               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 09 11
            COM(2019) 620 final
            2019/0188(COD)
            Pasiūlymas
            EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 573/2014/ES dėl valstybinių užimtumo tarnybų (VUT) bendradarbiavimo stiprinimo
            (Tekstas svarbus EEE)
            {SWD(2019) 319 final} - {SWD(2019) 1350 final}

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               Valstybinės užimtumo tarnybos (VUT) yra svarbiausi subjektai, vykdantys užimtumo politiką, kuria palengvinama darbo ieškančių asmenų integracija į darbo rinką. Nors VUT struktūra kiekvienoje šalyje skirtinga, jos visos padeda derinti darbo rinkos pasiūlą ir paklausą teikdamos informaciją, įdarbindamos ir aktyviai teikdamos vietos, nacionalinio ir Europos lygmens paramos paslaugas. VUT taip pat yra svarbios valstybių narių aktyvumo skatinimo politikos vykdytojos ir atlieka svarbų vaidmenį palengvindamos sėkmingą judėjimą darbo rinkoje ir integraciją joje. Nuo jų paslaugų kokybės tiesiogiai priklauso užimtumo politikos praktinis efektyvumas. Taigi, VUT yra svarbūs subjektai kovojant su nedarbu Europoje ir siekiant užtikrinti sėkmingą atitinkamų ES politikos iniciatyvų įgyvendinimą.

               Europos masto VUT bendradarbiavimas prasidėjo 1997 m., kai Komisija įsteigė neformalią patariamąją VUT vadovų grupę (Europos VUT vadovų tinklą). Grupės tikslas buvo skatinti bendradarbiavimą, dalyvaujančių organizacijų keitimąsi informacija ir tarpusavio mokymąsi, taip pat gauti grįžtamosios informacijos apie užimtumo politikos iniciatyvas.

               Tuo remdamasi Komisija 2013 m. pasiūlė įforminti šį bendradarbiavimą, kad paremtų inovacijas, lyginamąją analizę ir abipusį mokymąsi Europos lygmeniu. 2014 m.
                  Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 573/2014/ES dėl valstybinių užimtumo tarnybų bendradarbiavimo stiprinimo buvo įsteigtas Europos valstybinių užimtumo tarnybų tinklas (toliau – Tinklas), turėjęs veikti iki 2020 m. gruodžio 31 d.

               Šio pasiūlymo tikslas – toliau didinti VUT pajėgumą, veiksmingumą ir efektyvumą sukuriant platformą, kurioje Europos lygmeniu būtų galima palyginti jų veiklos rezultatus, nustatyti gerąją patirtį ir plėtoti tarpusavio mokymosi sistemą. Tinklas taip pat siekia suteikti VUT daugiau galimybių padėti rengti novatorišką, faktiniais duomenimis grindžiamą politiką.

               Turėtų būti užtikrinama, kad Tinklas papildytų, o ne pakeistų ar kartotų veiksmus, kurių imamasi pagal Europos užimtumo strategiją, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) IX antraštinėje dalyje, visų pirma Užimtumo komiteto (EMCO) veiksmus ir jo priemones, pavyzdžiui, Bendro vertinimo sistemą, taip pat abipusio mokymosi programą. Be to, siekdama sinergijos, Komisija turėtų toliau užtikrinti, kad Tinklo sekretoriatas glaudžiai bendradarbiautų su Užimtumo komiteto sekretoriatu.

               Siekiant išsiaiškinti, kaip įgyvendinamas ankstesnis Sprendimas, taip pat susijusius sunkumus ir galimybes toliau tęsti Tinklo veiklą po 2020 m. gruodžio 31 d., buvo atliktas vertinimas. Iš vertinimo matyti, kad Sprendimas įgyvendinamas sėkmingai, o lyginamojo mokymosi iniciatyva
                  1
                yra ES bendros priemonės, kuria skatinamas ES VUT palyginamumas, mokymasis ir branda, sėkmingo įgyvendinimo pavyzdys. Vertinime taip pat pateikiama išvada, kad Tinklas veiksmingai padėjo pasiekti Sprendime nustatytus tikslus.

                  Todėl pasiūlymo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 573/2014/ES, tikslas – remtis teigiamais Tinklo veiklos rezultatais, kaip parodyta šio vertinimo išvadose
                     2
                  , atsižvelgiant į Tinklo suinteresuotųjų subjektų poreikius ir tvirtą pritarimą tolesniam šio vertingo bendradarbiavimo įgyvendinimui po 2020 m. Todėl siekiama pratęsti Tinklo veikimo laikotarpį iki 2027 m. gruodžio 31 d.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               Šis Tinklas, kurio teisinis pagrindas yra SESV 149 straipsnis, įsteigtas siekiant prisidėti prie valstybių narių bendradarbiavimo ir remti jų veiksmus užimtumo srityje. Jis yra ES užimtumo politikos sistemos, sukurtos siekiant reaguoti į naujus prioritetus ir pokyčius darbo rinkoje, dalis. Pagal Sutarties 148 straipsnio 4 dalį Sprendimu 2010/707/ES Taryba priėmė valstybių narių užimtumo politikos gaires, kurios buvo atnaujintos (2018 m. liepos 16 d. Tarybos sprendimas (ES) 2018/1215) ir toliau taikomos 2019 m.

               Užimtumo gairėse kartu su Ekonominės politikos gairėmis valstybėms narėms pateikiamos gairės dėl nacionalinių reformų programų ir reformų įgyvendinimo. 7 gairėje pabrėžiama: „valstybės narės turėtų siekti, kad valstybinės užimtumo tarnybos dirbtų veiksmingiau ir rezultatyviau, užtikrindamos, kad būtų laiku teikiama konkrečiai pritaikyta pagalba darbo ieškantiems asmenims, remdamos darbo rinkos paklausą ir įgyvendindamos veiklos rezultatais grindžiamo valdymo principus“. Integruotos gairės sudaro konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, kurias Taryba pateikia valstybėms narėms per Europos semestro procesą, pagrindą. Pastaraisiais metais pateikta konkrečių rekomendacijų dėl VUT veikimo ir pajėgumo bei aktyvios darbo rinkos politikos valstybėse narėse veiksmingumo. Be kita ko, minėtina prie individualių poreikių labiau pritaikytų bedarbiams skirtų paslaugų paklausa, visapusiškesnė veiklos rezultatų vertinimo sistema, tikslingesnis orientavimas ir prioritetų nustatymas, taip pat geresnis centrinės ir regionų valdžios institucijų veiklos koordinavimas.

               Aktyvi užimtumo parama taip pat yra vienas iš Europos socialinių teisių ramsčio
                  3
                prioritetų (4 principas). Dar labiau pabrėžiamas prioritetas, susijęs su tiksline parama tiems, kuriems reikia pagalbos siekiant patekti į darbo rinką, pavyzdžiui, per VUT. Kaip pavyzdį galima paminėti tai, kad daugiau dėmesio skiriama VUT vaidmeniui informuojant neaktyvius gyventojus.

               Vienas iš Tinklo tikslų – prisidėti prie ES politikos iniciatyvų užimtumo srityje, pavyzdžiui, 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendacijos dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo ir 2016 m. vasario 15 d. Tarybos rekomendacijos dėl ilgalaikių bedarbių integracijos į darbo rinką įgyvendinimo, kur VUT atlieka svarbų vaidmenį. Be to, Tinklas turėtų remti ES iniciatyvų, kuriomis siekiama užtikrinti geresnį įgūdžių pasiūlos ir paklausos derinimą, deramą ir tvarų darbą, didesnį savanorišką darbo jėgos judumą ir palengvinti perėjimą iš švietimo ir mokymo sistemos į darbo rinką, įgyvendinimą.

               Tinklo veikla apima VUT atsakomybės sritis ir papildo kitų suinteresuotųjų subjektų iniciatyvas bei padeda užtikrinti bendras pastangas šioje politikos srityje. Tinklo vertinimas įrodo šį papildomumą bei tai, kad Tinklo iniciatyvomis nebuvo pakeistos kitos iniciatyvos.

               Europos darbo mobilumo portalas EURES
                  4
                ir Tinklas turi tam tikrų vienas kitą papildančių tikslų, susijusių su darbo rinkos veikimo gerinimu. Tinklo tikslas – VUT bendradarbiavimas siekiant pagerinti VUT veiklos rezultatus ir prisidėti prie politikos iniciatyvų užimtumo srityje įgyvendinimo, o EURES daugiausia dėmesio skiria laisvų darbo vietų ir darbo ieškančių asmenų sutelkimui ir judumo paslaugų teikimui, siekdamas sudaryti palankesnes sąlygas laisvam darbuotojų judėjimui ir tolesnei darbo rinkų integracijai.

                  Galiausiai nauja ES įstaiga Europos darbo institucija (EDI), padedanti valstybėms narėms įgyvendinti darbo jėgos judumo taisykles
                     5
                  , palengvins darbo ieškančių asmenų ir darbdavių galimybę gauti informacijos apie jų teises ir pareigas, taip pat gauti susijusias paslaugas, be kita ko, per bendruosius skaitmeninius vartus. EDI taip pat tarpininkaus tarpvalstybinių ginčų tarp nacionalinių institucijų atvejais. Todėl Tinklui ir EDI nustatyti skirtingi, bet vienas kitą papildantys tikslai, padedantys gerinti Europos darbo rinkos veikimą.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

               Strategija „Europa 2020“ yra šio dešimtmečio ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo darbotvarkė. Apskritai Sprendimo Nr. 573/2014/ES vertinimas parodė, kad Sprendimas ir ES politikos sistema yra labai nuoseklūs. Sinergija galėtų būti gerinama, pavyzdžiui, bendradarbiaujant su kitais suinteresuotaisiais darbo rinkos subjektais, įskaitant kitus užimtumo paslaugų teikėjus, ir, prireikus, užimtumo, socialinės politikos ir švietimo bei mokymo srityse veikiančias ES agentūras, socialinius partnerius, bedarbiams arba pažeidžiamoms grupėms atstovaujančias organizacijas, užimtumo srityje veikiančias NVO, regionų ir vietos valdžios institucijas. Tačiau nė vienas suinteresuotasis subjektas nepastebėjo veiklos dubliavimo.

                  ES atlieka svarbų vaidmenį formuojant ir įgyvendinant Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir siekti darnaus vystymosi tikslų (DVT)
                     6
                  . Tinklas padeda skatinti tvarų ir integracinį ekonomikos augimą, visišką ir našų užimtumą bei deramą darbą visiems (aštuntas DVT)
                     7
                  .

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               Pasiūlymo teisinis pagrindas lieka toks pats kaip ir Sprendimo Nr. 573/2014/ES.

               Teisė veikti grindžiama SESV 149 straipsniu, kuriame nustatyta, kad „Europos Parlamentas ir Taryba [...] gali imtis skatinamųjų priemonių valstybių narių bendradarbiavimui ir jų veiklai užimtumo srityje paremti, imdamiesi iniciatyvos plėtoti keitimąsi informacija ir geriausia praktika, teikti lyginamąją analizę ir patarimus, taip pat skatinti naujoviškus požiūrius ir patirties vertinimą, ypač pasiremdami bandomaisiais projektais [...]“.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

               Pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą, nes juo siekiama padėti valstybėms narėms modernizuoti VUT siekiant bendrų Europos užimtumo tikslų.

                  Šiuo metu neturima informacijos apie tai, kaip būtų galima organizuoti VUT bendradarbiavimą tuo atveju, jei nebūtų pratęstas Sprendimo Nr. 573/2014/ES galiojimas. Nors tikėtina, kad be Tinklo būtų iš dalies bendradarbiaujama toliau, oficialus Sprendimu nustatytas Tinklo vaidmuo, taip pat techninė ir finansinė Komisijos teikiama parama, suinteresuotųjų subjektų nuomone, yra labai svarbūs. Todėl tikėtina, kad nepratęsus Sprendimo galiojimo VUT bendradarbiavimas būtų ne toks veiksmingas ir sistemingas.

               •Proporcingumo principas

               Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą, nes jis pateiktas kaip VUT skatinamosios priemonės pasiūlymas ir jo veikimo trukmė apribota laikotarpiu iki 2027 m.

                  Už VUT organizavimą, personalą ir valdymą atsako pačios valstybės narės, tačiau šiuo pasiūlymu pratęsiamas Tinklo veikimo laikotarpis, sudaroma galimybė palyginti valstybių narių veiklą Europos lygmeniu, nustatyti gerąją patirtį ir skatinti tarpusavio mokymąsi, kad būtų padidintas VUT pajėgumas ir veiksmingumas. Patirtis parodė, kad VUT pačios nepakankamai dalyvauja tarpusavio mokymosi ir lyginamosios analizės veikloje, o tai trukdo anksti nustatyti prastą VUT veiklą nacionaliniu lygmeniu ir spręsti dėl to atsirandančias galimas struktūrines darbo rinkos problemas.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Pasirinkta priemonė – sprendimas, grindžiamas pradine iš dalies pakeista priemone. Sprendimas Nr. 573/2014/ES dėl VUT bendradarbiavimo stiprinimo yra skatinamoji priemonė 149 straipsnyje apibrėžta prasme. Atsižvelgiant į šios skatinamosios priemonės pobūdį, tinkamiausia teisinė priemonė ir toliau yra sprendimas.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

               Siekiant įvertinti esamą padėtį ir įgyvendinimo laipsnį, taip pat suteikti išsamesnės informacijos ir duomenų, reikalingų galimam būsimam Europos VUT bendradarbiavimui po 2020 m., buvo atliktas Sprendimo Nr. 573/2014/ES įgyvendinimo vertinimas
                  8
               . Sprendimu Nr. 573/2014/ES atlikti šį vertinimą nebuvo reikalaujama, tačiau jis buvo atliktas siekiant užtikrinti gerą administravimą pagal principą „pirmiausia – vertinimas“
                  9
               , norint atsižvelgti į ankstesnių ES veiksmų patirtį. Buvo vertinama, ar Tinklas vykdė savo teisinius įsipareigojimus ir ar pasiekė savo tikslus. Vertinimas apima penkis kriterijus, nustatytus pagal geresnio reglamentavimo reikalavimus, t. y. aktualumą, veiksmingumą, efektyvumą, nuoseklumą ir ES pridėtinę vertę.

               Sprendimas VUT išlieka labai aktualus. Tinklo tikslai ir iniciatyvos, kaip nurodyta Sprendimo 3 ir 4 straipsniuose, apima pagrindines VUT atsakomybės sritis ir suteikia tvirtą Tinklo politikos ir konkrečios veiklos pagrindą. Nustačius plačią Tinklo veiklos sistemą, siekiant tikslų būtų galima lanksčiai įgyvendinti veiksmų prioritetus atsižvelgiant į darbo rinkos pokyčius.

               Iš vertinimo matyti, kad Tinklas veiksmingai įgyvendino savo tikslus ir iniciatyvas. Įrodyta, kad Tinklas yra veiksminga priemonė, padedanti remti nacionalines VUT joms sprendžiant individualias joms kylančias problemas ir skatinanti Europos bendradarbiavimą. Visų pirma, lyginamojo mokymosi iniciatyva (apimanti lyginamąją analizę ir abipusį mokymąsi) yra bendros ES priemonės, kuria skatinamas VUT palyginamumas, mokymasis ir branda, veiksmingo įgyvendinimo pavyzdys. VUT atsižvelgė į lyginamojo mokymosi vertinimo rezultatus ir dėl to tapo brandesnėmis organizacijomis. Galima daryti išvadą, kad veiksmingumą visų pirma lėmė lyginamojo mokymosi iniciatyva, taip pat keitimasis žiniomis per tarpusavio mokymosi renginius, ataskaitas ir VUT geriausią praktiką.

               Dalį Tinklo veiklos sunku įvertinti kiekybiškai, o ketveri metai – per trumpas laikotarpis, per kurį būtų galima gauti tam tikros naudos, pavyzdžiui, įgyvendinti organizacinės kultūros pokyčius, ir tą naudą paviešinti. Tačiau VUT noras dalyvauti lyginamojo mokymosi ir abipusio mokymosi renginiuose, taip pat teigiami VUT atsiliepimai rodo, kad Tinklo veiklos rezultatai yra labai veiksmingi ir juos teigiamai vertina visi Tinklo nariai. Apskritai, sprendžiant iš pažangos siekiant veiklos rezultatų, dalyvauti Tinklo veikloje buvo naudingiau mažiau pažangioms VUT, bet pažangą padarė ir kitos VUT. Vertinime nurodoma, kur yra potencialo toliau didinti veiksmingumą, pavyzdžiui, galima skirti daugiau dėmesio mažesniems ir tikslingesniems mokymosi renginiams ir skaitmeninių sprendimų naudojimui.

               Iš vertinimo matyti, kad Sprendimas Nr. 573/2014/ES ir ES politikos sistema yra gana nuoseklūs. Tinklo indėlis į ES politikos iniciatyvas buvo didžiausias įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą ir integruojant ilgalaikius bedarbius į darbo rinką. Įrodyta, kad Tinklas gali lanksčiai spręsti problemas naujose srityse, tokiose kaip migrantų ir pabėgėlių integracija, nedarbo prevencija ir įgūdžių trūkumo šalinimas. Šiais rezultatais taip pat akivaizdžiai prisidėta prie geresnės valstybių narių ekonominių ir (arba) užimtumo rodiklių analizės per Europos semestrą.

                  Be to, Tinklas padeda nacionalinėms VUT įgyvendinti konkrečioms valstybėms narėms skirtas rekomendacijas dėl aktyvios darbo rinkos politikos ir VUT problemų sprendimo per Europos semestrą. VUT, būdamos svarbios Europos socialinio fondo įgyvendinimo dalyvės, taip pat atlieka aktyvų vaidmenį formuojant visapusišką politikos sistemą, skirtą aktyviai darbo rinkos politikai atitinkamose valstybėse narėse, ir taip prisideda prie veiksmingo ir efektyvaus ES lėšų panaudojimo.

               VUT tinklo pridėtinė vertė – tai struktūrinė VUT veiklos ir pajėgumo vertinimo sistema, padedanti palyginti, mokytis vieniems iš kitų ir tobulėti. Vertinime pateikiami keli kiti Sprendimo rezultatai, kurių iki Tinklo sukūrimo 2014 m. pasiekta nebuvo ir kurių nebūtų buvę įmanoma pasiekti savanorišku nacionalinių VUT bendradarbiavimu. Tarp svarbių pasiekimų – didesnė atsakomybė, individualaus VUT mokymosi ir kolektyvinio tarpusavio mokymosi užtikrinimas, kolektyvinės pozicijos užtikrinimas formuojant politiką ES lygmeniu ir indėlis siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų. Vertinime taip pat nurodoma, kad norint užtikrinti nuolatinį visų VUT dalyvavimą finansinė, organizacinė ir ekspertų ES lygmens parama yra būtina.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

               Siekiant užtikrinti, kad atliekant vertinimą būtų tinkamai atsižvelgta į suinteresuotųjų subjektų nuomones, į konsultacijas buvo įtraukta daug įvairių suinteresuotųjų subjektų. Tarp tikslinių suinteresuotųjų subjektų buvo 32
                  10
                VUT atstovai, dalyvaujantys Tinklo veikloje, atitinkamos ES lygmens organizacijos ir įstaigos (pvz., Užimtumo komitetas, ES lygmens privačios užimtumo tarnybos ir laikinojo įdarbinimo agentūros, Europos orientavimo visą gyvenimą politikos tinklas), atitinkamos tarptautinės organizacijos (pvz., TDO, EBPO, Pasaulio bankas, WAPES), taip pat VUT sekretoriatas, rangovai, buvę VUT tinklo nariai arba asmenys, susiję su VUT bendradarbiavimu iki 2014 m. Kartu su VUT Europos reikalų patarėjais buvo surengtas vertinimui skirtas praktinis seminaras. Viešose konsultacijose internetu taip pat galėjo dalyvauti visi suinteresuotieji subjektai ir visuomenė.

                  Nustatyti faktai atspindi įvairių suinteresuotųjų subjektų padėtį. Esama tam tikrų skirtumų, susijusių su skirtingų Tinklo veiklos rūšių veiksmingumo vertinimu arba jų indėlio siekiant kiekvieno tikslo mastu. Pavyzdžiui, dauguma suinteresuotųjų subjektų pranešė, kad Tinklas kartais bendradarbiauja su kitais atitinkamais darbo rinkos suinteresuotaisiais subjektais (kaip nustatyta Sprendimo Nr. 573/2014/ES 5 straipsnyje), tačiau ateityje reikėtų stiprinti santykius su partneriais ES ir nacionaliniu lygmenimis. Suinteresuotųjų subjektų atsiliepimai yra labai svarbūs nustatant būsimus Tinklo prioritetus pagal Sprendimo Nr. 573/2014/ES tikslus.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Siekiant paremti įrodymų, suinteresuotųjų subjektų požiūrio ir nuomonių rinkimą, taip pat analitinę vertinimo dalį, išorės tyrimą pavesta atlikti rangovui
                     11
                  .

               •Poveikio vertinimas

                  Sprendimo Nr. 573/2014/ES pratęsimas reikštų esamos sistemos ir iniciatyvų tęstinumą. Šis pasiūlymas susijęs tik su siekiu pailginti Tinklo veikimo laikotarpį, nustatytą 1 straipsnyje, su tam tikrais techniniais atnaujinimais. Minėtasis vertinimas pridedamas prie pasiūlymo. Šis eilinis pasiūlymas laikomas nepagrindine iniciatyva pagal geresnio reglamentavimo taisykles.

                  Atskiras poveikio vertinimas nebuvo atliktas, nes:

               –iš vertinimo matyti, kad Sprendimas dėl VUT yra veiksmingas ir nėra priežasčių iš esmės keisti dabartinę politiką;

               –vertinimo išvados rodo, kad vertėtų pratęsti Sprendimą dėl VUT;

               –vertinime (kartu su nacionalinių VUT ir Tinklo valdybos raginimu) jau pateikta pakankamai įrodymų, kad nepratęsus Tinklo veikimo būtų daromas neigiamas poveikis;

               –siūloma iniciatyva yra logiška ir atitinka vertinimo išvadas.

               •Pagrindinės teisės

                  Sprendimu Nr. 573/2014/ES nepažeidžiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, įtvirtintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Sprendimu visų pirma siekiama užtikrinti, kad būtų visapusiškai laikomasi teisių naudotis nemokamomis įdarbinimo tarnybų paslaugomis ir skatinti taikyti Chartijos 29 straipsnį. Šiuo pasiūlymu nedaroma jokių pakeitimų.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Pasiūlymui nereikia papildomų ES biudžeto išteklių, įskaitant darbuotojus.

                  Finansinė parama Sąjungos masto Valstybinių užimtumo tarnybų tinklui jau numatyta 2021–2027 m. ESF+ reglamento pasiūlyme pagal EaSI krypties siūlomą biudžetą
                     12
                  . Atitinkamos išlaidos būtų tiesiog pagal dabartinį 2014–2020 m. programavimo laikotarpį jau suteiktos paramos Tinklui pratęsimas.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

               Metinės Tinklo ataskaitos siunčiamos Europos Parlamentui ir Tarybai ir skelbiamos viešai.

                  Iki 2026 m. rugsėjo mėn. pasiūlymo taikymo vertinimas pateikiamas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui.

               2019/0188 (COD)

               Pasiūlymas

               EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 573/2014/ES dėl valstybinių
                  užimtumo tarnybų (VUT) bendradarbiavimo stiprinimo

               (Tekstas svarbus EEE)

               EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 149 straipsnį,

               atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

               teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

               atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę
                  13
               ,

               atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę
                  14
               ,

               laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

               kadangi:

               (1)Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 573/2014/ES
                  15
                laikotarpiui nuo 2014 m. birželio 17 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. įsteigiamas Europos valstybinių užimtumo tarnybų tinklas (toliau – Tinklas);

               (2)Tinklo tikslas – didinti VUT pajėgumą, veiksmingumą ir efektyvumą sukuriant platformą, kurioje Europos lygmeniu būtų galima palyginti jų veiklos rezultatus, nustatyti gerąją patirtį ir plėtoti tarpusavio mokymosi sistemą. Tinklas taip pat siekia suteikti VUT daugiau galimybių padėti rengti novatorišką, faktiniais duomenimis grindžiamą politiką vadovaujantis susijusiomis Sąjungos politikos iniciatyvomis;

               (3)Tinklas labai svarbus skatinant tolesnį valstybių narių bendradarbiavimą VUT atsakomybės srityse, taip pat prisidedant prie VUT modernizavimo ir stiprinimo. Iš Sprendimo Nr. 573/2014/ES
                  16
                įgyvendinimo vertinimo matyti, kad Tinklas padarė teigiamą poveikį, ir tai, ko išmokta remiantis įvairia veikla ir patirtimi;

               (4)siekiant pasinaudoti iki šiol pasiektais rezultatais ir toliau stiprinti VUT bendradarbiavimą, Tinklo veikimo laikotarpis turėtų būti pratęstas iki 2027 m. gruodžio 31 d.;

               (5)Tinklo veiklos tęstinumas turėtų padėti įgyvendinti Europos socialinių teisių ramstį, į kurio principus įtraukta ir aktyvus užimtumo rėmimas. Tai taip pat turėtų padėti siekti Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. aštunto darnaus vystymosi tikslo, nes būtų prisidedama prie integracinio ir tvaraus ekonomikos augimo, užimtumo ir deramo darbo visiems;

               (6)Tinklas turėtų ir toliau organizuoti bendradarbiavimą ir ryšius su kitais darbo rinkos suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų skatinama jų sąveika, visų pirma bendradarbiaujant su Sąjungos agentūromis užimtumo, socialinės politikos, švietimo ir mokymo srityse siekiant užtikrinti nuoseklią politikos sistemą;

               (7)Sąjungos finansinė parama Tinklui turėtų būti teikiama pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą;

               (8)todėl Sprendimas Nr. 573/2014/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

               (9)siekiant užtikrinti Tinklo veiklos tęstinumą, šis sprendimas turėtų būti taikomas nuo 2021 m. sausio 1 d.,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Sprendimas Nr. 573/2014/ES iš dalies keičiamas taip:

               (1)1 straipsnio pirma pastraipa pakeičiama taip:

               „Laikotarpiui iki 2027 m. gruodžio 31 d. įsteigiamas Sąjungos valstybinių užimtumo tarnybų (VUT) tinklas (toliau – tinklas).“

               (2)3 straipsnio įžanginė formuluotė pakeičiama taip:

               „Šio sprendimo tikslas – skatinti valstybių narių bendradarbiavimą per tinklą užimtumo klausimais VUT atsakomybės srityje, taip prisidedant prie Sąjungos užimtumo politikos įgyvendinimo. Tai taip pat padės siekti Europos socialinių teisių ramsčio ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų ir remti:“

               (3)4 straipsnio 1 dalies c punktas pakeičiamas taip:

               „c) prisideda prie VUT modernizavimo ir stiprinimo svarbiose srityse, vadovaujantis Sąjungos užimtumo politika, Europos socialinių teisių ramsčiu ir darnaus vystymosi tikslais;“

               (4)5 straipsnis pakeičiamas taip:

                     „Bendradarbiavimas

               Tinklas plėtoja bendradarbiavimą su atitinkamais darbo rinkos suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant kitus užimtumo paslaugų teikėjus ir, prireikus, užimtumo, socialinės politikos ir švietimo bei mokymo srityse veikiančias ES agentūras, socialinius partnerius, bedarbiams ar pažeidžiamoms grupėms atstovaujančias organizacijas, užimtumo srityje dirbančias NVO, regionines ir vietos valdžios institucijas, įtraukdamas juos į atitinkamą savo veiklą bei susitikimus ir keisdamasis su jais informacija bei duomenimis.“

               (5)7 straipsnis pakeičiamas taip:

               „Finansinė parama

               Šio sprendimo įgyvendinimo bendrieji ištekliai skiriami atitinkamai pagal būsimą 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą, kurios metinius asignavimus tvirtina Europos Parlamentas ir Taryba, neviršydami finansinės programos ribų.“

               (6)9 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

               „8 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami iki 2027 m. gruodžio 31 d.“

               (7)10 straipsnis pakeičiamas taip:

               „Peržiūra

               Ne vėliau kaip 2026 m. rugsėjo mėn. Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonominių ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui šio sprendimo vertinimą.“

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               Jis taikomas nuo 2021 m. sausio 1 d.

               Priimta Briuselyje

                  Europos Parlamento vardu
                        Tarybos vardu

                  Pirmininkas
                        Pirmininkas

                     (1)

                  https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=20613&langId=en
                  , žr. p. 1.

                     (2)

                        Komisijos tarnybų darbinis dokumentas SWD(2019) 1350.

                     (3)

                        https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/social-summit-european-pillar-social-rights-booklet_lt.pdf

                     (4)

                     https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2016/589/oj?locale=lt

                     (5)

                  https://ela.europa.eu/

                     (6)

                        https://ec.europa.eu/europeaid/sites/devco/files/european-consensus-on-development-final-20170626_en.pdf

                     (7)

                     https://sustainabledevelopment.un.org/topics/sustainabledevelopmentgoals

                     (8)

                  https://publications.europa.eu/lt/home

                     (9)

                  https://ec.europa.eu/info/law/law-making-process/planning-and-proposing-law/better-regulation-why-and-how_lt

                     (10)

                        VUT tinklui priklauso visų 28 ES valstybių narių, taip pat Islandijos ir Norvegijos (iš viso 30 šalių) VUT. Tačiau kadangi Belgijoje yra trys dalyvaujančios VUT, bendras Tinklo veikloje dalyvaujančių VUT skaičius yra 32.

                     (11)

                  https://publications.europa.eu/lt/home

                     (12)

                        COM(2018) 382 final.

                     (13)

                        OL C […], […], p. […].

                     (14)

                        OL C […], […], p. […].

                     (15)

                  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 573/2014/ES dėl valstybinių užimtumo tarnybų (VUT) bendradarbiavimo stiprinimo (OL L 159, 2014 5 28, p. 32)
                  .

                     (16)

                        Komisijos tarnybų darbinis dokumentas SWD(2019) 1350).


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 12 12
            COM(2019) 624 final
            2019/0274(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu šešiasdešimt trečiojoje Narkotinių medžiagų komisijos sesijoje, dėl medžiagų įtraukimo į sąrašą pagal 1961 m. Bendrąją narkotinių medžiagų konvenciją su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu, ir 1971 m. Psichotropinių medžiagų konvenciją

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas yra susijęs su sprendimu, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi 63-ojoje Narkotinių medžiagų komisijos sesijoje, dėl cheminių medžiagų įtraukimo į 1961 m. Bendrosios narkotinių medžiagų konvencijos su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu, ir 1971 m. Konvencijos dėl psichotropinių medžiagų sąrašus. Numatyta, kad 63-ioji Narkotinių medžiagų komisijos sesija vyks 2020 m. kovo 2–6 d.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1. 1961 m. JT bendroji narkotinių medžiagų konvencija su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu, ir 1971 m. JT psichotropinių medžiagų konvencija

               1961 m. Jungtinių Tautų (toliau – JT) bendrąja narkotinių medžiagų konvencija su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu (toliau – Narkotinių medžiagų konvencija)
                  1
               , siekiama koordinuotais tarptautiniais veiksmais kovoti su piktnaudžiavimu narkotikais. Yra dvi intervencijos ir kontrolės rūšys, kurios taikomos kartu. Pirma, siekiama narkotikų turėjimą, vartojimą, prekybą jais, jų platinimą, importą, eksportą ir gamybą apriboti taip, kad tai būtų daroma tik medicinos ir mokslo tikslais. Antra, su narkotikų kontrabanda kovojama bendradarbiaujant tarptautiniu mastu, siekiant sustabdyti ir atgrasyti narkotikų prekeivius.

               1971 m. JT psichotropinių medžiagų konvencija (toliau – Psichotropinių medžiagų konvencija)
                  2
                nustatoma tarptautinė psichotropinių medžiagų kontrolės sistema. Ja buvo reaguojama į išaugusią narkotikų įvairovę ir piktnaudžiavimo jais mastą – įvesta kai kurių sintetinių narkotikų kontrolė, atsižvelgiant, viena vertus, į piktnaudžiavimo jais riziką, kita vertus – į jų terapinę vertę.

               Visos ES valstybės narės yra šių konvencijų šalys, bet Europos Sąjunga nėra jų šalis.

               2.2.Narkotinių medžiagų komisija

               Narkotinių medžiagų komisija (toliau – CND) yra JT Ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos (toliau – ECOSOC) komisija, o jos funkcijos ir įgaliojimai išdėstyti, inter alia, minėtose dviejose konvencijose. Ją sudaro 53 JT valstybės narės, kurias išrenka ECOSOC. 13 valstybių narių 2020 m. kovo mėn. bus balsavimo teisę turinčios CND narės
                  3
               . Sąjunga CND turi stebėtojos statusą.

               2.3.Numatomas Narkotinių medžiagų komisijos teisės aktas

               CND, remdamasi Pasaulio sveikatos organizacijos (toliau – PSO), kuriai pataria Narkomanijos ekspertų komitetas (toliau – ECDD), rekomendacijomis, reguliariai iš dalies keičia prie šių konvencijų pridedamus medžiagų sąrašus.

               2019 m. sausio 24 d. PSO pateikė JT generaliniam sekretoriui
                  4
                šešias rekomendacijas, parengtas 41-ajame ECDD posėdyje, kuriame atlikta kritinė kanapių ir kanapių dervos apžvalga.

               Į CND 63-iosios sesijos, kuri 2020 m. kovo 2–6 d. vyks Vienoje, darbotvarkę gali būti įtrauktas punktas dėl šių medžiagų įtraukimo į prie konvencijų pridedamus sąrašus.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Konvencijų sąrašų pakeitimai turi tiesioginių padarinių Sąjungos teisės narkotikų kontrolės srityje taikymo sričiai visose valstybėse narėse. 2004 m. spalio 25 d. Tarybos pamatinio sprendimo 2004/757/TVR, nustatančio būtiniausias nuostatas dėl nusikalstamų veikų sudėties požymių ir bausmių neteisėtos prekybos narkotikais srityje (toliau – Pamatinis sprendimas)
                  5
               , 1 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad tame pamatiniame sprendime „narkotikai“ yra bet kuri iš medžiagų, kurioms taikoma Narkotinių medžiagų konvencija arba Psichotropinių medžiagų konvencija, ir bet kuri iš medžiagų, išvardytų Pamatinio sprendimo priede. Todėl Pamatinis sprendimas taikomas medžiagoms, įtrauktoms į Narkotinių medžiagų konvencijos ir Psichotropinių medžiagų konvencijos sąrašus. Taigi bet kokie prie šių konvencijų pridedamų sąrašų pakeitimai turi tiesioginį poveikį bendroms ES taisyklėms ir keičia jų taikymo sritį pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 3 straipsnio 2 dalį. Taip yra nepriklausomai nuo to, ar atitinkamai medžiagai jau taikomos kontrolės priemonės visoje ES.

               Kanapės ir su kanapėmis susijusios medžiagos, kurių kritinė apžvalga atlikta 41-ajame ECDD posėdyje ir kurios buvo šešių 2019 m. sausio 24 d. PSO rekomendacijų dalykas, šiuo metu tarptautiniu lygmeniu kontroliuojamos arba pagal Narkotinių medžiagų konvenciją, arba pagal Psichotropinių medžiagų konvenciją:

               –„kanapės ir kanapių derva“ įtrauktos į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą. Be to, „kanapės ir kanapių derva“ taip pat įtrauktos į Narkotinių medžiagų konvencijos IV sąrašą, į kurį įtraukiamos ypač pavojingomis laikomos medžiagos;

               –dronabinolis (delta-9-tetrahidrokanabinolis) įtrauktas į Psichotropinių medžiagų konvencijos II sąrašą;

               –tetrahidrokanabinolis (delta-9-tetrahidrokanabinolio izomerai) įtrauktas į Psichotropinių medžiagų konvencijos I sąrašą;

               –„kanapių ekstraktai ir tinktūros“ įtraukti į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą;

               –„kanabidiolio preparatai“ kontroliuojami pagal Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašo įrašą „Kanapių ekstraktai ir tinktūros“;

               –„kanapių ir dronabinolio vaistiniai preparatai“ kontroliuojami kaip kanapių pagrindu pagaminti preparatai pagal Bendrosios narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą arba kaip preparatai, kuriems pagaminti naudojamas sintetinis delta-9- tetrahidrokanabinolis, pagal Psichotropinių medžiagų konvencijos II sąrašą.

               Komisijos pasiūlymas dėl Sąjungos pozicijos pagrįstas turimais PSO Narkomanijos ekspertų komiteto posėdžiams pateiktais dokumentais ir atsakymais, kuriuos per 2019 m. birželio 24 d. ir 2019 m. rugsėjo 23 d. vykusius 4-ąjį ir 5-ąjį tarpsesijinius CND posėdžius pateikė PSO, Tarptautinė narkotikų kontrolės valdyba (INCB) ir Jungtinių Tautų Narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuras (UNODC), atsižvelgdami į savo atitinkamus įgaliojimus
                  6
               . Jame taip pat atsižvelgta į valstybių narių nuomones, kuriomis apsikeista Narkotikų horizontaliojoje darbo grupėje, ir Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro (EMCDDA) darbus šioje srityje.

               Komisijos pasiūlyme dėl Sąjungos pozicijos siūloma pritarti tik kai kurioms PSO rekomendacijoms – kuriomis atsižvelgiama į naujas su jomis susijusias mokslo žinias ir dėl kurių neįvyks didelių šioms medžiagoms taikomos kontrolės pokyčių.

               Kita vertus, neaiškus kai kurių rekomendacijų teisinis ir praktinis poveikis, taip pat pasekmės, susijusios su naujomis kontrolės priemonėmis arba jų nebuvimu. Todėl Komisijos pasiūlyme dėl Sąjungos pozicijos siūloma nepritarti šioms rekomendacijoms. Komisijos pasiūlyme pateikiamas ir alternatyvus siūlymas – nebalsuoti dėl šių rekomendacijų ir prašyti papildomo PSO įvertinimo.

               Būtina, kad Taryba nustatytų Sąjungos poziciją, pateiktiną CND posėdyje, kuriame bus sprendžiama dėl medžiagų įtraukimo į sąrašus. Dėl Sąjungos stebėtojos statusui būdingų apribojimų šią poziciją turi pateikti valstybės narės, kurios 2020 m. kovo mėn. bus CND narės, Sąjungos interesų labui veikdamos kartu CND. Sąjunga nėra šių konvencijų šalis, tačiau šioje srityje turi išimtinę kompetenciją.

               Šiuo tikslu Komisija teikia pasiūlymą dėl Sąjungos pozicijos, kurią valstybės narės, kurios 2020 m. kovo mėn. bus CND narės, turi išreikšti Europos Sąjungos vardu 63-iojoje CND sesijoje dėl medžiagų įtraukimo į Narkotinių medžiagų konvencijos ir Psichotropinių medžiagų konvencijos sąrašus. Komisija jau ketvirtą kartą pateikia tokį pasiūlymą dėl Sąjungos pozicijos
                  7
               . Taryba priėmė Sąjungos pozicijas
                  8
               , todėl ankstesniuose CND posėdžiuose dėl įtraukimo į tarptautinius sąrašus ES laikėsi vieningai – CND dalyvaujančios valstybės narės, laikydamosi priimtos Sąjungos pozicijos, balsavimu pritarė įtraukimui į sąrašus.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               SESV 218 straipsnio 9 dalis taikoma neatsižvelgiant į tai, ar Sąjunga yra organo narė arba susitarimo šalis
                  9
               . Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų <...> turinį“
                  10
               .

               CND yra „susitarimu įsteigtas organas“, kaip apibrėžta šiame straipsnyje, kadangi tai yra organas, įsteigtas ECOSOC – Jungtinių Tautų organo, kuriam pavestos konkrečios užduotys pagal Narkotinių medžiagų konvenciją ir Psichotropinių medžiagų konvenciją.

               CND sprendimai dėl medžiagų įtraukimo į sąrašą yra „teisinę galią turintys aktai“, kaip apibrėžta SESV 218 straipsnio 9 dalyje. Vadovaujantis Narkotinių medžiagų konvencija ir Psichotropinių medžiagų konvencija, CND sprendimai automatiškai tampa privalomi, nebent per nustatytą laikotarpį viena iš šalių sprendimą pateikia ECOSOC peržiūrėti
                  11
               . ECOSOC sprendimai šiuo klausimu yra galutiniai. CND sprendimai dėl medžiagų įtraukimo į sąrašus taip pat turi teisinį poveikį ES teisės sistemai remiantis Sąjungos teise, nes jie gali turėti lemiamos įtakos ES teisės aktų turiniui, visų pirma Tarybos pamatiniam sprendimui 2004/757/TVR. Konvencijų sąrašų pakeitimai turi tiesioginių padarinių šios ES teisinės priemonės taikymo sričiai.

               Numatomu aktu Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio.

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su neteisėta prekyba narkotikais.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 83 straipsnio 1 dalis, kurioje neteisėta prekyba narkotikais yra įvardyta kaip viena iš nusikaltimų sričių, turinčių konkretų tarpvalstybinį pobūdį, ir Europos Parlamentui ir Tarybai suteikiami įgaliojimai nustatyti minimalias taisykles dėl nusikalstamų veikų ir sankcijų apibrėžimo neteisėtos prekybos narkotikais srityje.

               4.3.Kintamoji geometrija

               Remiantis prie Sutarčių pridėto Protokolo (Nr. 36) dėl pereinamojo laikotarpio priemonių 10 straipsnio 4 dalimi, Jungtinė Karalystė pranešė, kad ji nepritaria visapusiškiems Komisijos ir Teisingumo Teismo įgaliojimams, susijusiems su policijos ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srities aktais, priimtais iki Lisabonos sutarties įsigaliojimo. Todėl Tarybos pamatinis sprendimas 2004/757/TVR Jungtinei Karalystei netaikomas nuo 2014 m. gruodžio 1 d.
                  12

               Kadangi CND sprendimai dėl medžiagų įtraukimo į sąrašus neturi poveikio bendroms taisyklėms neteisėtos prekybos narkotikais srityje, kurios Jungtinei Karalystei yra privalomos, Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant Tarybos sprendimą, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi priimant tokius sprendimus dėl medžiagų įtraukimo į sąrašą
                  13
               .

               Danijai Tarybos pamatinis sprendimas 2004/757/TVR, kurio 1 straipsnyje teigiama, kad „narkotikai“ yra bet kuri iš medžiagų, kurioms taikoma Narkotinių medžiagų konvencija arba Psichotropinių medžiagų konvencija, yra privalomas iki 2018 m. lapkričio 21 d.

               Kadangi CND sprendimai dėl medžiagų įtraukimo į sąrašus daro poveikį bendroms taisyklėms neteisėtos prekybos narkotikais srityje, kurios Danijai yra privalomos, Danija dalyvauja priimant Tarybos sprendimą, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi priimant tokius sprendimus dėl medžiagų įtraukimo į sąrašą.

               4.4.Išvada

               Šio pasiūlymo teisinis pagrindas yra SESV 83 straipsnio 1 dalis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               5.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Poveikio biudžetui nėra.

               2019/0274 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu šešiasdešimt trečiojoje Narkotinių medžiagų komisijos sesijoje, dėl medžiagų įtraukimo į sąrašą pagal 1961 m. Bendrąją narkotinių medžiagų konvenciją su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu, ir 1971 m. Psichotropinių medžiagų konvenciją

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 83 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)1961 m. Jungtinių Tautų (toliau – JT) bendroji narkotinių medžiagų konvencija su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu
                  14
                (toliau – Narkotinių medžiagų konvencija), įsigaliojo 1975 m. rugpjūčio 8 d.;

               (2)vadovaujantis Narkotinių medžiagų konvencijos 3 straipsniu Narkotinių medžiagų komisija gali priimti sprendimą į tos konvencijos sąrašus įtraukti medžiagas. Pakeitimus sąrašuose ji gali daryti tik vadovaudamasi Pasaulio sveikatos organizacijos (toliau – PSO) rekomendacijomis, tačiau ji taip pat gali nuspręsti nedaryti PSO rekomenduojamų pakeitimų;

               (3)1971 m. JT psichotropinių medžiagų konvencija
                  15
                (toliau – Psichotropinių medžiagų konvencija) įsigaliojo 1976 m. rugpjūčio 16 d.;

               (4)vadovaujantis Psichotropinių medžiagų konvencijos 2 straipsniu Narkotinių medžiagų komisija, remdamasi PSO rekomendacijomis, gali priimti sprendimą į tos konvencijos sąrašus įtraukti medžiagas arba jas iš jų išbraukti. Ji turi didelę veiksmų laisvę atsižvelgti į ekonominius, socialinius, teisinius, administracinius ir kitus veiksnius, tačiau negali imtis savavališkų veiksmų;

               (5)abiejų konvencijų sąrašų pakeitimai turi tiesioginių padarinių Sąjungos teisės narkotikų kontrolės srityje taikymo sričiai. Tarybos pamatinis sprendimas 2004/757/TVR
                  16
                taikomas medžiagoms, įtrauktoms į šių konvencijų sąrašus. Taigi bet kokie konvencijų sąrašų pakeitimai turi tiesioginį poveikį bendroms Sąjungos taisyklėms ir keičia jų taikymo sritį, kaip nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 3 straipsnio 2 dalyje;

               (6)Narkotinių medžiagų komisija savo šešiasdešimt trečiojoje sesijoje, kuri 2020 m. kovo 2–6 d. vyks Vienoje, turi priimti sprendimus dėl kanapių ir su kanapėmis susijusių medžiagų, kurios šiuo metu jau kontroliuojamos pagal Narkotinių medžiagų konvenciją ir Psichotropinių medžiagų konvenciją;

               (7)Sąjunga nėra atitinkamų JT konvencijų šalis. Narkotinių medžiagų komisijoje, kurioje 2020 m. kovo mėn. trylika valstybių narių bus teisę balsuoti turinčios narės, ji turi stebėtojos statusą
                  17
               . Todėl būtina, kad Taryba įgaliotų valstybes nares pareikšti Sąjungos poziciją dėl medžiagų įtraukimo į Narkotinių medžiagų konvencijos ir Psichotropinių medžiagų konvencijos sąrašus, kadangi sprendimai dėl naujų medžiagų įtraukimo į tarptautinius konvencijų sąrašus priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai;

               (8)2019 m. sausio 24 d.
                  18
                PSO pateikė šešias rekomendacijas, parengtas 41-ajame Narkomanijos ekspertų komiteto (toliau – PSO ekspertų komitetas) posėdyje, kuriame atlikta kritinė kanapių ir kanapių dervos apžvalga. Šiomis rekomendacijomis nesiekiama leisti naudoti kanapes ir su kanapėmis susijusias medžiagas rekreaciniais tikslais;

               (9)remiantis PSO ekspertų komiteto vertinimu, mažai tikėtina, kad kanapės ir kanapių derva gali daryti panašų neigiamą poveikį, kokį daro kitos į Narkotinių medžiagų konvencijos IV sąrašą įtrauktos medžiagos. Be to, nustatytas kanapių preparatų galimas gydomasis poveikis malšinant skausmą ar gydant kitus sveikatos sutrikimus, kaip antai epilepsiją ar su išsėtine skleroze siejamus spazmus;

               (10)PSO nuomone, kanapės ir kanapių derva turėtų būti įtrauktos į tokį sąrašą, pagal kurį kontrolės lygis leistų užkirsti kelią dėl kanapių vartojimo atsirandančiai žalai, bet nesudarytų kliūčių įsigyti su kanapėmis susijusių preparatų, atlikti jų mokslinius tyrimus ir juos plėtoti gydymo tikslais. Todėl PSO priėjo prie išvados, kad kanapių ir kanapių dervos įtraukimas į IV sąrašą neatitinka į IV sąrašą įtrauktiniems vaistams taikomų kriterijų;

               (11)toje rekomendacijoje nenumatyta keisti kanapėms ir kanapių dervai taikomo tarptautinio kontrolės lygio, nes šios medžiagos ir toliau bus Narkotinių medžiagų konvencijos I sąraše. Joje tinkamai atsižvelgiama į mokslo raidą šioje srityje, įvykusią nuo tada, kai kanapės ir kanapių derva buvo pirmą kartą įtrauktos į Narkotinių medžiagų konvenciją. Išbraukti kanapes ir kanapių dervą iš Narkotinių medžiagų konvencijos IV sąrašo būtų naudinga siekiant įgyti daugiau kolektyvinių žinių tiek apie terapinę kanapių naudą, tiek apie su jomis susijusią žalą;

               (12)todėl valstybės narės turėtų laikytis pozicijos išbraukti kanapes ir kanapių dervą iš Narkotinių medžiagų konvencijos IV sąrašo;

               (13)remiantis PSO ekspertų komiteto vertinimu, delta-9-tetrahidrokanabinolio ir jo aktyvaus stereoizomero dronabinolio, visų pirma ypač didelio grynumo, neteisėtai gaunamų formų, neigiamas poveikis, priklausomybės nuo jų ir piktnaudžiavimo jais rizika yra ne mažesni nei kanapių, kurios įtrauktos į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą, atveju. Medžiaga, piktnaudžiavimo kuria rizika ir kurios neigiamas poveikis yra panašūs į medžiagos, kuri jau įtraukta į Narkotinių medžiagų konvencijos sąrašą, paprastai turėtų būti įtraukiama į tą patį sąrašą. Kadangi piktnaudžiavimo delta-9-tetrahidrokanabinoliu rizika ir jo neigiamas poveikis yra panašūs kaip kanapių, jis atitinka įtraukimo į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą kriterijus;

               (14)be to, PSO supratimu, klasifikavus delta-9-tetrahidrokanabinolį pagal tą pačią konvenciją ir įtraukus jį į tą patį sąrašą kaip kanapės, t. y. į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą, valstybėse narėse būtų daug lengviau įgyvendinti konvencijomis nustatytas kontrolės priemones. Todėl PSO rekomendavo delta-9-tetrahidrokanabinolį ir jo aktyvų stereoizomerą dronabinolį įtraukti į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą ir, jei šiai rekomendacijai bus pritarta, išbraukti juos iš Psichotropinių medžiagų konvencijos II sąrašo;

               (15)toje rekomendacijoje nenumatoma keisti delta-9-tetrahidrokanabinolio ir jo aktyvaus stereoizomero dronabinolio tarptautinio kontrolės lygio. Be to, dėl jos būtų lengviau įgyvendinti kontrolės priemones valstybėse narėse;

               (16)todėl valstybės narės turėtų laikytis pozicijos įtraukti delta-9-tetrahidrokanabinolį ir jo aktyvų stereoizomerą dronabinolį į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą ir, jei tai rekomendacijai bus pritarta, išbraukti juos iš Psichotropinių medžiagų konvencijos II sąrašo. Kitu atveju rekomendacija neturėtų būti teikiama balsavimui ir turėtų būti prašoma tolesnio PSO vertinimo;

               (17)remiantis PSO ekspertų komiteto vertinimu, tetrahidrokanabinolis (delta-9-tetrahidrokanabinolio izomerai), kuris įtrauktas į Psichotropinių medžiagų konvencijos I sąrašą, nekelia piktnaudžiavimo rizikos ir neturi neigiamo poveikio, panašių į delta-9-tetrahidrokanabinolio, bet dėl kiekvieno iš šešių izomerų cheminio panašumo į delta-9-tetrahidrokanabinolį labai sunku naudojant standartinius cheminės analizės metodus bet kurį iš šių šešių izomerų atskirti nuo delta-9-tetrahidrokanabinolio. Be to, klasifikuojant šiuos šešis izomerus pagal tą pačią konvenciją ir įtraukiant juos į tą patį sąrašą kaip delta-9-tetrahidrokanabinolis, t. y. į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą, būtų lengviau vykdyti tarptautinę delta-9-tetrahidrokanabinolio kontrolę ir padėti valstybėms narėms įgyvendinti kontrolės priemones šalies lygmeniu. Todėl PSO rekomendavo tetrahidrokanabinolį (delta-9-tetrahidrokanabinolio izomerus) įtraukti į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą, su sąlyga, kad Narkotinių medžiagų komisija (toliau – CND) patvirtins rekomendaciją įtraukti dronabinolį ir jo stereoizomerus (delta-9-tetrahidrokanabinolį) į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą, ir, jei ši rekomendacija bus patvirtinta, išbraukti jį iš Psichotropinių medžiagų konvencijos I sąrašo;

               (18)toje rekomendacijoje nenumatoma keisti tetrahidrokanabinolio (delta-9-tetrahidrokanabinolio izomerų) tarptautinio kontrolės lygio. Be to, dėl jos būtų lengviau įgyvendinti kontrolės priemones valstybėse narėse;

               (19)todėl valstybės narės turėtų laikytis pozicijos įtraukti tetrahidrokanabinolį (delta-9-tetrahidrokanabinolio izomerus) į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą su sąlyga, kad Narkotinių medžiagų komisija (toliau – CND) patvirtins rekomendaciją įtraukti dronabinolį ir jo stereoizomerus (delta-9-tetrahidrokanabinolį) į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą, ir, jei ši rekomendacija bus patvirtinta, išbraukti jį iš Psichotropinių medžiagų konvencijos I sąrašo. Kitu atveju rekomendacija neturėtų būti teikiama balsavimui ir turėtų būti prašoma tolesnio PSO vertinimo;

               (20)remiantis PSO ekspertų komiteto vertinimu, kanapių ekstraktų ir tinktūrų psichoaktyviosios savybės, kaip nurodyta Narkotinių medžiagų konvencijoje, kinta iš esmės dėl skirtingos delta-9-tetrahidrokanabinolio koncentracijos šiuose ekstraktuose ir tinktūrose. Kai kurie kanapių ekstraktai ir tinktūros, neturintys psichoaktyviųjų savybių, kurių sudėtyje didžiąją dalį sudaro kanabidiolis, turi daug žadančių pritaikymo terapiniais tikslais būdų. Tai, kad įvairūs preparatai, kurių sudėtyje yra skirtinga delta-9-tetrahidrokanabinolio koncentracija, kontroliuojami pagal tą patį įrašą „Ekstraktai ir tinktūros“ ir tą patį sąrašą, kelia sunkumų atsakingoms valdžios institucijoms, įgyvendinančioms kontrolės priemones atskirose šalyse. Be to, pagal Narkotinių medžiagų konvencijoje pateiktą preparatų apibrėžtį visi produktai, kurie yra kanapių „ekstraktai ir tinktūros“, gali būti laikomi kanapių „preparatais“, taip pat, jei būtų pritarta Komiteto rekomendacijai perkelti dronabinolį į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą, dronabinolio ir jo stereoizomerų „preparatais“. Todėl PSO rekomendavo ekstraktus ir tinktūras išbraukti iš Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašo;

               (21)vis dėlto, nepaisant to, kad paskelbus šią rekomendaciją PSO pateikė paaiškinimus, nenustatyta akivaizdaus pagrindimo, susijusio su visuomenės sveikata, taip pat sunku visapusiškai įvertinti jos poveikį, be kita ko, tarptautinės kontrolės sistemos išsamumui;

               (22)todėl valstybės narės turėtų laikytis pozicijos, kad rekomendacija neturėtų būti teikiama balsavimui ir turėtų būti prašoma tolesnio PSO vertinimo;

               (23)remiantis PSO ekspertų komiteto vertinimu, kanabidiolio aptinkama kanapių ir kanapių dervos sudėtyje, tačiau jis neturi psichoaktyviųjų savybių ir nekyla piktnaudžiavimo juo bei priklausomybės nuo jo rizikos. Jis nedaro didelio neigiamo poveikio. Be to, nustatyta, kad kanabidiolis gali būti veiksmingas valdant tam tikrus vaikams pasireiškiančius gydymui atsparius epileptinius priepuolius;

               (24)PSO pažymėjo, kad psichoaktyvaus poveikio neturinčių vaistų, kurie gaminami kaip kanapių augalo preparatai, sudėtyje yra delta-9-tetrahidrokanabinolio pėdsakų, ir pripažino, kad kai kurioms valstybėms narėms gali būti sunku atlikti cheminę delta-9-tetrahidrokanabinolio kiekio analizę 0,15 proc. tikslumu. Todėl PSO rekomendavo Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą papildyti šia išnaša: „Preparatams, turintiems daugiausia kanabidiolio ir ne daugiau kaip 0,2 proc. delta-9-tetrahidrokanabinolio, tarptautinė kontrolė netaikoma.“;

               (25)tačiau, šia rekomendacija būtų sumažintas dabartinis šių preparatų kontrolės lygis, THC ribinės vertės nustatymas preparatų, kurių sudėtyje yra daugiausia kanabidiolio, atveju nėra moksliškai pagrįstas ir dėl rekomendacijos formuluotės tokios ribinės vertės apskaičiavimo būdas gali būti aiškinamas skirtingai. Skirtingų sąlygų taikymas kanabidioliui, palyginti su kitais kanabinoidais, nepagrįstas ir neatitinka esamos konvencijų sąrašų struktūros;

               (26)todėl valstybės narės turėtų laikytis pozicijos, kad rekomendacija neturėtų būti teikiama balsavimui ir turėtų būti prašoma tolesnio PSO vertinimo;

               (27)remiantis PSO ekspertų komiteto vertinimu, vaistai, kurių sudėtyje yra delta-9-tetrahidrokanabinolio, nėra susiję su piktnaudžiavimo ir priklausomybės problemomis ir nėra skirti naudoti ne medicinos reikmėms. Be to, PSO pripažino, kad tokie preparatai yra paruošiami taip, kad piktnaudžiavimo jais rizikos nekyla, faktinio piktnaudžiavimo jais įrodymų nėra arba jie neturi tokio neigiamo poveikio, kad būtų galima pagrįsti dabartinį kontrolės lygį, siejamą su Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašu, ar kontrolės lygį, siejamą su Psichotropinių medžiagų konvencijos II priedu. Todėl PSO rekomendavo į Narkotinių medžiagų konvencijos III sąrašą įtraukti preparatus, pagamintus arba cheminės sintezės būdu, arba kaip kanapių preparatą, kurie kaip vaistiniai preparatai yra sudaryti iš vieno ar kelių ingredientų bei taip, kad delta-9-tetrahidrokanabinolio (dronabinolio) nebūtų galima išgauti lengvai įgyvendinamais būdais arba kiekiais, kurie keltų grėsmę visuomenės sveikatai;

               (28)tačiau dėl tos rekomendacijos galėtų atsirasti papildoma reguliavimo našta valstybėms narėms. Be to, rekomendacijos formuluotė, susijusi su „vaistiniais“ preparatais, nėra grindžiama jokiomis Narkotinių medžiagų konvencija apibrėžtomis sąvokomis ir gali būti nesuderinama su ES terminija, nurodyta 2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/83 dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus
                  19
               ;

               (29)todėl valstybės narės turėtų laikytis pozicijos nepritarti rekomendacijai į Narkotinių medžiagų konvencijos III sąrašą įtraukti „preparatus, pagamintus arba cheminės sintezės būdu, arba kaip kanapių preparatą, kurie kaip vaistiniai preparatai yra sudaryti iš vieno ar kelių ingredientų bei taip, kad delta-9-tetrahidrokanabinolio (dronabinolio) nebūtų galima išgauti lengvai įgyvendinamais būdais arba kiekiais, kurie keltų grėsmę visuomenės sveikatai“. Kitu atveju rekomendacija neturėtų būti teikiama balsavimui ir turėtų būti prašoma tolesnio PSO vertinimo;

               (30)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Narkotinių medžiagų komisijoje, kadangi sprendimai, priimami dėl skirtingų sprendimų dėl kanapių ir su kanapėmis susijusių medžiagų įtraukimo į įvairius sąrašus, gali labai paveikti Sąjungos teisės aktų turinį, visų pirma Pamatinį sprendimą 2004/757/TVR;

               (31)Sąjungos poziciją vieningai pareiškia valstybės narės, kurios yra Narkotinių medžiagų komisijos narės;

               (32)Danijai pamatinis sprendimas 2004/757/TVR yra privalomas iki 2018 m. lapkričio 21 d., todėl ji dalyvauja priimant ir taikant šį sprendimą;

               (33)Airijai pamatinis sprendimas 2004/757/TVR yra privalomas, todėl ji dalyvauja priimant ir taikant šį sprendimą;

               (34)Jungtinei Karalystei Pamatinis sprendimas 2004/757/TVR nėra privalomas, todėl ji nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kuri turi būti priimta Sąjungos vardu 2020 m. kovo 2–6 d. Narkotinių medžiagų komisijos šešiasdešimt trečiojoje sesijoje, kai to organo prašoma priimti sprendimus dėl medžiagų įtraukimo į 1961 m. Jungtinių Tautų bendrosios narkotinių medžiagų konvencijos su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu, ir 1971 m. Jungtinių Tautų psichotropinių medžiagų konvencijos sąrašus, išdėstyta šio sprendimo priede.

               2 straipsnis

               1 straipsnyje nurodytą poziciją vieningai pareiškia valstybės narės, kurios yra Narkotinių medžiagų komisijos narės.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas pagal Sutartis skirtas valstybėms narėms.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        Jungtinių Tautų sutarčių rinkinys, 978 t., Nr. 14152.

                     (2)

                        Jungtinių Tautų sutarčių rinkinys, 1019 t., Nr. 14956.

                     (3)

                        Nuo 2020 m. sausio 1 d. toliau nurodytos 13 valstybių narių bus balsavimo teisę turinčios CND narės: Austrija, Belgija, Čekija, Ispanija, Italija, Jungtinė Karalystė, Kroatija, Lenkija, Nyderlandai, Prancūzija, Švedija, Vokietija ir Vengrija.

                     (4)

                        https://www.who.int/medicines/access/controlled- substances/UNSG_letter_ECDD41_recommendations_cannabis_24Jan19.pdf?ua=1

                     (5)

                        OL L 335, 2004 11 11, p. 8, su pakeitimais, padarytais 2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/2103, kuria, siekiant į termino „narkotikas“ apibrėžtį įtraukti naujų psichoaktyviųjų medžiagų, iš dalies keičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2004/757/TVR ir kuria panaikinamas Tarybos sprendimas 2005/387/TVR, OL L 305, 2017 11 21, p. 12.

                     (6)

                        Žr. lapkričio 26 d. visų klausimų ir atsakymų suvestinę
                  https://www.unodc.org/documents/commissions/CND/Scheduling_Resource_Material/Cannabis/Consultations_with_WHO_Questions_and_Answers_26_November_2019.pdf

                     (7)

                        COM(2017) 72 final; COM(2018) 31 final; COM(2018) 862 final. Pažymėtina, kad Komisija kartu teikia atskirą pasiūlymą dėl naujų psichoaktyviųjų medžiagų įtraukimo į sąrašus.

                     (8)

                        Tarybos priimta atitinkamai 2017 m. kovo 7 d., 2018 m. vasario 27 d. ir 2019 m. kovo 5 d.

                     (9)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64 punktas.

                     (10)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (11)

                        Narkotinių medžiagų konvencijos 3 straipsnio 7 dalis; Psichotropinių medžiagų konvencijos 2 straipsnio 7 dalis.

                     (12)

                        Žr. Sąjungos aktų, priimtų policijos ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srityje iki Lisabonos sutarties įsigaliojimo, kurie pagal Protokolo (Nr. 36) dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 10 straipsnio 4 dalies antrą sakinį Jungtinei Karalystei nebetaikomi nuo 2014 m. gruodžio 1 d., sąrašo (OL C 430, 2014 12 1, p. 17) 29 punktą.

                     (13)

                        Šis pasiūlymas susijęs su pozicija, kuri Sąjungos vardu turės būti priimta posėdyje, įvyksiančiame po Jungtinės Karalystės pasitraukimo iš Sąjungos, nebent Jungtinė Karalystė paprašytų ketvirtą kartą pratęsti pagal Sąjungos 50 straipsnį nustatytą terminą ir Europos Vadovų Taryba tam vienbalsiai pritartų (50 straipsnis). Tačiau šiuo metu, kai Komisija priima pasiūlymą, Jungtinė Karalystė vis dar yra valstybė narė. Todėl, pavyzdžiui, nurodant valstybių narių, kurios yra Narkotinių medžiagų komisijos ir pan. narės, skaičių priskaičiuojama ir Jungtinė Karalystė.

                     (14)

                        Jungtinių Tautų sutarčių rinkinys, 978 t., Nr. 14152.

                     (15)

                        Jungtinių Tautų sutarčių rinkinys, 1019 t., Nr. 14956.

                     (16)

                        2004 m. spalio 25 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2004/757/TVR, nustatantis būtiniausias nuostatas dėl nusikalstamų veikų sudėties požymių ir bausmių neteisėtos prekybos narkotikais srityje (OL L 335, 2004 11 11, p. 8).

                     (17)

                        Nuo 2020 m. sausio 1 d. toliau nurodytos 13 valstybių narių bus balsavimo teisę turinčios CND narės: Austrija, Belgija, Čekija, Ispanija, Italija, Jungtinė Karalystė, Kroatija, Lenkija, Nyderlandai, Prancūzija, Švedija, Vokietija ir Vengrija.

                     (18)

                  https://www.who.int/medicines/access/controlled-substances/UNSG_letter_ECDD41_recommendations_cannabis_24Jan19.pdf?ua=1

                     (19)

                        OL L 311, 2001 11 28, p. 67–128.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 12 12
            COM(2019) 624 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu šešiasdešimt trečiojoje Narkotinių medžiagų komisijos sesijoje, dėl medžiagų įtraukimo į sąrašą pagal 1961 m. Bendrąją narkotinių medžiagų konvenciją su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu, ir 1971 m. Psichotropinių medžiagų konvenciją

               PRIEDAS

               Pozicija, kurios turi laikytis valstybės narės, kurios yra Narkotinių medžiagų komisijos narės, veikdamos kartu Sąjungos interesų labui 2020 m. kovo 2–6 d. šešiasdešimt trečiojoje Narkotinių medžiagų komisijos sesijoje dėl medžiagų kontrolės taikymo srities pakeitimų:

               (1)kanapės ir kanapių derva turi būti išbrauktos iš Bendrosios narkotinių medžiagų konvencijos (1961 m.) IV sąrašo;

               (2)dronabinolis (delta-9-tetrahidrokanabinolis) turi būti įtrauktas į Bendrosios narkotinių medžiagų konvencijos (1961 m.) I sąrašą ir, jei šiai rekomendacijai bus pritarta, turi būti išbrauktas iš Psichotropinių medžiagų konvencijos (1971 m.) II sąrašo. Kitu atveju rekomendacija neturėtų būti teikiama balsavimui ir turėtų būti prašoma tolesnio PSO vertinimo;

               (3)tetrahidrokanabinolis (delta-9-tetrahidrokanabinolio izomerai) turi būti įtrauktas į Bendrosios narkotinių medžiagų konvencijos (1961 m.) I sąrašą su sąlyga, kad CND patvirtins rekomendaciją įtraukti dronabinolį ir jo stereoizomerus (delta-9-tetrahidrokanabinolį) į Bendrosios narkotinių medžiagų konvencijos (1961 m.) I sąrašą, ir, jei ši rekomendacija bus patvirtinta, turi būti išbrauktas iš Psichotropinių medžiagų konvencijos (1971 m.) I sąrašo. Kitu atveju rekomendacija neturėtų būti teikiama balsavimui ir turėtų būti prašoma tolesnio PSO vertinimo;

               (4)rekomendacija dėl ekstraktų ir tinktūrų neturėtų būti teikiama balsavimui ir turėtų būti prašoma tolesnio PSO vertinimo;

               (5)rekomendacija dėl išnašos, suformuluotos taip: „Preparatams, turintiems daugiausia kanabidiolio ir ne daugiau kaip 0,2 proc. delta-9-tetrahidrokanabinolio, tarptautinė kontrolė netaikoma“, neturėtų būti teikiama balsavimui ir turėtų būti prašoma tolesnio PSO vertinimo;

               (6)preparatai, pagaminti arba cheminės sintezės būdu, arba kaip kanapių preparatai, kurie kaip vaistiniai preparatai yra sudaryti iš vieno ar kelių ingredientų bei taip, kad delta-9-tetrahidrokanabinolio (dronabinolio) nebūtų galima išgauti lengvai įgyvendinamais būdais arba kiekiais, kurie keltų grėsmę visuomenės sveikatai, neįtraukiami į Bendrosios narkotinių medžiagų konvencijos (1961 m.) III sąrašą. Kitu atveju rekomendacija neturėtų būti teikiama balsavimui ir turėtų būti prašoma tolesnio PSO vertinimo.