title: Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl Europos žemės ūkio kaimo plėtros fondo (EŽŪKPF) paramos kaimo plėtrai {SEK(2004) 931}

text:
                 EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA

                                                 Briuselis, 14.7.2004
                                                 KOM(2004) 490 galutinis

                                                 2004/0161 (CNS)

                                    Pasiūlymas

                           TARYBOS REGLAMENTAS

     dėl Europos žemės ūkio kaimo plėtros fondo (EŽŪKPF) paramos kaimo plėtrai

                                (pateikta Komisijos)

                                 {SEK(2004) 931}

LT                                                                               LT
 ---pagebreak---                             AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

     1.   2003 ir 2004 m. vykdant esminę bendros žemės ūkio politikos pirmojo ramsčio
          reformą, daugiausia dėmesio naujuoju finansiniu laikotarpiu bus skiriama kaimo
          plėtrai.

     2.   Kadangi daugiau nei pusė 25-ių Europos Sąjungos valstybių gyventojų gyvena kaimo
          vietovėse, sudarančiose 90 % visos teritorijos, kaimo plėtra yra svarbi politikos sritis.
          Ūkininkavimas ir miškininkystė tebėra svarbiausia naudojant ir valdant ES kaimo
          vietovių žemę bei gamtos išteklius ir pagrindinė visokeriopo ekonomikos plėtimo
          platforma kaimo bendruomenėse.

     3.   Kaimo plėtros politikos „problemas“ ir iššūkius galima apibendrinti taip:
          –     Ekonominiai: kaimo vietovėse – gerokai mažesnės nei vidutinės pajamos,
                senstantys darbingi gyventojai ir didesnė priklausomybė nuo pirminio
                sektoriaus.
          –     Socialiniai: kaimo vietovėse aiškiai pastebimas didesnis nedarbas. Dėl mažo
                gyventojų skaičiaus bei jo mažėjimo kai kuriuose rajonuose gali padaugėti tokių
                problemų: sunkiai prieinamos būtiniausios paslaugos, socialinis atmetimas ir
                mažesnės galimybės įsidarbinti.
          –     Aplinkos: siekiant užtikrinti, kad žemės ūkis ir miškų ūkis prisidėtų prie kaimo
                ir aplinkos galimybių plėtimo, būtina rasti teisingą sprendimą.

     4.   „Darbotvarkėje 2000“ numatyta, kad, siekiant visoje Europos teritorijoje vykdyti
          tolesnę rinkos politikos reformą, kaimo plėtros politika yra antrasis bendros žemės
          ūkio politikos ramstis. Todėl kaimo plėtros politika negali skirtis nuo antrajame
          bendros žemės ūkio politikos ramstyje numatytosios, pabrėžiant žodį „bendra“, t. y.
          pasirinkimą organizuoti žemės ūkio sektorių ES lygiu. Tai labai svarbu užtikrinant
          abiejų ramsčių priemonių ir politikos tikslų darną.

     5.   ES kaimo plėtros politikoje yra vadovaujasi bendromis tvaraus vystymosi gairėmis,
          suderinamomis su Lisabonos (2000 m. kovo mėn.) ir Geteborgo (2001 m. birželio
          mėn.) Europos Vadovų Tarybų išvadomis. Nors ir Lisabonos išvadose buvo iškeltas
          tikslas iki 2010 m. paversti Europos Sąjungą labiausiai konkurencinga žiniomis
          paremta ekonomikos zona, Geteborgo išvadose dar kartą buvo pabrėžta aplinkos
          apsaugos ir tvaresnio vystymosi modelio sukūrimo svarba. Šios išvados taip pat
          atskleidė, kad Europos žemės ūkio politika „Darbotvarkės 2000“ kontekste „tapo
          labiau orientuota į bendrųjų didėjančių visuomenės poreikių, susijusių su maisto
          sauga ir kokybe, produktų diferenciacija, gyvūnų gerove, aplinkos kokybe ir gamtos
          bei kaimo išsaugojimu, tenkinimą“.

     6.   Toliau įgyvendinant bendros žemės ūkio politikos reformą ES kaimo plėtros
          politikoje būtina turėti nuolatinį sektorinį komponentą. Be to, daugelio naujųjų
          valstybių narių ūkio struktūrų dvilypumas ir vis dar didelis užimtumas žemės ūkyje
          rodo, kad ir toliau būtina žemės ūkyje ir kaimo vietovėse vykdyti pertvarkos politiką.

     7.   Teritorinės ES kaimo plėtros politikos, sprendžiančios kaimo vietovių ekonominius,
          socialinius ir aplinkos iššūkius, sudedamosios dalys yra su žemės ūkiu ir miškų ūkiu
          susijusi veikla; jos atlieka svarbią žemės valdymo funkciją ir įtvirtina žemės ūkį bei

LT                                              2                                                     LT
 ---pagebreak---            miškų ūkį visokeriopai plėtojamoje žemės ūkio ekonomikoje, prisideda prie
           socialinės ir ekonominės kaimo vietovių plėtros.

     8.    Šių dviejų BŽŪP ramsčių papildomumą pabrėžia paskutinė BŽŪP reforma, įvedanti
           nuo gamybos atsietą paramą atsiejimą nuo gamybos apimčių, kompleksinį susiejimą
           ir moduliaciją (t. y. lėšų pervedimą iš pirmojo ramsčio į antrąjį ramstį), kurie bus
           įgyvendinami nuo 2005 m. Pirmajame ramstyje daugiausia dėmesio skiriama
           finansinei paramai ūkininkams, kurie ir toliau galės laisvai gaminti, atsižvelgdami į
           rinkos poreikius, o antrajame ramstyje yra remiamas žemės ūkis kaip viešųjų gėrybių
           tiekėjas, vykdantis aplinkos ir kaimo funkcijas bei plėtrą kaimo vietovėse.

     9.    Atspindint Zalcburgo konferencijos išvadas (2003 m. lapkričio mėn.) ir strategines
           Lisabonos bei Geteborgo Europos Vadovų Tarybų pakraipas, pabrėžiančias
           ekonominius, aplinkos ir socialinius tvarumo elementus, 2007–2013 m. finansinių
           perspektyvų komunikate numatyti šie trys svarbiausi kaimo plėtros politikos tikslai:
           –    remiant pertvarką, didinti žemės ūkio sektoriaus konkurencingumą;
           –    remiant žemės valdymą (įskaitant kaimo plėtros veiksmus, susijusius su Natura
                2000 buveinėmis), didinti aplinkos vertę ir kaimo prestižą;
           –    ūkio sektoriui skirtomis priemonėmis bei pasinaudojant kitų su žemės ūkiu
                susijusių darbuotojų pagalba gerinti gyvenimą kaimo vietovėse ir visokeriopai
                skatinti ekonominę veiklą.

           Apibendrinant būtų galima pasakyti, kad ES kaimo plėtros politikos svarbą lemia:
           –    tolesnis BŽŪP reformos vykdymas bei papildomumas ir ryšio su pirmojo
                ramsčio priemonėmis bei politikos sritimis užtikrinimas;
           –    prisidėjimas prie kitų ES politikos prioritetų, tokių kaip tvarus gamtos išteklių
                valdymas, naujovės ir konkurencingumas kaimo vietovėse, taip pat ekonominė
                ir socialinė sanglauda.

     10.   Dėl daugybės programų, programavimo sistemų ir įvairių finansų valdymo bei
           kontrolės sistemų dabartiniame programų sudarymo laikotarpyje gerokai padidėjo
           valstybių narių ir Komisijos administracinio darbo krūvis ir sumažėjo kaimo plėtros
           politikos darna, skaidrumas ir matomumas.

     11.   Pirmas svarbus žingsnis – kaimo plėtrai taikyti vienodą finansavimo ir planavimo
           sistemą.

     12.   Komisijos parengtas ES kaimo plėtros strategijos dokumentas, kaip nacionalinių
           kaimo plėtros strategijų ir programų pagrindas, taps svarbia priemone, užtikrinančia
           kaimo plėtros planavimą ES prioritetinėse srityse ir kitų ES politikos sričių
           papildomumą.

     13.   Atsižvelgiant į ES prioritetines sritis ir labiau pabrėžiant programų rezultatų
           atskaitomybę sugriežtinus monitoringą ir vertinimą, aiškiai nustatyti tikslai užtikrins
           daugiau skaidrumo ir atskaitomybės už ES pinigų naudojimą, kartu valstybės narės
           galės laisviau įgyvendinti savo programas taip, kaip jos pageidauja, naudodamosi ne
           taip išsamiai apibrėžtomis taisyklėmis bei tinkamumo sąlygomis, supaprastintu
           finansų valdymu bei kontrolės susitarimais.

LT                                               3                                                   LT
 ---pagebreak---      14.   Tarpininkų konsultacijos dėl nacionalinių strategijų ir programų rengimo,
           įgyvendinimo ir įvertinimo, LEADER metodo „nuo to, kas atskira, prie to, kas
           bendra“ diegimas, keitimasis geriausia praktika ir tinklų kūrimas padės užtikrinti
           struktūrinį dialogą ir gerą vadovavimą.

     15.   Ėmus geriau suprasti valstybių narių ir Komisijos atsakomybę finansų valdymo
           srityje, siūlomi pakeitimai turėtų labai pagerinti kaimo plėtros politikos įgyvendinimą
           ir vadovavimą jai.

     16.   Kad strateginis požiūris į kaimo plėtrą taptų tinkamesnis, pirmasis planavimo žingsnis
           – Komisijos parengtas strategijos dokumentas, nustatantis ES prioritetus trims
           politikos kryptims. Jame ES lygiu bus nustatytos stipriosios ir silpnosios ypatybės ir
           pagrindiniai ES prioritetų pažangos vertinimo rodikliai. Tokiu atveju Taryba tvirtintų
           ES kaimo plėtros strategiją ir suformuotų valstybės narės nacionalinių kaimo plėtros
           strategijų pagrindą. Pasitarus su tarpininku, pagal nacionalinę kaimo plėtros strategiją
           ES prioritetai būtų pritaikyti šalies padėčiai, būtų nustatyti pagrindiniai rezultatų
           rodikliai ir parodytas kaimo plėtros planavimo papildomumas kitose ES politikos
           srityse, ypač sanglaudos politikoje.

     17.   Programos aiškiai išreikš nacionalinę kiekvienos iš trijų teminių krypčių, atitinkančių
           9 papunktyje nurodytus pagrindinės politikos tikslus, strategiją ir LEADER kryptį,
           tam bus pasinaudota skaičiais išreikštais tikslais ir pagrindiniais rezultatų rodikliais
           (apimančiais minimalų ES plačiai taikomų bendrųjų rodiklių rinkinį). Siekiant
           užtikrinti subalansuotą strategiją, prireiks ne mažiau kaip 15 % bendro ES programos
           finansavimo skirti pirmajai [1] krypčiai (konkurencingumas) bei trečiajai [3] krypčiai
           (didesnė kaimo plėtra) ir ne mažiau kaip 25 % – antrajai krypčiai (žemės valdymas).
           LEADER krypčiai skiriama ne mažiau kaip 7 % ES finansavimo.

     18.   Kiekvienai teminei krypčiai bus galima naudoti priemones, atliksiančiomis statybinių
           blokų funkciją. Sklandžiai organizuotos ir supaprastintos šių priemonių galimo
           įgyvendinimo sąlygos.

     19.   Pirmajai krypčiai – ūkininkavimo ir miškininkystės konkurencingumas – pertvarkos
           strategija būtų kuriama priemonėmis, susijusiomis su žmogiškuoju ir fiziniu kapitalu
           bei kokybės aspektais, ir ji leistų palaipsniui nutraukti tam tikrų šiuo metu naujosiose
           valstybėse narėse naudojamų priemonių taikymą.

     20.   Antrosios krypties strategijai – aplinka ir žemės valdymas – agrarinė aplinkosauga
           yra privalomoji dalis. Kad būtų nustatytos tarpinių zonų ribos (iš dalies pagrįstų
           socialiniais ir ekonominiais duomenimis, kurie neretai yra pasenę), esamas
           nepalankių sričių mastas yra apibrėžiamas iš naujo. Naujasis ribų nustatymas turi būti
           pagrįstas dirvožemio derlingumu ir klimato sąlygomis bei ekstensyviosios
           žemdirbystės svarba žemės valdymui; blogas dirvožemio derlingumas ir prastos
           klimato sąlygos verčia manyti, kad palaikyti žemės ūkio veiklą sunku.

     21.   Pagal antrąją kryptį taikomų naudos gavėjui priemonių bendroji sąlyga – atsižvelgti į
           ES ir nacionalinius svarbius atitinkamai žemės ūkiui ir miškų ūkiui privalomus
           reikalavimus.

     22.   Trečiajai krypčiai – didesnė kaimo plėtra – pasirinktas metodas įgyvendinamas
           taikant vietinės plėtros strategijas, orientuotas į subregioninius subjektus, kurie
           susiformavo glaudžiai bendradarbiaujant nacionalinėms, regioninėms ir vietos
           savivaldos institucijoms arba buvo sukurti bei įgyvendinti taikant LEADER „nuo to,

LT                                               4                                                    LT
 ---pagebreak---            kas atskira, prie to, kas bendra“ metodą (vietos veiklos grupių, atstovaujančių
           viešosioms ir privačioms bendrijoms, geriausių vietinės plėtros planų atranka). Pagal
           trečiąją kryptį ir toliau galima taikyti tam tikras horizontaliąsias priemones.

     23.   Kiekvieną programą turi sudaryti LEADER kryptis, kad būtų finansuojamas vietinių
           veiklos grupių vietinės plėtros strategijų, sudarytų iš trijų teminių krypčių,
           įgyvendinimas, vietinių veiklos grupių veiklos išlaidos, vietinių veiklos grupių
           tarpusavio bendradarbiavimo projektai, eksperimentiniai ir bandomieji metodai,
           gebėjimai ir būtinas aktyvumas vietinės plėtros strategijoms parengti.

     24.   Šios programos įgyvendinimui gali būti skirta techninė parama iki 4 % programos
           finansavimo, įskaitant nacionalinių tinklų finansavimą, padedant įgyvendinti kaimo
           plėtros priemones, ypač remiant vietines veiklos grupes, ir paverčiant juos ryšių
           palaikymo punktu su Europos kaimo plėtros tinklu. ES kaimo plėtros tinklas padės
           Komisijai įgyvendinti šią politiką.

     25.   ES bendrojo finansavimo procentas yra nustatytas krypties lygiu: mažiausiai 20 % ir
           daugiausia 50 % bendrų viešųjų išlaidų (75 % skirti konvergencijos regionams).
           Antrajai krypčiai ir LEADER krypčiai didžiausias procentas bus 55 % (80 % skirta
           konvergencijos regionams), jis išreiškia priskirtą šioms kryptims ES prioritetą.
           Atokiausiems regionams didžiausias bendrojo finansavimo procentas didinamas 5
           punktais.

     26.   Iš viso ES kaimo plėtrai skirto finansavimo (išskyrus moduliaciją) šiam laikotarpiui
           3 % bus laikomi atsargoje ir jie 2012 ir 2013 m. bus paskirti valstybėms narėms,
           geriausiai vykdančioms LEADER kryptis.

     27.   Šioms programoms įgyvendinti bus įdiegta sustiprinta monitoringo, vertinimo ir
           atskaitomybės sistema, pagrįsta valstybių narių ir Komisijos suderinta bendrąja ES
           sistema. Remdamasi metinėmis nacionalinėmis programų vykdymo ir pažangos
           įgyvendinant nacionalines strategijas (pagal rezultatus) sintezės ataskaitomis,
           Komisija kasmet praneša apie ES prioritetų įgyvendinimo kaimo plėtros srityje
           pažangą. Prireikus dėl to gali būti pasiūlyta patikslinti ES kaimo plėtros strategiją.

     28.   Toks požiūris leistų ES bendrąjį finansavimą, gaunamą bendrai suderintų ES
           prioritetų kaimo plėtrai, sutelkti trims politikos kryptims, valstybės narės bei regiono
           lygiu paliekant galimybę pakankamai lanksčiai siekti pusiausvyros tarp sektorinės
           dimensijos (žemės ūkio pertvarka) ir teritorinės dimensijos (žemės valdymas ir kaimo
           vietovių socialinė ir ekonominė plėtra), lemiančias atskiras situacijas ir reikmes. Be
           to, LEADER modelis galėtų būti plačiau taikomas, nors LEADER metodo
           (tęstinumas ir konsolidavimas) taikymas apskritai Europos Sąjungai teiktų didesnę
           garantiją.

LT                                               5                                                    LT
 ---pagebreak---                                                            2004/0161 (CNS)

                                               Pasiūlymas

                                     TARYBOS REGLAMENTAS

           dėl Europos žemės ūkio kaimo plėtros fondo (EŽŪKPF) paramos kaimo plėtrai

     EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

     atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį,

     atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

     atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,

     atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę,

     atsižvelgdama į Regionų komiteto nuomonę,

     kadangi:

     (1)    Kaimo plėtros politika turi padėti vykdyti ir papildyti bendros žemės ūkio politikos
            (BŽŪP) rinkos ir pajamų rėmimo politiką ir šitaip padėti pasiekti Sutarties 33
            straipsnio 1 dalyje nustatytus politikos tikslus. Vykdant kaimo plėtros politiką taip pat
            turi būti atsižvelgiama į bendruosius ekonominės ir socialinės sanglaudos politikos
            tikslus, nustatytus Sutarties 158 straipsnyje, ir padedama jų siekti, integruojant kitus
            pagrindinius politikos prioritetus, išsamiai išdėstytus Lisabonos ir Geteborgo Europos
            Vadovų Tarybų išvadose dėl tvaraus vystymosi.
     (2)    Pagal Sutarties 33 straipsnio 2 dalies a punktą kuriant bendrą žemės ūkio politiką ir
            numatant konkrečius jos įgyvendinimo būdus būtina atsižvelgti į žemės ūkio veiklos
            savitumą, kuris priklauso nuo žemės ūkio socialinės struktūros ir nuo struktūrinių bei
            gamtinių įvairių žemės ūkio regionų skirtumų.
     (3)    2003 m. birželio mėn. ir 2004 m. balandžio mėn. įvykdžius BŽŪP reformą buvo
            padaryti pagrindiniai pakeitimai, kurie tikriausiai turės didelį poveikį ūkiui visoje
            Bendrijos kaimo teritorijoje žemės ūkio produkcijos modelių, žemės valdymo metodų,
            užimtumo ir įvairiapusiškesnių socialinių bei ekonominių sąlygų kaimo vietovėse
            požiūriu.
     (4)    Bendrija turi papildyti valstybių narių atliktus veiksmus arba stengtis prisidėti prie jų.
            Ši partnerystė turi būti stiprinama susitarimais dėl įvairių tipų partnerių dalyvavimo
            visiškai atsižvelgiant į institucinę valstybių narių kompetenciją. Planavimo rengimo,
            monitoringo ir vertinimo procese privalo dalyvauti suinteresuoti partneriai.
     (5)    Bendrija gali imtis priemonių pagal Sutarties 5 straipsnyje numatytą subsidiarumo
            principą. Kadangi valstybės narės negali kaimo plėtros tikslo atitinkamai pasiekti dėl
            esančių sąsajų tarp jo ir kitų bendros žemės ūkio politikos priemonių bei neatitikties
            masto tarp kaimo vietovių ir taikomų finansinių išteklių limitų išplėstos Sąjungos

LT                                                  6                                                    LT
 ---pagebreak---             valstybėms narėms, jį galima geriau pasiekti Bendrijoje taikant daugiametę Bendrijos
            lėšų garantiją ir sutelkiant ją į jos prioritetus. Pagal Sutarties 5 straipsnyje apibrėžtą
            proporcingumo principą dabartiname reglamente nesiimama jokių veiksmų, kurie nėra
            būtini siekiant šio tikslo.
     (6)    Europos žemės ūkio kaimo plėtros fondo (toliau – Fondas) veikla ir operacijos, prie
            kurių jis prisideda, turi būti nuoseklios bei suderinamos su kitomis Bendrijos politikos
            sritimis ir atitikti visus Bendrijos teisės aktus.
     (7)    Vykdydama kaimo plėtrai skirtą veiklą Bendrija rūpinasi neatitikčių šalinimu bei vyrų
            ir moterų lygybės skatinimu pagal Sutarties 2 ir 3 straipsnius.
     (8)    Remdamasi Komisijos pasiūlymu, Taryba turi patvirtinti strategines gaires, kad
            strateginis kaimo plėtros politikos turinys būtų suderintas su Bendrijos prioritetais ir
            taip būtų pritarta jo skaidrumui.
     (9)    Vadovaudamasi Tarybos patvirtintomis strateginėmis gairėmis kiekviena valstybė narė
            turi parengti savo nacionalinę kaimo plėtros strategiją, kurią sudaro kaimo plėtros
            programos rengimo orientacinės gairės. Valstybės narės ir Komisija turi pranešti apie
            nacionalinės ir Bendrijos strategijos monitoringą.
     (10)   Planuojant kaimo plėtrą būtina laikytis Bendrijos ir nacionalinių prioritetų ir papildyti
            kitas Bendrijos politikos sritis, ypač žemės ūkio rinkos politiką, sanglaudos politiką ir
            bendrą žuvininkystės politiką.
     (11)   Siekiant užtikrinti tvarų kaimo vietovių vystymąsi, būtina atkreipti dėmesį į ribotą
            Bendrijos pagrindinių prioritetinių tikslų, susijusių su žemės ūkio ir miškų ūkio
            konkurencingumu, žemės valdymu ir aplinka, gyvenimo kokybe ir visokeriopu veiklos
            plėtimu šiose vietovėse, skaičių.
     (12)   Būtina sukurti bendrąsias kaimo plėtros programų sudarymo ir persvarstymo taisykles,
            užtikrinančias atitinkamą pusiausvyrą tarp kaimo plėtros programų trijų prioritetinių
            krypčių. Programų sudarymo trukmė – septyneri metai.
     (13)   Norint pasiekti tikslą didinti žemės ūkio ir miškų ūkio sektorių konkurencingumą,
            svarbu sukurti aiškias plėtros strategijas, skirtas žmonių potencialo, fizinio kapitalo ir
            žemės ūkio produkcijos kokybės gerinimui ir pritaikymui.
     (14)   Žmonių potencialui yra būtinos šios priemonės: mokymas, jaunųjų ūkininkų rengimas,
            paankstintas ūkininkų ir žemės ūkio darbininkų išėjimas į pensiją, ūkininkų ir miškų
            savininkų naudojimasis konsultavimo paslaugomis, parama ūkiui ir vadybos paslaugos.
     (15)   Kalbant apie mokymą pažymėtina, kad žemės ūkio ir miškų ūkio raidai ir
            specializacijai būtinas atitinkamas techninio ir ekonominio mokymo lygis, įskaitant
            naujas informacines technologijas, taip pat pakankamą informavimą produktų kokybės,
            tyrimo rezultatų ir subalansuoto gamtos išteklių valdymo srityse, įskaitant
            kompleksinio susiejimo reikalavimus ir gamybos praktikos, suderinamos su landšafto
            priežiūra ir jo vertės didinimu bei aplinkos apsauga, taikymą. Todėl būtina išplėsti
            mokymo sritį ir įtraukti informavimo ir sklaidos veiklą visiems suaugusiesiems,
            susijusiems su žemės ūkio ir miškų ūkio klausimais. Mokymo ir informavimo veikla
            apima žemės ūkio ir miškų ūkio konkurencingumo klausimus, taip pat žemės valdymo
            ir aplinkosaugos tikslus.

LT                                                  7                                                    LT
 ---pagebreak---      (16)   Specialios išmokos jauniesiems ūkininkams gali palengvinti pirminį valdų kūrimą ir
            struktūrinį jų sureguliavimą po jų pirminio įkūrimo Ši kūrimo priemonė turi būti gerai
            organizuota išmokant vienkartinę išmoką, jei bus parengtas verslo planas, užtikrinantis
            jaunųjų ūkininkų veiklos plėtotę.
     (17)   Paankstintas pasitraukimas iš ūkininkavimo turėtų būti susijęs su esminiu struktūriniu
            perduodamų valdų pakeitimu pasinaudojant jaunųjų ūkininkų įsikūrimo priemone
            pagal jos reikalavimus arba perduodant valdą, kad ji būtų didinama, taip pat
            atsižvelgiant į patirtį, įgytą įgyvendinant ankstesnes Bendrijos schemas šioje srityje.
     (18)   Naudodamiesi vadybos ir konsultavimo paslaugomis ūkininkai ir miško savininkai
            galėtų gerinti subalansuotą savo valdų valdymą. Naudodamiesi visų pirma ūkio
            konsultavimo paslaugomis, numatytomis 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamente
            (EB) Nr. 1782/2003, nustatančiame bendros žemės ūkio politikos bendrąsias
            tiesioginės paramos schemų taisykles bei tam tikras paramos schemas ūkininkams ir iš
            dalies keičiančiame reglamentus (EEB) Nr. 2019/93, (EB) Nr. 1452/2001, (EB)
            Nr. 1453/2001, (EB) Nr. 1454/2001, (EB) Nr. 1868/94, (EB) Nr. 1251/1999, (EB)
            Nr. 1254/1999, (EB) Nr. 1673/2000, (EEB) Nr. 2358/71 ir (EB) Nr. 2529/20011,
            ūkininkai turėtų įvertinti savo ūkio verslo rezultatus ir nustatyti, ką būtina patobulinti
            atsižvelgiant į tame reglamente išdėstytus teisės aktų nustatytus valdymo reikalavimus.
     (19)   Konsultavimo, valdymo ir paramos sistemų sukūrimas ūkininkams ir (arba) miško
            savininkams turėtų padėti pritaikyti, tobulinti ir palengvinti valdymą bei gerinti
            bendrus jų valdų veiklos rezultatus didinant ūkininkavimo ir miškininkystės
            sektoriuose dirbantį žmonių potencialą.
     (20)   Atsižvelgiant į fizinį kapitalą, būtinos priemonės ūkiams modernizuoti, ekonominei
            miškų vertei gerinti, pirminio žemės ūkio ir miškų ūkio produkcijos vertei didinti,
            žemės ūkio ir miškų ūkio infrastruktūrai gerinti ir plėtoti, gaivalinių nelaimių
            suniokotam žemės ūkio gamybos potencialui atkurti ir atitinkamoms apsaugos
            priemonėms įvesti.
     (21)   Bendrijos ūkio pagalbos investavimui tikslas – modernizuoti žemės ūkio valdas
            siekiant jų ekonominės veiklos rezultatus gerinti tinkamiau naudojant gamybos
            veiksnius, įskaitant naujų technologijų įdiegimą, numatomą kokybę ir visokeriopą
            žemės ūkio ir (arba) ne žemės ūkio veiklos plėtimą, įskaitant ne maisto sektorius ir
            energetinius augalus, taip pat gerinti aplinkosaugą, darbų saugą, higieną ir gyvūnų
            gerovę ūkiuose, supaprastinant investicinės pagalbos sąlygas, palyginti su išdėstytomis
            1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1257/1999 dėl Europos žemės
            ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) paramos kaimo plėtrai, ir iš dalies
            keičiant ir panaikinant tam tikrus reglamentus2.
     (22)   Privatūs miškai užima svarbią vietą ūkinėje kaimo vietovių veikloje, todėl Bendrijos
            pagalba yra svarbi gerinant ir plečiant jų ekonominę vertę, didinant gamybos įvairovę
            ir rinkos galimybes, tokias kaip atsinaujinanti energija.
     (23)   Turi būti skatinami pirminio žemės ūkio ir miškų ūkio produktų perdirbimo ir prekybos
            patobulinimai pasinaudojant investicijų, skirtų perdirbimo ir prekybos sektoriaus

     1
            OL L 270, 2003 10 21, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB)
            Nr. 583/2004 (OL L 91, 2004 3 30, p. 1).
     2
            OL L 160, 1999 6 26, p. 80. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB)
            Nr. 583/2004.

LT                                                    8                                                       LT
 ---pagebreak---             veiksmingumui didinti, rėmimu, skatinant žemės ūkio ir miškų ūkio produktų
            perdirbimą atsinaujinančiai energijai sukurti, diegiant naujas technologijas, atveriant
            naujas rinkos galimybes žemės ūkio ir miškų ūkio produktams, iškeliant kokybę,
            gerinant veiklos rezultatus aplinkos apsaugos, darbų saugos, higienos ir gyvūnų
            gerovės srityse, atitinkamai pasirenkant mažas ir labai mažas įmones, turinčias
            geresnes galimybes didinti vietos produktų vertę, supaprastinant pagalbos investavimui
            sąlygas, palyginti su išdėstytomis Tarybos reglamente (EB) Nr. 1257/1999.
     (24)   Žemės ūkio infrastruktūra ir stiprinamosios bei nuo gaivalinių nelaimių apsaugančios
            priemonės turėtų prisidėti prie žemės ūkio ir miškų ūkio konkurencingumo prioriteto.
     (25)   Atsižvelgiant į žemės ūkio gamybos ir produktų kokybę, yra būtinos priemonės,
            padedančios ūkininkams atitikti Bendrijos teisės aktais pagrįstus standartus, kurios
            skatintų ūkininkus dalyvauti maisto kokybės schemose ir remtų specializuotų ūkininkų
            susivienijimus informavimo ir reklamavimo veikloje.
     (26)   Standartų atitikties priemonės paskirtis – skatinti ūkininkus sparčiau įgyvendinti
            reiklius Bendrijos teisės aktais paremtus standartus, susijusius su aplinka, visuomenės
            sveikata, gyvūnų ir augalų sveikata, gyvūnų gerove ir darbų sauga, atsižvelgiant
            ūkininkams į tuos standartus. Dėl šių standartų ūkininkams gali atsirasti naujų
            įsipareigojimų, taigi parama iš dalies turi būti teikiama dėl šių įsipareigojimų
            atsirandančioms papildomoms išlaidoms arba prarastoms pajamoms padengti.
     (27)   Paramą teikiančios dalyvaujantiems Bendrijos arba nacionalinėse maisto kokybės
            schemose ūkininkams priemonės tikslas – dėl jų dalyvavimo tokiose schemose teikti
            vartotojams naudojamo produkto arba gamybos proceso kokybės garantijas, siekiant
            gauti pridėtinę vertę už pirminius žemės ūkio produktus ir didinti rinkos galimybes.
            Kadangi dalyvaujant tokiose schemose gali atsirasti papildomų išlaidų ir
            įsipareigojimų, kurių visų rinka neatlygina, ūkininkai turi būti skatinami dalyvauti
            tokiose schemose.
     (28)   Būtina, kad vartotojai geriau suprastų, kokie produktai gaminami ir kokios yra jų
            specifikacijos pagal pirmiau minėtas kokybės schemas. Specializuotiems ūkininkų
            susivienijimams parama turi būti teikiama siekiant informuoti vartotojus ir remti
            produktus, teikiamus pagal valstybių narių remiamas kokybės schemas, numatytas
            kaimo plėtros programose.
     (29)   Būtina užtikrinti sklandų laipsnišką atskirų pagal 2003 m. Stojimo sutartį įdiegtų
            priemonių taikymo nutraukimą, būtent pusiau natūriniam ūkininkavimui skirtos
            priemonės ir specializuotų ūkininkų susivienijimams skirtos priemonės, leidžiančios
            naujųjų valstybių narių ūkininkavimo sektoriui gauti naudą per pirmus dvejus metus.
     (30)   Parama specifiniams žemės valdymo metodams turi būti prisidedama prie tvaraus
            vystymosi, kai ūkininkai ir miško savininkai yra skatinami pirmiausia taikyti
            žemėtvarkos metodus, suderinamus su būtinybe išsaugoti natūralią aplinką ir landšaftą
            ir apsaugoti gamtos išteklius bei protingai jais naudotis. Ji turėtų prisidėti prie 6-osios
            Bendrijos aplinkos apsaugos veiksmų programos įgyvendinimo ir pirmininkaujančios
            valstybės išvadų dėl tvaraus vystymosi strategijos. Pagrindiniai klausimai, į kuriuos
            turi būti kreipiamas dėmesys, yra šie: biologinė įvairovė, NATURA 2000 buveinių
            valdymas, vandens ir dirvožemio apsauga, klimato kaitos švelninimas, įskaitant
            šiltnamio dujų išskyrimo mažinimą, amoniako išskyrimo mažinimą ir subalansuotą
            pesticidų naudojimą.

LT                                                  9                                                     LT
 ---pagebreak---      (31)   Kadangi miškininkystė yra neatsiejama kaimo plėtros dalis, paramą subalansuotai
            žemėtvarkai turėtų sudaryti subalansuotas miškų valdymas bei daugiafunkcinis miškų
            vaidmuo. Miškai teikia daugeriopą naudą: jie tiekia žaliavą atsinaujinantiems ir
            ekologiškiems produktams ir yra svarbūs ekonominei gerovei, biologinei įvairovei,
            visuotiniam anglies apykaitos procesui, vandens pusiausvyrai, erozijos kontrolei bei
            gamtinių pavojų prevencijai, socialinėms ir pramogų paslaugoms. Miškininkystės
            priemonės turi būti tvirtinamos atsižvelgiant į Bendrijos ir valstybių narių tarptautinius
            įsipareigojimus ir paremtos valstybių narių nacionalinėmis arba subregioninėmis miškų
            programomis ar lygiavertėmis priemonėmis, kuriomis turi būti atsižvelgiama į ministrų
            konferencijose Europos miškų apsaugos klausimais prisiimtus įsipareigojimus.
            Miškininkystės priemonės turi prisidėti prie Bendrijos miškininkystės strategijos
            įgyvendinimo. Šia parama turėtų būti vengiama konkurencijos iškraipymo ir ji turėtų
            būti nešališka rinkos atžvilgiu.
     (32)   Kalnų sritims teikiamos išmokos dėl gamtinių kliūčių ir išmokos kitoms sritims,
            kuriose yra kliūčių, nuolat naudojantis žemės ūkio naudmenomis turėtų prisidėti prie
            kaimo palaikymo ir subalansuotų ūkininkavimo sistemų naudojimo bei rėmimo. Kad
            būtų užtikrintas šios paramos schemos veiksmingumas ir pasiekti jos tikslai, turi būti
            apibrėžti objektyvūs išmokų lygio nustatymo kriterijai.
     (33)   Ir toliau turi būti teikiama parama ūkininkams, kad būtų padėta atkreipti dėmesį į
            specifines kliūtis, atsirandančias susijusiose srityse įgyvendinus 1979 m. balandžio 2 d.
            Tarybos direktyvą 79/409/EEB dėl laukinių paukščių apsaugos3 ir 1992 m. gegužės
            21 d. Tarybos direktyvą 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros
            apsaugos4, siekiant prisidėti prie veiksmingo NATURA 2000 buveinių valdymo.
     (34)   Agrarinės aplinkosaugos išmokos ir toliau turėtų būti svarbios remiant kaimo vietovių
            tvarų vystymąsi ir atsiliepiant į visuomenės didėjantį aplinkosaugos paslaugų poreikį.
            Jos ir toliau turėtų skatinti ūkininkus tarnauti apskritai visuomenei diegiant ar toliau
            taikant žemės ūkio gamybos metodus, suderinamus su aplinkos, landšafto ir jo
            savitumų, gamtos išteklių, dirvožemio ir genetinės įvairovės apsauga bei vertės
            didinimu. Šios išmokos pagal principą „teršėjas moka“ turi būti taikomos tik
            atitinkamus privalomuosius standartus pranokstantiems įsipareigojimams.
     (35)   Ūkininkai ir toliau turėtų būti skatinami perimti aukšto lygio gyvūnų gerovės
            standartus, numatant paramą ūkininkams, apsiimantiems perimti tuos gyvulininkystės
            standartus, kurie pranoksta atitinkamus privalomuosius standartus.
     (36)   Parama turi būti teikiama nerentabilioms investicijoms, kur jos būtinos siekiant
            įvykdyti prisiimtus pagal agrarinės aplinkosaugos schemas įsipareigojimus arba kur jie
            didina žemės ūkio patogumų vertę atitinkamose NATURA 2000 teritorijose.
     (37)   Siekiant prisidėti prie aplinkos apsaugos, užkirsti kelią gamtiniams pavojams ir
            gaisrams, taip pat švelninti klimato kaitą, miškų ištekliai turi būti plečiami ir didinami,
            taikant pirmąjį žemės naudmenų ir kitų naudmenų apželdinimą. Pirmasis miško
            apželdinimas turi būti pritaikytas prie vietos sąlygų, suderinamas su aplinka ir turi
            didinti biologinę įvairovę.

     3
            OL L 103, 1979 4 24, p. 7. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB)
            Nr. 807/2003 (OL L 122, 2003 5 16, p. 36).
     4
            OL L 206, 1992 7 22, p. 7. Europos Parlamento ir Tarybos (OL L 284, 2003 10 31, p. 1) direktyva su
            paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003.

LT                                                     10                                                        LT
 ---pagebreak---      (38)   Agrarinės miškininkystės sistemos yra labai vertinamos ekologiniu ir socialiniu
            požiūriu, nes jos jungia ekstensyvias žemės ūkio ir miškų ūkio sistemas, skirtas aukštos
            kokybės medienai ir kitiems miško produktams gaminti. Jų kūrimas turi būti remiamas.
     (39)   Atsižvelgiant į miškų svarbą sėkmingai įgyvendinant Direktyvas 79/409/EEB ir
            92/43/EEB, miško savininkams turi būti teikiama konkreti parama, kad jiems būtų
            padėta atkreipti dėmesį į specifines problemas, kylančias įgyvendinant šias direktyvas.
     (40)   Turi būti įvedamos miškų aplinkosaugos išmokos savanoriškiems įsipareigojimams
            didinti biologinę įvairovę, apsaugoti labai vertingas miškų ekosistemas ir didinti
            apsauginę miškų vertę atsižvelgiant į dirvožemio eroziją, vandens išteklių palaikymą,
            vandens kokybę ir gamtinius pavojus.
     (41)   Parama turi būti teikiama miškininkystės gamybos potencialui miškuose, nuniokotuose
            gaivalinių nelaimių ir gaisrų, atkurti ir prevenciniams veiksmams. Prevenciniai
            veiksmai prieš gaisrus turi būti taikomi miško plotams, kuriuos valstybės narės pagal
            miško apsaugos planus priskiria didelio arba vidutinio degumo klasei.
     (42)   Miško savininkams turi būti teikiama parama dėl nerentabilių investicijų, kur jos
            būtinos siekiant įvykdyti miškų aplinkosaugos įsipareigojimus arba miškuose siekiant
            atitinkamose srityse didinti visuomeninių patogumų vertę.
     (43)   Kad užtikrintų planingą ir veiksmingą žemės valdymo paramos naudojimą pagal šį
            reglamentą, valstybės narės turi pažymėti intervencines zonas, remiantis tam tikromis
            šio prioriteto priemonėmis. Kalnų sritys ir kitos kliūčių turinčios sritys turi būti
            pažymėtos taikant objektyvius bendruosius kriterijus. Todėl Tarybos direktyvos ir
            sprendimai, tvirtinantys nepalankių sričių sąrašus arba iš dalies keičiantys tokius
            sąrašus pagal 1997 m. gegužės 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 950/97 dėl žemės
            ūkio struktūrų veiksmingumo didinimo5 21 straipsnio 2 ir 3 dalis, turi būti panaikinti.
            Natura 2000 teritorijos yra pažymėtos pagal Direktyvas 79/409/EEB ir 92/43/EEB.
            Valstybės narės turi pažymėti tinkamus miško apželdinimui plotus, atsižvelgdamos į
            tokias aplinkosaugos priežastis kaip apsauga nuo erozijos, kelio užkirtimas gamtiniams
            pavojams arba miško išteklių, padedančių švelninti klimato kaitą, išplėtimas, taip pat
            turi pažymėti nuo vidutinio iki didelio miško degumo klasės miškingus plotus.
     (44)   Būtina numatyti sankcijų sistemą, jei naudos gavėjai, gaunantys išmokas pagal tam
            tikras žemės valdymo priemones, nevykdo visoms savo valdoms privalomų
            reikalavimų, numatytų Tarybos reglamento (EB) Nr. 1782/2003 4 bei 5 straipsniuose ir
            III bei IV prieduose, ir turi būti atsižvelgiama į reikalavimų nesilaikymo padarinių
            sunkumą, mastą, apibūdinimą ir kartojimąsi.
     (45)   Kaimo vietovėse būtina atlikti pakeitimus, padedant joms visokeriopai plėsti
            ūkininkavimo veiklą, nesusijusią su žemės ūkio veikla, ir plėtoti ne žemės ūkio
            sektorius, skatinti užimtumą, gerinti būtiniausių paslaugų teikimą ir investuoti į kaimo
            vietoves, kad jos taptų dar patrauklesnės, ir keisti ekonominio ir socialinio nuosmukio
            bei gyventojų mažėjimo kaime tendencijas. Taip pat būtina stengtis didinti šiuo
            atžvilgiu žmonių potencialą.
     (46)   Parama turi būti teikiama ir kitoms su didesnėmis kaimo ekonomikos galimybėmis
            susijusioms priemonėms. Tokių priemonių sąrašas turi būti nustatomas remiantis

     5
            OL L 142, 1997 6 2, p. 1.

LT                                                11                                                   LT
 ---pagebreak---             LEADER iniciatyvos patirtimi ir atsižvelgiant į daugiasektorines endogeninės kaimo
            plėtros reikmes.
     (47)   Įgyvendinant vietines plėtros strategijas gali būti padidinta teritorinė darna ir skirtų
            plėsti kaimo ekonomikai ir gyventojams priemonių sąveika.
     (48)   Būtina aiškiai apibrėžti visokeriopo kaimo ekonomikos plėtimo ir gyvenimo kokybės
            kaimo vietovėse gerinimo prioriteto koherentiškumo ir papildomumo principus kitose
            Bendrijos finansinėse priemonėse ir visų pirma sanglaudos politikos finansinėse
            priemonėse.
     (49)   Perėjusi tris planavimo laikotarpius LEADER iniciatyva pasiekė brandos laikotarpį,
            kuriame kaimo vietovės gali plačiau įgyvendinti LEADER metodą pagrindinio kaimo
            plėtros planavimo srityje. Todėl reikėtų numatyti pagrindinių LEADER metodo
            principų perkėlimą į programas, nurodant jose konkretų prioritetą, ir pateikti vietinių
            veiklos grupių ir remtinų priemonių, įskaitant vietinių strategijų, bendradarbiavimo,
            tinklų kūrimo ir įgūdžių įgijimo įgyvendinimą, apibrėžimą.
     (50)   Atsižvelgiant į LEADER metodo svarbą reikėtų pažymėti, kad Fondo indėlio į šio
            prioriteto įgyvendinimą dalis yra svari.
     (51)   Fondas turi remti šių programų įgyvendinimą techninės paramos veiksmais. Kaip
            techninės paramos dalis, nurodyta Tarybos reglamento (EB) Nr. …/…6 dėl bendros
            žemės ūkio politikos finansavimo 5 straipsnyje, kaimo plėtros tinklas turi būti sukurtas
            Bendrijos lygiu.
     (52)   Būtina numatyti nuostatas dėl turimų išteklių paskirstymo. Kasmet turi būti
            paskirstoma visa kaimo plėtros suma. Regionuose, atitinkančiuose konvergencijos
            tikslo reikalavimus, turi būti leidžiama sukaupti dideles sumas.
     (53)   Metiniai valstybei narei konvergencijos tikslui skirti asignavimai iš fondų dalies,
            gaunamos iš Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EAGGF)
            Orientavimo skyriaus, struktūrinių fondų, Sanglaudos fondo ir Žuvininkystės
            orientavimo finansinio instrumento (FIFG), neturi viršyti nustatytos sumos,
            atsižvelgiant į jos sunaudojimą.
     (54)   Preliminarus įsipareigotų turimų asignavimų paskirstymas pagal valstybių narių
            kriterijus turi būti parengtas objektyviai ir skaidriai.
     (55)   Siekiant remti integruotą ir naujovišką požiūrį, 3 % skiriamų valstybėms narėms
            asignavimų turi būti atiduoti Bendrijos rezervui LEADER metodui įgyvendinti.
     (56)   Be šių sumų, valstybės narės privalo atsižvelgti į moduliacijos būdu gautas sumas, kaip
            numatyta Reglamento (EB) Nr…/… [dėl BŽŪP finansavimo] 12 straipsnio 2 dalyje.
     (57)   Iš šių fondų skiriami asignavimai programoms rengti turi būti indeksuojami pagal
            vienodo dydžio normą.
     (58)   Fondo finansavimo norma kaimo plėtros planavimui turi būti nustatoma lyginant su
            valstybių narių viešosiomis išlaidomis, atsižvelgiant į žemės valdymo ir aplinkos
            prioriteto svarbą, padėtį regionuose, kuriems taikomas konvergencijos tikslas,
            LEADER metodui teikiamą prioritetą, Sutarties 299 straipsnyje minimus atokiausius

     6
            OL L […], […], p. […].

LT                                                12                                                   LT
 ---pagebreak---             regionus ir salas, kurioms taikomas 1993 m. liepos 19 d. Tarybos reglamentas (EEB)
            Nr. 2019/93, nustatantis konkrečias priemones mažosioms Egėjo jūros saloms dėl tam
            tikrų žemės ūkio produktų7.
     (59)   Taikant subsidiarumo principą ir atsižvelgiant į išimtis, turi būti numatytos atitinkamos
            nacionalinės išlaidų tinkamumo taisyklės.
     (60)   Siekiant užtikrinti veiksmingą, sąžiningą ir tvarų Fondo darbą, reikėtų numatyti
            nuostatas, garantuojančias ilgalaikes verslo investicijas, ir vengti situacijos, kai Fondu
            naudojamasi norint pradėti nesąžiningą konkurenciją.
     (61)   Decentralizuoti Fondo veiksmai turi būti įgyvendinami teikiant garantijas, ypač dėl
            įgyvendinimo kokybės, rezultatų, patikimo finansų valdymo ir kontrolės.
     (62)   Valstybės narės turi imtis atitinkamų priemonių, kad užtikrintų patikimą valdymo ir
            kontrolės sistemų darbą. Tuo tikslu būtina nustatyti bendruosius principus ir
            pagrindines funkcijas, kurias privalo užtikrinti kiekviena valdymo ir kontrolės sistema.
            Todėl būtina remti vienintelės valdymo institucijos skyrimą ir apibrėžti jos
            atsakomybę.
     (63)   Turi būti atliekamas atitinkamas kiekvienos kaimo plėtros programos monitoringas,
            kurį prižiūri Monitoringo komitetas, ir, remiantis kartu su valstybėms narėms nustatyta
            ir įgyvendinta bendra monitoringo ir vertinimo sistema, veiksmingai tenkinamos
            konkrečios kaimo plėtros reikmės.
     (64)   Fondo veiksmų veiksmingumas ir poveikis taip pat priklauso nuo patobulinto
            vertinimo remiantis bendra monitoringo ir vertinimo sistema. Ypač svarbu programas
            vertinti pagal tai, kaip jos yra parengtos, įgyvendinamos ir įvykdytos.
     (65)   Siekiant sudaryti sąlygas partnerystei veiksmingai veikti ir remti Bendrijos veiksmus,
            informacija apie ją turi būti kuo plačiau skelbiama. Šiuo atveju atsako šioms
            programoms vadovaujančios institucijos.
     (66)   LEADER metodui įgyvendinti Bendrijos rezervas turi būti skiriamas atsižvelgiant į
            programų įvykdymą. Turi būti atitinkamai nustatyti jo paskirstymo kriterijai.
     (67)   Šiame reglamente apibrėžtos kaimo plėtros priemonės turi būti tinkamos valstybės
            narės paramai gauti netaikant Bendrijos bendro finansavimo. Atsižvelgiant į ekonominį
            tokios pagalbos poveikį, taip pat siekiant užtikrinti tinkamų Bendrijos paramai gauti
            priemonių darną ir supaprastinti procedūras, būtina nustatyti specialias valstybės
            pagalbos taisykles, kartu atsižvelgiant ir į patirtį, įgytą įgyvendinus Reglamentą (EB)
            Nr. 1257/1999. Be to, pranešusios šio reglamento, kaip planavimo dalies, nuostatose
            nurodyta tvarka, valstybės narės privalo turėti teisę teikti valstybės pagalbą, skirtą
            kaimo plėtros priemonėms, kurioms teikiama Bendrijos parama, papildomai finansuoti.
     (68)   Pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos
            naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką8, turi būti patvirtintos šiam
            reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės.

     7
            OL L 184, 1993 7 27, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB)
            Nr. 1782/2003.
     8
            OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

LT                                                   13                                                      LT
 ---pagebreak---      (69)   Siekiant supaprastinti perėjimą iš dabartinės paramos schemos į naują kaimo plėtros
            paramos schemą būtina patvirtinti laikinas taisykles.
     (70)   Naujoji paramos schema, numatyta šiame reglamente, keičia dabartinę paramos
            schemą. Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1257/1999 turi būti panaikintas,

     PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

                             I ANTRAŠTINĖ DALIS
                  PAGALBOS TIKSLAI IR BENDROSIOS TAISYKLĖS

                                        I SKYRIUS
                           TAIKYMO SRITIS IR SĄVOKŲ APIBRĖŽIMAI

                                             1 straipsnis
                                            Taikymo sritis

     1.      Šis reglamentas nustato bendrąsias taisykles, reglamentuojančias Bendrijos paramą
             kaimo plėtrai, kurią finansuoja Europos žemės ūkio kaimo plėtros fondas (toliau –
             Fondas), įsteigtas Reglamentu (EB) Nr. …./… [BŽŪP finansavimas].

     2.      Šis reglamentas apibrėžia kaimo plėtros politikos tikslus.

     3.      Šis reglamentas apibrėžia strateginį kaimo plėtros politikos kontekstą, įskaitant
             Bendrijos kaimo plėtros politikos strateginių gairių nustatymo būdą ir nacionalinį
             strategijos planą.

     4.      Šis reglamentas apibrėžia kaimo plėtros prioritetus ir priemones.

     5.      Šis reglamentas nustato partnerystės, programų rengimo, vertinimo, finansų valdymo,
             monitoringo ir kontrolės taisykles atsižvelgiant į valstybių narių ir Komisijos
             tarpusavio atsakomybę.

                                              2 straipsnis
                                          Sąvokų apibrėžimai

     Šiame reglamente vartojamų sąvokų reikšmės:
     a)      „programavimas“: keliais etapais vykstants organizavimo, sprendimų priėmimo ir
             finansavimo procesas įgyvendinant ilgalaikį Bendrijos ir valstybių narių bendrą
             veiksmų planą, kad būtų pasiekti prioritetiniai Fondo tikslai;
     b)      „regionas“: teritorinis vienetas, atitinkantis Teritorinių statistinių vienetų
             nomenklatūros I arba II lygius (NUTS I ir II lygiai), kaip apibrėžta 2003 m. gegužės
             26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1059/20039;
     c)      „prioritetinė kryptis“: vienas iš kaimo plėtros programos strategijos prioritetų,
             atitinkančių vieną iš šiame reglamente apibrėžtų krypčių, kurios apima vientisų

     9
            OL L 154, 2003 6 21, p. 1.

LT                                                14                                                LT
 ---pagebreak---              priemonių grupę su konkrečiais artimiausiais tikslais, tiesiogiai kylančiais iš jų
             įgyvendinimo;
     d)      „priemonė“: operacijų ciklas, prisidedantis prie prioriteto įgyvendinimo;
     e)      „veikla“: valdymo institucijos ar jos atsakomybe arba vietinės veiklos grupės
             projektas, pasirinktas pagal atitinkamos kaimo plėtros programos, kurią įgyvendina
             vienas arba daugiau pareiškėjų, sudarančių sąlygas pasiekti susijusios priemonės
             tikslus, nustatytus kriterijus;
     f)      „bendra monitoringo ir vertinimo sistema“: bendras Komisijos ir valstybių narių
             sukurtas metodas, apibrėžiantis ribotą bendrų rodiklių skaičių, susijusį su pradine
             situacija ir finansiniu vykdymu, įgyvendinimu, rezultatais ir poveikiu programoms;
     g)      „vietos plėtros strategija“: vientisas operacijų ciklas, skirtas vietiniams tikslams
             pasiekti ir partnerystės poreikiams atitinkamu lygiu įgyvendinti;
     h)      „naudos gavėjas“: operatorius, įstaiga arba firma, valstybinė ar privati, atsakinga už
             veiklos įgyvendinimą arba pagalbos gavimą;
     i)      „viešosios išlaidos“: viešasis įnašas į valstybės, regioninių arba vietos savivaldos
             institucijų biudžeto arba Europos Bendrijų bendrojo biudžeto operacijų finansavimą;
     j)      „konvergencijos tikslas“: veiklos, nurodytos Tarybos reglamento (EB) Nr. …/…,
             nustatančio Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos
             fondo bendrąsias nuostatas10, 3 straipsnio 2 dalyje, tikslas.

                                          II SKYRIUS
                                     UŽDAVINIAI IR TIKSLAI

                                             3 straipsnis
                                             Uždaviniai

     Fondas prisideda prie tvaraus kaimo vystymosi rėmimo visoje Bendrijoje, papildydamas rinką
     ir bendros žemės ūkio politikos finansinės paramos politikos sritis, sanglaudos politiką ir
     bendrą žuvininkystės politiką.

                                             4 straipsnis
                                               Tikslai

     1.      Parama kaimo plėtrai padedama siekti šių tikslų:
             a)    remiant pertvarką, gerinti žemės ūkio ir miškų ūkio konkurencingumą;
             b)    remiant žemės valdymą, gerinti aplinką ir kaimą;
             c)    kaimo vietovėse gerinti gyvenimo kokybę ir skatinti visokeriopą ūkinės veiklos
                   plėtimą.

     2.      Šio straipsnio 1 dalyje numatyti tikslai įgyvendinami keturiomis prioritetinėmis
             kryptimis, apibrėžtomis IV antraštinėje dalyje.

     10
            OL L […], […], p. […].

LT                                                15                                                  LT
 ---pagebreak---                                    III SKYRIUS
                            PAGALBOS TEIKIMO PRINCIPAI

                                         5 straipsnis
                                Papildomumas, darna ir atitiktis

     1.   Fondas papildo nacionalinius, regioninius ir vietos veiksmus, kuriais prisidedama prie
          Bendrijos prioritetų.

     2.   Komisija ir valstybės narės užtikrina, kad Fondo ir valstybių narių pagalba būtų
          suderinama su Bendrijos veikla, politikos sritimis ir prioritetais. Fondo pagalba visų
          pirma turi būti suderinama su Ekonominės ir socialinės sanglaudos fondo bei Europos
          žuvininkystės fondo tikslais.

     3.   Darnos principas nurodomas Bendrijos strateginių gairių 9 straipsnyje, nacionalinis
          strategijos planas – 11 straipsnyje, kaimo plėtros programos – 15 straipsnyje, o
          metinė Komisijos ataskaita – 13 straipsnyje.

     4.   Europos žemės ūkio garantijų fondo finansuojamos priemonės taip pat turi būti
          suderinamos tarpusavyje.

     5.   Remiantis šiuo reglamentu parama neteikiama paramos reikalavimus atitinkančioms
          pagal bendros rinkos organizavimo principus schemoms, atsižvelgiant į išimtis, kurias
          prireikus dar būtina apibrėžti pagal 95 straipsnio 2 dalį.

     6.   Valstybės narės užtikrina, kad Fondo finansuojama veikla atitinka Sutartį ir pagal ją
          priimtus aktus.

                                           6 straipsnis
                                           Partnerystė

     1.   Fondo pagalba įgyvendinama Komisijai nuodugniai konsultuojantis (toliau –
          partnerystė) su valstybėmis narėmis ir su valstybių narių pagal nacionalines taisykles
          ir galiojančią praktiką paskirtomis institucijomis bei įstaigomis, būtent:
          a)   su kompetentingomis regioninėmis, vietos savivaldos institucijomis ir kitomis
               valstybės institucijomis;
          b)   su ekonominiais ir socialiniais partneriais;
          c)   su bet kuria kita atitinkama pilietinei visuomenei atstovaujančia įstaiga,
               nevyriausybinėmis (ypač aplinkos apsaugos) organizacijomis ir įstaigomis,
               atsakingomis už vyrų ir moterų lygybės skatinimą.

          Valstybė narė paskiria ekonominėje, socialinėje, aplinkos apsaugos arba kitoje
          veiklos srityje ir nacionaliniu, regioniniu bei vietos lygiu geriausiai jai
          atstovaujančius partnerius (toliau – partneriai). Ji sukuria sąlygas visoms
          atitinkamoms įstaigoms plačiai ir veiksmingai dalyvauti pagal nacionalines taisykles
          ir praktiką, atsižvelgiant į poreikį skatinti vyrų ir moterų lygybę bei tvarų vystymąsi
          integruojant aplinkos apsaugą ir tobulinimo reikalavimus.

LT                                             16                                                   LT
 ---pagebreak---      2.      Partnerystė vykdoma deramai atsižvelgiant į atitinkamą kiekvienos partnerio
             kategorijos institucinę, teisinę ir finansinę atsakomybę.

     3.      Partnerystės dalyviai prisideda prie nacionalinio strategijos plano rengimo bei atlieka
             jo monitoringą ir prie kaimo plėtros programų rengimo, įgyvendinimo, monitoringo
             bei vertinimo. Valstybės narės visus atitinkamus partnerius įtraukia įvairiuose
             programų rengimo etapuose, deramai atsižvelgdamos į kiekvienam veiksmui
             nustatytą laiką.

                                             7 straipsnis
                                            Subsidiarumas

     Valstybės narės atsako už kaimo plėtros programų įgyvendinimą pagal jų institucinius
     susitarimus atitinkamu teritoriniu lygiu. Šis įsipareigojimas vykdomas pagal šį reglamentą.

                                             8 straipsnis
                                        Vyrų ir moterų lygybė

     Valstybės narės ir Komisija skatina vyrų ir vyrų lygybę visuose skirtinguose programos
     įgyvendinimo etapuose.

     Šį procesą sudaro pradinis, įgyvendinimo, monitoringo ir vertinimo etapai.

                             II ANTRAŠTINĖ DALIS
                      STRATEGINIS POŽIŪRIS Į KAIMO PLĖTRĄ

                                        I SKYRIUS
                              BENDRIJOS STRATEGINĖS GAIRĖS

                                             9 straipsnis
                                         Turinys ir tvirtinimas

     1.      Taryba patvirtina Bendrijos kaimo plėtros strategines gaires 2007 m. sausio 1 d.–
             2013 m. gruodžio 31 d. planavimo laikotarpiui, atsižvelgdama į numatytus Bendrijos
             politikos prioritetus.
             Šios gairės nustato šio planavimo laikotarpio Bendrijos kaimo plėtros strateginius
             prioritetus siekiant įgyvendinti kiekvieną šiame reglamente nustatytą prioritetą.

     2.      Praėjus ne daugiau kaip trims mėnesiams nuo šio reglamento patvirtinimo Sutarties
             37 straipsnyje nustatyta tvarka yra tvirtinamos Bendrijos strateginės gairės. Šis
             sprendimas paskelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

                                             10 straipsnis
                                            Persvarstymas

     Atsižvelgiant į pokyčius, ypač Bendrijos prioritetų, Bendrijos strateginėms gairėms gali būti
     taikoma vidutinės trukmės peržiūra.

LT                                                17                                                   LT
 ---pagebreak---                                     II SKYRIUS
                         NACIONALINIS STRATEGIJOS PLANAS

                                           11 straipsnis
                                             Turinys

     1.   Valstybė narė pateikia nacionalinį strategijos planą, nurodydama Fondo ir atitinkamos
          valstybės narės veiklos prioritetus, atsižvelgdama į Bendrijos kaimo plėtros
          strategines gaires, konkrečius tikslus, Fondo finansavimą ir kitus finansinius išteklius.

     2.   Nacionalinis strategijos planas užtikrina, kad Bendrijos pagalba kaimo plėtrai bus
          suderinama su Bendrijos strateginėmis gairėmis ir visi veiksmai koordinuojami su
          Bendrija bei nacionaliniais ir regioniniais prioritetais.
          Pagrindinė priemonė Fondo planavimui rengti – nacionalinis strategijos planas. Jis
          įgyvendinamas per kaimo plėtros programas.

     3.   Kiekvieną nacionalinį strategijos planą sudaro:
          a)    ekonominės, socialinės bei aplinkosaugos būklės ir vystymo potencialo
                įvertinimas;
          b)    Bendrijos ir atitinkamos valstybės narės pasirinkta bendrųjų veiksmų strategija,
                rodanti, kaip Bendrijos strateginėse gairėse pasirinkimai derinasi;
          c)    kaimo plėtros teminiai ir teritoriniai prioritetai pagal kiekvieną prioritetinę
                kryptį, įskaitant pagrindinius skaičiais išreikštus tikslus ir atitinkamus
                monitoringo ir vertinimo rodiklius;
          d)    kaimo plėtros programų, įgyvendinančių nacionalinį strategijos planą, sąrašas ir
                preliminarus Fondo lėšų paskirstymas kiekvienai programai, įskaitant sumas,
                gautas iš moduliacijos pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 10 straipsnio
                2 dalį;
          e)    priemonės, užtikrinančios derinimą su kitomis BŽŪP priemonėmis ir su
                sanglaudos politika;
          f)    prireikus skiriamas biudžetas konvergencijos tikslui, nustatytam Reglamento
                (EB) Nr. …/… 3 straipsnyje [sanglauda], pasiekti;
          g)    susitarimų apibūdinimas ir nacionaliniam kaimo plėtros tinklui, minimam
                67 straipsnio 2 dalies trečiojoje pastraipoje ir 69 straipsnyje, sukurti skirta
                suma, įskaitant valstybes nares, pasirinkusias regionams skirtų programų
                rengimą.

                                          11a straipsnis
                                            Rengimas

     1.   Kai tik yra patvirtinamos Bendrijos strateginės gairės, kiekviena valstybė narė
          parengia savo nacionalinį strategijos planą.

LT                                              18                                                    LT
 ---pagebreak---           Šis planas rengiamas pagal valstybių narių institucinius susitarimus, glaudžiai
          bendradarbiaujant su 6 straipsnyje nurodytais partneriais. Jis sudaromas glaudžiai
          bendradarbiaujant su Komisija ir apima 2007 m. sausio 1 d.–2013 m. gruodžio 31 d.
          laikotarpį.

     2.   Kiekviena valstybė narė, prieš pateikdama kaimo plėtros programas, siunčia
          Komisijai savo nacionalinį strategijos planą.

                                    III SKYRIUS
                             STRATEGINIS MONITORINGAS

                                        12 straipsnis
                          Valstybės narės metinė suvestinė ataskaita

     1.   Pirmąkart 2008 m. ir paskui – ne vėliau kaip kiekvienų metų spalio 1 d. kiekviena
          valstybė narė pateikia Komisijai suvestinę ataskaitą apie pažangą, padarytą
          įgyvendinant savo strategiją bei tikslus, ir indėlį vykdant Bendrijos kaimo plėtros
          strategines gaires.

     2.   Ši ataskaita apibendrina 86 straipsnyje minimas metines programų įgyvendinimo
          ataskaitas ir, svarbiausia, apibūdina:
          a)   kaimo plėtros programų pasiekimus ir rezultatus, susijusius su nacionaliniame
               strategijos plane numatytais rodikliais;
          b)   kiekvienos programos metinių nuolatinių vertinimų rezultatus.

     3.   Nepaisant 1 straipsnio dalies, 14 straipsnio 2 dalyje minimoms bendroms
          programoms valstybės narės gali per 86 straipsnyje nustatytą terminą į 86 straipsnyje
          minimas savo metines programų įgyvendinimo ataskaitas įtraukti 2 straipsnio dalyje
          numatytus elementus.

                                        13 straipsnis
                                  Komisijos metinė ataskaita

     1.   Pirmąkart 2009 m. ir paskui – kiekvienų metų pradžioje Komisija pateikia metinę
          ataskaitą, apibendrinančią pagrindinius įvykius, kryptis ir iššūkius, susijusius su
          nacionalinių strategijos planų ir Bendrijos strateginių gairių įgyvendinimu.
          Ši ataskaita pagrindžiama Komisijos atlikta analize ir 12 straipsnyje minimų valstybių
          narių metinių suvestinių ataskaitų įvertinimu bei kita turima informacija. Joje
          nurodomos priemonės, kurių ėmėsi arba turi imtis valstybės narės ir Komisija, kad
          pagal šios ataskaitos išvadas pateiktų atitinkamas vėliau taikytinas priemones.

     2.   Komisijos metinė ataskaita siunčiama Tarybai, Parlamentui, Europos ekonomikos ir
          socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui.

LT                                             19                                                  LT
 ---pagebreak---                                    III ANTRAŠTINĖ DALIS
                                  PROGRAMŲ SUDARYMAS

                                       I SKYRIUS
                               PROGRAMŲ SUDARYMO TURINYS

                                             14 straipsnis
                                        Kaimo plėtros programos

     1.      Fondo veikla valstybėse narėse reiškiasi per kaimo plėtros programų įgyvendinimą.
             Šios programos įgyvendina kaimo plėtros strategiją, naudodamos suskirstytas
             priemones pagal IV antraštinėje dalyje apibrėžtas prioritetines kryptis, kurioms bus
             prašoma Fondo pagalbos.
             Kiekviena kaimo plėtros programa vykdoma nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m.
             gruodžio 31 d.

     2.      Valstybė narė gali pateikti visai savo teritorijai bendrą programą arba kiekvienam
             regionui parengtą programą.

                                              15 straipsnis
                                            Programų turinys

     Kiekvieną kaimo plėtros programą sudaro:
     a)      situacijos stipriųjų ir silpnųjų ypatybių analizė, pasirinkta reagavimo į jas strategija ir
             89 straipsnyje nurodytas ex-ante vertinimas;
     b)      pasirinktų prioritetų pagrindimas atsižvelgiant į Bendrijos strategines gaires ir
             nacionalinį strategijos planą, taip pat į numatomą poveikį ex-ante vertinimui;
     c)      informacija apie prioritetines kryptis ir kiekvienai prioritetinei krypčiai pasiūlytas
             priemones bei jų aprašymas, įskaitant konkrečius patikrinamus tikslus ir
             85 straipsnyje nurodytus rodiklius, leidžiančius nustatyti programos pažangą, našumą
             ir veiksmingumą;
     d)      finansinis planas susideda iš 2 lentelių:
             i)    lentelės, pateikiančios pagal 70 straipsnio 5 ir 6 dalis visą kiekvieniems metams
                   planuojamą Fondo finansavimą. Tam tikrais atvejais, atsižvelgiant į visą Fondo
                   finansavimą, šiame finansiniame plane atskirai nurodomi asignavimai
                   regionams, atitinkantiems konvergencijos tikslo reikalavimus. Planuojamas
                   metinis Fondo finansavimas suderinamas su finansinėmis perspektyvomis;
             ii)   lentelės, nustatančios visam programų sudarymo laikotarpiui planuojamą
                   Bendrijos finansavimą ir suderintą nacionalinį valstybės finansavimą kiekvienai
                   prioritetinei krypčiai, Fondo finansavimo procentą kiekvienai prioritetinei
                   krypčiai ir techninei paramai skiriamą sumą. Atitinkamais atvejais šioje
                   lentelėje taip pat atskirai nurodomas planuojamas Fondo finansavimas pagal
                   konvergencijos tikslą tinkamiems regionams ir suderintas nacionalinis valstybės
                   finansavimas;

LT                                                  20                                                     LT
 ---pagebreak---      e)      preliminarus pradinių viešųjų ir asmeninių išlaidų sumų paskirstymas informacijos
             tikslais;
     f)      būtini elementai konkurencijos taisyklėms įvertinti ir atitinkamais atvejais – pagalbos,
             teiktinos pagal Sutarties 87 straipsnį, schemų sąrašas;
     g)      informacija apie priemonių, finansuojamų kitomis BŽŪP priemonėmis, papildomumą
             vykdant sanglaudos politiką, taip pat per Europos žuvininkystės fondą;
     h)      programa, įgyvendinanti susitarimus, įskaitant:
             i)     tai, kad valstybės narės paskiria visas 76 straipsnyje numatytas institucijas;
             ii)    monitoringo ir vertinimo sistemų bei monitoringo komiteto sudėties
                    apibūdinimą;
             iii)   išsamią informaciją apie LEADER metodo įgyvendinimą;
             iv)    kontrolės sistemų, visų pirma apimančių institucijų ir įstaigų, atsakingų už šios
                    programos ir šiose institucijose bei įstaigose veikiančios vidaus kontrolės
                    sistemos įgyvendinimą, organizavimą ir procedūras, apibūdinimą;
             v)     nuostatas, užtikrinančias programos paskelbimą;
             vi)    susitarimų tarp Komisijos ir atitinkamos valstybės narės apie keitimąsi
                    kompiuteriniais duomenimis, kurie reikalingi siekiant įvykdyti šio reglamento
                    reikalavimus dėl mokėjimų, monitoringo ir vertinimo, apibūdinimą.
     i)      6 straipsnyje nurodytų partnerių paskyrimas ir šių partnerių konsultacijų rezultatai.

                                               16 straipsnis
                                          Prioritetų pusiausvyra

     Bendrijos finansinis įnašas, skirtas kiekvienam iš trijų 4 straipsnyje nurodytų tikslų pasiekti,
     sudaro ne mažiau kaip 15 % viso Fondo finansavimo, skirto programos I ir III prioritetinėms
     kryptims, nurodytoms IV antraštinės dalies I skyriaus atitinkamai I ir III skirsniuose, ir 25 %
     viso Fondo finansavimo, skirto programos II prioritetinei krypčiai, nurodytai I skyriaus II
     skirsnyje.

                                     II SKYRIUS
                    PARENGIMAS, PATVIRTINIMAS IR PERSVARSTYMAS

                                              17 straipsnis
                                       Parengimas ir patvirtinimas

     1.      Valstybė narė kaimo plėtros programas rengia glaudžiai bendradarbiaudama su 6
             straipsnyje nurodytais partneriais.

     2.      Pagal 11a straipsnio 2 dalį pateikusios Komisijai savo strategijos planą, valstybės
             narės kaip galima greičiau Komisijai pateikia pasiūlymą dėl kiekvienos kaimo plėtros
             programos, kurioje yra 15 straipsnyje minėta informacija.

LT                                                  21                                                  LT
 ---pagebreak---      3.      Komisija įvertina pasiūlytas programas pagal jų suderinamumą su Bendrijos
             strateginėmis kaimo plėtros gairėmis, nacionaliniu strategijos planu ir šiuo
             reglamentu.
             Jei Komisija nusprendžia, kad kaimo plėtros programa prieštarauja Bendrijos
             strateginėms gairėms, nacionaliniam strategijos planui arba šiam reglamentui, ji prašo
             valstybės narės atitinkamai persvarstyti pasiūlytą programą.

     4.      Valstybei narei 95 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka pateikus kaimo plėtros
             programas, kiekviena jų yra kaip galima greičiau patvirtinama.

                                              18 straipsnis
                                             Persvarstymas

     1.      Kaimo plėtros programos yra peržiūrimos ir prireikus valstybės narės arba Komisijos
             iniciatyva ir Monitoringo komitetui patvirtinus pritaikomos likusiam laikotarpiui. Šių
             pakeitimų tikslas – atsižvelgti į įvertinimų rezultatus ir į Komisijos metines ataskaitas,
             ypač siekiant patobulinti arba priderinti būdą, kuriuo bus atsižvelgta į Bendrijos
             prioritetus. Atitinkamais atvejais kaimo plėtros programos keičiamos paskirsčius
             92 straipsnyje nurodytas LEADER atsargas.

     2.      Komisija priima sprendimą dėl prašymų patikslinti kaimo plėtros programas, kai tik
             valstybė narė 95 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka pateikia prašymą.
             Pakeitimai, kuriuos būtina patvirtinti Komisijos sprendimu, apibūdinami 95 straipsnio
             2 dalyje nustatyta tvarka.

                                IV ANTRAŠTINĖ DALIS
                             KAIMO PLĖTROS PRIORITETAI

                                             I SKYRIUS
                                            PRIORITETAI

                                              1 SKIRSNIS

                                 1 PRIORITETINĖ KRYPTIS:
                    ŽEMĖS ŪKIO IR MIŠKŲ ŪKIO KONKURENCINGUMO DIDINIMAS

                                              19 straipsnis
                                               Priemonės

     Parama žemės ūkio ir miškų ūkio sektoriaus konkurencingumui apima:
     a)      priemones, skirtas žmonių potencialui didinti:
             i)    žemės ūkio ir miškų ūkio sektoriuose dirbančių asmenų profesinį mokymą ir
                   informavimą,
             ii)   jaunųjų ūkininkų rengimą,

LT                                                 22                                                     LT
 ---pagebreak---              iii)   paankstintą ūkininkų ir ūkio darbininkų išėjimą į pensiją,
             iv)    konsultavimo paslaugų teikimą ūkininkams ir miško savininkams,
             v)     ūkio valdymo, paramos ūkiui ir ūkio bei miškų ūkio konsultavimo paslaugų
                    teikimą;
     b)      fiziniam potencialui pertvarkyti skirtas priemones:
             i)     ūkio modernizavimą,
             ii)    ekonominės miškų vertės didinimą,
             iii)   pirminių žemės ūkio ir miškų ūkio produktų vertės didinimą,
             iv)    infrastruktūros, susijusios su žemės ūkio bei miškų ūkio plėtra ir pritaikymu,
                    gerinimą ir plėtojimą,
             v)     gaivalinių nelaimių suniokoto žemės ūkio gamybos potencialo atkūrimą ir
                    atitinkamų apsaugos veiksmų ėmimąsi;
     c)      žemės ūkio gamybos ir produktų kokybės gerinimo priemones:
             i)     padėjimą ūkininkams prisitaikyti prie reiklių Bendrijos teisės aktais paremtų
                    standartų,
             ii)    maisto kokybės schemose dalyvaujančių ūkininkų rėmimą,
             iii)   specializuotų ūkininkų susivienijimų rėmimą informuojant apie maisto kokybės
                    schemų produktus ir juos reklamuojant;
     d)      naujosioms valstybėms narėms skirtas pereinamąsias priemones:
             i)     pusiau natūrinių persitvarkančių ūkių rėmimas,
             ii)    specializuotų ūkininkų susivienijimų kūrimo rėmimą.

                                      1 POSKIRSNIS
             REIKALAVIMAI ŽMONIŲ POTENCIALUI TOBULINTI SKIRTOMS PRIEMONĖMS

                                             20 straipsnis
                                 Profesinis mokymas ir informavimas

     Parama, numatyta 19 straipsnio a punkto i papunktyje, neapima rengimo ar mokymo kursų,
     sudarančių įprastinių žemės ūkio ir miškų ūkio programų ar sistemų dėstymo viduriniu arba
     aukštesniu lygiais dalį.

                                             21 straipsnis
                                      Jaunųjų ūkininkų rengimas

     1.      Parama, numatyta 19 straipsnio a punkto ii papunktyje, teikiama asmenims, kurie:
             a)     yra jaunesni nei 40 metų amžiaus ir kaip ūkio vadovai pirmąkart kuria žemės
                    ūkio valdą;
             b)     turi pakankamus profesinius įgūdžius ir kompetenciją;

LT                                                 23                                                LT
 ---pagebreak---           c)   pateikia ūkininkavimo veiklos verslo planą.

     2.   Parama teikiama vienkartine išmoka, neviršijančia I priede nustatytos sumos.

                                        22 straipsnis
                                Paankstintas išėjimas į pensiją

     1.   19 straipsnio a punkto iii papunktyje numatyta parama teikiama:
          a)   ūkininkams, nusprendusiems nebevykdyti savo žemės ūkio veiklos dėl savo
               valdų perdavimo kitiems ūkininkams;
          b)   ūkio darbininkams, nusprendusiems galutinai sustabdyti visus ūkio darbus.

     2.   Perdavėjas:
          a)   yra ne jaunesnis kaip 55 metų amžiaus, tačiau perdavimo metu dar nesukakęs
               nustatyto pensinio amžiaus, arba perdavimo metu ne mažiau kaip 10 metų
               jaunesnis nei atitinkamoje valstybėje narėje nustatytas pensinis amžius;
          b)   galutinai sustabdo visą komercinio ūkio veiklą;
          c)   iki ūkio perdavimo ūkininkavo 10 metų.

          Perėmėjas:
          a)   įsikurdamas, kaip numatyta 21 straipsnyje, pakeičia perdavėją,
          b)   yra jaunesnis kaip 50 metų amžiaus ūkininkas ir perima siekiančio padidinti
               savo valdą perdavėjo atlaisvintą ūkį.

          Ūkio darbininkas:
          a)   yra ne jaunesnis kaip 55 metų amžiaus, tačiau dar nesukakęs nustatyto pensinio
               amžiaus, arba ne mažiau kaip 10 metų jaunesnis nei atitinkamoje valstybėje
               narėje nustatytas pensinis amžius;
          b)   ankstesnius penkerius metus nors pusę savo darbo laiko dirbo kaip šeimos
               pagalbininkas arba ūkio darbininkas;
          c)   bent dvejus metus per ketverius metus iki perdavėjo paankstinto išėjimo į
               pensiją išdirbo perdavėjo žemės ūkio valdoje;
          d)   priklauso socialinės apsaugos sistemai.

     3.   Perdavėjui ir ūkio darbininkui paankstinto išėjimo į pensiją parama teikiama ne ilgiau
          kaip 10 metų. Ji neteikiama po 70-ojo perdavėjo gimtadienio ir nustatyto ūkio
          darbininko pensinio amžiaus.
          Jei perdavėjui nustatytą senatvės pensiją moka valstybė narė, paankstinto išėjimo į
          pensiją parama teikiama kaip priedas, atsižvelgiant į valstybėje nustatytą senatvės
          pensijos dydį.

LT                                             24                                                  LT
 ---pagebreak---      4.      Ši parama suteikiama kaip metinė išmoka, neviršijant I priede nustatytos sumos.

                                           23 straipsnis
                              Naudojimasis konsultavimo paslaugomis

     1.      19 straipsnio a punkto iv papunktyje numatyta parama teikiama siekiant:
             a)    padėti ūkininkams ir miško savininkams apmokėti išlaidas, padaromas
                   naudojantis konsultavimo dėl jų valdų bendrų veiklos rezultatų gerinimo
                   paslaugomis;
             b)    padėti ūkininkams apmokėti išlaidas, padaromas naudojantis konsultavimo
                   paslaugomis dėl atitikties Bendrijos teisės aktuose numatytiems standartams
                   aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos, gyvūnų ir augalų sveikatos, gyvūnų
                   gerovės ir darbų saugos srityse.

     2.      Paramos naudojimuisi konsultavimo paslaugomis dydis neviršija I priede nustatytos
             sumos.

                                            24 straipsnis
                        Valdymo, pagalbos ir konsultavimo paslaugų teikimas

     19 straipsnio a punkto v papunktyje numatyta parama teikiama valdymo, pagalbos ir
     konsultavimo paslaugų išlaidoms padengti, ir ji yra mažinama ne ilgiau kaip 5 metus nuo jos
     suteikimo.

                                       2 POSKIRSNIS
             REIKALAVIMAI FIZINIO POTENCIALO PERTVARKAI SKIRTOMS PRIEMONĖMS

                                             25 straipsnis
                                         Ūkių modernizavimas

     1.      19 straipsnio b punkto i papunktyje numatyta parama teikiama ūkininkų gaunamoms
             investicijoms, kurios:
             a)    gerina bendrus ūkio veiklos rodiklius, ir
             b)    paiso Bendrijos standartų, taikomų atitinkamai investicijai.

             Jei investicijos daromos pagal Bendrijos standartus, parama gali būti teikiama tik
             toms investicijoms, kurios daromos laikantis naujausių Bendrijos standartų. Tuo
             atveju šių standartų laikymuisi skirtas laikotarpis ūkininkams gali būti pratęstas, bet
             ne ilgiau kaip 36 mėnesiams nuo tos dienos, kurią tie standartai tampa ūkininkui
             privalomi.

     2.      Paramos dydis neviršija I priede nustatytos sumos.

LT                                                25                                                   LT
 ---pagebreak---                                              26 straipsnis
                                    Ekonominės miškų vertės didinimas

     1.      19 straipsnio b punkto ii papunktyje yra numatytas investicijų rėmimas privačių
             savininkų arba jų asociacijų, savivaldybių ar jų asociacijų valdomiems miškams. Šis
             apribojimas netaikomas subtropikų miškams ir miškingiems Azorų, Madeiros ir
             Prancūzijos užjūrio departamentų plotams.

     2.      Investicijos paremtos miškotvarkos planais.

     3.      Paramos dydis neviršija I priede nustatytos sumos.

                                             27 straipsnis
                      Pirminės žemės ūkio ir miškų ūkio gamybos vertės didinimas

     1.      19 straipsnio b punkto iii papunktyje numatyta parama teikiama investicijoms, kurias
             suteikus:
             a)     yra gerinami bendri įmonės veiklos rezultatai;
             b)     yra rūpinamasi šios Sutarties I priede išvardytų produktų perdirbimu ir
                    pardavimu, išskyrus žuvininkystės produktus, taip pat miškininkystės
                    produktais, ir
             c)     yra paisoma Bendrijos standartų, taikomų atitinkamai investicijai.

             Jei investicijos daromos pagal Bendrijos standartus, parama gali būti teikiama tik
             labai mažų įmonių, kurios laikosi naujai įvesto Bendrijos standarto, padarytoms
             investicijoms, kaip nurodyta šio straipsnio 2 dalyje. Tuo atveju, šio standarto
             laikymuisi skirtas laikotarpis gali būti pratęstas, bet ne ilgiau kaip 36 mėnesiams nuo
             tos dienos, kurią tas standartas tampa įmonei privalomas.

     2.      Šio straipsnio 1 dalyje minima parama ribojama labai mažoms ir mažoms įmonėms,
             kaip apibrėžta Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB11. Miškininkystės gamybos
             atveju ribojama parama labai mažoms įmonėms.
             Parama neteikiama sunkumus turinčioms firmoms, kaip apibrėžta Bendrijos gairėse
             dėl valstybės pagalbos skirtos padėti ir pertvarkyti sunkumų turinčias firmas12.

     3.      Paramos dydis neviršija I priede nustatytos sumos.

                                            28 straipsnis
                     Žemės ūkio ir miškų ūkio plėtros ir pritaikymo infrastruktūra

     19 straipsnio b punkto iv papunktyje numatyta parama daugiausia gali būti taikoma veiklai,
     susijusiai su galimybėmis naudotis ūkiu ir miško žeme, energijos tiekimu ir vandens ūkio
     tvarkyba.

     11
            OL L 124, 2003 5 20, p. 36.
     12
            OL C 288, 1999 10 9, p. 2.

LT                                                 26                                                  LT
 ---pagebreak---                                              3 POSKIRSNIS
          REIKALAVIMAI ŽEMĖS ŪKIO GAMYBOS IR PRODUKTŲ KOKYBEI GERINTI SKIRTOMS
                                             PRIEMONĖMS

                                             29 straipsnis
                         Bendrijos teisės aktais pagrįstų standartų laikymasis

     1.      19 straipsnio c punkto i papunktyje numatyta parama iš dalies padengia ūkininkų,
             privalančių taikyti standartus aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos, gyvūnų ir
             augalų sveikatos, gyvūnų gerovės ir darbų saugos srityse, patirtas išlaidas ir prarastas
             pajamas.
             Šie standartai turi būti iš naujo nustatyti nacionaliniuose teisės aktuose ir įdiegti
             naujus ūkininkavimo veiklos įsipareigojimus arba apribojimus, gerokai
             paveiksiančius ūkiui būdingas einamąsias išlaidas ir skirtus daugeliui ūkininkų.

     2.      Parama kasmet teikiama kaip vienodo dydžio, laikina ir mažėjanti pagalba ne ilgiau
             kaip 5 metus nuo tos dienos, kurią šis standartas tampa privalomas pagal Bendrijos
             teisės aktus.
             Paramos dydis neviršija I priede nustatytos sumos.

                                           30 straipsnis
                           Ūkininkų dalyvavimas maisto kokybės schemose

     1.      19 straipsnio c punkto ii papunktyje numatoma parama:
             a)    taikoma tik žmonėms vartoti skirtiems žemės ūkio produktams;
             b)    skiriama Bendrijos maisto kokybės schemoms arba valstybių narių
                   pripažintoms schemoms, atitinkančioms tikslius 95 straipsnio 2 dalyje nurodyta
                   tvarka apibrėžtus kriterijus; schemos, skirtos tik pagal Bendrijos arba
                   nacionalinę teisę privalomų standartų aukštesnio lygio kontrolei yra netinkamos
                   paramai gauti;
             c)    teikiama kaip metinė skatinamoji priemoka, kurios dydis nustatomas pagal
                   fiksuotų išlaidų, atsirandančių dalyvaujant paramos schemose, dydį ne ilgiau
                   kaip 5 metams.

     2.      Paramos dydis neviršija I priede nustatytos sumos.

                                            31 straipsnis
                                    Informavimas ir reklamavimas

     19 straipsnio c punkto iii papunktyje numatyta parama skiriama produktams, remiamiems
     pagal 30 straipsnyje nurodytas kokybės schemas.

     Paramos dydis neviršija I priede nustatytos sumos.

LT                                                27                                                    LT
 ---pagebreak---                                           4 POSKIRSNIS
                        REIKALAVIMAI PEREINAMOSIOMS PRIEMONĖMS

                                         32 straipsnis
                                Pusiau natūrinis ūkininkavimas

     1.   19 straipsnio d punkto i papunktyje numatyta parama ūkiams, gaminantiems
          pirmiausia savo pačių reikmėms, taip pat parduodantiems rinkoje dalį savo
          produkcijos („pusiau natūriniai ūkiai“), teikiama verslo planą pateikusiems
          ūkininkams.

     2.   Šio straipsnio 1 dalyje minimo verslo plano vykdymo pažanga įvertinama po trejų
          metų.

     3.   Vienodo dydžio parama ne ilgiau kaip 5 metus mokama iki didžiausios I priede
          nurodytos sumos.

     4.   Šio straipsnio 3 dalyje nurodyta parama teikiama atsižvelgiant į ne vėliau kaip iki
          2008 m. gruodžio 31 d. patvirtintas paraiškas.

                                         33 straipsnis
                             Specializuoti ūkininkų susivienijimai

     1.   19 straipsnio d punkto ii papunktyje numatyta parama teikiama siekiant supaprastinti
          specializuotų ūkininkų susivienijimų kūrimą ir administracinį darbą siekiant šių
          tikslų:
          a)   priderinti gamintojų, kurie yra tokių susivienijimų nariai, gamybą ir produkciją
               prie rinkos reikalavimų;
          b)   bendrai išleisti į rinką prekes, įskaitant pasirengimą pardavimui, pardavimų
               centralizavimą ir tiekimą didmenininkams;
          c)   nustatyti bendras su gamyba susijusios informacijos, ypač dėl derliaus nuėmimo
               ir tinkamumo, teikimo taisykles.

     2.   Pirmuosius 5 metus parama teikiama mokant vienodo dydžio metines įmokas nuo
          specializuoto ūkininkų susivienijimo pripažinimo dienos. Ji skaičiuojama pagal šio
          susivienijimo metinę realizuojamą produkciją iki I priede nustatytos aukščiausios
          ribos.

     3.   Ši parama teikiama tiems specializuotiems ūkininkų susivienijimams, kuriuos
          kompetentinga valstybės narės institucija yra oficialiai pripažinusi ne vėliau kaip iki
          2008 m. gruodžio 31 d.

LT                                             28                                                   LT
 ---pagebreak---                                                 2 SKIRSNIS

                                    2 PRIORITETINĖ KRYPTIS:
                                        ŽEMĖS VALDYMAS
                                                34 straipsnis
                                                 Priemonės

     Pagal šį skirsnį teikiama parama yra susijusi su priemonėmis:
     a)         skirtomis tvariam žemės ūkio naudmenų naudojimui mokant:
                i)     gamtinių kliūčių išmokas ūkininkams kalnų srityse,
                ii)    išmokas ūkininkams, dirbantiems srityse, kuriose yra kliūčių, kitose srityse,
                       išskyrus kalnų sritis,
                iii)   NATURA 2000 išmokas,
                iv)    agrarinės aplinkosaugos ir gyvūnų gerovės išmokas,
                v)     paramą negamybinėms investicijoms;
     b)         skirtomis tvariam miškų ūkio naudmenų naudojimui taikant:
                i)     pirmąjį žemės ūkio naudmenų apželdinimą,
                ii)    pirmąjį agromiškininkystės sistemų sukūrimą žemės ūkio naudmenose,
                iii)   pirmąjį ne žemės ūkio naudmenų apželdinimą,
                iv)    NATURA 2000 išmokas,
                v)     miškų aplinkosaugos išmokas,
                vi)    miškininkystės gamybos potencialo atnaujinimą ir apsaugos veiksmų įvedimą,
                vii) paramą negamybinėms investicijoms.

                                              1 POSKIRSNIS
          REIKALAVIMAI TVARIAM ŽEMĖS ŪKIO NAUDMENŲ NAUDOJIMUI SKIRTOMS PRIEMONĖMS

                                            35 straipsnis
          Gamtinių kliūčių išmokos ūkininkams kalnų srityse ir kitose srityse, kuriose yra kliūčių

     1.         34 straipsnio a punkto i ir ii papunkčiuose numatytos išmokos teikiamos kasmet už
                vieną naudojamos žemės ploto hektarą.
                Jos turi atlyginti turėtas papildomas ūkininkų išlaidas ir prarastas pajamas dėl kliūčių
                žemės ūkio gamybai atitinkamoje srityje.

     2.         Išmokos suteikiamos ūkininkams, kurie ūkininkavimo veiklos 47 straipsnio 2 ir 3
                dalyse numatytose srityse imasi ne mažiau kaip penkeriems metams, skaičiuojant nuo
                pirmosios išmokos.

     3.         Išmokos nustatomos atsižvelgiant į mažiausią ir didžiausią I priede nustatytą sumą.

LT                                                    29                                                   LT
 ---pagebreak---              Didesnės už maksimalią sumą išmokos gali būti suteikiamos tinkamai pagrįstais
             atvejais, jei vidutinė visų šių išmokų suma, suteikiama atitinkamos valstybės narės
             lygiu, neviršys šios maksimalios sumos.

     4.      Išmokos mažėja, kai programoje nustatomas didesnis ribinės vertės ploto lygis vienai
             valdai.

                                           36 straipsnis
                                       NATURA 2000 išmokos

     34 straipsnio a punkto iii papunktyje numatyta parama ūkininkams teikiama kasmet ir už vieną
     naudojamos žemės ploto hektarą, siekiant kompensuoti dėl kliūčių srityse, susijusiose su
     Direktyvų 79/409/EEB ir 92/43/EEB įgyvendinimu, patirtas išlaidas bei prarastas pajamas.
     Paramos dydis neviršija I priede nustatytos sumos.

                                            37 straipsnis
                         Agrarinės aplinkosaugos ir gyvūnų gerovės išmokos

     1.      Valstybės narės paramą, numatytą 34 straipsnio a punkto iv papunktyje, gauna
             visoms savo sritims konkretiems poreikiams.

     2.      Agrarinės aplinkosaugos ir gyvūnų gerovės išmokos mokamos ūkininkams,
             savanoriškai prisiėmusiems agrarinės aplinkosaugos arba gyvūnų gerovės
             įsipareigojimus. Tinkamai pagrindus aplinkosaugos tikslų siekį, agrarinės
             aplinkosaugos išmokos gali būti mokamos ir kitiems žemės valdytojams.

     3.      Agrarinės aplinkosaugos ir gyvūnų gerovės išmokos taikomos tik tiems
             įsipareigojimams, kurie viršija atitinkamus privalomuosius standartus, nustatytus
             pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1782/2003 4 ir 5 straipsnius ir III bei IV priedus,
             ir kitus privalomuosius reikalavimus, nustatytus nacionaliniuose teisės aktuose ir
             programoje. Be to, ūkininkai ir kiti žemės valdytojai, prisiimantys agrarinės
             aplinkosaugos įsipareigojimus, paiso programoje nustatytų būtiniausių trąšų ir augalų
             apsaugos produktų naudojimo reikalavimų.
             Šie įsipareigojimai prisiimami penkeriems metams. Būtinais ir pagrįstais atvejais
             atskiroms įsipareigojimų rūšims 95 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka nustatomas
             ilgesnis laikotarpis.

     4.      Kasmet skiriamomis išmokomis yra atlyginama dėl gautų įsipareigojimų
             atsirandančios papildomos išlaidos bei prarastos pajamos; jei būtina, jomis gali būti
             atlygintos ir sandorių išlaidos.
             Tam tikrais atvejais naudos gavėjai atrenkami pagal kvietimus dalyvauti paraiškų
             konkursuose taikant ekonominius, aplinkos ir gyvūnų gerovės veiksmingumo
             kriterijus.
             Paramos dydis neviršija I priede nustatytos sumos.

LT                                                30                                                 LT
 ---pagebreak---                                               38 straipsnis
                                         Negamybinės investicijos

     34 straipsnio a punkto v papunktyje numatyta parama teikiama:
     a)        investicijoms, susijusioms su pagal 34 straipsnio a punkto iv papunktyje numatytą
               priemonę prisiimtų įsipareigojimų vykdymu;
     b)        žemės ūkio investicijoms, didinančioms visuomeninių patogumų vertę atitinkamoje
               NATURA 2000 teritorijoje.

                                              2 POSKIRSNIS
          REIKALAVIMAI TVARIAM MIŠKŲ ŪKIO NAUDMENŲ NAUDOJIMUI SKIRTOMS PRIEMONĖMS

                                             39 straipsnis
                                           Bendrosios sąlygos

     1.        Pagal šį poskirsnį parama teikiama tik miškams ir miškingiems plotams, valdomiems
               privačių savininkų arba jų asociacijų, savivaldybių arba jų asociacijų.
               Šis apribojimas netaikomas 34 straipsnio b punkto i, vi ir vii papunkčiuose numatytai
               paramai.

     2.        Pagal šį poskirsnį pasiūlytos priemonės didelei arba vidutinei miško degumo klasei
               priskiriamuose plotuose, remiantis Bendrijos miškų priešgaisrinės apsaugos
               veiksmais, turi atitikti miškų apsaugos planus, kuriuos tokiems plotams parengė
               valstybės narės.

                                             40 straipsnis
                              Pirmasis žemės ūkio naudmenų apželdinimas

     1.        34 straipsnio b punkto i papunktyje numatyta parama gali apimti:
               a)   sukūrimo išlaidas;
               b)   metinę išmoką už apželdintą hektarą, siekiant padengti penkerių metų
                    laikotarpio eksploatavimo išlaidas;
               c)   metinę išmoką už hektarą, siekiant padengti prarastąsias pajamas ūkininkams
                    arba minėtoms asociacijoms, dirbusioms žemę prieš apželdinimą, arba bet
                    kuriam kitam fiziniam asmeniui ar privatinės teisės korporacijai dėl ne ilgiau
                    kaip 10 metų trunkančio apželdinimo.

     2.        Parama valstybės institucijų valdomų žemės ūkio naudmenų apželdinimui padengia
               tik sukūrimo išlaidas. Jei fizinis asmuo arba privatinės teisės korporacija nuomoja
               apželdintinas žemės ūkio naudmenas, gali būti mokamos šio straipsnio 1 dalyje
               nurodytos metinės išmokos.

     3.        Parama žemės ūkio naudmenų apželdinimui neteikiama:
               a)   ūkininkams, turintiems naudos iš paankstinto išėjimo į pensiją;
               b)   Kalėdų eglių sodinimo atveju.

LT                                                  31                                                 LT
 ---pagebreak---              Greitai augančioms rūšims, skirtoms trumpalaikiam auginimui, parama apželdinimui
             teikiama tik sukūrimo išlaidoms atlyginti.

     4.      Paramos dydis ūkininkams arba kitiems fiziniams asmenims ir privatinės teisės
             korporacijoms neviršija I priede nustatytos sumos.

                                            41 straipsnis
            Pirmasis agrarinės miškininkystės sistemų sukūrimas žemės ūkio naudmenose

     1.      34 straipsnio b punkto ii papunktyje numatyta parama teikiama ūkininkams agrarinės
             miškininkystės sistemoms kurti, derinant ekstensyviąją žemdirbystę ir miškininkystės
             sistemas.
             Ji padengia sukūrimo išlaidas.

     2.      Agrarinės miškininkystės sistemos priskiriamos žemėtvarkos sistemoms, kur toje
             pačioje žemėje auginami medžiai ir derinami žemdirbystės darbai.

     3.      Kalėdų eglės ir greitai augančių medžių rūšys, skirtos trumpalaikiam auginimui, į
             paramą neįtraukiamos.

     4.      Paramos dydis neviršija I priede nustatytos sumos.

                                            42 straipsnis
                           Pirmasis ne žemės ūkio naudmenų apželdinimas

     1.      34 straipsnio b punkto iii papunktyje numatyta parama padengia žemės,
             neatitinkančios 34 straipsnio b punkto i papunkčio reikalavimų, apželdinimo
             sukūrimo išlaidas.

     2.      Parama neteikiama Kalėdų eglių sodinimui.

     3.      Paramos dydis fiziniams asmenims arba privatinės teisės korporacijoms neviršija I
             priede nustatytos sumos.

                                            43 straipsnis
                                        NATURA 2000 išmokos

     31 straipsnio b punkto iv papunktyje numatyta parama yra kasmet skiriama vienam miško
     hektarui, siekiant atlyginti privačių miško savininkų arba minėtų asociacijų patirtas išlaidas,
     dėl naudojimosi miškais ir kita miškinga žeme apribojimų, susijusių su Direktyvų 79/409/EEB
     ir 92/43/EEB įgyvendinimu atitinkamoje srityje.

     Paramos dydis nustatomas atsižvelgiant į I priede nustatytas mažiausias ir didžiausias sumas.

                                             44 straipsnis
                                     Miškų aplinkosaugos išmokos

     1.      34 straipsnio b punkto v papunktyje numatytos miškų aplinkosaugos išmokos už
             vieną miško hektarą skiriamos naudos gavėjams, savanoriškai prisiimantiems miškų

LT                                                32                                                   LT
 ---pagebreak---              aplinkosaugos įsipareigojimus. Šios išmokos taikomos tik viršijantiems atitinkamus
             privalomuosius reikalavimus įsipareigojimams.
             Šie įsipareigojimai prisiimami penkeriems metams. Būtinais ir pagrįstais atvejais
             atskirų rūšių įsipareigojimams nustatomas kitoks laikotarpis.

     2.      Šios išmokos padengia papildomas išlaidas, atsirandančias dėl duoto įsipareigojimo.
             Išmokos apskaičiuojamos pagal faktines išlaidas.
             Paramos dydis nustatomas atsižvelgiant į I priede nustatytas mažiausias ir didžiausias
             sumas.

                                          45 straipsnis
           Miškininkystės gamybos potencialo atkūrimas ir prevencinių veiksmų diegimas

     1.      34 straipsnio b punkto vi papunktyje numatyta parama teikiama miškininkystės
             gamybos potencialui atkurti miškuose, suniokotuose gaivalinių nelaimių bei gaisrų, ir
             atitinkamiems prevenciniams veiksmams atlikti.

     2.      Apsaugos nuo gaisrų veiksmais yra rūpinamasi miškais, kuriuos valstybės narės pagal
             savo miškų apsaugos planus priskiria didelei arba vidutinei miško degumo klasei.

                                           46 straipsnis
                                      Negamybinės investicijos

     34 straipsnio b punkto vii papunktyje numatyta parama teikiama investicijoms į miškus:
     a)      susijusioms su pagal 34 straipsnio b punkto v papunktyje numatytą priemonę
             prisiimtų įsipareigojimų vykdymu, arba
     b)      kurios didina atitinkamos srities visuomeninių patogumų vertę.

                                            3 POSKIRSNIS
                                        PLOTŲ NUSTATYMAS

                                             47 straipsnis
                                            Remtini plotai

     1.      Valstybės narės, atsižvelgdamos į šio straipsnio 2, 3, 4 ir 5 dalių nuostatas, nustato
             remtinus plotus, numatytus 34 straipsnio a punkto i, ii, ir iii papunkčiuose bei to
             straipsnio b punkto i, iii, iv ir vi papunkčiuose.

     2.      Kad kalnų sritys būtų remtinos, kaip numatyta 34 straipsnio a punkto i papunktyje,
             jose turi būti smarkiai ribojamos galimybės naudotis žeme ir pastebimai padidėjusios
             išlaidos dėl tinkamo žemės įdirbimo:
             a)    vegetacijos laikotarpis turi būti gerokai trumpinamas dėl su aukščiu susijusių
                   labai sunkių klimato sąlygų;

LT                                                33                                                  LT
 ---pagebreak---           b)    dėl mažesniame aukštyje didesnėje aptariamo ploto dalyje esančių šlaitų, kurie
                yra per daug statūs, kad juose būtų galima naudoti mašinas, arba kuriuose reikia
                naudoti labai brangiai kainuojančią specialią įrangą, arba esant abiem
                veiksniams, kai kliūtis, atsirandanti dėl kiekvieno atskiro veiksnio, yra
                menkesnė, tačiau dėl abiejų atsiranda tolygi kliūtis.

          Nuo 62 lygiagretės į šiaurę esantys plotai ir tam tikri gretimi plotai laikomi kalnų
          sritimis.
          Šiose programose valstybės narės patvirtina savo nustatytas kalnų sričių ribas arba iš
          dalies jas keičia pagal konkrečias nuostatas, apibrėžtas 95 straipsnio 2 dalyje
          nustatyta tvarka

     3.   Kad kitos sritys, išskyrus šio straipsnio 2 dalyje nurodytas kalnų sritis, būtų remtinos,
          kaip numatyta 34 straipsnio a punkto ii papunktyje, jos turi būti:
          a)    paveiktos didelių gamtinių kliūčių, ypač mažo dirvožemio derlingumo arba
                prastų klimato sąlygų, ir kur žemės valdymui svarbu palaikyti ekstensyviąją
                žemdirbystę, arba
          b)    paveiktos specifinių kliūčių, ir kur žemės valdymas turi būti tęsiamas siekiant
                išsaugoti arba pagerinti aplinką, palaikyti kaimą ir neprarasti galimų turistų toje
                srityje, arba siekiant apsaugoti kranto liniją.

          Tos sritys apima ūkininkavimo plotus, kurie yra vienarūšiai pagal natūralios gamybos
          sąlygas.
          Pirmosios pastraipos b punkte nurodytų specifinių kliūčių paveiktos sritys neturi būti
          didesnės kaip 10 % atitinkamos valstybės narės srities.
          Valstybės narės savo programose tų sričių ribas nustato pagal konkrečias nuostatas,
          apibrėžtas 95 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

     4.   NATURA 2000 žemės ūkio paskirties žemės, nustatytos pagal Direktyvas 79/409/EEB
          ir 92/43/EEB, yra remtinos žemės, kaip numatyta 34 straipsnio a punkto iii
          papunktyje.

     5.   Apželdinimui tinkami plotai dėl tokių su aplinka susijusių priežasčių kaip apsauga
          nuo erozijos arba miško išteklių, prisidedančių prie klimato kaitos švelninimo,
          didinimas yra remtini plotai, kaip numatyta 34 straipsnio b punkto i ir iii
          papunkčiuose.
          NATURA 2000 miškų plotai pagal Direktyvas 79/409/EEB ir 92/43/EEB yra remtini
          plotai, kaip numatyta 34 straipsnio b punkto iv papunktyje.
          Nuo vidutinės iki didelio miško degumo klasės miškų plotai yra remtini plotai, kaip
          numatyta 34 straipsnio b punkto vi papunktyje.

LT                                              34                                                    LT
 ---pagebreak---                                               4 POSKIRSNIS
                                         STANDARTŲ PAISYMAS

                                            48 straipsnis
                                 Išmokų mažinimas arba panaikinimas

     Jei naudos gavėjai, gaunantys išmokas pagal 34 straipsnio a punkto i–iv papunkčius ir b
     punkto i, iv ir v papunkčius, apskritai nepaiso dėl tiesiogiai jiems priskirtino veiksmo arba
     aplaidumo privalomų valdymo reikalavimų, numatytų Tarybos reglamento (EB)
     Nr. 1782/2003 4 ir 5 straipsniuose bei III ir IV prieduose, visa šių išmokų suma, suteikiama
     tiems kalendoriniams metams, kuriais pastebėta neatitiktis, yra mažinama arba panaikinama.

     Išsamios tokių mažinimų ir panaikinimų taisyklės nustatomos 95 straipsnio 2 dalyje nurodyta
     tvarka. Šiame kontekste atsižvelgiama į neatitikties sunkumą, mastą, rezultatus ir kartojimąsi.

                                             3 SKIRSNIS

                              3 PRIORITETINĖ KRYPTIS:
                    VISOKERIOPAS KAIMO EKONOMIKOS PLĖTIMAS
                       IR GYVENIMO KOKYBĖ KAIMO VIETOVĖSE
                                              49 straipsnis
                                               Priemonės

     Parama pagal šį skirsnį apima:
     a)      Visokeriopo kaimo ekonomikos plėtimo priemones, kurias sudaro:
             i)      visokeriopas ne žemės ūkio veiklos plėtimas,
             ii)     parama labai mažų įmonių kūrimui ir plėtimui, atsižvelgiant į verslininkystės
                     rėmimą ir ekonominės struktūros plėtojimą;
             iii)    turizmo veiklos skatinimas,
             iv)     apsauga, gamtos paveldo modernizavimas ir valdymas, taip prisidedant prie
                     tvaraus ekonominio vystymo.
     b)      Kaimo gyvenimo kokybę kaimo vietovėse gerinančias priemones, kurias sudaro:
             i)      ūkiui ir kaimo gyventojams būtiniausios paslaugos,
             ii)     kaimo atnaujinimas      ir    plėtimas;   kaimo      paveldo   išsaugojimas   ir
                     modernizavimas.
     c)      Profesinio mokymo priemonę, skirtą ūkio dalyviams, dirbantiems srityse, kurioms
             taikoma 3 prioritetinė kryptis.

     d)      Įgūdžių įgijimo ir aktyvaus pritaikymo priemonę siekiant parengti ir įgyvendinti
             vietinę plėtros strategiją.

LT                                                  35                                                  LT
 ---pagebreak---                                              1 POSKIRSNIS
                    REIKALAVIMAI REGLAMENTUOJANTYS VISOKERIOPO
                          KAIMO EKONOMIKOS PLĖTIMO PRIEMONES

                                            50 straipsnis
                             Visokeriopas ne žemės ūkio veiklos plėtimas

     49 straipsnio a punkto i papunktyje nurodytas pagalbos gavėjas gali būti ūkininkas (-ė), jo
     žmona ar jos vyras arba vienas iš jų vaikų.

                                           51 straipsnis
                                 Parama verslo steigimui ir vystymui

     49 straipsnio a punkto ii papunktyje numatyta parama skiriama tik labai mažoms įmonėms,
     kaip apibrėžta 2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB.

                                            52 straipsnis
                                      Turizmo veiklos skatinimas

     49 straipsnio a punkto iii papunktyje nurodyta parama skiriama:
     a)      nedidelių infrastruktūrų, tokių kaip informacijos centrai ir kelrodžių sukūrimui turistų
             stovyklavietėse;
     b)      pramogų infrastruktūros, leidžiančios prieiti prie arealų ir apsigyventi nedideliuose
             būstuose, sukūrimui;
     c)      susijusių su kaimo turizmu turizmo produktų išplėtimui ir išleidimui į rinką.

                                           53 straipsnis
                        Gamtos paveldo apsauga, modernizavimas ir valdymas

     49 straipsnio a punkto iv papunktyje nurodyta parama skiriama ekologinio sąmoningumo
     veiklai, turizmo gerinimui ir apsaugos bei valdymo planų, susijusių su NATURA 2000
     buveinėmis bei kitomis didelės gamtinės vertės vietomis, sudarymui.

                                             2 POSKIRSNIS
                      REIKALAVIMAI REGLAMENTUOJANTYS GYVENIMO
                     KOKYBĖS GERINIMO KAIMO VIETOVĖSE PRIEMONES

                                            54 straipsnis
                         Ūkiui ir kaimo gyventojams būtiniausios paslaugos

     49 straipsnio b punkto i papunktyje nurodyta parama skiriama kaimo arba keleto kaimų
     būtiniausių paslaugų bei atitinkamos nedidelės infrastruktūros sukūrimui.

LT                                                36                                                    LT
 ---pagebreak---                                             55 straipsnis
            Kaimo atnaujinimas ir plėtra, kaimo paveldo išsaugojimas ir modernizavimas

     49 straipsnio b punkto ii papunktyje nurodyta parama studijoms ir investicijoms yra susijusi
     su:
     a)      kaimo gerinimo arba plėtros programa;
     b)      kaimo paveldo palaikymu, atnaujinimu ir modernizavimu kaimo lygiu arba tokios
             kaimo dalies, kaip kaimo centras, istorinių vietovių arba paminklų atnaujinimu.

                                              3 POSKIRSNIS
           PROFESINIS MOKYMAS, ĮGŪDŽIŲ ĮGIJIMAS IR AKTYVUS PRITAIKYMAS

                                             56 straipsnis
                                          Profesinis mokymas

     Parama pagal 49 straipsnio c punktą neapima mokymo arba rengimo kursų, kurie sudaro
     įprastinio mokymo programų arba sistemų, dėstomų viduriniu arba aukštesniu lygiu, dalį.

                                              57 straipsnis
                                Įgūdžių įgijimas ir aktyvus pritaikymas

     49 straipsnio d punkte nurodyta parama skiriama:
     a)      atitinkamos srities studijoms;
     b)      priemonėms, teikiančioms informaciją apie šią sritį ir vietos plėtros strategiją;
     c)      kaimo plėtros strategiją rengiančio ir įgyvendinančio personalo mokymui,
     d)      reklamos renginiams ir vadovų rengimui.

                                              4 POSKIRSNIS
                          PRIORITETINĖS KRYPTIES ĮGYVENDINIMAS
                                              58 straipsnis
                                       Vietinės plėtros strategijos

     49 straipsnyje išvardytos priemonės pirmiausia įgyvendinamos taikant vietinės plėtros
     strategijas.

                                                59 straipsnis
                                              Ribų nustatymas

     Jei kuri nors šiame skirsnyje numatyta priemonė yra orientuota į operacijas, kurios yra
     tinkamos ir kitai Bendrijos paramos priemonei, įskaitant struktūrinius fondus ir Europos
     žuvininkystės fondą, valstybė narė kiekvienoje programoje nustato demarkacijos kriterijus šio
     Fondo remiamoms operacijoms ir toms, kurias remia kita Bendrijos paramos priemonė.

LT                                                  37                                               LT
 ---pagebreak---                                                 II SKYRIUS
                                                  LEADER

                                              I SKIRSNIS
                                           LEADER METODAS
                                                60 straipsnis
                                             Sąvokos apibrėžimas

     LEADER metodas – vietinės plėtros strategija, kurią sudaro bent šie elementai:
     a)      pagal sritis parengtos programos, skirtos gerai nustatytoms subregioninėms kaimo
             teritorijoms;
     b)      metodas „nuo to, kas atskira, prie to, kas bendra“, kai vietos veiklos grupės gali
             priimti sprendimus dėl vietinės plėtros strategijos išsamaus nustatymo ir
             įgyvendinimo;
     c)      vietinės viešosios ir privačios bendrijos (toliau – vietos veiklos grupės);
     d)      daugiasektorinis visuotinis metodas, paremtas dalyvių ir įvairių vietinio ūkio sektorių
             sąveika;
     e)      naujoviškų metodų įgyvendinimas;
     f)      bendradarbiavimo projektų įgyvendinimas;
     g)      vietinių bendrijų tinklų kūrimas.

                                                 61 straipsnis
                                             Vietos veiklos grupės

     1.      Vietos veiklos grupės partneryste grįstą vietinės plėtros metodą įgyvendina
             įvykdydamos šiuos reikalavimus:
             a)     jos turi pasiūlyti integruotą vietos plėtros strategiją ir atsakyti už jos
                    įgyvendinimą;
             b)     jas turi sudaryti jau pasirengusi LEADER II13 arba LEADER+14 iniciatyvoms
                    grupė, arba suformuota pagal LEADER metodą, arba turi būti nauja grupė,
                    atitinkamoje srityje atstovaujanti partneriams iš įvairių vietinių socialinių ir
                    ekonominių sektorių. Priimant sprendimus ekonominiai ir socialiniai partneriai
                    – žemės ūkio asociacijos, žemės ūkio darbininkės, jauni žmonės ir asociacijos –
                    turi sudaryti ne mažiau kaip 50 % vietinės partnerystės;
             c)     jos turi sugebėti nustatyti ir įgyvendinti tos srities plėtros strategiją;
             d)     jos turi pasirinkti administracinį ir finansinį vadovaujantį dalyvį, sugebantį
                    administruoti viešąsias lėšas ir užtikrinti pakankamą partnerystės darbą arba

     13
            1991 3 19 Komisijos komunikatas (OL C 73, 1991 3 19).
     14
            2000 4 14 Komisijos komunikatas (OL C 139, 2000 5 18, p. 5).

LT                                                     38                                              LT
 ---pagebreak---                    susijungti į teisiškai sudarytą bendrą sistemą, kurios sudėtis garantuoja tinkamą
                   partnerystės darbą ir galimybę administruoti viešąsias lėšas.

     2.      Šiai sričiai taikoma strategija yra nuosekli ir pateikianti pakankamai daug vertingų
             žmogiškųjų, finansinių ir ekonominių išteklių perspektyvios plėtros strategijai remti.

     3.      Vietos veiklos grupės pasirenka pagal šią strategiją finansuojamus projektus. Jos taip
             pat gali rinktis bendradarbiavimo projektus.

                                               2 SKIRSNIS
                                          PAGALBOS SRITYS
                                               62 straipsnis
                                                Priemonės

     Parama pagal LEADER prioritetinę kryptį teikiama:
     a)      kaimo plėtros strategijų įgyvendinimui taikant LEADER metodą, kad būtų pasiektas
             vienas ar daugiau iš trijų prioritetinių krypčių tikslų, apibrėžtų šios antraštinės dalies I
             skyriuje;
     b)      bendradarbiavimo projektams, apimantiems atrinktus pagal pirmesnį a punktą tikslus,
             įgyvendinti;
     c)      vadovauti vietos veiklos grupei, įgūdžiams įgyti ir šiai sričiai suaktyvinti.

                                             1 POSKIRSNIS
                                               SĄLYGOS
                                               63 straipsnis
                                    Vietinių strategijų įgyvendinimas

     1.      Jei teikiama 62 straipsnio a punkte nurodyta parama, veikla pagal šią strategiją turi
             atitikti šiame reglamente kiekvienai prioritetinei krypčiai nustatytus tikslus.

     2.      Jei suplanuotos priemonės atitinka šiame reglamente kiekvienai prioritetinei krypčiai
             nustatytas priemones, atitinkamos sąlygos taikomos pagal šios antraštinės dalies I
             skyrių.

                                              64 straipsnis
                                           Bendradarbiavimas

     1.      62 straipsnio b punkte nurodyta parama teikiama teritoriniams arba tarptautiniams
             bendradarbiavimo projektams.
             „Teritorinis bendradarbiavimas“ – tai bendradarbiavimas valstybėje narėje.
             „Tarptautinis bendradarbiavimas“ – tai kelių valstybių narių teritorijų
             bendradarbiavimas ir bendradarbiavimas su šalių, kurios nėra narės, teritorijomis.

     2.      Tik su Europos Sąjungos teritorijomis susijusios išlaidos yra tinkamos paramai gauti.

LT                                                  39                                                      LT
 ---pagebreak---      3.       63 straipsnis taip pat taikomas bendradarbiavimo projektams.

                                                65 straipsnis
                                              Įgūdžių įgijimas

     62 straipsnio c punkte nurodyta parama įgūdžiams įgyti teikiama kaip svarbiausia naujiesiems
     regionams, kuriuose LEADER metodas nebuvo taikytas.

                                                2 POSKYRIS
                            PRIORITETINĖS KRYPTIES ĮGYVENDINIMAS
                                                66 straipsnis
                                    Prioritetinės krypties finansavimas

     LEADER prioritetinės krypties įgyvendinimui turi būti skirta ne mažiau kaip 7 % viso Fondo
     finansavimo, skirto programai.

                                             III SKYRIUS
                                          TECHNINĖ PARAMA

                                              67 straipsnis
                                     Techninės paramos finansavimas

     1.       Pagal Reglamento …/… [BŽŪP finansavimas] 5 straipsnį Fondas iki 0,30 % metinių
              lėšų gali panaudoti parengiamajai, monitoringo, administracinei paramai, vertinimui
              ir kontrolės priemonėms finansuoti Komisijos iniciatyva ir (arba) jos vardu. Šie
              veiksmai vykdomi pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 53 straipsnio
              2 dalį, kitas šio reglamento nuostatas ir jo įgyvendinimo modalumus, taikomus šiai
              biudžeto vykdymo formai.

     2.       Valstybių narių iniciatyva Fondas gali finansuoti kiekvienos kaimo plėtros programos
              rengimą, valdymą, monitoringą, vertinimą, informaciją ir gali kontroliuoti paramos
              programai veiklą.
              Šioms priemonėms gali atitekti iki 4 % visos kiekvienai programai skiriamos sumos.
              Laikydamasi pirmesnėje pastraipoje nustatytos ribos, kiekviena programa skiria tam
              tikrą sumą nacionalinio žemės ūkio tinklo, minimo 69 straipsnyje, kūrimui ir veiklai.

                                              68 straipsnis
                                       Europos kaimo plėtros tinklas

     Europos kaimo plėtros tinklas skirtas aktyviems kaimo plėtros srityje nacionaliniams tinklams,
     organizacijoms ir administracijoms Bendrijos lygiu kurti ir jiems įrengti pagal 67 straipsnio 1
     dalį.

     Europos tinklo tikslai:
     a)       rinkti, analizuoti ir skleisti informaciją apie Bendrijos kaimo plėtros priemones,
     b)       rinkti, skleisti ir įtvirtinti Bendrijos lygiu gerą kaimo plėtros praktiką,

LT                                                    40                                               LT
 ---pagebreak---      c)   teikti informaciją apie įvykius Bendrijos kaimo vietovėse ir šalyse, kurios nėra narės,
     d)   organizuoti posėdžius ir seminarus Bendrijos lygiu tiems, kurie aktyviai prisideda
          prie kaimo plėtros,
     e)   įrengti ir naudoti ekspertinius tinklus, siekiant supaprastinti keitimąsi patirtimi ir
          remti kaimo plėtros politikos įgyvendinimą bei vertinimą,
     f)   remti nacionalinius tinklus ir tarptautines bendradarbiavimo iniciatyvas.

                                         69 straipsnis
                                   Nacionalinis kaimo tinklas

     1.   Kiekviena valstybė narė sukuria nacionalinį kaimo tinklą, jungiantį visas prie kaimo
          plėtros prisidedančias organizacijas ir administracijas.

     2.   67 straipsnio 2 dalies trečiojoje pastraipoje nurodyta parama teikiama:
          a)    struktūroms, kurioms būtina eksploatuoti šį tinklą;
          b)    veiksmų planui, kurį sudaro bent jau geros skleistinos praktikos nustatymas ir
                analizė, aprūpinimas informacija apie ją, tinklo valdymas, keitimosi patirtimi ir
                praktine patirtimi organizavimas bei mokymo programų rengimas vietos
                veiklos grupėms vykstant teritorinio ir tarptautinio bendradarbiavimo kūrimo ir
                techninės paramos teikimo procesui.

                                 V ANTRAŠTINĖ DALIS
                                FONDO FINANSAVIMAS

                                           70 straipsnis
                                   Ištekliai ir jų paskirstymas

     1.   2007–2013 m. turimi Fondo įsipareigoti ištekliai sudaro 88,75 milijardo eurų 2004 m.
          kainomis. Metinis išteklių paskirstymas pateiktas II priede. Iš šių išteklių ne mažiau
          kaip 31,3 milijardo eurų 2004 m. kainomis yra sutelkiama konvergencijos tikslui
          tinkamuose regionuose.

     2.   3 % išteklių, nurodytų šio straipsnio 1 dalyje, 2,66 milijardo eurų sumai 2004 m.
          kainomis yra skiriama 92 straipsnyje numatytam rezervui.

     3.   0,30 % išteklių, nurodytų šio straipsnio 1 dalyje, 0,27 milijardo eurų sumai 2004 m.
          kainomis yra skiriama techninei Komisijos paramai, kaip nurodyta 67 straipsnio
          1 dalyje.

     4.   Kad šio straipsnio 1 dalyje nurodytos sumos būtų planuojamos ir toliau įtraukiamos į
          Europos Bendrijų bendrąjį biudžetą, taikomas metinis 2 % indeksavimas.

     5.   Komisija parengia valstybės narės pateiktų šio straipsnio 1 dalyje nurodytų sumų
          pradinį metinį preliminarų paskirstymą, 2 ir 3 dalyse nurodytas sumas išskaičiusi
          taikydama objektyvius kriterijus ir atsižvelgusi į:
          a)    sumas, skiriamas konvergencijos tikslui tinkamuose regionuose;

LT                                             41                                                   LT
 ---pagebreak---           b)   atliktą darbą, ir
          c)   tam tikras situacijas ir poreikius.

          2011 m. Komisija peržiūri 2012 ir 2013 m. metines lėšas, kad galėtų paskirstyti šio
          straipsnio 2 dalyje nurodytą sumą.

     6.   Be šio straipsnio 5 dalyje nurodytų sumų, planavimo tikslais valstybės narės
          atsižvelgia į dėl moduliacijos atsirandančias sumas, kaip numatyta Reglamento (EB)
          Nr. …/… [BŽŪP finansavimas] 12 straipsnio 2 dalyje.

     7.   Komisija užtikrina, kad visos metinės Fondo lėšos, pagal šį reglamentą valstybės
          narės gaunamos iš EŽŪGF Orientavimo skyriaus, iš ERPF, iš ESF pagal Reglamentą
          (EB) Nr. .../… [įskaitant ERPF įmoką į Europos kaimynystės priemonės
          tarpvalstybinės pakrantės finansavimą pagal Reglamentą (EB) Nr. …/… ir į
          Pasirengimo narystei priemonę pagal Reglamentą (EB) Nr. …/…] ir iš ŽOFP dalies,
          prisidedančios prie konvergencijos tikslo, neviršija 4 % tos valstybės narės BVP,
          įvertinto tarpinstitucinės sutarties patvirtinimo metu.

                                         71 straipsnis
                                      Fondo finansavimas

     1.   Kaimo plėtros programą patvirtinančiu sprendimu kiekvienam įvardytam prioritetui
          nustatomas didžiausias Fondo įnašas. Šis sprendimas prireikus aiškiai nustato
          konvergencijos tikslui tinkantiems regionams skiriamus asignavimus.

     2.   Fondo įnašas apskaičiuojamas pagal visą reikalavimus atitinkančią viešųjų išlaidų
          sumą.

     3.   Kiekvienai prioritetinei krypčiai nustatomas Fondo finansavimo procentas.
          1 prioritetinės krypties (konkurencingumas) ir 3 krypties (visokeriopas plėtimas ir
          gyvenimo kokybė) atveju atitinkamai taikomos šios aukščiausios ribos:
          a)   75 % regionuose reikalavimus atitinkančių viešųjų išlaidų,             nurodytų
               Reglamento (EB) Nr. …/… [sanglauda] 5 straipsnio 1 ir 2 dalyse;
          b)   50 % kituose regionuose reikalavimus atitinkančių viešųjų išlaidų.

          2 prioritetinės krypties (žemės valdymas) ir Leader atveju atitinkamai taikomos šios
          aukščiausios ribos:
          a)   80 % regionuose reikalavimus atitinkančių viešųjų išlaidų,             nurodytų
               Reglamento (EB) Nr. …/… [sanglauda] 5 straipsnio 1 ir 2 dalyse;
          b)   55 % kituose regionuose reikalavimus atitinkančių viešųjų išlaidų.

          Mažiausias Fondo finansavimo procentas prioritetinės krypties lygiu yra 20 %.

     4.   Nepaisant aukščiausių ribų, nustatytų šio straipsnio 3 dalyje, Fondo finansavimas gali
          būti penkiais procento punktais padidintas atokiausių regionų ir mažųjų Egėjo jūros
          salų programoms.

LT                                              42                                                 LT
 ---pagebreak---      5.   Techninės paramos priemonės, kurių imamasi Komisijos iniciatyva arba jos vardu,
          gali būti finansuojamos 100 %.

     6.   Nė viena Fondo finansuojama operacija tuo pat metu negauna naudos jos teisės į
          finansavimą iš struktūrinių fondų, Sanglaudos fondo ar bet kurios kitos Bendrijos
          finansinės priemonės įgijimo laikotarpiu. Bendrai finansuojamos Fondo išlaidos nėra
          bendrai finansuojamos kita Bendrijos finansine priemone.
          Operacija Fondo finansavimą gali gauti tiktai pagal vieną kaimo plėtros programą
          vienu metu. Ji gali būti finansuojama tiktai pagal vieną kaimo plėtros programos
          prioritetinę kryptį.

     7.   Viešosios išlaidos įmonėms remti atitinka valstybės pagalbai nustatytas paramos
          ribas, išskyrus tuos atvejus, kai šiame reglamente numatyta kitaip.

                                         72 straipsnis
                                     Išlaidų tinkamumas

     1.   Nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. …/… [BŽŪP finansavimas] 39 straipsnio
          1 dalies, išlaidos laikomos tinkamomis Fondo finansavimui gauti, jei atitinkamą
          pagalbos sumą 2007 m. sausio 1 d.–2015 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu faktiškai
          sumoka mokėjimo agentūra. Bendrai finansuojamos operacijos gali būti nebaigtos iki
          pradinės tinkamumo datos.
          Naujos išlaidos, atsirandančios dėl 18 straipsnyje nurodyto dalinio programos
          pakeitimo, laikomos tinkamomis nuo tos dienos, kurią Komisija gauna prašymą iš
          dalies pakeisti programą.

     2.   Tik išlaidos, patirtos dėl operacijų, kurias nusprendė atlikti svarstomai programai
          vadovaujanti institucija arba pagal Monitoringo komiteto nustatytus kriterijus savo
          atsakomybe, laikomos tinkamomis Fondo finansavimui gauti.

     3.   Išlaidų tinkamumo taisyklės nustatomos nacionaliniu lygiu pagal specialias sąlygas,
          šiuo reglamentu nustatytas tam tikroms kaimo plėtros priemonėms.
          Tačiau šios išlaidos nelaikomos tinkamomis Fondo finansavimui gauti:
          a)   PVM,
          b)   skolos palūkanos,
          c)   pirkimas žemės, kainuojančios daugiau nei 10 % visų tinkamų tam tikros
               operacijos išlaidų.

     4.   Šio straipsnio 1–3 dalių nuostatos netaikomos 67 straipsnio 1 dalyje nustatytoms
          nuostatoms.

     5.   Fondo finansavimas gali būti teikiamas kita forma, išskyrus subsidijas. Prireikus
          95 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka gali būti apibrėžtos išsamios taisyklės.

LT                                           43                                                 LT
 ---pagebreak---                                              73 straipsnis
                             Su investicijomis susijusių operacijų trukmė

     1.      Nepažeidžiant paslaugų teikimo laisvės ir įsisteigimo laisvės taisyklių, kaip apibrėžta
             Sutarties 43 ir 49 straipsniuose, valstybė narė arba valdymo institucija užtikrina, kad
             investicinė operacija išlaikys Fondo įnašą, jei ta operacija per septynerius metus, kai
             valdymo institucija yra nusprendusi skirti lėšų, nepatiria esminio pasikeitimo, kuris:
             a)   paveikia jos pobūdį ar įgyvendinimo sąlygas arba suteikia pernelyg didelį
                  pranašumą įmonei ar viešajai įstaigai;
             b)   atsiranda dėl infrastruktūros nuosavybės pobūdžio pasikeitimo arba dėl
                  gamybinės veiklos nutraukimo ar vietos pakeitimo.

     2.      Netinkamai išmokėtos sumos susigrąžinamos pagal šio Reglamento (EB) Nr. …/…
             [BŽŪP finansavimas] 33 straipsnį.

                           VI ANTRAŠTINĖ DALIS
                    VALDYMAS, KONTROLĖ IR INFORMAVIMAS

                                         I SKYRIUS
                                   VALDYMAS IR KONTROLĖ

                                            74 straipsnis
                                          Komisijos pareigos

     Siekdama užtikrinti bendrą valdymą ir patikimą finansų valdymą pagal EB sutarties
     274 straipsnį, Komisija taiko Reglamento (EB) Nr. …/… [BŽŪP finansavimas] 9 straipsnyje
     nustatytas priemones ir kontrolės mechanizmus.

                                             75 straipsnis
                                       Valstybių narių pareigos

     1.      Siekiant užtikrinti, kad Bendrijos finansiniai interesai būtų veiksmingai apsaugoti,
             valstybės narės patvirtina visas teisines, įstatymų ir administracines nuostatas,
             nustatytas Reglamento (EB) Nr. …/… [BŽŪP finansavimas] 9 straipsnyje.

     2.      Prieš patvirtindama programą valstybė narė užtikrina tinkamą valdymą ir kontrolės
             sistemas, sukurtas pagal šiuos reikalavimus:
             a)   aiškiai apibrėžiamos valdymu ir kontrole suinteresuotų įstaigų funkcijos ir
                  aiškiai paskirstomos kiekvienos įstaigos funkcijos;
             b)   atitinkamai atskiriamos valdymu ir kontrole suinteresuotų įstaigų funkcijos tarp
                  įstaigų ir kiekvienoje įstaigoje;
             c)   kiekviena įstaiga turi pakankamus išteklius jai priskirtoms funkcijoms vykdyti;
             d)   veiksmingi vidaus kontrolės susitarimai, įskaitant atitinkančius Bendrijos
                  taisykles susitarimus dėl valstybės pagalbos suderinimo;

LT                                                44                                                   LT
 ---pagebreak---              e)    veiksminga atskaitomybės ir monitoringo sistema, kai perduodama informacija
                   apie atliktas užduotis;
             f)    parengti atliekamų funkcijų procedūrų vadovai;
             g)    susitarimai dėl veiksmingai veikiančios sistemos audito;
             h)    patikimas atsiskaitymas, monitoringas ir finansinės atskaitomybės sistemos
                   kompiuterizuota forma;
             i)    sistemos ir procedūros, užtikrinančios pakankamą audito seką.

             Valstybės narės atsako už veiksmingą sistemų darbą šios programos vykdymo
             laikotarpiu.

     3.      Valstybės narės taiko kontrolės mechanizmus pagal išsamias įgyvendinimo taisykles,
             patvirtintas 95 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka, ypač atsižvelgdamos į kontrolės
             mechanizmų, priderintų prie įvairių kaimo plėtros priemonių pobūdžio, rūšį ir
             intensyvumą.

                                             76 straipsnis
                                         Institucijų skyrimas

     Kiekvienai kaimo plėtros programai valstybė narė skiria:
     a)      valdymo instituciją, viešąją arba privačią, regioninę arba vietinę įstaigą, paskirtą
             valstybės narės, arba pati valstybė narė atlieka tą užduotį, kad galėtų vadovauti
             programai;
     b)      mokėjimo agentūrą, numatytą Reglamento (EB) Nr. …/… [BŽŪP finansavimas]
             6 straipsnyje;
     c)      sertifikavimo įstaigą, numatytą Reglamento (EB) Nr. …/… [BŽŪP finansavimas]
             7 straipsnyje.

                                            77 straipsnis
                                         Valdymo institucija

     1.      Valdymo institucija atsako už dalykišką, veiksmingą ir teisingą vadovavimą
             programai bei jos įgyvendinimą, svarbiausia:
             a)    užtikrina, kad operacijos finansavimui būtų atrinktos pagal kaimo plėtros
                   programai taikomus kriterijus ir kad jos atitiktų galiojančias Bendrijos ir
                   nacionalines taisykles bei Bendrijos politikos sritis per visą jų įgyvendinimo
                   laikotarpį;
             b)    užtikrina, kad būtų sukurta tokia sistema, kuri fiksuotų ir palaikytų statistinę
                   informaciją apie operacijų įgyvendinimą kompiuterizuotu būdu, kuris būtų
                   tinkamas monitoringui ir vertinimui;

LT                                                45                                                  LT
 ---pagebreak---              c)   užtikrina, kad naudos gavėjai ir kitos įstaigos, prisidedančios prie operacijų
                  įgyvendinimo:
                  i)    būtų informuotos apie savo įsipareigojimus, kylančius iš suteiktos
                        pagalbos, ir palaikytų atskirą apskaitos sistemą arba atitinkamą apskaitos
                        kodeksą visiems su šia operacija susijusiems sandoriams ir
                  ii)   suprastų duomenų teikimo valdymo institucijai reikalavimus bei fiksuotų
                        numatomus produktus ir rezultatus;

             d)   užtikrina, kad programos būtų įvertintos per šiame reglamente nustatytą laiką ir
                  atitiktų bendrą monitoringo bei vertinimo sistemą, ir atitinkamoms nacionalinės
                  valdžios institucijoms bei Komisijai pateikia atliktus vertinimus;
             e)   koordinuoja Monitoringo komitetą ir siunčia jam programos įgyvendinimui
                  stebėti būtinus dokumentus, atsižvelgdama į konkrečius tikslus;
             f)   užtikrina 80 straipsnyje nurodytų viešumo įsipareigojimų laikymąsi;
             g)   parengia metinės pažangos ataskaitą ir, patvirtintą Monitoringo komiteto,
                  pateikia ją Komisijai;
             h)   užtikrina, kad mokėjimo agentūra gautų visą būtiną informaciją apie atliktas
                  procedūras ir kontrolės mechanizmus dėl pasirinktų finansavimui operacijų
                  prieš patvirtinant mokėjimus.

             Jei valdymo institucija perduoda savo užduočių dalį kitai įstaigai, ji išlieka visiškai
             atsakinga už tų užduočių veiksmingą, teisingą valdymą ir įgyvendinimą.

                                           78 straipsnis
                                         Mokėjimo agentūra

     Mokėjimo agentūra atsako už valstybės pagalbos mokėjimo naudos gavėjams patvirtinimą,
     vykdymą bei apskaitą ir Bendrijos finansavimo pagal Reglamentą (EB) Nr. …/… [BŽŪP
     finansavimas] gavimą.

                                             79 straipsnis
                                         Sertifikavimo įstaiga

     Sertifikavimo įstaiga patikrina kaip veiksmingai veikia kaimo plėtros programų valdymo ir
     kontrolės sistema pagal Reglamentą (EB) Nr. …/… [BŽŪP finansavimas].

                                        II SKYRIUS
                                  INFORMACIJA IR VIEŠUMAS

                                            80 straipsnis
                                       Informacija ir viešumas

     1.      Valstybės narės teikia informaciją ir skelbia apie iš dalies finansuojamas operacijas.
             Ši informacija skiriama Europos piliečiams. Ja atkreipiamas dėmesys į Bendrijos
             vaidmenį ir užtikrinamas Fondo pagalbos skaidrumas.

LT                                                46                                                   LT
 ---pagebreak---      2.     Programos valdymo institucija atsako už šios programos viešumą:
            a)    ji galimus naudos gavėjus, profesines organizacijas, ekonominius ir socialinius
                  partnerius, skatinančias lyčių lygybę įstaigas ir suinteresuotas nevyriausybines
                  organizacijas informuoja apie šios programos siūlomas galimybes ir apie
                  priėjimą prie programos finansavimo taisyklių;
            b)    ji naudos gavėjus informuoja apie Bendrijos finansuojamos sumos dydį;
            c)    ji Europos piliečius informuoja apie programose Bendrijos atliekamą vaidmenį
                  ir su tuo susijusius rezultatus.

                          VII ANTRAŠTINĖ DALIS
                  MONITORINGAS, VERTINIMAS IR REZERVAS

                                            I SKYRIUS
                                          MONITORINGAS

                                            81 straipsnis
                                        Monitoringo komitetas

     1.     Valdymo institucijai sutikus ir pasitarus su partneriais, kiekvienai kaimo plėtros
            programai valstybė narė sudaro monitoringo komitetą.
            Kiekvienas monitoringo komitetas sudaromas ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo
            sprendimo patvirtinti programą.
            Kiekvienas komitetas parengia savo darbo tvarkos taisykles pagal atitinkamos
            valstybės narės institucinę, teisinę ir finansinę sistemą ir, valdymo institucijai sutikus,
            jas patvirtina, kad atliktų pareigas pagal šį reglamentą.

     2.     Kiekvienam monitoringo komitetui pirmininkauja valstybės narės arba valdymo
            institucijos atstovas.
            Valstybė narė apsisprendžia dėl jo sudėties ir įtraukia 6 straipsnio 1 dalyje nurodytus
            partnerius.
            Komisijos atstovas savo iniciatyva gali dalyvauti monitoringo komiteto darbe kaip
            patarėjas.

                                           82 straipsnis
                                   Monitoringo komiteto pareigos

     Monitoringo komitetas rūpinasi veiksmingu kaimo plėtros programos įgyvendinimu. Tuo
     tikslu monitoringo komitetas:
     a)     per keturis mėnesius nuo programos patvirtinimo apsvarsto ir patvirtina finansuojamų
            operacijų atrankos kriterijus. Atrankos kriterijai patikslinami atsižvelgiant į
            planavimo poreikius;
     b)     remdamasis valdymo institucijai pateiktais dokumentais, reguliariai tikrina, kokia
            pažanga padaryta vykdant konkrečius programos uždavinius;

LT                                                 47                                                     LT
 ---pagebreak---      c)      nagrinėja įgyvendinimo rezultatus, ypač kiekvienos prioritetinės krypties įvykdytus
             uždavinius ir nuolatinius vertinimus;
     d)      apsvarsto ir patvirtina metinės pažangos ataskaitą bei vėliausią pažangos ataskaitą
             prieš siunčiant jas Komisijai;
     e)      gali pasiūlyti valdymo institucijai pakoreguoti arba peržiūrėti programą, skirtą 4
             straipsnyje apibrėžtiems Fondo tikslams pasiekti, arba pagerinti vadovavimą
             programai, įskaitant jos finansų valdymą;
     f)      apsvarsto ir patvirtina bet kurį pasiūlymą iš dalies keisti Komisijos sprendimo dėl
             Fondo finansavimo turinį.

                                           83 straipsnis
                                      Monitoringo procedūros

     1.      Valdymo institucija ir monitoringo komitetas prižiūri programų įgyvendinimo
             kokybę.
     2.      Valdymo institucija ir monitoringo komitetas atlieka kiekvienos kaimo plėtros
             programos monitoringą, pasinaudodami finansiniais, įgyvendinimo ir rezultatų
             rodikliais.

                                           84 straipsnis
                             Bendroji monitoringo ir vertinimo sistema

     Bendroji monitoringo ir vertinimo sistema parengiama Komisijai bendradarbiaujant su
     valstybėmis narėmis ir tvirtinama 95 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. Šioje sistemoje
     nurodomas ribotas bendrų kiekvienai programai taikomų rodiklių skaičius.

                                            85 straipsnis
                                             Rodikliai

     1.      Kaimo plėtros programų pažanga, produktyvumas ir veiksmingumas tikslų atžvilgiu
             yra nustatoma pasinaudojant pradinės situacijos rodikliais, taip pat pagal programų
             finansinį vykdymą, įgyvendinimą, rezultatus ir poveikį.
     2.      Kiekviena kaimo plėtros programa nustato ribotą papildomų tai programai būdingų
             rodiklių skaičių.
     3.      Jei pagalbos pobūdis leidžia, su rodikliais susiję duomenys išskirstomi pagal naudos
             gavėjų lytį ir amžių.

                                           86 straipsnis
                                    Metinės pažangos ataskaita

     1.      Valdymo institucija programos įgyvendinimo metinės pažangos ataskaitą Komisijai
             pirmą kartą siunčia 2008 m. ir paskui ją siunčia iki kiekvienų metų birželio 30 d.
             Valdymo institucija paskutinę programos įgyvendinimo pažangos ataskaitą Komisijai
             nusiunčia vėliausiai iki 2016 m. birželio 30 d.

LT                                               48                                                 LT
 ---pagebreak---      2.   Kiekvienos metinės pažangos ataskaitą sudaro šie elementai:
          a)   bet koks bendrų sąlygų pasikeitimas, turintis tiesioginį poveikį programos
               įgyvendinimo sąlygoms, taip pat bet koks Bendrijos ir nacionalinės politikos
               pasikeitimas, paveikiantis Fondo ir kitų finansinių priemonių nuoseklumą;
          b)   programos pažanga atsižvelgiant į nustatytus tikslus, remiantis numatomų
               produktų ir rezultatų rodikliais;
          c)   finansinis programos įgyvendinimas kiekvienai priemonei išduodant oficialų
               naudos gavėjams sumokėtų išlaidų patvirtinimą; jei programa taikoma
               regionams, atitinkantiems reikalavimus pagal konvergencijos tikslą, išlaidos
               nustatomos atskirai;
          d)   valdymo institucijos ir monitoringo komiteto veiksmai siekiant užtikrinti
               programų įgyvendinimo kokybę ir veiksmingumą, ypač:
               i)     monitoringą ir vertinimo priemones;
               ii)    pagrindinių problemų, iškilusių vadovaujant programai ir taikant
                      priemones, įskaitant atsaką į pagal 87 straipsnį pareikštą nuomonę,
                      apibendrinimą;
               iii)   naudojimąsi technine parama;
               iv)    veiksmus, kurių buvo imtasi siekiant užtikrinti, kad programa būtų
                      paskelbta pagal 80 straipsnį;

          e)   atitikties Bendrijos politikos sritims paskelbimas paramos kontekste, įskaitant
               problemų, su kuriomis buvo susiduriama, ir patvirtintų jų sprendimo priemonių
               nustatymą;
          f)   atskiras skyrius, skirtas pažangai ir priemonių finansavimui pagal LEADER
               metodą;
          g)   atitinkamais  atvejais  –    pakartotinis     pagal    Reglamento     (EB)
               Nr…./….[finansuojant BŽŪP] 33 straipsnį atgautos pagalbos panaudojimas.

     3.   Taikant šio Reglamento (EB) Nr…./….[finansuojant BŽŪP] 26 straipsnį, ataskaita
          laikoma priimtina, jei apima visus šio straipsnio 2 dalyje išvardytus elementus ir
          leidžia įvertinti programos įgyvendinimą.
          Valdymo institucijai atsiuntus metinės pažangos ataskaitą, Komisija turi per du
          mėnesius pareikšti savo nuomonę apie ją. Paskutinei programos ataskaitai tas laikas
          pratęsiamas iki penkių mėnesių. Jei Komisija neduoda atsakymo iki nustatyto laiko,
          ataskaita laikoma priimta.

                                        87 straipsnis
                              Kasmetinis programų patikrinimas

     1.   Kiekvienais metais, pateikus metinės pažangos ataskaitą, Komisija ir valdymo
          institucija tikrina pagrindinius praėjusių metų rezultatus, laikydamasi valstybės narės
          ir atitinkamos valdymo institucijos sutikimu nustatytos tvarkos.

LT                                             49                                                   LT
 ---pagebreak---      2.    Atlikus patikrinimą, Komisija gali pareikšti savo nuomonę valstybei narei ir valdymo
           institucijai, kurios praneša ją monitoringo komitetui. Valstybė narė informuoja
           Komisiją apie atsakomuosius veiksmus, kurių ėmėsi dėl pareikštos nuomonės.

                                           II SKYRIUS
                                          VERTINIMAS

                                           88 straipsnis
                                        Bendrosios nuostatos

     1.    Kaimo plėtros politikai ir programoms atliekami ex-ante, nuolatiniai ir ex-post
           vertinimai 89–91 straipsniuose nustatyta tvarka.
     2.    Šių vertinimų tikslas – pagerinti kaimo plėtros programų įgyvendinimo kokybę,
           produktyvumą ir veiksmingumą. Jais nustatomas poveikis programoms dėl 9
           straipsnyje numatytų Bendrijos strateginių gairių ir kaimo plėtros problemų, būdingų
           valstybėms narėms ir atitinkamiems regionams, atsižvelgiant į tvaraus vystymosi
           reikalavimus ir poveikį aplinkai, vykdant atitinkamų Bendrijos teisės aktų
           reikalavimus.
     3.    Vertinimo darbas organizuojamas atitinkamai prisiimant atsakomybę valstybėms
           narėms arba Komisijai.
     4.    Vertinimus atlieka nepriklausomi vertintojai. Jų rezultatai skelbiami pagal 2001 m.
           gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 dėl
           visuomenės galimybės susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos
           dokumentais15 nuostatas.
     5.    Valstybės narės suteikia būtinus žmogiškuosius ir finansinius išteklius šiems
           vertinimams atlikti, organizuoja reikalingų duomenų pateikimą bei surinkimą ir
           naudojasi įvairia iš monitoringo sistemos gauta informacija.
     6.    Valstybės narės ir Komisija susitaria dėl pagal 84 straipsnį Komisijos iniciatyva
           taikomų vertinimo metodų ir standartų.

                                            89 straipsnis
                                         Ex-ante vertinimas

     1.    Ex-ante vertinimas iš dalies yra kiekvienos kaimo plėtros programos sudarymas ir
           tikslas tinkamiausiai paskirstyti biudžeto lėšas bei gerinti programų rengimo kokybę.
           Jis nustato ir įvertina vidutinės ir ilgalaikės trukmės reikmes, siektinus tikslus,
           numatomus rezultatus, skaičiais išreikštus tikslus, ypač poveikio pradinei situacijai
           atžvilgiu, Bendrijos pridėtinės vertės mokestį, mastą, kuriuo buvo atsižvelgta į
           Bendrijos prioritetus, iš ankstesnių programų rengimo gautas pamokas bei
           įgyvendinimo, monitoringo, vertinimo ir finansų valdymo procedūrų kokybę.
     2.    Valstybė narė prisiima atsakomybę už ex-ante vertinimo atlikimą.

     15
          OL L 145, 2001 5 31, p. 43.

LT                                              50                                                 LT
 ---pagebreak---                                         90 straipsnis
                                     Nuolatinis vertinimas

     1.   Valstybės narės kiekvienai kaimo plėtros programai parengia nuolatinio metinio
          vertinimo sistemą.

     2.   Programos valdymo institucija ir monitoringo komitetas naudojasi nuolatiniu metiniu
          įvertinimu, kuriuo siekiama:
          a)   programos pažangą jos tikslų atžvilgiu patikrinti pasinaudojant rezultatu ir tam
               tikrais atvejais – poveikio rodikliais;
          b)   gerinti programų ir jų įgyvendinimo kokybę;
          c)   išnagrinėti pasiūlymus dėl esminių programų pakeitimų;
          d)   pasirengti tarpiniam ir ex-post vertinimui.

     3.   Nuo 2008 m. valdymo institucija kiekvienais metais monitoringo komitetui pateikia
          nuolatinio vertinimo rezultatų ataskaitą. Po aptarimo ši ataskaita siunčiama Komisijai
          kartu su 86 straipsnyje numatyta metinės pažangos ataskaita.

     4.   2010 m. metinis nuolatinis vertinimas taps tarpiniu vertinimu. Tame tarpiniame
          vertinime bus siūlomos priemonės programų ir jų įgyvendinimo kokybei gerinti.
          Tarpinio vertinimo ataskaitų suvestinė parengiama Komisijos iniciatyva.

     5.   2015 m. nuolatinis metinis vertinimas taps ex-post vertinimu.

     6.   Tarpiniuose ir ex-post vertinimuose nagrinėjamas išteklių panaudojimo mastas,
          Fondo planavimo veiksmingumas ir produktyvumas, jo socialinis ir ekonominis
          poveikis bei poveikis Bendrijos prioritetams. Vertinimuose pateikiami programos
          tikslai, ir jais siekiama gauti kaimo plėtros politikos pamokas. Vertinimais nustatomi
          veiksniai, prisidėję prie programų sėkmingo arba nesėkmingo įgyvendinimo, įskaitant
          tvarumą, ir nustatoma geriausia praktika.

     7.   Nuolatinis metinis vertinimas organizuojamas valdymo institucijų iniciatyva,
          bendradarbiaujant su Komisija. Jis organizuojamas daugiamečiu pagrindu ir apima
          2007–2015 m. laikotarpį.

     8.   Komisija savo iniciatyva organizuoja priemones, numatančias mokymą, keitimąsi
          geriausia praktika ir informaciją nuolatiniams vertintojams, valstybių narių
          ekspertams bei monitoringo komiteto nariams, taip pat rengia teminius bei suvestinius
          vertinimus.

                                         91 straipsnis
                                  Ex-post vertinimų suvestinė

     1.   Ex-post vertinimų suvestinė rengiama Komisijai prisiėmus atsakomybę,
          bendradarbiaujant valstybei narei ir valdymo institucijai, kurios surenka jai baigti
          reikalingus duomenis. Šią suvestinę sudaro visos kaimo plėtros programas.
     2.   Ex-post vertinimų suvestinė baigiama ne vėliau kaip iki 2016 m. gruodžio 31 d.

LT                                             51                                                  LT
 ---pagebreak---                                           III SKYRIUS
                                           REZERVAS

                                         92 straipsnis
                       Bendrijos rezervas LEADER prioritetinei krypčiai

     1.   70 straipsnio 2 dalyje minimam rezervui skiriama suma naudojama LEADER metodo
          įgyvendinimui programose remti.

     2.   LEADER metodo įgyvendinimas vertinamas pagal objektyvius kriterijus, įskaitant:
          a)    LEADER metodui teikiamą prioritetą,
          b)    LEADER metodo teritorinę aprėptį,
          c)    etapą, pasiektą įgyvendinant LEADER prioritetinę kryptį,
          d)    svertų poveikį privačiam kapitalui,
          e)    tarpinių vertinimų rezultatus.

                               VIII ANTRAŠTINĖ DALIS
                                VALSTYBĖS PAGALBA

                                          93 straipsnis
                             Taisyklių taikymas valstybės pagalbai

     1.   Išskyrus tuos atvejus, kai šioje antraštinėje dalyje numatyta kitaip, Sutarties
          87-89 straipsniai taikomi valstybių narių suteiktai pagalbai kaimo plėtros priemonėms
          remti.
          Tačiau pagal šio reglamento nuostatas Sutarties 87, 88 ir 89 straipsniai netaikomi
          valstybių narių teikiamoms finansinėms įmokoms už Bendrijos paramos priemones.

     2.   Pagalba ūkiams modernizuoti, viršijanti I priede nustatytus procentus, kaip nustatyta
          25 straipsnio 2 dalyje, yra draudžiama.
          Šis draudimas netaikomas pagalbai investicijoms, susijusioms su:
          a)    investicijomis, kurių daugiausia buvo imtasi visuomenės labui ir kurios yra
                susijusios su žemės ūkio ir miškų ūkio veikla sukurtų tradicinių landšaftų
                konversacija arba ūkinių pastatų perkėlimu;
          b)    aplinkos apsauga ir jos gerinimu;
          c)    gyvulių įmonių higienos sąlygų ir gyvūnų gerovės gerinimu.

     3.   Valstybės pagalba, suteikta ūkininkams atlyginant už gamtines kliūtis kalnų srityse ir
          kitose srityse, kuriose yra kliūčių, draudžiama, jei neatitinka 35 straipsnyje nustatytų
          sąlygų. Tačiau tinkamai pagrįstais atvejais gali būti suteikiama papildoma pagalba,
          viršijanti pagal 35 straipsnio 3 dalį nustatytas sumas.

     4.   Valstybės pagalba, skirta remti agrarinės aplinkosaugos arba gyvūnų gerovės
          įsipareigojimus prisiimančius ūkininkus ir nevykdančius 37 straipsnyje nustatytų

LT                                               52                                                  LT
 ---pagebreak---              sąlygų, draudžiama. Tačiau tinkamai pagrindus gali būti suteikta papildoma pagalba,
             viršijanti I priede nustatytas didžiausias sumas pagal 37 straipsnio 4 dalį. Išskirtiniais
             atvejais mažiausios šių įsipareigojimų trukmės atžvilgiu gali būti leista tinkamai
             pagrįsta leidžianti nukrypti nuostata, kaip nustatyta 37 straipsnio 3 dalyje.

     5.      Valstybės pagalba, skirta prie reiklių, Bendrijos teisės aktais paremtų standartų
             aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos, gyvūnų ir augalų sveikatos, gyvūnų
             gerovės ir darbų saugos srityse prisitaikantiems ūkininkams remti, draudžiama, jei
             neatitinka 29 straipsnyje nustatytų sąlygų. Tačiau gali būti teikiama papildoma
             pagalba, viršijanti didžiausias pagal tą straipsnį nustatytas sumas, siekiant padėti
             ūkininkams laikytis šalies įstatymų, viršijančių Bendrijos standartus.
             Kai Bendrijos teisės aktų nėra, valstybės pagalba, skirta prie reiklių, nacionaliniais
             įstatymais paremtų standartų aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos, gyvūnų ir
             augalų sveikatos, gyvūnų gerovės ir darbų saugos srityse prisitaikantiems ūkininkams
             remti, draudžiama, jei neatitinka 29 straipsnyje nustatytų sąlygų. Gali būti teikiama
             papildoma pagalba, viršijanti I priede nustatytas didžiausias pagal 29 straipsnio 2 dalį
             sumas, jei patvirtinama pagal 29 straipsnį.

                                            94 straipsnis
                                Papildomas nacionalinis finansavimas

     Valstybės narės praneša apie valstybės pagalbą, skirtą papildomai finansuoti kaimo plėtros
     priemones, kurioms suteikiama Bendrijos parama, ir tą pagalbą tvirtina Komisija, remdamasi
     šio reglamento nuostatomis, kaip planavimo dalimi, nurodyta 15 straipsnyje. Pirmasis
     Sutarties 88 straipsnio 3 dalies sakinys netaikomas pagalbai, apie kurią pranešama tokiu būdu.

                         IX ANTRAŠTINĖ DALIS
          PEREINAMOSIOS PRIEMONĖS IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

                                              95 straipsnis
                                               Komitetas

     1.      Komisijai padeda Kaimo plėtros komitetas (toliau – Komitetas).

     2.      Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai.
             Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje numatytas laikotarpis – vienas mėnuo.

     3.      Komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles.

                                             96 straipsnis
                                        Taisyklių įgyvendinimas

     Nepaisant atskirose šio reglamento nuostatose numatytų priemonių, patvirtinamos išsamios šio
     reglamento įgyvendinimo 95 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka taisyklės. Jas sudaro visų
     pirma:
     a)      pasiūlytų kaimo plėtros programų pristatymas;
     b)      kaimo plėtros priemones lemiančios sąlygos.

LT                                                 53                                                     LT
 ---pagebreak---                                             97 straipsnis
                                  Pereinamojo laikotarpio priemonės

     Jei yra reikalingos konkrečios priemonės perėjimui iš veikiančios sistemos į šiuo reglamentu
     sukurtą sistemą palengvinti, tokios priemonės turi būti patvirtintos 95 straipsnio 2 dalyje
     nustatyta tvarka.

     Tokios priemonės visų pirma tvirtinamos, siekiant esamą Bendrijos paramą, Komisijos
     patvirtintą po 2007 m. sausio 1 d. pasibaigiančiam laikotarpiui, integruoti į šiame reglamente
     numatytą kaimo plėtros paramą.

                                             98 straipsnis
                                             Panaikinimas

     1.      Reglamentas (EB) Nr. 1257/1999 panaikinamas nuo 2007 m. sausio 1 d.
             Nuorodos į panaikintą reglamentą yra laikomos nuorodomis į šį reglamentą.
             Panaikintasis reglamentas ir toliau iki 2007 m. sausio 1 d. taikomas Komisijos pagal
             tą reglamentą patvirtintiems veiksmams

     2.      Tarybos direktyvos ir sprendimai, nustatantys ir iš dalies keičiantys nepalankių sričių
             sąrašus, numatytus Reglamento (EB) Nr. 950/97 21 straipsnio 2 dalyje, panaikinami.

                                              99 straipsnis
                                              Įsigaliojimas

     Šis reglamentas įsigalioja dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

     Bendrijos paramai jis yra taikomas nuo 2007 m. sausio 1 d.

     Tačiau 10 straipsnis yra taikomas nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

     Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

     Priimta Briuselyje,

                                                 Tarybos vardu
                                                 Pirmininkas

LT                                                 54                                                  LT
 ---pagebreak---                                              I PRIEDAS

                              PARAMOS SUMOS IR PROCENTAI

                                                  Suma eurais
      straipsnis            Dalykas
                                                 arba procentais
     21 straipsnio Išmokos nustatymas                 40 000
     2 dalis
     22 straipsnio Paankstintas   išėjimas   į        18 000       Vienam perdavėjui per metus
     3 dalis       pensiją
                                                      180 000      Bendra     vienam      perdavėjui
                                                                   suma
                                                       4 000       Vienam darbininkui per metus
                                                      40 000       Bendra     vienam     darbininkui
                                                                   suma
     23 straipsnio Konsultavimo paslaugos              80 %        Reikalavimus     atitinkančios
     2 dalis                                                       kainos už vieną konsultavimo
                                                                   paslaugą
                                                       1 500       Didžiausia           reikalavimus
                                                                   atitinkanti suma
     25 straipsnio Pagalbos            ūkiams          60 %        Reikalavimus         atitinkančios
     2 dalis       modernizuoti intensyvumas                       investicinės               sumos,
                                                                   jauniesiems           ūkininkams
                                                                   nustatytos 34 straipsnio a
                                                                   punkto i, ii ir iii papunkčiuose
                                                                   minimose srityse
                                                       50 %        Reikalavimus       atitinkančios
                                                                   investicinės sumos, kitiems
                                                                   ūkininkams           nustatytose
                                                                   34 straipsnio a punkto i, ii ir iii
                                                                   papunkčiuose minimose srityse
                                                       50 %        Reikalavimus      atitinkančios
                                                                   investicinės sumos jauniesiems
                                                                   ūkininkams kitose srityse
                                                       40 %        Reikalavimus      atitinkančios
                                                                   investicinės sumos kitiems
                                                                   ūkininkams kitose srityse
                                                       75 %        Reikalavimus         atitinkančios
                                                                   investicinės                sumos
                                                                   atokiausiuose      regionuose ir
                                                                   Egėjo salose

LT                                               55                                                      LT
 ---pagebreak---      26 straipsnio Pagalbos ekonominei miškų           50 %     Reikalavimus       atitinkančios
     3 dalis       vertei didinti intensyvumas                  investicinės              sumos
                                                                34 straipsnio a punkto i, ii ir iii
                                                                papunkčiuose         nustatytose
                                                                srityse
                                                       40 %     Reikalavimus    atitinkančios
                                                                investicinės sumos kitose
                                                                vietovėse
                                                       75 %     Reikalavimus       atitinkančios
                                                                investicinės              sumos
                                                                atokiausiuose regionuose
     27 straipsnio Pagalbos      intensyvumas          50 %     Reikalavimus      atitinkančios
     3 dalis       didinant žemės ūkio ir                       investicinės sumos regionuose,
                   miškų ūkio gamybos vertę                     kuriems                taikomas
                                                                konvergencijos tikslas
                                                       40 %     Reikalavimus    atitinkančios
                                                                investicinės sumos kituose
                                                                regionuose
                                                       65 %     Reikalavimus        atitinkančios
                                                                investicinės               sumos
                                                                atokiausiuose     regionuose ir
                                                                Egėjo salose
     29 straipsnio Didžiausia paramos už               10 000   Vienai valdai
     2 dalis       atitiktį standartams suma
     30 straipsnio Didžiausia paramos suma už          3 000    Vienai valdai
     2 dalis       dalyvavimą maisto kokybės
                   schemose
     31 straipsnis   Pagalbos už informavimo ir        70 %     Reikalavimus        atitinkančios
                     reklamavimo         veiklą                 veiklos kainos
                     intensyvumas
     32 straipsnio Didžiausia suma       pusiau        1 500    Vienam ūkiui per metus
     3 dalis       natūriniams ūkiams

LT                                                56                                                  LT
 ---pagebreak---      33 straipsnio Specializuotų        ūkininkų       5 %, 5 %, 4 %, 3 %     Už pirmaisiais, antraisiais,
     2 dalis       susivienijimai: aukščiausia              ir 2 % (*)        trečiaisiais, ketvirtaisiais ir
                   riba, procentais išreikšta per                             atitinkamai penktaisiais metais
                   pirmuosius penkerius metus                                 realizuotą    produkciją     iki
                   po pripažinimo realizuota                                  1 000 000 EUR
                   produkcija
                                                       2,5 %, 2,5 %, 2,0 %,   Už pirmaisiais, antraisiais,
                                                          1,5 % ir 1,5 %      trečiaisiais, ketvirtaisiais ir
                                                                              atitinkamai penktaisiais metais
                                                                              realizuotą    produkciją     iki
                                                                              1 000 000 EUR
                       Bet neviršijant kiekvienų             100 000          Už pirmuosius metus
                       pirmųjų penkerių metų                 100 000          Už antruosius metus
                       sumos
                                                             80 000           Už trečiuosius metus
                                                             60 000           Už ketvirtuosius metus
                                                             50 000           Už penktuosius metus
     35 straipsnio Mažiausia         išmoka     dėl            25             Už vieną NŽP hektarą
     3 dalis       kliūties
                       Didžiausia gamtinės kliūties            250            Už vieną NŽP hektarą
                       išmoka
                       Didžiausia išmoka sritims,              150            Už vieną NŽP hektarą
                       kuriose yra kitų kliūčių
     36 straipsnis     Pradinė didžiausia Natura             500 (**)         Už vieną NŽP hektarą
                       2000 išmoka neviršijant
                       penkerių metų laikotarpio
                       Įprastinė didžiausia Natura           200 (**)         Už vieną NŽP hektarą
                       2000 išmoka
     37 straipsnio Metinis derlius                           600 (**)         Vienam hektarui
     4 dalis
                       Specializuotos daugiametės            900 (**)         Vienam hektarui
                       kultūros
                       Kitos žemėtvarkos                     450 (**)         Vienam hektarui
                       Vietinės veislės, kurioms             200 (**)         Už vieną sutartinį galviją
                       gresia           išnykimas
                       ūkininkystėje
                       Gyvūnų gerovė                           500            Už vieną sutartinį galviją
     40 straipsnio     Didžiausia metinė priemoka
     1 dalies          pajamų    iš   apželdinimo
     antroji įtrauka   nuostoliams padengti
                       – ūkininkams          arba              500            Vienam hektarui
                         minėtoms asociacijoms
                       – bet     kuriam        kitam           150            Vienam hektarui
                         privatinės teisės subjektui

LT                                                      57                                                       LT
 ---pagebreak---      40 straipsnio   – Pagalbos      intensyvumas            50 %           Reikalavimus       atitinkančių
     4 dalis,          sukūrimo          išlaidoms                          išlaidų srityse, numatytose
     41 straipsnio     padengti                                             34 straipsnio a punkto i, ii ir iii
     4 dalis ir                                                             papunkčiuose
     42 straipsnio
     3 dalis
                     –                                       40 %           Reikalavimus         atitinkančių
                                                                            išlaidų kitose srityse
                     –                                       75 %           Reikalavimus         atitinkančių
                                                                            išlaidų            atokiausiuose
                                                                            regionuose
     43 straipsnis   – Natura 2000 ir metinė
     ir                miškų    aplinkosaugos
     44 straipsnio     išmoka
     2 dalis
                     – mažiausia išmoka                       40            Vienam hektarui
                     – didžiausia išmoka                     200            Vienam hektarui
     (*)      Maltai Komisija gali nustatyti mažiausią pagalbos sumą tiems gamybos sektoriams, kurių bendras
              gamybinis pajėgumas ypač mažas.
     (**)     Išskirtiniais atvejais šias sumas galima padidinti, atsižvelgiant į pateisinamas kaimo plėtros
              programose konkrečias aplinkybes.

LT                                                    58                                                          LT
 ---pagebreak---                                     II PRIEDAS

        Įsipareigotų asignavimų metinis paskirstymas 2007–2013 m.

                         (minėtas 70 straipsnio 1 dalyje)

                                                            (2004 m. kainos – mln. EUR)

     Metai      2007         2008       2009      2010       2011      2012      2013
                11 759      12 235     12 700    12 825     12 952    13 077    13 205

LT                                     59                                                 LT
 ---pagebreak---                                     FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE

     Domaines politiques: Agriculture et développement rural
     Activité: Développement rural

     DÉNOMINATION DE L’ACTION: RÈGLEMENT DU CONSEIL CONCERNANT LE SOUTIEN AU
           DÉVELOPPEMENT RURAL PAR LE FONDS EUROPÉEN AGRICOLE POUR LE
           DÉVELOPPEMENT RURAL (FEADER)

     1.         LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S)

     2.         DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES
     2.1        Enveloppe totale de l’action (partie B): 88 753,- millions d'euros en CE (prix
                constant 2004)
     2.2        Période d’application: du 1 janvier 2007 au 31 décembre 2013
     2.3        Estimation globale pluriannuelle des dépenses:

     a)         Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière)
                (cf. point 6.1.1)
                                                             millions d'euros (à la 3e décimale)
                                                                                Année
                            Année      Année   Année      Année    Année    Année     2013 et
                            2007       2008    2009       2010     2011     2012     exercices
                                                                                suivants
           Crédits
                            11 724    12 198   12 662     12 787   12 913   13 038    13 165
           d'engagement
           Crédits de
                            3 426      7 317   7 696      9 091    10 738   12 133    38 086
           paiement

     b)         Assistance technique et administrative (ATA) et dépenses d’appui (DDA)
                (cf. point 6.1.2)

                CE           35         37      38         38       39         39       40

                CP           35         37      38         38       39         39       40

           Sous-total a+b
                CE          11 759    12 235   12 700     12 825   12 952   13 077    13 205
                CP          3 461      7 354   7 734      9 129    10 777   12 172    38 086

     c)         Incidence financière globale des ressources humaines et autres dépenses de
                fonctionnement (cf. points 7.2 et 7.3)

           CE/CP

LT                                                   60                                            LT
 ---pagebreak---                 TOTAL a+b+c
           CE
           CP

     2.4         Compatibilité avec la programmation financière et les perspectives financières

                 [X] Proposition compatible avec la programmation financière 2007–2013.

                        Cette proposition nécessite une reprogrammation de la rubrique concernée des
                        perspectives financières,

                        y compris, le cas échéant, un recours aux dispositions de l’accord
                        interinstitutionnel.

     2.5         Incidence financière sur les recettes

                 [X] Aucune implication financière.

                                                                            millions d'euros (à la première décimale)
                                                                 Avant              Situation après l'action
                                                                l'action
                  Ligne                  Recettes               (anné
                                                                           Anné n+1     n+2      n+3       n+4        n+5
                  budgétaire                                    e n–       e n3
                                                                 1)

                               a) Recettes en termes
                               absolus1

                               b)Modification des recettes2     ∆

     3.          CARACTÉRISTIQUES BUDGÉTAIRES
      Nature de la dépense               Nouvelle             Participation      Participation        Rubrique PF
                                                                 AELE           pays candidats
          DNO              CD              NON                      NON                                        N° 2

     4.          BASE JURIDIQUE

     Article 36 et 37 du traité.

     5.          DESCRIPTION ET JUSTIFICATION

     5.1         Nécessité d'une intervention communautaire

     5.1.1       Objectifs poursuivis

     La politique de développement rural accompagne la politique commune relative aux marchés
     agricoles et elle contribue aux objectifs énoncés à l’article 33 du traité. La présente proposition
     établit le cadre de soutien du développement rural par l’Union européenne.

LT                                                                  61                                                      LT
 ---pagebreak---      Le soutien de la Communauté en faveur d’un développement rural, financé par le Fonds
     agricole pour le développement rural (FEADER), contribuera à la réalisation des objectifs
     suivants :

     • l’amélioration de la compétitivité de l’agriculture et de la sylviculture par un soutien à la
       restructuration ;

     • l’amélioration de l’environnement et l’espace rural par le soutien à la gestion du territoire ;

     • l’amélioration de la qualité de la vie dans les zones rurales et l’encouragement de la
       diversification des activités économiques.

     5.1.2 Dispositions prises relevant de l’évaluation ex ante

     (Il s’agit ici:

     a)        d'expliquer comment et quand l'évaluation ex ante a été effectuée (auteur, calendrier
               et si le(s) rapport(s) est/sont disponible(s) ou comment l'information correspondante
               a été collectée.

               Une étude d’impact a été élaborée et accompagne la proposition.

     b)        de décrire brièvement les constatations et enseignements tirés de l'évaluation ex ante)

               Les conclusions figurent à la partie 5 de l’étude d’impact.

     5.1.3 Dispositions prises à la suite de l’évaluation ex post

     (Dans le cas du renouvellement d’un programme, il s’agit aussi de décrire brièvement les
     enseignements à tirer d’une évaluation intérimaire ou ex post.)

               Voir partie 5 de l’étude d’impact.

     5.2       Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire

     La politique de développement rural sera implémentée par des programmes pluriannuels
     couvrant la période 2007 – 2013. Ils seront articulés autour de 3 axes prioritaires et de l’axe
     LEADER conformément aux dispositions des titres III et IV de la proposition.

     5.3       Modalités de mise en œuvre

     Les programmes de développement rural sont établis et présentés à la Commission par les
     Etats membres à l’issue d’une concertation avec les partenaires régionaux, locaux,
     économiques et sociaux. L’Etat membre peut présenter soit un seul programme couvrant tout
     son territoire soit un programme par région.

     La Commission approuve les programmes en fonction de leur cohérence avec les orientations
     stratégiques de l’Union sur le développement rural, le plan stratégique national présenté par
     l’Etat membre, ainsi qu’avec le présent règlement. La mise en œuvre des programmes et leur
     contrôle relève de la gestion partagée (art. 53 du Règlement 1605/2002).

     L’assistance technique à l’initiative de la Commission est implémentée en gestion directe.

LT                                                   62                                                  LT
 ---pagebreak---      6.           INCIDENCE FINANCIÈRE

     6.1          Incidence financière totale sur la partie B (pour toute la période de
                  programmation)

     (Le mode de calcul des montants totaux présentés dans le tableau ci-après doit être expliqué
     par la ventilation dans le tableau 6.2.)

     6.1.1        Intervention financière

                                               Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3e décimale)
                                      Année
                Ventilation           2007       2008          2009     2010     2011       2012       2013
     Action 1
     Action 2
     etc.
                              TOTAL   11 724     12 198        12 662   12 787   12 913    13 038     13 165

LT                                                        63                                                   LT
 ---pagebreak---      6.1.2       Assistance technique et administrative (ATA), dépenses d'appui (DDA) et dépenses TI
                 (crédits d’engagement)
                                        Année
                                        2007        2008             2009        2010           2011       2012        2013
     1) Assistance technique et
     administrative (ATA):
     a) Bureaux d’assistance
     technique (BAT)
     b) Autre assistance
     technique et administrative:
     – intra-muros:
     – extra-muros:
     dont pour la construction et
     la maintenance de systèmes
     de gestion informatisés:
                         Sous-total 1
     2) Dépenses d’appui (DDA):
     a) Études
     b) Réunion d’experts
     c) Information et
     publications
                         Sous-total 2

                            TOTAL        35           37              38              38         39         39             40

     6.2.        Calcul des coûts par mesure envisagée en partie B (pour toute la période de
                 programmation)

     (Dans le cas où il y a plusieurs actions, il y a lieu de donner, sur les mesures concrètes à
     prendre pour chaque action, les précisions nécessaires à l'estimation du volume et du coût des
     réalisations.)

                                                 Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3e décimale)
                  Ventilation                      Type                Nombre de           Coût unitaire       Coût total
                                              de réalisations         réalisations/          moyen         (total pour années
                                                 /outputs                outputs                                  1…n)
                                                 (projets,             (total pour
                                               dossiers …)           années 1…n)
                                                     1                      2                   3                4=(2X3)
     Action 1
     – Mesure 1
     – Mesure 2
     Action 2
     – Mesure 1
     – Mesure 2
     – Mesure 3
     etc.
              COÛT TOTAL
     (Si nécessaire, expliquer le mode de calcul.)

LT                                                              64                                                              LT
 ---pagebreak---      7.           INCIDENCE SUR LES EFFECTIFS ET LES DÉPENSES ADMINISTRATIVES

     7.1.         Incidence sur les ressources humaines
                                  Effectifs à affecter à la gestion de l’action
                                                                                Description des tâches découlant de
                                   par utilisation des ressources existantes
                                                                                l’action
                                             et/ou supplémentaires
            Types d’emplois                                                       Total
                                  Nombre d’emplois        Nombre d’emplois
                                    permanents              temporaires
     Fonctionnaires ou A                                                                     (Si nécessaire, une description plus
     agents              B                                                                 complète des tâches peut être annexée.)
     temporaires         C
     Autres      ressources
     humaines
     Total
     7.2          Incidence financière globale des ressources humaines
                     Type de ressources humaines                      Montants en euros               Mode de calcul *

     Fonctionnaires
     Agents temporaires

     Autres ressources humaines
                                   (indiquer la ligne budgétaire)
                                                            Total

     Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois.

     7.3          Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action
     Ligne budgétaire
     (n° et intitulé)                                                  Montants en euros                Mode de calcul

     Enveloppe globale (Titre A7)
     A0701 – Missions
     A07030 – Réunions
     A07031 – Comités obligatoires (1)
     A07032 – Comités non obligatoires (1)
     A07040 – Conférences
     A0705 – Études et consultations
       Autres dépenses (indiquer lesquelles)
     Systèmes d’information (A-5001/A-4300)

     Autres dépenses – partie A (indiquer lesquelles)

                                                           Total

     Les montants correspondent aux dépenses totales de l’action pour 12 mois.
     (1)
           Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient.
     I.         Total annuel (7.2 + 7.3)                                      euros
     II.        Durée de l’action                                             années
     III.       Coût total de l’action (I x II)                               euros
     (Dans l’estimation des ressources humaines et administratives nécessaires pour l’action, les
     DG/services devront tenir compte des décisions arrêtées par la Commission lors du débat

LT                                                              65                                                          LT
 ---pagebreak---      d’orientation et de l’approbation de l’avant-projet de budget (APB). Ceci signifie que les DG
     devront indiquer que les ressources humaines peuvent être couvertes à l’intérieur de la
     préallocation indicative prévue lors de l’adoption de l’APB.

     Dans des cas exceptionnels où les actions visées n’étaient pas prévisibles lors de la
     préparation de l’APB, la Commission devra être saisie afin de décider si la mise en œuvre de
     l’action proposée peut être acceptée et selon quelles modalités (à travers une modification de
     la préallocation indicative, une opération ad hoc de redéploiement, un budget rectificatif et
     supplémentaire ou une lettre rectificative au projet de budget.)

     Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts à l’intérieur de la
     dotation allouée à la DG gestionnaire dans le cadre de la procédure d’allocation annuelle.

     8.       SUIVI ET ÉVALUATION

     8.1      Système de suivi

     Il est défini aux articles 81 à 87.

     8.2      Modalités et périodicité de l’évaluation prévue

     Les programmes de développement rural font l’objet d’évaluations conformément aux
     dispositions des articles 88 à 91.

     9.       MESURES ANTIFRAUDE

     Les Etats membres assument en premier ressort la responsabilité du contrôle financier des
     interventions. A cette fin, les Etats membres prennent toutes les dispositions et mesures
     nécessaires pour s’assurer de la réalité et régularité des opérations financées par le FEADER,
     prévenir et détecter les irrégularités, poursuivre et récupérer les fonds perdus en cas
     d’irrégularité. La Commission, pour sa part, s’assure de l’existence et du bon fonctionnement
     des systèmes de gestion et de contrôle dans les Etats membres et elle applique les corrections
     financières en cas de défaillance de ces systèmes. Il convient de noter que la procédure
     d’apurement des comptes s’applique.

LT                                                66                                                  LT