               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 07 29
            COM(2020) 340 final
            2020/0157(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl Europos Sąjungos ir Hondūro Respublikos savanoriško partnerystės susitarimo dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Europos Sąjungą importuojamais medienos produktais sudarymo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               Veiksmų plane dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena (FLEGT)
                  1
               , kurį Taryba patvirtino 2003 m.
                  2
               , siūlomas priemonių rinkinys, apimantis paramą medieną gaminančioms šalims, daugiašalį bendradarbiavimą kovojant su prekyba neteisėtai kertama mediena, paramą privačiojo sektoriaus iniciatyvoms ir priemones, skirtas atgrasyti nuo investicijų į veiklą, kuria skatinamas neteisėtas miškų kirtimas. Veiksmų planas grindžiamas ES ir medieną gaminančių šalių sudaromais FLEGT partnerystės susitarimais, kurių tikslas – sustabdyti neteisėtą miškų kirtimą. 2005 m. Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 2173/2005 dėl FLEGT licencijavimo schemos medienos importui į Europos bendriją sukūrimo
                  3
                – priemonę, sudarančią sąlygas patikrinti pagal FLEGT partnerystės susitarimus į ES importuojamos medienos teisėtumą.

               2005 m. Taryba įgaliojo Komisiją derėtis su medieną gaminančiomis šalimis dėl FLEGT partnerystės susitarimų
                  4
               .

               2013 m. Komisija pradėjo derybas su Hondūru. Komisija reguliariai teikė Tarybai naujausią informaciją apie derybų eigą ir pranešimus Miškininkystės darbo grupei bei valstybių narių atstovybėms Hondūre. Informaciją apie derybų raidą Komisija teikė ir Europos Parlamentui. Kad suinteresuotosios šalys būtų informuojamos apie derybų procesą, šalys po derybų posėdžių reguliariai rengė viešus susirinkimus.

               ES ir Hondūro savanoriškame partnerystės susitarime (toliau – Susitarimas) atsižvelgiama į visus Tarybos derybinių nurodymų elementus. Visų pirma, jame nustatomi medienos teisėtumo užtikrinimo sistemos, kuri reikalinga, kad veiktų FLEGT licencijavimo schema, pagrindai ir su ta sistema susijusios institucijos bei jai įgyvendinti skirtų priemonių visuma. Be to, jame nustatomi atitikties reikalavimams stebėsenos ir nepriklausomo sistemos vertinimo pagrindai. Į Susitarimą įtrauktas aiškus Hondūro įsipareigojimas parengti teisės aktus, kuriais būtų užtikrinta, kad į Hondūrą būtų importuojama teisėtai (laikantis taikytinų kilmės šalies teisės aktų) paruošta mediena. Šios nuostatos išdėstytos Susitarimo prieduose, kuriuose išsamiai aprašomos struktūros – būsimas Hondūro medienos teisėtumo užtikrinimo sistemos kūrimo ir įgyvendinimo pagrindas – ir kriterijai, pagal kuriuos prieš priimant būsimą sprendimą pradėti taikyti FLEGT licencijavimo schemą būtų įvertintas sistemos veikimas.

               Susitarimu siekiama sustiprinti miškų valdymą ir teisėsaugą, o taikant FLEGT licencijavimo schemą ES rinkos subjektus užtikrinti, kad iš Hondūro eksportuojama teisėtai paruošta mediena. Kai bus išduotos FLEGT licencijos, Susitarimu ES importuotojams bus sudarytos palankesnės sąlygos laikytis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 995/2010, kuriuo nustatomos veiklos vykdytojų, pateikiančių rinkai medieną ir medienos produktus, pareigos
                  5
               , nes tame reglamente teigiama, kad mediena ir medienos produktai, nurodyti FLEGT licencijoje, to reglamento taikymo tikslais laikomi teisėtai paruoštais.

               Susitarimu nustatomas ES ir Hondūro bendravimo ir bendradarbiavimo Jungtiniame įgyvendinimo komitete FLEGT licencijavimo schemos klausimais mechanizmas. Be to, jame nustatomi suinteresuotųjų šalių dalyvavimo, socialinės apsaugos, atskaitomybės ir skaidrumo principai, taip pat skundų dėl Susitarimo įgyvendinimo, jo įgyvendinimo stebėsenos ir ataskaitų teikimo mechanizmai.

               Susitarime neapsiribojama tik Reglamento (EB) Nr. 2173/2005 II priede išvardytais produktais – jis taikomas labai įvairiems eksportuojamiems medienos produktams.

               Susitarime numatyta importo kontrolė prie ES sienų, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 2173/2005 dėl FLEGT licencijavimo schemos ir Reglamente (EB) Nr. 1024/2008, kuriuo nustatomos išsamios tos schemos įgyvendinimo priemonės. Susitarime apibūdinama Hondūro FLEGT licencija, parengta pagal minėtame įgyvendinimo reglamente nustatytą formą.

               •

                  Iniciatyva dera su Reglamentu (ES) Nr. 995/2010, nes medienos produktai, dėl kurių pagal Susitarimą Hondūre bus išduotos FLEGT licencijos, bus laikomi teisėtai paruoštais pagal to reglamento 3 straipsnį.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                   Kadangi Susitarimas sudaromas pagal FLEGT veiksmų planą, jis yra svarbus siekiant ES vystomojo bendradarbiavimo politikos tikslų, nes juo ne tik skatinama prekyba teisėtai paruošta mediena, bet ir siekiama Hondūre sustiprinti miškų valdymą didinant skaidrumą, atskaitomybę ir suinteresuotųjų šalių dalyvavimą. Įgyvendinant Susitarimą miškai bus tvarkomi tvariau, todėl ši iniciatyva padės mažinti naikinant ir alinant miškus išmetamą teršalų kiekį ir taip kovoti su klimato kaita.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Siūlomas teisinis pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 207 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa ir 4 dalies pirma pastraipa kartu su jos 218 straipsnio 6 dalies a punkto v papunkčiu ir 7 dalimi.

                  Kadangi Susitarimo tikslas ir turinys – nustatyti teisinį pagrindą, skirtą užtikrinti, kad visa į Sąjungą iš Hondūro importuojama mediena ir medienos produktai, kuriems taikomas Susitarimas, būtų pagaminti teisėtai, Sąjunga turi išimtinę kompetenciją sudaryti Susitarimą pagal SESV 207 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą ir 4 dalies pirmą pastraipą. SESV 218 straipsnio 6 dalies a punkto v papunktyje numatoma, kad tokius susitarimus sudaro Taryba, o 218 straipsnio 7 dalimi Taryba įgaliojama derybininkui suteikti įgaliojimus Sąjungos vardu patvirtinti susitarimo pakeitimus, kai susitarime numatyta, kad jie turi būti priimami pagal supaprastintą procedūrą arba kai juos priima pagal tą susitarimą įsteigtas organas.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Netaikoma.

               •Proporcingumo principas

                  Susitarimas sudaromas laikantis FLEGT veiksmų plano ir juo neviršijama to, kas būtina to plano tikslams pasiekti.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Šis pasiūlymas dera su SESV 218 straipsnio 6 dalies a punkto v papunkčiu, kuriame numatoma, kad Taryba priima sprendimus dėl tarptautinių susitarimų sudarymo.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

                  Netaikoma.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Netaikoma.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Netaikoma.

               •Poveikio vertinimas

                  Netaikoma.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Netaikoma.

               •Pagrindinės teisės

                  Netaikoma.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Ši iniciatyva poveikio biudžetui neturi.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Netaikoma.

               •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

                  Netaikoma.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

                  Netaikoma.

               2020/0157 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl Europos Sąjungos ir Hondūro Respublikos savanoriško partnerystės susitarimo dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Europos Sąjungą importuojamais medienos produktais sudarymo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą ir 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punkto v papunkčiu ir 7 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą
                  6
               ,

               kadangi:

               (1)2003 m. gegužės mėn. Komisija priėmė komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Miškų teisės aktų vykdymas, miškų valdymas ir prekyba mediena (FLEGT): pasiūlymas dėl ES veiksmų plano“
                  7
               , kuriame raginama imtis priemonių kovoti su neteisėtu miškų kirtimu sudarant savanoriškus partnerystės susitarimus su medieną gaminančiomis šalimis (toliau – ES veiksmų planas). Tarybos išvados dėl Veiksmų plano priimtos 2003 m. spalio mėn.
                  8
               , o Europos Parlamento rezoliucija tuo klausimu – 2005 m. liepos 11 d.
                  9
               ;

               (2)pagal Tarybos sprendimą (ES) 2018/XX
                  10
                [     ]
                  11
                buvo pasirašytas Europos Sąjungos ir Hondūro Respublikos savanoriškas partnerystės susitarimas dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Europos Sąjungą importuojamais medienos produktais (toliau – Susitarimas) su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau;

               (3)Susitarimas turėtų būti patvirtintas Europos Sąjungos vardu,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Hondūro Respublikos savanoriškas partnerystės susitarimas dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Europos Sąjungą importuojamais medienos produktais.

               Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

               2 straipsnis

               Tarybos pirmininkas paskiria asmenį, kuris įgaliojamas Sąjungos vardu pateikti Susitarimo 31 straipsnyje numatytą pranešimą ir taip išreikšti Europos Sąjungos sutikimą laikytis Susitarimo.

               3 straipsnis

               Jungtiniame įgyvendinimo komitete, įsteigtame pagal Susitarimo 19 straipsnį, Sąjungai atstovauja Komisija.

               Valstybės narės Jungtinio įgyvendinimo komiteto posėdžiuose gali dalyvauti kaip Sąjungos delegacijos narės.

               4 straipsnis

               Siekiant pagal Susitarimo 26 straipsnį iš dalies pakeisti jo priedus, Komisija įgaliojama Tarybos reglamento (EB) Nr. 2173/2005
                  12
                11 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka Sąjungos vardu patvirtinti tuos pakeitimus.

               5 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        COM(2003) 251.

                     (2)

                        OL C 268, 2003 11 7, p. 1.

                     (3)

                        OL L 347, 2005 12 30, p. 1.

                     (4)

                        Tarybos riboto naudojimo dokumentas Nr. 10229/2/05 (išslaptintas 2015 m. rugsėjo 24 d.).

                     (5)

                        OL L 295, 2010 11 12, p. 23.

                     (6)

                        OL C , , p. .

                     (7)

                        COM(2003) 251.

                     (8)

                        OL C 268, 2003 11 7, p. 1.

                     (9)

                        OL C 157E, 2006 7 6, p. 482.

                     (10)

                        Tarybos sprendimas (ES) 2018/XX dėl Europos Sąjungos ir Hondūro Respublikos savanoriško partnerystės susitarimo dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Europos Sąjungą importuojamais medienos produktais pasirašymo Europos Sąjungos vardu (OL L [...], […], p. […]). OL: prašom įrašyti dokumento numerį, datą ir paskelbimo nuorodą.

                     (11)

                        OL: prašom įrašyti pasirašymo datą.

                     (12)

                        2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2173/2005 dėl FLEGT licencijavimo schemos medienos importui į Europos bendriją sukūrimo (OL L 347, 2005 12 30, p. 1).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 07 29
            COM(2020) 340 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl TARYBOS SPRENDIMO
            dėl Europos Sąjungos ir Hondūro Respublikos savanoriško partnerystės susitarimo dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Europos Sąjungą importuojamais medienos produktais sudarymo

               EUROPOS SĄJUNGOS IR

               HONDŪRO RESPUBLIKOS

               SAVANORIŠKAS PARTNERYSTĖS SUSITARIMAS

               DĖL MIŠKŲ TEISĖS AKTŲ VYKDYMO, MIŠKŲ VALDYMO

               IR PREKYBOS Į EUROPOS SĄJUNGĄ IMPORTUOJAMAIS

               MEDIENOS PRODUKTAIS

               EUROPOS SĄJUNGA (toliau – Sąjunga)

               ir

               HONDŪRO RESPUBLIKA (toliau – Hondūras),

               toliau kartu – Šalys,

               ATSIŽVELGDAMOS į Sąjungos ir Hondūro ryšius, visų pirma į ryšius, susijusius su 2012 m. pasirašytu Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Centrinės Amerikos asociacijos susitarimu;

               ATSIŽVELGDAMOS į 2003 m. pasirašytą Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Kosta Rikos Respublikos, Salvadoro Respublikos, Gvatemalos Respublikos, Hondūro Respublikos, Nikaragvos Respublikos ir Panamos Respublikos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimą ir 1993 m. pasirašytą Europos ekonominės bendrijos ir Kosta Rikos, Salvadoro, Gvatemalos, Hondūro, Nikaragvos ir Panamos Respublikų pamatinį bendradarbiavimo susitarimą;

               ATSIŽVELGDAMOS į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „Miškų teisės aktų vykdymas, miškų valdymas ir prekyba mediena (FLEGT): pasiūlymas dėl ES veiksmų plano“, kuris yra pirmasis žingsnis sprendžiant neatidėliotiną neteisėto miškų kirtimo ir su juo susijusios prekybos problemą;

               SUVOKDAMOS tvaraus miškų valdymo principų, nustatytų 1992 m. Rio de Žaneiro deklaracijoje, ypač 10-o principo dėl visuomenės informavimo ir dalyvavimo sprendžiant aplinkosaugos problemas svarbos ir 22-o principo dėl nepaprastai svarbaus čiabuvių ir jų bendruomenių ir kitų vietos bendruomenių vaidmens valdant aplinką ir užtikrinant vystymąsi, svarbą;

               ATSIŽVELGDAMOS į Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvenciją (CITES), ypač į reikalavimą, kad CITES leidimus eksportuoti I, II ir III priedėliuose išvardytų rūšių egzempliorius CITES konvencijos šalys išduotų tik tam tikromis sąlygomis, visų pirma reikalaujant, kad tokie egzemplioriai nebūtų įsigyti pažeidžiant atitinkamus faunos ir floros apsaugos teisės aktus;

               DAR KARTĄ PATVIRTINDAMOS svarbą, kurią Šalys teikia daugiašalės prekybos reglamentavimo principams ir taisyklėms, ypač 1994 m. Bendrajame susitarime dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) bei kituose Pasaulio prekybos organizacijos steigimo sutarties (Marakešo sutarties) 1A priede nurodytuose daugiašaliuose susitarimuose nustatytoms teisėms bei pareigoms ir būtinybei juos taikyti skaidriai bei nediskriminuojant;

               ATSIŽVELGDAMOS į 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2173/2005 dėl FLEGT licencijavimo schemos medienos importui į Europos bendriją sukūrimo;

               ATSIŽVELGDAMOS į Susitarimą, kuriuo steigiama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Centrinės Amerikos asociacija, visų pirma į jo VIII antraštinės dalies 289 straipsnį dėl prekybos miškininkystės produktais, – šiuo straipsniu šalys įsipareigojo bendradarbiauti, kad būtų geriau įgyvendinami miškų teisės aktai, tobulinamas valdymas ir skatinama prekyba teisėtai ir tausiai gautais miškininkystės produktais, ir taikyti įvairias priemones, pavyzdžiui, savanoriškus partnerystės susitarimus dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena (FLEGT) arba CITES;

               DAR KARTĄ PATVIRTINDAMOS Šalių įsipareigojimą ir ryžtą siekti Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. tikslų ir visų pirma svarbą, kurią Savanoriško partnerystės susitarimo įgyvendinimas turės siekiant 15-to tikslo, susijusio su tvariu miškų tvarkymu, miškų naikinimo sustabdymu ir priemonių, skirtų nelegalių laukinės gamtos produktų paklausai ir pasiūlai šalinti, patvirtinimu;

               PRIPAŽINDAMOS FLEGT savanoriško partnerystės susitarimo įgyvendinimo svarbą kovojant su klimato kaita ir dedant pastangas mažinti šiltnamio efektą sukeliančių išmetamųjų teršalų kiekį, susidarantį dėl miškų naikinimo ir nykimo (REDD+), skatinant miškų teisės aktų vykdymą ir miškų valdymą;

               PRIPAŽINDAMOS, kad pirminis Hondūro teisėtumo užtikrinimo sistemos (TUS) siekis yra užtikrinti, kad visa mediena ir visi medienos produktai atitiktų teisinį pagrindą; taip pat, kad Hondūro TUS reikalavimai be išimties būtų taikomi šalies rinkai ir medienos bei medienos produktų eksportui iš Hondūro;

               ATSIŽVELGDAMOS į svarbą, Šalių teikiamą visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų, neatsižvelgiant į jų lytį, amžių, vietovę, religiją ar įsitikinimus, etninę kilmę, rasę, kalbą, negalią ar bet kokią kitą būseną, taip pat pilietinės visuomenės, privačiojo sektoriaus, Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusių tautų, vietos gyventojų dalyvavimui sėkmingai įgyvendinant miškų valdymo politiką, visų pirmą rengiant konsultacijas ir viešai skelbiant informaciją;

               ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad Hondūro miškų ištekliai yra strateginis turtas, tvariai valdomas Nacionalinės miškų išsaugojimo, plėtros, saugomų teritorijų ir laukinės augalijos bei gyvūnijos institucijos (isp. Instituto Nacional de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre (toliau – ICF)), taikant nacionalinį miškininkystės politikos modelį, parengtą taip, kad būtų galima veiksmingai reaguoti į tvarios miškotvarkos uždavinius ir veiksmingai vykdyti investavimo į viešojo ir privačiojo miškų sektorių plėtrą nukreipimo, reguliavimo, valdymo ir palengvinimo užduotis;

               ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad įgyvendinant Hondūro miškų ūkio politiką ir laikantis jo Miškų įstatymo stengtasi užtikrinti saugomų teritorijų apsaugą ir ekonominę plėtrą, spygliuočių miškų gaivinimą ir tvarią miškotvarką, plačialapių medžių miškų apsaugą ir tvarios miškotvarkos skatinimą, bendruomenės organizacijų įtraukimą tvariai tvarkant miškus, nacionalinės aplinkos apsaugos ir miškų atkūrimo skatinimą, integruotą mikrobaseinų tvarkymą, išsamią neteisėto miškų kirtimo ir prekybos mediena bei laukiniais augalais ir gyvūnais stebėseną, taip pat institucinį miškininkystės, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos sektoriaus modernizavimą;

               ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad šis susitarimas bus pagrindinė socialinės plėtros programų, šalyje įgyvendinamų siekiant didinti užimtumą, gerinti investavimo sąlygas, formuoti žemės naudojimo planavimo politiką, padėti gaivinti pramonę bei užtikrinti socialiniu ir aplinkos apsaugos požiūriu tausų išteklių naudojimą, ašis;

               ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad Hondūro Miškų įstatymas parengtas siekiant nustatyti teisinę sistemą, aprėpiančią miškų išteklių, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos administravimą ir tvarkymą, įskaitant jų apsaugą, atkūrimą, produktyvų naudojimą, išsaugojimą ir skatinimą, taip skatinant darnų vystymąsi, atitinkantį šalies socialinius, ekonominius, aplinkos ir kultūrinius interesus;

               ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad Hondūro Respublikos Nacionalinio kongreso ratifikuotos tarptautinės sutartys dėl aplinkos ir miškininkystės yra dalis nacionalinės teisės aktų, o šiais remiamasi formuojant ir įgyvendinant šalies miškų ūkio politiką;

               ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad pasirašydamas šį Susitarimą Hondūras tikisi sustiprinti miškų sektoriaus valdymą, žemės naudojimą ir žemės naudojimo teises bei teisės aktus; pradėti stiprius ir veiksmingus procesus, skirtus įvairiems suinteresuotiesiems subjektams, taip sudarant sąlygas didesnio masto ir skaidresnėms investicijoms; nustatyti žemės naudojimo politiką; investicijų politiką, kuria būtų remiama teisėta gamyba; taip pat remti REDD+ politikos įgyvendinimą tiesiogiai šalinant tam tikras miškų naikinimo ir miškų nykimo priežastis;

               ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad įgyvendinant šį Susitarimą bus remiamos kovos su klimato kaita pastangos, susijusios su REDD+ pastangomis;

               ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad 1992 m. Rio deklaracija dėl aplinkos ir plėtros yra pagrindinis dokumentas, kuriuo remiantis siekiama visuotinio konsensuso dėl visų rūšių miškų tvarkymo, išsaugojimo ir ekologiškai tvaraus kirtimo, taip pat į tai, kad Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja neseniai patvirtino teisiškai neįpareigojantį dokumentą, aprėpiantį visų rūšių miškus,

               SUSITARĖ:

               1 STRAIPSNIS

               Tikslas

               Šio Susitarimo tikslas, atitinkantis Šalių bendrą įsipareigojimą tvariai tvarkyti visų rūšių miškus, – sukurti teisinę sistemą, kuria būtų užtikrinta, kad visi iš Hondūro į Sąjungą importuojami medienos produktai, kuriems taikomas šis Susitarimas, būtų teisėtai pagaminti, ir taip skatinti prekybą minėtais medienos produktais.

               Šis Susitarimas taip pat yra Šalių dialogo ir bendradarbiavimo pagrindas, kuriuo siekiama padėti ir skatinti visiškai įgyvendinti šį Susitarimą, pagerinti miškų teisės aktų vykdymą ir miškų valdymą.

               2 STRAIPSNIS

               Apibrėžtys

               Šiame Susitarime vartojamų terminų apibrėžtys:

               a)
                     importas į Sąjungą – medienos produktų, kurie negali būti priskiriami prie nekomercinio pobūdžio prekių, apibrėžtų 2015 m. liepos 28 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 952/2013 papildomas išsamiomis taisyklėmis, kuriomis patikslinamos kai kurios Sąjungos muitinės kodekso nuostatos, 1 straipsnio 21 punkte, išleidimas į laisvą apyvartą Sąjungoje, kaip apibrėžta 2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, 201 straipsnyje;

               b)
                     eksportas – medienos produktų, išskyrus per Hondūrą tranzitu vežamus medienos produktus, fizinis išvežimas arba paėmimas iš bet kurios Hondūro teritorijos dalies;

               c)
                     tranzitu vežami medienos produktai – trečiosios valstybės kilmės medienos produktai, kuriuos įvežamus į Hondūro teritoriją tikrina muitinė ir kurie iš jos išvežami nepakeisto pavidalo, jų kilmės šalis nesikeičia ir jais Hondūre neprekiaujama;

               d)
                     medienos produktai – I priede išvardyti produktai;

               e)
                     SS kodas – ne ilgesnis kaip šešiaženklis kodas, nustatytas Suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos nomenklatūroje, sudarytoje pagal Pasaulio muitinių organizacijos Tarptautinę konvenciją dėl suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos;

               f)
                     FLEGT licencija – dokumentas, kuriuo patvirtinama, kad siunta yra iš teisėtų šaltinių ir patikrinta pagal šiuo Susitarimu nustatytus kriterijus;

               g)
                     licencijas išduodanti institucija – institucija, kurią Hondūras paskyrė išduoti ir tikrinti FLEGT licencijas;

               h)
                     kompetentingos institucijos – institucijos, kurias Sąjungos valstybės narės paskyrė gauti, priimti ir tikrinti FLEGT licencijas;

               i)
                     siunta – tam tikras medienos produktų, nurodytų FLEGT licencijoje, kiekis, ekspeditoriaus ar siuntėjo siunčiamas iš Hondūro ir pateikiamas Sąjungos muitinės įstaigai, kad būtų išleistas į laisvą apyvartą;

               j)
                     teisėtai pagaminta mediena – medienos produktai, paruošti vietoje, pagaminti, apdirbti, atvežti ir parduoti taikant procesus, atitinkančius Hondūre galiojančius teisės aktus, kaip nustatyta II priede, ir (arba) importuoti ir pagaminti pagal tuos teisės aktus;

               k)
                     išleidimas į laisvą apyvartą — Sąjungos muitinės procedūra, pagal kurią ne Sąjungos kilmės prekėms suteikiamas Sąjungos prekių muitinis statusas pagal Reglamentą (ES) Nr. 952/2013 ir kuri apima: mokėtinų importo muitų rinkimą, kitų reikiamų mokesčių rinkimą, prekybos politikos priemonių, draudimų ir apribojimų taikymą ir kitų nustatytų formalumų atlikimą importuojant prekes.

               3 STRAIPSNIS

               FLEGT licencijavimo schema

               1.
                     Šalys šiuo Susitarimu nustato Miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena licencijavimo schemą (toliau – FLEGT licencijavimo schema). Šia schema nustatomos procedūros ir reikalavimai, kuriais siekiama patikrinti ir patvirtinti, išduodant FLEGT licencijas, kad į Sąjungą siunčiami medienos produktai pagaminti teisėtai. Pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2173/2005 ir šį Susitarimą Sąjunga nepriims iš Hondūro į Sąjungą importuojamų siuntų, jeigu jos neturės FLEGT licencijų.

               2.
                     FLEGT licencijavimo schema taikoma I priede nurodytiems medienos produktams.

               3.
                     Šalys susitaria imtis visų būtinų priemonių šiai FLEGT licencijavimo schemai įgyvendinti.

               4 STRAIPSNIS

               Licencijas išduodanti institucija

               1.
                     Hondūras paskiria licencijas išduodančią instituciją ir Europos Komisijai atsiunčia jos kontaktinius duomenis. Šią informaciją abi Šalys skelbia viešai.

               2.
                     Licencijas išduodanti institucija tikrina, ar medienos produktai pagaminti teisėtai pagal II priede nurodytus teisės aktus. Institucija Hondūre teisėtai pagamintos ir eksportui į Sąjungą skirtos medienos siuntoms išduoda FLEGT licencijas. Reikiamais atvejais Hondūras išduoda būtinus dokumentus per jo teritoriją, kontroliuojant Hondūro muitinei, tranzitu vežamiems medienos produktams.

               3.
                     Licencijas išduodanti institucija negali išduoti FLEGT licencijų jokiems medienos produktams, kuriuos sudaro medienos produktai arba kuriuose yra medienos produktų, į Hondūrą importuotų iš trečiosios šalies, jeigu juos draudžia eksportuoti tos trečiosios šalies įstatymai arba jei yra įrodymų, kad tie medienos produktai buvo pagaminti pažeidžiant šalies, kurioje medžiai buvo nukirsti, įstatymus.

               4.
                     Laikydamasi skaidrumo principo licencijas išduodanti institucija registruoja ir viešai skelbia savo procedūras, taikomas išduodant FLEGT licencijas. Institucija taip pat registruoja visas siuntas, kurioms taikomos FLEGT licencijos, ir pagal nacionalinius duomenų apsaugos teisės aktus šį registrą pateikia nepriklausomam auditui, kartu išsaugodama eksportuotojų duomenų konfidencialumą.

               5 STRAIPSNIS

               Sąjungos kompetentingos institucijos

               1.
                     Europos Komisija Hondūrui praneša Sąjungos valstybių narių paskirtų kompetentingų institucijų kontaktinius duomenis. Šią informaciją abi Šalys skelbia viešai.

               2.
                     Kompetentingos institucijos, prieš išleisdamos siuntas į laisvą apyvartą Sąjungoje, patikrina, ar visos siuntos turi galiojančias FLEGT licencijas. Kilus abejonių dėl FLEGT licencijos galiojimo pagal III priedą, išleidimas į laisvą apyvartą gali būti sustabdytas, o siunta sulaikyta.

               3.
                     Kompetentingos institucijos registruoja ir kasmet viešai skelbia informaciją apie gautas FLEGT licencijas.

               4.
                     Laikydamosi su duomenų apsauga susijusių nacionalinės teisės aktų, kompetentingos institucijos suteikia prieigą prie atitinkamų dokumentų bei duomenų asmenims ar įstaigoms, kuriuos Hondūras paskyrė nepriklausomais auditoriais.

               5.
                     Kai į Sąjungą įvežami medienos produktai, gauti iš Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos (CITES) priedėliuose nurodytų rūšių ir turintys FLEGT licenciją, atliekamas tik 1996 m. gruodžio 9 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 338/97 dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą nustatytas tokių produktų patikrinimas. Visais atvejais FLEGT licencijavimo schema užtikrinama, kad šie produktai pagaminti iš teisėtai nukirstų medžių.

               6 STRAIPSNIS

               FLEGT licencijos

               1.
                     Licencijas išduodanti institucija FLEGT licencijas išduoda kaip patvirtinimo, kad medienos produktai pagaminti teisėtai, priemonę.

               2.
                     FLEGT licencijos išduodamos naudojant rašytinę formą ispanų kalba, kaip nurodyta IV priede.

               3.
                     Bendru susitarimu Šalys gali sukurti elektronines FLEGT licencijų išdavimo, perdavimo ir priėmimo sistemas.

               4.
                     FLEGT licencijų išdavimo tvarka ir techninės specifikacijos nurodytos IV priede.

               7 STRAIPSNIS

               Teisėtai pagamintos medienos apibrėžtis

               Šiame Susitarime vartojama teisėtai pagamintos medienos apibrėžtis yra pateikta II priede. Šiame priede pateikti Hondūro nacionalinės teisės aktai, kurių būtina laikytis, kad medienos produktams būtų galima suteikti FLEGT licenciją. Priede taip pat nustatyti principai, kriterijai, rodikliai ir tikrinimo būdai, kuriais įrodoma atitiktis teisės aktams.

               8 STRAIPSNIS

               Pagamintos arba įsigytos medienos teisėtumo tikrinimas

               1.
                     Hondūras įdiegia tikrinimo, kad siuntai skirti medienos produktai pagaminti teisėtai, sistemą, kad būtų užtikrinta, jog į Sąjungą būtų eksportuojamos tik taip patikrintos siuntos. Ši teisėtumo tikrinimo sistema apima atitikties patikras, siekiant užtikrinti, kad eksportui į Sąjungą skirti medienos produktai buvo pagaminti arba įsigyti teisėtai ir kad FLEGT licencijos nebūtų išduotos neteisėtai pagamintos ar įsigytos arba nežinomos kilmės medienos siuntoms. Ši sistema taip pat apima procedūras, kuriomis siekiama užtikrinti, kad į tiekimo grandinę nepatektų neteisėtos arba nežinomos kilmės mediena.

               2.
                     Sistema, taikoma siekiant patikrinti, ar medienos produktų siuntos paruoštos iš teisėtai pagamintų produktų, aprašyta V priede.

               9 STRAIPSNIS

               FLEGT licenciją turinčių siuntų išleidimas į laisvą apyvartą

               1.
                     Siuntų, kurioms išduotos FLEGT licencijos, išleidimo į laisvą apyvartą Sąjungoje procedūros aprašytos III priede.

               2.
                     Kilus abejonių dėl bet kurios licencijos galiojimo, siuntą priimanti Sąjungos valstybės narės kompetentinga institucija licenciją išdavusios institucijos gali nedelsdama prašyti papildomos informacijos ir (arba) paaiškinimo. Jeigu licenciją išdavusi institucija neatsako per 21 darbo dieną nuo prašymo pateikti papildomos informacijos gavimo dienos, kompetentinga institucija veikia pagal savo taikytinus nacionalinės teisės aktus ir licencijos nepriima. Jeigu, pateikus papildomą informaciją, nustatoma, kad licencijoje pateikta informacija neatitinka siuntos, kompetentinga institucija veikia pagal galiojančius nacionalinės teisės aktus ir licencijos nepriima. Licenciją išdavusi institucija turi būti informuojama apie kiekvieną atvejį, kai FLEGT licencija nepriimama, kartu nurodant nepriėmimo priežastį.

               3.
                     Jei konsultuojantis dėl FLEGT licencijų nuolat kyla nesutarimų arba sunkumų, klausimas gali būti perduotas nagrinėti Jungtiniam įgyvendinimo komitetui.

               10 STRAIPSNIS

               Nepriklausomas auditorius

               1.
                     Šalys susitaria dėl poreikio kreiptis į nepriklausomą auditorių sutartiniais intervalais, kad būtų patikrintas Hondūro teisėtumo užtikrinimo sistemos (TUS) ir FLEGT licencijavimo schemos veikimas ir veiksmingumas, kaip nustatyta VI priede.

               2.
                     Hondūras, pasikonsultavęs su Sąjunga, VI priede nurodytoms užduotims atlikti pasamdo nepriklausomą auditorių.

               3.
                     Nepriklausomas auditorius savo pastabas Šalims pateikia ataskaitose, laikydamasis VI priede aprašytos procedūros. Nepriklausomo auditoriaus ataskaitos skelbiamos VI priede nustatyta tvarka.

               4.
                     Šalys palengvina nepriklausomo auditoriaus darbą, visų pirma jos užtikrina, kad auditorius turėtų prieigą prie informacijos, būtinos jo funkcijoms kiekvienos Šalies teritorijoje atlikti. Tačiau, laikydamosi savo atitinkamų duomenų apsaugos teisės aktų, Šalys gali atsisakyti paviešinti informaciją, kurios atskleisti jos neturi teisės.

               11 STRAIPSNIS

               Pažeidimai

               Šalys pagal 21 straipsnį viena kitai praneša, jeigu įtaria bet kokį FLEGT licencijavimo schemos apėjimą arba pažeidimą arba turi to įrodymų, visų pirma (bet ne išimtinai) jos praneša apie:

               a)
                     nesąžiningą prekybą, visų pirma prekybos srautų iš Hondūro į Sąjungą nukreipimą per trečiąją šalį, kai yra pagrindo manyti, kad tai daroma norint išvengti licencijavimo;

               b)
                     FLEGT licencijas, skirtas medienos produktams, kurių sudėtyje yra medienos iš trečiųjų šalių, kuri, kaip įtariama, yra neteisėtai pagaminta; taip pat

               c)
                     sukčiavimą gaunant arba naudojant FLEGT licencijas.

               12 STRAIPSNIS

               FLEGT licencijavimo schemos įgyvendinimo pradžios data

               1.
                     Šalys viena kitai per Jungtinį įgyvendinimo komitetą praneša, kai mano atlikusios visus būtinus FLEGT licencijavimo schemos parengiamuosius veiksmus, kad schema galėtų visiškai veikti.

               2.
                     Šalys per Jungtinį įgyvendinimo komitetą užsako atlikti nepriklausomą FLEGT licencijavimo schemos vertinimą pagal VII priede nustatytus kriterijus. Vertinimu nustatoma, ar V priede aprašyta teisėtumo užtikrinimo sistema, kuria paremta FLEGT licencijavimo schema, tinkamai atlieka savo funkcijas.

               3.
                     Remdamosi Jungtinio įgyvendinimo komiteto rekomendacijomis Šalys susitaria dėl datos, kurią FLEGT licencijavimo schema įsigalios. Šalys viena kitai praneša šią datą tokiomis rašytinėmis priemonėmis, kokios Jungtinio įgyvendinimo komiteto laikomos tinkamomis.

               13 STRAIPSNIS

               FLEGT licencijavimo schemos taikymas
                  į Sąjungą neeksportuojamiems medienos produktams

               1.
                     Hondūras stengiasi patikrinti ir šalies rinkai, ir eksportui į kitas, ne ES, rinkas skirtų medienos produktų teisėtumą. Hondūras, taikydamas teisėtumo patikrinimo sistemas, parengtas šiam Susitarimui įgyvendinti, taip pat deramai stengiasi patikrinti importuojamų medienos produktų teisėtumą.

               2.
                     Tokioms pastangoms paremti, Sąjunga, palaikydama dialogą su suinteresuotosiomis šalimis, ragina prekybai kitose tarptautinėse rinkose ir su trečiosiomis šalimis taikyti sistemas, parengtas šiam Susitarimui įgyvendinti.

               14 STRAIPSNIS

               Šio Susitarimo įgyvendinimo tvarkaraštis

               1.
                     Šalys, veikdamos per Jungtinį įgyvendinimo komitetą, patvirtina šio Susitarimo įgyvendinimo tvarkaraštį.

               2.
                     Šalys įgyvendinimo pažangą vertina remdamosi Jungtinio įgyvendinimo komiteto patvirtintu tvarkaraščiu.

               15 STRAIPSNIS

               Papildomos ir paramos priemonės

               1.
                     Sritys, kuriose reikia papildomų techninių ir finansinių išteklių, kad būtų galima įgyvendinti šį Susitarimą ir pašalinti pagrindines neteisėto miško kirtimo priežastis ir paskatas, nurodytos VIII priede.

               2.
                     Hondūras užtikrina, kad šiam Susitarimui įgyvendinti reikalingas gebėjimų stiprinimas būtų įtrauktas į jo nacionalines planavimo priemones, skurdo mažinimo strategijas ir nacionalinį biudžetą.

               3.
                     Šalys užtikrina, kad veikla, susijusi su šio Susitarimo įgyvendinimu, būtų derinama su atitinkamomis dabartinėmis ir būsimomis vystymosi iniciatyvomis, visų pirma su REDD+.

               4.
                     Papildomų išteklių teikimui pagal 1 dalį taikomos įprastos pagalbos Hondūrui programavimo procedūros, taip pat paties Hondūro biudžeto procedūros.

               5.
                     Šalys apsvarsto, ar reikia bendros tvarkos arba mechanizmo, kuriuo būtų koordinuojami Europos Komisijos ir Sąjungos valstybių narių finansiniai ir techniniai įnašai, skirti padėti taikyti šį Susitarimą.

               16 STRAIPSNIS

               Suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas įgyvendinant šį Susitarimą

               1.
                     Hondūras į šio Susitarimo įgyvendinimą įtraukia suinteresuotuosius subjektus.

               2.
                     Hondūras užtikrina, kad įgyvendinant šį Susitarimą ir vykdant jo stebėseną dalyvautų atitinkami suinteresuotieji subjektai, neatsižvelgiant į jų lytį, amžių, vietovę, religiją ar įsitikinimus, etninę kilmę, rasę, kalbą, negalią ar bet kokią kitą būseną, ir taip skatina privačiojo sektoriaus, pilietinės visuomenės, vietos bendruomenių, Hondūro čiabuvių bei iš Afrikos kilusių tautų ir kitų subjektų, priklausančių nuo miškų, dalyvavimą.

               3.
                     Dalyvavimas Jungtiniame įgyvendinimo komitete turi atspindėti Hondūro miškų sektoriaus subjektų grupių įvairovę: viešąjį ir privatųjį sektorius, pilietinę visuomenę, Hondūro čiabuvių bei iš Afrikos kilusias tautas, vietos bendruomenes ir prireikus kitas grupes.

               4.
                     Sąjunga šio Susitarimo įgyvendinimo klausimais reguliariai konsultuojasi su suinteresuotaisiais subjektais, atsižvelgdama į savo įsipareigojimus pagal 1998 m. Konvenciją dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais.

               17 STRAIPSNIS

               Socialinė apsauga

               1.
                     Siekdamos maksimaliai sumažinti galimą neigiamą poveikį 16 straipsnio 2 dalyje išvardytiems suinteresuotiesiems subjektams Šalys susitaria vertinti šio Susitarimo poveikį tų subjektų gyvenimo būdui.

               2.
                     Šalys stebi šio Susitarimo poveikį 16 straipsnio 2 dalyje išvardytiems suinteresuotiesiems subjektams ir imasi pagrįstų bei tinkamų priemonių bet kokiam neigiamam poveikiui sušvelninti. Šalys gali susitarti dėl papildomų priemonių bet kokiam neigiamam poveikiui šalinti, taikant šio Susitarimo vertinimo metodą, dėl kurio Šalys susitars.

               18 STRAIPSNIS

               Rinkos paskatos

               Atsižvelgdama į savo tarptautinius įsipareigojimus Sąjunga siekia skatinti palankias galimybes medienos produktams, kuriems taikomas šis Susitarimas, patekti į jos rinką. Šios pastangos apima:

               a)
                     viešojo ir privačiojo pirkimo politikos, pripažįstančios pastangas užtikrinti teisėtų medienos produktų tiekimą, skatinimą ir

               b)
                     palankesnę nuomonę apie FLEGT licenciją turinčius produktus Sąjungos rinkoje.

               19 STRAIPSNIS

               Jungtinis įgyvendinimo komitetas

               1.
                     Šalys įsteigia Jungtinį įgyvendinimo komitetą, atsakingą už šio Susitarimo įgyvendinimą ir stebėseną, taip pat už nepriklausomo audito valdymą. Jungtinis įgyvendinimo komitetas taip pat padeda Šalims palaikyti dialogą ir keistis informacija.

               2.
                     Jungtinis įgyvendinimo komitetas įsteigiamas per tris mėnesius nuo šio Susitarimo įsigaliojimo pagal 31 straipsnį. Kiekviena Šalis į komitetą paskiria savo atstovus. Komiteto sprendimai priimami bendru sutarimu.

               3.
                     Jungtinis įgyvendinimo komitetas sprendžia visus klausimus, susijusius su veiksmingu šio Susitarimo įgyvendinimu. Visų pirma, Jungtinis įgyvendinimo komitetas:

               a)
                     susitinka bent du kartus per metus pirmuosius dvejus metus ir bent kartą per metus vėlesniais metais Šalių prieš tai susitartoje vietoje susitartu laiku ir laikantis susitartos darbotvarkės. Papildomi Jungtinio įgyvendinimo komiteto posėdžiai gali būti rengiami bet kurios Šalies prašymu;

               b)
                     rengia savo darbotvarkę ir orientacines bendrų veiksmų sąlygas;

               c)
                     nustato savo darbo tvarkos taisykles;

               d)
                     nustato bendro pirmininkavimo posėdžiams tvarką;

               e)
                     rengia, peržiūri, atnaujina ir tvirtina dokumentus ir procedūras, reikalingas šiam Susitarimui įgyvendinti;

               f)
                     užtikrina, kad jo darbas būtų skaidrus ir kad informacija apie jo darbą ir sprendimus būtų skelbiama visuomenei;

               g)
                     prireikus steigia darbo grupes ar kitus pagalbinius organus sritims, reikalaujančioms tam tikros patirties;

               h)
                     susitaria dėl šio Susitarimo įgyvendinimo ir poveikio stebėsenos bei vertinimo metodo; taip pat

               i)
                     skelbia metinę ataskaitą. Šios ataskaitos turinio išsamūs duomenys pateikti X priede.

               4.
                     Konkrečios Jungtinio įgyvendinimo komiteto funkcijos aprašytos X priede.

               20 STRAIPSNIS

               Skaidrumas ir galimybė susipažinti su vieša informacija

               1.
                     Siekiant pagerinti valdymą, įgyvendinant šį Susitarimą labai svarbu, kad suinteresuotiesiems subjektams būtų teikiama informacija. Informacija skelbiama reguliariai, siekiant palengvinti sistemų įgyvendinimą ir stebėseną, didinti skaidrumą ir taip didinti suinteresuotųjų subjektų ir vartotojų pasitikėjimą bei užtikrinti, kad Šalys būtų atskaitingos. Išsamūs skelbtinos informacijos duomenys pateikti IX priede.

               2.
                     Abi Šalys apsvarsto tinkamiausias priemones (žiniasklaidą, dokumentus, internetą, praktinius seminarus, metines ataskaitas), kuriomis ši informacija būtų teikiama visuomenei.

               Visų pirma, Šalys stengiasi įvairiems su miškų sektoriumi susijusiems suinteresuotiesiems subjektams teikti patikimą, aktualią ir naujausią informaciją. Šios priemonės aprašytos IX priede.

               21 STRAIPSNIS

               Pranešimų apie šio Susitarimo įgyvendinimą teikimas

               1.
                     Už oficialius pranešimus apie šio Susitarimo įgyvendinimą atsakingi Šalių atstovai:

               −
                     Europos Sąjungos vardu – Sąjungos Delegacijos Hondūre vadovas;

               −
                     Hondūro vardu – Nacionalinio miškų išsaugojimo, plėtros, saugomų teritorijų ir laukinės augalijos bei gyvūnijos institucijos (ICF) ministras-direktorius.

               2.
                     Šalys viena kitai laiku perduoda informaciją, būtiną įgyvendinant šį Sprendimą.

               22 STRAIPSNIS

               Konfidenciali informacija

               1.
                     Abi Šalys įsipareigoja neperžengdamos savo teisės aktų ribų neatskleisti konfidencialios informacijos, kuria keičiamasi pagal šį Susitarimą. Nė viena Šalis viešai neatskleidžia ir savo institucijoms neleidžia atskleisti komercinių paslapčių arba konfidencialios komercinės informacijos, kuria pasikeičiama pagal šį Susitarimą.

               2.
                     Pagal 1 dalį konfidencialia nelaikoma ši informacija:

               a)
                     Hondūro išduotų ir Sąjungos gautų FLEGT licencijų skaičius, pagal tas licencijas iš Hondūro eksportuotų ir Sąjungos gautų medienos produktų kiekis;

               b)
                     FLEGT licencijos turėtojų ir importuotojų pavadinimai (vardai, pavardės) ir adresai;

               c)
                     bet kurio eksportuotojo sumokėtų rinkliavų ir mokesčių sumos; taip pat

               d)
                     piniginės baudos arba reguliavimo veiksmai, kurių imamasi prieš bet kurį rangovą arba FLEGT licencijos turėtoją.

               23 STRAIPSNIS

               Teritorinis taikymas

               Šis Susitarimas Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo nustatytomis sąlygomis taikomas teritorijoms, kuriose taikytina ta Sutartis, ir Hondūro teritorijai.

               24 STRAIPSNIS

               Ginčų sprendimas

               1.
                     Bet kokį su šio Susitarimo taikymu arba aiškinimu susijusį ginčą Šalys siekia išspręsti neatidėliotinomis konsultacijomis.

               2.
                     Konsultacijos pagal 1 dalį inicijuojamos rašytiniu prašymu, nurodant spręstiną klausimą (-us) ir konsultacijų datą bei vietą.

               3.
                     Jeigu per tris mėnesius nuo pirminio prašymo konsultuotis pateikimo dienos ginčas neišspręstas konsultuojantis, bet kuri Šalis ginčą gali perduoti nagrinėti Jungtiniam įgyvendinimo komitetui, o šis stengiasi jį išspręsti. Jungtiniam įgyvendinimo komitetui suteikiama visa svarbi informacija, reikalinga nuodugniai ištirti padėtį, kad būtų rastas priimtinas sprendimas. Šiuo tikslu Jungtinis įgyvendinimo komitetas privalo išnagrinėti visas galimybes užtikrinti veiksmingą šio Susitarimo įgyvendinimą.

               4.
                     Jeigu Jungtinis įgyvendinimo komitetas negali išspręsti ginčo, Šalys gali kartu gali prašyti trečiosios šalies geranoriškos pagalbos ar tarpininkavimo.

               5.
                     Jeigu ginčo nepavyksta išspręsti 3 dalyje nustatyta tvarka, bet kuri iš Šalių gali pranešti kitai Šaliai apie arbitro paskyrimą; tada kita Šalis per 30 kalendorinių dienų nuo pirmojo arbitro paskyrimo turi paskirti antrąjį arbitrą. Per du mėnesius nuo antrojo arbitro paskyrimo Šalys kartu paskiria trečiąjį arbitrą.

               6.
                     Arbitrų sprendimai priimami balsų dauguma per šešis mėnesius nuo trečiojo arbitro paskyrimo dienos.

               7.
                     Arbitro sprendimas Šalims privalomas ir neskundžiamas.

               8.
                     Jungtinis įgyvendinimo komitetas nustato arbitražo tvarką.

               25 STRAIPSNIS

               Sustabdymas

               1.
                     Šalis, norinti sustabdyti šį Susitarimą, apie tokį ketinimą raštu praneša kitai Šaliai. Vėliau Šalys šį klausimą aptaria atsižvelgdamos į atitinkamų suinteresuotųjų subjektų nuomonę.

               2.
                     Bet kuri iš Šalių šio Susitarimo įgyvendinimą gali sustabdyti, jeigu kita Šalis:

               a)
                     nevykdo savo prievolių, nustatytų pagal šį Susitarimą;

               b)
                     netaiko reguliavimo bei administracinių priemonių ir būdų, reikalingų šiam Susitarimui įgyvendinti, arba

               c)
                     veikia arba neveikia taip, kad tai kelia didžiulę riziką Sąjungos arba Hondūro žmonių aplinkai, sveikatai, saugai arba saugumui.

               Apie sprendimą dėl sustabdymo ir šio sprendimo priežastis raštu pranešama kitai Šaliai.

               3.
                     Šio Susitarimo sąlygos nebetaikomos praėjus 30 dienų nuo pranešimo pateikimo pagal 2 dalį.

               4.
                     Šis Susitarimas vėl taikomas po 30 kalendorinių dienų nuo tada, kai jį sustabdžiusi Šalis kitai Šaliai praneša, kad sustabdymo priežasčių nebeliko.

               26 STRAIPSNIS

               Pakeitimai

               1.
                     Šalis, norinti atlikti šio Susitarimo pakeitimus, tokį pasiūlymą pateikia ne vėliau kaip prieš tris mėnesius iki kito Jungtinio įgyvendinimo komiteto posėdžio. Komitetas išnagrinėja pasiūlymą ir, jeigu sutariama, pateikia rekomendaciją. Abi Šalys apsvarsto rekomendaciją ir, jeigu sutariama, patvirtina ją pagal savo pačios procedūras.

               2.
                     Visi abiejų Šalių patvirtinti pakeitimai įsigalioja pirmąją mėnesio, einančio po Šalių pranešimo viena kitai apie šiam tikslui būtinų procedūrų baigimą, dieną.

               3.
                     Jungtinis įgyvendinimo komitetas gali priimti šio Susitarimo priedų pakeitimus.

               4.
                     Pranešimas apie kiekvieną pakeitimą siunčiamas bendriems šio Susitarimo depozitarams.

               27 STRAIPSNIS

               Taikymo trukmė

               Šis Susitarimas galioja penkerius metus nuo įsigaliojimo ir savaime pratęsiamas tokiam pat laikotarpiui, išskyrus atvejus, kai nutraukiamas 28 straipsnyje nustatyta tvarka.

               28 STRAIPSNIS

               Šio Susitarimo nutraukimas

               Nepaisant 27 straipsnio, kiekviena Šalis gali nutraukti šį Susitarimą apie tai raštu pranešdama kitai Šaliai. Šis Susitarimas nustoja galioti po dvylikos mėnesių nuo tokio pranešimo.

               29 STRAIPSNIS

               Priedai

               Susitarimo priedai yra neatskiriama Susitarimo dalis.

               30 STRAIPSNIS

               Autentiški tekstai

               Šis Susitarimas parengiamas dviem egzemplioriais anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, kroatų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, nyderlandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis, visi tekstai yra autentiški. Skirtingo aiškinimo atveju redakcija ispanų kalba yra viršesnė.

               31 STRAIPSNIS

               Įsigaliojimas

               1.
                     Šis Susitarimas įsigalioja pirmąją mėnesio, einančio po mėnesio, kurį Šalys raštu praneša viena kitai apie šiam tikslui būtinų atitinkamų procedūrų užbaigimą, dieną.

               2.
                     Pranešimas siunčiamas Europos Sąjungos Tarybos generaliniam sekretoriui ir Hondūro Užsienio reikalų ministerijai, kurie yra Susitarimo depozitarai.

               TAI PALIUDYDAMI šį Susitarimą pasirašė toliau nurodyti įgaliotieji atstovai.

               Priimta … …

                  Europos Sąjungos vardu
                     Hondūro vardu

               PRIEDAI

               I.
                     Medienos produktų, kuriems taikoma FLEGT licencijavimo schema, sąrašas

               II.
                     Hondūro teisėtumo lentelės

               III.
                     Medienos produktų, eksportuojamų iš Hondūro su FLEGT licencija, išleidimo į laisvą apyvartą Sąjungoje sąlygos

               IV.
                     FLEGT licencijų išdavimo procedūra

               V.
                     Hondūro medienos produktų teisėtumo užtikrinimo sistema (TUS)

               VI.
                     Nepriklausomas auditas

               VII.
                     Hondūro medienos produktų teisėtumo užtikrinimo sistemos (TUS) vertinimo kriterijai

               VIII.
                     Papildomos ir paramos priemonės

               IX.
                     Skaidrumas ir galimybė susipažinti su vieša informacija

               X.
                     Jungtinis įgyvendinimo komitetas

               I PRIEDAS

               Medienos produktų, kuriems taikoma
                  FLEGT licencijavimo schema, sąrašas

               Šiame priede pateikta 19 medienos produktų, įskaitant penkis privalomus produktus pagal 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2173/2005 dėl FLEGT licencijavimo schemos medienos importui į Europos bendriją sukūrimo ir 14 papildomų produktų, kuriuos Hondūras atrinko apžvelgęs duomenis, gautus iš įvairių šaltinių: Hondūro centrinio banko, skirto eksporto rinkai, ir ICF (Nacionalinės miškų išsaugojimo, plėtros, saugomų teritorijų ir laukinės augalijos bei gyvūnijos institucijos) registro, skirto šalies rinkai. 2013 m. su įvairiais miškų sektoriaus veiklos vykdytojais iš pagrindinių šalies regionų buvo surengtos konsultacijos dėl į šį priedą įtrauktinų medienos produktų.

               Hondūro Miškų įstatymas draudžia eksportuoti tam tikrus medienos produktus. Įstatymo 102 straipsnyje nustatyta, kad natūralių miškų plačialapių medžių mediena gali būti eksportuojama tik kaip apdorota mediena. Todėl neleidžiama eksportuoti apvaliosios arba grubiai aptašytos šios rūšies medžių medienos.

               Nors apvaliosios arba grubiai aptašytos šios rūšies medžių medienos eksportas draudžiamas, visuose medienos apdorojimo etapuose tai medienai taikoma Hondūro medienos produktų teisėtumo užtikrinimo sistema (isp. Sistema para Asegurar la Legalidad de los productos de madera de Honduras)
                  1
               .

               Toliau lentelėje esančiame sąraše pateiktos nuorodos į Suderintą prekių aprašymo ir kodavimo sistemą, sudarytą pagal Pasaulio muitinių organizacijos Tarptautinę konvenciją dėl suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos, ir į ES bendros muitų sistemos Kombinuotąją nomenklatūrą.

               Suderintos sistemos (SS) ir Kombinuotosios nomenklatūros (KN) kodai, skirti medienos produktams, kuriems taikoma FLEGT licencijavimo schema

                        Numeris

                        Kodas

                        Aprašymas

                        Hondūre vartojamas pavadinimas

                        1.

                        4401.21.

                        Spygliuočių medienos skiedros arba drožlės

                        Astillas o chips

                        2.

                        4401.22.

                        Ne spygliuočių medienos skiedros arba smulkiniai

                        Astillas o chips

                        3.

                        4401.31.

                        Medienos granulės

                        Pellets, briquetas

                        4.

                        ex 4403

                        Padarinė mediena, nuo kurios nuskusta arba nenuskusta žievė ar balana arba kuri grubiai aptašyta ar neaptašyta; išskyrus apvaliąją arba grubiai aptašytą natūralių miškų plačialapių medžių medieną, kuriai taikomas kodas 4403 4985.

                        Madera en rollo, timber

                        ex 4403.4985

                        Padarinė mediena, nuo kurios nuskusta arba nenuskusta žievė ar balana arba kuri grubiai aptašyta ar neaptašyta. Neapdorota dažais, beicu, kreozotu arba kitais konservantais, ne spygliuočių. Iš natūralių miškų atogrąžų medžių medienos.

                        (SA 4403.49.00.00 Hondūre). Eksportas draudžiamas Hondūro įstatymais. Pagal šio Susitarimo 3 straipsnį produktams, kuriems taikomas šis SS kodas, negali būti išduodama FLEGT licencija, todėl jų negalima importuoti į ES.

                        5.

                        4404

                        Lankinė mediena; perskelti mediniai poliai; medinės kartys, kuolai ir mietai, nusmailintu galu, bet išilgai neperpjauti; medinės lazdos, grubiai aptašytos, bet nenutekintos, lenktos arba kitais būdais apdorotos, tinkamos naudoti lazdų, skėčių, įrankių rankenoms arba panašiems gaminiams gaminti; plonų juostelių pavidalo ir panaši mediena.

                        Estacas, palos de escoba, palillos, nasas, tampas

                        6

                        4406

                        Mediniai geležinkelio arba tramvajaus bėgių pabėgiai.

                        Durmientes

                        7

                        4407

                        Mediena, kurios storis didesnis kaip 6 mm, išilgai perpjauta arba perskelta, drožtinė arba lukštinta, obliuota arba neobliuota, šlifuota arba nešlifuota ar sujungta arba nesujungta galais.

                        Madera aserrada, madera cepillada, madera en bloque, cuartones

                        8

                        4408

                        Vienasluoksnės faneros lakštai (įskaitant išpjautus drožiant sluoksniuotąją medieną), skirti klijuotinei fanerai arba panašiai sluoksniuotajai medienai gaminti, taip pat kita mediena, kurios storis ne didesnis kaip 6 mm, išilgai perpjauta, drožtinė arba lukštinta, obliuota arba neobliuota, sujungta arba nesujungta galais

                        Chapa, enchapado, plywood

                        9

                        4409

                        Mediena (įskaitant tarpusavyje nesujungtas parketlentes ir lentjuostes, skirtas parketo grindims), ištisai profiliuota (su spraudžiais, išdrožomis, įlaidais, nuožulnomis, V formos sąlaidomis, užkarpomis, išpjauta pagal šabloną, suapvalinta arba panašiai profiliuota) išilgai kurios nors briaunos, galo arba paviršiaus, obliuota arba neobliuota, šlifuota arba nešlifuota, sujungta arba nesujungta galais.

                        Molduras, pisos, forros, cielos, machimbres

                        10

                        4410

                        Medienos drožlių plokštės, orientuotosios skiedrelių plokštės (OSB) ir panašios plokštės (pavyzdžiui, plostekių plokštės (waferboard)) iš medienos arba iš kitų panašių į medieną medžiagų, aglomeruotos arba neaglomeruotos dervomis arba kitais organiniais rišikliais.

                        Tableros, OSB

                        11

                        4411

                        Medienos plaušo plokštės iš medienos arba iš kitų panašių į medieną medžiagų, surištos arba nesurištos dervomis arba kitomis organinėmis medžiagomis.

                        Tableros, MDF

                        12

                        4412

                        Klijuotinė fanera, faneruotosios plokštės ir panaši sluoksniuotoji mediena.

                        Contrachapada

                        13

                        4415

                        Medinės dėžės, dėžutės, grotelinės dėžės, būgnai ir panaši tara; mediniai kabelių būgnai; padėklai, dėžiniai padėklai ir kiti mediniai krovimo skydai; mediniai padėklų apvadai.

                        Pallets, tarimas, cajas

                        14

                        4418

                        Statybiniai stalių ir dailidžių gaminiai iš medienos, įskaitant tuščiavidurius skydus, sumontuotus grindų skydus, malksnas ir skalas.

                        Puertas, ventanas, marcos, contramarcos, encofrados, postes, vigas

                        15

                        4419

                        Mediniai stalo ir virtuvės reikmenys

                        16

                        9403.30

                        Mediniai įstaigų baldai

                        17

                        9403.40

                        Mediniai virtuvės baldai

                        18

                        9403.50

                        Mediniai miegamojo baldai

                        19

                        9403.60

                        Kiti mediniai baldai

               ________________

               II PRIEDAS

               Hondūro teisėtumo lentelės

               Teisėtos medienos ir medienos produktų apibrėžtis

               Šiame Susitarime mediena ir medienos produktai laikomi teisėtais, kai jų kilmė, miško kirtimas, vežimas, pjovimas, apdorojimas ir prekyba šalies ir tarptautinėse rinkose atitinka taikytinus miškų, aplinkos, ūkio, socialinių reikalų, kultūros, mokesčių ir pardavimo įstatymus bei kitus teisės aktus, kaip nustatyta šiame priede ir laikantis V priedo.

               Visapusiškai ir aktyviai dalyvaujant valdžios sektoriaus institucijoms, privačiajam sektoriui, pilietinės visuomenės organizacijoms, agrarinės miškininkystės grupėms, bendruomenėms, akademinei bendruomenei ir Hondūro čiabuviams bei iš Afrikos kilusioms tautoms atsirado galimybė parengti teisėtumo lenteles, kad jose būtų pagrindinė informacija, kurios reikia geresniam miškų valdymui.

               Hondūro teisėtumo lentelės yra pagrįstos 6 principais, 17 kriterijų, 36 rodikliais ir 56 tikrinimo priemonėmis. Jų struktūra nustatyta atsižvelgiant į įstatymus, susijusius su miškų sektoriumi ir taikomus įvairiems viešojo valdymo aspektams; šie aspektai yra:

               −
                     administracinės viešos ir privačios žemės nuosavybės teisės pripažinimo procedūros.

               −
                     Teisingas valstybinės miškų žemės paskyrimo asmenims arba grupėms procedūrų taikymas.

               −
                     Pagarba Hondūro čiabuvių bei iš Afrikos kilusių tautų protėvių teisėms.

               −
                     Pagarba miškų sektoriaus darbuotojų teisėms.

               Miškų produkcijos grandinėje siekiama tikslo užtikrinti:

               −
                     techninių ir teisinių reikalavimų, taikomų patvirtinant ir naudojant su medienos produktais susijusius leidimus kirsti mišką, laikymąsi.

               −
                     Teisinių nuostatų, taikomų medienos produktų vežimui per visą tiekimo grandinę, laikymąsi.

               −
                     Techninių ir teisinių nuostatų, taikomų registruojant ir valdant (pirminės ir antrinės) miško produkcijos bendroves ir medienos sandėlius, laikymąsi.

               −
                     Vietos, šalies masto ir tarptautinei prekybai taikomų teisinių nuostatų laikymąsi.

               −
                     Su muitų tarifais ir mokesčiais susijusių nuostatų laikymąsi.

               Į lenteles neįtrauktas konkretusis principas, susijęs su aplinka, nes jis laikomas kompleksiniu visų lentelių ir netiesiogiai 3 principo klausimu, kadangi miško darbai ir miško kirtimo veikla yra paremta miškotvarkos planais, o šių tikslas – užtikrinti tinkamą išteklių tvarkymą ir tvarumą. Konkrečiai, su aplinka siejamas 3.4.2 rodiklis (juo nurodomas miškotvarkos planų poveikio aplinkai vertinimas) ir 3.6.2 rodiklis (juo nurodoma, kad miškininkystės bendrovės turi laikytis poveikio aplinkai mažinimo priemonių).

               1.
                     Principai

               Lentelės yra išdėstytos pagal šiuos šešis principus:

               1.
                     žemės nuosavybės ir žemės naudojimo teises,

               2.
                     miškų teritorijose gyvenančių Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusių tautų teises,

               3.
                     miškotvarkos ir miško kirtimo, medienos produktų vežimo ir industrializavimo, taip pat prekybos jais įstatymų ir kitų teisės aktų, taikytinų miškų sektoriaus veiklos vykdytojams, laikymąsi,

               4.
                     darbo ir profesinės sveikatos bei darbo saugos prievoles,

               5.
                     tarptautinės prekybos medienos produktais taisykles,

               6.
                     su tarifais ir mokesčiais susijusias prievoles.

               2.
                     Teisėtumo tikrinimo klausimai

               Rodiklių, pateiktų prie kiekvieno iš šiose teisėtumo lentelėse pateiktų šešių principų, tikrinimo priemonės – tai administraciniai dokumentai ir įrašai, viešojo sektoriaus institucijų pateikiami atsižvelgiant į tai, kokių paslaugų reikia. Tikrinimo vadove aprašyta kiekvieno rodiklio rengimo ir tikrinimo metodika, tikrinimo dažnis, taip pat nurodyti fiziniai ir elektroniniai archyvai, kuriuose laikomos tikrinimo priemonės. Jungtinis įgyvendinimo komitetas yra atsakingas už šį vadovą ir prireikus jį peržiūrės, atnaujins bei patvirtins.

               Siekiant užtikrinti principų laikymąsi, bus nustatoma institucijų, dalyvaujančių miško produkcijos grandinėje, ir Miškų išsaugojimo institucijos (ICF) bendradarbiavimo tvarka.

               3.
                     Medienos šaltiniai

               Miškų, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos įstatyme (LFAPVS) aprašytos Hondūro teritorijų, kuriose kertama, apdorojama ir parduodama mediena, nuosavybės rūšys. Jos yra:

               A.
                     valstybinių miškų teritorijos – nacionalinės miškų teritorijos, esančios valstybei priklausančioje žemėje, savivaldybių miškų teritorijos (ejido teritorijos), esančios savivaldybėms priklausančioje žemėje, miškų teritorijos, įsigytos valstybės institucijų, kartu su visomis teritorijomis, kurios priklauso valstybei arba yra išnuomotos valstybės (LFAPVS 45, 46 ir 47 straipsniai). Išnuomojimas reiškia procesą, kai savininkas fiziniam arba juridiniam asmeniui leidžia naudoti miško teritoriją ir naudotis ja konkretų laikotarpį ir konkrečiomis sąlygomis.

               a)
                     Nacionalines miškų teritorijas sudaro:

               −
                     miško žemė, esanti teritorijoje, kuri priklauso valstybei ir nepriklauso daugiau niekam;

               −
                     miško žemė, kurią ekspropriacija, įsigijimu, pardavimu ar pagal kitokį teisėtą nuosavybės teisės dokumentą, pagal kurį turi nuosavybės teisę, įsigijo valstybė arba bet kuri jos institucija, neatsižvelgiant į tai, ar tai įregistruota Žemės registre. Tai vadinama bienes fiscales arba bienes nacionales [valstybės arba nacionalinė nuosavybė] (LFAPVS 46 straipsnis).

               b)
                     Savivaldybių (ejido) miškų teritorijas sudaro:

               −
                     miško žemė, kuriai taikomi nuosavybės teisės dokumentai, anksčiau savivaldybėms suteikti valstybės; tai bendrai priklausanti žemė – ejidos;

               −
                     kita miško žemė, priklausanti savivaldybei pagal kokį nors kitą nuosavybės teisės dokumentą, kaip nustatyta įstatyme (LFAPVS 47 straipsnis). Savivaldybių miškų teritorijos yra viešos; tačiau, kalbant apie miško kirtimą medienai, ICF savivaldybę laiko privačiu savininku.

               c)
                     Valstybės institucijų įsigytos miško teritorijos arba terrenos fiscales (valstybei priklausanti žemė) yra valstybės nuosavybė, ir jos nuosavybės teisės dokumentus turi viešojo sektoriaus institucijos. Valstybei priklausančiuose miškuose medienai miškas gali būti kertamas, jeigu tai galima pagal jų tvarkymo kategoriją ir jeigu tam leidimą pagal atitinkamą miškotvarkos planą deramai suteikė kompetentinga institucija. Tokiu atveju valstybei priklausantis miškas (įregistruotas Neperleidžiamų valstybinių miškų išteklių kataloge ir Žemės registre) turėtų būti laikomas ne valstybiniu, bet privačiu mišku.

               B.
                     Privačios miškų teritorijos – tai teritorijos, esančios žemėje, priklausančioje fiziniams arba juridiniams asmenims, kuriems taikoma privatinė teisė; visiška jų nuosavybės teisė patvirtinama teisėtu nuosavybės teisės dokumentu, iš pradžių išduotu valstybės ir įregistruotu Žemės registre (LFAPVS 45 straipsnis).

               −
                     Bendruomenės arba kelių bendruomenių privačias miško teritorijas sudaro miškai, esantys žemėje, kuri priklauso kaimo bendruomenėms, taip pat miško teritorijos, priklausančios arba nepriklausančios Hondūro čiabuviams ir iš Afrikos kilusioms tautoms. Dėl protėvių turėtų teisių valstybė miško teritorijas, esančias Hondūro čiabuviams ir iš Afrikos kilusioms tautoms tradiciškai priklausančioje žemėje, pripažįsta pagal nacionalinius įstatymus ir Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją Nr. 169 dėl čiabuvių tautų ir genčių nepriklausomose šalyse, neatsižvelgiant į tai, ar jos turi nuosavybės teisių dokumentą.

               C.
                     Ne miško teritorijos – dabar nėra teisinės ar reglamentavimo sistemos, taikytinos tų teritorijų, kartais tiekiančių pavienių medžių medieną, medienos naudojimui. VIII priede nustatytos papildomos priemonės apima tokios reglamentavimo sistemos struktūrą.

               4.
                     Hondūro reguliavimo, organizacinės ir institucinės sistemos pakeitimai

               Kadangi visos reguliavimo, administracinės ir institucinės sistemos gali keistis, gali prireikti pakeisti Hondūro procedūras, o dėl to gali prireikti pakeisti šiose teisėtumo lentelėse aprašytų rodiklių turinį. Bent kartą per dvejus metus šie pakeitimai bus analizuojami ir prireikus tvirtinami Jungtinio įgyvendinimo komiteto. Jungtinis įgyvendinimo komitetas taip pat kartą per dvejus metus analizuos bet kokią šio priedo peržiūrą arba atnaujinimą, kurio gali prireikti atsižvelgiant į visus atitinkamus Hondūro reglamentavimo, administracinės ir institucinės sistemų pakeitimus.

               TEISĖTUMO LENTELĖS

                        1 PRINCIPAS. MIŠKŲ SEKTORIAUS VEIKLOS VYKDYTOJAI GERBIA MIŠKO TERITORIJŲ NUOSAVYBĖS IR NAUDOJIMO TEISES, KAIP NUSTATYTA ESAMUOSE TEISĖS AKTUOSE

                        1.1. kriterijus. Viešieji ir privatieji miškų sektoriaus veiklos vykdytojai, kurių veikla susijusi su miško produkcija, laikosi esamų teisės aktų, taikomų įrodant miško teritorijų nuosavybės teisę.

                        1.1.1 rodiklis. Privačių miško teritorijų savininkai, įskaitant bendruomenės arba kelių bendruomenių ir savivaldybės (ejido) miško teritorijas, turi nuosavybę įrodančius dokumentus.

                        Patikrinimo priemonės

                        1.
                              Naujausias įregistruotos nuosavybės pažymėjimas.

                        Teisinė nuoroda

                        Nuosavybės įstatymo, priimto Potvarkiu Nr. 82-2004, 37, 94, 95 straipsniai.

                        Kompetentinga institucija

                        Nuosavybės institucija (IP), Žemės registravimo ir geografijos generalinis direktoratas (DGRCG).

                        1.1.2 rodiklis. Valstybei priklausančios nacionalinės miško teritorijos, įregistruotos IP Žemės registre ir ICF Neperleidžiamų valstybinių miškų išteklių kataloge.

                        Patikrinimo priemonės

                        1.
                              Nuosavybės teisės dokumento įrašas IP Žemės registre.

                        2.
                              Nuosavybės teisės dokumento registracijos įrašas ICF Neperleidžiamų valstybinių miškų išteklių kataloge (CPPFI).

                        Teisinė nuoroda

                        Taikytina 1 priemonei:

                        Nuosavybės įstatymo, priimto Potvarkiu Nr. 82-2004, 37 straipsnis.

                        Taikytina 2 priemonei:

                        Miškų, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos įstatymo, priimto Potvarkiu Nr. 98-2007, 56 ir 61 straipsniai.

                        Kompetentinga institucija

                        Taikytina 1 priemonei:

                        IP, Žemės registravimo ir geografijos generalinis direktoratas.

                        Taikytina 2 priemonei:

                        ICF, Miškų išteklių ir informacijos centras (CIPF).

                        1.2 kriterijus. Nacionalinių ir savivaldybės (ejido) miško teritorijų paskyrimas bendruomenėms, agrarinės miškininkystės grupėms ir fiziniams arba juridiniams asmenims.

                        1.2.1 rodiklis. ICF sudaro miškotvarkos sutartis dėl trumpalaikės, vidutinės trukmės ir ilgalaikės miškotvarkos veiklos nacionalinėse teritorijose.

                        Patikrinimo priemonės (viena iš jų)

                        1.
                              Pasirašyta ir galiojanti miškotvarkos arba miškininkystės veiklos sutartis (taikoma fiziniams ir juridiniams asmenims).

                        2.
                              Pasirašyta ir galiojanti bendruomenės miškotvarkos sutartis (taikoma agrarinės miškininkystės grupėms ir bendruomenėms).

                        Teisinė nuoroda

                        Taikytina abiem priemonėms:

                        Miškų, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos įstatymo, priimto Potvarkiu Nr. 98-2007, 77 straipsnis.

                        Kompetentinga institucija

                        Taikytina 1 priemonei:

                        ICF, Miškotvarkos ir miškų plėtojimo departamentas.

                        Taikytina 2 priemonei:

                        ICF, Bendruomenių miškų plėtojimo departamentas.

                        1.2.2 rodiklis. Savivaldybė sudaro bendruomenės miškotvarkos sutartį dėl trumpalaikės, vidutinės trukmės ir ilgalaikės miškotvarkos veiklos savivaldybės (ejido) teritorijose.

                        Patikrinimo priemonės

                        1.
                              Pasirašyta ir galiojanti savivaldybės (ejido) žemės bendruomenės miškotvarkos sutartis.

                        Teisinė nuoroda

                        Miškų, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos įstatymo, patvirtinto Potvarkiu Nr. 98-2007, 128 straipsnis.

                        Miškų, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos įstatymo Bendrųjų įgyvendinimo nuostatų, priimtų Vykdomuoju susitarimu Nr. 031-2010, 451 straipsnis.

                        ICF susitarimas Nr. 027-2015 dėl savivaldybės (ejido) teritorijų miškotvarkos vykdant bendruomenės miškininkystės veiklą.

                        Kompetentinga institucija

                        Savivaldybė, savivaldybės taryba.

                        ICF, Bendruomenių miškų plėtojimo departamentas.

                        2 PRINCIPAS. HONDŪRAS GERBIA MIŠKO TERITORIJOSE GYVENANČIŲ HONDŪRO ČIABUVIŲ IR IŠ AFRIKOS KILUSIŲ TAUTŲ TEISES

                        2.1 kriterijus. Nuosavybės teisių pripažinimo ir konsultavimosi (laisva valia, iš anksto ir žinant padėtį duodamas sutikimas, toliau – FPIC) dėl teritorijų, priklausiusių Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusių tautų protėviams, klausimais Hondūro valstybė laikosi TDO konvencijos Nr. 169.

                        2.1.1 rodiklis. Valstybė per kompetentingas institucijas, Nuosavybės instituciją (IP), Nacionalinę agrarinę instituciją (INA) ir Nacionalinę miškų išsaugojimo, plėtros, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos instituciją (ICF) išduoda išsamius nuosavybės teisės dokumentus, o PI įregistruoja miško žemę, priklausiusią Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusių tautų protėviams, kad būtų galima komercinė medienos ruoša.

                        Patikrinimo priemonės

                        Kai žemė nacionalinė ir savivaldybės (ejido) (1 ir 2 priemonės):

                        1.
                              nuosavybės teisės dokumentas, įregistruotas IP Žemės registre.

                        2.
                              Nuosavybės teisės dokumentas, įregistruotas INA Žemės registre.

                        Kai Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusių tautų žemė visiškai priklauso ICF (3 priemonė):

                        3.
                              nuosavybės teisės dokumentas, parengtas dėl žemės padalijimo ir įregistruotas IP Žemės registre.

                        Teisinė nuoroda

                        Taikytina 1, 2 ir 3 priemonėms:

                        −
                              TDO konvencijos Nr. 169 ratifikavimo įstatymo, priimto Potvarkiu Nr. 26-94, 13, 14, 15, 18 ir 19 straipsniai.

                        Taikytina 1 ir 2 priemonėms:

                        −
                              Nuosavybės įstatymo, priimto Potvarkiu Nr. 82-2004, 93, 94, 95, 100, 101 ir 125 straipsniai, taip pat įstatymo įgyvendinimo nuostatai.

                        −
                              Žemės reformos įstatymo, iš dalies pakeisto Įstatymu dėl žemės ūkio sektoriaus modernizavimo ir plėtros, priimto Potvarkiu Nr. 31-92, 92 straipsnis.

                        Kompetentinga institucija

                        Taikytina 1 priemonei:

                        IP, Žemės registravimo ir geografijos generalinis direktoratas.

                        Taikytina 2 priemonei:

                        INA, Nacionalinis agrarinis registras.

                        Taikytina 3 priemonei:

                        ICF, Miškų išteklių ir informacijos centras (CIPF).

                        Taikytina 2 priemonei:

                        −
                              Iš dalies pakeisto Savivaldybių įstatymo, priimto Potvarkiu Nr. 127-2000, 69 straipsnis.

                        Taikytina 3 priemonei:

                        −
                              Miškų, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos įstatymo, priimto Potvarkiu Nr. 98-2007, 45 straipsnis.

                        −
                              2013 m. balandžio 17 d. Potvarkis Nr. 61-2013, kuriuo ICF suteikiama teisė atsakyti į Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusių tautų organizacijų prašymus dėl nuosavybės teisės į bendruomenės arba kelių bendruomenių teritorijas dokumentų.

                        −
                              2012 m. rugpjūčio 3 d. Susitarimas Nr. 031-2012, jame ICF apibrėžia Platano upės biosferos rezervate gyvenančių Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusių tautų protėvių žemių nuosavybės teisės dokumentų išdavimo procedūrą.

                        −
                              Kaip nustatyta 2012 m. rugpjūčio 3 d. Susitarime Nr. 031-2012, siekiant leisti atskirti miško teritorijas, identifikuotas ir priklausančias ICF, kad Hondūro čiabuviams ir iš Afrikos kilusioms tautoms būtų galima perduoti nuosavybės teisės dokumentus, reikia paskelbti teisėkūros procedūra priimtą aktą.

                        2.1.2 rodiklis. ICF Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusių tautų teritorijose, kuriose ketinama imtis komercinės medienos ruošos, turinčios tiesioginį poveikį toms tautoms, taiko asmenų laisva valia, iš anksto ir žinant padėtį duodamo sutikimo principą.

                        Patikrinimo priemonės

                        1.
                              ICF saugoma konsultacijų ataskaita

                        Pastaba. ICF saugomoje konsultacijų ataskaitoje pateikti konsultacijų, rengtų pagal TDO konvenciją Nr. 169 dėl čiabuvių ir gentimis gyvenančių tautų ir pagal galiojančius nacionalinės teisės aktus, rezultatai (t. y. būtinas susitarimas arba priemonių, siūlomų, kad būtų galima vykdyti komercinę medienos ruošą, patvirtinimas).

                        Teisinė nuoroda

                        Potvarkio Nr. 26-94 dėl TDO konvencijos Nr. 169 ratifikavimo 6 ir 15 straipsniai.

                        Turėtų būti pateikta nuoroda į nacionalinės teisės aktą dėl FPIC, kai tas teisės aktas bus patvirtintas.

                        Kompetentinga institucija

                        ICF, Bendruomenių miškų plėtojimo departamentas.

                        3 PRINCIPAS. MIŠKŲ SEKTORIAUS VEIKLOS VYKDYTOJAI LAIKOSI ĮSTATYMŲ IR TAISYKLIŲ DĖL MIŠKOTVARKOS, MIŠKO KIRTIMO, MEDIENOS PRODUKTŲ VEŽIMO, APDOROJIMO IR PREKYBOS JAIS.

                        3.1 kriterijus. Miškotvarkos sutartis turintys žemės savininkai ir uzufrukto turėtojai turi žemėtvarkos planus arba specialiuosius agrarinės miškininkystės sistemų planus, atitinkančius taikytinus teisės aktais nustatytus reikalavimus.

                        3.1.1 rodiklis. Privačių ir savivaldybės (ejido) miško teritorijų savininkai, vykdantys miško kirtimo veiklą, turi patvirtintą ir galiojantį miškotvarkos planą.

                        Patikrinimo priemonės

                        1.
                              Patvirtintas ir galiojantis miškotvarkos planas.

                        Teisinė nuoroda

                        Miškų, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos įstatymo, priimto Potvarkiu Nr. 98-2007, 70 ir 74 straipsniai.

                        Kompetentinga institucija

                        ICF, Miškotvarkos ir miškų plėtojimo departamentas.

                        3.1.2 rodiklis. ICF įregistruotų nacionalinių valstybinio miško teritorijų uzufrukto turėtojai (bendruomenės, agrarinės miškininkystės organizacijos ir fiziniai bei juridiniai asmenys), vykdantys miško kirtimo veiklą, turi patvirtintą ir galiojantį miškotvarkos planą.

                        Patikrinimo priemonės

                        1.
                              Patvirtintas ir galiojantis nacionalinių valstybinio miško teritorijų miškotvarkos planas.

                        Teisinė nuoroda

                        Miškų, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos įstatymo, priimto Potvarkiu Nr. 98-2007, 70 ir 74 straipsniai.

                        Kompetentinga institucija

                        ICF, Bendruomenių miškų plėtojimo departamentas ir Miškotvarkos ir miškų plėtojimo departamentas.

                        3.1.3 rodiklis. Teritorijų, kuriose esama privatiems asmenims ir savivaldybėms (ejido) priklausančių agrarinės miškininkystės sistemų, savininkai, vykdantys miško kirtimo veiklą, turi patvirtintą ir galiojantį specialųjį agrarinės miškininkystės sistemų planą.

                        Patikrinimo priemonės

                        1.
                              Patvirtintas ir galiojantis specialusis agrarinės miškininkystės sistemų planas (PESA).

                        Teisinė nuoroda

                        ICF susitarimas Nr. 010-2015, kuriuo patvirtinami nurodymai dėl techninių standartų taikymo specialiesiems agrarinės miškininkystės sistemų planams mažesnėse nei 100 hektarų valdose.

                        Kompetentinga institucija

                        Atitinkamas ICF regioninis miškų biuras.

                        3.1.4 rodiklis. Miško teritorijų savininkai ir uzufrukto turėtojai, turintys patvirtintą ir galiojantį miškotvarkos planą, turi metinį veiklos planą, o savininkai, turintys specialųjį agrarinės miškininkystės sistemų planą, turi metinį kirtimo planą.

                        Patikrinimo priemonės

                        1.
                              Patvirtintas metinis veiklos planas (miško teritorijų savininkams ir miškų uzufrukto turėtojams, turintiems patvirtintą ir galiojantį miškotvarkos planą).

                        2.
                              Metinis kirtimo planas (specialiojo agrarinės miškininkystės sistemų plano turėtojams).

                        Teisinė nuoroda

                        Taikytina 1 priemonei:

                        Miškų, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos įstatymo, priimto Potvarkiu Nr. 98-2007, 70 straipsnio 2 dalis – miškotvarkos planams.

                        Taikytina 2 priemonei:

                        ICF susitarimas Nr. 010-2015(IV) ir (V)(3), nurodymai dėl techninių standartų taikymo specialiesiems agrarinės miškininkystės sistemų planams mažesnėse nei 100 hektarų valdose.

                        Specialiųjų agrarinės miškininkystės sistemų planų, taikomų 100 hektarų arba didesnėms valdoms, atžvilgiu galiojantys teisės aktai bus persvarstyti ir iš dalies pakeisti (žr. atitinkamą papildomą priemonę, pateiktą VIII priede).

                        Kompetentinga institucija

                        ICF, Miškotvarkos ir miškų plėtojimo departamentas.

                        3.2 kriterijus. Veiklos vykdytojai, atsakingi už miškininkystės veiklos vykdymą ir paskirti vykdyti tą veiklą pagal miško kirtimo leidimą, susijusį su metiniais veiklos planais, metiniais kirtimo planais, miško plantacijomis, gelbėjimo planais ir gaivinimo planais, yra fiziniai arba juridiniai asmenys, atitinkantys reikalavimus, kad galėtų vykdyti veiklą miškų sektoriuje.

                        3.2.1 rodiklis. Kvalifikuoti miškininkystės specialistai, atsakingi už miškininkystės veiklą, pagal miško kirtimo leidimus, susijusius su metiniais veiklos planais, metiniais kirtimo planais, miško plantacijomis, gelbėjimo planais ir gaivinimo planais, yra užsiregistravę ICF ir atitinkamų kirtimo leidimų registruose.

                        Patikrinimo priemonės

                        1.
                              Kvalifikuoto miškininkystės specialisto identifikacinė kortelė.

                        2.
                              Kvalifikuoto miškininkystės specialisto memorandumas, kuriuo sutinkama vykdyti kirtimo leidimo reikalavimus.

                        Teisinė nuoroda

                        Miškų, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos įstatymo Bendrųjų įgyvendinimo nuostatų, priimtų Vykdomuoju susitarimu Nr. 031-2010, 477 straipsnis.

                        Miškų, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos įstatymo, patvirtinto Potvarkiu Nr. 98-2007, 159 straipsnis.

                        Kompetentinga institucija

                        ICF, Miškotvarkos ir miškų plėtojimo departamentas.

                        3.2.2 rodiklis. Fiziniai ar juridiniai asmenys, pagal sutartis turintys vykdyti kirtimo veiklą, atsižvelgiant į metinius veiklos planus, metinius kirtimo planus, miško plantacijas, gelbėjimo planus ir gaivinimo planus, yra užsiregistravę ICF ir įtraukti į atitinkamų kirtimo leidimų registrus.

                        Patikrinimo priemonės

                        1.
                              Naujausia rangovo identifikacinė kortelė.

                        2.
                              Pasirengimo darbui ataskaita pagal metinį veiklos planą.

                        Teisinė nuoroda

                        Taikytina 1 priemonei:

                        Miškų, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos įstatymo Bendrųjų įgyvendinimo nuostatų, patvirtintų Vykdomuoju susitarimu Nr. 031-2010, 216 ir 217 straipsniai.

                        Susitarimo Nr. 045 A-2013 dėl mokesčių už paslaugas, teikiamas pirminės ir antrinės miško produkcijos bendrovių ir medienos sandėlių, taikymo nurodymai.

                        Taikytina 2 priemonei:

                        Pušynams skirtiems metiniams veiklos planams – Pušynų kirtimo planų administracinio vadovo 4 skyriaus c punktas, ICF aplinkraštis Nr. DE-ICF-001-2013.

                        Visų kitų kirtimo leidimų atžvilgiu dabar nėra teisinių nuorodų, taikytinų 2 priemonei, taigi ši priemonė įtraukta kaip papildoma priemonė, nustatyta VIII priede.

                        Kompetentinga institucija

                        Taikytina 1 priemonei:

                        ICF, Miškotvarkos ir miškų plėtojimo departamentas.

                        Taikytina 2 priemonei:

                        Atitinkamas ICF regioninis miškų biuras.

                        3.2.3 rodiklis. Nepriklausomi miškininkystės specialistai yra atsakingi už taisyklingą miškininkystės veiklos vykdymą pagal miško kirtimo leidimus, atsižvelgiant į metinius kirtimo planus, miško želdinius, gelbėjimo planus ir gaivinimo planus. Nepriklausomi miškininkystės specialistai yra profesinės organizacijos nariai, jie taip pat yra mokūs ir užsiregistravę atitinkamų kirtimo leidimų registruose.

                        Patikrinimo priemonės

                        1.
                              Nepriklausomo miškininkystės specialisto mokumo įrodymas (kortelė arba pažymėjimas).

                        2.
                              Nepriklausomo miškininkystės specialisto memorandumas, kuriuo sutinkama vykdyti kirtimo leidimo reikalavimus.

                        Teisinė nuoroda

                        Taikytina 1 priemonei:

                        Privalomos narystės profesinėje organizacijoje įstatymo, priimto Potvarkiu Nr. 73 (paskelbtu 1962 m. gegužės 17 d.), 1 straipsnis (Oficialusis leidinys Nr. 17692, 1962 m. birželio 6 d.).

                        Taikytina 2 priemonei:

                        ICF susitarimas dėl struktūrizuotos miškotvarkos planų teikimo tvarkos; šis susitarimas bus parengtas kaip VIII priede nustatyta papildoma priemonė.

                        Kompetentinga institucija

                        ICF, Miškotvarkos ir miškų plėtojimo departamentas.

                        3.3 kriterijus. Miškotvarkos planų ir miško kirtimo medienai leidimų turėtojai ir uzufrukto turėtojai medžius medienos ir kitiems ne medienos miško produktams kerta laikydamiesi teisės aktais nustatytų reikalavimų.

                        3.3.1 rodiklis. Miškotvarkos planų ir kitų miško kirtimo medienai leidimų turėtojai atitinka techninius standartus, taikomus miško kirtimui medienai vykdant metiniuose veiklos planuose ir kituose miško kirtimo medienai leidimuose išvardytą veiklą.

                        Patikrinimo priemonės

                        1.
                              Patikrinimo vietoje ataskaitos (taikoma pušynams ir plačialapių medžių miškams).

                        2.
                              Atitikties (arba ne) techniniams standartams metinio veiklos plano įgyvendinimo pabaigoje dokumentas (taikoma tik pušynams).

                        Teisinė nuoroda

                        Taikytina 1 ir 2 priemonėms:

                        Pušynų kirtimo planų administracinio vadovo IX ir XI antraštinės dalys.

                        Taikytina 1 priemonei:

                        ICF susitarimo Nr. 050-2012 dėl miškotvarkos planų ir veiklos planų, susijusių su plačialapių medžių miškais, rengimo techninių standartų ir gairių 6.17 skirsnis.

                        Kompetentinga institucija

                        Atitinkamas ICF regioninis miškų biuras.

                        3.3.2 rodiklis. Miško teritorijų savininkai arba uzufrukto turėtojai, vykdantys kirtimo veiklą, turi patvirtintus ir galiojančius gelbėjimo planus, skirtus miškams, nukentėjusiems nuo gaivalinių nelaimių, ligų ar užkrėtimo, viešiesiems ir (arba) privatiesiems statybos projektams ir žemės ūkiui naudojamos žemės augmenijos pakeitimui.

                        Patikrinimo priemonės

                        1.
                              Sprendimas, kuriuo patvirtintas gelbėjimo planas.

                        Teisinė nuoroda

                        Miškų, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos įstatymo, priimto Potvarkiu Nr. 98-2007, 147 straipsnis.

                        ICF susitarimas Nr. 030/2013, gelbėjimo planų patvirtinimas.

                        Kompetentinga institucija

                        Atitinkamas ICF regioninis miškų biuras, Miškotvarkos ir miškų plėtojimo departamentas.

                        3.3.3 rodiklis. Miško plantacijų savininkai turi patvirtintą ir galiojantį plantacijos pažymėjimą ir kirtimo leidimą, kad galėtų kirsti mišką ir parduoti produktus, gautus tvarkant mišku apželdintas arba atželdintas privačias, savivaldybės (ejido) ir užimtas nacionalines teritorijas.

                        Patikrinimo priemonės

                        1.
                              Miško plantacijos pažymėjimas.

                        2.
                              Patvirtintos plantacijos kirtimo leidimas.

                        Teisinė nuoroda

                        Miškų, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos įstatymo, priimto Potvarkiu Nr. 98-2007, 149 straipsnio 10 ir 11 dalys.

                        ICF rezoliucija DE-MP-071-2010, Miškų plantacijų pažymėjimų išdavimo taisyklių vadovas.

                        Kompetentinga institucija

                        Taikytina 1 priemonei:

                        ICF, Nacionalinė miškų atželdinimo programa.

                        Taikytina 2 priemonei:

                        Atitinkamas ICF regioninis miškų biuras.

                        3.4 kriterijus. Miško kirtimo medienai leidimų turėtojai ir uzufrukto turėtojai taiko aplinkos apsaugos priemones, atitinkančias teisės aktais nustatytus reikalavimus.

                        3.4.1 rodiklis. Nacionalinių, savivaldybių (ejido) ir privačių miško teritorijų miškotvarkos planuose nurodyti savininkai laikosi apsaugos nuo gaisrų, užkrėtimo, miško ligų, taip pat vandens šaltinių, augmenijos ir gyvūnijos apsaugos programų.

                        Patikrinimo priemonės

                        1.
                              Metinė apsaugos programa.

                        2.
                              Patvirtintų metinių veiklos planų atitikties apsaugos programai techninė ataskaita.

                        Teisinė nuoroda

                        Miškų, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos įstatymo Bendrieji įgyvendinimo nuostatai, priimtų Vykdomuoju susitarimu Nr. 031-2010, 172 straipsnio 3 dalis.

                        Plačialapių medžių miškų techninių standartų, priimtų Susitarimu Nr. 050-2012, 6.2 skirsnio 6.2.1 ir 6.2.2 poskirsniai.

                        Geresnės miškotvarkos gairių ir standartų, priimtų ICF rezoliucija Nr. DE-MP-285-2010, 1 skyriaus 5 dalis.

                        Kompetentinga institucija

                        Atitinkamas ICF regioninis miškų biuras.

                        3.4.2 rodiklis. Miškotvarkos planuose nurodyti savininkai laikosi Miškininkystės veiklos poveikio aplinkai vertinimo programos.

                        Patikrinimo priemonės

                        1.
                              Patvirtinta ir galiojanti Miškininkystės veiklos poveikio aplinkai vertinimo programa.

                        2.
                              Miškininkystės veiklos poveikio aplinkai vertinimo programos techninės atitikties ataskaitos, pateiktos patvirtintuose metiniuose veiklos planuose.

                        Teisinė nuoroda

                        Taikytina 1 priemonei:

                        Miškų, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos įstatymo, priimto Potvarkiu Nr. 98-2007, 70 straipsnis.

                        Miškų, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos įstatymo Bendrųjų įgyvendinimo nuostatų, priimtų Vykdomuoju susitarimu Nr. 031-2010, 170 straipsnis.

                        Taikytina 2 priemonei:

                        Geresnės miškotvarkos gairių ir standartų, priimtų ICF rezoliucija DE-MP-285-2010, III skyriaus 3.1 dalis.

                        Kompetentinga institucija

                        ICF, Miškotvarkos ir miškų plėtojimo departamentas.

                        3.5 kriterijus. Mediena vežama pagal galiojančius teisės aktus.

                        3.5.1 rodiklis. Mediena iš miško į medienos surinkimo centrą, pirminės ir antrinės miško produkcijos bendroves ir medienos sandėlius vežama turint leidimą.

                        Patikrinimo priemonės

                        1.
                              Vežimo leidimas.

                        Pastaba. ICF leidžia naudoti trijų rūšių leidimus: apvaliosios medienos (1), produktų ir šalutinių produktų (2) ir pjautinės medienos (3).

                        Teisinė nuoroda

                        Miškų, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos įstatymo, priimto Potvarkiu Nr. 98-2007, 103 straipsnis.

                        Miškų, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos įstatymo Bendrųjų įgyvendinimo nuostatų, priimtų Vykdomuoju susitarimu Nr. 031-2010, 239 straipsnis.

                        Plačialapių medžių miškams:

                        teisinė nuoroda, galiosianti tik plačialapių medžių miškams, turės būti parengta (žr. atitinkamą papildomą priemonę, pateiktą VIII priede).

                        Kompetentinga institucija

                        Atitinkamas ICF regioninis miškų biuras.

                        3.5.2 rodiklis. Apdorotą medieną, parduotą pirminės ar antrinės miško produkcijos bendrovių arba medienos sandėlių, vežant į bet kurią paskirties vietą, turimos patvirtintos sąskaitos faktūros.

                        Patikrinimo priemonės

                        1.
                              Patvirtintos sąskaitos faktūros.

                        Teisinė nuoroda

                        Sąskaitų faktūrų išrašymo sistemos įgyvendinimo nuostatų ir jų pakeitimų, priimtų Susitarimu Nr. 189-2014, 12 straipsnis.

                        Miškų, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos įstatymo Bendrųjų įgyvendinimo nuostatų, priimtų Vykdomuoju susitarimu Nr. 031-2010, 236 straipsnis.

                        Kompetentinga institucija

                        Mokesčių administratoriaus tarnyba (SAR), Sąskaitų faktūrų išrašymo departamentas.

                        Atitinkamas ICF regioninis miškų biuras.

                        3.5.3 rodiklis. Vežant medieną į bet kurią paskirties vietą, naudojami galiojantys važtaraščiai.

                        Patikrinimo priemonės

                        1.
                              Važtaraštis.

                        Teisinė nuoroda

                        Sąskaitų faktūrų išrašymo sistemos įgyvendinimo nuostatų ir jų pakeitimų, priimtų Susitarimu Nr. 189-2014, 11, 19 ir 44 straipsniai.

                        Kompetentinga institucija

                        SAR, Sąskaitų faktūrų išrašymo departamentas.

                        3.6 kriterijus. Steigdami ir valdydami pirminės ir antrinės miško produkcijos bendroves ir medienos sandėlius, bendrovių ir medienos sandėlių savininkais esantys fiziniai arba juridiniai asmenys laikosi galiojančių teisės aktų.

                        3.6.1 rodiklis. Pirminės ir antrinės miško produkcijos bendrovių ir medienos sandėlių savininkais esantys fiziniai arba juridiniai asmenys yra užsiregistravę savivaldybėje ir ICF.

                        Patikrinimo priemonės

                        1.
                              Verslo leidimas.

                        2.
                              Veiklos leidimas.

                        Teisinė nuoroda

                        Taikytina 1 priemonei:

                        Savivaldybių įstatymo įgyvendinimo nuostatų, priimtų Susitarimu Nr. 018-93, 119 straipsnis.

                        Taikytina 2 priemonei:

                        Miškų, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos įstatymo, priimto Potvarkiu Nr. 98-2007, 98 straipsnis.

                        Kompetentinga institucija

                        Taikytina 1 priemonei:

                        Savivaldybė, Administracijos biuras arba Mokesčių inspekcija.

                        Taikytina 2 priemonei:

                        ICF, Miškotvarkos ir miškų plėtojimo departamentas.

                        3.6.2 rodiklis. Pirminės ir antrinės miško produkcijos bendrovių ir medienos sandėlių savininkais esantys fiziniai arba juridiniai asmenys taiko aplinkos stebėsenos priemones pagal poveikio aplinkai kategorijas.

                        Patikrinimo priemonės

                        1.
                              Aplinkos leidimo pažymėjimas.

                        2.
                              Techninė stebėsenos ir tikrinimo nuomonė dėl aplinkos stebėsenos priemonių sutarties.

                        Teisinė nuoroda

                        MiAmbiente (Energetikos, gamtos išteklių, aplinkos ir kasyklų ministerija):

                        −
                              Bendrojo aplinkos įstatymo, priimto Potvarkiu Nr. 104-93, 11 straipsnio c punktas, 83 straipsnis;

                        −
                              Susitarimo Nr. 008-2015 10 straipsnio 3 dalis, 24 straipsnio 6 dalis.

                        Įgaliojimą išduoti leidimus turinčios savivaldybės:

                        −
                              Bendrojo aplinkos įstatymo pakeitimo, priimto Potvarkiu Nr. 181-2007, 1 straipsnio 28-A dalis.

                        −
                              Nacionalinės poveikio aplinkai vertinimo sistemos įgyvendinimo nuostatų, priimtų Susitarimu Nr. 008-2015, 19 straipsnis.

                        Teisinę autonomiją turinčios savivaldybės:

                        Savivaldybių įstatymo, priimto Potvarkiu Nr. 134-90, 12 ir 12a straipsniai.

                        Kompetentinga institucija

                        Energetikos, gamtos išteklių, aplinkos ir kasyklų ministerija (MiAmbiente), Aplinkos vertinimo ir stebėsenos generalinis direktoratas (DECA).

                        Savivaldybės, pasirašiusios susitarimą dėl aplinkos leidimų išdavimo įgaliojimų, arba turinčios teisinę autonomiją.

                        3.7 kriterijus. Miško produkcijos grandinės veiklos vykdytojai laikosi prekybai medienos produktais šalies rinkoje taikomų taisyklių.

                        3.7.1 rodiklis. Miško produkcijos grandinės veiklos vykdytojai laikosi šiose teisėtumo lentelėse nustatytų taisyklių, taikytinų šalies medienos produktų rinkai.

                        Patikrinimo priemonės

                        1.
                              Pirminės ir antrinės miško produkcijos bendrovių ir medienos sandėlių mėnesinė ataskaita.

                        2.
                              Sąnaudų ir produkcijos registras.

                        3.
                              Išsamaus patikrinimo dokumentacija.

                        Teisinė nuoroda

                        Taikytina 1 priemonei:

                        Miškų, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos įstatymo bendrųjų įgyvendinimo nuostatų 225 ir 229 straipsniai.

                        Taikytina 2 priemonei:

                        Miškų, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos įstatymo bendrųjų įgyvendinimo nuostatų 219 straipsnis.

                        Taikytina 3 priemonei:

                        Konkretūs straipsniai bus parengti, kai bus patvirtinti atitinkami teisės aktai (žr. atitinkamą papildomą priemonę, pateiktą VIII priede).

                        Kompetentinga institucija

                        Taikytina 1, 2 ir 3 priemonėms:

                        ICF, Prekybos ir pramonės departamentas (kol šis departamentas bus įsteigtas, jo pareigas vykdys Miškotvarkos ir miškų plėtojimo departamentas).

                        4 PRINCIPAS. MIŠKŲ SEKTORIAUS DARBDAVIAI LAIKOSI DARBO PRIEVOLIŲ IR PROFESINĖS SVEIKATOS BEI SAUGOS REIKALAVIMŲ

                        4.1 kriterijus. Miškų sektoriaus darbdaviai laikosi su darbuotojų samdymu ir jiems mokamu darbo užmokesčiu susijusių teisės aktų, taikytinų miškų sektoriaus darbuotojams.

                        4.1.1 rodiklis. Miškų sektoriaus darbdaviai oficialiai (nuolatiniam arba laikinam darbui) samdo savo darbuotojus.

                        Patikrinimo priemonės

                        1.
                              Dokumentas arba patikrinimo ataskaita, kuria patvirtinama, kad miškų sektoriaus darbdaviai laikosi šio rodiklio.

                        Teisinė nuoroda

                        Darbo inspekcijos įstatymo, priimto Potvarkiu Nr. 178-2016, 11 straipsnio e punktas ir 13 straipsnio 1 dalis.

                        Kompetentinga institucija

                        Užimtumo ir socialinės apsaugos sekretoriatas (STSS), Bendroji darbo inspekcija (DGIT).

                        4.1.2 rodiklis. Miško produkcijos grandinės darbdaviai savo darbuotojams (pasamdytiems nuolatiniam arba laikinam darbui) moka bent minimalų darbo užmokestį.

                        Patikrinimo priemonės

                        1.
                              Dokumentas arba patikrinimo ataskaita, kuria patvirtinama, kad miško produkcijos tiekimo grandinės darbdaviai laikosi šio rodiklio.

                        Teisinė nuoroda

                        Darbo inspekcijos įstatymo, priimto Potvarkiu Nr. 178-2016, 11 straipsnio e punktas ir 13 straipsnio 1 dalis.

                        Minimalaus darbo užmokesčio akto, patvirtino 1971 m. birželio 3 d. Potvarkiu Nr. 103, ir pakeitimų 2 straipsnis.

                        Darbo kodekso, priimto Potvarkiu Nr. 189-1959, 381 ir 387 straipsniai.

                        Kompetentinga institucija

                        Užimtumo ir socialinės apsaugos sekretoriatas (STSS), Bendroji darbo inspekcija (DGIT).

                        4.2 kriterijus. Miško produkcijos grandinės darbdaviai laikosi darbuotojų sveikatos ir saugos taisyklių.

                        4.2.1 rodiklis. Darbdaviai miško produkcijos tiekimo grandinėje užtikrina savo darbuotojų profesinę sveikatą ir saugą jų darbo vietoje.

                        Patikrinimo priemonės

                        1.
                              Sveikatos ir saugos patikrinimo ataskaita, kuria patvirtinama, kad miško produkcijos tiekimo grandinės darbdaviai laikosi šio rodiklio.

                        Teisinė nuoroda

                        Darbo kodekso, priimto Potvarkiu Nr. 189-1959, V antraštinės dalies I skyriaus 391 ir 392 straipsniai.

                        Priemonių, kuriomis užkertamas kelias nelaimingiems atsitikimams darbe ir profesinėms ligoms, bendrųjų įgyvendinimo nuostatų VII skyriaus 36 straipsnis.

                        Kompetentinga institucija

                        Užimtumo ir socialinės apsaugos sekretoriatas (STSS), Socialinės gerovės generalinis direktoratas, Tikrinimo tarnybų ir profesinės sveikatos bei saugos departamentas.

                        4.3 kriterijus. Miškų sektoriaus darbdaviai laikosi darbuotojų socialinės gerovės taisyklių.

                        4.3.1 rodiklis. Miško produkcijos grandinės darbdaviai savo darbuotojus užregistruoja Hondūro socialinės apsaugos institucijoje (IHSS).

                        Patikrinimo priemonės

                        1.
                              Registracijos ir mokumo įrašai.

                        2.
                              Iš duomenų bazės gauti duomenys, iš kurių matyti apibendrinti darbo užmokesčio įrašai.

                        3.
                              Tikrinimo ataskaita (jeigu yra).

                        Teisinė nuoroda

                        Taikytina 1 ir 2 priemonėms:

                        Socialinės apsaugos įstatymo, priimto Potvarkiu Nr. 140-1959, 7 straipsnis ir įstatymo pakeitimai, patvirtinti 2001 m. birželio 1 d. Potvarkiu Nr. 080-2001.

                        Taikytina 3 priemonei:

                        Socialinės apsaugos įstatymo, priimto Potvarkiu Nr. 140-1959, 96 straipsnis.

                        Kompetentinga institucija

                        Hondūro socialinės apsaugos institucija (IHSS), Įmonių tikrinimo departamentas.

                        5 PRINCIPAS. MIŠKŲ SEKTORIAUS VEIKLOS VYKDYTOJAI LAIKOSI TARPTAUTINĖS PREKYBOS MEDIENOS PRODUKTAIS TAISYKLIŲ

                        5.1 kriterijus. Medienos produktų eksportuotojai ir importuotojai veiklą vykdo teisėtai, turi reikalaujamą leidimą ir vykdo savo prievoles, susijusias su jiems taikomais mokesčiais ir muitais.

                        5.1.1 rodiklis. Importuotojai ir eksportuotojai vykdo savo prievoles, susijusias su muitais, kaip nustatyta muitinės procedūrų dokumente.

                        Patikrinimo priemonės

                        1.
                              Iš Automatizuotos muitų sistemos (SARAH) gaunami duomenys, iš kurių matyti apibendrinti importuotojo arba eksportuotojo muitų įrašai.

                        Teisinė nuoroda

                        Centrinės Amerikos bendro muitinės kodekso įgyvendinimo nuostatų (RECAUCA), priimtų Rezoliucija Nr. 224-2008 (COMIECO-XLIX), 23 straipsnis.

                        Kompetentinga institucija

                        Vyriausybės bendrasis koordinavimo sekretoriatas, Muitų padirektoratis (DARA).

                        5.1.2 rodiklis. Importuotojai vykdo išsamaus patikrinimo reikalavimus, taikytinus medienos produktų importuotojams.

                        Patikrinimo priemonės

                        1.
                              Importuotojo išsamaus patikrinimo dokumentacija.

                        Teisinė nuoroda

                        Konkretūs straipsniai bus parengti, kai bus patvirtinti atitinkami teisės aktai (žr. atitinkamą papildomą priemonę, pateiktą VIII priede).

                        Kompetentinga institucija

                        ICF, Prekybos ir pramonės departamentas (kol šis departamentas bus įsteigtas, jo pareigas vykdys Miškotvarkos ir miškų plėtojimo departamentas).

                        5.1.3 rodiklis. Medienos produktų, gautų iš rūšių, kurioms taikoma CITES konvencija, eksportuotojai laikosi tos konvencijos.

                        Patikrinimo priemonės

                        1.
                              CITES pažymėjimas.

                        Teisinė nuoroda

                        Miškų, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos įstatymo, priimto Potvarkiu Nr. 098-2007, 116 straipsnis. Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos (CITES) įgyvendinimo taisyklės, priimtos SAG susitarimu Nr. 936-13.

                        Kompetentinga institucija

                        SAG, Nacionalinis CITES biuras.

                        6 PRINCIPAS. MIŠKŲ SEKTORIAUS VEIKLOS VYKDYTOJAI VYKDO SAVO PRIEVOLES, SUSIJUSIAS SU JIEMS TAIKOMAIS MUITŲ TARIFAIS IR MOKESČIAIS

                        6.1 kriterijus. Miškų sektoriaus veiklos vykdytojai yra teisėtai įsisteigę.

                        6.1.1 rodiklis. Miškų sektoriaus veiklos vykdytojai yra užsiregistravę Mokesčių administratoriaus tarnyboje.

                        Patikrinimo priemonės

                        1.
                              Nacionalinio mokesčių registro dokumentas (RTN).

                        Teisinė nuoroda

                        Darbo inspekcijos įstatymo, priimto Potvarkiu Nr. 102-1974, 1 ir 2 straipsniai.

                        Sąžiningo apmokestinimo įstatymo, priimto Potvarkiu Nr. 51-2003, 27 straipsnis.

                        Kompetentinga institucija

                        Mokesčių administratoriaus tarnyba (SAR), Pagalbos mokesčių mokėtojams departamentas.

                        6.2 kriterijus. Miškų sektoriaus veiklos vykdytojai vykdo savo mokesčių prievoles centrinei ir savivaldybės valdžiai.

                        6.2.1 rodiklis. Kirtimo leidimų turėtojai moka leidimo mokestį už leidimą imti arba naudoti gamtos išteklius pagal Savivaldybių įstatymo įgyvendinimo nuostatus, taip pat mokesčius, nustatytus galiojančiame savivaldybės mokesčių plane.

                        Patikrinimo priemonės

                        1.
                              Patvirtinimas, kad sumokėtas mokestis už leidimo imti arba naudoti gamtos išteklius išdavimą.

                        2.
                              Patvirtinimas, kad sumokėta rinkliava už leidimo imti arba naudoti gamtos išteklius išdavimą.

                        Teisinė nuoroda

                        Taikytina 1 priemonei:

                        Susitarimo Nr. 018-93 128 ir 130 straipsniai, Savivaldybių įstatymo bendrieji įgyvendinimo nuostatai.

                        Taikytina 2 priemonei:

                        Susitarimo Nr. 018-93 152 straipsnio c punkto 15 papunktis, Savivaldybių įstatymo bendrieji įgyvendinimo nuostatai.

                        Kompetentinga institucija

                        Savivaldybė, Administracijos biuras arba Mokesčių inspekcija.

                        6.2.2 rodiklis. Miškų sektoriaus veiklos vykdytojai moka pajamų mokestį, solidarumo įmokas ir grynojo turto mokestį.

                        Patikrinimo priemonės

                        1.
                              Mokesčių deklaracijos.

                        a)
                              CPAT-272 deklaracija (fizinių asmenų pajamų) arba

                        b)
                              CPAT-352 deklaracija (juridinių asmenų pajamų).

                        Teisinė nuoroda

                        Pajamų mokesčio įstatymo, priimto Potvarkiu Nr. 25-1963, 30 straipsnis.

                        Kompetentinga institucija

                        Mokesčių administratoriaus tarnyba (SAR), Fiskalinės žvalgybos departamentas.

                        6.2.3 rodiklis. Miškų sektoriaus veiklos vykdytojai lentpjūvių parduodamai medienai ir paslaugoms taiko sąskaitų faktūrų išrašymo sistemą.

                        Patikrinimo priemonės

                        1.
                              Iš sąskaitų faktūrų išrašymo modulio gauti duomenys, iš kurių matyti SAR patvirtinti sąskaitų faktūrų įrašai.

                        Teisinė nuoroda

                        Sąskaitų faktūrų išrašymo sistemos įgyvendinimo nuostatų, priimtų Susitarimu Nr. 189-2014, 10 straipsnis, kiti spausdinti mokesčių dokumentai ir mokesčių registracijos duomenys.

                        Kompetentinga institucija

                        Mokesčių administratoriaus tarnyba (SAR), Sąskaitų faktūrų išrašymo departamentas.

                        6.3 kriterijus. Miškų sektoriaus veiklos vykdytojai vykdo su jiems taikomais tarifais susijusias prievoles centrinei valdžiai.

                        6.3.1 rodiklis. Miškų sektoriaus veiklos vykdytojai vykdo savo prievoles, susijusias su jiems taikomais tarifais.

                        Patikrinimo priemonės

                        1.
                              Fiskalinio mokumo pažymėjimas.

                        Teisinė nuoroda

                        Pajamų ir socialinės lygybės didinimo bei viešųjų išlaidų racionalizavimo įstatymo, priimto Potvarkiu Nr. 17-2010, 49 straipsnis.

                        Kompetentinga institucija

                        Mokesčių administratoriaus tarnyba (SAR), Surinkimo ir išieškojimo departamentas.

               Priedėliai

               1.
                     Miškų sektoriaus veiklos vykdytojų termino, vartojamo šio Susitarimo dokumentuose, apibrėžtis

               Šiame Susitarime miškų sektoriaus veiklos vykdytojas yra bet kuris fizinis arba juridinis asmuo, vykdantis veiklą miško produkcijos grandinėje. Miškų sektoriaus veiklos vykdytojai privalo laikytis įvairių šiame priede aprašytų rodiklių ir patikrinimo priemonių, susijusių su jų dalyvavimu įvairiuose miško produkcijos grandinės etapuose.

                        Veiklos vykdytojas

                        Apibrėžtis / sąvoka

                        Rodiklis / patikrinimo priemonės

                        1.
                              Miškų sektoriaus veiklos vykdytojai

                        Fiziniai arba juridiniai asmenys, vykdantys veiklą miško produkcijos grandinėje. Ši veikla, be kita ko, apima miškotvarką, kirtimą, medienos ir medienos produktų apdorojimą, vežimą, pardavimą, importą ir eksportą, taip pat miško ploto naudojimo paskirties keitimą. Ši apibrėžtis taikoma ir veiklos vykdytojams, šią veiklą vykdantiems pagal subrangos sutartį; pavyzdžiui, grandininio pjūklo operatoriams, tikrintojams arba dispečeriams, medienos produktų pardavimo atstovams, vežėjams ir gavėjams.

                        Taikomos įvairios visoje lentelėje pateiktos kategorijos.

                        2.
                              Kaimo bendruomenė

                        Fizinių asmenų ir jų organizacijų grupė, įsikūrusi kaimiškoje vietovėje (kaime arba kaimelyje), miško teritorijose arba vietovėse, esančiose ties tų teritorijų riba, turinčios galimybę imtis miškotvarkos darbų ir prieigą prie kitų agrarinės miškininkystės išteklių.

                        1.1.1/1, 1.2.1/2, 1.2.2/1, 2.1.2/1, 3.1.2/1, 3.3.2/1.

                        3.
                              Bendruomenės grupė

                        Bendruomenės organizacija, turinti teisinį subjektiškumą, įskaitant agrarinės miškininkystės organizacijas, etnines grupes, kaimo miškininkystės bendroves ir organizuotas bendruomenes, esančias nacionalinio miško teritorijoje, kurių tikslas – tvarkyti, kirsti mišką, apdoroti ir pardavinėti su mišku susijusias prekes ir paslaugas.

                        1.1.1/1, 1.2.1/2, 1.2.2/1, 2.1.1/1, 2.1.1/2, 2.1.1/3, 2.1.2/1, 3.1.2/1, 3.3.2/1.

                        4.
                              Miško savininkas

                        Fizinis arba juridinis asmuo, kuriam priklauso nuosavybė, kurioje auga miškas, tai gali būti, pavyzdžiui, privati, savivaldybės (ejido), nacionalinė, be kita ko, čiabuvių bendruomenės arba bendra kelių čiabuvių bendruomenių nuosavybė.

                        1.1.1/1, 1.1.2/1, 1.1.2/2, 1.2.1/1, 1.2.1/2, 1.2.2/1, 2.1.1/1, 2.1.1/2, 2.1.1/3, 2.1.2/1, 3.1.1/1, 3.1.2/1, 3.1.3/1, 3.3.2/1, 3.3.3/1, 3.3.3/2.

                        5.
                              Privataus miško savininkas

                        Fizinis arba juridinis asmuo, kuriam visiškai priklauso nuosavybė, ant kurios auga miškas.

                        1.1.1/1, 2.1.1/1, 2.1.1/2, 2.1.2/1, 3.1.1/1, 3.1.3/1, 3.3.2/1, 3.3.3/1, 3.3.3/2.

                        6.
                              Savivaldybės (ejido) miško savininkas

                        Savivaldybė, kuriai priklauso nuosavybė, ant kurios auga miškas.

                        1.1.1/1, 1.2.2/1, 2.1.1/1, 2.1.1/2, 2.1.2/1, 3.1.1/1, 3.1.3/1, 3.3.2/1, 3.3.3/1, 3.3.3/2.

                        7.
                              Savininkas, nurodytas nacionalinio miško miškotvarkos plane

                        Fizinis arba juridinis asmuo, esantis patvirtinto nacionalinio miško miškotvarkos plano naudos gavėju.

                        2.1.2/1, 3.1.2/1, 3.1.4/1, 3.2.1/1, 3.2.1/2, 3.2.2/1, 3.2.2/2, 3.2.3/1, 3.2.3/2, 3.3.1/1, 3.3.1/2, 3.3.2/1, 3.4.1/1, 3.4.1/2, 3.4.2/1, 3.4.2/2, 3.5.1/1, 3.5.2/1, 3.5.3/1, 6.2.1/1, 6.2.1/2.

                        8.
                              Savininkas, nurodytas savivaldybės (ejido) miško miškotvarkos plane

                        Fizinis arba juridinis asmuo, esantis patvirtinto savivaldybės (ejido) miško miškotvarkos plano naudos gavėju.

                        2.1.2/1, 3.1.1/1, 3.1.4/1, 3.2.1/1, 3.2.1/2, 3.2.2/1, 3.2.2/2, 3.2.3/1, 3.2.3/2, 3.3.1/1, 3.3.1/2, 3.3.2/1, 3.4.1/1, 3.4.1/2, 3.4.2/1, 3.4.2/2, 3.5.1/1, 3.5.2/1, 3.5.3/1, 6.2.1/1, 6.2.1/2.

                        9.
                              Savininkas, nurodytas privataus miško miškotvarkos plane

                        Fizinis arba juridinis asmuo, esantis patvirtinto privataus miško miškotvarkos plano naudos gavėju.

                        2.1.2/1, 3.1.1/1, 3.1.4/1, 3.2.1/1, 3.2.1/2, 3.2.2/1, 3.2.2/2, 3.2.3/1, 3.2.3/2, 3.3.1/1, 3.3.1/2, 3.3.2/1, 3.4.1/1, 3.4.1/2, 3.4.2/1, 3.4.2/2, 3.5.1/1, 3.5.2/1, 3.5.3/1, 6.2.1/1, 6.2.1/2.

                        10.
                              Teritorijos, kurioje esama agrarinės miškininkystės sistemos, savininkas

                        Fizinis arba juridinis asmuo, kuriam priklauso nuosavybė, kurioje esama produkcijos sistemos, apimančios ir žemės ūkio, ir miško produktus.

                        1.1.1/1, 2.1.1/1, 2.1.1/2, 2.1.2/1, 3.1.3/1, 3.1.4/2, 3.2.1/1, 3.2.1/2, 3.2.2/1, 3.2.3/1, 3.2.3/2, 3.3.1/1, 3.3.2/1, 3.5.1/1, 3.5.2/1, 3.5.3/1, 6.2.1/1, 6.2.1/2.

                        11.
                              Miško plantacijos savininkas

                        Fizinis arba juridinis asmuo, esantis visišku arba tikruoju nuosavybės, kurioje auga mišo plantacija, savininku

                        1.1.1/1, 2.1.1/1, 2.1.1/2, 2.1.2/1, 3.2.1/1, 3.2.1/2, 3.2.2/1, 3.2.3/1, 3.2.3/2, 3.3.1/1, 3.3.2/1, 3.3.3/1, 3.3.3/2, 3.5.1/1, 3.5.2/1, 3.5.3/1, 6.2.1/1, 6.2.1/2.

                        12.
                              Naudotojas / laikinas valdytojas

                        Fizinis arba juridinis asmuo, turintis arba laikinai valdantis nacionalinę arba savivaldybės (ejido) teritoriją, neturėdamas žemės nuosavybės teisės dokumento, kuriuo būtų patvirtinta teisinė nuosavybė. Tokiam veiklos vykdytojui taikoma įteisinimo procedūra, susijusi su uzufrukto sutarties gavimu, kad, be kita ko, būtų galima vykdyti miškininkystės veiklą.

                        1.2.1/1, 2.1.2/1, 3.1.2/1, 3.3.2/1.

                        13.
                              Miško uzufrukto turėtojas

                        Fizinis arba juridinis asmuo, valstybės miškų administracijos arba savivaldybės valdžios paskirtas savo naudai tvariai tvarkyti valstybinį (nacionalinį arba savivaldybės (ejido)) mišką.

                        1.2.1/1, 2.1.2/1, 3.1.2/1, 3.3.2/1.

                        14.
                              Rangovas

                        Juridinis arba fizinis asmuo, vykdantis kirtimo veiklą natūraliuose ir (arba) pasodintuose pušynuose ir plačialapių medžių miškuose, paskirtas patvirtintame ir galiojančiame miškotvarkos plane nurodyto savininko.

                        3.2.2/1, 3.2.2/2, 6.1.1/1, 6.2.2/1, 6.2.3/1, 6.3.1/1.

                        15.
                              Vežėjas

                        Miškų sektoriaus fizinis arba juridinis asmuo, kurio veikla – medienos produktų vežimas.

                        3.5.1/1, 3.5.2/1, 3.5.3/1, 6.1.1/1, 6.2.2/1, 6.2.3/1, 6.3.1/1.

                        16.
                              Kvalifikuotas miško specialistas (TFC)

                        Miškininkystės arba panašios srities specialistas, valstybiniuose arba privačiuose miškuose užtikrinantis miškotvarką ir tvarų miškų plėtojimą pagal miškotvarkos planus arba patvirtintus veiklos planus, taip pat asmuo, kuris pagal savo profesines pareigas yra tvirtinantysis pareigūnas.

                        3.2.1/1, 3.2.1/2, 6.1.1/1, 6.2.2/1, 6.2.3/1, 6.3.1/1.

                        17.
                              Nepriklausomas miškininkystės specialistas (TFI)

                        Privatus miškininkystės specialistas, vykdantis veiklą miškų sektoriuje, išskyrus veiklos planų įgyvendinimą.

                        3.2.3/1, 3.2.3/2, 6.1.1/1, 6.2.2/1, 6.2.3/1, 6.3.1/1.

                        18.
                              Eksportuotojas

                        Fizinis arba juridinis asmuo, medienos produktais prekiaujantis ne šalies teritorijoje.

                        5.1.1/1, 5.1.3/1, 6.1.1/1, 6.2.2/1, 6.2.3/1, 6.3.1/1.

                        19.
                              Importuotojas

                        Fizinis arba juridinis asmuo, užsienyje perkantis medienos produktus, skirtus platinti, pardavinėti ir (arba) apdoroti šalies viduje arba už šalies ribų.

                        5.1.1/1, 5.1.2/1, 6.1.1/1, 6.2.2/1, 6.2.3/1, 6.3.1/1.

                        20.
                              Pirminės miško produkcijos bendrovės savininkas

                        Fizinis arba juridinis asmuo, esantis miško produktų bendrovės, atliekančios pradinį apvaliosios medienos (esančios natūralios būklės) arba bet kurios kitos medienos arba ne medienos žaliavų iš miško apdorojimą, savininku.

                        3.6.1/1, 3.6.1/2, 3.6.2/1, 3.6.2/2, 3.7.1/1, 3.7.1/2, 3.7.1/3, 6.1.1/1, 6.2.2/1, 6.2.3/1, 6.3.1/1

                        21.
                              Antrinės miško produkcijos bendrovės savininkas

                        Fizinis arba juridinis asmuo, esantis miško produktų bendrovės, atliekančios produktų, gaunamų iš pradinės miško produkcijos bendrovės, arba bet kurios kitos medienos arba ne medienos žaliavų iš miško apdorojimą, savininku.

                        3.6.1/1, 3.6.1/2, 3.6.2/1, 3.6.2/2, 3.7.1/1, 3.7.1/2, 3.7.1/3, 6.1.1/1, 6.2.2/1, 6.2.3/1, 6.3.1/1

                        22.
                              Medienos sandėlio savininkas

                         Fizinis arba juridinis asmuo, esantis žemės dalies, sklypo arba sandėliavimo vietos, kurioje mediena perkama ir parduodama nacionaliniu lygmeniu arba vidaus rinkoje, savininkas arba teisėtas atstovas.

                        3.6.1/1, 3.6.1/2, 3.6.2/1, 3.6.2/2, 3.7.1/1, 3.7.1/2, 3.7.1/3, 6.1.1/1, 6.2.2/1, 6.2.3/1, 6.3.1/1

                        23.
                              Darbdavys

                        Fizinis arba juridinis asmuo, kuris pagal privatinę arba viešąją teisę naudojasi vieno ar kelių darbuotojų paslaugomis pagal darbo sutartį arba darbo santykius. Ši apibrėžtis taikoma visais lygmenimis.

                        4.1.1/1, 4.1.2/1, 4.2.1/1, 4.3.1/1, 4.3.1/2, 4.3.1/3, 6.1.1/1, 6.2.2/1, 6.2.3/1, 6.3.1/1.

               2.
                     Valstybės institucijos, susijusios su teisėtumo lentelėmis

                        Atitinkama institucija

                        Patikrinimo priemonės

                        Nacionalinė miškų išsaugojimo, plėtros, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos institucija (ICF)

                        1.1.2/2, 1.2.1/1, 1.2.1/2, 1.2.2/1, 2.1.1/3, 2.1.2/1, 3.1.1/1, 3.1.2/1, 3.1.3/1, 3.1.4/1, 3.1.4/2, 3.2.1/1, 3.2.1/2, 3.2.2/1, 3.2.2/2, 3.2.3/1, 3.2.3/2, 3.3.1/1, 3.3.1/2, 3.3.2/1, 3.3.3/1, 3.3.3/2, 3.4.1/1, 3.4.1/2, 3.4.2/1, 3.4.2/2, 3.5.1/1, 3.5.2/1, 3.6.1/2, 3.7.1/1, 3.7.1/2, 3.7.1/3, 5.1.2/1

                        Savivaldybės

                        1.2.2/1, 3.6.1/1, 3.6.2/1, 3.6.2/2, 6.2.1/1, 6.2.1/2.

                        Mokesčių administratoriaus tarnyba (SAR)

                        3.5.2/1, 3.5.3/1, 6.1.1/1, 6.2.2/1, 6.2.3/1, 6.3.1/1.

                        Nuosavybės institucija (IP)

                        1.1.1/1, 1.1.2/1, 2.1.1/1.

                        Darbo ir socialinės apsaugos ministerija (STSS)

                        4.1.1/1, 4.1.2/1, 4.2.1/1.

                        Energetikos, gamtos išteklių, aplinkos ir kasyklų ministerija (MiAmbiente)

                        3.6.2/1, 3.6.2/2.

                        Nacionalinė agrarinė institucija (INA)

                        2.1.1/2

                        Žemės ūkio ir gyvulininkystės ministerija (SAG)

                        5.1.3/1

                        Muitų padirektoratis (DARA)

                        5.1.1/1

                        Hondūro socialinės apsaugos institucija (IHSS)

                        4.3.1/1

               3.
                     Teisinių priemonių, įtrauktų į teisėtumo lenteles, sąrašas

               Sąrašas parengtas atsižvelgiant į teisėtumo lentelėse nurodytų teisės aktų nuorodų pateikimo tvarką; pradedama nuo I principo.

               1.
                     Nuosavybės įstatymas, priimtas Potvarkiu Nr. 082-2004.

               2.
                     Miškų, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos įstatymas, priimtas Potvarkiu Nr. 098-2007.

               3.
                     ICF susitarimas Nr. 027-2015 dėl savivaldybės (ejido) teritorijų miškotvarkos vykdant bendruomenės miškininkystės veiklą.

               4.
                     Potvarkis Nr. 026-94 dėl TDO konvencijos Nr. 169 ratifikavimo.

               5.
                     Nuosavybės įstatymo įgyvendinimo nuostatai, priimti Susitarimu Nr. 003-2010.

               6.
                     Žemės reformos įstatymas, priimtas Potvarkiu-įstatymu Nr. 170, iš dalies pakeistas Įstatymu dėl žemės ūkio sektoriaus modernizavimo ir plėtros, priimtu Potvarkiu Nr. 031-92.

               7.
                     Potvarkis Nr. 61-2013, kuriuo ICF suteikiama teisė atsakyti į Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusių tautų organizacijų prašymus dėl nuosavybės teisės į bendruomenės arba kelių bendruomenių teritorijas dokumentų.

               8.
                     ICF Susitarimas Nr. 031-2012 dėl Platano upės biosferos rezervate gyvenančių Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusių tautų protėvių žemių nuosavybės teisės dokumentų išdavimo procedūros.

               9.
                     ICF susitarimas Nr. 010-2015, nurodymai dėl techninių standartų taikymo specialiesiems agrarinės miškininkystės sistemų planams mažesnėse nei 100 hektarų valdose.

               10.
                     Miškų, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos įstatymo Bendrieji įgyvendinimo nuostatai, priimti Susitarimu Nr. 031-2010.

               11.
                     Susitarimo Nr. 045 A-2013 dėl mokesčių už paslaugas, teikiamas pirminės ir antrinės miško produkcijos bendrovių ir medienos sandėlių, taikymo nurodymai.

               12.
                     ICF aplinkraštis Nr. DE-ICF-001-2013, Pušynų kirtimo planų administracinis vadovas.

               13.
                     Privalomos narystės profesinėje organizacijoje įstatymas, priimtas Potvarkiu Nr. 073.

               14.
                     ICF susitarimas Nr. 050-2012 dėl miškotvarkos planų ir veiklos planų, susijusių su plačialapių medžių miškais, rengimo techninių standartų gairių.

               15.
                     ICF susitarimas Nr. 030-2013, Gelbėjimo planų patvirtinimas.

               16.
                     ICF rezoliucija DE-MP-071-2010, Miškų plantacijų pažymėjimų išdavimo taisyklių vadovas.

               17.
                     ICF rezoliucija Nr. DE-MP-285-2010, Geresnės miškotvarkos gairės ir standartai.

               18.
                     Sąskaitų faktūrų išrašymo sistemos įgyvendinimo nuostatai, priimti Susitarimu Nr. 189-2014.

               19.
                     Savivaldybių įstatymo bendrieji įgyvendinimo nuostatai, priimti Susitarimu Nr. 018-93.

               20.
                     Bendrasis aplinkos įstatymas, priimtas Potvarkiu Nr. 104-93.

               21.
                     Nacionalinės poveikio aplinkai vertinimo sistemos įgyvendinimo nuostatai, priimti Susitarimu Nr. 008-2015.

               22.
                     Bendrojo aplinkos įstatymo pakeitimai, priimti Potvarkiu Nr. 181-2007.

               23.
                     Savivaldybių įstatymas, priimtas Potvarkiu Nr. 134-90.

               24.
                     Darbo kodeksas, priimtas Potvarkiu Nr. 189-1959.

               25.
                     Darbo inspekcijos įstatymas, priimtas Potvarkiu Nr. 178-2016.

               26.
                     Minimalaus darbo užmokesčio aktas, priimtas 1971 m. birželio 3 d. Potvarkiu Nr. 103, ir jo pakeitimai.

               27.
                     Priemonių, kuriomis užkertamas kelias nelaimingiems atsitikimams darbe ir profesinėms ligoms, bendrieji įgyvendinimo nuostatai, priimti Susitarimu Nr. 053-04.

               28.
                     Socialinės apsaugos įstatymas, priimtas Potvarkiu Nr. 140-1959, ir įstatymo pakeitimai, priimti 2001 m. birželio 1 d. Potvarkiu Nr. 080-2001.

               29.
                     Centrinės Amerikos bendro muitinės kodekso įgyvendinimo nuostatai (RECAUCA), priimti Rezoliucija Nr. 224-2008 (COMIECO-XLIX).

               30.
                     Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos (CITES) įgyvendinimo taisyklės, priimtos SAG susitarimu Nr. 936-13.

               31.
                     Nacionalinio mokesčių registro įstatymas, priimtas Potvarkiu Nr. 102-1974.

               32.
                     Sąžiningo apmokestinimo įstatymas, priimtas Potvarkiu Nr. 051-2003.

               33.
                     Pajamų mokesčio įstatymas, priimtas Potvarkiu Nr. 25-1963.

               34.
                     Pajamų ir socialinės lygybės didinimo bei viešųjų išlaidų racionalizavimo įstatymas, priimtas Potvarkiu Nr. 017-2010.

               ________________

               III PRIEDAS

               Medienos produktų, eksportuojamų
                  iš Hondūro su FLEGT licencija,
                  išleidimo į laisvą apyvartą Sąjungoje sąlygos

               BENDROSIOS NUOSTATOS

               Medienos produktų, kuriems taikoma FLEGT licencijavimo schema, įvežimo iš Hondūro į Sąjungos rinką sąlygos reglamentuojamos 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2173/2005 dėl FLEGT licencijavimo schemos medienos importui į Europos bendriją sukūrimo
                  2
                ir jo įgyvendinimo reglamentu
                  3
               .

               Šiuose reglamentuose nustatytas juose išdėstytų procedūrų pritaikymas prie nacionalinių sąlygų, visų pirma, tai pasakytina apie galimybę, kad kompetentingos institucijos, atsakingos už FLEGT licencijų pripažinimą medienos produktus įvežant į Sąjungą, gali būti muitinės arba kita administracinė įstaiga. Dėl šios priežasties proceso aprašyme tikrinimas padalytas į du etapus: 1) licencijos dokumentų patikra ir 2) fizinė patikra siekiant užtikrinti, kad faktinė siunta atitiktų licenciją.

               Šios procedūros tikslas – papildyti Hondūro atliekamas patikras ir įsitikinti, kad FLEGT licencijos, pateikiamos medienos produktus įvežant į Sąjungą, iš tikrųjų yra deramai išduotos bei įregistruotos Hondūro FLEGT licencijų išdavimo institucijos ir taikomos toms siuntoms, kurioms jas išdavė Hondūro institucijos. Kompetentingos institucijos savo klausimus dėl Hondūro FLEGT licencijų teisėtumo ir galiojimo užtikrinimo sistemos pagal šio Susitarimo 9, 11, 19 ir 24 straipsnius gali pateikti Jungtiniam įgyvendinimo komitetui, laikantis šio priedo 3 straipsnyje nustatytos kompetentingoms institucijoms taikomos informacijos prašymo procedūros.

               1 STRAIPSNIS

               FLEGT licencijų tvarkymas

               1.
                     FLEGT licencija pateikiama tos valstybės narės, kurioje turinti FLEGT licenciją siunta deklaruojama tam, kad ją būtų galima išleisti į laisvą apyvartą, kompetentingoms institucijoms
                  4
               . Tai gali būti atliekama elektroninėmis arba kitomis operatyviomis priemonėmis.

               2.
                     1 straipsnio 1 dalyje nurodytos kompetentingos institucijos, paisydamos galiojančių nacionalinių procedūrų, muitinėms praneša iškart, kai tik pripažįstama FLEGT licencija.

               2 STRAIPSNIS

               FLEGT licencijos dokumentacijos galiojimo patikros

               1.
                     Spausdintinės FLEGT licencijos turi atitikti IV priede aprašytą modelį. Bet kuri IV priede nustatytų reikalavimų ir specifikacijų neatitinkanti FLEGT licencija yra negaliojanti.

               2.
                     FLEGT licencija laikoma negaliojančia, jeigu pateikiama dieną, kuri yra vėlesnė nei licencijoje nurodyta galiojimo pabaigos data.

               3.
                     Ištrynus ar pakeitus FLEGT licencijos duomenis, licencija nepripažįstama, išskyrus atvejus, kai tokius ištrynimus ar pakeitimus patvirtino licencijas išduodanti institucija.

               4.
                     FLEGT licencijos galiojimo pratęsimas nepripažįstamas, išskyrus atvejus, kai pratęsimą patvirtino licencijas išduodanti institucija.

               5.
                     Dublikatas arba pakaitinė FLEGT licencija nepripažįstama, išskyrus atvejus, kai ją išdavė ir patvirtino licencijas išduodanti institucija.

               3 STRAIPSNIS

               Prašymas pateikti papildomos informacijos

               1.
                     Suabejojusios FLEGT licencijos, dublikato arba pakaitinės FLEGT licencijos galiojimu arba autentiškumu, kompetentingos institucijos gali prašyti, kad licenciją išdavusi institucija pateiktų papildomos informacijos.

               2.
                     Kartu su prašymu gali būti išsiųsta tokios FLEGT licencijos, dublikato arba pakaitinės FLEGT licencijos kopija.

               3.
                     Jeigu FLEGT licencijas išduodanti institucija mano, kad tai būtina, ji panaikina FLEGT licenciją ir išduoda pataisytą kopiją, kuri patvirtinama antspaudu „Dublikatas“, ir ją perduoda kompetentingai institucijai.

               4 STRAIPSNIS

               FLEGT licencijos atitikties siuntai tikrinimas

               1.
                     Jeigu prieš kompetentingoms institucijoms priimant sprendimą dėl FLEGT licencijos pripažinimo siuntą reikia papildomai patikrinti, gali būti tikrinama, ar ši siunta atitinka FLEGT licencijoje pateiktą informaciją ir licencijas išduodančios institucijos atitinkamoje licencijoje padarytus įrašus.

               2.
                     Jeigu siuntos, pateiktos išleisti į laisvą apyvartą, medienos produktų tūris arba svoris ir atitinkamoje FLEGT licencijoje nurodytas tūris arba svoris skiriasi ne daugiau kaip 10 proc., laikoma, kad siunta atitinka FLEGT licencijoje pateiktą informaciją apie tūrį ar svorį.

               3.
                     Kilus abejonių, ar siunta atitinka FLEGT licenciją, kompetentinga institucija gali prašyti, kad licenciją išdavusi institucija pateiktų išsamesnį paaiškinimą.

               4.
                     Licencijas išduodanti institucija kompetentingos institucijos gali prašyti atsiųsti atitinkamą FLEGT licenciją arba pakaitinę FLEGT licenciją.

               5.
                     Jeigu licencijas išduodanti institucija mano, kad tai būtina, ji panaikina FLEGT licenciją ir išduoda pataisytą kopiją, kuri patvirtinama antspaudu „Dublikatas“, ir ją perduoda kompetentingai institucijai.

               6.
                     Kompetentinga institucija, negavusi atsakymo per 21 darbo dieną nuo prašymo pateikti išsamesnį paaiškinimą pateikimo, kaip nurodyta šio Susitarimo 9 straipsnyje, atmeta FLEGT licenciją ir imasi veiksmų pagal taikytinus teisės aktus ir procedūras.

               7.
                     FLEGT licencija nepripažįstama, jeigu, gavus papildomą informaciją pagal šio priedo 3 straipsnį arba išsamiau patikrinus pagal šį straipsnį, nustatoma, kad FLEGT licencija neatitinka siuntos.

               5 STRAIPSNIS

               Patikrinimas prieš atvežant siuntą

               1.
                     FLEGT licencija gali būti teikiama prieš atvežant siuntą, kuriai ji taikoma.

               2.
                     FLEGT licencija priimama, jeigu ji atitinka visus IV priede nustatytus reikalavimus ir jeigu laikoma, kad pagal šio priedo 2, 3 ir 4 straipsnius jos nereikia papildomai tikrinti.

               6 STRAIPSNIS

               Kiti klausimai

               1.
                     Išlaidas, patiriamas laikotarpiu, kol baigiamas patikrinimas, padengia importuotojas, išskyrus atvejus, kai pagal susijusios Sąjungos valstybės narės galiojančius teisės aktus ir procedūras yra nustatyta kitaip.

               2.
                     Jei tikrinant FLEGT licencijas nuolat iškyla nesutarimų arba sunkumų, klausimas gali būti perduotas nagrinėti Jungtiniam įgyvendinimo komitetui.

               7 STRAIPSNIS

               Išleidimas į laisvą apyvartą

               1.
                     Bendrojo administracinio dokumento, kuris pateikiamas deklaruojant medienos produktus, kad juos būtų galima išleisti į laisvą apyvartą, 44 langelyje nurodomas atitinkamos licencijos, taikomos deklaruojamiems medienos produktams, numeris.

               2.
                     Kai muitinės deklaracija rengiama elektroninėmis priemonėmis, apie tai nurodoma atitinkamame langelyje.

               3.
                     Mediena ir medienos produktai į laisvą apyvartą išleidžiami tik atlikus šiame priede nustatytas procedūras.

               ________________

               IV PRIEDAS

               FLEGT licencijų išdavimo procedūra

               1 STRAIPSNIS

               FLEGT licencijoms taikomi bendrieji reikalavimai

               1.
                     Kad šio Susitarimo I priede nurodytus medienos produktus iš Hondūro būtų galima įvežti į Sąjungą, jie turi turėti FLEGT licenciją.

               2.
                     FLEGT licenciją išduoda Nacionalinė miškų išsaugojimo, plėtros, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos institucija (isp. Instituto de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre (ICF)); licencija patvirtinama, kad medienos produktų siuntoje, eksportuojamoje į Sąjungą, yra teisėtai pagaminti ir pagal šiame Susitarime pateiktus kriterijus bei procedūras patikrinti produktai.

               3.
                     FLEGT licencijos bus išduodamos spausdintinės arba elektroninės.

               4.
                     FLEGT licencija bus išduodama kiekvienai kiekvieno eksportuotojo į pirmą įvežimo į Sąjungą punktą siuntai.

               5.
                     Spausdintinėse ir elektroninėse FLEGT licencijose bus pateikta 1 priedėlyje nurodyta informacija, pildytina pagal 2 priedėlyje pateiktus nurodymus.

               6.
                     Prieš muitinį įforminimą pareiškėjas muitinei pateiks FLEGT licenciją, taikomą eksportui į Sąjungą, arba H teisėtą licenciją eksportui į kitas paskirties vietas, kartu pridėdamas kitus reikalaujamus dokumentus. FLEGT licencijos arba H teisėtos licencijos išdavimo procedūros ir ryšys su bendrąja muitinės deklaracija bus nustatyti šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape.

               7.
                     FLEGT licencijai baigus galioti, licencija bus laikoma negaliojančia.

               8.
                     Kai nėra galimybės 1 formoje (1 priedėlis) pateikti visą nurodytą informaciją apie siuntą, kurią sudaro įvairūs medienos produktai, prie FLEGT licencijos pridedamas patvirtintas priedas ir jame pateikiama šio priedo 2 formoje (1 priedėlis) nurodyta informacija apie kiekį ir kokybę.

               9.
                     Patvirtintame priede, kaip nurodyta 8 dalyje, bus pateikta siuntos aprašymo informacija, netilpusi atitinkamuose 1 formos langeliuose.

               10.
                     Jeigu priede (papildomuose puslapiuose) pateikiama informacija apie kokybę, atitinkamuose FLEGT licencijos langeliuose bus pateikta ne informacija apie siuntą, bet nuoroda į priedą (papildomus puslapius).

               11.
                     FLEGT licencijų galiojimo pratęsimo reikalavimai ir procedūros, taip pat licencijų panaikinimo, pakeitimo bei valdymo apibrėžtys bus parengtos šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape. FLEGT licencijų išdavimo sąlygos bus skelbiamos viešai.

               12.
                     Hondūro vyriausybė Sąjungai pateiks patvirtintą FLEGT licencijos pavyzdį, licencijas išduodančios institucijos antspaudų ir įgaliotųjų asmenų parašų pavyzdžius.

               13.
                     Originalios FLEGT licencijos, dublikatai arba pakaitinės FLEGT licencijos nebus laikomos galiojančiomis ir nebus pripažįstamos, jeigu šiame priede nustatyti jų išdavimo būdai bus pakeisti.

               14.
                     Visų patvirtintų FLEGT licencijų originalai ir visų rūšių kopijos eksportuotojui bus išduodamos pagal atitinkamas šio Sprendimo nuostatas.

               2 STRAIPSNIS

               FLEGT licencijas išduodančios institucijos atsakomybė

               1.
                     Licencijas išduodanti Hondūro institucija yra Nacionalinė miškų išsaugojimo, plėtros, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos institucija (ICF), veikianti per FLEGT licencijų išdavimo skyrių. Už teisinės atitikties tikrinimą atsakingas ICF Teisėtumo tikrinimo skyrius.

               2.
                     Licencijas išduodanti institucija yra atsakinga už keitimąsi informacija tarp Hondūro ir Sąjungos valstybių narių kompetentingų institucijų, taip pat kitų Hondūro institucijų, atsakingų už klausimus, susijusius su FLEGT licencijomis.

               3.
                     Licencijas išduodanti institucija galiojimo laikotarpį eksportuotojo prašymu gali pratęsti iki trijų (3) mėnesių (tik vieną kartą). Pratęsdama FLEGT licenciją licencijas išduodanti institucija įrašys ir patvirtins naują galiojimo pabaigos datą.

               4.
                     Licencijų išdavimo institucija taikys apsaugotą nuo klastojimo metodą, kad būtų užtikrintas FLEGT licencijų autentiškumas ir išvengta ištrynimo ar pakeitimų.

               5.
                     Licencijas išduodanti institucija įdiegs spausdintinių ir elektroninių įrašų apie licencijas saugojimo sistemas, kad galėtų reaguoti į eksportuotojo prašymą atsižvelgdama į jo geografinę vietovę. FLEGT licencijavimo schema laipsniškai bus susieta su Hondūro išorės prekybos sistema, pagrįsta viena bendra prieiga (isp. Sistema de Ventanilla Única de Comercio Exterior de Honduras, VUCEH), jeigu tik bus tam tinkamos sąlygos.

               6.
                     Bet kuriuo atveju, FLEGT licenciją pratęsus arba atšaukus ar pakeitus nauja licencija, licencijas išduodanti institucija apie tai praneš Sąjungos valstybės narės kompetentingai institucijai.

               7.
                     Licencijas išduodanti institucija tvarkys gautų prašymų, išduotų FLEGT licencijų ir atmestų prašymų duomenų bazę.

               3 STRAIPSNIS

               FLEGT licencijų išdavimo procedūra

               1.
                     Prieš išduodant FLEGT licenciją bus vykdoma procedūra, kuria siekiama užtikrinti produktų teisėtumą, kaip nustatyta V priede. FLEGT licencijų valdymo etapai aprašyti toliau (žr. 1 diagramą).

               a)
                     Siekdamas gauti FLEGT licenciją eksportuotojas pateiks:

               −
                     prašymą išduoti FLEGT licenciją ir

               −
                     Mokesčių administratoriaus tarnybos (SAR) patvirtintą eksporto sąskaitą faktūrą.

               b)
                     Gavęs prašymą FLEGT licencijų išdavimo skyrius:

               i)
                     kartu su Teisėtumo tikrinimo skyriumi patikrins, ar suinteresuotoji šalis (eksportuotojas) atitinka visus taikytinus teisėtumo apibrėžties rodiklius;

               ii)
                     patikrins, ar įvykdyti teisėtumo reikalavimai, tai siuntai taikomi tiekimo grandinėje:

               c)
                     remdamasis surinkta informacija apie atitiktį visiems taikytiniems teisėtumo lentelių rodikliams ir tiekimo grandinės reikalavimams Teisėtumo tikrinimo skyrius nustatys, ar įvykdyti teisėtumo reikalavimai, ir FLEGT licencijų išdavimo skyriui pateiks:

               i)
                     jeigu veiklos vykdytojas neatitinka teisėtumo reikalavimų, nuomonę, kurioje paaiškinamos to priežastys, – taip FLEGT licencijų išdavimo skyrius pareiškėjui galės pranešti, kad jo prašymas atmestas;

               ii)
                     jeigu veiklos vykdytojas atitinka teisėtumo reikalavimus, neprieštaravimo sprendimą – šį naudos FLEGT licencijų išdavimo skyrius.

               d)
                     Remdamasis prašymu, patvirtinamaisiais dokumentais ir Teisėtumo tikrinimo skyriaus sprendimu dėl teisinės atitikties FLEGT licencijų išdavimo skyrius išduos FLEGT licenciją arba atsisakys ją išduoti.

               e)
                     Visa su FLEGT licencijos išdavimu susijusi informacija bus įtraukta į specialią duomenų bazę.

               2.
                     Visiems į Sąjungos rinką eksportuojamiems I priede nurodytiems medienos produktams, įskaitant pavyzdžius ir demonstracinius produktus, taikoma FLEGT licencijavimo schema.

               1 diagrama.

               FLEGT licencijavimo procedūros struktūrinė schema

               4 STRAIPSNIS

               Spausdintinių FLEGT licencijų techninės specifikacijos

               1.
                     Spausdintinės FLEGT licencijos turi atitikti šio priedo 1 priedėlyje pateiktą formą.

               2.
                     Popieriaus lapo dydis – A4. Be antspaudo, popierius turi būti su vandens ženklais, vaizduojančiais įvairius logotipus, įskaitant Hondūro herbą arba emblemą.

               3.
                     FLEGT licencijos bus pildomos rašomąja mašinėle arba kompiuteriu. Prireikus jas galima pildyti ranka.

               4.
                     FLEGT licencijas išduodanti institucija naudos metalinį antspaudą, pageidautina, kad jis būtų pagamintas iš plieno. Tačiau FLEGT licencijas išduodanti institucija gali naudoti sausąjį spaudą su jungtinėmis raidėmis ir skaičiais, gaunamais pradūrimo būdu.

               5.
                     FLEGT licencijas išduodanti institucija taikys apsaugotą nuo klastojimo metodą kiekiui įrašyti skaičiais ir raidėmis, kad būtų neįmanoma įterpti papildomų skaičių ar nuorodų.

               6.
                     Formoje nebus jokių trynimų arba taisymų, nebent tų trynimų arba taisymų autentiškumą savo antspaudu ir parašu būtų patvirtinusi FLEGT licenciją išduodanti institucija.

               7.
                     FLEGT licencija bus pildoma ir spausdinama ispanų kalba.

               5 STRAIPSNIS

               FLEGT licencijų išdavimo forma

               1.
                     FLEGT licencijos gali būti išduodamos naudojant kompiuterizuotą sistemą, susijusią su Hondūro medienos produktų teisėtumo užtikrinimo sistema (TUS).

               2.
                     Sąjungos valstybėse narėse, neprisijungusiose prie kompiuterinės sistemos, bus galima naudoti spausdintinę FLEGT licenciją.

               6 STRAIPSNIS

               FLEGT licencijos kopijos

               1.
                     FLEGT licenciją sudaro vienas originalas ir penkios kopijos.

               2.
                     Originalas bus pateiktas FLEGT licencijos turėtojui.

               3.
                     Penkios sunumeruotos kopijos bus naudojamos taip:

               a)
                     1 kopija bus saugoma FLEGT licencijas išduodančioje institucijoje būsimo tikrinimo tikslais;

               b)
                     2 kopija bus pridedama prie siuntos. Ji bus pateikta FLEGT licencijos turėtojui, kad jis ją su siunta siųstų produkto pirkėjui pateikti valstybės narės, į kurią siunta, kuriai taikoma licencija, atvežama išleisti į laisvą apyvartą, muitinei;

               c)
                     3 kopija bus pateikta FLEGT licencijos turėtojui, kad jis ją nusiųstų pirkėjui pateikti valstybės narės, į kurią siunta, kuriai taikoma licencija, atvežama išleisti į laisvą apyvartą, atitinkamoms institucijoms, atsakingoms už FLEGT licencijas;

               d)
                     4 kopija eksporto kontrolės tikslais skirta Hondūro muitinei.

               e)
                     5 kopija skirta FLEGT licencijos turėtojo apskaitai.

               7 STRAIPSNIS

               FLEGT licencijos galiojimas, panaikinimas ir pakeitimas kita

               1.
                     FLEGT licencijos galiojimas ir pratęsimas

               FLEGT licencijos pradės galioti išdavimo dieną ir galios šešis (6) mėnesius nuo išdavimo datos. Galiojimo pabaigos data bus nurodyta FLEGT licencijoje.

               2.
                     FLEGT licencijos panaikinimas

               2.1.
                     FLEGT licencija nebegalios ir turėtų būti grąžinta licencijas išduodančiai institucijai, jeigu medienos produktai, kuriems ji taikoma, vežant, bet dar neatvežus į Sąjungą, bus prarasti arba sugadinti.

               2.2.
                     FLEGT licencija bus panaikinta šiomis aplinkybėmis:

               a)
                     dėl bet kokio eksportuotojo įvykdyto pažeidimo, susijusio su siunta ir nustatyto jau išdavus FLEGT licenciją;

               b)
                     kai eksportas nevykdomas ir gavėjas neprašo licencijos pratęsti.

               2.3.
                     Eksportuotojas licenciją gali grąžinti ir savanoriškai, jeigu nusprendžia jos nenaudoti.

               3.
                     FLEGT licencijos pakeitimas kita

               3.1.
                     Jeigu licencijos originalas ir (arba) Sąjungos kompetentingų institucijų kopijos pametamos, pavagiamos arba sunaikinamos, FLEGT licencijos turėtojas arba jo įgaliotasis atstovas gali kreiptis į licencijas išduodančią instituciją dėl pakaitinės licencijos, tačiau reikia pateikti įrodymus, kad originalas ir (arba) kopijos buvo pamestos, pavogtos arba sunaikintos.

               3.2.
                     Licencijas išduodanti institucija, gavusi ir išnagrinėjusi licencijos turėtojo prašymą, išduos pakaitinę FLEGT licenciją.

               3.3.
                     Hondūro vyriausybė Sąjungai pateiks patvirtintą FLEGT licencijos pavyzdį, licencijas išduodančios institucijos antspaudų ir įgaliotųjų asmenų parašų pavyzdžius.

               3.4.
                     Pakaitinėje licencijoje pateikiama originalioje FLEGT licencijoje buvusi informacija ir įrašai, įskaitant licencijos numerį. Ant pakaitinės FLEGT licencijos nurodoma „Pakaitinė licencija“.

               3.5.
                     Jeigu atsiranda pamesta arba pavogta FLEGT licencija, ji negali būti naudojama ir turi būti grąžinta licencijas išduodančiai institucijai.

               8 STRAIPSNIS

               Su FLEGT licencijų išdavimu susijusių pažeidimų valdymas

               Padarius bet kokį pažeidimą arba pateikus melagingą informaciją, susijusią su medienos produktais, esant kokiam nors FLEGT licencijoje pateiktos informacijos klastojimui, pakeitimui ar modifikavimui arba pažeidus FLEGT licencijavimo schemos nuostatus, atsižvelgiant į pažeidimo mastą ir Hondūro teisės aktus bus imamasi administracinių arba teisinių priemonių.

               9 STRAIPSNIS

               Abejonės dėl FLEGT licencijos galiojimo
                  ir autentiškumo

               1.
                     Kilus abejonių dėl FLEGT licencijos, dublikato arba pakaitinės licencijos galiojimo arba autentiškumo, kompetentinga institucija gali patikrinti sistemoje arba paprašyti, kad FLEGT licencijas išduodanti institucija pateiktų papildomos informacijos. Už informacijos apie licencijos galiojimą arba autentiškumą pateikimą bus atsakinga ir turės įgaliojimus tai daryti tik FLEGT licencijas išduodanti institucija.

               2.
                     Jeigu licencijas išduodanti institucija mano, kad tai būtina, ji gali prašyti Sąjungos valstybės narės kompetentingų institucijų atsiųsti atitinkamos FLEGT licencijos kopiją arba atitinkamą pakaitinį dokumentą.

               3.
                     Jeigu FLEGT licencijas išduodanti institucija mano, kad tai būtina, ji panaikina licenciją ir išduoda pataisytą kopiją, kuri patvirtinama antspaudu „Dublikatas“, ir ją perduoda Sąjungos valstybės narės kompetentingai institucijai.

               4.
                     Jeigu FLEGT licencijos galiojimas patvirtinamas, licencijas išduodanti institucija elektroninėmis priemonėmis apie tai nedelsdama praneša Sąjungos kompetentingai institucijai. Grąžintos kopijos bus deramai patvirtintos FLEGT licencijas išduodančios institucijos.

               5.
                     Jeigu atitinkamos FLEGT licencijos galiojimas nepatvirtinamas, licencijas išduodanti institucija apie tai praneša Sąjungos valstybės narės kompetentingai institucijai, pageidautina elektroniniu būdu.

               6.
                     Kilus kokių nors abejonių dėl FLEGT licencijos autentiškumo ir galiojimo, licencijas išduodanti institucija turi atsakyti į Sąjungos kompetentingų institucijų ir kitų Hondūro institucijų klausimus ir paprašyta turi pateikti papildomą informaciją ir paaiškinimus.

               1 priedėlis

               1.
                     FLEGT licencijos forma

                        1.

                        1. Licencijas išduodanti institucija

                        Pavadinimas:

                        Adresas:

                        2. Importuotojas

                        Pavadinimas (vardas, pavardė):

                        Adresas:

                        ORIGINALAS

                        3. FLEGT licencijos numeris

                        4. Galiojimo pabaigos data

                        5. Eksporto šalis

                        7. Transporto priemonė

                        6. ISO kodas

                        8. FLEGT licencijos turėtojas (pavadinimas (vardas, pavardė) ir adresas)

                        9. Komercinis medienos arba medienos produktų aprašymas

                        10. SS kodai

                        1.

                        11. Įprastiniai ir moksliniai pavadinimai

                        12. Kirtavietės šalis

                        13. ISO kodai

                        14. Tūris (m3)

                        15. Grynasis svoris (kg)

                        16. Vienetų skaičius

                        17. Skiriamieji ženklai

                        18. FLEGT licencijas išduodančios institucijos antspaudas ir parašas

                        Vieta ir data

               2.
                     Papildoma informacija apie siuntas

               Ši informacija yra susijusi su FLEGT licencija.

                        Eilės Nr.

                        Komercinis medienos arba medienos produktų aprašymas

                        SS kodas

                        Įprastiniai ir moksliniai pavadinimai

                        Kirtavietės šalis

                        Kirtavietės šalies ISO kodas

                        Tūris (m3)

                        Svoris

                        (kg)

                        Vienetų skaičius

                        1.

                        2.

                        3.

                        4.

                        5.

                        6.

                        7.

                        8.

                        9.

                        10.

                        Išdavimo vieta

                        Data (diena-mėnuo-metai)

                        FLEGT licencijas išduodančios institucijos antspaudas ir parašas

               2 priedėlis

               Formos pildymo instrukcijos

               Bendra informacija

               —
                     Pildoma didžiosiomis raidėmis

               —
                     Šalių ISO kodai atitinka tarptautinius standartinius dviejų raidžių šalių kodus.

                        1 langelis

                        FLEGT licencijas išduodanti institucija

                        Nurodykite FLEGT licencijas išduodančios institucijos pavadinimą ir adresą.

                        2 langelis

                        Importuotojas

                        Importuotojo pavadinimas (vardas, pavardė) ir adresas.

                        3 langelis

                        FLEGT licencijos numeris

                        Įrašyti išdavimo numerį.

                        4 langelis

                        Galiojimo pabaigos data

                        FLEGT licencijos galiojimo trukmė

                        5 langelis

                        Eksporto šalis

                        Šalis partnerė, iš kurios medienos produktai buvo eksportuoti į Sąjungą.

                        6 langelis

                        ISO kodas

                        Įrašyti šalies partnerės, nurodytos 5 langelyje, dviejų raidžių kodą.

                        7 langelis

                        Transporto priemonė

                        Nurodyti transporto į eksporto vietą rūšį.

                        8 langelis

                        FLEGT licencijos turėtojas

                        Nurodyti eksportuotojo pavadinimą (vardą, pavardę) ir adresą.

                        9 langelis

                        Komercinis medienos arba medienos produktų aprašymas

                        Pateikti komercinį medienos produkto (-ų) aprašymą.

                        10 langelis

                        SS kodai

                        Pateikti keturženklį arba šešiaženklį produkto kodą, nustatytą pagal Suderintą prekių aprašymo ir kodavimo sistemą.

                        11 langelis

                        Įprastiniai ir moksliniai pavadinimai

                        Nurodyti įprastinius ir mokslinius medienos, panaudotos produktui pagaminti, rūšies pavadinimus. Jeigu produkte naudojama daugiau nei viena rūšis, kiekvieną rūšį reikia nurodyti atskiroje eilutėje. Šios informacijos galima neteikti, kai produktai yra sudėtiniai arba esama sudedamųjų dalių, kuriose daugiau nei viena rūšis, kurios nustatyti neįmanoma (pvz., smulkinių plokštės).

                        12 langelis

                        Kirtavietės šalis

                        Nurodyti šalis, kuriose yra 10 langelyje nurodytų rūšių medienos kirtavietės. Jeigu produkte naudojama daugiau nei viena rūšis, reikia nurodyti visus naudojamos medienos šaltinius.

                        Šios informacijos galima neteikti, kai produktai yra sudėtiniai arba esama sudedamųjų dalių, kuriose daugiau nei viena rūšis, kurios nustatyti neįmanoma (pvz., smulkinių plokštės).

                        13 langelis

                        ISO kodai

                        Pateikti 12 langelyje nurodytų šalių ISO kodus.

                        Šios informacijos galima neteikti, kai produktai yra sudėtiniai arba esama sudedamųjų dalių, kuriose daugiau nei viena rūšis, kurios nustatyti neįmanoma (pvz., smulkinių plokštės).

                        14 langelis

                        Tūris (m3)

                        Pateikti bendrą tūrį m3. Šios informacijos galima neteikti, išskyrus atvejus, kai nepateikta 15 langelyje nurodyta informacija.

                        15 langelis

                        Grynasis svoris (kg)

                        Pateikti bendrą svorį kilogramais, t. y. medienos produktų grynąją masę be konteinerių ar kitos pakuotės, išskyrus laikiklius, tarpiklius, užklijas ir kt. Šios informacijos galima neteikti, išskyrus atvejus, kai nepateikta 14 langelyje nurodyta informacija.

                        16 langelis

                        Vienetų skaičius

                        Nurodyti vienetų skaičių, jei pagamintą produktą taip patogiausia matuoti. Šios informacijos galima neteikti.

                        17 langelis

                        Skiriamieji ženklai

                        Nurodyti visus skiriamuosius ženklus, jei tokių yra, pvz., partijos numerį, važtaraščio numerį. Šios informacijos galima neteikti.

                        18 langelis

                        FLEGT licencijas išduodančios institucijos antspaudas ir parašas

                        Šiame langelyje turi pasirašyti įgaliotasis pareigūnas ir uždėti oficialų FLEGT licenciją išduodančios institucijos antspaudą. Taip pat būtina įrašyti vietą ir datą.

               ________________

               V PRIEDAS

               Hondūro medienos produktų teisėtumo užtikrinimo sistema (TUS)

               Turinys

               1.
                     ĮVADAS

               1.1.
                     Bendroji informacija

               1.2.
                     Hondūro medienos produktų teisėtumo užtikrinimo sistemos (TUS) tikslas

               1.3.
                     Naujos valdymo priemonės ir elementai siekiant geresnės miškotvarkos

               2.
                     TUS TAIKOMA HONDŪRO TEISĖS SISTEMA

               2.1.
                     Tarptautinės konvencijos ir sutartys

               2.2.
                     Regioninės konvencijos ir sutartys

               2.3.
                     Nacionalinės teisės aktai, susiję su tvariu gamtos išteklių valdymu

               2.4.
                     Nacionalinės teisės aktai darbo klausimais

               2.5.
                     Nacionalinės teisės aktai, susiję su valstybės ir savivaldybių mokesčių, susijusių su medienos produktų eksportu, mokėjimu

               2.6.
                     Nacionalinės teisės aktai, susiję su administracinėmis procedūromis, skaidrumo mechanizmais ir visuomenės dalyvavimu

               2.7.
                     Nacionalinės teisės aktai, taikomi teismo pareigūnų

                  3.
                     TUS ELEMENTAI

               3.1.
                     Teisėtumo apibrėžtis

               3.2.
                     Atitikties teisėtumo apibrėžčiai tikrinimas

               3.3.
                     Tiekimo grandinės kontrolė

               3.4.
                     FLEGT ir H teisėtų licencijų išdavimo procesas

               3.5.
                     Nepriklausomas auditas

               4.
                     INSTITUCINĖ SISTEMA IR SUBJEKTŲ, DALYVAUJANČIŲ ĮGYVENDINANT TUS, VAIDMUO

               4.1.
                     Subjektai, dalyvaujantys įgyvendinant TUS

               4.2.
                     Valstybinės institucijos

               4.2.1.
                     Nacionalinė miškų išsaugojimo, plėtros, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos institucija (ICF)

               4.2.2.
                     Mokesčių administratoriaus tarnyba (SAR)

               4.2.3.
                     Savivaldybės

               4.2.4.
                     Nuosavybės institucija (IP)

               4.2.5.
                     Darbo ir socialinės apsaugos ministerija (STSS)

               4.2.6.
                     Hondūro socialinės apsaugos institucija (IHSS)

                  4.2.7.
                     Energetikos, gamtos išteklių, aplinkos ir kasyklų ministerija (MiAmbiente)

               4.2.8.
                     Nacionalinė agrarinė institucija (INA)

               4.2.9.
                     Žemės ūkio ir gyvulininkystės ministerija (SAG)

               4.2.10.
                     Muitų padirektoratis (DARA)

               4.2.11.
                     Netiesiogiai dalyvaujančios valdžios sektoriaus institucijos

               4.3.
                     Privatusis miškų sektorius

               4.4.
                     Pilietinės visuomenės organizacijos

               4.4.1.
                     Vietos organizacijos

               4.4.2.
                     Nevyriausybinės plėtros organizacijos

               4.5.
                     Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusios tautos

               4.6.
                     Gebėjimų stiprinimas

               5.
                     TUS APRĖPTIS IR MASTAS

               5.1.
                     Medienos produktai, įtraukti į TUS

               5.2.
                     Rinkos, kurioms taikoma TUS

               5.3.
                     Medienos, kuriai taikoma TUS, šaltiniai

               5.3.1.
                     Mediena, kuriai medžiai nukirsti šalies teritorijoje

               5.3.2.
                     Importuojama mediena

               5.3.3.
                     Mediena, kuriai šis Susitarimas netaikomas

               5.4.
                     Veiklos vykdytojų, kuriems taikoma TUS, veiklos mastas

                  6.
                     ATITIKTIES TEISĖTUMO APIBRĖŽČIAI TIKRINIMAS

               6.1.
                     Teisėtumo tikrinimo principai

               6.1.1.
                     Institucijos, dalyvaujančios atliekant teisėtumo tikrinimą

               6.1.2.
                     Tikrinimo pagal teisėtumo lenteles procedūros

               6.1.3.
                     Teisėtumo tikrinimo priemonių laikymas

               6.1.4.
                     Informacinės sistemos ir tikrinimo funkcinės galimybės

               6.1.5.
                     Rizikos valdymo principas, kai nesilaikoma TUS

               6.1.6.
                     Teisėtumo auditas, kurį atlikus išduodamas teisinės atitikties pažymėjimas

               6.2.
                     Veiklos vykdytojų prievolė, susijusi su teisėtumo tikrinimu

               7.
                     MEDIENOS IR MEDIENOS PRODUKTŲ TIEKIMO GRANDINĖS TIKRINIMAS

               7.1.
                     Tiekimo grandinės tikrinimo principai

               7.2.
                     Medienos produktų identifikavimas

               7.3.
                     Veiklos vykdytojų teikiama tiekimo grandinės informacija

               7.4.
                     Importuotų medienos produktų tikrinimas

               7.5.
                     Tranzitu vežamų medienos produktų tikrinimas

               7.6.
                     Konfiskuotų medienos produktų tikrinimas

               7.7.
                     Medienos produktų, gautų iš sklypo, kurio paskirtį reikia keisti, tikrinimas

               8.
                     PRIVATAUS PATVIRTINIMO PRIPAŽINIMAS

               9.
                     TUS NESILAIKYMO ATVEJŲ NAGRINĖJIMAS

                  10.
                     SKUNDŲ NAGRINĖJIMO MECHANIZMAI

               10.1.
                     Įvadas

               10.2.
                     Tikslai

               10.3.
                     Skundų nagrinėjimo mechanizmų rūšys

               10.4.
                     Skundų nagrinėjimo mechanizmų ir taikytinų principų nustatymas

               11.
                     KONSULTAVIMOSI, DALYVAVIMO IR KOORDINAVIMO MECHANIZMAI, SUSIJĘ SU TUS ĮGYVENDINIMU

               11.1.
                     Jungtinis įgyvendinimo komitetas

               11.2.
                     Techninis komitetas

               11.3.
                     FLEGT ir Savanoriško partnerystės susitarimo įgyvendinimo tarpinstitucinis sekretoriatas (SIIAVA)

               11.4.
                     Nacionalinė neteisėto miškų kirtimo strategija (ENCTI) ir jos ryšys su šiuo Susitarimu

               12.
                     PASKATŲ, SKATINAMOSIOS, APSAUGOS IR RIZIKOS MAŽINIMO PRIEMONĖS, SKIRTOS ĮVAIRIEMS SEKTORIAUS SUBJEKTAMS ĮTRAUKTI Į TUS ĮGYVENDINIMĄ

               1 priedėlis. Tiekimo grandinės grandys (pušynai)

               2 priedėlis. Tiekimo grandinės grandys (plačialapių medžių miškai)

               1.
                     ĮVADAS

               1.1.
                     Bendroji informacija

               Niekur kitur pasaulyje miškai nenaikinami taip greitai kaip Lotynų Amerikoje, o Hondūre metinis miškų naikinimo rodiklis vienas didžiausių regione. Miškų naikinimo ir alinimo priežastys įvairios – dažniausiai tai nulemia ekstensyvi gyvulininkystė ir monokultūros ūkiai (pvz., alyvpalmės), neteisėtas kirtimas (iškirtimas), miškų gaisrai ir netvarus kirtimas.

               Miškų naikinimo ir nykimo dėl neteisėto kirtimo atgarsiai ir neigiamas poveikis, taip pat atogrąžų miškų vertimas žemės ūkio paskirties žeme nulemia tai, kad nyksta biologinė įvairovė ir mažėja arba nyksta natūralus miško ekosistemų atsparumas. Patiriama ir finansinių nuostolių, nes nemokamos rinkliavos ir slepiami mokesčiai.

               1.2.
                     Hondūro medienos produktų teisėtumo užtikrinimo sistemos (TUS) tikslas

               TUS tikslas – pagerinti šalies miškų sektoriaus valdymą, užtikrinant, kad visi miško produkcijos tiekimo grandinės veiklos vykdytojai griežtai laikytųsi teisės aktų.

               Šis tikslas apima miško naudojimo teisių suteikimą, žaliavų ruošą, medienos vežimą, pirminį apdorojimą, antrinį apdorojimą ir prekybą medienos produktais tiek šalies, tiek tarptautinėje rinkoje, remiantis esamų teisės aktų taikymu ir jų vykdymo užtikrinimu bei esamų valdžios sektoriaus vykdomos kontrolės sistemų gerinimu.

               1.3.
                     Naujos valdymo priemonės ir elementai siekiant geresnės miškotvarkos

               Nors teisėtos medienos licencijavimas pagal FLEGT yra pagrindinis derybų proceso ir Savanoriško partnerystės susitarimo įgyvendinimo tikslas, tai nėra vienintelis laukiamas rezultatas. Kad būtų galima išduoti licencijas ir patenkinti Hondūro bei ES lūkesčius, susijusius su miškų valdymo gerinimu ir prekybos teisėta mediena skatinimu, reikia parengti naujas teisėtumo tikrinimo stiprinimo priemones. Dėl šios priežasties šiame Susitarime siūloma keletas naujų ir naujoviškų elementų, kurie, kaip tikimasi, turės teigiamą poveikį miškų sektoriaus valdymui. Šis elementų – jau įdiegtų arba dar tebeplėtotinų – rinkinys sudaro Hondūro medienos produktų teisėtumo užtikrinimo sistemą. Ir organizaciniu, ir instituciniu lygmeniu šiuos elementus visų pirma sudaro:

               teisėtos medienos apibrėžtis

               a)
                     Teisinių reikalavimų, įtrauktų į teisėtumo lenteles, nustatymas visiems šaltiniams, iš kurių mediena tiekiama šalies rinkai ir eksportui į bet kurią paskirties vietą, įskaitant importuojamą medieną.

               Tiekimo grandinės kontrolė

               b)
                     Šio Susitarimo įgyvendinimo orientyras – Medienos atsekamumo IT sistemos (SIRMA) išplėtojimas ir įdiegimas; tuo būtų patobulintas medienos tūrio tikrinimas ir kontroliavimas visoje tiekimo grandinėje, nes sujungta su kitomis informacinėmis sistemomis (ir ICF vidaus sistema, ir kitose institucijose esamomis sistemomis), taip pat dėl to, kad keičiamasi informacija su kitomis valstybėmis (vidutinės trukmės laikotarpiu).

               c)
                     Keitimasis informacija ir kryžminės nuorodos tarp SIRMA ir Hondūro Automatizuotos muitų sistemos (SARAH) (vidutinės trukmės laikotarpiu).

               d)
                     Šio Susitarimo įgyvendinimo orientyras – visiems veiklos vykdytojams nustatomas išsamaus patikrinimo reikalavimas. Į teisės sistemą įtraukiama prievolė, dėl kurios iki minimumo sumažėja rizika, kad veiklos vykdytojas nesilaikys reikalavimų, neatsižvelgiant į tai, ar produkto šaltinis yra vietinis, ar užjūryje (vidutinės trukmės laikotarpis).

               Patikros procedūros

               e)
                     Griežtesnis visų teisės aktų, įskaitant teisėtumo lenteles, taikymas (ilgalaikis laikotarpis).

               f)
                     Kirtimo kontrolės stiprinimas miško teritorijose, kurioms taikomi gelbėjimo ir gaivinimo planai, visų pirma, kai reikia daugiau stebėsenos visoje tiekimo grandinėje pastangų (ilgalaikis laikotarpis).

               g)
                     Nacionalinės miškų informacijos sistemos (SNIF) konsolidavimas siekiant sukurti veiksmingą ir tinkamą sąsają su kitomis susijusiomis institucijomis, taip pat siekiant naudotojams suteikti galimybę gauti juos dominančią informaciją (vidutinės trukmės laikotarpis).

               h)
                     Šio Susitarimo įgyvendinimo orientyras – duomenų bazės, kurioje saugoma informacija apie tai, kokiu mastu veiklos vykdytojas nesilaiko TUS reikalavimų, sukūrimas ir valdymas (vidutinės trukmės laikotarpis).

               i)
                     Šio Susitarimo įgyvendinimo orientyras – rizika grindžiamo teisėtumo audito, kaip priemonės patikrinti, ar visi veiklos vykdytojai laikosi TUS rodiklių ir reikalavimų, diegimas (vidutinės trukmės laikotarpis).

               j)
                     Šio Susitarimo įgyvendinimo orientyras – teisinės atitikties pažymėjimo, kaip įrodymo, kad laikomasi TUS reikalavimų, suteikiamo atlikus teisėtumo auditą, parengimas (vidutinės trukmės laikotarpis).

               k)
                     Privataus savanoriško patvirtinimo, lygiaverčio teisėtumo lentelėms, pripažinimas. Turint omenyje šio priedo 8 skirsnyje nustatytas procedūras, teisėtumo, miškotvarkos ir (arba) kilmės grandinės pažymėjimai, išduoti akredituotos tvirtinančiosios įstaigos, gali būti pripažįstami kaip įrodymas, kad iš dalies arba visiškai laikomasi teisėtumo rodiklių, siekiant išvengti dvigubo darbo ir paprastinti šį tikrinimą (vidutinės trukmės laikotarpis).

               FLEGT licencijų išdavimo procedūros

               l)
                     Išduodamos FLEGT licencijos ir jomis užtikrinama, kad visos medienos siuntos į ES atitinka TUS reikalavimus. Reikalavimų, taikomų išduodant H teisėtas licencijas, taip pat turi būti laikomasi, kai mediena eksportuojama į kitas šalis (vidutinės trukmės laikotarpis).

               Nepriklausomas auditas

               m)
                     Nepriklausomas sistemos auditas, siekiant užtikrinti visų TUS sistemos elementų patikimumą ir pasiūlyti pataisymus, jeigu būtų nustatyta kokių nors trūkumų (vidutinės trukmės laikotarpis).

               n)
                     Šio Susitarimo įgyvendinimo orientyras – FLEGT ir Savanoriško partnerystės susitarimo įgyvendinimo tarpinstitucinio sekretoriato (SIIAVA), kuris koordinuotų įvairių valdžios sektoriaus institucijų, dalyvaujančių plėtojant ir diegiant TUS, veiklą ir indėlį, įsteigimas. Ši įstaiga būtų vieta, kurioje vyksta dialogas ir koordinuojami veiksmai, siekiant kartu su kitomis įstaigomis (pvz., Techniniu komitetu) užtikrinti sėkmingą šio Susitarimo įgyvendinimą interaktyviu ir aptarimo būdu, kad visi suinteresuotieji subjektai būtų įtraukti gerinant miškų valdymą, informuoti apie tai ir įsipareigoję to siekti (trumpalaikis laikotarpis).

               o)
                     Šio Susitarimo įgyvendinimo orientyras – miškų sektoriuje įdiegta FPIC principo taikymo sistema, laikantis atitinkamo įstatymo, kai šis įsigalios, nuostatų (vidutinės trukmės laikotarpis).

               p)
                     pastangų valstybei perduoti miško žemę, kurios nuosavybės teisės dokumentų nėra, stiprinimas, daugiausia dėmesio skiriant valstybei nuosavybės teise nepriklausančios žemės, kuriai taikomos ICF parengtos bendruomenės miškotvarkos sutartys, legalizavimui (isp. regularización ir saneamiento jurídico) (ilgalaikis laikotarpis).

               q)
                     Pastangų legalizuoti Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusių tautų protėvių žemių nuosavybės teisę stiprinimas (ilgalaikis laikotarpis).

               r)
                     Darbo ir socialinės apsaugos ministerijos (STSS) ir Hondūro socialinės apsaugos institucijos (IHSS) institucinių gebėjimų stiprinimas, suteikiant institucijoms būtinus išteklius, reikalingus, kad būtų veiksmingai palengvintas teisėtumo lentelių rodiklių bei tikrinimo priemonių taikymas ir priežiūra (ilgalaikis laikotarpis).

               s)
                     Sektoriaus veiklos vykdytojų amatininkų gebėjimų, susijusių su teisine atitiktimi, stiprinimas (ilgalaikis laikotarpis).

               2.
                     TUS TAIKOMA HONDŪRO TEISĖS SISTEMA

               Hondūro medienos produktų teisės sistemą sudaro įvairūs dokumentai – tarptautinės konvencijos ir sutartys (regioninės ir platesnio nei regioninis masto), Respublikos Konstitucija, antrinės teisės aktai, nuostatai ir kiti standartai, ir juos pagal savo kompetencijos sritį taiko konkrečios valdžios sektoriaus institucijos. Įgyvendinant TUS dalyvaujančios institucijos, siekdamos patikrinti Hondūro medienos produktų teisėtumą, palaiko tarpusavio ryšį.

               II priede pateiktose teisėtumo lentelėse ir toliau šiame priede aprašyti pagrindiniai teisės aktai, susiję su įvairiais teisėtumo ir TUS elementais, kurie bus patikrinti prieš išduodant kiekvieną FLEGT licenciją.

               2.1
                     Tarptautinės konvencijos ir sutartys

               −
                     Tarptautinės darbo organizacijos konvencija Nr. 169 dėl čiabuvių tautų ir genčių nepriklausomose šalyse.

               −
                     Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencija.

               −
                     Jungtinių Tautų konferencija dėl aplinkos ir vystymosi.

               −
                     Jungtinių Tautų bendroji klimato kaitos konvencija, visų pirma 2015 m. Paryžiaus susitarimas, tapęs pagrindiniu tarptautiniu kovos su klimato kaita dokumentu.

               2.2.
                     Regioninės konvencijos ir sutartys

               −
                     Biologinės įvairovės išsaugojimo ir natūralių gamtinių zonų apsaugos Centrinėje Amerikoje konvencija. Šios konvencijos paskirtis – Centrinės Amerikos regione kiek įmanoma išsaugoti sausumos ir jūrų biologinę įvairovę. Konvenciją 1992 m. Managvoje (Nikaragva) pasirašė Kosta Rikos, Salvadoro, Gvatemalos, Hondūro, Nikaragvos ir Panamos respublikų prezidentai.

               −
                     Centrinės Amerikos darnaus vystymosi aljansas. Tai Belizo, Kosta Rikos, Salvadoro, Gvatemalos, Hondūro, Nikaragvos ir Panamos respublikų prezidentų bei atstovų 1994 m. pasirašyta regioninė strategija, kuria siekiama koordinuoti interesus, plėtros iniciatyvas, atsakomybę bei teisių suderinimą ir konsultuotis tais klausimais.

               −
                     Regioninė natūralių miško ekosistemų išsaugojimo bei valdymo ir miško plantacijų plėtros konvencija. Šios konvencijos tikslas – skatinti nacionalinius ir regioninius mechanizmus, siekiant išvengti teritorijų, kuriose yra miškas ir kurios yra žemėje, turinčioje miškininkystės potencialą, naudojimo paskirties keitimo, ir atgaivinti teritorijas, kuriose miškai sunaikinti. Konvenciją Gvatemalos mieste, Gvatemaloje, 1993 m. pasirašė Kosta Rikos, Salvadoro, Gvatemalos, Hondūro, Nikaragvos ir Panamos respublikų užsienio reikalų ministrai.

               2.3.
                     Nacionalinės teisės aktai, susiję su tvariu gamtos išteklių valdymu.

               −
                     Hondūro Respublikos Konstitucija, priimta Potvarkiu Nr. 131-1982.

               −
                     Bendrasis vandens įstatymas, priimtas Potvarkiu Nr. 181-2009.

               2.4.
                     Nacionalinės teisės aktai darbo klausimais

               −
                     Socialinės apsaugos įstatymo įgyvendinimo nuostatai, priimti Susitarimu Nr. 101-JD-71.

               2.5.
                     Nacionalinės teisės aktai, susiję su valstybės ir savivaldybių mokesčių, susijusių su medienos produktų eksportu, mokėjimu

               −
                     Mokesčių kodeksas, priimtas Potvarkiu Nr. 170-2016.

               −
                     Finansinės pusiausvyros ir socialinės apsaugos įstatymas, priimtas Potvarkiu Nr. 194-2002.

               −
                     Rezoliucija Nr. 223-2008 dėl Centrinės Amerikos bendro muitinės kodekso (CAUCA).

               −
                     Iš eksporto gaunamos užsienio valiutos keitimo pajamų įstatymo įgyvendinimo nuostatai, priimti Finansų ministerijos susitarimu Nr. 0630.

               2.6.
                     Nacionalinės teisės aktai, susiję su administracinėmis procedūromis, skaidrumo mechanizmais ir visuomenės dalyvavimu

               −
                     Skaidrumo ir galimybės susipažinti su vieša informacija įstatymas, priimtas Potvarkiu Nr. 170-2006.

               −
                     Administracinių procedūrų įstatymas ir jo įgyvendinimo nuostatai, patvirtinti Potvarkiu Nr. 152-1987.

               2.7.
                     Nacionalinės teisės aktai, taikomi teismo pareigūnų.

               −
                     Hondūro baudžiamasis kodeksas, priimtas Potvarkiu Nr. 144-1983.

               3.
                     TUS ELEMENTAI

               TUS sudaro:

               1)
                     Teisėtos medienos apibrėžtis, kuria aiškiai nustatomi įstatymo aspektai, kurių atžvilgiu Hondūro medienos produktų teisėtumo užtikrinimo sistema bus sistemingai siekiama gauti atitikties įrodymų, neatsižvelgiant į ketinamą produktų rinką.

               2)
                     Tiekimo grandinės kontrolė, kuria siekiama atsekti medieną nuo miško darbų arba importo vietos iki tiekimo grandinės paskutinės grandies.

               3)
                     Patikros procedūros, skirtos užtikrinti visų teisėtumo apibrėžties nuostatų laikymąsi ir dokumentuose registruoti, kaip jų laikomasi, taip pat kontroliuoti tiekimo grandinę.

               4)
                     FLEGT licencijų išdavimo Sąjungai skirtiems medienos produktams procedūros.

               5)
                     Nepriklausomas auditas, kuriuo siekiama užtikrinti, kad sistema būtų tokia veiksminga ir efektyvi, kokia turėtų būti, kaip susitarta Šalių.

               3.1.
                     Teisėtumo apibrėžtis

               Medienos teisėtumas pagal šį Susitarimą apibrėžtas II priede. Šis priedas glaudžiai susietas su kitais priedais, esančiais Hondūro medienos produktų teisėtumo užtikrinimo sistemos (TUS) dalimi. Priede pateikta teisinių reikalavimų, taikomų pagal Savanorišką partnerystės susitarimą ir susijusių su uždaviniais, kurių kyla valdant miškus bei kuriuos, vykstant nacionaliniam dialogui, nustatė miškų sektoriaus subjektai, apibrėžtis.

               Išsami teisėtumo apibrėžtis, pateikta teisėtumo lentelėse, yra pagrindas, kuriuo remiantis tikrinama įvairių tiekimo grandinės veiklos vykdytojų atitiktis rodikliams, tai taip pat yra tikrinimo priemonių, atsekamumo reikalavimų ir atitinkamų institucijų vykdomos atitinkamos stebėsenos ir kontrolės pagrindas. Nepriklausomu auditu užtikrinama, kad sistema būtų tokia veiksminga ir efektyvi, kokia turėtų būti.

               3.2.
                     Atitikties teisėtumo apibrėžčiai tikrinimas

               Teisėtumo tikrinimu:

               −
                     užtikrinama, kad medienos produktai būtų teisėti. Tai reiškia tikrinimą, ar miškų sektoriaus veiklos vykdytojai savo kompetencijos srityje atitinka visus į teisėtumo lenteles įtrauktus rodiklius,

               −
                     užtikrinamas neatitikties atvejų tvarkymas ir taisomųjų arba prevencinių priemonių taikymas,

               −
                     reikalaujama neabejotino įrodymo, kad medienos produktai ir su jais susijusi veikla atitinka reikalavimus, nustatytus teisėtumo apibrėžtyje,

               −
                     įrodoma atitiktis, nes atliekami fiziniai ir dokumentų patikrinimai, taip pat įvairiuose tiekimo grandinės etapuose tikrinama sistemingai renkama informacija ir duomenys,

               −
                     dokumentuojamos procedūros ir registruojami įrodymai, kad licencijas išduodanti institucija, prieš išduodama FLEGT arba H teisėtą licenciją, galėtų įvertinti siuntos teisėtumą, ir

               −
                     aiškiai apibrėžiamos ir dokumentais patvirtinamos tikrinimo procese dalyvaujančių institucijų funkcijos ir atsakomybė.

               Hondūro valstybė per savo specialias institucijas ir remdamasi Jungtinio įgyvendinimo komiteto patvirtintu tikrinimo vadovu parengs metodiką ir priemones, kuriomis bus tikrinama, ar įvairūs sektoriaus subjektai ir veiklos vykdytojai laikosi teisės aktais nustatytų reikalavimų. Ši tikrinimo metodika ir priemonės yra nustatytos šio priedo 6.1.4 skirsnyje.

               Sistema užtikrinama, kad būtų galima nustatyti bet kokius trūkumus ir neatitikties atvejus, nustatyti nuobaudas, kai taikytina, pasiūlyti reikiamas taisomąsias priemones, kai taikytina, ir užtikrinti, kad būtų imtasi priemonių tiems trūkumams pašalinti.

               Institucijos, susijusios su TUS sistema, turi IT priemonių bei protokolų ir gali patikrinti atitiktį teisėtumo lentelėse nustatytiems rodikliams – tai išsamiau aprašyta šio priedo 4 skirsnyje.

               Teisėtumo tikrinimas apima veiksmus vietoje, pavyzdžiui, tai yra priežiūros institucijų vykdomi patikrinimai ir techninis auditas, taip pat įprastiniai patikrinimai, kuriais siekiama patikrinti atitiktį techniniams ir administraciniams standartams ir kuriuos atlieka atitinkamos institucijos, atsižvelgiant į konkretaus rodiklio rūšį.

               Patikrinimai pakelėse ir patikrinimo punktuose taip pat atliekami padedant teismo pareigūnams
                  5
                ir bendradarbiaujant su teisėsaugos tarnybomis (Hondūro ginkluotosiomis pajėgomis, nacionaline prevencine policija, prokuratūra, Generaline prokuratūra), siekiant patikrinti, ar vežant medienos produktus laikomasi įstatymų, ir visą laiką teikiamos ataskaitos kompetentingoms institucijoms, kad būtų imtasi būtinų priemonių.

               Pilietinės visuomenės organizacijos (t. y. Patariamosios miškų tarybos)
                  6
                kartu vykdo socialinę priežiūrą, siekdamos užtikrinti techninių ir administracinių taisyklių, kuriomis reglamentuojamas miškotvarkos bei veiklos planų vykdymas ir kiti kirtimo leidimai, laikymąsi. Patariamosios miškų tarybos savo nustatytus duomenis ir rekomendacijas gali pranešti SIIAVA, FLEGT ir Savanoriško partnerystės susitarimo Jungtiniam įgyvendinimo komitetui arba jo techniniams filialams, taip pat šio Susitarimo nepriklausomo audito departamentui ir plačiajai visuomenei.

               Tikrinimo dažnis bus nustatytas taikant rizika grindžiamą metodą, atsižvelgiant į viešojo sektoriaus institucijų, dalyvaujančių tiekimo grandinėje, kompetenciją ir atsakomybę, taip pat į administracinius įrašus (baudas, skundus ir kita), iš kurių galima matyti, kad kyla neteisėtumo rizika. Į šią riziką atsižvelgta ir miškininkystės veiklos vykdytojų, ir pačių paslaugų teikėjų atžvilgiu. Įvairių viešojo sektoriaus institucijų atliekamų tikrinimų dažnis bus nurodytas teisėtumo tikrinimo vadove, aprašomame šio priedo 6.1 skirsnyje.

               Institucijos, atsakingos už teisėtumo tikrinimą, turės tikrinimo priemonių bylas, jose bus ir skaitmeniniai dokumentai, ir spausdintinės kopijos (dokumentų nuotraukos, geografinė informacija ir pan.). Šiose bylose bus pateikiama chronologinė dokumentais patvirtintų faktų seka. Saugumo tikslais valdžios sektoriaus institucijos atsargai turės šių bylų skaitmenines kopijas. Visos šios bylos pagal IX priedą yra viešos bylos, jeigu tik pagal Skaidrumo ir galimybės susipažinti su vieša informacija įstatymą jos laikomos vieša informacija.

               Teisinės atitikties tikrinimas yra svarbus etapas eksportuojant medienos produktus ir išduodant FLEGT ir H teisėtas licencijas, nes juo gaunama atitikties įrodymų.

               3.3.
                     Tiekimo grandinės kontrolė

               Medienos atsekamumas yra vienas iš TUS reikalavimų, kaip nustatyta Hondūro teisinėje sistemoje. ICF turi tiekimo grandinės stebėsenos priemonių, pavyzdžiui, be kita ko, SNIF ir SIRMA. Abi sistemos jau veikia, bet planuojami nauji moduliai, atsižvelgiant į pagal šį Susitarimą nustatytus reikalavimus. Todėl laikoma, kad jos tebediegiamos, o tam tikrų funkcijų plėtojimas įtrauktas į VIII priede pateiktas papildomas priemones.

               Pradinis tiekimo grandinių stebėsenos taškas yra miško kirtimo leidimas, skirtas medienai iš Hondūre nukirstų medžių, ir į Hondūrą importuojamos medienos bendroji muitinės deklaracija.

               Pagrindiniai dokumentai, pagal kuriuos stebimas medienos produktų srautas pagal TUS, yra miško kirtimo leidimai, vežimo leidimai ir važtaraščiai, produkcijos ataskaitos, sąnaudų bei produkcijos ir pristatymo ataskaitos, susietos su Mokesčių administratoriaus tarnybos (SAR) patvirtintomis sąskaitomis faktūromis, taip pat bendrosios muitinės deklaracijos. Šie dokumentai bus registruojami Nacionalinėje miškų informacijos sistemoje (SNIF) ir Medienos atsekamumo IT sistemoje (SIRMA), kai šios sistemos bus baigtos plėtoti, taigi bus galima apskaičiuoti kiekviename tiekimo grandinės etape cirkuliuojančios medienos tūrį, kaip aprašyta 7.1 skirsnyje.

               Institucijos taiko dvi duomenų tikrinimo priemones: patvirtinimą ir sutikrinimą. Patvirtinimą sudaro veiklos vykdytojo parengtų duomenų lyginimas ir gretinimas su valdžios sektoriaus atstovų surinktais duomenimis, kaip parodyta šio priedo 1 ir 2 priedėlių 3.1 skiltyje.

               Duomenų sutikrinimas – tai duomenų, pranešamų iš vieno tiekimo grandinės etapo pereinant į kitą, lyginimas ir analizavimas siekiant nustatyti skirtumus, iš kurių būtų matyti, kad esama nepatikrintos arba neteisėtos medienos. Duomenų sutikrinimas aprašytas šio priedo 1 ir 2 priedėlių 3.2 skiltyje.

               Tinkama priežiūra ir aiškiai apibrėžtų patvirtinimo ir sutikrinimo procedūrų taikymas kiekviename tiekimo grandinės etape yra itin svarbu siekiant užtikrinti, kad iš vienos vietos į kitą vežama mediena būtų teisėta, taip išvengiant nepatikrintos medienos arba medienos iš neteisėtų šaltinių įmaišymo į teisėtai cirkuliuojančią medieną.

               3.4.
                     FLEGT ir H teisėtų licencijų išdavimo procesas

               FLEGT ir H teisėtos licencijos išduodamos patikrinus, ar laikomasi visų reikalavimų, susijusių su teisėtumo apibrėžtimi ir medienos produktų tiekimo grandinės stebėsena, ir gavus teigiamus bei įtikinamus rezultatus.

               FLEGT licencija yra galutinis privalomas medienos produktams, įtrauktiems į šalių suderintą produktų, eksportuotinų iš Hondūro į bet kurią Sąjungos šalį, sąrašą, pateiktą šio Susitarimo I priede, taikomas reikalavimas. Eksportuojant į ne Sąjungos šalis, atliekamas toks pats teisėtumo tikrinimas. Tačiau skirtumas tas, kad reikia ne FLEGT licencijos, bet H teisėtos licencijos.

               IV priede aprašyta FLEGT licencijų išdavimo procedūra. Eksportuotojas, eksportuodamas į Sąjungą, muitiniam įforminimui teikia FLEGT licenciją, o eksportuodamas į ne Sąjungos rinkas jis teikia H teisėtą licenciją, kartu su kitais muitinės reikalaujamais dokumentais.

               3.5.
                     Nepriklausomas auditas

               Nepriklausomas auditas – neatskiriama TUS dalis, nes padeda išlaikyti sistemos patikimumą. Nepriklausomu auditu tikrinama, ar veikia TUS įdiegti mechanizmai, kuriais įrodomas visų medienos produktų tiekimo grandinės etapų (įskaitant kirtimą, vežimą, pirminį apdorojimą, antrinį apdorojimą ir prekybą) teisėtumas, ir ar jie visiškai atitinka visus tiekimo grandinės reikalavimus ir nuostatas, nustatytas FLEGT licencijas ir H teisėtas licencijas išduodančios institucijos.

               Nepriklausomas auditas yra TUS dalis, jis privalo būti atliekamas prieš pradedant išduoti FLEGT licencijas. Audito procedūros ir jų įgyvendinimas bus išsamiau apibrėžti šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape.

               Audito aprėptis ir principai apibrėžti VI priede pateiktoje nepriklausomo audito techninėje apibrėžtyje.

               4.
                     INSTITUCINĖ SISTEMA IR SUBJEKTŲ, DALYVAUJANČIŲ ĮGYVENDINANT TUS, VAIDMUO

               Šiame skirsnyje aprašytas įvairių subjektų, dalyvaujančių įgyvendinant TUS, vaidmuo. Šiame skirsnyje aprašyta, kaip, atsižvelgiant į jų atitinkamą atsakomybę, jie praktiškai palaiko arba įgyvendina šio Susitarimo reikalavimus arba atlieka būtiną patikrinimą, kad įsitikintų, jog laikomasi šių reikalavimų, ir kaip jie palaiko ryšius vieni su kitais, kad būtų užtikrintas medienos produktų teisėtumas.

               Šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape institucijos, privačiojo sektoriaus veiklos vykdytojai ir pilietinė visuomenė, įskaitant agrarinės miškininkystės organizacijas ir Hondūro čiabuvių bei iš Afrikos kilusių tautų atstovus, atsižvelgdami į savo atsakomybę už teisėtumo tikrinimą ir atitiktį privalo kritiškai įvertinti savo gebėjimus. VIII priede aprašyti visi šiame skirsnyje paminėtų techninių ir institucinių gebėjimų stiprinimo aspektai.

               Siekiant užtikrinti viso proceso išmanymą ir tinkamą valdymą, reikalingą TUS įdiegti, nustatyti institucinius dalyvavimo ir gerosios patirties tikslinius rodiklius, kiekvieno dalyvaujančio subjekto atsakomybę ir tinkamą tarpinstitucinį koordinavimą, reikia aukšto lygio parengimo ir gebėjimų stiprinimo. Dėl šios priežasties į VIII priedą buvo įtrauktos papildomos priemonės subjektų, dalyvaujančių įgyvendinant šį Susitarimą, gebėjimams stiprinti.

               Šio priedo 11 skirsnyje nustatytos koordinavimo įstaigos, pavyzdžiui, FLEGT ir Savanoriško partnerystės susitarimo įgyvendinimo tarpinstitucinis sekretoriatas, kurios bus įsteigtos arba paliktos teisėtumo užtikrinimo sistemai įgyvendinti. Siekiant dar kartą patvirtinti institucinius susitarimus dėl šio Susitarimo įgyvendinimo, tarp viešojo sektoriaus institucijų bus sudarytas vienas ar keli susitarimo memorandumai; tos institucijos bus bent šios: Nacionalinė miškų išsaugojimo, plėtros, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos institucija (ICF), Mokesčių administratoriaus tarnyba (SAR), Hondūro savivaldybių asociacija (AMHON), Nuosavybės institucija (IP), Nacionalinė agrarinė institucija (INA), Valstybės sekretoriatas prie Darbo ir socialinės apsaugos ministerijos (STSS), Hondūro socialinės apsaugos institucija (IHSS), Valstybės sekretoriatas prie Energetikos, gamtos išteklių, aplinkos ir kasyklų ministerijos (MiAmbiente), Valstybės sekretoriatas prie Žemės ūkio ir gyvulininkystės ministerijos (SAG), Muitų padirektoratis (DARA), nacionalinė prevencinė politika, atskaitinga Valstybės sekretoriatui prie Saugumo ministerijos (SSN), prokuratūra (MP), Generalinė prokuratūra (PGR), Aukščiausiasis teisingumo teismas (CSJ), Hondūro ginkluotosios pajėgos, atskaitingos Valstybės sekretoriatui prie nacionalinės gynybos ministerijos (SEDENA), Nacionalinis Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusių tautų direktoratas (DINAFROH), Galimybės susipažinti su vieša informacija institucija (IAIP) ir Nacionalinė žmogaus teisių komisija (CONADEH).

               Taip pat, siekiant užtikrinti tinkamą šių institucijų koordinavimą, esamų susitarimų, kaip antai Tarpinstitucinio susitarimo dėl žemės legalizavimo ir nuosavybės teisės, INA, IP ir ICF pasirašyto 2015 m. spalio mėn., pavyzdžiu bus sudaryti bendradarbiavimo susitarimai.

               Atsižvelgiant į tai, kad neapibrėžta nuosavybės teisė yra viena iš pagrindinių plačiai paplitusio prasto valdymo miškininkystės sektoriuje priežasčių, pagal šį Susitarimą klausimai, susiję su žemės nuosavybės teise ir legalizavimu, sprendžiami taikant ir II priede pateiktas teisėtumo lenteles (II priede pateikti konkretūs šios srities rodikliai), ir VIII priede pateiktas papildomas ir paramos priemones, pagal kurias parengiamas specialusis žemės legalizavimo planas, kaip šalys susitarė siekdamos paspartinti legalizavimą pagal šiame Susitarime nustatytus prioritetus.

               Specialiajame žemės legalizavimo plane svarbiausia yra nacionalinių miškų teritorijų ir saugomų teritorijų nuosavybės teisė. Kalbant apie saugomas teritorijas, planas taikomas tik buferinėms zonoms, kuriose valstybei leidžiama kirsti mišką siekiant užtikrinti būtiną teisinį saugumą ir suteikti pagrindą bendruomenės miškotvarkos sutartims, kurios pasirašytos arba turi būti pasirašytos su tose teritorijose gyvenančiomis bendruomenėmis. Plane taip pat nustatyta, kad šios žemės naudotojai arba valdytojai gali sudaryti uzufrukto sutartis. Uzufrukto sutartis yra teisinis dokumentas, kuriuo valdytojams suteikiamas teisinis saugumas, siekiant gauti finansinę, ekologinę ir socialinę naudą, dėl kurios pagerėtų gyvenimo kokybė ir būtų racionaliai naudojami gamtos ištekliai, laikantis esamų teisės aktų, tačiau valstybė išsaugo nuosavybės teisę į žemę. Šios veiklos tikslas – stiprinti miškų valdymą ir žemės naudojimo planavimą.

               Kalbant apie nuosavybės teisę į žemę, legalizavimo procesą ir trijų paminėtų institucijų (INA, IP ir ICF) pagrindinį vaidmenį, reikia akcentuoti jų ir Hondūro kavos institucijos (IHCAFE) veiksmų koordinavimą, nes tuo siekiama padidinti socialinę ir ekonominę grąžą, kurią generuoja Hondūro kavos augintojai didindami kavos produkcijos grandinės konkurencingumą.

               Šių keturių institucijų veiksmų koordinavimas turi būti sutelktas į siekį suprasti nuosavybės teisės dokumentų išdavimo kavos gamintojams nacionalinėse miško teritorijose procesą taip, kad būtų gerbiama mišku apželdinta žemė, saugomos teritorijos ir vandens baseinai, siekiant neleisti išduoti naujų nuosavybės teisės dokumentų, dėl kurių miškai ir aplinka būtų toliau naikinami ir nyktų.

               4.1.
                     Subjektai, dalyvaujantys įgyvendinant TUS

               Iš valdžios sektoriaus institucijų, tiesiogiai dalyvaujančių įgyvendinant TUS, vertinant pagal svarbą, ICF, kaip proceso lyderė, yra miškininkystės priežiūros institucija, veikianti kaip nacionalinės politikos, susijusios su miškų, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos išsaugojimu ir plėtra, vykdytoja. Šios institucijos veikla sutelkta į miško išteklių, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos administravimą ir tvarkymą, įskaitant apsaugą, atkūrimą, kirtimą, išsaugojimą ir skatinimą, siekiant skatinti darnų vystymąsi ir taip remti šalies socialinius, ekonominius, aplinkos ir kultūrinius interesus.

               Kitos institucijos, tiesiogiai dalyvaujančios įgyvendinant TUS, yra išvardytos 4.2 skirsnyje, jų sąrašas išdėstytas pagal rodiklius ir tikrinimo priemones, už kurias jos atsakingos pagal teisėtumo lenteles, ir, be kita ko, tai yra tokie aspektai kaip registracija ir mokesčių kontrolė, nuosavybės teisės, socialinė apsauga ir aplinka. Teisėtumo lentelėse pateiktas institucijų vaidmens aprašymas ir rodikliai, už kuriuos kiekviena institucija atsakinga, o ištekliai, kurių reikia kiekvienai iš jų, bus aprašyti Jungtinio įgyvendinimo komiteto tikrinimo vadove, kaip nustatyta II priede.

               Įgyvendinant TUS dalyvauja šios institucijos ir subjektai:

               teismo pareigūnai (CSJ) ir teisėsaugos tarnybos (nacionalinė prevencinė policija, Hondūro ginkluotosios pajėgos, Generalinė prokuratūra ir prokuratūra) yra atsakingi už prevenciją, kontrolę ir teisėsaugą. Galimybės susipažinti su vieša informacija institucija (IAIP) sprendžia klausimus, susijusius su vieša informacija ir skaidrumu.

               Nacionalinis Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusių tautų direktoratas (DINAFROH) teikia ataskaitas Socialinės įtraukties ministerijai (SEDIS) ir siekia gerinti Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusių tautų gyvenimo kokybę per ekonominę, kultūrinę, politinę ir socialinę plėtrą.

               Privatūs miškininkystės veiklos vykdytojai yra veiklos vykdytojai, vykdantys veiklą medienos tiekimo grandinėje ir atitinkantys teisėtumo lentelių rodiklius bei pateikiantys būtinus patvirtinamuosius dokumentus. Jie vykdo būtinus ir tinkamus patikrinimus, kad būtų užtikrintas jų apdorojamos medienos teisėtumas, be to, jiems turi būti taikomi teisėtumo tikrinimo mechanizmai, įgyvendinami įvairių valstybės institucijų, atsižvelgiant į jų kompetencijos sritis. Šią veiklos vykdytojų grupę sudaro fiziniai ir juridiniai asmenys, esantys miško savininkais; labai mažos, mažosios, vidutinės ir didelės miškininkystės įmonės; pramoniniai miško kirtėjai; privačios tvirtinančiosios įstaigos; bendruomenės grupės ir pan. Šie veiklos vykdytojai taip pat privalo sutikti, kad pilietinės visuomenės organizacijos per patariamąsias tarybas miškininkystės klausimais kartu su valstybinėmis institucijomis vykdytų socialinę priežiūrą.

               Šio Susitarimo įgyvendinimo tikslais pilietinės visuomenės organizacijos yra patariamosios tarybos miškininkystės klausimais, veikiančios bendruomenės, savivaldybės, regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis, nevyriausybinės plėtros organizacijos ir kitos organizacijos, esančios aktyviomis dalyvėmis vykdant miško išteklių ir jų poveikio gyventojams priežiūrą ir vykdančios tiek institucijų, tiek veiklos vykdytojų veiklos socialinę priežiūrą. Tam jos taiko skundų nagrinėjimo procedūras ir protokolus, kaip nustatyta šio priedo 10.3 skirsnyje.

               Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusios tautos per savo valdymo organus ir organizacijas dalyvauja vykdant socialinę priežiūrą ir įgyvendinant asmenų laisva valia, iš anksto ir žinant padėtį duodamo sutikimo principo taikymo sistemos mechanizmus ir procedūras. Tai miško žemių legalizavimo procesų, kuriuos vykdo specialiosios valdžios sektoriaus institucijos ir kuriais siekiama pripažinti jų protėvių teisę į žemę, naudos gavėjai. Kai Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusios tautos kaip veiklos vykdytojos dalyvauja vykdant komercinę miškininkystės veiklą, joms turi būti taikomos TUS procedūros.

               4.2.
                     Valstybinės institucijos

               Dešimt valdžios sektoriaus institucijų yra tiesiogiai susijusios su šio Susitarimo teisėtumo lentelėmis. Siekiant palengvinti teisinės atitikties pažymėjimų išdavimą visiems veiklos vykdytojams, atitinkantiems teisėtumo lentelėse pateiktus rodiklius ir TUS reikalavimus, visos įgyvendinant šį Susitarimą dalyvaujančios institucijos ICF Teisėtumo tikrinimo skyriui teiks informaciją apie atitiktį rodikliams, už kuriuos jos atsakingos. Ši prievolė taikoma ir įvairioms ICF įstaigoms.

               Toliau aprašoma kiekviena institucija, susijusi su teisėtumo lentelėmis; informacija pateikta pagal rodiklių ir tikrinimo priemonių, už kurias institucija atsakinga, skaičių.

               4.2.1.
                     Nacionalinė miškų išsaugojimo, plėtros, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos institucija (ICF)

               ICF – miškų sektoriaus priežiūros institucija; ji yra nacionalinės politikos, susijusios su miškų, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos išsaugojimu ir plėtra, vykdytoja ir turi įgaliojimus rengti programas, projektus ir planus, taip pat steigti techninius ir veiklos administracinius padalinius, būtinus Hondūro Miškų įstatymo paskirčiai ir tikslams įgyvendinti. Ši institucija taip pat vykdo funkcijas, susijusias su kitų įstatymų vykdymo užtikrinimu, įskaitant įstatymus, susijusius su nuosavybe, vandeniu ir aplinka.

               ICF veikla pirmiausia susijusi su miško išteklių, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos administravimu ir tvarkymu, įskaitant jų apsaugą, atkūrimą, našų naudojimą, išsaugojimą ir skatinimą, taip skatinant darnų vystymąsi, atitinkantį šalies socialinius, ekonominius, aplinkos ir kultūrinius interesus.

               4.2.2.
                     Mokesčių administratoriaus tarnyba (SAR)

               Registracijos ir mokesčių kontrolės tikslais Mokesčių administratoriaus tarnybos (SAR) veikla centralizuotai koordinuojama su ICF veikla, siekiant užtikrinti, kad miško produkcijos grandinėje veikiantys veiklos vykdytojai vykdytų savo mokestines prievoles.

               Remiantis teisėtumo lentelėmis, pagrindiniai SAR (šia institucija pakeista Pajamų valdymo taryba (DEI)) įgaliojimai – nacionalinių ir tarptautinių mokesčių teisės aktų laikymasis ir jų vykdymo užtikrinimas, rinkliavų ir mokesčių, nustatytų įvairiais įstatymais, surinkimo valdymas.

               4.2.3.
                     Savivaldybės

               Savivaldybės institucijos – valdymo ir administravimo organai, atsakingi už savo atitinkamas savivaldybes; jų tikslas – užtikrinti vietos gyventojų gerovę, skatinti integruotą plėtrą ir saugoti aplinką.

               Savivaldybėms tenka dvejopas vaidmuo įgyvendinant TUS: pirma, vykdyti teisėtumo lentelėse joms, kaip savivaldybės miško žemių savininkėms, nustatytas prievoles, o antra – kaip vietos valdžios institucijoms plėtoti ir stiprinti savivaldybės mokesčių sistemą. Savivaldybės turi Mokesčių ir finansų administravimo sistemą (SAFT); tai priemonė, kuria ne tik palengvinamas vidaus kontrolės procesas, bet ir teikiama visa informacija apie savivaldybės finansus.

               4.2.4.
                     Nuosavybės institucija (IP)

               IP – decentralizuota valdžios sektoriaus institucija, turinti įgaliojimus visoje šalyje registruoti ir identifikuoti nuosavybę ir nuosavybės savininkus; tam ji tvarko nacionalinį visų veiksmų ir dokumentų, susijusių su nuosavybės ir nuosavybės teisės registravimu, įskaitant įtraukimą į sąrašą, pripažinimą, perdavimą, keitimą, apmokestinimą ir nuosavybės teisių panaikinimą, registrą.

               4.2.5.
                     Darbo ir socialinės apsaugos ministerija (STSS)

               STSS tenka bendra atsakomybė už užimtumo politiką ir socialinės apsaugos sistemas, taip pat už darbuotojų ir darbdavių gerovę ir socialinę apsaugą.

               4.2.6.
                     Hondūro socialinės apsaugos institucija (IHSS)

               Hondūro socialinės apsaugos institucija – savarankiškas subjektas, turintis teisinį subjektiškumą ir savo pačios turtą; ši institucija yra nepriklausoma nuo nacionalinės mokesčių institucijos. Nuo pat įsteigimo ji yra atsakinga už Hondūro dirbančiųjų orientavimą, nukreipimą, socialinės apsaugos paslaugų teikimą jiems ir administravimą. Pagal Respublikos Konstituciją vyriausybė, darbdaviai ir darbuotojai privalo prisidėti prie socialinės apsaugos sistemos finansavimo, gerinimo ir plėtimo.

               Hondūre dirbančiųjų klasės socialinė apsauga pirmiausiai yra susijusi su IHSS aprėptimi, taigi ji turi didelę įtaką valdant sveikatos ir socialinės apsaugos klausimus. Be pagrindinių šalies miestų (Tegusigalpos, San Pedro Sulos, Seibos ir Puerto Korteso), kur veikia didžiausi miškininkystės veiklos vykdytojai, IHSS nėra atstovaujama kitose šalies gyvenamuosiuose centruose ir ypač kaimo vietovėse, kur dirba dauguma miškininkystės sektoriaus veiklos vykdytojų.

               4.2.7.
                     Energetikos, gamtos išteklių, aplinkos ir kasyklų ministerija (MiAmbiente)

               MiAmbiente yra atsakinga už politikos, susijusios su aplinka, ekosistemomis, vandens išteklių apsauga ir naudojimu, koordinavimu, augmenijos ir gyvūnijos apsauga, rengimą, koordinavimą, vykdymą ir vertinimą, taip pat už tai, kad pirminės ir antrinės miško produkcijos bendrovės laikytųsi poveikio aplinkai vertinimo reikalavimų.

               4.2.8.
                     Nacionalinė agrarinė institucija (INA)

               Kadangi Nacionalinėje agrarinėje institucijoje dabar vyksta institucinė restruktūrizacija, dar neaišku, kur ji bus įsikūrusi, o jos dabartinės funkcijos ateityje gali keistis. Jeigu kokios nors TUS svarbios funkcijos, kurias dabar vykdo INA, ateityje būtų paskirtos kitoms institucijoms, šio Susitarimo įgyvendinimo tikslais tos naujos institucijos bus oficialiai nurodytos kaip institucijos, pakeitusios INA.

               INA yra pusiau savarankiška institucija, atsakinga už šalies ūkininkavimo politiką, ji išduoda nuosavybės teisės į agrarinei miškininkystei skirtą žemę dokumentus ir teikia techninę pagalbą kaimo suinteresuotiesiems subjektams ir Hondūro čiabuviams bei iš Afrikos kilusioms tautoms, įtraukiant kaimo gyventojus į integruotą šalies plėtrą. INA yra atsakinga už nuosavybės teisės į dirbamą žemę įregistravimą, o, vykstant nuosavybės legalizavimo procesams, veiksmai koordinuojami su ICF ir IP. Konkrečiau, kai bus teikiami nuosavybės teisės į nacionalinę miško žemę prašymai, INA veiks palaikydama ryšį su ICF, kad tokia žemė ir toliau būtų naudojama miškininkystei; jos funkcijos neapima nuosavybės teisės į miško žemę registravimo. Vertinant nuosavybės teisės į miško teritorijas paskyrimą, visada reikalinga palanki techninė ICF nuomonė.

               4.2.9.
                     Žemės ūkio ir gyvulininkystės ministerija (SAG)

               Žemės ūkio ir gyvulininkystės ministerija koordinuoja aspektus, susijusius su sektorių politika, įgyvendinama viešojo žemės ūkio sektoriaus institucijų, konkrečiai aspektus, susijusius su žemės naudojimo teise, kaimo finansavimu, prekyba, miškininkyste, augalininkystės ir gyvulininkystės ūkiais, taip pat kaimo bei miškų plėtra.

               SAG yra atsakinga už tarptautinės prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais reglamentavimą taikant Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvenciją. Įgyvendinant šį Susitarimą tai turi poveikį medienos produktams, gaunamiems iš rūšių, kurioms taikoma CITES.

               4.2.10.
                     Muitų padirektoratis (DARA)

               Vykdomuoju potvarkiu Nr. PCM-083-2016 įsteigta Prezidentinė muitų sistemos ir prekybos įstaigų išsamios reformos komisija (COPRISAO). Dabar, vykstant muitų sistemos ir prekybos įstaigų išsamios reformos procesui, ši komisija turės tiesioginius įgaliojimus Muitų padirektoračio (DARA) atžvilgiu.

               Pagal TUS Muitų padirektoratis dalyvauja vykdant eksportuojamų ir importuojamų, taip pat tranzitu vežamų medienos produktų kontrolę ir tikrinimą. Šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape turėtų būti atlikta nuodugni su eksportu susijusių muitinės procedūrų, galinčių turėti poveikį tikrinimo metodikai, peržiūra, siekiant nustatyti galimas spragas ir trukdžius.

               4.2.11.
                     Netiesiogiai dalyvaujančios valdžios sektoriaus institucijos

               Toliau aprašomos netiesiogiai su TUS susijusios valdžios sektoriaus institucijos, t. y. jos nėra visiškai arba iš dalies atsakingos arba bendrai atsakingos už teisėtumo lentelių rodiklių tikrinimą, tačiau ir joms, kaip valdžios sektoriaus kontrolę vykdančioms įstaigoms, kurių funkcijos svarbios siekiant užtikrinti veiksmingą centrinės valdžios institucijų ir savivaldybės institucijų veikimą, kiek tai susiję su TUS, tenka tam tikras vaidmuo.

               Specialieji padaliniai, pavyzdžiui, Nacionalinės tarpinstitucinės saugumo pajėgos (FUSINA-FFAA) ir Tarpinstitucinė specialiosios paskirties kovos su nusikaltimais aplinkai grupė (FTIA), yra operatyviniai organai, pagal ENCTI vykdantys baudžiamąjį persekiojimą už nusikaltimus aplinkai. Šiuos organus vyriausybė įsteigė laikinai ir pasirūpino tarpinstituciniu koordinavimu, kad būtų sustabdyti neteisėti veiksmai ir užtikrintas aplinkos teisės aktų laikymasis. FTIA, visų pirma, sudaro ICF, MiAmbiente, teismo pareigūnai ir teisėsaugos institucijos (MP, PGR, PNP ir FFAAH). Šioms pajėgoms vadovauja ICF, taip pat veikianti kaip tarpinstitucinio koordinavimo mechanizmas, skirtas spręsti tyrimų, sankcijų ir stebėsenos klausimus, visų pirma dėl nusikaltimų, turinčių didžiulį poveikį aplinkai. Veikiant šiems organams įgyta patirtis bus naudojama kaip pavyzdys, jeigu būtų sukurtas nuolatinis ir ilgalaikis mechanizmas. Nacionalinėms tarpinstitucinėms saugumo pajėgoms (FUSINA) dabar vadovauja FFAA, jos veikia teismo nurodymu.

               4.2.11.1.
                     Nacionalinė prevencinė policija (PNP)

               Nacionalinės prevencinės policijos vaidmuo yra užtikrinti, kad gyventojai Hondūro teritorijoje galėtų laisvai naudotis savo teisėmis ir laisvėmis, – tam užtikrinamas įstatymų ir kitų teisės aktų dėl gyvybės apsaugos, gamtos grožio išsaugojimo ir aplinkos apsaugos tiek miesto, tiek kaimo teritorijose laikymasis.

               Pagal TUS Nacionalinė prevencinė policija (PNP) padeda tikrinant vežamus medienos produktus, ji veikia kartu su ICF, teismo pareigūnais ir visomis kitomis teisėsaugos tarnybomis. Pavyzdžiui, PNP veikia tranzito patikrinimo punktuose, kartu su ICF ir SAR (žalieji patikrinimo punktai).

               4.2.11.2.
                     Prokuratūra (MP)

               Prokuratūra atstovauja visuomenei ir imasi viešų teisinių veiksmų teismuose; viena iš jos funkcijų yra tirti nusikaltimus aplinkai pagal esamus teisės aktus, kuriais baudžiama už aplinkos atžvilgiu vykdomus veiksmus, Hondūre laikomus nusikaltimu aplinkai, ir pagal tarptautines sutartis.

               Miškų sektoriuje prokuratūra veikia per Specialiąją prokuratūros tarnybą aplinkos klausimais (FEMA). Pagrindinis Hondūro visuomenei atstovaujančios prokuratūros vaidmuo – tirti, patvirtinti dokumentais ir Hondūro teismų baudžiamuosiuose procesuose kelti kaltinimus dėl veiksmų, kuriais padaryta žala aplinkai, ekosistemoms, gamtos ištekliams ir visuomenės sveikatai.

               4.2.11.3.
                     Generalinė prokuratūra (PGR)

               Generalinė prokuratūra yra atsakinga už valstybės teisių skatinimą, atstovavimą joms ir jų išsaugojimą visuose teismo procesuose, kuriuose, kaip šalis, valstybė dalyvauja.

               4.2.11.4.
                     Aukščiausiasis teisingumo teismas (CSJ)

               Įgaliojimai priimti ir reikalauti vykdyti sprendimus suteikti išimtinai Respublikos teismams. Įgaliojimai užtikrinti teisingumą tenka nepriklausomiems magistratams ir teisėjams.

               4.2.11.5.
                     Hondūro ginkluotosios pajėgos

               Ginkluotosios pajėgos yra nacionalinė institucija, kurios pirminė funkcija – ginti Hondūro teritorinį vientisumą ir suverenitetą, palaikyti taiką bei viešąją tvarką ir saugoti Konstituciją.

               2006 m. ginkluotosioms pajėgoms buvo pavesta remti darbą, kuris vykdomas saugant šalies miškus ir ekosistemas; tai vykdoma per Paramos ekosistemų ir aplinkosaugos vadybai direktoratą (isp. Dirección de Apoyo al Manejo de Ecosistemas y Ambiente) (C-9).

               4.2.11.6.
                     Nacionalinis Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusių tautų direktoratas (DINAFROH)

               Tai Socialinės įtraukties ministerijos departamentas, siekiantis gerinti Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusių tautų gyvenimo kokybę per ekonominę, kultūrinę, politinę ir socialinę plėtrą. Koordinuojant Darbo ir socialinės apsaugos ministerijai (STSS) ir remiant Nacionaliniam Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusių tautų direktoratui (DINAFROH), Hondūro vyriausybė dabar vykdo konsultacijų procesą; šiuo procesu bus remiamasi rengiant ir priimant įstatymą dėl devynių Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusių tautų organizacijų laisva valia, iš anksto ir žinant padėtį duodamo sutikimo palaikant JT vystymosi programai (UNDP) ir JT specialiajam pranešėjui.

               4.2.11.7.
                     Galimybės susipažinti su vieša informacija institucija (IAIP)

               IAIP – decentralizuota valdžios sektoriaus institucija, atsakinga už piliečių galimybės susipažinti su vieša informacija skatinimą ir palengvinimą, taip pat už institucinių procedūrų, susijusių su viešos informacijos apsauga, įslaptinimu ir saugojimu, priežiūrą.

               Pagal TUS IAIP yra atsakinga už užtikrinimą, kad piliečiai galėtų naudotis savo teise dalyvauti valdant viešuosius reikalus, kad viešosios funkcijos būtų skaidriai vykdomos, taip pat kad būtų skaidrūs valstybės ir privačių asmenų ryšiai. Informacija apie miškų sektorių skelbiama IAIP bendrame skaidrumo portale ir ICF portale, taip pat ji išsamiai aprašoma kiekvienos institucijos portale. Be to, VIII priede pateikta papildoma priemonė visuomenei skirtos informacijos valdymo sistemai sukurti.

               4.2.11.8.
                     Nacionalinė žmogaus teisių komisija (CONADEH)

               CONADEH stebi, kaip laikomasi teisių ir garantijų, nustatytų Respublikos Konstitucijoje, Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir kitose Hondūro ratifikuotose sutartyse bei konvencijose.

               4.2.11.9.
                     Nacionalinė miškų, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos mokslinių tyrimų sistema (SINFOR)

               SINFOR yra viešojo ir privačiojo sektorių tarpinstitucinė platforma, įsteigta 2007 m. Miškų įstatymu; šioje platformoje rengiami, palaikomi ir skatinami miškų sektoriaus, saugomų teritorijų, laukinės gamtos ir pan. moksliniai tyrimai, raginama Hondūre perduoti praktinę patirtį ir technologijas.

               Jos funkcija yra ir teikti naujausią informaciją, reikalingą politikai, taisyklėms ir nuostatams, kuriais būtų užtikrintas sektoriaus tvarumas ir valdymas, rengti. SINFOR vykdomo miškų, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos mokslinių tyrimų planavimo ir palaikymo prioritetas – siekti mokslinių tyrimų galimybių, kurias būtų galima nurodyti nacionaliniuose planuose ir strategijose, pavyzdžiui, Nacionalinėje neteisėto miškų kirtimo ir prekybos miško produktais kontrolės strategijoje (ENCTI), kiekvienos institucijos narės strateginiuose planuose ir kitose su šiuo sektoriumi susijusiose iniciatyvose.

               4.3.
                     Privatusis miškų sektorius

               Pagal TUS privačiojo miškų sektoriaus subjektai yra tie, kas, siekdami pelno, valdo arba teikia žaliavą, paima ją iš miško, veža, apdoroja ir pateikia rinkai, taip pat imasi jos eksporto ir importo.

               Atsižvelgiant į dalyvaujančių organizacijų įvairovę ir jų komercinės veiklos mastą, nustatyta keletas kategorijų. Mokesčių kodekse jos skirstomos į tokias kategorijas: i) fiziniai asmenys; ii) juridiniai asmenys, įskaitant profesinę partnerystę ir komercines bendroves, kooperatyvus ir asocijuotąsias įmones, ir apskritai asociacijos arba subjektai, pagal privatinę arba komercinę teisę turintys juridinio asmens statusą; taip pat iii) subjektai, bendruomenės, organizacijos (Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusių tautų, bendruomenių grupės) arba juridiniai sandoriai, esantys funkciniais arba turto vienetais, net jeigu ir neturi teisinio subjektiškumo.

               Dar viena kategorija yra pagrįsta kiekvienoje įmone dirbančių asmenų skaičiumi: labai mažos miškininkystės įmonės, dauguma jų įsteigtos kaip šeimos verslas, jose dirba ne daugiau kaip keturi asmenys; mažos miškininkystės įmonės, turinčios 5–10 darbuotojų; vidutinės miškininkystės įmonės, turinčios 11–100 darbuotojų; didelės miškininkystės įmonės, turinčios per 100 darbuotojų.

               Miškų įstatyme nustatytos trys bendrovių kategorijos. Pirminės miško produkcijos bendrovė yra bendrovė, vykdanti pirminį apvaliosios medienos arba bet kokios kitos medienos arba ne medienos žaliavų iš miško apdorojimą. Antrinės miško produkcijos arba apdorojimo bendrovė apdoroja produktus, gaunamus iš pirminės miško produkcijos bendrovės. Galiausiai, medienos arba medienos produktų sandėliai įvairius medienos produktus pateikia rinkai.

               Reikėtų atkreipti dėmesį, kad pirmiau pateiktas aprašymas taikomas tik pramonės sektoriui, naudojančiam pušų medieną; kalbant apie plačialapių medžių medieną, šio Susitarimo įsigaliojimo metu Hondūre neregistruota ir veiklos nevykdo nė viena pirminės miško produkcijos bendrovė. Be to, mediena, imama iš miško, paprastai būna grubiai aptašyta, o ne apvalioji, nes miške ji aptašoma ir velkama į surinkimo vietą, iš jos toliau motorizuotomis transporto priemonėmis vežama antrinės produkcijos įmonei arba į medienos sandėlį pardavimui. Rietuvės arba surinkimo centrai pagal apibrėžtį yra vietos, kur laikomi medienos produktai, kuriuos vėliau reikės pervežti nekeičiant nuosavybės teisės į juos. Priešingai, medienos sandėliai yra vietos, kuriose sandėlių savininkai perka medieną iš savo tiekėjų ir parduoda ją savo klientams.

               Vykdydama įprastus patikrinimus ir remdamasi socialinės priežiūros ataskaitomis, kurias teikia patariamosios tarybos miškininkystės klausimais, ICF reguliariai stebės bet kokius miško produkcijos grandinės pasikeitimus, įskaitant pušynus, plačialapių medžių miškus, miškų plantacijas arba pavienius medžius, augančius ne miškuose, siekiant užkirsti kelią bet kokiai miškininkystės veiklai, kuriai netaikoma TUS. Jeigu ateityje, persvarsčius taikytiną teisinę sistemą, būtų miškų sektoriaus organizacijos pasikeitimų, TUS būtų pakoreguota, siekiant užtikrinti, kad būtų aprėpti visi medienos šaltiniai.

               Būtent šie veiklos vykdytojai diegia gamybos procesus ir todėl savo konkrečios kompetencijos srityje privalo atitikti rodiklius ir tikrinimo priemones. Tam jie taiko pakankamas ir tinkamas vidaus kontrolės priemones, susijusias su kirtimo ir gamybos leidimais, vykdydami savo prievoles, susijusias su užimtumu, aplinka, mokesčiais (ir nacionaliniais, ir savivaldybės), vežimu, prekyba ir kitais prie įvairių rodiklių nurodytais klausimais. Taip pat reikalaujama, kad jie tinkamai registruotų būtinus patvirtinamuosius dokumentus ir numatytų tikrinimo priemones.

               Panašiai, privačiojo miškų sektoriaus organizacijos turi taikyti teisinės atitikties tikrinimo mechanizmus, įdiegtus valstybės institucijų pagal jų kompetencijos sritį.

               4.4.
                     Pilietinės visuomenės organizacijos

               Hondūro teisine sistema šalies piliečiams suteikiama teisė ir nustatoma pareiga dalyvauti vykdant ir vykdyti socialinę veiksmų, kurių imasi valdžios institucijos, kontrolę. Miškų sektoriuje yra įvairių pilietinės visuomenės organizacijų, suinteresuotų įstatymų vykdymo užtikrinimu, ir tos organizacijos imasi labai aktyvaus ir veiksmingo vaidmens vykdant tikrinimą. Tos organizacijos išvardytos toliau.

               4.4.1.
                     Vietos organizacijos

               Miškų įstatyme nustatyti ICF skirti visuomenės dalyvavimo, konsultavimosi ir paramos subjektai, pavyzdžiui, patariamosios tarybos miškininkystės, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos klausimais (CCF); šie subjektai organizuojami ir veikia vietos arba bendruomenės, savivaldybės, regioniniu arba nacionaliniu lygmeniu. Nacionalinėje neteisėto miškų kirtimo ir miško produktų vežimo kontrolės strategijoje (ENCTI) nurodyta šių subjektų svarba vykdant socialinę kontrolę, visų pirma savivaldybės ir bendruomenės lygmenimis, remiant miškotvarkos planų, metinių veiklos planų arba kitų rūšių leidimų tikrinimą, taip pat skatinant naudoti teisėtą medieną. Tai pasiekiama veiksmus koordinuojant su kitomis valstybės institucijomis, visų pirma ICF.

               4.4.2.
                     Nevyriausybinės plėtros organizacijos

               Įvairios šalies ir tarptautinės nevyriausybinės plėtros organizacijos
                  7
                remia miškų sektoriaus veiksmus, vykdomus instituciniu ir teritoriniu lygmeniu. Savo veikla jos sprendžia, be kita ko, visuomenės dalyvavimo subjektų organizavimo, gebėjimų stiprinimo savivaldybės ir bendruomenės lygmenimis, politinio poveikio, socialinės kontrolės, techninės paramos ir žmogaus teisių klausimus.

               Šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape nevyriausybinės plėtros organizacijos parengs savo pačių metodiką, taikomą vykdant socialinės priežiūros veiksmus. Šios socialinės priežiūros ataskaitos bus teikiamos Jungtiniam įgyvendinimo komitetui ir kitoms įstaigoms, kad būtų imtasi tinkamų veiksmų. Tuo bus sukurta dalyvavimo sistema, ir ja bus padedama nuolat gerinti valdymo procedūras, nustatytas pagal šį Susitarimą.

               Taip pat bus sukurta skundų nagrinėjimo sistema; šia sistema bus padedama vykdyti socialinės priežiūros funkciją, kaip aprašyta šio priedo 10 ir 11 skirsniuose.

               4.5.
                     Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusios tautos

               Hondūre gyvena devynios Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusios tautos. Dauguma šių tautų gyvena didžiulėse miško teritorijose, o šiose esama ir saugomų teritorijų, ir gamybinių miškų. Tos tautos yra šios: pečai, tavakai, lenkai, majai čorčiai, tolupanai, miskitai, nahua, garifūnai ir anglakalbė iš Afrikos kilusi tauta; jos turi joms atstovaujančias organizacijas, įskaitant visos šalies mastu veikiančią Hondūro čiabuvių tautų konfederaciją (CONPAH).

               Šios tautos dalyvauja įgyvendinant TUS, taip pat taikant teisėtumo lentelių 2 principą: „Hondūras gerbia miškų teritorijose gyvenančių Hondūro čiabuvių bei iš Afrikos kilusių tautų teises“.

               Miškų sektoriuje Hondūro čiabuvių bei iš Afrikos kilusioms tautoms tenka šios funkcijos:

               −
                     jos yra legalizavimo procesų ir pagarbos jų protėviams priklausiusioms teritorijoms naudos gavėjos;

               −
                     jos dalyvauja įgyvendinant mechanizmus ir procedūras, susijusias su FPIC principo taikymo sistema, nustatyta siekiant gerbti savarankišką apsisprendimą ir autonomiją, kaip reikalaujama TDO konvencijoje Nr. 169 ir JT deklaracijoje dėl čiabuvių tautų teisių; taip pat

               −
                     jos dalyvauja komercinėje veikloje, vykdomoje gamybinio miško teritorijose, laikantis teisėtumo lentelių ir taikytinų TUS reikalavimų.

               4.6.
                     Gebėjimų stiprinimas

               Gebėjimų stiprinimas, kuriuo siekiama užtikrinti veiksmingą sistemos veikimą ir medienos produktų teisėtumą, aprašytas VIII priede. Kiekviena priemonė bus rengiama atlikus visų įgyvendinant TUS dalyvaujančių subjektų reikiamų gebėjimų patikrinimą.

               5.
                     TUS APRĖPTIS IR MASTAS

               Visa Hondūro kilmės mediena ir medienos produktai, kuriems taikoma TUS, turi būti gauta iš privačių, savivaldybės arba nacionalinių miškų (natūraliai augančių arba pasodintų), tvarkomų pagal administracinius ir techninius didžiausio veiksmingumo, daugkartinio naudojimo ir socialinės lygybės kriterijus, kad būtų užtikrintas ekosistemų tvarumas ir jų našumo, apsauginis bei aplinkos apsaugos potencialas.

               TUS taip pat bus taikoma iš kitų šalių atvežamai medienai, kai jos importuotojai galės įrodyti, kad mediena gauta iš teisėtų šaltinių ir importuota laikantis ir medienos kilmės šalies, ir Hondūro įstatymų. TUS turės būti taikoma visiems veiklos vykdytojams, įskaitant tuos, kas turi savo nuosavus miškotvarkos ir kilmės grandinės pažymėjimus, taip pat tuos, kuriems priklauso medžių plantacijos, naudojamos komerciniais tikslais.

               5.1.
                     Medienos produktai, įtraukti į TUS

               TUS taikoma visiems šio Susitarimo I priede apibrėžtiems produktams. Hondūro miškų įstatymo 102 straipsniu draudžiama eksportuoti tam tikrus medienos produktus, nurodant, kad natūralių miškų plačialapių medžių mediena gali būti eksportuojama tik kaip apdorota mediena. Todėl neleidžiama eksportuoti apvaliosios arba grubiai aptašytos šios rūšies medžių medienos.

               Nors šių rūšių apvalioji mediena arba grubiai aptašyta mediena negali būti eksportuojama, jai TUS taikoma neatsižvelgiant į jos apdorojimo mastą.

               Į šio Susitarimo I priedą neįtrauktiems medienos produktams, eksportuojamiems į Sąjungą, FLEGT licencijos procedūra netaikoma. Tokiu atveju Sąjungos importuotojai, šiuos produktus importuojantys iš Hondūro, privalo atlikti išsamų patikrinimą pagal Sąjungos medienos reglamentą ir įsitikinti, kad jie yra teisėti.

               5.2.
                     Rinkos, kurioms taikoma TUS

               TUS bus taikoma medienos produktams, teikiamiems visoms rinkoms – ir eksporto, ir šalies. Tačiau pastangoms užtikrinti TUS taikymą pirmumas bus teikiamas rinkas atskiriant taip:

               −
                     Sąjungos rinka. Į Sąjungos rinką eksportuojamų produktų teisėtumo tikrinimas bus atliekamas, kaip nustatyta šiame Susitarime, t. y. laikoma, kad FLEGT licencija yra būtina sąlyga, kai tik patvirtinama, kad sistema yra pasirengusi išduoti FLEGT licencijas, įvykdžius VII priede nustatytą procedūrą.

               −
                     Kitos tarptautinės rinkos. Eksportuojamų produktų teisėtumo tikrinimas bus atliekamas, kaip nustatyta šiame Susitarime, neatsižvelgiant į eksporto paskirties vietos šalį, o jų teisėtumas bus grindžiamas H teisėta licencija.

               −
                     Šalies rinka. Šalies rinkai teikiamų produktų teisėtumo tikrinimas taip pat bus atliekamas, kaip nustatyta šiame Susitarime, o veiklos vykdytojų, kuriems šie produktai priklauso, teisėtumas bus įrodomas teisinės atitikties pažymėjimais.

               Visais šiais TUS įgyvendinimo etapais bus tvirtinamos priemonės, kuriomis bus siekiama užkirsti kelią nežinomos arba neteisėtos kilmės medienos patekimui į miško produkcijos tiekimo grandinę. Taikant į VIII priedą įtrauktas priemones bus didinamas gebėjimas įgyvendinti TUS.

               5.3.
                     Medienos, kuriai taikoma TUS, šaltiniai

               Medienos, kuriai taikoma TUS, šaltiniai skirstomi į šias kategorijas:

               5.3.1.
                     Mediena, kuriai medžiai nukirsti šalies teritorijoje

               Mediena, kuriai medžiai nukirsti šalies teritorijoje, gaunama iš šių šaltinių:

               1.
                     natūralių miškų arba plantacijų.

               2.
                     Teritorijų, kuriose įsteigtos agrarinės miškininkystės sistemos, t. y. natūralūs arba pasodinti medžiai, kartu su kitomis rūšimis – kava, kakava ar kitais žemės ūkio kultūriniais augalais.

               3.
                     Pavienių spygliuočių arba plačialapių medžių, augančių ne miškuose.

               Medžiai gali būti kertami plačialapių arba spygliuočių medžių miškuose, neatsižvelgiant į tai, kam priklauso žemė. Kirsti medžius leidžiama vienu iš šių būdų:

               −
                     pagal miškotvarkos planą ir jo metinius veiklos planus, ICF patvirtintus:

               −
                     bendruomenės naudos gavėjams, sudariusiems grupines miškotvarkos sutartis (miškotvarkos veiklos bendruomenėms);

               −
                     individualiems miškotvarkos sutarčių naudos gavėjams; taip pat

               −
                     privačių, savivaldybės (ejido), nacionalinių ir fiskalinių miškų savininkams.

               −
                     Pagal specialų agrarinės miškininkystės sistemų planą ir jo metinį kirtimo planą, skirtą agrarinės miškininkystės sistemų, esančių privačioje ir savivaldybės (ejido) žemėje, savininkams.

               −
                     Pagal gelbėjimo planą, skirtą miškų, nukentėjusių nuo gaivalinių nelaimių, kenkėjų arba ligų, viešų arba privačių statybos darbų ir augmenijos pakeitimo žemės ūkio paskirties žemėje, kirtimui. Rengiant vietovių, kuriose vykdytini vieši ar privatūs statybos darbai arba žemės ūkio paskirties žemėje keičiama augmenija, gelbėjimo planus reikalaujama poveikio aplinkai vertinimo, ir tik jį atlikus MiAmbiente gali išduoti aplinkos leidimo pažymėjimą. Gelbėjimo planai, siejami su laikinų arba ilgamečių žemės ūkio pasėlių augmenijos keitimu, taikomi tik žemės ūkio paskirties žemei. Miškų įstatymo 93 straipsnyje nustatyta, kad reikia išsaugoti ir gerbti natūralų miško žemės naudojimą, laikantis žemės naudojimo planavimo politikos ir teisės aktų. Panašiai, Miškų įstatymo įgyvendinimo nuostatų 294 straipsniu draudžiama keisti augmeniją gamybiniuose miškuose, kurių atžvilgiu esama miškotvarkos planų, ir žemėje, kurioje didelis miškininkystės potencialas. Medienos produktų, kuriems mediena gaunama keičiant žemės naudojimo paskirtį, tikrinimas išsamiau aprašytas šio priedo 7.7 skirsnyje.

               −
                     Pagal gaivinimo planą, taikomą miškininkystės šalutinių produktų, kuriems taikomas ankstesnis leidimas (AOP, AFP, patvirtintų plantacijos kirtimo leidimai ir gelbėjimo planai), gavybai.

               −
                     Pagal patvirtintų plantacijų kirtimo leidimus, taikomus medienos gavybai iš ICF patvirtintų miško plantacijų.

               Pavieniai medžiai, augantys ne miškuose, bet daugiausia gyvenamosiose ir gyvulininkystės teritorijose, tradiciškai buvo pagrindinis medienos tiekimo dailidžių dirbtuvėms šaltinis. Tačiau Hondūras dar neturi teisės aktų, kuriais būtų reglamentuojamas komercinis tokių medžių kirtimas, dėl to į VIII priedą buvo įtraukta su šiuo klausimu susijusi papildoma priemonė. Šiam teisės aktui įsigaliojus, jis bus įtrauktas į atitinkamą teisėtumo lentelių rodiklį, atlikus II priedo skirsnyje „Hondūro reguliavimo, organizacinės ir institucinės sistemos pakeitimai“ nustatytą procedūrą.

               Prieš atnaujinant teisėtumo lenteles, šis medienos šaltinis jau bus įtrauktas į TUS, o miškų sektoriaus veiklos vykdytojai, medienai kertantys medžius iš šio šaltinio, privalės laikytis visų kitų TUS reikalavimų.

               5.3.2.
                     Importuojama mediena

               Ir fiziniai, ir juridiniai asmenys, importuojantys medieną, privalo įdiegti išsamaus patikrinimo procedūras, kad įrodytų, jog neteisėtų veiksmų importuojamos medienos atžvilgiu rizika yra nedidelė, o šalies, kurioje nukirsti medžiai, eksportuotojai laikosi įstatymų. Šios išsamaus patikrinimo procedūros aprėptis bus nustatyta šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape; į VIII priedą įtraukta papildoma priemonė, susijusi su išsamaus patikrinimo procedūros diegimu Hondūre.

               5.3.3.
                     Mediena, kuriai šis Susitarimas netaikomas

               Šių dviejų rūšių medienai TUS netaikoma, taigi netaikoma ir FLEGT licencijavimo schema:

               −
                     tranzitu vežamai medienai

               Tranzitu iš trečiųjų valstybių vežamai medienai arba medienai, į Hondūrą įvežamai laikinai pagal bendrąją tranzito deklaraciją, kai tokios medienos galutinė paskirties vieta yra kita valstybė. Ji turi būti identifikuota ir laikoma atskirai nuo Hondūre pagamintos arba į jį importuotos medienos tiekimo grandinės. Tranzitu vežama mediena nebus įtraukta į TUS, todėl jai negali būti išduodama nei FLEGT, nei H teisėta licencija, skirta eksportui.

               Šio priedo 7.5 skirsnyje paaiškinta, kaip veiks šių produktų tranzito kontrolės mechanizmai, kuriais bus užtikrinama, kad tokia mediena nepatektų į šalies rinkos tiekimo grandinę.

               −
                     Konfiskuotai medienai

               Medienos produktams, konfiskuotiems dėl to, kad buvo pažeisti Hondūro teisės aktai arba nevykdyta išsamaus patikrinimo prievolė, kai mediena importuojama, TUS netaikoma. ICF ir saugumo pajėgos yra įgaliotos atlikti būtinus tyrimus, kad tokiais atvejais prokuratūra galėtų kelti kaltinimus. Šio priedo 7.6 skirsnyje paaiškinta, kas atsitinka medienai, kuriai uždedamas areštas arba kuri konfiskuojama.

               5.4.
                     Veiklos vykdytojų, kuriems taikoma TUS, veiklos mastas

               Šiame Susitarime veiklos vykdytojas yra bet kuris fizinis arba juridinis asmuo, vykdantis veiklą miško produkcijos grandinėje. Veiklos vykdytojų, kuriems taikoma TUS, veiklos mastas aprašytas 1 lentelėje.

               1 lentelė.
                  Miškų sektoriaus veiklos vykdytojų veiklos mastas

                        Veiklos vykdytojas

                        Veiklos, kuriai taikoma TUS, mastas

                        1.
                              Privataus miško teritorijos (tai apima ir čiabuvių bendruomenes, turinčias žemės nuosavybės teisės dokumentą) ir bendros žemės (savivaldybės) savininkas

                        Kreipiasi dėl žemės nuosavybės teisės arba pateikia žemės nuosavybės teisės įrodymą.

                        Prieš pradėdamas kirsti mišką kreipiasi į ICF, kad būtų patvirtintas miškotvarkos planas ir su juo susiję metiniai veiklos planai, gelbėjimo planas arba gaivinimo planas.

                        Kreipiasi į ICF dėl medienai nukirstų medžių vežimo leidimų, praneša apie panaudotus vežimo leidimus; pranešta informacija įtraukiama į SIRMA duomenų bazę.

                        Pateikia įrodymus, kad atitinkamai laikytasi FPIC principų.

                        2.
                              Teritorijos, kurioje esama agrarinės miškininkystės sistemos, savininkas

                        Kreipiasi, kad dėl miško kirtimo, kaip agrarinės miškininkystės sistemos dalies, būtų patvirtintas specialusis agrarinės miškininkystės sistemų planas arba metinis kirtimo planas. Kreipiasi į ICF dėl medienai nukirstų medžių vežimo leidimų, praneša apie panaudotus vežimo leidimus; pranešta informacija įtraukiama į SIRMA duomenų bazę.

                        3.
                              Miško plantacijos savininkas

                        Kreipiasi į ICF dėl miško plantacijos patvirtinimo ir dėl patvirtintos plantacijos kirtimo.

                        Kreipiasi į ICF dėl medienai nukirstų medžių vežimo leidimų, praneša apie panaudotus vežimo leidimus; pranešta informacija įtraukiama į SIRMA duomenų bazę.

                        4.
                              Naudotojas / laikinas valdytojas

                        Įvykdžius žemės legalizavimo procedūrą, gauna uzufrukto sutartį, pagal ją naudotojui arba laikinam valdytojui leidžiama vykdyti miškotvarkos veiklą. Reikalavimai, kuriuos turi įvykdyti privatūs valstybinio miško teritorijų legalizavimo naudos gavėjai, nustatyti Miškų įstatyme.

                        Kreipiasi į ICF dėl leidimo žemės valdoje atželdinti mišką arba vykdyti kitą miškininkystės arba su aplinka susijusią veiklą.

                        Kreipiasi dėl plantacijos patvirtinimo, vėliau kreipiasi dėl leidimo ją kirsti.

                        5.
                              Miško teritorijų uzufrukto turėtojas (įskaitant bendruomenių grupes)

                        Siekdamas vykdyti miškotvarkos veiklą kreipiasi dėl miškotvarkos sutarties pasirašymo; siekdamas kirsti medžius miško teritorijoje, kreipiasi į ICF dėl miškotvarkos plano, gelbėjimo plano arba gaivinimo plano patvirtinimo.

                        6.
                              Rangovas

                        Samdomas miško savininko, kai pastarasis pats savo ištekliais nekerta medžių medienai. Kerta medienai skirtus medžius, velka ir veža juos iš miško pirminės miško produkcijos bendrovėms arba medienos sandėliams, taip pat gali parduoti medieną.

                        Regioniniam miškų biurui teikia ataskaitą dėl įsiregistravimo, taip pat teikia kirtimo ir vežimo operacijoms naudojamos įrangos ir pagrindinių darbuotojų sąrašus.

                        Yra atsakingas už vežimo leidimų (juos išduoda ICF) ir važtaraščių (juos išduoda SAR) naudojimą. Kirtimo leidimo naudos gavėjas arba turėtojas, subrangos pagrindu samdantis rangovą, yra atsakingas už užtikrinimą, kad būtų laikomasi taikytinų teisės aktų.

                        7.
                              Vežėjas

                        Teikia prekių, šiuo atveju – medienos (tai gali būti apvalioji mediena, iš kirtimo vietos vežama pirminės miško produkcijos bendrovei arba medienos sandėliui, arba apdorotos medienos produktai, iš miško produkcijos bendrovės vežami į galutinę paskirties vietą) vežimo paslaugą. Paprastai šios paslaugos teikėją samdo miško savininkas, rangovas arba miško produkcijos bendrovė.

                        Kalbant apie plačialapių medžių miškus, šio Susitarimo įsigaliojimo dieną vežėjas dalyvauja nuo to momento, kai grubiai aptašyta mediena, imama iš miško, sukraunama į rietuves prie jos surinkimo vietos, ir transporto priemonės naudojamos iš tos vietos ją išvežti miško produkcijos bendrovėms arba medienos sandėliams.

                        Valdžios institucijoms teikia dokumentus, kuriais įrodomas vežamų produktų teisėtumas (tai yra vežimo leidimas, SAR patvirtinta sąskaita faktūra ir atitinkamai važtaraštis arba sąskaita faktūra).

                        8.
                              Kvalifikuotas miško specialistas (TFC)

                        Miško savininko vardu rengia miškotvarkos planus, specialiuosius agrarinės miškininkystės sistemų planus ir su jais susijusius metinius planus, gelbėjimo planus, gaivinimo planus.

                        (Yra atsakingas už visą miškotvarkos planų metinių veiklos planų įgyvendinimo administravimą). Šiuo tikslu miško savininko vardu teikia ICF paskyrimo ir sutikimo susitarimą ir tampa metinio veiklos plano administratoriumi).

                        Yra atsakingas už techninių standartų, kuriais reglamentuojamas bet kokiu būdu atliekamas jo administruojamas kirtimas, laikymąsi. Taip pat atsakingas už miške naudojamo vežimo leidimo mėnesinių pažangos ataskaitų teikimą; ataskaitose pateikia išsamią informaciją apie paimtą medieną, ataskaitas pagrindžia leidimų kopijomis.

                        9.
                              Nepriklausomas miškininkystės specialistas (TFI)

                        Rengia miškotvarkos planus, specialiuosius agrarinės miškininkystės sistemų planus ir su jais susijusius metinius planus, gelbėjimo planus, gaivinimo planus.

                        Yra atsakingas už techninių standartų, kuriais reglamentuojamas bet kokiu būdu atliekamas jo administruojamas kirtimas, laikymąsi. Taip pat atsakingas už miške naudojamo vežimo leidimo mėnesinių pažangos ataskaitų teikimą; ataskaitose pateikia išsamią informaciją apie paimtą medieną, ataskaitas pagrindžia panaudotų leidimų kopijomis.

                        10.
                              Eksportuotojas

                        Kreipiasi į ICF dėl FLEGT licencijos (eksportui į Sąjungą) arba H teisėtos licencijos (eksportui į kitas paskirties vietas) išdavimo atsižvelgiant į vietą, į kurią siuntos bus siunčiamos.

                        Kreipiasi į muitinę dėl eksporto leidimų, įskaitant komercinę importo sąskaitą faktūrą, bendrąją muitinės deklaraciją ir kitus dokumentus, kuriais įrodomas eksportuojamų produktų teisėtumas, atsižvelgiant ir į su visuomenės sveikata susijusius apribojimus, ir į tarifų taikymo bei netarifinius teisės aktus, įskaitant CITES pažymėjimus, kai taikytina.

                        11.
                              Importuotojas

                        Kreipiasi į muitinę dėl importo leidimų, įskaitant komercinę importo sąskaitą faktūrą, bendrąją muitinės deklaraciją ir kitus dokumentus, kuriais įrodomas importuojamų produktų teisėtumas, atsižvelgiant ir į su visuomenės sveikata susijusius apribojimus, ir į tarifų taikymo bei netarifinius teisės aktus, įskaitant CITES pažymėjimus, kai taikytina.

                        Įgyvendina išsamaus patikrinimo mechanizmus, kuriais tikrinamas perkamų medienos produktų teisėtumas.

                        12.
                              Pirminės miško produkcijos bendrovės savininkas

                        Tvarko nuolat atnaujinamą sąnaudų ir produkcijos registrą ir ICF teikia mėnesines produkcijos ataskaitas, kartu su patvirtintomis pardavimo sąskaitomis faktūromis. Prašo išduoti sąskaitas faktūras ir SAR teikia mėnesines ir metines pardavimo ataskaitas, kartu pridėdamas atitinkamas patvirtintas pardavimo sąskaitas faktūras ir važtaraščius.

                        Įgyvendina išsamaus patikrinimo mechanizmus, kuriais tikrinamas perkamų produktų teisėtumas.

                        Kalbant apie plačialapių medžių miškus, pirminės miško produkcijos bendrovių dabar nėra, nes mediena yra grubiai aptašoma prieš ją išvežant iš miško ir rinkai teikiama per antrinės miško produkcijos bendroves arba medienos sandėlius.

                        13.
                              Antrinės miško produkcijos bendrovės savininkas (įskaitant dailidžių dirbtuves ir kitas labai mažas, mažąsias ir vidutines įmones (MiPyME)).

                        Tvarko nuolat atnaujinamą sąnaudų ir produkcijos registrą ir ICF teikia mėnesines produkcijos ataskaitas, kartu su patvirtintomis pardavimo sąskaitomis faktūromis.

                        Prašo išduoti sąskaitas faktūras ir SAR teikia mėnesines ir metines pardavimo ataskaitas, kartu pridėdamas atitinkamas patvirtintas pardavimo sąskaitas faktūras ir važtaraščius.

                        Įgyvendina išsamaus patikrinimo mechanizmus, kuriais tikrinamas perkamų produktų teisėtumas.

                        14.
                              Medienos sandėlio savininkas

                        Tvarko nuolat atnaujinamą sąnaudų ir produkcijos registrą ir ICF teikia mėnesines produkcijos ataskaitas, kartu su patvirtintomis pardavimo sąskaitomis faktūromis.

                        Prašo išduoti sąskaitas faktūras ir SAR teikia mėnesines ir metines pardavimo ataskaitas, kartu pridėdamas atitinkamas patvirtintas pardavimo sąskaitas faktūras ir važtaraščius.

                        Įgyvendina išsamaus patikrinimo mechanizmus, kuriais tikrinamas perkamų produktų teisėtumas.

                        15.
                              Darbdavys (bet kurios įmonės, priklausančios pirmiau nurodytų kategorijų veiklos vykdytojams)

                        Įregistruoja darbuotojus Hondūro socialinės apsaugos institucijoje ir laikosi darbo teisės aktų.

               6.
                     ATITIKTIES TEISĖTUMO APIBRĖŽČIAI TIKRINIMAS

               Hondūro medienos produktų teisėtumas nustatomas pagal II priede pateiktą jų apibrėžtį.

               Tikrinimą atlieka valdžios sektoriaus agentūros (jeigu tinka, remdamosi iš pripažintų privačių patvirtinimo mechanizmų, nustatytų šio priedo 8 skirsnyje, gaunamais duomenimis), jį sudaro tinkamos patikros, kuriomis siekiama užtikrinti medienos produktų teisėtumą.

               Jis turi būti pakankamai patikimas ir veiksmingas, kad būtų galima įvairiuose nacionalinės rinkos tiekimo grandinės etapuose nustatyti bet kokius reikalavimų nesilaikymo atvejus, nurodytus II priede pateiktose teisėtumo lentelėse. Importuojamos medienos, kuri pateks į šalies tiekimo grandinę, teisėtumas taip pat privalo būti tikrinamas.

               6.1.
                     Teisėtumo tikrinimo principai

               Šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape šalys per Jungtinį įgyvendinimo komitetą atnaujins ir patvirtins tikrinimo vadovą; jame bus aprašyta tikrinimo metodika, taikytina tikrinant teisinę atitiktį kiekvieno rodiklio atžvilgiu ir tikrinimo būdai, laikomi pagrindiniais elementais rengiant teisėtumo lenteles. Prie kiekvieno rodiklio nurodomas už tikrinimą atsakingas kiekvienos įstaigos subjektas arba skyrius ir tikrintini dokumentai. Be to, bus nurodyta, kaip dažnai tikrinti rodiklius, taip pat bus nurodyta vieta, kurioje įvairiose institucijose pagal jų atsakomybės sritis bus laikomi informacijos ir dokumentų registrai (ir spausdintiniai, ir skaitmeniniai).

               6.1.1.
                     Institucijos, dalyvaujančios atliekant teisėtumo tikrinimą

               Tikrinimą atlieka aiškiai nurodytos institucijos, turinčios pakankamų išteklių, tinkamas valdymo sistemas ir kvalifikuotą bei parengtą personalą, taip pat patikimas ir veiksmingas interesų konfliktų kontrolės priemones. Visi kiekvienos institucijos su tikrinimu susiję darbuotojai turi įgūdžių ir patirties, būtinos jų darbui atlikti, taip pat vykdoma tinkama tų darbuotojų priežiūra.

               ICF ir kitos institucijos, dalyvaujančios įgyvendinant TUS, turi organizacinę ir funkcinę struktūrą, kad galėtų patikrinti, ar visi veiklos vykdytojai laikosi teisėtumo rodiklių. Atsižvelgiant į informacijos, kuri bus teikiama kiekvienos institucijos, patikrinus veiklos vykdytojus, kiekį ir poreikį šią informaciją registruoti bei nuolat atnaujinti, tikrinimo rezultatai bus įrašomi į duomenų bazę, kuria galės naudotis ICF Teisėtumo tikrinimo skyrius. Taigi, Tikrinimo skyrius nuolat turės visą informaciją, būtiną, kad veiklos vykdytojams galėtų išduoti teisinės atitikties pažymėjimus ir peržiūrėti jų galiojimą. Kad būtų galima taip rinkti ir atnaujinti duomenis, būtina koordinuoti institucijų veiksmus, kaip aprašyta šio priedo 11 skirsnyje.

               Toliau diagramoje parodytas duomenų, reikalingų tikrinant atitiktį teisės aktams, srautas tarp įvairių TUS subjektų.

               2 lentelėje aprašyti teisinės atitikties tikrinimo mechanizmai, parodyti pirmiau pateiktoje diagramoje.

               2 lentelė.
                  Teisinės atitikties tikrinimo mechanizmų aprašymas

                        Nr.

                        Aprašymas

                        1.

                        Miškų sektoriaus veiklos vykdytojas – fizinis arba juridinis asmuo, vykdantis veiklą miško produktų tiekimo grandinėje.

                        2.

                        Tikrinimo priemonių taikymas (II priedas).

                        3.

                        Kiekvienai institucijai skirtų tikrinimo priemonių rengimo metodika. Vienos tikrinimo priemonės rengiamos tik vieną kartą, kitos – periodiškai.

                        4.

                        Fizinių ir (arba) elektroninių tikrinimo priemonių rengimas (II priedas).

                        5.

                        Tikrinimo metodika. Nustačius nesilaikymo atvejį, kiekviena institucija įdiegia dokumentavimo, tvarkymo, stebėsenos ir pranešimo Teisėtumo tikrinimo skyriaus duomenų bazei procedūras.

                        6.

                        Taisomieji arba baudžiamieji veiksmai, susiję su reikalavimų nesilaikymu ir atsirandantys dėl administracinių arba ex officio veiksmų (V priedo 9 skirsnis).

                        7.

                        Bendrų teisinės atitikties tikrinimo duomenų, gautų visų dalyvaujančių institucijų, kompiliavimas naudojant SIRMA, SNIF ir ICF Geoportalą bei kitas tų institucijų priemones (V priedo 6 ir 7 skirsniai).

                        8.

                        Kreipimasis į Teisėtumo tikrinimo skyrių dėl teisinės atitikties pažymėjimo, kuriuo patvirtinamas veiklos vykdytojo teisėtumas (V priedo 6 ir 7 skyriai).

                        9.

                        Teisėtumo tikrinimo skyriaus saugomų duomenų kompiliavimas siekiant įvertinti veiklos vykdytojo atitiktį teisėtumo lentelėms ir tiekimo grandinę kontrolės priemones. Jeigu išvada yra teigiama, Teisėtumo tikrinimo skyrius išduoda teisinės atitikties pažymėjimą, ir šiuo šalies rinkos pirkėjams įrodoma, kad veiklos vykdytojas įvykdė TUS reikalavimus (V priedo 6 ir 7 skyriai).

                        10.

                        Kreipimasis į Licencijų išdavimo skyrių dėl FLEGT arba H teisėtos licencijos, kuriomis patvirtinamas veiklos vykdytojo veiklos teisėtumas, kad veiklos vykdytojas savo produktus galėtų eksportuoti į bet kurią rinką (IV priedas).

                        11.

                        Licencijų išdavimo skyriaus sprendimas, ar veiklos vykdytojas atitinka teisės aktus. Jeigu Tikrinimo skyriaus išvada yra teigiama (t. y. veiklos vykdytojas atitinka visus TUS reikalavimus), išduodama FLEGT licencija (kai eksportuojama Sąjungos rinkai) arba H teisėta licencija (kai eksportuojama į kitas rinkas), kuria tarptautinės rinkos klientams patvirtinama, kad veiklos vykdytojas įvykdė TUS reikalavimus. Jeigu sprendimas nepalankus, Licencijų išdavimo skyrius apie tai praneša pareiškėjui (veiklos vykdytojui) (IV priedas).

                        12.

                        TUS nepriklausomi auditoriai rengia savo nustatytų faktų ataskaitas, į jas įtraukia išvadas ir rekomendacijas Jungtiniam įgyvendinimo komitetui, o šis yra atsakingas už šių audito ataskaitų reguliarų skelbimą (VI priedas).

                        13.

                        Pilietinės visuomenės organizacijos rengia tikrinimo ataskaitas dėl kirtimo leidimų ir apskritai dėl miškų sektoriaus, šios ataskaitos teikiamos Jungtiniam įgyvendinimo komitetui (V priedo 4.4.2 skirsnis).

               6.1.2.
                     Tikrinimo pagal teisėtumo lenteles procedūros

               Vadove, dėl kurio Šalys susitars per Jungtinį įgyvendinimo komitetą, bus aprašyta metodika, taikoma dalyvaujančių institucijų, atsakingų už visų arba dalies rodiklių patikrinimą. Vadove bus nurodytas subjektas arba biuras, atsakingas už tikrinimą, ir veiksmai, kurių jis turi imtis šiai užduočiai atlikti. Vadove taip pat bus nurodytas tikrinimo dažnis ir tai, kada turės būti tikrinamos tikrinimo priemonės; jame taip pat bus nurodytas subjektas arba biuras, kuriame bus laikomos spausdintinės ir skaitmeninės šios informacijos kopijos.

               6.1.3.
                     Teisėtumo tikrinimo priemonių laikymas

               Kiekvienos tikrinimo priemonės dokumentų spausdintinės kopijos ir skaitmeniniai failai laikomi kiekvieno institucijoje, atsakingoje už atitinkamų priemonių parengimą. Šie „instituciniai“ įrašai laikomi bent 10 metų, kaip reikalaujama pagal Skaidrumo ir galimybės susipažinti su vieša informacija įstatymą (LTAIP). Įstatyme taip pat nustatyta informacijos tvarkymo procedūra (30, 31 ir 32 straipsniai), apibrėžta tai, kas yra „vieša informacija“ (3 straipsnis) ir ką reikėtų laikyti konfidencialiais asmens duomenimis (7 straipsnis) arba įslaptinta informacija (8 straipsnis).

               Atsižvelgiant į tikrinimo priemonių teisėtumo ir autentiškumo svarbą, atsakingos institucijos užtikrina, kad būtų saugomi kiekvienos tikrinimo priemonės fiziniai ir skaitmeniniai įrašai. Siekiant skaidraus ir veiksmingo informacijos valdymo, atliekant tikrinimą dalyvaujančios institucijos privalo užtikrinti, kad jų registruose esančia informacija galėtų laiku ir veiksmingai ir tada, kai to reikia, naudotis ir kitos organizacijos, įskaitant ICF Teisėtumo tikrinimo skyrių. Panašiai, kiekviena institucija, susijusi su teisėtumo tikrinimu, turėtų pasinaudoti įstatymais, kitais teisės aktais ir procedūromis, taikomomis jos kompetencijos srityje, gauti būtinos informacijos iš veiklos vykdytojų ir saugoti ją savo registruose.

               6.1.4.
                     Informacinės sistemos ir tikrinimo funkcinės galimybės

               Naudojant kompiuterines sistemas, įrankius ir protokolus, kurie jau yra ir kurie bus išplėtoti ir skirti tikrinti, ar laikomasi teisėtumo lentelėse pateiktų rodiklių, bus galima atlikti tikrinimą vietoje, tikrinimą pagal dokumentus, taip pat bus galima duomenis sutikrinti visoje medienos tiekimo grandinėje. Šio priedo 3.2 skirsnyje nustatyti pagrindiniai kompiuteriniai įrankiai ir protokolai, naudojami institucijų, dalyvaujančių įgyvendinant TUS. Toliau trumpai aprašytos dabar veikiančios IT sistemos, kuriomis siekiama padėti institucijoms vykdyti savo pareigas.

               Nacionalinėje miškų išsaugojimo, plėtros, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos institucijoje (ICF):

               −
                     Nacionalinė miškų informacijos sistema (SNIF)

               Ši kompiuterinė programa gali būti naudojama dinaminėms duomenų bazėms, kuriose laikomi įrašai, įrodantys nuosavybės teisę į privačius, nacionalinius ir savivaldybių miškus, taip pat informacija apie tai, kam priklauso miško produkcijos bendrovės ir medienos sandėliai, tvarkyti. Sistemoje pateikiama informacija apie visus kirtimo leidimus, įskaitant valdymo planus, veiklos planus, gelbėjimo planus, gaivinimo planus, specialiuosius agrarinės miškininkystės sistemų planus ir ICF patvirtintų plantacijų kirtimo planus. Dėl SNIF atsiranda galimybė stebėti medienos srautus tarp kirtimo veiklos vykdytojų per tiekimo grandinę.

               −
                     Medienos atsekamumo IT sistema (SIRMA)

               Šia kompiuterine priemone suteikiama galimybė stebėti medienos ėmimo ir vežimo srautus pagal vežimo leidimuose, naudojamuose su kiekvienu miško kirtimo leidimu, pateiktus įrašus. Vežimo leidimams registruoti sistema naudoja SNIF informaciją. Sistemoje informacija apie leidimus, užregistruotus vežimui iš miško į miško produkcijos bendroves, suderinama su informacija apie sąnaudas ir produkciją kiekvienoje grandinės grandyje – tam naudojamos kiekvieno veiklos vykdytojo teikiamos mėnesinės ataskaitos. Turint užregistruotą informaciją galima stebėti gamybą, platinimą arba pardavimą ir atsargas.

               −
                     Geoportalas

               Tai virtuali Hondūro miškų žemėlapio platforma; joje matyti saugomų teritorijų, pagal miškotvarkos sutartis paskirtų teritorijų, deklaruotų mikrobaseinų geografinė vieta ir paviršius, kelių infrastruktūra, miškotvarkos planai ir referenciniai žemėlapiai. Geoportalas yra susietas su SNIF. Ši informacija naudojama medienos srautų maršrutams parengti, ją naudojant lengviau planuoti patikrinimo punktus tikrinimo greitkeliuose ir svarbiose kelių tinklo vietose tikslais. Kai bus parengti nauji SNIF moduliai, jie bus susieti su Geoportalu: be kita ko, su gelbėjimo planų, specialiųjų agrarinės miškininkystės sistemų planų, patvirtintų miškų plantacijų ir miško produkcijos bendrovių registrais.

               Mokesčių administratoriaus tarnyboje (SAR):

               −
                     elektroninė mokesčių sistema (e. mokesčiai)

               Šiame portale mokesčių mokėtojams pateikiamos spausdintinės formos mokesčių deklaracijoms pildyti. Šioje sistemoje galima, pavyzdžiui, atlikti mokesčių mokėtojų kas mėnesį teikiamos informacijos, t. y. pajamų mokesčio, ir veiklos vykdytojų kas mėnesį ICF teikiamų ataskaitų kryžmines patikras.

               −
                     Mokesčių ir finansų administravimo sistema (SAFT)

               Šia sistema didinamas savivaldybių finansinio administravimo veiksmingumas, efektyvumas, savalaikiškumas ir skaidrumas, nes taikomas automatizuotas ir integruotas administracinių ir finansinių procedūrų, pagrįstų šalies teisės aktais, valdymas. Dėl šios sistemos lengviau diegti vidaus kontrolės priemones, ją naudojant integruotai tvarkoma savivaldybių finansinė informacija, ją galima susieiti su kitomis programomis ir gauti statistinius duomenis bei skaitmeninius žemėlapius.

               −
                     Nacionalinis mokesčių registras (RTN)

               Fiziniai bei juridiniai asmenys ir organizacijos arba subjektai, neturintys teisinio subjektiškumo, bet vykdantys veiklą, dėl kurios jie turi mokėti mokesčius, privalo užsiregistruoti mokesčių institucijų tvarkomame Nacionaliniame mokesčių registre, kaip nustatyta taikytinuose teisės aktuose.

               Kalbant apie fizinius asmenis, jų Nacionalinio mokesčių registro numeris yra toks pats kaip ir jų Nacionalinio asmenų registro numeris, tik pridedamas vienas skaitmuo, ir tas numeris išlieka tas pats visą jų gyvenimą. Juridinius asmenis reikia įrašyti į Nacionalinį mokesčių registrą, kai jie įregistruojami arba įsteigiami.

               Nuosavybės institucijoje (IP)

               −
                     Hondūro nacionalinė nuosavybės administravimo sistema (SINAP)

               Tai IT sistema, naudojama kaip Hondūro oficiali valdžios sektoriaus platforma informacijai apie nuosavybės teises administruoti. SINAP esama posistemių, o juose yra SURE:

               −
                     Hondūro jungtinė registracijos sistema (SURE)

               Tai informacinė sistema, skirta laipsniškai modernizuoti nuosavybės teisių, teisių į nuosavybę registravimo, taip pat žemės registravimo visoje šalyje procedūrą.

               Hondūro socialinės apsaugos institucijoje (IHSS):

               −
                     Hondūro socialinės apsaugos sistema

               IHSS tvarko Informacinę narių sistemą (SICA), joje saugomi įrašai apie darbdavius ir į sąrašą įtrauktų įmonių darbuotojus. IHSS geografinė apimtis yra nacionalinė, jos atstovybės ir biurai yra visuose didžiuosiuose šalies miestuose.

               Energetikos, gamtos išteklių, aplinkos ir kasyklų ministerijoje (MiAmbiente):

               −
                     Supaprastinta aplinkos leidimų sistema (SLAS)

               Ši priemonė parengta siekiant įmonėms suteikti lankstų mechanizmą, kuriuo jos galėtų iškart imtis projekto, pateikdamos skubią teisinių aspektų, dėl kurių projektai draudžiami arba negali būti vykdomi kitose šalies vietose, analizę, išsamiai išstudijuojant bet kurios rūšies projekto poveikio aplinkai koeficientą ir geografinėmis vietos, kurioje projektas bus įgyvendinamas, koordinatėmis automatiškai nustatant konkrečiam projektui reikalingas rizikos mažinimo priemones.

               Nacionalinėje agrarinėje institucijoje (INA):

               −
                     Nacionalinis agrarinis registras (RAN)

               Nacionaliniame agrariniame registre INA turi dokumentų registrą ir geografines duomenų bazes, pagal kurias galima stebėti teritorijas, kurių atžvilgiu turimi nuosavybės teisės dokumentai. Dabar INA neturi IT sistemos arba sąryšinės duomenų bazės architektūros, dėl kurios būtų galima sąveika su kitomis sistemomis.

               Muitų padirektoratyje (DARA):

               −
                     Hondūro automatizuota muitų sistema (SARAH)

               Šioje sistemoje taikomos aukštosios technologijos, paremtos atviraisiais standartais, kuriais užtikrinama lengva prieiga prie internetinių muitinės paslaugų, naudojant standartinę naršyklę ir saityno paslaugas. Taip pat esama papildomų programėlių, kuriomis padedama valdyti muitus ir suteikiama galimybė vykdyti kontrolę, kartu palengvinant tarptautinę prekybą.

               −
                     Hondūro elektroninė išorės prekybos sistema (SECEH) ir jos internetinis eksporto deklaracijų patvirtinimo modulis

               SECEH yra naudinga eksporto sektoriui, nes šia sistema suteikiama galimybė internetu gauti eksporto dokumentus, kurių reikia prekių muitiniam įforminimui.

               −
                     Tarptautinio prekių tranzito (TIM) sistema

               Šia IT sistema palengvinamos standartizuotos muitinės procedūros prie Centrinės Amerikos sienų, siekiant optimizuoti migracijos, muitų ir karantino formalumus naudojant vieną dokumentą – tarptautiniam prekių tranzitui skirtą bendrąjį dokumentą.

               −
                     Integruota išorės prekybos sistema (SICE)

               Šia sistema Hondūro centriniame banke naudotojams teikiami išorės prekybos statistiniai duomenys ir rodoma informacija pagal Centrinės Amerikos tarifų sistemą, ir tai daroma patikimai, nes informacija pirmiausia patikrinama per kelis informacijos šaltinius.

               Šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape bus išplėtotos šios IT priemonės:

               −
                     Dokumentais pagrįstos ICF informacijos valdymo sistemos parengimas

               Ši virtuali biblioteka ICF suteiks galimybę organizuoti, stebėti ir tvarkyti dokumentais pagrįstą informaciją, susijusią su miškų sektoriumi, pavyzdžiui, įstatymus, centrinės valdžios strategijos ir politikos dokumentus, tyrimus, susitarimus, užklausas, ataskaitas, konvencijas ir techninių dokumentų atsargines kopijas ir kt. Ši sistema turi būti parengta taip, kad atitiktų tikslą turėti vietą internete, kurioje būtų galima teikti užklausas, o veiklos vykdytojams būtų suteikta prieiga prie dokumentinės informacijos, kad būtų palengvintas sprendimų priėmimas. Parengus šią sistemą, palengvėtų ICF atliekamos tikrinimo procedūros, esančios vienu pagrindinių TUS elementų. Todėl tikslas – šią sistemą išplėtoti per trumpą laiką, t. y. šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape.

               −
                     Teisėtumo tikrinimo skyriaus duomenų bazės sukūrimas

               Kad galėtų patikrinti veiklos vykdytojų atitiktį teisėtumo lentelių rodikliams ir TUS reikalavimams, Teisėtumo tikrinimo skyrius turės turėti priemonę informacijai gauti ir atnaujinti, kuri suteiktų prieigą subjektams, dalyvaujantiems įgyvendinant TUS, t. y. institucijų, dalyvaujančių užtikrinant TUS įgyvendinimą, informacinių sistemų duomenų bazės turėtų būti tarpusavyje sujungtos. Parengus šią duomenų bazę, palengvėtų tiekimo grandinės tikrinimo ir kontrolės procedūros, esančios vienu pagrindinių TUS elementų. Todėl tikslas – šią sistemą išplėtoti vidutinės trukmės laikotarpiu, t. y. šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape.

               −
                     Miškų registravimo, administravimo ir kontrolės (SIRACOF) IT sistema

               Ši sistema yra įtraukta į Nacionalinės neteisėto miškų kirtimo strategijos (ENCTI) rezultatus kaip kompiuterinė priemonė, dėl kurios veiksmingiau tvarkomi formalumai, didinamas administracinių procedūrų skaidrumas ir gerinama registruose saugomos informacijos kokybė, taip pat kaip priemonė, kuria padedama miškų vertės grandinėje – nuo miško iki apdorojimo centrų bei produktų pateikimo į rinką – taikyti kontrolės mechanizmus. Padaryta didžiulė pažanga plėtojant SIRACOF – sukurtos ir toliau tobulinamos jos pagrindą sudarančios sistemos, nes jomis valdoma, tvarkoma ir administruojama pagrindinė informacija (taip pat kaip SNIF, SIRMA bei Geoportalas).

               −
                     Įrašų saugojimo sistemos sukūrimas Darbo ir socialinės apsaugos ministerijoje (STSS)

               STSS reikės sistemos, kuria ji galės tikrinti, ar veiklos vykdytojai laikosi jos atsakomybės srityse taikytinų rodiklių.

               Šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape bus galima nustatyti ir kitus modulius arba informacines sistemas, siekiant toliau lengvinti informacijos, susijusios su teisinės atitikties patikrinimu taip, kad tai atitiktų turimus finansinius, techninius ir žmogiškuosius pajėgumus, generavimą, perdavimą, sujungimą ir administravimą. Reikalavimai ir pajėgumai bus išsamiau analizuojami siekiant nustatyti, koks kiekvienu atveju tinkamiausias sistemos kompiuterizavimo laipsnis. Tai reiškia, kad atitikties teisės aktams tikrinimo informacinės sistemos bus nuolat plėtojamos.

               6.1.5.
                     Rizikos valdymo principas, kai nesilaikoma TUS

               Pagrindinis uždavinys įgyvendinant TUS – neteisėtos praktikos sumažinimas. Tam reikia visoje tiekimo grandinėje įdiegti išsamų rizikos valdymo mechanizmą. Tais atvejais, kai institucijos neturi būtinų išteklių veiksmingam vienodo intensyvumo ir dažnio tikrinimui užtikrinti visose srityse, teisėtumo tikrinimas atsižvelgiant į riziką teikia galimybių įveikti šį apribojimą.

               Rizikos valdymą, įgyvendinant TUS, sudaro tikimybės, kad kils kiekvienos rūšies rizika, ir to poveikio medienos teisėtumui vertinimas. Atliekant šį vertinimą bus atsižvelgiama į veiklos vykdytojų atitikties lygio bazinio tyrimo rezultatus, kaip pateikta VIII priede. Rizikos pobūdis keičiasi ir priklauso nuo to, kur ir kada rizika kyla. Dėl šios priežasties sprendimų priėmimas grindžiamas ICF bei kitų valdžios sektoriaus institucijų taikoma objektyvia ir integruota metodika, ir pradedama nuo rizikos kategorizavimo bei sprendimo priėmimo pagal aplinkybes kriterijų nustatymo.

               Tikrinimo vadove, už kurį atsakingas Jungtinis įgyvendinimo komitetas, bus pateikti pagrindiniai rizikos kategorizavimo principai, ir šiais principais bus remiamasi sprendžiant, kaip vykdyti teisėtumo tikrinimą; vėliau bus pateikta neteisėtos praktikos rizikos, galinčios kilti įgyvendinant TUS, analizė.

               Visoje tiekimo grandinėje atliekant rizikos valdymo procedūras, bus atsižvelgiama į šią neteisėtą praktiką:

               −
                     bet kuriame grandinės etape atsiranda medžiagos iš nežinomų šaltinių ir medžiagos iš medžių, nukirstų nevykdant teisėtų kirtimo operacijų;

               −
                     atvejai, kai tam tikrų charakteristikų produkto kiekis yra didesnis už originalaus produkto dalį arba už tų pačių charakteristikų žaliavos, gautos iš teisėtų šaltinių ir naudojamos tos rūšies produkto gamybos arba pardavimo procese, kiekį.

               Kartu taikant rizikos valdymo procedūras bus atsižvelgiama į patvirtinamuosius dokumentus, kuriais pagrindžiamas veiklos vykdytojų ir jų medienos teisėtumas, pavyzdžiui, į pripažįstamus patvirtintų privačių patvirtinimo sistemų pažymėjimus, kaip apibrėžta šio priedo 8 skirsnyje.

               Šiomis rizikos kategorijomis bus grindžiami veiksmai, kurių bus imamasi kontroliuojant ir tikrinant teisinę atitiktį. Siekiant didinti valdymo vietoje veiksmingumą, naudojantis šalyje jau veikiančių IT sistemų sąveika bus apibrėžti bendri tarpinstituciniai veiksmai.

               Taigi, valdant riziką tampa lengviau formuluoti nacionalinius strateginius tikslus ir siekius, kad būtų sprendžiami miškų valdymo srities uždaviniai, reikalaujantys ypatingo dėmesio. Tai taip pat padeda įvertinti, ar institucijos, atsakingos už teisėtumo tikrinimą medienos tiekimo grandinėje, turi pakankamų išteklių arba yra sugalvojusios kitokių būdų trūkumams pašalinti.

               Kalbant apie su importu susijusios rizikos valdymą, muitiniai patikrinimai gali būti atliekami pasienyje arba taikant tikrinimo procedūras, atliekamas, atsižvelgiant į rizikos lygį, po muitinio įforminimo. Tikrinimas po muitinio įforminimo gali būti taikomas importo siuntoms, kuriose yra medienos. Pagal muitinės teisės aktus muitinė rizikos valdymo metodus taikys siekdama priimti sprendimą dėl importuojamų siuntų tikrinimo, atliekamo po muitinio įforminimo, aprėpties, turinio ir metodo.

               Muitinės dokumentacijos ir išleistų prekių tikrinimas po muitinio įforminimo privalo būti atliekamas per ne daugiau kaip penkerius metus nuo muitinės deklaracijos įregistravimo dienos. Tarp muitinės ir ICF esama glaudaus koordinavimo, susijusio su medienos importo stebėsena ir tikrinimu, įskaitant reguliarų ir sistemingą tikrinimą pasienyje ir muitinio įforminimo tikrinimą, taip pat tais atvejais, kai įtariama rizika.

               Rizikos valdymas įgyvendinant TUS taip pat bus taikomas privačių veiklos vykdytojų, visų pirma importuotojų, išsamaus patikrinimo sistemoms, siekiant maksimaliai sumažinti neteisėtos medienos arba medienos produktų pateikimo šalies rinkai riziką.

               Kaip apibrėžta šio priedo 6.2 skirsnyje, antras pagrindinis išsamaus patikrinimo sistemų elementas bus kiekvieno veiklos vykdytojo atliekamas rizikos, kad jo tiekimo grandinėje esama neteisėtos medienos, vertinimas, remiantis surinkta informacija apie medienos tiekėjus ir atsižvelgiant į procedūrose, kurios dar turės būti parengtos šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape, nustatytus kriterijus.

               Privačių veiklos vykdytojų vykdomas išsamaus patikrinimo įgyvendinimas ir viešojo sektoriaus institucijų taikomos rizika grindžiamos kontrolės procedūros įtrauktos į VIII priede pateiktas papildomas priemones. Procedūras, būtinas tam įgyvendinti, parengs, taikys ir tvirtins Jungtinis įgyvendinimo komitetas, ir tai bus atlikta prieš išduodant pirmąją FLEGT licenciją.

               6.1.6.
                     Teisėtumo auditas, kurį atlikus išduodamas teisinės atitikties pažymėjimas

               ICF per Teisėtumo tikrinimo padalinį tikrins kiekvieno veiklos vykdytojo atitiktį II priede nustatytiems teisėtumo rodikliams, šiame priede nustatytiems su tiekimo grandine susijusiems reikalavimams, taikytiniems kiekvienam veiklos vykdytojui; tikrindama ICF laikysis procedūrų, teikiančių galimybę kiekvienam miškų sektoriaus veiklos vykdytojui išduoti teisinės atitikties pažymėjimą.

               Atlikus teisėtumo audito ir teisinės atitikties pažymėjimų išdavimo procedūras turi būti matyti, kad:

               −
                     medienos produktai pagaminti būdu, atitinkančiu visus į teisėtumo apibrėžtį įtrauktus reikalavimus. Šios apibrėžties tikrinimo rodiklių ir priemonių turi būti laikomasi pagal įstatymus, ir jais turi būti patvirtinamas veiklos vykdytojo teisėtumas; turi nebūti jokių įrodymų, kad pastaruoju metu esama pažeidimų;

               −
                     dalyvaujančių institucijų vykdoma kontrole patikinama, kad produktus sudaro tik mediena, gaunama vykdant teisėtas operacijas;

               −
                     teisėtumo auditą atlieka dalyvaujančios institucijos, vykdydamos veiklos vykdytojų patikrinimą vietoje, tai taip pat apima dokumentų kontrolę ir esamų duomenų bazių tikrinimą.

               −
                     Šio tikrinimo ir tvirtinimo proceso rašytinė ataskaita laikoma byloje atsižvelgiant į šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape apibrėžtas procedūras.

               Užbaigus šį tikrinimo etapą pareiškėjui bus išduodamas teisinės atitikties pažymėjimas, o patį procesą sudarys šie etapai:

               rengimo metodika

               1.
                     Veiklos vykdytojas kreipiasi į ICF Teisėtumo tikrinimo skyrių dėl teisinės atitikties pažymėjimo.

               2.
                     Remiantis SIIAVA metiniu teisėtumo tikrinimo planu, kiekviena institucija veiklos vykdytojo teisinę atitiktį tikrina pagal jos atsakomybės srityje taikytinus teisės aktus ir praneša rezultatus ICF Teisėtumo tikrinimo skyriui.

               3.
                     ICF Teisėtumo tikrinimo skyrius analizuoja savo turimas tikrinimo priemones, kartu atsižvelgdamas į dalyvaujančių institucijų parengtas tikrinimo ataskaitas.

               4.
                     Teisėtumo tikrinimo skyrius vertina, ar veiklos vykdytojas atitinka kiekvieną teisėtumo lentelės rodiklį ir TUS reikalavimus.

               5.
                     Jeigu veiklos vykdytojas atitinka visus tuos reikalavimus, Teisėtumo tikrinimo skyrius užbaigia veiklos vykdytojo teisėtumo auditą ir išduoda teisinės atitikties pažymėjimą.

               Tikrinimo metodika

               ICF arba bet kurios kitos suinteresuotos institucijos prašymu, Teisėtumo tikrinimo skyrius patikrina SIRMA, SNIF arba kitas informacines sistemas, kurios bus apibrėžtos šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape, kad būtų matyti, ar veiklos vykdytojas turi galiojantį teisinės atitikties pažymėjimą. Panašiai, kaskart veiklos vykdytojui kreipiantis į Teisėtumo tikrinimo skyrių dėl teisinės atitikties pažymėjimo atnaujinimo, bus tikrinama, ar turimas galiojantis pažymėjimas.

               Prieš baigiant galioti teisinės atitikties pažymėjimui, veiklos vykdytojas privalo kreiptis atitinkamai dėl jo atnaujinimo arba pratęsimo. Kreipdamasis dėl galiojimo laikotarpio pratęsimo pareiškėjas privalo pateikti patvirtinamuosius dokumentus, kuriais pagrindžiamas poreikis pratęsti pažymėjimą (pvz., ar laukiama, kol iš institucijos bus gauta tikrinimo priemonė), kai jo prašymas teikiamas laiku ir laikantis rengimo metodikos, apibrėžtos vadove, kurį Šalys patvirtins per Jungtinį įgyvendinimo komitetą. Teisėtumo tikrinimo skyrius analizuos patvirtinamuosius dokumentus ir nustatys, ar dera išduoti naują, ar atnaujinti arba pratęsti esamą atitikties pažymėjimą.

               Kaip apibrėžta šio priedo 8 skirsnyje, taikant teisinės atitikties pažymėjimo išdavimo procedūrą bus atsižvelgta į visus pripažįstamus pažymėjimus, išduotus pagal valstybės taikant šį Susitarimą patvirtintas privačias patvirtinimo sistemas. Tuo iš tikrųjų gali būti sumažinta audito, būtino siekiant nustatyti teisę gauti teisinės atitikties pažymėjimą, trukmė.

               Teisinės atitikties pažymėjimų išdavimo, atnaujinimo ir galiojimo laikotarpio pratęsimo procedūros, įskaitant administracinės dokumentacijos sudedamųjų dalių apibrėžtį, įvairių dalyvaujančių institucijų duomenų sutikrinimo sistemos veikimą ir teisinės atitikties pažymėjimų atnaujinimo procedūrą, bus nustatytos konkrečiose ICF reglamentavimo nuostatose šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape ir bus pateiktos tvirtinti Jungtiniam įgyvendinimo komitetui.

               6.2.
                     Veiklos vykdytojų prievolė, susijusi su teisėtumo tikrinimu

               Miškininkystės veiklos vykdytojai per visą tiekimo grandinę bus atsakingi už produktų, kuriuos jie perka laikydamiesi išsamaus patikrinimo reikalavimo, teisėtumo tikrinimą, kaip apibrėžta šio priedo 7.4 skirsnyje.

               Turi būti atliekamas perkamos medienos išsamus patikrinimas, turi būti tikrinami ir šalies rinkoje įsigyti, ir importuoti produktai. Nors bus atliekamas kiekvieno veiklos vykdytojo teisėtumo tikrinimas, iš šio tikrinimo turi būti matyti, kad kiekvienas medienos tiekėjas taip pat tikrina ir dokumentais patvirtina savo perkamos medienos atitiktį teisės aktams. Informacija, laikoma konfidencialia, pavyzdžiui, apskaitos arba kitokie duomenys, gali būti neįtraukiama atliekant išsamų patikrinimą, tai bus nustatyta šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape nustatant, kas yra deramas išsamus patikrinimas.

               Kaskart perkant medieną kiekviename tiekimo grandinės etape veiklos vykdytojo atliekami patikrinimai apima medienos teisėtumo, autentiškumo ir atitikties atitinkamam tiekėjui taikytiniems rodikliams patikrinimą, įskaitant medienos fizinių savybių koreliacijos (įskaitant rūšis ir matmenis) patikrinimą, kad būtų galima užtikrinti, jog mediena yra teisėtos kilmės. Jeigu įtariama bent kokia rizika, kad mediena gali būti neteisėta, prieš pirkdami medienos produktus veiklos vykdytojai privalo patvirtinti rizikos mažinimo priemones, kaip apibrėžta šio priedo 7.1 skirsnyje.

               Jeigu tiekėjas turi galiojantį ICF teisėtumo tikrinimo skyriaus deramai išduotą teisinės atitikties pažymėjimą, išsamus tikrinimas gali būti ribotas ir gali būti prašoma tik to pažymėjimo kopijos. Tačiau veiklos vykdytojas privalo patikrinti teisinės atitikties pažymėjimo galiojimą ir autentiškumą, tam jis naudoja specialią Teisėtumo tikrinimo skyriaus priemonę, o ji bus parengta šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape.

               Surinkę informaciją apie savo tiekėjų atitiktį teisės aktams, veiklos vykdytojai yra atsakingi už tos informacijos atnaujinimą.

               Miškininkystės veiklos vykdytojų vykdomas atitikties tikrinimas, taikant išsamaus patikrinimo procesą, turi parodyti, kad:

               −
                     medienos produktai pagaminti būdu, atitinkančiu visus į teisėtumo apibrėžtį įtrauktus reikalavimus, ir kad

               −
                     esama pakankamų tikrinimo priemonių užtikrinti, kad produktai apima tik medieną, gaunamą atliekant teisėtas operacijas.

               7.
                     MEDIENOS IR MEDIENOS PRODUKTŲ TIEKIMO GRANDINĖS TIKRINIMAS

               Šiame Susitarime nustatytas medienos ir medienos produktų tikrinimas yra viena iš ICF atsakomybės sričių; ICF per SIIAVA koordinuoja kitų institucijų, dalyvaujančių įgyvendinant TUS, veiksmus.

               Tiekimo grandinė, apimanti tiek pušų, tik plačialapių medžių medienos ir medienos produktų valdymą, gamybą ir srautą, apima šiuos labai svarbius punktus, išsamiai išdėstytus šio priedo 1 ir 2 priedėliuose:

               −
                     medienos produktų importą,

               −
                     medienos produktų tranzitą,

               −
                     miško inventorizavimo aprašus,

               −
                     medžių kirtimą, apvaliosios arba pjautinės medienos gamybą ir laikymą rietuvėse miške arba surinkimo centruose.

               −
                     Taikytina pušynams:

               −
                     apvaliosios medienos vežimą iš miško į pirminės miško produkcijos bendroves.

               −
                     Taikytina plačialapių medžių miškams:

               −
                     pjautinės medienos vežimą iš miško į laikinus surinkimo centrus,

               −
                     medienos laikymą laikinuose surinkimo centruose,

               −
                     pjautinės medienos vežimą iš laikinų surinkimo centrų į pirminės miško produkcijos bendroves,

               −
                     pirminės miško produkcijos bendroves,

               −
                     apdorotos medienos produktų vežimą,

               −
                     antrinės miško produkcijos bendroves,

               −
                     medienos sandėlius,

               −
                     FLEGT ir H teisėtų licencijų išdavimą,

               −
                     medienos produktų eksportą,

               −
                     medienos produktų konfiskavimą.

               Šio Susitarimo įsigaliojimo dieną plačialapių medžių miškų produktų tiekimo grandinės grandys iš esmės yra tokios pat kaip ir pušynų produktų tiekimo grandinės. Esami skirtumai aprašyti šio priedo 1 ir 2 priedėliuose.

               7.1.
                     Tiekimo grandinės tikrinimo principai

               Tiekimo grandinės kontrolė apima visus produktus, kuriems taikomas šis Susitarimas, neatsižvelgiant į tai, ar jie skirti vidaus, ar tarptautiniam vartojimui, ir visas tiekimo grandinės grandis nuo miško inventorizacijos ir miškotvarkos plano iki medžių kirtimo, vežimo, medienos apdorojimo, importo ir platinimo tiek šalies, tiek išorės rinkose, įskaitant Sąjungą.

               Siekiant įdiegti tiekimo grandinės kontrolę, ICF ir kitos dalyvaujančios institucijos turės keletą automatizuotų informacinių sistemų (kelios tokios sistemos jau yra, kitos bus išplėtotos), ir jomis bus galima rinkti, organizuoti, saugoti bei perduoti informaciją ir miškų administravimo institucijoje, ir tarp visų kitų dalyvaujančių institucijų bei subjektų.

               Šiose informacinėse sistemose bus priemonių, kuriomis bus galima patvirtinti ir sutikrinti informaciją, prie kurios prieigą turės visos dalyvaujančios institucijos ir kuri bus naudojama siekiant patikrinti medienos teisėtumą kiekviename tiekimo grandinės etape.

               Tiekimo grandinės tikrinimas pagal TUS grindžiamas šiais dviem veiksmais:

               a)
                     privačių subjektų įsigytos medienos atitikties teisės aktams tikrinimu

               Įgyvendinant TUS, privačiajam sektoriui tenka pagrindinė funkcija mažinant neteisėtos praktikos riziką. Privatusis sektorius yra įsipareigojęs patvirtinti išsamaus patikrinimo mechanizmą, kuriuo būtų įrodoma, kad jų perkami produktai yra teisėti. Taikant TUS, išsamus patikrinimas bus reguliuojamoji tikrinimo prievolė, taikoma privatiems veiklos vykdytojams, siekiant gauti informacijos apie jų perkamos medienos šaltinių atitiktį teisės aktams, neatsižvelgiant į tai, ar produktas šalies, ar tarptautinės kilmės, ir siekiant analizuoti galimą riziką bei įdiegti jos mažinimo priemones, atitinkančias nustatytą riziką.

               Informacija, kurią reikės gauti apie medienos teisinę atitiktį, gali būti dokumentai, pagrindžiantys ir importuotos medienos, ir Hondūre įsigytos medienos teisėtumą, pavyzdžiui, pagal Hondūre pripažįstamas privačias patvirtinimo sistemas išduodami pažymėjimai (laikantis 8 skirsnyje aprašytos procedūros), kai mediena yra šalies mediena, arba FLEGT licencijos, išduotos kilmės šalies, kai mediena yra importuota. Mediena, kuriai taikomi tokie pažymėjimai ir licencijos, bus savaime laikoma nekeliančia galimos neteisėto elgesio rizikos.

               ICF tikrins, kaip veiklos vykdytojai laikosi išsamaus tikrinimo reikalavimų; tam ji atliks teisėtumo auditą, o jį atlikus bus išduodamas teisinės atitikties pažymėjimas, jeigu tikrinamas veiklos vykdytojas laikosi teisės aktų. Šiuo atžvilgiu VIII priede nustatytos papildomos priemonės yra procedūrų ir teisinių priemonių parengimas siekiant įdiegti išsamų tikrinimą, taikytiną ir šalies, ir importo rinkai.

               b)
                     Duomenų, ICF naudojamų vykdant tiekimo grandinės kontrolę, patvirtinimas ir sutikrinimas

               Siekiant veiksmingai kontroliuoti tiekimo grandinę, informacija, gaunama iš esamų įdiegtų ir viena kitą papildančių kompiuterinių ICF (SNIF, SIRMA ir Geoportalo) bei SAR (RTN ir SARAH) sistemų, aprašytų šio priedo 6.1.4 skirsnyje, bus naudojama integruotai. Bendromis šių sistemų funkcijomis turi būti galima atlikti analizę sutikrinant ir patvirtinant tiek kokybinius, tiek kiekybinius duomenis:

               −
                     duomenys, kuriuos teikia miškininkystės veiklos vykdytojai, ir duomenys, kurie gaunami atlikus patikrinimą vietoje ir įrašomi ICF bei kitų institucijų (duomenų patvirtinimas), ir

               −
                     kiekybiniai duomenys iš įvairių tiekimo grandinės etapų, kaip nurodyta šio priedo 1 ir 2 priedėliuose (duomenų sutikrinimas).

               Šios sutikrinimo ir patvirtinimo funkcijos bus vykdomos kiekviename tiekimo grandinės etape pagal jau nustatytas procedūras arba procedūras, kurios turės būti peržiūrėtos arba parengtos prieš išduodant pirmąją FLEGT licenciją.

               Kiekvienoje iš šių informacinių sistemų dėl informacijos sutikrinimo atsiranda galimybė nustatyti galimus pažeidimus ir vykdyti miškų, miško produkcijos bendrovių ir medienos sandėlių, kurių atžvilgių nustatoma pažeidimų, auditą. Šiais atvejais ICF pradeda tyrimo ir administracinių nuobaudų bylą, jeigu tai tinkama, nors ji taip pat gali klausimą perduoti prokuratūrai, jeigu esama baudžiamosios atsakomybės įrodymų.

               7.2.
                     Medienos produktų identifikavimas

               Medienos produktus identifikavus, lengviau juos stebėti jiems judant tiekimo grandinėje. Pušynų ir plačialapių medžių miškų produktams identifikuoti taikomi skirtingi metodai. Dėl jų fizinių charakteristikų pušų pjautinieji rąstai dažniausiai identifikuojami dokumentų forma pagal kirtimo ir vežimo leidimus. O plačialapių medžių pjautinieji rąstai, kuriems taikomi metiniai veiklos planai, identifikuojami išvardijant ir aprašant kiekvieną originalų medį ir atskirai kiekvieną gautą pjautinąjį rąstą. Šio priedo 1 ir 2 priedėliuose išsamiai aprašyta identifikavimo rūšis per visą tiekimo grandinę.

               7.3.
                     Veiklos vykdytojų teikiama tiekimo grandinės informacija

               Medienos tiekimo grandinę sudaro kelių rūšių veiklos vykdytojai, atsakingi už būtinos informacijos, kaip įrodymo, kad kiekvienoje grandinės grandyje laikomasi teisės aktų, pateikimą kompetentingai institucijai. Informacija, kurią turi pateikti kiekvienas veiklos vykdytojas, apibendrinta 5.4 skirsnio 1 lentelėje, o išsamiai ji pateikta šio priedo 1 ir 2 priedėliuose.

               7.4.
                     Importuotų medienos produktų tikrinimas

               Iš šalies, kurioje buvo nukirsti medžiai, importuotų medienos produktų teisėtos kilmės tikrinimas labai svarbus siekiant užtikrinti TUS tiekimo grandinės vientisumą. Į Hondūrą importuojamų medienos produktų teisėtumo tikrinimas grindžiamas išsamaus patikrinimo priemone, o šią sudaro:

               a)
                     draudimas į Hondūrą importuoti neteisėtą medieną, tokia laikomą pagal šalies arba kilmės šalies nacionalinės teisės sistemą.

               b)
                     Importuotojo atsakomybė užtikrinti importuotų medienos produktų teisėtumą imantis tokių veiksmų:

               i)
                     renkant informaciją apie medienos šaltinio teisėtumą šalyje arba medžių nukirtimo ir apdorojimo šalyje;

               ii)
                     analizuojant neteisėto elgesio riziką, nustatomą remiantis informacija, surinkta pagal i punktą, ir

               iii)
                     mažinant pagal ii punktą nustatytą riziką.

               c)
                     Muitinei suteiktas įgaliojimas vykdyti importuotos medienos teisėtumo patikrinimą produktų įvežimo pasienio punkte arba, jeigu prireiktų, vykdyti a posteriori patikrinimą, kai importuoti produktai jau yra Hondūre.

               Prieš išduodant pirmąją FLEGT licenciją bus parengti specialūs teisės aktai, susiję su importuojamų medienos produktų tikrinimu, kartu su išsamiomis procedūromis, pagal kurias privatūs veiklos vykdytojai turės vykdyti importuojamų medienos produktų išsamų patikrinimą.

               7.5.
                     Tranzitu vežamų medienos produktų tikrinimas

               Tranzitu per Hondūrą vežami medienos produktai privalo būti identifikuoti, inventorizuoti ir laikomi atskirai nuo Hondūre pagamintų arba importuotų medienos produktų tiekimo grandinės, be to, jų atžvilgiu turi būti atliekamos nustatytos muitinio tikrinimo procedūros. Tranzitu vežami medienos produktai nebus įtraukti į TUS, todėl jų atžvilgiu nebus galima gauti eksporto iš Hondūro FLEGT licencijos.

               Tranzitu vežami medienos produktai, kol vežami tranzitu, privalo būti patikrinti Hondūro muitinės pagal klasifikaciją „tarptautinis prekių tranzitas“, susietą su SARAH. Kilmės šalis, t. y. šalis, kurioje buvo nukirsti ir paimti tai medienai skirti medžiai, privalo būti aiškiai nurodyta važtaraštyje ir kituose vežimo dokumentuose.

               Tarptautiniu tranzitu vežami medienos produktai turi būti lydimi jų bendrosios deklaracijos ir turi būti atsekamumo įrašai iš kiekvienos muitinės, per kurią jie buvo vežti tranzitu, be to, abiejuose dokumentuose turi būti užregistruotas jų įvežimas į Hondūrą ir išvežimas į paskirties vietą.

               Šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape Hondūras tiksliai nurodys teisinius dokumentus ir kitą konkretų muitinį tikrinimą, kuris bus taikomas tranzitu vežamiems produktams. Prieš išduodant pirmąją FLEGT licenciją, bus parengtos išsamios procedūros, kaip šią medieną reikėtų vertinti.

               7.6.
                     Konfiskuotų medienos produktų tikrinimas

               Pagal Miškų įstatymą konfiskuoti medienos produktai registruojami TUS, bet jie negali vėl patekti į tiekimo grandinę, išskyrus atvejus, kai tai daroma išskirtinai socialiniais tikslais, visų pirma juos naudojant mokyklų baldams gaminti.

               Pagal Miškų įstatymo su pakeitimais 106 straipsnį ICF ir kitos kompetentingos institucijos (prokuratūra, nacionalinė prevencinė policija ir Hondūro ginkluotosios pajėgos) yra įgaliotos konfiskuoti medienos produktus arba šalutinius produktus, gautus arba vežamus pažeidžiant taikytinas teisės aktų nuostatas.

               Atsižvelgdama į eksperto nuomonę ir produktų išleidimo dokumentą, išduotą prokuratūros, ICF konfiskuotus medienos produktus arba šalutinius produktus paskirsto šalies kalėjimams arba departamentinėms techninėms institucijoms, ir šios medieną turi naudoti išskirtinai mokyklų baldams gaminti, o pagaminti baldai turi būti perduodami Švietimo ministerijai.

               ICF kiekvieną konfiskavimo atvejį registruos TUS – įrašys konfiskavimo vietos duomenis, medienos kilmės vietą, pažeidėjo pavadinimą arba pavardę, kiekį pagal konfiskuotos medienos rūšis ir siuntos adresatą. Šiuo atžvilgiu į VIII priedą įtraukta papildoma priemonė, susijusi su naujų specialių SIRMA modulių išplėtojimu.

               7.7.
                     Medienos produktų, gautų iš sklypo, kurio paskirtį reikia keisti, tikrinimas

               Medienos produktai, gauti iš sklypo, kurio paskirtis turi būti keičiama, ir tai deramai patvirtinta, gali būti įtraukti į tiekimo grandinę. Leidimas pjauti arba kirsti visus konkretaus sklypo medžius gali būti duotas šiais atvejais:

               a)
                     kai miškai nukenčia nuo gaivalinių nelaimių, kenkėjų arba ligų. Gelbėjimo planas gali būti patvirtintas, tik jeigu tokie medžiai kertami dėl natūralių priežasčių arba yra labai pažeisti kenkėjų ar nebegyvi dėl kenkėjų.

               b)
                     dėl viešosios arba privačiosios infrastruktūros statybos Norint pjauti arba kirsti medžius, kuriuos reikia pašalinti statant elektros perdavimo linijas, akvedukus arba atliekant kitus viešuosius ir privačiuosius viešojo intereso darbus, reikia, kad prieš ICF išduodant leidimą medžius kirsti, MiAmbiente atliktų poveikio aplinkai vertinimą.

               c)
                     dėl medžių žemės ūkio paskirties žemėje, kurios atžvilgiu savininkas prašo leisti pakeisti augmeniją, kirsti medžius arba ruošti medieną, kad sklypą būtų galima naudoti gyvulininkystės ūkiui arba laikinų ar ilgamečių žemės ūkio pasėlių auginimui. Tokiu atveju, prieš ICF išduodant leidimą kirsti medžius, reikia, kad MiAmbiente atliktų poveikio aplinkai vertinimą. Toks leidimas kirsti medžius, siejamas su laikinų arba ilgamečių žemės ūkio pasėlių augmenijos keitimu, taikomas tik žemės ūkio paskirties žemei. Miškų įstatymo 93 straipsnyje nustatyta, kad reikia išsaugoti ir gerbti natūralų miško žemės naudojimą, laikantis žemės naudojimo planavimo politikos ir teisės aktų. Taip pat Miško įstatymo įgyvendinimo nuostatų 294 straipsniu draudžiama keisti augmeniją žemėje, kurioje didelis miškininkystės potencialas.

               Regioniniai miškų biurai tikrina, ar prašymas pakeisti paskirtį neteikiamas dėl sklypo, esančio teritorijose, kuriose Miško įstatymo įgyvendinimo nuostatų 157 straipsniu draudžiama kirsti mišką. Jeigu prašymas pakeisti paskirtį nesusijęs su tokia teritorija, ICF leidžia kirsti medžius ir išduoda kirtimo pagal gelbėjimo planą leidimą. Tai teisėtumo lentelėse įtraukta kaip 3.3.2 rodiklis. Miškų sektoriaus veiklos vykdytojai šį ICF išduotą gelbėjimo planą privalo turėti prieš kirsdami medžius, neatsižvelgiant į tai, ar savininkas ketina medžius kirsti komerciniams tikslams skirtai medienai.

               Nukirtus medžius pagal gelbėjimo planą, gali būti patvirtintas gaivinimo planas, kad būtų pašalinti likę medžiai. Apskritai pagal tokius gaivinimo planus gaunami šalutiniai produktai, pavyzdžiui, malkos ir medžio anglys. Retais atvejais gaunamos nedidelės pjautinės medienos dalys. Šie medienos produktai taip pat gali patekti į tiekimo grandinę.

               Pagal įstatymą ICF neišduoda kirtimo licencijos medienai iš teritorijų, kurios jau išvalytos, vienintelė išimtis – gelbėjimo planai, skirti medienai, nukentėjusiai nuo kenkėjų. Jeigu randama, kad teritorija buvo išvalyta neturint patvirtinto gelbėjimo plano, išskyrus specifinius su kenkėjais susijusius atvejus, apie tai, kaip apie miške padarytą pažeidimą, pranešama prokuratūrai. Tokiu atveju mediena negali patekti į tiekimo grandinę.

               8.
                     PRIVATAUS PATVIRTINIMO PRIPAŽINIMAS

               Hondūre yra įdiegti privataus tvirtinimo mechanizmai, taikomi tvarkant plačialapių medžių miškus ir pušynus, taip pat kilmės grandinės kontrolės sistemos. Jeigu vyriausybė pagal šį Susitarimą tas sistemas pripažįsta ir patvirtina, tos miškotvarkos ir kilmės grandinės patvirtinimo sistemos, taip pat bet kurios kitos sistemos (tarptautinės arba nacionalinės), galinčios atsirasti nepriklausomoms akredituotoms organizacijoms išdavus pažymėjimus, gali būti naudojamos kaip patvirtintos veiklos vykdytojų teisinės atitikties įrodymas, siekiant išvengti sutampančių tikrinimo pastangų ir pagreitinti teisinės atitikties pažymėjimų išdavimą tiems veiklos vykdytojams.

               Kad vyriausybė suteiktų tokį pripažinimą, privalo būti garantija, jog privačių tikrinimo sistemų taikomi mechanizmai apima visus reikalavimus, apibrėžtus šio Susitarimo teisėtumo lentelėse, taip pat TUS nustatytus kilmės grandinės reikalavimus. Jeigu privačių patvirtinimo sistemų taikomi mechanizmai apima tik rodiklių ir tikrinimo priemonių, apibrėžtų šio Susitarimo teisėtumo lentelėse, poaibį, vyriausybės pripažinimas ir patvirtinimas apims tik tą rodiklių ir tikrinimo priemonių poaibį. Privačios tikrinimo sistemos atlikti kilmės grandinės patikrinimai taip pat turi pakankamai derėti su TUS nuostatomis, kad būtų užtikrinta jų atitiktis teisės aktams.

               Sprendimas dėl pripažinimo procedūros ir tipo bus priimtas šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape, patvirtintas Jungtinio įgyvendinimo komiteto ir tik tada bus vykdomas, neatsižvelgiant į tai, ar pripažinimas yra susijęs su visomis teisėtumo lentelėmis, ar tik su jų dalimi ir (arba) TUS nustatyta kilmės grandinės kontrolės sistema, ar bet kuriuo kitu galimu deriniu.

               Pagrindines gaires, kurios bus taikomos, galima apibendrinti taip, kaip dėstoma toliau.

               1.
                     Privataus tikrinimo standartų vertinimas

               Hondūro vyriausybė per Jungtinį priežiūros komitetą pripažins privačius teisėtumo, tvarios miškotvarkos ir kilmės grandinės pažymėjimus, prieš tai išanalizavusi nepriklausomų privačių tvirtinančiųjų organizacijų, kurios pačios yra akredituotos pagal privačias patvirtinimo sistemas, taikomas gaires ir kriterijus bei tikrinimo procedūras, siekiant užtikrinti, kad į jas būtų iš tikrųjų įtraukti visi teisėtumo lentelėse ir TUS nustatyti reikalavimai.

               Privačių patvirtinimo sistemų prašymu ICF įvertins tos sistemos taikomas gaires, kriterijus bei procedūras ir nustatys, ar jos atitinka TUS teisėtumo lenteles.

               Be kitų dalykų, vertinimu taip pat bus nustatomas kiekvienos patvirtinimo sistemos gebėjimas vykdyti sistemingą veiklos vykdytojų kontrolę per savo nepriklausomas akredituotas organizacijas, ir vertinimas apims bendresnius sistemos kokybės aspektus, pavyzdžiui, jo skaidrumą teikiant informaciją ir duomenis, audito išvadų viešą prieinamumą, privačių pažymėjimų naujausios duomenų bazės prieinamumą.

               Atlikus šį vertinimą bus parengta ataskaita, kuri bus paskelbta viešai ir su kuria galės susipažinti visuomenė.

               2.
                     Valstybės vykdomas privačių patvirtinimo sistemų tvirtinimas

               Jeigu šio skirsnio 1 dalyje aprašyto vertinimo rezultatas yra palankus, ICF vykdomasis direktorius Hondūro valstybės vardu viešai paskelbs, kad privati patvirtinimo sistema yra patvirtinta ir prireikus nurodys rodiklių poaibį bei tikrinimo priemones, kurioms taikomas tas pripažinimas.

               3.
                     Valstybės vykdomas patvirtintų veiklos vykdytojų pripažinimas

               Veiklos vykdytojų, turinčių pažymėjimą, gautą iš patvirtintos privačios patvirtinimo sistemos, veikla valstybės bus pripažįstama tiek, kiek tai veiklai bus taikomas pažymėjimas. Kalbant apie kitą veiklą, neįtrauktą į pažymėjimą, kiekvienas veiklos vykdytojas privalo vykdyti ir kitas teisėtumo lentelėse ir TUS nustatytas prievoles. Šis pripažinimas apims privačios patvirtinimo sistemos elementus, ir tai nepriklausys nuo to, ar tie elementai susiję su teisėtumu, miškotvarka ar su kilmės grandine, kuri, kaip nustatyta atlikus vertinimą, atitinka II priedo ir šio priedo nuostatas, kaip aprašyta šio skirsnio 1 ir 2 dalyse. Teikiant pripažinimą taip pat reikės analizuoti privataus tvirtintojo parengtas periodines prašymą pateikusio veiklos vykdytojo audito ataskaitas.

               4.
                     Teisinės atitikties pažymėjimų išdavimas veiklos vykdytojams, turintiems pripažįstamą privatų pažymėjimą

               Veiklos vykdytojai, kurių pripažįstamas privatus pažymėjimas apima visą jų veiklą ir visus teisėtumo lentelių rodiklius, savaime gaus teisinės atitikties pažymėjimą, išduodamą ICF Teisėtumo tikrinimo skyriaus. Teisinės atitikties pažymėjimas bus išduodamas patikrinus galiojančio teisinės atitikties pažymėjimo, kuris greitai baigs galioti, galiojimą (tai taikytina veiklos vykdytojams, jau turintiems tokį pažymėjimą), taip pat patikrinus pripažįstamo privataus pažymėjimo galiojimą bei autentiškumą ir periodines audito ataskaitas, parengtas pripažįstamos privačios tvirtinančiosios organizacijos, tvirtinančios veiklos vykdytojo teisinę atitiktį.

               Jeigu veiklos vykdytojo privatų pažymėjimą išdavė pripažįstama privati tvirtinančioji organizacija, neatitinkanti visų teisėtumo lentelių reikalavimų, teisinės atitikties pažymėjimas bus išduodamas, tik jeigu bus vienu metu įvykdytos abi šios sąlygos:

               a)
                     privačios tvirtinančiosios organizacijos periodinėmis audito ataskaitomis įrodoma veiklos vykdytojo atitiktis teisėtumo reikalavimams, kurie bendri tiek privačiai patvirtinimo sistemai, tiek teisėtumo lentelėms.

               b)
                     Įgyvendinant TUS dalyvaujančios institucijos patvirtino veiklos vykdytojo atitiktį teisėtumo lentelių rodikliams ir TUS reikalavimams, kurių privati patvirtinimo sistema neapima.

               Jeigu veiklos vykdytojas, turintis pripažįstamą privatų pažymėjimą, imasi kitos veiklos, nepatenkančios į pažymėjimo taikymo sritį, bet patenkančios į šio Susitarimo taikymo sritį, teisinės atitikties pažymėjimas bus išduodamas, tik jeigu įgyvendinant TUS dalyvaujanti institucija patikrins nepatvirtintos veiklos vykdytojo veiklos teisinę atitiktį.

               Tokiu būdu teisinės atitikties pažymėjimai gali būti išduodami veiklos vykdytojams, patvirtintiems pagal patvirtintą privačią patvirtinimo sistemą, nereikalaujant imtis specialaus tikrinimo, taip stengiantis išvengti veiklos vykdytojo teisėtumo tikrinimo sutapimo, o dalinio pripažinimo atveju – kuo labiau sumažinti tokį sutapimą.

               5.
                     Privataus tvirtinimo audito ataskaitos pateikimas

               Pripažįstamus privačius pažymėjimus turintys veiklos vykdytojai ICF Teisėtumo tikrinimo skyriui privalo pateikti visas audito ataskaitas, parengtas taikant privataus patvirtinimo sistemą, įskaitant informaciją apie bet kokius jų pažymėjimų galiojimo arba taikymo srities pasikeitimus, visų pirma apie bet kokius pažymėjimų sustabdymo arba panaikinimo atvejus. Tuo turėtų būti galima užtikrinti šių veiklos vykdytojų atitikties teisės aktams stebėseną, taigi atitinkamų veiklos vykdytojų teisinės atitikties pažymėjimai ateityje galėtų būti atnaujinti.

               O pripažintos privačios tvirtinančiosios organizacijos SNIF nusiųs visas jų patvirtintų veiklos vykdytojų audito ataskaitas. Šias ataskaitas Teisėtumo tikrinimo skyrius naudos informacijos sutikrinimo tikslais.

               Privataus patvirtinimo sistemų ir pagal jas patvirtintų veiklos vykdytojų vertinimo, tvirtinimo ir pripažinimo procedūros ir gairės bus parengtos šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape. Teisėtumo tikrinimo skyriaus vykdomos tokio pripažinimo stebėsenos procedūros, įskaitant pažymėjimų galiojimo stebėseną ir taisomųjų priemonių, kurių reikalaujama pagal patvirtinimo sistemas, taikymą, bus parengtos šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape. Visi šie dokumentai bus skelbiami viešai.

               9.
                     TUS NESILAIKYMO ATVEJŲ NAGRINĖJIMAS

               TUS nustatytos specialios atvejų, kai miškų sektoriaus subjektai nesilaiko TUS nuostatų, nustatymo, registravimo ir nagrinėjimo priemonės. Nesilaikymas reiškia atvejus, kai tiekimo grandinėje veikiantys veiklos vykdytojai nesilaiko teisėtumo lentelių ir TUS reikalavimų, taip pat atvejai, kai įgyvendinant TUS dalyvaujančios institucijos nesilaiko nustatymo ir tikrinimo procedūrų.

               Institucija dokumentų patikrinimu arba patikrinimu vietoje nustačiusi, kad veiklos vykdytojas nesilaiko TUS, atliks vertinimą siekdama nustatyti, ar nesilaikymas yra pažeidimas, ar nusikalstama veika. Dėl įvykdyto neteisėto veiksmo ji imsis priemonių ir perduos informaciją atitinkamai kompetentingai institucijai, kad ši nustatytų atitinkamas nuobaudas. Kartu kompetentinga institucija apie tai praneš ICF Teisėtumo tikrinimo skyriui, kad šis galėtų atitinkamai sustabdyti arba atnaujinti teisinės atitikties pažymėjimo galiojimą.

               Apie visus teisės aktų nesilaikymo atvejus bus įrašyta Teisėtumo tikrinimo skyriaus duomenų bazėje; ši duomenų bazė veiks kaip centralizuotas informacijos apie atvejus, kai veiklos vykdytojas nesilaikė TUS reikalavimų, ir tokių atvejų įrašų, taip pat taisomųjų priemonių arba nuobaudų, susijusių su šių nesilaikymo atvejų išsprendimu, archyvas. Duomenis šiai duomenų bazei pagal savo atsakomybės ir kompetencijos sritis teiks ir atnaujins visos su TUS reikalavimais susietos institucijos.

               Kai nesilaikymo atvejis bus laikomas nusikalstama veika, veiklos vykdytojui ir su tuo susijusiai medienos produktų siuntai nebus išduodamas teisinės atitikties pažymėjimas, FLEGT arba H teisėta licencija, o paties atvejo atžvilgiu prokuratūrai vadovaujant bus vykdomas baudžiamasis persekiojimas. Pažeidimų atveju atsakingos institucijos taikys administracines nuobaudas (laikinai sustabdys leidimus, skirs baudas arba reikalaus atlyginti nuostolius), be to, gali būti neleidžiama išduoti teisinės atitikties pažymėjimo, FLEGT arba H teisėtos licencijos, bent kol pažeidimai nebus pašalinti taikant priemones, kuriomis pateikiamas sprendimas. Visi nesilaikymo atvejai, susiję su konkrečiu kroviniu, privalo būti išspręsti ištaisant nesilaikymo padėtį ir sumokant atitinkamą baudą, ir tik tada bus leidžiama krovinį eksportuoti, kad ir kokia būtų eksporto paskirties vieta.

               Šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape, prieš išduodant pirmąją FLEGT licenciją, visos įgyvendinant TUS dalyvaujančios institucijos apibrėš įvairias TUS nesilaikymo kategorijas ir atitinkamą to poveikį teisinės atitikties pažymėjimo, FLEGT arba H teisėtos licencijos išdavimui. Šį kategorijų nustatymą pirmiausia patvirtins Jungtinis įgyvendinimo komitetas, ir tik tada kategorijos bus taikomos. Be to, kiekviena institucija, dar neturinti TUS nesilaikymo atvejų nagrinėjimo mechanizmo, parengs būtinas išsamias jų nagrinėjimo gaires, įskaitant galimą nuobaudų taikymą.

               Siekiant užtikrinti įvairiose institucijose turimos informacijos apie nesilaikymo atvejus koordinavimą, informacijai apie tokius atvejus laikyti bus sukurta Teisinio tikrinimo skyriaus duomenų bazė. Tai, kuri šioje duomenų bazėje laikoma informacija bus prieinama viešai ir kaip tai bus daroma, bus apibrėžta.

               10.
                     SKUNDŲ NAGRINĖJIMO MECHANIZMAI

               10.1.
                     Įvadas

               Skundų nagrinėjimo mechanizmai bus skaidrūs, veiksmingi, prieinami ir įgyvendinami subjektų, atskirtų nuo subjektų, įgyvendinančių nustatymo ir tikrinimo procedūras, apibrėžtas teisėtumo lentelėse ir TUS. Jau esamais mechanizmais arba mechanizmais, kurie bus parengti šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape, bus galima užtikrinti, kad skundai dėl TUS įgyvendinimo ir veikimo, taip pat dėl su TUS įgyvendinimu susijusių organizacijų būtų nagrinėjami ir sprendžiami laikantis šio priedo 10.4 skirsnyje apibrėžtų principų.

               Šių mechanizmų taikymo srityje sąvoka „skundai“ apima: subjektų, tiesiogiai dalyvaujančių įgyvendinant TUS, taip pat subjektų, kurie gali būti nukentėję nuo veiksmų, kurių imtasi, arba sprendimų, kurie priimti pagal šį Susitarimą, skundus, ginčus, nesutarimus, konfliktus arba kitus sinonimais įvardijamus atvejus.

               10.2.
                     Tikslai

               Skundų nagrinėjimo mechanizmų tikslai:

               −
                     dokumentais pagrįsti, analizuoti ir veiksmingai bei laikantis iš anksto nustatytos paskelbtos metodikos išnagrinėti visus suinteresuotųjų subjektų pateiktus skundus;

               −
                     suteikti nukentėjusioms šalims priemonių kreiptis į atitinkamas institucijas dėl klaidų arba praleidimų ištaisymo;

               −
                     padėti taikyti administracines procedūras ir didinti jų veiksmingumą; taip pat

               −
                     didinti TUS patikimumą ir atitinkamų subjektų bei visuomenės pasitikėjimą jos veikimu.

               Kiekvieno iš šių mechanizmų aprėptis bus nustatyta šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape. Skundų priėmimo, registravimo ir nagrinėjimo procedūros bus grindžiamos šio priedo 10.4 skirsnyje išvardytais principais ir bus plėtojamos šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape.

               10.3.
                     Skundų nagrinėjimo mechanizmo rūšys

               Šiame Susitarime apibrėžiamos bent keturios skundų nagrinėjimo mechanizmo rūšys – jos skiriasi pagal atitinkamus subjektus ir sritis.

               1.
                     Kiekvienos įgyvendinant TUS dalyvaujančios institucijos skundų nagrinėjimo mechanizmai

               Taikant jau esamus arba planuojamus parengti skundų nagrinėjimo mechanizmus, kiekviena įgyvendinant TUS dalyvaujanti institucija priims skundus, susijusius su TUS įgyvendinimo aspektais ir veiklos vykdytojų elgesiu arba kiekvienos įstaigos departamentų, tarnybų arba skyrių elgesiu. Visų pirma, kiekvienos institucijos mechanizmai turi būti tokie, kad būtų galima nagrinėti skundus dėl tų institucijų vykdomų funkcijų ir priimamų sprendimų.

               Jeigu taikant tokį mechanizmą gautas skundas neišnagrinėjamas per iš anksto nustatytą terminą arba išnagrinėjus rastas sprendimas neatitinka skundo pateikėjo lūkesčių, skundo pateikėjas gali pateikti apeliaciją FLEGT ir Savanoriško partnerystės susitarimo įgyvendinimo tarpinstituciniam sekretoriatui (SIIAVA).

               2.
                     FLEGT licencijų išdavimo skyriaus skundų nagrinėjimo mechanizmas

               Be šio skirsnio 1 dalyje nurodyto skundų nagrinėjimo mechanizmo, FLEGT licencijų išdavimo skyriuje ICF nustatys dar vieną skundų nagrinėjimo mechanizmą. Taikant šį mechanizmą bus nagrinėjami su FLEGT ir H teisėtomis licencijomis susiję skundai, į kuriuos reikia greitai reaguoti, pavyzdžiui, tai yra ginčijami sprendimai, nereikalingas atidėliojimas ir pan.

               Jeigu taikant tokį mechanizmą gautas skundas neišnagrinėjamas per iš anksto nustatytą terminą arba išnagrinėjus rastas sprendimas neatitinka skundo pateikėjo lūkesčių, skundo pateikėjas gali pateikti apeliaciją FLEGT ir Savanoriško partnerystės susitarimo įgyvendinimo tarpinstituciniam sekretoriatui (SIIAVA).

               3.
                     Skundų nagrinėjimo mechanizmas, susijęs su nepriklausomu auditu

               Nepriklausomas auditas apims skundų dėl jo veiklos ir nustatytų faktų, taip pat dėl TUS veikimo (tikrinimo metodikos, licencijų išdavimo sistemos ir pan.) priėmimo ir nagrinėjimo mechanizmą.

               Jeigu taikant tokį mechanizmą gautas skundas neišnagrinėjamas per iš anksto nustatytą terminą arba išnagrinėjus rastas sprendimas neatitinka skundo pateikėjo lūkesčių, skundo pateikėjas gali pateikti apeliaciją Jungtiniam įgyvendinimo komitetui. Visi skundai dėl audito arba TUS veikimo bus teikiami patvirtinti, analizuoti ir registruoti Jungtiniam įgyvendinimo komitetui, šis taip pat turės apibrėžti atitinkamas sprendimo priemones.

               4.
                     Jungtinio įgyvendinimo komiteto skundų nagrinėjimo mechanizmas

               Jungtinis įgyvendinimo komitetas turės skundų nagrinėjimo mechanizmą suinteresuotųjų subjektų nustatytoms problemoms spręsti, visų pirma problemoms, susijusioms su bendrais šio Susitarimo įsipareigojimais, tokiais kaip skaidrumas, galimybė susipažinti su vieša informacija, geresnis valdymas ir šio Susitarimo poveikis miškų sektoriui.

               Taikant Jungtinio įgyvendinimo komiteto skundų tvarkymo mechanizmą taip pat bus tvarkomos apeliacijos, pateiktos dėl skundų, susijusių su įgyvendinant TUS dalyvaujančių institucijų, FLEGT licencijų išdavimo skyriaus ir nepriklausomų auditorių elgesiu, jeigu šie skundai nebus išnagrinėti atitinkamu lygmeniu.

               5.
                     Pilietinės visuomenės dalyvavimas taikant skundų nagrinėjimo mechanizmus

               Patariamosios tarybos miškininkystės klausimais ir pilietinės visuomenės organizacijos vykdys socialinę TUS ir apskritai šio Susitarimo veikimo priežiūrą. Kartu jos nukreips ir priims oficialius ir kitokius skundus, įvairių subjektų teikiamus dėl TUS veikimo. Šiuo tikslu jos turės prieigą prie informacijos, reikalingos vykdant atitinkamus tyrimus, kartu laikantis su šia informacija susijusių konfidencialumo ir profesinės paslapties reikalavimų. Siekiant užtikrinti tinkamą koordinavimą, patariamosios tarybos miškininkystės klausimais ir pilietinės visuomenės organizacijos su ICF sudarys bendradarbiavimo susitarimus. Vykdant socialinę priežiūrą nustatyti faktai ir pateiktos rekomendacijos, taip pat oficialūs ir kitokie skundai bus pripažįstami ir nagrinėjami atitinkamu lygmeniu ir galiausiai bus teikiami Jungtiniam įgyvendinimo komitetui patvirtinti ir išnagrinėti.

               6.
                     CONADEH dalyvavimas įgyvendinant TUS

               Pagal Nacionalinės žmogaus teisių komisijos (CONADEH) įgyvendintą organinį įstatymą visos viešojo sektoriaus institucijos ir kitos valdžios sektoriaus institucijos privalo palaikyti jos vykdomus tyrimus arba patikrinimus ir skirti tam pirmumą arba imtis veiksmų skubos tvarka. Atitinkamai CONADEH gali priimti skundus dėl šio Susitarimo veikimo ir turės galimybę taikyti skundų nagrinėjimo mechanizmus, įdiegtus TUS ir apskritai šį Susitarimą įgyvendinančių institucijų.

               10.4.
                     Skundų nagrinėjimo mechanizmų ir taikytinų principų nustatymas

               Šie principai turi būti įtvirtinti ir atspindėti techninėje užduotyje, kad skundus priimančiose organizacijose ir Jungtiniame įgyvendinimo komitete būtų nustatytos procedūros ir įgyvendinami skundų nagrinėjimo mechanizmai:

               1.
                     visi asmenys ir visos organizacijos, kaip miškų sektoriaus veiklos vykdytojai arba suinteresuotieji subjektai arba teisėti jų atstovai, turi teisę teikti skundus.

               2.
                     Skundų teikimo procedūros turi būti aiškios, lengvai suprantamos ir viešos.

               3.
                     Institucijų įdiegti mechanizmai turi būti lengvai pasiekiami ir privalo tinkamai aprėpti teritoriją, t. y. turi būti biurai, interneto svetainės arba kiti tinkami būdai.

               4.
                     Skundų teikimo formas turi būti lengva pildyti, turi būti deramai atsižvelgta į pareiškėjo asmenines priemones ir įgūdžius (raštingumą, galimybę jungtis prie interneto ir pan.).

               5.
                     Skunduose turi būti nurodytos bent skundo priežastys ir atitinkamai vieta, data, institucija bei veiklos vykdytojas, su kuriuo skundas susijęs.

               6.
                     Kai to reikia atsižvelgiant į aplinkybes, skundus galima užregistruoti anonimiškai, taip užtikrinant, kad pareiškėjo tapatybė bus konfidenciali.

               7.
                     Nustatant mechanizmus būtina kiek įmanoma vengti nustatyti laiko apribojimą terminais, per kuriuos skundas turi būti pateiktas.

               8.
                     Mechanizmais turi būti užtikrinta, kad skundai bus nagrinėjami, kai tik pareiškėjai juos pateiks.

               9.
                     Mechanizmai turi būti tokie, kad skundų patvirtinimas ir tolesni veiksmai būtų skaidrūs, taip pat kad būtų užtikrintas laiku vykdomas ir tinkamas skundų nagrinėjimas.

               10.
                     Kiekvienos institucijos vidaus auditu turi būti užtikrinta, kad skundai būtų tinkamai sprendžiami ir neignoruojami.

               11.
                     Skundų bylas turi būti galima viešai komentuoti, kol priimamas sprendimas ir kol susijusioms šalims, įskaitant palaikančias pilietinės visuomenės organizacijas, pranešamas sprendimas.

               12.
                     Prieš skelbiant skundo bylas, turi būti pagalvota apie pareiškėjo saugumą, įskaitant anonimiškumo išsaugojimo galimybę, to prireikus.

               13.
                     Institucijų įdiegti mechanizmai turi būti tokie, kad skundai būtų pagrindžiami dokumentais ir kad būtų užtikrinama, jog juos tvarkys pareigūnai, kurie nėra su pirminiu sprendimu tiesiogiai susiję pareigūnai, yra savarankiški ir nepavaldūs su pirminiu skundu tiesiogiai susijusiems pareigūnams. Institucijos taip pat turi apsaugoti pareigūnus nuo galimų atsakomųjų veiksmų.

               14.
                     Į pareiškėjų prašymus turi būti atsakoma arba jie turi būti tinkamai tvarkomi. Skundo atmetimo atveju turi būti tinkamai pagrįstos atmetimo priežastys.

               15.
                     Jeigu skundas atmetamas arba jeigu nėra galimybių jį išspręsti pirminiu lygmeniu, gali būti teikiama apeliacija atitinkamai aukštesnio lygmens šaliai, kaip apibrėžta šio priedo 10.3 skirsnyje, ir galiausiai gali būti kreipiamasi į tinkamą teismą.

               Jeigu skundas pateikiamas dėl TUS nesilaikymo, bus taikomos šio priedo 9 skirsnio sąlygos. Kaip aiškinama šio priedo 10.2 skirsnyje, skundų priėmimo, registravimo ir nagrinėjimo procedūros bus grindžiamos šiame skirsnyje išvardytais principais ir bus plėtojamos šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape. Be kitų aspektų, šiomis procedūromis bus nustatyti terminai, per kuriuos reikės atsakyti į skundus, ir šiems mechanizmams taikytini skaidrumo kriterijai. Skundų nagrinėjimo mechanizmų bei veiksmų, kurių reikės imtis, protokolai ir gairės bus pateikti Jungtiniam įgyvendinimo komitetui.

               Kiekvienas gautas skundas pirmiau nustatytais skundų nagrinėjimo mechanizmais bus sistemingai dokumentuojamas ir analizuojamas. ICF ir kitos dalyvaujančios institucijos pagal savo kompetencijos sritį parengs specialią duomenų bazę skundams dokumentuoti ir stebėti. Ši duomenų bazė bus sujungta su centrine ICF tvarkoma skundų duomenų baze, kaip apibrėžta šio priedo 9 skirsnyje.

               Skundų nagrinėjimo mechanizmai bus paremti glaudžiu visų atitinkamų šalių bendradarbiavimu, visų pirma institucijos, dėl kurios pateiktas skundas. Tuo tikslu ICF sudarys bendradarbiavimo susitarimus su viešojo sektoriaus institucijomis, dalyvaujančiomis įgyvendinant šį Susitarimą, kad būtų lengviau keistis informacija ir bendradarbiauti, tvarkyti skundus ir dėl jų imtis tolesnių veiksmų ir visų pirma, kad būtų užtikrintas informacijos perdavimas, kai skundas iš pat pradžių pateikiamas kompetentingai institucijai.

               ICF taip pat sudarys bendradarbiavimo susitarimus su pilietinės visuomenės organizacijomis, suinteresuotomis ICF taikomo skundų nagrinėjimo mechanizmo veikimu, kad skundai būtų koordinuotai bei papildant ICF bei kitų viešojo sektoriaus institucijų, dalyvaujančių įgyvendinant TUS, darbą nagrinėjami, toliau tiriami ir kad būtų skelbiamos galutinės skundų tyrimo ataskaitos.

               Skundų nagrinėjimo mechanizmų procedūros, gairės, reikalavimai ir reitingai, taip pat pirmiau paminėti bendradarbiavimo mechanizmai bus išplėtoti ir pradės veikti prieš išduodant pirmąją FLEGT licenciją.

               11.
                     KONSULTAVIMOSI, DALYVAVIMO IR KOORDINAVIMO MECHANIZMAI, SUSIJĘ SU TUS ĮGYVENDINIMU

               Kad būtų galima medienos produktams taikyti TUS, turi dalyvauti visi atitinkami subjektai, aiškiai nustatant jų funkcijas ir atsakomybę, atsižvelgiant į jiems įstatymu suteiktą kompetenciją, kad būtų galima visiškai pasinaudoti jų specializacija ir papildomumu.

               Siekiant užtikrinti veiksmingą dalyvių, suinteresuotųjų subjektų, valstybės, privačiojo sektoriaus, pilietinės visuomenės ir Hondūro čiabuvių bei iš Afrikos kilusių tautų koordinavimą, konsultavimąsi su jais ir jų dalyvavimą, šios grupės susitaria siekti sutarimo pagrindiniais klausimais tiek, kiek leidžia jų atsakomybė ir kompetencija.

               Toks koordinavimas gali būti vykdomas dviem papildančiais vienas kitą lygmenimis: strateginiu ir veiklos. Strateginiu lygmeniu galima apibrėžti bendras tikrinimo procedūras, o veiklos lygmeniu – praktiškai įgyvendinti tas procedūras, kai įvairių subjektų dalyvavimas nėra kaip nors ribojamas.

               11.1.
                     Jungtinis įgyvendinimo komitetas

               Pagal šio Susitarimo 19 straipsnį ir X priedą tai yra aukščiausias Hondūro ir Sąjungos koordinavimo subjektas, ir jis bus atsakingas už Susitarimo taikymo priežiūrą ir stebėseną, įskaitant nepriklausomo audito valdymą. Jungtinis įgyvendinimo komitetas taip pat padeda Šalims palaikyti dialogą ir keistis informacija.

               Hondūro suinteresuotieji subjektai, sudarantys Jungtinį įgyvendinimo komitetą, atstovaus įvairioms Hondūro miškų sektoriaus suinteresuotųjų subjektų grupėms: viešojo ir privačiojo sektorių, pilietinės visuomenės, Hondūro čiabuvių bei iš Afrikos kilusių tautų, vietos bendruomenių ir prireikus kitoms grupėms.

               Kalbant apie TUS įgyvendinimą, Jungtinis įgyvendinimo komitetas bus atsakingas už visų šiame priede nurodytų tikrinimo dokumentų ir procedūrų, dėl kurių Šalys susitars šio Susitarimo parengiamajame, organizaciniame ir įgyvendinimo etape, plėtojimą, tvirtinimą ir priežiūrą.

               Kaip nustatyta šio Susitarimo 14 straipsnyje, Šalys per Jungtinį įgyvendinimo komitetą taip pat patvirtins šio Susitarimo įgyvendinimo tvarkaraštį. Šiame tvarkaraštyje, be papildomų bei paramos priemonių, aprašytų šiame priede, įgyvendinimo tvarkaraščio, bus išsamiai išdėstyti šio Susitarimo įgyvendinimo etapai, dėl kurių Šalys susitars iki pirmosios FLEGT licencijos išdavimo.

               11.2.
                     Techninis komitetas

               Tai aukščiausias Hondūro koordinavimo organas, jį sudaro visi suinteresuotieji subjektai: viešojo sektoriaus institucijos, privatusis sektorius, pilietinė visuomenė ir Hondūro čiabuvių bei iš Afrikos kilusios tautos. Techninis komitetas atsakingas už:

               −
                     strateginį prisidėjimą prie Jungtinio įgyvendinimo komiteto veiklos, siekiant palengvinti sprendimų dėl paramos veiksmingam šio Susitarimo įgyvendinimui priėmimą;

               −
                     šio Susitarimo įgyvendinimo proceso stebėseną remiantis tvarkaraščiu, dėl kurio Šalys susitars;

               −
                     stebėseną, kaip laikomasi VIII priede apibrėžtų papildomų priemonių;

               −
                     dialogo ir susitarimo palengvinimą, užtikrinant visų su šiuo Susitarimu susijusių subjektų dalyvavimą;

               −
                     įtakos viešojo sektoriaus institucijoms ir kitiems subjektams darymą siekiant paspartinti su šiuo Susitarimo laikymusi susijusio sprendimo priėmimą.

               11.3.
                     FLEGT ir Savanoriško partnerystės susitarimo įgyvendinimo tarpinstitucinis sekretoriatas (SIIAVA)

               Strateginiu lygmeniu Hondūro valstybė, taikydama tinkamą teisinę priemonę, įsteigs FLEGT ir Savanoriško partnerystės susitarimo įgyvendinimo tarpinstitucinį sekretoriatą (SIIAVA); sekretoriatą sudarys su TUS susijusių viešojo sektoriaus subjektų atstovai. Šis subjektas suteiks erdvę dialogui ir koordinavimui, kad būtų galima įgyvendinti TUS.

               Sekretoriate viešojo sektoriaus institucijos koordinuos savo veiksmus, kad įgyvendintų šio Susitarimo II ir V prieduose nustatytus tikrinimo mechanizmus ir taip užtikrintų įstatymų laikymąsi konkrečiose srityse, įtrauktose į teisėtumo apibrėžtį ir į TUS.

               Šios institucijos privalo turėti gebėjimų, išteklių ir priemonių, reikalingų TUS stebėti ir įgyvendinti, todėl jos turi stiprinti institucijų ir valdžios sektoriaus departamentų, atsakingų už TUS taikymą, darbuotojų gebėjimus. Atitinkamai, VIII priede pateikta speciali papildoma su SIIAVA susijusi priemonė.

               Siekiant patikrinti, ar laikomasi, ir stebėti, kaip laikomasi teisėtumo lentelių rodiklių ir TUS reikalavimų, SIIAVA sudarančios institucijos periodiškai SIIAVA ir Techniniam komitetui, kai taikytina, teiks TUS plėtojimo ir įgyvendinimo pažangos bei kylančių uždavinių ataskaitas. SIIAVA atsižvelgs į šias periodines su TUS susijusių institucijų ataskaitas, taip pat į duomenis ir informaciją apie TUS, gaunamą iš tų institucijų įvairių skyrių ir informacinių sistemų.

               Klausimui dėl šio Susitarimo II ir V prieduose nustatytų reikalavimų sistemingo nesilaikymo, kai dėl to daromi nusikaltimai aplinkai, spręsti SIIAVA analizuos kitų ICF bei kitose su TUS susijusiose institucijose įdiegtų mechanizmų rezultatus. Tie mechanizmai apima mobiliuosius dalinius ir nuolatinius patikrinimo punktus, Nacionalines tarpinstitucines saugumo pajėgas (FUSINA) ir Tarpinstitucinę specialiosios paskirties kovos su nusikaltimais aplinkai grupę (FTIA), kuriems paramą teiks, be kita ko, nacionalinė prevencinė policija, Specialioji prokuratūros tarnyba aplinkos klausimais, prokuratūra ir Hondūro ginkluotosios pajėgos.

               Be to, SIIAVA gaus ir atsižvelgs į socialinės priežiūros ataskaitas, rengiamas CONADEH, CCF ir pilietinės visuomenės, taip pat įvairių subjektų teikiamus skundus dėl TUS veikimo, neišspręstus su TUS susijusių viešojo sektoriaus institucijų, kaip apibrėžta šio priedo 10 skirsnyje. Šie skundai bus nagrinėjami nedelsiant, atliekant išsamų patikrinimą ir greitai pateikiant atsakymą.

               SIIAVA per savo viešojo sektoriaus atstovus padės Jungtiniam įgyvendinimo komitetui ir Techniniam komitetui rengti, organizuoti ir įgyvendinti šį Susitarimą. SIIAVA veiklos procedūros bus tiksliai nustatytos šio Susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape.

               11.4.
                     Nacionalinė neteisėto miškų kirtimo strategija (ENCTI) ir jos ryšys su šiuo Susitarimu

               Miškų įstatymo 18 straipsnio 22 dalimi nustatyta, kad ICF privalo parengti ir įgyvendinti Nacionalinę neteisėto miškų kirtimo ir prekybos miško produktais kontrolės strategiją (ENCTI). ICF taip pat privalo „koordinuoti ir struktūrizuoti miškų sektoriui, saugomoms teritorijoms ir laukinei gamtai atstovaujančių subjektų veiklą, skatindama dalyvavimą ir decentralizuotą valdymą“ (18 straipsnio 5 dalis).

               Visi kiti instituciniai subjektai, taip pat pilietinės visuomenės organizacijos, miškų savininkai, miškininkystės sektorius, turintis įvairių gebėjimų ir teikiantis įvairaus dydžio pridėtinę vertę, vietos bendruomenės, teritorinės tarybos, patariamosios tarybos regiono, savivaldybės ir vietos lygmeniu, taip pat kiti ekonomikos sektoriai, susiję su miškų sektoriumi, ICF bus raginami aktyviai dalyvauti įgyvendinant ENCTI.

               Šio Susitarimo aplinkybėmis įgyvendinant ENCTI bus padedama kontroliuoti neteisėtą medžių kirtimą ir miško produktų vežimą, ir tai bus vykdomoji ICF priemonė. Įgyvendinant ENCTI pasiektus rezultatus ir pateiktas rekomendacijas ICF teiks SIIAVA, subjektui, kuriame dalyvauja ir bendras pastangas deda su abiem procesais susiję veikėjai, papildantys vienas kitą ir kuriantys sinergiją, kad būtų kovojama su neteisėta veikla miškų sektoriuje. Itin aktualus bus Specialiosios prokuratūros tarnybos aplinkos klausimais (FEMA), prokuratūros, nacionalinės policijos, Hondūro ginkluotųjų pajėgų, teismų, savivaldybių ir Hondūro nacionalinės žmogaus teisių komisijos indėlis.

               Vykdydamas savo funkcijas, kuriomis užtikrinamas įgyvendinant šį Susitarimą dalyvaujančių institucijų koordinavimas, SIIAVA analizuos ICF pateiktos ENCTI rezultatus, siekdamas atkreipti dėmesį į sistemingus nusikaltimus aplinkai ir nustatyti atsakomybę bei veiksmus, kurių tikimasi iš dalyvaujančių institucijų. SIIAVA taip pat dalysis informacija apie mobiliųjų padalinių ir nuolatinių patikrinimo punktų veikimą ir Nacionalinių tarpinstitucinių saugumo pajėgų bei Tarpinstitucinės specialiosios paskirties kovos su nusikaltimais aplinkai grupės gautais rezultatais.

               12.
                     PASKATŲ, SKATINAMOSIOS, APSAUGOS IR RIZIKOS MAŽINIMO PRIEMONĖS, SKIRTOS ĮVAIRIEMS SEKTORIAUS SUBJEKTAMS ĮTRAUKTI Į TUS ĮGYVENDINIMĄ

               Valdant nacionalinį miškų sektorių kyla keletas uždavinių, kurie, be kitų veiksnių, yra susiję su sunkumu užtikrinti daugelio miškų sektoriaus veiklos vykdytojų, įskaitant mažąsias įmones, veiklos teisėtumą. Šiuo atžvilgiu įgyvendinant TUS bus suteikta galimybių spręsti šiuos uždavinius dalyvaujant šalies lygmens tiekimo grandinės subjektams ir nustatant konkrečias priemones visų subjektų teisinei atitikčiai stiprinti ir plėsti, taigi taip palengvinant šio Susitarimo įgyvendinimą.

               TUS bus įgyvendinama laipsniškai Savanoriško partnerystės susitarimo parengiamajame ir organizaciniame etape, pirmumą teikiant priemonėms, kurių reikia eksportui skirtų produktų teisėtumui užtikrinti. Taip yra dėl to, kad daug šalies rinkai produkciją gaminančių veiklos vykdytojų, visų pirma mažesnieji veiklos vykdytojai, dirba neoficialiai, ir greičiausiai jiems reikės daugiau laiko, kad jie imtų laikytis visų nacionalinės teisės aktų bei TUS reikalavimų.

               Nors TUS įgyvendinimas bus laipsniškas, VIII priede planuojama veikla, sutelkta į šalies rinką, bus pradėta vykdyti kartu su šio Susitarimo parengiamuoju ir organizaciniu etapu, taip po truputį pasiekiant, kad visiems produktus gaminantiems Hondūro veiklos vykdytojams būtų lengviau laipsniškai imti laikytis teisės aktų. Ši veikla apima papildomas VIII priede apibrėžtas priemones, kuriomis turėtų būti nustatomos atitikties problemos bei stiprinami miškų sektoriaus veiklos vykdytojų gebėjimai.

               Dokumente, už kurį bus atsakingas Jungtinis įgyvendinimo komitetas, bus aprašytos papildomos priemonės, kuriomis, SIIAVA ir Jungtinio įgyvendinimo komiteto nuomone, bus stiprinamas įvairių subjektų dalyvavimas įgyvendinant TUS.

               1 priedėlis

               Tiekimo grandinės grandys (pušynai)

                        1. Produkto identifikavimas

                        2. Duomenų deklaravimas

                        3. Duomenų tikrinimas

                        2.1. Veikla ir atsakomybė

                        2.2. Deklaruotini duomenys

                        3.1. Patvirtinimas

                        3.2. Sutikrinimas

                        1.
                              Medienos produktų importas

                        Produktas identifikuojamas bendrojoje muitinės deklaracijoje (BMD) ir importo sąskaitos faktūros informacijos apie produktą dalyje.

                        Importuotojas, teikdamas kiekvienos siuntos BMD ir importo sąskaitą faktūrą.

                        Kiekvienos siuntos importo sąskaitoje faktūroje ir BMD nurodoma:

                        −
                              plombos numeris.

                        −
                              Kilmė.

                        −
                              Importuotojo duomenys.

                        −
                              Produkto (rūšies) aprašymas.

                        −
                              Kiekis (svoris ir / arba tūris).

                        −
                              Tarifo pozicija.

                        −
                              Taikoma muitinės procedūra.

                        −
                              Transporto kodas.

                        Atsižvelgdama į nustatytos rizikos lygį muitinė sistemingai tikrina siuntos patvirtinamuosius dokumentus ir gali fiziškai patikrinti prekes pagal dokumentus (BMD ir sąskaitą faktūrą).

                        Medienos produktų importas – viena pirmųjų tiekimo grandinės grandžių, taigi nėra galimybės duomenis palyginti su ankstesnių etapų duomenimis.

                        Pastabos

                        −
                              Bus nustatytos atitinkamos importuojamų medienos produktų tikrinimo ir patikros pagal CITES procedūros (jos bus nustatytos bendradarbiaujant su muitine, SAG ir ICF).

                        −
                              Taikoma muitinės procedūra apibrėžiama galutinė prekių paskirties vieta, ją nustato importuotojas (pvz., laisvoji zona, muitinės sandėlis, tranzitas, galutinis vartojimas arba naudojimas).

                        −
                              Transporto kodu nurodoma transporto priemonė (rūšis, talpa ir pan.).

                        2.
                              Medienos produktų tranzitas

                        Produktas identifikuojamas bendrojoje tranzito deklaracijoje ir sąskaitos faktūros informacijos apie produktą dalyje.

                        Importuotojas, teikdamas kiekvienos siuntos bendrąją tranzito deklaraciją ir sąskaitą faktūrą.

                        Kiekvienos siuntos sąskaitoje faktūroje ir bendrajame tranzito dokumente nurodoma:

                        −
                              plombos numeris.

                        −
                              Kilmė.

                        −
                              Importuotojo duomenys.

                        −
                              Produkto (rūšies) aprašymas.

                        −
                              Kiekis (svoris ir / arba tūris).

                        −
                              Tarifo pozicija.

                        −
                              Taikoma muitinės procedūra.

                        −
                              Transporto kodas.

                        Atsižvelgdama į nustatytos rizikos lygį muitinė sistemingai tikrina siuntos patvirtinamuosius dokumentus ir gali fiziškai patikrinti transporto priemonę pagal dokumentus (bendrąją tranzito deklaraciją ir sąskaitą faktūrą).

                        Naudodama Tarptautinio prekių tranzito (TIM) priemonę muitinė sutikrina bendrojoje tranzito deklaracijoje įvežant pateiktą informaciją ir informaciją, bendrojoje tranzito deklaracijoje pateiktą išvežant.

                        Pastabos

                        −
                              Tranzitu vežami medienos produktai negali patekti į tiekimo grandinę.

                        −
                              Bus nustatytos atitinkamos importuojamų medienos produktų tikrinimo ir patikros pagal CITES procedūros (jos bus nustatytos bendradarbiaujant su muitine, SAG ir ICF).

                        −
                              Taikoma muitinės procedūra apibrėžiama galutinė prekių paskirties vieta, ją nustato importuotojas (pvz., laisvoji zona, muitinės sandėlis, tranzitas, galutinis vartojimas arba naudojimas).

                        −
                              Transporto kodu nurodoma naudojama transporto priemonė.

                        3.
                              Miško inventorizavimo aprašas

                        (Tais atvejais, kai nacionalinio miško teritorijos yra paskirtos bendruomenių grupėms, žemės savininkas yra Hondūro valstybė, o miškotvarkos plano turėtojas – atitinkama bendruomenės grupė).

                        3.1.
                              Miško inventorizavimo aprašas metiniuose veiklos planuose, rengiamuose pagal miškotvarkos planus

                        Kiekvienos kirtavietės, įtrauktos į metinį veiklos planą, miško inventorizavimo aprašas. Kiekvienas kirstinas medis vietoje identifikuojamas jo apatinę dalį arba kamieną pažymint dažais.

                        Miškotvarkos plano turėtojas ICF teikia prašymą patvirtinti metinį veiklos planą, o jame pateikiamas miško inventorizavimo aprašas.

                        Metinio veiklos plano miško inventorizavimo apraše nurodoma:

                        −
                              geografinė vieta ir kiekvienos kirtavietės plotas,

                        −
                              kirstinų medžių skaičius ir

                        −
                              gautinas tūris.

                        ICF, atlikdama patikrą vietoje:

                        −
                              patikrina, kaip pažymėtos lauko ribos, palygina ribas su geografiniu kiekvienos kirtavietės, įtrauktos į metinį veiklos planą, aprašymu.

                        −
                              Ima medžių, kurie bus paimti iš miško, pavyzdžius ir apskaičiuoja tūrį kiekvienoje kirtavietėje, palygindama duomenis su lauko duomenimis, nurodytais metinio veiklos plano prašyme.

                        ICF sutikrina metinio veiklos plano prašymo duomenis ir patvirtinto miškotvarkos plano kirtimo tvarkaraščio duomenis.

                        Pastabos

                        −
                              Metiniai veiklos planai rengiami teritorijoms, turinčioms miškotvarkos planą.

                        −
                              Kirtavietės yra administraciniai vienetai, sudarantys metinį veiklos planą.

                        3.2.
                              Miško inventorizavimo aprašas metiniuose kirtimo planuose, rengiamuose pagal specialiuosius agrarinės miškininkystės sistemų planus.

                        Miško inventorizavimo aprašas, įtrauktas į metinį kirtimo planą, nurodant paimtinų medžių tūrį pagal rūšis. Kiekvienas kirstinas medis vietoje identifikuojamas jo apatinę dalį arba kamieną pažymint dažais.

                        Specialiojo agrarinės miškininkystės sistemų plano turėtojas ICF teikia prašymą patvirtinti metinį kirtimo planą, o jame pateikiamas miško inventorizavimo aprašas.

                        Metinio kirtimo plano miško inventorizavimo apraše nurodoma:

                        −
                              geografinė vieta ir metinio kirtimo plano teritorija,

                        −
                              kirstinų medžių skaičius pagal rūšis ir

                        −
                              gautinas tūris pagal rūšis.

                        ICF atliekamo patikrinimo vietoje duomenys lyginami su metinio kirtimo plano prašymo duomenimis, siekiant patikrinti:

                        −
                              tai, kaip metiniame kirtimo plane pažymėtos ribos,

                        −
                              kirstinų medžių kiekį pagal rūšis ir

                        −
                              gautiną tūrį pagal rūšis.

                        ICF sutikrina į metinio kirtimo plano prašymą įtrauktus duomenis su duomenimis, įtrauktais į patvirtintą specialųjį agrarinės miškininkystės sistemų planą.

                        Pastabos Metiniai kirtimo planai rengiami teritorijoms, kurių atžvilgiu taikomas specialusis agrarinės miškininkystės sistemų planas.

                        3.3.
                              Miško inventorizavimo aprašas gelbėjimo planuose

                        Kiekvienas kirstinas medis identifikuojamas jo apatinę dalį arba kamieną pažymint dažais.

                        Pareiškėjas su prašymu, kad ICF patvirtintų gelbėjimo planą, pateikia miško inventorizavimo aprašą.

                        Gelbėjimo plano miško inventorizavimo apraše apie kiekvieną medį pateikiami šie duomenys:

                        −
                              geografinė vieta,

                        −
                              tūris ir

                        −
                              rūšis.

                        ICF vietoje atliekamo patikrinimo duomenys lyginami su gelbėjimo plano prašymo duomenimis, siekiant patikrinti:

                        1)
                              pagrįstą gelbėjimo priežastį,

                        2)
                              kiekvieno imant pavyzdžius nurodyto medžio:

                        −
                              geografinę vietą,

                        −
                              tūrį ir

                        −
                              rūšį.

                        Miško inventorizavimo aprašo rengimas yra viena pirmųjų tiekimo grandinės grandžių, taigi nėra galimybės duomenis palyginti su ankstesnių etapų duomenimis.

                        Pastabos

                        −
                              Gelbėjimo planas – leidimas kirsti medžius, nukentėjusius nuo gamtos reiškinių, kenkėjų arba ligų, arba tais atvejais, kai reikia vykdyti statybos darbus.

                        −
                              ICF pajėgumai patikrinti visus gelbėjimo planų prašymus kilus kenkėjų protrūkiui bus išplėsti. Dėl šios priežasties į VIII priedą įtraukta papildoma priemonė.

                        3.4.
                              Miško inventorizavimo aprašas gaivinimo planuose

                        Į išankstinį kirtimo leidimą įtrauktų medžių likučių identifikavimas.

                        Išankstinio kirtimo leidimo turėtojas ICF pateikia gaivinimo plano prašymą.

                        Gaivinimo plano miško inventorizavimo apraše nurodoma:

                        −
                              teritorijos, susijusios su išankstiniu leidimu, geografinė vieta,

                        −
                              apskaičiuotasis gautinų produktų tūris ir

                        −
                              rūšis.

                        Patikrinimo vietoje, kurį atlieka ICF, duomenys lyginami su gaivinimo plano prašymo duomenimis, siekiant patikrinti:

                        1)
                              pagrįstą gaivinimo priežastį.

                        2)
                              Teritorijos, susijusios su išankstiniu leidimu, geografinę vietą.

                        3)
                              Apskaičiuotąjį gautinų produktų tūrį.

                        4)
                              Rūšį.

                        ICF gaivinimo plano prašymo duomenis sutikrina su išankstinio kirtimo leidimo duomenimis.

                        Pastabos

                        −
                              Gaivinimo planas – leidimas nukirsti medžių likučius arba šalutinius produktus, susidariusius dėl šių leidimų: metinio veiklos plano, metinio kirtimo plano, plantacijos pažymėjimų ir gelbėjimo planų.

                        3.5.
                              Miško inventorizavimo aprašas, susijęs su ICF patvirtintų plantacijų kirtimu

                        Bendras kirstinų patvirtintos plantacijos medžių inventorizavimo aprašas pagal rūšis. Kiekvienas kirstinas medis identifikuojamas jo apatinę dalį arba kamieną pažymint dažais.

                        Miško plantacijos pažymėjimo turėtojas su kirtimo prašymu, siunčiamu ICF, pateikia miško inventorizavimo aprašą.

                        Patvirtintos plantacijos miško inventorizavimo apraše nurodoma:

                        −
                              patvirtintos plantacijos geografinė vieta,

                        −
                              kirstinų medžių kiekis pagal rūšis ir

                        −
                              gautinas tūris pagal rūšis.

                        Patikrinimo vietoje, kurį atlieka ICF, duomenys lyginami su patvirtintos plantacijos kirtimo prašymo duomenimis, siekiant patikrinti:

                        1)
                              pažymėjimo rūšį;

                        2)
                              tai, kaip pažymėtos patvirtintos plantacijos ribos,

                        3)
                              kirstinų medžių kiekį pagal rūšis ir

                        4)
                              gautiną tūrį pagal rūšis.

                        ICF sutikrina pateiktame prašyme pateiktą informaciją su informacija, pateikta patvirtintos miško plantacijos pažymėjime.

                        Pastabos

                        −
                              Esama dviejų rūšių plantacijų pažymėjimų: CPROTE (dėl apsaugos) ir CPLANTA (dėl kirtimo).

                        −
                              Į VIII priedą įtraukta papildoma priemonė, susijusi su patvirtintų plantacijų kirtimo reglamentavimu.

                        4.
                              Medžių kirtimas, pjautinųjų rąstų gamyba ir laikymas rietuvėse miške arba surinkimo centruose

                        Kirtavietės ribų žymėjimas ir kirstinų medžių duomenys

                        kirtimo prašyme.

                        Metinio veiklos plano, metinio kirtimo plano, gelbėjimo plano, gaivinimo plano arba miško plantacijos pažymėjimo turėtojas ICF teikia kirtimo prašymą.

                        Kirtimo prašyme nurodoma:

                        −
                              geografinė sklypo vieta,

                        −
                              kirstinų medžių skaičius,

                        −
                              gautinas tūris,

                        −
                              kelių tinklas ir

                        −
                              rietuvių arba surinkimo centrų vieta.

                        Patikrinimo vietoje, kurį atlieka ICF, duomenys lyginami su kirtimo prašyme pateikta informacija, siekiant patikrinti:

                        1)
                              geografinę sklypo vietą.

                        2)
                              Kelių tinklą.

                        3)
                              Rietuvių arba surinkimo centrų vietą.

                        4)
                              Nukirstų medžių pavyzdžius (kelmus).

                        Naudodama sutikrinimo priemones, pateiktas Medienos atsekamumo IT sistemoje (SIRMA), ICF laipsniškai sutikrina nukirstų medžių tūrį su vežimo leidime nurodytu leidžiamuoju tūriu.

                        Pastabos

                        −
                              Norėdamas kirsti medžius kiekvienos rūšies miško teritorijoje, kurios atžvilgiu taikomas miško inventorizacijos reikalavimas, savininkas turi teikti prašymą ir gauti ICF patvirtinimą.

                        −
                              Rietuvė arba surinkimo centras – vieta, kurioje laikomi medienos produktai vėlesniam pervežimui.

                        5.
                              Apvaliosios medienos vežimas iš miško į pirminės miško produkcijos bendroves

                        Matmenys, vienetų skaičius ir tūris kiekvienoje transporto priemonėje nurodomi vežimo leidime.

                        Kirtimo leidimo turėtojas vežimo leidime pateikia informaciją, susijusią su vežtinais produktais.

                        Vežimo leidime nurodoma:

                        −
                              vežimo data.

                        −
                              Kilmė.

                        −
                              Paskirties vieta ir siuntos gavėjas.

                        −
                              Kirtimo leidimo identifikacinis numeris.

                        −
                              Vienetų skaičius.

                        −
                              Bendras tūris.

                        −
                              Vežėjas.

                        −
                              Transporto priemonės registracijos numeris.

                        Vykdydami patikrinimus pakelėje teisėsaugos pareigūnai tikrina, ar krovinio turinys atitinka vežimo leidime nurodytą informaciją.

                        Naudodama priemones, kurių esama sistemoje SIRMA, ICF laipsniškai sutikrina vežimo leidimus, deklaruotus kirtimo leidimo turėtojo, ir vežimo leidimus, deklaruotus miško produkcijos bendrovių bei medienos sandėlių.

                        Pastabos

                        −
                              Vykdant patikrinimus pakelėje dalyvauja ICF, policija, Generalinė prokuratūra ir Hondūro ginkluotosios pajėgos.

                        6.
                              Pirminės miško produkcijos bendrovės

                        Dienos kiekis pagal produkto rūšį įrašomas į produkcijos kiekio registrą.

                        Pirminės miško produkcijos bendrovės savininkas rengia mėnesines produkcijos ataskaitas, pagrįstas produkcijos kiekio registro duomenimis.

                        Mėnesinėje produkcijos ataskaitoje pateikiama:

                        i)
                              pirminis apvaliosios medienos ir medienos produktų aprašas.

                        ii)
                              Apvaliosios medienos ir medienos produktų sąnaudos.

                        iii)
                              Produkcijos kiekis pagal medienos produktų rūšį.

                        iv)
                              Produkcija (parduodama arba perduodama).

                        v)
                              Galutinis apvaliosios medienos ir medienos produktų aprašas.

                        ICF, atlikdama patikrinimą vietoje, pirminės miško produkcijos bendrovės mėnesinėje produkcijos ataskaitoje pateiktą informaciją patikrina pagal surinktą informaciją:

                        1)
                              apskaičiuotą produkcijos kiekį.

                        2)
                              Esamo tūrio aprašo palyginimą su audito duomenimis.

                        Per SIRMA ICF sutikrina apvaliosios medienos ir medienos produktų sąnaudas, nurodytas mėnesinėje ataskaitoje, su vežimo leidimais, deklaruotais kirtimo leidimų turėtojų.

                        7.
                              Apdorotos medienos produktų vežimas

                        Važtaraštyje nurodomi produktai, kurie turi būti vežami kiekviena transporto priemone.

                        Vežėjas, naudodamas kiekvienos transporto priemonės važtaraštį.

                        Kiekvienos transporto priemonės važtaraštyje nurodoma:

                        −
                              važtaraščio numeris.

                        −
                              Vežimo data.

                        −
                              Kilmė.

                        −
                              Paskirties vieta ir siuntos gavėjas.

                        −
                              Vienetų skaičius.

                        −
                              Bendras tūris.

                        −
                              Vežėjas.

                        −
                              Transporto priemonės registracijos numeris.

                        −
                              Medienos rūšis.

                        Vykdydami patikrinimus pakelėje teisėsaugos pareigūnai tikrina, ar krovinio turinys atitinka kiekvienos transporto priemonės važtaraštyje nurodytą informaciją.

                        Naudodama sutikrinimo priemones, kurių esama sistemoje SIRMA, ICF laipsniškai sutikrina kiekvienos transporto priemonės važtaraščius, deklaruotus pardavėjo, su kiekvienos transporto priemonės važtaraščiais, deklaruotais pirkėjo.

                        Pastabos

                        −
                              Važtaraštis iš anksto patvirtinamas Mokesčių administratoriaus tarnyboje (SAR).

                        −
                              Vykdant patikrinimus pakelėje dalyvauja ICF, policija, Generalinė prokuratūra ir Hondūro ginkluotosios pajėgos.

                        8.
                              Antrinės miško produkcijos bendrovės

                        Medienos produktų apdorojimas įrašomas į produkcijos kiekio registrą.

                        Antrinės miško produkcijos bendrovės savininkas rengia mėnesines produkcijos ataskaitas, pagrįstas produkcijos kiekio registro duomenimis.

                        Mėnesinėje produkcijos ataskaitoje pateikiama:

                        i)
                              pirminis medienos produktų aprašas.

                        ii)
                              Medienos produktų sąnaudos.

                        iii)
                              Gamyba (medienos produktų).

                        iv)
                              Produkcija (parduodama arba perduodama).

                        v)
                              Galutinis medienos produktų inventorizavimo aprašas.

                        Atliekant patikrinimus vietoje, antrinės miško produkcijos bendrovės mėnesinėje produkcijos ataskaitoje pateikta informacija patikrinama pagal ICF surinktą informaciją:

                        1)
                              sąnaudų, produkcijos tūrio ir pardavimo apžvalga.

                        2)
                              Esamo tūrio inventorizavimo aprašas.

                        Per SIRMA ICF sutikrina miško produkcijos bendrovės mėnesinėje produkcijos ataskaitoje pateiktus duomenis su pardavėjo ataskaitose, teikiamose teikiant patvirtintas sąskaitas faktūras ir važtaraščius, pateiktais duomenimis.

                        Kai medienos produktai atvežami tiesiai iš miško, ICF sutikrina šiuos duomenis:

                        miško produkcijos bendrovės mėnesinėje produkcijos ataskaitoje pateiktus duomenis ir leidimo turėtojo deklaruotuose vežimo leidimuose pateiktus duomenis.

                        Pastabos

                        −
                              SAR patvirtinta sąskaita faktūra išduodama tada, kai medienos produktai parduodami; ji turima kartu su važtaraščiu per visą medienos produktų vežimo procesą iš vienos grandinės grandies į kitą.

                        9.
                              Medienos sandėlis

                        Medienos produktų judėjimas įrašomas į sąnaudų ir produkcijos registrą.

                        Medienos sandėlio savininkas teikia metines sąnaudų ir produkcijos ataskaitas, pagrįstas sąnaudų ir produkcijos registru.

                        Mėnesinėje sąnaudų ir produkcijos ataskaitoje nurodoma:

                        i)
                              pirminis medienos produktų aprašas.

                        ii)
                              Medienos produktų sąnaudos.

                        iii)
                              Produkcija (parduodama arba perduodama).

                        iv)
                              Galutinis medienos produktų inventorizavimo aprašas.

                        ICF, atlikdama patikrinimus vietoje, medienos sandėlio mėnesinėje sąnaudų ir produkcijos ataskaitoje pateiktą informaciją sutikrina su informacija, surinkta:

                        1)
                              tikrinant sąnaudų ir produkcijos registrą.

                        2)
                              atliekant esamo tūrio inventorizaciją.

                        Per SIRMA ICF sutikrina

                        mėnesinės medienos sandėlio sąnaudų ir produkcijos ataskaitos duomenis su pardavėjo ataskaitų, teikiamų teikiant SAR patvirtintas sąskaitas faktūras ir važtaraščius, ataskaitomis.

                        Kai medienos produktai atvežami tiesiai iš miško, ICF sutikrina mėnesinės medienos sandėlio sąnaudų ir produkcijos ataskaitos duomenis su kirtimo leidimo turėtojo deklaruotų vežimo leidimų duomenimis.

                        Pastabos

                        −
                              SAR patvirtinta sąskaita faktūra išduodama tada, kai medienos produktai parduodami; ji turima kartu su važtaraščiu per visą medienos produktų vežimo procesą iš vienos grandinės grandies į kitą.

                        10.
                              FLEGT ir H teisėtų licencijų išdavimas

                        Prekių deklaravimas prašymuose išduoti FLEGT arba H teisėtą licenciją.

                        Eksportuotojas ICF Licencijų išdavimo skyriui teikia prašymą išduoti FLEGT arba H teisėtą licenciją ir teisinės atitikties pažymėjimą.

                        Prašymo dokumentuose pateikiama informacija apie eksportuotinus medienos produktus:

                        −
                              komercinis medienos arba medienos produktų aprašas.

                        −
                              SS kodai.

                        −
                              Bendrinis ir mokslinis rūšies pavadinimas.

                        −
                              Tūris (m3) ir grynasis svoris (kg).

                        −
                              Vienetų skaičius.

                        −
                              Išskirtiniai požymiai.

                        Licencijų išdavimo skyrius Tikrinimo skyriui nurodo SIRMA arba kitoje sistemoje patikrinti, ar veiklos vykdytojas ir visi į siuntą įtraukti produktai atitinka TUS reikalavimus.

                        ICF sutikrina informaciją, kurią prašymuose išduoti FLEGT arba H teisėtą licenciją pateikia:

                        − pirminės arba antrinės miško produkcijos bendrovė, su duomenimis, pateiktais mėnesinėse produkcijos ataskaitose, vežimo leidimuose ir važtaraščiuose,

                        − medienos sandėlis, su duomenimis, pateiktais mėnesinėje sąnaudų ir produkcijos ataskaitoje, vežimo leidimuose ir važtaraščiuose.

                        Pastabos

                        −
                              Sistemoje SIRMA bus parengtos sutikrinimo priemonės, skirtos patikrinti prašymus išduoti FLEGT licenciją Sąjungos rinkai ir H teisėtą licenciją kitoms rinkoms.

                        11.
                              Medienos produktų eksportas

                        Produktas identifikuojamas bendrojoje muitinės deklaracijoje (BMD) ir SAR patvirtintos eksporto sąskaitos faktūros informacijos apie produktą dalyje, taip pat Hondūro centrinio banko eksporto deklaracijoje.

                        Eksportuotojas kiekvienos siuntos atžvilgiu per muitinės tarpininką pateikia bendrąją muitinės deklaraciją, SAR patvirtintą eksporto sąskaitą faktūrą ir Hondūro centrinio banko deklaraciją.

                        Kiekvienos siuntos atžvilgiu prašymo dokumentaciją sudaro:

                        −
                              SAR patvirtinta eksporto sąskaita faktūra.

                        −
                              Bendroji muitinės deklaracija.

                        −
                              Hondūro centrinio banko eksporto deklaracija.

                        −
                              FLEGT licencija, kai eksportuojama į Sąjungą.

                        −
                              H teisėta licencija, kurią eksportui ne į Sąjungą išduoda Licencijų išdavimo skyrius.

                        Muitinė sistemingai tikrina, ar eksporto prašyme pateikti dokumentai atitinka vienas kitą.

                        Muitinė IT sistemoje (SIRMA arba TIM) patikrina dokumento (FLEGT arba H teisėtos licencijos) autentiškumą.

                        Pastabos

                        −
                              Bus parengtos priemonės, skirtos naudoti sutikrinant Tarptautinio prekių tranzito sistemos ir Medienos atsekamumo IT sistemos duomenis, siekiant patikrinti, ar gali būti išduota FLEGT licencija Europos rinkai arba H teisėta licencija kitoms rinkoms.

                        12.
                              Medienos produktų konfiskavimas

                        Prokuratūros priimamas nutarimas konfiskuoti, kartu pateikiant eksperto nuomonę, kurioje išdėstyta informacija apie medienos produktą.

                        ICF, padedama saugumo pajėgų (nacionalinės prevencinės policijos ir Hondūro ginkluotųjų pajėgų), konfiskuoja medienos produktus.

                        Prokuratūra, naudodamasi technine ICF pagalba, nedelsdama parengia preliminarius įrodymus ir pateikia eksperto nuomonę.

                        Eksperto nuomonėje nurodoma:

                        −
                              komercinė medienos produkto vertė.

                        −
                              Medienos produkto charakteristikos.

                        −
                              Kilmės vieta, jeigu žinoma.

                        −
                              Medienos produkto kokybė arba būklė.

                        Prokuratūros priimtame nutarime konfiskuoti nurodoma:

                        −
                              pažeidėjo vardas, pavardė arba pavadinimas.

                        −
                              Kiekis (svoris ir / arba tūris).

                        −
                              Rūšis.

                        −
                              Medienos produkto rūšis.

                        ICF patikrina pristatytus medienos produktus su prokuratūros pateikta eksperto nuomone.

                        ICF sutikrina nutarime konfiskuoti pateiktą informaciją su pateikta informacija ir kita informacija, susijusia su savininku ir kilme; ICF tai atlieka naudodama priemones, kurių esama sistemoje SIRMA.

                        Pastabos

                        −
                              Konfiskuoti medienos produktai negali patekti į tiekimo grandinę.

                        −
                              Sistemoje SIRMA yra modulis, kuriuo naudotojai gali registruoti konfiskuotos medienos vežimo leidimus.

                        −
                              Šio priedo 7.6 skirsnyje aprašyta, kaip tvarkomi konfiskuoti medienos produktai.

               2 priedėlis

               Tiekimo grandinės grandys (plačialapių medžių miškai)

                        0. Svarbiausi valdymo taškai

                        1. Produkto identifikavimas

                        2. Duomenų deklaravimas

                        3. Duomenų tikrinimas

                        2.1. Veikla ir atsakomybė

                        2.2. Deklaruotini duomenys

                        3.1. Patvirtinimas

                        3.2. Sutikrinimas

                        1.
                              Medienos produktų importas

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        2.
                              Medienos produktų tranzitas

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        3.
                              Miško inventorizavimo aprašas

                        (Tais atvejais, kai nacionalinės miško teritorijos yra paskirtos bendruomenių grupėms, žemės savininkas yra Hondūro valstybė, o miškotvarkos plano turėtojas – atitinkama bendruomenės grupė).

                        3.1.
                              Miško inventorizavimo aprašas metiniuose veiklos planuose, rengiamuose pagal miškotvarkos planus

                        Kiekvienos kiekvienų metų kirtavietės, įtrauktos į metinį veiklos planą, miško inventorizavimo aprašas. Kiekvienas kirstinas medis vietoje sunumeruojamas ir identifikuojamas jo apatinę dalį arba kamieną pažymint dažais.

                        Miškotvarkos plano turėtojas ICF teikia prašymą patvirtinti metinį veiklos planą, o jame pateikiamas 100 proc. medžių, per metus kirstinų kiekvienoje kirtavietėje, inventorizavimo aprašas.

                        Metinių veiklos planų miško inventorizavimo apraše pateikiama tūrio lentelė, o joje apie kiekvieną medį pateikiama ši informacija:

                        −
                              medžio numeris,

                        −
                              tūris ir

                        −
                              rūšis.

                        ICF, atlikdama patikrinimą vietoje, miške paima pažymėtų medžių pavyzdžius ir patikrina juos pagal metinio veiklos plano prašymą.

                        ICF patikrina kiekvieno identifikuoto medžio:

                        −
                              numerį

                        −
                              tūrį ir

                        −
                              rūšį.

                        ICF sutikrina metinio veiklos plano prašymo duomenis ir patvirtinto miškotvarkos plano kirtimo tvarkaraščio duomenis.

                        Pastabos

                        −
                              Metiniai veiklos planai rengiami teritorijoms, turinčioms miškotvarkos planą.

                        −
                              Kirtavietės yra administraciniai vienetai, sudarantys metinį veiklos planą.

                        3.2.
                              Miško inventorizavimo aprašas metiniuose kirtimo planuose, rengiamuose pagal specialiuosius agrarinės miškininkystės sistemų planus.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Pastabos

                        −
                              Metiniai kirtimo planai rengiami teritorijoms, kurių atžvilgiu taikomas specialusis agrarinės miškininkystės sistemų planas.

                        3.3.
                              Miško inventorizavimo aprašas gelbėjimo planuose

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Pastabos

                        −
                              Gelbėjimo planas – leidimas kirsti medžius, nukentėjusius nuo gamtos reiškinių, kenkėjų arba ligų, arba tais atvejais, kai reikia vykdyti statybos darbus.

                        3.4.
                              Miško inventorizavimo aprašas gaivinimo planuose

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Pastabos

                        −
                              Gaivinimo planas – leidimas nukirsti medžių likučius arba šalutinius produktus, susidariusius dėl šių leidimų:

                        −
                              Metinio veiklos plano, metinio kirtimo plano, plantacijos pažymėjimų ir gelbėjimo planų.

                        3.5.
                              Miško inventorizavimo aprašas, susijęs su ICF patvirtintų plantacijų kirtimu

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Pastabos

                        −
                              Esama dviejų rūšių plantacijų pažymėjimų: CPROTE (dėl apsaugos) ir CPLANTA (dėl kirtimo).

                        −
                              Į VIII priedą įtraukta papildoma priemonė, susijusi su patvirtintų plantacijų kirtimo reglamentavimu.

                        4.
                              Medžių kirtimas ir apvaliosios medienos bei pjautinės medienos produkcija

                        Kirtavietės ribų žymėjimas ir kirstinų medžių duomenys kirtimo prašyme.

                        Metinio veiklos plano, metinio kirtimo plano, gelbėjimo plano, gaivinimo plano arba miško plantacijos pažymėjimo turėtojas ICF teikia kirtimo prašymą.

                        Kirtimo prašyme nurodoma:

                        −
                              geografinė sklypo vieta,

                        −
                              kirstinų medžių geografinės koordinatės,

                        −
                              kirstinų medžių skaičius,

                        −
                              gautinas tūris,

                        −
                              geografinė rietuvių vieta.

                        ICF palygina per vizitus į vietą gautą informaciją su informacija, pateikta kirtimo prašyme:

                        1)
                              geografinę sklypo vietą;

                        2)
                              nukirstų medžių pavyzdžius (numerį, rūšį).

                        Naudodama sutikrinimo priemones, pateiktas Medienos atsekamumo IT sistemoje (SIRMA), ICF laipsniškai sutikrina nukirstų medžių tūrį su vežimo leidime nurodytu leidžiamuoju tūriu.

                        Pastabos

                        −
                              Norėdamas kirsti medžius kiekvienos rūšies miško teritorijoje, kurios atžvilgiu taikomas miško inventorizacijos reikalavimas, savininkas turi teikti prašymą ir gauti ICF patvirtinimą.

                        −
                              Kertant raudonmedžius ir kedrus reikalaujama laikytis Ministerijos susitarimo ICF-047-2011; natūralių miškų raudonmedžių ir kedrų kilmės grandinės įgyvendinimas.

                        5.
                              Pjautinės medienos vežimas iš miško į laikinus surinkimo centrus

                        Tam tikri kirtimo veiklos vykdytojai pjautinės medienos pervežimui iš kirtimo vietos į laikinus surinkimo centrus naudojasi vietos vežimo sistemomis (pvz., naudojasi žmonių darbo jėga, naudoja upes arba gyvūnus), nes nėra transporto priemonėms tinkamų kelių.

                        VIII priede pateikta papildoma priemonė, kuria nustatomas specialusis vežimo (upe, mulais ir pan.) iš miško į surinkimo centrus reglamentavimas.

                        6.
                              Medienos laikymas laikinuose surinkimo centruose

                        Vežama mediena laikoma surinkimo centre, kiekvienos rūšies tūris yra užregistruojamas. Ši informacija naudojama kreipiantis į ICF dėl prašymo išduoti vežimo leidimus.

                        VIII priede pateikta papildoma priemonė, kuria nustatomas specialusis laikymo surinkimo centre reglamentavimas.

                        7.
                              Apvaliosios medienos ir pjautinės medienos vežimas iš laikinų surinkimo centrų

                        Žr. informaciją apie 5 grandį.

                        Žr. informaciją apie 5 grandį.

                        Žr. informaciją apie 5 grandį.

                        Žr. informaciją apie 5 grandį.

                        Žr. informaciją apie 5 grandį.

                        Pastabos

                        −
                              Vykdant patikrinimus pakelėje dalyvauja ICF, policija, Generalinė prokuratūra ir Hondūro ginkluotosios pajėgos.

                        −
                              Pjautinė mediena, vežama iš laikinų surinkimo centrų arba miške esančių rietuvių, laikoma žaliava ir vežama pagal pjautinės medienos vežimo leidimą.

                        −
                              Tiekimo grandinė šioje grandyje baigiasi, jeigu apvaliąją medieną arba pjautinę medieną nusiperka galutinis naudotojas.

                        −
                              VIII priede pateikta papildoma priemonė, kuria nustatomas specialusis vežimo iš miško (upe, mulais ir pan.) į surinkimo centrus ir laikymo tuose centruose kontrolės mechanizmų nustatymo reglamentavimas.

                        −
                              Laikini surinkimo centrai strategiškai išdėstyti miškuose arba už jų ribų ir yra pasiekiami keliais arba upe.

                        8.
                              Pirminės miško produkcijos bendrovės

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        9.
                              Apdorotos medienos produktų vežimas

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Pastabos

                        −
                              Važtaraštis iš anksto patvirtinamas Mokesčių administratoriaus tarnyboje (SAR).

                        −
                              Vykdant patikrinimus pakelėje dalyvauja ICF, policija, Generalinė prokuratūra ir Hondūro ginkluotosios pajėgos.

                        −
                              Apdorota mediena reiškia medieną, apdorotą miško produkcijos bedrovės, ir ši sąvoka neapima pjautinės medienos, laikomos laikinuose surinkimo centruose arba rietuvėse miške.

                        10.
                              Antrinės miško produkcijos bendrovės

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        11.
                              Medienos sandėlis

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        12.
                              FLEGT ir H teisėtų licencijų išdavimas

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        13.
                              Medienos produktų eksportas

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        14.
                              Medienos produktų konfiskavimas

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

                        Žr. apie pušynus pateiktą informaciją.

               ________________

               VI PRIEDAS

               Nepriklausomas auditas

               1.
                     ĮVADAS

               Priede aprašoma Hondūro medienos produktų teisėtumo užtikrinimo sistemos, TUS, (isp. Sistema para Asegurar la Legalidad de los productos de madera de Honduras) nepriklausomo audito
                  8
                vykdymo pagal šį Susitarimą procedūra.

               Vykdant nepriklausomą auditą bus tikrinama, ar TUS įdiegti mechanizmai, kuriais turi būti įrodomas medžių kirtimo, medienos importavimo, apdorojimo, vežimo ir prekybos medienos produktais teisėtumas, veikia ir atitinka tiekimo grandinės reikalavimus bei nuostatas, nustatomas FLEGT licencijas išduodančios institucijos.

               Šiame priede pateikiamas užduočių sąrašas ir informacijos rinkimo bei ataskaitų teikimo protokolas. Jame taip pat aprašyta kvalifikacija, kurios reikalaujama iš nepriklausomo auditoriaus, ir pateiktas pirminių informacijos šaltinių sąrašas.

               2.
                     TIKSLAI

               Nepriklausomo audito tikslai:

               a)
                     įvertinti TUS veiksmingumą ir efektyvumą,

               b)
                     pasiūlyti bet kokius TUS įgyvendinimo pataisymus, kurių, kaip įrodoma, gali prireikti.

               3.
                     UŽDUOTYS

               Nepriklausomu auditu bus vertinama atitiktis teisės aktams visais II, IV ir V (TUS) prieduose nagrinėjamais aspektais.

               Labai svarbios yra patikros, kuriomis siekiama užtikrinti, kad būtų praktiškai laikomasi teisėtumo apibrėžties, kad produktus būtų galima atsekti tiekimo grandinėje ir kad prieš išduodant FLEGT licenciją būtų atliekamas patikrinimas. Metodas bus grindžiamas įrodymais ir apims dokumentų patikrinimą bei tikrinamuosius vizitus.

               Konkrečios nepriklausomo audito užduotys bus šios:

               a)
                     patikrinti, ar sistemos veiksmingai veikia ir ar kertama, vežama, apdorojama ir pardavinėjama mediena, įskaitant importuojamą medieną, atitinka teisės aktų reikalavimus. Tai apima teisės aktų reikalavimus, susijusius su medžių kirtimo patvirtinimu, pagarba Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusių tautų teisėms, užimtumo ir saugos prievolių laikymusi, vežimu, apdorojimu, prekyba, mokesčių, rinkliavų ir tarifų mokėjimu;

               b)
                     patikrinti, ar atsekamumas – pagrindinė TUS sudedamoji dalis – yra veiksmingas ir tinkamai veikia ir ar juo patvirtinama, kad reikalavimų laikomasi nuo veiksmų, vykdomų prieš kertant medžius, iki eksporto arba pardavimo šalies rinkoje;

               c)
                     įvertinti ICF Teisėtumo tikrinimo skyriaus veiklos efektyvumą ir veiksmingumą vykdant teisėtumo tikrinimo funkciją, taip pat atitinkamų valdžios sektoriaus agentūrų, dalyvaujančių vykstant tikrinimo procesui, kuriuo siekiama užtikrinti TUS reikalavimų laikymąsi, veiklos efektyvumą ir veiksmingumą;

               d)
                     įvertinti sistemą, nustatytą siekiant užtikrinti, kad ICF FLEGT licencijų išdavimo skyrius FLEGT arba H teisėtas licencijas išduotų tik siuntoms, pagamintoms, apdorotoms, vežamoms ir eksportuojamoms visiškai laikantis teisėtumo lentelėse ir TUS nustatytų taikytinų rodiklių;

               e)
                     įvertinti FLEGT ir H teisėtų licencijų galiojimo nustatymo procesą siekiant užtikrinti, kad tikrinimo sistema būtų veiksminga, kad be reikalo būtų nevilkinama ir kad licencijos turėtojui būtų neužkraunama bereikalinga našta;

               f)
                     įvertinti, kaip kompetentingos institucijos nagrinėja pažeidimus, apie kuriuos pranešta, ir ar jie greitai pašalinami;

               g)
                     įvertinti bet kurių priemonių, kurių imamasi procese nustatytoms problemoms pašalinti, veiksmingumą;

               h)
                     nustatyti visos TUS spragas ir trūkumus – tam nagrinėjama, kaip veikia atsekamumo sistema, kaip vykdomos FLEGT ir H teisėtų licencijų išdavimo proceso teisinės atitikties ir tikrinimo sudedamosios dalys, kartu vertinant poveikį TUS patikimumui;

               i)
                     patikrinti ir įvertinti, kaip įgyvendinamos TUS aprašytos arba vėliau patvirtintos apsaugos priemonės, ir pateikti rekomendacijas;

               j)
                     parengti savo nustatytų faktų ataskaitą, įskaitant išvadas bei rekomendacijas, ir pateikti ją Jungtiniam įgyvendinimo komitetui, o šis bus atsakingas už reguliarų šių nepriklausomo audito ataskaitų skelbimą.

               4.
                     METODIKA. INFORMACIJOS RINKIMO BEI VERTINIMO IR ATASKAITŲ RENGIMO METODAI

               Už nepriklausomo audito vykdymą bus atsakingas nepriklausomas patvirtintą kvalifikaciją turintis subjektas, gebantis sąžiningai vykdyti savo pareigas. Audito įstaiga parengs procedūrų vadovą ir jame nustatys informacijos rinkimo, įrodymų vertinimo ir ataskaitų rengimo metodus. Pasiūlytą vadovą patikrins ir patvirtins Jungtinis įgyvendinimo komitetas.

               Audito įstaiga įvairiai veiklai vykdyti, įskaitant lankymąsi vietoje ir vietoje atliekamus tyrimus, suinteresuotųjų subjektų atsiliepimams gauti, savo nustatytiems faktams bei rekomendacijoms dokumentuoti ir Jungtiniam įgyvendinimo komitetui skirtoms ataskaitoms, kurios vėliau skelbiamos, rengti privalo taikyti vadove nustatytas procedūras.

               4.1.
                     Veiklos planas

               a)
                     Pirmaisiais FLEGT licencijavimo schemos taikymo metais nepriklausoma audito įstaiga etapais vykdys interaktyvų auditą;

               b)
                     per ateinančius dvejus metus audito įstaiga atliks bent vieną metinį TUS auditą. Vėliau Šalys vertins, ar reikėtų auditą atlikti kasmet;

               c)
                     audito įstaiga taip pat gali ekspromtu atlikti auditą ar patikras vietoje arba ji tai gali atlikti vienos iš Šalių prašymu.

               4.2.
                     Veiklos mastas

               a)
                     Nepriklausomos audito įstaigos veikla apims visus TUS aspektus, įskaitant atitiktį teisinei apibrėžčiai, atsekamumo sistemą, tikrinimą ir licencijų išdavimą, taip pat bet kurią patvirtinimo sistemą, vyriausybės patvirtintą kaip įrodančią, kad laikomasi TUS reikalavimų.

               b)
                     Audito įstaiga atliks atitikties rodikliams auditą viešojo sektoriaus institucijose ir privačiose bendrovėse, atsakingose už įvairius TUS aspektus.

               c)
                     Nepriklausomo audito įstaiga privalo patikrinti sistemas, Sąjungos kompetentingų institucijų įgyvendinamas Hondūro išduodamoms FLEGT licencijoms tikrinti.

               4.3.
                     Audito įrodymų rinkimas

               Nepriklausomo audito procedūrų vadove bus nustatytos audito įrodymų rinkimo procedūros ir praktika, apimsiančios patikras vietoje, tyrimus, pokalbius, dokumentaciją ir tai, kaip nepriklausomas auditorius turėtų reaguoti į skundus.

               4.4.
                     Vertinimas

               Vykdydama tyrimus nepriklausomo audito įstaiga užtikrins, kad audito įrodymai būtų vertinami pagal ISO 19011 arba lygiavertį standartą, su kuriuo sutinka Jungtinis įgyvendinimo komitetas.

               4.5.
                     Audito sistemos

               Dokumentais patvirtindamas audito įrodymus, siekiant nustatyti trūkumus ir pažeidimus bet kurioje TUS dalyje ir toliau stebėti bet kokius taisomuosius veiksmus, kurių imamasi, nepriklausomas auditorius privalo:

               a)
                     tvarkyti tinkamus audito įrodymų, iš kurių matyti veiklos efektyvumas, atitiktis, veiklos neefektyvumas ir neatitiktis TUS atžvilgiu, registrus;

               b)
                     registruoti ir vertinti imtį, atrinktą pagal rizikos vertinimą, nuo to momento, kai nustatomas koks nors bet kurio TUS aspekto neefektyvumas arba nesilaikymas, įskaitant FLEGT licencijų išdavimo reikalavimus, ir imamasi veiksmų neefektyvumui ir neatitikčiai pašalinti;

               c)
                     registruoti TUS trūkumus ir spragas, nurodant sritis, kuriose reikėtų taisyti ir gerinti padėtį;

               d)
                     registruoti ir vertinti visas korekcines priemones, įgyvendinamas atitinkamų šalių, įskaitant ICF, kitas valdžios institucijas ir privačius subjektus, atsakingus už kitus TUS aspektus;

               e)
                     vertinti, kaip įgyvendintos apsaugos priemonės ir kaip jų laikomasi.

               5.
                     ATASKAITOS IR SKLAIDA

               5.1.
                     Nepriklausomo audito įstaiga savo ataskaitas rengs laikydamasi su Jungtiniu įgyvendinimo komitetu suderintos tvarkos ir protokolo. Audito įstaiga privalo:

               a)
                     teikti savo veiklos, vykdomos pagal su Jungtiniu įgyvendinimo komitetu suderintą veiklos planą, ataskaitą;

               b)
                     rengti savo ataskaitas, laikydamasi tarptautiniu mastų pripažįstamų audito principų, nurodytų jos susitarime su Jungtiniu įgyvendinimo komitetu;

               c)
                     visas ataskaitas teikti Jungtiniam įgyvendinimo komitetui, o šis pateiks savo pastabas dėl ataskaitų;

               d)
                     rengti galutines ataskaitas, kuriose atsižvelgiama į Jungtinio įgyvendinimo komiteto pastabas.

               5.2.
                     Jungtinio įgyvendinimo komiteto patvirtintos ataskaitos bus laikomos viešais dokumentais ir turės būti skelbiamos Šalių interneto svetainėse.

               6.
                     INFORMACIJOS ŠALTINIAI

               Pirminiai informacijos šaltiniai bus dokumentų tikrinimas, patikros vizitai ir konsultavimasis arba susitikimai su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, išvardytais teisėtumo lentelėse (II priedas).

               Hondūro vyriausybė ir Sąjunga užtikrins, kad audito įstaiga galėtų gauti visą būtiną informaciją, įskaitant dokumentus ir duomenų bazes, jos manymu esančias svarbias, visų pirma tai pasakytina apie informaciją ir duomenų bazes, kurių reikia siekiant įvertinti sistemų, sukurtų atitikčiai TUS vertinti, veiksmingumą. Tai bus prieiga prie informacijos, parengtos ir (arba) turimos valdžios sektoriaus institucijų padalinių ir agentūrų, taip pat privačių subjektų, pasamdytų tų valdžios sektoriaus institucijų.

               Audito įstaiga taip pat turi turėti visišką prieigą prie visų miškotvarkos sričių prieš vykdant miško darbus, juos vykdant ir juos užbaigus. Tai apims prieigą prie miškų, kurių atžvilgiu esama kirtimo leidimų, pirminės miško produkcijos įmonių, apdorojimo įmonių, medienos sandėlių ir eksporto vietų. Tokia plačia prieiga siekiama nepriklausomam auditoriui suteikti galimybę atskleisti trūkumus, jeigu jų būtų TUS.

               Konkrečiai, audito įstaiga privalo turėti prieigą prie valdžios sektoriaus agentūrų ir kitų subjektų, paskirtų arba pasamdytų vyriausybės funkcijoms, susijusioms su bet kuria TUS dalimi, vykdyti, taip pat prie kitų šalių, galinčių suteikti reikiamos informacijos. Tarp jų yra:

               6.1.
                     Hondūro vyriausybė ir vyriausybės paskirti subjektai

               a)
                     ICF per V priede nurodytus reglamentavimo departamentus; ICF generalinis sekretoriatas ir regioniniai bei vietos miškų biurai, įvairiais aspektais dalyvaujantys miškininkystės veikloje, kuriai taikomas šis Susitarimas;

               b)
                     speciali nepriklausomos miškų stebėsenos įstaiga, teikianti įvairių produkcijos grandinės dalių veiklos stebėsenos, vykdomos nacionaliniu lygmeniu, ataskaitas;

               c)
                     valdžios sektoriaus institucijos ir joms pavaldūs subjektai, dalyvaujantys įgyvendinant TUS bei užtikrinant teisėtvarką, kaip nurodyta V priede, kaip antai: MiAmbiente, SAG, prokuratūra ir Vyriausieji audito rūmai, įskaitant ICF vidaus audito departamentą, SEFIN, INA, IP, SAR, IHSS ir STSS.

               6.2.
                     Pilietinė visuomenė, vietos bendruomenės ir Hondūro čiabuvių bei iš Afrikos kilusios tautos

               a)
                     Vietos, nacionalinės, regioninės ir tarptautinės pilietinės visuomenės organizacijos, dalyvaujančios Hondūre vykdant miškininkystės veiklos stebėseną.

               b)
                     Bendruomenės ir pavieniai asmenys, dalyvaujantys valdant miškininkystės veiklą.

               c)
                     Bendruomenės miškotvarkos subjektai, pavyzdžiui, patariamosios tarybos, veikiančios nacionaliniu, departamento, savivaldybės ir bendruomenės lygmeniu, taip pat kiti subjektai, įvairiais aspektais susiję su miškų sektoriumi.

               d)
                     Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusių tautų organizacijos.

               6.3.
                     Kiti šaltiniai

               −
                     Miškininkystės bendrovės,

               −
                     agrarinės miškininkystės grupės,

               −
                     miškų savininkai,

               −
                     akademinės įstaigos,

               −
                     vietos institucijos (savivaldybės, vandens tarybos, patikos fondai ir kt.),

               −
                     privačios miškų sektoriaus tvirtinančiosios įstaigos ir privataus tvirtinimo procesų ataskaitų duomenys,

               −
                     Nacionalinė miškininkystės asociacija,

               −
                     miško produktų importuotojai ir eksportuotojai,

               −
                     suinteresuotieji subjektai, teikiantys skundą arba prašantys ekspromtu atlikti tam tikrų TUS aspektų auditą,

               −
                     kiti šaltiniai, kuriuos nepriklausomas auditorius laiko svarbiais.

               7.
                     BŪTINA KVALIFIKACIJA

               Paraišką teikianti nepriklausomo audito įstaiga privalo įrodyti, kad yra sąžininga ir yra pasiekusi rezultatų, kuriais patvirtinama, kad ji yra vykdžiusi panašų auditą ir geba atlikti sisteminę analizę. Audito įstaiga privalo būti patikima, ji turi nepriklausyti nuo Hondūro veiklos vykdytojų ir Hondūro institucijų, miškų sektoriuje vykdančių komercines arba reglamentavimo funkcijas.

               Paraišką teikianti audito įstaiga yra atsakinga už užtikrinimą, kad jos darbuotojai deklaruotų bet kokį galimą interesų konfliktą ir, jeigu tokio konflikto esama, įstaiga turi paaiškinti, kokių priemonių imsis konfliktui sušvelninti. Be to, paraišką teikianti audito įstaiga privalo atitikti visus šiuos reikalavimus:

               a)
                     ji turi turėti dokumentais patvirtintą vidaus kokybės valdymo sistemą, atitinkančią ISO 17021
                  9
                arba lygiaverčių standartų reikalavimus, ir vykdyti auditą pagal procedūras, atitinkančias ISO 19011
                  10
                arba lygiaverčius standartus;

               b)
                     turėti valdymo sistemų audito patirties;

               c)
                     taikyti skaidraus skundų ir nusiskundimų nagrinėjimo metodą ir mechanizmą;

               d)
                     turėti įvairių kitų sričių, ne tik audito, įgūdžių, pageidautina, kad jie būtų susiję su miškotvarka, taip pat pakankamai išmanyti panašių funkcijų vykdymą kitose pasaulio vietose, pageidautina – Lotynų Amerikoje, ir turėti su tuo susijusios patirties;

               e)
                     įrodyti, kad turi ekspertų, kurių patirtis susijusi su veikla Hondūre arba kitose Lotynų Amerikos vietose, grupę. Turėtų būti skatinamas ekspertų iš regiono, taip pat tarptautinių ekspertų dalyvavimas;

               f)
                     nuodugniai išmanyti komercinį miškų sektorių, pageidautina – Lotynų Amerikos;

               g)
                     turėti darbuotojų, išmanančių įvairias miškininkystės sritis, įskaitant miškotvarką, medienos apdorojimą, atsekamumą ir tarptautinę prekybą mediena bei medienos produktais.

               Nepriklausomas auditorius gali svarstyti galimybę steigti partnerystę arba bendrąją įmonę su Hondūro organizacija.

               8.
                     ATRANKOS PROCESAS IR INSTITUCINIAI SUSITARIMAI

               Paraišką teikianti audito įstaiga bus pasamdyta konkurso, kuriame gali dalyvauti šalies ir tarptautiniai subjektai, būdu, laikantis Hondūro įstatymų. Pagal pirmiau išdėstytą techninę užduotį ir atsižvelgdamas į konkurso poreikius Jungtinis įgyvendinimo komitetas gali parengti konkretesnę techninę užduotį. Už įstaigos, turinčios atlikti nepriklausomą auditą, samdymo ir atrankos inicijavimą atsakinga Hondūro vyriausybė, ji remiasi Jungtinio įgyvendinimo komiteto rekomendacijomis.

               Pasiūlymų vertinimas turi būti skaidrus, visi suinteresuotieji subjektai turi būti informuoti apie kriterijus, kurie bus taikomi. Pasikonsultavęs su Sąjunga Hondūro paskirtas subjektas, esantis Jungtinio įgyvendinimo komiteto nariu, pasirašys sutartį su įstaiga, atrinkta vykdyti nepriklausomą TUS auditą. Išsamus patikrinimas, atliekamas kompetentingų subjektų, ir pasiūlymo vertinimo ataskaita bus skelbiama viešai.

               9.
                     KITOS PAREIGOS

               Šiame skirsnyje aprašyta papildoma įstaigos, atrinktos vykdyti nepriklausomą auditą, atsakomybė, ir tai yra:

               9.1.
                     Prieinamumas

               Tikimasi, kad įstaiga, su kuria sudaroma sutartis dėl nepriklausomo audito, turės ryšių punktą arba atstovybę Hondūre, kad vyriausybė, privatusis sektorius, pilietinės visuomenės organizacijos, Hondūro čiabuvių bei iš Afrikos kilusios tautos ir kiti suinteresuotieji subjektai galėtų susisiekti su ja.

               9.2.
                     Gebėjimų stiprinimas ir tvarumas

               Įstaiga, su kuria sudaroma sutartis dėl nepriklausomo audito vykdymo, taip pat privalo:

               a)
                     bendradarbiauti su valdžios sektoriaus agentūromis, privačiuoju sektoriumi, pilietine visuomene ir Hondūro čiabuvių bei iš Afrikos kilusiomis tautomis taip, kad hondūriečiai galėtų aiškiai suprasti nepriklausomo auditoriaus veiklą, pavyzdžiui, rengti mokomuosius praktinius seminarus arba informacinius renginius;

               b)
                     samdyti kvalifikuotus Hondūro darbuotojus ir formuoti jų individualius gebėjimus vykdyti nepriklausomą TUS auditą.

               ________________

               VII PRIEDAS

               Hondūro medienos produktų teisėtumo užtikrinimo
                  sistemos (TUS)
                  vertinimo kriterijai

               Šiuo Susitarimu nustatomas Hondūro medienos produktų teisėtumo užtikrinimo sistemos plėtojimas ir įgyvendinimas, siekiant užtikrinti, kad visi I priede nurodyti medienos produktai, eksportuojami iš Hondūro į Europos Sąjungą arba parduodami kitose eksporto arba šalies rinkose, būtų teisėtai pagaminti. Į TUS turėtų būti įtraukta:

               1)
                     II priedo teisėtumo lentelėse pateikta teisėtos medienos ir medienos produktų apibrėžtis, siekiant nurodyti įstatymus ir kitus teisės aktus, kurių būtina laikytis išduodant teisinės atitikties pažymėjimą, FLEGT licenciją arba H teisėtą licenciją;

               2)
                     tiekimo grandinės kontrolė, kuria siekiama atsekti medieną nuo miško darbų arba importo vietos iki galutinės šalies rinkos arba eksporto vietos;

               3)
                     tikrinimo procedūros, skirtos užtikrinti visų teisėtumo lentelių aspektų laikymąsi ir dokumentais registruoti, kaip jų laikomasi, taip pat tiekimo grandinės kontrolė;

               4)
                     teisėtumo tikrinimo procedūros, taikomos išduodant teisinės atitikties pažymėjimus šalies rinkai, FLEGT arba H tesėtas licencijas eksporto rinkoms;

               5)
                     nepriklausomas auditas, siekiant užtikrinti, kad sistema būtų tokia veiksminga ir efektyvi, kokia turėtų būti.

               Prieš licencijavimo schemai pradedant visiškai veikti, turės būti atliktas nepriklausomas TUS auditas; dėl audito techninės užduoties Šalys drauge susitars per Jungtinį įgyvendinimo komitetą. Šiais vertinimo kriterijais nustatoma, kokių pasiekimų tikimasi iš TUS, ir jie bus pagrindas nustatant audito techninę užduotį, siekiant:

               i)
                     apžvelgti sistemos aprašymą, ypatingą dėmesį skiriant bet kokiems pakeitimams, atliktiniems pasirašant šią Sutartį,

               ii)
                     išnagrinėti sistemos praktinį veikimą,

               iii)
                     išanalizuoti veiklos vykdytojų ir viešojo sektoriaus subjektų gebėjimą įgyvendinti TUS.

               1 SKIRSNIS

               TEISĖTUMO APIBRĖŽTIS

               Šiame Susitarime taikoma teisėtos medienos apibrėžtis pateikta II priede.

               Teisėta mediena apibrėžiama pagal Hondūre FLEGT licencijų išdavimo metu galiojančius įstatymus ir kitus teisės aktus. Vartojama apibrėžtis turi būti vienareikšmė, ją turi būti galima objektyviai patikrinti ir pritaikyti kasdienėje veikloje, bent jau kalbant apie įstatymus, kuriais reglamentuojamos šios sritys:

               miško kirtimo ir ruošos teisės – juridinių teisių kirsti mišką ir ruošti arba paimti medieną teisėtai nustatytose teritorijose, turint ICF (Miškų išsaugojimo institucijos) leidimą, suteikimas.

               Miško darbai – teisinių miškotvarkos reikalavimų laikymasis, visų pirma, atitinkamų aplinkos ir darbo įstatymų laikymasis visuose miško produkcijos tiekimo grandinėse.

               Muitai ir mokesčiai – įstatymais savivaldybės ir šalies lygmeniu nustatytų rinkliavų ir mokesčių, taikomų medienos produktams, mokėjimas, kaip būtina sąlyga siekiant gauti kirtimo, ruošos, vežimo, didelio masto gamybos, apdorojimo ir prekybos teises.

               Kiti naudotojai – kitų šalių naudojimo teisių arba teisių naudoti žemę ir kitus gamtos išteklius gerbimas, kai tokių teisių gali reikalauti kitos šalys, kurioms gali būti daromas poveikis dėl medienos kirtimo ir ruošos, taip pat dėl kitų gamtos išteklių ėmimo.

               Prekyba ir muitai – teisės aktų reikalavimų ir prekybos bei muitinės procedūrų laikymasis, įskaitant importo tarifų, taikytinų medienos produktams, ir eksporto muitų mokėjimą.

               Atliekant TUS auditą turėtų būti įtraukti šie klausimai:

               1.1.
                     Ar galima aiškiai nustatyti teisinę priemonę, kuria pagrįstas kiekvienas teisėtumo lentelių elementas?

               1.2.
                     Ar aišku, kuria teisine priemone ir kuriomis konkrečiomis taisyklėmis grindžiamas kiekvienas teisėtumo lentelių principas, kriterijus ir rodiklis?

               1.3.
                     Ar yra nurodyti kriterijai ir rodikliai, taikytini tikrinant atitiktį kiekvienam teisėtumo lentelių elementui?

               1.4.
                     Ar priemonės, taikytinos tikrinti atitiktį kiekvienam teisėtumo lentelių principui, kriterijui ir rodikliui, yra pagrįstos dokumentais patvirtintomis ir galiojančiomis teisinėmis priemonėmis?

               1.5.
                     Ar kriterijai ir rodikliai yra aiškūs, objektyvūs ir pritaikomi kasdienėje veikloje?

               1.6.
                     Ar kriterijais ir rodikliais, taip pat jų nustatymo ir tikrinimo metodika aiškiai nurodomi įvairių suinteresuotųjų subjektų vaidmenys ir atsakomybė? Ar visų suinteresuotųjų subjektų veiklos efektyvumui vertinti galima rengti patikras?

               1.7.
                     Ar į teisėtumo lenteles įtrauktos pagrindinės esamų įstatymų sritys (kirtimo ir ruošos teisės, miško darbai, rinkliavos ir mokesčiai, kiti naudotojai, prekyba ir muitai)? Jeigu ne, kodėl tam tikros įstatymų sritys buvo neįtrauktos į teisėtumo lenteles?

               1.8.
                     Ar į teisėtumo lenteles įtraukti visi galimi į tiekimo grandinę patenkančios medienos šaltiniai? Ar buvo parengti tinkami rodikliai, taikytini skirtingoms šaltinių arba teisių paskirstymo procedūroms?

               1.9.
                     Ar rengiant teisėtumo lenteles atitinkamos šalys atsižvelgė į visas pagrindines taikytinų įstatymų dalis?

               1.10.
                     Ar į teisėtumo užtikrinimo sistemą yra įtrauktos pagrindinės teisinės nuostatos, nustatytos vykstant atitinkamų šalių diskusijoms?

               1.11.
                     Ar nuo Europos Sąjungos ir Hondūro Respublikos savanoriško partnerystės susitarimo dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Europos Sąjungą importuojamais medienos produktais įsigaliojimo teisėtumo lentelės ir vykdymo užtikrinimo lentelės buvo iš dalies keistos? Ar buvo parengti kriterijai ir rodikliai, kuriais būtų užtikrintas tokių pakeitimų tikrinimas?

               Jeigu, įsigaliojus šiam Susitarimui, teisėtumo lentelės yra iš dalies keičiamos, reikėtų užduoti šiuos pagrindinius klausimus:

               1.12.
                     Ar su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais konsultuotasi dėl FLEGT savanoriško partnerystės susitarimo pakeitimų, ar atsižvelgta į gautas jų pastabas ir rekomendacijas?

               1.13.
                     Ar galima aiškiai nustatyti teisinę priemonę, kuria pagrįstas kiekvienas naujas teisėtumo lentelių elementas? Ar yra nurodyti kriterijai ir rodikliai, taikytini tikrinant atitiktį kiekvienam teisėtumo lentelių elementui?

               1.14.
                     Ar kriterijai ir rodikliai yra aiškūs, objektyvūs ir pritaikomi kasdienėje veikloje?

               1.15.
                     Ar parengti šių pakeitimų patikros užtikrinimo rodikliai ir kriterijai? Ar rodikliais ir kriterijais aiškiai nurodomi įvairių suinteresuotųjų subjektų vaidmenys ir atsakomybė?

               2 SKIRSNIS

               TIEKIMO GRANDINĖS KONTROLĖ

               Tiekimo grandinės kontrolės sistemos turi užtikrinti patikimą medienos produktų judėjimo sekimą tiekimo grandine nuo miško kirtimo arba teisėto importo vietos iki eksporto vietos arba iki pardavimo šalies rinkoje. Ne visada būtina išlaikyti fizinį rąsto, rąstų krovinio ar medienos produkto atsekamumą nuo eksporto arba pardavimo vietos iki kilmės miško, bet visada būtina užtikrinti atsekamumą tarp miško ir pirmos maišymo vietos (pvz., medienos surinkimo centro, pirminės ir antrinės miško produkcijos bendrovių, medienos sandėlių).

               2.1.
                     Miško kirtimo teisės

               Aiškiai nustatytos teritorijos arba valda, kur suteiktos teisės naudoti miško išteklius, ir įvardyti šių teisių turėtojai.

               2.1.1.
                     Ar taikant kontrolės sistemą užtikrinama, kad į tiekimo grandinę patektų tik mediena, gauta iš miško teritorijos arba valdos, kurios atžvilgiu suteiktos galiojančios ir teisėtos miško kirtimo teisės?

               2.1.2.
                     Ar taikant kontrolės sistemą užtikrinama, kad miško kirtimo darbus atliekančioms bendrovėms būtų suteiktos tinkamos susijusių miško teritorijų arba valdų miško kirtimo teisės?

               2.1.3.
                     Ar miško kirtimo teisių suteikimo procedūros ir informacija apie suteiktas miško kirtimo teises ir jų turėtojus skelbiama viešai?

               2.2.
                     Tiekimo grandinės tikrinimo sistemos

               Esama veiksmingų mechanizmų, kuriais galima atsekti medieną per visą tiekimo grandinę nuo kirtimo vietos iki pardavimo šalies arba eksporto rinkose vietos.

               Gali būti taikomi įvairūs medienos atpažinimo metodai – nuo atskiriems produktams skirtų lipdukų naudojimo iki rėmimosi krovinio arba partijos dokumentais. Pasirinktas metodas turėtų atspindėti medienos kilmę, rūšį ir vertę, taip pat riziką, kad ji gali būti sumaišyta su neteisėta arba nepatikrinta mediena.

               2.2.1.
                     Ar kontrolės sistemoje nustatyti ir apibūdinti visi tiekimo grandinės etapai ir veiklos vykdytojai?

               2.2.2.
                     Ar kontrolės sistemoje nustatyti ir apibūdinti visi tiekimo grandinės etapai?

               2.2.3.
                     Ar nustatyti ir dokumentais patvirtinti metodai, kuriais: a) nustatoma produkto kilmė ir b) neleidžiama maišyti su mediena iš nežinomų šaltinių šiuose tiekimo grandinės etapuose:

               −
                     medienai esant miške,

               −
                     vežant iš vieno tiekimo grandinės taško į kitą,

               −
                     laikino saugojimo vietose,

               −
                     atvežus į pirminio apdorojimo vietą,

               −
                     atvežus į antrinio apdorojimo vietą,

               −
                     atvežus į medienos sandėlius arba laikino saugojimo vietas ir

               −
                     atvežus į eksporto vietą?

               2.2.4.
                     Kokios organizacijos arba įstaigos yra atsakingos už medienos judėjimo tikrinimą? Ar jos turi pakankamų ir tinkamų žmogiškųjų ir kitokių išteklių kontrolės veiklai vykdyti?

               2.2.5.
                     Ar parengtas sukurtų ir taikomų kontrolės procedūrų rezultatų tikrinimo protokolas?

               2.2.6.
                     Ar aiškiai nustatytos ir visiems suinteresuotiesiems subjektams praneštos tiekimo grandinės kontrolės procedūros?

               2.3.
                     Kiekis

               Parengtos patikimos ir veiksmingos medienos produktų kiekio matavimo ir registravimo kiekviename tiekimo grandinės etape priemonės, įskaitant patikimą ir tikslų kiekvienoje kirtavietėje, valdoje ar vienete augančių medžių tūrio apskaičiavimą prieš kirtimą.

               2.3.1.
                     Ar pagal kontrolės sistemą gaunami kiekybiniai sąnaudų ir produkcijos duomenys šiuose tiekimo grandinės etapuose:

               −
                     medžiams dar esant nenukirstiems,

               −
                     medžiams miške esant pjautinaisiais rąstais,

               −
                     medieną vežant ir laikant,

               −
                     medieną atvežant į fabriką arba įmonę,

               −
                     pateikiant į gamybos linijas arba apdorojimo įrenginius,

               −
                     paimant iš gamybos linijų arba apdorojimo įrenginių,

               −
                     išvežant iš fabriko arba įmonės,

               −
                     atvežant į vietos medienos sandėlius ir išvežant iš jų,

               −
                     atvežant į eksporto vietą?

               2.3.2.
                     Kokios organizacijos arba įstaigos yra atsakingos už kiekybinių duomenų įvedimą į kontrolės sistemą? Kaip šios organizacijos arba įstaigos susijusios? Jeigu atsakingos skirtingos organizacijos arba įstaigos, kas buvo padaryta siekiant užtikrinti, kad kontrolės operacijos ir duomenų valdymas būtų tinkamai vykdomi ir kiekvienai organizacijai laikantis tų pačių standartų?

               2.3.3.
                     Ar šių organizacijų arba įstaigų darbuotojai išklausė standartinio mokymo valdyti duomenis kursą? Ar šios organizacijos arba įstaigos turi pakankamų išteklių darbuotojų ir įrangos požiūriu?

               2.3.4.
                     Kaip kontroliuojama duomenų kokybė?

               2.4.
                     Sutikrinimas

               Visi duomenys registruojami taip, kad prireikus juos būtų galima sutikrinti su ankstesnių ir vėlesnių tiekimo grandinės etapų duomenimis.

               2.4.1.
                     Ar patikimai sutikrinami visos tiekimo grandinės duomenys?

               2.4.2.
                     Ar visi kiekio duomenys registruojami taip, kad prireikus kiekį būtų galima sutikrinti su ankstesnių ir vėlesnių tiekimo grandinės etapų kiekiu?

               2.4.3.
                     Ar lentpjūvėse ir kitose apdorojimo vietose parengti žaliavų panaudojimo ir gautų apdorotų produktų atitikimo tikrinimo vertinimo metodai?

               2.4.4.
                     Ar visoje tiekimo grandinėje galima atlikti patikimą sutikrinimą pagal atskirus medienos produktus arba jų partijas?

               2.4.5.
                     Kokios informacinės sistemos ir technologijos taikomos duomenims saugoti, sutikrinti ir ataskaitoms teikti? Ar įdiegtos veiksmingos duomenų apsaugos sistemos?

               2.4.6.
                     Kokia organizacija arba įstaiga atsakinga už duomenų sutikrinimą? Ar ji turi pakankamai žmogiškųjų ir kitokių išteklių duomenims tvarkyti?

               2.4.7.
                     Kuri informacija apie tiekimo grandinės kontrolę skelbiama? Kaip suinteresuotieji subjektai gali gauti šią informaciją?

               2.4.8.
                     Ar kontrolės sistema užtikrinamas kiekio duomenų sutikrinimas pagal nacionalinius arba tarptautinius standartus, jeigu tai taikytina?

               2.5.
                     Medienos, kurios teisėtumas buvo patikrintas, maišymas su kita patvirtinta mediena:

               jeigu leidžiama iš patikrintų teisėtų šaltinių gautą medieną maišyti su iš kitų šaltinių gauta mediena,

               2.5.1.
                     ar taikomos pakankamos tikrinimo priemonės, siekiant atskirti medieną, gautą iš nežinomų šaltinių, arba iškirstą neturint teisėto miško kirtimo teisių?

               2.5.2.
                     Ar pagal kontrolės sistemą leidžiama patikrintą medieną maišyti su kita patvirtinta mediena (pvz., su importuota mediena arba mediena, gauta iš miško teritorijos, kuriai suteiktos teisėtos miško kirtimo teisės, bet iki galo nebaigtas tikrinimo procesas)?

               2.5.3.
                     Kokios kontrolės priemonės taikomos šiais atvejais? Pavyzdžiui, ar tikrinimo priemonėmis užtikrinama, kad nurodoma produkcija ir patikrinta produkcija neviršytų kiekviename etape patikrintų sąnaudų?

               2.6.
                     Importuoti medienos produktai

               Esama pakankamų įstatymų, procedūrų ir kontrolės priemonių, kuriomis galima užtikrinti, kad importuoti medienos produktai buvo teisėtai importuoti.

               2.6.1.
                     Kaip įrodoma, kad medienos produktų importas teisėtas?

               2.6.2.
                     Kokią informaciją reikia pateikti norint įrodyti, kad importuoti produktai pagaminti iš trečiojoje šalyje teisėtai iškirstų medžių?

               2.6.3.
                     Ar pagal TUS visoje tiekimo grandinėje atpažįstami importuoti medienos produktai?

               2.6.4.
                     Jei naudojama importuota mediena, ar pagal FLEGT licenciją galima nustatyti kilmės šalį ir sudėtinių produktų sudedamųjų dalių kilmės šalį?

               2.6.5.
                     Ar esama kokių nors mechanizmų, kuriais būtų galima patikrinti, ar importuotojai atliko išsamų patikrinimą, įskaitant teisėtos kilmės patvirtinimą dokumentais kirtimo šalyje, neteisėtos veiklos rizikos analizę ir atitinkamas rizikos mažinimo priemones, jeigu jų reikia?

               2.6.6.
                     Ar TUS išsamaus patikrinimo ir rizikos analizės metodas, taikomas vertinant importuotos medienos teisėtumą, yra veiksmingas?

               2.6.7.
                     Kaip koordinuojamos organizacijos, privalančios užtikrinti, kad į Hondūrą būtų importuojama tik teisėta mediena? Ar jos turi pakankamų išteklių?

               3 SKIRSNIS

               TIKRINIMAS

               Tikrinimo procedūromis vykdoma pakankama kontrolė medienos teisėtumui užtikrinti. Tikrinimas turi būti pakankamai patikimas ir veiksmingas, kad būtų galima nustatyti visus reikalavimų nesilaikymo miške arba tiekimo grandinėje atvejus ir laiku imtis priemonių šiems pažeidimams pašalinti.

               3.1.
                     Organizacija

               Patikrą atlieka valdžios sektoriaus arba trečiosios šalies organizacija, turinti tinkamų išteklių, valdymo sistemas ir kvalifikuotą bei apmokytą personalą, taip pat patikimas ir veiksmingas interesų konfliktų kontrolės priemones, arba šios organizacijos ją atlieka drauge.

               3.1.1.
                     Ar vyriausybė paskyrė organizaciją arba organizacijas tikrinimo užduotims vykdyti? Ar techninė užduotis (įskaitant su tuo susijusią atsakomybę) aiški ir skelbiama viešai?

               3.1.2.
                     Ar už tikrinimą atsakinga organizacija turi pakankamų išteklių medienos teisėtumui ir sistemų medienos tiekimo grandinei tikrinti?

               3.1.3.
                     Ar ICF turi pakankamų išteklių visais lygmenimis, kad galėtų tikrinti medienos teisėtumą?

               3.1.4.
                     Ar kitos valstybės institucijos, dalyvaujančios įgyvendinant TUS, visais lygmenimis turi pakankamų išteklių konkrečioms medienos teisėtumo tikrinimo dalims vykdyti?

               3.1.5.
                     Ar už tikrinimą atsakinga organizacija turi valdymo sistemą, atitinkančią šiuos reikalavimus:

               −
                     gauti leidimai vykdyti būtinus patikrinimus vietoje, kad būtų užtikrinta labai veiksminga ir patikima sistema,

               −
                     turimi pakankami ištekliai vykdyti būtinus patikrinimus vietoje, kad būtų užtikrinta labai veiksminga ir patikima sistema,

               −
                     visi darbuotojai turi būtiną parengimą ir įgūdžius, kad būtų užtikrintas veiksmingas tikrinimas,

               −
                     įdiegti mechanizmai interesų konfliktams kontroliuoti,

               −
                     pagal FLEGT savanorišką partnerystės susitarimą užtikrinama skaidrumo sistema,

               −
                     skundų tvarkymo sistema prieinama visuomenei,

               −
                     parengta ir taikoma tikrinimo metodika,

               −
                     už tikrinimą atsakingos organizacijos techninė užduotis aiški ir skelbiama viešai?

               3.2.
                     Teisėtumo tikrinimas

               Tikrinimo metodika aprašyta dokumentuose, tuo užtikrinamas sistemingas, skaidrus, įrodymais pagrįstas, reguliarus ir visas teisėtumo lentelių dalis apimantis tikrinimo procesas.

               3.2.1.
                     Ar aiškiai apibrėžta, kas turi būti patikrinta?

               3.2.2.
                     Ar patikros metodika apima visus teisėtumo lentelių elementus ir visų nustatytų rodiklių atitikties patikras?

               Ar tikrinant reikalaujama:

               −
                     patikrinti (taip pat iš anksto neperspėjus) veiklos įrašų dokumentus ir darbus vietoje,

               −
                     kad išorės suinteresuotieji subjektai rinktų informaciją,

               −
                     tvarkyti patikros įrašus taip, kad juos galėtų patikrinti vidaus auditoriai ir nepriklausomas auditorius?

               3.2.3.
                     Ar aiškiai apibrėžtos ir įgyvendinamos institucijų funkcijos ir pareigos?

               3.2.4.
                     Ar teisėtumo lentelių tikrinimo rezultatai skelbiami viešai? Kaip suinteresuotieji subjektai gali gauti šią informaciją?

               3.3.
                     Teisinės atitikties pažymėjimas

               Šalies rinkoje veiklos vykdytojams, kurie laikosi visų TUS reikalavimų, išduodamas teisinės atitikties pažymėjimas.

               3.3.1.
                     Organizacija

               3.3.1.1.
                     Kokiai įstaigai pavesta atsakomybė už teisinės atitikties pažymėjimų išdavimą?

               3.3.1.2.
                     Ar aiškiai apibrėžtos ir viešai paskelbtos šios įstaigos ir jos personalo funkcijos, susijusios su teisinės atitikties pažymėjimų išdavimu?

               3.3.1.3.
                     Ar apibrėžti kompetencijos ir vidaus kontrolės reikalavimai, nustatyti šios įstaigos darbuotojams?

               3.3.1.4.
                     Ar ši įstaiga turi pakankamų išteklių savo užduotims, susijusioms su teisinės atitikties pažymėjimų išdavimu, atlikti?

               3.3.2.
                     Teisinės atitikties pažymėjimų išdavimas

               3.3.2.1.
                     Ar ši įstaiga dokumentais patvirtino teisinės atitikties pažymėjimų išdavimo procedūrą? Ar šios procedūros skelbiamos viešai, įskaitant bet kokius mokėtinus mokesčius?

               3.3.2.2.
                     Kaip įsitikinama, kad šios procedūros tinkamai taikomos praktiškai?

               3.3.2.3.
                     Ar tinkamai registruojami išduoti teisinės atitikties pažymėjimai ir atsisakymo juos išduoti atvejai? Ar iš įrašų aiškiai matyti, kuo remiantis išduoti teisinės atitikties pažymėjimai?

               3.3.2.4.
                     Ar aiškiai nustatyti ir veiklos vykdytojams pateikti teisinės atitikties pažymėjimų išdavimo reikalavimai?

               3.3.2.5.
                     Kuri informacija apie išduotus teisinės atitikties pažymėjimus skelbiama viešai ir kaip dažnai tai daroma?

               3.4.
                     Tiekimo grandinės kontrolės sistemų tikrinimas

               Tikrintina aprėptis aiškiai apibrėžta ir apima visą tiekimo grandinę – nuo medžio nukirtimo iki šalies ir eksporto rinkų. Taikant tikrinimo metodiką procesas patvirtinamas dokumentais, taip pat užtikrinama, kad tikrinimas būtų sistemingas ir skaidrus; tikrinimas grindžiamas įrodymais, vykdomas reguliariais intervalais, apimant viską, kas patenka į jo taikymo sritį, pavyzdžiui, reguliarų ir laiku atliekamą duomenų lyginimą ir sutikrinimą kiekviename grandinės etape.

               3.4.1.
                     Ar patikros metodika apima visų tiekimo grandinės kontrolės priemonių patikras?

               3.4.2.
                     Ar tiekimo grandinė aiškiai nurodyta tikrinimo metodikoje?

               3.4.3.
                     Kokių yra įrodymų, kuriais būtų įrodyta, kad tiekimo grandinės kontrolė tikrai vykdyta?

               3.4.4.
                     Ar aiškiai apibrėžtos ir įgyvendinamos institucijų funkcijos ir pareigos? Ar atsakinga organizacija turi darbuotojų ir išteklių, reikalingų tiekimo grandinės kontrolei vykdyti?

               3.4.5.
                     Ar tiekimo grandinės kontrolės rezultatai skelbiami viešai? Kaip suinteresuotieji subjektai gali gauti šią informaciją?

               3.4.6.
                     Ar TUS rizika pagrįstu metodu padedama veiksmingai kontroliuoti medieną per visą tiekimo grandinę?

               3.4.7.
                     Kokia IT sistema naudojama duomenims laikyti, tikrinti ir registruoti? Ar įdiegta duomenų apsaugos ir prieigos sistema?

               3.5.
                     Savanoriškų patvirtinimo sistemų pripažinimas

               Esama Jungtinio įgyvendinimo komiteto patvirtintų savanoriškų patvirtinimo sistemų pripažinimo procedūrų. Šios pripažinimo procedūros apima TUS tikrinimą, grindžiamą rizikos analize.

               3.5.1.
                     Ar savanoriškų patvirtinimo sistemų pripažinimo procedūros yra naujausios? Ar jos prieinamos visuomenei?

               3.5.2.
                     Ar jau buvo pripažintos kokios nors savanoriškos patvirtinimo sistemos? Ar tuo, kaip pripažįstamos importo tikrinimo sistemos, padedama užtikrinti teisėtumą?

               3.6.
                     Reikalavimų nesilaikymo atvejai

               Ar yra veiksmingas ir veikiantis mechanizmas, pagal kurį, nustačius reikalavimų nesilaikymo atvejį, reikalaujama, kad būtų imtasi taisomųjų veiksmų ir tai užtikrinama?

               3.6.1.
                     Ar tikrinimo sistemoje nustatytas minėtas reikalavimas?

               3.6.2.
                     Ar parengtas reikalavimų nesilaikymo atvejų, dėl kurių daromas poveikis FLEGT licencijų ir teisinės atitikties pažymėjimų išdavimui, nagrinėjimo mechanizmas ir ar jis praktiškai taikytas?

               3.6.3.
                     Ar tikrinimo sistema galima tinkamai nustatyti reikalavimų nesilaikymo atvejus?

               3.6.4.
                     Ar esama pakankamai įrašų apie nustatytus reikalavimų nesilaikymo atvejus ir taisomąsias priemones, kurių imtasi? Ar šių taisomųjų priemonių veiksmingumas buvo vertintas?

               3.6.5.
                     Ar į kitų suinteresuotųjų subjektų surinktą informaciją atsižvelgta siekiant nustatyti ir įvertinti reikalavimų nesilaikymo atvejus?

               3.6.6.
                     Kuri informacija apie reikalavimų nesilaikymo atvejus skelbiama viešai?

               3.7.
                     Skundų nagrinėjimo mechanizmai

               3.7.1.
                     Ar yra skundų nagrinėjimo sistema ir ar ji prieinama visiems suinteresuotiesiems subjektams?

               3.7.2.
                     Ar tikrinančiosios įstaigos yra parengusios mechanizmus, pagal kuriuos būtų gaunami suinteresuotųjų subjektų arba nepriklausomo auditoriaus skundai ir į juos atsakoma?

               3.7.3.
                     Ar tikrinančiosios įstaigos yra parengusios mechanizmus, pagal kuriuos būtų gaunami pranešimai apie valdžios pareigūnų nustatytus pažeidimus ir į juos atsakoma?

               3.7.4.
                     Ar aišku, kaip skundai gaunami, registruojami, perduodami į kitą (reikiamą) lygmenį ir į juos atsakoma?

               4 SKIRSNIS

               FLEGT LICENCIJOS

               Hondūras paskyrė licencijų išdavimo instituciją, kuriai pavesta bendra atsakomybė už FLEGT licencijų išdavimą. FLEGT licencijos išduodamos pavienėms siuntoms arba patvirtintiems veiklos vykdytojams.

               4.1.
                     Organizacija

               4.1.1.
                     Kokiai organizacijai pavesta atsakomybė už FLEGT licencijų išdavimą?

               4.1.2.
                     Ar aiškiai apibrėžtos ir viešai paskelbtos FLEGT licencijas išduodančios įstaigos ir jos personalo funkcijos, susijusios su FLEGT licencijų išdavimu?

               4.1.3.
                     Ar nustatyti FLEGT licencijas išduodančios institucijos darbuotojams taikomi įgūdžių reikalavimai ir ar įdiegtos vidaus kontrolės priemonės?

               4.1.4.
                     Ar FLEGT licencijas išduodanti institucija turi tinkamų išteklių jai pavestoms užduotims vykdyti?

               4.2.
                     FLEGT licencijų išdavimas

               4.2.1.
                     Ar licencijas išduodanti institucija laikosi dokumentuose aprašytų licencijų išdavimo procedūrų? Ar šios procedūros skelbiamos viešai, įskaitant bet kokius mokėtinus mokesčius?

               4.2.2.
                     Kaip įsitikinama, kad šios procedūros tinkamai taikomos praktiškai?

               4.2.3.
                     Ar tinkamai registruojamos išduotos FLEGT licencijos ir atsisakymo jas išduoti atvejai? Ar iš įrašų aiškiai matyti, kuo remiantis išduotos FLEGT licencijos?

               4.2.4.
                     Ar aiškiai nustatyti ir eksportuotojui pateikti FLEGT licencijų išdavimo reikalavimai?

               4.2.5.
                     Kuri informacija apie išduotas FLEGT licencijas skelbiama viešai ir kaip dažnai tai daroma?

               4.3.
                     Siuntoms išduodamos FLEGT licencijos

               4.3.1.
                     Ar FLEGT licencijos išduodamos pavienėms siuntoms?

               4.3.2.
                     Ar taikant vyriausybės nustatytas tikrinimo ir atsekamumo sistemas gali būti įrodomas eksporto siuntos teisėtumas?

               4.4.
                     Užklausos apie išduotas FLEGT licencijas

               Ar įdiegtas tinkamas mechanizmas Sąjungos valstybių narių kompetentingų institucijų užklausoms dėl FLEGT licencijų tvarkyti, kaip nustatyta šio Susitarimo III priede? Pagrindiniai klausimai:

               4.4.1.
                     Ar gali Sąjungos valstybių narių kompetentingos institucijos gauti paaiškinimą dėl Hondūre išduotų FLEGT licencijų?

               4.4.2.
                     Ar taikomos aiškios Sąjungos valstybių narių kompetentingų institucijų ir Hondūro FLEGT licencijas išduodančios institucijos ryšių palaikymo procedūros?

               4.4.3.
                     Ar yra būdų kitiems šalies arba tarptautiniams suinteresuotiesiems subjektams pasiteirauti apie išduotas FLEGT licencijas?

               5 SKIRSNIS

               TUS NEPRIKLAUSOMO AUDITO NURODYMAI

               TUS nepriklausomas auditas yra nuo Hondūro miškų sektoriaus reguliavimo institucijų nepriklausoma funkcija. Šios funkcijos paskirtis – užtikrinti FLEGT licencijavimo schemos patikimumą garantuojant, kad visi TUS aspektai būtų įgyvendinami taip, kaip numatyta.

               5.1.
                     Institucinės procedūros

               Institucijos skyrimas. Hondūras oficialiai paskiria instituciją nepriklausomam TUS auditui vykdyti; ši institucija veikia veiksmingai ir skaidriai.

               Nepriklausymas nuo TUS funkcijų. Organizacijos ir asmenys, dalyvaujantys miško išteklių valdymo arba reglamentavimo procesuose, aiškiai atskirti nuo organizacijų ir asmenų, dalyvaujančių nepriklausomo audito procese.

               5.1.1.
                     Ar vyriausybė dokumentuose aprašė nepriklausomo auditoriaus nepriklausomumo reikalavimus?

               5.1.2.
                     Ar nustatyta, kad organizacija arba asmenys, turintys komercinių interesų arba vykdantys institucinę funkciją Hondūro miškų sektoriuje, negali būti nepriklausomu auditoriumi?

               Nepriklausomo auditoriaus skyrimas. Kaip nepriklausomas auditorius veikianti organizacija buvo paskirta taikant skaidrų mechanizmą, ir yra nustatytos aiškios ir viešai skelbiamos jos veiklos taisyklės.

               5.1.3.
                     Ar vyriausybė organizacijai, veikiančiai kaip nepriklausomas TUS auditorius, nustatytą techninę užduotį skelbia viešai?

               5.1.4.
                     Ar vyriausybė organizacijos, veikiančios kaip nepriklausomas TUS auditorius, skyrimo procedūras patvirtino dokumentais ir paskelbė viešai?

               Skundų nagrinėjimo mechanizmo nustatymas. Parengtas skundų ir ginčų, galinčių kilti dėl nepriklausomo audito nustatytų faktų, nagrinėjimo mechanizmas. Šis mechanizmas suteikia galimybę nagrinėti visus skundus dėl FLEGT licencijavimo schemos veikimo.

               5.1.5.
                     Ar įdiegtas ir visiems suinteresuotiesiems subjektams prieinamas dokumentuose aprašytas skundų nagrinėjimo mechanizmas?

               5.1.6.
                     Ar aišku, kaip skundai gaunami, patvirtinami dokumentais, perduodami į kitą (reikiamą) lygmenį ir į juos atsakoma?

               5.2.
                      Kaip nepriklausomas TUS auditorius veikianti organizacija

               Organizaciniai ir techniniai reikalavimai. Kaip nepriklausomas TUS auditorius veikianti organizacija nepriklauso nuo kitų TUS dalių, veikia pagal dokumentais patvirtintą valdymo struktūrą, taip pat laikydamasi tarptautiniu mastu pripažįstamą geriausiąją patirtį atitinkančios politikos ir procedūrų.

               5.2.1.
                     Ar organizacija, veikianti kaip nepriklausomas TUS auditorius, veikia turėdama dokumentais patvirtintą valdymo sistemą, atitinkančią ISO 17021 ir 17065 arba panašių standartų reikalavimus?

               Stebėjimo metodika. Nepriklausomo TUS auditoriaus metodika yra pagrįsta įrodymais, ir minimaliais nustatytais intervalais yra vykdoma stebėsena.

               5.2.2.
                     Ar nepriklausomo TUS auditoriaus metodikoje nurodyta, jog visi nustatyti faktai, susiję su TUS veikimu, yra pagrįsti objektyviais įrodymais?

               5.2.3.
                     Ar metodikoje nustatyti didžiausi kiekvieno TUS elemento tikrinimo laiko intervalai, kuriais bus tikrinamas kiekvienas TUS elementas?

               Nepriklausomo audito aprėptis. Kaip nepriklausomas auditorius veikianti organizacija turi techninę užduotį, kuria aiškiai nustatyta, kas turi būti stebima, ir kuri apima visus sutartinius reikalavimus, taikomus išduodant FLEGT licencijas.

               5.2.4.
                     Ar nepriklausomo TUS audito metodika apima visus TUS elementus ir ar joje aprašytos pagrindinės veiksmingumo patikros?

               Ataskaitų teikimo reikalavimai. Ar kaip nepriklausomas auditorius veikianti organizacija Jungtiniam įgyvendinimo komitetui reguliariai teikia TUS pažeidimų, įskaitant reikalavimų nesilaikymo atvejus, taip pat taisomųjų priemonių, kurių imtasi tiems atvejams šalinti, vertinimo ataskaitas.

               5.2.5.
                     Ar kaip nepriklausomas auditorius veikiančios organizacijos techninėje užduotyje nurodyti ataskaitų teikimo reikalavimai ir intervalai?

               ________________

               VIII PRIEDAS

               Papildomos ir paramos priemonės

               ĮVADAS

               Siekiant šį Susitarimą Hondūre veiksmingai įgyvendinti, reikia nustatyti papildomas ir paramos priemones, skirtas institucijoms ir subjektams, atsakingiems už šio Susitarimo reikalavimų laikymąsi.

               Papildomos ir paramos priemonės parengtos konsultuojantis su procese dalyvaujančiomis institucijomis, atsižvelgiant į nustatytus faktus ir parengtas rekomendacijas vietoje vykdant patikras per derybų dėl šio Susitarimo procesą, taip pat į įvairių su Hondūro miškų sektoriumi susijusių tyrimų rekomendacijas. Per derybas nenustatyti veiksmai bus įtraukti į FLEGT ir Savanoriško partnerystės susitarimo įgyvendinimo tarpinstitucinio sekretoriato (SIIAVA) darbų planą kaip papildomos arba paramos priemonės.

               Įsigaliojus šiam Susitarimui, Hondūras pradės rengti šių priemonių darbų planą, įskaitant dabartinių ir naujų dalyvaujančių institucijų priėmimo procesą; šiuo procesu bus padėta užtikrinti greitą ir veiksmingą perėjimą perduodant žinias ir patirtį, įgytą per derybas dėl šio Susitarimo.

               Planavimo tikslais papildomos ir paramos priemonės suskirstytos į penkias kategorijas:

               −
                     valdžios sektoriaus institucijų ir kitų subjektų, susijusių su šiuo Susitarimu, koordinavimo didinimas,

               −
                     gebėjimų stiprinimas,

               −
                     strateginiai veiksmai,

               −
                     tyrimai,

               −
                     teisinės priemonės.

               Papildomų ir paramos priemonių įgyvendinimui taikoma trijų lygių pirmenybė:

               −
                     aukščiausio lygio = priemonės, privalomos, kad Hondūro TUS pradėtų veikti.

               −
                     Vidutinio lygio = naudingos priemonės TUS veikimui optimizuoti arba priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad didelė dalis veiklos vykdytojų gebėtų laikytis teisės aktų reikalavimų ir TUS.

               −
                     Žemo lygio = bendresnės paramos sektoriui priemonės (institucinės, privačiojo sektoriaus, pilietinės visuomenės ir pan.).

               Papildomų ir paramos priemonių vadove bus aprašyta, kam į šį priedą įtrauktos priemonės skirtos ir kokia jų aprėptis, už tai atsakingas bus Jungtinis įgyvendinimo komitetas, prireikus peržiūrėsiantis ir atnaujinsiantis vadovą.

               1.
                     VIEŠOJO SEKTORIAUS INSTITUCIJŲ IR KITŲ SUBJEKTŲ, SUSIJUSIŲ SU ŠIUO SUSITARIMU, KOORDINAVIMO DIDINIMAS

               1.1.
                     Sudaryti ir įgyvendinti šiam Susitarimui reikalingus tarpinstitucinio bendradarbiavimo susitarimus.

               Siekiant parengti tarpinstitucinius susitarimus dėl SIIAVA ir Jungtinio įgyvendinimo komiteto sudėties ir dėl šio Susitarimo įgyvendinimo, bus sudarytas viešojo sektoriaus susitarimo memorandumas; įtraukiami šie subjektai: Energetikos, gamtos išteklių, aplinkos ir kasyklų ministerija (MiAmbiente), Miškų išsaugojimo institucija (ICF), Nuosavybės institucija (IP), Nacionalinė agrarinė institucija (INA), Mokesčių administratoriaus tarnyba (SAR), Muitų padirektoratis (DARA), Hondūro savivaldybių asociacija (AMHON), Hondūro socialinės apsaugos institucija (IHSS), Užimtumo ir socialinės apsaugos ministerija (STSS), Žemės ūkio ir gyvulininkystės ministerija (SAG), Nacionalinis Hondūro čiabuvių ir iš Afrikos kilusių tautų direktoratas (DINAFROH), Galimybės susipažinti su vieša informacija institucija (IAIP), Prokuratūra (MP), Saugumo ministerija (SSN, atstovaujanti Nacionalinei prevencinei policijai (PNP)), Krašto apsaugos ministerija (SEDENA, atstovaujanti Hondūro ginkluotosioms pajėgoms (FFAA)), Generalinė prokuratūra (PGR), Hondūro centrinis bankas (BCH), Nacionalinė miškų mokslų mokykla (ESNACIFOR) ir kitos akademinės institucijos, susijusios su aplinkos ir miškų klausimais. Be to, tais atvejais, kai bus laikoma naudinga įvairių institucijų, dalyvaujančių įgyvendinant šį Susitarimą, koordinavimui, bus parengti bendradarbiavimo susitarimai.

               1.2.
                     Padaryti atitinkamus organizacinius viešojo sektoriaus institucijų, susijusių su šiuo Susitarimu, pakeitimus ir jų biudžetuose numatyti finansavimą, būtiną šiam Susitarimui įgyvendinti.

               Kiekviena institucija remsis šio Susitarimo tekstu ir priedais, visų pirma šiuo priedu, ir vadovausis tuo kaip reikalingo biudžeto koregavimo vadovu. Finansų ministerija (SEFIN) imsis būtinų veiksmų, kad užtikrintų, jog bus patenkinti atitinkami su šiuo Susitarimu susiję MiAmbiente, ICF, IP, INA, SAR, DARA, AMHON, IHSS, STSS, SAG, DINAFROH, IAIP, MP, SSN, SEDENA, PGR, BCH, ESNACIFOR ir kitų akademinių institucijų, susijusių su aplinkos ir miškų klausimais, biudžeto poreikiai. Šie ištekliai bus naudojami su šiuo Susitarimu susijusiai veiklai įgyvendinti ir bus įtraukti į atnaujintus institucijų strateginius planus bei metinius veiklos planus, pradedant nuo momento praėjus šešiems mėnesiams nuo šio Susitarimo įsigaliojimo dienos.

               1.3.
                     Parengti ir įgyvendinti tarpinstitucinio koordinavimo strategijas, kuriomis būtų užtikrintas teisėtumo lentelėse nurodytų rodiklių laikymasis ir TUS reikalavimų, susijusių su kiekvienos institucijos atsakomybės sritimi, vykdymas.

               Apskritai įgyvendinant TUS ir konkrečiai veikiant ICF Teisėtumo tikrinimo skyriui, reikia glaudaus ICF ir su šiuo Susitarimu susijusių institucijų veiksmų koordinavimo, kad būtų standartizuotas skyriui teikiamos informacijos srautas. Įgyvendintinus strateginius veiksmus koordinuos FLEGT savanoriško partnerystės susitarimo įgyvendinimo tarpinstitucinis sekretoriatas (SIIAVA).

               1.4.
                     Nustatyti informacijos keitimosi tarp institucijų, dalyvaujančių įgyvendinant TUS, mechanizmus, pirmenybę teikiant IT sistemų sujungimui.

               Keičiantis informacija didės duomenų tarp institucijų, atsakingų už TUS įgyvendinimą ir teisėtumo rodiklių stebėseną, srautas. Bus sukurta duomenų bazė, kad duomenis galėtų gauti Teisėtumo tikrinimo skyrius, kuris bus įsteigtas ICF. Šia priemone bus suteikta galimybė keistis duomenimis tarp SIRMA, SNIF bei Geoportalo (priklausančio ICF) ir kitų institucijų, taip pat su esamomis profesinių asociacijų sistemomis.

               Bus sukurta kompiuterinė sistema, specialiai parengta pagal pavienių institucijų įgyvendinimo galimybes. Atsižvelgiant į mainų sistemos diagnostinės ir galimybių analizės sprendimus, galbūt bus įmanoma tam tikrų sudedamųjų sistemos dalių atžvilgiu svarstyti nekompiuterinių sprendimų galimybę.

               1.5.
                     Įgyvendinti Nacionalinės kovos su neteisėtu miškų kirtimu strategijos (ENCTI) veiksmų planą.

               Tai kompleksinė strategija, skirta šiam Susitarimui įgyvendinti, nes apima veiklą, susijusią su keliais teisėtumo lentelių principais, kaip aprašyta V priedo 11 skirsnyje. ICF jau įdėjo tam tikrų pastangų, kad ENCTI būtų įgyvendinama, bet tos pastangos buvo nesėkmingos, ir tai nutiko pirmiausia dėl finansinių išteklių stokos. 2017 m. buvo planuojama įgyvendinti naujus prevencijos ir stebėsenos planus ir tam skirtas biudžetas, ir tai turėtų būti pirmas žingsnis stabilios veiksmų struktūros ir išteklių, kuriuos atitinkamos institucijos galėtų panaudoti ENCTI įgyvendinti, link.

               1.6.
                     Parengti ir taikyti šio Susitarimo įgyvendinimo pažangos stebėsenos ir vertinimo proceso metodiką.

               Siekiant stebėti ir vertinti šio Susitarimo įgyvendinimo pažangą, kiekvienoje institucijoje būtinas bazinis lygis ir nustatyta metodika, kad būtų galima sistemingai stebėti pažangą, padarytą įgyvendinant šį Susitarimą, ir ta metodika taip pat bus remiamasi rengiant metinę šio Susitarimo ataskaitą bei Šalims dukart per metus atliekant jo peržiūrą.

               1.7.
                     Parengti ir taikyti šio Susitarimo poveikio vertinimo metodiką.

               Šio Susitarimo poveikiui, visų pirma pažeidžiamoms grupėms, vertinti reikia bazinio lygio ir nustatytos metodikos, skirtos įvairiems subjektams, kad būtų galima sistemingai vertinti šio Susitarimo poveikį, kaip nustatyta 19 straipsnio 3 dalies h punkte ir 17 straipsnyje.

               1.8.
                     Įgyvendinti specialųjį žemės legalizavimo planą, skirtą nacionalinėms miško teritorijoms ir čiabuvių teritorijoms.

               Siekiant vykdyti esamus ICF, IP ir INA susitarimus bus parengtas ir įgyvendinamas specialusis planas.

               1.9.
                     Stiprinti veiksmų dėl su miškų sektoriumi susijusių bylų koordinavimo su teismo pareigūnais ir teisėsaugos institucijomis gebėjimus.

               Šia priemone siekiama stiprinti gebėjimus, visų pirma rengti mokymus teisėjams ir magistratams konkrečiais klausimais, susijusiais su aplinkos ir miškų įstatymų įgyvendinimu, atsižvelgiant į jų vaidmenį įgyvendinant šį Susitarimą.

               1.10.
                     Koordinuoti teisės aktų, reikalingų TUS skundų procedūroms įgyvendinti, rengimą.

               Šia priemone nustatoma V priedo 10 skirsnyje aprašyto kiekvieno subjekto, susijusio su esamomis arba parengtinomis skundų procedūromis, sąveika, veikimas ir kompetencija. Šie subjektai apima visas institucijas, dalyvaujančias įgyvendinant TUS, nepriklausomo auditoriaus instituciją, Jungtinį įgyvendinimo komitetą ir pilietinę visuomenę.

               1.11.
                     Nustatyti ir stiprinti visuomenės dalyvavimo, kuriuo siekiama gerinti miškų valdymą, oficialų pagrindą.

               ICF su pilietinės visuomenės organizacijomis ir Hondūro čiabuvių bei iš Afrikos kilusių tautų (PIAH) organizacijomis pasirašys susitarimus dėl gebėjimų stiprinimo ir tarpinstitucinio koordinavimo, kad būtų galima nepriklausoma medienos produktams skirtos TUS veikimo stebėsena. Ji apims miškininkystės ir vietos žmonių vykdomos pramoninės veiklos priežiūrą.

               1.12.
                     Sukurti ir įdiegti viešos informacijos valdymo sistemą.

               Bus sukurta duomenų bazė, skirta konsultacijoms; joje bus laikoma viešojo intereso informacija, aprašyta IX priede, taip pat kita aktuali informacija, kuri gali būti surinkta.

               2.
                     GEBĖJIMŲ STIPRINIMAS

               2.1.
                     Parengti ir įgyvendinti įgyvendinant šį Susitarimą dalyvaujančioms institucijoms skirtą gebėjimų stiprinimo programą.

               ICF ir įgyvendinant šį Susitarimą dalyvaujančios institucijos parengs ir įgyvendins mokymo programą, pritaikytą pagal kiekvienos institucijos atsakomybės sritį, kad būtų gerinamos jų žinios.

               2.2.
                     Parengti ir įgyvendinti miškų sektoriaus veiklos vykdytojams skirtą gebėjimų stiprinimo planą.

               2016 m. spalio mėn. per derybas dėl šio Susitarimo atlikus patikras vietoje buvo nustatyta miškininkystės veiklos vykdytojų, pavyzdžiui, miškų savininkų, miško produkcijos bendrovių, agrarinės miškininkystės grupių, MVĮ ir labai mažų įmonių, teisinės atitikties trūkumų ir spragų. 4.4 priemonėje nustatytu tyrimu bus remiamasi rengiant miškų sektoriaus veiklos vykdytojams skirtą mokymo kursą. Į šį planą įtrauktas veiklos vykdytojų techninis mokymas, pirmenybę teikiant MVĮ ir labai mažoms įmonėms bei atsižvelgiant į jų konkrečius poreikius.

               3.
                     STRATEGINIAI VEIKSMAI

               3.1.
                     Modernizuoti ir paprastinti valdžios sektoriaus institucijų veiklos, susijusios su miškų sektoriumi, procedūras.

               Tam reikia atlikti išsamią dabartinių administracinių procedūrų, kuriomis valdoma miško produktų tiekimo grandinė, peržiūrą. Šios priemonės tikslas – suteikti patrauklumo investicijoms į miškų sektorių ir, paspartinant savanoriško partnerystės susitarimo formalumus, palengvinti MVĮ ir labai mažų įmonių padėtį.

               3.2.
                     Įvertinti ir atnaujinti institucijų, dalyvaujančių įgyvendinant šį Susitarimą, taikomas pažeidimų nagrinėjimo ir nuobaudų nustatymo procedūras.

               Šia priemone bus peržiūrėti pažeidimų ir nuobaudų nuostatai ir procedūros, taikomos kiekvienoje institucijoje, dalyvaujančioje įgyvendinant šį Susitarimą. Šią priemonę koordinuos SIIAVA.

               3.3.
                     Parengti ir įdiegti rizika grindžiamos patikros ir tikrinimo procedūrą.

               Siekiant sumažinti neteisėtos praktikos – pagrindinio uždavinio įgyvendinant TUS – mastą, reikia įdiegti išsamų rizikos valdymo mechanizmą, apimantį visą tiekimo grandinę, kad būtų galima laiku ir veiksmingai atlikti patikrinimus, kaip nustatyta V priedo 6.1.5 skirsnyje.

               3.4.
                     Atnaujinti, palaikyti ir diegti Nacionalinę medienos atsekamumo IT sistemą (SIRMA).

               Sistemoje SIRMA registruojami duomenys apie kirtimo, patikros, stebėsenos ir tikrinimo operacijas; tuo užtikrinamas atsekamumas miško produktų tiekimo grandinėje.

               Ši priemonė yra susijusi su 3.5 priemone, susijusia su SNIF ir SIRMA sąveika valdant informaciją.

               3.5.
                     Sukurti ir įdiegti naujus Nacionalinės miškų informacijos sistemos (SNIF) modulius.

               Šia priemone bus suteikta SIRMA ir SNIF sąveikos galimybė naudojant saityno jungtį, kad būtų galima gauti su visais kirtimo leidimais susijusias kontrolės ataskaitas; leidimas tam suteikiamas per SNIF atlikus dokumentų patikrą. Be to, sistemoje SIRMA dabar tvarkoma daug informacijos apie atitinkamus kirtimo leidimus, tačiau tos informacijos nėra SNIF, ir tai reiškia, kad reikės modulių sistemoms sujungti.

               3.6.
                     Parengti ir įdiegti su miškų sektoriumi susijusių administracinių procedūrų, taikomų valdžios sektoriaus institucijose, decentralizavimo ir perdavimo politiką.

               Šios priemonės tikslas – išplėtoti ir įgyvendinti strategiją, kad būtų galima perduoti ir taip paspartinti procedūras institucijose, kurioms taikytini teisėtumo lentelių rodikliai. Dar vienas tikslas – sukurti ir įgyvendinti decentralizavimo strategiją, pagal kurią administraciniai įgaliojimai bus laipsniškai perduodami savivaldybėms, kartu su ištekliais ir gebėjimais juos vykdyti.

               3.7.
                     Nustatyti pažeidžiamoms grupėms skirtas apsaugos priemones, susijusias su šio Susitarimo įgyvendinimu.

               Tai tiksliniai veiksmai, kuriais siekiama apsaugoti pažeidžiamų grupių teises. Pradėjus taikyti stebėsenos, vertinimo ir poveikio šio Susitarimo įgyvendinimui (papildoma priemonė, pateikta 1.7 skirsnyje) metodiką, bus nustatytos apsaugos priemonės, papildančios V priede nustatytas priemones (12 skirsnis).

               3.8.
                     Parengti ir įgyvendinti palaipsniui įgyvendinamą strategiją, kuria siekiama pagerinti miškų sektoriaus labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių teisinę atitiktį.

               Šiai strategijai parengti reikėtų išplėtoti 4.6 nustatytą papildomą priemonę (veiklos vykdytojų surašymas), ją reikėtų paremti 2.2 (gebėjimų stiprinimas), 3.1 (administracinių procedūrų paspartinimas) ir 3.12 (paskatos) skirsniuose nustatytomis papildomomis priemonėmis.

               3.9.
                     Parengti ir įdiegti nacionalinę žemės naudojimo klasifikavimo sistemą.

               Nacionaline klasifikavimo sistema laikui bėgant bus klasifikuojamas ir stebimas žemės naudojimas, įskaitant mišku apželdintą žemę, pavienius medžius ne miško teritorijoje ir kitų rūšių dirvožemio augalų dangą.

               Klasifikavimo kriterijai apims ekonominius ir socialinius žemės naudojimo klausimus, taip pat jos biofizinius aspektus. Sistema bus parengta pagal esamus arba planuojamus techninius ir mokslinius tyrimus, kaip nustatyta Miškų, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos įstatyme.

               Nacionalinei klasifikavimo sistemai vadovaus ICF, ji bus atsakinga už sistemos parengimą, planavimą ir įdiegimą, jai pagal savo kompetencijos sritis padės MiAmbiente, SAG, Žmogaus teisių, teisingumo, valdymo ir decentralizavimo sekretoriatas, taip pat INA. Sistemos modelis apims konkrečias priemones, jomis bus užtikrinta, kad laikui bėgant būtų išlaikyti reikiami sistemos administravimo ir tvarkymo pajėgumai ir kad sukurtos duomenų bazės būtų prieinamos ir atnaujintos.

               3.10.
                     Atnaujinti MiAmbiente aplinkos kategorijų lentelę, taikomą miškininkystės bendrovėms ir medienos sandėliams išduodant aplinkos leidimo pažymėjimus.

               Šios priemonės tikslas – atnaujinti miškininkystės bendrovių ir medienos sandėlių veiklos poveikio aplinkai kategorijas, pasitelkiant tarpinstitucinį ICF ir MiAmbiente koordinavimą; šios kategorijos bus paskelbtos ir oficialiai patvirtintos, siekiant jas įgyvendinti. Bus sukurtas modulis, pagal kurį bus išduodami pažymėjimai, dėl kurių projektai, darantys menką poveikį aplinkai, bus atleidžiami nuo aplinkos leidimo pažymėjimo reikalavimo, taip pat bus sukurtas Supaprastintos aplinkos leidimų sistemos (SLAS) modulis, siekiant sutrumpinti laiką, per kurį atleidžiama nuo aplinkos leidimo pažymėjimo reikalavimo, kai projektai neįtraukti į aplinkos klasifikavimo lentelę.

               3.11.
                     Darbo ir socialinės apsaugos ministerijoje (STSS) sukurti informacijos apie užimtumą miškų sektoriuje registravimo ir tvarkymo sistemą.

               Siekiant įvertinti teisinę atitiktį darbo sutarčių, minimalaus darbo užmokesčio mokėjimo ir sveikatos bei saugos priemonių rodikliams (teisėtumo lentelių 4 principas), dabartinius STSS pajėgumus reikės padidinti sukuriant IT sistemą, kurioje bus registruojami šalyje veikiantys miškininkystės veiklos vykdytojai ir vykdomas būtinas tolesnis stebėjimas, atsižvelgiant į formalumų supaprastinimą.

               IT sistema, skirta informacijai registruoti ir tvarkyti, gali būti kuriama laipsniškai ir atsižvelgiant dalyvaujančių STSS departamentų ir miškininkystės veiklos vykdytojų nacionalinio lygmens pajėgumus bei kuriant sąveiką su kitomis institucijomis (įskaitant IHSS).

               3.12.
                     Parengti ir įgyvendinti paskatomis grindžiamą strategiją, skirtą miškų sektoriaus labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms.

               Šios priemonės tikslas – įgyvendinti Miškų įstatymo 35 ir 149 straipsnius, kiek tai susiję su paskatomis, stengiantis rasti būdų panaudoti turimus išteklius ir suteikti jų gavėjams, besiverčiantiems miškininkystės veikla, visų pirma labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms miškų sektoriaus įmonėms. Šios paskatos bus taikomos ir miškų savininkams.

               3.13.
                     Parengti ir įgyvendinti šiam Susitarimui skirtą nacionalinę komunikacijos strategiją.

               Ši nacionalinė komunikacijos strategija padės skleisti informaciją apie šio Susitarimo taikymo sritį ir gerinti miškų sektoriaus veiklos vykdytojų informuotumą teisinės atitikties klausimais. Strategija bus įgyvendinama etapais, pradedant nuo užimtumo ir socialinių aspektų.

               3.14.
                     Susitarti dėl politikos, kuria siekiama gerinti ir derinti žemės ūkio bei miškų sektorius.

               Įgyvendinus šią priemonę, žemės ūkio, miškų ir žemės naudojimo planavimo sektoriams, inter alia, aktuali politika bus persvarstyta siekiant sumažinti miškų žemės pavertimą žemės ūkio žeme ir sustiprinti tokio pavertimo teisėtumo patikras. Be kitų subjektų, svarbiausias vaidmuo šiame procese teks ICF, MiAmbiente, SAG ir Secretaría de Desarrollo Económico (SDE).

               4.
                     TYRIMAI

               ICF arba atitinkama institucija, nurodyta šio priedo pabaigoje pateiktame papildomų priemonių sąraše, derindama savo veiksmus su kitomis institucijomis ir nustatydama kiekvienos iš priemonių eiliškumą, atliks toliau nurodytus tyrimus.

               4.1.
                     Išanalizuoti institucijų techninius ir veiklos pajėgumus įgyvendinti šį Susitarimą.

               Šios analizės rezultatai bus naudojami plėtojant 1.2 ir 2.1 skirsniuose nurodytas papildomas priemones, nes bus suteikta informacijos, reikalingos siekiant įvertinti institucijų pajėgumų stiprinimo poreikį.

               4.2.
                     Išanalizuoti šio Susitarimo poveikį pažeidžiamų grupių pragyvenimui, įskaitant bazinio lygio nustatymą.

               Terminas „pažeidžiamos grupės“ apima, be kita ko, Hondūro čiabuvių bei iš Afrikos kilusias tautas (PIAH), agrarinės miškininkystės organizacijas ir mažas dailidžių dirbtuves. Šio tyrimo rezultatai bus naudojami plėtojant 3.7 papildomą priemonę.

               4.3.
                     Atlikti muitinės procedūrų (importo ir eksporto), susijusių su teisėtumo tikrinimu, peržiūrą, siekiant suderinti jas su šio Susitarimo procedūromis.

               Šiuo tyrimu bus atlikta muitinės procedūrų, susijusių su importuojamos ir eksportuojamos medienos teisėtumo lygio patikrinimu, peržiūra, kad procedūras prireikus būtų galima atnaujinti.

               4.4.
                     Atlikti miškų sektoriaus veiklos vykdytojų atitikties bazinio lygio tyrimą, įskaitant aplinkos, socialinius ir ekonominius aspektus, kuriems taikomi šio Susitarimo principai, kriterijai ir rodikliai.

               Dėl šio tyrimo bus lengviau įgyvendinti kontrolės ir tikrinimo mechanizmus bei parengti veiklos vykdytojų gebėjimų stiprinimo programas.

               4.5.
                     Atlikti pirminio ir antrinio pramoninio apdorojimo veiksmingumo tyrimą; juo bus remiamasi nustatant atsekamumo sistemų kontrolės priemones.

               Atlikus šiuos tyrimus ICF bus suteikta duomenų apie pirminio medienos apdorojimo veiksmingumą, ir jais bus remiamasi diegiant miškininkystės bendrovių kontrolės priemones.

               4.6.
                     Atnaujinti pirminių ir antrinių miškininkystės bendrovių bei medienos sandėlių surašymo duomenis, siekiant įgyvendinti kontrolės ir tikrinimo mechanizmus.

               Taikant šią papildomą priemonę ir atsižvelgiant į Miškų įstatyme pateiktus aprašymus, antrines įmones sudaro mažos stalių, dailidžių ir panašios dirbtuvės.

               5.
                     TEISINĖS PRIEMONĖS

               ICF arba atitinkamos papildomų priemonių sąraše nurodytos institucijos, koordinuodamos savo veiksmus su kitomis institucijomis, dalyvaujančiomis įgyvendinant šį Susitarimą, turės atlikti toliau nurodytus veiksmus.

               5.1.
                     Sukurti ir teisine priemone įtvirtinti SIIAVA.

               5.2.
                     Parengti ir įgyvendinti šalies medienos produktų rinkoje taikomo išsamaus patikrinimo teisinę priemonę.

               5.3.
                     Parengti ir įgyvendinti importuojamų medienos produktų išsamaus patikrinimo teisinę priemonę.

               5.4.
                     Įvertinti, atnaujinti ir įgyvendinti tranzitu vežamos medienos ir medienos produktų, taip pat į šalį importuojamos medienos ir medienos produktų kontrolės mechanizmų taisykles.

               5.5.
                     Parengti ir įgyvendinti reglamentą, kuriuo nustatys teisėtumo pažymėjimų ir FLEGT bei H teisėtų licencijų išdavimo procedūras.

               5.6.
                     Parengti ir pradėti taikyti pavienių ne miškuose augančių medžių kirtimo taisykles.

               Šiomis taisyklėmis bus nustatyti techniniai ir teisiniai mechanizmai, kuriuos taikant pavienių medžių savininkams bus leidžiama juos kirsti arba neleidžiama jų kirsti. Numatoma, kad mediena, gaunama nukirtus šiuos medžius, bus pirmiausia tiekiama mažosioms medienos įmonėms (dailidžių dirbtuvėms). Tačiau taisyklės bus taikomos visų rūšių veiklos vykdytojams, galintiems naudoti tokią medieną, neatsižvelgiant į bendrovės dydį.

               5.7.
                     Parengti ir pradėti taikyti medžių kirtimo pagal nekomercinius leidimus taisykles.

               Šiomis taisyklėmis bus nustatyti techniniai ir teisiniai mechanizmai, kuriuos taikant suinteresuotajai šaliai (ji gali būti žemės savininkė arba ne) bus leidžiama savo reikmėms kirsti pavienius medžius. Pagal tokius nekomercinius leidimus gauti produktai nepateks į tiekimo grandinę. Tačiau ICF juos užregistruos ir stebės.

               5.8.
                     Parengti ir įgyvendinti FPIC sistemos įdiegimo reglamentą ir kitas priemones.

               Kai Įstatymas dėl laisva valia, iš anksto ir žinant padėtį duodamo sutikimo (FPIC) šalyje taps teisiškai privalomas, bus parengti jo įgyvendinimo mechanizmai.

               Tuo tikslu Hondūro valstybė įsipareigoja, kiek įmanoma, visais lygmenimis ir visose įstaigose, vykdydama jai suteiktas galias, remti atitinkamų nuostatų rengimo ir plėtojimo procesą, užtikrinant, kad dalyvautų Hondūro čiabuvių bei iš Afrikos kilusios tautos ir bendruomenės.

               Taip pat pagal tarptautinius standartus bus parengtas FPIC principų taikymo sistemos diegimo protokolas, miškų sektoriuje taikytinas, kol bus priimtas tas įstatymas.

               5.9.
                     Parengti ir įgyvendinti reglamentą, kuriuo bus nustatyta valstybės pareigūnų daromų pažeidimų ir reikalavimų nesilaikymo atvejų skirstymo į kategorijas procedūra.

               5.10.
                     Parengti ir pradėti taikyti pažeidimų nagrinėjimo ir nuobaudų nustatymo miško sektoriaus veiklos vykdytojams gaires.

               5.11.
                     Parengti ir įgyvendinti rangovų veiklai taikomą reguliavimo sistemą.

               5.12.
                     Peržiūrėti, atnaujinti ir įgyvendinti geresnės miškotvarkos gaires bei standartus.

               Atnaujinant gaires ir standartus daugiau dėmesio bus skiriama plačialapių medžių miškams, nes pušynams jau taikomos jų naudojimo taisyklės.

               5.13.
                     Atnaujinti ir pradėti taikyti patvirtintų miško plantacijų taisykles.

               5.14.
                     Sukurti ir pradėti taikyti nurodymus patikrinti patvirtintų metinių veiklos planų apsaugos programos atitiktį.

               5.15.
                     Parengti ir įdiegti priemonę, kuria bus apibrėžtas savivaldybių aplinkos skyrių (UMA) vaidmuo išduodant aplinkos leidimo pažymėjimą, veiksmus koordinuojant su MiAmbiente ir AMHON.

               5.16.
                     Įvertinti, atnaujinti ir pradėti taikyti specialiųjų agrarinės miškininkystės sistemų planų (PESA) taisykles, atsižvelgiant į didesnį nei 100 hektarų paviršiaus plotą.

               5.17.
                     Parengti ir įdiegti mechanizmą, pagal kurį ICF pripažins miško privataus tvirtinimo schemas.

               6.
                     Papildomų ir paramos priemonių finansavimo mechanizmai

               Šalys nusprendė, kad, siekiant įgyvendinti daugumą šiame priede nustatytų priemonių ir kitus veiksmus, kurių reikia šiam Susitarimui įgyvendinti, reikės papildomų techninių ir finansinių išteklių. Šiais ištekliais bus užtikrinta, kad tikrinant teisėtumą aiškiai nustatytos institucijos galėtų vykdyti veiksmus tikrai turėdamos pakankamų išteklių, valdymo sistemas ir kvalifikuotus darbuotojus, patikimus ir veiksmingus mechanizmus, reikalingus veiksmingam šio Susitarimo įgyvendinimui, ir galės šalinti pagrindines neteisėto miško kirtimo priežastis ir paskatas. Papildomų išteklių teikimui bus taikomos įprastos pagalbos Hondūrui programavimo procedūros, taip pat paties Hondūro biudžeto procedūra.

               Tai reiškia, kad dalį šiame priede nurodytų papildomų ir paramos priemonių bus galima finansuoti:

               −
                     Hondūro vyriausybės nuosavomis lėšomis:

               −
                     iš bendrojo valstybės biudžeto.

               −
                     Europos Komisijos ir (arba) Sąjungos valstybių narių įnašais:

               −
                     pagal projektus,

               −
                     teikiant paramą biudžetui, kai tinkama,

               −
                     iš kitų finansavimo šaltinių.

               Šalys nusprendė, kad, prireikus papildomų finansinių išteklių, jos imsis ieškoti kitų papildomo finansavimo šaltinių. Šiomis aplinkybėmis Šalys užtikrina, kad veikla, susijusi su šio Susitarimo įgyvendinimu, būtų derinama su dabartinėmis ir būsimomis vystymosi iniciatyvomis, visų pirma su REDD+.

               PARAMOS IR PAPILDOMOS PRIEMONĖS PAGAL STRATEGINES SRITIS

                        Nr.

                        Pirmenybė

                        Kategorija

                        Veiksmas / veikla

                        Atsakinga institucija

                        1.1.

                        Aukšto lygio

                        Bendradarbiavimo stiprinimas

                        Sudaryti ir įgyvendinti šiam Susitarimui reikalingus tarpinstitucinio bendradarbiavimo susitarimus.

                        ICF, SIIAVA

                        1.2.

                        Aukšto lygio

                        Bendradarbiavimo stiprinimas

                        Padaryti atitinkamus organizacinius viešojo sektoriaus institucijų, susijusių su šiuo Susitarimu, pakeitimus ir jų biudžetuose numatyti finansavimą, būtiną šiam Susitarimui įgyvendinti.

                        SEFIN, SIIAVA

                        1.3.

                        Aukšto lygio

                        Bendradarbiavimo stiprinimas

                        Parengti ir įgyvendinti tarpinstitucinio koordinavimo strategijas, kuriomis būtų užtikrintas teisėtumo lentelėse nurodytų rodiklių laikymasis ir TUS reikalavimų, susijusių su kiekvienos institucijos atsakomybės sritimi, vykdymas.

                        SIIAVA

                        1.4.

                        Aukšto lygio

                        Bendradarbiavimo stiprinimas

                        Nustatyti informacijos keitimosi tarp institucijų, dalyvaujančių įgyvendinant TUS, mechanizmus, pirmenybę teikiant IT sistemų sujungimui.

                        SIIAVA

                        1.5.

                        Aukšto lygio

                        Bendradarbiavimo stiprinimas

                        Įgyvendinti Nacionalinės kovos su neteisėtu miškų kirtimu strategijos (ENCTI) veiksmų planą.

                        ICF, FFAAH, FEMA, PGR, PNP, FTIA, FUSINA.

                        1.6.

                        Aukšto lygio

                        Bendradarbiavimo stiprinimas

                        Parengti ir taikyti šio Susitarimo įgyvendinimo pažangos stebėsenos ir vertinimo proceso metodiką.

                        ICF, SIIAVA

                        1.7.

                        Aukšto lygio

                        Bendradarbiavimo stiprinimas

                        Parengti ir taikyti šio Susitarimo poveikio vertinimo metodiką.

                        ICF, SIIAVA

                        1.8.

                        Aukšto lygio

                        Bendradarbiavimo stiprinimas

                        Įgyvendinti specialųjį žemės legalizavimo planą, skirtą nacionalinėms miško teritorijoms ir čiabuvių teritorijoms.

                        ICF, INA, IP, AMHON

                        1.9.

                        Aukšto lygio

                        Bendradarbiavimo stiprinimas

                        Stiprinti veiksmų dėl su miškų sektoriumi susijusių bylų koordinavimo su teismo pareigūnais ir teisėsaugos institucijomis gebėjimus.

                        ICF, FEMA, PGR, Aukščiausiasis teismas

                        1.10

                        Aukšto lygio

                        Bendradarbiavimo stiprinimas

                        Koordinuoti teisės aktų, reikalingų TUS skundų procedūroms įgyvendinti, rengimą.

                        ICF, SIIAVA

                        1.11.

                        Aukšto lygio

                        Bendradarbiavimo stiprinimas

                        Nustatyti ir stiprinti visuomenės dalyvavimo, kuriuo siekiama gerinti miškų valdymą, oficialų pagrindą.

                        ICF

                        1.12.

                        Vidutinio lygio

                        Bendradarbiavimo stiprinimas

                        Sukurti ir įdiegti viešos informacijos valdymo sistemą.

                        SIIAVA

                        2.1.

                        Aukšto lygio

                        Gebėjimų stiprinimas

                        Parengti ir įgyvendinti įgyvendinant šį Susitarimą dalyvaujančioms institucijoms skirtą gebėjimų stiprinimo programą.

                        ICF, SIIAVA, ESNACIFOR ir kitos akademinės institucijos.

                        2.2

                        Vidutinio lygio

                        Gebėjimų stiprinimas

                        Parengti ir įgyvendinti miškų sektoriaus veiklos vykdytojams skirtą gebėjimų stiprinimo planą.

                        ICF

                        3.1.

                        Aukšto lygio

                        Strateginiai veiksmai

                        Modernizuoti ir paprastinti valdžios sektoriaus institucijų veiklos, susijusios su miškų sektoriumi, procedūras.

                        ICF, SAR, SAG, IHSS, STSS

                        3.2.

                        Aukšto lygio

                        Strateginiai veiksmai

                        Įvertinti ir atnaujinti institucijų, dalyvaujančių įgyvendinant šį Susitarimą, taikomas pažeidimų nagrinėjimo ir nuobaudų nustatymo procedūras.

                        SIIAVA

                        3.3.

                        Aukšto lygio

                        Strateginiai veiksmai

                        Parengti ir įdiegti rizika grindžiamos patikros ir tikrinimo procedūrą.

                        ICF, MiAmbiente, PNP, MP

                        3.4.

                        Aukšto lygio

                        Strateginiai veiksmai

                        Atnaujinti, palaikyti ir diegti Nacionalinę medienos atsekamumo IT sistemą (SIRMA).

                        ICF

                        3.5.

                        Aukšto lygio

                        Strateginiai veiksmai

                        Sukurti ir įdiegti naujus Nacionalinės miškų informacijos sistemos (SNIF) modulius.

                        ICF

                        3.6.

                        Vidutinio lygio

                        Strateginiai veiksmai

                        Parengti ir įdiegti su miškų sektoriumi susijusių administracinių procedūrų, taikomų valdžios sektoriaus institucijose, decentralizavimo ir perdavimo politiką.

                        ICF, SAR, SAG, IHSS, STSS

                        3.7.

                        Vidutinio lygio

                        Strateginiai veiksmai

                        Nustatyti pažeidžiamoms grupėms skirtas apsaugos priemones, susijusias su šio Susitarimo įgyvendinimu.

                        SIIAVA

                        3.8.

                        Vidutinio lygio

                        Strateginiai veiksmai

                        Parengti ir įgyvendinti palaipsniui įgyvendinamą strategiją, kuria siekiama pagerinti miškų sektoriaus labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių teisinę atitiktį.

                        SIIAVA

                        3.9.

                        Vidutinio lygio

                        Strateginiai veiksmai

                        Parengti ir įdiegti nacionalinę žemės naudojimo klasifikavimo sistemą.

                        IP, ICF, INA

                        3.10.

                        Vidutinio lygio

                        Strateginiai veiksmai

                        Atnaujinti MiAmbiente aplinkos kategorijų lentelę, taikomą miškininkystės bendrovėms ir medienos sandėliams išduodant aplinkos leidimo pažymėjimus.

                        ICF, MiAmbiente

                        3.11.

                        Vidutinio lygio

                        Strateginiai veiksmai

                        Darbo ir socialinės apsaugos ministerijoje (STSS) sukurti informacijos apie užimtumą miškų sektoriuje registravimo ir tvarkymo sistemą.

                        STSS

                        3.12.

                        Žemo lygio

                        Strateginiai veiksmai

                        Parengti ir įgyvendinti paskatomis grindžiamą strategiją, skirtą miškų sektoriaus labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms.

                        ICF, SAR, SAG, IHSS, STSS

                        3.13.

                        Žemo lygio

                        Strateginiai veiksmai

                        Parengti ir įgyvendinti šiam Susitarimui skirtą nacionalinę komunikacijos strategiją.

                        ICF, SIIAVA

                        3.14.

                        Žemo lygio

                        Strateginiai veiksmai

                        Susitarti dėl politikos, kuria siekiama gerinti ir derinti žemės ūkio bei miškų sektorius.

                        SDE, ICF, SAG, MiAmbiente, IHCAFE

                        4.1.

                        Aukšto lygio

                        Tyrimai

                        Išanalizuoti institucijų techninius ir veiklos pajėgumus įgyvendinti šį Susitarimą.

                        SIIAVA

                        4.2.

                        Aukšto lygio

                        Tyrimai

                        Išanalizuoti šio Susitarimo poveikį pažeidžiamų grupių pragyvenimui, įskaitant bazinio lygio nustatymą.

                         Socialinės įtraukties sekretoriatas (SEDIS), DINAFROH, ICF

                        4.3.

                        Aukšto lygio

                        Tyrimai

                        Atlikti muitinės procedūrų (importo ir eksporto), susijusių su teisėtumo tikrinimu, peržiūrą, siekiant suderinti jas su šio Susitarimo procedūromis.

                        DARA, SAR, ICF

                        4.4.

                        Aukšto lygio

                        Tyrimai

                        Atlikti miškų sektoriaus veiklos vykdytojų atitikties bazinio lygio tyrimą, įskaitant aplinkos, socialinius ir ekonominius aspektus, kuriems taikomi šio Susitarimo principai, kriterijai ir rodikliai.

                        ICF, SIIAVA

                        4.5.

                        Vidutinio lygio

                        Tyrimai

                        Atlikti pirminio ir antrinio pramoninio apdorojimo veiksmingumo tyrimą; juo bus remiamasi nustatant atsekamumo sistemų kontrolės priemones.

                        ICF, AMADHO, ESNACIFOR ir kitos akademinės institucijos.

                        4.6.

                        Vidutinio lygio

                        Tyrimai

                        Atnaujinti pirminių ir antrinių miškininkystės bendrovių bei medienos sandėlių surašymo duomenis, siekiant įgyvendinti kontrolės ir tikrinimo mechanizmus.

                        ICF

                        5.1.

                        Aukšto lygio

                        Teisinės priemonės

                        Sukurti ir teisine priemone įtvirtinti SIIAVA.

                        SDE, ICF, IP, INA, DINAFROH, MiAmbiente, SAG, SAR, DARA, IAIP, policija, FFAA, PGR, IHSS, STSS, ESNACIFOR ir kitos akademinės institucijos.

                        5.2.

                        Aukšto lygio

                        Teisinės priemonės

                        Parengti ir įgyvendinti šalies medienos produktų rinkoje taikomo išsamaus patikrinimo teisinę priemonę.

                        ICF, PGR, MP

                        5.3.

                        Aukšto lygio

                        Teisinės priemonės

                        Parengti ir įgyvendinti importuojamų medienos produktų išsamaus patikrinimo teisinę priemonę.

                        ICF, DARA, BCH

                        5.4.

                        Aukšto lygio

                        Teisinės priemonės

                        Įvertinti, atnaujinti ir įgyvendinti tranzitu vežamos medienos ir medienos produktų, taip pat į šalį importuojamos medienos ir medienos produktų kontrolės mechanizmų taisykles.

                        DARA, ICF, SAR

                        5.5.

                        Aukšto lygio

                        Teisinės priemonės

                        Parengti ir įgyvendinti reglamentą, kuriuo nustatys teisėtumo pažymėjimų ir FLEGT bei H teisėtų licencijų išdavimo procedūras.

                        ICF

                        5.6.

                        Aukšto lygio

                        Teisinės priemonės

                        Parengti ir pradėti taikyti pavienių ne miškuose augančių medžių kirtimo taisykles.

                        ICF

                        5.7.

                        Aukšto lygio

                        Teisinės priemonės

                        Parengti ir pradėti taikyti medžių kirtimo pagal nekomercinius leidimus taisykles.

                        ICF

                        5.8.

                        Aukšto lygio

                        Teisinės priemonės

                        Parengti ir įgyvendinti FPIC sistemos įdiegimo reglamentą ir kitas priemones.

                        STSS, DINAFROH, CONPAH, čiabuvių asociacijos ir kitos atitinkamos organizacijos

                        5.9.

                        Vidutinio lygio

                        Teisinės priemonės

                        Parengti ir įgyvendinti reglamentą, kuriuo bus nustatyta valstybės pareigūnų daromų pažeidimų ir reikalavimų nesilaikymo atvejų skirstymo į kategorijas procedūra.

                        SIIAVA

                        5.10.

                        Vidutinio lygio

                        Teisinės priemonės

                        Parengti ir pradėti taikyti pažeidimų nagrinėjimo ir nuobaudų nustatymo miško sektoriaus veiklos vykdytojams gaires.

                        ICF, SIIAVA

                        5.11.

                        Vidutinio lygio

                        Teisinės priemonės

                        Parengti ir įgyvendinti rangovų veiklai taikomą reguliavimo sistemą.

                        ICF

                        5.12.

                        Vidutinio lygio

                        Teisinės priemonės

                        Peržiūrėti, atnaujinti ir įgyvendinti geresnės miškotvarkos gaires bei standartus.

                        ICF

                        5.13.

                        Vidutinio lygio

                        Teisinės priemonės

                        Atnaujinti ir pradėti taikyti patvirtintų miško plantacijų taisykles.

                        ICF

                        5.14.

                        Žemo lygio

                        Teisinės priemonės

                        Sukurti ir pradėti taikyti nurodymus patikrinti apsaugos programos atitiktį patvirtintiems metiniams veiklos planams.

                        ICF

                        5.15.

                        Žemo lygio

                        Teisinės priemonės

                        Parengti ir įdiegti priemonę, kuria bus apibrėžtas savivaldybių aplinkos skyrių (UMA) vaidmuo išduodant aplinkos leidimo pažymėjimą, veiksmus koordinuojant su MiAmbiente ir AMHON.

                        MiAmbiente, AMHON

                        5.16.

                        Žemo lygio

                        Teisinės priemonės

                        Įvertinti, atnaujinti ir pradėti taikyti specialiųjų agrarinės miškininkystės sistemų planų (PESA) taisykles, atsižvelgiant į didesnį nei 100 ha paviršiaus plotą.

                        ICF

                        5.17.

                        Žemo lygio

                        Teisinės priemonės

                        Parengti ir įdiegti mechanizmą, pagal kurį ICF pripažins miško privataus tvirtinimo schemas.

                        ICF

               ________________

               IX PRIEDAS

               Skaidrumas ir galimybė susipažinti su vieša informacija

               1.
                     ĮVADAS

               Siekiant įgyvendinti šį Susitarimą, be kitų dalykų, reikia užtikrinti, kad būtų galima susipažinti su informacija apie FLEGT savanorišką partnerystės susitarimą ir jo tikslus, įgyvendinimą, stebėseną bei kontrolę. Šią informaciją turi skelbti Jungtinis įgyvendinimo komitetas ir kiekviena Šalis, siekiant užtikrinti, kad visi suinteresuotieji subjektai suprastų FLEGT licencijavimo schemą ir miškotvarka būtų tinkamai valdoma.

               Šiam tikslui pasiekti šiame priede nustatyta i) viešai skelbtina su miškininkyste susijusi informacija, ii) už šios informacijos skelbimą atsakingi subjektai ir iii) jos vertinimo mechanizmai.

               Įgyvendinant priemones, kuriomis suteikiama galimybė susipažinti su informacija, užtikrinama, kad: 1) Jungtinio įgyvendinimo komiteto ir kitų įgyvendinant šį Susitarimą dalyvaujančių institucijų bei subjektų veiksmai būtų skaidrūs, suprantami ir tinkami visiems miško produktų tiekimo grandinės suinteresuotiesiems subjektams ir plačiajai visuomenei; 2) būtų įdiegtas mechanizmas, kad suinteresuotieji subjektai galėtų laisvai susipažinti su pagrindine informacija apie miškų sektorių; 3) Hondūro medienos produktų teisėtumo užtikrinimo sistemos (TUS) veikimas būtų stiprinamas teikiant informaciją, naudotiną nepriklausomai stebėsenai, ir 4) būtų pasiekti visi šio Susitarimo tikslai.

               Šio Susitarimo nuostatos atitinka Hondūro teisės aktus dėl galimybės susipažinti su vieša informacija, užtikrinant, kad ši informacija būtų prieinama, reguliariai skleidžiama ir pateikiama iškart, kai tik pateikiamas prašymas ją suteikti. Be to, šis priedas yra pagrįstas įstatymais, kitais teisės aktais ir susitarimais, nurodytais II ir V prieduose.

               Skaidrumo mechanizmu suinteresuotiesiems subjektams, stebintiems Susitarimo įgyvendinimą, suteikiama galimybė susipažinti su aktualia informacija, taip pat su pagrindine informacija apie miškų sektorių, siekiant stiprinti šio sektoriaus valdymą Hondūre.

               2.
                     TIKSLAI

               −
                     Didinti nacionalinės miškotvarkos sistemos ir FLEGT licencijavimo schemos patikimumą ir stiprinti jos valdymą,

               −
                     geriau informuoti apie Hondūro viešai skelbiamą informaciją,

               −
                     užtikrinti, kad būtų skleidžiama informacija apie miškų sektorių, ir

               −
                     suteikti galimybę suinteresuotiesiems subjektams stebėti šio Susitarimo įgyvendinimą.

               3.
                     PAGRINDINIAI FAKTAI

               Šio priedo nuostatos atitinka Hondūro nacionalinio kongreso 2006 m. gruodžio 30 d. priimtą Skaidrumo ir galimybės susipažinti su vieša informacija įstatymą (LTAIP). Šiuo įstatymu siekiama plėtoti ir įgyvendinti nacionalinę skaidrumo politiką bei kiekvienam asmeniui užtikrinti teisę susipažinti su vieša informacija, siekiant stiprinti teisinės valstybės principo taikymą ir, dalyvaujant piliečiams, įtvirtinti demokratiją.

               LTAIP 6 straipsnyje nurodomas skaidrumo ir visuomenės galimybės susipažinti su informacija kultūros puoselėjimas, teigiant, kad „institucijos, kurioms taikomas šis įstatymas, valstybės tarnautojams reguliariai teikia naujausią mokymą, kaip leisti susipažinti su informacija puoselėjant skaidrumo kultūrą – tiek informacijos, tiek viešojo valdymo“.

               Siekdamos laikytis LTAIP, visos Hondūro viešojo sektoriaus institucijos turi skaidrumo portalą, kuriame plačiajai visuomenei teikiama informacija apie instituciją, jos funkcijas, įgaliojimus, veiklą ir išteklių valdymą. Be to, kiekvienoje institucijoje yra viešos informacijos pareigūnas, atsakingas už atsakymų į piliečių užklausas ir informacijos teikimą piliečiams jų prašymu, jeigu tik ta informacija nelaikoma konfidencialia. Prašoma informacija gali būti teikiama asmeniškai, faksu, paštu arba e. paštu.

               LTAIP 17 straipsnyje nustatyta, kad „vieša informacija laikoma konfidencialia, jeigu žala, kurią galima padaryti ta informacija, yra didesnė už viešąjį interesą ją žinoti, arba jeigu, atskleidus tokią informaciją, kyla pavojus arba daromas neigiamas poveikis:

               1)
                     nacionaliniam saugumui;

               2)
                     bet kurio asmens gyvybei, saugumui ir sveikatai, humanitarinei pagalbai, teisėtai ginamiems vaikų ar kitų asmenų interesams arba nuostatai „habeas data“;

               3)
                     konfidencialių tyrimų, susijusių su nusikaltimų prevencija, tyrimu ir baudžiamuoju persekiojimu už juos arba teisingumo įvykdymu, eigai;

               4)
                     pagal šalies Konstituciją ir įstatymus saugomiems interesams;

               5)
                     tarptautinių derybų vedimui ir santykių palaikymui, taip pat

               6)
                     Hondūro ekonominiam, finansiniam arba piniginiam stabilumui arba Hondūro valdymui“.

               Siekiant stiprinti miškų sektoriaus valdymą, Nacionalinė miškų išsaugojimo, plėtros, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos institucija (ICF) įgyvendina komunikacijos strategiją, pagal kurią Hondūre bus vykdoma visa su šiuo Susitarimu susijusi komunikacija.

               Ši komunikacijos strategija parengta kaip gairės, kuriomis siekiama gerinti komunikaciją, taigi ir pasiekti, kad darbas Hondūro miškotvarkos srityje būtų labiau matomas ir šalyje, ir tarptautiniu mastu. Strategijoje pateikta pasiūlymų, kaip didinti kelių suinteresuotųjų subjektų (privačiojo sektoriaus, pilietinės visuomenės ir Hondūro čiabuvių bei iš Afrikos kilusių tautų) darbo sinergiją, kad, remiantis strategine ir koordinuota komunikacija, būtų galima naudoti esamus ir atsirandančius komunikacijos būdus.

               Visuomenei geriau supratus Hondūro darbą, kuriuo palaikomas šis Susitarimas, ir socialinę miškotvarkos stiprinimo naudą, visuomenė bus raginama aktyviai dalyvauti skatinant gerą valdymą, ir tai padės didinti viešojo sektoriaus institucijų patikimumą.

               4.
                     SKELBTINA INFORMACIJA

               4.1.
                     Informacija, kurią skelbs Jungtinis įgyvendinimo komitetas

               a)
                     Jungtinio įgyvendinimo komiteto struktūra.

               b)
                     Jungtinio įgyvendinimo komiteto posėdžių protokolai ir priimti sprendimai.

               c)
                     Jungtinio įgyvendinimo komiteto metinė ataskaita, kurioje visų pirma pateikiama ši informacija:

               −
                     pažanga, padaryta siekiant šio Susitarimo tikslų, nurodant tikslius terminus ir visus su jo įgyvendinimu susijusius klausimus;

               −
                     į Hondūrą importuojamos medienos ir medienos produktų kiekis, taip pat priemonės, kurių Šalys imasi siekdamos užkirsti kelią neteisėtos kilmės medienos ir medienos produktų importui, kad būtų išlaikytas FLEGT licencijavimo schemos vientisumas;

               −
                     FLEGT licencijavimo schemos nesilaikymo Hondūre atvejai ir priemonės, kurių imamasi tokiais atvejais, įskaitant atsisakymą patenkinti prašymą išduoti FLEGT licenciją;

               −
                     atvejų skaičius, medienos ir medienos produktų, atvežtų į Sąjungos muitinę be FLEGT licencijos, kiekis;

               −
                     veiksmai, kuriais siekiama užkirsti kelią neteisėtos kilmės medienos ir medienos produktų eksportui į ne Sąjungos rinkas arba jų pardavimui šalies rinkoje;

               −
                     Hondūro išduotų FLEGT licencijų sąrašas;

               −
                     medienos produktų, Sąjungos importuotų pagal FLEGT licencijavimo schemą, kiekiai pagal atitinkamą Suderintos sistemos (SS) poziciją ir Sąjungos valstybę narę, kurioje įvykdytas importas į Sąjungą.

               d)
                     Bendroji informacija apie nepriklausomą auditą, įskaitant:

               −
                     nepriklausomo audito techninę užduotį;

               −
                     paskelbimą apie auditą;

               −
                     nepriklausomo auditoriaus techninę užduotį, patikrinimų ir audito ataskaitas;

               −
                     skundus dėl auditoriaus bei nepriklausomo audito ir tai, kaip jie nagrinėjami.

               e)
                     Teisėtumo tikrinimo gairės, kaip nustatyta II priede.

               f)
                     Šio Susitarimo įgyvendinimo tvarkaraštis ir vykdomos veiklos santrauka, pateikiant jos įgyvendinimo pažangos vertinimą, apimantį informaciją apie pažangą, padarytą įgyvendinant VIII priede nustatytas papildomas priemones.

               4.2.
                     Informacija apie šio Susitarimo įgyvendinimą ir veiksmingumą.

               −
                     Šio Susitarimo, jo priedo ir visų pakeitimų tekstas.

               4.2.1.
                     Informacija apie TUS

               −
                     Hondūro medienos produktų TUS dokumentacija,

               −
                     teisėtumo tikrinimo gairės, kaip nustatyta II priede, ir

               −
                     FLEGT licencijų išdavimo procedūra.

               4.2.2.
                     Informacija apie šio Susitarimo struktūrą ir procedūras

               −
                     Įgyvendinant šį Susitarimą dalyvaujančių institucijų arba organizacijų sąrašas,

               −
                     Teisėtumo tikrinimo skyriaus struktūra ir veikimas,

               −
                     FLEGT licencijų išdavimo skyriaus struktūra ir veikimas.

               4.2.3.
                     Su šiuo Susitarimu susijusi dokumentacija

               −
                     Nacionalinė neteisėto miškų kirtimo strategija (ENCTI),

               −
                     FLEGT savanoriško partnerystės susitarimo komunikacijos ir geresnio miškų sektoriaus valdymo strategija,

               −
                     specialusis žemės nuosavybės legalizavimo planas.

               4.3.
                     Geografinė informacija

               −
                     Politiniai administraciniai rajonai,

               −
                     augmenijos danga,

               −
                     saugomos teritorijos,

               −
                     deklaruoti mikrobaseinai,

               −
                     patvirtinti miškotvarkos planai, taikomi privačiai, valstybinei arba savivaldybės (ejido) žemei,

               −
                     teritorijos, įrašytos į Neperleidžiamų valstybinių miškų išteklių katalogą,

               −
                     nuosavybės teisės dokumentai, įregistruoti ICF vardu, ir įregistruotos Hondūro čiabuvių bei iš Afrikos kilusių tautų teritorijų nuosavybės teisės.

               4.4.
                     Informacija apie miškotvarką ir miško kirtimą

               −
                     Per metus patvirtinti miškotvarkos planai,

               −
                     per metus patvirtinti metiniai veiklos planai,

               −
                     per metus patvirtinti gelbėjimo planai,

               −
                     per metus patvirtinti specialieji agrarinės miškininkystės sistemų veiklos planai,

               −
                     per metus išduoti plantacijų pažymėjimai,

               −
                     per metus patvirtintas miško plantacijų kirtimas,

               −
                     valstybinių miškų kirtimas rengiant konkursus (kai taikytina),

               −
                     bendruomenių, organizuotų grupių, juridinių arba fizinių asmenų miškotvarkos sutartys,

               −
                     miško produkcijos bendrovės ir medienos sandėliai, užregistruoti ICF,

               −
                     kasmet gaunamų produktų ir šalutinių produktų kiekiai pagal leidimų rūšį, mišką, žemės naudojimo teisę ir miškininkystės regioną.

               4.5.
                     Informacija apie medienos produkciją

               −
                     Metinė apdorotos medienos produkcija pagal miško rūšį, miškininkystės regioną ir miško produktų bendrovę.

               4.6.
                     Informacija apie tarptautinę prekybą

               −
                     Medienos produktų importo ir eksperto registras, įskaitant: kiekį, produktų rūšį ir šalis, su kuriomis prekiaujama,

               −
                     skelbiamas medienos kainas šalies viduje,

               −
                     išduotus CITES pažymėjimus.

               4.7.
                     Administracinių mokesčių įplaukos

               Šių įplaukų rinkimas reglamentuojamas Bendrųjų miško nuostatų 503 straipsniu, taikant formas ir įmokas, patenkančias į Hondūro nacionalinį iždą.

               Pagal įstatymais jai suteiktus įgaliojimus ir vykdydama Miškų įstatymu jai nustatytas funkcijas, be kita ko, ICF reguliariai ir įprastai skelbs šias įplaukas elektroninėmis ar kompiuterizuotomis priemonėmis arba spausdintine forma, jeigu bus būtina (LTAIP 13 straipsnis).

               a)
                     Įplaukų iš ICF nustatytų administracinių mokesčių ataskaita

               Kalbant apie miško kirtimą ir rinkliavų bei mokesčių mokėjimą, buvo nuspręsta, kad turi būti įtraukta ši skelbtina informacija:

               1)
                     įmokos ICF už administracines išlaidas, patirtas tvirtinant ir stebint privačių ir savivaldybės (ejido) miškų miškotvarkos planus ir metinius veikos planus (Bendrųjų miškų nuostatų 507 straipsnis). Mokesčiai, mokėtini nuo šio Susitarimo įsigaliojimo dienos, yra nustatyti Rezoliucijoje GG-486-1996 (pušynų mediena) ir Rezoliucijoje GG-MP-104-2007 (plačialapių medžių mediena) ir gali būti keičiami. Jeigu šie paslaugų mokesčiai pakeičiami, apie pakeitimus skelbiama naujose rezoliucijose.

               2)
                     Miško kirtimo mokestis yra mokamas ICF už pušų ir plačialapių medžių kirtimą valstybiniuose miškuose, kaip nustatyta ICF paskelbtame Susitarime Nr. 033-2015, ir gali būti keičiamas. Apie visus bet kurios rezoliucijos pakeitimus bus skelbiama.

               b)
                     Kitų įplaukų ataskaitos

               1)
                     Baudų ir sankcijų už nusikaltimus ir pažeidimus, nustatytus Miškų įstatyme ir jo įgyvendinimo nuostatuose, įmokos. Kalbant apie su miškais susijusius pažeidimus, ICF nustato ir administruoja baudas ir sankcijas, kaip nustatyta Administracinės pažeidimų komisijos (ICF susitarimas Nr. 010-2014) Specialiuosiuose baudų ir sankcijų taikymo nuostatuose.

               4.8.
                     Su miškais susiję nusikaltimai ir pažeidimai

               Informacija apie visus su miškais susijusius teismams perduotus nusikaltimus, dėl kurių galutinis sprendimas dar nepriimtas.

               5.
                     SKLAIDOS MECHANIZMAI

               Šalys įsipareigoja užtikrinti visų pagal šį Susitarimą vykdomų veiksmų skaidrumą. Todėl jos leis naudotis visa naudinga laikoma informacija, jeigu kitas sektoriaus suinteresuotasis subjektas pateiks konkretų prašymą.

               Informacija viešai turi būti skelbiama naudojant visų pirma šias priemones ir kanalus:

               oficialias ataskaitas ir spausdintinę žiniasklaidą,

               −
                     informacija apie Hondūro miškų sektorių skelbiama metiniuose miškų statistiniuose duomenyse (ICF); ja plačioji visuomenė informuojama apie tai, kas vyksta miškų sektoriuje. Be to, bus skatinama vienytis su įvairiais miškų sektoriaus suinteresuotaisiais subjektais ir investuoti į spausdintinę žiniasklaidą (naujienlaiškius, skrajutes, kaičiąją reklamą ir pan.) bei skelbti naujausią informaciją. Sąjunga FLEGT savanoriškus partnerystės susitarimus skelbia savo Oficialiajame leidinyje. Kiekvienos valstybės metinė FLEGT savanoriško partnerystės susitarimo ataskaita – dar vienas spausdintinės informacijos apie šiuos susitarimus šaltinis.

               Interneto svetainės

               −
                     ICF sukurs puslapį savo svetainėje; jame bus pateikti visų institucijų ir organizacijų, dalyvaujančių įgyvendinant šį Susitarimą, saitai. Geografinė informacija apie Hondūro miškų sektorių bus skelbiama ICF Geoportale.

               −
                     Sąjunga ES delegacijos Hondūre ir Europos Komisijos svetainėje skelbs informaciją apie Jungtinį įgyvendinimo komitetą (žr. 4.1), šio Susitarimo tekstą (žr. 4.2) ir ICF svetainės saitą.

               Kitos sklaidos priemonės

               −
                     Daugiašalės suinteresuotųjų subjektų platformos,

               −
                     vieši posėdžiai,

               −
                     spaudos konferencijos,

               −
                     vaizdo filmai ir

               −
                     radijas ir televizija.

               6.
                     INFORMACIJA IŠ KITŲ SUINTERESUOTŲJŲ SUBJEKTŲ

               Siekiant skaidrumo, viešosios institucijos, NVO, privačios plėtros organizacijos ir projektų vykdytojai, vykdantys su miškų sektoriumi susijusią veiklą, savo interneto svetainėse ir ICF svetainėje turėtų nustatyti koordinavimo su ICF mechanizmus, kad būtų lengviau visuomenei gauti informaciją apie šį Susitarimą, ir vykdyti veiklą, kuria siekiama gerinti miškų sektoriaus valdymą. Be to, ICF oficialiojoje svetainėje visuomenė taip pat turėtų būti informuojama apie šių organizacijų veiklą.

               Būtina gerinti komunikacijos mechanizmus, kad ICF būtų informuota apie bet kokią paramą, susijusią su miškų sektoriumi ir Sąjunga, kai ją teikia kitos institucijos arba organizacijos. Kad to pasiektų, Šalys sutinka rengti reguliarius ICF ir ES delegacijos Hondūre koordinavimo posėdžius.

               ________________

               X PRIEDAS

               Jungtinis įgyvendinimo komitetas

               Kaip nustatyta šio Susitarimo 19 straipsnyje, Šalys įsteigia stebėsenos ir sprendimų priėmimo organą, pavadintą Jungtiniu įgyvendinimo komitetu. Jungtinis įgyvendinimo komitetas yra atsakingas už šio Susitarimo įgyvendinimą ir priežiūrą, įskaitant nepriklausomo audito valdymą. Jungtinis įgyvendinimo komitetas taip pat padeda Šalims palaikyti dialogą ir keistis informacija. Jungtinio įgyvendinimo komiteto forma ir sudėtis atspindi įvairius Hondūro miškų sektoriaus suinteresuotuosius subjektus: viešojo ir privačiojo sektorių, pilietinės visuomenės, Hondūro čiabuvių bei iš Afrikos kilusių tautų, bendruomenių ir prireikus kitų grupių.

               Visų pirma, Jungtinis įgyvendinimo komitetas:

               a)
                     šio Susitarimo valdymo atžvilgiu:

               1.
                     skelbia metinę šio Susitarimo įgyvendinimo ataskaitą pagal IX priedą.

               2.
                     Atlikęs Hondūro medienos produktų teisėtumo užtikrinimo sistemos (TUS) veikimo vertinimą ir remdamasis VII priede pateiktais vertinimo kriterijais, rekomenduoja datą, nuo kurios FLEGT licencijavimo schema pradės veikti.

               3.
                     Rengia, persvarsto, atnaujina ir patvirtina šiam Susitarimui reikalingus dokumentus ir įgyvendinimo priemones, pavyzdžiui, TUS tikrinimo vadovą, papildomų ir paramos priemonių įgyvendinimo gaires, šio Susitarimo įgyvendinimo tvarkaraštį.

               4.
                     Remdamasis šiais dokumentais ir įgyvendinimo priemonėmis, už kurias atsakingas, apžvelgia pažangą, padarytą siekiant tikslų ir terminų, šiame Susitarime ir jo įgyvendinimo dokumentuose nustatytų įvairiems veiksmams, ir siūlo bei tvirtina priemones, kuriomis siekiama gerinti šio Susitarimo veikimą.

               5.
                     Analizuoja ir registruoja visus būtinus šio Susitarimo pakeitimus. Jungtinis įgyvendinimo komitetas taip pat bent kas dvejus metus analizuos bet kokią šio Susitarimo ir jo priedų peržiūrą ar atnaujinimą, kurio gali prireikti atsižvelgiant į visus atitinkamus Hondūro reglamentavimo, administracinės ir institucinės sistemų pakeitimus.

               6.
                     Sprendžia bet kurios Šalies nurodomus susirūpinimą keliančius klausimus, taip pat bet kokius konfliktus, kurių gali kilti įgyvendinant šio Susitarimo 11 straipsnį.

               7.
                     Sprendžia bet kurios Šalies nurodomus susirūpinimą keliančius klausimus, taip pat bet kokius konfliktus, kurių gali kilti įgyvendinant šio Susitarimo 24 straipsnį.

               8.
                     Skelbia ataskaitas ir memorandumus, kad jo veikla būtų skaidri.

               b)
                     Šio Susitarimo stebėsenos ir vertinimo atžvilgiu:

               1.
                     susitaria dėl šio Susitarimo įgyvendinimo ir poveikio stebėsenos ir vertinimo metodo.

               2.
                     Stebi bendrą šio Susitarimo įgyvendinimo, įskaitant TUS veikimą, pažangą.

               3.
                     Rengia reguliarias bendras misijas šio Susitarimo veiksmingumui ir poveikiui apžvelgti remiantis turima informacija.

               4.
                     Stebi padėtį rinkoje ir rengia reguliarias rinkos ataskaitas, užsako būtinus tyrimus ir rekomenduoja priemones, kurių reikėtų imtis reaguojant į informaciją apie padėtį medienos produktų rinkoje.

               5.
                     Vertina socialinį, ekonominį ir ekologinį šio Susitarimo poveikį, laikydamasi atitinkamos geros praktikos ir kriterijų, dėl kurių Šalys turi susitarti, ir sprendžia visas problemas, nustatytas atliekant šį vertinimą.

               6.
                     Nustato, kokių sunkumų kyla įgyvendinant šį Susitarimą, ir siūlo tinkamas priemones jiems šalinti.

               c)
                     Šio Susitarimo nepriklausomo audito atžvilgiu:

               1.
                     priima neprieštaravimo sprendimą dėl Šalių išrinkto nepriklausomo auditoriaus skyrimo ir jo sutarties atnaujinimo, jeigu taikytina.

               2.
                     Tvirtina nepriklausomo auditoriaus audito procedūrų vadovą ir tvarkaraštį pagal VI priedą.

               3.
                     Apžvelgia ir patvirtina organizacijų, veikiančių kaip nepriklausomas auditorius, ataskaitas, nagrinėja bet kokius skundus dėl FLEGT licencijavimo schemos veikimo ir valdo rekomendacijų įgyvendinimą kiekvienos Šalies teritorijoje.

               4.
                     Prašo specialių ataskaitų, teikiamų papildomai prie atliekamo nepriklausomo audito, jeigu to būtų prašoma.

               5.
                     Nagrinėja skundus dėl nepriklausomo auditoriaus darbo ir susitaria dėl tvirtintinų priemonių.

               6.
                     Skelbia TUS ataskaitas pagal VI ir IX priedus.

               7.
                     Kai reikia, stebi priemones, kurių imamasi sprendžiant nepriklausomo auditoriaus įvardytas problemas.

               d)
                     Suinteresuotųjų subjektų įtraukimo įgyvendinant ir stebint šį Susitarimą atžvilgiu:

               1.
                     imasi tinkamų priemonių, kad suinteresuotuosius subjektus paskatintų dalyvauti įgyvendinant šį Susitarimą.

               2.
                     Siūlo rekomendacijas dėl gebėjimų stiprinimo reikalavimų, kad šis Susitarimas būtų sėkmingai įgyvendinamas, ir, jeigu taikytina, dėl poreikio didinti privačiojo sektoriaus, pilietinės visuomenės, vietos bendruomenių ir Hondūro čiabuvių bei iš Afrikos kilusių tautų pajėgumus ir dalyvavimą įgyvendinant šį Susitarimą, laikantis įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su miškotvarka Hondūre.

               3.
                     Prireikus steigia darbo grupes ar kitus pagalbinius organus darbo sritims, reikalaujančioms tam tikros patirties arba suinteresuotųjų subjektų atsiliepimų.

               4.
                     Tvirtina savo taisykles ir stebi jų įgyvendinimą.

               ________________

                     (1)

                        Hondūre plačialapių rūšies mediena apibrėžiama kaip plačialapių medžių mediena.

                     (2)

                        ES OL L 347, 2005 12 30, p. 1.

                     (3)

                        2008 m. spalio 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1024/2008, kuriuo nustatomos išsamios priemonės Tarybos reglamentui (EB) Nr. 2173/2005 dėl FLEGT licencijavimo schemos medienos importui į Europos bendriją sukūrimo įgyvendinti (ES OL L 277, 2008 10 18, p. 23).

                     (4)

                        Išleidimas į laisvą apyvartą – Sąjungos muitinės procedūra. Pagal 2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, 201 straipsnio 2 ir 3 dalis išleidimas į laisvą apyvartą reiškia, kad: a) surinktos visos privalomos importo muito sumos; b) atitinkamais atvejais surinkti kiti privalomieji mokėjimai, kaip numatyta atitinkamose galiojančiose nuostatose, susijusiose su tokių mokėjimų rinkimu; c) pritaikytos prekybos politikos priemonės, draudimai ir apribojimai, jeigu jie neturėjo būti pritaikyti ankstesniame etape (šiuo konkrečiu atveju tikrinama, ar turima FLEGT licencija); taip pat d) atlikti kiti nustatyti prekių importo formalumai. Išleistos į laisvą apyvartą ne Europos Sąjungos prekės įgyja Sąjungos prekių muitinį statusą.

                     (5)

                        Teismo pareigūnai yra valstybės tarnautojai, įsikišantys į teismų sistemą ir vykdantys esmines funkcijas, susijusias su pagarba piliečių teisėms ir tų teisių užtikrinimu. Remiantis Konstitucijos 314 straipsniu, jurisdikciją turinčios įstaigos yra atsakingos už įstatymų taikymą konkrečiais atvejais, taip pat už sprendimo priėmimą ir vykdymą; prireikus jos gali prašyti teisėsaugos tarnybų paramos.

                     (6)

                        Patariamosios tarybos miškininkystės, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos klausimais yra visuomenės dalyvavimo subjektai, patariantys bei padedantys Nacionalinei miškų išsaugojimo, plėtros, saugomų teritorijų ir laukinės gamtos institucijai ir veikiantys nacionaliniu, regioniniu, savivaldybės ir bendruomenės lygmeniu (Miškininkystės įstatymo 21–28 straipsniai).

                     (7)

                        Specialusis įstatymas, kuriuo skatinamos nevyriausybinės plėtros organizacijos (isp. Ley Especial de Fomento para las Organizaciones No Gubernamentales de Desarrollo), priimtas Potvarkiu Nr. 32-2011.

                     (8)

                        Nepriklausomas šio Susitarimo auditas vykdomas atskirai nuo nepriklausomos miškų stebėsenos, ir juo gali būti papildytas kitų šalies socialinės priežiūros subjektų darbas.

                     (9)

                        ISO/IEC 17021:2006 Atitikties įvertinimas – reikalavimai, keliami įstaigoms, atliekančioms auditą ir sertifikuojančioms vadybos sistemas.

                     (10)

                        ISO 19011:2002. Kokybės ir (arba) aplinkos apsaugos valdymo sistemų audito gairės.