               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 03 22
            COM(2017) 136 final
            2017/0060(COD)
            Pasiūlymas
            EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo iš dalies keičiama Direktyvos 2010/40/ES nuostata dėl deleguotųjų aktų priėmimo termino
            (Tekstas svarbus EEE)

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               2010 m. rugpjūčio mėn. įsigaliojusia 2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/40/ES dėl kelių transporto ir jo sąsajų su kitų rūšių transportu srities intelektinių transporto sistemų diegimo sistemos
                  1
                (toliau – ITS direktyva) siekiama paspartinti suderintą kelių transporto srities intelektinių transporto sistemų (ITS) diegimą ir naudojimą visoje ES. Direktyvoje nustatytas reikalavimas priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomos keturių prioritetinių sričių veiksmų specifikacijos. ITS direktyva buvo vienas iš pirmųjų Sąjungos teisės aktų, kuriame numatyta galimybė priimti deleguotuosius aktus ir kuriuo Komisijai suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus buvo tik ribotos trukmės, t. y. iki 2017 m. rugpjūčio 27 d.

               Nuo tada, kai įsigaliojo ITS direktyva, priimti keturi deleguotieji aktai. Su valstybių narių ekspertais patvirtinta penkto deleguotojo akto galutinė teksto redakcija; šis aktas susijęs su kelionių daugiarūšiu transportu informacijos paslaugų teikimu visoje ES. Be pagalbos iškvietos sistemos „eCall“ sąveikos reikalavimų, svarbus indėlis siekiant bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos tikslų
                  2
                yra duomenų keitimosi mechanizmai, sukurti vykdant šią veiklą. Skaitmeninant transporto sektorių taip pat prisidedama prie jo tvarumo.

               Skaitmeninei transporto sistemai reikia horizontalių ir įvairias transporto rūšis bei sektorius apimančių sprendimų. Skaitmeninės technologijos paremtos įvairialypiais duomenimis, kuriuos galima sutelkti į novatoriškų paslaugų ir prietaikų lygmenį. ITS direktyvoje nurodytos specifikacijos suteikia galimybę suformuluoti bendras funkcines, technines, organizacines ir paslaugų teikimo nuostatas, kuriomis sudaromos palankesnės sąlygos teikti duomenis ir padaryti juos prieinamus ir vėliau juos panaudoti novatoriškų paslaugų ir prietaikų lygmeniui kurti.

               Neseniai priėmus Europos sąveikiųjų intelektinių transporto sistemų (CITS) strategiją
                  3
               , šiuo metu Komisija bendradarbiauja su valstybių narių ekspertais, siekdama nustatyti teisinį ir techninį sąveikiųjų ITS diegimo pagrindą. Tai patenka į ITS direktyvos IV prioritetinę sritį ir yra vieni iš tų direktyvoje nustatytų veiksmų, kurių atžvilgiu Komisija ketina pasinaudoti deleguotaisiais įgaliojimais patvirtinti technines, funkcines ir organizacines specifikacijas. Siekiant užtikrinti, kad specifikacijos apimtų visus aspektus, kurių reikia tam, kad sąveikiosios ITS Sąjungoje būtų diegiamos suderintai ir sąveikiai, reikia atlikti išsamų parengiamąjį darbą. Šiam darbui naudingas sąveikiųjų ITS platformos
                  4
                suinteresuotųjų subjektų indėlis ir glaudus bendradarbiavimas, taip pat patirtis, įgyta vykdant tokius sąveikiųjų ITS diegimo projektus, kaip valstybių narių iniciatyvos, susijusios su platforma C-ROADS
                  5
               . Sąveikiųjų ITS specifikacijos bus ypač naudingos siekiant užtikrinti, kad Sąjungoje būtų koordinuotai ir sparčiai diegiamos sąveikiosios, susietosios ir automatizuotos transporto priemonės.

               Be darbo, susijusio su teisiniu ir techniniu sąveikiųjų ITS diegimo pagrindu, vis dar reikia imtis kai kurių kitų veiksmų visose keturiose ITS direktyvos prioritetinėse srityse
                  6
               , pavyzdžiui, susijusių su eismo ir krovinių valdymo paslaugų tęstinumo ir sąveikos specifikacijomis ir standartais (II prioritetinė sritis), ITS kelių saugos ir saugumo prietaikų specifikacijomis ir kitais susijusiais veiksmais (III prioritetinė sritis) ir priemonių, būtinų įvairioms ITS prietaikoms integruoti į transporto priemonėje įdiegtą atvirąją platformą, nustatymu (IV prioritetinės srities 1.1 punktas).

               Kad Komisija galėtų priimti deleguotuosius aktus, kuriais patvirtinamos išsamesnės specifikacijos, būtina pratęsti įgaliojimų delegavimo terminą. Be to, siekiant, kad jau patvirtintose specifikacijose būtų atsižvelgta į technikos pažangą ar patirtį, įgytą valstybėms narėms įgyvendinant tas specifikacijas, jas gali prireikti atnaujinti.

               Todėl Komisija siūlo įgaliojimų delegavimo terminą pratęsti penkeriems metams nuo 2017 m. rugpjūčio 27 d., o vėliau – savaime dar penkerių metų laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas ir Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               Vienintelis šio pasiūlymo tikslas – pratęsti Komisijai suteiktų įgaliojimų priimti deleguotuosius aktus terminą nekeičiant ITS direktyvos politikos tikslų ar taikymo srities.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 91 straipsnis.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  ITS direktyvoje reglamentuojami tarpvalstybiniai klausimai, kurių valstybės narės negali tinkamai išspręsti pačios, pavyzdžiui, įrangos sąveika ir ITS paslaugų vidaus rinkos stiprinimas (taip prisidedant prie konkurencingumo pasaulio lygiu, naujų darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo).

                  Vadovaujantis subsidiarumo principu, priimti (pagrindų) direktyvą, kaip antai ITS direktyvą, tebėra vienas iš tinkamiausių būdų pasiekti norimą rezultatą. Praktikoje svarbiausi principai įgyvendinami ir ITS įgyvendinimui palankios sąlygos užtikrinamos priimant specifikacijas, kurias rengiant aktyviai dalyvauja valstybių narių ekspertai. Komisija taip pat sudarė Europos ITS patariamąją grupę, per kurią atitinkami visuomenės atstovai ir privatieji ITS srities suinteresuotieji subjektai jai teikia konsultacijas dėl su verslu susijusių ir techninių ITS įgyvendinimo ir diegimo Europos Sąjungoje aspektų.

                  Komisijos patvirtintos specifikacijos taikomos remiantis ITS direktyvos 5 straipsniu – jame pripažįstama kiekvienos valstybės narės teisė nuspręsti dėl ITS prietaikų ir paslaugų diegimo savo teritorijoje.

               •Proporcingumo principas

               Komisija dalyvauja tiek, kiek būtina pasiūlymo tikslams pasiekti, bet ne daugiau, nei yra reikalinga. Komisijos veikla apsiriboja pagalba valstybėms narėms su nacionalinių ITS ekspertų pagalba nustatant procedūras ir specifikacijas aiškiai apibrėžtose prioritetinėse srityse, kuriose reikia taikyti viršvalstybinio pobūdžio priemones.

                  Nepratęsus Komisijos deleguotųjų įgaliojimų termino kiltų pavojus integruotam ir koordinuotam kelių transporto sąveikiųjų ITS ir jų sąsajų su kitų rūšių transportu diegimui visoje ES. Tarybai ir Europos Parlamentui tvirtinti kiekvieną reikalingą išsamią specifikaciją atskirai nebūtų tikslinga ir užtruktų ilgai.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

               2014 m. spalio mėn. ITS direktyvos įgyvendinimo ataskaitoje
                  7
                akcentuota, jog reikia pratęsti (nuo 2017 m. rugpjūčio mėn.) Komisijai suteiktų įgaliojimų priimti deleguotuosius aktus dėl ITS specifikacijų terminą ir antruoju etapu pasirengti galimai išsamesnei ITS direktyvos peržiūrai, atsižvelgiant į nuoseklią techninę ITS raidą. Šis pasiūlymas yra susijęs tik su įgaliojimų delegavimo termino pratęsimu.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

               Konsultacijų, surengtų iki priimant ITS direktyvą ir ITS veiksmų planą
                  8
               , rezultatai tebėra aktualūs, pavyzdžiui, atskirų sektorių bendradarbiavimui, įgyvendinimo strategijai ir suinteresuotųjų subjektų veiklos koordinavimui.

                  Neseniai vyko tikslinės konsultacijos su suinteresuotųjų subjektų grupėmis, visų pirma Europos ITS komitetu ir Europos ITS patariamosios grupės nariais. Iš esmės susitarta dėl to, kad reikia pratęsti Komisijai suteiktų įgaliojimų priimti deleguotuosius aktus terminą.

               •Poveikio vertinimas

               Atlikti poveikio vertinimo neplanuojama, nes dėl termino pratęsimo pačios ITS direktyvos taikymo sritis ir turinys nesikeičia.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Pasiūlymas neturi poveikio ES biudžetui.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Pasirinkta pasiūlymo teisinė forma

               Pasiūlymu siekiama pratęsti Komisijai suteiktų įgaliojimų priimti deleguotuosius aktus terminą. Nors naujosios nuostatos sudaro direktyvos dalį, faktiškai jos yra skirtos ne valstybėms narėms, bet Sąjungos institucijoms. Todėl jų perkelti į nacionalinius teisės aktus nereikia ir jos turėtų būti įformintos sprendimu.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

               1 straipsnyje nustatoma, kad Komisijai suteiktų įgaliojimų priimti deleguotuosius aktus terminas pratęsiamas penkeriems metams. Vėliau įgaliojimų terminas kaskart bus savaime pratęsiamas penkeriems metams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo.

               2 straipsnyje nustatoma, kad sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               •Europos ekonominė erdvė

               Siūlomas aktas yra svarbus EEE.

               2017/0060 (COD)

               Pasiūlymas

               EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo iš dalies keičiama Direktyvos 2010/40/ES nuostata dėl deleguotųjų aktų priėmimo termino

               (Tekstas svarbus EEE)

               EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnį,

               atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

               teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

               atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę
                  9
               ,

               atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę
                  10
               ,

               laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

               kadangi:

               (1)Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2010/40/ES
                  11
                nustatyta, kad turi būti parengtos prioritetinių sričių prioritetinių veiksmų specifikacijos;

               (2)nuo tada, kai įsigaliojo Direktyva 2010/40/ES, Komisija yra priėmusi keturis deleguotuosius aktus dėl toje direktyvoje nustatytų prioritetinių veiksmų. Jie susiję pirmiausia su pagalbos iškvietos sistema „eCall“ ir keitimosi duomenimis mechanizmais, kuriais sudaromos palankesnės sąlygos atitinkamoms viešosios valdžios institucijoms bei suinteresuotiesiems subjektams ir atitinkamiems ITS paslaugų teikėjams keistis elektroniniais duomenimis. Dar reikia priimti kitų deleguotųjų aktų dėl veiksmų, kurie patenka į Direktyvos 2010/40/ES taikymo sritį ir kuriuos dar reikia reglamentuoti;

               (3)pagal Direktyvos 2010/40/ES 12 straipsnį Komisijai suteiktų įgaliojimų priimti direktyvos 7 straipsnyje nurodytus deleguotuosius aktus terminas baigiasi 2017 m. rugpjūčio 27 d.;

               (4)siekiant Direktyvos 2010/40/ES tikslų, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį įgaliojimai priimti aktus Komisijai turėtų būti deleguoti papildomam penkerių metų terminui nuo 2017 m. rugpjūčio 27 d. Šis terminas turėtų būti savaime pratęstas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Direktyvos 2010/40/ES 12 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

               „1.Įgaliojimai priimti 7 straipsnyje nurodytus deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2017 m. rugpjūčio 27 d. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki kiekvieno penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą.“

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               Priimta Briuselyje

                  Europos Parlamento vardu
                        Tarybos vardu

                  Pirmininkas
                        Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 207, 2010 8 6, p. 1.

                     (2)

                     http://ec.europa.eu/priorities/digital-single-market_en.

                     (3)
                  Europos sąveikiųjų intelektinių transporto sistemų strategija – svarbus žingsnis į sąveikųjį, susietąjį ir automatizuotą judumą (COM(2016) 766).

                     (4)

                     http://ec.europa.eu/transport/themes/its/c-its_en.

                     (5)

                     https://ec.europa.eu/transport/themes/its/news/2016-10-07-european-commission-member-states-and-industry-join-forces-deployment_en.

                     (6)
                  Žr. direktyvos I priedą.

                     (7)

                     http://ec.europa.eu/transport/themes/its/road/action_plan/its_reports_en.htm.

                     (8)

                     http://ec.europa.eu/transport/modes/road/consultations/2008_03_26_its_en.htm.

                     (9)
                  OL C , , p. .

                     (10)
                  OL C , , p. .

                     (11)
                  2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/40/ES dėl kelių transporto ir jo sąsajų su kitų rūšių transportu srities intelektinių transporto sistemų diegimo sistemos (OL L 207, 2010 8 6, p. 1).


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 03 11
            COM(2016) 130 final
            2016/0071(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasiEEE jungtiniame komitete dėl EEE susitarimo 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, dalinio pakeitimo(Biudžeto eilutė 12.02.01)

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               Siekdamas užtikrinti reikiamą vidaus rinkos teisinį saugumą ir vientisumą, EEE jungtinis komitetas turi įtraukti visus susijusius ES teisės aktus į EEE susitarimą kuo greičiau po jų priėmimo ir sudaryti sąlygas EEE narėmis esančioms ELPA valstybėms dalyvauti su EEE susijusiuose ES veiksmuose arba programose.

               2.KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               EEE jungtinio komiteto sprendimo projektu (pridedamu prie siūlomo Tarybos sprendimo) siekiama iš dalies pakeisti EEE susitarimo 31 protokolą dėl bendradarbiavimo tam tikrose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, kad EEE susitarimo susitariančiųjų šalių bendradarbiavimas būtų tęsiamas vykdant Sąjungos veiklą, finansuojamą iš Sąjungos bendrojo biudžeto, susijusią su bendrosios finansinių paslaugų rinkos įgyvendinimu ir plėtojimu.

               3.TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI

               Tarybos reglamento (EB) Nr. 2894/94 dėl EEE susitarimo įgyvendinimo tvarkos 1 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, nustato poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi dėl tokių sprendimų.

               Komisija teikia EEE jungtinio komiteto sprendimo projektą, kad Taryba jį priimtų kaip Sąjungos poziciją. Komisija tikisi galėsianti pateikti jį EEE jungtiniame komitete artimiausiu metu.

               2016/0071 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi
                  EEE jungtiniame komitete dėl EEE susitarimo 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, dalinio pakeitimo
                  (Biudžeto eilutė 12.02.01)

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į 1994 m. lapkričio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2894/94 dėl Europos ekonominės erdvės susitarimo įgyvendinimo tvarkos
                  1
               , ypač į jo 1 straipsnio 3 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Europos ekonominės erdvės susitarimas
                  2
                (toliau – EEE susitarimas) įsigaliojo 1994 m. sausio 1 d.;

               (2)pagal EEE susitarimo 98 straipsnį EEE jungtinis komitetas gali nuspręsti, be kita ko, iš dalies pakeisti EEE susitarimo 31 protokolą (toliau – 31 protokolas);

               (3)EEE susitarimo 31 protokole nustatytos bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, nuostatos;

               (4)tikslinga tęsti EEE susitarimo susitariančiųjų šalių bendradarbiavimą vykdant iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto finansuojamą Sąjungos veiklą, susijusią su bendrosios finansinių paslaugų rinkos įgyvendinimu ir plėtojimu;

               (5)todėl reikėtų iš dalies pakeisti EEE susitarimo 31 protokolą, kad šis išplėstinis bendradarbiavimas būtų tęsiamas po 2015 m. gruodžio 31 d.;

               (6)Sąjungos pozicija EEE jungtiniame komitete turėtų būti grindžiama pridedamu sprendimo projektu,

               PRIĖMĖ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete dėl siūlomo EEE susitarimo 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, dalinio pakeitimo, grindžiama prie šio sprendimo pridėtu EEE jungtinio komiteto sprendimo projektu.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 305, 1994 11 30, p. 6.

                     (2)
                  OL L 1, 1994 1 3, p. 3.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 03 11
            COM(2016) 130 final
            PRIEDAS
            EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. …/2016[data]kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo 31 protokolas dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse,nesusijusiose su keturiomis laisvėmis,priepasiūlymo dėl Tarybos sprendimodėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasiEEE jungtiniame komitete dėl EEE susitarimo 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, dalinio pakeitimo(Biudžeto eilutė 12.02.01)

               PRIEDAS

                  EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. …/2016
                  [data]
                  kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo 31 protokolas dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse,
                  nesusijusiose su keturiomis laisvėmis

               EEE JUNGTINIS KOMITETAS,

               atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 86 ir 98 straipsnius,

               kadangi:

               (1)tikslinga tęsti EEE susitarimo susitariančiųjų šalių bendradarbiavimą vykdant iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto finansuojamą Sąjungos veiklą, susijusią su bendrosios finansinių paslaugų rinkos įgyvendinimu ir plėtojimu;

               (2)todėl EEE susitarimo 31 protokolas turėtų būti iš dalies pakeistas, kad toks išplėstas bendradarbiavimas galėtų būti vykdomas nuo 2016 m. sausio 1 d.,

               PRIĖMĖ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               EEE susitarimo 31 protokolo 7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

               1.3 ir 4 pastraipose žodžiai „5–[11] pastraipose“ pakeičiami žodžiais „šiame straipsnyje“.

               2.Įrašoma ši pastraipa:

               „12.Nuo 2016 m. sausio 1 d. ELPA valstybės dalyvauja Sąjungos veikloje, kuri finansuojama pagal šias 2016 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto eilutes:

               -biudžeto eilutė 12 02 01: „Bendrosios finansinių paslaugų rinkos įgyvendinimas ir plėtojimas“.“

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po paskutinio pranešimo pagal EEE susitarimo 103 straipsnio 1 dalį* perdavimo.

                  1Jis taikomas nuo 2016 m. sausio 1 d.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

               Priimta Briuselyje …

                     EEE jungtinio komiteto vardu

                     Pirmininkas

                     EEE jungtinio komiteto
                     sekretoriai

                     (1)
                  [Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.] [Konstituciniai reikalavimai nurodyti.]


Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0338

Pasiūlymas Tarybos pamatinis sprendimas dėl teisės į vertimą žodžiu ir raštu baudžiamuosiuose procesuose {SEC (2009) 915} {SEC (2009) 916}  /* KOM/2009/0338 galutinis - CNS 2009/0101 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis,8.7.2009COM (2009) 338 galutinis2009/0101 (CNS)PasiūlymasTARYBOS PAMATINIS SPRENDIMASdėl teisės į vertimą žodžiu ir raštu baudžiamuosiuose procesuose{SEC (2009) 915}{SEC (2009) 916}AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. ĮVADAS1. Šiuo Tarybos pamatinio sprendimo pasiūlymu siekiama nustatyti teisės į vertimą žodžiu ir raštu baudžiamuosiuose procesuose visoje Europos Sąjungoje bendrus būtiniausius standartus. Pasiūlymas numatytas kaip pirmoji iš daugelio priemonių, skirtų 2004 m. Komisijos pasiūlymui dėl Tarybos pagrindų sprendimo dėl tam tikrų procesinių teisių baudžiamuosiuose procesuose visoje Europos Sąjungoje (COM (2004) 328, 2004 4 28), kuris panaikintas tinkamai pranešus Tarybai ir Europos Parlamentui, pakeisti. Nepaisant trejus metus trukusių diskusijų Tarybos darbo grupėje, susitarimas dėl to pasiūlymo negalėjo būti pasiektas ir 2007 m. birželio mėn. pasibaigus bevaisėms diskusijoms Teisingumo taryboje jo iš esmės atsisakyta. Šiuo metu pripažįstama, kad laipsniškas metodas yra visuotinai priimtinas veikimo būdas; jis taip pat padės laipsniškai įgyti pasitikėjimo ir prisidės prie tarpusavio pasitikėjimo stiprinimo. Todėl šis pasiūlymas turėtų būti laikomas išsamaus teisės aktų paketo dalimi, kuriuo bus siekiama sudaryti būtiniausių procesinių teisių baudžiamuosiuose procesuose Europos Sąjungoje rinkinį. Be teisės į nemokamą vertimą žodžiu ir raštu, 2004 m. pasiūlyme buvo numatyta teisė į teisinę pagalbą, teisė į informaciją apie teises („teisių laiškas“), pažeidžiamų kaltinamųjų teisė į specialų dėmesį, teisė susisiekti su konsulinėmis įstaigomis ir šeima. Teikdama šį pasiūlymą, Komisija nusprendė daugiausia dėmesio skirti teisei į vertimą žodžiu ir raštu, nes tai buvo mažiausiai prieštaringa teisė aptariant 2004 m. pasiūlymą ir apie šią teisę buvo pateikta informacijos ir mokslinių tyrimų duomenų.2. Šiuo pasiūlymu siekiama pagerinti proceso kalbos nesuprantančių ir ja nekalbančių įtariamųjų teises. Nustačius su šiomis teisėmis susijusius bendrus būtiniausius standartus, palengvėtų abipusio pripažinimo principo taikymas.3. Teisiniu požiūriu pasiūlymas grindžiamas Europos Sąjungos sutarties 31 straipsnio 1 dalimi. 31 straipsnio 1 dalies c punkte nustatyta, kad ES gali imtis „bendros veiklos“ siekdama užtikrinti teisės normų suderinamumą, kai reikia gerinti bendradarbiavimą. Teismų bendradarbiavimo, ypač abipusio pripažinimo, srityje tarpusavio pasitikėjimas yra būtinas. Tam tikras suderinamumo laipsnis yra būtinas norint sustiprinti tarpusavio pasitikėjimą, vadinasi, ir bendradarbiavimą.4. Nusikaltimu kaltinamam asmeniui, kuris nesupranta proceso kalbos, teisė į vertimą žodžiu ir raštu, įteisinta Europos žmogaus teisių konvencijoje (EŽTPLK), yra labai svarbi, kad įtariamasis žinotų jam pareikštus kaltinimus ir suprastų procesą. Įtariamasis turi turėti galimybę suprasti, kuo jis yra kaltinamas. Turėtų būti teikiamos esminių procesinių dokumentų vertimo raštu paslaugos. Pagal EŽTK vertimo žodžiu ir raštu paslaugos turi būti teikiamos nemokamai.5. Poveikio vertinimasPasiūlymo poveikio vertinimas pateikiamas dokumente SEC (2009) 915. 2009 m. gegužės 27 d. poveikio vertinimą išnagrinėjo ir vėliau patvirtino Poveikio vertinimo valdyba. Valdybos rekomendacijas ir tai, kaip jos buvo pritaikytos, galima rasti poveikio vertinimo 25 dalyje (http://ec.europa.eu/governance/impact/practice_en.htm). Buvo numatytos šios pasirinkimo galimybės:a) išlaikyti status quo – tokiu atveju nereikėtų imtis veiksmų ES lygmeniu. Dabartinė padėtis, kai tikimasi, kad valstybės narės laikysis savo įsipareigojimų, nustatytų EŽTK, galėtų tęstis, nes šiuo metu kyla abipusio pripažinimo kliūčių dėl neaiškios pusiausvyros tarp baudžiamojo persekiojimo ir kaltinamojo. Tai turėtų tam tikrų ekonominių padarinių.b) priimti neteisines priemones, pavyzdžiui, rekomendacijas – tai paskatintų mainus tarp valstybių narių ir padėtų nustatyti geriausią patirtį. Ši galimybė leistų geriau informuoti apie EŽTPLK standartus, skleidžiant ir rekomenduojant patirtį, kuri padėtų jų laikytis. Šia galimybe nebūtų pasiektas tolesnis teisės normų derinimas.c) priimti naują dokumentą, panašų į 2004 m. pasiūlymą, kuriuo būtų reglamentuojamos visos teisės. Šio dokumento įgyvendinimas valstybėse narėse, Komisijos stebėjimas ir galutinis pasinaudojimas Europos teisingumo teismu padėtų sumažinti skirtumus, kurie atsiranda laikantis EŽTK, ir sustiprintų tarpusavio pasitikėjimą. Ekonominis poveikis būtų dvejopas: pirma, tarnybų, užtikrinančių pagarbą teisėms, įsteigimo išlaidos ir, antra, nauda dėl sumažėjusių išlaidų apeliaciniams skundams.d) pirmasis žingsnis būtų – tik tarpvalstybinėms byloms taikoma priemonė. Tačiau reikėtų kruopščiai įvertinti, kad problemos, galinčios kilti dėl diskriminacijos tarp įvairių kategorijų įtariamųjų, dalyvaujančių tarpvalstybiniame arba nacionaliniame procese, būtų tinkamai išspręstos. Kaip ir ankstesnės galimybės atveju, ekonominis poveikis būtų dvejopas: pirma, tarnybų, užtikrinančių pagarbą teisėms, įsteigimo išlaidos ir, antra, nauda dėl sumažėjusių išlaidų apeliaciniams skundams, tačiau mažesnė nei minėta, nes taikymo sritis nėra tokia plati.e) priimtiniausia galimybė – laipsniškas metodo taikymas, pradedant nuo galimybės pasinaudoti vertimu žodžiu ir raštu priemonių, įskaitant naują pamatinį sprendimą, pagal kurį reikalaujama, kad valstybės narės nustatytų tik būtiniausius galimybės pasinaudoti vertimu žodžiu ir raštu standartus. Ekonominis poveikis būtų dvejopas: pirma, tarnybų, užtikrinančių pagarbą teisėms, įsteigimo išlaidos ir, antra, nauda dėl sumažėjusių išlaidų apeliaciniams skundams.Poveikio vertinime, kaip priimtiniausias metodas, pasirinktas b ir e pasirinkimo galimybių derinys, kuriuo labiausiai sustiprinama teisėkūros sąveika su neteisine veikla.2. BENDROSIOS APLINKYBėS6. Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 6 straipsnyje nustatyta, kad Europos Sąjunga gerbia pagrindines teises, kurios užtikrinamos Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje (EŽTPLK) ir kurios kyla iš valstybėms narėms bendrų konstitucinių tradicijų. Be to, 2000 m. gruodžio mėn. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija bendrai pasirašė ir iškilmingai paskelbė Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją.7. Tamperės Europos Vadovų Tarybai pirmininkavusios valstybės narės išvadose[1] nustatyta, kad abipusio pripažinimo principas turėtų tapti teisminio bendradarbiavimo kertiniu akmeniu, tačiau atkreipiamas dėmesys, kad abipusio pripažinimo principas „<...> ir būtinas teisės aktų suderinimas palengvintų <...> teisminę asmens teisių apsaugą“[2].8. 2000 m. liepos 26 d. Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl galutinių nuosprendžių baudžiamosiose bylose abipusio pripažinimo[3] nustatyta, kad turi būti užtikrinama, kad ne tik nuo [abipusio pripažinimo] principo įgyvendinimo nenukentėtų įtariamieji ir jų gynybos teisės, bet kad ir būtų padidintos procesinės garantijos.9. Šios nuostatos buvo įtvirtintos Tarybos ir Komisijos priimtoje Priemonių, skirtų įgyvendinti nuosprendžių baudžiamosiose bylose abipusio pripažinimo principą, programoje[4] („Priemonių programa“). Joje nurodyta, kad „abipusio pripažinimo principas labai priklauso nuo daugelio kriterijų, kurie lemia jo veiksmingumą“.10. Šiems kriterijams priskiriami įtariamųjų teisių apsaugos mechanizmai (3 parametras) ir bendrų būtiniausių standartų, reikalingų abipusio pripažinimo principo taikymui palengvinti, apibrėžimas (4 parametras). Šiuo pamatinio sprendimo pasiūlymu įgyvendinamas užsibrėžtas tikslas – stiprinti asmens teisių apsaugą.3. EŽTK NUSTATYTA TEISė į VERTIMą RAšTU IR žODžIU11. EŽTK 5 straipsnyje „Teisė į laisvę ir neliečiamybę“ nustatyta, kad„1) Kiekvienas žmogus turi teisę į laisvę ir asmens neliečiamybę. Niekam negali būti atimta laisvė kitaip, kaip šiais atvejais ir pagal įstatymo nustatytą tvarką: (…)f) kai žmogus teisėtai suimamas ar sulaikomas <…> siekiant <…> jį išduoti kitai valstybei.2) „Kiekvienam suimtajam turi būti nedelsiant jam suprantama kalba pranešama, dėl ko jis suimamas ir kuo kaltinamas.(…)4) Kiekvienas, kuriam atimta laisvė dėl sulaikymo ar suėmimo, turi turėti teisę kreiptis į teismą skųsdamasis, kad neteisingai sulaikytas, kuris nedelsdamas turi priimti sprendimą ir, jeigu asmuo sulaikytas neteisėtai, nuspręsti jį paleisti.“O 6 straipsnyje „Teisė į teisingą bylos nagrinėjimą“ nustatyta, kad:„3) Kiekvienas asmuo, kaltinamas nusikaltimo padarymu, turi teisę mažiausiai į šias garantijas:a) kad jam būtų skubiai ir nuodugniai pranešta tokia kalba, kurią jis supranta, apie pareiškiamo jam kaltinimo pagrindą ir motyvus;(…)e) kad jis galėtų nemokamai naudotis vertėjo pagalba, jeigu jis nesupranta arba nekalba teismo procese vartojama kalba.“Šios teisės nustatytos Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 6 ir 47–50 straipsniuose.12. Europos žmogaus teisių teismas nustatė, kad pagal EŽTK 6 straipsnį kaltinamasis turi teisę į nemokamą vertimą žodžiu net ir tuo atveju, jeigu jis nuteisiamas, kad jis turi teisę gauti dokumentus, kuriuose kaltinimai nurodomi jam suprantama kalba, kad vertimas žodžiu turi būti pakankamas, kad leistų kaltinamajam suprasti procesą, ir kad vertėjas žodžiu turi būti kompetentingas. Tai, kad kaltinamasis turi teisę į nemokamą vertimą žodžiu net ir tuo atveju, jeigu jis nuteisiamas, nustatyta sprendime Luedicke, Belkacem ir Koç prieš Vokietiją [5]. Sprendime Kamasinski prieš Austriją[6] nustatyta, kad vertimas žodžiu turėtų būti pakankamai aukšto lygmens, kad leistų kaltinamajam žinoti apie prieš jį iškeltą bylą ir gintis. Teisė taikoma dokumentinei medžiagai ir ikiteisminiam bylos nagrinėjimui. Europos žmogaus teisių teismas nustatė, kad vertimo žodžiu lygis privalo būti pakankamas ir kad kaltinimo aplinkybės privalo būti asmeniui išdėstytos jam suprantama kalba (sprendimas Brozicek prieš Italiją[7] ). Ne kaltinamasis, o teisminės institucijos turi įrodyti, kad jis pakankamai gerai kalba teismo kalba[8]. Vertėjas žodžiu privalo būti kompetentingas, o teisėjas turi užtikrinti teisingą teismo procesą (sprendimas Cuscani prieš Jungtinę Karalystę[9] ).4. SPECIALIOSIOS NUOSTATOS13. Tarybos pamatinio sprendimo pasiūlymo projekte nustatytos bendrosios pareigos, jis pagrįstas EŽTK ir Europos žmogaus teisių teismo praktika. Daugiakalbystės ir vertėjų žodžiu rengimo diskusijų forume[10] pateikta ataskaita su rekomendacijomis dėl vertimo žodžiu ir raštu kokybės. Ši ataskaita – tai diskusijų forumo, kurį 2008 m. surengė Komisijos vertimo žodžiu generalinis direktoratas, siekdamas nustatyti, ar yra poreikis imtis veiklos, ir, jeigu taip, kokios veiklos būtų galima imtis, susitikimų rezultatas. Forume prieita prie išvados, kad poreikis buvo, ir priimtos rekomendacijos dėl to, kaip pagerinti kompetentingo ir kvalifikuoto vertimo žodžiu paslaugų teikimą baudžiamajame procese. Rekomendacijose įvardytas poreikis sudaryti teismo vertėjų žodžiu mokymo programą ir sukurti teismo vertėjų žodžiu akreditavimo, patvirtinimo bei registravimo sistemą.1 straipsnis. Taikymo sritis14. Sprendimas taikomas visiems asmenims, įtariamus nusikaltimo padarymu iki galutinio nuteisimo (įskaitant visus apeliacinius skundus). Šiuo atveju sąvoka „įtariamasis“ vartojama apibūdinant tokius asmenis. Tai nepriklausoma sąvoka, nesvarbu, kokiai kategorijai tokie asmenys priskiriami pagal nacionalines procedūras.15. Kadangi Europos žmogaus teisių teismo praktikoje išaiškinta, kad EŽTK 6 straipsnis turėtų būti taikomas asmenims, kurie apklausiami dėl nusikaltimo padarymo, nesvarbu, ar jiems buvo oficialiai pareikšti kaltinimai, ši nuostata taip pat taikoma sulaikytiems arba laikinai areštuotiems asmenims, kuriems pareikšti kaltinimai. Šios teisės pradedamos taikyti nuo to laiko, kai asmeniui pranešama, kad jis yra įtariamas padaręs nusikaltimą (pvz., areštavus įtariamąjį arba kai jam nebeleidžiama išeiti iš policijos nuovados).Straipsnyje paaiškinama, kad pasiūlymas taip pat taikomas atvejams, susijusiems su Europos arešto orderiu. Svarbu pažymėti, kad šiame pasiūlyme yra reglamentuojami atvejai, susiję su Europos arešto orderiu, nes pamatiniu sprendimu dėl Europos arešto orderio šios teisės reglamentuojamos tik bendrąja prasme. Šiuo atžvilgiu pasiūlymas yra tolesnis EŽTK 5 straipsnio plėtojimas.2 straipsnis. Teisė į vertimą žodžiu16. Šiame straipsnyje nustatytas pagrindinis principas, pagal kurį vertimas žodžiu turėtų būti suteikiamas tyrimo ir teisminio nagrinėjimo proceso etapuose, t. y. policijos apklausos metu, teisme, tarpiniame teismo posėdyje arba nagrinėjant apeliacinius skundus. Ši teisė taip pat apima teisę į teisinę pagalbą, kuri suteikiama įtariamajam, jeigu jo advokatas kalba jam nesuprantama kalba.3 straipsnis. Teisė į esminių dokumentų vertimą17. Įtariamasis turi teisę į esminių dokumentų vertimą, siekiant užtikrinti teisingą teismo procesą. Sprendime Kamasinski prieš Austriją[11] Europos žmogaus teisių teismas nustatė, kad teisė į vertimą žodžiu taikoma „dokumentinei medžiagai“ ir kad kaltinamasis turėtų turėti pakankamai žinių apie jam iškeltą bylą, kurios leistų jam pačiam gintis[12]. Todėl baudžiamojo proceso esminiams dokumentams turėtų būti priskiriami oficialus kaltinimas arba kaltinamasis aktas ir kita susijusi dokumentinė medžiaga, pvz., pagrindinių liudytojų pareiškimai, reikalingi norint išsamiai suprasti „jam pareiškiamo kaltinimo pagrindą ir motyvus“ pagal EŽTK 6 straipsnio 3 dalies a punktą. Taip pat turėtų būti verčiama nutartis dėl sulaikymo arba dėl asmens laisvės apribojimo ir teismo sprendimas, reikalingas asmeniui norint pasinaudoti apskundimo teise (EŽTK 7 protokolo 2 straipsnis).Procesuose, susijusiuose su Europos arešto orderio vykdymu, Europos arešto orderis turėtų būti išverstas.4 straipsnis. Valstybių narių pareiga padengti vertimo žodžiu ir raštu išlaidas18. Šiame straipsnyje nustatyta, kad vertimo žodžiu ir raštu išlaidas turi padengti valstybė narė. Tai, kad kaltinamasis turi teisę į nemokamą vertimą žodžiu net ir tuo atveju, jeigu jis nuteisiamas, nustatyta sprendime Luedicke, Belkacem ir Koç prieš Vokietiją [13].5 straipsnis. Vertimo žodžiu ir raštu kokybė19. Šiame straipsnyje nustatytas pagrindinis reikalavimas užtikrinti vertimo žodžiu ir raštu kokybę. Tokio pobūdžio rekomendacijas galima rasti Daugiakalbystės ir vertėjų žodžiu rengimo diskusijų forumo ataskaitoje[14].6 straipsnis. Regreso vengimo išlyga20. Šio straipsnio tikslas – užtikrinti, kad, pagal šį pamatinį sprendimą nustačius bendrus būtiniausius standartus, nesusilpnėtų tam tikrų valstybių narių taikomi standartai ir kad būtų išlaikyti EŽTK nustatyti standartai. Valstybės narės išlaiko visišką laisvę nustatyti griežtesnius standartus negu numatyti šiame pamatiniame sprendime.7 straipsnis. Įgyvendinimas21. Pagal šį straipsnį reikalaujama, kad valstybės narės įgyvendintų pamatinį sprendimą iki 20xx xx x d. ir kad iki šios datos išsiųstų Tarybai ir Komisijai nuostatų, kuriomis jis perkeliamas į nacionalinę teisę, tekstą.8 straipsnis. Ataskaita22. Per XX mėnesių nuo įgyvendinimo Komisija privalo pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje įvertinama, ar valstybės narės ėmėsi šiam pamatiniam sprendimui įgyvendinti būtinų priemonių, prireikus kartu su teisės aktų pasiūlymais.9 straipsnis. Įsigaliojimas23. Šiame straipsnyje nustatyta, kad pamatinis sprendimas įsigalios dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .5. SUBSIDIARUMO PRINCIPAS24. Pasiūlymo tikslas valstybėms narėms veikiant vienašališkai negali būti pasiektas, nes pasiūlymo tikslas – skatinti valstybių tarpusavio pasitikėjimą ir dėl to svarbu susitarti dėl visoje Europos Sąjungoje taikomų bendrų būtiniausių standartų. Pasiūlymu bus suvienodintos valstybių narių materialinės procesinės normos, susijusios su vertimu žodžiu ir raštu baudžiamuosiuose procesuose, siekiant sustiprinti tarpusavio pasitikėjimą. Todėl pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą.6. PROPORCINGUMO PRINCIPAS25. Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą, nes juo nenumatoma nieko, kas nėra būtina siekiant Europos lygmeniu nustatyto tikslo ir ko reikia šiam tikslui pasiekti.2009/0101 (CNS)PasiūlymasTARYBOS PAMATINIS SPRENDIMASdėl teisės į vertimą žodžiu ir raštu baudžiamuosiuose procesuoseEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 31 straipsnio 1 dalies c punktą,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,kadangi:(1) Europos Sąjunga užsibrėžė tikslą puoselėti ir plėtoti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę. Pagal 1999 m. spalio 15–16 d. Tamperėje posėdžiavusios Europos Vadovų Tarybos išvadas, ypač jų 33 punktą, abipusio pripažinimo principas turėtų tapti teisminio bendradarbiavimo Europos Sąjungoje tiek civilinėse, tiek baudžiamosiose bylose kertiniu akmeniu.(2) 2000 m. lapkričio 29 d. Taryba, vadovaudamasi Tamperės išvadomis, priėmė abipusio pripažinimo principo įgyvendinimo baudžiamosiose bylose priemonių programą[15]. Priemonių programos įžangoje nurodoma, kad abipusio pripažinimo principas „skirtas ne tik valstybių narių bendradarbiavimui stiprinti, bet ir asmens teisių apsaugai didinti“.(3) Kad būtų galima įgyvendinti sprendimų baudžiamosiose bylose abipusio pripažinimo principą, valstybės narės turi pasitiki viena kitos baudžiamosios teisės sistemomis. Abipusio pripažinimo principo įgyvendinimo laipsnis labai priklauso nuo įvairių kriterijų, kaip antai „<...> įtariamųjų teisių apsaugos mechanizmų“[16] ir bendrų būtiniausių standartų, reikalingų abipusio pripažinimo principo taikymui palengvinti.(4) Abipusio pripažinimo principas gali būti taikomas veiksmingai tik pasitikėjimo sąlygomis, kai ne tik teismo institucijos, bet ir visi baudžiamojo proceso dalyviai pripažįsta kitų valstybių narių teismo institucijų sprendimus lygiaverčiais jų valstybių atitinkamiems teismo sprendimams, ir tai reiškia „pasitikėjimą ne tik vieno iš partnerių teisės normų tinkamumu, bet ir teisingu šių teisės normų taikymu“[17].(5) Nors visos valstybės narės yra Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (EŽTPLK) šalys, patirtis rodo, kad savaime tai ne visada suteikia pakankamai pasitikėjimo kitų valstybių narių baudžiamosios teisės sistemomis.(6) Europos Sąjungos sutarties 31 straipsnio 1 dalyje įtvirtintas „valstybėse narėse taikomų teisės normų suderinamumo užtikrinimas tokiu mastu, koks gali būti reikalingas [teisminiam bendradarbiavimui baudžiamosiose bylose] gerinti“. Bendri būtiniausi standartai turėtų padidinti pasitikėjimą visų valstybių narių baudžiamosios teisės sistemomis, o tai sudarytų teismams sąlygas veiksmingiau bendradarbiauti tarpusavio pasitikėjimo sąlygomis.(7) Tokie bendri standartai turėtų būti taikomi vertimui žodžiu ir raštu baudžiamuosiuose procesuose. Siekiant padidinti valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą, šiame pamatiniame sprendime nustatyti pagrindiniai bendri vertimo žodžiu ir raštu baudžiamuosiuose procesuose Europos Sąjungoje standartai, kurie atspindi atitinkamų Europos žmogaus teisių konvencijos nuostatų taikymo tradicijas valstybėse narėse.(8) Tų, kurie nesupranta proceso kalbos, teisė į vertimą žodžiu ir raštu yra nustatytos EŽTK 5 ir 6 straipsniuose, kaip išaiškinta Europos žmogaus teisių teismo praktikoje. Šio pamatinio sprendimo nuostatomis palengvinamas praktinis šių teisių taikymas.(9) Šio pamatinio sprendimo nuostatomis turėtų būti užtikrinta, kad įtariamojo, kuris nekalba proceso kalba ir jos nesupranta, teisės suprasti jam pareikštus kaltinimus ir procesą siekiant įgyvendinti savo teises yra apsaugoma suteikiant nemokamą ir tinkamą kalbinę pagalbą. Prireikus ši pagalba turėtų būti taikoma įtariamojo ir gynybos advokato santykiams.(10) Tinkama pagalba taip pat turėtų būti suteikiama įtariamiesiems, turintiems klausos arba kalbos sutrikimų.(11) Pareiga rūpintis įtariamaisiais, negalinčiais suprasti arba sekti proceso eigos, prisideda prie tinkamo teisingumo vykdymo. Todėl prokuratūra ir teisėsaugos bei teisminės institucijos turėtų užtikrinti, kad įtariamiesiems, kurių padėtis yra potencialiai silpna, būtų sudarytos sąlygos veiksmingai pasinaudoti savo teisėmis. Šios institucijos turėtų žinoti apie galimą pažeidžiamumą ir imtis tinkamų veiksmų šioms teisėms užtikrinti. Taip turėtų būti visais atvejais, kai įtariamasis yra nepilnametis arba turi negalią, kliudančią jam aktyviai dalyvauti procese.(12) Valstybės narės turėtų įsipareigoti teikti mokymus teisėjams, advokatams ir kitiems teismo darbuotojams, siekdamos užtikrinti tinkamą vertimo žodžiu ir raštu kokybę.(13) Šiame pamatiniame sprendime gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintų principų. Šiuo pamatiniu sprendimu visų pirma siekiama puoselėti teisę į laisvę, teisę į teisingą bylos nagrinėjimą ir gynybos teises.(14) Kadangi tikslas nustatyti bendrus būtiniausius standartus gali būti pasiektas tik ES lygmeniu, o ne valstybėms narėms veikiant vienašališkai, Taryba gali imtis priemonių pagal subsidiarumo principą, kaip nurodyta Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje ir Europos bendrijos steigimo sutarties 5 straipsnyje. Kaip nustatyta pastarajame straipsnyje, remiantis proporcingumo principu šiame pamatiniame sprendime nenumatoma nieko, kas nebūtina šiam tikslui pasiekti,PRIĖMĖ ŠĮ PAMATINĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnis Taikymo sritis1. Šiame pamatiniame sprendime nustatytos taisyklės, susijusios su teisėmis į vertimą žodžiu ir raštu baudžiamuosiuose procesuose ir Europos arešto orderio vykdymo procesuose.2. Šios teisės taikomos visiems asmenims nuo tada, kai valstybės narės kompetentinga institucija praneša tam asmeniui, kad jis įtariamas padaręs nusikaltimą, iki proceso pabaigos („įtariamasis“).2 straipsnis Teisė į vertimą žodžiu1. Siekdamos teisingo baudžiamojo proceso, valstybės narės užtikrina, kad įtariamajam, kuris nesupranta baudžiamojo proceso kalbos arba ja nekalba, būtų verčiama žodžiu. Verčiama žodžiu per šį procesą ikiteisminio tyrimo ir teismo institucijose, įskaitant policijos apklausą, taip pat per visus būtinus įtariamojo susitikimus su advokatu, per visus teismo posėdžius ir per tarpinius posėdžius.2. Valstybės narės užtikrina, kad prireikus įtariamajam būtų išversta žodžiu baudžiamajame procese suteikta teisinė pagalba.3. Valstybės narės užtikrina, kad būtų sukurta procedūra, pagal kurią nustatoma, ar įtariamasis supranta ir moka proceso kalbą.4. Valstybės narės užtikrina, kad būtų numatyta teisė apskųsti sprendimą, kuriuo nustatyta, kad nereikia teikti vertimo žodžiu paslaugų.5. Teisė į vertimą žodžiu taip pat apima pagalbą asmenims, turintiems kalbos arba klausos sutrikimų.6. Atsižvelgiant į procesus, susijusius su Europos arešto orderio vykdymu, valstybės narės užtikrina, kad visiems tokiuose procesuose dalyvaujantiems asmenims, kurie nesupranta proceso kalbos ir ja nekalba, būtų verčiama žodžiu.3 straipsnis Teisė į esminių dokumentų vertimą1. Siekdamos teisingo baudžiamojo proceso, valstybės narės užtikrina, kad įtariamajam, kuris nesupranta baudžiamojo proceso kalbos arba ja nekalba, būtų verčiami visi esminiai dokumentai.2. Esminiams dokumentams, kurie turi būti išversti, priskiriama nutartis dėl sulaikymo, kuria asmeniui apribojama laisvė, kaltinimas ir (arba) kaltinamasis aktas, esminiai dokumentiniai įrodymai ir teismo sprendimas.3. Įtariamasis arba jo advokatas gali pateikti pagrįstą prašymą išversti papildomus dokumentus, įskaitant įtariamojo advokato rašytinę teisinę pagalbą.4. Valstybės narės užtikrina teisę apskųsti sprendimą, kuriuo atsisakoma išversti šio straipsnio 2 dalyje nurodytą kokį nors dokumentą.5. Atsižvelgiant procesus, susijusius su Europos arešto orderio vykdymu, valstybės narės užtikrina, kad visiems tokiuose procesuose dalyvaujantiems asmenims, kurie nesupranta kalbos, kuria parengtas Europos arešto orderis, būtų išverstas minėtas dokumentas.4 straipsnis Valstybių narių pareiga padengti vertimo žodžiu ir raštu išlaidasValstybės narės padengia vertimo žodžiu ir raštu išlaidas, patirtas taikant 2 ir 3 straipsnius.5 straipsnis Vertimo žodžiu ir raštu kokybė1. Žodžiu ir raštu verčiama taip, kad įtariamasis galėtų visapusiškai pasinaudoti savo teisėmis.2. Valstybės narės teikia mokymus teisėjams, advokatams ir kitiems teismo darbuotojams, siekdamos užtikrinti įtariamųjų gebėjimą suprasti procesą.6 straipsnis Regreso vengimo išlygaPamatinio sprendimo nuostatos negali būti aiškinamos kaip ribojančios arba nukrypstančios nuo kokių nors teisių ir procesinių garantijų, kurios gali būti užtikrinamos pagal Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją arba kurios nors valstybės narės įstatymus, kuriuose nustatyta aukštesnio lygio apsauga.7 straipsnis ĮgyvendinimasNe vėliau kaip per ……..[18] valstybės narės imasi priemonių šiam pamatiniam sprendimui įgyvendinti.Iki šios datos valstybės narės perduoda Tarybai ir Komisijai nuostatų, kuriomis šiame pamatiniame sprendime joms nustatytos pareigos perkeliamos į nacionalinę teisę, tekstą.8 straipsnis AtaskaitaPer ……….[19] Komisija privalo pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje įvertinama, ar valstybės narės ėmėsi priemonių, būtinų šiam pamatiniam sprendimui įgyvendinti, prireikus kartu su teisės aktų pasiūlymais.9 straipsnis ĮsigaliojimasŠis pamatinis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Priimta Briuselyje.Tarybos varduPirmininkas [1] 1999 m. spalio 15–16 d.[2] 33 išvada.[3] COM (2000) 495, 2000 7 29.[4] OL C 12, 2001 1 15, p. 10.[5] 1978 m. lapkričio 28 d., serija A, Nr.°29. „46. Taigi teismas nustatė, kad įprastą 6 straipsnio 3 dalies e punkto <...> sąvokos <...> „nemokamas“ reikšmę patvirtina 6 straipsnio dalykas ir tikslas. Teismas priėjo prie išvados, kad 6 straipsnio 3 dalies e punkte užtikrinta teisė reiškia kiekvieno asmens, kuris negali kalbėti teisme vartojama kalba arba jos nesupranta, teisę gauti nemokamą vertėjo žodžiu pagalbą, vėliau nereikalaujant iš jo sumokėti vertimo žodžiu išlaidų.“[6] 1989 m. gruodžio 19 d., serija A, Nr. 168.[7] 1989 m. gruodžio 19 d., (10964/84) [1989], EŽTK 23.[8] „41. <…> Italijos teismo institucijos turėjo imtis veiksmų, kad jo laikytųsi taip, kad užtikrintų 6 straipsnio 3 dalies a punkto (6-3-a straipsnis) reikalavimų laikymąsi, išskyrus atvejus, kai jos galėjo nustatyti, kad pareiškėjas faktiškai pakankamai mokėjo italų kalbą, kad iš pranešimo suprastų laiško, kuriuo jis informuojamas apie jam pareikštus kaltinimus, turinį. Tokių įrodymų nėra byloje pateiktuose dokumentuose arba 1989 m. balandžio 23 d. apklaustų liudytojų pareiškimuose. Dėl to šiuo požiūriu buvo pažeistas 6 straipsnio 3 dalies a punktas.“[9] 2002 m. rugsėjo 24 d., Nr. 3277/96.[10] http://ec.europa.eu/commission_barroso/orban/docs/FinalL_Reflection_Forum_Report_en.pdf.[11] 1989 m. gruodžio 19 d., serija A, Nr. 168.[12] „74. Teisė <...> į nemokamą vertėjo žodžiu pagalbą taikoma ne tik žodiniams pareiškimams, padarytiems teisminio nagrinėjimo metu, bet taip pat dokumentinei medžiagai ir ikiteisminio tyrimo procese. 3 dalies e punkte (6 straipsnis) pažymima, kad „nusikaltimo padarymu kaltinamas“ asmuo, kuris negali suprasti teisme vartojamos kalbos arba jos nemoka, turi teisę į nemokamą vertėjo žodžiu pagalbą raštu arba žodžiu verčiant visus dokumentus arba pareiškimus jam iškeltoje byloje, kuriuos jam reikia suprasti arba išversti į teismo kalbą siekiant pasinaudoti teisingu teismo procesu. <...> Tačiau 3 dalies e punktu (6 straipsnis) nereikalaujama kiekvieno dokumentinio įrodymo ar oficialaus bylos dokumento vertimo. Vertimo žodžiu pagalba turėtų suteikti kaltinamajam galimybę žinoti apie jam iškeltą bylą, gintis ir ypač pateikti teismui savo įvykių versiją. Atsižvelgiant į poreikį, kad 3 dalies e punktu (6 straipsnis) užtikrinama teisė būtų reali ir veiksminga, kompetentingų institucijų pareiga neapribojama vertėjo žodžiu paskyrimu, tačiau, jeigu joms pranešama konkrečiomis aplinkybėmis, ši pareiga taip pat gali apimti vėlesnę vertimo žodžiu tinkamumo kontrolę (žr. teismo sprendimą Artico ).“[13] „46. Taigi teismas nustatė, kad įprastą 6 straipsnio 3 dalies e punkto <...> sąvokos <...> „nemokamas“ reikšmę patvirtina 6 straipsnio dalykas ir tikslas. Teismas priėjo prie išvados, kad 6 straipsnio 3 dalies e punkte užtikrinta teisė reiškia kiekvieno asmens, kuris negali kalbėti teisme vartojama kalba arba jos nesupranta, teisę gauti nemokamą vertėjo žodžiu pagalbą, vėliau nereikalaujant iš jo sumokėti vertimo žodžiu išlaidų.“[14] Žr. 10 išnašą.[15] OL C 12, 2001 1 15, p. 10.[16] OL C 12, 2001 1 15, p. 10.[17] COM (2000) 495, 2000 7 26, p. 4.[18] 24 mėnesiai nuo šio pamatinio sprendimo paskelbimo Oficialiajame leidinyje.[19] 36 mėnesiai nuo šio pamatinio sprendimo paskelbimo Oficialiajame leidinyje.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 05 08
            COM(2017) 216 final
            2017/0093(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijoje (SPRFMO), ir panaikinamas Sprendimas 14405/12

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               Tarybos sprendimu 2012/130/ES
                  1
                Sąjunga patvirtino Konvenciją dėl pietų Ramiojo vandenyno atviros jūros žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir valdymo (toliau – Konvencija), kuria sukuriama Regioninė žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacija (SPRFMO). Regioninė žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos komisija (toliau – SPRFMO komisija) priima priemones, kuriomis siekiama užtikrinti ilgalaikį žuvininkystės išteklių išsaugojimą ir tausų jų naudojimą SPRFMO konvencijos rajone ir apsaugoti jūrų ekosistemas, kuriose aptinkama tų išteklių. Tos priemonės gali tapti privalomos Sąjungai.

               Pozicija, kurios Sąjunga turi laikytis regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose, šiuo metu nustatoma taikant dviejų pakopų procedūrą. Tarybos sprendimu nustatomi daugiametės Sąjungos pozicijos priėmimo principai bei gairės, paskui ši pozicija prieš kiekvieną metinį posėdį koreguojama neoficialiais Komisijos dokumentais, kurie aptariami Tarybos darbo grupėje.

               2012 m. spalio 5 d. Tarybos sprendime Nr. 14405/12 numatyta Sąjungos poziciją, kurios turi būti laikomasi SPRFMO, peržiūrėti prieš 2017 m. metinį posėdį. Todėl šiuo pasiūlymu siekiama nustatyti Sąjungos poziciją, kurios turi būti laikomasi SPRFMO 2017–2021 m., ir pakeisti 2012 m. spalio 5 d. Tarybos sprendimą 14405/12, kuris apima 2012–2016 m. laikotarpį.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               Šia peržiūra siekiama į poziciją įtraukti naujos bendros žuvininkystės politikos principus ir gaires, nustatytus Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013
                  2
               , atsižvelgiant ir į Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto
                  3
                tikslus. Be to, Sąjungos pozicija pakoreguota pagal Lisabonos sutartį.

               Kaip ir dabartinę poziciją, naują poziciją, be kita ko, sudaro bendrieji principai ir gairės, tačiau joje, kiek įmanoma, atsižvelgiama į SPRFMO ypatumus. Be to, valstybėms narėms pageidaujant, įtraukta standartinė kasmetinio Sąjungos pozicijos tikslinimo procedūra.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

               Netaikoma.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               Šis sprendimas grindžiamas Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač jos 43 straipsnio 2 dalimi kartu su 218 straipsnio 9 dalimi, kurioje numatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, priima sprendimą, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu laikomasi susitarimu įsteigtame organe, kai jam reikia priimti teisinę galią turinčius aktus. Tai taikoma pozicijai, kurios SPRFMO turi laikytis Komisija Sąjungos vardu.

               Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 yra teisinis principų, į kuriuos turi būti atsižvelgta šioje pozicijoje, pagrindas.

               Šiuo 2017–2021 m. laikotarpiui skirtu sprendimu pakeičiamas 2012–2016 m. laikotarpį apimantis Tarybos sprendimas 14405/12.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

               Netaikoma.

               •Proporcingumo principas

               Netaikoma.

               •Priemonės pasirinkimas

               Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 9 dalį pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose, kai joms reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, kuriais papildoma arba keičiama jų institucinė struktūra, turi būti priimama Tarybos sprendimu, grindžiamu Komisijos pasiūlymu.

               3.EX-POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex-post vertinimas ir (arba) tinkamumo patikros

               Netaikoma.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

               Netaikoma.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

               Netaikoma.

               •Poveikio vertinimas

               Netaikoma.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

               Netaikoma.

               •Pagrindinės teisės

               Netaikoma.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Netaikoma.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Netaikoma.

               •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

                  Netaikoma.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

                  Netaikoma.

               2017/0093 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijoje (SPRFMO), ir panaikinamas Sprendimas 14405/12

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 38 straipsnyje kartu su 39 straipsnio 1 dalies d punktu numatyta, kad vienas iš bendros žuvininkystės politikos tikslų yra garantuoti pakankamą tiekimą;

               (2)Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013
                  4
                2 straipsnyje nustatyta, kad vykdant bendrą žuvininkystės politiką užtikrinama, kad žvejybos ir akvakultūros veikla ilguoju laikotarpiu būtų aplinkosauginiu požiūriu tvari ir būtų valdoma tokiu būdu, kuris dera su tikslais užtikrinti naudą ekonominėje, socialinėje ir užimtumo srityse ir padėti užtikrinti maisto tiekimą. Jame taip pat nustatyta, kad pagal bendrą žuvininkystės politiką žuvininkystės valdymui taikomas atsargumo metodas ir siekiama užtikrinti, kad gyvieji jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad atkurti ir išlaikyti žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai viršytų dydžius, kuriais gali būti užtikrintas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis. Be to, tame reglamente nustatyta, kad Sąjunga siekia įgyvendinti patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis grindžiamas išteklių valdymo ir išsaugojimo priemones, taikyti tokius žvejybos metodus, kuriais prisidedama prie selektyvesnės žvejybos ir padedama vengti nepageidaujamos priegaudos bei kiek įmanoma ją sumažinti, taip pat vykdyti žvejybą, kuria daromas mažas poveikis jūrų ekosistemoms ir žvejybos ištekliams, ir laipsniškai panaikinti žuvų išmetimo į jūrą praktiką. Be to, Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 28 straipsnyje pabrėžta, kad Sąjunga šių principų laikosi vykdydama išorės politiką;

               (3)Tarybos sprendimu 2012/130/ES
                  5
                Sąjunga sudarė Konvenciją dėl pietų Ramiojo vandenyno atviros jūros žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir valdymo (toliau – SPRFMO konvencija), kuria sukuriama Regioninė žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacija (SPRFMO). SPRFMO komisija priima SPRFMO priemones, kuriomis siekiama užtikrinti ilgalaikį žuvininkystės išteklių išsaugojimą ir tausų jų naudojimą vadovaujantis atsargumo metodu ir taikant ekosisteminį žuvininkystės valdymo metodą ir taip apsaugoti jūrų ekosistemas, kuriose aptinkama tų išteklių. Tos priemonės Sąjungai tampa privalomos;

               (4)2012 m. spalio 5 d. Taryba priėmė Sprendimą 14405/12 dėl pozicijos, kurios Sąjunga turi laikytis Regioninėje žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijoje (SPRFMO), nustatymo;

               (5)Sprendime 14405/12 nurodyta, kad jame nustatyta pozicija turi būti peržiūrėta ne vėliau kaip iki metinio SPRFMO komisijos posėdžio 2017 m. Todėl Sprendimą 14405/12 tikslinga panaikinti ir pakeisti nauju sprendimu;

               (6)atsižvelgiant į kintantį Konvencijos rajono žuvininkystės išteklių pobūdį ir juo pagrįstą poreikį Sąjungos pozicijoje atsižvelgti į naujus pokyčius, įskaitant naują statistinę, biologinę ir kitokią informaciją, pateiktą prieš metinį SPRFMO komisijos posėdį arba per jį, ir laikantis Europos Sąjungos sutarties 13 straipsnio 2 dalyje nustatyto lojalaus Sąjungos institucijų bendradarbiavimo principo, turi būti nustatytos kasmetinio Sąjungos pozicijos tikslinimo procedūros;

               (7)remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsniu ir 3 straipsnio 1 dalimi, Europos Sąjungai metiniame SPRFMO komisijos posėdyje atstovauja Komisija. Todėl šis sprendimas skirtas Komisijai,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Europos Sąjunga turi laikytis metiniame SPRFMO komisijos posėdyje, kai jam reikia priimti teisinę galią turinčius sprendimus, pateikta I priede.

               2 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjunga turi laikytis metiniame SPRFMO komisijos posėdyje, kasmet tikslinama laikantis II priedo.

               3 straipsnis

               I priede nustatytą Sąjungos poziciją įvertina ir prireikus ne vėliau kaip iki 2022 m. metinio SPRFMO komisijos posėdžio patikslina Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu.

               4 straipsnis

               Sprendimas 14405/12 panaikinamas.

               5 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Europos Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 67, 2012 3 6, p. 1.

                     (2)
                  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

                     (3)
                  COM(2011) 424, 2011 7 13.

                     (4)

                        Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

                     (5)

                        2011 m. spalio 3 d. Tarybos sprendimas 2012/130/ES dėl Konvencijos dėl pietų Ramiojo vandenyno atviros jūros žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir valdymo patvirtinimo Europos Sąjungos vardu (OL L 67, 2012 3 6, p. 1).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 05 08
            COM(2017) 216 final
            PRIEDAI
            prie
            pasiūlymo dėlTARYBOS SPRENDIMO
            kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijoje (SPRFMO) ir panaikinamas Sprendimas 14405/12

               I PRIEDAS

               Sąjungos pozicija Regioninėje žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos komisijoje

               (1)Principai

               SPRFMO organizacijoje Sąjunga:

               a)
                     užtikrina, kad SPRFMO priimtos priemonės atitiktų Sąjungos tikslus ir principus, įgyvendinamus vykdant bendrą žuvininkystės politiką, visų pirma taikant atsargumo metodą ir orientuojantis į Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalyje išdėstytus tikslus, susijusius su didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu, siekiant paskatinti ekosisteminio žuvininkystės valdymo metodo taikymą, sumažinti žvejybos veiklos poveikį aplinkai, išvengti nepageidaujamos priegaudos ir kiek įmanoma ją sumažinti, laipsniškai panaikinti žuvų išmetimo į jūrą praktiką ir sumažinti žvejybos veiklos poveikį jūrų ekosistemoms, o skatinant ekonomiškai gyvybingą ir konkurencingą Sąjungos žuvininkystę užtikrinti tinkamą nuo žvejybos veiklos priklausančių asmenų pragyvenimo lygį ir atsižvelgti į vartotojų interesus;

               b)
                     užtikrina, kad SPRFMO priimamos priemonės atitiktų SPRFMO konvencijos tikslus;

               c)
                     užtikrina, kad SPRFMO priimamos priemonės atitiktų tarptautinę teisę, visų pirma JT jūrų teisės konvencijos, JT susitarimo dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimo bei valdymo ir Susitarimo dėl skatinimo žvejybos laivams atviroje jūroje laikytis tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių, taip pat Maisto ir žemės ūkio organizacijos 2009 m. Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių nuostatas;

               d)
                     skatina laikytis pozicijų, kurios dera su pozicijomis, priimtomis kitose regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose, ir, kai tinka, su tam pačiam rajonui taikomomis regioninėmis jūrų konvencijomis;

               e)
                     siekia sąveikos su Sąjungos įgyvendinama politika, kuri yra dvišalių žuvininkystės santykių su trečiosiomis valstybėmis dalis, ir užtikrina derėjimą su kitomis savo politikos sritimis, kaip antai išorės santykių, aplinkos, prekybos, vystymosi, mokslinių tyrimų, inovacijų ir kt.;

               f)
                     užtikrina, kad būtų laikomasi Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų;

               g)
                     atsižvelgia į 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadas dėl komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto
                  1
               ;

               h)
                     siekia užtikrinti vienodas sąlygas Sąjungos laivynui Konvencijos rajone remiantis tais pačiais principais ir standartais, kokie taikomi pagal Sąjungos teisę, ir skatinti vienodą rezoliucijų ir rekomendacijų įgyvendinimą.

               (2)Gairės

               Sąjunga atitinkamais atvejais siekia, kad SPRFMO imtųsi šių veiksmų:

               a)
                     SPRFMO konvencijos rajone nustatytų žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, pagrįstas patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, įskaitant SPRFMO reguliuojamų rūšių ištekliams taikomus bendrus leidžiamus sužvejoti kiekius (BLSK) ir kvotas arba pastangų reguliavimo priemones, kuriomis ne vėliau kaip 2020 m. laipsniško didėjimo tvarka būtų pasiektas arba išlaikytas didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį užtikrinantis žvejybos taisyklėmis pagrįstas išteklių dydis;

               b)
                     prireikus imtųsi specialiųjų peržvejojamų išteklių apsaugos priemonių, siekdama žvejybos pastangas suderinti su turimomis žvejybos galimybėmis, ir papildomų priemonių dėl giliavandenių žuvų išteklių, kurie ypač lengvai pažeidžiami dėl peržvejojimo;

               c)
                     imtųsi priemonių sustiprinti žuvininkystės mokslinių duomenų rinkimą ir skatinti geresnį pramonės subjektų ir mokslininkų bendradarbiavimą;

               d)
                     nustatytų priemones, padedančias SPRFMO konvencijos rajone užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, įskaitant NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašo sudarymą ir uosto valstybės priemones;

               e)
                     SPRFMO konvencijos rajone nustatytų stebėsenos, kontrolės ir priežiūros priemones, kuriomis būtų užtikrinta veiksminga kontrolė ir atitiktis SPRFMO priimtoms priemonėms, įskaitant SPRFMO laivų stebėjimo sistemos įgyvendinimą;

               f)
                     nustatytų priemones, skirtas sumažinti neigiamam žvejybos poveikiui jūrų biologinei įvairovei, įskaitant jūrų paukščius, taip pat SPRFMO konvencijos rajone taikytinas pažeidžiamų jūrų ekosistemų apsaugos priemones (įskaitant naujų galimų pažeidžiamų jūrų ekosistemų identifikavimą), atitinkančias JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijas, ir jūrų ekosistemų apsaugos priemones, tarp jų ir tas, kurios padėtų išvengti nepageidaujamos priegaudos, įskaitant ekologiškai susijusių rūšių žuvų priegaudą, ir kiek įmanoma ją sumažinti ir laipsniškai panaikinti žuvų išmetimo į jūrą praktiką;

               g)
                     nustatytų priemones, skirtas uždrausti žvejybai, kurios vienintelis tikslas – rinkti ryklių pelekus, ir reikalautų, kad būtų iškraunami visi rykliai ir kiekvienas jų pelekas būtų natūraliai prisitvirtinęs prie kūno;

               h)
                     plėtotų bendrą strategiją su kitomis regioninėmis žuvininkystės valdymo organizacijomis, kurios dalyvauja žuvininkystės valdymo SPRFMO rajone veikloje;

               i)
                     prisidėtų prie stebėtojų programos sukūrimo rengdamas atitinkamą stebėjimo schemą ar prisidėdamas prie jos rengimo;

               j)
                     remtų reguliarių peržiūrų vykdymą, kad būtų laiku įvertinti SPRFMO veikimo rezultatai ir jos rekomendacijų įgyvendinimas;

               k)
                     imtųsi priemonių užtikrinti, kad skirstant SPRFMO biudžetą vidutiniu laikotarpiu būtų pasiekta didesnė pusiausvyra;

               l)
                     imtųsi papildomų techninių priemonių pagal SPRFMO pagalbinių organų rekomendacijas.

               II PRIEDAS

               Kasmetinis pozicijos, kurios Sąjunga turi laikytis

               metiniame Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos komisijos posėdyje, tikslinimas

               Prieš kiekvieną metinį SPRFMO komisijos posėdį imamasi veiksmų, būtinų siekiant užtikrinti, kad pozicijoje, kuri turi būti pareikšta Sąjungos vardu, būtų atsižvelgta į Europos Komisijai pateiktą naujausią statistinę, biologinę ir kitą svarbią informaciją, laikantis I priede išdėstytų principų ir gairių.

               Šiuo tikslu ir remdamasi ta informacija, Europos Komisija, likus pakankamai laiko iki kiekvieno metinio SPRFMO komisijos posėdžio, perduoda Tarybai arba jos parengiamiesiems organams apsvarstyti ir patvirtinti rašytinį dokumentą su išsamia informacija apie siūlomą Sąjungos pozicijos patikslinimą.

               Jei kituose posėdžiuose, įskaitant vietoje rengiamus posėdžius, neįmanoma pasiekti susitarimo, kad Sąjungos pozicijoje būtų atsižvelgta į naujus elementus, klausimas perduodamas Tarybai arba jos parengiamiesiems organams.

                     (1)
                  Žr. dok. Nr. 7086/12 PECHE 66.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 10 05
            COM(2017) 582 final
            2017/0253(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete, dėl EEE susitarimo 31 protokolo dalinio pakeitimo(Sąjungos gynybos srities mokslinių tyrimų parengiamieji veiksmai)

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               EEE jungtinio komiteto sprendimo projektu (pridedamu prie siūlomo Tarybos sprendimo) siekiama iš dalies pakeisti EEE susitarimo 31 protokolą, kad būtų išplėstas susitariančiųjų šalių bendradarbiavimas, į EEE susitarimą įtraukiant EEE narėmis esančių ELPA valstybių dalyvavimą Sąjungos gynybos srities mokslinių tyrimų parengiamuosiuose veiksmuose (toliau –  parengiamieji veiksmai). Kadangi Lichtenšteinas ir Islandija nepareiškė susidomėjimo dalyvauti šiuose parengiamuosiuose veiksmuose, EEE jungtinio komiteto sprendimo projektas yra skirtas tik Norvegijai.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               EEE susitarimo 78 straipsnyje numatyta, kad susitariančiosios šalys stiprina ir plėtoja bendradarbiavimą ES mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityse. Komisija, kuri šiuo metu išimtinai finansuoja civilinės srities arba dvejopo naudojimo MTTP pagal programą „Horizontas 2020“, mano, kad parengiamieji veiksmai yra svarbi priemonė papildomai iš ES biudžeto finansuojamų gynybos srities mokslinių tyrimų naudai įvertinti.

               Kadangi Norvegija yra sudariusi administracinį susitarimą su Europos gynybos agentūra, o susijusi Gynybos ir saugumo srities viešųjų pirkimų direktyva (2009/81/EB), kuri užtikrina šioje srityje tikrą konkurenciją ir vienodą požiūrį, buvo įtraukta į EEE susitarimą dar 2014 m., Norvegijos dalyvavimas parengiamuosiuose veiksmuose yra suderinamas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

               Naujoviškų gynybos technologijų, produktų ir paslaugų moksliniai tyrimai yra svarbi ilgalaikio gynybos sektoriaus konkurencingumo ir galiausiai Europos strateginio autonomiškumo užtikrinimo priemonė. Bendradarbiavimas su Norvegija teigiamai prisidėtų prie ES pastangų šioje srityje.

               Komisija pripažįsta, kad parengiamieji veiksmai yra dalis jos politikos, susijusios su vidaus rinka, pramone ir moksliniais tyrimais. Todėl dar glaudesnis bendradarbiavimas šioje srityje atitinka EEE susitarimo tikslus.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               Teisinis pagrindas yra 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002
                  1
                54 straipsnio 2 dalies b punktas ir 124 straipsnis kartu su Tarybos reglamento (EB) Nr. 2894/94 dėl EEE susitarimo įgyvendinimo tvarkos
                  2
                1 straipsnio 3 dalimi, kurioje nustatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, nustato poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi dėl tokių sprendimų.

               Komisija, bendradarbiaudama su EIVT, teikia EEE jungtinio komiteto sprendimo projektą, kad Taryba jį priimtų kaip Sąjungos poziciją. Komisija tikisi galėsianti pateikti jį EEE jungtiniame komitete artimiausiu metu.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

               Pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą dėl toliau nurodytos priežasties.

               Šio pasiūlymo tikslo, t. y. užmegzti bendradarbiavimą gynybos srities mokslinių tyrimų srityje su EEE narėmis esančiomis ELPA valstybėmis dalyvaujant iš ES biudžeto finansuojamuose parengiamuosiuose veiksmuose, valstybės narės negali deramai pasiekti, todėl dėl siūlomo veiksmo poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu.

               •Proporcingumo principas

               Pagal proporcingumo principą šiuo pasiūlymu neviršijama to, kas būtina, kad būtų pasiektas jo tikslas – stiprinti ir plėtoti bendradarbiavimą ES mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityse.

               •Priemonės pasirinkimas

               Pagal EEE susitarimo 98 straipsnį pasirinkta priemonė yra EEE jungtinio komiteto sprendimas. EEE jungtinis komitetas užtikrina veiksmingą EEE susitarimo įgyvendinimą ir veikimą. Todėl EEE susitarime numatytais atvejais jis priima sprendimus.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas bei poveikio vertinimas

               Komisija nusprendė 2013 m. pradėti gynybos srities mokslinių tyrimų parengiamuosius veiksmus
                  3
               , siekiant konkurencingesnio ir veiksmingesnio gynybos ir saugumo sektoriaus
                  4
               . Europos Parlamentas
                  5
                ir Taryba
                  6
                pritarė tokiai iniciatyvai ir paragino Komisiją parengti pasiūlymą įgyvendinti parengiamuosius veiksmus. 2015 m. Europos Vadovų Taryba
                  7
                pabrėžė būtinybę užtikrinti tinkamą parengiamųjų veiksmų finansavimą, taip sudarant sąlygas veikti būsimai gynybos srities mokslinių tyrimų ir technologijų (MTTP) programai
                  8
               .

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Norvegija prisideda prie biudžeto eilutės Nr. 02 04 77 03 „Gynybos srities mokslinių tyrimų parengiamieji veiksmai“ finansavimo. Numatomas Norvegijos 2017 m. įnašas yra 585 000 EUR.

               5.KITI ELEMENTAI

               Laikantis ES biudžeto politikos, dalyvauti ES veikloje galima tik sumokėjus atitinkamą finansinį įnašą. Tačiau mokėjimą galima atlikti tik priėmus šį Tarybos sprendimo projektą ir po to, kai EEE narėmis esančioms ELPA valstybėms pateikiamas Europos Komisijos parengtas ES lėšų reikalavimas.

               Todėl, siekiant užpildyti spragą nuo 2017 m. balandžio 11 d. Komisijos sprendimo dėl gynybos srities mokslinių tyrimų parengiamųjų veiksmų finansavimo priėmimo ir 2017 m. sąnaudų taikymo vienam vienetui iki atitinkamo mokėjimo gavimo, Jungtinio komiteto sprendimo projektas turi būti taikomas atgaline data nuo 2017 m. balandžio 11 d. Todėl Norvegijos institucijoms, įmonėms, organizacijoms ir piliečiams turėtų būti suteikta teisė dalyvauti veiksmuose, kurie bus pradėti iki įsigaliojant šiam EEE jungtinio komiteto sprendimui. Dalyvavimo tokiuose veiksmuose, kurių įgyvendinimas prasideda po 2017 m. balandžio 11 d., išlaidos turėtų būti laikomos atitinkančiomis reikalavimus taikant tas pačias sąlygas kaip ES valstybių narių institucijų, įmonių, organizacijų ir piliečių išlaidoms, jei šis sprendimas įsigalioja dar neužbaigus atitinkamo parengiamojo veiksmo.

               Taikymas atgaline data nedaro poveikio suinteresuotųjų asmenų teisėms bei pareigoms ir nepažeidžia teisėtų lūkesčių principo.

               Be to, pagal 32 protokolą, EEE susitarimo 1 straipsnio 8 dalį, EEE jungtinio komiteto sprendimas dėl EEE nare esančios ELPA valstybės dalyvavimo veikloje, numatytoje Europos Sąjungos bendrojo biudžeto EEE priede, priimamas iki liepos 10 d. Iki tos dienos nepriėmus sprendimo, jei nesusitarta kitaip, bendradarbiavimas atidedamas vieniems metams.

               Atsižvelgiant į bendradarbiavimo dėl pradedamų parengiamųjų veiksmų svarbą, pridedamame EEE jungtinio komiteto sprendime numatyta, kad bendradarbiavimas prasideda 2017 m. balandžio 11 d., net jei šis EEE jungtinio komiteto sprendimas priimtas po 2017 m. liepos 10 d.

               2017/0253 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete, dėl EEE susitarimo 31 protokolo dalinio pakeitimo

                  (Sąjungos gynybos srities mokslinių tyrimų parengiamieji veiksmai)

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 9 dalį,

               atsižvelgdama į 1994 m. lapkričio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2894/94 dėl Europos ekonominės erdvės susitarimo įgyvendinimo tvarkos
                  9
               , ypač į jo 1 straipsnio 3 dalį,

               atsižvelgdama į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002
                  10
               , ypač į jo 54 straipsnio 2 dalies b punktą 84 straipsnio 2 dalį ir 124 straipsnį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Europos ekonominės erdvės susitarimas
                  11
                (toliau – EEE susitarimas) įsigaliojo 1994 m. sausio 1 d.;

               (2)pagal EEE susitarimo 98 straipsnį EEE jungtinis komitetas gali nuspręsti, be kita ko, iš dalies pakeisti EEE susitarimo 31 protokolą (toliau – 31 protokolas);

               (3)EEE susitarimo 31 protokole išdėstytos bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, nuostatos;

               (4)tikslinga išplėsti EEE susitarimo susitariančiųjų šalių bendradarbiavimą įtraukiant EEE narėmis esančių ELPA valstybių dalyvavimą Sąjungos gynybos srities mokslinių tyrimų parengiamuosiuose veiksmuose, finansuojamuose iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto;

               (5)tikslinga, kad ELPA valstybių dalyvavimas su šiais parengiamaisiais veiksmais susijusioje veikloje, finansuojamoje pagal biudžeto eilutę 02 04 77 03, prasidėtų 2017 m. balandžio 11 d., net jei pridedamas EEE jungtinio komiteto sprendimas yra priimtas arba jei apie konstitucinių reikalavimų, jei tokių yra, įvykdymą tokiam sprendimui priimti pranešta po 2017 m. liepos 10 d.;

               (6)ELPA valstybių institucijoms, įmonėms, organizacijoms ir piliečiams turėtų būti suteikta teisė dalyvauti veiksmuose, kurie bus pradėti iki įsigaliojant šiam sprendimui. Dalyvavimo tokiuose veiksmuose, kurių įgyvendinimas prasideda po 2017 m. balandžio 11 d., išlaidos turėtų būti laikomos atitinkančiomis reikalavimus taikant tas pačias sąlygas kaip ES valstybių narių institucijų, įmonių, organizacijų ir piliečių išlaidoms, jei pridedamas EEE jungtinio komiteto sprendimas įsigalioja dar neužbaigus atitinkamo parengiamojo veiksmo;

               (7)todėl, siekiant nuo 2017 m. balandžio 11 d. išplėsti bendradarbiavimą, reikėtų iš dalies pakeisti EEE susitarimo 31 protokolą;

               (8)Sąjungos pozicija EEE jungtiniame komitete turėtų būti grindžiama pridedamu sprendimo projektu,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete dėl siūlomo EEE susitarimo 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, dalinio pakeitimo, grindžiama prie šio sprendimo pridedamu EEE jungtinio komiteto sprendimo projektu.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

                     (2)
                  OL L 305, 1994 11 30, p. 6–8.

                     (3)
                  Parengiamieji veiksmai, kaip nustatyta 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1) 54 straipsnio 2 dalyje.

                     (4)
                  COM(2013) 542: Konkurencingesnio ir veiksmingesnio gynybos ir saugumo sektoriaus kūrimas.

                     (5)
                  2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos gynybos pramoninės ir technologinės bazės (2013/2125(INI)).

                     (6)
                  2013 m. gruodžio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos išvados (EUCO 217/13).

                     (7)
                  2015 m. birželio 25–26 d. Europos Vadovų Tarybos išvados ( EUCO 22/15).

                     (8)
                  Europos gynybos agentūra apibrėžia MTTP  kaip su gynyba susijusią mokslinių tyrimų veiklą, kurios technologinės parengties lygis yra nuo 1 iki 6.

                     (9)
                  OL L 305, 1994 11 30, p. 6–8.

                     (10)
                  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

                     (11)
                  OL L 1, 1994 1 3, p. 3.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 10 05
            COM(2017) 582 final
            PRIEDAS
            prieTarybos sprendimo pasiūlymodėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete, dėl EEE susitarimo 31 protokolo dalinio pakeitimo(Sąjungos gynybos srities mokslinių tyrimų parengiamieji veiksmai)

               EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. .../2017

                  [data]

                  kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo 31 protokolas
                  dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis

               EEE JUNGTINIS KOMITETAS,

               atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 86 ir 98 straipsnius,

               kadangi:

               (1)tikslinga išplėsti EEE susitarimo susitariančiųjų šalių bendradarbiavimą vykdant iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto finansuojamus Sąjungos gynybos srities mokslinių tyrimų parengiamuosius veiksmus;

               (2)tikslinga, kad ELPA valstybių dalyvavimas su šiais parengiamaisiais veiksmais susijusioje veikloje, finansuojamoje pagal biudžeto eilutę 02 04 77 03, prasidėtų 2017 m. balandžio 11 d., net jei pridedamas sprendimas yra priimtas arba jei apie konstitucinių reikalavimų, jei tokių yra, įvykdymą tokiam sprendimui priimti pranešta po 2017 m. liepos 10 d.;

               (3)ELPA valstybių institucijoms, įmonėms, organizacijoms ir piliečiams turėtų būti suteikta teisė dalyvauti veiksmuose, kurie bus pradėti iki įsigaliojant šiam sprendimui. Dalyvavimo tokiuose veiksmuose, kurių įgyvendinimas prasideda po 2017 m. balandžio 11 d., išlaidos turėtų būti laikomos atitinkančiomis reikalavimus taikant tas pačias sąlygas kaip ES valstybių narių institucijų, įmonių, organizacijų ir piliečių išlaidoms, jei šis sprendimas įsigalioja dar neužbaigus atitinkamo parengiamojo veiksmo;

               (4)todėl, siekiant nuo 2017 m. balandžio 11 d. išplėsti bendradarbiavimą, reikėtų iš dalies pakeisti EEE susitarimo 31 protokolą,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               EEE susitarimo 31 protokolo 1 straipsnis papildomas šia dalimi:

               „13.a)Nuo 2017 m. balandžio 11 d. ELPA valstybės dalyvauja Sąjungos veikloje, finansuojamoje pagal šią 2017 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto eilutę:

               -biudžeto eilutė 02 04 77 03: „Gynybos srities mokslinių tyrimų parengiamieji veiksmai“;

               b)ELPA valstybės prisideda prie a punkte nurodytos veiklos finansavimo Susitarimo 82 straipsnio 1 dalies a punkte nustatyta tvarka;

               c)ELPA valstybių institucijų, įmonių, organizacijų ir piliečių dalyvavimo a punkte nurodytuose veiksmuose, kurių įgyvendinimas prasideda po 2017 m. balandžio 11 d., išlaidos turėtų būti nuo pradžių laikomos atitinkančiomis reikalavimus taikant tas pačias sąlygas kaip ES valstybių narių institucijų, įmonių, organizacijų ir piliečių išlaidoms, ir laikantis susijusio dotacijos sprendimo ar dotacijos susitarimo, jei [data] EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. .../2017 [šis sprendimas] įsigalioja dar neužbaigus parengiamojo veiksmo;

               d)Islandija ir Lichtenšteinas šiuose parengiamuosiuose veiksmuose nedalyvauja ir prie a punkte nurodytos veiklos finansiškai neprisideda.“.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po paskutinio pranešimo perdavimo pagal EEE susitarimo 103 straipsnio 1 dalį*.

                  1Jis taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

               Priimta Briuselyje

                     EEE jungtinio komiteto vardu

                     Pirmininkas

                     EEE jungtinio komiteto
                     sekretoriai

                     (1)
                  [Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.] [Konstituciniai reikalavimai nurodyti.]

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 10 05
            COM(2017) 582 final
            PRIEDAS
            prie
            Sprendimo Nr. …/…
            kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo 31 protokolas, kad  susitariančiųjų šalių bendradarbiavimas būtų išplėstas ir apimtų ELPA valstybių dalyvavimą Sąjungos gynybos srities mokslinių tyrimų parengiamuosiuose veiksmuose

               ELPA valstybių deklaracija

               Šiuo sprendimu susitariančiųjų šalių bendradarbiavimas išplečiamas taip, kad apimtų ELPA valstybių dalyvavimą Sąjungos gynybos srities mokslinių tyrimų parengiamuosiuose veiksmuose. ELPA valstybės mano, kad gynybos klausimai nepatenka į EEE susitarimo taikymo sritį, todėl šiuo sprendimu EEE susitarimo taikymo sritis neišplečiama taip, kad apimtų gynybos srities klausimus už ELPA valstybių dalyvavimo šiuose parengiamuosiuose veiksmuose ribų. ELPA valstybės taip pat pabrėžia, kad Islandija ir Lichtenšteinas šiuose parengiamuosiuose veiksmuose nedalyvauja ir prie jų finansiškai neprisideda.