyklių taikymas sukeltų didelės su mokesčiais susijusios painiavos už darbus atsakingoms įmonėms.(7) Šia leidžiančia nukrypti nuostata siekiama supaprastinti mokesčių rinkimą už darbus, susijusius su minėto tilto statyba ir priežiūra.(8) Ši leidžianti nukrypti nuostata turės visiškai nereikšmingą poveikį Bendrijos pajamoms, įgytoms iš PVM.PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisVokietijai suteikiamas leidimas sudaryti su Šveicarija susitarimą, į kurį įtraukiamos nuostatos, nukrypstančios nuo Šeštosios Tarybos direktyvos 77/388/EEB, kurių taikymo sritis yra pasienio tilto per Reiną tarp Laufenburg (Badenas-Viurtembergas) ir Laufenburg (Argau) statyba ir priežiūra.Nuo Susitarimo nukrypstančios mokesčių nuostatos yra išdėstytos 2 ir 3 straipsniuose.2 straipsnisNukrypstant nuo Šeštosios Tarybos direktyvos 77/388/EEB 3 straipsnio, Vokietijos teritorijoje esanti tilto dalis yra traktuojama kaip Šveicarijos teritorijos dalis tiekiant prekes ir teikiant paslaugas tilto statybai ir priežiūrai.3 straipsnisNukrypstant nuo Šeštosios Tarybos direktyvos 77/388/EEB 2 straipsnio 2 dalies, prekėms, importuojamoms iš Šveicarijos į Vokietiją, netaikomas pridedamosios vertės mokestis, jei jos yra naudojamos 1 straipsnyje minėto tilto statybai ir priežiūrai. Tačiau ši leidžianti nukrypti nuostata netaikoma prekėms, kurias tais pačiais tikslais įveža valstybinės valdžios institucijos.Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas [1] OL L 145, 1977 6 13, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/66/EB (OL L 168, 2004 5 1, p. 35).[2] OL C [...], [...], p. [...].


Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0243

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl metamo neįtraukimo į Tarybos direktyvos 91/414/EEB I priedą ir dėl augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra šios medžiagos, registracijos panaikinimo (Tekstas svarbus EEE)  /* KOM/2009/0243 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 2009.5.25KOM(2009) 243 galutinisPasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl metamo neįtraukimo į Tarybos direktyvos 91/414/EEB I priedą ir dėl augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra šios medžiagos, registracijos panaikinimo(Tekstas svarbus EEE)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPridedamas Tarybos sprendimo pasiūlymas yra susijęs su veikliosios medžiagos metamo neįtraukimu į Tarybos direktyvos 91/414/EEB leidžiamų medžiagų sąrašą (I priedą) ir augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra šios medžiagos, atšaukimu. Pasiūlymas dėl neįtraukimo grindžiamas keletu problemų, nustatytų atliekant šios veikliosios medžiagos vertinimą.Tarybos direktyvoje 91/414/EEB nustatoma darni augalų apsaugos produktų registravimo ir teikimo rinkai sistema. Veikliosios medžiagos, skirtos naudoti kaip augalų apsaugos produktai, yra vertinamos ir registruojamos Bendrijos lygmeniu ir yra išvardytos direktyvos I priede. Atskirus augalų apsaugos produktus, kurių sudėtyje yra veikliųjų medžiagų, vertina ir registruoja valstybės narės, laikydamosi suderintų taisyklių.Pirmiausia pramonės atstovų pateiktus duomenis įvertino ataskaitą rengianti valstybė narė, šiuo atveju Belgija, kuri pateikė vertinimo ataskaitos projektą. Europos maisto saugos tarnyba surengė pirmojo vertinimo tarpusavio peržiūrą ir 2008 m. lapkričio 26 d. pateikė Komisijai metamo keliamos rizikos vertinimo išvadas.Vertinant šią veikliąją medžiagą nustatyta tam tikrų problemų. Visų pirma, kadangi liekanos nėra pakankamai ištirtos ir trūksta informacijos apie toksikologiniu požiūriu svarbią priemaišą N,N–dimetiltiokarbamidą (toliau – DMTU), nebuvo galima patvirtinti, kad poveikis vartotojams yra priimtinas. Be to, dėl plataus vartojimo masto didelis priemaišos DMTU kiekis išsiskiria į aplinką, o duomenų, susijusių su šios medžiagos funkcionavimu aplinkoje, trūkumas kelia susirūpinimą.2009 m. vasario 26 d. sprendimo dėl neįtraukimo projektas buvo pateiktas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniam komitetui, kuriame:-  11 valstybių narių (100 balsų) balsavo už;-  11 valstybių narių (139 balsai) balsavo prieš;-  5 valstybės narės (106 balsai) susilaikė.Komitetas nuomonės nepateikė. Todėl pagal Direktyvos 91/414/EEB 19 straipsnį ir kaip nustatyta Tarybos sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnyje Komisija turi pateikti Tarybai pasiūlymą dėl priemonių, kurių reikia imtis, o Taryba kvalifikuota balsų dauguma turi priimti sprendimą per tris mėnesius.Sprendimo projektui netaikoma Europos Parlamento teisė į parlamentinę analitinę priežiūrą (Tarybos sprendimo 1999/468/EB 8 straipsnis).PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl metamo neįtraukimo į Tarybos direktyvos 91/414/EEB I priedą ir dėl augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra šios medžiagos, registracijos panaikinimo(Tekstas svarbus EEE)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1991 m. liepos 15 d. Tarybos direktyvą 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką[1], ypač į jos 8 straipsnio 2 dalies ketvirtą pastraipą,kadangi:(1) Direktyvos 91/414/EEB 8 straipsnio 2 dalyje yra nustatyta, kad valstybė narė gali per 12 metų nuo pranešimo apie tą direktyvą leisti teikti rinkai augalų apsaugos produktus, kurių sudėtyje yra veikliųjų medžiagų, neįrašytų į tos direktyvos I priedą, ir kurie jau dvejus metus nuo pranešimo apie šią direktyvą dienos yra rinkoje, kol šios medžiagos bus laipsniškai tiriamos pagal darbo programą.(2) Komisijos reglamentuose (EB) Nr. 451/2000[2] ir (EB) Nr. 1490/2002[3] nustatytos Direktyvos 91/414/EEB 8 straipsnio 2 dalyje nurodytos darbo programos išsamios trečiojo etapo įgyvendinimo taisyklės ir nustatytas veikliųjų medžiagų, kurias reikia įvertinti dėl to, ar reikia įtraukti į Direktyvos 91/414/EEB I priedą, sąrašas. Šiame sąraše yra metamas.(3) Metamo poveikis žmonių sveikatai ir aplinkai pranešėjo pasiūlytomis naudojimo paskirtimis buvo įvertintas pagal Reglamentuose (EB) Nr. 451/2000 ir (EB) Nr. 1490/2002 išdėstytas nuostatas. Be to, šiais reglamentais skiriamos ataskaitas rengiančios valstybės narės, kurios pagal Reglamento (EB) Nr. 1490/2002 10 straipsnio 1 dalį Europos maisto saugos tarnybai (toliau – EMST) privalo pateikti atitinkamas vertinimo ataskaitas ir rekomendacijas. Belgija buvo paskirta metamo ataskaitą rengiančia valstybe nare, o visa atitinkama informacija buvo pateikta 2007 m. rugsėjo 10 d.(4) EMST vertinimo darbo grupės posėdyje EMST ir valstybės narės kartu peržiūrėjo šią vertinimo ataskaitą ir 2008 m. lapkričio 26 d. Komisijai pateikė kaip EMST išvadas dėl veikliosios medžiagos pesticido metamo rizikos vertinimo tarpusavio peržiūros[4]. Šią ataskaitą valstybės narės ir Komisija persvarstė Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniame komitete ir 2009 m. vasario 26 d. pateikė kaip Komisijos metamo peržiūros ataskaitą.(5) Vertinant šią veikliąją medžiagą nustatyta tam tikrų problemų. Visų pirma, kadangi liekanos nėra pakankamai ištirtos ir trūksta informacijos apie toksikologiniu požiūriu svarbią priemaišą N,N–dimetiltiokarbamidą (toliau – DMTU), nebuvo galima patvirtinti, kad poveikis vartotojams yra priimtinas. Be to, dėl plataus vartojimo masto didelis priemaišos DMTU kiekis išsiskiria į aplinką, o duomenų, susijusių su šios medžiagos funkcionavimu aplinkoje, trūkumas kelia susirūpinimą. Todėl remiantis per nustatytą laikotarpį pateikta informacija buvo neįmanoma padaryti išvados, kad metamas atitiko medžiagų įtraukimo į Direktyvos 91/414/EEB I priedą kriterijus.(6) Komisija paragino pranešėją pateikti pastabų apie tarpusavio peržiūros rezultatus ir nurodyti, ar jis ketina toliau pritarti, kad ši medžiaga būtų įtraukta į priedą. Pranešėjas pateikė pastabų ir jos buvo atidžiai išnagrinėtos. Tačiau, nepaisant pranešėjo pateiktų argumentų, nustatyta, kad minėtos problemos negali būti išspręstos, o atlikus vertinimus remiantis pateikta ir EMST ekspertų posėdyje įvertinta informacija paaiškėjo, kad negalima tikėtis, kad augalų apsaugos produktai, kuriuose yra metamo, siūlomomis naudojimo sąlygomis iš esmės atitiktų Direktyvos 91/414/EEB 5 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nustatytus reikalavimus.(7) Todėl metamas neturėtų būti įtrauktas į Direktyvos 91/414/EEB I priedą.(8) Reikėtų imtis priemonių, siekiant užtikrinti, kad galiojančios augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra metamo, registracija per nustatytą laikotarpį būtų panaikinta, nebūtų atnaujinama ir kad nebūtų registruojami nauji produktai.(9) Valstybės narės suteikiamas lengvatinis laikotarpis turimoms augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra metamo, atsargoms sunaikinti, sandėliuoti, teikti rinkai ir sunaudoti turėtų būti ne ilgesnis kaip dvylika mėnesių, kad turimas atsargas būtų galima naudoti dar vieną auginimo sezoną, užtikrinant, kad ūkininkai galėtų naudoti augalų apsaugos produktus, kurių sudėtyje yra metamo, 18 mėnesių nuo šio sprendimo priėmimo.(10) Šiuo sprendimu neapribojama galimybė teikti paraiškas pagal Direktyvos 91/414/EEB, kurios išsamios įgyvendinimo taisyklės nustatytos 2008 m. sausio 17 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 33/2008, nustatančiame išsamias Tarybos direktyvos 91/414/EEB nuostatų taikymo taisykles, susijusias su veikliųjų medžiagų, įtrauktų į šios direktyvos 8 straipsnio 2 dalyje nurodytą darbų programą, bet neįtrauktų į jos I priedą, vertinimo įprasta ir skubos tvarka[5], 6 straipsnio 2 dalies nuostatas, siekiant įtraukti metamą į tos direktyvos I priedą.(11) Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas nepateikė nuomonės per Komiteto pirmininko nustatytą terminą,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisVeiklioji medžiaga metamas nėra įtraukiama į Direktyvos 91/414/EEB I priedą.2 straipsnisValstybės narės užtikrina, kad:a) augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra metamo, registracija būtų panaikinta iki [... NURODYTI DATĄ – 6 MĖN. NUO ŠIO SPRENDIMO PRIĖMIMO DIENOS];b) nuo šio sprendimo paskelbimo dienos augalų apsaugos produktai, kurių sudėtyje yra metamo, nebūtų registruojami arba perregistruojami.3 straipsnisValstybės narės suteikiamas lengvatinis laikotarpis pagal Direktyvos 91/414/EEB 4 straipsnio 6 dalį yra kuo trumpesnis ir baigiasi ne vėliau kaip [...NURODYTI DATĄ – 18 MĖN. NUO ŠIO SPRENDIMO PRIĖMIMO DIENOS] .4 straipsnisŠis sprendimas skirtas valstybėms narėms.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkas [1] OL L 230, 1991 8 19, p. 1.[2] OL L 55, 2000 2 29, p. 25.[3] OL L 224, 2002 8 21, p. 23.[4] EMST mokslinė ataskaita (2008 m.), 203, „Veikliosios medžiagos pesticido metamo keliamos rizikos vertinimo tarpusavio peržiūros išvados“ (pateikta 2008 m. lapkričio 26 d.).[5] OL L 15, 2009 1 18, p. 5–12.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 10 10
            COM(2016) 649 final
            2016/0317(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Asociacijos komitete prekybos klausimais, įsteigtame Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimu

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               Pasiūlymo pagrindas ir tikslai

               Pridedamas pasiūlymas yra teisinė priemonė, kuria nustatomos Sąjungos pozicijos, kurių jos vardu turi būti laikomasi Sąjungos ir trečiosios šalies asociacijos susitarimu įsteigtame organe. Šis pasiūlymas susijęs su Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimo (toliau – Susitarimas) įgyvendinimu ir arbitrų, kurie spręstų ginčus su prekyba susijusiais klausimais, sąrašo priėmimu.

               Susitarimas pasirašytas 2014 m. birželio 27 d. ir nuo 2014 m. rugsėjo 1 d. buvo iš dalies taikomas laikinai, kol jį ratifikuos valstybės narės. Susitarimo sudarymas patvirtintas 2016 m. gegužės 23 d. Tarybos sprendimu (ES) 2016/839
                  1
                ir pagal Susitarimo 464 straipsnio 2 dalį Susitarimas įsigaliojo 2016 m. liepos 1 d.

               Susitarimu įsteigtas Asociacijos komitetas prekybos klausimais stebi Susitarimo V antraštinės dalies (Prekyba ir su prekyba susiję klausimai) įgyvendinimą ir sprendžia susijusius klausimus. Šis komitetas, siekdamas tinkamai taikyti ginčų sprendimo procedūras, turi sudaryti arbitrų sąrašą, nurodytą Susitarimo 404 straipsnyje.

               Šiuo pasiūlymu pakeičiamas Komisijos pasiūlymas COM(2015)390 final
                  2
               . Pastarąjį pasiūlymą reikia pakeisti dėl to, kad du iš Moldovos Respublikos pasiūlytų arbitrų nebetenkina Susitarimo 404 straipsnio 2 dalyje nustatytų sąlygų. Moldovos Respublika pasiūlė ir Europos Komisija rekomenduoja Tarybai pritarti dviem kitiems kandidatams, kurie tenkina Susitarimo 404 straipsnio 2 dalyje nustatytas sąlygas. Be to, šis pasiūlymas rodo faktą, kad Susitarimas įsigaliojo 2016 m. liepos 1 d.

               Derėjimas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               Šiuo pasiūlymu įgyvendinama Sąjungos bendra prekybos su Rytų partnerystės šalimi politika, remiantis minėto Susitarimo nuostatomis. Juo siekiama nustatyti reikiamas institucines priemones, leisiančias Sąjungai ir Moldovos Respublikai veiksmingai spręsti su Susitarimo taikymu ir aiškinimu susijusius dvišalius ginčus. Pasiūlymas dera su Sąjungos požiūriu į ginčų sprendimo taisykles, suderėtas rengiant laisvosios prekybos susitarimus su kitais prekybos partneriais arba įtrauktas į tokius susitarimus.

               Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

               Šis pasiūlymas dera su kitomis Sąjungos išorės politikos sritimis, susijusiomis su Moldovos Respublika, visų pirma su Europos kaimynystės politika ir vystomojo bendradarbiavimo politika, ir šias politikos sritis papildo.

               2.Teisinis pagrindas, subsidiarumo ir proporcingumo principai

               Teisinis pagrindas

               Teisinis pagrindas, kuriuo remiantis nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimu įsteigtuose komitetuose, yra Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo, visų pirma jos 207 straipsnio 4 dalis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               Subsidiarumo principas (neišimtinei kompetencijai)

               SESV 3 straipsnyje nustatyta, kad bendra prekybos politika priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.

               Proporcingumo principas

               Šis pasiūlymas būtinas tarptautiniams Sąjungos įsipareigojimams, nustatytiems Susitarime su Moldovos Respublika, įgyvendinti.

               Priemonės pasirinkimas

               Šis pasiūlymas pagrįstas SESV 218 straipsnio 9 dalimi, kurioje nustatyta, kad tokiais atvejais priimamas Tarybos sprendimas. Kitų teisinių priemonių, kuriomis būtų galima pasiekti šio pasiūlymo tikslą, nenumatyta.

               3. EX-POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               Ex-post vertinimas ir (arba) galiojančių teisės aktų tinkamumo patikros

                  Netaikoma.

               Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

               Šiam pasiūlymui konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis reikalavimas netaikomas.

               Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Komisija atsižvelgė į informaciją, kurią pastaraisiais metais valstybės narės teikė apie Sąjungos piliečius, tinkamus ir kvalifikuotus dalyvauti arbitražo procedūrose dėl ginčų, susijusių su Sąjungos prekybos susitarimais.

               Poveikio vertinimas

                  Pasiūlymas susijęs su Sąjungos ir Moldovos Respublikos susitarimo, visų pirma jo V antraštinės dalies dėl prekybos ir su prekyba susijusių klausimų, institucinių aspektų įgyvendinimu. Jis neturi poveikio Sąjungos ekonominei, socialinei ar aplinkos politikai. Susitarimas įsigaliojo 2016 m. liepos 1 d. ir įgyvendinamas dar labai neseniai.

               Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Sąjungos ir Moldovos Respublikos susitarimui programa REFIT netaikoma; juo nenustatoma jokių sąnaudų MVĮ ir dėl jo nekyla jokių su skaitmenine aplinka susijusių klausimų.

               Pagrindinės teisės

               Pasiūlymas nedaro poveikio pagrindinių teisių apsaugai.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Netaikoma.

               5.KITI ELEMENTAI

               Įgyvendinimo planai ir stebėjimo, vertinimo ir ataskaitų teikimo taisyklės

                  Susitarimo įgyvendinimą reguliariai vertina ES ir Moldovos Respublikos asociacijos taryba. Europos Komisija taip pat įsipareigojo kasmet pranešti Europos Parlamentui apie Susitarimo V antraštinės dalies (Prekyba ir su prekyba susiję klausimai) įgyvendinimą, taip pat apie į šį pasiūlymą įtrauktus klausimus.

               Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

                  Netaikoma.

               Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

                  Pasiūlymu siekiama nustatyti Sąjungos poziciją dėl Sąjungos ir Moldovos Respublikos susitarimo dalies, skirtos prekybai, įgyvendinimo. Susitarimo V antraštinėje dalyje (Prekyba ir su prekyba susiję klausimai) yra 14 skyrius (Ginčų sprendimas), kuriuo nustatoma Susitarimo šalių ginčų, susijusių su prekyba ir prekybai skirtos Susitarimo dalies taikymu ar aiškinimu, sprendimo tvarka. Pagal 14 skyriuje nustatytą arbitražo procedūrą šalis ieškovė gali prašyti sudaryti arbitražo kolegiją dvišaliam ginčui spręsti. Kolegijos sudarymo taisyklės nustatytos Susitarimo 404 straipsnyje. Susitarime nurodyta, kad turi būti sudarytas asmenų, tinkamų būti arbitrais, sąrašas. Atitinkamai su Moldovos Respublikos Vyriausybe aptartas asmenų, norinčių ir galinčių būti arbitrais, sąrašo projektas, į kurį įtraukti penki Sąjungos pasiūlyti kandidatai, penki Moldovos Respublikos pasiūlyti kandidatai ir penki trečiųjų šalių piliečiai, kurie galėtų būti arbitražo kolegijos pirmininkais. Šis sąrašas bus naudojamas, jei reikės sudaryti arbitražo kolegiją.

               2016/0317 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Asociacijos komitete prekybos klausimais, įsteigtame Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimu

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos susitarimas
                  3
                (toliau – Susitarimas) įsigaliojo 2016 m. liepos 1 d.;

               (2)Susitarimo 404 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad pagal Susitarimo 438 straipsnio 4 dalį sudarytas Asociacijos komitetas prekybos klausimais ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo Susitarimo įsigaliojimo sudaro asmenų, galinčių būti arbitrais ginčų sprendimo procedūrose, sąrašą;

               (3)remiantis Susitarimo 404 straipsnio 1 dalimi, arbitražo kolegijos narių sąrašo projektas, į kurį įtraukti penki Sąjungos pasiūlyti kandidatai, penki Moldovos Respublikos pasiūlyti kandidatai ir penki trečiųjų šalių piliečiai, kurie galėtų būti arbitražo kolegijos pirmininkais, aptartas su Moldovos Respublikos Vyriausybe;

               (4)todėl reikėtų nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Asociacijos komitete prekybos klausimais dėl asmenų, galinčių būti arbitrais ginčų sprendimo procedūrose, sąrašo,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Europos Sąjunga turi laikytis Asociacijos komitete prekybos klausimais dėl asmenų, galinčių būti arbitrais ginčų sprendimo procedūrose, sąrašo patvirtinimo, grindžiama minėto komiteto sprendimo projektu, pridedamu prie šio sprendimo.

               Neesminiams sprendimo projekto pakeitimams Sąjungos atstovai Asociacijos komitete prekybos klausimais gali pritarti be papildomo Tarybos sprendimo.

               2 straipsnis

               Priimtas Asociacijos komiteto prekybos klausimais sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 141, 2016 5 28, p. 28.

                     (2)

                     http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?qid=1469533573883&uri=CELEX:52015PC0390

                     (3)
                  2014 m. birželio 16 d. Tarybos sprendimas 2014/492/ES dėl Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo (OL L 260, 2014 8 30, p. 1).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 10 10
            COM(2016) 649 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Asociacijos komitete prekybos klausimais, įsteigtame Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimu

               PRIEDAS

               prie

               Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Asociacijos komitete prekybos klausimais, įsteigtame Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimu

               Projektas

               ES ir MOLDOVOS RESPUBLIKOS Asociacijos komiteto prekybos klausimais sprendimas Nr. 1/2016

               2016 m. ... d.

               dėl arbitrų sąrašo, nurodyto Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimo 404 straipsnio 1 dalyje, sudarymo

               Asociacijos KOMITETAS PREKYBOS KLAUSIMAIS,

               atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimą, pasirašytą 2014 m. birželio 27 d. Briuselyje, ypač į jo 404 straipsnio 1 dalį,

               kadangi:

               (1)Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos susitarimas (toliau – Susitarimas) įsigaliojo 2016 m. liepos 1 d.;

               (2)Susitarimo 404 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad pagal Susitarimo 438 straipsnio 4 dalį sudarytas Asociacijos komitetas prekybos klausimais ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo Susitarimo įsigaliojimo sudaro 15 asmenų, galinčių būti arbitrais dvišalių ginčų sprendimo procedūrose, sąrašą,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Siekiant įgyvendinti Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimo 404 straipsnio 1 dalį, asmenų, galinčių būti arbitrais, sąrašas pateikiamas šio sprendimo priede.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta ...

                        Asociacijos komiteto

                        prekybos klausimais vardu

                        Pirmininkas

               PRIEDAS

               SUSITARIMO 404 STRAIPSNIO 1 DALYJE NURODYTAS ARBITRŲ SĄRAŠAS

               Moldovos Respublikos pasiūlyti arbitrai

               1.Mihail BURUIANĂ

               2.Procop BURUIANA

               3.Octavian CAZAC

               4.Lilia GRIBINCEA

               5.Viorel RUSU

               Europos Sąjungos pasiūlyti arbitrai

               1.Jacques BOURGEOIS

               2.Claus–Dieter EHLERMANN

               3.Pieter Jan KUIJPER

               4.Giorgio SACERDOTI

               5.Ramon TORRENT

               Pirmininkai

               1.Leora BLUMBERG (Pietų Afrika)

               2.William DAVEY (Jungtinės Amerikos Valstijos)

               3.Merit JANOW (Jungtinės Amerikos Valstijos)

               4.Helge SELAND (Norvegija)

               5.David UNTERHALTER (Pietų Afrika)