Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0189

Pasiūlymas Tarybos reglamentas kuriuo nustatomas daugiametis Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių išteklių naudojimo ir žvejybos planas {SEC(2009) 524} {SEC(2009) 525}  /* KOM/2009/0189 galutinis - CNS 2009/0057 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 2009.4.21KOM(2009) 189 galutinis2009/0057 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo nustatomas daugiametis Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių išteklių naudojimo ir žvejybos planas {SEC(2009) 524}{SEC(2009) 525}AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS |110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šiuo pasiūlymu nustatomas ilgalaikis Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių (Trachurus trachurus) išteklių valdymo ir žvejybos planas, į kurį įtraukiami visi 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[1] 5 ir 6 straipsniuose nurodytuose atkūrimo ir valdymo planuose numatyti etapai. Šiuo planu siekiama užtikrinti, kad minėti ištekliai remiantis mokslinėmis rekomendacijomis būtų naudojami taip, kad būtų garantuotas didžiausias tausią žvejybą užtikrinantis žuvų kiekis. Juo taip pat siekiama užtikrinti žuvininkystės sektoriaus stabilumą. Šie tikslai atitinka įgyvendinimo plano, dėl kurio buvo susitarta 2002 m. Johanesburge įvykusiame pasaulio vadovų susitikime dėl darnaus vystymosi ir kuris buvo priimtas šios konferencijos 2 rezoliucija[2], 30 dalyje nustatytus tikslus ir bendrosios žuvininkystės politikos tikslus, išdėstytus 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką 2 straipsnyje. Šis planas yra antrasis su Bendrijos vandenyse esančiais pelaginiais ištekliais susijęs planas po 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1300/2008, nustatančio atlantinių silkių išteklių, esančių į vakarus nuo Škotijos, ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą. Plačiai paplitę pelaginiai ištekliai yra valdomi kartu su Šiaurės Atlanto pakrančių valstybėmis dvišaliuose arba daugiašaliuose susitarimuose nustatyta tvarka, kuri taikoma būtent Šiaurės Rytų atlantinių skumbrių, šiaurinių žydrųjų merlangų, Skandinavijos atlantinių silkių ir Šiaurės jūros silkių ištekliams. Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių ištekliai yra svarbiausi iš trijų Bendrijos kontinentiniame šelfe esančių paprastųjų stauridžių išteklių. Dabartinė valdymo sistema nėra labai palanki paprastosioms stauridėms. Atsižvelgti ad hoc į mokslines rekomendacijas kliudo tai, kad išteklių rajonai, kuriems taikomos mokslinės rekomendacijos, neatitinka rajonų, kuriems nustatytas bendras leidžiamas sugauti kiekis. Įgyvendinant ilgalaikį valdymo planą numatoma išspręsti ir rajonų neatitikimo problemą. Mokslinės rekomendacijos dėl šių išteklių pagrįstos tik neišsamiais įvertinimais. Svarbiausias nuo žuvininkystės sektoriaus nepriklausantis informacijos šaltinis yra nuo 1977 m. kasmet atliekami tarptautiniai ikrų tyrimai. Žuvininkystės specialistams iki šiol neužteko gaunamų duomenų ir papildomos informacijos išsamiam išteklių įvertinimui atlikti. Įprasta, kad mokslinių rekomendacijų dėl išteklių neįmanoma pagrįsti išsamiu išteklių įvertinimu. Mokslinių rekomendacijų trūkumus lemia įvairios priežastys, pavyzdžiui, prastėjanti duomenų, gaunamų iš nuosmukį patiriančių žuvininkystės sektorių, kokybė. Iki šiol Komisija nustatė tik išteklių, kurių būklė yra pakankamai gerai žinoma, valdymo planus ir tuos planus papildė nuostatomis dėl laikino duomenų trūkumo atvejų. Žinios apie paprastųjų stauridžių išteklius ilgainiui gerėjo, bet vis dar tebėra menkos. Atsižvelgiant į didelį pelaginių žuvų sektoriaus susidomėjimą moksliniais duomenimis ir jau turima biologine informacija grindžiamu ilgalaikiu valdymu ir į paskatinančias mokslines rekomendacijas, kuriomis pritariama biologiniais žuvų išteklių sveikatos tendencijų rodikliais grindžiamam valdymui, šiuo reglamentu nustatoma, kad žvejybos kontrolės taisyklė, kurios rizika buvo patikrinta mokslinio modeliavimo būdu, būtų taikoma remiantis ikrų tyrimo rezultatais, laikomais biologiniu išteklių padidėjimo ar sumažėjimo rodikliu. Atsižvelgiant į plane numatytą nuostatą dėl peržiūros, žvejybos taisyklę turėtų būti galima pritaikyti prie būsimų tikslesnių mokslinių įvertinimų. |120 | Bendrosios aplinkybės 2002 m. valstybės narės pasirašė įgyvendinimo planą, dėl kurio susitarta Johanesburge vykusiame pasaulio vadovų susitikime dėl darnaus vystymosi. Į tą įgyvendinimo planą įtrauktas įsipareigojimas iki 2015 m. atkurti žuvų išteklius tiek, kad būtų užtikrintas didžiausias tausią žvejybą užtikrinantis sužvejotų žuvų kiekis. Be to, vykdant 2002 m. bendrosios žuvininkystės politikos reformą, Komisija ir Taryba sutarė įgyvendinti Bendrijai svarbių žuvininkystės išteklių valdymo planus ir atkūrimo planus. Buvo parengti planai, susiję su dauguma Bendrijos vandenyse esančių menkių išteklių, dvejais paprastųjų jūrinių lydekų ištekliais, dvejais norveginių omarų (Nephrops) ištekliais, dvejais jūrų liežuvių ištekliais, Šiaurės jūros plekšnių bei jūrų liežuvių ištekliais ir atlantinių silkių ištekliais, esančiais į vakarus nuo Škotijos. |130 | Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką nustatyta bendroji tausaus žuvininkystės išteklių naudojimo sistema. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1542/2007 nustatytos atlantinių silkių, atlantinių skumbrių ir paprastųjų stauridžių iškrovimo, svėrimo ir tikrinimo taisyklės. Siekiant apimti visas Vakarų Atlanto stauridžių žvejybos sritis reikės praplėsti to reglamento taikymo sritį. Tarybos reglamente (EB) Nr. 850/1998 dėl techninių priemonių nustatytos specialios nuostatos dėl neverslinio dydžio paprastųjų stauridžių iškrovimo ir apribojamas automatinės rūšiavimo įrangos naudojimas šias žuvų rūšis žvejojančiuose laivuose. |140 | Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Pasiūlymo tikslas – darnus vystymasis – atitinka Bendrijos aplinkos politiką, ypač natūralių buveinių apsaugos ir gamtinių išteklių išsaugojimo nuostatas. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |211 | Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais vyko tarpininkaujant Pelaginių žuvų regioninei patariamajai tarybai (Pelaginių žuvų RPT). Ši institucija buvo įkurta teikti konsultacijas šalims, turinčioms su pelaginių žuvų ištekliais susijusių interesų bendrosios žuvininkystės politikos srityje. Jos nariai yra žvejybos sektoriaus atstovai (laivų savininkai, smulkūs žvejai, samdomi žvejai ir gamintojų organizacijų atstovai), perdirbėjai ir prekybininkai, aplinkosaugos NVO atstovai, akvakultūros produktų gamintojai ir pramoginės žūklės atstovai. Kadangi Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių išteklių valdymo planą pasiūlė pati Pelaginių žuvų RPT, pateikus oficialų Pelaginių žuvų RPT pasiūlymą diskusijos 2007 m. – 2008 m. vyko šios tarybos antrojoje darbo grupėje (skirtoje šiauriniams žydriesiems merlangams, atlantiniams šprotams ir paprastosioms stauridėms) ir su jos vykdomuoju komitetu. Paskutinėse diskusijose dėl Atlanto paprastųjų stauridžių rajonų, kuriems nustatytas bendras leidžiamas sugauti kiekis (BLSK), pertvarkymo Komisija taip pat pranešė valstybėms narėms apie savo ketinimą įforminti Pelaginių žuvų RPT pasiūlymą; toks BLSK rajonų pertvarkymas yra būtinas siekiant, kad žvejybos kontrolės taisyklė būtų grindžiama konkretiems ištekliams taikomu BLSK ir konkretiems ištekliams taikomais ikrų tyrimais. Ši diskusija su valstybėmis narėmis ir su Žuvininkystės ir akvakultūros vadybos komitetu vyksta nuo 2008 m. gegužės mėn. |212 | Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgta |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |221 | Aptariamos mokslo ir (arba) tiriamųjų duomenų sritys Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (TJTT) buvo paprašyta atlikti nepriklausomą Bendrijai svarbių žuvininkystės išteklių ilgalaikio valdymo vertinimą. Ši organizacija suvienija daugiausia valstybių narių nacionalinėse žuvininkystės tyrimų laboratorijose dirbančių žuvininkystės specialistų patirtį ir teikia sistemingas bei standartines rekomendacijas Europos bendrijai ir valstybėms narėms. TJTT rekomendacijos perduotos Komisijos Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetui (ŽMTEK). |2249 | Gautų ir panaudotų rekomendacijų santrauka 1982 m. neršiančių Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių biomasę daugiausiai sudarė išsiskiriančios amžiaus klasės (apie 18 kartų viršijančios ilgalaikį vidurkį) žuvys. Šio amžiaus klasės žuvys buvo palaipsniui išžvejotos, o jų ištekliai mažai pasipildė, todėl nuo 1988 m., kai išteklių kiekis buvo didžiausias, neršiančių žuvų biomasė palaipsniui mažėjo, o pastoviai atsinaujinti pradėjo nuo 2001 m. Pastebėta, kad šių žuvų išteklių mirtingumas yra mažas ir manoma, kad 2001 m. ištekliai pasipildė ypač gausiai, todėl dar kurį laiką jų reprodukcinis pajėgumas buvo didelis. Dėl ilgo nuosmukio, svarbios žuvininkystės veiklos nukreipimo į žuvų jauniklius, „neapibrėžto“ neršto ir nepakankamos žvejybos veiklos atrankos yra sunku teikti tausaus valdymo rekomendacijas, paremtas sužvejotų žuvų kiekio laiko eilute ir numatomu išneršiamų ikrų kiekiu. Reaguodama į bendrą ES ir Norvegijos prašymą „pateikti rekomendacijas dėl tinkamų [išteklių] valdymo sistemų, tarp jų ir valdymo strategijų, tikslų ir su ekosistemomis susijusių klausimų“, 2005 m. TJTT pirmą kartą įvertino kelis išteklių vertinimo metodus ir modeliavimo tyrimais paremtą valdymo būdą[3]. 2006 m. TJTT pirmą kartą pateikė nuomonę, kad ikrų tyrimų duomenų tendencijomis grindžiamos žvejybos kontrolės taisyklės atrodo perspektyvios[4]. ES ir Norvegijos prašymu modeliavimus 2006 m. ir 2007 m. atliko Valdymo strategijų tyrimo grupė (VSTG)[5]. Pelaginių žuvų RPT, remdamasi šios grupės darbo rezultatais ir padedama atskiros mokslininkų grupės, 2007 m. liepos mėn. pateikė Komisijai valdymo plano projektą[6]. Komisija paprašė TJTT įvertinti šį planą. 2007 m. TJTT pateikė išvadas, kad planas parengtas laikantis atsargumo principo trumpuoju laikotarpiu, bet ne vėlesniais modeliavimo būdu tirto 40 metų laikotarpio etapais. TJTT parengė naujausias rekomendacijas dėl pasiūlyto plano[7]. ŽMTEK pritarė TJTT išvadoms[8]. Europos bendrija taip pat finansavo paprastųjų stauridžių išteklių tapatumo tyrimų projektą[9]. Pasiūlymas pagrįstas gautomis rekomendacijomis. |225 |226 | Priemonės, kurių imtasi, kad visuomenė galėtų sužinoti ekspertų nuomonę TJTT ir ŽMTEK rekomendacijos visuomenei prieinamos jų interneto svetainėse – atitinkamai www.ices.dk ir fishnet.jrc.it/web/stecf. |230 | Poveikio vertinimas Poveikio vertinimas grindžiamas trijų rūšių indėliu: konsultacijomis su Pelaginių žuvų RPT, paremtomis žvejybos kontrolės taisyklių moksliniu modeliavimu; ŽMTEK ir TJTT atlikta biologine analize; žvejybai naudojamų laivyno segmentų ekonomine analize, paremta Komisijos metinėse ekonomikos ataskaitose apie pasirinktų ES žvejybos laivynų veiklos rezultatus pateikta informacija; Poveikio vertinimas bus paskelbtas Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD interneto svetainėje ir prieigai prie informacijos apie poveikio vertinimus skirtame Komisijos interneto svetainės puslapyje. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |310 | Teisinis pagrindas Teisinis ilgalaikių išteklių valdymo planų rengimo pagrindas yra Europos bendrijos steigimo sutarties 37 straipsnis. |329 | Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą. Jame numatoma taisyklė, padedanti nustatyti metines žvejybos galimybes, o tai privačiam sektoriui suteikia nuspėjamumo galimybę bei leidžia numatyti žvejybos apribojimus pagal biologinę išteklių būklę. |331 |POVEIKIS BIUDžETUI |409 | Pasiūlymas Bendrijos biudžetui poveikio neturi. |PAPILDOMA INFORMACIJA |Persvarstymo, keitimo, laikino galiojimo sąlyga |531 | Į šį pasiūlymą įtraukta nuostata kas šešerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo įvertinti valdymo priemones. |532 | Mokslinėse rekomendacijose nurodoma, kad šis planas yra prevencinis, o rizika, kad jį taikant artimiausiu metu sumažės išteklių, yra labai nedidelė. Ši nuomonė yra taikoma tik trumpajam laikotarpiui, nes taikant žvejybos kontrolės taisyklę mažiausias garantuotas sužvejotų žuvų kiekis sudaro 54 % paskutiniu metu apriboto sužvejotų žuvų kiekio, net jeigu ištekliai vis mažiau pasipildytų. Nustatant pirmąjį – 2010 m. BLSK bus remiamasi teigiama tendencija, nustatyta per 2007 m. ikrų tyrimą. Nustatant antrąjį BLSK duomenys bus tikslinami atsižvelgiant į negalutinius 2010 m. ikrų tyrimo rezultatus. Taigi šis BLSK būtų pakartotinai patvirtintas du kartus. Po antrojo BLSK patikslinimo (skirto 2014 m.) bus atlikta peržiūra, kuri padės užtikrinti, kad žvejybos kontrolės taisyklę būtų galima pritaikyti atsižvelgiant į bet kokius neįprastai stiprius išteklių mažėjimo požymius. Be to, kai mokslinėse rekomendacijose bus nurodyta, kad ikrų tyrimais grindžiamos žvejybos taisyklės nebegali užtikrinti atsargaus išteklių naudojimo, Taryba bet kuriuo metu gali nuspręsti pakeisti atskaitos tašką. |.2009/0057 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo nustatomas daugiametis Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių išteklių naudojimo ir žvejybos planasEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[10],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[11],kadangi:(1) Pagal 2002 m. Johanesburge įvykusiame JT pasaulio vadovų susitikime dėl darnaus vystymosi priimtą įgyvendinimo planą Europos bendrija įsipareigojusi, inter alia , išlaikyti arba atkurti išteklius tiek, kad būtų užtikrintas didžiausias tausią žvejybą užtikrinantis sužvejotų žuvų kiekis, siekiant neatidėliotinai ir, jei įmanoma, ne vėliau kaip iki 2015 m., įgyvendinti šiuos tikslus išeikvotų išteklių atžvilgiu. Pagal 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[12] 2 straipsnį bendrąja žuvininkystės politika siekiama garantuoti, kad gyvieji vandens ištekliai būtų naudojami užtikrinant tausojančias ekonomines, aplinkos ir socialines sąlygas.(2) Ekonominiu požiūriu Vakarų Atlanto ištekliai yra patys svarbiausi Bendrijos vandenyse esantys paprastųjų stauridžių ištekliai. Turimos biologinės informacijos apie šiuos išteklius nepakanka, kad būtų galima atlikti išsamų išteklių įvertinimą, kuris padėtų nustatyti išžvejoti planuojamą žuvų populiacijos dalį, susijusią su didžiausiu tausią žvejybą užtikrinančiu sužvejotų žuvų kiekiu, ir padėtų susieti bendrą leidžiamą sugauti žuvų kiekį su mokslinėmis sužvejojamų žuvų kiekių prognozėmis. Tačiau nuo 1977 m. kas trejus metus atliekant tarptautinius tyrimus apskaičiuojamas žuvų ikrų gausumo rodiklis gali būti naudojamas kaip išteklių kiekio raidos biologinis rodiklis.(3) Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) rekomendacijose nurodoma, kad žvejybos kontrolės taisyklė, grindžiama per paskutinius trejus ikrų tyrimus nustatyta žuvų ikrų gausumo tendencija, padėtų tausiai valdyti išteklius.(4) Nuo 2003 m. prevencinio pobūdžio mokslinėse rekomendacijose keletą metų nurodoma, kad sužvejotų Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių kiekis turėtų būti mažesnis nei 150 000 tonų per metus, tikintis, kad toks naudojimas išliktų tausus, net jeigu žuvų ištekliai nuolat ir ypač gausiai nepasipildytų. Žvejybos kontrolės taisyklė turėtų būti vienodai grindžiama tiek šiomis prevencinio pobūdžio rekomendacijomis, tiek nuolatiniu BLSK, tikslinamu atsižvelgiant į kintantį išneršiamų ikrų kiekį.(5) Nustatant žvejybos kontrolės taisykles taip pat turi būti atsižvelgta į žuvų, išmetamų į jūrą, įskaitant paleistas žuvis, kiekį, nes svarbūs visi iš išteklių sužvejoti kiekiai.(6) Rajonai, kuriems kiekvienais metais nustatomi bendram sužvejotų paprastųjų stauridžių kiekiui taikomi apribojimai, nesutampa su Atlanto paprastųjų stauridžių išteklių ribomis. Siekdamos nustatyti žvejybos galimybes 2009 m., Taryba ir Komisija ėmėsi pertvarkyti šiuos BLSK rajonus taip, kad būtų galima tinkamai įgyvendinti šį planą.(7) Ištekliai visų pirma yra pasiskirstę Bendrijos ir Norvegijos vandenyse. Norvegija yra suinteresuota naudoti Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių išteklius. Šie ištekliai dar nėra valdomi pagal bendro valdymo principą.(8) Siekiant užtikrinti atitiktį šiame reglamente numatytoms priemonėms, be 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2847/93, nustatančiame bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą,[13] ir 2007 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1542/2007 dėl atlantinių silkių, atlantinių skumbrių ir paprastųjų stauridžių iškrovimo ir svėrimo procedūros[14] nustatytų priemonių, turi būti priimtos specialios kontrolės ir priežiūros priemonės. Šios priemonės turėtų ypač padėti išvengti neteisingų pranešimų apie rajonus ir žuvų rūšis.(9) Tikslinga užtikrinti, kad planas būtų periodiškai įvertinamas ir, jeigu atlikus tokį įvertinimą būtų nustatyta, kad žvejybos kontrolės taisyklės nebeužtikrina atsargumo principu grindžiamo išteklių valdymo, turėtų būti užtikrinta galimybė planą pakeisti.(10) Kad būtų laikomasi 2006 m. liepos 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1198/2006 dėl Europos žuvininkystės fondo[15] 21 straipsnio a punkto i ir iv papunkčių, jei prognozuojama, kad neršiančių žuvų išteklių kiekis bus 130 % mažesnis nei 1982 m. – kai ištekliai pasipildė itin gausiai, – turėtų būti parengtas 2002 m. gruodžio 20 d. Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[16] 5 straipsnio nuostatas atitinkantis išteklių atkūrimo planas, o visais kitais atvejais – išteklių valdymo planas. 130 % mažesnis nei 1982 m. neršiančių žuvų išteklių kiekis rodo, kad pasiektas prevencinis biomasės kiekis.(11) Svarbiausios bendrosios žuvininkystės politikos priemonės, darančios tiesioginį poveikį valstybių narių žvejybos laivynų socialinei ir ekonominei padėčiai, – žvejybos galimybių nustatymas bei paskirstymas ir biologinių nuorodų nustatymas. Tikslinga, kad Taryba sau numatytų teisę tiesiogiai naudotis su šiais specifiniais dalykais susijusiais įgyvendinimo įgaliojimais,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:I SKYRIUS DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖŽTYS1 straipsnisDalykasŠiuo reglamentu nustatomas ilgalaikis Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių išteklių išsaugojimo ir valdymo planas (toliau – planas).2 straipsnisTaikymo sritisPlanas taikomas paprastųjų stauridžių ištekliams, esantiems TJTT IIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII a, b, c, e, f, g, h, j, k, VIIIa, b, c, d ir e kvadratų EB ir tarptautiniuose vandenyse.3 straipsnisApibrėžtysŠiame reglamente vartojamų sąvokų apibrėžtys:a) TJTT – Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba; TJTT kvadratas – tos organizacijos nustatytas statistinis žvejybos rajonas;b) Vakarų Atlanto paprastosios stauridės – 2 straipsnyje nurodytiems ištekliams priklausančios paprastosios stauridės;c) bendras leidžiamas sugauti kiekis (BLSK) – Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių kiekis, kurį galima kasmet sužvejoti ir iškrauti;d) bendras sužvejojamas kiekis – jūroje sužvejotas Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių kiekis, kurį sudaro taikomas BLSK ir numatomas į jūrą išmetamų žuvų kiekis, apskaičiuotas atitinkamiems metams pagal šio reglamento nuostatas;e) ikrų tyrimo rodiklis – apytikriai apskaičiuotas paprastųjų stauridžių ikrų skaičius, gautas atlikus trimetį tarptautinį Atlanto vandenyne esančių atlantinių skumbrių ir paprastųjų stauridžių ikrų tyrimą, ir padalintas iš 1015;f) paleistos žuvys – sugautos ir dar neįkėlus į laivą į jūrą paleistos žuvys.II SKYRIUS ILGALAIKIO IŠTEKLIŲ VALDYMO TIKSLAS4 straipsnis Plano tikslasŠio plano tikslas – išlaikyti tausų Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių naudojimą užtikrinantį jų biomasės kiekį ir numatyti geriausią ilgalaikį išteklių naudojimą. Tuo tikslu žvejybos kontrolės taisyklė turi būti vienodai grindžiama tiek prevencinio pobūdžio rekomendacijomis, kurios teikiamos esant vidutiniam išteklių pasipildymui, tiek naujausiu nustatytu bendru leidžiamu sugauti kiekiu, tikslinamu atsižvelgiant į vėliausius išteklių gausumo, nustatomo pagal išneršiamų ikrų kiekį, pokyčius.III SKYRIUS ŽVEJYBOS TAISYKLĖS5 straipsnisBLSK nustatymo procedūra1. Siekdama įgyvendinti 4 straipsnyje nustatytą tikslą, Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnyje nustatyta tvarka ir pasikonsultavusi su ŽMTEK, Taryba kasmet nustato ateinančiais metais Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių ištekliams taikomą BLSK.2. BLSK nustatomas pagal šio skyriaus nuostatas.6 straipsnis BLSK apskaičiavimas1. BLSK apskaičiuojamas iš bendro sužvejojamo kiekio, apskaičiuoto pagal 7 ir 8 straipsnius, atėmus pagal ŽMTEK apytikrius apskaičiavimus per metus, einančius prieš tuos metus, kai buvo atlikti naujausi moksliniai įvertinimai, į jūrą išmetamų žuvų, įskaitant paleistas žuvis, kiekį.2. Jei ŽMTEK negali apytikriai apskaičiuoti per metus, einančius prieš tuos metus, kai buvo atlikti naujausi moksliniai įvertinimai, į jūrą išmetamo žuvų, įskaitant paleistas žuvis, kiekio, atimamas kiekis yra lygus didžiausiam santykiniam per 15 pastarųjų metų į jūrą išmestų žuvų, įskaitant paleistas žuvis, kiekiui, nustatytam pagal apytikrius mokslinius apskaičiavimus, bet ne mažesnis nei 5 %.3. Jei BLSK apskaičiuojamas remiantis negalutiniu bendru sužvejojamu kiekiu, apskaičiuotu 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka, jo taikymo metais jis yra patikslinamas remiantis galutiniu apskaičiuotu sužvejojamu kiekiu.7 straipsnis Bendro per metus, einančius po ikrų tyrimo metų, sužvejojamo kiekio apskaičiavimas1. Jei BLSK turi būti nustatytas metams, einantiems po ikrų tyrimo metų, bendras sužvejojamas kiekis apskaičiuojamas remiantis šiais veiksniais:a) pastoviu koeficientu, kuris yra lygus 1,07 ir kuriuo išreiškiamas galutinis bendro sužvejojamo kiekio padidėjimas, sumodeliuojamas pasitelkiant esminius matematinius modelius, ir kuriuo siekiama padidinti sužvejotų žuvų kiekį nepakenkiant tikslui kiek galima labiau apsaugoti išteklius, kad nesumažėtų jų kiekis.b) tiems metams, kuriais buvo atliktas ikrų tyrimas, taikomu BLSK (toliau – orientacinis BLSK);c) priede nustatyta tvarka apskaičiuotu svertiniu koeficientu, kuriuo išreiškiami ikrų tyrimo rodikliais paremti išteklių gausumo pokyčiai;d) mažiausiu bendru sužvejojamu 75 000 tonų kiekiu, įskaitant prognozuojamą į jūrą išmetamų žuvų kiekį.2. 1 dalyje nurodytas bendras sužvejojamas kiekis apskaičiuojamas pagal tokią formulę:1,07 x (75 000 tonų + (orientacinis BLSK x svertinis koeficientas) / 2).3. Jei turimi paskutiniai ikrų tyrimo rodiklio apskaičiavimai nėra galutiniai, bendras sužvejojamas kiekis apskaičiuojamas 1 ir 2 dalyse nustatyta tvarka, remiantis negalutiniu rodikliu ir jį patikslinant pagal galutinį ikrų tyrimo rezultatą tais metais, kuriems yra taikomas atitinkamas BLSK.8 straipsnis Bendro sužvejojamo kiekio apskaičiavimas vėlesniais metais1. Jei BLSK turi būti nustatytas metams, kurie neina po ikrų tyrimo metų, bendras sužvejojamas kiekis yra lygus prieš juos einantiems metams apskaičiuotam bendram sužvejojamam kiekiui.2. Tačiau jeigu po paskutinio ikrų tyrimo praėjo daugiau nei treji metai, skaičiuojant nuo metų, kuriems buvo nustatytas BLSK, bendras sužvejojamas kiekis sumažinamas 15 %, išskyrus atvejus, kai tokiam sumažinimui nepritaria ŽMTEK; tuomet bendras sužvejojamas kiekis yra lygus ankstesnių metų bendram sužvejojamam kiekiui arba, remiantis ŽMTEK rekomendacijomis, jis yra sumažinamas mažiau.9 straipsnis Nustatant BLSK taikoma pereinamojo laikotarpio nuostata1. Jei pirmasis BLSK, kuris turi būti nustatytas 6 ir 7 straipsniuose nustatyta tvarka, taikomas metams, kurie neina po ikrų tyrimo metų, tuomet BLSK apskaičiuojamas minėtuose straipsniuose nustatyta tvarka, tarsi paskutinis ikrų tyrimas būtų buvęs atliktas praėjusiais metais.2. Jei pirmajam BLSK apskaičiuoti naudojamas orientacinis BLSK buvo nustatytas kitiems nei 2 straipsnyje išvardytiems rajonams, orientacinis BLSK apskaičiuojamas atsižvelgiant į naujausias mokslines rekomendacijas dėl tinkamų 2 straipsnyje išvardytuose TJTT kvadratuose sužvejojamų kiekių arba, jei mokslinės rekomendacijos nepateiktos, į paskutinius šiuose kvadratuose sužvejotų žuvų kiekius.10 straipsnisPriemonių pritaikymasJei ŽMTEK rekomendacijose nurodo, kad 3 straipsnio e punkte apibrėžti ikrų tyrimo rodikliai arba 7 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytas jų svertinis rodiklis, arba 7 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytas pastovus koeficientas nebepadeda palaikyti labai mažos išteklių išeikvojimo rizikos ir didelio sužvejotų žuvų kiekio, Taryba nustato naujas tų dydžių vertes.IV SKYRIUS STEBĖJIMAS IR PRIEŽIŪRA11 straipsnisSpecialus žvejybos leidimas1. Kad galėtų žvejoti Vakarų Atlanto paprastąsias staurides, laivai privalo turėti specialius žvejybos leidimus, išduotus pagal 1994 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1627/94, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl specialių žvejybos leidimų[17].2. Žvejybos laivu, neturinčiu 1 dalyje nurodyto žvejybos leidimo, draudžiama žvejoti arba jame laikyti bet kokį paprastųjų stauridžių kiekį, kol laivas vykdo žvejybos reisą viename iš 2 straipsnyje išvardytų TJTT kvadratų.3. Kiekviena valstybė narė sudaro ir tvarko laivų, turinčių 1 dalyje nurodytus specialius leidimus, sąrašą ir jį skelbia savo oficialiojoje svetainėje, kad jis būtų prieinamas Komisijai ir kitoms valstybėms narėms.12 straipsnis Kryžminiai patikrinimai1. Valstybės narės atlieka Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 19 straipsnyje numatytus su Vakarų Atlanto paprastosiomis stauridėmis susijusius administracinius kryžminius patikrinimus ir duomenų patikras. Ypač reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad apie kitas nei paprastosios stauridės mažas pelaginių žuvų rūšis gali būti pranešama kaip apie paprastąsias staurides ir atvirkščiai.2. Naudodamosi laivų stebėjimo sistemos (LSS) duomenimis valstybės narės reprezentatyviosios atrankos būdu tikrina, ar informacija, kurią žuvininkystės stebėjimo centrai (ŽSC) gavo iš laivų, kuriuose įrengta LSS, atitinka laivo žurnale užregistruotą veiklą. Tokių kryžminių patikrinimų duomenys registruojami elektroniniu būdu ir saugomi trejus metus. Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas erdvinių duomenų, susijusių su rajonuose, kuriuose susisiekia paprastųjų stauridžių išteklių ribos, būtent TJTT VIIIc ir IXa, IVa ir IVb, VIIe ir VIId kvadratuose, vykdoma veikla, atitikčiai.3. Kiekviena valstybė narė tvarko ir skelbia, visų pirma savo oficialiojoje svetainėje, visuomenei prieinamą kontaktinę informaciją, reikalingą laivo žurnalams ir iškrovimo deklaracijoms pateikti.V SKYRIUS TOLESNI VEIKSMAI13 straipsnisPlano vertinimasRemdamasi ŽMTEK rekomendacijomis ir pasikonsultavusi su Pelaginių žuvų regionine patariamąja taryba, Komisija, ne vėliau kaip šeštaisiais šio reglamento taikymo metais ir kas šešerius kitus šio reglamento taikymo metus, įvertina plano poveikį Vakarų Atlanto paprastosioms stauridėms bei jų išteklių žvejybai ir prireikus siūlo atitinkamas plano keitimo priemones.VI SKYRIUS BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS14 straipsnisEuropos žuvininkystės fondo parama1. Kad būtų įgyvendintas Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 21 straipsnio a punkto iv papunktis, tais metais, kai neršiančių žuvų ištekliai pagal apytikrius mokslinius skaičiavimus sudaro ne mažiau nei 130 % 1982 m. išteklių kiekio, planas laikomas išteklių valdymo planu pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 6 straipsnio nuostatas.2. Kad būtų įgyvendintas Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 21 straipsnio a punkto i papunktis, tais metais, kai neršiančių žuvų ištekliai pagal apytikrius mokslinius apskaičiavimus sudaro mažiau nei 130 % 1982 m. išteklių kiekio, planas laikomas išteklių atkūrimo planu pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 5 straipsnio nuostatas.15 straipsnisĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasPRIEDAS 7 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyto svertinio koeficiento apskaičiavimas1. 7 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytas svertinis koeficientas nustatomas remiantis pagal šio priedo 2 punktą apskaičiuotu kreivės nuolydžiu:a) jei paskutinių trejų metų ikrų tyrimų rodiklių kreivės nuolydis yra lygus arba mažesnis nei –1,5, svertinis koeficientas lygus 0,b) jei paskutinių trejų metų ikrų tyrimų rodiklių kreivės nuolydis yra didesnis nei–1,5 ir mažesnis nei 0, svertinis koeficientas lygus 1 – (– 2/3 x kreivės nuolydis),c) jei paskutinių trejų metų ikrų tyrimų rodiklių kreivės nuolydis yra lygus arba didesnis nei 0 ir ne didesnis nei 0,5, svertinis koeficientas lygus 1 + (0,8 x kreivės nuolydis),d) jei paskutinių trejų metų ikrų tyrimų rodiklių kreivės nuolydis yra didesnis nei 0,5, svertinis koeficientas yra 1,4.2. Paskutinių trejų metų ikrų tyrimų rodiklių kreivės nuolydis skaičiuojamas pagal tokią formulę:(ikrų tyrimo rodiklis 3 – ikrų tyrimo rodiklis 1) / (3 – 1),pagal kurią trys naujausi ikrų tyrimų rodikliai yra išdėstomi eile koordinačių X ašyje kaip taškas 1, taškas 2 ir taškas 3, taigi ikrų tyrimo rodiklis 3 yra naujausias ikrų tyrimo rodiklis, o ikrų tyrimo rodiklis 1 yra prieš šešerius metus apytikriai apskaičiuotas ikrų tyrimo rodiklis.[1] OL L 358, 2002 12 31, p. 59.[2] JT dokumentas A/CONF.199/20**.[3] Ilgalaikių rekomendacijų ad hoc grupės (angl. AGLTA) ataskaita. (2005b) 126. 2005 m. balandžio 12–13 d., TJTT būstinė. TJTT dokumentas CM 2005/ACFM: 25.[4] TJTT, 2006 m. TJTT Žuvininkystės valdymo patariamojo komiteto (ŽVPK), Patariamojo komiteto jūrų aplinkos klausimais (PKJA) ir Patariamojo komiteto ekosistemų klausimais (PKE) ataskaita, 2006 m. TJTT rekomendacija, 9 knyga, p. 7.[5] TJTT VSTG ataskaita, 2007 m. Valdymo strategijų tyrimo grupės (VSTG) ataskaita, p. 28. TJTT CM 2007 / PKˇK: 04.[6] Remiantis mokslo veikalu „Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių išteklių valdymo plano rengimas“ ( Towards a management plan for western horse mackerel ), kurį parengė ad hoc mokslininkų grupė su Pelaginių žuvų regionine patariamąja taryba (RPT), Pelaginių žuvų RPT et al. , 2007 m.[7] TJTT, 2007 m. TJTT Žuvininkystės valdymo patariamojo komiteto, Patariamojo komiteto jūrų aplinkos klausimais ir Patariamojo komiteto ekosistemų klausimais ataskaita, 2007 m. TJTT rekomendacija, 9 knyga, p. 13 ir p. 55.[8] Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto ataskaita. 2007 m. mokslinės rekomendacijos ap˛valga. Bendra rekomendacija dėl Bendrijai svarbių žuvininkystės išteklių TJTT rajonuose, pasirašyta 2007 m. lapkričio mėn. 26-ojoje ŽMTEK plenarinėje sesijoje, http://www.ices.dk/products/icesadvice.asp.[9] Paprastųjų stauridžių išteklių tapatumo tyrimų (angl. HOMSIR) projektas „Paprastųjų stauridžių ( Trachurus trachurus ) išteklių struktūros analizės, atliktos naudojant genetinius žymeklius ir biologinius žymenis, tarpdisciplininis metodas“ ( A multidisciplinary approach using genetic makers and biological tags in horse mackerel (trachurus trachurus) stock structure analysis ), QLK5-Ct1999-01438. Santrauka pateikta Abaunza et al. straipsnyje „Paprastųjų stauridžių ( Trachurus trachurus ) išteklių tapatumas Šiaurės rytų Atlante ir Viduržemio jūroje: įvairių ištekliams identifikuoti skirtų metodų rezultatų apibendrinimas“ ( Stock identity of horse mackerel (Trachurus trachurus) in the Northeast Atlantic and Mediterranean Sea: Integrating the results from different stock identification approaches ), Fisheries Research 89 (2008) 2, 196.[10] OL C, p.[11] OL [...].[12] OL L 358, 2002 12 31, p. 59.[13] OL L 261, 1993 10 20, p. 1.[14] OL L 337, 2007 12 21, p. 56.[15] OL L 223, 2006 8 15, p. 1.[16] OL L 358, 2002 12 31, p. 59.[17] OL L 171, 1994 7 6, p. 7.


title: Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo pagal Reglamentą (EB) Nr. 104/2000 2012 žvejybos metams nustatomos tam tikrų žuvininkystės produktų orientacinės kainos ir Sąjungos gamintojo kainos

text:
|

52011PC0744

	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS |110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šio pasiūlymo artimiausio laikotarpio tikslas yra sudaryti Tarybai sąlygas vykdyti savo teisinį įsipareigojimą, t.y. nustatyti orientacines kainas ir Sąjungos gamintojo kainą 2012 žvejybos metams. Šio pasiūlymo ilgesnio laikotarpio tikslas yra užtikrinti Tarybos reglamente (EB) Nr. 104/2000 nustatytus kainų palaikymo ir intervencijos mechanizmus aptariamais žvejybos metais. |120 | Bendrosios aplinkybės Tarybos reglamente (EB) Nr. 104/2000 nustatomas bendras žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkų organizavimas, kuris reglamentuoja su rinka ir prekyba susijusius bendrosios žuvininkystės politikos aspektus, o tai taip pat padeda įgyvendinti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 39 straipsnyje įtvirtintus tikslus. Specialūs kainų palaikymo ir intervencijos mechanizmai yra svarbi bendro rinkos organizavimo sudedamoji dalis. Atsižvelgiant į tai, Sutarties 43 straipsnio 3 dalimi Taryba įpareigojama remiantis Komisijos pasiūlymu patvirtinti kainų nustatymo priemones. Tai susiję su orientacinėmis kainomis konkrečiam ES svarbos žuvininkystės produktų kiekiui ir Sąjungos gamintojo kaina konkretiems tunų produktams. Orientacinėmis kainomis remiamasi Komisijos reglamentais nustatant skirtingus techninius parametrus, reikalingus tam, kad veiktų intervencijos mechanizmai. Sąjungos gamintojo kaina yra svarbi kompensacinei išmokai už pramoninei gamybai pateiktus tunus, kuri gali būti suteikta, jei pasaulinės rinkos kainos krinta žemiau kritinio lygio. Pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 104/2000 susijusios kainos turi būti pritaikytos prie rinkos kainų raidos per paskutinius trejus žvejybos metus ir prie gamybos bei paklausos tendencijų. Todėl siūloma daugumos baltamėsių rūšių žuvų kainas padidinti 1–3 %, pelaginių rūšių žuvų, pavyzdžiui, skumbrių, karališkųjų skumbrių ir ilgapelekių tunų, kainas padidinti 1,5–3 %, sardinių, ančiuvių ir išdarinėtų ilgapelekių tunų kainas sumažinti 0,5–2 %, o daugumos vėžiagyvių kainas padidinti 1–3 %. Šaldytų produktų srityje pasiūlyme numatyta 1–3 % padidinti daugumos produktų kainas. Galiausiai siūloma 2 % padidinti Sąjungos gamintojo kainą tunų produktams. |130 | Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1258/2010, kuriuo pagal Reglamentą (EB) Nr. 104/2000 2011 žvejybos metams nustatomos tam tikrų žuvininkystės produktų orientacinės kainos ir Sąjungos gamintojo kainos. |140 | Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Bendro rinkos organizavimo funkcionavimas, nustatytas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 104/2000, ir su juo susijusių teisinių įsipareigojimų vykdymas taip pat padeda įgyvendinti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 39 straipsnyje įtvirtintus tikslus. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |211 | Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiksliniai sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Žuvininkystės produktų vadybos komitetas ir Žvejybos ir akvakultūros patariamasis komitetas. |212 | Atsakymų santrauka ir kaip į juos atsižvelgta Abiejų komitetų nuomonės buvo naudingos Komisijai rengiant rinkos analizę. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |221 | Susijusios mokslo ir (arba) tiriamųjų duomenų sritys Žuvininkystės produktų rinkos. |222 | Taikyti metodai Viešosios konsultacijos. |223 | Pagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais konsultuotasi Ekspertai, atstovaujantys valstybėms narėms Žuvininkystės produktų vadybos komitete. Ekspertai, atstovaujantys visoms svarbioms ES suinteresuotųjų šalių grupėms Žuvininkystės ir akvakultūros patariamajame komitete. |2249 | Gautų ir panaudotų rekomendacijų santrauka Esamų galimai rimtų pavojų su negrįžtamomis pasekmėmis nebuvo paminėta. |225 | Paprastai rekomendacijos atsispindi pasiūlyme, kuriuo nustatomos orientacinės kainos ir Sąjungos gamintojo kainos. |226 | Ekspertų rekomendacijų paskelbimas visuomenei Žuvininkystės produktų vadybos komiteto ir Žuvininkystės ir akvakultūros patariamojo komiteto susitikimų protokolai. |230 | Poveikio vertinimas Atsižvelgiant į ypatingą pasiūlymo pobūdį, t.y. į metinį atitinkamų kainų nustatymą pagal galiojančias bendro rinkos organizavimo taisykles, poveikio vertinimo nereikia. Tačiau pasiūlymas grindžiamas nuolatine ankstesnių žvejybos metų intervencijos stebėsena ir nuodugnia visų atitinkamų žuvininkystės produktų padėties rinkoje analize. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |305 | Siūlomų veiksmų santrauka Tarybos reglamento pasiūlymas, kuriuo 2012 žvejybos metams nustatomos tam tikrų žuvininkystės produktų orientacinės kainos ir Sąjungos gamintojo kainos. |310 | Teisinis pagrindas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 3 dalis. |329 | Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių). |331 | Siekiant įgyvendinti bendrąją žuvininkystės produktų rinką, reikia nustatyti orientacines kainas. Bendru rinkos organizavimu numatyti specialūs intervencijos mechanizmai, tačiau nė vienas susijęs subjektas (gamintojų organizacijos) pasinaudoti intervencija neverčiamas. |332 | Dėl bendro rinkos organizavimo akivaizdžiai sumažėjo intervencijos (daug kainuojančio pašalinimo iš rinkos) ir atitinkamų finansinių priemonių patrauklumas. |Pasirinkta priemonė |341 | Siūloma priemonė – reglamentas. |342 | Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių). Orientacines kainas ir Sąjungos gamintojo kainas kvalifikuotąja balsų dauguma nustato Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu. Reglamentas reikalingas siekiant užtikrinti tiesioginį taikymą ir vienodumą ES. |POVEIKIS BIUDžETUI |401 | Kadangi siūloma nustatyti kainas, poveikis išlaidoms yra netiesioginis ir iš esmės priklausys nuo padėties rinkoje permainų ir iškrauto žuvininkystės produktų kiekio. |2011/0336 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo pagal Reglamentą (EB) Nr. 104/2000 2012 žvejybos metams nustatomos tam tikrų žuvininkystės produktų orientacinės kainos ir Sąjungos gamintojo kainosEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,kadangi:1.  pagal Sutarties 43 straipsnio 3 dalį Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, patvirtins kainų nustatymo priemones;2.  pagal 1999 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 104/2000 dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo[1] reikalaujama kiekvienais žvejybos metais nustatyti orientacines kainas ir Sąjungos gamintojo kainas, kad būtų galima nustatyti intervencines kainas tam tikriems žuvininkystės produktams;3.  Taryba privalo nustatyti orientacines kainas visiems Reglamento (EB) Nr. 104/2000 I ir II prieduose išvardytiems produktams ir jų grupėms ir Sąjungos gamintojo kainas to reglamento III priede išvardytiems produktams;4.  remiantis dabartiniais turimais duomenimis apie atitinkamų produktų kainas ir Reglamento (EB) Nr. 104/2000 18 straipsnio 2 dalyje nurodytais kriterijais, 2012 žvejybos metams orientacines kainas reikėtų padidinti, palikti nepakeistas arba sumažinti priklausomai nuo rūšių;5.  vienam iš Reglamento (EB) Nr. 104/2000 III priede išvarytų produktų reikėtų nustatyti Sąjungos gamintojo kainą ir apskaičiuoti Sąjungos gamintojo kainas kitiems produktams, taikant 2006 m. gegužės 30 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 802/2006, nustatančiame Thunnus ir Euthynnus genties žuvims taikomus perskaičiavimo koeficientus[2], nustatytus perskaičiavimo koeficientus;6.  pagal Reglamento (EB) Nr. 104/2000 18 straipsnio 2 dalies pirmoje ir antroje įtraukose ir 26 straipsnio 1 dalyje išdėstytus kriterijus Sąjungos gamintojo kaina 2012 žvejybos metams turėtų būti pakoreguota,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisOrientacinės kainos, nustatomos žvejybos metams nuo 2012 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. pagal Reglamento (EB) Nr. 104/2000 18 straipsnio 1 dalį, pateiktos šio reglamento I priede.2 straipsnisSąjungos gamintojo kainos žvejybos metams nuo 2012 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. pagal Reglamento (EB) Nr. 104/2000 26 straipsnio 1 dalį nustatomos taip, kaip pateiktos šio reglamento II priede.3 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja 2012 m. sausio 1 d.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasI PRIEDASPriedai | Rūšys Produktai, išvardyti Reglamento (EB) Nr. 104/2000 I ir II prieduose | Prekės apibūdinimas | Orientacinė kaina (EUR/tona) |I | 1. Clupea harengus rūšies silkės | Visos žuvys | 282 |2. Sardina pilchardus rūšies sardinės | Visos žuvys | 568 |3. Paprastieji dygliarykliai (Squalus acanthias) | Visos žuvys arba žuvys be žarnų su galvomis | 1123 |4. Paprastieji katrykliai (Scyliorhinus spp.) | Visos žuvys arba žuvys be žarnų su galvomis | 711 |5. Paprastieji jūriniai ešeriai (Sebastes spp.) | Visos žuvys | 1230 |6. Gadus morhua rūšies menkės | Visos žuvys arba žuvys be žarnų su galvomis | 1613 |7. Ledjūrio menkės (Pollachius virens) | Visos žuvys arba žuvys be žarnų su galvomis | 823 |8. Juodadėmės menkės (Melanogrammus aeglefinus) | Visos žuvys arba žuvys be žarnų su galvomis | 975 |9. Paprastieji merlangai (Merlangius merlangus) | Visos žuvys arba žuvys be žarnų su galvomis | 902 |10. Molvos (Molva spp.) | Visos žuvys arba žuvys be žarnų su galvomis | 1176 |11. Scomber scombrus rūšies skumbrės | Visos žuvys | 328 |12. Scomber japonicus rūšies skumbrės | Visos žuvys | 294 |13. Paprastieji ančiuviai (Engraulis spp.) | Visos žuvys | 1268 |14. Jūrinės plekšnės (Pleuronectes platessa) | Visos žuvys arba žuvys be žarnų su galvomis 2011 01 01–2011 04 30 | 1005 |Visos žuvys arba žuvys be žarnų su galvomis 2011 5 1–2011 12 31 | 1389 |15. Merluccius merluccius rūšies lydekos | Visos žuvys arba žuvys be žarnų su galvomis | 3235 |16. Megrimai (Lepidorhombus spp.) | Visos žuvys arba žuvys be žarnų su galvomis | 2365 |17. Paprastosios gelsvapelekės plekšnės (Limanda limanda) | Visos žuvys arba žuvys be žarnų su galvomis | 791 |18. Europinės upinės plekšnės (Platichthys flesus) | Visos žuvys arba žuvys be žarnų su galvomis | 493 |19. Ilgapelekiai tunai (Thunnus alalunga) | Visos žuvys | 2343 |Žuvys be žarnų su galvomis | 2388 |20. Paprastosios sepijos (Sepia officinalis) ir Didžiosios sepijos (Rossia macrosoma) | Visos | 1817 |21. Paprastieji jūrų velniai (Lophius spp.) | Visos žuvys arba žuvys be žarnų su galvomis | 2879 |Be galvų | 5955 |22. 22.Crangon crangon rūšies krevetės | Tik išvirtos vandenyje | 2350 |23. Šiaurinės paprastosios krevetės (Pandalus borealis) | Tik išvirtos vandenyje | 6868 |Šviežios arba atšaldytos | 1638 |24. Paprastieji krabai miegaliai (Cancer pagurus) | Visi | 1693 |25. Norveginiai omarai (Nephrops norvegicus) | Visi | 5196 |Uodegos | 4039 |26. Paprastieji jūrų liežuviai (Solea spp.) | Visos žuvys arba žuvys be žarnų su galvomis | 6911 |II | 1. Juodieji paltusai (Reinhardtius hippoglossoides) | Užšaldyti, supakuoti į pirmines pakuotes su tokiais pačiais produktais | 1954 |2. Jūrinės lydekos (Merluccius spp.) | Užšaldytos, visos, supakuotos į pirmines pakuotes su tokiais pačiais produktais | 1257 |Užšaldytos, filė, supakuotos į pirmines pakuotes su tokiais pačiais produktais | 1528 |3. Paprastieji dančiai ir pagelai (Dentex dentex ir Pagellus spp.) | Užšaldyti, partijomis arba supakuoti į pirmines pakuotes su tokiais pačiais produktais | 1461 |4. Durklažuvės (Xiphias gladius) | Užšaldytos, visos, supakuotos į pirmines pakuotes su tokiais pačiais produktais | 4139 |5. Paprastosios sepijos (Sepia officinalis), didžiosios sepijos (Rossia macrosoma) ir mažosios sepijos (Sepiola rondeletti) | Užšaldytos, supakuotos į pirmines pakuotes su tokiais pačiais produktais | 1963 |6. Aštuonkojai (Octopus spp.) | Užšaldyti, supakuoti į pirmines pakuotes su tokiais pačiais produktais | 2226 |7. Kalmarai (Loligo spp.) | Užšaldyti, supakuoti į pirmines pakuotes su tokiais pačiais produktais | 1191 |8. Kalmarai (Ommastrephes sagittatus) | Užšaldyti, supakuoti į pirmines pakuotes su tokiais pačiais produktais | 961 |9. Illex argentinus | Užšaldyti, supakuoti į pirmines pakuotes su tokiais pačiais produktais | 899 |10. Penaeidae šeimos krevetės – Parapenaeus longirostris rūšies krevetės | Užšaldytos, supakuotos į pirmines pakuotes su tokiais pačiais produktais | 4153 |– Kitos Penaeidae šeimos rūšys | Užšaldytos, supakuotos į pirmines pakuotes su tokiais pačiais produktais | 7813 |II PRIEDASRūšys Produktai, įtraukti į Reglamento (EB) Nr. 104/2000 III priedą | Bendras | Prekybinė specifikacija | Bendrijos gamintojo kaina (EUR/t) |Gelsvauodegiai tunai (Thunnus albacares) | kurie sveria daugiau kaip 10 kg | Visi | 1224 |Be žiaunų ir žarnų |Kita |kurie sveria daugiau kaip 10 kg | Visi |Be žiaunų ir žarnų |Kita |Ilgapelekiai tunai (Thunnus alalunga) | kurie sveria daugiau kaip 10 kg | Visi |Be žiaunų ir žarnų |Kita |kurie sveria daugiau kaip 10 kg | Visi |Be žiaunų ir žarnų |Kita |Dryžieji tunai (Katsuwonus pelamis) | Visi |Be žiaunų ir žarnų |Kita |Paprastieji tunai (Thunnus thynnus) | Visi |Be žiaunų ir žarnų |Kita |Kitos Thunnus ir Euthynnus genčių rūšys | Visi |Be žiaunų ir žarnų |Kita |FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis1.4. Tikslas (-ai)1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas1.6. Trukmė ir finansinis poveikis1.7. Numatomas (-i) valdymo metodas (-ai)2. VALDYMO PRIEMONĖS2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės2.2. Valdymo ir kontrolės sistema2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)3.2. Numatomas poveikis išlaidoms3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa3.2.5. Trečiųjų šalių finansinis įnašas3.3. Numatomas poveikis pajamoms  FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMAPASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRAPasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimasTarybos reglamento kuriuo, pagal Reglamentą (EB) Nr. 104/2000 2012 žvejybos metams nustatomos tam tikrų žuvininkystės produktų orientacinės kainos ir Sąjungos gamintojo kainos, pasiūlymasAtitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[3]11 politikos sritis: žuvininkystė ir jūrų reikalaiPasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone( Pasiūlymas / Iniciatyva susijęs (-usi) su nauja priemone po bandomojo projekto / parengiamosios priemonės[4]( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonęTikslaiKomisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva)Tausiai išteklius naudojanti EuropaKonkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla1 konkretus tikslasPrisidėti prie Sutartyje (39 straipsnyje) nustatytų tikslų įgyvendinimo didinant žvejybos veiklos tvarumą, užtikrinant minimalias pajamas gamintojams, rinkos stabilizavimą, nuolatinį tiekimą ir prieinamas kainas vartotojams, taip pat kompensuojant papildomas išlaidas, patirtas parduodant žuvininkystės produktus iš atokiausių regionų.Atitinkama VGV / VGB veiklaVeiklos rūšis 11 02: žuvininkystės rinkosNumatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikisNurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms).Būdingesnės perkėlimo, o ne pašalinimo operacijos.Orientacinės kainos ir toliau svyruoja nedaug (nuo +3 % iki -3 %).Rezultatų ir poveikio rodikliaiNurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.Žuvininkystės produktų perkėlimo ir pašalinimo operacijų lygis.Žuvininkystės produktų orientacinių kainų raida.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindasTrumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiaiSu žuvininkystės produktais susijusi intervencija, vadovaujantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 40 straipsniu, vykdoma pagal bendrąją žuvininkystės politiką (BŽP). Jos tikslas – stabilizuoti ES rinkas mažinant krizės riziką. Todėl labai svarbu, kad kainų ir pasiūlos politika būtų tinkama. Reikia atsižvelgti į gamybos ir pardavimo grandinės interesus bei į būtinybę stiprinti sektoriaus konkurencingumą vykstant globalizacijai. Stabilizuoti rinką ir palaikyti gamintojų pajamas iš esmės galima įvairiais intervencijos į rinkas mechanizmais, pvz., pašalinimu, perkėlimu, kompensacinėmis išmokomis. Taip pat turi būti atsižvelgta į vartotojų interesus.Papildoma ES dalyvavimo naudaŠiame pasiūlyme subsidiarumo principas nėra aktualus, nes ES vykdo intervenciją savo išskirtinės kompetencijos srityje. ES dalyvaujant sukurta pridėtinė vertė yra tiesiogiai susijusi su pamatiniais argumentais dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo egzistavimo.Panašios patirties išvadosKasmet nustatant orientacines kainas ir Sąjungos gamintojo kainą prisidedama prie bendrosios žuvininkystės produktų rinkos įgyvendinimo.Dėl bendro rinkos organizavimo akivaizdžiai sumažėjo intervencijos (daug kainuojančio pašalinimo iš rinkos) ir atitinkamų finansinių priemonių patrauklumas.Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmisKainų palaikymo ir intervencijos mechanizmai yra svarbi bendro rinkos organizavimo sudedamoji dalis. Orientacinėmis kainomis galima remtis vėliau nustatant įvairius intervencijos mechanizmų parametrus konkretiems žvejybos metams. Analogiškai Sąjungos gamintojo kaina remiamasi nustatant kompensacinės išmokos už tunus dydį, jei nusprendžiama ją skirti atsižvelgiant į pasaulio kainų pasaulio rinkose pokyčius.Trukmė ir finansinis poveikis( Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota-  ( Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2012 m. sausio 1 d. iki 2012 m. gruodžio 31 d.-  ( Finansinis poveikis nuo MMMM iki MMMM( Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota-  Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM,-  vėliau – visavertis taikymas.Numatytas (-i) valdymo metodas (-ai)[5]( Centralizuotas tiesioginis Komisijos vykdomas valdymas( Centralizuotas netiesioginis valdymas perduodant įgyvendinimo užduotis:-  ( vykdomosioms įstaigoms-  ( Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[6]-  ( nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms-  ( asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsnyje( Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis( Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis( Jungtinis valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis ( nurodyti )Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje.PastabosNuo 2006 m. spalio 16 d. priemonės, finansuojamos pagal biudžeto išlaidų kategoriją 11.02.01, įgyvendinamos centralizuotai, vadovaujantis Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo. Be to, už duomenų, kuriuos pateikė valstybės narės pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 248/2009, valdymą yra atsakinga tik Komisija.VALDYMO PRIEMONĖSPriežiūros ir atskaitomybės taisyklėsNurodyti dažnumą ir sąlygas.Numatomų priemonių stebėsena užtikrinama renkant ir analizuojant duomenis, kuriuos pateikia valstybės narės per Žuvininkystės duomenų mainų sistemą (FIDES) vadovaudamosi Komisijos reglamentu (EB) Nr. 248/2009.Valdymo ir kontrolės sistemaNustatyta rizikaNumatomas (-i) kontrolės metodas (-ai)Pasiūlymas yra grindžiamas reguliariu intervencijos ankstesniais žvejybos metais stebėjimu ir išsamia atitinkamų produktų rinkos padėties analize.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonėsNurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones.Kovos su sukčiavimu priemonės atitinka Reglamento (EB) Nr. 104/2000 nuostatas ir ypač Reglamento (EEB) Nr. 595/91 dėl pažeidimų ir neteisingai sumokėtų sumų susigrąžinimo nuostatas. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKISAtitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)-  Dabartinės biudžeto išlaidų eilutėsDaugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka .Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija | Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Įnašas |Numeris [Aprašymas………………………………..] | DIF / NDIF ([7]) | iš ELPA[8] šalių | iš šalių kandidačių[9] | iš trečiųjų šalių | pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą |2 | 11 02 01 01 Su žuvininkystės produktais susijusi intervencija | DIF / NDIF | TAIP / NE | TAIP / NE | TAIP / NE | TAIP / NE |-  Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutėsDaugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka .Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija | Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Įnašas |Numeris [Pavadinimas…...….] | DA / NDA | ELPA šalių | šalių kandidačių | iš trečiųjų šalių | pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą |[XX.YY.YY.YY.] | TAIP / NE | TAIP / NE | TAIP / NE | TAIP / NE |Numatomas poveikis išlaidomsNumatomo poveikio išlaidoms suvestinėmln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: | Numeris | 2 |mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)-  Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai-  ( Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami-  ( Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip:Sąmatą nurodyti sveikaisiais skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu)Metai 2012 | Metai N+1 | N+2 metai | N+3 metai | ... įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) |( Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) |XX 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) | 2 AST |XX 01 01 02 (Delegacijos) |( Išorės darbuotojai (visos darbo dienos ekvivalentais)[17] |XX 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) |XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) |10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiesioginių mokslinių tyrimų srityje) |Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) |IŠ VISO | 2 AST |XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.Vykdytinų užduočių aprašymas:Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai | Išlaidų finansinis valdymas, tolesnė priežiūra ir ex-post kontrolė. |Išorės personalas |Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa-  ( Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę finansinę programą-  ( Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimąPaaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.-  ( Įgyvendinant pasiūlymą / iniciatyvą būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą[20].Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.Trečiųjų šalių įnašai-  ( Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo-  Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas apskaičiuojamas taip:Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Metai N | Metai N+1 | Metai N+2 | Metai N+3 | ... įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) | Iš viso |Metai N | Metai N+1 | Metai N+2 | Metai N+3 | ... įterpti tiek stulpelių, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) |Straipsnis …. | | | | | | | | | |Įvairių asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas poveikis.Nurodyti poveikio įplaukoms apskaičiavimo metodą.[1] OL L 17, 2000 1 21, p. 22.[2] OL L 144, 2006 5 31, p. 15.[3] VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas.[4] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies a arba b punkte.[5] Išsamią informaciją apie valdymo metodus ir nuorodas į Finansinį reglamentą galima rasti svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html[6] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje.[7] DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA – nediferencijuotieji asignavimai.[8] ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.[9] Šalių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.[10] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai.[11] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.[12] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai.[13] Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir kt.).[14] Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ...“.[15] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai.[16] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.[17] CA – sutartininkas („Contract Agent“); INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en Délégation“); LA – vietinis darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“).[18] Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių).[19] Būtina struktūriniams fondams, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondui (EŽF).[20] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.[21] Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų.