Svarbus teisinis pranešimas

|

52007PC0156

Pasiūlymas Tarybos reglamentas nustatantis po priemonių galiojimo termino peržiūros pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį importuojamam Ukrainos kilmės amonio nitratui galutinį antidempingo muitą  /* KOM/2007/0156 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 27.3.2007KOM(2007) 156 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASnustatantis po priemonių galiojimo termino peržiūros pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį importuojamam Ukrainos kilmės amonio nitratui galutinį antidempingo muitą(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS |Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas yra susijęs su 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (toliau – pagrindinis reglamentas), taikymu atliekant tyrimą dėl Ukrainos kilmės amonio nitrato importo. |Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas pateikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus. |Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Tarybos reglamentas (EB) Nr. 132/2001, nustatantis Ukrainos kilmės importuojamam amonio nitratui, kurio KN kodai yra 3102 30 90 ir 3102 40 90, 33,25 EUR už toną galutinį antidempingo muitą. Tarybos reglamentas (EB) 945/2005, kuriuo po tarpinės peržiūros, kurią atliekant nagrinėta tik nagrinėjamojo produkto apibrėžtis, pirminiame reglamente vartota sąvoka „amonio nitratas“ buvo pakeista formuluote „kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės“. |Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |Su tyrimu susijusios suinteresuotosios šalys jau turėjo galimybę ginti savo interesus atliekant tyrimą pagal pagrindinio reglamento nuostatas. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nėra numatytas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame pateikiamas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |Siūlomų veiksmų santrauka 2006 m. sausio 25 d. Komisija inicijavo antidempingo priemonių, taikomų importuojamam Ukrainos kilmės amonio nitratui, galiojimo termino peržiūrą. Šiuo tyrimu siekta išsiaiškinti, ar Ukrainos kilmės amonio nitratas toliau arba vėl importuojamas dempingo kaina ir ar dėl to Bendrijos pramonei toliau arba vėl daroma žala. Tyrimas parodė, kad Ukrainos kilmės amonio nitratas buvo importuojamas dempingo kaina, ir nustatyta dempingo tęsimosi ir žalos pasikartojimo tikimybė. Todėl daroma išvada, kad importui iš Ukrainos turi būti toliau taikomos antidempingo priemonės. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad Ukrainos eksporto kainoms gali turėti įtakos dėl kintančių dujų kainų Ukrainos vidaus rinkoje padidėjusios gamybos sąnaudos, manoma, kad būtų protinga tolesnį priemonių taikymą apriboti dvejais metais. Todėl Tarybai siūloma priimti pridedamą reglamento pasiūlymą, kuris turėtų būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ne vėliau kaip iki 2007 m. balandžio 24 d. |Teisinis pagrindas 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005. |Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių. |Veiksmų pobūdis yra aprašytas pirmiau minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą. |Nuoroda apie Bendrijai, šalių vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ūkio subjektams ir piliečiams tenkančios finansinės bei administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma. |Pasirinkta priemonė |Pasirinkta priemonė – reglamentas. |Kitos priemonės būtų netinkamos, nes pirmiau minėtame pagrindiniame reglamente kitos galimybės nenumatytos. |POVEIKIS BIUDžETUI |Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. |1.  PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASnustatantis po priemonių galiojimo termino peržiūros pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį importuojamam Ukrainos kilmės amonio nitratui galutinį antidempingo muitąEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,kadangi:A. PROCEDŪRA1. Galiojančios priemonės2.  2001 m. sausio 25 d. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 132/2001[2] nustatė galutinį 33,25 eurų už toną antidempingo muitą (toliau – galiojančios priemonės) importuojamam Ukrainos, inter alia, kilmės amonio nitratui (AN), kurio KN kodai yra 3102 30 90 ir 3102 40 90. Tyrimas, po kurio buvo nustatytos šios priemonės, toliau vadinamas pirminiu tyrimu.3.  Taryba 2004 m. gegužės 17 d. po dalinės tarpinės peržiūros Reglamentu (EB) Nr. 993/2004[3] atleido nuo antidempingo muitų, nustatytų Tarybos reglamentu (EB) Nr. 132/2001, į Bendriją importuojamą nagrinėjamąjį produktą, pagamintą bendrovių, kurių įsipareigojimus turėjo priimti Komisija. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1001/2004[4] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1996/2004[5], įsipareigojimai priimti iki 2005 m. gegužės 20 d. Šiais įsipareigojimais siekta atsižvelgti į tam tikras Europos Sąjungos plėtros iki 25 valstybių narių pasekmes.4.  Po tarpinės peržiūros, kurią atliekant buvo nagrinėjama tik nagrinėjamojo produkto apibrėžtis, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 945/2005[6] nusprendė, kad reikėtų patikslinti nagrinėjamojo produkto apibrėžtį ir kad galiojančios priemonės turėtų būti taikomos nagrinėjamajam produktui, kai jis naudojamas kitų trąšų sudėtyje, proporcingai jose esančiam amonio nitrato kiekiui, kartu su kitomis marginaliosiomis ir mitybinėmis medžiagoms.2. Prašymas atlikti peržiūrą5.  2005 m. gegužės 5 d. paskelbus pranešimą apie artėjantį priemonių galiojimo terminą[7], 2005 m. spalio 25 d. pateiktas prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Šį prašymą gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) viso AN Bendrijoje, vardu pateikė Europos trąšų gamintojų asociacija (ETGA) (toliau − pareiškėjas).6.  Pareiškėjas teigė, kad importuojant Ukrainos kilmės (toliau – nagrinėjamoji šalis) AN gali pasikartoti dempingas bei žala Bendrijos pramonei, ir pateikė pakankamai prima facie įrodymų.7.  Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2006 m. sausio 25 d. Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu apie inicijavimą[8] paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.3. Tyrimas3.1. Tiriamasis laikotarpis8.  Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą buvo nagrinėjamas 2005 m. sausio 1 d. – 2005 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Atliekant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbių tendencijų tyrimą, buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2002 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).3.2. Su tyrimu susijusios šalys9.  Komisija oficialiai pranešė eksportuojantiems gamintojams, importuotojams ir žinomiems susijusiems naudotojams bei jų asociacijoms, eksportuojančios šalies atstovams, pareiškėjui ir Bendrijos gamintojams apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.10.  Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti, kuriame nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.11.  Atsižvelgiant į didelį Bendrijos gamintojų ir importuotojų Bendrijoje skaičių, laikyta tikslinga, remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu, išnagrinėti, ar nereikėtų atlikti atrankos. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra tikrai būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį pirmiau minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo tyrimo inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.12.  Išnagrinėjus pateiktą informaciją ir atsižvelgus į tai, kad dešimt Bendrijos gamintojų nurodė pageidaujantys bendradarbiauti, nuspręsta, kad būtina atlikti Bendrijos gamintojų atranką. Tik vienas importuotojas pateikė pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją ir nurodė pageidaująs toliau bendradarbiauti su Komisijos tarnybomis. Tačiau šis importuotojas buvo įsikūręs ne Bendrijoje ir PTL nagrinėjamojo produkto į Bendriją neimportavo. Todėl nuspręsta, kad importuotojų atranka nebūtina.13.  Dešimt Bendrijos gamintojų per nustatytą laikotarpį tinkamai užpildė atrankos formą ir oficialiai sutiko toliau bendradarbiauti atliekant tyrimą. Dėl minėtų dešimties Bendrijos gamintojų – Komisija pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį atrinko bendroves remdamasi didžiausiu tipiniu AN produkcijos ir pardavimo Bendrijoje kiekiu, kurį galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laiką. Keturi atrinkti Bendrijos gamintojai PTL pagamino 76 % visos Bendrijos pramonės pagaminamos produkcijos, kaip apibrėžta 51 konstatuojamojoje dalyje, o minėti dešimt Bendrijos gamintojų pagamino 70 % visos PTL Bendrijoje pagamintos produkcijos.14.  Remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalimi, su susijusiomis šalimis konsultuotasi dėl atrinktų bendrovių, ir jos atrankos rezultatams neprieštaravo.15.  Keturiems atrinktiems Bendrijos gamintojams ir visiems žinomiems eksportuojantiems gamintojams nusiųsti klausimynai.16.  Klausimynų atsakymai gauti iš keturių atrinktų Bendrijos gamintojų ir trijų nagrinėjamosios šalies gamintojų (iš kurių du buvo eksportuojantys gamintojai), taip pat iš vieno susijusio prekybininko.17.  Be to, visus klausimyno atsakymus pateikė vienas panašios šalies gamintojas.18.  Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant būtiną nustatyti, ar gali pasikartoti dempingas bei jo daroma žala, ir įvertinti Bendrijos interesus. Tikrinamieji vizitai buvo surengti tokių bendrovių patalpose:a) Su Ukrainos gamintoju Stirol susijęs prekybininkas-  IBE Trading, New York, Niujorkas, JAV;b) panašios šalies gamintojas-  Terra Industries, Sioux City, Ajova, JAV;c) atrinkti Bendrijos gamintojai-  Terra Nitrogen Limited, Stoktonas, JK,-  Grande Paroisse SA, Paryžius, Prancūzija,-  Zaklady Azotowe Anwil SA, Lenkija,-  Yara SA, Briuselis, Belgija ir susijęs gamintojas Yara Sluiskil BV, Sleiskilis, Nyderlandai.B. NAGRINĖJAMASIS PRODUTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS1. Nagrinėjamasis produktas19.  Nagrinėjamasis produktas yra Ukrainos kilmės kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės ir kurių KN kodai yra 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ir ex 3105 90 91. Amonio nitratas (AN) yra kietoji azoto trąša, paprastai naudojama žemės ūkyje. Jis gaminamas iš amoniako ir azoto rūgšties, o jo sudėtyje esantis priliuotas arba granuliuotas azotas sudaro daugiau kaip 28 % masės.20.  Reikėtų pažymėti, kad nagrinėjamojo produkto apibrėžtoji sritis buvo patikslinta Reglamente (EB) Nr. 945/2005.2. Panašus produktas21.  Kaip nustatyta pirminiame tyrime, šiuo peržiūros tyrimu patvirtinta, kad AN yra tikrasis prekinis produktas, o jo kokybė ir pagrindinės fizinės savybės yra identiškos nepriklausomai nuo kilmės šalies. Todėl nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas ir produktai, kuriuos gamina ir parduoda eksportuojantys gamintojai savo vidaus rinkoje ir į trečiąsias šalis, taip pat produktai, kuriuos gamina ir parduoda Bendrijos gamintojai Bendrijos rinkoje ir panašios šalies gamintojas panašios šalies vidaus rinkoje, turi tokias pačias pagrindines fizines bei chemines savybes ir iš esmės naudojami toms pačioms reikmėms, todėl laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.C. DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ1. Bendroji dalis22.  Trys Ukrainos nagrinėjamojo produkto gamintojai bendradarbiavo atliekant tyrimą. Du iš bendradarbiavusių gamintojų eksportavo nagrinėjamąjį produktą PTL. Ukrainoje yra ne mažiau kaip vienas žinomas nebendradarbiavęs nagrinėjamojo produkto gamintojas.23.  Palyginus eksporto į Bendriją duomenis, kuriuos pateikė eksportuojantys gamintojai, ir Eurostato paskelbtus duomenis apie visą importą, matyti, kad dviejų eksportuojančių gamintojų importas PTL sudarė maždaug 60 % viso Bendrijos importo iš Ukrainos. Tačiau nustatyta, kad už didelę likusio 40 % nagrinėjamojo produkto importo dalį sąskaitos faktūros buvo išrašytos 2004 m. gruodžio mėn. (todėl bendradarbiavę gamintojai duomenų apie šį importą nepateikė), tačiau šie produktai į Bendriją buvo įvežti PTL (todėl šie duomenys buvo įtraukti į importo statistiką). Kita vertus, eksportuotų produktų, už kuriuos sąskaitos faktūros buvo išrašytos 2005 m. gruodžio mėn. ir kurie į Bendriją buvo įvežti 2006 m. sausio mėn., kiekis yra nereikšmingas. Šiuo pagrindu padaryta išvada, kad PTL 85–90 % į Bendriją iš Ukrainos importuoto kiekio importavo bendradarbiavę gamintojai. Todėl bendradarbiavimo lygis yra didelis.24.  Iš viso iš Ukrainos importuotas nedidelis nagrinėjamojo produkto kiekis, t. y. mažiau nei 1 %, palyginti su visa Bendrijos rinka.2. Importas dempingo kaina tiriamuoju laikotarpiu2.1. Panaši šalis25.  Kadangi tuomet, kai buvo pateiktas prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą[9], Ukraina dar nebuvo laikoma rinkos ekonomikos šalimi, normalioji vertė turėjo būti nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį remiantis rinkos ekonomikos trečiosios šalies gamintojo pateiktais duomenimis. Pranešime apie inicijavimą tinkamomis panašiomis šalimis numatytos JAV ir Rumunija. Reikėtų priminti, kad pirminiame tyrime panašia šalimi buvo pasirinkta Lenkija. Kadangi 2004 m. gegužės mėn. Lenkijos įstojo į Europos Sąjungą, jos rinktis nebegalima. Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pateikti pastabas dėl JAV ir Rumunijos pasirinkimo panašiomis šalimis.26.  Tačiau paskelbus inicijavimo pranešimą atlikta analizė parodė, kad Rumunijos AN rinkoje dominavo importas iš Ukrainos ir Rusijos, o Rumunijos gamintojai didžiąją savo produkcijos dalį eksportavo ir vidaus rinkoje pardavė tik nereikšmingą kiekį. Šiuo pagrindu padaryta išvada, kad dėl minėtos vidaus rinkos struktūros Rumunija negali būti pasirinkta kaip tinkamiausia panaši šalis.27.  Pastabas pateikė tik vienas bendradarbiavęs gamintojas. Šis bendradarbiavęs gamintojas siūlė rinktis Alžyrą, nes jis turi pagrindinę žaliavą – dujas. Šiuo požiūriu reikėtų pabrėžti, kad neatsižvelgiant į tai, ar šalyje yra gamtinių dujų gavybos vietų, ar ne, tai nėra pagrindinis aspektas pasirenkant panašią šalį. Pagrindinis veiksnys – ar dujų kainos atspindi rinkos vertę. Dviguba dujų kainodara Alžyre yra aiškus požymis, kad taip nėra, todėl Alžyras nėra labiau tinkamas būti pasiriktu panašia šalimi. Taip pat pažymima, kad ir JAV, ir Ukraina yra gamtinių dujų gamintojos ir šalys, kurios gamtinių dujų daugiau importuoja nei eksportuoja, o Alžyre gamtinių dujų daugiau eksportuoja nei importuoja. Šiuo požiūriu JAV yra panašesnės į Ukrainą nei Alžyras.28.  Be to, teigta, kad JAV nėra tinkama panaši šalis, nes PTL dujų kainos šios šalies vidaus rinkoje buvo labai didelės. Todėl reikia pasakyti, kad nors dėl stichinių nelaimių 4-ąjį PTL ketvirtį dujų kainos buvo labai didelės, šio laikotarpio duomenis galima lengvai pakoreguoti, kaip aprašyta 35 konstatuojamojoje dalyje.29.  Be to, JAV pasirinkimui prieštarauta dėl gamybos proceso. Teigta, kad Alžyre taikomas gamybos procesas yra panašesnis į tą, kuris taikomas Ukrainoje. Tačiau gamintojas nepateikė šį teiginį pagrindžiančių įrodymų.30.  Be to, teigta, kad Alžyro gamybos, vartojimo ir vartotojų paklausos lygis yra panašesnis į Ukrainos. Remiantis turima informacija, tiek Alžyro gamyba[10], tiek vidaus vartojimas[11] yra nežymūs. Kita vertus, ir Ukrainos, ir JAV gamyba yra žymi, o jų vidaus rinkos – didelės.31.  Dėl JAV – nepaisant to, kad importuojamam nagrinėjamosios šalies kilmės AN buvo taikomos antidempingo priemonės, nustatyta, jog tai atvira konkurencinga rinka, kurioje žymus vidaus gamintojų skaičius veikia pakankamai didelės konkurencijos, kurią lemia užsienio importas iš kitų trečiųjų šalių, sąlygomis. Be to, JAV gamintojų pardavimas vidaus rinkoje yra tipinis, o jų galimybės naudotis žaliavomis yra panašios į Ukrainos gamintojų.32.  Todėl atlikus tyrimą nustatyta, kad JAV turėtų būti pasirinkta kaip tinkama panaši šalis. Taigi skaičiavimai buvo grindžiami patikrinta vienintelio JAV bendradarbiavusio gamintojo, pateikusio visus klausimyno atsakymus, informacija.2.2. Normalioji vertė33.  Kadangi tuomet, kai buvo pateiktas prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą, Ukraina dar nebuvo laikoma rinkos ekonomikos šalimi, normalioji vertė Ukrainai turėjo būti nustatyta remiantis JAV gamintojo duomenimis, kaip paaiškinta 30 konstatuojamojoje dalyje.34.  Vienintelio bendradarbiavusio panašaus produkto gamintojo panašioje šalyje pardavimo vidaus rinkoje tipiškumas buvo įvertintas remiantis dviejų bendradarbiavusių eksportuojančių gamintojų eksporto į Bendriją duomenimis. Reikėtų pažymėti, kad į Bendriją eksportuotas tik vienos rūšies produktas. Todėl analizė pagal produkto rūšį neatlikta.35.  Nustatyta, kad vienintelio bendradarbiavusio panašaus produkto gamintojo panašioje šalyje pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, nes jis gerokai viršijo dviejų Ukrainos bendradarbiavusių eksportuojančių gamintojų į Bendriją eksportuotą AN kiekį.36.  Siekiant nustatyti, ar JAV gamintojo pardavimas vidaus rinkoje buvo vykdomas įprastinėmis prekybos sąlygomis, pardavimo vidaus rinkoje kainos palygintos su gamybos sąnaudomis. Vertinant JAV gamintojo gamybos sąnaudas, nustatyta, kad ketvirtajame ketvirtyje joms įtakos turėjo stichinės nelaimės. Remiantis šio gamintojo paskelbta informacija, „Meksikos įlankos pakrantę Amerikoje trečiajame ketvirtyje nuniokoję uraganai sukėlė sumaištį gamtinių dujų rinkose ir turėjo neigiamos įtakos mūsų ketvirtojo ketvirčio ir visų metų rezultatams[12]“. Iš tiesų, kotiruojamos JAV dujų kainos[13] rugpjūčio[14] – spali[15]o mėn. padidėjo dvigubai, o tuo laiku Meksikos įlankos pakrantę Amerikoje nuniokojo uraganas „Katrina“ (2005 m. rugpjūčio 23–31 d.) ir uraganas „Rita“ (2005 m. rugsėjo 17–26 d.) . Kadangi gamtinės dujos AN gamyboje yra pagrindinis sąnaudų elementas, poveikis buvo reikšmingas ir būtų lėmęs dirbtinai didelę apskaičiuotąją normaliąją vertę. Todėl nuspręsta 2005 m. ketvirtojo ketvirčio gamybos sąnaudas nustatyti remiantis vidutinėmis dujų kainomis, kurias gamintojas mokėjo per pirmuosius tris 2005 m. ketvirčius.37.  Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, nustatyta, kad didžioji pardavimo vidaus rinkoje dalis buvo pelninga, todėl normalioji vertė buvo nustatyta remiantis pardavimo vidaus rinkoje kainomis, nustatytomis pirmajam nepriklausomam pirkėjui vidaus rinkoje. Kadangi per PTL Ukrainos eksportuojantys gamintojai į Bendriją eksportavo tik vienos rūšies produktą, atliekant tyrimą analizuota tik ši produkto rūšis.2.3. Eksporto kaina38.  Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi, eksporto kaina buvo nustatyta remiantis kaina, kuri buvo faktiškai sumokėta arba mokėtina už eksportui į Bendriją parduodamą nagrinėjamąjį produktą. Visas bendradarbiavusių eksportuojančių gamintojų pardavimas buvo vykdomas tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje.2.4. Palyginimas39.  Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo palygintos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą palyginimą, atlikti koregavimai ir taip tinkamai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainų palyginamumui pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį. Taigi atlikti koregavimai siekiant (jei reikia ir kai turėta patikrintų įrodymų) atsižvelgti į skirtingas transporto, tvarkymo, krovos ir papildomas išlaidas, kreditus ir komisinius.2.5. Dempingo skirtumas40.  Kadangi atliekant šį tyrimą Ukraina nelaikoma rinkos ekonomikos šalimi, visai šaliai taikomas dempingo skirtumas buvo nustatytas remiantis svertinės vidutinės normaliosios vertės ir svertinės vidutinės eksporto kainos palyginimu pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis. Kaip nurodyta 21 konstatuojamojoje dalyje, bendradarbiavimo lygis buvo didelis.41.  Minėtas palyginimas parodė, kad PTL dempingas (maždaug 30–40 %) buvo vykdomas šiek tiek žemesniu lygiu nei atliekant pirminį tyrimą. Tačiau atsižvelgiant į ribotą Ukrainos eksportą į Bendriją per PTL, atliekant analizę daugiausia dėmesio skirta dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei.3. Importo kitimo tendencijos, jeigu priemonės būtų panaikintos3.1. Laisvi pajėgumai42.  Trijų bendradarbiavusių gamintojų gamyba nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko pastovi. Gamybos pajėgumai tuo laikotarpiu taip pat išliko pastovūs. Jie turi maždaug 600 000–700 000 tonų (8–10% suvartojimo Bendrijoje) laisvų pajėgumų, kuriuos gali panaudoti pakankamai didelių kiekių eksportui į Bendrijos rinką padidinti, jei priemonės būtų panaikintos. Be to, yra dar bent vienas žinomas Ukrainos nagrinėjamojo produkto gamintojas, kuris nebendradarbiavo atliekant tyrimą. Nors duomenų apie šio nebendradarbiavusio gamintojo laisvus pajėgumus nėra, negalima atmesti galimybės, kad ir šio gamintojo laisvi pajėgumai yra dideli, nes vidutiniškai laisvi trijų bendradarbiavusių gamintojų pajėgumai sudarė 30 %.43.  Nagrinėjamuoju laikotarpiu trijų bendradarbiavusių gamintojų pardavimas vidaus rinkoje sudarė vidutiniškai 30–40 % gamybos pajėgumų. Todėl atrodo mažai tikėtina, kad Ukrainos vidaus rinka galėtų absorbuoti didžiąją šių laisvų gamybos pajėgumų dalį, todėl padidėjusi produkcija greičiausiai bus eksportuota.44.  Todėl, jeigu nebūtų taikomos antidempingo priemonės, didelė tų laisvų pajėgumų dalis galėtų būti panaudota eksportui į Bendriją.3.2. Ryšys tarp Ukrainos pardavimo kainų kitose rinkose ir pardavimo kainos Bendrijoje45.  Kaip parodė bendradarbiavusių Ukrainos gamintojų eksporto į trečiąsias šalis kainų, palygintų su DAF ir (arba) FOB Ukrainos pasienyje lygiu, analizė, PTL tokio pardavimo kainos buvo vidutiniškai 20–30 % mažesnės, palyginti su pardavimo kainomis į Bendriją. Be to, pardavimas vidaus rinkoje tai pat buvo vykdomas 20–30 % mažesnėmis kainomis, palyginti su pardavimo kainomis į Bendriją. Todėl, remiantis PTL informacija, būtų galima teigti, kad, panaikinus priemones, atsirastų paskata eksportą į trečiąsias šalis vėl nukreipti į Bendriją, siekiant pasinaudoti didesnėmis kainomis ir geresniais skirtumais.46.  Tačiau pažymima, kad Ukrainos gamtinių dujų importo kainos po PTL žymiai padidėjo. Kadangi gamtinės dujos AN gamyboje yra pagrindinis sąnaudų elementas, negalima atmesti galimybės, kad Ukrainos gamintojai turės padidinti eksporto į trečiąsias šalis kainas, taip žymiai sumažindami 44 konstatuojamojoje dalyje minėtą skirtumą tarp pardavimo į trečiąsias šalis ir į Bendriją kainų. Remiantis preliminariais įrodymais[16], šis skirtumas iš tiesų mažėja.4. Išvada dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės47.  Atlikus tyrimą nustatyta, kad du iš bendradarbiavusių gamintojų nepaisė galiojančių priemonių ir toliau taikė dempingą. Be to, negalima atmesti galimybės, kad šiuo metu į trečiąsias šalis parduodami kiekiai nebus vėl nukreipti į Bendriją.48.  Be to, bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų svertinės vidutinės eksporto į trečiųjų šalių rinkas kainos taip pat yra daug mažesnės, palyginti su Bendrijoje dominuojančiu kainų lygiu. Tai ir dar dideli laisvi pajėgumai skatina Ukrainos eksportuojančius gamintojus nukreipti eksportą į Bendrijos rinką, kuris, galima manyti, būtų vykdomas dempingo kainomis, jeigu priemonės būtų panaikintos.D. BENDRIJOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS49.  Bendrijoje panašų produktą gamina 14 gamintojų, kurie pagamina visą Bendrijoje gaminamo panašaus produkto produkciją, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.50.  Reikėtų pažymėti, kad, palyginti su pirminiu tyrimu, Hydro Agri bendrovės pakeitė pavadinimą ir dabar vadinasi Yara. Po 2004 m. įvykusios Europos Sąjungos plėtros penkios iš keturiolikos bendrovių tapo Bendrijos pramonės dalimi.51.  Iš 14 Bendrijos gamintojų dešimt bendrovių bendradarbiavo atliekant tyrimą, ir visos jos yra minimos prašyme atlikti peržiūrą. Likę keturi gamintojai (toliau – kiti Bendrijos gamintojai) pranešė apie save per nustatytą laiką ir atsiuntė atrankai atlikti būtiną informaciją. Tačiau daugiau jie nebendradarbiavo. Taigi bendradarbiauti sutiko šie dešimt gamintojų:52.  Achema AB (Lietuva),53.  Zaklady Azotowe Anwil SA, (Lenkija),54.  BASF AG (Vokietija),55.  DSM Agro (Nyderlandai),56.  Fertiberia SA (Ispanija),57.  Grande Paroisse SA (Prancūzija),58.  Nitrogénművek Rt (Vengrija),59.  Terra Nitrogen Limited (JK),60.  Yara (Vokietija, Italija, Nyderlandai ir Jungtinė Karalystė),61.  Zaklady Azotowe Tarnowie (Lenkija).62.  Kadangi per PTL šie dešimt Bendrijos gamintojų pagamino 70 % visos Bendrijoje pagamintos produkcijos, laikoma, kad šie dešimt Bendrijos gamintojų pagamina didžiąją Bendrijoje pagaminamos panašaus produkto produkcijos dalį. Todėl laikoma, kad jie yra Bendrijos pramonė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau – Bendrijos pramonė).63.  Kaip nurodyta 11 ir 14 konstatuojamosiose dalyse, buvo atrinktos keturios bendrovės. Visi atrinkti Bendrijos gamintojai bendradarbiavo ir per nustatytą terminą atsiuntė klausimyno atsakymus. Be to, likę šeši bendradarbiavę gamintojai tinkamai pateikė tam tikrus bendruosius duomenis, kurių reikėjo žalos analizei atlikti.E. PADĖTIS BENDRIJOS RINKOJE1. Vartojimas Bendrijos rinkoje64.  Tikrasis vartojimas Bendrijoje nustatytas remiantis Bendrijos pramonės Bendrijos rinkoje parduotu kiekiu, kitų Bendrijos gamintojų Bendrijos rinkoje parduotu kiekiu ir Eurostato duomenimis apie visą ES importą. Atsižvelgiant į 2004 m. įvykusią Europos Sąjungos plėtrą ir siekiant analizės aiškumo bei nuoseklumo, vartojimas nustatytas remiantis padėtimi ES 25 rinkoje visu nagrinėjamuoju laikotarpiu.65.  Per 2002 m. – PTL vartojimas Bendrijoje šiek tiek sumažėjo 1%. 2003 m. užregistruotas 4 % augimas nebekito 2004 m., ir tai reiškia, kad padėtis stabilizavosi, o PTL užregistruotas tolesnis (-1 %) mažėjimas rodo nedidelio mažėjimo tendenciją.2002 | 2003 | 2004 | PTL |Visas suvartojimas EB tonomis | 7 757 697 | 8 099 827 | 7 775 470 | 7 641 817 |Indeksas (2002=100) | 100 | 104 | 100 | 99 |2. Importo iš Ukrainos kiekis, rinkos dalis ir kainos66.  Importo iš Ukrainos kiekis, rinkos dalis ir vidutinės kainos kito, kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje. Šios kiekio ir kainų tendencijos pagrįstos Eurostato duomenimis.2002 | 2003 | 2004 | PTL |Importuotas kiekis (tonomis) | 212 827 | 123 477 | 51 031 | 62 077 |Rinkos dalis | 2,7 % | 1,5 % | 0,7 % | 0,8 % |Importo kainos (EUR/toną) | 88 | 83 | 112 | 122 |Indeksas (2002=100) | 100 | 94 | 127 | 139 |67.  Nagrinėjamuoju laikotarpiu iš Ukrainos importuojamas kiekis nuolat mažėjo. Taip pat sumažėjo rinkos dalis: nuo 2,7 % 2002 m. iki 0,8 % per PTL. Kainos didėjo: nagrinėjamuoju laikotarpiu jos padidėjo nuo 88 iki 122 eurų už toną. Šie pokyčiai atspindi palankias rinkos sąlygas, kurios taip pat aprašytos 73 konstatuojamojoje dalyje.68.  Siekiant apskaičiuoti priverstinio kainų mažinimo lygį PTL, Bendrijos pramonės nesusijusiems pirkėjams taikytos gamintojo kainos EXW sąlygomis buvo palygintos su nagrinėjamosios šalies bendradarbiavusių eksportuojančių gamintojų CIF importo kainomis Bendrijos pasienyje, kurios buvo tinkamai pakoreguotos siekiant atsižvelgti į išrovimo kainą. Palyginimas parodė, kad dėl importo iš Ukrainos Bendrijos pramonė buvo priversta mažinti kainas nuo 10 iki 15 %.3. Importas iš kitų šalių69.  Toliau pateiktoje lentelėje pateikiami duomenys apie nagrinėjamuoju laikotarpiu iš kitų trečiųjų šalių importuotą kiekį. Šios kiekio ir kainų tendencijos taip pat grindžiamos Eurostato duomenimis.2002 | 2003 | 2004 | PTL |Iš Rusijos importuotas kiekis (tonomis) | 690 233 | 528 609 | 504 026 | 257 921 |Rinkos dalis | 8,9 % | 6,5 % | 6,5 % | 3,4 % |Importo iš Rusijos kainos (EUR/toną) | 79 | 77 | 106 | 123 |Iš Gruzijos importuotas kiekis (tonomis) | 86 517 | 100 025 | 132 457 | 153 844 |Rinkos dalis | 1,1 % | 1,2 % | 1,7 % | 2,0 % |Importo iš Gruzijos kainos (EUR/toną) | 103 | 113 | 137 | 164 |Iš Rumunijos importuotas kiekis (tonomis) | 186 834 | 14 114 | 107 585 | 111 126 |Rinkos dalis | 2,4 % | 0,2 % | 1,4 % | 1,5 % |Importo iš Rumunijos kainos (EUR/toną) | 117 | 113 | 126 | 144 |Iš Bulgarijos importuotas kiekis (tonomis) | 160 423 | 140 677 | 79 716 | 73 441 |Rinkos dalis | 2,1 % | 1,7 % | 1,0 % | 1,0 % |Importo iš Bulgarijos kainos (EUR/toną) | 133 | 139 | 157 | 176 |Iš Egipto importuotas kiekis (tonomis) | 63 368 | 133 427 | 16 508 | 46 249 |Rinkos dalis | 0,8 % | 1,6 % | 0,2 % | 0,6 % |Importo iš Egipto kainos (EUR/toną) | 148 | 142 | 193 | 199 |Iš visų kitų šalių importuotas kiekis (tonomis) | 94 915 | 128 213 | 54 510 | 17 752 |Rinkos dalis | 1,2 % | 1,6 % | 0,7 % | 0,2 % |Importo iš visų kitų šalių kainos (EUR/toną) | 124 | 124 | 141 | 169 |70.  Pirma, reikėtų pažymėti, kad nuo 2002 m. iki PTL eksporto iš visų minėtų šalių kiekis sumažėjo, išskyrus Gruziją, kurios Bendrijos rinkos dalis šiek tiek padidėjo nuo 1,1 % 2002 m. iki 2 % PTL. Dėl eksporto kainų: visos minėtos šalys, išskyrus Rusiją ir Rumuniją, PTL, o kai kuriais atvejais ir nagrinėjamuoju laikotarpiu eksportavo į Bendriją didesnėmis kainomis nei Bendrijos pramonės kainos. Importui iš Rusijos nuo 2002 m. balandžio mėn. taikomas 47,07 eurų už toną antidempingo muitas, nustatytas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 658/2002[17]. Todėl reikėtų pažymėti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu, išskyrus PTL, šio importo kainos buvo dėsningai mažesnės, palyginti su importo iš Ukrainos kainomis. Dėl Rumunijos kainų: šios kainos buvo mažesnės už Bendrijos pramonės kainas, tačiau eksportuotas kiekis sumažėjo nuo 187 tūkstančių tonų 2002 m. iki 111 tūkstančių tonų PTL, taigi ir taip maža 2,4 % rinkos dalis 2002 m. sumažėjo iki 1,5 % PTL.4. Ekonominė Bendrijos pramonės padėtis71.  Laikydamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalies, Komisija išnagrinėjo visus svarbius ekonominius veiksnius ir rodiklius, turėjusius įtakos Bendrijos pramonės padėčiai.4.1. Preliminariosios pastabos72.  Nustatyta, kad trys iš bendradarbiavusių Bendrijos pramonės gamintojų naudojo panašų produktą tolesniam perdirbimui į sumaišytus arba sintetinius trąšų produktus, kurie yra tolesnės azoto trąšos, kurių sudėtyje be azoto yra vandenyje tirpstančio fosforo ir (arba) vandenyje tirpstančio kalio, kurios yra kitos pirminės trąšų mitybinės medžiagos. Šie produktai, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro mažiau kaip 80 % masės, su panašiu produktu rinkoje nekonkuruoja.73.  Tokia toje pačioje įmonėje perdirbta AN produkcija nepatenka į atvirą rinką ir todėl tiesiogiai nekonkuruoja su importuojamu nagrinėjamuoju produktu. Todėl nagrinėta, ar atliekant analizę reikėtų (o jeigu reikėtų, tai kokiu lygiu) atsižvelgti į tolesnį Bendrijos pramonės panašaus produkto produkcijos naudojimą. Kadangi, kaip atskleidė tyrimas, naudojimas bendrovės reikmėms sudaro nereikšmingą Bendrijos pramonės produkcijos dalį, t. y. iki 2 %, nuspręsta, kad nebūtina išskirti laisvosios ir uždarosios rinkos. Tačiau, siekiant aiškumo ir skaidrumo, 64 konstatuojamojoje dalyje pateikimai duomenys apie Bendrijos pramonės pagamintą ir savo reikmės sunaudotą AN kiekį.74.  Tais atvejais, kai taikoma atranka, remiantis įprasta praktika tam tikri žalos rodikliai (gamybos, gamybos pajėgumų, akcijų, pardavimo, rinkos dalies, augimo ir užimtumo) analizuojami visos Bendrijos pramonės (toliau lentelėse – BP) lygiu, o tie žalos rodikliai, kurie susiję su atskirų bendrovių veiklos rezultatais, kaip antai: kainos, gamybos sąnaudos, pelningumas, atlyginimai, investicijos, investicijų grąža, pinigų srautai, pajėgumas pritraukti kapitalo, yra nagrinėjami remiantis surinkta informacija atrinktų Bendrijos gamintojų lygiu (toliau lentelėse – AG).4.2. Duomenys, susiję su visa Bendrijos pramonea) Gamyba75.  2002 m. – PTL Bendrijos pramonės gamyba padidėjo 7 %, t. y. maždaug nuo 5,1 mln. tonų 2002 m. iki maždaug 5,4 mln. tonų PTL. Dėl savo reikmėms naudotos produkcijos: nagrinėjamuoju laikotarpiu toks naudojimas išliko praktiškai stabilus ir labai mažas; tai rodo, kad jis negali būti susijęs su Bendrijos pramonei daroma žala.2002 | 2003 | 2004 | PTL |BP produkcija (tonomis) | 5 075 456 | 5 424 732 | 5 358 283 | 5 446 307 |Indeksas (2002=100) | 100 | 107 | 106 | 107 |BP savoms reikmėms sunaudota produkcija | 83 506 | 83 911 | 93 187 | 107 461 |Kaip visos produkcijos % | 1,6 % | 1,5 % | 1,7 % | 2,0 % |Šaltinis: skundo pateikėjai, atrankos klausimyno atsakymai ir patikrinti klausimyno atsakymaib) Pajėgumai ir pajėgumų naudojimo normos76.  Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos pajėgumai praktiškai nekito. Išaugus gamybai, padidėjo pajėgumų naudojimas: nuo 52 % 2002 m. iki 56 % PTL. Kaip jau minėta atliekant pirminį tyrimą, pajėgumų naudojimui, susijusiam su šios rūšies gamyba ir pramone, įtakos gali turėti kitų, ta pačia gamybos įranga galimų gaminti produktų gamyba, todėl tai yra ne toks reikšmingas žalos rodiklis.2002 | 2003 | 2004 | PTL |BP gamybos pajėgumai (tonomis) | 9 813 156 | 9 843 266 | 9 681 968 | 9 718 866 |BP pajėgumų išnaudojimas | 52 % | 55 % | 55 % | 56 % |c) Atsargos77.  2002 m. – PTL Bendrijos pramonės ataskaitinio laikotarpio pabaigos atsargų lygis sumažėjo dešimčia procentinių punktų. 2003 ir 2004 m. užregistruotą staigų sumažėjimą lėmė padidėjęs pardavimas, ypač Bendrijos pramonės eksportas (žr. tolesnę konstatuojamąją dalį), o ne padidėjęs produkcijos kiekis.2002 | 2003 | 2004 | PTL |BP laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis) | 312 832 | 216 857 | 163 824 | 282 942 |Indeksas (2002=100) | 100 | 69 | 52 | 90 |d) Parduotas kiekis78.  2002 m. – PTL Bendrijos pramonės pardavimas Bendrijos rinkoje padidėjo 13 %. Tai reikėtų vertinti atsižvelgiant į šiek tiek mažėjantį vartojimą Bendrijos rinkoje.2002 | 2003 | 2004 | PTL |BP EB parduotas kiekis (tonomis) | 4 499 898 | 5 045 582 | 4 975 864 | 5 074 188 |Indeksas (2002=100) | 100 | 112 | 111 | 113 |AG į trečiąsias šalis parduotas kiekis (tonomis) | 420 588 | 528 437 | 522 349 | 373 106 |Indeksas (2002=100) | 100 | 126 | 124 | 89 |e) Rinkos dalis79.  2002 m. – PTL Bendrijos pramonės rinkos dalis padidėjo. Konkrečiai, nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis padidėjo daugiau nei 8 procentiniais punktais.2002 | 2003 | 2004 | PTL |Bendrijos pramonės rinkos dalis | 58,0 % | 62,3 % | 64,0 % | 66,4 % |Indeksas (2002=100) | 100 | 107 | 110 | 114 |f) Augimas80.  Bendrijos pramonės rinkos dalis didėjo, nors rinka nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek mažėjo.g) Užimtumas81.  2002 m. – PTL užimtumo lygis Bendrijos pramonėje sumažėjo 5 %, nors gamyba didėjo: taigi tai rodo pramonės pastangas nuolat didinti našumą ir konkurencingumą.2002 | 2003 | 2004 | PTL |BP užimtumas (nagrinėjamasis produktas) | 1 653 | 1 613 | 1 593 | 1 572 |Indeksas (2002=100) | 100 | 98 | 96 | 95 |h) Našumas82.  2002 m. – PTL vieno Bendrijos pramonės dirbančiojo metinis našumas žymiai padidėjo: tam teigiamos įtakos turėjo sumažėjęs darbuotojų skaičius ir padidėjusi Bendrijos pramonės gamyba.2002 | 2003 | 2004 | PTL |BP našumas (tonomis vienam darbuotojui) | 3 071 | 3 362 | 3 364 | 3 464 |Indeksas (2002=100) | 100 | 109 | 110 | 113 |i) Dempingo skirtumo dydis83.  Dėl faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikio Bendrijos pramonei: atsižvelgiant į šiuo metu nedidelį importo iš Ukrainos kiekį, laikoma, kad šis poveikis yra nežymus, o rodiklis nereikšmingas.4.3. Su atrinktais Bendrijos gamintojais susiję duomenysa) Pardavimo kainos ir kainoms vidaus rinkoje įtakos turintys veiksniai84.  2004 m. ir PTL vidutinės grynosios atrinktų Bendrijos pramonės gamintojų pardavimo kainos labai padidėjo: tai rodo, kad tuo laikotarpiu vyravo palankios tarptautinės AN rinkos sąlygos.2002 | 2003 | 2004 | PTL |AG vieneto kaina EB rinkoje (EUR/toną) | 132 | 133 | 146 | 167 |Indeksas (2002=100) | 100 | 101 | 111 | 127 |b) Atlyginimai85.  Kaip nurodyta šioje lentelėje, 2002 m. – PTL vidutinis dirbančiojo atlyginimas padidėjo 9 %. Atsižvelgiant į infliacijos lygį ir bendrai sumažėjusį darbuotojų skaičių, laikoma, kad šis atlyginimų didėjimas yra nedidelis.2002 | 2003 | 2004 | PTL |AG vieno darbuotojo metinės darbo sąnaudos (tūkst. EUR) | 46,5 | 46,8 | 46,7 | 50,5 |Indeksas (2002=100) | 100 | 101 | 100 | 109 |c) Investicijos86.  Keturių atrinktų gamintojų metinės investicijos į panašų produktą nagrinėjamuoju laikotarpiu didėjo (konkrečiai – 69 %), nors tam tikrų svyravimų būta. Šios investicijos daugiausia buvo susijusios su gamybos įrenginių modernizavimu. Tai rodo Bendrijos pramonės pastangas nuolat didinti našumą ir konkurencingumą. Rezultatai aiškiai matyti stebint, kaip kito našumas, kuris tuo laikotarpiu labai padidėjo (žr. 71 konstatuojamąją dalį).2002 | 2003 | 2004 | PTL |AG grynosios investicijos (tūkst. EUR) | 21 079 | 16 751 | 22 287 | 35 546 |Indeksas (2002=100) | 100 | 79 | 106 | 169 |d) Pelningumas ir investicijų grąža87.  Atrinktų gamintojų pelningumas palaipsniui didėjo, ypač nuo 2003 m., o per PTL pasiekė 8,2 % lygį. Šiuo požiūriu pažymima, kad pirminiame tyrime nustatytas 8 % pelno skirtumas, kuris galėjo būti pasiektas, jei nebūtų vykdomas žalingas dempingas. Investicijų grąža, išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu, visu nagrinėjamuoju laikotarpiu kito maždaug taip pat, kaip pelningumas.2002 | 2003 | 2004 | PTL |AG pardavimo nesusijusiems pirkėjams EB pelningumas (grynojo pardavimo %) | 3,9 % | 5,5 % | 7,6 % | 8,2 % |Indeksas (2002=100) | 100 | 139 | 194 | 209 |AG investicijų grąža (pelnas investicijų grynosios buhalterinės vertės %) | 10,1 % | 14,0 % | 20,0 % | 25,5 % |Indeksas (2002=100) | 100 | 139 | 197 | 252 |e) Pinigų srautai ir gebėjimas pritraukti kapitalą88.  Nagrinėjamuoju laikotarpiu pinigų srautai padidėjo 13 procentinių punktų. Šis padidėjimas atitinka bendrą pelningumo didėjimą nagrinėjamuoju laikotarpiu.2002 | 2003 | 2004 | PTL |AG pinigų srautai (tūkst. EUR) | 59 631 | 61 446 | 69 848 | 67 216 |Indeksas (2002=100) | 100 | 103 | 117 | 113 |89.  Atliekant tyrimą nenustatyta, kad atrinkti Bendrijos gamintojai būtų turėję kokių nors sunkumų bandydami pritraukti kapitalą. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad kelios šios bendrovės yra didelių grupių narės, savo veiklą jos finansuoja iš grupės, kuriai priklauso, bendro grynųjų pinigų fondo arba pagrindinės bendrovės teikiamų grupės vidaus paskolų.5. Išvada90.  2002 m. – PTL visų žalos rodiklių raida buvo teigiama: didėjo Bendrijos pramonės gamyba, Bendrijos pramonės vieneto pardavimo kainos ir parduotas kiekis, labai padidėjo pelningumas, kuris atitiko kainas. Teigimai kito ir investicijų grąža bei pinigų srautai. Atlyginimai didėjo nedaug, Bendrijos pramonė toliau investavo.91.  Be to, 9 % padidėjo Bendrijos rinkos dalis, nors rinka šiek tiek sumažėjo. Taip pat labai padidėjo našumas: tai atspindi teigiamą gamybos raidą ir Bendrijos pramonės pastangas ją didinti investicijomis.92.  Apskritai, Bendrijos pramonės padėtis žymiai pagerėjo, palyginti su padėtimi, buvusia prieš tai, kai 2001 m. iš nagrinėjamosios šalies importuojamam AN buvo nustatytos antidempingo priemonės. Todėl priemonių poveikis ekonominei Bendrijos pramonės padėčiai buvo aiškiai teigiamas.93.  Taigi daroma išvada, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės padėtis, palyginti su laikotarpiu iki priemonių nustatymo, palaipsniui gerėjo.F. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ1. Bendrosios išvados94.  Kadangi dėl importo iš nagrinėjamosios šalies buvusi materialinė žala nesitęsė, atliekant analizę didžiausias dėmesys skirtas žalos pasikartojimo tikimybei. Taigi analizuoti du pagrindiniai kriterijai: i) galimas eksporto kiekis iš nagrinėjamosios šalies ir kainos; ii) šio numanomo kiekio iš nagrinėjamosios šalies ir kainų poveikis Bendrijos pramonei.2. Galimas eksporto iš nagrinėjamosios šalies kiekis ir kainos95.  Kaip minėta 41 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad bendradarbiavę Ukrainos gamintojai turi 600–700 tūkst. tonų laisvų pajėgumų, o tai yra 8–10 % Bendrijos rinkos. Šis perteklinis pajėgumas rodo, kad Ukrainos gamintojai turi galimybę padidinti dabartinę gamybą ir atitinkamai AN eksportą.96.  Be to, atsižvelgiant į palyginti mažą vidaus rinką, Ukrainos gamintojai labai priklauso nuo eksporto į trečiąsias šalis. Kaip parodyta šioje lentelėje, Ukraina 2005 m. į trečiąsias šalis iš viso eksportavo maždaug 847 tūkst. tonų, o tai yra 11 % Bendrijos rinkos.Ukrainos eksportas į trečiąsias šalis | 2004 | 2005 |Turkija | Kiekis tonomis | 295 436 | 292 943 |Kaina EUR/toną* | 98 | 98 |Egiptas | Kiekis tonomis | 81 522 | 183 248 |Kaina EUR/toną* | 95 | 97 |Marokas | Kiekis tonomis | 92 541 | 62 879 |Kaina EUR/toną* | 96 | 94 |Indija | Kiekis tonomis | 42 456 | 48 256 |Kaina EUR/toną* | 77 | 106 |Sirija | Kiekis tonomis | 50 851 | 41 143 |Kaina EUR/toną* | 100 | 110 |Brazilija | Kiekis tonomis | 8 000 | 38 870 |Kaina EUR/toną* | 74 | 91 |Malaizija | Kiekis tonomis | - | 35 913 |Kaina EUR/toną* | 101 |Argentina | Kiekis tonomis | 28 790 | 28 815 |Kaina EUR/toną* | 99 | 97 |Kitos šalys | Kiekis tonomis | 140 225 | 114 783 |Kaina EUR/toną* | 90 | 106 |Visas eksportas į trečiąsias šalis | Kiekis tonomis | 739 821 | 846 849 |Kaina EUR/toną* | 95 | 99 |Šaltinis: Ukrainos statistiniai duomenys,*: Vieneto kaina grindžiama produkto muitine verte Ukrainos pasienyje. Šią vertę galima laikyti palygintina su Ukrainos kilmės importo į Bendriją verte remiantis Eurostato duomenimis.97.  Kaip matyti iš lentelės, 2004–2005 m. Ukraina padidino AN eksportą į trečiąsias šalis. Šis eksportas buvo vykdomas taikant gerokai mažesnes kainas, palyginti su eksporto į Bendriją kainomis.98.  Šiomis aplinkybėmis dėl kainų Bendrijos rinka, palyginti su visomis kitomis eksporto rinkomis, Ukrainos eksportuojantiems gamintojams atrodytų patraukli. Todėl galima pagrįstai tikėtis, kad, nepaisant 45 konstatuojamojoje dalyje minėtų pirmųjų skirtumo tarp pardavimo į trečiąsias šalis ir į Bendriją kainų mažėjimo požymių, didelė eksporto į trečiąsias šalis dalis greičiausiai būtų nukreipta į Bendrijos rinką, jeigu būtų nuspręsta nebetaikyti priemonių. Be to, Bendrijos rinka, palyginti su kitomis eksporto rinkomis, būtų patrauklesnė dėl sąlyginio jos artumo, todėl būtų nukreiptas dabartinis Ukrainos gamintojų eksportas į trečiąsias šalis.99.  Atsižvelgiant į šiuo metu silpną Ukrainos produktų rinkos padėtį Europos bendrijoje, Ukrainos eksportuotojai vis dėlto turės susigrąžinti prarastą rinkos dalį arba išplėsti pirkėjų ratą ir greičiausiai tai darys dempingo kainomis, kaip nustatyta PTL.100.  Pareiškėjas teigė, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės pelnas faktiškai buvo labai nedidelis ir tik PTL padidėjo iki 8 % lygio. Jis taip pat teigė, kad pramonė, kuriai reikia daug kapitalo, kaip antai trąšų pramonė, negalėtų išlikti ilgą laiką, t. y. išlaikyti ir pakeisti kapitalą bei visas operacijas turėdama tokį pelno lygį. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad nežalingas 8 % pelno lygis, nustatytas atliekant pirminį tyrimą, laikytas normaliu pelnu, kurį šios rūšies pramonė turėtų tikėtis uždirbti panaikinus žalingą dempingą. Tačiau atliekant minėtą pirminį tyrimą taip pat buvo nustatyta, kad dėl žalingo inter alia Ukrainos kilmės dempingo pelningumas pablogėjo iki -12,4 %. Todėl jeigu priemonės būtų panaikintos, esama didelio pavojaus, kad pelningumas sumažėtų iki tokio lygio, kuris būtų daug mažesnis už nežalingą lygį.101.  Reikia pažymėti, kad PTL maždaug 80 % viso Ukrainos eksporto į Bendrijos rinką vykdyta laikantis įsipareigojimo dėl kainos. Tačiau kainos buvo 20–25 % didesnės už šio įsipareigojimo minimalią importo kainą. Vis dėlto, reikėtų pažymėti, kad įsipareigojimui buvo taikoma kiekybinė norma ir kad dėl to nebuvo galima daryti bendros išvados, kokią kainų politiką taikytų eksportuotojai, jeigu tokia kiekybinė norma nebūtų nustatyta.102.  Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, tikėtina, kad, jeigu būtų nuspręsta nebetaikyti priemonių, reikšmingas Ukrainoje pagaminto AN kiekis būtų nukreiptas į Bendrijos rinką dempingo kainomis, dėl kurių Bendrijos pramonė būtų priverta mažinti savo kainas.3. Prognozuojamų eksporto kiekių ir kainų poveikis Bendrijos pramonei panaikinus priemones103.  Atsižvelgiant į pirmiau nustatytą tikimybę, kad reikšmingai padidės eksportas iš Ukrainos į Bendrijos rinką dempingo kainomis, kurios lems priverstinį kainų mažinimą, siekdama išlaikyti pirkėjus, Bendrijos pramonė turėtų labai sumažinti savo pardavimo kainas. Tai patvirtina ir tai, kad AN yra nepastovi prekė, kurios kainoms didelį poveikį gali daryti importas dempingo kaina, dėl kurios Bendrijos pramonė yra priversta mažinti savo kainas. Todėl pelnas labai sumažės, nes dabar Bendrijos pramonės veiklos rezultatai pagerėjo dėl pardavimo kainų, daugiausia atspindinčių palankias rinkos sąlygas, kurios dominavo pirmiausia 2004 m. ir PTL.104.  Dėl palankių rinkos sąlygų per dvejus paskutiniuosius nagrinėjamojo laikotarpio metus: reikėtų pažymėti, kad jų vaidmuo (kartu su taikomomis antidempingo priemonėmis) buvo svarbus palaikant aukštą kainų lygį. Iš tiesų per tą laikotarpį ribotos pasaulinės pasiūlos ir paklausos santykis lėmė dideles visų azoto trąšų kainas. AN, kaip ir kitos azoto trąšos, yra prekė, kurios kainai įtaką daro įvairūs veiksniai: nuo kintančių dujų kainų (kurios turi didelį poveikį tiekimui, nes dujos yra svarbiausia sąnaudų dalis) iki oro sąlygų, pasėlių ir grūdų atsargų, dėl kurių paklausa arba didėja, arba mažėja. Manoma, kad per ateinančius metus azoto trąšų paklausa, ypač Bendrijos rinkoje, šiek tiek sumažės[18]. Todėl tai, ar išliks tokios didelės kainos, priklauso nuo riboto tiekimo, tačiau tai labai mažai tikėtina, kaip parodė tyrimas, atsižvelgiant į laisvus nagrinėjamosios šalies eksporto pajėgumus ir tikimybę, kad dalis jos eksporto į trečiąsias šalis per PTL bus nukreipta į Bendriją, jeigu priemonės nustotų galioti. Atsižvelgiant į tai, kad dėl Ukrainos kainų Bendrijos pramonė buvo priversta smarkiai sumažinti savo kainas, dėl galimo importo iš Ukrainos padidėjimo Bendrijos pramonė bus priversta arba labai suamžinti savo kainas (atitinkamai dėl to sumažės jos pelnas), arba prarasti didelę rinkos dalį (atitinkamai dėl to sumažės jos pajamos), arba ir sumažinti kainas, ir prarasti rinkos dalį. Sėkmingas Bendrijos pramonės restruktūrizavimas galbūt galėtų atsverti tik dalį tokio galimo kainų spaudimo, o visam atsigavimo procesui kiltų pavojus. Todėl tikėtina, kad panaikinus priemones pablogėtų Bendrijos pramonės bendri veiklos rezultatai.4. Išvados dėl žalos pasikartojimo tikimybės105.  Tai, kas išdėstyta pirmiau, leidžia daryti išvadą, kad jeigu priemonės nustotų galioti, labai tikėtina, kad labai padidėtų nagrinėjamosios šalies eksportas dempingo kainomis, dėl kurių Bendrijos pramonė būtų priversta sumažinti savo kainas. Tai greičiausiai lemtų kainų mažinimo tendenciją rinkoje, todėl tikėtinas neigiamas poveikis Bendrijos pramonės ekonominei padėčiai. Tai visų pirma trukdytų finansiniam atsigavimui, kuris buvo pasiektas 2004 m. ir PTL, todėl vėl gali būti daroma žala.G. BENDRJOS INTERESAI1. Įžanga106.  Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį nagrinėta, ar tolesnis galiojančių antidempingo priemonių taikymas neprieštarautų visos Bendrijos interesams. Nustatant Bendrijos interesus įvertinti įvairūs susiję interesai.107.  Reikėtų priminti, kad pirminiame tyrime laikytasi nuomonės, kad priemonių nustatymas neprieštarautų Bendrijos interesams. Be to, tai, kad šis tyrimas yra peržiūra, kurią atliekant analizuojama padėtis, kai antidempingo priemonės jau buvo taikomos, leidžia įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį susijusioms šalims, kurį daro galiojančios antidempingo priemonės.108.  Taigi nagrinėta, ar, nepaisant išvadų dėl žalingo dempingo pasikartojimo tikimybės, buvo įtikinamų priežasčių, dėl kurių būtų galima daryti išvadą, kad tolesnis priemonių taikymas šiuo konkrečiu atveju pažeistų Bendrijos interesus.2. Bendrijos pramonės interesai109.  Bendrijos pramonė pasirodė esanti struktūriškai gyvybinga pramonė. Tai patvirtino teigiama jos ekonominės padėties raida po to, kai 2001 m. buvo nustatytos antidempingo priemonės. Visų pirma 2002 m. – PTL Bendrijos pramonė padidino savo peną ir sėkmingai restruktūrizavosi.110.  Todėl galima pagrįstai tikėtis, kad Bendrijos pramonei ir toliau bus naudingos šiuo metu taikomos priemonės, ir ji toliau atsigaus išlaikydama ir stabilizuodama pelningumą. Jeigu priemonės nebebus taikomos, tikėtina, kad padidės nagrinėjamosios šalies importas dempingo kainomis, kuris darys žalą Bendrijos pramonei versdamas mažinti pardavimo kainas ir taip keldamas grėsmę jos šiuo metu teigiamai finansinei padėčiai.3. Importuotojų interesai111.  Kaip minėta 11 konstatuojamojoje dalyje, tik vienas importuotojas pareiškė pageidavimą būti įtrauktas į atranką ir pateikė pagrindinę informaciją, nurodytą atrankos formoje. Tačiau per PTL šis importuotojas neimportavo.112.  Primenama, kad per pirminį tyrimą buvo nustatyta, jog priemonių taikymas neturėtų didelio poveikio, nes nagrinėjamasis produktas ir toliau būtų importuojamas, nors ir nežalingomis kainomis, be to, importuotojai paprastai prekiauja ne tik AN, bet – gana dideliu mastu – ir kitomis trąšomis. Dėl mažėjančio importo iš nagrinėjamosios šalies per nagrinėjamąjį laikotarpį galima daryti išvadą, kad kai kurie importuotojai galbūt iš tikrųjų patyrė neigiamas priemonių nustatymo pasekmes, kaip nurodyta Komisijos reglamento (EB) Nr. 1629/2000 52 konstatuojamojoje dalyje. Tačiau kadangi importuotojai nebendradarbiavo ir todėl nebuvo įtikinamų įrodymų, kuriais remiantis būtų galima įvertinti kokias nors reikšmingas neigiamas pasekmes, buvo padaryta išvada, kad daugeliui importuotojų ir (arba) prekybininkų priemonių nustatymas apskritai turėjo tik riboto poveikio.113.  Nėra patikimos informacijos, rodančios, kad tolesnis priemonių taikymas turėtų reikšmingą neigiamą poveikį importuotojams arba prekybininkams.4. Naudotojų interesai114.  AN naudotojai yra Bendrijos ūkininkai. Atliekant pirminį tyrimą padaryta išvada, kad, atsižvelgiant į nežymų AN sąnaudų poveikį ūkininkams, mažai tikėtina, jog šių sąnaudų padidėjimas turėtų jiems reikšmingos neigiamos įtakos. Tai, kad atliekant šį peržiūros tyrimą nė vienas naudotojas ar naudotojų asociacija nepateikė pirmiau padarytas išvadas paneigiančios informacijos, atrodo patvirtina, kad: i) AN sudaro labai nedidelę ūkininkų visų gamybos sąnaudų dalį; ii) šiuo metu galiojančios priemonės nepadarė didelės neigiamos įtakos jų ekonominei padėčiai; iii) tolesnis priemonių taikymas neturėtų neigiamo poveikio finansiniams ūkininkų interesams.5. Išvada dėl Bendrijos interesų115.  Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl nereikėtų toliau taikyti dabartinių antidempingo priemonių.H. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS116.  Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriomis remiantis ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Be to, buvo nustatytas laikas, per kurį jos po šių faktų paskelbimo galėjo pareikšti savo pastabas.117.  Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, reikėtų, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, toliau taikyti antidempingo priemones, nustatytas importuojamam Ukrainos kilmės AN. Primenama, kad šios priemonės – tai konkrečiai suteikti muitai.118.  Kaip minėta 45 konstatuojamojoje dalyje, Ukrainos importo kainos už gamtines dujas nuo PTL labai padidėjo ir gali per ateinančius metus palaipsniui susilyginti su tarptautinėmis kainomis. Be to, kaip paaiškinta 32 konstatuojamojoje dalyje, nustatyti faktai apie dempingą buvo pagrįsti normaliąja verte, nustatyta remiantis duomenimis, kuriuos pateikė trečiojoje šalyje, kuri yra rinkos ekonomikos šalis, įsikūręs gamintojas. Po to, kai buvo pateiktas prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą, Ukrainai suteiktas rinkos ekonomikos šalies statusas. Todėl ir atsižvelgiant į tai, kad gamtinės dujos yra pagrindinis AN gamybos sąnaudų elementas, gali būti, kad, jeigu dempingas būtų peržiūrėtas vėliau remiantis Ukrainos eksportuotojų normaliosios vertės duomenimis, nustatyti faktai skirtųsi nuo faktų, nustatytų atliekant šią peržiūrą. Panašiai, potencialiai žalingam to peržiūrėto dempingo poveikiui įtakos taip pat turėtų gamybos sąnaudų padidėjimo poveikis eksporto kainoms dėl padidėjusių dujų kainų vidaus rinkoje. Todėl manoma, kad būtų protinga tolesnį priemonių taikymą apriboti dvejais metais, nepažeidžiant kitų pagrindinio reglamento 11 straipsnio nuostatų.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis1. Importuojamoms Ukrainos kilmės kietosioms trąšoms, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės ir kurių KN kodai yra 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ir ex 3105 90 91, nustatomas galutinis antidempingo muitas.2. Antidempingo muito norma yra šios nustatyto dydžio sumos eurais už toną:Produkto aprašymas | KN kodas | TARIC kodas | Muito dydis (eurais už toną) |Amonio nitratas, išskyrus turintį vandeninio tirpalo pavidalą | 3102 30 90 | - | 33,25 |Amonio nitrato mišiniai su kalcio karbonatu arba kitomis neorganinėmis medžiagomis, kurios nėra trąšos, kurių sudėtyje esantis azoto kiekis sudaro daugiau kaip 28 % masės | 3102 40 90 | 33,25 |Amonio sulfato ir amonio nitrato dvigubosios druskos bei mišiniai – kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės | 3102 29 00 | 10 | 33,25 |Kalcio nitrato ir amonio nitrato dvigubosios druskos bei mišiniai – kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės | 3102 60 00 | 10 | 33,25 |Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės | 3102 90 00 | 10 | 33,25 |Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, kurių sudėtyje nėra fosforo ir kalio | 3105 10 00 | 10 | 33,25 |Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5 ir (arba) kalio kiekis, išreikštas K2O, yra mažesnis kaip 3 % masės | 3105 10 00 | 10 | 33,25 |Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5 ir (arba) kalio kiekis, išreikštas K2O, yra ne mažesnis kaip 3 %, bet mažesnis kaip 6 % masės | 3105 10 00 | 30 | 31,25 |Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5 ir (arba) kalio kiekis, išreikštas K2O, yra ne mažesnis kaip 6 % masės, bet mažesnis kaip 9 % masės | 3105 10 00 | 40 | 30,26 |Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5 ir (arba) kalio kiekis, išreikštas K2O, yra ne mažesnis kaip 9 % masės, bet ne didesnis kaip 12 % masės | 3105 10 00 | 50 | 29,26 |Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5 ir kalio kiekis, išreikštas K2O, yra mažesnis kaip 3 % masės | 3105 20 10 | 30 | 32,25 |Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5 ir kalio kiekis, išreikštas K2O, yra ne mažesnis kaip 3 % masės, bet mažesnis kaip 6 % masės | 3105 20 10 | 40 | 31,25 |Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5 ir kalio kiekis, išreikštas K2O, sudaro 6 % masės arba daugiau, bet mažiau kaip 9 % masės | 3105 20 10 | 50 | 30,26 |Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5 ir kalio kiekis, išreikštas K2O, yra ne mažesnis kaip 9 % masės, bet ne didesnis kaip 12 % masės | 3105 20 10 | 60 | 29,26 |Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, yra mažesnis kaip 3 % masės | 3105 51 00 | 10 | 32,25 |Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, sudaro 3 % masės arba daugiau, bet mažiau kaip 6 % masės | 3105 51 00 | 20 | 31,25 |Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, sudaro 6 % masės arba daugiau, bet mažiau kaip 9 % masės | 3105 51 00 | 30 | 30,26 |Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, sudaro 9 % masės arba daugiau, bet ne daugiau kaip 10,40 % masės | 3105 51 00 | 40 | 29,79 |Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, yra mažesnis kaip 3 % masės | 3105 59 00 | 10 | 32,25 |Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, sudaro 3 % masės arba daugiau, bet mažiau kaip 6 % masės | 3105 59 00 | 20 | 31,25 |Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, sudaro 6 % masės arba daugiau, bet mažiau kaip 9 % masės | 3105 59 00 | 30 | 30,26 |Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, sudaro 9 % masės arba daugiau, bet ne daugiau kaip 10,40 % masės | 3105 59 00 | 40 | 29,79 |Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o kalio kiekis, išreikštas K2O, yra mažesnis kaip 3 % masės | 3105 90 91 | 30 | 32,25 |Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o kalio kiekis, išreikštas K2O, yra ne mažesnis kaip 3 % masės, bet mažesnis kaip 6 % masės | 3105 90 91 | 40 | 31,25 |Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o kalio kiekis, išreikštas K2O, yra ne mažesnis kaip 6 % masės, bet mažesnis kaip 9 % masės | 3105 90 91 | 50 | 30,26 |Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o kalio kiekis, išreikštas K2O, yra ne mažesnis kaip 9 % masės, bet ne didesnis kaip 12 % masės | 3105 90 91 | 60 | 29,26 |3. Jeigu prekės buvo sugadintos prieš jas išleidžiant į laisvą apyvartą ir todėl faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina siekiant nustatyti muitinę vertę paskirstoma proporcingai pagal Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93[19] 145 straipsnį, antidempingo muito dydis, apskaičiuotas remiantis minėtais dydžiais, yra sumažinamas proporcingai faktiškai sumokėtai arba mokėtinai kainai.4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Jis galioja 2 metus.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje, […]Tarybos varduPirmininkas [1] OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).[2] OL L 23, 2001 1 25, p. 1.[3] OL L 182, 2004 5 19, p. 28.[4] OL L 183, 2004 5 20, p. 13.[5] OL L 344, 2004 11 20, p. 24.[6] OL L 160, 2005 6 23, p. 1.[7] OL L 110, 2005 5 5, p. 15.[8] OL C 18, 2006 1 25, p. 2.[9] Reglamentas (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17), 2 straipsnis.[10] Išskyrus AN produkciją, kuri toliau perdirbama vertikaliai integruotų gamintojų.[11] Šaltinis: IFADATA statistiniai duomenys internete, Tarptautinė trąšų pramonės asociacija.[12] Terra Industries 2005 Annual Report – From 10-K , p. 6.[13] Nymex būsimieji dujų sandoriai, kaip skelbta Heren EGM[14] 2005 m. birželio 30 d. skelbti rugpjūčio būsimieji sandoriai, Nymex Gas Futures, Heren EGM[15] 2005 m. rugsėjo 29 d. skelbti spalio būsimieji sandoriai, Nymex Gas Futures, Heren EGM[16] 2005 ir 2006 m. pirmojo pusmečio Ukrainos eksporto statistiniai duomenys.[17] OL L 102, 2002 4 18, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 945/2005 (OL L 160, 2005 6 23, p. 28).[18] Šaltinis: Global fertilisers and raw materials supply and supply/demand balances:2005-2009 , A05/71b, June 2005, International Fertiliser Industry Association 'IFA'.[19] OL L 253, 1993 10 11, p. 40.


				|

		52012PC0353

			Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 723/2011 (kuriuo išplečiamas galutinio antidempingo muito, nustatyto Reglamentu (EB) Nr. 91/2009 tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms, taikymas tam tikroms iš Malaizijos siunčiamoms importuojamoms geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms, deklaruojamoms arba nedeklaruojamoms kaip Malaizijos kilmės) ir kuriuo vienas Malaizijos eksportuojantis gamintojas atleidžiamas nuo šių priemonių ir panaikinama šio eksportuojančio gamintojo importuojamo produkto registracija /* COM/2012/0353 final - 2012/0170 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
   || ·      Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas susijęs su 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis antidempingo reglamentas) taikymu atliekant tyrimą dėl antidempingo muitų nustatymo tam tikroms importuojamoms Kinijos kilmės geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms ir jų išplėtimo tam tikroms iš Malaizijos siunčiamoms importuojamoms geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms, atlikus peržiūrą dėl naujojo eksportuotojo.
   || ·      Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas teikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu laikantis pagrindiniame reglamente nustatytų esminių ir procedūrinių reikalavimų.
   || ·      Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Tarybos reglamentas (EB) Nr. 91/2009, kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms nustatomi galutiniai antidempingo muitai, kurių taikymas Tarybos reglamentu (ES) Nr. 723/2011 išplečiamas tam tikroms iš Malaizijos siunčiamoms importuojamoms geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms.
   || ·      Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma.
 2.           KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS
   || ·      Konsultacijos su suinteresuotomis šalimis
   || Atliekant tyrimą, susijusios suinteresuotosios šalys, remdamosi pagrindinio antidempingo reglamento nuostatomis, jau turėjo galimybę ginti savo interesus.
   || ·      Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas
   || Nepriklausomo tyrimo neprireikė.
   || ·      Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas parengtas įgyvendinant pagrindinį antidempingo reglamentą. Pagrindiniame antidempingo reglamente nenustatytas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame pateiktas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas.
 3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
   || ·      Siūlomų veiksmų santrauka Gavusi Malaizijos eksportuotojo prašymą, 2011 m. lapkričio 15 d. Komisija dėl naujojo eksportuotojo inicijavo Reglamento (ES) Nr. 723/2011, kuriuo išplečiamas galutinio antidempingo muito, nustatyto Tarybos reglamentu (EB) Nr. 91/2009 tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms, taikymas tam tikroms iš Malaizijos siunčiamoms importuojamoms geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms, deklaruojamoms arba nedeklaruojamoms kaip Malaizijos kilmės, peržiūrą. Pridedamas Tarybos reglamento pasiūlymas yra pagrįstas galutinėmis išvadomis, kurios parodė, kad pradiniu tyrimo laikotarpiu (2009 m. spalio mėn. – 2010 m. rugsėjo mėn.) Malaizijos eksportuotojas neeksportavo į ES tam tikrų geležinių arba plieninių tvirtinimo detalių, o gamino tam tikras geležines arba plienines tvirtinimo detales. Nerasta jokių priemonių vengimo veiksmus patvirtinančių įrodymų. Todėl Tarybai siūloma priimti pridedamą reglamento pasiūlymą, siekiant Malaizijos eksportuotoją atleisti nuo antidempingo muito, taikomo tam tikroms iš Malaizijos siunčiamoms importuojamoms geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms.
   || ·      Teisinis pagrindas 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių.
   || ·      Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.
   || ·      Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių.
   || Veiksmų pobūdis aprašytas minėtame pagrindiniame antidempingo reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą.
   || Nuoroda apie Sąjungai, šalių vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ekonominės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės bei administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma.
   || ·      Pasirinkta priemonė
   || Siūloma priemonė – reglamentas.
   || Kitos priemonės būtų netinkamos dėl šios priežasties: kitos priemonės būtų netinkamos, nes pagrindiniame antidempingo reglamente kitos galimybės nenumatytos.
 4.           POVEIKIS BIUDŽETUI Pasiūlymas neturi reikšmingo poveikio Sąjungos biudžetui.
2012/0170 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo iš dalies keičiamas
Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 723/2011 (kuriuo išplečiamas
galutinio antidempingo muito, nustatyto Reglamentu (EB) Nr. 91/2009 tam
tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės geležinėms
arba plieninėms tvirtinimo detalėms, taikymas tam tikroms iš
Malaizijos siunčiamoms importuojamoms geležinėms arba plieninėms
tvirtinimo detalėms, deklaruojamoms arba nedeklaruojamoms kaip Malaizijos
kilmės) ir kuriuo vienas Malaizijos eksportuojantis gamintojas
atleidžiamas nuo šių priemonių ir panaikinama šio
eksportuojančio gamintojo importuojamo produkto registracija
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m.
lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009
dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis
nesančių valstybių[1]
(toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 4
dalį ir 13 straipsnio 4 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau
– Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju
komitetu,
kadangi:
A. GALIOJANČIOS PRIEMONĖS
(1)       Reglamentu (EB) Nr. 91/2009[2] Taryba nustatė
antidempingo priemones tam tikroms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės
geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms. Reglamentu (ES)
Nr. 723/2011[3]
Taryba išplėtė šių priemonių taikymą tam tikroms iš
Malaizijos siunčiamoms geležinėms arba plieninėms tvirtinimo
detalėms (toliau – išplėstosios priemonės), išskyrus tam
tikrų konkrečiai tame reglamente nurodytų bendrovių
gaminamus importuojamus produktus.
B. DABARTINIS TYRIMAS
1. Prašymas atlikti peržiūrą
(2)       Komisija gavo prašymą
atleisti nuo išplėstųjų priemonių pagal pagrindinio
reglamento 11 straipsnio 4 dalį ir 13 straipsnio 4 dalį. Prašymą
pateikė Malaizijos gamintojas Andfast Malaysia Sdn. Bhd.
(toliau – Andfast).
2. Peržiūros inicijavimas
(3)       Komisija išnagrinėjo
bendrovės Andfast pateiktus įrodymus ir nusprendė, kad
jų pakanka inicijuoti tyrimą pagal pagrindinio reglamento
11 straipsnio 4 dalį ir 13 straipsnio 4 dalį, siekiant
nustatyti, ar įmanoma Andfast atleisti nuo
išplėstųjų priemonių. Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu
ir suteikusi galimybę susijusiai Sąjungos pramonei pateikti pastabas,
Reglamentu (ES) Nr. 1164/2011[4]
(toliau – inicijavimo reglamentas) Komisija inicijavo Reglamento (ES)
Nr. 723/2011 peržiūrą dėl Andfast.
(4)       Peržiūros inicijavimo
reglamentu panaikintas Reglamentu (ES) Nr. 723/2011 nustatytas antidempingo
muitas iš Malaizijos siunčiamam ir bendrovės Andfast gaminamam
tiriamajam importuojamam produktui. Tuo pat metu pagal pagrindinio reglamento
14 straipsnio 5 dalį muitinėms buvo nurodyta imtis tinkamų
priemonių tokiam importui registruoti.
3. Nagrinėjamasis produktas
(5)       Nagrinėjamasis produktas
– tam tikros iš Malaizijos siunčiamos geležinės arba plieninės
tvirtinimo detalės, išskyrus pagamintas iš nerūdijančio plieno,
t. y. medsraigčiai (išskyrus stambiuosius medsraigčius su
briaunotomis galvutėmis), savisriegiai, kiti sraigtai ir varžtai su
galvutėmis (su veržlėmis ir poveržlėmis arba be jų,
tačiau išskyrus netuščiavidurio skerspjūvio sraigtus, ištekintus
iš juostų, strypų, profilių arba iš vielos, kurių šerdies
storis ne didesnis kaip 6 mm, bei sraigtus ir varžtus, skirtus geležinkelio
bėgių konstrukcijų sudedamosioms dalims tvirtinti) ir
poveržlės, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7318 12 90, ex 7318 14 91,
ex 7318 14 99, ex 7318 15 59, ex 7318 15 69, ex 7318 15 81, ex 7318 15 89, ex
7318 15 90, ex 7318 21 00 ir ex 7318 22 00 (toliau – nagrinėjamasis
produktas).
4. Tyrimas
(6)       Komisija oficialiai
pranešė Andfast ir Malaizijos atstovams apie peržiūros
inicijavimą. Suinteresuotosios šalys buvo paragintos pareikšti savo
nuomonę ir informuotos apie galimybę pateikti prašymą būti
išklausytoms. Tokio prašymo negauta.
(7)       Komisija taip pat
išsiuntė Andfast klausimyną ir iki nustatytos dienos gavo
atsakymą. Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos
manymu, buvo reikalinga peržiūrai atlikti. Andfast patalpose buvo
atliktas tikrinamasis vizitas.
5. Tiriamasis laikotarpis
(8)       Atliekant
tyrimą nagrinėtas 2010 m. spalio 1 d. – 2011 m. rugsėjo 30 d.
laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis, TL). Siekiant ištirti bet
kokį prekybos pobūdžio pasikeitimą, buvo surinkti duomenys nuo
2008 m. iki TL pabaigos.
C. TYRIMO REZULTATAI
(9)       Atlikus tyrimą
nustatyta, kad Andfast nesusijusi su Kinijos arba Malaizijos
eksportuotojais arba gamintojais, kuriems nustatytos antidempingo
priemonės, ir neeksportavo nagrinėjamojo produkto į Europos
Sąjungą tyrimo, kurį atlikus nustatytos išplėstosios priemonės,
laikotarpiu, t. y. 2008 m. sausio 1 d. – 2010 m.
rugsėjo 30 d. Nagrinėjamąjį produktą Andfast
pirmą kartą eksportavo po priemonių Malaizijos bendrovėms
išplėtimo.
(10)     Andfast perdirbimo
veikla gali būti laikoma surinkimo ir baigimo operacijomis pagal
pagrindinio reglamento 13 straipsnio 2 dalį. Andfast iš Kinijos
Liaudies Respublikos importuoja ruošinius, kurie vėliau įsriegiami,
padengiami ir sujungiami su veržlėmis ir poveržlėmis bendrovės
patalpose Malaizijoje. Gatavas produktas parduodamas ir eksportuojamas jos
susijusiai Sąjungos bendrovei.
(11)     Tai nelaikoma priemonių
vengimu, nes buvo įrodyta, kad iš Kinijos Liaudies Respublikos
įvežtų sudedamųjų dalių pridėtinė vertė
surinkimo ir baigimo operacijų metu sudaro daugiau nei 25 proc. gamybos
sąnaudų.
(12)     Nerasta jokių
įrodymų, kad Andfast būtų įsigijusi gatavą
nagrinėjamąjį produktą iš Kinijos Liaudies Respublikos,
siekdama jį perparduoti arba persiųsti į Europos
Sąjungą.
D. PERŽIŪRIMŲ PRIEMONIŲ
PAKEITIMAS
(13)     Remiantis išdėstytomis
išvadomis, kad Andfast nevengė priemonių, bendrovė
turėtų būti atleista nuo galiojančių antidempingo
priemonių.
(14)     Inicijavimo reglamentu
nustatyta bendrovės Andfast iš Malaizijos siunčiamų
importuojamų tam tikrų geležinių arba plieninių tvirtinimo
detalių registracija turėtų būti nebevykdoma. Pagal
pagrindinio antidempingo reglamento 14 straipsnio 5 dalį,
kurioje nurodyta, kad priemonės taikomos registruotam importuojamam
produktui nuo registracijos dienos, ir atsižvelgiant į tai, kad
bendrovė atleista nuo priemonių, antidempingo muitas neturi būti
renkamas už bendrovės Andfast iš Malaizijos siunčiamas
importuojamas tam tikras geležines arba plienines tvirtinimo detales, kurios
įvežtos į Sąjungą ir registruotos pagal inicijavimo
reglamentą.
(15)     Pagal pagrindinio reglamento
13 straipsnio 4 dalį bendrovės Andfast pagamintoms tam tikroms
importuojamoms geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms
suteiktas atleidimas nuo išplėstųjų priemonių galioja,
jeigu jis pagrindžiamas nustatytais galutiniais faktais ir, pavyzdžiui, nėra
nustatyta, kad jis suteiktas remiantis nagrinėjamosios bendrovės
pateikta neteisinga ar klaidinančia informacija. Jei pagal prima facie
įrodymus paaiškėja, kad šios sąlygos nesilaikoma, arba jei Andfast
vykdomo eksporto į Europos Sąjungą apimtis itin padidėja,
Komisija gali inicijuoti tyrimą, siekdama nustatyti, ar nereikia
panaikinti minėto atleidimo.
(16)     Atleidimas nuo
išplėstųjų priemonių bendrovės Andfast
pagamintoms tam tikroms importuojamoms geležinėms arba plieninėms
tvirtinimo detalėms nustatytas remiantis šios peržiūros išvadomis.
Todėl šis atleidimas išimtinai taikomas iš Malaizijos siunčiamoms
importuojamoms ir minėto konkretaus juridinio asmens pagamintoms tam
tikroms geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms. Importuojamoms
geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms, pagamintoms bet
kurių kitų bendrovių, kurių pavadinimai konkrečiai
nepaminėti Reglamento (ES) 723/2011 1 straipsnio 1 dalyje, įskaitant
subjektus, susijusius su tomis konkrečiai paminėtomis
bendrovėmis, šis atleidimas netaikomas ir joms galioja tuo reglamentu
nustatytas muitas kitiems eksportuotojams.
(17)     Manoma, kad šiuo atveju
siekiant užtikrinti deramą atleidimo nuo priemonių taikymą,
būtinos specialiosios priemonės. Šios specialiosios priemonės
yra reikalavimas pateikti valstybių narių muitinėms
galiojančią komercinę sąskaitą faktūrą,
atitinkančią Reglamento (ES) Nr. 723/2011 priede nurodytus
reikalavimus. Be tokių sąskaitų faktūrų importuojamiems
produktams turi būti taikomas išplėstasis antidempingo muitas.
E. PROCEDŪRA
(18)     Bendrovei Andfast ir
visoms kitoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie faktus ir
aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama bendrovę Andfast
atleisti nuo išplėstųjų priemonių. Pastabų pateikta
nebuvo,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamento (ES) Nr. 723/2011
1 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama įtraukiant toliau
nurodytą bendrovę į sąrašą bendrovių, kurios
Malaizijoje gamina tam tikras geležines arba plienines tvirtinimo detales ir kurių
importuojamoms tam tikroms geležinėms arba plieninėms tvirtinimo
detalėms netaikomas išplėstasis galutinis antidempingo muitas kitiems
eksportuotojams:
Andfast Malaysia Sdn. Bhd. (papildomas TARIC kodas B265).
2 straipsnis
Muitinėms nurodoma nebevykdyti
importuojamo produkto registracijos pagal Komisijos reglamento (ES)
Nr. 1164/2011 3 straipsnį. Antidempingo muitas už
registruotą importuojamą produktą nerenkamas.
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą
dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir
tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
                                                                       […]
[1]               OL L 343, 2009 12 22, p. 51.
[2]               OL L 29, 2009 1 31, p. 1.
[3]               OL L 194, 2011 7 26, p. 6.
[4]               OL L 297, 2011 11 16, p. 53.


				|

		52012PC0224

			Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 954/2006, nustatantis galutinį antidempingo muitą Kroatijos, Rumunijos, Rusijos ir Ukrainos tam tikrų besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba plieno importui /* COM/2012/0224 final - 2012/0112 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           Pasiūlymo
aplinkybės
Pasiūlymo pagrindas ir tikslai
Šis pasiūlymas susijęs su Europos
Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimo jungtinėse bylose C-191/09 P ir
C-200/09 P, Europos Sąjungos Taryba prieš Interpipe Nikopolsky Seamless
Tube Plant Niko Tube ZAT ir Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling
Plant VAT (toliau – Interpipe) vykdymu. Teisingumo Teismas sprendimu
nepakeitė Bendrojo teismo sprendimo byloje T-249/06, kuriuo Tarybos
reglamento (EB) Nr. 954/2006 1 straipsnis buvo panaikintas tiek, kiek
Interpipe į Europos Sąjungą eksportuojamiems produktams
taikomas antidempingo muitas buvo nustatytas remiantis eksporto kainomis,
kurios buvo koreguotos atsižvelgiant į komisinius, kai pardavimas buvo
vykdomas per susijusį prekybininką.
Bendrosios aplinkybės
Šis
pasiūlymas parengtas remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos
veikimo 266 straipsniu, pagal kurį Europos Sąjungos
institucijos, kurių aktas buvo paskelbtas negaliojančiu, privalo
imtis būtinų priemonių Teisingumo Teismo sprendimui
įvykdyti.
Pasiūlymo srityje galiojančios
nuostatos
Tarybos
reglamentas (EB) Nr. 954/2006, nustatantis galutinį antidempingo
muitą Kroatijos, Rumunijos, Rusijos ir Ukrainos tam tikrų
besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba plieno
importui.
Derėjimas su kitomis Europos
Sąjungos politikos sritimis ir tikslais
Netaikoma.
2.           Konsultacijos su
suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas
Konsultacijos su suinteresuotomis šalimis
Atskleidus faktus su sprendimo vykdymu
susijusios suinteresuotosios šalys jau turėjo galimybę apginti savo
interesus pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos
nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių
valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas) nuostatas.
Tiriamųjų duomenų rinkimas
ir naudojimas
Nepriklausomo tyrimo neprireikė.
Poveikio vertinimas
Šis pasiūlymas parengtas vykdant Europos
Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą jungtinėje byloje C-191/09P
ir C-200/09 P dėl pagrindinio reglamento aiškinimo.
Pagrindiniame reglamente nenustatytas bendras
poveikio vertinimas, tačiau jame pateiktas išsamus būtinų
įvertinti sąlygų sąrašas.
3.           Teisiniai pasiūlymo
aspektai
Siūlomų veiksmų santrauka
Reglamentu (EB) Nr. 954/2006 Taryba
nustatė galutinį antidempingo muitą tam tikriems importuojamiems
Kroatijos, Rumunijos, Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams
vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno.
Pareiškėjai, t. y. grupė Interpipe,
Pirmosios instancijos teisme (toliau – PIT) užginčijo Reglamentą (EB)
Nr. 954/2006, inter alia, dėl jai apskaičiuotos
individualios muito normos. 2009 m. kovo 10 d. sprendimu PIT
panaikino Reglamento (EB) Nr. 954/2006 1 straipsnį tiek, kiek
pareiškėjų eksportuojamiems produktams nustatytas antidempingo muitas
viršija antidempingo muitą, kuris būtų nustatytas, jei eksporto
kaina nebūtų koreguota atsižvelgiant į komisinius, kai
pardavimas buvo vykdomas per Sepco (su pareiškėjais susijusi
pardavimo bendrovė). Tarybai ir Komisijai pateikus apeliacinius skundus ir
pareiškėjams pateikus priešpriešinį apeliacinį skundą,
2012 m. vasario 16 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas
priėmė galutinį sprendimą šiuo klausimu (toliau –
sprendimas), kuriuo atmetė abu apeliacinius skundus ir priešpriešinį
apeliacinį skundą ir patvirtino PIT (šiuo metu – Bendrasis teismas)
sprendimą.
Siekiant įvykdyti sprendimą, muito
norma grupei Interpipe buvo perskaičiuota ir gauta kitokia
antidempingo muito norma.
Todėl siūloma, kad Taryba
priimtų pridedamą reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas
Reglamentas (EB) Nr. 954/2006, pasiūlymą.
Teisinis pagrindas
Sutarties dėl Europos Sąjungos
veikimo 266 straipsnis.
2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos
reglamentas (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo
kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių.
Subsidiarumo principas
Pasiūlymas priklauso išimtinei
Sąjungos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.
Proporcingumo principas
Pasiūlymas atitinka proporcingumo
principą dėl toliau nurodytų priežasčių.
Veiksmų pobūdis aprašytas
minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti
nacionalinį sprendimą.
Nuoroda apie Sąjungai, šalių
vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms,
ekonominės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios
finansinės bei administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą
pasiūlymo tikslui netaikoma.
Pasirinkta priemonė
Siūloma priemonė – reglamentas.
Kitos priemonės būtų netinkamos
dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių):
Minėtame pagrindiniame reglamente kitos
galimybės nenumatytos.
4.           Poveikis biudžetui
Pasiūlymas turi įtakos Sąjungos
biudžetui. Pakoreguotas antidempingo muitas bus taikomas atgaline data,
todėl surinktų pradine muito norma pagrįstų
mokesčių ir pakoreguotos muito normos skirtumas turės būti
grąžintas. Apytikriai apskaičiuota, kad galutinis poveikis biudžetui
bus 3,5 mln. EUR (žr. pridėtą finansinę teisės akto
pasiūlymo pažymą).
2012/0112 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo iš dalies keičiamas
Reglamentas (EB) Nr. 954/2006, nustatantis galutinį antidempingo
muitą Kroatijos, Rumunijos, Rusijos ir Ukrainos tam tikrų
besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba plieno
importui
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 266 straipsnį,
atsižvelgdama į 2009 m.
lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009
dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis
nesančių valstybių[1]
(toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio
4 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau
– Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju
komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
(1)       2005 m. kovo mėn.
Komisija inicijavo tyrimą[2]
dėl tam tikrų importuojamų, inter alia, Ukrainos
kilmės besiūlių vamzdžių ir vamzdelių (toliau – BVV)
(toliau – pirminis tyrimas). 2006 m. birželio mėn. Tarybos reglamentu
(EB) Nr. 954/2006[3]
su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB)
Nr. 812/2008[4],
buvo nustatyti galutiniai antidempingo muitai. Be to, 2007 m.
lapkričio 30 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame
leidinyje paskelbė pranešimą apie dviejų
eksportuojančių Ukrainos gamintojų pavadinimo pakeitimą[5].
(2)       2006 m. rugsėjo
8 d. Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ir Interpipe
Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (toliau – grupė Interpipe
arba pareiškėjai) Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismui
(toliau – PIT) pateikė prašymą[6]
panaikinti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 954/2006 tiek, kiek jis
susijęs su pareiškėjais.
(3)       Dėl CJSC Nikopolosky
Seamless Tubes Plant Niko Tube ir OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP)
primenama, kad 2007 m. vasario mėn. šių bendrovių
pavadinimai buvo atitinkamai pakeisti į CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless
Tubes Plant Niko Tube ir OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant[7]. Vėliau CJSC Interpipe
Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube nutraukė veiklą kaip
juridinis asmuo, ir visas jos turtines ir neturtines teises ir
įsipareigojimus perėmė LLC Interpipe Niko Tube, kuri buvo
įsteigta 2007 m. gruodžio mėn.
(4)       2009 m. kovo 10 d.
sprendimu[8]
PIT panaikino Tarybos reglamento (EB) Nr. 954/2006 1 straipsnį
tiek, kiek pareiškėjų eksportuojamiems produktams nustatytas
antidempingo muitas viršija antidempingo muitą, kuris būtų
nustatytas, jei eksporto kaina nebūtų koreguota atsižvelgiant į
komisinius, kai pardavimas buvo vykdomas per susijusią prekybos
bendrovę.
(5)       Europos Sąjungos Taryba
su Komisija (ir pareiškėjai) pateikė Europos Sąjungos Teisingumo
Teismui (toliau – ETT) apeliacinius skundus, prašydamos panaikinti 2009 m.
kovo 10 d. PIT sprendimą. 2012 m. vasario 16 d. ETT atmetė
abu apeliacinius skundus ir priešpriešinį apeliacinį skundą
(toliau – sprendimas)[9]
ir patvirtino 2009 m. kovo 10 d. PIT (šiuo metu – Bendrasis teismas)
sprendimą.
(6)       Todėl Tarybos reglamento
(EB) Nr. 954/2006 1 straipsnis buvo panaikintas tiek, kiek
grupės Interpipe gaminamoms ir į Europos Sąjungą
eksportuojamoms prekėms nustatytas antidempingo muitas viršijo
antidempingo muitą, kuris būtų nustatytas, jei eksporto kaina
nebūtų koreguota atsižvelgiant į komisinius, kai pardavimas buvo
vykdomas per susijusią prekybos bendrovę.
(7)       Teismų praktikoje[10] pripažįstama, kad tais
atvejais, kai teisena susideda iš kelių veiksmų, vieno iš šių
veiksmų panaikinimas visos bylos nepanaikina. Antidempingo tyrimas ir yra
tokios iš daugelio veiksmų sudarytos teisenos pavyzdys. Todėl
galutinio antidempingo reglamento atskirų dalių panaikinimas
nereiškia, kad panaikinama visa iki minėtojo reglamento priėmimo
atlikta procedūra. Kita vertus, pagal Sutarties dėl Europos
Sąjungos veikimo 266 straipsnį Europos Sąjungos
institucijos privalo vykdyti Europos Sąjungos teismų sprendimą.
Todėl taip vykdydamos sprendimą Sąjungos institucijos turi
galimybę pataisyti ginčijamo reglamento aspektus, paskatinusius
tą reglamentą panaikinti, paliekant nepakeistas tas
neginčijamas dalis, kurioms sprendimas įtakos neturi[11].
(8)       Šiuo reglamentu siekiama
ištaisyti tuos Tarybos reglamento (EB) Nr. 954/2006 aspektus, kurie, kaip
nustatyta, prieštaravo pagrindiniam reglamentui ir dėl kurių teko
panaikinti šio reglamento dalis. Pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 954/2006
nustatyti visi kiti faktai lieka galioti.
(9)       Todėl pagal Sutarties
dėl Europos Sąjungos veikimo 266 straipsnį antidempingo
muito norma grupei Interpipe perskaičiuota remiantis sprendimu.
B. NAUJAS NUSTATYTŲ FAKTŲ,
PAGRĮSTŲ TEISINGUMO TEISMO SPRENDIMU, VERTINIMAS
(10)     Šiame reglamente
nagrinėjamas sprendimo aspektas yra dempingo skirtumo apskaičiavimas,
tiksliau eksporto kainos koregavimo sumos apskaičiavimas atsižvelgiant
į komisinių skirtumus pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio
10 dalies i punktą.
(11)     Kaip nurodyta Tarybos
reglamento (EB) Nr. 954/2006 131 ir 134 konstatuojamosiose dalyse,
per susijusią prekybos bendrovę parduodamų produktų
eksporto kaina buvo koreguota atsižvelgiant į komisinius pagal pagrindinio
reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktą.
(12)     PIT savo sprendime
nustatė, o ETT vėliau patvirtino, kad šiuo konkrečiu atveju
Sąjungos institucijos, lygindamos normaliąją vertę ir
eksporto kainą, neturėjo atlikti koregavimo atsižvelgiant į
komisinius.
(13)     Todėl dempingo skirtumas
buvo perskaičiuotas nekoreguojant eksporto kainos atsižvelgiant į
komisinių skirtumus.
(14)     Palyginus taip
perskaičiuotą vidutinę svertinę eksporto kainą ir
kiekvienos rūšies produkto vidutinę svertinę
normaliąją vertę, nustatytą atliekant pirminį
tyrimą pagal gamintojo kainą EXW sąlygomis, buvo įrodyta,
kad vykdomas dempingas. Nustatytas CIF importo kainos Sąjungos pasienyje
prieš sumokant muitą procentine dalimi išreikštas dempingo skirtumas
yra 17,7 %.
C. ATSKLEIDIMAS
(15)     Visoms su sprendimo vykdymu
susijusioms suinteresuotosioms šalims pranešta apie pasiūlymą
peržiūrėti grupei Interpipe taikomas antidempingo muito
normas. Vadovaujantis pagrindinio reglamento nuostatomis, buvo nustatytas
laikas pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti.
D. IŠVADA
(16)     Remiantis tuo, kas
išdėstyta, grupei Interpipe taikoma muito norma turėtų
būti atitinkamai pakeista. Pakeista norma taip pat turėtų
būti taikoma atgaline data nuo Reglamento (EB) Nr. 954/2006
įsigaliojimo dienos tokia tvarka: dėl muito grąžinimo ar
atsisakymo jį išieškoti būtina kreiptis į nacionalines muitines
pagal taikomus muitų teisės aktus. Pavyzdžiui, jeigu dėl muito
grąžinimo arba atsisakymo jį išieškoti kreipiamasi pagal Tarybos
reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės
kodeksą, 236 straipsnio 2 dalį, iš esmės toks prašymas turi
būti patenkinamas tik tuomet, jei prašymas atitinkamai muitinės
įstaigai buvo pateiktas per trejų metų laikotarpį nuo
pranešimo apie šių muitų sumą skolininkui datos. (Pavyzdžiui,
jei muitas buvo surinktas netrukus po Reglamento (EB) Nr. 954/2006
įsigaliojimo, o kompensavimo prašymas buvo pateiktas per trejus metus nuo
pranešimo apie muitų sumą skolininkui datos, paprastai prašymas
turėtų būti patenkinamas, jeigu jis taip pat atitinka visus
kitus reikalavimus.)
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamento (EB)
Nr. 954/2006 1 straipsnio lentelėje esantis CJSC Interpipe
Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ir OJSC Interpipe
Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant skirtas įrašas pakeičiamas
taip:
 Bendrovė || Antidempingo muitas || Papildomas TARIC kodas
 LLC Interpipe Niko Tube ir OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) || 17,7 % || A743
2 straipsnis
Remiantis tuo, kas
išdėstyta, grupei Interpipe taikoma muito norma turėtų
būti atitinkamai pakeista. Dėl muito grąžinimo ar atsisakymo
jį išieškoti būtina kreiptis į nacionalinę muitinę
pagal taikomus muitų teisės aktus.
3 straipsnis
Šis reglamentas
įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir
tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
                                                                       […]
FINANSINĖ TEISĖS AKTO
PASIŪLYMO, KURIO POVEIKIS BIUDŽETUI SUSIJĘS TIK SU ĮPLAUKOMIS,
PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO PAVADINIMAS
Tarybos reglamentas, kuriuo iš dalies
keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 954/2006, nustatantis galutinį
antidempingo muitą Kroatijos, Rumunijos, Rusijos ir Ukrainos tam
tikrų besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba
plieno importui.
2.           BIUDŽETO EILUTĖS
Skyrius
ir straipsnis: 120
Atitinkamų
metų biudžete numatyta suma: 19 171 200 000 EUR
3.           FINANSINIS POVEIKIS
Pasiūlymas neturi finansinio poveikio
išlaidoms, bet turi tokį finansinį poveikį įplaukoms:
(mln. EUR, dešimtųjų tikslumu)
   ||   ||
 Biudžeto eilutė || Įplaukos[12]   || 2012 m. || 2013 m.
 120 straipsnis   || Poveikis nuosaviems ištekliams || - 2,6 || 0
4.           KOVOS SU SUKČIAVIMU
PRIEMONĖS
Netaikoma.
5.           KITOS PASTABOS
Pirmosios instancijos teismas iš dalies
panaikino Tarybos reglamento (EB) Nr. 954/2006 1 straipsnį, kiek
jis susijęs su grupe Interpipe (toliau – pareiškėjai,
t. y. CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ir
OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant). Tarybai ir Komisijai
pateikus apeliacinius skundus ir pareiškėjams pateikus priešpriešinį
apeliacinį skundą, 2012 m. vasario 16 d. Europos Teisingumo
Teismas priėmė galutinį sprendimą šiuo klausimu, kuriuo
atmetė abu apeliacinius skundus ir priešpriešinį apeliacinį
skundą ir patvirtino PTI (šiuo metu – Bendrasis teismas) sprendimą.
Todėl pareiškėjams nustatytas galutinis antidempingo muitas
sumažėja nuo 25,1 % iki 17,7 %. Pagal teismo sprendimą
naujosios muito normos turėtų būti taikomos atgaline data nuo
antidempingo muito įsigaliojimo dienos, t. y. nuo 2006 m.
birželio 30 d.
Nuo antidempingo priemonių nustatymo datos
iki 2012 m. vasario mėn. sumokėta muitų suma apytiksliai
apskaičiuota remiantis informacija, gauta iš importo statistinių
duomenų bazės.
Todėl manoma, kad kompensuotinos sumos
turėtų sudaryti apie 3,5 mln. EUR. Kompensavimo prašymus
reikėtų pateikti nacionalinėms muitinėms pagal
galiojančius Sąjungos muitų teisės aktus, todėl
faktinė suma priklausys nuo sumų, kurias importuotojai prašys
grąžinti.
Remiantis tuo, kas
išdėstyta, galutinis poveikis įplaukoms į biudžetą yra
2,6 mln. EUR, t. y. iš kompensuotinos sumos reikia atskaityti
25 % surinkimo išlaidų.
[1]               OL L 343, 2009 12 22, p. 51.
[2]               OL C 77, 2005 3 31, p. 2.
[3]               OL L 175, 2006 6 29, p. 4.
[4]               OL L 220, 2008 8 15, p. 1.
[5]               OL C 288, 2007 11 30, p. 34.
[6]               OL C 261, 2006 10 28, p. 28.
[7]               OL C 288, 2007 11 30, p. 34.
[8]                      2009 m. Sprendimas Interpipe Niko Tube ir Interpipe NTRP prieš
Tarybą, T-249/06, p. II-00383
[9]               OL C 98, 2012 3 31, p. 2.
[10]             1998 m. Sprendimas Industrie des poudres sphériques (IPS) prieš
Tarybą, T-2/95, Rink. p. II-3939.
[11]             2000 m. Sprendimas IPS prieš Tarybą, C-458/98 P, Rink. p.
I-08147.
[12]             Tradiciniai nuosavi ištekliai (žemės ūkio mokesčiai,
cukraus mokesčiai, muitai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis,
t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų.