               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 07 28
            COM(2017) 480 final
            Pasiūlymas
            EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl lankstumo priemonės lėšų mobilizavimo siekiant finansuoti Europos darnaus vystymosi fondą

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa
                  1
                (toliau – DFP reglamentas), numatyta galimybė mobilizuoti lankstumo priemonės lėšas, kad būtų galima padengti aiškiai nurodytas išlaidas, kurių negalima padengti neviršijant daugiametės finansinės programos vienos ar kelių išlaidų kategorijų viršutinių ribų.

               Remdamasi DFP reglamento 11 straipsniu ir 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo
                  2
                12 punktu, išnagrinėjusi visas galimybes perskirstyti asignavimus ir išnaudojusi visą nepaskirstytą išlaidų kategorijos „Europos vaidmuo pasaulyje“ (4 išlaidų kategorija) maržą, Komisija siūlo 2017 m. mobilizuoti lankstumo priemonės lėšas, kurių suma yra 275 mln. EUR.

               Lankstumo priemonės
                  3
                lėšos, kurias galima panaudoti: galima panaudoti metinę 600 mln. EUR sumą (2011 m. kainomis), atitinkančią 676 mln. EUR sumą galiojančiomis kainomis, prie jos pridėjus nepanaudotas Europos Sąjungos solidarumo fondo ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšas (bendra nepanaudotų lėšų suma 2016 m. pabaigoje buvo 646 mln. EUR). Atsižvelgiant į su 2017 m. biudžetu susijusį 530 mln. EUR lėšų mobilizavimą skubioms biudžeto priemonėms (dabartinei migracijos, pabėgėlių ir saugumo krizei spręsti) finansuoti
                  4
               , bendra 2017 m. turimų lankstumo priemonės lėšų suma yra 792 mln. EUR.

               Mobilizuoti siūloma daugiametės finansinės programos 4 išlaidų kategorijos viršutinę ribą viršijančią 275 mln. EUR sumą, iš kurios numatoma 2017 m. finansuoti Europos darnaus vystymosi fondo (EDVF) atidėjinius.

               Orientaciniai mokėjimų asignavimai, atitinkantys iš lankstumo priemonės siūlomų mobilizuoti lėšų sumą, nurodyti toliau pateikiamoje lentelėje.

               (mln. EUR galiojančiomis kainomis)

                        Metai

                        Mokėjimų asignavimai, susiję su lankstumo priemonės lėšų mobilizavimu 2017 m. EDVF finansavimo priemonėms

                        2017 m.

                        275,0

                        Iš viso

                        275,0

               Pasiūlymas

               EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl lankstumo priemonės lėšų mobilizavimo siekiant finansuoti Europos darnaus vystymosi fondą

               EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

               atsižvelgdami į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo
                  5
               , ypač į jo 12 punkto trečią pastraipą,

               atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)lankstumo priemonė skirta tam, kad būtų galima finansuoti aiškiai nustatytas išlaidas, kurių nebuvo galima finansuoti neviršijant nustatytų vienos ar kelių išlaidų kategorijų viršutinių ribų;

               (2)kaip nustatyta Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013
                  6
                11 straipsnyje, lankstumo priemonei skirtos metinės sumos viršutinė riba yra 600 000 000 EUR (2011 m. kainomis);

               (3)siekiant spręsti dabartines migracijos, pabėgėlių antplūdžio ir saugumo grėsmių problemas, būtina mobilizuoti didelę sumą papildomų lėšų, kuriomis atitinkamos priemonės būtų skubiai finansuojamos;

               (4)išnagrinėjus visas galimybes perskirstyti asignavimus pagal 4 išlaidų kategorijos („Europos vaidmuo pasaulyje“) viršutinę ribą, būtina mobilizuoti lankstumo priemonės lėšas siekiant papildyti Sąjungos 2017 finansinių metų bendrajame biudžete numatytą finansavimą, 275 000 000 EUR dydžio suma viršijant 4 išlaidų kategorijos viršutines ribas, kad būtų galima finansuoti Europos darnaus vystymosi fondą (EDVF). Ši suma apima praėjusiais metais nepanaudotas Europos Sąjungos solidarumo fondo ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšas pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 11 straipsnio 1 dalį;

               (5)remiantis planuojamų mokėjimų profiliu, mokėjimų asignavimai, atitinkantys iš lankstumo priemonės mobilizuotų lėšų sumą, turėtų būti paskirstyti tik 2017 m.,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               2017 finansinių metų Sąjungos bendrajame biudžete iš lankstumo priemonės mobilizuojama 275 000 000 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų suma 4 išlaidų kategorijai („Europos vaidmuo pasaulyje“).

               Pirmoje pastraipoje nurodyta suma naudojama Europos darnaus vystymosi fondui finansuoti.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               Priimta Briuselyje

                  Europos Parlamento vardu
                        Tarybos vardu

                  Pirmininkas
                        Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

                     (2)
                  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

                     (3)
                  Skaičiavimai nedaro poveikio Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl 2018 m. finansinės programos techninio patikslinimo pagal BNP pokyčius (ESA 2010) (COM(2017) 220) pakeitimui, kuriame turėtų būti atsižvelgiama į padidintas sumas, kurias galima naudoti taikant lankstumo priemonę įsigaliojus reglamentui (ES) Nr. 2017/1123.

                     (4)
                  OL L 50, 2017 2 28, p. 53.

                     (5)
                  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

                     (6)
                  2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma daugiametė finansinė programa 2014–2020 m. (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 09 12
            COM(2016) 574 final
            2016/0271(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl įgaliojimo Europos Sąjungos vardu pasirašyti Europos Sąjungos ir Oro navigacijos saugos Afrikoje ir Madagaskare agentūros (ASECNA) bendradarbiavimo susitarimą dėl palydovinės navigacijos plėtros ir susijusių paslaugų teikimo ASECNA kompetencijos teritorijoje civilinės aviacijos reikmėms

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindas ir tikslai

               Šio Tarybos sprendimo pasiūlymo tikslas yra, atsižvelgiant į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 5 dalies nuostatas, suteikti įgaliojimus Sąjungos vardu pasirašyti Europos Sąjungos ir Oro navigacijos saugos Afrikoje ir Madagaskare agentūros (ASECNA) bendradarbiavimo susitarimą
                  1
                dėl palydovinės navigacijos plėtros ir susijusių paslaugų teikimo ASECNA kompetencijos teritorijoje civilinės aviacijos reikmėms. Sprendimas atitinka Reglamentą (ES) Nr. 1285/2013, kuris yra Europos palydovinės navigacijos programų pagrindinis dokumentas ir kurio 29 straipsnyje nustatyta, kad Sąjunga gali sudaryti susitarimus dėl GALILEO ir EGNOS programų su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis.

               Europos Sąjungos ir Afrikos bendradarbiavimas palydovinės navigacijos srityje prasidėjo, kai 2010 m. lapkričio mėn. Tripolyje vykusiame trečiajame Afrikos ir ES aukščiausiojo lygio susitikime buvo priimtas 2011–2013 m. veiksmų planas dėl Afrikos ir ES strateginės partnerystės. Bendradarbiavimo poreikis šioje srityje patvirtintas 2014–2017 m. veiksmų gairėse, priimtose 2014 m. balandžio mėn. vykusiame Afrikos ir ES aukščiausiojo lygio susitikime.

               Tyrimai atskleidė reikšmingą socialinę ir ekonominę naudą Afrikos žemynui. Bendradarbiavimas taip pat naudingas Europos kosmoso pramonei – ji galės išplėsti rinką į Afriką, ir tokiu būdu tobulinti savo technologijas, diegti naują infrastruktūrą ir naudoti su palydovine navigacija susijusias paslaugas.
                  2

               2014 m. rugsėjo 25 d. Konkurencingumo taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija (COM(2014) 260), suteikė Komisijai teisę Sąjungos vardu tartis su ASECNA dėl tarptautinio susitarimo, kuriuo nustatomos palydovinės signalų tikslinimo sistemos (SBAS), pagrįstos Europos palydovinės navigacijos programa EGNOS, paslaugų teikimo sąlygos Afrikoje. Derybos prasidėjo 2015 m. kovo mėn. Jos baigtos 2016 m. balandžio mėn. susitarimo projektu, kuriuo nustatomas bendradarbiavimo pagrindas, reikalingas autonominei, bet Europos sistema EGNOS pagrįstai sistemai SBAS diegti ir eksploatuoti ASECNA kompetencijos teritorijoje. Atsižvelgiant į Tarybos suteiktą įgaliojimą, susitarimas apima techninę dalį, be to, jame aptariami finansavimo ir valdymo klausimai.

               •Derėjimas su galiojančiomis šios politikos srities nuostatomis ir kitomis Sąjungos politikos sritimis

               Europos palydovinės navigacijos programos yra labai svarbi Europos Sąjungos transporto, ypač oro transporto, politikos dalis. Jos labai prisideda prie oro navigacijos paslaugų saugos ir tęstinumo didinimo, taip pat šių paslaugų ekonominių ir aplinkosaugos aspektų gerinimo. Šios programos skatintos tarptautiniu mastu, visų pirma sudarius bendradarbiavimo susitarimus su tokiomis šalimis kaip Jungtinės Amerikos Valstijos, Kinija, Pietų Korėja ir Izraelis.

               Atsižvelgdamos į naudą, kurią tiek Europai, tiek Afrikai teikia palydovinės navigacijos paslaugų plėtra Afrikos žemyne, Europos Sąjunga ir Afrika jau ne vienus metus aktyviai bendradarbiauja šioje srityje ir priėmė daug politinių iniciatyvų, tarp jų šias:

               Orientacinės grupės pareiškimas Europos Komisijos ir Afrikos Sąjungos Komisijos kolegijų susitikimui dėl Afrikos ir ES strateginės partnerystės infrastruktūros (Adis Abeba, 2016 m. vasario 25–26 d.);

               Veiksmų gairės (2014–2017 m.), priimtos ketvirtajame Afrikos ir ES aukščiausiojo lygio susitikime (Briuselis, 2014 m. balandžio 2 ir 3 d.);

               Bendras įmonių pareiškimas, priimtas 5-ajame ES ir Afrikos verslo forume (Briuselis, 2014 m. balandžio 1 d.);

               Bendroji pozicija, priimta Viduržemio jūros sąjungos transporto ministrų konferencijoje (Briuselis, 2013 m. lapkričio 14 d.);

               2011 m. kovo 8 d. bendras komunikatas Europos Vadovų Tarybai, Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES ir Viduržemio jūros regiono šalių partnerystė siekiant demokratijos ir bendros gerovės“, KOM(2011) 200 galutinis;

               2010 m. birželio 14 d. Komisijos komunikatas „Pasaulinės navigacijos palydovų sistemos (GNSS) taikymo veiksmų planas“, KOM(2010) 308 galutinis;

               Aukščiausiojo lygio susitikimo išvados tema „Erdvė Afrikos piliečiams“; susitikimą 2010 m. rugsėjo 16 d. surengė ES pirmininkavusi Belgija;

               7-ojo Kosmoso tarybos posėdžio rezoliucija „Pasauliniai uždaviniai: visapusiškai pasinaudoti Europos kosminių sistemų teikiamomis galimybėmis“, Briuselis, 2010 m. lapkričio 25 d.;

               2011–2013 m. veiksmų planas dėl Afrikos ir ES strateginės partnerystės įgyvendinimo, priimtas trečiajame Afrikos ir ES aukščiausiojo lygio susitikime (Tripolis, 2010 m. lapkričio 29 ir 30 d.);

               Bendras įmonių pareiškimas, priimtas 4-ajame ES ir Afrikos verslo forume (Tripolis, 2010 m. lapkričio 26 ir 28 d.);

               2009 m. birželio 24 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „Europos Sąjungos ir Afrikos partnerystės tikslas – susieti Afriką ir Europą sustiprinant bendradarbiavimą transporto srityje“, KOM(2009) 301 galutinis.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Šio sprendimo teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 172 straipsnis kartu su 218 straipsnio 5 dalimi.

               •Subsidiarumo principas

                  Šiuo atveju subsidiarumo principas netaikomas, nes Europos palydovinės navigacijos sistema priklauso Europos Sąjungai.

               •Proporcingumo principas

                  Susitarimo nuostatos atitinka siekiamą tikslą, būtent – suteikti ASECNA galimybę plėtoti savo palydovinę signalų tikslinimo sistemą, pagrįstą Europos palydovinės navigacijos programa EGNOS. Be to, jos atitinka Europos Sąjungos norą perduoti Afrikos žemynui savo patirtį palydovinės navigacijos srityje.

               •Pasirinkta priemonė

                  Privaloma bendradarbiavimo sistema įgyvendinama sudarant tarptautinį susitarimą. Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 29 straipsnyje aiškiai nustatyta galimybė sudaryti susitarimus dėl GALILEO ir EGNOS programų su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis.

               3.KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS REZULTATAI

               Komisija specialiajam Tarybos paskirtam komitetui reguliariai žodžiu ir raštu teikė ataskaitas apie derybų eigą. Be to, Europos Sąjungos valstybės narės buvo informuojamos apie diskusijų eigą ir joms buvo suteikta galimybė dalyvauti derybų posėdžiuose. Galiausiai Tarybos Transporto (intermodalinių klausimų ir tinklų) darbo grupė prieš derybų pabaigą suformulavo preliminarias pastabas dėl susitarimo projekto ir į šias pastabas buvo atsižvelgta galutiniame pasiūlyme.

               Atliktas socialinis ir ekonominis bei techninis programa EGNOS pagrįstų palydovinės navigacijos paslaugų naudojimo Afrikoje tyrimas. Šio tyrimo rezultatai ne kartą pateikti ir aptarti su suinteresuotosiomis Afrikos šalimis seminaruose, praktiniuose seminaruose ir tarptautiniuose forumuose, pvz., Afrikos ir Indijos vandenyno regiono planavimo ir įgyvendinimo grupėje (APIRG) Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijoje (TCAO).

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Numatytas susitarimas nedaro jokio poveikio biudžetui, kuris skiriamas Europos palydovinės navigacijos programoms pagal Reglamento (ES) Nr. 1285/2013 nuostatas.

               Susitarime numatytos ASECNA priklausančios  infrastruktūros diegimo ir eksploatavimo išlaidos bus finansuojamos iš ASECNA biudžeto, jas finansuos ASECNA valstybės narės arba padengs Europos Sąjungos šalių ir tarptautinių finansinių institucijų (Europos investicijų banko, Afrikos plėtros banko ir kt.) įnašai paskolų ar subsidijų forma.

               5.KITI ASPEKTAI

                  Susitarime numatyta įsteigti jungtinį komitetą susitarimo valdymo ir jo tinkamo taikymo reikmėms. Be to, ginčų tarp susitarimo šalių atvejams numatyta arbitražo procedūra.

               2016/0271 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl įgaliojimo Europos Sąjungos vardu pasirašyti Europos Sąjungos ir Oro navigacijos saugos Afrikoje ir Madagaskare agentūros (ASECNA) bendradarbiavimo susitarimą dėl palydovinės navigacijos plėtros ir susijusių paslaugų teikimo ASECNA kompetencijos teritorijoje civilinės aviacijos reikmėms

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 172 straipsnį kartu su 218 straipsnio 5 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)2014 m. rugsėjo 25 d. Taryba suteikė Komisijai teisę Sąjungos vardu tartis su Oro navigacijos saugos Afrikoje ir Madagaskare agentūra (toliau – ASECNA) dėl tarptautinio susitarimo, kuriuo nustatomos palydovinės signalų tikslinimo sistemos (SBAS), pagrįstos Europos palydovinės navigacijos programa EGNOS, paslaugų teikimo sąlygos Afrikoje;

               (2)baigus derybas Europos Sąjungos ir ASECNA susitarimas dėl palydovinės navigacijos plėtros ir susijusių paslaugų teikimo ASECNA kompetencijos teritorijoje civilinės aviacijos reikmėms parafuotas 2016 m. gegužės 12 d.;

               (3)susitarimas turėtų būti pasirašytas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ

               1 straipsnis

               Įgaliojama Sąjungos vardu pasirašyti Europos Sąjungos ir Oro navigacijos saugos Afrikoje ir Madagaskare agentūros (ASECNA) bendradarbiavimo susitarimą dėl palydovinės navigacijos plėtros ir susijusių paslaugų teikimo ASECNA kompetencijos teritorijoje civilinės aviacijos reikmėms.

               Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

               2 straipsnis

               Tarybos generalinis sekretoriatas parengia įgaliojamąjį raštą, kuriuo derybininko nurodytam (-iems) asmeniui (-ims) suteikiami įgaliojimai pasirašyti susitarimą su sąlyga, kad jis bus sudarytas.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        ASECNA yra tarptautinė organizacija, kurios būstinė įsikūrusi Dakare, Senegale, o jos tikslas – užtikrinti oro navigacijos saugą 18 valstybių narių: Benine, Burkina Fase, Kamerūne, Centrinės Afrikos Respublikoje, Čade, Komoruose, Konge, Dramblio Kaulo Krante, Gabone, Bisau Gvinėjoje, Pusiaujo Gvinėjoje, Madagaskare, Malyje, Mauritanijoje, Nigeryje, Senegale, Toge ir Prancūzijoje.

                     (2)
                  Socialinė ir ekonominė nauda visam Afrikos žemynui, atsižvelgiant į sąnaudų ir ekonominės naudos tyrimus, sudaro daugiau nei 4,8 milijardo eurų, jau nekalbant apie naudą, kuri negali būti įvertinta kiekybiškai ekonominės plėtros ir regioninės integracijos srityse.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 09 12
            COM(2016) 574 final
            PRIEDAS
            BENDRADARBIAVIMO SUSITARIMAS (PROJEKTAS)Europos Sąjungos ir Oro navigacijos saugos Afrikoje ir Madagaskare agentūros (ASECNA) bendradarbiavimo susitarimas dėl palydovinės navigacijos plėtros ir susijusių paslaugų teikimo ASECNA kompetencijos teritorijoje civilinės aviacijos reikmėms
            prie
            TARYBOS SPRENDIMO
            dėl įgaliojimo Europos Sąjungos vardu pasirašyti Europos Sąjungos ir Oro navigacijos saugos Afrikoje ir Madagaskare agentūros (ASECNA) bendradarbiavimo susitarimą dėl palydovinės navigacijos plėtros ir susijusių paslaugų teikimo ASECNA kompetencijos teritorijoje civilinės aviacijos reikmėms

               EUROPOS SĄJUNGA

               ir

               ORO NAVIGACIJOS SAUGOS AFRIKOJE IR MADAGASKARE AGENTŪRA, toliau vadinama ASECNA,

               toliau kartu vadinamos Šalimis,

               KADANGI Europos Sąjungoje, Afrikoje ir kituose pasaulio regionuose spartėja pasaulinių palydovinės navigacijos sistemų taikomųjų programų plėtra, ypač civilinės aviacijos srityje;

               KADANGI ASECNA yra iš esmės atsakinga už oro navigacijos paslaugų teikimą jai patikėtose oro erdvėse, už šių erdvių organizavimą, oro navigacijos informacijos skelbimą, informacijos aviacijos meteorologijos srityje prognozes ir teikimą;

               PRIPAŽINDAMOS Europos Sąjungos palydovinės navigacijos programų GALILEO ir EGNOS, specialiai sukurtų civilinėms reikmėms, svarbą, taip pat naudą, susijusią su jų įgyvendinimu, ir ASECNA rodomą susidomėjimą palydovinės navigacijos paslaugomis;

               PRIPAŽINDAMOS, kad sistema EGNOS, t. y. Europai skirta regioninė infrastruktūra, kuri tikrina ir tikslina pasaulinių palydovinės navigacijos sistemų siunčiamus atvirus signalus ir visų pirma užtikrina didelį tikslumą bei integralumą, teikia paslaugas, kurios ypač pritaikytos civilinės aviacijos poreikiams;

               KADANGI sistemos EGNOS technologija pagrįstos paslaugos techniškai galėtų būti išplėstos visame Afrikos žemyne, jei, pirma, vyktų sąveika tarp antžeminių infrastruktūrų, už kurias atsako Šalys, ir jei, antra, sistemos EGNOS siųstuvai-imtuvai būtų įrengti palydovuose, esančiuose geostacionariojoje orbitoje virš Afrikos;

               KADANGI 2010 m. lapkričio 25 d. priimtoje Kosmoso tarybos rezoliucijoje „Pasauliniai uždaviniai: visapusiškai pasinaudoti Europos kosminių sistemų teikiamomis galimybėmis“ Europos Komisija kviečiama bendradarbiauti su Afrikos Sąjungos komisija siekiant sustiprinti prieinamas priemones ir nustatyti būdus, pagal kuriuos panaši į programos EGNOS infrastruktūra galėtų būti įgyvendinta Afrikoje;

               KADANGI 2007 m. balandžio 26 d. Europos Komisijos komunikate dėl Europos kosmoso politikos ypač didelis dėmesys skiriamas Europos ir Afrikos bendradarbiavimui kosmoso srityje, o 2011 m. balandžio 4 d. Komisijos komunikate „Piliečiams naudingos Europos Sąjungos kosmoso strategijos rengimas“ pabrėžiamas Europos Sąjungos noras savo patirtį ir infrastruktūrą panaudoti Afrikos labui ir sustiprinti bendradarbiavimą su šiuo žemynu;

               KADANGI 2005 m. liepos 7 d. ASECNA ministrų komiteto rezoliucijoje Nr. 2005 CM 44-11 dėl palydovinės navigacijos sistemų (GNSS) įgyvendinimo ASECNA prašoma Europos institucijų paramos siekiant įdiegti EGNOS arba GALILEO agentūros veiklos poreikiams;

               KADANGI 2011 m. liepos 7 d. ASECNA valdymo tarybos rezoliucijoje Nr. 2011 CA 120-18 dėl efektyvaus agentūros dalyvavimo diegiant EGNOS ir (arba) GALILEO Afrikos ir Indijos vandenyno regione generaliniam direktoriui suteikiama teisė šiuo tikslu tęsti veiksmus atitinkamose Europos institucijose;

               KADANGI įgyvendindama šią rezoliuciją ASECNA išplėtojo programą SBAS-ASECNA, skirtą sistemos EGNOS technologija pagrįstoms SBAS paslaugoms teikti agentūros kompetencijos teritorijoje;

               KADANGI ilgalaikis Europos Sąjungos ir ASECNA bendradarbiavimas palydovinės navigacijos srityje yra Europos Sąjungos ir Afrikos strateginės partnerystės bendro pagrindo dalis, nes veiksmų gairėse, priimtose 2014 m. balandžio 2 ir 3 d. Briuselyje vykusiame ketvirtajame ES ir Afrikos aukščiausiojo lygio susitikime, skirtame dviejų žemynų bendradarbiavimui 2014–2017 m. nustatyti, numatyta skirti nuolatinius ir pakankamus žmogiškuosius bei finansinius išteklius siekiant įdiegti EGNOS pagrįstą palydovinės navigacijos infrastruktūrą ir įgyvendinti EGNOS investicinėms išlaidoms ir veiklos išlaidoms skirtas valdymo bei finansavimo sistemas konkrečiose Afrikos šalyse;

               KADANGI pagal šią Afrikos ir Europos Sąjungos strateginę partnerystę ASECNA ir Europos Sąjunga jau bendradarbiauja Afrikos oro transporto ir palydovinių paslaugų paramos programoje, kuri finansuojama iš 10-ojo Europos plėtros fondo, ir Visos Afrikos EGNOS paramos Afrikoje programoje, kuri finansuojama pagal vystomojo bendradarbiavimo priemonę, visų pirma įsteigiant programos „EGNOS-Afrika“ jungtinę projektų valdybą;

               KADANGI Europos Sąjunga ir ASECNA yra suinteresuotos ilgalaikiu bendradarbiavimu palydovinės navigacijos civilinės aviacijos reikmėms plėtros srityje ir PAGEIDAUJA formaliai įtvirtinti tokį bendradarbiavimą;

               KADANGI būtina užtikrinti aukščiausią palydovinės navigacijos paslaugų apsaugos lygį Šalių kompetencijai priklausančiose teritorijose;

               KADANGI Europos Sąjunga įsteigė savo agentūras, kurios jai padeda tam tikrose konkrečiose srityse, visų pirma Europos GNSS agentūrą Europos palydovinės navigacijos programų reikmėms ir Europos aviacijos saugos agentūrą civilinės aviacijos reikmėms, be to, dėl sistemos EGNOS naudojimo 2014–2021 m. Europos Sąjunga ir Europos GNSS agentūra pasirašė įgaliojimo susitarimą;

               PRIPAŽINDAMOS, kad 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1285/2013 dėl Europos palydovinės navigacijos sistemų įdiegimo ir eksploatavimo(1) nustatyta, kad Europos Sąjunga yra viso materialiojo ir nematerialiojo turto, sukurto ar pagaminto pagal programas GALILEO ir EGNOS, savininkė, kad Europos Sąjunga gali sudaryti susitarimus dėl šių programų su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis ir kad galimo sistemos EGNOS veikimo išplėtimo ne Europoje išlaidos pagal šį reglamentą nebus dengiamos iš biudžeto išteklių;

               KADANGI 2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 912/2010 įsteigiama Europos GNSS agentūra(2);

               PRIPAŽINDAMOS suinteresuotumą koordinuoti veiksmus tarptautinėse standartizacijos ir sertifikavimo institucijose standartizavimo ir sertifikavimo srityje ir visais klausimais, susijusiais su palydovinės navigacijos sistemomis ir paslaugomis, siekiant visų pirma skatinti platesnį ir novatorišką GALILEO ir EGNOS bei SBAS-ASECNA paslaugų naudojimą kaip pasaulinę navigacijos ir sinchronizavimo civilinės aviacijos srityje standartą,

               SUSITARĖ:

               I DALIS

               PAGRINDINĖS NUOSTATOS

               1 straipsnis

               Tikslai

               1. Šio susitarimo tikslai – plėtoti palydovinę navigaciją ir teikti susijusias paslaugas ASECNA kompetencijos teritorijoje civilinės aviacijos reikmėms, suteikiant galimybę naudotis Europos palydovinės navigacijos programomis.

               Šiuo susitarimu siekiama Afrikos žemyne skatinti šiomis Europos palydovinės navigacijos programomis pagrįstas paslaugas.

               2. Šalių bendradarbiavimo, skirto 1 dalyje nurodytiems tikslams pasiekti, forma ir sąlygos nustatytos šiame susitarime.

               2 straipsnis

               Apibrėžtys

               Šiame susitarime:

               1.
                     GNSS, arba pasaulinė palydovinės navigacijos sistema – infrastruktūra, kurią sudaro palydovų

                  sistema

               ir antžeminių centrų bei stočių tinklas ir kuri skleidžiamais radioelektroniniais signalais suteikia galimybę visoje planetoje teikti itin tikslią laiko matavimo ir geolokacijos paslaugą vartotojams, turintiems atitinkamą imtuvą;

               2.
                     Europos palydovinės navigacijos sistemos – pasaulinė palydovinės navigacijos sistema, sukurta pagal programą GALILEO, ir sistema EGNOS, kurios yra Europos Sąjungos nuosavybė;

               3.
                     ASECNA kompetencijos teritorija – geografinė teritorija, kurioje ASECNA teikia oro navigacijos paslaugas tiek savo valstybių narių, tiek kitų valstybių oro erdvėje;

               4.
                     EGNOS (angl. European Geostationary Navigation Overlay Service – Europos geostacionarinė navigacinė tinklo sistema) – palydovinės navigacijos sistemos regioninė infrastruktūra, kuri tikrina ir tikslina atvirus signalus, siunčiamus pasaulinių palydovinės navigacijos sistemų, visų pirma GPS ir GALILEO, ir šių pasaulinių sistemų vartotojams suteikia galimybę gauti geriausius tikslumo ir vientisumo prasme rezultatus. EGNOS sudaro antžeminės stotys ir daugybė siųstuvų-imtuvų, įrengtų geostacionariuosiuose palydovuose. Antžemines stotis sudaro inžinerijos centras, misijos kontrolės centrai, RIMS stotys, NLES stotys, paslaugų centras ir EDAS serveris. EGNOS visų pirma aprėpia geografinėje Europoje esančią Europos Sąjungos valstybių narių teritoriją;

               5.
                     SBAS-ASECNA – ASECNA palydovinės navigacijos sistema, kuri tikrina ir tikslina atvirus signalus, siunčiamus pasaulinių palydovinės navigacijos sistemų, visų pirma GPS ir GALILEO, ir šių pasaulinių sistemų vartotojams suteikia galimybę gauti geriausius tikslumo ir vientisumo prasme rezultatus. SBAS-ASECNA yra ASECNA nuosavybė. Ją sudaro antžeminė infrastruktūra ir daugybė siųstuvų-imtuvų, įrengtų geostacionariuosiuose palydovuose. Antžeminę infrastruktūrą visų pirma sudarys RIMS stotys, vienas ar keli misijos tikrinimo centrai ir NLES stotys. SBAS-ASECNA visų pirma aprėpia ASECNA kompetencijos teritoriją. Sistema SBAS-ASECNA – tai ir sistemos pradinė versija, ir visi tolesni jos patobulinimai, įskaitant dvigubo dažnio ir daugialypės sistemos patobulinimus. Šios sistemos diegimą visų pirma sudaro apibūdinimo ir projektavimo, tobulinimo ir diegimo, patvirtinimo ir sertifikavimo etapai. Po to vykstas eksploatavimo etapas;

               6.
                     EGNOS aprėpties teritorija arba SBAS-ASECNA aprėpties teritorija – teritorija, kurioje įmanoma priimti atitinkamos sistemos siunčiamus signalus (pvz., geostacionariųjų palydovų aprėptis);

               7.
                     paslaugos SBAS-ASECNA teritorija – SBAS-ASECNA aprėpties teritorijoje esanti teritorija, kurioje teikiama sistemos SBAS-ASECNA paslauga, atitinkanti ASECNA nustatytus ir su TCAO standartais ir rekomenduojama tvarka suderintus reikalavimus (SARP), ir užtikrinamos atitinkamos patvirtintos operacijos;

               8.
                     paslaugos SOL EGNOS teritorija – EGNOS aprėpties teritorijoje esanti teritorija, kurioje teikiama EGNOS paslauga, atitinkanti TCAO standartus ir rekomenduojamą tvarką (SARP), ir užtikrinamos atitinkamos patvirtintos operacijos;

               9.
                     RIMS stotys – sistemoms EGNOS arba SBAS-ASECNA priklausančios stotys, kurių užduotis yra tikruoju laiku rinkti geolokalizacijos duomenis, gaunamus iš signalų, kuriuos siunčia pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos;

               10.
                      NLES stotys – sistemoms EGNOS arba SBAS-ASECNA priklausančios stotys, kurios į geostacionariuosiuose palydovuose įrengtus siųstuvus-imtuvus siunčia patikslintus duomenis ir leidžia GNSS signalų imtuvams, esantiems vienos ar kitos sistemos aprėpties teritorijoje, atlikti patikslinimus, pritaikytus prie jų geolokacijos;

               11.
                      GALILEO – pasaulinės aprėpties civilinė, civilinių tarnybų administruojama autonomiška Europos palydovinės navigacijos ir laiko nustatymo sistema, skirta GNSS paslaugoms teikti, sukurta ir išplėtota Europos Sąjungos, Europos kosmoso agentūros ir jų atitinkamų valstybių narių. GALILEO eksploatavimas gali būti perleistas privačiam subjektui. GALILEO skirta atvirai paslaugai, komercinei paslaugai, viešajai reguliuojamai paslaugai ir paieškos bei gelbėjimo paslaugai teikti, taip pat ja siekiama prisidėti prie integralumo tikrinimo paslaugų, skirtų gyvybės gelbėjimo taikomųjų programų vartotojams;

               12.
                      sąveikumas – galimybė drauge naudoti dvi ar daugiau palydovinės navigacijos sistemų ir jų teikiamų paslaugų, siekiant vartotojams teikti geresnius rezultatus už tuos, kurie būtų gaunami naudojant tik vieną sistemą;

               13.
                      intelektinė nuosavybė – sąvoka, apibrėžta 1967 m. liepos 14 d. Stokholme pasirašytos Konvencijos, kuria įsteigiama Pasaulinė intelektinės nuosavybės organizacija, 2 straipsnio viii punkte;

               14.
                      įslaptinta informacija – bet kokios formos informacija, kuri turi būti saugoma nuo neteisėto viešinimo, galinčio įvairiais lygmenimis pakenkti šalių arba valstybės narės viešiesiems interesams, įskaitant nacionalinį saugumą. Jos įslaptinimas žymimas įslaptinimo ženklu. Tokią informaciją Šalys įslaptina atsižvelgdamos į įstatymus ir taikomus reglamentus ir ji turi būti saugoma nuo neleistino išslaptinimo, integralumo ir galimybės ja naudotis praradimo.

               3 straipsnis

               Bendradarbiavimo principai

               Šalys šiuo susitarimu nustatytus bendradarbiavimo veiksmus vykdo laikydamosi tokių principų:

               1) abipusė nauda, pagrįsta bendra teisių ir prievolių, įskaitant įnašus ir prieigą prie visų paslaugų, pusiausvyra;

               2) abipusės galimybės dalyvauti bendradarbiavimo veikloje pagal Europos Sąjungos ir ASECNA palydovinės navigacijos programas;

               3) laiku atliekamas keitimasis visa informacija, naudinga šiam susitarimui įgyvendinti;

               4) tinkama ir veiksminga intelektinės nuosavybės teisių apsauga.

               4 straipsnis

               Europos Sąjungos agentūros

               Europos Sąjunga gali perduoti visų arba dalies jai pagal susitarimą tenkančių užduočių , vykdymą, Europos GNSS agentūrai arba Europos aviacijos saugos agentūrai. Tokiu atveju ji lieka atsakinga ASECNA už tinkamą ir visišką savo prievolių  pagal šį susitarimą vykdymą.

               5 straipsnis

               Ryšiai su trečiosiomis šalimis

               Europos Sąjunga remia ir palaiko visas ASECNA ir kitų su Europos palydovinės navigacijos programomis GALILEO ir EGNOS susijusių subjektų, visų pirma Europos kosmoso agentūros, bendradarbiavimo arba partnerystės iniciatyvas, kuriomis būtų padedama ASECNA tobulinti ir teikti šiomis dviem programomis pagrįstas palydovinės navigacijos paslaugas.

               II DALIS

               SU BENDRADARBIAVIMU SUSIJUSIOS NUOSTATOS

               6 straipsnis

               Bendradarbiavimo veikla

               1. Pagal šį susitarimą bendradarbiavimo veikla iš esmės apima veiklą, skirtą sistemai SBAS-ASECNA, pagrįstai sistemos EGNOS technologija, diegti ir eksploatuoti. Be to, ši veikla apima programa GALILEO pagrįstos sistemos naudojimą Afrikoje, radijo spektrą, standartus, sertifikavimą ir tarptautines organizacijas, saugumą, mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, žmogiškuosius išteklius, ryšius ir matomumą, keitimąsi darbuotojais ir palydovinės navigacijos paslaugų skatinimą Afrikos žemyne.

               Pagal šio susitarimo 33 straipsnio nuostatas Šalys gali keisti šį veiklos sąrašą.

               2. Šis susitarimas nedaro poveikio nei Europos Sąjungos institucinei autonomijai, susijusiai su Europos palydovinės navigacijos programų reglamentavimu, nei Europos Sąjungos šių programų eksploatavimo reikmėms nustatytai struktūrai. Be to, susitarimas nedaro poveikio reguliavimo priemonėms, kuriomis įgyvendinami neplatinimo įsipareigojimai, eksporto kontrolė ir nematerialiojo technologijų perdavimo kontrolė. Jis taip pat nedaro poveikio su nacionaliniu saugumu susijusioms priemonėms.

               3. Šis susitarimas taip pat nedaro poveikio ASECNA institucinei autonomijai.

               4. Šalys, atsižvelgdamos į atitinkamus savo teisės aktus, kaip įmanoma labiau skatina bendradarbiavimo veiklą, vykdomą pagal šį susitarimą.

               I POSKYRIS

               7 straipsnis

               Sistemos SBAS-ASECNA diegimas ir eksploatavimas

               1. Europos Sąjunga padeda ASECNA diegti ir eksploatuoti sistemą SBAS-ASECNA. Išskyrus specialiąsias nuostatas, išdėstytas 8–16 straipsniuose, ji apskritai įsipareigoja palengvinti sistemos SBAS-ASECNA diegimą ir eksploatavimą, visų pirma nemokamai teikdama ASECNA visą naudingą informaciją, konsultuodama ASECNA programos valdymo ir techniniais bei organizaciniais klausimais, prisidėdama prie sistemos SBAS-ASECNA vertinimo ir stebėsenos.

               2. Kai įrengiamos sistemų EGNOS ir SBAS-ASECNA jungiamosios linijos, kiekviena Šalis tampa atsakinga už savo sistemos pakeitimus ir įsipareigoja padengti susijusias investicijų ir eksploatavimo išlaidas. Ji kitai Šaliai perduoda reikiamą informaciją ir bendradarbiauja tobulinant kitai Šaliai priklausančią sistemą. Sukuriama įsipareigojimų dėl rezultatų ir rezultatų stebėsenos procedūra, kuria nustatomos atitinkamos prievolės.

               8 straipsnis

               Sistemos SBAS-ASECNA apibūdinimas ir kūrimas

               Europos Sąjunga padeda ASECNA apibūdinti ir kurti sistemą SBAS-ASECNA, visų pirma šios sistemos architektūrą, antžeminės infrastruktūros vietą ir veiklos koncepciją. Šiuo tikslu atliekami tyrimai padės patikslinti sistemų SBAS-ASECNA ir EGNOS jungiamąsias linijas.

               9 straipsnis

               RIMS stočių kūrimas ir įrengimas

               Europos Sąjunga padeda ASECNA kurti ir įrengti sistemos SBAS-ASECNA RIMS stotis, visų pirma įrangą, eksploatavimo procedūras, operatorių kvalifikaciją ir antžeminės infrastruktūros vietos patvirtinimą, įskaitant saugumo reikalavimų įgyvendinimą ir tikrinimą.

               Siekdamos gerinti sistemų EGNOS ir SBAS-ASECNA rezultatus ir plėsti paslaugų teikimo teritorijas, Šalys koordinuoja savo atitinkamų RIMS stočių, ypač tų, kurios yra abiem sistemoms gretimose teritorijose, įrengimą taip, kad šios stotys būtų paskirstytos darniai ir galėtų veikti sąveikiai, keisdamosi šių RIMS stočių gaunamais duomenimis, atsižvelgiant į saugos ir saugumo reikalavimus, kurie nustatyti kiekvienai Šaliai taikomose taisyklėse.

               10 straipsnis

               Kontrolės centrų kūrimas ir įrengimas

               Europos Sąjunga padeda ASECNA kurti ir įrengti sistemos SBAS-ASECNA kontrolės centrus, visų pirma įrangą, eksploatavimo procedūras, operatorių kvalifikaciją ir antžeminės infrastruktūros buvimo patvirtinimą, įskaitant saugumo reikalavimų įgyvendinimą ir tikrinimą.

               11 straipsnis

               NLES stočių ir siųstuvų-imtuvų kūrimas ir įrengimas

               Europos Sąjunga padeda ASECNA kurti ir diegti duomenų perdavimo paslaugas, pagrįstas sistemos SBAS-ASECNA siųstuvais-imtuvais, įrengtais geostacionariuosiuose palydovuose ir antžeminėse susijusių duomenų perdavimo stotyse. Be to, ji padeda ASECNA atlikti procedūras ir veiksmus, būtinus PRN kodams, kurie reikalingi sistemai SBAS-ASECNA eksploatuoti ir be kurių eksploatavimas neįmanomas, gauti.

               12 straipsnis

               Sistemos SBAS-ASECNA patvirtinimas ir sertifikavimas

               Europos Sąjunga ASECNA prašymu padeda jai:

               – sertifikuoti sistemą SBAS-ASECNA;

               – patvirtinti sistemos SBAS-ASECNA, įskaitant antžeminės infrastruktūros vietą, saugumą;

               – sertifikuoti sistemos SBAS-ASECNA teikiamas paslaugas.

               Be to, Europos Sąjunga ASECNA prašymu gali jai padėti tobulinti metodologiją ir procesus, kuriais siekiama:

               – patvirtinti, prieš pateikiant Oro navigacijos informacinio leidinio laikmenose, su sistema SBAS-ASECNA susijusias orlaivių pakilimo, skrydžio ir nusileidimo procedūras;

               – sertifikuoti orlaiviuose sumontuotą įrangą, skirtą palydovinės navigacijos signalams priimti ir apdoroti, taip pat patvirtinti orlaivio operatorius ir įgulą.

               13 straipsnis

               Sistemos SBAS-ASECNA eksploatavimas

               1. Europos Sąjunga padeda ASECNA eksploatuoti sistemą SBAS-ASECNA.

               Rengiantis eksploatavimo pradžiai, ji visų pirma padeda ASECNA:

               – įgyvendinti paslaugų teikimo valdymo modelį;

               – pritaikyti sistemai SBAS-ASECNA sistemos EGNOS veiklos procedūras ir mokymo dokumentus;

               – įgyvendinti paslaugoms teikti skirtą integruotą valdymo sistemą, kuri visų pirma apimtų kokybės, saugos, saugumo ir aplinkosaugos klausimus;

               – analizuoti ir įgyvendinti rangos schemas;

               – mokyti operatorius;

               – rengti paslaugų ataskaitas.

               Be to, Europos Sąjunga padeda ASECNA spręsti eksploatavimo problemas, nustatytas paslaugų ataskaitose, visų pirma užtikrindama analizės procedūras ir priemones, teikdama pagalbą mokymo veiklai ir pradiniu laikotarpiu siųsdama personalą į infrastruktūrų vietas.

               Europos Sąjunga taip pat padeda ASECNA įgyvendinti pakeitimus eksploatuojamoje sistemoje.

               2. Šalys padeda viena kitai skatindamos vartotojus priimti sistemų EGNOS ir SBAS-ASECNA teikiamas paslaugas, taip pat skatindamos atitinkamų rinkų plėtrą.

               14 straipsnis

               Paslaugos teritorija

               Paslaugos SOL EGNOS teritorijos ir paslaugos SBAS-ASECNA teritorijos nustatymas yra Šalių susitarimo dalykas siekiant išvengti bet kokių eksploatavimo sunkumų, visų pirma sąveikumo ir atsakomybės srityje. Šiuo tikslu Šalys stengiasi rasti bendrus sprendimus.

               Tuo atveju, jei paslaugos SOL EGNOS teritorija aprėpia dalį ASECNA priklausančios teritorijos arba jei paslaugos SBAS-ASECNA teritorija aprėpia dalį Europos Sąjungos valstybių narių teritorijos, sukuriama įsipareigojimų dėl rezultatų ir rezultatų stebėsenos procedūra, kuria nustatomos atitinkamos prievolės.

               Tuo atveju, jei paslaugos SOL EGNOS teritorija ir paslaugos SBAS-ASECNA teritorija aprėpia teritoriją, esančią ne Europos Sąjungos valstybių narių teritorijoje ir ne ASECNA priklausančioje teritorijoje, arba sutampa su kita, ne EGNOS ir SBAS-ASECNA sistema, Šalys informuoja viena kitą ir koordinuoja savo veiksmus su atitinkamos teritorijos ar teritorijų valdžios institucijomis, kad įsitikintų, jog dėl kilusių problemų, visų pirma sąveikumo ir atsakomybės srityse, būtų priimami bendri sprendimai.

               15 straipsnis

               Viešieji pirkimai

               1. Europos Sąjunga ASECNA prašymu padeda jai parengti pirkimo dokumentus ir analizuoti pasiūlymus dėl viešųjų pirkimų, susijusių su sistemos SBAS-ASECNA diegimu ir eksploatavimu.

               2. Nepažeidžiant Pasaulio prekybos organizacijoje sudarytos Sutarties dėl viešųjų pirkimų XXIII straipsnio (pataisytos sutarties III straipsnio), Europos Sąjungos valstybių narių viešosios įstaigos ir įmonės turi teisę dalyvauti pirkimuose, susijusiuose su sistemos SBAS-ASECNA diegimu ir eksploatavimu, nebent kiltų interesų konfliktas.

               3. Su sistemų EGNOS ir SBAS-ASECNA diegimu ir eksploatavimu susijusiems įsigijimams gali būti taikomi bendri Europos Sąjungos ir ASECNA viešieji pirkimai, atsižvelgiant į kiekvienos Šalies interesus, visų pirma antžeminių stočių ir siųstuvų-imtuvų srityje.

               16 straipsnis

               Intelektinės nuosavybės teisės

               1. Kiekviena Šalis neatlygintinai suteikia kitai Šaliai visas intelektinės nuosavybės teises į jai priklausančius kūrinius ar išradimus, kurie reikalingi sistemoms EGNOS ir SBAS-ASECNA diegti ir eksploatuoti. Šiuo susitarimu suteikiama tokių teisių naudojimo licencija.

               Jei viena iš Šalių sukuria naujas intelektinės nuosavybės teises, pagrįstas intelektinės nuosavybės teisėmis, kurias jai suteikė kita Šalis, pastaroji Šalis įgyja tokiu būdu sukurtų naujų intelektinės nuosavybės teisių nuosavybę ir neatlygintinai perleidžia šių naujų teisių naudojimo licenciją Šaliai, kuri jas sukūrė. Vis dėlto Šalis, kuri yra šių naujų teisių savininkė, negali perleisti jų naudojimo licencijos trečiajai šaliai be aiškaus kitos Šalies sutikimo.

               Pirmoje ir antroje pastraipose nurodytos licencijos veikimo sąlygos nustatytos 2 ir 3 dalyse.

               2. 1 dalyje nurodyta naudojimo licencija yra asmeninė, neišimtinė ir neperleidžiama, nepažeidžiant 1 dalies antros pastraipos nuostatų. Priklausomai nuo atvejo, ji apima teisę naudoti, leisti naudotis, keisti, atkurti ir gaminti tik sistemų EGNOS ir SBAS-ASECNA diegimo ir eksploatavimo reikmėms.

               Šalis negali trečiajai šaliai suteikti ar kokiu nors būdu parduoti intelektinės nuosavybės teisių, kurias jai perdavė kita Šalis pagal 1 dalies nuostatas, be aiškaus kitos Šalies sutikimo, nebent toks suteikimas trečiajai šaliai įvyktų dėl viešųjų pirkimų arba vienos ar kitos Šalies pasirašytų sutarčių dėl sistemos EGNOS, programa GALILEO pagrįstos sistemos ir sistemos SBAS-ASECNA diegimo ir eksploatavimo.

               3. Kiekviena Šalis tvarko intelektinės nuosavybės teisių, suteikiamų kitai Šaliai pagal 1 dalies nuostatas, registrą. Ji kitai Šaliai perduoda to registro kopiją. Pateikiamame registre nurodoma kiekvienos suteiktos intelektinės nuosavybės teisės :

                  – teisės objektas, pvz., išradimas, programinė įranga, duomenų bazė ir kt.;

                  – teisės pobūdis, pvz., autorių teisė, patentas ir kt.;

                  – perleidžiama naudojimo teisė, pvz., teisė atkurti, pritaikyti, gaminti ir kt.;

                  – teritorija, kuriai suteikiama teisė;

                  – suteikimo trukmė.

               4. Kiekviena Šalis, kuri pagal 1 dalies nuostatas kitai Šaliai suteikia naudojimo licenciją, gali ją panaikinti, jei nustato, kad nesilaikoma 2 ir 3 dalyse nustatytų naudojimo sąlygų.

               5. Šalys teikia ir užtikrina tinkamą ir efektyvią intelektinės nuosavybės teisių apsaugą srityse ir sektoriuose, susijusiuose su sistemų EGNOS ir SBAS-ASECNA diegimu ir eksploatavimu, atsižvelgdamos į aukščiausius tarptautinius standartus, nustatytus Pasaulio prekybos organizacijos sutartyje dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba, taip pat numatydamos veiksmingas priemones šių standartų laikymuisi užtikrinti.

               II POSKYRIS

               Kita veikla

               17 straipsnis

               GALILEO

               1. Šalys bendradarbiauja siekdamos skatinti ir naudoti programa GALILEO pagrįstą sistemą Afrikos žemyne, visų pirma tobulinant taikomąsias programas ir naudojant šia sistema pagrįstas paslaugas, ypač datos nustatymo, navigacijos, stebėjimo, paieškos ir gelbėjimo srityse, taip pat pabrėžiant taikomųjų programų ir šia sistema pagrįstų paslaugų naudą.

               2. ASECNA susilaiko nuo bet kokių veiksmų ar iniciatyvų, galinčių pakenkti Europos Sąjungos interesams intelektinės nuosavybės teisių, susijusių su programa GALILEO, srityje.

               18 straipsnis

               Radijo spektras

               1. Šalys bendradarbiauja ir padeda viena kitai dėl radijo dažnių spektro, kurį valdo Tarptautinė telekomunikacijų sąjunga (toliau – TTS), visų pirma siekdamos apsaugoti dažnių juostas, susijusias su palydovinės navigacijos ir aeronautikos ryšių paslaugomis.

               2. Šalys keičiasi informacija ir padeda viena kitai dėl TTS dalijamų ir skiriamų dažnių. Jos ragina ir saugo sistemoms EGNOS ir SBAS-ASECNA, taip pat programa GALILEO pagrįstai sistemai tinkamų dažnių priskyrimą, taip siekdamos užtikrinti šių sistemų teikiamų paslaugų prieinamumą Europos Sąjungoje ir Afrikoje.

               3. Siekdamos apsaugoti navigacijai priskirtą radijo spektrą nuo tokių sutrikimų kaip tyčiniai ar netyčiniai trikdžiai, imitavimo veikla, Šalys stengiasi nustatyti trikdžių šaltinius ir ieškoti abiem pusėms priimtinų sprendimų.

               4. Nė viena iš šio susitarimo nuostatų nenukrypstama nuo TTS taikomų nuostatų, ypač nuostatų, susijusių su TTS radijo ryšio reglamentu.

               19 straipsnis

               Standartai, sertifikavimas ir tarptautinės organizacijos

               1. Šalys stengiasi priimti bendrą požiūrį standartizavimo srityje ir visais klausimais, susijusiais su palydovinės navigacijos sistemomis, kuriuos nagrinėja tarptautinės organizacijos ir asociacijos, visų pirma Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija, asociacija RTCA (angl. Radio Technical Commission for Aeronautics) ir Europos civilinės aviacijos įrangos organizacija (EUROCAE), taip pat asociacijos ar grupės, veikiančios standartizavimo srityje.

               2. Šalys bendrai palaiko palydovinės navigacijos standartų, visų pirma TCAO standartų ir rekomenduojamos praktikos (SARP) ir RTCA bei EUROCAE mažiausių veiklos rezultatų specifikacijų (MOPS), tobulinimą tarptautinėse organizacijose. Šiuo tikslu jos bendrai palaiko tai, kad šios tarptautinės organizacijos pripažintų GALILEO, EGNOS ir SBAS-ASECNA standartus, be to, jos stengiasi skatinti šių programų taikymą visame pasaulyje ir pabrėžia jų sąveikumą su kitomis palydovinės navigacijos sistemomis.

               20 straipsnis

               Saugumas

               Siekdamos apsaugoti Europos palydovinės navigacijos sistemas ir sistemą SBAS-ASECNA nuo grėsmių ir priešiškų veiksmų, pvz., tyčinių trikdžių ir imitavimo veiklos, Šalys imasi visų įgyvendinamų priemonių, visų pirma technologijų kontrolės ir neplatinimo, kad užtikrintų palydovinės navigacijos paslaugų, taip pat atitinkamos infrastruktūros ir pagrindinio turto tęstinumą, saugumą ir saugą, nepažeidžiant 6 straipsnio 2 dalies nuostatų.

               21 straipsnis

               Moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra

               Šalys siekia vykdyti bendrą mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklą palydovinės navigacijos srityje, visų pirma siekdamos vystyti ir planuoti būsimus palydovinės navigacijos sistemų technologinius pokyčius.

               Kiekviena Šalis skatina kitą Šalį dalyvauti savo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programose.

               Europos Sąjunga sudaro ASECNA palankias sąlygas pasinaudoti savo bendrųjų mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programų fondais.

               22 straipsnis

               Žmogiškieji ištekliai

               Remdamasi savo patirtimi Europos Sąjunga suteikia ASECNA visą informaciją, naudingą valdant žmogiškąjį kapitalą, reikalingą programai SBAS-ASECNA įgyvendinti.

               Europos Sąjunga padeda ASECNA kurti darbo vietas ir plėtoti kompetenciją, kurių reikia norint įdiegti ir eksploatuoti sistemą SBAS-ASECNA.

               Europos Sąjunga skatina visas bendradarbiavimo ir partnerystės iniciatyvas, kurias siūlo ASECNA ir subjektai, susiję su gebėjimų didinimu srityse, susijusiose su Europos palydovinės navigacijos programomis. Be to, ji sudaro ASECNA palankias sąlygas pasinaudoti Europos mokymo programų fondais.

               Siekiant patenkinti sistemų EGNOS, SBAS-ASECNA ir programa GALILEO pagrįstų sistemų diegimo ir eksploatavimo, taip pat pasirengimo jų technologiniams pokyčiams poreikius gali būti organizuojama bendra mokymo veikla.

               23 straipsnis

               Viešinimas ir žinomumas

               Šalys siekia vykdyti bendrą savo atitinkamų palydovinės navigacijos programų viešinimo ir skatinimo veiklą.

               Europos Sąjunga padeda ASECNA apibrėžti ir įgyvendinti viešinimo strategijas, skirtas tiek su sistemos SBAS-ASECNA diegimu ir eksploatavimu susijusiems subjektams, tiek plačiajai visuomenei.

               24 straipsnis

               Keitimasis darbuotojais

               Šalys keičiasi darbuotojais šiame susitarime nustatytos bendradarbiavimo veiklos srityje.

               25 straipsnis

               Palydovinės navigacijos skatinimas Afrikos žemyne

               Šalys padeda viena kitai siekdamos skatinti palydovinę navigaciją Afrikos žemyne ir prireikus tariasi viena su kita, kad suderėtų dėl šioje srityje įgyvendintinų bendrų veiksmų. Jos ypač palaiko iniciatyvas, galinčias paskatinti vartotojus pradėti naudoti palydovinę navigaciją ir plėtoti su šia technologija susijusias rinkas.

                III DALIS

               FINANSINĖS NUOSTATOS

               26 straipsnis

               Finansavimas

               1. ASECNA sistemos SBAS-ASECNA diegimą ir eksploatavimą finansuoja iš nuosavų išteklių, paramos arba subsidijų, visų pirma nurodytų 3 dalyje, iš paskolų, kurias gauna iš finansinių institucijų, arba bet kokiais kitais finansavimo būdais, atsižvelgdama į 2 dalies nuostatas.

               2. Sistemos SBAS-ASECNA diegimas ir eksploatavimas jokiu būdu negali būti finansuojami iš biudžeto įnašų, numatytų Europos palydovinės navigacijos sistemoms ir nustatytų 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1285/2013 II skyriuje.

               3. Sistemos SBAS-ASECNA diegimo ir eksploatavimo reikmėms Europos Sąjunga sudaro ASECNA palankias galimybes naudotis savo bendradarbiavimo ir plėtros fondais, kuriuos ji gali naudoti tiek vykdomoms, tiek būsimoms programoms. Vykdomos programos – tai Visos Afrikos programa, nustatyta 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 233/2014, kuriuo nustatoma vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemonė 2014–2020 m. laikotarpiui, 9 straipsnyje ir III priede, ir ES bei Afrikos infrastruktūros patikos fondo programos, nustatytos 2006 m. liepos 13 d. Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui „Afrikos susietumas: ES ir Afrikos partnerystė infrastruktūros srityje“ (KOM(2006) 376 galutinis).

               IV DALIS

               BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

               27 straipsnis

               Teisinė atsakomybė

               1. ASECNA nėra Europos palydovinės navigacijos sistemų savininkė, todėl neprisiima jokios atsakomybės, susijusios su šių sistemų nuosavybe.

               Europos Sąjunga nėra sistemos SBAS-ASECNA savininkė, todėl neprisiima jokios atsakomybės, susijusios su šios sistemos nuosavybe.

               2. Nė viena iš Šalių negali būti laikoma atsakinga už nuostolius, patirtus dėl to, kad kita Šalis naudojasi šiame susitarime nustatytomis technologijomis ir neužtikrina sklandaus tų technologijų veikimo.

               28 straipsnis

               Keitimasis įslaptinta informacija

               Šalys įslaptinta informacija keičiasi tik tuomet, jei jos šiuo tikslu sudarė sutartį. Šalys siekia sukurti išsamų ir nuoseklų teisinį pagrindą, kuris suteiktų galimybę sudaryti tokią sutartį.

               29 straipsnis

               Jungtinis komitetas

               1. Įsteigiamas Jungtinis komitetas, kurio pavadinimas – ES ir ASEGNA GNSS komitetas. Jį sudaro Šalių atstovai ir jis yra atsakingas už šio susitarimo valdymą bei tinkamą taikymą. Šiuo tikslu komitetas šiame susitarime nustatytais atvejais priima sprendimus, kuriuos Šalys vykdo pagal savo taisykles. Tokie Jungtinio komiteto sprendimai priimami bendru sutarimu. Be to, Jungtinis komitetas teikia rekomendacijas klausimais, dėl kurių jis neturi įgaliojimų priimti sprendimo.

               Jungtinis komitetas apibrėžia šiame susitarime nepatikslintas sąlygas ir tvarką.

               2. Jungtinis komitetas nustato savo darbo tvarkos taisykles, kuriose, be kitų nuostatų, nurodomi komiteto posėdžių šaukimo, pirmininko skyrimo, pirmininko įgaliojimų nustatymo ir Šalių bendravimo būdai.

               3. Jungtinis komitetas renkasi pagal poreikį. Europos Sąjunga arba ASECNA gali prašyti sušaukti posėdį. Jungtinis komitetas renkasi per dvi savaites nuo tokio prašymo pateikimo.

               4. Jungtinis komitetas gali priimti sprendimą sudaryti tokias darbo ar ekspertų grupes, kurios, jo manymu, galėtų padėti jam vykdyti užduotis.

               5. Jungtinis komitetas gali priimti sprendimą iš dalies pakeisti I priedą.

               30 straipsnis

               Konsultacijos

               1. Šalys, siekdamos užtikrinti šio susitarimo vykdymą, reguliariai keičiasi informacija ir vienos iš jų prašymu renkasi į Jungtinio komiteto posėdžius.

               2. Vienos iš Šalių prašymu Šalys greitai susitaria dėl visų klausimų, susijusių su šio susitarimo aiškinimu ar taikymu.

               3. Šalys reguliariai informuoja viena kitą ir stebi viena kitą savo palydovinės navigacijos programų valdymo ir pokyčių srityje. Jei viena Šalis numato priimti sprendimą, galintį turėti įtakos vienai ar kelioms kitos Šalies palydovinės navigacijos sistemoms, su pastarąja Šalimi iš anksto konsultuojamasi, kad būtų galima priimti neįpareigojančią nuomonę. Jei neprieštaraujama Šalims taikomose taisyklėse nustatytiems konfidencialumo reikalavimams, kiekviena Šalis sutinka, kad jos darbo grupėse, valdymo organuose ir komitetuose kaip stebėtojas dalyvautų kitos Šalies atstovas.

               31 straipsnis

               Apsaugos priemonės

               1. Kiekviena Šalis, suderinusi Jungtinio komiteto posėdyje, gali imtis apsaugos priemonių, įskaitant vienos ar kelių rūšių bendradarbiavimo veiklos laikiną sustabdymą, jei ji mano, kad tarp Šalių nebeužtikrinamas lygiavertis eksporto kontrolės arba saugumo lygis. Jei bet koks vėlavimas gali pakenkti Europos palydovinės navigacijos sistemų arba sistemos SBAS-ASECNA tinkamam veikimui, laikinos apsaugos priemonės gali būti priimamos be išankstinės konsultacijos, su sąlyga, kad konsultacijos bus pradėtos iškart po tokių priemonių priėmimo.

               2. 1 dalyje nurodytų priemonių apimtis ir trukmė priklauso nuo to, kiek jos reikalingos siekiant ištaisyti padėtį ir užtikrinti teisių bei pareigų, kylančių iš šio susitarimo, pusiausvyrą. Kita Šalis gali Jungtinio komiteto prašyti pradėti konsultacijas dėl tokių priemonių proporcingumo. Jei tokio ginčo neįmanoma išspręsti per šešis mėnesius, šį ginčą viena iš Šalių gali perduoti privalomam arbitražui pagal I priede nustatytą procedūrą. Tokiu būdu negali būti sprendžiamas nė vienas šio susitarimo nuostatų, kurios visiškai atitinka tam tikras Europos Sąjungos teisės nuostatas, aiškinimo klausimas.

               32 straipsnis

               Ginčų sprendimas

               Nepažeidžiant 31 straipsnio, ginčai dėl šio susitarimo aiškinimo arba taikymo sprendžiami konsultacijomis Jungtiniame komitete.

               Jeigu ginčas neišsprendžiamas per tris mėnesius nuo kreipimosi į Jungtinį komitetą, pradedama I priede nustatyta arbitražo procedūra.

               33 straipsnis

               Priedai

               Šio susitarimo priedai yra neatskiriama jo dalis.

               34 straipsnis

               Peržiūra

               Šis susitarimas bet kuriuo metu gali būti iš dalies pakeistas ir išplėstas Šalims pagal jų atitinkamas vidines procedūras pasirašant susitarimo priedą.

               35 straipsnis

               Nutraukimas

               1. Europos Sąjunga arba ASECNA gali nutraukti šį susitarimą, apie savo sprendimą pranešdama kitai Šaliai. Šio susitarimo taikymas nutraukiamas po šešių mėnesių nuo tokio pranešimo gavimo.

               2. Šio susitarimo nutraukimas nedaro poveikio galimų materialinių nuostatų, dėl kurių susitarta šio susitarimo įgyvendinimo reikmėms, galiojimui ar trukmei. Be to, nutraukimas nedaro poveikio specialioms teisėms ir prievolėms, nustatytoms intelektinės nuosavybės srityje šio susitarimo reikmėms, todėl Šalis, kuri kitai Šaliai suteikė naudojimo licenciją, po susitarimo nutraukimo išsaugo teisę sustabdyti šią licenciją, jei Šalis nustato, kad nesilaikoma tos licencijos naudojimo sąlygų.

               3. Šio susitarimo nutraukimo atveju Jungtinis komitetas teikia pasiūlymą, leidžiantį Šalims išspręsti visus neišspręstus finansinių pasekmių turinčius klausimus, atsižvelgiant į tai, ar taikomas pro rata temporis principas.

               36 straipsnis

               Įsigaliojimas

               1. Šalys patvirtina šį susitarimą laikydamosi savo vidinių procedūrų. Susitarimas įsigalioja pirmą mėnesio, einančio po mėnesio, kurį jį pasirašo paskutinė šį formalumą atlikusi Šalis, dieną.

               2. Šis susitarimas sudarytas dviem egzemplioriais prancūzų kalba; jis sudarytas neribotam laikotarpiui.

               Europos Sąjungos vardu

               ASECNA vardu

               (1) OL L 347, 2013 12 20, p. 1–24.

               (2) OL L 276, 2010 10 20, p. 11–21.

               I PRIEDAS

               ARBITRAŽO PROCEDŪRA

               Jei ginčas pateikiamas arbitražui, paskiriami trys arbitrai, nebent Šalys nusprendžia kitaip.

               Kiekviena Šalis per trisdešimt dienų nuo nesutarimo konstatavimo Jungtiniame komitete paskiria po vieną arbitrą.

               Taip paskirti du arbitrai bendru sutarimu skiria trečiąjį arbitrą, kuris nėra nė vienos iš Šalių valstybių narių pilietis. Jei du Šalių pasirinkti arbitrai per du mėnesius nuo paskutinio iš jų paskyrimo dienos negali susitarti dėl trečiojo arbitro skyrimo, jie trečiąjį arbitrą pasirenka iš Jungtinio komiteto sudaryto septynių asmenų sąrašo. Šį sąrašą Jungtinis komitetas sudaro ir tvarko pagal savo darbo tvarkos taisykles.

               Jei Šalys nenusprendžia kitaip, arbitražo teismas pats nustato savo darbo tvarkos taisykles. Sprendimus jis priima balsų dauguma.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 05 20
            COM(2016) 266 final
            2016/0143(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Sąjunga turi laikytis Jungtiniame komitete, įsteigtame pagal Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimą dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo, dėl Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklių patvirtinimo ir specializuotų darbo grupių steigimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               2009 m. lapkričio 9 d. buvo pasirašytas, o 2014 m. gegužės 1 d. įsigaliojo Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimas dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo (toliau – Susitarimas).

               Juo nustatytas teisinis pagrindas, kuriuo remiantis reglamentuojami įvairūs klausimai – nuo nuolatinio politinio dialogo iki sektorių bendradarbiavimo. Susitarime pabrėžiamas ES pasiryžimas bendradarbiauti su Indonezija ir siekti aukštesnio lygio dvišalių santykių.

               Susitarimu stiprinamas bendradarbiavimas įvairiose politikos srityse, įskaitant žmogaus teisių, masinio naikinimo ginklų neplatinimo, kovos su terorizmu, kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, prekybos, migracijos, aplinkos, energetikos, klimato kaitos, transporto, mokslo ir technologijų, užimtumo ir socialinių reikalų, švietimo, žemės ūkio, paramos vystymuisi, kultūros ir kt.

               Pagal Susitarimo 41 straipsnį įsteigtas Jungtinis komitetas, kurį sudaro abiejų Šalių aukščiausio lygmens atstovai. Jungtinis komitetas turi užtikrinti tinkamą Susitarimo veikimą ir įgyvendinimą, nustatyti šio Susitarimo tikslus atitinkančius prioritetus ir išspręsti nesutarimus dėl jo taikymo ar aiškinimo.

               Siekiant padėti Jungtiniam komitetui ir sudaryti sąlygas ekspertų diskusijoms dėl kai kurių pagrindinių šio Susitarimo sričių, siūloma įsteigti specializuotas darbo grupes dėl:

               1)
                     vystomojo bendradarbiavimo;

               2)
                     prekybos ir investicijų;

               3)
                     dialogo žmogaus teisių klausimais;

               4)
                     politinio dialogo ir

               5)
                     dialogo saugumo klausimais.

               Be to, pirmame Jungtinio komiteto posėdyje pagal Komiteto darbo tvarkos taisyklių 14 straipsnio 2 dalį ES pasiūlys įsteigti šeštą specializuotą darbo grupę – aplinkos ir klimato kaitos.

               Šio pasiūlymo tikslas – nustatyti ES poziciją Jungtiniame komitete dėl:

               i)
                     Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklių patvirtinimo ir

               ii)
                     specializuotų darbo grupių steigimo.

               ES pozicija bus grindžiama pridedamais Jungtinio komiteto sprendimų projektais.

               2016/0143 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Sąjunga turi laikytis Jungtiniame komitete, įsteigtame pagal Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimą dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo, dėl Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklių patvirtinimo ir specializuotų darbo grupių steigimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207, 209 straipsnius ir 218 straipsnio 9 dalį,

               atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)2014 m. gegužės 1 d. įsigaliojo Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimas dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo (toliau – Susitarimas);

               (2)siekiant užtikrinti, inter alia, tinkamą jo veikimą ir įgyvendinimą, pagal Susitarimo 41 straipsnį įsteigtas Jungtinis komitetas;

               (3)siekiant prisidėti prie veiksmingo Susitarimo įgyvendinimo, turėtų būti patvirtintos Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklės;

               (4)Sąjungos pozicija Jungtiniame komitete dėl Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklių priėmimo turėtų būti grindžiama pridedamais Jungtinio komiteto sprendimų projektais,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               1.
                     Pozicija, kurios Sąjunga turi laikytis Jungtiniame komitete, įsteigtame pagal šio Susitarimo 41 straipsnį, dėl:

               Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklių patvirtinimo ir

               specializuotų darbo grupių steigimo

               grindžiama prie šio sprendimo pridedamais Jungtinio komiteto sprendimų projektais.

               2.
                     Neesminiams sprendimų projektų pakeitimams Sąjungos atstovai Jungtiniame komitete gali pritarti be kreipimosi į Tarybą.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 05 20
            COM(2016) 266 final
            PRIEDAI
            prie
            Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Sąjunga turi laikytis Jungtiniame komitete, įsteigtame pagal Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimą dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo, dėl Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklių patvirtinimo ir specializuotų darbo grupių steigimo

               PRIEDAI

               prie

               Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo

               dėl pozicijos, kurios Sąjunga turi laikytis Jungtiniame komitete, įsteigtame pagal Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimą dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo, dėl Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklių patvirtinimo ir specializuotų darbo grupių steigimo

               1 PRIEDAS

               ES IR INDONEZIJOS JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. 1/2016

               [data]

               kuriuo priimamos jo darbo tvarkos taisyklės

               ES ir INDONEZIJOS JUNGTINIS KOMITETAS,

               atsižvelgdamas į Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimą dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo (toliau – Susitarimas), ypač į jo 41 straipsnį,

               kadangi:

               (1)Susitarimas įsigaliojo 2014 m. gegužės 1 d.;

               (2)siekiant prisidėti prie veiksmingo Susitarimo įgyvendinimo, turėtų būti kuo greičiau įsteigtas Jungtinis komitetas;

               (3)pagal Susitarimo 41 straipsnio 5 dalį Jungtinis komitetas turėtų patvirtinti savo darbo tvarkos taisykles,

               NUSPRENDĖ:

               Vienintelis straipsnis

               Priimamos priede pateiktos Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklės.

               Priimta …

                        ES ir Indonezijos jungtinio komiteto vardu

                        Pirmininkas

               A PRIEDAS

               Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklės

               1 straipsnis

               Sudėtis ir pirmininkavimas

               1. Pagal Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimą dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo (toliau – Susitarimas) įsteigtas Jungtinis komitetas savo užduotis atlieka vadovaudamasis Susitarimo 41 straipsniu.

               2. Jungtinį komitetą sudaro abiejų Šalių aukščiausio lygmens atstovai.

               3. Jungtiniam komitetui pakaitomis pirmininkauja Indonezijos Respublikos užsienio reikalų ministras ir Europos Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai. Jie gali perduoti savo įgaliojimus vyresniesiems pareigūnams pirmininkauti visuose arba tam tikruose Jungtinio komiteto posėdžiuose.

               2 straipsnis

               Atstovavimas

               1. Šalys pateikia viena kitai savo atstovų Jungtiniame komitete (toliau – nariai) sąrašą. Sąrašą tvarko Jungtinio komiteto sekretoriatas.

               2. Narys, norintis, kad jam atstovautų pakaitinis narys, prieš posėdį raštu praneša pirmininkui pakaitinio nario vardą ir pavardę. Pakaitinis narys naudojasi visomis to atstovaujamo nario teisėmis.

               3 straipsnis

               Delegacijos

               1. Jungtinio komiteto narius gali lydėti kiti pareigūnai. Prieš kiekvieną posėdį per sekretoriatą Šalims pranešama apie planuojamą kiekvienos posėdyje dalyvausiančios delegacijos sudėtį.

               2. Prireikus bendru Šalių susitarimu dalyvauti Jungtinio komiteto posėdžiuose stebėtojų teisėmis arba tam, kad pateiktų informacijos konkrečiais klausimais, gali būti kviečiami ekspertai arba kitų įstaigų atstovai.

               4 straipsnis

               Posėdžiai

               1. Jungtinio komiteto posėdžiai paprastai vyksta ne rečiau kaip kas dvejus metus, nebent Šalys susitaria kitaip. Jungtinio komiteto posėdžius šaukia jo pirmininkas. Posėdžiai rengiami pakaitomis Indonezijoje ir Briuselyje bendru susitarimu nustatytu laiku. Šalių sutarimu taip pat gali būti šaukiami neeiliniai Jungtinio komiteto posėdžiai.

               2. Išimtiniais atvejais, abiems Šalims pritarus, Jungtinio komiteto posėdžiai taip pat gali būti rengiami naudojantis techninėmis priemonėmis, pavyzdžiui, vaizdo ar telekonferencijomis.

               3. Šalių susitarimu Jungtinis komitetas posėdžiauja aukščiausiu lygmeniu. Todėl abi Šalys stengiasi užtikrinti ministrų dalyvavimą, kai tai yra įmanoma.

               4. Kai Jungtiniam komitetui pirmininkaujama ministrų lygmeniu, tam turi būti pasirengta prieš tai surengtame vyresniųjų pareigūnų lygmens posėdyje.

               5 straipsnis

               Viešumas

               1. Jeigu Šalys nenusprendė kitaip, Jungtinio komiteto posėdžiai yra uždari. Kai Šalis Jungtiniam komitetui pateikia informaciją, kuri nurodyta kaip konfidenciali, kita Šalis tokią informaciją tvarko laikydamasi konfidencialumo principų.

               2. Jungtinis komitetas gali daryti viešus pareiškimus jei mano, kad tai tikslinga.

               6 straipsnis

               Sekretoriatas

               Europos išorės veiksmų tarnybos atstovas ir Indonezijos Respublikos vyriausybės atstovas kartu eina Jungtinio komiteto sekretorių pareigas. Visi Jungtinio komiteto pirmininko gaunami ir teikiami pranešimai perduodami sekretoriams. Jungtinio komiteto pirmininko gaunama ir siunčiama korespondencija gali būti parašyta bet kokiomis priemonėmis, įskaitant elektroninį paštą.

               7 straipsnis

               Posėdžių darbotvarkės

               1. Pirmininkas parengia kiekvieno posėdžio preliminarią darbotvarkę. Ji paprastai ne vėliau kaip 15 dienų iki posėdžio pradžios kartu su susijusiais dokumentais perduodama kitai Šaliai.

               2. Pirmininkas gali pasiūlyti, kad Jungtinio komiteto posėdžiuose dalyvautų ekspertai, kad pateiktų informaciją apie konkretų darbotvarkės klausimą.

               3. Jungtinis komitetas tvirtina darbotvarkę kiekvieno posėdžio pradžioje. Jei abi Šalys susitaria, į darbotvarkę gali būti įtraukti preliminarioje darbotvarkėje nenurodyti klausimai.

               4. Tam tikrais atvejais, jei abi Šalys sutinka, pirmininkas gali sutrumpinti 1 dalyje nurodytą terminą, kad būtų atsižvelgta į konkretaus atvejo aplinkybes.

               8 straipsnis

               Suderintas protokolas

               1. Jungtinio komiteto posėdžio rezultatai pateikiami suderinto posėdžio protokolo forma.

               2. Tokių suderintų visų posėdžių protokolų projektus pateikia Šalis, kurioje vyko posėdis, ir kartu parengia abu sekretoriai paprastai per 30 kalendorinių dienų nuo posėdžio dienos. Suderinto posėdžio protokolo projektas grindžiamas Jungtinio komiteto padarytomis išvadomis, kurias apibendrina pirmininkas.

               3. Suderintą posėdžio protokolą per 45 kalendorines dienas nuo posėdžio dienos arba iki Šalių sutartos datos patvirtina abi Šalys. Kai sutariama dėl protokolo, abi Šalys pasirašo du originalius egzempliorius. Kiekviena Šalis gauna po vieną originalų egzempliorių.

               9 straipsnis

               Sprendimai ir rekomendacijos

               1. Kaip numatyta Susitarimo 41 straipsnyje, siekdamas įgyvendinti užduotį Jungtinis komitetas gali sutikti priimti sprendimą ir (arba) rekomendaciją. Tokiame sprendime ir (arba) rekomendacijoje nurodomas serijos numeris, priėmimo data ir apibūdinama tema.

               2. Tam tikromis aplinkybėmis dėl sprendimo ir (arba) rekomendacijos gali būti susitarta rašytine procedūra.

               3. Nepaisant 5 straipsnio dėl viešumo, kiekviena Šalis gali nuspręsti, ar skelbti Jungtinio komiteto sprendimus ir rekomendacijas savo atitinkamame oficialiajame leidinyje.

               10 straipsnis

               Korespondencija

               1. Jungtiniam komitetui skirta korespondencija adresuojama vienos iš Šalių sekretoriui, kuris apie tai informuoja kitą sekretorių.

               2. Sekretoriatas užtikrina, kad Jungtiniam komitetui skirta korespondencija būtų persiųsta pirmininkui ir prireikus išplatinta kaip darbo tvarkos taisyklių 11 straipsnyje nurodyti dokumentai.

               3. Jungtinio komiteto pirmininko korespondenciją sekretoriatas siunčia Šalims ir, jei reikia, išplatina kaip šių darbo tvarkos taisyklių 11 straipsnyje nurodytus dokumentus.

               11 straipsnis

               Dokumentai

               1. Kai Jungtinio komiteto svarstymai grindžiami rašytiniais patvirtinamaisiais dokumentais, sekretoriatas šiuos dokumentus sunumeruoja ir išplatina nariams.

               2. Kiekvienas sekretorius atsako už dokumentų išplatinimą atitinkamiems Jungtinio komiteto nariams, o kopijas reguliariai perduoda kitam sekretoriui.

               12 straipsnis

               Išlaidos

               1. Kiekviena Šalis apmoka visas dėl dalyvavimo Jungtinio komiteto posėdžiuose patirtas išlaidas, susijusias su darbuotojų, kelionės ir pragyvenimo bei pašto ir telekomunikacijų išlaidomis.

               2. Posėdžių organizavimo ir dokumentų dauginimo išlaidas apmoka posėdį rengianti Šalis.

               13 straipsnis

               Darbo tvarkos taisyklių keitimas

               Kiekviena Šalis gali raštu prašyti peržiūrėti darbo tvarkos taisykles, ir jos gali būti iš dalies keičiamos bendru Šalių sprendimu pagal 9 straipsnį.

               14 straipsnis

               Darbo grupės ir kitos struktūros

               1. Jungtinis komitetas gali steigti specializuotas darbo grupes ar kitas struktūras, kurios padėtų jam vykdyti savo užduotis. Specializuotos darbo grupės ir kitos struktūros teikia ataskaitas Jungtiniam komitetui.

               2. Jungtinis komitetas gali nuspręsti nutraukti bet kurios specializuotos darbo grupės ar kitų struktūrų veiklą arba steigti kitas specializuotas darbo grupes ar kitas struktūras, kurios padėtų jam atlikti jo pareigas.

               4. Specializuotos darbo grupės turi įgaliojimus tik teikti Jungtiniam komitetui rekomendacijas.

               2 PRIEDAS

               ES IR INDONEZIJOS JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. 2/2016

               [data]

               dėl specializuotų darbo grupių ir kitų struktūrų steigimo

               ES ir INDONEZIJOS JUNGTINIS KOMITETAS,

               atsižvelgdamas į Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimą dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo (toliau – Susitarimas), ypač į jo 41 straipsnį,

               kadangi:

               (1)Susitarimas įsigaliojo 2014 m. gegužės 1 d.;

               (2)siekiant prisidėti prie veiksmingo Susitarimo įgyvendinimo, turėtų būti kuo greičiau sukurta jo institucinė struktūra;

               (3)pagal Susitarimo 41 straipsnio 3 dalį ir Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklių 14 straipsnį Jungtinis komitetas gali įsteigti specializuotas darbo grupes, kurios padėtų jam atlikti jo užduotis,

               (4)siekiant sudaryti sąlygas vykti ekspertų diskusijoms svarbiausiose Susitarimo taikymo srityse, turėtų būti įsteigtos specializuotos darbo grupės ar kitos struktūros. Šalys taip pat gali susitarti iš dalies pakeisti specializuotų darbo grupių ar kitų struktūrų sąrašą ir (arba) jų veiklos sritį.

               (5)pagal darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnį Jungtinis komitetas taip pat gali priimti sprendimus taikydamas rašytinę procedūrą;

               (6)šis Jungtinio komiteto sprendimas turėtų būti priimtas tam, kad specializuotos darbo grupės ar struktūros pradėtų veikti laiku,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               Vienintelis straipsnis

               Įsteigiamos A priede išvardytos specializuotos darbo grupės ir kitos struktūros.

               Priimta

               ES ir Indonezijos jungtinio komiteto vardu

               Pirmininkas

               A PRIEDAS

               ES ir Indonezijos jungtinis komitetas

               Specializuotosios darbo grupės ir kitos struktūros

               1)
                     vystomojo bendradarbiavimo specializuota darbo grupė,

               2)
                     prekybos ir investicijų specializuota darbo grupė,

               3)
                     dialogas žmogaus teisių klausimais,

               4)
                     politinis dialogas,

               5)
                     dialogas saugumo klausimais.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52007PC0813

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl leidimo teikti rinkai pašarus, pagamintus ir genetiškai modifikuotų EH92-527-1 (BPS-25271-9) bulvių, ir atsitiktinio arba techniškai neišvengiamo šių bulvių patekimo į maisto produktus ir pašarus pagal Europos parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 (Tik tekstas vokiečių kalba yra autentiškas)  /* KOM/2007/0813 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 18.12.2007KOM(2007) 813 galutinisPasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl leidimo teikti rinkai pašarus, pagamintus ir genetiškai modifikuotų EH92-527-1 (BPS-25271-9) bulvių, ir atsitiktinio arba techniškai neišvengiamo šių bulvių patekimo į maisto produktus ir pašarus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003(Tik tekstas vokiečių kalba yra autentiškas)(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPridedamas Tarybos sprendimo pasiūlymas susijęs su pašarais, pagamintais iš genetiškai modifikuotų EH92-527-1 bulvių, ir atsitiktiniu arba techniškai neišvengiamu šių bulvių patekimu į maisto produktus ir pašarus, dėl kurių teikimo rinkai. 2005 m. vasario 28 d. BASF Plant Science GmbH pateikė prašymą kompetentingoms Jungtinės Karalystės institucijoms pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų.2006 m. lapkričio 10 d. Europos maisto saugos tarnyba (toliau – EMST) pateikė palankią nuomonę pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 ir 18 straipsnius ir padarė išvadą, kad nėra tikėtina, jog produktų, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš EH92-527-1 bulvių, aprašytų prašyme, teikimas rinkai padarys nepageidaujamą poveikį žmonių ar gyvūnų sveikatai ar aplinkai[1].2007 m. balandžio 13 d. EMST pakartotinai patvirtino, kad nptII geno kaip pasirenkamojo GM augalų žymens naudojimas nekelia rizikos žmonių ar gyvūnų sveikatai ar aplinkai.Leidimų EH92-527-1 bulvėms auginti ir naudoti pramonėje tvarka nustatyta Komisijos sprendimu... [dėl bulvių produkto (Solanum tuberosum L. linija EH92-527-1), genetiškai modifikuoto, siekiant padidinti krakmolo amilopektino kiekį, pateikimo į rinką pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB].Šiomis aplinkybėmis Komisijos sprendimo dėl leidimo teikti Bendrijos rinkai pašarus, pagamintus ir genetiškai modifikuotų EH92-527-1 bulvių, ir atsitiktinai arba techniškai neišvengiamo šių bulvių patekimo į maisto produktus ir pašarus projektas 2007 m. spalio 10 d. pateiktas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniam komitetui balsuoti. Komitetas nuomonės nepateikė: dešimt valstybių narių (123 balsai) balsavo už, dvylika valstybių narių (133 balsai) balsavo prieš, penkios valstybės narės (89 balsai) susilaikė.Todėl pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnio 2 dalį ir Tarybos sprendimo 1999/468/EB su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu 2006/512/EB, 5 straipsnį Komisija turi pateikti Tarybai pasiūlymą dėl priemonių, kurių reikia imtis (Taryba kvalifikuota balsų dauguma gali priimti sprendimą per tris mėnesius), ir informuoti Parlamentą.PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl leidimo teikti rinkai pašarus, pagamintus ir genetiškai modifikuotų EH92-527-1 (BPS-25271-9) bulvių, ir atsitiktinio arba techniškai neišvengiamo šių bulvių patekimo į maisto produktus ir pašarus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003(Tik tekstas vokiečių kalba yra autentiškas) (Tekstas svarbus EEE)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų[2], ypač į jo 7 straipsnio 3 dalį ir 19 straipsnio 3 dalį,kadangi:1.  2005 m. vasario 28 d. BASF Plant Science GmbH pateikė kompetentingoms Jungtinės Karalystės institucijoms prašymą pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 5 ir 17 straipsnius teikti rinkai genetiškai modifikuotas EH92-527-1 bulves maistui bei pašarui ir maisto produktus bei pašarus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba yra pagaminti iš EH92-527-1 bulvių, išskyrus skirtas auginimui.2.  Prašyme nurodoma, kad iš genetiškai modifikuotų EH92-527-1 bulvių, kaip ir bet kurių įprastinių krakmolinių bulvių, pagaminti pašarai, yra šalutinis krakmolo gamybos produktas ir yra skirti naudoti tik maisto ir pašarų grandinėje.3.  2006 m. lapkričio 10 d. Europos maisto saugos tarnyba (toliau – EMST) pateikė palankią nuomonę pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 ir 18 straipsnius ir padarė išvadą, kad nėra tikėtina, jog produktų, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš EH92-527-1 bulvių[3], aprašytų prašyme (toliau – produktai), teikimas rinkai padarys nepageidaujamą poveikį žmonių ar gyvūnų sveikatai ar aplinkai. Pateikdama nuomonę EMST apsvarstė visus konkrečius konsultuojantis su nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis valstybių narių iškeltus klausimus ir problemas, kaip nustatyta to reglamento 6 straipsnio 4 dalyje ir 18 straipsnio 4 dalyje.4.  EMST išreiškė nuomonę, kad jokie specialūs ženklinimo reikalavimai, išskyrus nustatytuosius Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 13 straipsnio 1 dalyje ir 25 straipsnio 2 dalyje, nėra reikalingi. EMST taip pat pranešė, kad nereikalaujama taikyti specialių teikimo rinkai ir (arba) specialių naudojimo ar priežiūros sąlygų arba apribojimų, įskaitant stebėsenos jau pateikus produktus rinkai reikalavimus, ir specialių reglamento 6 straipsnio 5 dalies e punkte nurodytų konkrečių ekosistemų (aplinkos) ir (arba) geografinių regionų apsaugos sąlygų.5.  EMST savo nuomonėje padarė išvadą, kad pareiškėjo pateiktas aplinkos stebėsenos planas atitinka numatomas produktų naudojimo paskirtis. Aplinkos stebėsena bus atliekama Komisijos sprendime ... dėl bulvių produkto ( Solanum tuberosum L. linija EH92-527-1), genetiškai modifikuoto, siekiant padidinti krakmolo amilopektino kiekį, pateikimo į rinką pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB nustatytais tikslais [4].6.  2007 m. sausio 25 d. Komisija, atsižvelgdama į visuomenės pastabas ir į Pasaulio sveikatos organizacijos ataskaitą, kurioje kanamicinas ir neomicinas priskiriami prie „labai svarbių žmonių gydymui skirtų antibakterinių vaistų ir ne žmonėms skirtoms labai svarbių antibakterinių vaistų rizikos valdymo strategijoms“, pasikonsultavo su Europos vaistų agentūra (EVA) dėl antibiotikų, kuriems nptII genas sukelia atsparumą, svarbos žmonių ir gyvūnų gydymui. Gavusi EVA atsakymą, Komisija paprašė EMST atsižvelgiant į jį peržiūrėti savo ankstesnį nptII geno ir GM augalų, kuriuose yra nptII genų, saugos vertinimą. 2007 m. balandžio 13 d. EMST patvirtino savo ankstesnius GM augalų, kuriuose yra nptII genų, saugos vertinimus, ir padarė išvadą, kad tai, jog maistui ir pašarui skirtuose GM augaluose yra nptII genų, nekelia pavojaus žmonių ar gyvūnų sveikatai arba aplinkai.7.  Atsižvelgiant į šias aplinkybes leidimas turėtų būti suteiktas.8.  Leidimų EH92-527-1 bulvėms auginti ir naudoti pramonėje tvarka nustatyta Komisijos sprendime... [dėl bulvių produkto (Solanum tuberosum L. linija EH92-527-1), genetiškai modifikuoto, siekiant padidinti krakmolo amilopektino kiekį, pateikimo į rinką pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB], kuriuo nustatomos naudojimo ir tvarkymo sąlygos, kuriomis siekiama išvengti bet kokio susimaišymo su maistui arba pašarams skirtomis įprastinėmis bulvėmis.9.  Net ir taikant šias priemones negalima visiškai užtikrinti, kad genetiškai modifikuotos bulvės ir kai kurie krakmolo gamybos produktai nepateks į maisto produktus ar pašarus. Toks patekimas laikytinas atsitiktiniu arba techniškai neišvengiamu ir gali būti priimtinas tik su sąlyga, kad minėtų produktų dalis yra ne didesnė kaip 0,9 procento.10.  Komisijos reglamente (EB) Nr. 65/2004, nustatančiame genetiškai modifikuotų organizmų unikalių identifikatorių sudarymo ir priskyrimo sistemą[5], numatyta, kad kiekvienam GMO turėtų būti priskirtas unikalus identifikatorius.11.  Visa šio sprendimo priede pateikta informacija apie leidimo išdavimą produktams turi būti įrašoma į Bendrijos genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų registrą, kaip numatyta Reglamente.12.  Remiantis Reglamento 4 straipsnio 2 dalimi ir 16 straipsnio 2 dalimi, leidimo išdavimo sąlygos yra privalomos visiems produktus rinkai teikiantiems asmenims.13.  Vadovaujantis 2003 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento Nr. 1946/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų tarpvalstybinio judėjimo[6] 9 straipsnio 1 dalimi ir 15 straipsnio 2 dalies c punktu apie šį sprendimą per Biologinės saugos informacijos centrą turi būti pranešta Biologinės įvairovės konvencijos Kartachenos biosaugos protokolą pasirašiusioms šalims.14.  Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per jo pirmininko nustatytą terminą nuomonės nepateikė, todėl šiame sprendime nustatytas priemones turi priimti Taryba.PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnis Genetiškai modifikuotas organizmas ir unikalus identifikatoriusPriedo b punkte nurodytoms genetiškai modifikuotoms bulvėms ( Solanum tuberosum L.) EH92-527-1 priskiriamas unikalus identifikatorius BPS-25271-9, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 65/2004.2 straipsnis Leidimų suteikimasLeidimai Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 4 straipsnio 2 dalyje ir 16 straipsnio 2 dalyje nurodytais tikslais, laikantis šiame sprendime nurodytų sąlygų, suteikiami toliau nurodytiems produktams:a) pašarams, pagamintiems iš BPS-25271-9 bulvių;b) maisto produktams, kurių sudėtyje yra, jie susideda ar yra pagaminti iš BPS-25271-9 bulvių, patekusių atsitiktinai arba dėl techninio neišvengiamumo, su sąlyga, kad šių GMO dalis kiekviename ingrediente atskirai arba visame maisto produkte, jeigu jį sudaro tik vienas ingredientas, yra ne didesnė kaip 0,9 procento;c) pašarams, kurių sudėtyje yra arba jie susideda iš BPS-25271-9 bulvių, patekusių atsitiktinai arba dėl techninio neišvengiamumo, su sąlyga, kad šių GMO dalis pašaruose ar kiekvienoje jų sudėtinėje dalyje yra ne didesnė kaip 0,9 procento.3 straipsnis ŽenklinimasTaikant Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 25 straipsnio 2 dalyje nustatytus specialius ženklinimo reikalavimus, organizmo pavadinimas yra „krakmolinės amilopektino bulvės“.4 straipsnis Poveikio aplinkai stebėsena15.  Poveikio aplinkai stebėsenos planas, nurodytas Komisijos sprendimo ... dėl bulvių produkto (Solanum tuberosum L. linija EH92-527-1), genetiškai modifikuoto, siekiant padidinti krakmolo amilopektino kiekį, pateikimo į rinką pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB 4 straipsnyje, taikytinas ir šiame sprendime nustatytais tikslais.16.  Leidimų turėtojas pateikia Komisijai metines stebėjimo veiklos įgyvendinimo ir rezultatų ataskaitas.Ataskaitose aiškiai nurodoma, kurios jų dalys laikomos konfidencialiomis, o konfidencialumas įtikinamai pagrindžiamas pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 30 straipsnį.Konfidencialios ataskaitų dalys pateikiamos atskirais dokumentais.5 straipsnis Bendrijos registrasŠio sprendimo priede nurodyta informacija yra įrašoma į Bendrijos genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų registrą vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 28 straipsniu.6 straipsnis Leidimo turėtojasLeidimo turėtojas yra BASF Plant Science GmbH , Vokietija.7 straipsnis GaliojimasŠis sprendimas taikomas 10 metų nuo pranešimo apie jį dienos.8 straipsnis AdresataiŠis sprendimas skirtas BASF Plant Science GmbH, Carl-Bosch-Str.38, D-67056 Ludwigshafen, Vokietija.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasPRIEDASa) Pareiškėjas ir leidimo turėtojas:Pavadinimas: BASF Plant Science GmbHAdresas: Carl-Bosch-Str.38, D-67056 Ludwigshafen, Vokietijab) Produktų paskirtis ir specifikacija:1) pašarai, pagaminti iš BPS-25271-9 bulvių;2) maisto produktai, kurių sudėtyje yra, jie susideda ar yra pagaminti iš BPS-25271-9 bulvių, patekusių atsitiktinai arba dėl techninio neišvengiamumo, su sąlyga, kad šių GMO dalis kiekviename ingrediente atskirai arba visame maisto produkte, jeigu jį sudaro tik vienas ingredientas, yra ne didesnė kaip 0,9 procento;3) pašarai, kurių sudėtyje yra arba jie susideda iš BPS-25271-9 bulvių, patekusių atsitiktinai arba dėl techninio neišvengiamumo, su sąlyga, kad šių GMO dalis pašaruose ar kiekvienoje jų sudėtinėje dalyje yra ne didesnė kaip 0,9 procento.Prašyme aprašyta, kad pakeista genetiškai modifikuotų bulvių BPS-25271-9 krakmolo sudėtis (didesnis amilopektino – amilozės santykis). Modifikacijos esmė – už amilozės biosintezę atsakingo granulę prisijungiančio krakmolo sintezės baltymo (GBSS) ekspresijos nuslopinimas. Dėl to gaunamas krakmolas, kuriame amilozės yra labai mažai arba visai nėra - krakmolą sudaro amilopektinas, pakeičiantis fizines krakmolo savybes. Genetinio modifikavimo procese kaip pasirenkamasis žymuo naudotas nptII genas, suteikiantis atsparumą kanamicinui.c) Ženklinimas:Taikant Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 25 straipsnio 2 dalyje nustatytus specialius ženklinimo reikalavimus, organizmo pavadinimas yra „krakmolinės amilopektino bulvės“.d) Aptikimo metodas:-  Konkretaus įvykio realaus laiko kiekybine PGR paremtas metodas genetiškai modifikuotoms BPS-25271-9 bulvėms.-  Įteisino Bendrijos etaloninė laboratorija, įkurta Reglamentu (EB) Nr. 1829/2003, paskelbta tinklavietėje adresu http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm-  Etaloninė medžiaga: ERM®-BF421 Europos Komisijos Jungtinio tyrimų centro (JTC) Etaloninių medžiagų ir matavimų instituto (IRMM) tinklavietėje adresu:http://www.irmm.jrc.be/html/reference_materials_catalogue/index.htme) Unikalus identifikatorius:BPS-25271-9f) Informacija, kurios reikalaujama pagal Biologinės įvairovės konvencijos Kartachenos biosaugos protokolo II priedą:Biologinės saugos informacijos rinkimo, apdorojimo ir skleidimo centras, įrašo Nr.: žr. [ užpildyti gavus pranešimą ].g) Produktų teikimo rinkai, naudojimo arba tvarkymo sąlygos arba ribojimai:Nereikalaujama.h) Stebėsenos planas:Poveikio aplinkai stebėsenos planas, nurodytas Komisijos sprendimo ... dėl bulvių produkto ( Solanum tuberosum L. linija EH92-527-1), genetiškai modifikuoto, siekiant padidinti krakmolo amilopektino kiekį, pateikimo į rinką pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB 4 straipsnyje.i) Rinkai pateikto žmonėms vartoti skirto maisto stebėsenos reikalavimai:Nereikalaujama.Pastaba: nuorodos į susijusius dokumentus laikui bėgant gali kisti. Visuomenė su šiais pakeitimais galės susipažinti nuolat atnaujinamame Bendrijos genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų registre. [1] http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620785504.htm[2] OL L 268, 2003 10 18, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1981/2006 (OL L 368, 2006 12 23, p. 99).[3] http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620785504.htm[4] Įterpti OL nuorodas.[5] OL L 10, 2004 1 16, p. 5.[6] OL L 287, 2003 11 5, p. 1.