				|

		52014PC0191

			Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo pagal protokolą, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir San Tomė ir Prinsipės Demokratinės Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinė kompensacija, paskirstomos žvejybos galimybės /* COM/2014/0191 final - 2014/0116 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS
MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO
APLINKYBĖS
Taryba suteikė Europos Komisijai
leidimą Europos Sąjungos vardu derėtis dėl
žuvininkystės partnerystės susitarimo, sudaryto su San Tomė ir
Prinsipės Demokratine Respublika, protokolo atnaujinimo. Šioms deryboms
pasibaigus, 2013 m. gruodžio 19 d. derybininkai parafavo naujojo protokolo
projektą. Naujasis protokolas apima 4 metų laikotarpį nuo 14
straipsnyje nurodytos laikino taikymo dienos – šio naujojo protokolo pasirašymo
dienos.
Pagrindinis susitarimo protokolo tikslas –
remiantis naujausia moksline informacija ir Tarptautinės Atlanto tunų
apsaugos komisijos (ICCAT) rekomendacijomis, pasiūlyti, atsižvelgiant
į esamą perviršį, žvejybos galimybes Europos Sąjungos
žvejybos laivams San Tomė ir Prinsipės vandenyse. Komisija
rėmėsi nepriklausomų ekspertų atlikto ankstesnio protokolo ex-post
vertinimo rezultatais.
Protokolu taip pat siekiama sustiprinti
Europos Sąjungos ir San Tomė ir Prinsipės Demokratinės
Respublikos bendradarbiavimą siekiant skatinti tausios žuvininkystės
politiką ir žuvininkystės ištekliams atsakingai naudoti San Tomė
ir Prinsipės žvejybos zonoje, atsižvelgiant į abiejų šalių
interesus.
Protokole numatomos tokių kategorijų
žvejybos galimybės:
–          28 tunų žvejybos seineriai.
–          6 dreifinėmis ūdomis
žvejojantys laivai.
Turėtų būti nustatytas šių
žvejybos galimybių paskirstymas valstybėms narėms. Tuo remdamasi
Komisija siūlo Tarybai priimti šį reglamentą.
2.           KONSULTACIJŲ SU
SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
Su suinteresuotosiomis šalimis konsultuotasi
vertinant 2011–2014 m. protokolą. Su valstybių narių
ekspertais konsultuotasi techninių susitikimų metu. Po šių
konsultacijų padaryta išvada, kad žuvininkystės protokolą su San
Tomė ir Prinsipės Demokratine Respublika reikia išlaikyti.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO
ASPEKTAI
Ši procedūra pradėta kartu su
procedūromis, susijusiomis su Tarybos sprendimu dėl protokolo, kuriuo
nustatomos Europos Sąjungos ir San Tomė ir Prinsipės
Demokratinės Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės
susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinė kompensacija,
sudarymo ir su Tarybos sprendimu dėl paties protokolo pasirašymo ir
laikino taikymo.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Metinė 710 000 EUR dydžio trejais
pirmaisiais metais ir 675 000 EUR dydžio 4-aisiais metais finansinė kompensacija
nustatyta remiantis a) 7 000 t orientaciniu kiekiu, susijusiu su 385 000 EUR
per 3 metus suma už galimybę vykdyti veiklą, po to – 350 000 EUR suma
4-aisiais metais ir b) 325 000 EUR dydžio parama San Tomė ir
Prinsipės Demokratinės Respublikos žuvininkystės sektoriaus
politikos plėtrai. Tokia parama dera su nacionalinės
žuvininkystės politikos tikslais ir ypač su San Tomė ir
Prinsipės Demokratinės Respublikos poreikiais, susijusiais su parama
smulkiajai žvejybai ir su kova su nelegalia žvejyba.
2014/0116 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo pagal protokolą, kuriuo
nustatomos Europos Sąjungos ir San Tomė ir Prinsipės
Demokratinės Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės
susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinė kompensacija,
paskirstomos žvejybos galimybės
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą,
kadangi:
(1)       Europos Sąjunga ir San
Tomė ir Prinsipės Demokratinė Respublika derėjosi ir 2013
m. gruodžio 19 d. parafavo naują žuvininkystės sektoriaus
partnerystės susitarimo, kuriuo Europos Sąjungos laivams suteikiamos
žvejybos galimybės vandenyse, į kuriuos San Tomė ir
Prinsipės Demokratinė Respublika turi suverenias teises arba kurie
priklauso jos jurisdikcijai žuvininkystės srityje, protokolą;
(2)       [...] Taryba priėmė
sprendimą XXX/2010/ES[1]
dėl naujojo protokolo pasirašymo ir laikino taikymo;
(3)       reikėtų nustatyti žvejybos
galimybių paskirstymą valstybėms narėms tiek laikino
protokolo taikymo, tiek jo galiojimo laikotarpiu;
(4)       siekiant užtikrinti, kad
pagal protokolą Europos Sąjungai skiriamos žvejybos galimybės
būtų visiškai išnaudojamos, būtina, kad Komisija būtų įgaliota
tam tikros valstybės narės neišnaudotas žvejybos galimybes laikinai
skirti kitai valstybei narei nedarant poveikio žvejybos galimybių skyrimui
ir jų mainams tarp valstybių narių pagal protokolą;
(5)       šis reglamentas
turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos
Sąjungos oficialiajame leidinyje,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
(1)
Protokolu nustatytos žvejybos galimybės
valstybėms narėms paskirstomos taip:
(a)
tunų žvejybos seineriai:
 Ispanija ||                   15   laivų
 Prancūzija ||                   13   laivų
(b)
dreifinėmis ūdomis žvejojantys laivai:
 Ispanija || p.m. laivai
 Portugalija || p.m. laivai
(2)
Nepažeidžiant partnerystės susitarimo
nuostatų, taikomas 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr.
1006/2008 dėl Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos
vandenyse leidimų ir trečiųjų šalių laivų
žvejybos galimybių Bendrijos vandenyse[2] .
(3)
Jei 1 dalyje išvardytų valstybių
narių pateiktų žvejybos leidimų paraiškų nepakanka, kad
būtų išnaudotos protokole nustatytos žvejybos galimybės,
Komisija, remdamasi Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 10 straipsniu,
atsižvelgia į kitos valstybės narės pateiktas žvejybos
leidimų paraiškas.
(4)
Jei paaiškėja, kad 1 dalyje numatytos žvejybos
galimybės išnaudojamos nevisiškai, Komisija apie tai praneša atitinkamoms
valstybėms narėms ir paprašo patvirtinti, kad jos tikrai neišnaudoja
šių žvejybos galimybių. Jei per 10 darbo dienų atsakymas
nepateikiamas, tai laikoma patvirtinimu, kad atitinkamos valstybės
narės laivai nurodytu laikotarpiu nevisiškai išnaudoja žvejybos galimybes.
Po atitinkamos valstybės narės patvirtinimo neišnaudotos žvejybos
galimybės suteikiamos kitoms valstybėms narėms.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą
dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo protokolo pasirašymo dienos.
Šis reglamentas privalomas visas ir
tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL C, … .. .., p …
[2]               OL L 286, 2008 10 29, p. 33.


|

52010PC0592

Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo baigiama importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei taikomų antidempingo ir kompensacinių priemonių dalinė tarpinė peržiūra  /* KOM/2010/0592 galutinis - NLE 2010/0299 */

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.10.22KOM(2010) 592 galutinis2010/0299 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo baigiama importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei taikomų antidempingo ir kompensacinių priemonių dalinė tarpinė peržiūraAIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPasiūlymo aplinkybės |Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas yra susijęs su Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis antidempingo reglamentas) ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[2] (toliau − pagrindinis antisubsidijų reglamentas) taikymu atliekant tyrimą dėl tam tikros importuojamos Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelės. |Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas teikiamas atsižvelgiant į pagrindinių reglamentų įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniuose reglamentuose nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus. |Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1292/2007[3], kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio antidempingo reglamento su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 15/2009[4], 11 straipsnio 2 dalį ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 367/2006[5], kuriuo importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei toliau taikomas Reglamentu (EB) Nr. 2597/1999[6] nustatytas galutinis kompensacinis muitas, su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (ES) Nr. 579/2010[7]. |Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |Atliekant tyrimą atitinkamos suinteresuotosios šalys, remdamosi pagrindiniuose reglamentuose numatytomis nuostatomis, turėjo galimybę ginti savo interesus. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas yra parengtas įgyvendinant pagrindinius reglamentus. Pagrindiniuose reglamentuose nėra numatomas bendras poveikio vertinimas, tačiau juose pateikiamas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. |Teisiniai pasiūlymo aspektai |Siūlomų veiksmų santrauka 2009 m. rugsėjo 9 d. Komisija inicijavo importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei taikomų antidempingo ir kompensacinių priemonių dalinės tarpinės peržiūros tyrimą, kurį atliekant nagrinėta tik produkto apibrėžtoji sritis. Pareiškėjas teigė, kad konkrečios rūšies produktas – silicinta poliesterio apsauginė plėvelė (toliau – SPAP), neturėtų būti priskirtas produkto apibrėžtajai sričiai, kuriai nustatytos priemonės, remiantis tuo, kad šios rūšies produkto savybės, gamybos procesas ir galutis vartojimas, palyginti su kitų rūšių PET plėvelėmis, skiriasi. Atlikus tyrimą nustatyta, kad nepaisant tam tikrų skirtumų, SPAP ir kitų rūšių PET plėvelės pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės yra tokios pačios. Todėl daroma išvada, kad antidempingo ir kompensacinių priemonių, taikomų importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei, dalinė tarpinė peržiūra turėtų būti baigta nekeičiant galiojančių priemonių. Todėl Tarybai siūloma priimti pridedamą reglamento, kuriuo baigiama dalinė tarpinė peržiūra, ir kuris turėtų būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ne vėliau kaip 2010 m. gruodžio 8 d., pasiūlymą. |Teisinis pagrindas 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių ir 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentas Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių. |Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytos priežasties. |Veiksmų pobūdis yra aprašomas pirmiau minėtuose pagrindiniuose reglamentuose, nesuteikiant galimybės taikyti šalies sprendimą. Nuoroda apie Sąjungai, šalių vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ūkinės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės bei administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma. |Pasirinkta priemonė |Siūloma priemonė – reglamentas. |Kitos priemonės būtų netinkamos, nes pagrindiniame reglamente kitų galimybių nenumatyta. |Poveikis biudžetui |Pasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui. |1.  2010/0299 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo baigiama importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei taikomų antidempingo ir kompensacinių priemonių dalinė tarpinė peržiūraEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[8] (toliau – pagrindinis antidempingo reglamentas), kuriuo panaikinamas 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[9], ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[10] (toliau − pagrindinis antisubsidijų reglamentas), kuriuo panaikinamas 1997 m. spalio 6 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2026/97 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[11], ypač į jo 19 straipsnį,atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau – Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,kadangi:1. GALIOJANČIOS PRIEMONĖS1.1. Ankstesnis tyrimas ir galiojančios kompensacinės priemonės2.  1999 m. gruodžio mėn. Reglamentu (EB) Nr. 2597/1999[12] importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei (toliau – nagrinėjamasis produktas) Taryba nustatė galutinį kompensacinį muitą. Tyrimas, po kurio priimtas minėtas reglamentas, toliau vadinamas pradiniu antisubsidijų tyrimu. Nustatytos priemonės buvo ad valorem kompensacinis muitas, kurio dydis individualiai nurodytų eksportuotojų importuojamiems produktams buvo 3,8–19,1 proc., o visų kitų bendrovių importuojamiems produktams buvo nustatyta 19,1 proc. muito norma. Pradinio tyrimo tiriamasis laikotarpis buvo 1997 m. spalio 1 d.–1998 m. rugsėjo 30 d.3.  2006 m. kovo mėn., atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento 18 straipsnį Taryba Reglamentu (EB) Nr. 367/2006[13] importuojamai Indijos kilmės PET plėvelei toliau taikė Reglamentu (EB) Nr. 2597/1999 nustatytą galutinį kompensacinį muitą. Peržiūros tiriamasis laikotarpis buvo 2003 m. spalio 1 d.–2004 m. rugsėjo 30 d.4.  2006 m. rugpjūčio mėn., atlikus dalinę tarpinę peržiūrą dėl Indijos PET plėvelės gamintojo Garware Polyester Limited (toliau – Garware ) subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1288/2006[14] iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 gamintojui Garware nustatytą galutinį kompensacinį muitą.5.  2007 m. rugsėjo mėn., atlikus dalinę tarpinę peržiūrą dėl kito Indijos PET plėvelės gamintojo Jindal Poly Films Limited , anksčiau vadinto Jindal Polyester Ltd . (toliau – Jindal ) subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1124/2007[15] iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 gamintojui Jindal nustatytą galutinį kompensacinį muitą.6.  2009 m. sausio mėn., atlikus dalinę tarpinę peržiūrą, kurią Komisija savo iniciatyva inicijavo dėl penkių Indijos PET plėvelės gamintojų subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 15/2009[16] iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 šioms bendrovėms nustatytą galutinį kompensacinį muitą.7.  2010 m. birželio mėn., atlikus dalinę tarpinę peržiūrą dėl gamintojo Jindal subsidijavimo, Taryba Reglamentu (ES) Nr. 579/2010[17] iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1124/2007, gamintojui Jindal nustatytą galutinį kompensacinį muitą.1.2. Ankstesni tyrimai ir galiojančios antidempingo priemonės8.  2001 m. rugpjūčio mėn. Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001[18] Taryba importuojamai, inter alia , Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei nustatė galutinį antidempingo muitą. Tyrimas, po kurio priimtas minėtas reglamentas, toliau vadinamas pradiniu antidempingo tyrimu. Nustatytos priemonės buvo ad valorem antidempingo muitas, kurio dydis individualiai nurodytų eksportuotojų importuojamiems produktams buvo 0–62,6 proc., o visų kitų bendrovių importuojamiems produktams buvo nustatyta 53,3 proc. muito norma.9.  2006 m. kovo mėn. Reglamentu (EB) Nr. 366/2006[19] Taryba iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 nustatytas priemones. Nustatyto antidempingo muito dydis buvo 0–18 proc., atsižvelgiant į galutinio kompensacinio muito dalinės tarpinės peržiūros išvadas (nurodyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 367/2006 2 konstatuojamojoje dalyje).10.  2006 m. rugpjūčio mėn., atlikus tarpinę peržiūrą dėl Indijos PET plėvelės gamintojo Garware subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1288/2006 iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 gamintojui Garware nustatytą galutinį antidempingo muitą.11.  Gavusi naujo eksportuojančio gamintojo prašymą, 2006 m. rugsėjo mėn. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1424/2006[20] dėl bendrovės SRF Limited iš dalies pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 1676/2001. Iš dalies pakeistu reglamentu susijusiai bendrovei nustatyti 15,5 proc. dempingo skirtumas ir 3,5 proc. antidempingo muito norma, atsižvelgiant į bendrovės eksporto subsidijų skirtumą, nustatytą antisubsidijų tyrimu, kurį atlikus priimtas minėtas Reglamentas (EB) Nr. 367/2006. Bendrovei nebuvo taikomas individualiai nustatytas kompensacinis muitas, todėl taikyta visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.12.  2007 m. lapkričio mėn., atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio antidempingo reglamento 11 straipsnio 2 dalį, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1292/2007[21] importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei nustatė galutinį antidempingo muitą. Tuo pačiu reglamentu buvo baigta dalinė tarpinė peržiūra pagal pagrindinio antidempingo reglamento 11 straipsnio 3 dalį, kurios metu nagrinėtas tik vienas Indijos eksportuojantis gamintojas.13.  2009 m. sausio mėn., atlikus dalinę tarpinę peržiūrą, kurią Komisija savo iniciatyva inicijavo dėl penkių Indijos PET plėvelės gamintojų subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 15/2009 iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 1292/2007 šioms bendrovėms nustatytą galutinį antidempingo muitą.2. PROCEDŪRA2.1. Peržiūros pagrindas14.  Prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio antidempingo reglamento 11 straipsnio 3 dalį ir pagrindinio antisubsidijų reglamento 19 straipsnį pateikė Indijos eksportuojantis gamintojas Polyplex Corporation Limited (toliau – pareiškėjas). Prašyta tirti tik produkto apibrėžtąją sritį, siekiant išsiaiškinti, ar tam tikrų rūšių produktams gali būti taikomos antidempingo ir kompensacinės priemonės, taikomos importuojamai polietileno tereftalato (PET) plėvelei.15.  Pareiškėjas prašė silicintai poliesterio apsauginei plėvelei (SPAP), kiek ji atitinka nagrinėjamojo produkto apibrėžtį, netaikyti importuojamai Indijos kilmės PET plėvelei nustatytų galiojančių antidempingo ir kompensacinių priemonių. Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad pagrindinės SPAP ir nagrinėjamojo produkto fizinės, techninės ir cheminės savybės labai skiriasi.2.2. Inicijavimas16.  Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pateisinančių dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija, vadovaudamasi pagrindinio antidempingo reglamento 11 straipsnio 3 dalies ir pagrindinio antisubsidijų reglamento 19 straipsnio nuostatomis, 2009 m. rugsėjo 9 d. Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje [22] paskelbė pranešimą (toliau – Pranešimas apie inicijavimą) apie dalinės tarpinės peržiūros, kurią atliekant bus nagrinėjama tik produkto apibrėžtoji sritis, inicijavimą. Tiksliau atliekant peržiūrą reikėjo nustatyti, ar silicinta poliesterio apsauginė plėvelė yra nagrinėjamojo produkto dalis, kaip apibrėžta per pradinį tyrimą.2.3. Peržiūros tyrimas17.  Komisija oficialiai pranešė Indijos Respublikos (toliau – susijusi šalis) valdžios institucijoms, ir visoms kitoms žinomoms susijusioms šalims, t. y. žinomiems susijusios šalies eksportuojantiems gamintojams, Sąjungos naudotojams ir importuotojams, taip pat Sąjungos gamintojams apie dalinės tarpinės peržiūros tyrimo inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per Pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir prašyti būti išklausytoms.18.  Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.19.  Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims, taip pat ir kitoms šalims, pranešusioms apie save per Pranešime apie inicijavimą nurodytą terminą.20.  Klausimyno atsakymus pateikė pareiškėjas, du kiti Indijos eksportuojantys gamintojai, keturi Sąjungos gamintojai ir du Sąjungos importuotojai.21.  Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, kaip ji manė, buvo reikalinga siekiant įvertinti, ar reikia iš dalies keisti galiojančių antidempingo ir kompensacinių priemonių taikymo sritį, ir surengė tikrinamuosius vizitus šių bendrovių patalpose:22.  Garware Polyester Limited , Bombėjus, Indija,23.  Mitsubishi Polyester Film , Vysbadenas, Vokietija,24.  Polyplex Corporation Limited , Noida, Indija.25.  Atliekant tyrimą nagrinėtas 2008 m. balandžio 1 d.–2009 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).3. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS26.  Nagrinėjamasis produktas yra tas pats produktas, kuris nurodytas Tarybos reglamente (EB) Nr. 367/2006 ir Tarybos Reglamente (EB) Nr. 1292/2007, t. y. Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelė, kurios KN kodai šiuo metu yra ex 3920 62 19 ir ex 3920 62 90.4. PERŽIŪROS TYRIMO IŠVADOS4.1. Pagrindiniai faktai27.  Polietileno tereftalato (PET) plėvelė – nelipni plėvelė iš polietileno tereftalato. PET plėvelė visada gaminama iš PET polimero, ją sudaro pagrindinė plėvelė, kuri gamybos procese arba baigus gamybos procesą gali būti toliau apdorojama. Pagrindinė plėvelė dažniausiai gali būti apdorojama šiais būdais: apdorojimas vainikiniu išlydžiu, metalizavimas ar cheminis dengimas.28.  Nuo kitų plėvelių PET plėvelė skiriasi specifinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis savybėmis. Kaip keletą PET plėvelės savybių galima nurodyti, pvz., didelį atsparumą tempimui, labai geras elektrines ypatybes, mažą gebą sugerti drėgmę bei atsparumą drėgmei, mažą traukumą ir geras apsaugines ypatybes. Todėl, nors PET plėvelė pagal šias specifines savybes skirstoma į įvairias rūšis, joms būdingos tos pačios pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės, kaip ir pagrindinei PET plėvelei. PET plėvelė turi penkias plačias galutinio vartojimo paskirtis, susijusias su penkiais rinkos segmentais, kaip antai magnetinių laikmenų, pakavimo, elektrinio veikimo, vaizdo kūrimo ir pramonės paskirčių.4.2. Metodologija29.  Siekiant nustatyti, ar SPAP ir kitų rūšių PET plėvelė turėtų būti laikomos vienu produktu, ar dviem skirtingais produktais, nagrinėta, ar SPAP ir kitų rūšių PET plėvelės pagrindinės fizinės ir cheminės savybės yra tokios pačios. Be to, nagrinėtas gamybos procesas, galutinio vartojimo ir pakeičiamumo skirtumai, taip pat – sąnaudų ir kainos skirtumai.4.3. Pagrindiniai šalių pateikti argumentai30.  Pareiškėjas teigė, kad pagrindinės SPAP ir nagrinėjamojo produkto fizinės, techninės ir cheminės savybės skiriasi. Ypač dėl gana mažo SPAP adhezinio stiprio ir mažos paviršiaus įtampos plėvelė yra slidi ir dėl tos priežasties jos paviršius negalima paveikti dažais, dangomis, klijais ir metalizuoti. Pareiškėjo teigimu, dėl nekietinto silicio migracijos SPAP net išvirkščiojoje SPAP, kurios tik viena pusė buvo padengta, pusėje matyti, kad fizinės ir techninės savybės, palyginti su kitų rūšių PET plėvelėmis, labai skiriasi. Teigiama, kad dėl šių savybių negalima naudoti SPAP pradiniame tyrime nurodytuose pagrindinės PET plėvelės pramonės segmentuose, kaip antai pakavimo, magnetinių laikmenų, elektrinio veikimo, vaizdo kūrimo ir pramonės paskirtims. Kita vertus, dėl to, kad kitų rūšių PET plėvelių paviršius yra funkciškai aktyvus, šių plėvelių negalima naudoti kaip apsauginio sluoksnio, nes jos taip prisitvirtintų prie lipnaus paviršiaus, kad jų nebūtų galima nuimti. Galiausiai pareiškėjas teigė, kad dėl SPAP naudojimo paskirčių jos negalima pakeisti jokia kitos rūšies PET plėvele.31.  Sąjungos pramonė teigė, kad pareiškėjo argumentai paremti dviem nuosekliomis dirbtinai ribotų palyginimų grupėmis. Pirma, pareiškėjas palygino SPAP su siaura PET plėvelių grupe, t. y. pagrindine PET plėvele, o ne su kitų, labiau tinkančių palyginti su SPAP, rūšių dengta PET plėvele. Antra, šis palyginimas, kaip teigiama, yra ribotas, nes lyginta tik labai išskirtinė ir ribota fizinių ir cheminių savybių grupė. Sąjungos pramonė teigė, kad lyginant SPAP su daugelio kitų rūšių PET plėvelių, taip pat lyginant reprezentatyvų cheminių ir fizinių savybių kiekį, yra aišku, kad SPAP ir kitos PET plėvelės rūšys yra tas pat produktas, todėl SPAP ir toliau turi būti taikomos antidempingo ir kompensacinės priemonės. Sąjungos pramonės teigimu, SPAP iš tikrųjų yra silicio sluoksniu padengta PET plėvelė. Iš esmės ji nesiskiria nuo kitų rūšių dengtų plėvelių, kaip antai metalizuotos plėvelės, plėvelės su antistatine danga ar plėvelė su užtvarine danga, ir todėl ji akivaizdžiai yra nagrinėjamasis produktas. Sąjungos pramonė, siekdama paremti savo teiginius, pateikė įvairių rūšių PET plėvelės daugelio skirtingų fizinių ir cheminių savybių palyginimą.4.4. Nustatyti faktai4.4.1. Fizinės ir cheminės savybės32.  Atlikus tyrimą nustatyta, kad dvi 26 konstatuojamojoje dalyje minėtos savybės, kaip antai gana mažas SPAP adhezinis stipris ir maža paviršiaus įtampa, palyginus su pagrindinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis PET plėvelės savybėmis, kaip nurodyta pradiniame antidempingo tyrime[23] ir pirmiau minėta 24 konstatuojamojoje dalyje, yra papildomos savybės. Šiuo atžvilgiu būtina pažymėti, kad SPAP, kaip ir visų kitų rūšių PET plėvelės, pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės yra tokios pačios.33.  Nustatyta, kad dvi SPAP būdingos savybės, kaip antai mažas adhezinis stipris ir maža paviršiaus įtampa – ne pačios PET plėvelės, o daugiau jos silicinto paviršiaus ar, iš esmės, silicio, savybės. Padengus plėvelę siliciu, kaip ir bet kuria kita medžiaga, pasikeičia kelios plėvelės paviršiaus savybės, tačiau nepasikeičia pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės pagrindinės PET plėvelės, kuri po dangos sluoksniu lieka tokia pati, savybės.34.  Nors tiesa, kad plėvelę padengus siliciu, jos paviršiaus adhezinis stipris ir įtampa sumažėja, panašiai būtų galima teigti ir apie kitų rūšių dangą, pvz., PET plėvelę padengus kitų rūšių danga, jos paviršius įgauna kitų specifinių savybių. Tam tikrais atvejais danga gali suteikti savybių, dėl kurių PET plėvelė būtų tinkama tik labai specifinėms reikmėms. Šiuo atžvilgiu silicio danga nėra išskirtinė. Kitų specialių kitokia danga padengtų produktų pavyzdžiai: sandarinimo plėvelės, plėvelės, dengtos nuo rasojimo apsaugančia danga, atlupamos ir (arba) sandarinimo plėvelės ir kopoliesteriu dengtos plėvelės. Tačiau visoms šioms rūšims būdingos tos pačios pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės; šios rūšys yra nagrinėjamojo produkto dalis, kaip apibrėžta per pradinį tyrimą.35.  Remiantis tuo, kas išdėstyta, laikoma, kad pagrindinių fizinių, techninių ir cheminių savybių atžvilgiu nėra didelių SPAP ir kitų rūšių PET plėvelės skirtumų, dėl kurių SPAP neturėtų būti priskirta produkto apibrėžtajai sričiai.4.4.2. Kitų kriterijų palyginimas36.  Dėl išsamumo buvo išnagrinėti ir kiti teiginiai, kuriuos pareiškėjas pateikė prašydamas atlikti peržiūrą, iš kurių tariamai turėtų paaiškėti, kad SPAP ir PET plėvelė yra skirtingi produktai.4.4.2.1. Gamybos procesas37.  Pareiškėjas teigė, kad, palyginti su gaminama kitų rūšių PET plėvele, SPAP reikalingi atskiri gamybos įrenginiai.38.  Kaip nurodyta 22 konstatuojamojoje dalyje, PET plėvelė visada gaminama iš PET polimero; ją sudaro pagrindinė plėvelė, kuri gamybos procese arba baigus gamybos procesą gali būti toliau apdorojama. Pagrindinė plėvelė dažniausiai gali būti apdorojama šiais būdais: apdorojimas vainikiniu išlydžiu, metalizavimas ar cheminis dengimas.39.  SPAP yra silicio sluoksniu padengta PET plėvelė. Atlikus tyrimą nustatyta, kad yra dvi skirtingos SPAP gamybos technologijos. Tirtas Sąjungos gamintojas naudoja paeilinio dengimo gamybos technologiją. Pagal šią technologiją pagrindinė PET plėvelė dengiama gamybos procese prieš tiesinimą. Dengimo modulis yra tik papildoma gamybos linijos dalis, kurios galima atsisakyti. Tuo tarpu Indijos gamintojai tyrė autonominio dengimo technologijos naudojimą. Šiame procese pirmiausia PET plėvelė yra pagaminama, po to – padengiama naudojant atskirą gamybos liniją.40.  Nustatyta, kad paeilinio ar autonominio dengimo technologija pasirenkama vien ekonominiais sumetimais, nes paeilinio dengimo kilnojamųjų modulių investicijų sąnaudos yra apytiksliai dešimteriopai didesnės už autonominio dengimo gamybos linijos investicijas. Paeilinio dengimo privalumai – dėl kur kas didesnio gamybos linijos greičio gamybos apimtys gali būti didelės. Naudojant paeilinį dengimą vieneto kaina, susijusi su silicio sąnaudomis, yra mažesnė, nes silicio paviršiaus sluoksnis yra plonesnis nei naudojant autonominį dengimą.41.  Būtina atkreipti dėmesį, kad taikant dvi skirtingas dengimo metodologijas, pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės SPAP savybės nekinta, ir, palyginti su kitų rūšių PET plėvelė savybėmis, išlieka tokios pačios. Iš tiesų, nepakanka remtis skirtingais gamybos procesais per se , siekiant nustatyti, ar konkrečios rūšies produktas yra atskiras produktas, jeigu rūšių, kai gaminant naudojami šie procesai, pagrindinių fizinių, techninių ir cheminių savybių atžvilgiu produktai yra tokie patys.4.4.2.2. Galutinio vartojimo ir pakeičiamumo skirtumai42.  Pareiškėjas taip pat teigė, kad SPAP ir kitų rūšių PET plėvelė negali būti naudojamos toms pačioms paskirtims. Atlikus tyrimą šis teiginys buvo patvirtintas. Tačiau, kaip nurodyta pradinio tyrimo išvadose, tą patį galima pasakyti ir apie specialiai apdorotą kitų rūšių PET plėvelę.43.  Atlikus tyrimą patvirtinta, kad PET plėvelę dengiant ar kitaip specialiai ją apdorojant siekiama ją pritaikyti tam tikroms specialioms paskirtims. Kiekvienu atveju pasirinktai dangos sluoksnio medžiagai būdingos tam tikros paskirtį atitinkančios savybės. Pavyzdžiui, dėl silicio sumažėja adhezinis stipris. Dangos medžiagai gali būti būdingos kitos specifinės savybės (silicio atveju – maža paviršiaus įtampa), dėl kurių dengto produkto neįmanoma naudoti kitoms paskirtims. Yra daug kitomis medžiagomis dengtų ar kitaip apdorotų kitų rūšių PET plėvelių, kurių paskirtis dėl pirmiau nurodytų priežasčių yra speciali ir ribota.44.  Todėl, nors SPAP yra specialiai naudojama tam tikroms paskirtims, šios plėvelės pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės yra tokios pačios kaip ir kitų rūšių PET plėvelės.4.4.2.3. Sąnaudų ir kainos skirtumas45.  Galiausiai pareiškėjas teigė, kad dėl pagrindinės PET plėvelės silicinimo proceso susidaro papildomų sąnaudų.46.  Iš tiesų nustatyta, kad papildomos dengimo siliciu išlaidos gali sudaryti iki 10 proc. gamybos sąnaudų, atsižvelgiant į pasirinktą dengimo metodologiją. Kaip nurodyta 35 ir 36 konstatuojamosiose dalyse, vieneto silicio sąnaudų atžvilgiu pareiškėjas pasirinko brangesnę metodologiją. Tačiau reikėtų pabrėžti, kad palyginti su pagrindinės PET plėvelės gamybos sąnaudomis, tai yra papildomos sąnaudos. Dengiant pagrindinę PET plėvelę kitomis medžiagomis, kaip ir metalizuojant, taip pat didėja gamybos sąnaudos, o dėl to – ir kaina.47.  Todėl, atsižvelgiant į tai, laikoma, kad papildomos dengimo siliciu sąnaudos negali būti lemiamas kriterijus siekiant nustatyti, ar SPAP yra atskiras produktas. Iš tiesų, sąnaudų ir kainos skirtumu per se negalima pagrįsti išvados, kad tam tikros rūšies produktas turėtų būti laikomas atskiru produktu, jeigu šios rūšies ir nagrinėjamojo produkto pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės yra tokios pačios.5. IŠVADOS DĖL PRODUKTO APIBRĖŽTOSIOS SRITIES48.  Tyrimo išvadomis patvirtinta, kad atlikus PET plėvelės silicinimą, galutinio produkto paviršius, palyginti su pagrindine PET plėvele, skiriasi. Tačiau dėl šio proceso pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės produkto savybės nepasikeičia. Iš tiesų tyrimu patvirtinta, kad rinkoje yra daug specialiai apdorotų rūšių PET plėvelių, atitinkančių nagrinėjamojo produkto apibrėžtį, kaip nustatyta pradiniu tyrimu. Be to, ištyrus kitus kriterijus, kaip antai gamybos procesą, pakeičiamumą ir (arba) galutinį vartojimą ir sąnaudų ir kainos skirtumą, šios išvados nebuvo pakeistos.49.  Visoms suinteresuotosioms šalims pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis padarytos šios išvados. Šalims suteiktas laikotarpis, per kurį jos galėjo pateikti su šiuo informacijos atskleidimu susijusias pastabas.50.  Į žodžiu ir raštu pateiktas šalių pastabas buvo tinkamai atsižvelgta, tačiau dėl šių pastabų išvados nekeisti galiojančių importuojamai PET plėvelei nustatytų antidempingo ir kompensacinių priemonių produkto apibrėžtosios srities nebuvo pakeistos,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisDalinė tarpinė antidempingo ir kompensacinių priemonių, taikomų tam tikrai importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei, peržiūra baigiama nekeičiant galiojančių antidempingo ir kompensacinių priemonių.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkas [1] OL L 343, 2009 12 22, p. 51.[2] OL L 188, 2009 7 18, p. 93.[3] OL L 288, 2007 11 6, p. 1.[4] OL L 6, 2009 1 10, p. 1.[5] OL L 68, 2006 3 8, p. 15.[6] OL L 316, 1999 12 10, p. 1.[7] OL L 168, 2010 7 2, p. 1.[8] OL L 343, 2009 12 22, p. 51.[9] OL L 56, 1996 3 6, p. 1.[10] OL L 188, 2009 7 18, p. 93.[11] OL L 288, 1997 10 21, p. 1.[12] OL L 316, 1999 12 10, p. 1.[13] OL L 68, 2006 3 8, p. 15.[14] OL L 236, 2006 8 31, p. 1.[15] OL L 255, 2007 9 29, p. 1.[16] OL L 6, 2009 1 10, p. 1.[17] OL L 168, 2010 7 2, p. 1.[18] OL L 277, 2001 8 23, p. 1.[19] OL L 68, 2006 3 8, p. 6.[20] OL L 270, 2006 9 29, p. 1.[21] OL L 288, 2007 11 6, p. 1.[22] OL C 215, 2009 9 9, p. 19.[23] Komisijos reglamento (EB) Nr. 367/2001 10 konstatuojamoji dalis (OL L 55, 2001 2 24, p. 16).


|

52010PC0494

/* KOM/2010/0494 galutinis - COD 2010/0257 */  Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo sukuriama integruotos jūrų politikos tolesnio vystymo paramos programa    SEK(2010) 1097 final

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.9.29KOM(2010) 494 galutinis2010/0257 (COD)P asiūlymasEUROP OS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASkuriuo sukuriama integruotos jūrų politikos tolesnio vystymo paramos programa SEK(2010) 1097 finalAIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS2007 m. spalio 10 d. Komisija paskelbė Komunikatą dėl integruotos jūrų politikos Europos Sąjungai (COM (2007) 575 (mėlynąją knygą)). Šiame komunikate buvo palaikoma integruoto, nuoseklaus ir bendro sprendimų dėl vandenynų, jūrų, pakrančių regionų ir jūrų sektorių priėmimo proceso plėtra ir įgyvendinimas. Taigi integruota jūrų politika skatina tarpsektorinį požiūrį į jūrų valdymą. Ja siekiama nustatyti ir panaudoti visų ES politikos krypčių, susijusių su vandenynais, jūromis, pakrančių regionais ir jūrų sektoriais (t. y. aplinkos, jūrų transporto, energetikos, mokslinių tyrimų, pramonės, žuvininkystės ir regioninės politikos) sąveiką.Kartu su Komunikatu dėl integruotos jūrų politikos Europos Sąjungai pateiktame veiksmų plane (SEC (2007) 1278) nurodomos kelios priemonės, kurių Europos Komisija pasiūlė imtis pradedant įgyvendinti naują integruotą Europos Sąjungos jūrų politiką. Po 2007 m. gruodžio 14 d. Europos Vadovų Tarybos raginimo, kuriuo buvo pritarta ES integruotai jūrų politikai[1], 2009 m. spalio 15 d. Komisija priėmė integruotos jūrų politikos įgyvendinimo pažangos ataskaitą[2]. Šioje pažangos ataskaitoje Komisija apibendrino pagrindinius integruotos jūrų politikos (IJP) laimėjimus ir nustatė tolesnio jos įgyvendinimo etapo kryptį[3].2009 m. lapkričio 16 d. išvadose Bendrųjų reikalų taryba pabrėžė finansavimo svarbą tolesnei IJP plėtrai ir įgyvendinimui, prašydama „Komisijos pateikti reikiamus pasiūlymus dėl integruotos jūrų politikos veiksmų finansavimo pagal galiojančią finansinę programą, kad jie įsigaliotų iki 2011 m.“.Tolesnei integruotos jūrų politikos plėtrai ir įgyvendinimui pagal Komisijos nustatytą ir Tarybos patvirtintą kryptį iškilo pavojus, kadangi nepakanka lėšų būtinoms priemonėms finansuoti per likusį dabartinės finansinės perspektyvos laikotarpį (2011 m.–2013 m.). Iki šiol IJP priemonės buvo finansuojamos remiantis Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies a ir b punktais ir jo įgyvendinimo taisyklių 32 straipsniu, kuriuose numatytas bandomųjų schemų ir parengiamųjų projektų finansavimas[4]. Su integruota jūrų politika susijusias bandomąsias schemas ir parengiamąsias priemones galima finansuoti tik iki 2010 m. pabaigos.Būtina tolesnė nedidelė finansinė parama, kad ES galėtų įgyvendinti ir toliau plėtoti integruotą jūrų politiką ir siekti visiems rūpimų tikslų, nustatytų 2007 m. spalio mėn. Komisijos mėlynojoje knygoje, patvirtintų 2009 m. spalio mėn. pažangos ataskaitoje ir 2009 m. lapkričio 16 d. Bendrųjų reikalų tarybos išvadose. Šis finansavimas leistų Komisijai kartu su valstybėmis narėmis ir suinteresuotosiomis šalimis tęsti tiriamąjį darbą, kuris jau pradėtas parengiamosiomis priemonėmis ir bandomaisiais projektais, ir toliau plėtoti bei konkretizuoti integruotos jūrų politikos įgyvendinimo variantus pagal 2009 m. spalio 15 d. pažangos ataskaitoje nustatytas gaires.EX-ANTE VERTINIMASŠiuo teisės akto pasiūlymu nenustatoma nauja politikos kryptis ar nauji tikslai. Šiuo etapu nelaukiama jokio ilgalaikio poveikio ar naujų politikos įtakos. Todėl kartu su pasiūlymu nepateikiamas poveikio vertinimas. Jei kurios nors paskesnės priemonės galėtų turėti reikšmingą poveikį arba politikos įtakos, bus pateikiamas specialus jų poveikio vertinimas.Laikydamasi Finansinio reglamento 27 straipsnio 4 dalies ir jo įgyvendinimo taisyklių 21 straipsnio 1 dalies nuostatų Komisija atliko konkrečiausių siūlomos finansavimo programos aspektų ex-ante vertinimą. Šiame ex-ante vertinime, kuris pateikiamas kartu su teisės akto pasiūlymu, be kita ko, apžvelgiama siūloma finansavimo programa. Ypatingas dėmesys jame skiriamas politinėms aplinkybėms, problemos apibūdinimui, pagrindiniams programos tikslams, Bendrijos finansinio dalyvavimo pridėtinei vertei ir pagrindiniams politikos variantams (alternatyvoms), kuriuos reikia įvertinti.Ex-ante vertinime nustatyti šie trys politikos variantai:1.  jokių tolesnių veiksmų;2.  nedidelis ES finansinis indėlis, pagrįstai didesnio lygio, palyginti su iki šiol vykdytais parengiamaisiais ir bandomaisiais projektais, skirtas galimybėms toliau nagrinėti ir nuolat įgyvendinti IJP, jai plėtojantis;3.  visavertis finansavimas.Šie trys pagrindiniai politikos variantai buvo išnagrinėti pagal šias IJP strategines kryptis[5]:-  integruotas jūrų valdymas visais lygmenimis;-  su jūrų baseinais susijusi veikla;-  integruotos politikos formavimo kompleksinės priemonės;-  žmonių veiklos tvarumo ribų nustatymas pagal Jūrų strategijos pagrindų direktyvą (JSPD);-  IJP tarptautinio lygmens propagavimas ir Europos vadovavimo šioje srityje skatinimas;-  tvarus ekonomikos augimas, užimtumas ir naujovių diegimas;-  dėmesio Europos jūrų reikalams didinimas.Kiekvienas galimas politikos variantas buvo įvertintas pagal šiuos kriterijus: i) varianto veiksmingumas siekiant nustatytų tikslų ir atitinkama nauda; ii) pasirinktų variantų įgyvendinamumas; iii) finansinis poveikis ES biudžetui.Pagrindinės išvados palygintos šioje lentelėje:VERTINIMAS VARIANTAI | Veiksmingumas siekiant nustatytų tikslų ir atitinkama nauda Didelis (+++) Vidutinis (+/-) Mažas (---) | Įgyvendi-namumas Didelis (+) Vidutinis (+/-) Mažas (-) | Finansinis poveikis ES biudžetui Teigiamas (nuo + iki +++) Neigiamas (nuo – iki ---) | Bendras vertinimas Teigiamas (nuo + iki +++) Neigiamas (nuo – iki ---) |1 variantas Jokių konkrečių veiksmų | --- | + | Asignavimai - Žmogiškieji ištekliai - Administracinės išlaidos - | - |2 variantas Nedidelis ES finansinis indėlis | +++ | + | Asignavimai + Žmogiškieji ištekliai + Administracinės išlaidos + | + |3 variantas Visavertis finansavimas | +++ | - | Asignavimai +++ Žmogiškieji ištekliai ++ Administracinės išlaidos ++ | - |Jokių tolesnių veiksmų (1 variantas).Aišku, kad 1 variantas yra įgyvendinamas ir ES biudžetui nedaro jokio finansinio poveikio. Antra vertus, jokių tolesnių veiksmų nesiėmimas, t. y. integruotos jūrų politikos priemonių ir veiklos nefinansavimas 2011 m.–2013 m. laikotarpiu, reikštų, kad nustatyti bendrieji ir konkretieji programos tikslai nebus pasiekti.Tai savo ruožtu reikštų, kad Komisija nepasiektų savo 2007 m. spalio mėn. mėlynojoje knygoje nustatytų politikos tikslų, patvirtintų 2009 m. spalio mėn. pažangos ataskaitoje ir 2009 m. lapkričio 16 d. Bendrųjų reikalų tarybos išvadose. Šio trūkumo pakanka 1 variantui atmesti.Nedidelis ES finansinis indėlis (2 variantas):Tai turi poveikį ES biudžetui. Antra vertus, 2 variantas suteikia kelis privalumus. Tai yra įgyvendinamas ir ekonomiškai veiksmingas variantas, kuris labai prisidėtų siekiant 2.3 skirsnyje nustatytų tikslų. Jis leistų ES toliau nagrinėti tolesnės IJP plėtros galimybes ir pradėti įgyvendinti ją konkrečiomis tam tikrų sričių priemonėmis. Taigi šis variantas užtikrintų patikimą ir spartų integruotos jūrų politikos įgyvendinimą artimiausiu metu ir ilgalaikėje perspektyvoje.Visavertis finansavimas (3 variantas):Šis variantas Komisijai labai padėtų pasiekti nustatytus IJP tikslus ir prioritetus. Antra vertus, 3 variantas šiuo etapu neįmanomas. Jis politiškai neįgyvendinamas, nes šiuo IJP plėtros etapu nebūtų įmanoma skirti žymiai didesnių sumų, nei jau numatytos. Taip yra todėl, kad nei valstybės narės, nei Komisija kol kas neturi konkrečių politikos variantų, kuriems galėtų būti skirti šie papildomi pinigai. Komisija neturi ir žmogiškųjų išteklių, kurie valdytų šį visavertį finansavimą. Be to, būtų neišmintinga imtis visaverčio įgyvendinimo iš pradžių neišbandžius koncepcijų mažesniu mastu.Taigi, atsižvelgiant į 1 ir 3 variantų ribotumą ir didžiulį Bendrijos suinteresuotumą pasiekti IJP tikslus artimiausiu metu ir per vidutinį laikotarpį, tinkamas sprendimas atrodytų nedidelis ES finansinis indėlis, skirtas integruotos jūrų politikos veiklai finansuoti 2011 m.–2013 m. laikotarpiu.PASIūLYMO TEISINIAI ASPEKTAITeisinis pagrindasES integruota jūrų politika neturi aiškaus teisinio pagrindo Sutartyje. Tačiau ji aprėpia daugelį ES sektorių politikų, susijusių su jūromis ir pakrantėmis, pvz., žuvininkystės, laisvės, saugumo ir teisingumo, transporto, pramonės, teritorinės sanglaudos, mokslinių tyrimų, aplinkos, energetikos ir turizmo. Todėl siūlomas teisės aktas grindžiamas 43 straipsnio 2 dalimi, 74 straipsniu ir 77 straipsnio 2 dalimi, 91 straipsnio 1 dalimi ir 100 straipsnio 2 dalimi, 173 straipsnio 3 dalimi, 175 straipsniu, 188 straipsniu, 192 straipsnio 1 dalimi, 194 straipsnio 2 dalimi ir 195 straipsnio 2 dalimi.Subsidiar umas ir proporcingumasKaip pabrėžta 2007 m. spalio mėn. mėlynojoje knygoje ir kartu pateiktame veiksmų plane, visi ES veiksmai, kuriais siekiama plėtoti ir įgyvendinti integruotą jūrų politiką, turi būti atliekami tinkamai laikantis Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Integruotos jūrų politikos srityje ES lygmens priemonių pagrindą lemia tarpsektorinis ir tarptautinis susijusios veiklos pobūdis ir skirtingų sektorių politikos sąveika. Siekiama parengti išsamią vandenynų, jūrų, pakrančių regionų augimo bei tvarumo ir jūrų sektorių kompleksinių elementų strategiją. Konkretūs dalykai, į kuriuos sutelktas dėmesys, dėl tarpvalstybinių aspektų yra veikla, susijusi su kompleksinėmis politikos priemonėmis, tarpsektorinėmis jūrų priemonėmis ir integruotos jūrų politikos tarptautiniu lygmeniu. Šios priemonės ir veikla apima bendrą keitimosi ES jūrų srities informacija aplinką, jūrų erdvės planavimą, integruotą pakrančių zonų valdymą ir jūrų duomenų bei žinių tinklą.Europos Sąjungos lygmens priemonės , skirtos integruotai jūros politikai įgyvendinti, neturėtų neigiamo poveikio panašioms priemonėmis, kurių imasi valstybės narės ar regionai. Jau greičiau įvairiais valdymo lygmenimis vykdomos tarpsektorinės priemonės papildytų vienos kitas ir padėtų vienos kitoms. Visas optimizuoto jūrų politikos formavimo potencialas nebus išnaudotas, jei integruotas metodas nebus taikomas visuose valdymo lygmenyse[6]. Taigi jūrų politikos srities priemonės Europos Sąjungos lygmeniu greičiausiai turėtų būti žymiai naudingesnės dėl savo masto ir poveikio, palyginti su veikla ir priemonėmis, kurios įgyvendinamos tik valstybių narių ir regionų lygmeniu. 2009 m. lapkričio 16 d. išvadose dėl spalio 15 d. IJP pažangos ataskaitos Taryba paragino valstybes nares ir Komisiją tęsti savo veiklą tinkamai atsižvelgiant į subsidiarumą bei proporcingumą ir pritarė Komisijos bei valstybių narių darbui ir IJP ateities kryptims.Pagal Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnį ir proporcingumo principą Sąjungos priemone neturėtų būti viršijama tai, kas būtina nustatytiems tikslams pasiekti. Šis pasiūlymas dėl IJP atitinka proporcingumo principą, nes integruotos jūrų politikos srityje Sąjungos priemone neviršijama tai, kas būtina nustatytiems tikslams tinkamai pasiekti. Juo paliekama kuo daugiau erdvės nacionalinių sprendimų priėmimui ir paisoma nusistovėjusių nacionalinių susitarimų ir teisinių sistemų.Sąjungos lygmeniu vykdomos integruotos jūrų politikos priemonės papildytų valstybių narių jau vykdomas priemones ir jų naudojamus išteklius. Šie ištekliai būtų proporcingi, nes leistų valstybėms narėms, regionams ar regionų suinteresuotosioms šalims veiksmingiau pasiekti integruotos jūrų politikos tikslus [7].IšSAMUS PASIūLYMO TIKSLų PAAIšKINIMASEuropos Parlamento ir Tarybos reglamentas reikalingas siekiant sukurti integruotos jūrų politikos tolesnio vystymo paramos programą. Bendras siūlomos programos tikslas yra suteikti reikiamą finansavimą tolesnei integruotos jūrų politikos plėtrai ir įgyvendinimui. Ši priemonė būtų grindžiama 2007 m. Komisijos priimta mėlynąja knyga ir veiksmų planu ir remtųsi parengiamosiomis priemonėmis ir bandomaisiais projektais, numatytais pradėti nuo 2011 m. sausio mėn. iki 2013 m. gruodžio mėn.Visų pirma, kaip nurodyta pasiūlymo 1 ir 2 straipsniuose, pagal siūlomą programą finansuojamos priemonės ir veikla būtų skirtos padėti pasiekti šiuos tikslus, prioritetus ir uždavinius, išdėstytus 2007 m. mėlynojoje knygoje ir patvirtintus 2009 m. pažangos ataskaitoje ir 2009 m. lapkričio 16 d. paremtus Tarybos:-  tolesnė integruoto jūrų valdymo ir integruoto požiūrio valstybėse narėse ir pakrančių regionuose plėtra ir įgyvendinimas;-  spartus ir patikimas integruotų jūrų baseinų strategijų, pritaikytų prie kiekvieno jūros regiono poreikių, įgyvendinimas visoje Europoje;-  tolesnė integruoto politikos formavimo kompleksinių priemonių, įskaitant Europos jūrų priežiūros ir duomenų tinklą, plėtra ir įgyvendinimas, jūrų stebėjimo integravimas konkrečiai įsteigiant bendrąją keitimosi informacija aplinką, jūrų erdvės planavimas ir integruotas pakrančių zonų valdymas;-  tolesnis laipsniškas poveikį jūrų aplinkai turinčios žmonių veiklos tvarumo ribų nustatymas, laikantis Jūrų strategijos pagrindų direktyvos ir kreipiant reikiamą dėmesį į jų bendrą poveikį ekosistemų metodo pagrindui;-  integruotos jūrų politikos tarptautinio lygmens propagavimas gerinant ir skatinant dialogą, bendradarbiavimą ir koordinavimą integruotos jūrų politikos srityje su trečiosiomis valstybėmis, įskaitant išsidėsčiusias palei Europos jūrų baseiną, arba su trečiųjų valstybių subjektais, taip pat su tarptautiniais partneriais ir organizacijomis, užtikrinant derėjimą su priemonėmis, parengtomis pagal atskirų sektorių politiką;-  didesnio dėmesio skyrimas tvariam ekonomikos augimui, užimtumui ir naujovių diegimui;-  dėmesio Europos jūros reikalams didinimas ir skatinimas keistis informacija, gerąja patirtimi, panaudoti ir stiprinti sąveiką ir dialogą su suinteresuotosiomis šalimis bei tarp jų jūrų valdymo ir sektorių politikos, turinčios poveikį vandenynams, jūroms ir pakrantėms, klausimais arba steigti tarpsektorinio bendradarbiavimo platformas ir tinklus horizontaliuoju ir jūrų baseinų lygmenimis ir pagalba visa tai atliekant.POVEIKIS BIUDžETUIPagal siūlomą reglamentą integruotos jūrų politikos tolesnio vystymo paramos programai įgyvendinti numatytas finansinis paketas yra 50 000 000 EUR ir taikomas nuo 2011 m. sausio 11 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. Prie pasiūlymo pridedamoje finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje pateikiama poveikio biudžetui ir reikiamų žmogiškųjų bei administracinių išteklių perskirstymo apžvalga.2010/0257 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASkuriuo sukuriama integruotos jūrų politikos tolesnio vystymo paramos programa(Tekstas svarbus EEE)EUROPOS SĄJUNGOS EUROPOS PARLAMENTAS IR TARYBA,atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį, 74 straipsnį ir 77 straipsnio 2 dalį, 91 straipsnio 1 dalį ir 100 straipsnio 2 dalį, 173 straipsnio 3 dalį, 175 straipsnį, 188 straipsnį, 192 straipsnio 1 dalį, 194 straipsnio 2 dalį ir 195 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[8],atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[9],pasiūlymą perdavus nacionaliniams parlamentams,laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,kadangi:4.  2007 m. spalio 10 d. Komisijos komunikate dėl integruotos jūrų politikos Europos Sąjungai (COM (2007) 575) nurodyta, kad pagrindinis integruotos jūrų politikos tikslas yra integruoto, nuoseklaus ir bendro sprendimų dėl vandenynų, jūrų, pakrančių regionų ir jūrų sektorių priėmimo proceso plėtra ir įgyvendinimas.5.  Kartu su Komunikatu dėl integruotos jūrų politikos Europos Sąjungai pateiktame veiksmų plane (SEC (2007) 1278) nurodomos kelios priemonės, kurių Europos Komisija siūlo imtis pradedant įgyvendinti naują integruotą Europos Sąjungos jūrų politiką.6.  2009 m. spalio 15 d. ES integruotos jūrų politikos įgyvendinimo pažangos ataskaitoje apibendrinami pagrindiniai integruotos jūrų politikos (IJP) laimėjimai ir nustatoma tolesnio jos įgyvendinimo etapo kryptis.7.  2009 m. lapkričio 16 d. išvadose Bendrųjų reikalų taryba pabrėžė finansavimo svarbą tolesnei IJP plėtrai ir įgyvendinimui, prašydama „Komisijos pateikti reikiamus pasiūlymus dėl integruotos jūrų politikos veiksmų finansavimo pagal galiojančią finansinę programą, kad jie įsigaliotų iki 2011 m.“.[10]8.  Būtina tolesnė Sąjungos finansinė parama, kad Europos Sąjunga galėtų įgyvendinti ir toliau plėtoti integruotą jūrų politiką pagal 2008 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl integruotos jūrų politikos[11] ir siekti visiems rūpimų tikslų, nustatytų 2007 m. spalio mėn. Komisijos mėlynojoje knygoje, patvirtintų 2009 m. spalio mėn. pažangos ataskaitoje ir 2009 m. lapkričio 16 d. Bendrųjų reikalų tarybos išvadose.9.  Europos Sąjungos finansavimas turėtų būti skirtas paremti tiriamajam darbui, susijusiam su veiksmais, kuriais siekiama skatinti strateginius integruotos jūrų politikos tikslus, įskaitant integruotą jūrų valdymą visais lygmenimis, tolesnę integruotų jūrų baseinų strategijų, pritaikytų prie skirtingų Europos jūrų baseinų poreikių, plėtrą ir įgyvendinimą, žmonių veiklos tvarumo ribų nustatymą pagal Jūrų strategijos pagrindų direktyvą, kuri yra integruotos jūrų politikos aplinkosauginis ramstis, tinkamai atsižvelgiant į jų bendrą poveikį ir remiantis ekosistemų metodu, tolesnį suinteresuotųjų šalių įtraukimą į integruoto jūrų valdymo schemas, tolesnį kompleksinių integruoto politikos formavimo priemonių rengimą, integruotos jūrų politikos tarptautinio lygmens propagavimą ir tvarų ekonomikos augimą, užimtumą, naujovių diegimą ir konkurencingumą.10.  Ne visi integruotos jūrų politikos prioritetai ir tikslai finansuojami iš kitų Sąjungos šaltinių, tokių kaip Sanglaudos fondas, Europos regionų plėtros fondas, Europos žuvininkystės fondas, Mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstracinės veiklos septintoji bendroji programa, Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (IPA) ir Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė, todėl būtina sukurti integruotos jūrų politikos tolesnio vystymo paramos programą (toliau – programa).11.  Programos įgyvendinimas trečiosiose valstybėse turėtų padėti siekti šalies naudos gavėjos plėtros tikslų ir derėti su kitomis ES bendradarbiavimo priemonėmis, įskaitant susijusių ES politikos krypčių tikslus ir prioritetus.12.  Programa turėtų papildyti esamas ir būsimas valstybių narių nacionaliniu arba ponacionaliniu lygmeniu vykdomas finansines priemones, skirtas vandenynų, jūrų ir pakrančių apsaugai ir tausiam naudojimui skatinti.13.  Taip pat būtina nustatyti taisykles, kuriomis būtų reglamentuojamas priemonių rengimas, išlaidų tinkamumas, Sąjungos finansinės paramos lygis, pagrindinės sąlygos, kuriomis ji turėtų būti teikiama, ir bendras programos biudžetas.14.  Programa turėtų būti įgyvendinama pagal Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (toliau – Finansinis reglamentas)[[12]] ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles[[13]].15.  Siekiant padėti Komisijai stebėti šio reglamento įgyvendinimą, turėtų būti įmanoma finansuoti su stebėjimu, tikrinimais ir vertinimu susijusias išlaidas.16.  Metinės darbo programos, sudaromos šiai programai įgyvendinti, turėtų būti priimamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[[14]].17.  Pagal šį reglamentą finansuojamų priemonių atžvilgiu būtina apsaugoti Sąjungos finansinius interesus taikant 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos[[15]], 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų[[16]] ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų[[17]].18.  Sąjungos finansavimo veiksmingumui užtikrinti pagal šį reglamentą finansuojamos priemonės turėtų būti reguliariai vertinamos.19.  Kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti veikdamos vienos ir kadangi dėl pagal programą finansuotinų priemonių masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali priimti priemones laikydamasi Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisDalykasŠiuo reglamentu sukuriama programa, skirta integruotos jūrų politikos tolesnio vystymo ir įgyvendinimo priemonėms paremti (toliau – programa).2 straipsnisBendrieji tikslaiBendrieji programos tikslai:a) skatinti integruoto jūrų ir pakrančių reikalų valdymo ir integruotų jūrų baseinų strategijų plėtrą ir įgyvendinimą;b) prisidėti rengiant kelių su jūromis ir pakrantėmis susijusių sektorių politikos priemones;c) paremti bendrą politikos formavimą ir skatinti tausų jūrų bei pakrančių išteklių naudojimą ir tvarų ekonomikos augimą, naujovių diegimą ir užimtumą jūrų sektoriuose ir pakrančių regionuose, derinant su skirtingų sektorių politikos prioritetais ir veiksmais;d) toliau nustatyti poveikį jūrų aplinkai turinčios žmonių veiklos tvarumo ribas, laikantis Jūrų strategijos pagrindų direktyvos;e) gerinti ir tvirtinti išorinį bendradarbiavimą ir koordinavimą, susijusį su integruotos jūrų politikos tikslais.3 straipsnisSpeci alieji tikslai1. Laikantis 2 straipsnio a, b, c ir d punktuose nustatytų tikslų, šia programa siekiama:a) raginti valstybes nares ar regionus plėtoti ar įvesti integruotą jūrų valdymą;b) skatinti ir stiprinti dialogą ir bendradarbiavimą su suinteresuotosiomis šalimis ir tarp jų kompleksiniais klausimais, susijusiais su integruota jūrų politika;c) lengvinti sąveikų panaudojimą, keitimąsi jūrų politikos srities informacija ir gerąja patirtimi, įskaitant jos valdymą ir sektorių politikas, kurios turi poveikį regioninėms jūroms ir pakrančių regionams, arbad) skatinti tarpsektorinio bendradarbiavimo platformų ir tinklų steigimą, įtraukiant pramonės, mokslinių tyrimų suinteresuotųjų šalių, regionų, valdžios institucijų ir NVO interesus;e) lengvinti bendrų metodų ir požiūrių rengimą.2. Laikantis 2 straipsnio b punkte nustatyto tikslo, programa siekiama padėti plėtoti:a) bendrą keitimosi ES jūrų srities informacija aplinką, kuria skatinama tarpsektorinė ir tarptautinė priežiūros veikla ir užtikrinamas saugus jūrų erdvės naudojimas, atsižvelgiant į aktualią sektorių politikos raidą priežiūros atžvilgiu ir, jei reikia, prisidedant prie reikiamo jos plėtojimo;b) jūrų erdvės planavimą ir integruotą pakrančių zonų valdymą; abu šie dalykai yra ekosistemomis grindžiamo jūrų rajonų ir pakrančių regionų valdymo ir darnaus vystymosi pagrindinė priemonė;c) išsamią ir viešai prieinamą aukštos kokybės jūrų duomenų ir žinių bazę, kuri padėtų keistis, naudotis ir platinti šiuos duomenis tarp įvairių vartotojų grupių ir užtikrintų jūrinės informacijos vizualizavimą per internetines priemones.3. Laikantis 2 straipsnio e punkte nustatyto tikslo ir papildant sektorių politiką, programa siekiama tobulinti ir sustiprinti integruotoms tarpsektorinėms priemonėms įgyvendinti skirtą bendradarbiavimą su:a) trečiosiomis valstybėmis, įskaitant išsidėsčiusias palei Europos jūrų baseiną;b) trečiųjų valstybių subjektais;c) tarptautiniais partneriais ir organizacijomis, ypač dėl tarptautinių ekosistemų atkūrimo įsipareigojimų ir kitų susijusių susitarimų.4. Šio straipsnio 3 dalyje nustatytų specialiųjų tikslų siekiama laikantis 1 ir 2 dalyje nustatytų specialiųjų tikslų ir derinant su ES bendradarbiavimo priemonėmis bei atsižvelgiant į nacionalinių ir regioninių plėtros strategijų tikslus.4 straipsnisReikalavimus atitinkančios priemonėsPagal programą galima skirti finansinę paramą priemonėms pagal 2 ir 3 straipsniuose nustatytus tikslus, pvz.:a) tyrimams ir bendradarbiavimo programoms;b) viešajam keitimuisi informacija ir gerąja patirtimi, informuotumo didinimui ir susijusiai ryšių bei sklaidos veiklai, įskaitant viešąsias kampanijas bei renginius ir interneto svetainių kūrimą bei priežiūrą;c) konferencijoms, seminarams, praktiniams seminarams ir suinteresuotųjų šalių forumams;d) su Sąjungos finansuojamais regioniniais projektais susijusių duomenų, gerosios patirties ir duomenų bazės kaupimas, stebėjimas, vizualizavimas ir viešosios prieigos prie jų užtikrinimas, įskaitant, kai reikia, pasitelkiant sekretoriatą, įsteigtą vienai ar kelioms iš šių paskirčių;e) su kompleksinėmis priemonėmis susijusiems veiksmams, įskaitant bandomuosius projektus.5 straipsnisFinansinės intervencijos tipas1. Sąjungos finansinė parama gali būti teikiama tokiomis teisinėmis formomis:a) dotacijomis;b) viešųjų pirkimų sutartimis;c) administraciniais susitarimais su Jungtiniu tyrimų centru.2. Pagal programą gali būti teikiamos tiek priemonių, tiek veiklos dotacijos. Išskyrus atvejus, kai Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (toliau – Finansinis reglamentas) numatyta kitaip, dotacijų gavėjai arba subjektai, su kuriais sudaromos viešųjų pirkimų sutartys, parenkami pagal kvietimą teikti paraiškas arba dalyvauti konkurse.6 straipsnisParamos gavėjai1. Finansinė parama pagal programą gali būti teikiama fiziniams arba juridiniams asmenims, veikiantiems pagal privačiąją arba administracinę teisę, įskaitant Sąjungos agentūras.2. Pagal programą galima remti trečiąsias valstybes, trečiųjų valstybių suinteresuotąsias šalis ir tarptautines organizacijas ar įstaigas, siekiančias vieno ar kelių bendrųjų ir specialiųjų tikslų, nustatytų 2 ir 3 straipsniuose.3. Tinkamumas dalyvauti procedūroje nustatomas atitinkamame kvietime teikti paraiškas arba dalyvauti konkurse.7 straipsnisĮgyvendinimo tvarka1. Komisija įgyvendina programą laikydamasi Finansinio reglamento.2. Programai įgyvendinti Komisija, laikydamasi 2 ir 3 straipsniuose nustatytų tikslų, 13 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka priima metines darbo programas.3. Metinėje darbo programoje išsamiai nustatomi šie su dotacijomis susiję dalykai:a) metų prioritetai, tikslai, kuriuos reikia įvykdyti, numatomi rezultatai ir finansiniams metams skirti asignavimai;b) priemonių pavadinimai ir dalykas;c) įgyvendinimo sąlygos;d) pagrindiniai atrankos ir skyrimo kriterijai, taikytini pasiūlymams atrinkti;e) jei taikytina, aplinkybės, pateisinančios dotacijos skyrimą be kvietimo teikti pasiūlymus, remiantis viena iš Komisijos reglamento (EB, EURATOMAS) Nr. 2342/2002 168 straipsnyje nustatytų išimčių;f) didžiausias biudžetas ir didžiausias galimas vienos priemonės bendrojo finansavimo koeficientas, o jei numatyti skirtingi koeficientai – kiekvieno jų taikymo kriterijai;g) kvietimo teikti paraiškas tvarkaraštis.4. Metinėje darbo programoje išsamiai nustatomi šie su viešųjų pirkimų sutartimis susiję dalykai:a) priemonių pavadinimai ir dalykas;b) didžiausias priemonės biudžetas;c) priemonių paskirtis;d) įgyvendinimo sąlygos;e) pirkimo procedūrų vykdymo orientacinis laikotarpis.5. Priemonės pagal 9 straipsnį vykdomos ne pagal metinę darbo programą.8 straipsnisB iudžeto ištekliai1. Programos įgyvendinimo finansinis paketas 2011 m. sausio 11 d.–2013 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu yra 50 000 000 EUR.2. Programai įgyvendinti skirti biudžeto ištekliai įtraukiami į Europos Sąjungos bendrojo biudžeto metinius asignavimus. Galimus metinius asignavimus biudžeto institucija tvirtina neviršydama finansinėje programoje numatytų apribojimų.9 straipsnisTechni nė pagalba1. Į 8 straipsniu nustatytą finansinį paketą gali būti įtrauktos ir būtinos išlaidos, susijusios su bet kokiomis parengiamosiomis priemonėmis, stebėjimu, kontrole, auditu ir vertinimu, tiesiogiai būtinais reglamentui veiksmingai įgyvendinti ir jo tikslams pasiekti.2. 1 dalyje nurodytai veiklai konkrečiai priskiriami tyrimai, ekspertų susitikimai, išlaidos informatikos priemonėms, sistemoms bei tinklams ir bet kokia kita techninė, mokslinė ir administracinė pagalba bei žinios, kurių Komisija reikalauja šiam reglamentui įgyvendinti.10 straipsnisStebėjimas1. Finansinės paramos gavėjas Komisijai teikia technines ir finansines pagal programą finansuojamo darbo pažangos ataskaitas. Per tris mėnesius po kiekvieno projekto pabaigos taip pat pateikiama baigiamoji ataskaita.2. Nepakenkdami Audito Rūmų kartu su kompetentingomis nacionalinėmis audito įstaigomis ar padaliniais pagal Sutarties 287 straipsnį atliekamam auditui ar bet kokiam tikrinimui, atliekamam pagal Sutarties 322 straipsnio 1 dalies b punktą, Komisijos pareigūnai ir kiti darbuotojai atlieka patikras vietoje, įskaitant projektų ir kitų pagal programą finansuojamų priemonių atrankines patikras, pirmiausia tam, kad patikrintų, kaip laikomasi programos tikslų ir priemonių atitikties reikalavimams, kaip nustatyta šio reglamento 2, 3 ir 4 straipsniuose.3. Pagal šį reglamentą sudarytose sutartyse ir susitarimuose, be kitų dalykų, numatoma Komisijos ar bet kurio jos įgaliotojo atstovo vykdoma priežiūra bei finansų kontrolė ir Audito Rūmų auditas, jei reikia, atliekamas vietoje.4. Finansinės paramos gavėjas penkerius metus po paskutinės išmokos bet kuriam projektui saugo Komisijai visus su to projekto išlaidomis susijusius patvirtinamuosius dokumentus.5. Remdamasi 1 ir 2 dalyse nurodytų ataskaitų ir atrankinių patikrų rezultatais, Komisija prireikus pakoreguoja iš pradžių patvirtintos finansinės paramos dydį, skyrimo sąlygas ir išmokų mokėjimo grafiką.6. Komisija imasi visų būtinių priemonių, kad patikrintų, ar finansuojamos priemonės vykdomos tinkamai ir laikantis šio reglamento ir Finansinio reglamento nuostatų.11 straipsnisSąjungos finansinių interesų apsauga1. Komisija užtikrina, kad, įgyvendinant pagal šią programą finansuojamas priemones, Sąjungos finansiniai interesai būtų apsaugoti:a) taikant klastojimo, korupcijos ir bet kokios kitos neteisėtos veiklos prevencijos priemones;b) atliekant veiksmingas patikras;c) susigrąžinant neteisingai išmokėtas lėšas;d) taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas baudas, aptikus pažeidimų.2. 1 dalyje nustatytais tikslais Komisija veikia pagal Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95, Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 ir Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999.3. Komisija sumažina, sustabdo arba susigrąžina už priemonę suteiktos finansinės paramos sumą, jei nustato pažeidimų, įskaitant šio reglamento, atskiro sprendimo ar sutarties ar susitarimo, pagal kuriuos suteikta ta finansinė parama, nuostatų nesilaikymą, arba paaiškėja, kad, neatsiklausus Komisijos leidimo, priemonė buvo pakeista taip, kad tai prieštarauja jos pobūdžiui ar įgyvendinimo sąlygoms.4. Jei nesilaikyta terminų ar priemonės įgyvendinimo pažanga pagrindžiama tik dalis skirtos finansinės paramos, Komisija reikalauja, kad jos gavėjas per nustatytą laikotarpį pateiktų paaiškinimus. Jei naudos gavėjas nepateikia patenkinamo atsakymo, Komisija gali atšaukti likusią finansinę paramą ir pareikalauti grąžinti jau išmokėtas sumas.5. Be kuri neteisingai sumokėta išmoka grąžinama Komisijai. Skaičiuojami visų pagal Finansiniame reglamente nustatytas sąlygas laiku negrąžintų sumų delspinigiai.6. Šiame straipsnyje pažeidimu laikomas Sąjungos teisės nuostatos pažeidimas arba sutartinio įsipareigojimo nesilaikymas dėl ekonominės veiklos vykdytojo veiksmų ar neveikimo, kai dėl nepagrįstų išlaidų padaroma arba gali būti padaryta žala Sąjungos bendrajam biudžetui arba Sąjungos valdomiems biudžetams.12 straipsnisVertinimasNe vėliau kaip 2014 m. gruodžio 31 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ex-post vertinimo ataskaitą.13 straipsnisPatariamasis komitetas1. Rengiant 7 straipsnio 2 dalyje numatytas metines darbo programas Komisijai padeda patariamasis komitetas.2. Jei daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.14 straipsnisĮsigaliojimasŠi reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeEuropos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas PirmininkasFINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA1. PASIŪLYMO PAVADINIMASKomisijos pateiktas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama integruotos jūrų politikos tolesnio vystymo paramos programa, pasiūlymas2. VEIKLA GRINDŽIAMO VALDYMO IR VEIKLA GRINDŽIAMO BIUDŽETO SUDARYMO SISTEMAJūrų politika3. BIUDŽETO EILUTĖS3.1. 11 09 05 Integruotos jūrų politikos (IJP) tolesnio vystymo paramos programa11 01 04 07 Integruotos jūrų politikos (IJP) tolesnio vystymo paramos programa – administracinio valdymo išlaidos3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmėNuo 2011 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.3.3. Biudžeto ypatybėsBiudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija |11 09 05 | PI/ NPI Netaikytina | DIF[18] | TAIP | NE | NE | Nr. 2 |11 01 04 07 | PI/ NPI Netaikytina | NDIF[19] | TAIP | NE | NE | Nr. 2 |4. IŠTEKLIŲ SUVESTINĖ4.1. FINAN siniais ištekliai4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinėmln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Iš viso |Veiklos išlaidos[20] |Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1 | a | 16,260 | 16,560 | 16,780 | 49,600 |Mokėjimų asignavimai (MA) | b | 7,355 | 14,443 | 17,512 | 39,310 |Į orientacinę sumą įskaičiuotos administracinės išlaidos[21] |Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | 8.2.4 | c | 0,100 | 0,100 | 0,200 | 0,400 |ORIENTACINĖ SUMA, IŠ VISO |Įsipareigojimų asignavimai | a+c | 16,360 | 16,660 | 16,980 | 50,000 |Mokėjimų asignavimai | b+c | 7,455 | 14,543 | 17,712 | 39,710 |Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5 | d | 1,000 | 1,000 | 1,000 | 3,000 |Į orientacinę sumą neįskaičiuotos prie žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų nepriskiriamos administracinės išlaidos (NDIF) | 8.2.6 | e | 0,155 | 0,157 | 0,160 | 0,472 |Iš viso orientacinių priemonės finansinių išlaidų |Iš viso ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+c+d+e | 17,515 | 17,817 | 18,140 | 53,472 |Iš viso MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b+c+d+e | 8,610 | 15,700 | 18,872 | 43,182 |Numatoma, kad 2014 m. ir 2015 m. reikalingų mokėjimų asignavimų, susijusių su veiklos išlaidų įsipareigojimų asignavimais 2011 m.–2013 m. laikotarpiu, bendra suma bus 10,290 mln. EUR. |Išsami informacija apie bendrąjį finansavimą |Bendrąjį finansavimą teikianti įstaiga | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | Iš viso |f |Iš viso ĮA, įskaitant bendrąjį finansavimą | a+c+d+e+f |4.1.2. Suderinamumas su finansiniu programavimuAtsižvelgiant į pasiūlymą, reikės pakeisti finansinės perspektyvos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą.4.1.3. Finansinis poveikis pajamomsPasiūlymas neturi finansinio poveikio pajamoms4.2. Žmogiškųjų išteklių visos darbo dienos ekvivalentas (įskaitant pareigūnus, laikinuosius ir išorės darbuotojus); išsami informacija pateikta 8.2.1 punkteMetų poreikiai | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. |Iš viso žmogiškųjų išteklių | 9,4 | 9,4 | 9,4 |5. YPATYBĖS IR TIKSLAI5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiaiDarbo tyrinėjant tolesnės integruotos jūrų politikos plėtros ir įgyvendinimo variantus tęsimas.5.2. Papildoma Bendrijos dalyvavimo nauda, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sąveikaSiūlomas biudžetas turėtų papildyti ir sustiprinti esamas ir būsimas finansines priemones. Pagal šią programą vykdomos priemonės, kai tinka, turėtų papildyti atitinkamų sričių Sąjungos politiką, susijusią su galiojančiomis tarptautinėmis ir regioninėmis konvencijomis ir (arba) susitarimais su Europos Sąjungai nepriklausančiomis šalimis, veikiančiomis atskiruose regionuose, ir turėtų sudaryti patikimas šių iniciatyvų sąsajas; tai padidins jų bendrą naudą. Be to, atskiromis priemonėmis bus prisidedama prie vykstančio su Europos makroregioninėmis strategijomis susijusio darbo.5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į veikla grindžiamo valdymo sistemąPlg. su reglamento 2 ir 3 straipsniais.5.4. Įgyvendinimo metodas (orientacinis)Biudžeto asignavimus pagal šią programą finansuojamoms priemonėms Komisija įgyvendins centralizuotai, laikydamasi Finansinio reglamento 53 straipsnio a punkto. Tačiau galimi ir kiti įgyvendinimo metodai.6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS6.1. Stebėsenos sistemaPagal programą finansuojamų priemonių techninį ir finansinį įgyvendinimą stebės Komisija, remdamasi naudos gavėjo jai teikiamomis pažangos ataskaitomis ir vietoje atliekamomis stebėjimo patikromis. Be to, per tris mėnesius po kiekvieno projekto pabaigos pateikiama baigiamoji ataskaita. Taip pat bus atliekamas pagal programą finansuojamų projektų ir kitų priemonių auditas, įskaitant rangovams pavedamą auditą.6.2. Vertinimas6.2.1. Ex-ante vertinimasKartu su pasiūlymu teikiamame aiškinamajame memorandume pateikiama pagrindinių ex-ante vertinimo išvadų ir rezultatų apžvalga.6.2.2. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex-post vertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis)Siekiant parengti pasiūlymus dėl ES priemonių šioje srityje, 2008–2010 m. buvo inicijuoti keli bandomieji projektai ir parengiamosios priemonės.6.2.3. Būsimo vertinimo sąlygos ir dažnumasBus atliktas visos programos ex-post vertinimas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai turi būti pateiktas ne vėliau kaip 2014 m. gruodžio 31 d.Pagal Finansinio reglamento 27 straipsnio 4 dalį ir jo įgyvendinimo taisyklių 21 straipsnio 3 dalį integruotos jūrų priežiūros ir jūrų erdvės planavimo vertinimas bus atliekamas 2012 m., o jūrų žinių projektas bus vertinamas 2013 m.7. KOVOS SU SUKčIAVIMU PRIEMONėSSiūlomo reglamento 10 straipsnyje daroma nuoroda į 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos[22], 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų[23] ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų[24].8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS8.1. Pasiūlymo tikslai vertinant pagal finansines išlaidasĮsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)(Nurodyti tikslų, priemonių ir rezultatų pavadinimus) | Rezultato rūšis | Vid. išlai-dos | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. |1 rezultatas. Nuolatinė koordinavimo platforma, skirta tarpregioniniam bendradarbiavimui, susijusiam su jūrų vandenų vertinimu, tikslų nustatymu ir stebėjimu, dalyvaujant OSPAR konvencijai, Barselonos konvencijai, Baltijos jūros aplinkos apsaugos komisijai (HELCOM) ir Bukarešto konvencijai | 1 | 0,200 | 1 | 0,200 | 1 | 0,300 | 0,700 |2 rezultatas. Reguliarūs praktiniai seminarai pažangos, siekiant tinkamos aplinkos būklės Šiaurės Rytų Atlante, Viduržemio jūroje, Baltijos jūroje ir Juodojoje jūroje, klausimais | 1 | 0,100 | 1 | 0,100 | 1 | 0,100 | 0,300 |2 priemonė. Parama metodinių standartų, susijusių su tinkamos aplinkos būkle jūrose, kurioms taikoma JSPD, kūrimui | 1 | 0,700 | 1 | 0,300 | 1 | 0,500 | 1,500 |3 priemonė. Jūrų šiukšlių kilmės, kiekio ir galimų priemonių tyrimas, įskaitant vadinamosios „plastiko sriubos“ atsiradimo problemas, prisidedant prie tarpsektorinių problemų sprendimo pagal ekosistemų metodą (nuoroda į JSPD I priedo 10 deskriptorių) | 1 | 0,400 | 1 | 0,500 | 1 | 0,600 | 1,500 |4 priemonė. Europos Komisijos pagalbinių priemonių regionams pagal JSPD 5 straipsnio 3 dalį sąlygų nustatymo projektas, įvardytas kaip bandomasis projektas ten, kur jūros būklė tokia kritiška, kad būtini neatidėliotini veiksmai | 1 | 0,200 | 1 | 0,200 | 1 | 0,300 | 0,700 |5 priemonė. Arkties regiono aplinkosaugos problemų sprendimo projektas, vykdomas pagal bendradarbiavimo, skirto šiaurės rytų Atlantui apsaugoti, sistemą | 1 | 0,400 | 0,400 |2011 m. | 2012 m. | 2013 m. |Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai[26] (11 01 01) | A*/AD | 4,00 | 4,00 | 4,00 |B*, C*/AST | 2,40 | 2,40 | 2,40 |Darbuotojai,, finansuojami[27] pagal 11 01 02 str. | 3,00 | 3,00 | 3,00 |Kiti darbuotojai[28] , finansuojami pagal 11 01 04/05 str. |IŠ VISO | 9,40 | 9,40 | 9,40 |8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašasTyrimų kompetencijos rašymas, kvietimų teikti dotacijų paraiškas ir kvietimų dalyvauti konkurse rengimas, derybos dėl dotacijų, ex-ante patikra, ex-post kontrolė, susitikimų organizavimas, paraiškų ir pasiūlymų vertinimas, rezultatų stebėjimas, mokėjimų tvarkymas8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai( Šiuo metu programos valdymui skirti etatai ir išorės darbuotojai, kuriuos reikia pakeisti arba pratęsti jų įdarbinimo laiką.Žmogiškųjų išteklių poreikiai dengiami iš lėšų, kurios jau skirtos šiai priemonei valdyti ir (arba) perskirstytos generalinio direktorato viduje .8.2.4. Į orientacinę sumą įskaičiuotos kitos administracinės išlaidos (XX 01 04/05 – administracinio valdymo išlaidos)mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Biudžeto eilutė (numeris ir pavadinimas) | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Iš viso |1 Techninė ir administracinė pagalba (įskaitant susijusias išlaidas darbuotojams) |Vykdomosios įstaigos[29] |Kita techninė ir administracinė pagalba |- intra muros |- extra muros | 0,100 | 0,100 | 0,200 | 0,400 |Iš viso techninei ir administracinei pagalbai | 0,100 | 0,100 | 0,200 | 0,400 |8.2.5. Į orientacinę sumą neįskaičiuotos finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidosmln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Žmogiškųjų išteklių rūšis | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. |Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (11 01 02 01) | 0,781 | 0,781 | 0,781 |Pagal 11 01 02 01 str. finansuojami darbuotojai (deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) | 0,219 | 0,219 | 0,219 |Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 1,000 | 1,000 | 1,000 |Apskaičiuota – Pareigūnai, laikinieji tarnautojai ir pagal 11 01 02 01 str. finansuojami darbuotojai |Finansinių išlaidų žmogiškiesiems ištekliams sąmata sudaryta remiantis Komisijos nurodytomis vidutinėmis išlaidomis, skirtomis išlaidų žmogiškiesiems ištekliams sąmatoms sudaryti: Pareigūnai ir laikinieji tarnautojai: 122 000 EUR per metus Deleguotieji nacionaliniai ekspertai: 73 000 EUR per metus Pagal sutartys dirbantys darbuotojai: 64 000 EUR per metus |8.2.6. Į orientacinę sumą neįskaičiuotos kitos administracinės išlaidosmln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | IŠ VISO |11 01 02 11 01 – Komandiruotės | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,060 |11 01 02 11 02 – Ekspertų grupių posėdžiai | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,300 |11 01 02 11 03 – Patariamasis komitetas, padedantis Komisijai rengti Reglamento, kuriuo sukuriama integruotos jūrų politikos tolesnio vystymo paramos programa, 7 straipsnio 2 dalyje numatytas metines darbo programas, laikantis Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsnių (du posėdžiai per metus) | 0,035 | 0,037 | 0,040 | 0,112 |11 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos |11 01 02 11 05 – Informacinės sistemos |2 Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) |3 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos (patikslinti nurodant biudžeto eilutę) |Iš viso administracinių išlaidų, išskyrus žmogiškųjų išteklių ir susijusias išlaidas, (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,155 | 0,157 | 0,160 | 0,472 |Reikiami administraciniai asignavimai dengiami iš lėšų, kurios jau skirtos šiai priemonei valdyti ir (arba) perskirstytos generalinio direktorato viduje, o prireikus papildomos bet kuriomis papildomomis lėšomis, kurios gali būti skirtos vadovaujančiam generaliniam direktoratui pagal metinę asignavimų procedūrą, laikantis biudžeto apribojimų.Apskaičiuota – Į orientacinę sumą neįskaičiuotos kitos administracinės išlaidos Jūrų stebėjimo ir duomenų ekspertų grupė prižiūrės žinių apie jūras projektus ir rinksis keturis kartus per metus. Ji jau stebi parengiamąsias priemones, o ši sąmata grindžiama šio darbo patirtimi. Patariamojo komiteto posėdžių išlaidų sąmata sudaryta remiantis Komisijos nustatytomis ekspertų atlyginimo taisyklėmis. |[pic][pic][pic][1] 2007 m. gruodžio 14 d. Europos Vadovų Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės išvados, dok. 16616/1/07 REV 1.[2] 2009 m . spalio 15 d. COM (2009) 540.[3] Kartu su šia pažangos ataskaita buvo pateiktas Komisijos tarnybų dokumentas SEC (2009) 1343, kuriame išsamiai aprašyta iki šiol padaryta pažanga vykdant 2007 m. spalio mėn. patvirtinto veiksmų plano punktus.[4] 2006 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (OL L 390/2006, 2006 12 30) (toliau – Finansinis reglamentas), ir 2007 m. balandžio 23 d. Komisijos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 478/2007, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles.[5] Komisijos parengta ES integruotos jūrų politikos įgyvendinimo pažangos ataskaita (COM (2009) 540 galutinis, 2009 10 15, p. 11–12) ir Komisijos veiksmų planas, pridedamas prie Komunikato dėl integruotos jūrų politikos Europos Sąjungai (SEC (2007) 1278, 2007 10 10).[6] Komisijos komunikatas „Integruoto jūrų politikos požiūrio gairės. Integruoto jūrų valdymo ir konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis geroji patirtis“ (COM (2008) 395, 2008 6 29, p. 4).[7] Pvz., integruoto jūros stebėjimo atveju ES intervencija apsiribotų tuo, kad esamų sistemų skirtingi informacijos sluoksniai taptų sąveikūs ir jais būtų galima naudotis iš anksto nustatytiems visų vartotojų bendruomenių poreikiams ES lygiu patenkinti, kuo griežčiau laikantis proporcingumo principo. Bendros keitimosi informacija aplinkos suformavimas neturėtų niekaip trukdyti esamų ir planuojamų sektorių informacijos sistemų plėtrai, įskaitant jų raidą, jei atsižvelgiama į sąveikumo, suteikiančio galimybę keistis informacija su kitomis susijusiomis sistemomis, poreikį.[8] OL C […], […], p. […].[9] OL C […], […], p. […].[10] Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos išvados dėl integruotos jūrų politikos, dok. 15175/1/09, p. 6.[11] 2008 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos integruotos jūrų politikos, P6_TA(2008)0213.[12] OL L 248, 2002 9 16, p. 1–.[13] OL L 357, 2002 12 31, p. 1[14] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.[15] OL L 312, 1995 12 23, p. 1.[16] OL L 292, 1996 11 15, p. 2.[17] OL L 136, 1999 5 31, p. 1.[18] Diferencijuotieji asignavimai.[19] Nediferencijuotieji asignavimai (toliau – NDIF).[20] Atitinkamos 11 antraštinės dalies 11 01 skyriui nepriklausančios išlaidos.[21] Išlaidos pagal 11 antraštinės dalies 11 01 04 straipsnį.[22] OL L 312, 1995 12 23, p. 1.[23] OL L 292, 1996 11 15, p. 2.[24] OL L 136, 1999 5 31, p. 1.[25] Kaip apibūdinta 5.3 skirsnyje.[26] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[27] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[28] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą.[29] Prie atitinkamos (-ų) vykdomosios (-ų) įstaigos (-ų) reikėtų pateikti nuorodą į konkrečią finansinę teisės akto pažymą.


				|

		52012PC0466

			Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl Protokolu, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Kiribačio Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, suteiktų žvejybos galimybių paskirstymo /* COM/2012/0466 final - 2012/0227 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
Remdamasi atitinkamu Tarybos įgaliojimu[1],
Komisija, Europos Sąjungos vardu, vedė derybas su Kiribačio
Respublika dėl Europos Sąjungos ir Kiribačio Respublikos
žvejybos partnerystės susitarimo protokolo atnaujinimo. Pasibaigus deryboms
2012 m. birželio 3 d. buvo parafuotas naujas Protokolas, galiosiantis
trejus metus nuo 2012 m. rugsėjo 16 d.
Protokolu suteiktų žvejybos
galimybių paskirstymo procedūra vykdoma kartu su procedūromis,
susijusiomis su Tarybos sprendimu (Europos Parlamentui sutinkant) dėl
naujojo Protokolo sudarymo ir su Tarybos sprendimu dėl minėtojo
protokolo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo.
Naujasis Protokolas yra suderintas su žvejybos
partnerystės susitarimu, kuriuo siekiama sustiprinti Europos Sąjungos
ir Kiribačio Respublikos bendradarbiavimą ir skatinti
partnerystės sistemą, kuria remiantis Kiribačio Respublikos
išskirtinėje ekonominėje zonoje (IEZ) būtų pagal
abiejų Šalių interesus plėtojama tvarios žuvininkystės
politika ir atsakingai naudojami žuvininkystės ištekliai.
Abi Šalys susitarė bendradarbiaudamos
įgyvendinti Kiribačio žuvininkystės sektoriaus politiką,
todėl tęsia politinį dialogą dėl atitinkamų
programų kūrimo.
Naujajame Protokole numatyta bendra finansinio
įnašo suma yra 1 325 000 EUR per metus visą
laikotarpį. Ši suma paskirstoma taip: a) 975 000 per metus skiriama
už galimybę naudotis Kiribačio IEZ ištekliais, b)
350 000 EUR per metus yra papildoma ES parama Kiribačio
žuvininkystės politikai.
Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija
siūlo Tarybai priimti šį reglamentą.
2012/0227 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS REGLAMENTAS
dėl Protokolu, kuriuo nustatomos Europos
bendrijos ir Kiribačio Respublikos žvejybos partnerystės susitarime
numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, suteiktų
žvejybos galimybių paskirstymo
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą,
kadangi:
(1)       2007 m. liepos
23 d. Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 893/2007[2] dėl
Europos bendrijos ir Kiribačio Respublikos žvejybos partnerystės
susitarimo sudarymo;
(2)       dabartinis Protokolas, kuriuo
nustatomos Europos bendrijos ir Kiribačio Respublikos žvejybos
partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis
įnašas (toliau – Protokolas) baigs galioti 2012 m. rugsėjo
15 d., todėl 2012 m. birželio 3 d. buvo parafuotas naujas
Protokolas. Naujuoju Protokolu Sąjungos žvejybos laivams suteikiamos
žvejybos galimybės Kiribačio vandenyse;
(3)       [data] Taryba
priėmė Sprendimą [....] /2012[3] dėl naujojo Protokolo pasirašymo ir
laikino taikymo;
(4)       žvejybos galimybių
paskirstymo valstybėms narėms metodas pagal 2002 m. gruodžio
20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų
išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją
žuvininkystės politiką[4]
20 straipsnį turėtų būti nustatytas visam naujojo Protokolo
taikymo laikotarpiui;
(5)       2008 m. rugsėjo
29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1006/2008 dėl Bendrijos
žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimų ir
trečiųjų šalių laivų žvejybos galimybių Bendrijos
vandenyse[5]
10 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad jei atrodo, jog žvejybos leidimai arba
Sąjungai pagal Protokolą skirtos žvejybos galimybės nėra
visiškai išnaudojami, Komisija apie tai turi informuoti atitinkamas valstybes
nares. Jei per Tarybos nustatytą terminą atsakymo negaunama, tai
laikoma atitinkamos valstybės narės patvirtinimu, kad tuo laikotarpiu
jos laivai nevisiškai išnaudoja savo žvejybos galimybes. Toks terminas turi
būti nustatytas;
(6)       dabartinis Protokolas baigs
galioti 2012 m. rugsėjo 15 d., o naujasis Protokolas turi
būti laikinai taikomas nuo 2012 m. rugsėjo 16 d.,
todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2012 m.
rugsėjo 16 d.,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
1.           Protokole nustatytos žvejybos
galimybės valstybėms narėms paskirstomos taip:
              a)       gaubiamaisiais tinklais
žvejojantys laivai:
Ispanija – 3 laivai
Prancūzija – 1 laivas
              b)       ūdomis žvejojantys
laivai:
Ispanija – 3 laivai
Portugalija – 3 laivai
2.           Reglamentas (EB) Nr. 1006/2008
taikomas nepažeidžiant Europos Sąjungos ir Kiribačio Respublikos
žvejybos partnerystės susitarimo.
3.           Jei 1 dalyje nurodytų
valstybių narių žvejybos leidimų paraiškos neapima visų
Protokole nurodytų žvejybos galimybių, Komisija svarsto bet kurios
kitos valstybės narės žvejybos leidimų paraiškas pagal Reglamento
(EB) Nr. 1006/2008 10 straipsnį.
4.           Reglamento (EB) Nr. 1006/2008
10 straipsnio 1 dalyje nurodytas terminas yra 10 darbo dienų.
2 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja kitą
dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2012 m. rugsėjo
16 d.
Šis reglamentas
privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               Priimtas
3155-ąjame Tarybos (Žemės ūkio ir žuvininkystės) susitikime
2012 m. kovo 20 d., antradienį, ir įtrauktas į dokumento
7707/12 „A“ punktų sąrašą.
[2]               OL L 205,
2007 8 7, p. 1.
[3]               OL L …,
p. ….
                OL: Prašom įrašyti sprendimo datą, numerį ir OL
nuorodą.
[4]               OL L 358,
2002 12 31, p. 59.
[5]               OL L 286,
2008 10 29, p. 33.


				|

		52013PC0337

			Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo dėl euro įvedimo Latvijoje iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 974/98 /* COM/2013/0337 final - 2013/0176 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
2013 m. birželio 5 d. Komisija
priėmė Tarybos sprendimo pasiūlymą pagal Sutarties dėl
Europos Sąjungos veikimo (toliau – Sutartis) 140 straipsnio 2 dalį,
kuriame nurodoma, kad Latvija atitinka būtinas euro įvedimo
sąlygas ir kad nuo 2014 m. sausio 1 d. panaikinama Latvijai
taikoma išimtis.
Jei bus priimtas teigiamas sprendimas, Taryba
vėliau turės imtis kitų priemonių, kurios reikalingos eurui
įvesti Latvijoje.
Tarybos reglamentas (EB) Nr. 974/98 dėl
euro įvedimo[1]
reglamentuoja pirminį euro įvedimą valstybėse narėse,
kurios įstojo į euro zoną pirmajame etape, ir Graikijoje[2]. Šis
reglamentas iš dalies pakeistas:
–
Reglamentu (EB) Nr. 2169/2005, siekiant
pasirengti būsimiems euro zonos plėtros etapams;
–
Reglamentu (EB) Nr. 1647/2006, kad jį
būtų galima taikyti Slovėnijai, kuri įvedė eurą
2007 m. sausio 1 d.;
–
Reglamentu (EB) Nr. 835/2007, kad jį
būtų galima taikyti Kiprui, kuris įvedė eurą
2008 m. sausio 1 d.;
–
Reglamentu (EB) Nr. 836/2007, kad jį
būtų galima taikyti Maltai, kuri įvedė eurą 2008 m.
sausio 1 d.;
–
Reglamentu (EB) Nr. 693/2008, kad jį
būtų galima taikyti Slovakijai, kuri įvedė eurą
2009 m. sausio mėn.;
–
Reglamentu (ES) Nr. 670/2010, kad jį
būtų galima taikyti Estijai, kuri įvedė eurą
2011 m. sausio mėn.
Tam, kad Reglamentas (EB) Nr. 974/98
būtų taip pat taikomas Latvijai, šią valstybę narę
būtina nurodyti šiame reglamente. Šiame pasiūlyme pateikiami visi
reikalingi šio reglamento pakeitimai.
Latvijos nacionaliniame euro įvedimo plane
numatyta taikyti vadinamąjį „didžiojo sprogimo“ scenarijų,
t. y. euro, kaip Latvijos valiutos, įvedimas šioje valstybėje
narėje turėtų sutapti su eurų banknotų ir monetų
įvedimu.
2.           KONSULTACIJŲ SU
SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
Pagal oficialią procedūrą Komisijai
pateikus Tarybos sprendimo pasiūlymą konsultuojamasi su ECB.
Diskusijos su valstybėmis narėmis dėl ekonominės politikos
uždavinių valstybėse narėse įvairiomis formomis reguliariai
vyksta Ekonomikos ir finansų komitete ir ECOFIN taryboje ir (arba) Euro
grupėje. Jos apima neoficialias diskusijas konkrečiai su pasirengimu
stojimui į euro zoną susijusiais klausimais (įskaitant valiutos
kursų politiką). Dialogas su mokslininkais ir kitomis
suinteresuotosiomis grupėmis vyksta konferencijų ar (arba)
seminarų metu, taip pat ad hoc pagrindu.
Ekonominiai
pokyčiai euro zonoje ir valstybėse narėse vertinami laikantis
įvairių ekonominės politikos koordinavimo ir priežiūros
procedūrų (visų pirma pagal Sutarties 121 straipsnį), taip
pat atsižvelgiant į Komisijos reguliariai vykdomą konkrečios
šalies arba visos zonos įvykių stebėseną ir analizę
(įskaitant prognozes, reguliarias leidinių serijas, Ekonomikos ir
finansų komitetui ir ECOFIN tarybai ir (arba) Euro grupei pateikiamus
duomenis). Laikydamasi proporcingumo principo bei ankstesnės praktikos
Komisija siūlo nerengti oficialaus poveikio vertinimo.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO
ASPEKTAI
3.1.        Teisinis pagrindas
Šio pasiūlymo teisinis pagrindas – Sutarties
140 straipsnio 3 dalis, pagal kurią leidžiama imtis kitų priemonių,
būtinų eurui įvesti valstybėje narėje, kuriai
panaikinta išimtis pagal Sutarties 140 straipsnio 2 dalį.
Taryba sprendimą priima vieningu
valstybių narių, kurių valiuta yra euro, ir suinteresuotosios
valstybės narės sutarimu, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir
pasikonsultavusi su ECB.
3.2.        Subsidiarumas ir
proporcingumas
Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos
kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.
Šia iniciatyva neviršijama to, kas būtina jos
tikslui pasiekti, todėl ji atitinka proporcingumo principą.
3.3.        Pasirinkta teisinė
priemonė
Reglamentas yra vienintelė tinkama
teisinė priemonė iš dalies pakeisti Tarybos reglamentą (EB)
Nr. 974/98 dėl euro įvedimo.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Pasiūlymas
neturi poveikio Sąjungos biudžetui.
5.           PASTABOS DĖL
ATSKIRŲ STRAIPSNIŲ
5.1.        1 straipsnis
Pagal Reglamento (EB) Nr. 974/98 1 straipsnio
a punktą ir 1a straipsnį to reglamento priede pateiktoje
lentelėje išvardijamos dalyvaujančios valstybės narės ir
nurodoma euro įvedimo data, grynųjų pinigų pakeitimo data
ir, jei taikomas, laipsniško perėjimo prie euro laikotarpis visose šiose
valstybėse narėse. Pagal Reglamento (EB) Nr. 974/98 1 straipsnio
i punktą laipsniško perėjimo prie euro laikotarpis taikomas tik toms
valstybėms narėms, kuriose euro įvedimo data sutampa su
grynųjų pinigų pakeitimo data. Tai netaikyta vienuolikai
valstybių narių, kurios įvedė eurą 1999 m. sausio
1 d., ir Graikijai, kuri įvedė eurą 2001 m. sausio
1 d. Slovėnijoje, Kipre, Maltoje, Slovakijoje ir Estijoje euro
įvedimo data ir grynųjų pinigų pakeitimo data sutapo (2007 m.
sausio 1 d. Slovėnijoje, 2008 m. sausio 1 d. Kipre bei
Maltoje, 2009 m. sausio 1 d. Slovakijoje ir 2011 m. sausio
1 d. Estijoje), tačiau šios šalys nusprendė netaikyti laipsniško
perėjimo prie euro laikotarpio. Latvijos nacionaliniame euro įvedimo
plane taip pat nurodoma, kad euro įvedimo data ir grynųjų
pinigų pakeitimo data bus ta pati (2014 m. sausio 1 d.),
tačiau šalis nusprendė netaikyti laipsniško perėjimo prie euro
laikotarpio.
Pagal šį straipsnį į Reglamento
(EB) Nr. 974/98 priede pateiktą lentelę pagal protokolą
įrašoma Latvija ir tokie atitinkami duomenys apie šią valstybę
narę:
 Valstybė narė || Euro įvedimo data || Grynųjų pinigų pakeitimo data || Valstybė narė, kurioje taikomas laipsniško perėjimo prie euro laikotarpis
 „Latvija || 2014 m. sausio 1 d. || 2014 m. sausio 1 d. || netaikoma“
5.2.        2 straipsnis
Šiame straipsnyje nustatoma, kad reglamentas
įsigalioja 2014 m. sausio 1 d., taip užtikrinant, kad jis
būtų taikomas kartu laikantis kitų su euro įvedimu
Latvijoje susijusių Tarybos teisės aktų, t. y. dėl išimties
panaikinimo datos ir Latvijos latų perskaičiavimo kurso
įsigaliojimo datos.
2013/0176 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo dėl euro įvedimo Latvijoje
iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 974/98

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 140 straipsnio 3 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą[3],
atsižvelgdama į Europos Centrinio Banko
nuomonę[4],
kadangi:
(1)       1998 m. gegužės
3 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 974/98 dėl euro įvedimo[5] numatyta,
kad valstybių narių, įvykdžiusių būtinas euro
įvedimo sąlygas, valiutas pakeis euro Bendrijai pradėjus
trečią Ekonominės ir pinigų sąjungos etapą;
(2)       pagal 2003 m. Stojimo
akto 4 straipsnį Latvija yra valstybė narė, kuriai taikoma
išimtis, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo
(toliau – Sutartis) 139 straipsnio 1 dalyje;
(3)       pagal 2013 m.
[mėnuo] [diena] Tarybos sprendimą 2013/…/ES dėl euro
įvedimo Latvijoje 2014 m. sausio 1 d.[6] Latvija
atitinka būtinas euro įvedimo sąlygas ir Latvijai taikoma
išimtis 2014 m. sausio 1 d. turi būti panaikinta;
(4)       norint įvesti eurą
Latvijoje, Reglamento (EB) Nr. 974/98 nuostatas dėl euro įvedimo
būtina pradėti taikyti Latvijai;
(5)       Latvijos nacionaliniame euro
įvedimo plane nurodyta, kad euro, kaip tos valstybės narės
valiutos, įvedimo dieną eurų banknotai ir monetos joje
turėtų tapti teisėta mokėjimo priemone. Todėl euro
įvedimo data ir grynųjų pinigų pakeitimo data yra 2014 m.
sausio 1 d. Laipsniško perėjimo prie euro laikotarpis
neturėtų būti taikomas;
(6)       todėl
Reglamentas (EB) Nr. 974/98 turėtų būti atitinkamai iš
dalies pakeistas,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamento (EB)
Nr. 974/98 priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento
priedą.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja 2014 m.
sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir
tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
PRIEDAS
Reglamento (EB) Nr. 974/98 priede tarp
Kiprui ir Liuksemburgui skirtų įrašų įterpiama ši
eilutė:
 Valstybė narė || Euro įvedimo data || Grynųjų pinigų pakeitimo data || Valstybė narė, kurioje taikomas laipsniško perėjimo prie euro laikotarpis
- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -
- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -
 „Latvija || 2014 m. sausio 1 d. || 2014 m. sausio 1 d. || netaikoma“
[1]               OL
L 139, 1998 5 11, p. 1. Reglamentas su paskutiniais
pakeitimais, padarytais 2006 m. lapkričio 7 d. Tarybos
reglamentu (EB) Nr. 1647/2006 (OL L 309, 2006 11 9,
p. 2).
[2]               Plg.
2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos reglamentą (EB)
Nr. 2596/2000, iš dalies keičiantį Tarybos reglamentą (EB)
Nr. 974/98 dėl euro įvedimo (OL L 300,
2000 11 29, p. 2).
[3]               OL C […],
[…], p. […].
[4]               OL C […],
[…], p. […].
[5]               OL C […],
[…], p. […].
[6]               OL L […], […], p. […].