|

52011PC0738

Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl nuosavų išteklių, pagrįstų finansinių sandorių mokesčiu, teikimo metodų ir tvarkos  /* KOM/2011/0738 galutinis - 2011/0334 (CNS) */

	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. PASIŪLYMO APLINKYBĖSŠio pasiūlymo tikslas – pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 322 straipsnio 2 dalį nustatyti nuostatas, būtinas siekiant apibrėžti metodus ir tvarką, kurių laikydamosi valstybės narės teikia Komisijai finansinių sandorių mokesčiu (toliau – FSM) pagrįstus nuosavus išteklius, nurodytus Tarybos sprendimo […/…] dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (toliau – 2014 m. NIS)[1] 2 straipsnio 1 dalies b punkte.Šiomis praktinėmis priemonėmis įgyvendinama 2014 m. NIS nurodyta sistema, susijusi su FSM pagrįstų nuosavų išteklių nustatymu, apskaitos susitarimais, šių išteklių teikimo laiku, palūkanų vėlavimo atveju mokėjimu, pagrindžiamųjų dokumentų saugojimu ir administraciniu bendradarbiavimu. Be to, šiomis priemonėmis papildomos SESV 311 straipsnio 4 dalyje nustatytos įgyvendinimo priemonės, susijusios su kontrole ir priežiūra bei papildomais ataskaitų rengimo reikalavimais[2].Komisijos pasiūlymas grindžiamas nuosavų išteklių administravimo patirtimi. Jis apima tinkamiausius dviejų dabartinių sistemų aspektus, susijusius su tradiciniais nuosavais ištekliais ir dabartiniais PVM pagrįstais nuosavais ištekliais. Siekiant išvengti netinkamų apribojimų, skirtų teisinėms priemonėms, kurias turi taikyti valstybės narės, kad įgyvendintų finansinių sandorių mokestį, siūloma nuosavų išteklių nemokėti tol, kol valstybė narė nebus faktiškai surinkusi šių pajamų. Vis dėlto kad būtų galima greičiau ir veiksmingiau rinkti nuosavus išteklius, pajamas siūloma teikti, pasitelkiant mėnesio sąskaitos išrašų sistemą, nurodant aiškią datą, iki kurios privaloma pateikti nuosavų išteklių sumas.Toliau apibendrintas pasiūlymo turinys. Kitame skirsnyje nurodomas Tarybos reglamentas (EB, EURATOMAS) 1150/2000[3]. 2011 m. birželio 29 d. Komisija priėmė šio reglamento išdėstymo nauja redakcija pasiūlymą [4].2. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI2.1. ĮvadasŠis pasiūlymas sudaro dalį paketo, kuris apima ir Tarybos reglamento pasiūlymą dėl naujų PVM pagrįstų nuosavų išteklių teikimo į ES biudžetą tvarkos[5], taip pat iš dalies pakeistą dabartinio Tarybos reglamento naują redakciją, susijusią su tradicinių nuosavų išteklių ir BNP pagrįstų nuosavų išteklių teikimu[6].Kai bus bendrai susitarta dėl nuosavų išteklių paketo, Komisija išnagrinės galimybę sujungti visų Sąjungos nuosavų išteklių nustatymo ir teikimo nuostatas į vieną bendrą reglamentą.2.2. I skyrius. Bendrosios nuostatos-  Pasiūlymo 1 straipsnis. Dalykas. Šiame straipsnyje nurodyta, kad siūlomos priemonės taikomos naujiems nuosaviems ištekliams, nurodytiems Sprendimo […/...] 2 straipsnio 1 dalies b punkte.-  Pasiūlymo 2 straipsnis. FSM pagrįstų nuosavų išteklių nustatymas. Apibrėžiamas momentas, kada Sąjungai mokėtini FSM pagrįsti nuosavi ištekliai.2.3 II skyrius. FSM pagrįstų nuosavų išteklių teikimas-  Pasiūlymo 3 straipsnis. Apskaitos susitarimai. Susitarimus, kurie jau taikomi dabartiniams nuosaviems ištekliams pagal Reglamento 1150/2000 9 straipsnį, siūloma taikyti ir FSM pagrįstiems nuosaviems ištekliams.-  Pasiūlymo 4 straipsnis. Įskaitymas į sąskaitas, ataskaitų teikimas ir nuosavų išteklių teikimo laikas. FSM pagrįstiems nuosaviems ištekliams siūloma taikyti panašias nuostatas į tas, kurios taikomos pagal Reglamento 1150/2000 6 straipsnį, t. y. anksčiausią galimą mėnesio laikotarpio pabaigos datą ir mėnesio sąskaitos išrašo naudojimą. Komisija parengs išsamias mėnesio sąskaitos išrašų taisykles, pasinaudodama pagal patariamąją procedūrą priimtais įgyvendinimo aktais. Siūloma FSM pagrįstus nuosavus išteklius ir su jais susijusius mėnesio sąskaitos išrašus teikti iki pirmos antro mėnesio, einančio po mėnesio, per kurį valstybės narės nustatė Sąjungai mokėtinas sumas, darbo dienos. Atsižvelgiant į tai, kad pateiktos sumos kas mėnesį gali reikšmingai skirtis, taip pat siūloma, kad valstybės narės siųstų sumų, kurios bus įtrauktos į sąskaitas, sąmatas.-  Pasiūlymo 5 straipsnis. Palūkanos už pavėluotai pateiktas sumas. Siūloma, kad visiems pavėluotai pateiktiems FSM pagrįstiems nuosaviems ištekliams būtų taikoma ta pati palūkanų mokėjimo tvarka, kuri šiuo metu taikoma pagal Reglamento 1150/2000 11 straipsnį.-  Pasiūlymo 6 straipsnis. Apskaitos korekcijos. Siūloma, kad šiuo metu kitiems nuosaviems ištekliams pagal Reglamento 1150/2000 7 straipsnį taikomas terminas būtų naudojamas ir FSM.2.4. III skyrius. Administraciniai susitarimai-  Pasiūlymo 7 ir 8 straipsniai. Pagrindžiamųjų dokumentų saugojimas ir administracinis bendradarbiavimas. Siūloma, kad šiuo metu valstybėms narėms nustatyti įpareigojimai dėl kitų nuosavų išteklių atitinkamai pagal Reglamento 1150/2000 3 ir 4 straipsnius būtų panašiai taikomi ir FSM pagrįstiems nuosaviems ištekliams.2.5 IV skyrius. Baigiamosios nuostatos-  Pasiūlymo 9 straipsnis. Komiteto procedūra. Numatoma, kad FSM pagrįstų nuosavų išteklių klausimai bus sprendžiami Nuosavų išteklių patariamajame komitete (NIPK), kuris šiuo metu veikia pagal Reglamento 1150/2000 20 straipsnį ir pagal Reglamentą (ES) Nr. 182/2011.2011/0334 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl nuosavų išteklių, pagrįstų finansinių sandorių mokesčiu, teikimo metodų ir tvarkosEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 322 straipsnio 2 dalį, kartu su Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi, ypač jos 106a straipsniu,atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[7],atsižvelgdama į Europos Audito Rūmų nuomonę[8],kadangi:1.  finansinių sandorių mokesčiu (FSM) pagrįsti Sąjungos nuosavi ištekliai, nurodyti Tarybos sprendimo [.../...] dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos[9] 2 straipsnio 1 dalies b punkte, turėtų būti teikiami Sąjungai geriausiomis sąlygomis, atitinkamai valstybėms narėms turėtų būti nustatytos šių nuosavų išteklių teikimo Komisijai taisykles;2.  kad būtų paprastesnė administracinė procedūra ir apskaita bei užtikrintas tikrumas, FSM pagrįstų nuosavų išteklių nustatymas turėtų būti susietas su valstybės narės gaunamu sumokėtu FSM. Be to, taikant šį būdą, būtų aiškus tiesioginis pajamų iš FSM ir Sąjungos nuosavų išteklių ryšys;3.  FSM pagrįsti nuosavi ištekliai turėtų būti teikiami įskaitant mokėtinas sumas į sąskaitą, šiuo tikslu atidarytą pagal 2000 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, įgyvendinantį Sprendimą 94/728/EB, Euratomas dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos[10]. Jeigu valstybės narės vėluoja į sąskaitas sumokėti FSM pagrįstus nuosavus išteklius, jos turi mokėti palūkanas. Atsižvelgiant į patikimo finansų valdymo principą, reikia užtikrinti, kad mokėtinų palūkanų atgavimo sąnaudos neviršytų mokėtinų palūkanų sumos;4.  valstybės narės turėtų laikyti Komisijos dispozicijoje ir prireikus išsiųsti Komisijai dokumentus bei informaciją, kurių reikia Komisijai suteiktam įgaliojimui dėl Sąjungos nuosavų išteklių vykdyti. Visų pirma valstybės narės turi pateikti Komisijai kas mėnesį nustatytų mokėtinų sumų ataskaitas;5.  nacionalinės institucijos, atsakingos už nuosavų išteklių rinkimą, turėtų turėti galimybę bet kuriuo metu pateikti Komisijai surinktų nuosavų išteklių pagrindžiamuosius dokumentus;6.  kad būtų lengviau tinkamai taikyti su nuosavais ištekliais susijusias finansines taisykles, būtina užtikrinti glaudų valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimą;7.  siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Šie įgaliojimai turėtų būti vykdomi pagal 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[11];8.  priimant įgyvendinimo aktus, turėtų būti taikoma patariamoji procedūra, kad būtų nustatytos išsamios FSM pagrįstų nuosavų išteklių mėnesio sąskaitos išrašų teikimo taisyklės, atsižvelgiant į techninį tų išrašų pobūdį;9.  šis reglamentas turėtų įsigalioti Sprendimo […/…] įsigaliojimo dieną,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:I skyriusBENDROSIOS NUOSTATOS1 straipsnisDalykasŠiuo reglamentu nustatomos Sąjungos nuosavų išteklių teikimo Komisijai taisyklės, grindžiamos Sprendimo […/…] 2 straipsnio 1 dalies b punkte nurodyta finansinių sandorių mokesčio (FSM) dalimi (toliau – FSM pagrįsti nuosavi ištekliai).2 straipsnisFSM pagrįstų nuosavų išteklių nustatymas1. Taikant šį reglamentą, Sąjungai mokėtinų FSM pagrįstų nuosavų išteklių, nurodytų Sprendimo […/…] 2 straipsnio 1 dalies b punkte, suma nustatoma iš karto, kai valstybė narė, turinti teisę FSM mokesčiu apmokestinti tam tikrą sandorį, gavo mokestį, sumokėtą už tą sandorį pagal Tarybos direktyvą [.../...][12], įskaitant pajamas, sumokėtas kaip avansą arba likutį.2. Kai pagal Direktyvą […/…] apmokestinamas sandoris įvyko, tačiau sumokėta tik mokesčio dalis, susijusi valstybė narė užtikrina, kad mokėtina nuosavų išteklių suma būtų pateikta Komisijai iki tol, kol valstybė narė gaus su FSM susijusias pajamas.II skyriusFSM PAGRįSTų NUOSAVų IšTEKLIų TEIKIMAS3 straipsnisApskaitos susitarimai1. Kiekviena valstybė narė sumoka FSM pagrįstus nuosavus išteklius į sąskaitą, Komisijos vardu ižde arba jos paskirtoje įstaigoje atidarytą pagal Reglamento (EB, Euratomas) 1150/2000 9 straipsnį.2. Valstybės narės arba jų paskirtos įstaigos elektroninėmis priemonėmis Komisijai perduoda:a) ne vėliau kaip antrą darbo dieną, kai FSM pagrįsti nuosavi ištekliai įskaitomi į Komisijos sąskaitą, sąskaitos išrašą, kuriame nurodomas FSM pagrįstų nuosavų išteklių sumokėjimas;b) kai a punkte nurodyto išrašo neturima, darbo dieną, kurią nuosavi ištekliai įskaitomi į Komisijos sąskaitą, įskaitymo pranešimą, kuriame nurodomas FSM pagrįstų nuosavų išteklių sumokėjimas.3. Į sąskaitą įskaitytos sumos apskaitomos eurais pagal Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002[13].4. Kiekvienos valstybės narės iždas arba kiekvienos valstybės narės paskirta įstaiga laiko FSM pagrįstų nuosavų išteklių galutinę ataskaitą.5. FSM pagrįstų nuosavų išteklių apskaitos tikslais mėnuo baigiasi ne anksčiau kaip paskutinės mėnesio, per kurį buvo nustatytos šios nuosavų išteklių sumos, darbo dienos 13 val.4 straipsnisĮskaitymas į sąskaitas, ataskaitų teikimas ir nuosavų išteklių teikimo laikas1. Pagal 2 straipsnį nustatytos sumos įskaitomos į 3 straipsnio 1 dalyje nurodytą sąskaitą pirmą antro mėnesio, einančio po mėnesio, per kurį nustatyta suma, darbo dieną.2. Ne vėliau kaip prieš dešimt darbo dienų iki 1 dalyje nurodytos datos kiekviena valstybė narė nusiunčia Komisijai FSM pagrįstų nuosavų išteklių mėnesio sąskaitos išrašą.3. Įtraukimas į 3 straipsnio 4 dalyje nurodytą galutinę ataskaitą atliekamas ne vėliau kaip iki pirmos antro mėnesio, einančio po mėnesio, per kurį pagal 2 straipsnį buvo nustatyta mokėtina suma, darbo dienos.4. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriuose nustatytos išsamios šio straipsnio 2 dalyje nurodytų mėnesio sąskaitos išrašų teikimo taisyklės. Šie įgyvendinimo aktai priimami pagal 9 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą.5 straipsnisPalūkanos už pavėluotai pateiktas sumas1. Bet kokio vėlavimo įmokėti į 3 straipsnio 1 dalyje minėtą sąskaitą atveju susijusi valstybė narė turi mokėti palūkanas.Tačiau atsisakoma atgauti palūkanų sumas, nesiekiančias 500 EUR.2. Palūkanos skaičiuojamos taikant Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 11 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytas normas ir sąlygas.3. 1 dalyje nurodytų palūkanų mokėjimui 3 straipsnio 2 ir 3 dalys taikomos mutatis mutandis .6 straipsnisApskaitos korekcijosPo trečiųjų metų, einančių po atitinkamų metų, gruodžio 31 d., valstybių narių pagal 4 straipsnio 5 dalį pateiktuose atitinkamų metų mėnesio išrašuose daugiau nedaromos jokios korekcijos, išskyrus atvejus, apie kuriuos Komisija arba atitinkama valstybė narė yra pranešusios iki pirmiau nurodytos datos.III skyriusADMINISTRACINIAI SUSITARIMAI7 straipsnisPagrindžiamųjų dokumentų saugojimasValstybės narės imasi visų tinkamų priemonių, kad užtikrintų FSM pagrįstų nuosavų išteklių teikimo pagrindžiamųjų dokumentų saugojimą bent trejus kalendorinius metus, skaičiuojant nuo metų, už kuriuos tie pagrindžiamieji dokumentai pateikiami, pabaigos.Jeigu pagal Reglamento (ES) […/…] 5 straipsnį patikrinus pirmoje dalyje nurodytus pagrindžiamuosius dokumentus paaiškėja, kad reikia daryti korekciją, minėtieji dokumentai saugomi ilgiau nei pirmoje dalyje nustatytas terminas, tiek, kiek reikia tokiai korekcijai padaryti ir stebėti.Jeigu valstybės narės ir Komisijos ginčas dėl įsipareigojimo teikti tam tikrą FSM pagrįstą nuosavų išteklių sumą išsprendžiamas bendru sutarimu arba Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, valstybė narė per du mėnesius po tokio sprendimo išsiunčia Komisijai tolesnei finansinei priežiūrai būtinus pagrindžiamuosius dokumentus.8 straipsnisAdministracinis bendradarbiavimas1. Kiekviena valstybė narė pateikia Komisijai šią informaciją:a) už FSM pagrįstų nuosavų išteklių nustatymą, surinkimą, teikimą ir kontrolę atsakingų departamentų arba agentūrų pavadinimus ir pagrindines nuostatas, susijusias su tų departamentų ir agentūrų funkcijomis bei veikla;b) įstatymų ir kitų teisės aktų bendrąsias nuostatas, taip pat apskaitos procedūrų nuostatas, susijusias su FSM rinkimu, šiuo mokesčiu pagrįstų nuosavų išteklių teikimu Komisijai, ir nuostatas, susijusias su Komisijos vykdoma tų nuosavų išteklių kontrole;c) tikslius visų administracinių ir apskaitos dokumentų, kuriuose yra įrašyti FSM pagrįsti nuosavi ištekliai, pavadinimus, ypač 4 straipsnyje nurodytoms ataskaitoms rengti naudojamų dokumentų pavadinimus.Komisija iš karto informuojama apie bet kokius šios informacijos pasikeitimus.2. Komisija vienos valstybės narės prašymu perduoda visoms valstybėms narėms 1 dalyje nurodytą informaciją.IV skyriusBAIGIAMOSIOS NUOSTATOS9 straipsnisKomiteto procedūra10.  Komisijai padeda Reglamentu (ES) Nr. […/…] įsteigtas Nuosavų išteklių patariamasis komitetas.Tai komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.11.  Darant nuorodą į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.10 straipsnisĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasFINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis1.4. Tikslas (-ai)1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas1.6. Trukmė ir finansinis poveikis1.7. Numatomas (-i) valdymo metodas (-ai)2. VALDYMO PRIEMONĖS2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės2.2. Valdymo ir kontrolės sistema2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-s)3.2. Numatomas poveikis išlaidoms3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa3.2.5. Trečiųjų šalių finansinis įnašas3.3. Numatomas poveikis įplaukoms  FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimasTarybos reglamento dėl nuosavų išteklių, pagrįstų finansinių sandorių mokesčiu (FSM), teikimo metodų ir tvarkos pasiūlymas.1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[14]ES biudžeto įplaukos (1 antraštinė dalis. Nuosavi ištekliai)1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus[15]( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę1.4. Tikslai1.4.1. Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva)Pasiūlymu užbaigiami ir patobulinami 2011 m. birželio 29 d. Komisijos pateikti pasiūlymai dėl ES nuosavų išteklių sistemos [žr. COM(2011) 510, 511 ir 512].1.4.2. Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veiklaKonkretus tikslas Nr.Atitinkama VGV / VGB veikla1 antraštinė dalis. Nuosavi ištekliai1.4.3. Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikisNurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms).Finansinių sandorių mokestis (FSM) galėtų būti naujas pajamų šaltinis – taip būtų galima sumažinti dabar valstybių narių mokamas įmokas, nacionalinėms vyriausybėms suteikti daugiau veiksmų laisvės ir prisidėti prie bendros biudžeto konsolidavimo veiklos. Nors kai kurios valstybės narės jau tam tikru lygiu apmokestina finansinius sandorius, analizėje taip pat aiškiai parodyta, kad veiksmai ES lygmeniu būtų efektyvesni ir veiksmingesni nei nekoordinuojami valstybių narių veiksmai, atsižvelgiant į aktyvią tarpvalstybinę veiklą ir didelį mokesčių bazių judumą. Be to, šis mokestis galėtų padėti sumažinti esamą vidaus rinkos susiskaidymą. ES iniciatyva bus pirmas žingsnis siekiant FSM taikyti pasauliniu mastu.1.4.4. Rezultatų ir poveikio rodikliaiNurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.Šiuo pasiūlymu turėtų būti nustatyta tinkamo FSM pagrįstų nuosavų išteklių teikimo į ES biudžetą laiku sistema.1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas1.5.1. Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiaiFSM pagrįstų nuosavų išteklių teikimo į ES biudžetą taisyklės turėtų būti patvirtintos laiku, kad nauji nuosavi ištekliai būtų laiku įgyvendinami.1.5.2. Papildoma ES dalyvavimo naudaPlg. 1.4.3.1.5.3. Panašios patirties išvadosnėra duomenų1.5.4. Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmisŠis pasiūlymas yra dalis pasiūlymų paketo, kurį taip pat sudaro iš dalies pakeistas Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos pasiūlymas, iš dalies pakeistas Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos įgyvendinimo priemonės, pasiūlymas ir pasiūlyta Tarybos direktyva dėl finansinių sandorių mokesčio ES. Kartu šiais pasiūlymais paaiškinama galima FSM direktyvos ir nuostatų dėl nuosavų išteklių sąveika.1.6. Trukmė ir finansinis poveikis( Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota-  ( Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo MMMM [MM DD] iki MMMM [MM DD]-  ( Finansinis poveikis nuo MMMM iki MMMM( Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota-  Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo 2013-01-01 iki 2013-12-31,-  vėliau nuo 2014-01-01 – visavertis taikymas.1.7. Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[16]( Komisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas valdymas( Netiesioginis centralizuotas valdymas , vykdymo užduotis perduodant:-  ( vykdomosioms įstaigoms-  ( Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[17]-  ( nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms-  ( asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsnyje( Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis( Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis( Jungtinis valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje.Pastabos2. VALDYMO PRIEMONĖS2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklėsNurodyti dažnumą ir sąlygas.Priežiūros ir atskaitomybės nuostatos, susijusios su FSM pagrįstų nuosavų išteklių teikimu, išdėstytos pasiūlyto Tarybos reglamento III ir IV skyriuose.2.2. Valdymo ir kontrolės sistema2.2.1. Nustatyta rizikaPagrindinę galimą riziką sudaro: neteisingas FSM pagrįstų nuosavų išteklių nustatymas, neteisingas įskaitymas į sąskaitas, pavėluotas išteklių teikimas ir apskaitos klaidos.2.2.2. Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai)Pasiūlyme sistemingai nagrinėjamas rizikos klausimas, jame taip pat pateikiamos konkrečios nuostatos dėl administracinio bendradarbiavimo ir komiteto procedūros.2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonėsNurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones.Be 2.2.2 punkte paminėtų nuostatų, reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad nuostatos dėl kontrolės ir priežiūros yra įtrauktos į pridedamą iš dalies pakeistą Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos įgyvendinimo priemonės, pasiūlymą.3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-s)Netaikoma.3.2. Numatomas poveikis išlaidoms3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinėDaugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: | 5 | Administracinės išlaidos |2011 m. palyginamosiomis kainomis, mln. EUR2013 m. | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | 2017 m. ir vėliau |( Žmogiškieji ištekliai | 0,508 | 2,144 | 2,144 | 2,144 | 2,144 |( Kitos administracinės išlaidos | 0,072 | 0,197 | 0,197 | 0,.287 | 0,212 |IŠ VISO, GD BUDGET | Asignavimai | 0,580 | 2,341 | 2,341 | 2,431 | 2,356 |IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ | Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų | 0,580 | 2,341 | 2,341 | 2,431 | 2,356 |IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IšLAIDų KATEGORIJAS | Įsipareigojimai | 0,580 | 2,341 | 2,341 | 2,431 | 2,356 |Mokėjimai | 0,580 | 2,341 | 2,341 | 2,431 | 2,356 |3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams --  ( Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami.-  ( Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami.3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams3.2.3.1. Suvestinė-  ( Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai nenaudojami.-  ( Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai naudojami taip:2011 m. palyginamosiomis kainomis, mln. EUR2013 m. | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | 2017 m. ir vėliau |Daugiametės finansinės programos 5 IšLAIDų KATEGORIJA |Žmogiškieji ištekliai | 0,508 | 2,144 | 2,144 | 2,144 | 2,144 |Kitos administracinės išlaidos | 0,072 | 0,197 | 0,197 | 0,287 | 0,212 |Tarpinė suma pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ | 0,580 | 2,341 | 2,341 | 2,431 | 2,356 |Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[18] |Žmogiškieji ištekliai |Kitos administracinio pobūdžio išlaidos |Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ |IŠ VISO | 0,580 | 2,341 | 2,341 | 2,431 | 2,356 |3.2.3.2. Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai-  ( Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami-  ( Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip:Sąmatą nurodyti sveikaisiais skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu)2013 m. | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | 2017 m. ir vėliau |( Personalo plano etatai (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) |27 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) | 4 | 13 | 13 | 13 | 13 |XX 01 01 02 (Delegacijos) |XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) |10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) |( Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE))[19] |27 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) | 0 | 7 | 7 | 7 | 7 |XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) |XX 01 04 yy[20] | - būstinėje[21] |- delegacijose |XX 01 05 02 (CA, INT, SNE – netiesioginiai moksliniai tyrimai) |10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiesioginiai moksliniai tyrimai) |Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) |IŠ VISO |Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.Vykdytinų užduočių aprašymas:Pareigūnai, laikinieji darbuotojai ir išorės personalas | Naujasis FSM pagrįstų nuosavų išteklių skyrius kontroliuotų, kad valstybės narės nustatytų, apskaitytų, atgautų ir teisingai laiku teiktų FSM pagrįstus nuosavus išteklius (FSM NI), kuriuos renka ES biudžetui finansuoti. Pagrindinės vykdytinos užduotys: 1) Patikrinimai - kontroliuoti valstybių narių veiksmus, susijusius su FSM NI, vykdant patikrinimus vietoje, remiantis metine, rizika grindžiama programa. Paprastai 5 didžiausias šiuos išteklius renkančias valstybes nares būtų galima tikrinti du kartus, o kitas valstybes nares – kartą per metus. Vis dėlto mažiausias valstybes nares būtų galima tikrinti kas antrus metus. Visos patikrinimų ataskaitos ir valstybių narių atsakymai į šių ataskaitų pastabas turi būti aptarti su valstybėmis narėmis du kartus per metus organizuojamame FSM Nuosavų išteklių patariamajame komitete. Dėl visų per individualius patikrinimus nustatytų faktų reikėtų imtis tolesnių finansinių arba teisinių ir (arba) administracinių veiksmų, kuriuos būtų galima užbaigti tik tuomet, kai susijusi valstybė narė imtųsi reikiamų taisomųjų veiksmų. Jeigu tai nepadaroma, reikėtų inicijuoti pažeidimo nagrinėjimo procedūrą. 2) Tolesni veiksmai po EAR auditų Europos Audito Rūmai valstybėse narėse taip pat vykdytų su FSM NI susijusius auditus (patikinimo pareiškimui pateikti arba specialius auditus). Be tolesnių veiksmų, kurių imamasi dėl skyriaus atlikto patikrinimo metu nustatytų faktų, skyrius būtų atsakingas už tolesnius veiksmus dėl visų EAR audito metu nustatytų faktų, susijusių su atitinkamomis valstybėmis narėmis. 3) Lėšų atgavimo priežiūra ir tolesni veiksmai individualiais atvejais Skyrius prižiūrėtų valstybių narių FSM NI atgavimo veiksmus tam tikrais atvejais, kurie turi didelį finansinį poveikį (pvz., atvejai, susiję su didelio masto OLAF vykdomais tyrimais). Kad bendrai prižiūrėtų lėšų atgavimą sukčiavimo ir pažeidimų atvejais, skyrius turėtų galėti valdyti specialias duomenų bazes (naujas arba pagrįstas tokiomis esamomis sistemomis, kaip OWNRES), į kurias valstybės narės galėtų siųsti ataskaitas dėl visų atvejų, viršijančių 10 000 EUR. Be to, visais konkrečiais atvejais, kai dėl valstybės narės administracinės klaidos būtų prarasti FSM NI, reikėtų imtis tolesnių veiksmų. 4) Valstybių narių lėšų nurašymo ataskaitų valdymas Visais atvejais, kai neatgautinos FSM NI sumos viršija tam tikrą ribą, valstybės narės galėtų būti įpareigotos pateikti ataskaitą, kurioje būtų paaiškintos priežastys, kodėl nebuvo galima atgauti sumos ir jos pateikti Komisijai. Bendradarbiaudamas su Teisės tarnyba, DG TAXUD ir OLAF, skyrius išnagrinėtų, ar susijusi valstybė narė veikė stropiai ir ar todėl ją būtų galima atleisti nuo įpareigojimo pateikti sumą. Visais atvejais, kai valstybės narės būtų laikomos atsakingomis už FSM NI praradimą, skyrius turėtų imtis tolesnių veiksmų. 5) Šalių kandidačių pasirengimo priežiūra ir pagalbos joms teikimas Skyrius prižiūrėtų šalių kandidačių pasirengimą FSM NI srityje, pvz., lankytųsi jose priežiūros tikslais ir analizuotų jų atsakymus į klausimynų klausimus bei modeliavimo pratybas. Be to, joms būtų suteikta pasirengimo narystei pagalbos programa, įskaitant seminarus ir praktinius užsiėmimus, per kuriuos būtų išsamiai paaiškinti jų būsimi įsipareigojimai, susiję su FSM NI. |3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa-  ( Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę finansinę programą-  ( Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimąŠis pasiūlymas glaudžiai susijęs su 2011 m. birželio 29 d. Komisijos priimtos kitos daugiametės finansinės programos pasiūlymais. Šiuo pasiūlymu siekiama užtikrinti tinkamas ES biudžeto finansavimo priemones nuo 2014 m. sausio 1 d., t. y. nuo kitos finansinės programos pradžios.-  ( Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą.3.2.5. Trečiųjų šalių įnašai-  ( Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo-  ( Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas apskaičiuojamas taip:3.3. Numatomas poveikis įplaukoms-  ( Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms.-  ( Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:( nuosaviems ištekliams( įvairioms įplaukoms(mln. EUR, galiojančiomis kainomis)Biudžeto įplaukų eilutė | Asignavimai, skirti einamųjų metų biudžetui | Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[22] || | 2014 m. |2015 m. |2016 m. |2017 m. |2018 m. |2019 m. |2020 m. | |Nauja (1 antraštinėje dalyje) | | 43,692 |45,335 |46,801 |48,414 |50,175 |52,108 |54,226 | |Nurodyti poveikio įplaukoms apskaičiavimo metodą.Nuosavų išteklių sistemos veikimo ataskaitos priede [SEC(2011) 876, II dalis, pp. 25–26] ir Tarybos direktyvos dėl bendros finansinių sandorių mokesčio sistemos ir kuria iš dalies keičiama Direktyva 2008/7/EB pasiūlymo poveikio vertinime pateikiami naudojami kiekybiniai įverčiai ir prielaidų paaiškinimai.Naudojama formulėĮverčiai grindžiami formule, kurią 2000 m. pirmą kartą sukūrė Prancūzijos finansų ministerija ir kurią pastaruoju metu taikė B. Jetin ir L. Denys (2005 m.), taip pat N. McCulloch ir G. Pacillo (2011 m.). Formule daroma prielaida, kad mokestines pajamas R galima apskaičiuoti taip:[pic],kur τ – mokesčio tarifas, V – metinė sandorio apimtis, o E – veiklos perkėlimas ir mokesčių slėpimas. Kintamasis c yra sandorio sąnaudos, nurodytos sandorio apimties procentu, o ε yra mokesčių elastingumas, kuriuo nurodomas mokesčio padidinimo poveikis sandorio apimčiai, t. y. mokesčio bazei. Skliaustuose nurodoma, kaip kinta apimtis rinkose vien tik padidėjus sandorio sąnaudoms. Šioje formulėje veiklos perkėlimas ir mokesčių slėpimas tiesiogiai nurodyti kaip E .Duomenų šaltiniaiValiutos sandorių duomenys (neatidėliotinų valiutos sandorių, valiutos apsikeitimo sandorių ir valiutos vienakrypčių išankstinių sandorių rinkų apyvarta) gaunami iš Tarptautinių atsiskaitymų banko (BIS).Akcinio kapitalo apskaičiavimo duomenys grindžiami Europos vertybinių popierių biržų federacijos (FESE) pateikiamais skaičiais. Duomenis sudaro informacija apie reguliuojamose biržose vykdomą prekybą akcijomis. Neturima duomenų apie privačių biržų, pvz., tam tikrų didelių bankų biržos sistemų (pvz., „Goldman Sachs“ sistema „Sigma X“), apyvartą ir apie neviešą akcijų platinimą.Kiek tai susiję su išvestinėmis priemonėmis, siekiant įvertinti aktyvumą nebiržinių išvestinių priemonių rinkose, remiamasi apyvarta sąlyginėmis vertėmis ir likusiomis sąlyginėmis sumomis, kurias nurodo BIS.Kiekybiniai įverčiaiNaudojamos prielaidos labai veikia pajamų įverčius ir įvairiuose rinkos segmentuose jos yra skirtingos. Todėl gauti įverčiai pateikiami kaip orientaciniai įverčiai, remiantis 2010 m. duomenimis.Nurodyta suma atitinka šių trijų kategorijų derinį:i) 0,1 % tarifo vertybinių popierių sandorių mokestis (VPSM), taikomas visiems obligacijų ir akcijų sandoriams, vykdomiems reguliuojamose rinkose.ii) 0,01 % tarifo nustatymas biržos išvestinėms priemonėms, ypač ateities sandoriams, susijusiems tik su vienu akcijų indeksu (angl. single stock futures ), akcijų indekso pasirinkimo sandoriai, akcijų indekso ateities sandoriai, obligacijų pasirinkimo sandoriai ir obligacijų ateities sandoriai.iii) Tas pats tarifas, taikomas nebiržinėms palūkanų normų išvestinėms priemonėms, įskaitant išankstinių sandorių palūkanų normų susitarimus, apsikeitimo sandorius ir pasirinkimo sandorius.Konkrečios prielaidos, susijusios su sandorių sąnaudomis, mokesčių slėpimu ir elastingumu, pateikiamos poveikio vertinimo dokumente, pridedamame prie Direktyvos dėl finansinių sandorių mokesčio pasiūlymo [SEC(2011) 1102 ir 1103].Laikoma, kad į ES biudžetą bus surinkta dviejų trečdalių dalis.Pradedant nuo 2010 m., sumos didinamos, naudojant nominalaus BVP augimo įverčius.[1] OL L [...], [...], p. [...].[2] Iš dalies pakeistas Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos įgyvendinimo priemonės, pasiūlymas, COM(2011) 740, 2011 11 9.[3] OL L 130, 2000 5 31, p. 1.[4] 2011 m. birželio 29 d. COM(2011) 512.[5] Tarybos reglamento dėl nuosavų išteklių, pagrįstų pridėtinės vertės mokesčiu, teikimo metodų ir tvarkos pasiūlymas, COM(2011) 737, 2011 11 9.[6] Iš dalies pakeistas Tarybos reglamento dėl tradicinių ir BNP pagrįstų nuosavų išteklių teikimo metodų ir tvarkos ir dėl priemonių, skirtų grynųjų pinigų poreikiui patenkinti, pasiūlymas, COM(2011) 742, 2011 11 9.[7] OL C , , p. .[8] OL C […], […], p. […].[9] OL L [...], [...], p. [...].[10] OL L 130, 2000 5 31, p. 1.[11] OL L 55, 2011 2 28, p. 13.[12] OL L [...], [...], p. [...].[13] OL L 248, 2002 9 16, p. 1.[14] VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas.[15] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies a arba b punkte.[16] Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.[17] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje.[18] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.[19] CA – sutartininkas („Contract Agent“); INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en Délégation“); LA – vietinis darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“).[20] Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių).[21] Būtina struktūriniams fondams, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondui (EŽF).[22] Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų.


|

52011PC0210

Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1425/2006, nustatantis galutinį antidempingo muitą tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando kilmės plastikiniams maišeliams ir krepšeliams ir nutraukiantis tyrimą dėl tam tikrų Malaizijos kilmės plastikinių maišelių ir krepšelių importo  /* KOM/2011/0210 galutinis - NLE 2011/0088 */

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2011.4.18KOM(2011) 210 galutinis2011/0088 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1425/2006, nustatantis galutinį antidempingo muitą tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando kilmės plastikiniams maišeliams ir krepšeliams ir nutraukiantis tyrimą dėl tam tikrų Malaizijos kilmės plastikinių maišelių ir krepšelių importoAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1.  PASIūLYMO APLINKYBėS2.  Pasiūlymo pagrindas ir tikslaiŠis pasiūlymas susijęs su 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių taikymu.-  Bendrosios aplinkybėsŠis pasiūlymas teikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus.-  Pasiūlymo srityje taikomos nuostatosTarybos reglamentas (EB) Nr. 1425/2006, nustatantis galutinį antidempingo muitą tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando kilmės plastikiniams maišeliams ir krepšeliams.-  Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisNetaikoma.3.  KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS4.  Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisSu tyrimu susijusios suinteresuotosios šalys turėjo galimybę ginti savo interesus atliekant tyrimą pagal pagrindinio reglamento nuostatas.-  Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimasNepriklausomo tyrimo neprireikė.-  Poveikio vertinimasŠis pasiūlymas parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą.Pagrindiniame reglamente nėra nuostatų dėl bendro poveikio vertinimo, tačiau jame pateikiamas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas.5.  TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI6.  Siūlomų veiksmų santraukaPridedamas Tarybos reglamento pasiūlymas grindžiamas galutinėmis išvadomis, rodančiomis, kad vienas eksportuojantis Kinijos gamintojas atitinka visus naujojo eksportuojančio gamintojo statuso suteikimo kriterijus, todėl jam turi būti taikomas 8,4 % vidutinis svertinis antidempingo muitas.-  Teisinis pagrindas2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių.-  Subsidiarumo principasPasiūlymas priklauso išimtinei Europos Sąjungos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.-  Proporcingumo principasPasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių.Veiksmų pobūdis aprašytas minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą.Nuoroda apie Sąjungai, šalių vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ūkinės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės bei administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma.-  Pasirinkta priemonėSiūloma priemonė – reglamentas.Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos priežasties.Kitos priemonės būtų netinkamos, nes pagrindiniame reglamente kitų galimybių nenumatyta.7.  POVEIKIS BIUDŽETUIPasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui.2011/0088 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1425/2006, nustatantis galutinį antidempingo muitą tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando kilmės plastikiniams maišeliams ir krepšeliams ir nutraukiantis tyrimą dėl tam tikrų Malaizijos kilmės plastikinių maišelių ir krepšelių importoEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau –pagrindinis reglamentas),atsižvelgdama į Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1425/2006[2], ypač į jo 2 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,kadangi:A. ANKSTESNĖ PROCEDŪRA8.  Reglamentu (EB) Nr. 1425/2006 Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą tam tikriems į Sąjungą importuojamiems, inter alia , Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės plastikiniams maišeliams ir krepšeliams. Atsižvelgiant į tai, kad atliekant tyrimą, po kurio KLR nustatytas antidempingo muitas (toliau – pradinis tyrimas), buvo daug bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų, buvo atrinkti tam tikri eksportuojantys Kinijos gamintojai ir atrinktoms bendrovėms buvo nustatytos individualios 4,8–12,8 % muito normos, o kitoms neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms buvo nustatyta 8,4 % muito norma. Reglamentu (EB) Nr. 249/2008 4,3 % muito norma nustatyta tam tikrai bendrovei. 28,8 % muito norma nustatyta KLR bendrovėms, kurios arba nepranešė apie save, arba nebendradarbiavo atliekant tyrimą.9.  Tarybos reglamento (EB) Nr. 1425/2006 2 straipsnyje nustatyta, kad naujajam eksportuojančiam KLR gamintojui pateikus Komisijai pakankamai įrodymų, kad:10.  tiriamuoju laikotarpiu (nuo 2004 m. balandžio 1 d. iki 2005 m. kovo 31 d.) (toliau – tiriamasis laikotarpis) jis neeksportavo į Bendriją šio reglamento 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų produktų (pirmasis kriterijus);11.  jis nėra susijęs nė su vienu KLR eksportuotoju arba gamintoju, kuriam taikomos šiuo reglamentu nustatytos antidempingo priemonės (antrasis kriterijus); be to,12.  jis faktiškai eksportavo į Bendriją nagrinėjamąjį produktą pasibaigus tiriamajam laikotarpiui, kuriuo remiantis buvo nustatytos priemonės, arba yra neatšaukiamai įsipareigojęs eksportuoti į Bendriją didelius kiekius (trečiasis kriterijus);13.  šio reglamento 1 straipsnį galima iš dalies keisti, nustatant tokiam naujajam eksportuojančiam gamintojui muito normą, taikomą neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms, t. y. 8,4 % muito normą.14.  Bendrovių, kurioms nustatyta bendradarbiaujančioms bendrovėms taikoma 8,4 % vidutinė svertinė muito norma, sąrašas buvo iš dalies pakeistas reglamentais (EB) Nr. 249/2008[3], (EB) Nr. 189/2009[4] ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. XXX.B. NAUJŲJŲ EKSPORTUOJANČIŲ GAMINTOJŲ PRAŠYMAI15.  Šešios Kinijos bendrovės pateikė prašymus suteikti joms tokį patį statusą kaip ir pradiniame tyrime bendradarbiavusioms, tačiau neatrinktoms bendrovėms (toliau – naujojo eksportuojančio gamintojo statusas).16.  Siekiant nustatyti, ar šie šeši pareiškėjai atitinka Tarybos reglamento (EB) Nr. 1425/2006 2 straipsnyje nustatytus kriterijus naujojo eksportuojančio gamintojo statusui suteikti, buvo atliktas tyrimas.17.  Visiems šešiems pareiškėjams buvo išsiųsta paraiškos forma ir paprašyta pateikti įrodymų, kad jie atitinka minėtus tris kriterijus.18.  Viena bendrovė, prašiusi suteikti naujojo eksportuojančio gamintojo statusą, nepateikė prašomos informacijos. Todėl buvo neįmanoma patikrinti, ar ji atitinka Tarybos reglamento (EB) Nr. 1425/2006 2 straipsnyje nustatytus kriterijus; jos prašymas buvo atmestas.19.  Viena bendrovė atsiėmė savo paraišką.20.  Viena bendrovė neeksportavo nagrinėjamojo produkto į Sąjungą ir nebuvo neatšaukiamai įsipareigusi eksportuoti į Sąjungą didelius kiekius pasibaigus tiriamajam laikotarpiui. Todėl ji neatitiko trečiojo kriterijaus, ir jos prašymas buvo atmestas.21.  Viena bendrovė nebuvo laikoma naujuoju eksportuojančiu gamintoju, nes ji susijusi su eksportuojančiu KLR gamintoju, kuriam taikomos Reglamentu (EB) Nr. 1425/2006 nustatytos antidempingo priemonės. Todėl ji neatitiko antrojo kriterijaus, ir jos prašymas buvo atmestas.22.  Viena bendrovė pateikė klaidinančią informaciją apie įsteigimo datą. Tai kelia abejonių dėl pateiktos informacijos, įskaitant laikotarpį, kuriuo nagrinėjamasis produktas galėjo būti eksportuojamas į ES, patikimumo. Todėl jos prašymas buvo atmestas.23.  Likusio eksportuojančio Kinijos gamintojo pateikti įrodymai laikomi pakankamais parodyti, kad jis atitinka Tarybos reglamento (EB) Nr. 1425/2006 2 straipsnyje nustatytus kriterijus. Todėl šiam eksportuojančiam gamintojui gali būti nustatyta neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms taikoma muito norma (t. y. 8,4 %) ir jo pavadinimas gali būti įtrauktas į Tarybos reglamento (EB) Nr. 1425/2006 I priedo eksportuojančių gamintojų sąrašą.24.  Pareiškėjams ir Sąjungos pramonės bendrovėms pranešta apie tyrimo rezultatus ir suteikta galimybė pateikti pastabas.25.  Visi suinteresuotųjų šalių pateikti argumentai ir pastabos buvo išnagrinėti ir į juos, prireikus, buvo tinkamai atsižvelgta,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisĮ Kinijos Liaudies Respublikos gamintojų sąrašą, pateiktą Tarybos reglamento (EB) Nr. 1425/2006 I priede, įtraukiama ši bendrovė:Bendrovė | Miestas | Papildomas TARIC kodas |Xiamen Good Plastic Co., Ltd. | Xiamen | B109 |2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkas[pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic] [1] OL L 343, 2009 12 22, p. 1.[2] OL L 270, 2006 9 29, p. 4.[3] OL L 76, 2008 3 19, p. 8.[4] OL L 67, 2009 3 12, p. 5


Svarbus teisinis pranešimas

|

52006PC0640

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą xxx/2006 dėl pediatrijoje naudojamų vaistinių preparatų, iš dalies keičiantį Reglamentą (EEB) Nr. 1768/92, Direktyvą 2001/20/EB, Direktyvą 2001/83/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 726/2004  /* KOM/2006/0640 galutinis - COD 2006/0207 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 24.10.2006KOM(2006) 640 galutinis2006/0207 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą xxx/2006 dėl pediatrijoje naudojamų vaistinių preparatų, iš dalies keičiantį Reglamentą (EEB) Nr. 1768/92, Direktyvą 2001/20/EB, Direktyvą 2001/83/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 726/2004(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASTikslasŠiuo Komisijos pasiūlymu siekiama iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. xxx/2006 dėl pediatrijoje naudojamų vaistinių preparatų, iš dalies keičiantį Reglamentą (EEB) Nr. 1768/92, Direktyvą 2001/20/EB, Direktyvą 2001/83/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 726/2004, siekiant jį suderinti su 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[1], su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2006 m. liepos 17 d. Tarybos sprendimu 2006/512/EB[2].AplinkybėsSprendimu 2006/512/EB įvesta naujoji naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais procedūra - reguliavimo procedūra su tikrinimu. Reguliavimo procedūrą su tikrinimu būtina taikyti bendro pobūdžio priemonėms, skirtoms iš dalies pakeisti neesmines pagrindiniu dokumentu, priimtu laikantis Sutarties 251 straipsnyje nurodytos tvarkos, priimtas nuostatas, inter alia išbraukiant kai kurias tokias nuostatas arba įrašant naujas neesmines nuostatas.TurinysReglamente (EB) Nr. xxx/2006 nustatoma, kad Komisija įgyvendina savo įgaliojimus naudodamasi reguliavimo procedūra su tikrinimu:-  20 straipsnio 2 dalyje, siekdama patikslinti priežasčių, kuriomis remiantis taikomas atidėjimas, apibrėžimą ir-  49 straipsnio 3 dalyje dėl didžiausių finansinių nuobaudų dydžio ir jų surinkimo sąlygų bei būdų.Būtina pakeisti Reglamentą (EB) Nr. xxx/2006, numatant šių dviejų vykdymo priemonių priėmimą taikant naująją reguliavimo procedūrą su tikrinimu, nes šios priemonės skirtos papildyti reglamentą neesminėmis nuostatomis.Teisinis pagrindasEB sutarties 95 straipsnis.Subsidiarumo principasŠis pasiūlymas priskirtinas išskirtinei Bendrijos kompetencijai, todėl subsidiarumo principas netaikomas.Proporcingumo principasŠis pasiūlymas atitinka proporcingumo principą, jeigu apsiribojama pakeitimais, reikalingais tik Reglamentui (EB) Nr. xxx/2006 suderinti.Pasirinkta priemonėSiūloma priemonė – reglamentas. Galima tik viena tinkama priemonė, nes šiuo pasiūlymu keičiamas jau egzistuojantis reglamentas.Poveikis biudžetuiŠis pasiūlymas neturi poveikio biudžetui.2006/0207 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą xxx/2006 dėl pediatrijoje naudojamų vaistinių preparatų, iš dalies keičiantį Reglamentą (EEB) Nr. 1768/92, Direktyvą 2001/20/EB, Direktyvą 2001/83/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 726/2004(Tekstas svarbus EEE)EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[3],atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[4],atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[5],laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[6],kadangi:(1) Reglamento (EB) Nr. xxx/2006 20 straipsnio 2 dalimi ir 49 straipsnio 3 dalimi numatoma galimybė taikyti reguliavimo procedūrą, įvestą 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką,[7].(2) Sprendimas 1999/468/EB buvo pakeistas Sprendimu 2006/512/EB[8], kuriuo įvesta reguliavimo procedūra su tikrinimu bendro pobūdžio priemonėms, skirtoms iš dalies pakeisti neesmines pagrindinio dokumento, priimto laikantis Sutarties 251 straipsnyje nurodytos tvarkos, nuostatas, inter alia išbraukiant kai kurias tokias nuostatas arba įrašant naujas neesmines nuostatas,(3) Reikia atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. xxx/2006,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamento (EB) Nr. xxx/2006 51 straipsnio 2 dalis keičiama taip:„2. Kai nuoroda daroma į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1-4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į šio sprendimo 8 straipsnio nuostatas.”2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja […] dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas [1] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.[2] OL L 200, 2006 7 22, p. 11.[3] OL C , , p. .[4] OL C , , p. .[5] OL C , , p. .[6] OL C , , p. .[7] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.[8] OL L 200, 2006 7 22, p. 11.


|

52011PC0554

/* KOM/2011/0554 galutinis - 2011/0237 (NLE) */  Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims nustatomas galutinis antidempingo muitas, kurio taikymas išplėstas importuojamiems iš Tailando siunčiamiems rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims, deklaruojamiems kaip Tailando kilmės arba ne

	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1) pasiūlymo aplinkybės-  Pasiūlymo pagrindas ir tikslaiŠis pasiūlymas susijęs su 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas) taikymu atliekant priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą, susijusį su importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims taikomu antidempingo muitu.-  Bendrosios aplinkybėsŠis pasiūlymas teikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus.-  Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatosTarybos reglamentu (EB) Nr. 1174/2005 (OL L 189, 2005 7 21, p. 1) su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 684/2008 (OL L 182, 2008 7 19, p. 1), importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims, kurių KN kodai yra ex 8427 90 00 ir ex 8431 20 00, nustatytas galutinis antidempingo muitas.-  Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisNetaikoma.2) Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas-  Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisSu tyrimu susijusios suinteresuotosios šalys turėjo galimybę ginti savo interesus atliekant tyrimą pagal pagrindinio reglamento nuostatas.-  Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimasNepriklausomo tyrimo neprireikė.-  Poveikio vertinimasŠis pasiūlymas parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą.Pagrindiniame reglamente nenustatytas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame pateiktas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas.3) Teisiniai pasiūlymo aspektai-  Siūlomų veiksmų santrauka2010 m. liepos 20 d. Komisija, gavusi dviejų Sąjungos gamintojų pagrįstą prašymą, inicijavo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims taikomo antidempingo muito galiojimo termino peržiūrą.Atlikus peržiūros tyrimą nustatyta, kad dempingas ir žala tęsiasi ir kad panaikinus antidempingo priemones Sąjungos pramonei vėl būtų daroma žala. Be to, buvo nustatyta, kad priemonių galiojimo pasibaigimas prieštarautų Sąjungos interesams.Todėl Tarybai siūloma priimti pridedamą reglamento, kuriuo būtų pratęstas galiojančių priemonių taikymas ir kuris turėtų būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ne vėliau kaip 2011 m. spalio 19 d., pasiūlymą.-  Teisinis pagrindas2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių.-  Subsidiarumo principasPasiūlymas priklauso išimtinei Europos Sąjungos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.-  Proporcingumo principasPasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių.Veiksmų pobūdis aprašytas minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą.Nuoroda apie Sąjungai, šalių vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ūkinės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės bei administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma.-  Pasirinkta priemonėSiūloma priemonė – reglamentas.Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos priežasties.Pagrindiniame reglamente kitos galimybės nenumatytos.4) Poveikis biudžetuiPasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui.2011/0237 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims nustatomas galutinis antidempingo muitas, kurio taikymas išplėstas importuojamiems iš Tailando siunčiamiems rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims, deklaruojamiems kaip Tailando kilmės arba neEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį ir 11 straipsnio 2, 5 ir 6 dalis,atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau – Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,kadangi:A. PROCEDŪRA1.  Galiojančios priemonės2.  Atlikus antidempingo tyrimą (toliau – pirminis tyrimas) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1174/2005[2] importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 8427 90 00 ir ex 8431 20 00, nustatė galutinį antidempingo muitą (toliau – galutinės antidempingo priemonės). Nustatytosios priemonės – 7,6–46,7 % ad valorem muitas.3.  Taryba, atlikus ex officio produkto apibrėžtosios srities tarpinę peržiūrą, Reglamentu (EB) Nr. 684/2008[3] patikslino pirminio tyrimo produkto apibrėžtąją sritį.4.  Taryba, atlikus ex officio antidempingo priemonių vengimo tyrimą, Reglamentu (EB) Nr. 499/2009[4] galutinio antidempingo muito, nustatyto Reglamentu (EB) Nr. 1174/2005 ir taikytino „visoms kitoms bendrovėms“, taikymą išplėtė iš Tailando siunčiamiems rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims, deklaruojamiems kaip Tailando kilmės arba ne.5.  Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą6.  Paskelbus pranešimą apie artėjančią taikomų galutinių antidempingo priemonių galiojimo pabaigą[5], 2010 m. balandžio 21 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Prašymą pateikė du Sąjungos gamintojai: BT Products AB ir Lifter S.r.l. (toliau – pareiškėjai), kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju beveik 100 %) visų Sąjungoje pagaminamų rankinių padėklų krautuvų ir jų pagrindinių dalių.7.  Prašymas grįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai tęsis arba pasikartos.8.  Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas9.  Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2010 m. liepos 20 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje [6] (toliau – pranešimas apie inicijavimą) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.10.  Tyrimas11.  Tiriamasis laikotarpis12.  Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą buvo nagrinėjamas 2009 m. liepos 1 d. – 2010 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Analizuojant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2007 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).13.  Su tyrimu susijusios šalys14.  Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjams, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams ir žinomiems susijusiems naudotojams, taip pat eksportuojančios šalies atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą pareikšti nuomonę raštu ir pateikti prašymą išklausyti.15.  Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.16.  Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį nesusijusių importuotojų skaičių, laikyta tikslinga, remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu, išnagrinėti, ar nereikėtų atlikti atrankos. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį pirmiau minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo peržiūrų inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją. Tačiau nei vienas nesusijęs importuotojas nepasisiūlė bendradarbiauti. Todėl atrankos vykdyti nereikėjo.17.  Komisija nusiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir toms šalims, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą. Atsakymų sulaukta iš pareiškėjų – dviejų Sąjungos gamintojų grupių. Atliekant peržiūrą nebendradarbiavo nei vienas žinomas eksportuojantis Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) gamintojas. Tyrimo metu apie save nepranešė nei vienas importuotojas, be to, vykstant atrankai jokie kiti importuotojai ar naudotojai nepateikė Komisijai jokios informacijos ir nepranešė apie save.18.  Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina nustatant dempingo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų suinteresuotųjų šalių patalpose.Sąjungos gamintojai-  Lifter SRL , Casole d'Elsa , Italija;-  BT Products AB , Mjölby , Švedija.B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS19.  Šioje peržiūroje nagrinėjamasis produktas – tai tas pats produktas, kuris buvo tiriamas pirminiame tyrime ir kurio apibrėžtoji sritis patikslinta atlikus tarpinę peržiūrą, – KLR kilmės rankiniai padėklų krautuvai ir jų pagrindinės dalys, t. y. važiuoklė ir hidraulinis mechanizmas, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 8427 90 00 ir ex 8431 20 00. Šiame reglamente rankiniai padėklų krautuvai yra ratiniai krautuvai su keliamosiomis šakėmis padėklams krauti, suprojektuoti taip, kad naudodamasis lanksčiąja rankena šalia stovintis operatorius galėtų juos rankomis stumti, traukti ir valdyti ant lygaus kieto paviršiaus. Rankiniai padėklų krautuvai suprojektuoti taip, kad nuleidžiant ir pakeliant rankeną jais būtų galima pakelti krovinį iki pakankamo aukščio, kad krovinį būtų galima perkelti, ir neturi jokių kitų papildomų funkcijų ar naudojimo paskirčių, tokių kaip, pvz., i) perkelti ir pakelti krovinius arba padėti sandėliuojant krovinius (rankiniai keltuvai); ii) sukrauti vieną padėklą ant kito (rietuvių krautuvai); iii) pakelti krovinį iki darbo lygio (žirkliniai keltuvai); arba iv) pakelti ir pasverti krovinius (sveriamieji keltuvai).20.  Atlikus tyrimą patvirtinta, kad kaip ir per pirminį tyrimą nagrinėjamojo produkto, KLR vidaus rinkoje pagamintų ir parduotų produktų ir Sąjungos gamintojų ES pagamintų ir parduotų produktų pagrindinės fizinės ir techninės savybės bei naudojimo paskirtis yra tokios pačios, todėl šie produktai laikomi panašiu produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.C. DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ21.  Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimo terminui dempingas tęsis arba pasikartos.22.  Įžanginės pastabos23.  Pradėjus peržiūrą susisiekta su devyniolika žinomų Kinijos eksportuojančių gamintojų. Tik viena bendrovė – Crown Equipment iš Suzhou – pati paprašė būti atrinkta, tačiau vėliau bendradarbiauti atsisakė. Taigi nei vienas iš KLR eksportuojančių gamintojų nebendradarbiavimo atliekant tyrimą, todėl išvadas dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės teko daryti remiantis turimais faktais, visų pirma pareiškėjų pateikta informacija, įskaitant prašyme atlikti peržiūrą pateiktą informaciją, Eurostato duomenis bei oficialią KLR eksporto statistiką.24.  Importas dempingo kaina per PTL25.  Panaši šalis26.  Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkto nuostatas normalioji vertė turėjo būti nustatyta remiantis kaina ar apskaičiuotąja normaliąja verte, gauta atitinkamoje trečiojoje rinkos ekonomikos šalyje (toliau – panaši šalis), arba pagal kainą, taikomą importuojant iš panašios šalies į kitas šalis, įskaitant Sąjungą, arba, jei tai neįmanoma, bet kuriuo kitu pagrįstu būdu, įskaitant už panašų produktą Sąjungoje faktiškai sumokėtą arba mokėtiną kainą, kuri prireikus tinkamai pakoreguojama, kad būtų įskaičiuotas pagrįstas pelno dydis.27.  Pirminiame tyrime siekiant nustatyti normaliąją vertę, panašia šalimi buvo pasirinkta Kanada. Atsižvelgiant į tai, kad Kanadoje gamyba nutraukta, pranešime apie dabartinės peržiūros inicijavimą panašia šalimi buvo numatyta pasirinkti Braziliją. Tačiau nė vienas žinomas Brazilijos eksportuojantis gamintojas nesutiko bendradarbiauti. Be to, bandyta užmegzti bendradarbiavimą su 27 Indijos gamintojais ir dviem Taivano gamintojais, tačiau nei vienas jų nesutiko bendradarbiauti. Suinteresuotosios šalys nepasiūlė jokių kitų panašių šalių.28.  Vienas nebendradarbiaujantis eksportuotojas teigė, kad Komisija neįrodė, kad šiuo atveju buvo neįmanoma naudotis panašios šalies duomenimis. Bendrovės pateikti pasiūlymai buvo išanalizuoti. Paaiškėjo, kad kai kurios iš nebendradarbiaujančio eksportuotojo pasiūlytų bendrovių negamino nagrinėjamojo produkto. Bendrovė taip pat pasiūlė panašia šalimi laikyti Vietnamą. Tačiau Vietnamas negalėjo būti laikomas panašia šalimi, nes tai nėra rinkos ekonomikos šalis. Kaip paaiškinta 17 ir 18 konstatuojamosiose dalyse, Komisija susisiekė su daug bendrovių trijose galimai panašiose šalyse – Brazilijoje, Indijoje ir Taivane. Nepaisant dėtų pastangų, bendradarbiavimas neužmegztas. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, kadangi panašios šalies bendrovės nebendradarbiavo, normalioji vertė turėjo būti nustatyta vadovaujantis už panašų produktą Europos Sąjungoje faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina, kuri prireikus tinkamai pakoreguota, kad būtų įskaičiuotas pagrįstas pelno dydis. Todėl argumentas buvo atmestas.29.  Normalioji vertė30.  Atsižvelgiant į nepakankamą panašios šalies bendrovių bendradarbiavimą atliekant šią peržiūrą, normalioji vertė nustatyta vadovaujantis už panašų produktą Sąjungoje faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina, kuri prireikus tinkamai pakoreguota, kad būtų įskaičiuotas pagrįstas pelno dydis. Tokia pati metodika taikyta tiek bendrovei, kuriai po pirminio tyrimo taikytas rinkos ekonomikos režimas, tiek bendrovėms, kurioms toks režimas netaikytas.31.  Eksporto kaina32.  Kinijos eksportuojantiems gamintojams atsisakius bendradarbiauti, eksporto kaina buvo nustatyta remiantis turimais faktais. Nustatant šią kainą remtasi įvairiais informacijos šaltiniais: Eurostato duomenimis, pareiškėjų pateiktais Kinijos eksportuojančių gamintojų pasiūlymais, eksporto sąskaitomis faktūromis, gautomis iš valstybių narių muitinių.33.  Palyginimas34.  Vidutinė svertinė normalioji vertė palyginta su vidutine svertine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygiu. Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi ir siekiant užtikrinti teisingą palyginimą buvo atsižvelgta į skirtingus veiksnius, kurie turėjo poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Atlikti koregavimai siekiant atsižvelgti į vežimo jūrų laivais ir vidaus transportu ir draudimo sąnaudas eksportuojančiojoje šalyje.35.  Dempingo skirtumas36.  Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi, dempingo skirtumas buvo nustatytas lyginant vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutine svertine eksporto kaina. Palyginus paaiškėjo, kad dempingas PTL buvo reikšmingas – 97–224 %. Tokia žymi dempingo skirtumo amplitudė atsirado dėl skirtingų duomenų, naudotų nustatant eksporto kainą.37.  Importo raida, jei priemonės būtų panaikintos38.  Atlikus analizę dėl dempingo vykdymo per PTL, nagrinėta dempingo tęsimosi tikimybė, jei priemonės būtų panaikintos. Atsižvelgiant į tai, kad nė vienas eksportuojantis KLR gamintojas nebendradarbiavo atliekant šį tyrimą, toliau nurodytos išvados buvo grindžiamos turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, t. y. prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija, pareiškėjų pateiktais duomenimis, Eurostato duomenimis, oficialia KLR eksporto statistika.39.  Šiuo atžvilgiu buvo išanalizuoti šie veiksniai: importo iš KLR raida, nepanaudoti eksportuotojų pajėgumai, Sąjungos rinkos patrauklumas, Kinijos vidaus kainos ir eksporto į trečiąsias šalis kainos.40.  Importo iš KLR raida41.  2005 m. nustačius priemones, Kinijos eksportuojantys gamintojai į ES rinką toliau tiekė didelius rankinių padėklų krautuvų kiekius. Per PTL iš KLR į ES importuotas rankinių padėklų krautuvų kiekis – beveik 400 000 vienetų arba 99 % viso ES importo – gerokai viršijo tą lygį, kuris buvo iki pradedant taikyti priemones (nuo 118 000 vienetų 2000 m. iki 280 000 vienetų per pirminį TL).42.  Nepanaudoti eksportuotojų pajėgumai43.  Kadangi kitų informacijos apie gamybą ir pajėgumus KLR šaltinių nebuvo, analizė atlikta pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remiantis pareiškėjų pateikta informacija. Iš rinkos informacijos, pateiktos prašyme atlikti peržiūrą, kurios suinteresuotosios šalys nepaneigė, matyti, kad KLR pajėgumai yra didžiuliai. 2008 m. ir 2009 m. gamybos lygis – atitinkamai 1,5 mln. vienetų ir 800 000 vienetų – daugiau kaip dvigubai viršijo visos ES rinkos dydį. Be to, tik nedidelė dalis – 14 % 2008 m. ir 23 % 2009 m. – Kinijos produkcijos buvo parduota Kinijos vidaus rinkoje.44.  Atsižvelgiant į tokį gamybos lygį, galima daryti išvadą, kad, nesant priemonių, į Sąjungos rinką galėtų patekti nemažas papildomas kiekis Kinijos rankinių padėklų krautuvų.45.  Sąjungos rinkos patrauklumas, Kinijos vidaus kainos ir eksporto į trečiąsias šalis kainos46.  Kainų atžvilgiu Sąjungos rinka ir toliau išlieka patraukli Kinijos eksportuojantiems gamintojams. Į ES importuotų KLR krautuvų kaina sudaro maždaug trečdalį tos kainos, kurią už ES pramonės gaminius moka nesusiję ES pirkėjai.47.  Remiantis Kinijos eksporto statistika, nustatyta, kad per PTL į Sąjungą eksportuota 40 % visų Kinijos rankinių padėklų krautuvų. Antroji pagal dydį Kinijos rankinių padėklų krautuvų eksporto rinka – JAV, į kurias eksportuojama 20 %; likusi dalis eksportuojama į kitas šalis.48.  Kinijos eksporto į ES kainos atitinka vidutines Kinijos eksporto į visas trečiąsias šalis, išskyrus JAV, kainas. Vis dėlto galima daryti išvadą, kad, panaikinus priemones, bent dalis Kinijos eksporto į trečiąsias šalis, išskyrus ES ar JAV, sudarančio 40 % viso Kinijos eksporto, galėtų būti nukreipta į ES. Tai tikėtina ne tik dėl kainų, kurios išaugtų panaikinus priemones, bet ir dėl eksporto į trečiąsias šalis fragmentacijos. Atsižvelgiant į ES rinkos reikšmę ir tvirtus prekybos kanalus, Kinijai būtų paprasčiau eksportuoti vien tik į ES, o ne į skirtingas šalis.49.  Kinijos eksporto į ES kainos gerokai didesnės už Kinijos eksporto į JAV kainas (per PTL skirtumas buvo 17 %). Kinijos eksportuotojams nesutikus bendradarbiauti, nustatyti, kokiu mastu kainos skirtumą nulėmė prekių asortimentas, būtų sudėtinga. Vis dėlto remiantis turimais eksporto duomenimis, negalima atmesti galimybės, kad dalis šiuo metu į JAV mažesnėmis kainomis eksportuojamų rankinių padėklų krautuvų panaikinus priemones patektų į Sąjungos rinką. Tokią potencialią tendenciją būtų galima paaiškinti 31 konstatuojamojoje dalyje nurodytomis priežastimis.50.  Iš pateikto kainų palyginimo matyti, kad ES tebėra labai patraukli rinka eksportuojantiems Kinijos gamintojams, kurie, labai tikėtina, toliau nedidelėmis kainomis eksportuotų didelius kiekius rankinių padėklų krautuvų.51.  Išvada dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės52.  Atlikus šį tyrimą nustatyta, kad importas iš Kinijos ir toliau pateko į Sąjungos rinką dempingo kainomis ir esant labai dideliems dempingo skirtumams. Atsižvelgiant į ES ir kitų trečiųjų šalių rinkų kainų lygio tyrimą bei KLR pajėgumus, galima daryti išvadą, kad tikėtina, jog nutraukus priemonių taikymą dempingas tęsis.D. SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS53.  Sąjungos gamyba54.  Sąjungoje panašų produktą gamina dvi bendrovių grupės, kurios buvo pareiškėjos, ir dar vienas Sąjungos rankinių padėklų krautuvų gamintojas. Šių bendrovių pagaminama produkcija yra visa Sąjungoje pagaminama panašaus produkto produkcija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.55.  Sąjungos pramonė56.  Šie gamintojai pagamina visus Sąjungos rankinius padėklų krautuvus ir jų pagrindines dalis, todėl jie laikomi Sąjungos pramone, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau – Sąjungos pramonė).57.  Vienas nebendradarbiaujantis eksportuotojas tvirtino, kad Komisija naudojosi netikslia Sąjungos pramonės apibrėžtimi, nes tiek nustatydama tą apibrėžtį, tiek nagrinėdama žalą ji įtraukė nebendradarbiaujantį Sąjungos gamintoją. Jis aiškino, kad taip pažeidžiama pagrindinio reglamento 5 straipsnio 4 dalis. Tačiau, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje, Sąjungos pramonę sudaro visi panašaus produkto gamintojai. Taigi nebendradarbiaujantis gamintojas taip pat yra Sąjungos pramonės dalis. Kaip paaiškinta 42 konstatuojamojoje dalyje, į nebendradarbiaujančio Sąjungos gamintojo duomenis atsižvelgta tik analizuojant pardavimo nesusijusiems pirkėjams apimtį ir Sąjungos pramonės užimamą rinkos dalį. Taip pat pažymima, kad jei nebendradarbiaujantis Sąjungos gamintojas nebūtų įtrauktas, padarytos išvados nepasikeistų.E. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE58.  Pirminė pastaba59.  Atliekant šį tyrimą nebendradarbiavo nė vienas eksportuojantis nagrinėjamojo produkto Kinijos gamintojas, todėl su KLR (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės nagrinėjamojo produkto importu į Europos Sąjungą susiję duomenys grindžiami Eurostato duomenimis.60.  Suvartojimas Sąjungos rinkoje61.  Sąjungos suvartojimas buvo nustatytas remiantis Sąjungos pramonės parduodamu kiekiu Sąjungos rinkoje ir Eurostato importo duomenimis.62.  2007 m. – PTL Sąjungos suvartojimas sumažėjo 40 %; didžiausias nuosmukis užfiksuotas 2008–2009 m.1 lentelė2007 | 2008 | 2009 | PTL |Bendras ES suvartojimas (vienetais) | 783.330 | 654.843 | 385.410 | 468.557 |Indeksas (2007 m.=100) | 100 | 84 | 49 | 60 |63.  Importo iš KLR apimtis, rinkos dalis ir kainos64.  Per nagrinėjamąjį laikotarpį KLR kilmės importo apimtis sumažėjo 37 % ir per PTL buvo 387 907 vienetai. Tačiau, nors paklausa Sąjungoje labai sumažėjo, importo iš KLR užimama rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu išaugo, nes tas importas mažėjo lėčiau nei Sąjungos suvartojimas. Importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis nuo 2007 m. iki PTL gerokai padidėjo ir sudarė apie 83 %. Vidutinė KLR kilmės produkto kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek svyravo.2 lentelė2007 | 2008 | 2009 | PTL |Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis (vienetais)* | 612 222 | 522 573 | 300 222 | 387 907 |Indeksas (2007 m.=100) | 100 | 85 | 49 | 63 |Importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis* | 78 % | 80 % | 78 % | 83 % |Importo iš nagrinėjamosios šalies kaina (EUR / vnt.)* | 96 | 92 | 100 | 97 |Indeksas (2007 m.=100) | 100 | 96 | 104 | 101 |* Eurostato duomenys. 2007 m. ir 2008 m. dalis Kinijos eksportuotų produktų buvo deklaruota kaip Tailando kilmės, tačiau 2008 m. importui iš Tailando buvo nustatytos vengimui pašalinti skirtos priemonės. Tas importas iš Tailando buvo pridėtas prie importo iš nagrinėjamosios šalies, todėl 2 lentelėje pateikti 2007 m. ir 2008 m. duomenys šiek tiek pasikeitė.65.  Sąjungos pramonės ekonominė padėtis66.  Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius, Sąjungos pramonės padėčiai įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius. Atliekant tyrimą bendradarbiavo tik du gamintojai – pareiškėjai, todėl siekiant konfidencialumo toliau pateikiami tik indeksai. Vertinant visą ES pardavimo nesusijusiems pirkėjams apimtį ir užimamą rinkos dalį, nurodytą 6 ir 7 lentelėse, siekiant nuoseklumo su 1 ir 2 lentelėmis („Vartojimas“ ir „Kinijos užimama rinkos dalis“), duomenys grindžiami visų trijų Sąjungos gamintojų, t. y. dviejų pareiškėjų ir trečiojo, nebendradarbiaujančio gamintojo, pardavimo apimtimi (pastarojo pardavimo apimtis nustatyta remiantis pareiškėjų pateikta informacija).67.  Gamyba68.  Per PTL, palyginti su 2007 m., gamyba sumažėjo 35 %.3 lentelė2007 | 2008 | 2009 | PTL |Gamyba (vienetais) |Indeksas (2007 m.=100) | 100 | 84 | 55 | 65 |69.  Pajėgumai ir pajėgumų naudojimo koeficientas70.  Nuo 2007 m. iki TL gamybos pajėgumai nekito. Pajėgumai menkai naudoti jau 2007 m., tačiau 2007 m. – PTL sumažėjusi gamyba lėmė pajėgumų naudojimo sumažėjimą dar 20 procentinių punktų 2007 m. – PTL, kai pajėgumų naudojimas buvo itin žemas.4 lentelė2007 | 2008 | 2009 | PTL |Gamybos pajėgumai (vienetais) |Indeksas (2007 m.=100) | 100 | 100 | 100 | 100 |Pajėgumų naudojimas |Indeksas (2007 m.=100) | 100 | 84 | 55 | 65 |71.  Atsargos72.  2007 m. – PTL Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargų lygis išaugo 56 %.5 lentelė2007 | 2008 | 2009 | PTL |Laikotarpio pabaigos atsargos (vienetais) |Indeksas (2007 m.=100) | 100 | 131 | 59 | 156 |73.  Pardavimo apimtis74.  Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 50 %; didžiausias sumažėjimas įvyko 2008–2009 m.6 lentelė2007 | 2008 | 2009 | PTL |ES pardavimo nesusijusiems pirkėjams apimtis (vienetais) |Indeksas (2007 m.=100) | 100 | 79 | 55 | 50 |75.  Rinkos dalis76.  Jau 2007 m. Sąjungos pramonės užimama rinkos dalis buvo nedidelė, o 2007 m. – PTL ji sumažėjo dar 16 %. Du iš keturių Sąjungos gamintojų, dalyvavusių pirminiame tyrime, nutraukė rankinių padėklų krautuvų gamybą. Abi šias tendencijas galima paaiškinti didėjančiu spaudimu Europos rinkoje, kurį lėmė importas iš Kinijos dempingo kainomis ir kuris darė didelį poveikį Sąjungos pramonei, ypač dėl to, kad smarkiai sumažėjo vartojimas.7 lentelė2007 | 2008 | 2009 | PTL |Sąjungos pramonės rinkos dalis |Indeksas (2007 m.=100) | 100 | 95 | 111 | 84 |77.  Augimas78.  2007 m. – PTL Sąjungos suvartojimas sumažėjo 40 %. Sąjungos pramonė prarado 3,2 procentinio punkto rinkos dalies, o nagrinėjamajam importui tenkanti rinkos dalis padidėjo 5 procentiniais punktais.79.  Užimtumas80.  2007 m. – PTL Sąjungos pramonės užimtumo lygis sumažėjo 17 %. Tai rodo, kad Sąjungos pramonė, smarkiai mažėjant paklausai, dėjo pastangas, kad racionalizuotų gamybą.8 lentelė2007 | 2008 | 2009 | PTL |Su nagrinėjamuoju produktu susijęs užimtumas (asmenys) |Indeksas (2007 m.=100) | 100 | 84 | 76 | 83 |81.  Našumas82.  2007 m. – PTL Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, vertinamas kaip vieno darbuotojo metinis našumas, sumažėjo 22 %.9 lentelė2007 | 2008 | 2009 | PTL |Našumas (vienetais vienam darbuotojui) |Indeksas (2007 m.=100) | 100 | 103 | 74 | 78 |83.  Pardavimo kainos ir vidaus rinkos kainoms įtakos turintys veiksniai84.  Sąjungos pramonės vieneto pardavimo kaina 2007 m. – PTL padidėjo 4 %.10 lentelė2007 | 2008 | 2009 | PTL |Vieneto kaina ES rinkoje (EUR/vnt.) |Indeksas (2007 m.=100) | 100 | 101 | 103 | 104 |85.  Darbo užmokestis86.  2007 m. – PTL vidutinis darbuotojų darbo užmokestis sumažėjo 29 %. Tai rodo, kad, nepaisant problemų, kilusių dėl didžiulio gamybos apimties sumažėjimo, Sąjungos pramonei pavyko suvaldyti išlaidas.11 lentelė2007 | 2008 | 2009 | PTL |Vieno darbuotojo metinės darbo sąnaudos (tūkst. EUR) |Indeksas (2007 m.=100) | 100 | 91 | 63 | 71 |87.  Investicijos88.  2007 m. – PTL metinis Sąjungos pramonės investicijų į nagrinėjamąjį produktą srautas sumažėjo net 91 %.12 lentelė2007 | 2008 | 2009 | PTL |Grynosios investicijos (EUR) |Indeksas (2007 m.=100) | 100 | 58 | 27 | 9 |89.  Pelningumas ir investicijų grąža90.  2007 m. – PTL Sąjungos pramonės pelningumas sumažėjo net 66 %.91.  Investicijų grąža tuo laikotarpiu taip pat sumažėjo net 57 %.13 lentelė2007 | 2008 | 2009 | PTL |ES pardavimo nesusijusiems pirkėjams grynasis pelnas (grynojo pardavimo procentinė dalis) |Indeksas (2007 m.=100) | 100 | 68 | -2 | 34 |IG (investicijų grynosios buhalterinės vertės grynojo pelno procentinė dalis ) |Indeksas (2007 m.=100) | 100 | 80 | -2 | 43 |92.  Grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą93.  Iš veiklos gaunamų grynųjų pinigų srautas parodytas 14 lentelėje. Požymių, kad Sąjungos pramonė būtų patyrusi sunkumų padidinti kapitalą, nebuvo iš esmės dėl to, kad kai kurie gamintojai priklauso didelėms grupėms.14 lentelė2007 | 2008 | 2009 | PTL |Grynųjų pinigų srautas (EUR) |Indeksas (2007 m.=100) | 100 | 84 | 65 | 73 |94.  Dempingo skirtumo dydis95.  Atsižvelgiant į importo iš KLR apimtį, rinkos dalį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti nereikšmingu.96.  Atsigavimas po ankstesnio dempingo97.  Pirmiau išnagrinėti rodikliai rodo, kad, nepaisant 2005 m. nustatytų antidempingo priemonių, Sąjungos pramonės ekonominė ir finansinė padėtis išliko silpna; taip nutiko dėl ES rinką užplūdusių nebrangių prekių iš Kinijos. Ši rizikinga situacija tapo dar pavojingesnė 2009 m. ir per PTL, kai smarkiai sumažėjus Sąjungos suvartojimui rinkoje itin sustiprėjo importo iš Kinijos dempingo kainomis sukeltas spaudimas. Minėtu laikotarpiu Sąjungos pramonės gamyba ir pardavimas mažėjo sparčiau nei Sąjungos suvartojimas, todėl Sąjungos pramonė prarado ir nemenką rinkos dalį. Tuo pačiu laikotarpiu, nepaisant priemonių, importo iš Kinijos rinkos dalis toliau didėjo, be to, produktai buvo importuojami gerokai mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis. Per PTL Sąjungos pramonės pelnas toliau mažėjo. Todėl Sąjungos pramonė negalėjo atsigauti nuo dempingo poveikio. Jos padėtis per PTL toliau blogėjo.98.  Išvada99.  2007 m. – PTL, nors ir buvo taikomos antidempingo priemonės, kai kurie svarbūs rodikliai rodė nepalankias tendencijas: pelningumas sumažėjo 4,9 procentinio punkto, gamybos ir pardavimo apimtis sumažėjo atitinkamai 35 % ir 50 %, pajėgumų naudojimas smuko 35 %, drauge sumažėjo ir užimtumas. Nors kai kuriuos iš šių neigiamų pokyčių galima paaiškinti tuo, kad labai sumažėjo suvartojimas (40 % per nagrinėjamąjį laikotarpį), tačiau Sąjungos pramonės prarasta rinkos dalis (2007 m. – PTL rinkos dalis sumažėjo 4 procentiniais punktais) ir nuolatinis importo iš Kinijos užimamos rinkos dalies didėjimas aiškiai rodo, kad dėl importo iš Kinijos dempingo kaina didėjo Sąjungos pramonės patiriamas spaudimas. Iš Kinijos importuojamos prekės jau dabar užima didžiausią Sąjungos rinkos dalį, todėl tolesnis importo iš KLR didėjimas (ypač atsižvelgiant į labai nedideles kainas) gali taip sumažinti Sąjungos pramonės gamybos pajėgumų panaudojimą, kad bus nebeįmanoma užtikrinti jos tvarumo. Taip pat reikėtų priminti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu du Sąjungos gamintojai buvo priversti nutraukti rankinių padėklų krautuvų gamybą, kaip paminėta 47 konstatuojamojoje dalyje.100.  Komentuodamas nustatytuosius faktus, vienas eksportuojantis Kinijos gamintojas teigė, kad tam tikri rodikliai, pavyzdžiui, gamyba, pardavimo apimtis, pelningumas, pajėgumų naudojimas ir užimtumas, nerodo jokių neigiamų pokyčių Sąjungos pramonėje. Tačiau ši bendrovė išanalizavo raidą tik 2009 m. – PTL, nors žala turėjo būti vertinama atsižvelgiant į Sąjungos pramonės raidą per visą nagrinėjamąjį laikotarpį –2007 m. – PTL. Kaip paaiškinta 43–49 konstatuojamosiose dalyse, visi Kinijos gamintojo paminėti žalos rodikliai nagrinėjamuoju laikotarpiu rodė neigiamas tendencijas.101.  Be to, tas pats eksportuotojas teigė, kad Komisija neatskyrė žalingo poveikio, kurį sukėlė importas dempingo kainomis, nuo poveikio, atsiradusio dėl kitų priežasčių, visų pirma dėl sumažėjusios paklausos kilus ekonomikos krizei. Tačiau nepaisant to, kad Sąjungos suvartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 40 %, Kinijos eksportuotojai tuo pačiu laikotarpiu gerokai padidino užimamos rinkos dalį Sąjungos pramonės sąskaita. Be to, kaip paaiškinta 58 konstatuojamojoje dalyje, menkos paklausos laikotarpiu importo dempingo kaina poveikis buvo kur kas žalingesnis.Todėl daroma išvada, kad, nepaisant taikomų antidempingo priemonių, Sąjungos pramonė per PTL patyrė materialinę žalą.102.  Importo dempingo kainomis ir kitų veiksnių poveikis103.  Importo dempingo kainomis poveikis104.  Nors per nagrinėjamąjį laikotarpį su vartojimas Europos Sąjungoje mažėjo, importas iš nagrinėjamosios šalies mažėjo lėčiau, todėl importo iš Kinijos užimama rinkos dalis toliau augo. Kinijos eksportuojantys gamintojai bendradarbiauti nesutiko, todėl priverstinis kainų mažinimas ir priverstinis pardavimas mažesnėmis kainomis buvo nustatytas remiantis iš įvairių šaltinių gautais duomenimis, t. y. Eurostato duomenimis, pareiškėjų pateiktais Kinijos eksportuojančių gamintojų pasiūlymais, eksporto sąskaitomis faktūromis, gautomis iš valstybių narių muitinių. Nustatyta, kad dėl importo iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos pramonės kainos priverstinai sumažintos 43–78 %, priklausomai nuo naudoto informacijos šaltinio.105.  Importas iš kitų šalių106.  Iš kitų šalių importuota labai nedaug, o 2007 m. – PTL importas sumažėjo dar 79 %. Iš kitų šalių importuotų produktų užimama rinkos dalis per PTL taip pat sumažėjo. Sąjungos pramonę sudaro tik du gamintojai, todėl siekiant konfidencialumo toliau pateikiami tik indeksai.15 lentelė2007 | 2008 | 2009 | PTL |Importo iš kitų šalių apimtis (vienetais) |Indeksas (2007 m.=100) | 100 | 60 | 6 | 21 |Importo iš kitų šalių rinkos dalis |Indeksas (2007 m.=100) | 100 | 71 | 12 | 34 |107.  Išvada108.  Kaip nurodyta 41 konstatuojamojoje dalyje, nepaisant to, kad vartojimas Sąjungoje gerokai sumažėjo, importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį išaugo. Taigi, importo iš Kinijos užimama rinkos dalis per PTL padidėjo iki 83 %. Dėl to didėjo spaudimas, kurį sukėlė nepaisant mažėjančios paklausos auganti importo apimtis, be to, iš Kinijos gerokai mažesne kaina importuotos prekės smarkiai sumažino ir Sąjungos pramonės kainas. Todėl galima daryti išvadą, kad esama priežastinio ryšio tarp importo dempingo kaina iš KLR ir materialinės žalos, kurią patyrė Sąjungos pramonė per PTL.F. ŽALOS TĘSIMOSI TIKIMYBĖ109.  Įžanginės pastabos110.  Kaip jau buvo minėta, nustačius antidempingo priemones Sąjungos pramonei nepavyko atsigauti nuo patirtos žalos.111.  Tikėtina Kinijos eksporto raida, jeigu priemonės būtų panaikintos112.  Kaip nurodyta 27 konstatuojamojoje dalyje, KLR yra didžiulių gamybos pajėgumų. 2008 m. ir 2009 m. gamybos lygis – atitinkamai 1,5 mln. vienetų ir 800 000 vienetų – daugiau kaip dvigubai viršijo visos ES rinkos dydį. Be to, tik nedidelė dalis – 14 % 2008 m. ir 23 % 2009 m. – Kinijos produkcijos buvo parduota Kinijos vidaus rinkoje. Taigi, jei priemonės būtų panaikintos, į Sąjungos rinką galėtų patekti žymus papildomas kiekis Kinijos rankinių padėklų krautuvų.113.  Kaip nurodyta 31 konstatuojamojoje dalyje, Kinijos eksporto į ES kainos atitinka vidutines Kinijos eksporto į visas trečiąsias šalis kainas. Vis dėlto galima daryti išvadą, kad, panaikinus priemones, bent dalis Kinijos eksporto į trečiąsias šalis, išskyrus ES ar JAV, sudarančio 40 % viso Kinijos eksporto, galėtų būti nukreipta į ES. Tai tikėtina ne tik dėl kainų, kurios išaugtų panaikinus priemones, bet ir dėl eksporto į trečiąsias šalis fragmentacijos. Atsižvelgiant į ES rinkos reikšmę ir tvirtus prekybos kanalus, Kinijai būtų paprasčiau eksportuoti tik į ES, o ne į skirtingas šalis.114.  Išvada115.  Atsižvelgiant į 66 ir 67 konstatuojamosiose dalyse pateiktus faktus, galima daryti išvadą, kad panaikinus priemones materialinė žala, nustatyta PTL, tęstųsi. Dėl to ekonominė ir finansinė Sąjungos pramonės padėtis toliau prastėtų, o vidutinės trukmės laikotarpiu netgi iškiltų šio pramonės sektoriaus žlugimo grėsmė.G. SĄJUNGOS INTERESAI116.  Įžanga117.  Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį nagrinėta, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų, interesai.118.  Reikėtų priminti, kad atliekant pirminį tyrimą laikyta, kad priemonių priėmimas neprieštarauja Sąjungos interesams. Be to, šis tyrimas yra peržiūra ir jį atliekant analizuojama padėtis jau po antidempingo priemonių nustatymo, todėl galima įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios antidempingo priemonės daro susijusioms šalims.119.  Remiantis minėta informacija išnagrinėta, ar, nepaisant išvadų dėl žalingo dempingo tęsimosi tikimybės, gali būti daroma išvada, kad šiuo konkrečiu atveju Sąjungai nenaudinga toliau taikyti šias priemones.120.  Sąjungos pramonės interesai121.  Sąjungos pramonės užimama rinkos dalis nuolat mažėjo, o importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo. Du iš keturių Sąjungos gamintojų, dalyvavusių pirminiame tyrime, nutraukė tiriamojo produkto gamybą. Be to, Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu patyrė materialinę žalą. Jei nebūtų taikytos priemonės, Sąjungos pramonės padėtis veikiausiai būtų dar blogesnė.122.  Importuotojų ir naudotojų interesai123.  Nei vienas iš nesusijusių importuotojų, į kuriuos buvo kreiptasi, nesutiko bendradarbiauti. Primenama, kad per pirminį tyrimą buvo nustatyta, kad naudotojams priemonių nustatymas neturėtų reikšmingo poveikio. Nepaisant to, kad priemonės buvo taikomos penkerius metus, pagrindiniu Sąjungos importuotojų ir (arba) naudotojų tiekimo šaltiniu liko KLR. Be to, nepateikta informacijos, kad būtų buvę sunku rasti kitus šaltinius. Be to, primenama, kad atliekant pirminį tyrimą bendradarbiaujantys naudotojai neišreiškė nei teigiamo, nei neigiamo požiūrio į antidempingo priemones, todėl buvo padaryta išvada, kad rankinių padėklų krautuvai jų verslui didelės įtakos neturėjo. Atliekant šią peržiūrą nebuvo nustatyta jokių priešingų tendencijų. Todėl nuspręsta, kad toliau taikant antidempingo priemones Sąjungos importuotojams ir (arba) naudotojams neturėtų būti daromas didelis poveikis. Jei tokios priemonės nebūtų taikomos, importas iš Kinijos dempingo kainomis galėtų monopolizuoti ES rankinių padėklų krautuvų rinką.124.  Išvada125.  Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, negalima daryti aiškios išvados, kad tolesnis dabartinių antidempingo priemonių taikymas prieštarautų Sąjungos interesams.H . ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS126.  Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pateikti. Į pateiktus pagrįstus argumentus ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.127.  Komentuodama atskleistus faktus Sąjungos pramonė pabrėžė, kad atliekant peržiūrą nustatytas dempingas ir priverstinai sumažintos kainos yra gerokai aukštesnio lygio nei nustatytieji atliekant pirminį tyrimą ir kad importo iš Kinijos dempingo kainomis daromas spaudimas vis didėjo. Todėl Sąjungos pramonė pasiūlė Komisijai persvarstyti antidempingo muitų dydį. Atsižvelgiant į šiuos komentarus ir atliekant peržiūrą nustatytus faktus, svarstoma galimybė pradėti visapusišką tarpinę peržiūrą, kurią atliekant būtų nagrinėjami tik dempingo aspektai.128.  Remiantis tuo, kas išdėstyta, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, antidempingo priemonės, taikomos importuojamiems KLR kilmės rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims, turėtų būti taikomos toliau. Primenama, kad šios priemonės – tai skirtingų normų ad valorem muitas.129.  Primenama, kad priemonių, kurios nagrinėjamos per šią peržiūrą, taikymas Reglamentu (EB) Nr. 499/2009 išplėstas tam pačiam importuojamam produktui, kuris siunčiamas iš Tailando ir deklaruojamas kaip Tailando kilmės arba ne. Šiuo atžvilgiu naujos informacijos atliekant šią peržiūrą negauta. Todėl visoms kitoms bendrovėms nustatytas 46,7 % galutinis antidempingo muitas, taikomas importuojamam KLR kilmės produktui, turėtų būti taikomas ir importuojamam tam pačiam produktui, kuris yra siunčiamas iš Tailando ir deklaruojamas kaip Tailando kilmės arba ne.130.  Šiame reglamente konkrečioms bendrovėms nurodytos antidempingo muito normos taikomos tik šių bendrovių, t. y. konkrečiai paminėtų juridinių asmenų, pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui. Bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėtas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui negali būti taikomos šios normos – jam taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.131.  Visus prašymus taikyti šias individualias antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus įmonės pavadinimui arba įsteigus naujas gamybos ar pardavimo įmones) reikėtų siųsti Komisijai[7] kartu su visa svarbia informacija, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, susijusius su gamyba, vidaus ir eksporto pardavimu, kurie yra susiję, pavyzdžiui, su tokiu pavadinimo arba gamybos ir pardavimo įmonių pasikeitimu. Prireikus šis reglamentas bus atitinkamai iš dalies keičiamas atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis1. Importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims, t. y. važiuoklei ir hidrauliniam mechanizmui, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 8427 90 00 (TARIC kodai 8427 90 00 11 ir 8427 90 00 19) ir ex 8431 20 00 (TARIC kodai 8431 20 00 11 ir 8431 20 00 19), nustatomas galutinis antidempingo muitas. Šiame reglamente rankiniai padėklų krautuvai yra ratiniai krautuvai su keliamosiomis šakėmis padėklams krauti, suprojektuoti taip, kad naudodamasis lanksčiąja rankena šalia stovintis operatorius galėtų juos rankomis stumti, traukti ir valdyti ant lygaus kieto paviršiaus. Rankiniai padėklų krautuvai suprojektuoti taip, kad nuleidžiant ir pakeliant rankeną jais būtų galima pakelti krovinį iki pakankamo aukščio, kad krovinį būtų galima perkelti, ir neturi jokių kitų papildomų funkcijų ar naudojimo paskirčių, tokių kaip, pvz., i) perkelti ir pakelti krovinius arba padėti sandėliuojant krovinius (rankiniai keltuvai); ii) sukrauti vieną padėklą ant kito (rietuvių krautuvai); iii) pakelti krovinį iki darbo lygio (žirkliniai keltuvai); arba iv) pakelti ir pasverti krovinius (sveriamieji keltuvai).2. Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos pagamino toliau nurodytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą:Bendrovė | Muito norma (%) | Papildomas Taric kodas |Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, Kinija | 32,2 | A600 |Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, Kinija | 28,5 | A601 |Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, Kinija | 39,9 | A602 |Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, Kinija | 7,6 | A603 |Visos kitos bendrovės | 46,7 | A999 |3. Visoms kitoms bendrovėms taikytinas galutinis antidempingo muitas, kaip nustatyta 2 dalyje, pradedamas taikyti iš Tailando siunčiamiems ir deklaruojamiems kaip Tailando kilmės arba ne importuojamiems rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims, t. y. važiuoklei ir hidrauliniam mechanizmui, kaip nustatyta 1 dalyje, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 8427 90 00 ir ex 8431 20 00 (TARIC kodai 8427 90 00 11 ir 8431 20 00 11.4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkas [1] OL L 343, 2009 12 22, p. 51.[2] OL L 189, 2005 7 21, p. 1.[3] OL L 192, 2008 7 19, p. 1.[4] OL L 151, 2009 6 16, p. 1.[5] OL C 70, 2010 3 19, p. 29.[6] OL C 196, 2010 7 20, p. 15.[7] European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Brussels, Belgium (Belgija).