				|

		52014PC0465

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūra (CEPOL), taip pat panaikinamas ir pakeičiamas Tarybos sprendimas 2005/681/TVR /* COM/2014/0465 final - 2014/0217 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO
APLINKYBĖS
1.1. Politinės aplinkybės
Europos policijos koledžas (CEPOL), 2005 m. Tarybos sprendimu
2005/681/TVR[1]
įsteigtas kaip ES agentūra, yra atsakingas už vyresniųjų
teisėsaugos pareigūnų mokymo veiklą. Jis rengia kursus Europos
masto policijos veiklos klausimais ir taip siekia palengvinti nacionalinių
policijos pajėgų bendradarbiavimą. Jis taip pat rengia bendras
temines mokymo programas, skleidžia informaciją apie aktualius mokslinius
tyrimus ir geriausią patirtį, koordinuoja vyresniųjų
policijos pareigūnų ir dėstytojų mainų programą
ir įgyvendinant konkrečius projektus gali būti ES dotacijų
gavėjų partneriu. 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir
Tarybos reglamentu (ES) Nr. 543/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos
sprendimas 2005/681/TVR ir kuris įsigaliojo 2014 m. gegužės 29 d.,
CEPOL būstinė buvo perkelta iš Bramshilo (Jungtinė
Karalystė) į Budapeštą (Vengrija).
2013 m. kovo 27 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl
reglamento, kuriuo atnaujinamas Europos policijos biuro (Europolo) teisinis
pagrindas[2].
Tuo pasiūlymu buvo siekiama trijų su CEPOL ir teisėsaugos
pareigūnų mokymu susijusių tikslų. Pirma, pasiūlyta
sujungti CEPOL ir Europolą ir taip sukurti teisėsaugos
institucijų operatyvinės veiklos ir mokymo veiklos sąveiką,
taip pat sumažinti administracines išlaidas ir sutaupytas lėšas skirti
mokymo veiklai. Antra, sujungiant agentūras siekta suteikti reikiamus
įgaliojimus įgyvendinti Europos teisėsaugos pareigūnų
mokymo sistemą (LETS) ir taip padidinti naujosios agentūros galimybes
remti teisėsaugos pareigūnų mokymą ES. Apie LETS Komisija
pranešė tuo pačiu metu, kai pasiūlė naują Reglamentą
dėl Europolo[3].
Trečia, pasiūlymu buvo siekiama Europolo valdymą reglamentuojančias
taisykles suderinti su 2012 m. liepos mėn. patvirtintu Europos Parlamento,
Tarybos ir Komisijos bendru požiūriu į ES decentralizuotas
agentūras.
Europos
Parlamentas ir Taryba nesutiko su pasiūlymu sujungti Europos policijos
koledžą (CEPOL) ir Europolą. 2014 m. gegužės 6 d. priimtas
reglamentas (pasiūlytas valstybių narių pagal SESV 76
straipsnį ir pagrįstas SESV 87 straipsnio 2 dalies b punktu), pagal
kurį CEPOL, kaip atskiros agentūros, būstinė perkelta
į Budapeštą (Vengrija)[4].
Kadangi nepritarta siūlytam sujungimui, Europos Parlamentas ir Taryba
išsamiai neaptarė kitų Reglamento dėl Europolo pasiūlymo dalių,
susijusių su mokymo veikla.
Reglamentu,
kuriuo CEPOL perkeltas į Budapeštą (Vengrija), Komisija paraginta
pateikti sprendimo veiksmingumo ataskaitą ir, jei tinkama, pasiūlymą
dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl
agentūros. Šis pasiūlymas dėl reglamento – atsakas į
tą raginimą. Šiuo pasiūlymu taip pat atsižvelgiama į
Stokholmo programoje[5]
pateiktą raginimą aktyviau plėtoti mokymą ES temomis ir
užtikrinti, kad jis būtų sistemingai teikiamas visų teisėsaugos
srities profesijų atstovams, bei Europos Parlamento prašymą
įgyvendinti Europos teisėsaugos pareigūnų mokymo
politiką, kuri padėtų spręsti vis
sudėtingėjančio tarptautinio sunkaus nusikalstamumo
problemą[6].
Pasiūlymas atitinka komunikate „Vidaus saugumo strategijos
įgyvendinimas“[7]
išdėstytus prioritetus ir bendrą požiūrį į ES
decentralizuotas agentūras. Būtinybė plėtoti ES lygmens
teisėsaugos sistemos darbuotojų mokymą, kartu remti
praktinį bendradarbiavimą ir visapusiškai įgyvendinti LETS taip
pat aiškiai įvardyta kaip vienas iš svarbiausių ateities
prioritetų Komisijos komunikate „Kuriame atvirą ir saugią
Europą“[8].
Šis
pasiūlymas dėl reglamento grindžiamas parengiamuoju darbu, kurį
2011 m. ir 2012 m. atliko Komisija, siekdama atnaujinti CEPOL teisinį
pagrindą (išskyrus CEPOL ir Europolo sujungimo klausimą, dėl
kurio teisės aktų leidėjai jau priėmė sprendimą).
Todėl siūlomu reglamentu nustatomas naujosios agentūros CEPOL teisinis
pagrindas, išplečiant jos tikslus ir modernizuojant valdymą,
panaikinamas ir pakeičiamas Tarybos sprendimu 2005/681/TVR įsteigtas
CEPOL.
1.2. Bendras tikslas
Per pastarąjį dešimtmetį ES ne tik didėjo
sunkių ir organizuotų nusikaltimų skaičius, bet ir atsirado
naujų nusikalstamumo modelių[9].
Europolo 2013 m. ES sunkaus ir organizuoto nusikalstamumo grėsmės
įvertinime (2013 m. SOCTA) nustatyta, kad „sunkūs ir organizuoti
nusikaltimai yra vis dinamiškesnis ir sudėtingesnis reiškinys ir tebelieka
reikšminga ES saugumo ir gerovės grėsme“[10]. Kovoti su tarptautiniais
nusikaltimais galima tik užtikrinus tarpvalstybinį policijos,
muitinės, sienų apsaugos pareigūnų ir kitų valdžios
institucijų bendradarbiavimą. Jeigu valdžios institucijos nebus
tinkamai pasirengusios ir nepasitikės vienos kitomis, jų
bendradarbiavimas nebus veiksmingas. Atsižvelgiant į tai, aiškus,
pripažįstamas ir kokybiškas tarpvalstybiniu mastu bendradarbiaujančių
ES teisėsaugos pareigūnų mokymas specialiais centriniu lygmeniu
nustatytais prioritetiniais klausimais turėtų padėti siekti
strateginių ir veiklos tikslų kovojant su organizuotu ir sunkiu
tarpvalstybiniu nusikalstamumu ir terorizmu.
Taigi bendras šio siūlomo reglamento tikslas – padidinti ES
saugumą, CEPOL taikant naują, kintančius operatyvinio
teisėsaugos bendradarbiavimo prioritetus atitinkantį
požiūrį į ES teisėsaugos pareigūnų mokymo
veiklą.
Europos teisėsaugos pareigūnų mokymo sistemoje (LETS) išdėstytas
naujas požiūris į mokymą ar mokymosi sistemą. Jos tikslas –
užtikrinti, kad visų rangų teisėsaugos pareigūnai (nuo
policininkų iki sienos apsaugos ir muitinės pareigūnų bei
prireikus kiti valstybės pareigūnai, kaip antai prokurorai)
įgytų žinių ir įgūdžių, kad veiksmingai
bendradarbiaudami su kolegomis kitose valstybėse narėse, ES
agentūrose, trečiosiose šalyse ir tarptautinėse organizacijose
jie galėtų veiksmingai užkirsti kelią tarpvalstybiniam
nusikalstamumui ir su juo kovoti.
Tam, kad būtų pasiektas bendras tikslas, šiuo siūlomu
reglamentu pripažįstamos dvi pagrindinės CEPOL užduotys: 1)
teikti tinkamas ES lygmens mokymo ir mainų paslaugas ir 2)
koordinuoti Europos teisėsaugos pareigūnų mokymo sistemos (LETS)
įgyvendinimą atliekant strateginius mokymo poreikių vertinimus
ir užtikrinant bendrą teisėsaugos pareigūnų mokymo
kokybės sistemą.
2.           KONSULTACIJŲ SU
SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
2010–2011 m. Komisija, Europos Parlamento ir Europos Sąjungos
Tarybos atstovai, Europolo ir CEPOL valdybos bei nacionalinių
parlamentų atstovai diskutavo pasirengimo reformuoti Europolą ir
CEPOL bei ES teisėsaugos pareigūnų mokymą klausimais.
2.1 Išorės tyrimai
2010–2011 m. pagal CEPOL sprendimo 21 straipsnį atliktas
CEPOL penkerių metų išorės vertinimas[11]. 2011 m. sausio 31 d. CEPOL valdybai pateikta galutinė
ataskaita[12].
Atliekant nepriklausomą išorės tyrimą,
užsakytą rengiant poveikio vertinimą, atsižvelgiant į Stokholmo
programos tikslus įvertintas CEPOL veikimas ir CEPOL reglamentuojantys
teisės aktai, taip pat išnagrinėtas galimų būsimų
veiksmų poveikis. Konsultuotasi su įvairiais suinteresuotaisiais
subjektais, visų pirma su CEPOL nacionalinių suinteresuotųjų
subjektų atstovais, taip pat su subjektais, kuriems naudinga CEPOL veikla,
bei policijos bendradarbiavimo ir mokymo sričių ekspertais. 2012 m.
balandžio 23 d. tyrimo rezultatai buvo pateikti Komisijai[13].
2.2 Išorės konsultacijos
Į Sprendimo dėl CEPOL veikimo vertinimą ir jo
peržiūrą Komisija įtraukė visas valstybes nares.
Būsimas CEPOL vaidmuo taip pat aptartas keliuose Komisijos 2011 m.
antrą pusmetį ir 2012 m. pirmą pusmetį surengtuose
praktiniuose seminaruose, kurių tikslas – sukaupti idėjų
dėl Europos mokymo sistemos. 2012 m. vasario 7
d. Komisija surengė konsultacinį seminarą, kuriame dalyvavo 20 asmenų
(visų pirma CEPOL ir UK, FR, DE, ES, DK, BE, SK bei PL atstovai), ir kurio
tikslas buvo aptarti atliekant tyrimą nustatytas problemas ir pateiktas
rekomendacijas, taip pat apsvarstyti alternatyvas. 2012 m. gegužės 3 d.
Komisija surengė konsultacinę konferenciją, kurioje dalyvavo 60 asmenų
iš visų valstybių narių.
2.3 Vidaus konsultacijos
Vidaus reikalų generalinis direktoratas vidaus
konsultacijas vykdė įsteigęs specialią tarpžinybinę
grupę, kuriai priklausė Generalinio sekretoriato, Teisės
tarnybos, Žmogiškųjų išteklių generalinio direktorato, Biudžeto
generalinio direktorato, Teisingumo generalinio direktorato, Vidaus audito
tarnybos, Europos kovos su sukčiavimu tarnybos ir Europos išorės
veiksmų tarnybos atstovai. Tarpžinybinės
grupės posėdžiai surengti 2012 m. kovo 15 d., gegužės 21 d. ir
birželio 5 d.
2.4 Poveikio
vertinimas
Vadovaudamasi geresnio reglamentavimo politika, Komisija atliko du
Europolo ir CEPOL veiklos plėtotės politikos galimybių poveikio
vertinimus.
CEPOL poveikio vertinimas buvo grindžiamas dviem politikos tikslais: i)
užtikrinti kokybiškesnį, integralesnį ir nuoseklesnį kuo
įvairesnėse srityse dirbančių teisėsaugos
pareigūnų mokymą tarpvalstybinio nusikalstamumo klausimais ir
ii) sukurti struktūrą, kuri padėtų siekti tikslų
vadovaujantis bendru požiūriu į ES decentralizuotas agentūras. Teikdama
pasiūlymą dėl Europos teisėsaugos pareigūnų
mokymo sistemos, kuriai įgyvendinti prireiks papildomų
lėšų, Komisija išnagrinėjo įvairias galimybes,
įskaitant CEPOL kaip atskiros agentūros stiprinimą ir
racionalizavimą bei visišką ar dalinį CEPOL ir Europolo
funkcijų sujungimą sukuriant naują Europolo agentūrą.
Vadovaujantis Komisijos nustatyta metodologija ir dalyvaujant
tarnybų iniciatyvinei grupei, kiekviena iš politikos galimybių vertinta
pagal tokius kriterijus kaip poveikis saugumui, kaina (įskaitant ES
institucijų biudžeto išlaidas) ir poveikis pagrindinėms teisėms.
Išnagrinėjus
bendrą poveikį, atsižvelgiant į Reglamento dėl Europolo
pasiūlymą, pasirinkta tinkamiausia politikos galimybė – CEPOL ir
Europolo sujungimas. Tačiau Europos Parlamentas ir Taryba nepritarė
nei siūlytam sujungimui, nei dviejų agentūrų
įkurdinimui toje pačioje vietoje Hagoje (Nyderlandai)[14] ir nusprendė
CEPOL kaip atskirą agentūrą perkelti į Budapeštą.
Pagal siūlomą reglamentą CEPOL išlieka nepriklausoma
agentūra, kurios būstinė yra Budapešte. Bet kuri kita
galimybė šiuo metu lemtų papildomas išlaidas ir netikrumą
dėl agentūros ateities ir jos darbuotojų, o tai turėtų
neigiamos įtakos jos gebėjimui įgyvendinti tikslus.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO
ASPEKTAI
Šio pasiūlymo teisinis pagrindas – Sutarties
dėl Europos Sąjungos veikimo 87 straipsnio 2 dalies b punktas.
Pasiūlymo dėl teisėkūros
procedūra priimamo akto tikslas ir turinys
Pasiūlymu siekiama:
suteikti CEPOL tinkamus
teisinius įgaliojimus ir būtinus išteklius, kad ji galėtų
vykdyti mokymo veiklą, numatytą 2013 m. kovo mėn. paskelbtame
Komisijos komunikate dėl LETS.
Pagerinti CEPOL valdymą
– padidinti jo veiksmingumą ir suderinti jį su bendro požiūrio į
ES decentralizuotas agentūras principais.
Europos požiūrio į mokymą
įgyvendinimas
Komisijos komunikatu dėl LETS siekiama padidinti ES veiksmų,
kuriais sprendžiami bendri saugumo uždaviniai, efektyvumą, sugriežtinti
policijos veiklos standartus visoje ES ir skatinti bendros teisėsaugos
kultūros plėtotę, kad būtų padidintas tarpusavio
pasitikėjimas ir suaktyvėtų bendradarbiavimas. Be to, remiant ir
prireikus koordinuojant Europos ir nacionalinių kompetencijos centrų
rengiamus mokymus, šia sistema siekiama nustatyti ir šalinti dabartinio
teisėsaugos pareigūnų mokymo tarpvalstybiniais klausimais spragas[15]. Kad būtų
galima įgyvendinti komunikate numatytą mokymo veiklą, šiuo
pasiūlymu siekiama suteikti CEPOL tinkamus teisinius įgaliojimus ir
būtinus išteklius.
CEPOL įgaliojimai išplečiami, kad ji galėtų remti,
plėtoti, įgyvendinti ir koordinuoti visų rangų
teisėsaugos pareigūnų (ne tik vyresniųjų policijos
pareigūnų, kaip numatyta pagal dabartinį Sprendimą dėl
CEPOL), taip pat muitinės ir kitų atitinkamų tarnybų, sprendžiančių
tarpvalstybinius klausimus, pareigūnų mokymo veiklą.
Pasiūlyme numatyta, kad agentūra toliau
bus grindžiama valstybių narių teisėsaugos pareigūnų
mokymo įstaigų tinklo veikla ir palaikys ryšius su kiekvienoje
valstybėje narėje veikiančiu vienu nacionaliniu padaliniu.
Atnaujinami ir aiškiau išdėstomi CEPOL tikslai,
kad agentūra galėtų pagerinti informuotumą ir žinias apie
tarptautines ir Sąjungos priemones, Europos Sąjungos priemones,
institucijas ir agentūras; skatinti valstybių narių regioninio
ir dvišalio bendradarbiavimo plėtotę; nagrinėti konkrečias
nusikalstamumo ir policijos veiklos temines sritis, kuriose ES lygmens mokymas
gali teikti papildomos naudos, palyginti su nacionalinio lygmens mokymu; ir
teikti tinkamus ir parengiamuosius mokymo kursus, susijusius su dalyvavimu
civilinėse misijose trečiosiose šalyse.
Šiame reglamente CEPOL uždaviniai nustatyti
remiantis strateginių mokymo poreikių vertinimu, atsižvelgiant į
ES vidaus saugumo srities prioritetus ir jos išorės aspektus, taip pat laikantis
atitinkamų politikos ciklų ir nustatant akredituotą
sertifikavimo sistemą.
Geresnis valdymas
Pasiūlymu pagerinamas CEPOL valdymas:
supaprastinamos procedūros, visų pirma susijusios su valdyba ir
vykdomuoju direktoriumi, o CEPOL veikla suderinama su bendro požiūrio į
ES decentralizuotas agentūras principais. Kartu turima omeny, kad CEPOL,
esanti ES mokymo veiklos centre, turėtų toliau remtis valstybių
narių mokymo įstaigų tinklo veikla ir palaikyti ryšius su
kiekvienoje valstybėje narėje veikiančiu vienu nacionaliniu
padaliniu.
Komisijai ir valstybėms narėms
atstovaujama CEPOL valdyboje. Pagal agentūros įgaliojimus valdybos
nariai skiriami remiantis jų žiniomis apie teisėsaugos
pareigūnų mokymą ir atsižvelgiant į jų tinkamus
vadybos, administravimo ir biudžeto valdymo gebėjimus. Techniniais mokymo
klausimais valdybai patars mokslinis komitetas (Mokslinis mokymo komitetas).
Valdybai suteikiami reikiami įgaliojimai,
visų pirma susiję su biudžeto nustatymu, jo vykdymu, atitinkamų
finansinių taisyklių ir planavimo dokumentų priėmimu,
skaidrios CEPOL vykdomojo direktoriaus sprendimų priėmimo tvarkos
nustatymu, metinių veiklos ataskaitų priėmimu ir vykdomojo
direktoriaus skyrimu.
Siekiant užtikrinti veiksmingą kasdienį
CEPOL veikimą, vykdomasis direktorius veikia kaip jo teisinis atstovas ir
valdytojas. Visiškai savarankiškai veiklą vykdantis vykdomasis direktorius
užtikrina, kad CEPOL vykdytų šiame reglamente nustatytas užduotis.
Vykdomasis direktorius visų pirma atsako už valdybai teikiamų
biudžeto ir planavimo dokumentų rengimą, taip pat CEPOL metinių
ir daugiamečių darbo programų bei kitų planavimo
dokumentų įgyvendinimą.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Šio
reglamento priėmimas neturės papildomo finansinio poveikio, kaip
nurodyta pridėtoje finansinėje teisės akto pasiūlymo
pažymoje. Į finansinę ataskaitą įtraukti skaičiai
apima 2016–2020 m. finansiniu laikotarpiu CEPOL reikmėms
numatytą bendrą sumą (Komunikatas COM(2013) 519),
įskaitant 3,710 mln. EUR, kurie reikalingi, siekiant įgyvendinti su
Teisėsaugos pareigūnų mokymo sistema susijusius
įgaliojimus.
Naujoms
su teisėsaugos pareigūnų mokymu, t. y. su Europos
teisėsaugos pareigūnų mokymo sistemos įgyvendinimo veikla,
susijusioms užduotims įgyvendinti reikės keturių papildomų
darbuotojų (skaičiuojant visos darbo dienos ekvivalentais). Konkreti
papildomų darbuotojų užduotis bus koordinuoti keturias sistemos
kryptis ir užtikrinti, kad mokymo veikla būtų grindžiama reguliaria
mokymo poreikių analize ir būtų kokybiška. Be to, atsižvelgiant
į Europos ombudsmeno rekomendaciją, vienas darbuotojas
(skaičiuojant visos darbo dienos ekvivalentais) bus įdarbintas
patarėju teisės klausimais. Atsižvelgiant į Komunikate
COM(2013) 519 jau numatytus papildomus etatus, 2016 m. turi būti
įdarbintas tik vienas papildomas darbuotojas (skaičiuojant visos
darbo dienos ekvivalentais), o 2017 m. – dar vienas. Pagal Komunikatą
COM(2013) 519 2018 m. numatytas papildomas darbuotojas turėtų
būti įdarbintas 2017 m. Siekiant tenkinti reikalavimą
5 proc. sumažinti darbuotojų skaičių, dėl šių
komunikato dalinių pakeitimų prireiks konkrečios kompensacijos,
atsižvelgiant į agentūroms prieinamus išteklius pagal metinio
biudžeto procedūras – atitinkamos personalo išlaidos 2016–2020 m.
laikotarpiu sudarys 1,305 mln. EUR.
2016–2020 m.
laikotarpiu dėl perkėlimo iš Bramshilo į Budapeštą ir
skirtingo Jungtinės Karalystės ir Vengrijos korekcinio koeficiento
bus sutaupyta apie 6,092 mln. EUR personalo išlaidų (išskyrus mokyklinio
ugdymo išlaidas). Su CEPOL darbuotojų vaikų mokykliniu ugdymu
susijusios papildomos išlaidos minėtu laikotarpiu bus 1,868 mln. EUR.
Dėl
sumažėjusių pastatų, įrangos ir valdybos išlaidų
minėtu laikotarpiu bus sutaupyta apie 0,658 mln. EUR.
Apie
40 darbuotojų iš dabartinės CEPOL būstinės vietos Bramshile
(Jungtinė Karalystė) į naująją būstinę
Budapešte (Vengrija) bus perkelti prieš įsigaliojant šiam siūlomam
reglamentui.
Bendra šio pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra
priimamo akto poveikio biudžetui suma, kuri 2016–2020 m. laikotarpiu bus skirta
CEPOL kaip nepriklausomai Budapešte įsikūrusiai agentūrai, yra 45,383 mln.
EUR.
2014/0217 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos
teisėsaugos mokymo agentūra (CEPOL), taip pat panaikinamas ir
pakeičiamas Tarybos sprendimas 2005/681/TVR
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 87 straipsnio 2 dalies b
punktą,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo
akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)       Tarybos sprendimu
2005/681/TVR[16]
Europos policijos koledžas įsteigtas kaip Sąjungos įstaiga,
kurios uždaviniai – rengiant ir koordinuojant mokymus Europos masto policijos
veiklos klausimais, vykdyti valstybių narių vyresniųjų
policijos pareigūnų mokymo veiklą ir palengvinti
nacionalinių policijos pajėgų bendradarbiavimą;
(2)       Stokholmo programoje „Atvira
ir saugi Europa piliečių labui ir saugumui“ iškeltas tikslas
plėtoti tikrą europinę teisėsaugos kultūrą
sukuriant visiems suinteresuotiems teisėsaugos pareigūnams skirtas
nacionalinio ir Sąjungos lygmens Europos mokymo ir mainų programas;
(3)       Europos teisėsaugos
pareigūnų mokymo sistema (LETS)[17]
atitinka Stokholmo programoje pateiktą Europos Sąjungos Tarybos
raginimą aktyviau plėtoti mokymą Sąjungos temomis ir
užtikrinti, kad jis būtų sistemingai teikiamas visų
teisėsaugos srities profesijų atstovams, bei Europos Parlamento prašymą
sukurti stipresnę Sąjungos teismų ir policijos mokymo
sistemą;
(4)       šiomis aplinkybėmis
būtinybė plėtoti Sąjungos lygmens teisėsaugos sistemos
darbuotojų mokymą, kartu remti praktinį bendradarbiavimą,
taip pat visapusiškai įgyvendinti LETS yra vienas svarbiausių
ateities prioritetų;
(5)       CEPOL veikimo supaprastinimas
ir patobulinimas, atsižvelgiant į LETS, suteikia CEPOL daugiau
galimybių remti, plėtoti, vykdyti ir koordinuoti valstybių
narių kompetentingų teisėsaugos institucijų mokymo
veiklą, nedarant poveikio valstybių narių nacionalinėms
iniciatyvoms teisėsaugos sistemos darbuotojų mokymo srityje;
(6)       siekdama užtikrinti
kokybišką, aiškų ir nuoseklų Sąjungos lygmens teisėsaugos
sistemos darbuotojų mokymą, CEPOL turėtų stengtis
užtikrinti, kad šio mokymo struktūra atitiktų Teisėsaugos
pareigūnų mokymo sistemos principus. ES mokymas turėtų
būti prieinamas visų rangų teisėsaugos pareigūnams.
CEPOL turėtų užtikrinti, kad mokymo veikla būtų vertinama
ir kad ją planuojant būtų atsižvelgiama į mokymo
reikmių vertinimo išvadas, siekiant padidinti būsimų priemonių
veiksmingumą. CEPOL turėtų skatinti Sąjungos lygmens mokymo
veiklos pripažinimą valstybėse narėse;
(7)       siekdama, kad nesidubliuotų
esamų Europos Sąjungos agentūrų ir kitų atitinkamų
įstaigų vykdoma kompetentingų teisėsaugos darbuotojų
mokymo veikla, CEPOL turėtų įvertinti strateginius mokymo
poreikius ir atsižvelgti į Sąjungos vidaus saugumo srities
prioritetus bei jos išorės aspektus, laikydamasi atitinkamų politikos
ciklų;
(8)       tam, kad pasiektų savo
tikslus, CEPOL, esanti ES mokymo veiklos centre,
turėtų palaikyti ir skatinti bendradarbiavimą su valstybių
narių mokymo įstaigų tinklu. Be to, šią agentūrą
turėtų remti kiekvienoje valstybėje narėje veikiantis
nacionalinis padalinys. CEPOL turėtų Sąjungos lygmeniu koordinuoti
nacionalinių padalinių veiklą;
(9)       CEPOL valdyboje
turėtų būti atstovaujama Komisijai ir valstybėms
narėms, kad būtų veiksmingai stebima, kaip valdyba vykdo savo
užduotis. Valdybą turėtų sudaryti nariai, skiriami atsižvelgiant
į jų patirtį viešojo ir privačiojo sektoriaus
organizacijų valdymo srityje ir jų nacionalinės teisėsaugos
pareigūnų mokymo politikos žinias. Valdybai turėtų
būti suteikti reikiami įgaliojimai sudaryti biudžetą, tikrinti
jo vykdymą, priimti atitinkamas finansines taisykles ir CEPOL
strategiją, nustatyti skaidrias CEPOL sprendimų priėmimo
procedūras, skirti direktorių, nustatyti veiklos rodiklius ir vykdyti
paskyrimų tarnybos įgaliojimus pagal Tarnybos nuostatus ir Kitų
tarnautojų įdarbinimo sąlygas;
(10)     kad būtų užtikrintas
veiksmingas kasdienis CEPOL veikimas, vykdomasis direktorius turėtų būti
jos teisinis atstovas ir valdytojas, savo pareigas vykdantis visiškai savarankiškai
ir užtikrinantis, kad CEPOL vykdytų šiame reglamente nustatytas užduotis.
Vykdomasis direktorius visų pirma turėtų būti atsakingas už
valdybai svarstyti pateikiamų biudžeto ir planavimo dokumentų
rengimą, CEPOL metinio ir daugiamečio programavimo bei metinių darbo
programų įgyvendinimą;
(11)     siekiant užtikrinti CEPOL mokslinės
veiklos kokybę, turėtų būti sukurtas nepriklausomas
patariamasis organas – Mokslinis komitetas, kurį turėtų sudaryti
aukščiausio lygio mokslininkai ar specialistai, dirbantys šiame reglamente
nurodytose srityse;
(12)     CEPOL turėtų
užtikrinti, kad jos mokymo veikla būtų atsižvelgiama į
atitinkamus mokslinių tyrimų pokyčius ir kad ji skatintų
užmegzti tvirtesnę valstybių narių universitetų ir
teisėsaugos pareigūnų mokymo įstaigų partnerystę;
(13)     siekiant užtikrinti
visišką CEPOL savarankiškumą ir nepriklausomumą, jai
turėtų būti skirtas atskiras biudžetas, kurio pajamas iš
esmės sudarytų įnašas iš Sąjungos biudžeto. Sąjungos
biudžeto procedūra turėtų būti taikoma tiek, kiek ji
susijusi su Sąjungos įnašu ir kitomis subsidijomis, mokėtinomis
iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto. Finansinių ataskaitų
auditą turėtų atlikti Audito Rūmai;
(14)     tam, kad galėtų
vykdyti savo užduotis, CEPOL taip pat turėtų turėti
galimybę teikti dotacijas valstybių narių mokymo ir
mokslinių tyrimų įstaigoms, kad šie rengtų CEPOL kursus,
seminarus ir konferencijas. Valstybėms narėms skiriamos dotacijos
turėtų padėti skatinti tinklui priklausančių
valstybių narių mokymo įstaigų bendradarbiavimą ir
teisėsaugos tarpusavio pripažinimą;
(15)     vykdydama savo misiją,
kiek to reikia užduotims atlikti, CEPOL turėtų turėti
galimybę bendradarbiauti su kitomis Europos Sąjungos agentūromis
ir atitinkamomis įstaigomis, trečiųjų šalių kompetentingomis
institucijomis ir tarptautinėmis organizacijomis, kompetentingomis šio
reglamento taikymo sričiai priklausančiais klausimais, pagal šiuo
reglamentu nustatytą darbo tvarką arba remiantis Tarybos sprendimo
2005/681/TVR 8 straipsniu su trečiųjų šalių nacionalinėmis
mokymo įstaigomis sudarytais bendradarbiavimo susitarimais;
(16)     CEPOL turėtų
būti taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001[18];
(17)     šiame reglamente laikomasi
pagrindinių teisių ir principų, pripažintų visų pirma
Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ypač
teisės į asmens duomenų apsaugą ir teisę į
privatų gyvenimą principų, kaip nustatyta Chartijos 7 ir 8
straipsniuose bei Sutarties 16 straipsnyje;
(18)     [vadovaujantis prie Europos
Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridedamo
Protokolo (Nr. 21) dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos
pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3
straipsniu, minėtos valstybės narės pranešė
pageidaujančios dalyvauti priimant ir taikant šį reglamentą]
ARBA [nepažeidžiant prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl
Europos Sąjungos veikimo pridedamo Protokolo (Nr. 21) dėl
Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės,
saugumo ir teisingumo erdvės 4 straipsnio, minėtos valstybės
narės nedalyvaus priimant šį reglamentą, jis nebus joms
privalomas ar taikomas];
(19)     vadovaujantis prie Europos
Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo
pridedamo Protokolo (Nr. 22) dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsniais,
Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą, jis nebus jai privalomas
ar taikomas,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
I
skyrius
AGENTŪROS
TIKSLAI IR UŽDAVINIAI
1 straipsnis
Europos
Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūros įsteigimas
1.           Siekiant skatinti nuoseklią
Europos teisėsaugos mokymo politiką, įsteigiama Europos
Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūra (CEPOL).
2.           Šiuo reglamentu
įsteigiama CEPOL pakeičia Sprendimu 2005/681/TVR įsteigtą
CEPOL ir perima jo teises ir pareigas.
2 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente:
a)      teisėsaugos pareigūnai –
policijos, muitinės ar kitų atitinkamų tarnybų,
įskaitant Sąjungos įstaigas, pareigūnai, atsakingi už
sunkių nusikaltimų, darančių poveikį dviem ar daugiau
valstybių narių, terorizmo ir kitų Sąjungos politikos
bendrus interesus pažeidžiančių nusikaltimų prevenciją ir
kovą su jais ir už krizių valdymą bei tarptautinį teisėtvarkos
palaikymą dideliuose renginiuose;
b)      Sąjungos įstaigos –
institucijos, subjektai, įstaigos, delegacijos, tarnybos ir
agentūros, įsteigti Europos Sąjungos sutartimi ir Sutartimi
dėl Europos Sąjungos veikimo arba jomis remiantis;
c)      tarptautinės organizacijos –
organizacijos ir joms pavaldžios įstaigos, kurių veikla
reglamentuojama pagal viešąją tarptautinę teisę, ir kitos
įstaigos, įsteigtos dviejų ar daugiau valstybių susitarimu
arba remiantis tokiu susitarimu, bei Interpolas.
3 straipsnis
Tikslai

1.           CEPOL pagal Teisėsaugos
pareigūnų mokymo sistemą remia, plėtoja ir koordinuoja
teisėsaugos pareigūnų mokymą visų pirma tokiose
srityse kaip kova su sunkiais nusikaltimais, darančiais poveikį dviem
ar daugiau valstybių narių, ir terorizmu, didelės rizikos
viešosios tvarkos ir sporto renginių valdymas, Sąjungos misijų
planavimas ir valdymas, taip pat lyderystė teisėsaugos srityje ir
kalbų žinios, siekdama:
(a)
didinti informuotumą ir žinias apie:
i)       tarptautines ir Sąjungos
teisėsaugos bendradarbiavimo priemones;
ii)      Sąjungos įstaigas, visų pirma Europolą,
Eurojustą ir FRONTEX, jų veikimą ir vaidmenį;
iii)     teisminius teisėsaugos bendradarbiavimo aspektus ir
praktines žinias apie prieigą prie informacijos kanalų;
(b)
skatinti regioninio ir dvišalio valstybių
narių bendradarbiavimo bei valstybių narių, Sąjungos
įstaigų ir trečiųjų šalių bendradarbiavimo
plėtotę;
(c)
nagrinėti konkrečias nusikalstamumo ir
policijos veiklos temines sritis, kuriose Sąjungos lygmens mokymas gali teikti
papildomos naudos;
(d)
sudaryti tam tikras bendras teisėsaugos
pareigūnų mokymo programas, pagal kurias jie būtų rengiami
dalyvauti Sąjungos misijose;
(e)
remti valstybes nares ir Sąjungos
įstaigas, vykdančias teisėsaugos pajėgumų didinimo
veiklą trečiosiose šalyse;
(f)
rengti dėstytojus ir padėti kaupti
gerąją mokymosi patirtį ir dalytis ja.
2.           CEPOL rengia ir reguliariai
atnaujina mokymosi priemones ir metodikas, taip pat jas taiko atsižvelgdama
į mokymosi visą gyvenimą perspektyvą, kad būtų
pagerinti teisėsaugos pareigūnų gebėjimai. CEPOL vertina
šių veiksmų rezultatus, siekdama padidinti būsimos veiklos
kokybę, nuoseklumą ir efektyvumą.
3.           CEPOL suburia valstybių
narių teisėsaugos pareigūnų mokymo įstaigų
tinklą ir palaiko ryšius su šiam tinklui priklausančiu kiekvienoje
valstybėje narėje veikiančiu vienu nacionaliniu padaliniu bei
visomis kitomis kompetentingomis valstybių narių institucijomis,
kurių užduotys apima teisėsaugos pareigūnų mokymą.
4.           1 dalyje nurodytą mokymo
veiklą CEPOL vykdo bendradarbiaudama su valstybių narių mokymo įstaigų
tinklu pagal CEPOL taikomas finansines taisykles.
4 straipsnis
Užduotys

1.         CEPOL
rengia daugiametes strategines mokymo reikmių analizes ir daugiametes
mokymo programas.
2.         CEPOL
rengia ir įgyvendina mokymo veiklą ir mokymosi produktus, be kita ko:

a)         kursus, seminarus, konferencijas, internetinio
ir e. mokymosi veiklą;
b)         bendras mokymo programas, kuriomis
būtų didinamas informuotumas, užpildomos spragos ir (arba)
formuojamas bendras požiūris į kovą su tarpvalstybiniais
nusikaltimais;
c)         pakopinius mokymo modulius,
laipsniškai sunkėjančius atsižvelgiant į tikslinei grupei
reikalingų gebėjimų lygį, itin daug dėmesio skiriant
konkrečiam geografiniam regionui, konkrečiai nusikalstamos veiklos
teminei sričiai arba konkretiems profesiniams gebėjimams;
d)         teisėsaugos
pareigūnų mainų ir komandiruočių programas pagal
operatyvinio mokymo principą.
3.         Siekdama
užtikrinti nuoseklią Europos mokymo politiką, kad būtų
remiamos misijos ir pajėgumų didinimas trečiosiose šalyse, CEPOL:

a)         vertina
dabartinės Sąjungos teisėsaugos pareigūnų mokymo
politikos ir iniciatyvų poveikį;
b)         koordinuodama veiklą su
Europos saugumo ir gynybos koledžu, rengia ir vykdo valstybių narių
teisėsaugos pareigūnų mokymo veiklą, kad jie
pasirengtų dalyvauti Sąjungos misijose ir, be kita ko,
įgytų reikiamų kalbų žinių;
c)         rengia ir vykdo
trečiųjų šalių, visų pirma Europos Sąjungos
šalių kandidačių ir Europos kaimynystės politikos
šalių teisėsaugos pareigūnų mokymo veiklą;
d)         valdo specialius
Sąjungos išorės pagalbos fondus, kurių lėšomis
trečiosioms šalims padedama plėtoti pajėgumus atitinkamose
politikos srityse, vadovaujantis Sąjungos nustatytais prioritetais.
4.         CEPOL skatina teisėsaugos
pareigūnų mokymo ir susijusių nustatytų Europos
kokybės standartų abipusį pripažinimą valstybėse
narėse.
5.         CEPOL
gali savo iniciatyva su savo įgaliojimais susijusiose srityse vykdyti
komunikacijos veiklą. Komunikacijos veikla turi netrukdyti vykdyti 1
dalyje nurodytų užduočių ir turi būti vykdoma laikantis
atitinkamų valdybos priimtų komunikacijos ir sklaidos planų.
5 straipsnis
Su
mokymu susiję moksliniai tyrimai
1.         CEPOL prisideda prie
mokslinių tyrimų, susijusių su šio reglamento taikymo
sričiai priklausančia veikla, visų pirma su kova su sunkiais
nusikaltimais ir apskritai su tarpvalstybinio nusikalstamumo klausimais.
2.         CEPOL skatina ir palaiko
partnerystę su Sąjungos institucijomis ir su valstybinėmis bei
privačiomis mokymo įstaigomis, taip pat skatina užmegzti
tvirtesnę valstybių narių universitetų ir teisėsaugos
pareigūnų mokymo įstaigų partnerystę.
II
SKYRIUS
VALSTYBIŲ
NARIŲ IR CEPOL BENDRADARBIAVIMAS
6 straipsnis
CEPOL
nacionaliniai padaliniai
1.         Kiekviena
valstybė narė įsteigia ar paskiria nacionalinį
padalinį, atsakingą už šiame straipsnyje išvardytų uždavinių
vykdymą. Kiekvienoje valstybėje narėje vienas pareigūnas
paskiriamas nacionalinio padalinio vadovu. Nacionalinio padalinio vadovas yra
CEPOL nacionalinis kontaktinis asmuo. Kai įmanoma, nacionalinio padalinio
vadovas yra valstybės narės atstovas valdyboje.
2.         Nacionaliniai
padaliniai:
a)         savo
iniciatyva teikia CEPOL informaciją, kurios jai reikia, kad ji
galėtų vykdyti savo užduotis;
b)         prisideda
prie CEPOL veiksmingos komunikacijos ir bendradarbiavimo su visomis atitinkamomis
mokymo įstaigomis, įskaitant atitinkamas mokslinių tyrimų įstaigas
valstybėse narėse;
c)         prisideda
prie CEPOL darbo programų, metinės darbotvarkės ir interneto
svetainės ir plėtoja susijusią veiklą;
d)         tenkina
CEPOL prašymus suteikti informacijos ir patarti.
3.         Nacionalinių
padalinių vadovai valdybos arba vykdomojo direktoriaus prašymu reguliariai
rengia posėdžius, kad padėtų CEPOL veiklos klausimais, visų
pirma:
a)         vertinti
ir plėtoti pasiūlymus, kurie padėtų padidinti CEPOL veikimo
efektyvumą ir paskatinti valstybes nares prisiimti įsipareigojimus;
b)         laiku
organizuoti ir koordinuoti veiklos dalyvių paskyrimą nacionaliniu
lygmeniu;
c)         koordinuoti
veiklą ir posėdžius savo valstybėje narėje;
d)         padėti
kurti teisėsaugos pareigūnų mainų programą.
4.         Kiekviena
valstybė narė nustato nacionalinio padalinio struktūrą ir
darbuotojus pagal nacionalinės teisės aktus.
III
SKYRIUS
CEPOL
VEIKLOS ORGANIZAVIMAS
7 straipsnis
Administracinė
ir valdymo struktūra
CEPOL administracinę
ir valdymo struktūrą sudaro:
a)         valdyba, atliekanti 9 straipsnyje nustatytas funkcijas;
b)         vykdomasis direktorius, kuris atsako už 15 straipsnyje
nurodytus dalykus;
c)         Mokslinis mokymo komitetas pagal 16 straipsnį;
d)         prireikus
bet koks kitas patariamasis organas, pagal 9 straipsnio 1 dalį
įsteigtas valdybos.
1
SKIRSNIS
VALDYBA
8 straipsnis
Sudėtis

1.         Valdybą
sudaro po vieną kiekvienos valstybės narės atstovą ir du
Komisijos atstovai; jie visi turi balso teisę.
2.         Kiekvienas
valdybos narys turi pakaitinį narį. Tikrajam nariui nedalyvaujant,
jam atstovauja pakaitinis narys.
3.         Valdybos
nariai ir pakaitiniai nariai skiriami atsižvelgiant į jų turimas teisėsaugos
pareigūnų mokymo srities žinias ir atitinkamus vadybos,
administravimo ir biudžeto valdymo gebėjimus. Siekdamos užtikrinti
valdybos darbo tęstinumą, visos valdyboje atstovaujamos šalys deda
pastangas, kad jų atstovai keistųsi kuo rečiau. Visos šalys
siekia, kad valdyboje būtų tinkama vyrų ir moterų
pusiausvyra.
4.         Valdybos
narių ir pakaitinių narių kadencija – ketveri metai. Ši
kadencija gali būti pratęsiama.
9 straipsnis
Funkcijos

1.         Valdyba:
a)         kasmet dviejų
trečdalių balso teisę turinčių narių balsų
dauguma ir vadovaudamasi 10 straipsniu priima programavimo dokumentą,
kuriame pateikiamas CEPOL daugiametis programavimas ir kitų metų
darbo programa;
b)         dviejų trečdalių
balso teisę turinčių narių balsų dauguma priima
metinį CEPOL biudžetą ir vykdo kitas funkcijas, susijusias CEPOL
biudžetu, pagal IV skyrių;
c)         priima konsoliduotąją
metinę CEPOL veiklos ataskaitą ir iki kiekvienų metų liepos
1 d. nusiunčia ją Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir
Audito Rūmams. Konsoliduotoji metinė veiklos ataskaita paviešinama;
d)         priima CEPOL taikytinas
finansines taisykles pagal 21 straipsnį;
e)         atsižvelgdama į
įgyvendintinų priemonių sąnaudų ir naudos santykį
priima sukčiavimo rizikai proporcingą vidaus kovos su sukčiavimu
strategiją;
f)         priima savo narių, taip pat
Mokslinio mokymo komiteto narių interesų konfliktų prevencijos
ir valdymo taisykles;
g)         remdamasi poreikių analize,
priima ir reguliariai naujina komunikacijos ir sklaidos planus, nurodytus 4
straipsnyje;
h)         priima savo darbo tvarkos
taisykles;
i)          laikydamasi 2 dalies CEPOL
darbuotojų atžvilgiu naudojasi įgaliojimais, kurie paskyrimų
tarnybai ir tarnybai, įgaliotai sudaryti darbo sutartis, suteikti Tarnybos
nuostatuose ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygose[19] (paskyrimų
tarnybos įgaliojimai);
i')         2016 m. programavimo
reikmėms priima daugiametį personalo politikos planą,
atsižvelgdama į Komisijos nuomonę[20];

j)          laikydamasi Tarnybos nuostatų
ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 110 straipsnio,
priima atitinkamas Tarnybos nuostatų įgyvendinimo taisykles;
k)         prireikus nustato vidaus audito
struktūrą;
l)          vadovaudamasi 23 straipsniu,
skiria vykdomąjį direktorių ir prireikus pratęsia jo
kadenciją arba atleidžia jį iš pareigų;
m)        atsižvelgdama į Tarnybos
nuostatus ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygas, skiria
apskaitos pareigūną, kuris vykdo pareigas visiškai savarankiškai;
n)         skiria Mokymo mokslinio komiteto
narius;
o)         gavusi įvairių vidaus
ar išorės audito ataskaitų bei vertinimų, taip pat Europos kovos
su sukčiavimu tarnybos (OLAF) tyrimų išvadas bei rekomendacijas,
užtikrina tinkamus tolesnius veiksmus;
p)         atsižvelgdama
į verslo ir finansų poreikius, priima visus sprendimus dėl CEPOL
vidaus struktūrų sukūrimo ir, jei būtina, keitimo;
q)         prireikus priima kitas vidaus
taisykles.
2.         Vadovaudamasi
Tarnybos nuostatų 110 straipsniu, valdyba priima Tarnybos nuostatų 2
straipsnio 1 dalimi ir Kitų tarnautojų įdarbinimo
sąlygų 6 straipsniu grindžiamą sprendimą dėl
atitinkamų paskyrimų tarnybos įgaliojimų perdavimo
vykdomajam direktoriui ir tų įgaliojimų perdavimo sustabdymo
sąlygų nustatymo. Vykdomajam direktoriui leidžiama tuos įgaliojimus
perskirti.
3.         Prireikus
dėl išskirtinių aplinkybių valdyba gali priimti sprendimą
laikinai sustabdyti paskyrimų tarnybos įgaliojimų perdavimą
vykdomajam direktoriui bei vykdomojo direktoriaus perskirtus įgaliojimus,
ir jais naudotis pati arba perduoti juos vienam savo narių arba
darbuotojui, kitam nei vykdomasis direktorius.
10 straipsnis
Metinis
ir daugiametis programavimas
1.         Valdyba kasmet
ne vėliau kaip lapkričio 30 d. priima daugiametę
programą ir metinę darbo programą, remdamasi vykdomojo
direktoriaus pateiktu projektu, atsižvelgdama į Komisijos nuomonę ir
dėl daugiamečio programavimo pasikonsultavusi su Europos Parlamentu
ir nacionaliniais parlamentais. Valdyba programavimo dokumentą perduoda
Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.
Galutinai patvirtinus ES bendrąjį
biudžetą programavimo dokumentas tampa galutinis ir prireikus jis
atitinkamai koreguojamas.
2.         Daugiametėje
programoje nustatoma bendra strateginė programa, įskaitant tikslus,
numatomus rezultatus ir veiklos rodiklius. Joje taip pat išdėstomas
išteklių planavimas, įskaitant daugiametį biudžetą ir
darbuotojus. Į ją įtraukiama ryšių su trečiosiomis
šalimis ar tarptautinėmis organizacijomis strategija.
Daugiametis programavimas vykdomas
įgyvendinant metines darbo programas ir prireikus atnaujinamas,
atsižvelgiant į 33 straipsnyje nurodytų išorės ir vidaus
vertinimų rezultatus. Prireikus į šių vertinimų išvadas
atsižvelgiama ateinančių metų metinėje darbo programoje.
3.         Metinėje
darbo programoje nustatomi išsamūs tikslai ir laukiami rezultatai,
įskaitant veiklos rodiklius. Į ją taip pat įtraukiamas
finansuotinų veiksmų aprašas ir nurodomi kiekvienam veiksmui skiriami
finansiniai ir žmogiškieji ištekliai pagal veikla grindžiamo biudžeto sudarymo
ir valdymo principus. Metinė darbo programa turi derėti su 1 ir 2
dalyse nurodyta daugiamete darbo programa. Joje aiškiai nurodoma, kokie
uždaviniai nuo praėjusių finansinių metų buvo pridėti,
pakeisti ar išbraukti. Metinis ir (arba) daugiametis programavimas apima
ryšių su trečiosiomis šalimis ar tarptautinėmis organizacijomis
strategiją, nurodytą 3 straipsnyje, ir su ta strategija susijusius
veiksmus.
4.         Jeigu CEPOL
pavedama nauja užduotis, valdyba iš dalies pakeičia priimtą
metinę darbo programą.
Bet kokie esminiai metinės darbo
programos pakeitimai priimami laikantis tokios pačios tvarkos kaip
priimant pirminę metinę darbo programą. Valdyba gali perduoti
vykdomajam direktoriui įgaliojimus daryti neesminius metinės darbo
programos pakeitimus.

11 straipsnis
Pirmininkas

1.         Valdyba
iš savo balso teisę turinčių narių renka pirmininką ir
pirmininko pavaduotoją. Pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas renkami
dviejų trečdalių balso teisę turinčių narių
balsų dauguma.
Jei pirmininkas negali
eiti savo pareigų, jį automatiškai pakeičia pirmininko
pavaduotojas.
2.         Pirmininkas
ir pirmininko pavaduotojas skiriami ketverių metų kadencijai. Kadenciją
galima pratęsti vieną kartą. Tačiau jei bet kuriuo kadencijos
metu jie netenka valdybos nario statuso, tą pačią dieną
automatiškai baigiasi jų kadencija.
12 straipsnis
Posėdžiai
1.         Valdybos posėdžius šaukia pirmininkas.
2.         CEPOL vykdomasis direktorius
dalyvauja svarstymuose, bet neturi balso teisės.
3.         Valdyba į eilinius
posėdžius renkasi du kartus per metus. Be to, valdyba posėdžiauja
pirmininko iniciatyva, Komisijos arba ne mažiau kaip trečdalio savo narių
prašymu.
4.         Valdyba gali kviesti bet
kokį asmenį, kurio nuomonė gali būti svarbi diskusijose,
dalyvauti posėdžiuose kaip stebėtoją.
5.         Pagal darbo tvarkos taisykles valdybos
nariams posėdžiuose gali padėti patarėjai arba ekspertai.
6.         Valdybos sekretoriato paslaugas teikia CEPOL.
13 straipsnis
Balsavimo
taisyklės
1.         Nepažeidžiant
9 straipsnio 1 dalies a ir b punktų ir 23 straipsnio 8 dalies, valdyba
sprendimus priima balso teisę turinčių narių balsų
dauguma.
2.         Kiekvienas
balso teisę turintis narys turi vieną balsą. Balso teisę
turinčiam nariui nedalyvaujant, jo balso teisė perduodama pakaitiniam
nariui.
3.         Pirmininkas
balsuoja.
4.         Vykdomasis
direktorius nebalsuoja.
5.         Valdybos
darbo tvarkos taisyklėse nustatoma išsamesnė balsavimo tvarka,
visų pirma aplinkybės, kuriomis vienas narys gali veikti kito nario
vardu.
2
SKIRSNIS
VYKDOMASIS
DIREKTORIUS
14 straipsnis
Vykdomojo
direktoriaus atsakomybė
1.         Vykdomasis
direktorius vadovauja CEPOL. Vykdomasis direktorius yra atskaitingas valdybai.
2.         Nepažeidžiant
Komisijos ir valdybos įgaliojimų, vykdomasis direktorius savo
pareigas vykdo savarankiškai, nesiekia gauti ir nesilaiko jokios
vyriausybės ir jokios kitos įstaigos nurodymų.
3.         Vykdomasis
direktorius paprašytas atsiskaito Europos Parlamentui už įvykdytą
veiklą. Taryba gali pakviesti vykdomąjį direktorių
atsiskaityti už įvykdytą veiklą.
4.         Vykdomasis direktorius veikia kaip
CEPOL teisinis atstovas.
5.         Vykdomasis
direktorius atsako už CEPOL šiuo reglamentu nustatytų uždavinių
sprendimą. Visų pirma vykdomasis direktorius atsako už:
a)         kasdienį CEPOL administravimą;
b)         pasiūlymų dėl CEPOL vidaus
struktūrų sukūrimo teikimą valdybai;
c)         valdybos priimtų sprendimų įgyvendinimą;
d)         metinės darbo programos projekto ir daugiamečio
programavimo rengimą ir jų pateikimą valdybai pasikonsultavus su
Komisija;
e)         metinės darbo programos projekto ir daugiamečio
programavimo įgyvendinimą ir atsiskaitymą už jų
įgyvendinimą valdybai;
f)         Tarnybos nuostatų ir Kitų tarnautojų
įdarbinimo sąlygų atitinkamų įgyvendinimo taisyklių
projekto rengimą vadovaujantis 110 straipsniu;
g)         konsoliduotosios metinės CEPOL veiklos ataskaitos
projekto rengimą ir pateikimą valdybai tvirtinti;
h)         veiksmų plano rengimą vadovaujantis vidaus arba
išorės audito ataskaitų bei vertinimų išvadomis ir OLAF tyrimais,
taip pat už pažangos ataskaitų teikimą du kartus per metus Komisijai
ir reguliariai – valdybai;
i)          Sąjungos finansinių interesų apsaugą
taikant sukčiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veiklos
prevencijos priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus, taip pat, jeigu
nustatoma pažeidimų, susigrąžinant netinkamai išmokėtas sumas ir
prireikus imantis veiksmingų, proporcingų ir atgrasomų
administracinių ir finansinių sankcijų;
j)          CEPOL vidaus kovos su sukčiavimu strategijos projekto
rengimą ir pateikimą valdybai tvirtinti;
k)         CEPOL taikytinų finansinių taisyklių projekto
rengimą;
l)          CEPOL pajamų ir išlaidų sąmatos projekto
rengimą ir jo biudžeto vykdymą;
m)        pagalbą valdybos pirmininkui rengiantis valdybos
posėdžiams;
n)         kitų šiuo reglamentu nustatytų
užduočių vykdymą.
3
SKIRSNIS
MOKSLINIS
MOKYMO KOMITETAS
15 straipsnis
Tikslas
ir užduotys
1.         Mokslinis mokymo komitetas
yra nepriklausomas patariamasis organas, užtikrinantis ir valdantis CEPOL
vykdomos su mokymu susijusios mokslinės veiklos kokybę. Todėl
vykdomasis direktorius pasirūpina, kad Mokslinis mokymo komitetas kuo
anksčiau įsitrauktų į 9 straipsnyje nurodytų
dokumentų rengimą, jei jie susiję su mokymu.
2.         Mokslinį mokymo
komitetą sudaro 11 asmenų – aukščiausio lygio mokslininkų
ar specialistų, dirbančių šio reglamento 4 straipsnyje
nurodytose srityse. Komiteto narius valdyba skiria prieš tai Europos
Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbusi skaidrų kvietimą
teikti paraiškas ir atrankos tvarką. Valdybos nariai Mokslinio mokymo
komiteto nariais neskiriami. Mokslinio mokymo komiteto nariai yra
nepriklausomi. Jie nesiekia gauti ir nesilaiko jokios vyriausybės ir
jokios kitos įstaigos nurodymų.
3.         Mokslinio mokymo komiteto
narių sąrašą CEPOL paviešina savo interneto svetainėje ir
prireikus atnaujina.
4.         Mokslinio mokymo komiteto
narių kadencija – penkeri metai. Ji negali būti pratęsiama, o
nepriklausomumo kriterijų nebetenkinantys komiteto nariai atleidžiami iš
pareigų.
5.         Mokslinis mokymo komitetas
išsirenka pirmininką ir pirmininko pavaduotoją; jų kadencija –
penkeri metai. Komiteto pozicijos priimamos paprasta balsų dauguma.
Pirmininkas komitetą sušaukia ne daugiau kaip keturis kartus per metus.
Prireikus pirmininkas savo iniciatyva ar ne mažiau kaip keturių komiteto
narių prašymu sušaukia neeilinį posėdį.
6.         Vykdomasis direktorius arba
jo atstovas kviečiamas į posėdžius kaip balso teisės
neturintis stebėtojas.
7.         Moksliniam
mokymo komitetui talkina sekretorius – komiteto pasiūlytas ir vykdomojo
direktoriaus paskirtas CEPOL darbuotojas.
8.         Pagrindinės Mokslinio mokymo
komiteto funkcijos:
a)         patarti vykdomajam
direktoriui rengiant metinę darbo programą ir kitus strateginius
dokumentus, užtikrinti, kad jie būtų aukštos mokslinės
kokybės ir atitiktų atitinkamą Sąjungos sektorių politiką
ir prioritetus;
b)         teikti valdybai
nepriklausomą nuomonę ir konsultacijas savo kompetencijos klausimais;

c)         teikti nepriklausomą
nuomonę ir konsultacijas dėl mokymo programų, pritaikytų
mokymosi metodų, mokymosi formų ir mokslinių tyrimų
kokybės;
d)         valdybos arba vykdomojo
direktoriaus prašymu atlikti kitas su CEPOL mokymo veiklos moksliniais
aspektais susijusias konsultavimo užduotis.
9.         Metinis
Mokslinio mokymo komiteto biudžetas nurodomas atskiroje CEPOL biudžeto eilutėje.
IV
SKYRIUS
FINANSINĖS
NUOSTATOS
16 straipsnis
Biudžetas
1.         Visų
CEPOL pajamų ir išlaidų sąmatos sudaromos kiekvieniems
finansiniams metams, kurie sutampa su kalendoriniais metais, ir
įtraukiamos į CEPOL biudžetą.
2.         CEPOL biudžeto pajamos ir išlaidos
turi būti subalansuotos.
3.         CEPOL
biudžetą sudaro į Europos Sąjungos bendrąjį
biudžetą įtrauktas Sąjungos įnašas, neatmetant kitų
išteklių galimybės.
4.         Sąjungos
finansavimas CEPOL gali būti teikiamas sudarant įgaliojimo
susitarimus ar skiriant ad hoc ir išskirtines dotacijas pagal 21
straipsnyje nurodytas jo finansines taisykles ir pagal atitinkamų
Sąjungos politikos rėmimo priemonių nuostatas.
5.         CEPOL išlaidas
sudaro darbuotojų darbo užmokestis, administracinės ir
infrastruktūros išlaidos bei veiklos išlaidos.
6.         Biudžeto
įsipareigojimai veiksmams, susijusiems su plataus masto projektais, kurie
tęsiasi ilgiau kaip vienus finansinius metus, gali būti suskirstyti
į metines dalis.
17 straipsnis
Biudžeto
sudarymas
1.         Kiekvienais
metais vykdomasis direktorius parengia kitų finansinių metų
CEPOL pajamų ir išlaidų sąmatos projektą kartu su
etatų planu ir išsiunčia jį valdybai.
2.         Remdamasi šiuo
projektu valdyba priima kitų finansinių metų preliminarų
CEPOL pajamų ir išlaidų sąmatos projektą.
3.         Preliminarus
CEPOL pajamų ir išlaidų sąmatos projektas kiekvienais metais iki
sausio 31 d. išsiunčiamas Komisijai. Galutinį sąmatos
projektą valdyba Komisijai išsiunčia iki kovo 31 d..
4.         Komisija
išsiunčia biudžeto valdymo institucijai sąmatą kartu su Europos
Sąjungos bendrojo biudžeto projektu.
5.         Remdamasi šia
sąmata Komisija į Europos Sąjungos bendrojo biudžeto
projektą, kurį SESV 313 ir 314 straipsniuose nustatyta tvarka
pateikia biudžeto valdymo institucijai, įtraukia sąmatas, jos
nuomone, reikalingas etatų planui, ir subsidijos, kuri bus mokama iš
bendrojo biudžeto, sumą.
6.         Biudžeto
valdymo institucija patvirtina CEPOL skiriamo Europos Sąjungos įnašo
asignavimus.
7.         Biudžeto valdymo institucija priima
CEPOL etatų planą.
8.         Valdyba priima
CEPOL biudžetą. Jis tampa galutinis galutinai priėmus
bendrąjį Europos Sąjungos biudžetą. Prireikus jis
atitinkamai patikslinamas.
9.         Bet kurio su
statyba susijusio projekto, kuris galėtų turėti didelių
pasekmių CEPOL biudžetui, atveju taikomos Komisijos deleguotojo reglamento
(ES) Nr. 1271/2013[21]
nuostatos.
18 straipsnis
Biudžeto
vykdymas
1.         CEPOL biudžetą vykdo vykdomasis
direktorius.
2.         Kiekvienais
metais vykdomasis direktorius siunčia biudžeto valdymo institucijai
visą informaciją, svarbią bet kurios vertinimo procedūros
išvadoms.
19 straipsnis
Finansinių
ataskaitų teikimas ir įvykdymo patvirtinimas
1.         Ne vėliau
kaip kitų finansinių metų kovo 1 d. CEPOL apskaitos
pareigūnas išsiunčia Komisijos apskaitos pareigūnui ir Audito
Rūmams laikinąsias finansines ataskaitas.
2.         Ne vėliau
kaip kitų finansinių metų kovo 31 d. CEPOL išsiunčia
Europos Parlamentui, Tarybai ir Audito Rūmams biudžeto ir finansų
valdymo ataskaitą.
3.         Ne vėliau
kaip kitų finansinių metų kovo 31 d. Komisijos apskaitos
pareigūnas išsiunčia Audito Rūmams CEPOL laikinąsias
finansines ataskaitas kartu su Komisijos finansinėmis ataskaitomis.
4.         Gavęs
Audito Rūmų pastabas dėl CEPOL laikinųjų
finansinių ataskaitų pagal Finansinio reglamento 148 straipsnį,
apskaitos pareigūnas parengia galutines CEPOL finansines ataskaitas.
Vykdomasis direktorius pateikia jas valdybai, kad ji pareikštų savo
nuomonę.
5.         Valdyba pateikia nuomonę
dėl CEPOL galutinių finansinių ataskaitų.
6.         Pasibaigus
kiekvieniems finansiniams metams, CEPOL apskaitos pareigūnas ne
vėliau kaip liepos 1 d. Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir
Audito Rūmams išsiunčia galutines finansines ataskaitas kartu su
valdybos nuomone.
7.         Galutinės
finansinės ataskaitos ne vėliau kaip kitų metų
lapkričio 15 d. paskelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame
leidinyje.
8.         Ne vėliau
kaip rugsėjo 30 d. vykdomasis direktorius nusiunčia Audito
Rūmams atsakymą į jų pateiktas pastabas. Tą
atsakymą vykdomasis direktorius taip pat nusiunčia valdybai.
9.         Europos
Parlamento prašymu vykdomasis direktorius pateikia jam visą
informaciją, kurios reikia, kad būtų užtikrinta sklandi
atitinkamų finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo
procedūra pagal Finansinio reglamento 165 straipsnio 3 dalį.
10.       Atsižvelgdamas
į Tarybos kvalifikuota balsų dauguma priimtą rekomendaciją,
Europos Parlamentas iki N + 2 metų gegužės 15 d. patvirtina, kad
vykdomasis direktorius įvykdė N metų biudžetą.
20 straipsnis
Finansinės
taisyklės
1.         Pasikonsultavusi
su Komisija, valdyba priima CEPOL taikomas finansines taisykles. Jos negali
nukrypti nuo Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1271/2013, išskyrus atvejus,
kai taip nukrypti aiškiai reikia dėl CEPOL veiklos ir yra gautas
išankstinis Komisijos sutikimas.
2.         CEPOL gali skirti dotacijas
valstybėms narėms jų mokymo veiklai, susijusiai su
4 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytomis užduotimis, vykdyti, neskelbdama
kvietimo teikti paraiškas.
V SKYRIUS
DARBUOTOJAI
21 straipsnis
Bendrosios
nuostatos
1.         CEPOL
darbuotojams taikomi Tarnybos nuostatai ir Kitų tarnautojų
įdarbinimo sąlygos[22]
bei Sąjungos institucijų susitarimu priimtos šių Tarnybos
nuostatų ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų
įgyvendinimo taisyklės.
22 straipsnis
Vykdomasis
direktorius
1.         Vykdomasis
direktorius įdarbinamas kaip CEPOL laikinasis darbuotojas pagal Kitų
tarnautojų įdarbinimo sąlygų 2 straipsnio a punktą.
2.         Vykdomąjį
direktorių skiria valdyba iš Komisijos pasiūlytų kandidatų
sąrašo po atviros ir skaidrios atrankos procedūros.
Sudarant sutartį su vykdomuoju direktoriumi
CEPOL atstovauja valdybos pirmininkas.
3.         Vykdomojo
direktoriaus kadencija – penkeri metai. Iki to laikotarpio pabaigos Komisija
atlieka įvertinimą, kuriame atsižvelgiama į vykdomojo
direktoriaus darbo rezultatus ir į CEPOL ateities uždavinius bei iššūkius.
4.         Komisijos
siūlymu ir atsižvelgdama į šio straipsnio 3 dalyje nurodytą
įvertinimą, valdyba gali vieną kartą pratęsti
vykdomojo direktoriaus kadenciją ne ilgesniam kaip penkerių metų
laikotarpiui.
5.         Vykdomasis
direktorius, kurio kadencija buvo pratęsta, viso laikotarpio pabaigoje
kitoje atrankos į tas pačias pareigas procedūroje dalyvauti
nebegali.
6.         Vykdomasis
direktorius gali būti atleistas iš pareigų tik valdybos sprendimu,
priimtu Komisijai pasiūlius.
7.         Sprendimus
dėl vykdomojo direktoriaus paskyrimo, kadencijos pratęsimo arba
atleidimo iš pareigų valdyba priima dviejų trečdalių balso
teisę turinčių narių balsų dauguma.
23 straipsnis
Deleguotieji
nacionaliniai ekspertai
1.         CEPOL gali pasitelkti deleguotuosius
nacionalinius ekspertus.
2.         Valdyba priima
sprendimą, kuriame išdėstomos nacionalinių ekspertų
delegavimo į CEPOL taisyklės.
VI
SKYRIUS
ĮVAIRIOS
NUOSTATOS
24 straipsnis
Teisinis
statusas
1.         CEPOL yra Sąjungos įstaiga.
Ji turi juridinio asmens statusą.
2.         Kiekvienoje
valstybėje narėje CEPOL naudojasi plačiausiu veiksnumu,
suteikiamu juridiniams asmenims pagal tų valstybių narių
teisės aktus. Visų pirma ji gali įsigyti kilnojamąjį
ir nekilnojamąjį turtą, juo disponuoti ir būti šalimi
teismo procese.
3.         CEPOL būstinė yra Budapešte
(Vengrija).
25 straipsnis
Privilegijos
ir imunitetai
CEPOL ir jos darbuotojams taikomas Protokolas
dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų.
26 straipsnis
Nuostatos
dėl kalbų vartojimo
1.         CEPOL taikomos Reglamento Nr. 1[23] nuostatos.
2.         Valdyba
dviejų trečdalių narių balsų dauguma priima
sprendimą dėl CEPOL kalbų vartojimo vidaus tvarkos.
3.         CEPOL veiklai
reikalingas vertimo paslaugas teikia Europos Sąjungos įstaigų
vertimo centras.
27 straipsnis
Skaidrumas
1.         CEPOL saugomiems dokumentams taikomas
Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001.
2.         Per šešis
mėnesius nuo pirmojo posėdžio dienos valdyba priima išsamias
Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 taikymo taisykles.
3.         Dėl CEPOL
sprendimų, priimtų pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 8
straipsnį, galima pateikti skundą ombudsmenui arba pareikšti
ieškinį Europos Sąjungos Teisingumo Teisme, laikantis atitinkamai
Sutarties 228 ir 263 straipsniuose nustatytų sąlygų.
4.         CEPOL vykdomam
asmens duomenų tvarkymui taikomas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001[24].
28 straipsnis
Kova
su sukčiavimu
1.         Siekdama
sudaryti palankesnes sąlygas pagal Reglamentą Nr. 883/2013[25] kovoti su
sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla, per šešis
mėnesius nuo veiklos pradžios CEPOL prisijungia prie 1999 m.
gegužės 25 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos kovos su
sukčiavimu tarnybos (OLAF)[26]
atliekamų vidaus tyrimų ir priima atitinkamas visiems CEPOL
darbuotojams taikytinas nuostatas naudojantis to susitarimo priede pateiktu
šablonu.
2.         Europos Audito
Rūmai turi įgaliojimus atlikti visų dotacijų gavėjų,
rangovų ir subrangovų, gavusių Sąjungos lėšų iš
CEPOL, dokumentų auditą ir auditą vietoje.
3.         OLAF gali
atlikti tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje,
remdamasi Reglamento Nr. 883/2013 ir Reglamento (Euratomas, EB)
Nr. 2185/96[27]
nuostatomis ir procedūromis, kad nustatytų sukčiavimo,
korupcijos arba bet kokios kitos neteisėtos veiklos, kenkiančios
Sąjungos finansiniams interesams, atvejus, susijusius su CEPOL
finansuojama dotacija arba sutartimi.
4.         Nepažeidžiant
1, 2 ir 3 dalių nuostatų, CEPOL bendradarbiavimo susitarimuose su
trečiosiomis šalimis bei tarptautinėmis organizacijomis, sutartyse,
dotacijų susitarimuose ir dotacijų sprendimuose Europos Audito
Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiami įgaliojimai pagal savo
kompetenciją atlikti tokį auditą ir tyrimus.
29
straipsnis
Įslaptintos
informacijos ir neskelbtinos neįslaptintos informacijos apsaugos
taisyklės
CEPOL taiko saugumo principus, išdėstytus
Europos Sąjungos įslaptintos informacijos ir neskelbtinos
neįslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtose Komisijos saugumo
taisyklėse, kaip nustatyta Komisijos sprendimo 2001/844/EB, EAPB,
Euratomas[28]
priede. Saugumo principai apima, inter alia, keitimosi tokia
informacija, jos tvarkymo ir saugojimo nuostatas.
30
straipsnis
Atsakomybė
1.         CEPOL
sutartinę atsakomybę reglamentuoja atitinkamai sutarčiai
taikytina teisė.
2.         Europos
Sąjungos Teisingumo Teismas turi kompetenciją priimti sprendimą
pagal bet kurią CEPOL sudarytos sutarties arbitražinę išlygą.
3.         Nesutartinės
atsakomybės atveju CEPOL, remdamasi bendraisiais principais, nustatytais
visų valstybių narių įstatymuose, atlygina bet kokią
žalą, kurią jos padaliniai ar darbuotojai padaro vykdydami savo
pareigas.
4.         Europos
Sąjungos Teisingumo Teismas turi kompetenciją nagrinėti
ginčus dėl 3 dalyje nurodyto žalos atlyginimo.
5.         Asmeninė
CEPOL darbuotojų atsakomybė reglamentuojama Tarnybos nuostatais arba
jų įdarbinimo sąlygomis.
31
straipsnis
Vertinimas
ir peržiūra
1.         Ne vėliau
kaip po penkerių metų nuo 45 straipsnyje nurodytos datos ir toliau
kas penkerius metus Komisija paveda atlikti CEPOL ir jo darbo metodų
poveikio, veiksmingumo ir naudingumo įvertinimą. Visų pirma
vertinama, ar reikia keisti CEPOL įgaliojimus ir, jei taip, koks
būtų tokių pakeitimų finansinis poveikis.
2.         Vertinimo ataskaitą
kartu su savo išvadomis Komisija perduoda Europos Parlamentui, Tarybai, ir
valdybai. Vertinimo rezultatai paviešinami.
3.         Kas antro
įvertinimo metu taip pat įvertinami CEPOL pasiekti rezultatai
atsižvelgiant į jos tikslus, įgaliojimus ir užduotis. Komisijai
nusprendus, kad, atsižvelgiant į CEPOL tikslus, įgaliojimus ir
užduotis, jos veikla nebetikslinga, ji gali siūlyti šį
reglamentą atitinkamai pakeisti arba panaikinti.
32
straipsnis
Administraciniai
tyrimai
Dėl CEPOL veiklos Europos ombudsmenas gali
atlikti tyrimus pagal Sutarties 228 straipsnį.
33
straipsnis
Bendradarbiavimas
su Sąjungos įstaigomis, trečiosiomis šalimis ir
tarptautinėmis organizacijomis
1.         CEPOL veikloje
gali dalyvauti trečiosios šalys, sudariusios atitinkamus susitarimus su Sąjunga.

2.         Jei tai
reikalinga CEPOL užduotims vykdyti, ji gali užmegzti ir plėtoti
bendradarbiavimo ryšius su Sąjungos įstaigomis atsižvelgiant
į šių įstaigų tikslus, trečiųjų šalių valdžios institucijomis, trečiųjų šalių
mokymo įstaigomis, tarptautinėmis organizacijomis bei privačiais
subjektais.
3.         Pagal 1 ir 2
dalis parengiami susitarimai, kuriais visų pirma nustatomas
atitinkamų trečiųjų šalių galimo dalyvavimo CEPOL
veikloje pobūdis, apimtis ir būdas, įskaitant nuostatas,
susijusias su dalyvavimu CEPOL vykdomose iniciatyvose, finansiniais
įnašais ir darbuotojais. Tų susitarimų nuostatos dėl
darbuotojų visais atvejais turi atitikti Tarnybos nuostatus.
4.         CEPOL su Sąjungos įstaigomis, kompetentingomis šio
reglamento taikymo sričiai priklausančiais klausimais ir nurodytomis
2 dalyje, bendradarbiauja pagal darbo susitarimus, sudarytus su tomis
įstaigomis pagal šį reglamentą arba pagal atitinkamas
Sprendimo 2005/681/TVR nuostatas. Tokie darbo susitarimai gali būti
sudaromi tik gavus valdybos leidimą ir išankstinį Komisijos
pritarimą.
34
straipsnis
Susitarimas
dėl būstinės ir veiklos sąlygos
1.         Susitarime
dėl būstinės, kurį, pritarus valdybai, CEPOL ne vėliau
kaip per dvejus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo sudaro su Vengrija,
nustatomos reikiamos nuostatos dėl patalpų suteikimo CEPOL Vengrijoje
ir dėl infrastruktūros, kurią turi suteikti ta valstybė
narė, taip pat priimančiojoje valstybėje narėje vykdomajam
direktoriui, valdybos nariams, CEPOL darbuotojams ir jų šeimos nariams
taikytinos specialiosios taisyklės.
2.         Priimančioji
valstybė narė sudaro kuo geresnes sąlygas CEPOL veikimui,
įskaitant daugiakalbių europinių mokymo įstaigų ir
reikiamos transporto infrastruktūros užtikrinimą.
VII
SKYRIUS
PEREINAMOJO
LAIKOTARPIO NUOSTATOS
35 straipsnis
Bendrasis teisių
perėmimas
1.        Šiuo reglamentu
įsteigiama CEPOL yra Sprendimu 2005/681/TVR įsteigto CEPOL
sudarytų sutarčių, prisiimtų įsipareigojimų ir
įgyto turto bendroji teisių perėmėja.
2.        Šis reglamentas nekeičia
Sprendimu 2005/681/TVR įsteigto CEPOL prieš įsigaliojant šiam
reglamentui sudarytų susitarimų teisinės galios.
3.        Sprendimo 2005/681/TVR
pagrindu sudarytas susitarimas dėl būstinės nustoja galioti šio
reglamento taikymo pradžios dieną.
36 straipsnis
Su valdyba susijusios
pereinamojo laikotarpio nuostatos
1.        Pagal
Sprendimo 2005/681/TVR 10 straipsnį įsteigto CEPOL valdybos
narių kadencija baigiasi ... [šio reglamento įsigaliojimo diena].
2.        Laikotarpiu
nuo [šio reglamento įsigaliojimo diena] iki [šio reglamento taikymo
pradžios diena] pagal Sprendimo 2005/681/TVR 10 straipsnį
įsteigta valdyba:
a)          vykdo šio reglamento
9 straipsnyje nurodytas valdybos funkcijas;
b)          rengia
Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 taikymo šio reglamento 29 straipsnyje
nurodytiems CEPOL dokumentams taisykles ir taisykles dėl konfidencialumo
ir diskretiškumo įsipareigojimų, taip pat šio reglamento
31 straipsnyje nurodytos neskelbtinos ir Sąjungos įslaptintos
informacijos apsaugos taisykles, kad jas būtų galima priimti;
c)          rengia visas šio reglamento
taikymui reikalingas priemones ir
d)          peržiūri pagal Sprendimą 2005/681/TVR valdybos priimtas
vidaus taisykles ir priemones, kad pagal šio reglamento 8 straipsnį
įsteigta valdyba galėtų priimti sprendimą pagal jo
42 straipsnio 2 dalį.
37 straipsnis
Su vykdomuoju direktoriumi ir darbuotojais susijusios pereinamojo
laikotarpio nuostatos
1.        Pagal Sprendimo
2005/681/TVR 11 straipsnio 1 dalį paskirtam CEPOL direktoriui
likusiam jo kadencijos laikotarpiui suteikiami šio reglamento
15 straipsnyje numatyti vykdomojo direktoriaus įgaliojimai. Kitos jo
sutarties sąlygos nesikeičia. Jeigu jo kadencija baigiasi po [šio
reglamento įsigaliojimo diena], bet iki [šio reglamento taikymo pradžios
diena], ji automatiškai pratęsiama laikotarpiui iki vienų metų
po [šio reglamento taikymo pradžios diena].
2.        Jeigu
vykdomasis direktorius nepageidauja arba negali eiti pareigų pagal
1 dalį, valdyba paskiria laikinąjį vykdomąjį
direktorių, kuris vykdo vykdomojo direktoriaus funkcijas ne ilgiau kaip
18 mėnesių, kol pagal 23 straipsnį bus paskirtas vykdomasis
direktorius.
3.        Šis reglamentas
nedaro poveikio darbuotojų, įdarbintų pagal
Sprendimą 2005/681/TVR, teisėms ir pareigoms.
4.        Pirmoje
pastraipoje nurodytų darbuotojų įdarbinimo sutartys pagal
šį reglamentą gali būti atnaujinamos laikantis Tarnybos nuostatų
ir įdarbinimo sąlygų.
38 straipsnis
Biudžetui taikytinos
pereinamojo laikotarpio nuostatos
Pagal Sprendimo 2005/681/TVR
25 straipsnį patvirtintų biudžetų įvykdymo
procedūra užbaigiama pagal Sprendime 2005/681/TVR nustatytas taisykles.
VIII SKYRIUS
BAIGIAMOSIOS
NUOSTATOS
39
straipsnis
Panaikinimas
Šiuo reglamentu pakeičiamas Sprendimas
2005/681/TVR nuo šio reglamento taikymo pradžios dienos.
40
straipsnis
Tolesnis
valdybos priimtų vidaus taisyklių galiojimas
Pagal Sprendimą 2005/681/TVR valdybos priimtos
vidaus taisyklės ir priemonės galioja toliau po [šio reglamento
taikymo pradžios diena], išskyrus atvejus, kai taikydama šį
reglamentą valdyba nusprendžia kitaip.
41
straipsnis
Įsigaliojimas
1.         Šis
reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos
Sąjungos oficialiajame leidinyje.
2.         Jis taikomas nuo [taikymo pradžios
diena].
Tačiau 36, 37 ir 38 straipsniai taikomi
nuo [šio reglamento įsigaliojimo diena].
Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas
visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                    Pirmininkas
Finansinė teisės akto
pasiūlymo pažyma – „Agentūros“
prie
KOMISIJOS
SPRENDIMO
dėl
Komisijos tarnyboms skirtų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto
(Europos Komisijos skirsnio) vykdymo vidaus taisyklių
[Ši forma naudojama visiems pasiūlymams arba
iniciatyvoms, kurie teisėkūros institucijai pateikiami dėl
įstaigų, nurodytų Finansinio reglamento 208 straipsnyje
(Finansinio reglamento 31 straipsnis ir Taikymo taisyklių
19 straipsnis)]
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
              1.1.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pavadinimas
              1.2.    Atitinkama (-os)
politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
              1.3.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pobūdis
              1.4.    Tikslas (-ai)
              1.5.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pagrindas
              1.6.    Trukmė ir
finansinis poveikis
              1.7.    Numatytas (-i)
valdymo būdas (-ai)
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
              2.1.    Priežiūros ir
atskaitomybės taisyklės
              2.2.    Valdymo ir
kontrolės sistema
              2.3.    Sukčiavimo ir
pažeidimų prevencijos priemonės
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO
(INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
              3.1.    Atitinkama (-os)
daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir
biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
              3.2.    Numatomas poveikis
išlaidoms
              3.2.1. Numatomo poveikio
išlaidoms suvestinė
              3.2.2. Numatomas poveikis
[įstaigos] veiklos asignavimams
              3.2.3. Numatomas poveikis
[įstaigos] žmogiškiesiems ištekliams
              3.2.4. Suderinamumas su
dabartine daugiamete finansine programa
              3.2.5. Trečiųjų
šalių įnašai
              3.3.    Numatomas poveikis
įplaukoms
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
1.1.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pavadinimas
Pasiūlymas
dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiama
Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūra (CEPOL), taip pat
panaikinamas ir pakeičiamas Tarybos sprendimas 2005/681/TVR,
įsteigiantis Europos policijos koledžą (CEPOL).
1.2.        Atitinkama (-os) politikos
sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje [29]
Politikos
sritis: VIDAUS REIKALŲ SRITIS (18 antraštinė dalis)
Veikla: 18.02
Vidaus saugumas
1.3.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pobūdis
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone
¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone,
kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba)
atlikus parengiamuosius veiksmus[30]

þ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo
pratęsimu
¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone,
perorientuota į naują priemonę
1.4.        Tikslas (-ai)
1.4.1.     Komisijos daugiametis
(-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo
pasiūlymu (šia iniciatyva)
2000 m. Tarybos
sprendimu įsteigtas Europos policijos koledžas (CEPOL) 2005 m. tapo ES
agentūra (Tarybos sprendimas 2005/681/TVR). CEPOL suburia visos Europos
vyresniuosius policijos pareigūnus, siekdamas paskatinti
tarpvalstybinį bendradarbiavimą kovos su nusikalstamumu ir
visuomenės saugumo bei viešosios tvarkos palaikymo srityje.
Stokholmo
programoje nustatyta, kad būtina aktyviau plėtoti mokymą Sąjungos
temomis, kad būtų kuriama tikra Europos teismų ir
teisėsaugos kultūra, ir siekti tikslo parengti metodiškas europines
mokymo sistemas. Todėl Komisija, prieš pateikdama šį
pasiūlymą dėl naujo reglamento, pasiūlė Europos
teisėsaugos pareigūnų mokymo sistemą (LETS), kuri būtų
grindžiama CEPOL šiuo metu vykdoma veikla. Pagal dabartinį teisinį
pagrindą CEPOL galėtų tik iš dalies įgyvendinti LETS, nes
jo kompetencijai priklauso tik vyresniųjų pareigūnų
mokymas.
1.4.2.     Konkretus (-ūs) tikslas
(-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla
...
konkretus tikslas
1 konkretus
tikslas: koordinuoti atitinkamą ES lygmens teisėsaugos
pareigūnų mokymo veiklą ir mainus
2 konkretus
tikslas: koordinuoti Europos teisėsaugos pareigūnų mokymo
sistemos (LETS) įgyvendinimą
Atitinkama
VGV / VGB veikla
18.02 – Vidaus
saugumas
1.4.3.     Numatomas (-i) rezultatas
(-ai) ir poveikis
Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas
(iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams gavėjams
(tikslinėms grupėms).
Teisėsaugos
pareigūnų mokymas, kartu – policijos veiklos standartų lygio
kėlimas visoje ES, teisėsaugos įstaigų tarpusavio
pasitikėjimo didinimas, aktyvesnė bendros teisėsaugos
kultūros plėtotė ir efektyvesni ES veiksmai sprendžiant bendrus
saugumo uždavinius.
1.4.4.     Rezultatų ir poveikio
rodikliai
Nurodyti pasiūlymo (iniciatyvos)
įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.
- reikmių
analizių skaičius;
- kokybės
užtikrinimo produktų skaičius;
- bendrų
mokymo programų skaičius;
- mokymo
modulių (įskaitant e. mokymo modulius) skaičius;
- praktiškai
įgyvendintų programų skaičius;
-
surengtų mainų skaičius;
-
vartotojų pasitenkinimas.
1.5.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pagrindas
1.5.1.     Trumpalaikiai arba ilgalaikiai
poreikiai
Teisėsaugos
pareigūnų mokymas, kurį užtikrins ši agentūra, padės kelti
policijos veiklos standartų lygį visoje ES, didinti teisėsaugos
įstaigų tarpusavio pasitikėjimą, taip pat prisidės
prie bendros teisėsaugos kultūros plėtotės ir ES
veiksmų efektyvumo sprendžiant bendrus saugumo uždavinius didinimo.
1.5.2.     Papildoma ES dalyvavimo nauda
ES
įsitraukus į teisėsaugos pareigūnų mokymo veiklą
būtų užtikrinta koordinuota tokio mokymo plėtotė ir vykdymas.
Šioje srityje valstybių narių lygmeniu arba ES lygmeniu (per CEPOL)
jau nuveikta nemažai. Tačiau, kaip paaiškinta Komisijos komunikate
dėl Europos teisėsaugos pareigūnų mokymo sistemos (LETS),
reikia nuveikti daugiau, pavyzdžiui, užtikrinti, kad mokymas geriau
tenkintų reikmes, atitinkančias vadovaujantis aukščiausiais
kokybės standartais nustatytus ES lygmens prioritetus.
1.5.3.     Panašios patirties išvados
Komisijos
komunikatas dėl Europos teisėsaugos pareigūnų mokymo
sistemos (LETS) grindžiamas 2012 m. CEPOL apžvalga ir išsamiomis
konsultacijomis su valstybių narių ir TVR agentūrų
ekspertais. Iš rezultatų matyti reikmė geriau koordinuoti veiklą
ir suteikti svarbesnį vaidmenį ES agentūrai kaip mokymo sistemos
įgyvendinimo varomajai jėgai ir koordinatorei, glaudžiai
bendradarbiaujančiai su kitomis agentūromis ir nacionalinių
mokymo įstaigų tinklu. 2011 m. baigtas CEPOL penkerių
metų vertinimas ir Komisijos užsakymu atliktas išorės tyrimas – taip
rengtasi poveikio vertinimui, susijusiam su būsimu pasiūlymu dėl
teisėkūros procedūra priimamo akto. Rezultatai parodė
reikmę plėtoti mokymą apie policijos veiklos ES aspektus, geriau
koordinuoti CEPOL, valstybių narių ir kitų agentūrų
veiklą, gerinti dabartinį CEPOL valdymą ir struktūrą.
1.5.4.     Suderinamumas ir galima
sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis
Teisingumo ir
vidaus reikalų srityje CEPOL bendradarbiauja su kitomis ES
agentūromis (įskaitant Europolą, FRONTEX ir Europos
Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą). Rengdama
strateginių mokymo poreikių įvertinimus ir atsižvelgdama į
ES vidaus saugumo srities prioritetus bei jos išorės aspektus, taip pat
laikydamasi atitinkamų politikos ciklų, CEPOL užtikrins, kad
kompetentingoms teisėsaugos institucijoms skirta mokymo veikla, kurią
vykdo esamos Europos agentūros ir kitos atitinkamos įstaigos,
būtų plėtojama nuosekliai ir nebūtų dubliuojama.
1.6.        Trukmė ir finansinis
poveikis
¨ Pasiūlymo
(iniciatyvos) trukmė ribota
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) galioja nuo MMMM [MM DD] iki MMMM [MM DD]
¨ Finansinis
poveikis nuo MMMM iki MMMM
þ Pasiūlymo
(iniciatyvos) trukmė neribota
Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo 2016 01 01 iki 2016 03 31,
vėliau – visuotinis taikymas.
1.7.        Numatytas (-i) valdymo
būdas (-ai)[31]
Iš 2014 m.
biudžeto
¨ Komisijos
vykdomas tiesioginis valdymas
–
¨  vykdomosioms įstaigoms
–
     ¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis
þ Netiesioginis
valdymas pavedant biudžeto vykdymo užduotis:
¨ tarptautinėms organizacijoms ir jų
įstaigoms (nurodyti);
¨EIB arba Europos investicijų fondui;
þ 208 ir 209 straipsniuose nurodytoms
įstaigoms;
¨ viešosios teisės įstaigoms;
¨ įstaigoms, kurių veiklą
reglamentuoja privatinė teisė, veikiančioms viešųjų
paslaugų srityje, jeigu jos pateikia pakankamas finansines garantijas;
¨ įstaigoms, kurių veiklą
reglamentuoja valstybės narės privatinė teisė, kurioms
pavesta įgyvendinti viešojo ir privačiojo sektorių
partnerystę ir kurios pateikia pakankamas finansines garantijas;
¨ asmenims, kuriems pavestas
konkrečių BUSP veiksmų vykdymas pagal ES sutarties V
antraštinę dalį, ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame
teisės akte.
Pastabos
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
2.1.        Priežiūros ir
atskaitomybės taisyklės
Nurodyti dažnumą ir sąlygas.
Pagal siūlomą
reglamentą CEPOL kiekvienais metais turi parengti programavimo
dokumentą, kuriame būtų pateikiamas CEPOL daugiametis
programavimas ir metinė darbo programa. Be to, kas 5 metus Komisija užsako
vertinimą, kurio tikslas – visų pirma įvertinti CEPOL ir jos
darbo praktikos poveikį, efektyvumą ir veiksmingumą. Visų
pirma vertinama, ar reikia keisti CEPOL įgaliojimus ir, jei taip, koks
būtų tokių pakeitimų finansinis poveikis.
2.2.        Valdymo ir kontrolės
sistema
2.2.1.     Nustatyta rizika
Suinteresuotieji
subjektai gali manyti, kad paversti CEPOL už LETS įgyvendinimą ir
mokymo koordinavimą ES lygmeniu atsakinga agentūra yra per didelio
užmojo tikslas, atsižvelgiant į dabartinį CEPOL dydį. Todėl,
atsižvelgiant į naujos agentūros įgaliojimų pokyčius,
reikėtų atitinkamai pakeisti jos struktūrą ir valdymą.
Be to, reikia
atsižvelgti į riziką, susijusią su agentūros (visų
pirma jos darbuotojų) perkėlimu į naują būstinės
vietą.
2.2.2.     Numatomas (-i) kontrolės
metodas (-ai)
Atliekama
tokia CEPOL veiklos kontrolė: biudžeto kontrolė, vidaus auditas,
metinės Audito Rūmų ataskaitos, kasmetinis ES biudžeto įvykdymo
tvirtinimas ir OLAF tyrimai, kuriais visų pirma siekiama užtikrinti, kad
agentūroms paskirti ištekliai būtų tinkamai naudojami.
2.3.        Sukčiavimo ir
pažeidimų prevencijos priemonės
Nurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir
apsaugos priemones.
Kovojant su
sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla, Reglamento Nr.
883/2013 nuostatos agentūrai taikomos be apribojimų, kaip nustatyta reglamento
29 straipsnyje.
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO
(INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
3.1.        Atitinkama (-os) daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto
išlaidų eilutė (-ės)
·      Dabartinės biudžeto eilutės
Daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti
eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Išlaidų kategorija …...….] || DA / NDA ([32])   || ELPA šalių[33]   || šalių kandidačių[34]   || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą
 3 || 18.0205 – Europos policijos koledžas (CEPOL) || DA || NE || NE || NE || NE
·      Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės
Daugiametės finansinės programos
išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Išlaidų kategorija …...….] || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.        Numatomas poveikis išlaidoms
3.2.1.     Numatomo poveikio išlaidoms
suvestinė
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija   || 3 || Saugumas ir pilietybė
 CEPOL ||   ||   || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO
 1 antraštinė dalis: || Įsipareigojimai || 1) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || 2) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2 antraštinė dalis: || Įsipareigojimai || 1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || 2 a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 3 antraštinė dalis: || Įsipareigojimai || 3a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Mokėjimai || 3b) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO asignavimų CEPOL || Įsipareigojimai || =1+1a +3 ||   ||  8,641 ||   8,813 ||  9,126 ||   9,308 ||    9,495 ||     45,383
 Mokėjimai || =2+2a +(3b) ||   ||   8,641 ||   8,813   ||  9,126 ||    9,308 ||   9,495 ||     45,383
Pastaba:
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija   || 5 || Administracinės išlaidos
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   ||   || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO
 Vidaus reikalų GD ||
  Žmogiškieji ištekliai ||   || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,660
  Kitos administracinės išlaidos ||   || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,015
 IŠ VISO VIDAUS REIKALŲ GD || Asignavimai ||   || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,675
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) ||   || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,675
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   ||   || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai ||   || 8,776 || 8,948 || 9,261 || 9,443 || 9,63 || 46,058
 Mokėjimai ||   || 8,776 || 8,948 || 9,261 || 9,443 || 9,63 || 46,058
3.2.2.     Numatomas poveikis CEPOL
asignavimams
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
nenaudojami
–
þ  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
naudojami taip:
Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
 Orientaciniai tikslai ir rezultatai   ò ||   ||   || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO ||
 Rūšis[35]   || Vidutinės išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų ||
 1 KONKRETUS TIKSLAS[36] Koordinuoti ES teisėsaugos pareigūnų mokymo politikos įgyvendinimą ir teikti atitinkamas ES lygmens mokymo ir mainų paslaugas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas     || Koordinavimas || 0,201 || 5 || 0,955 || 5 || 0,974 || 5 || 1,009 || 5 || 1,029 || 5 || 1,049 || 25 || 5,015 ||
 - Rezultatas || Bendros mokymo programos ir planai, e. mokymosi moduliai || 0,103 || 15 || 1,469 || 15 || 1,498 || 15 || 1,552 || 15 || 1,582 || 15 || 1,614 || 75 || 7,715 ||
 - Rezultatas || Jokių kursų || 0,034 || 113 || 3,673 || 113 || 3,746 || 113 || 3,879 || 113 || 3,956 || 113 || 4,036 || 565 || 19,289 ||
 - Rezultatas || Jokių mainų || 0,003 || 490 || 1,249 || 490 || 1,273 || 490 || 1,319 || 490 || 1,345 || 490 || 1,372 || 2450 || 86,558 ||
 1 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   || 7,345 ||   || 7,491 ||   || 7,758 ||   || 7,912 ||   || 8,071 ||   || 38,577 ||
 2 KONKRETUS TIKSLAS Teisėsaugos pareigūnų mokymo sistemos įgyvendinimas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas || Sistemos 4 krypčių koordinavimas, poreikių analizė ir kokybės užtikrinimo produktai || 0,272 || 5 || 1,296 || 5 || 1,322 || 5 || 1,368 || 5 || 1,396 || 5 || 1,424 || 25 || 6,806 ||
 2 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   || 1,296 ||   || 1,322 ||   || 1,368 ||   || 1,396 ||   || 1,424 ||   || 6,806 ||
 IŠ VISO IŠLAIDŲ ||   || 8,641 ||   || 8,813 ||   || 9,126 ||   || 9,308 ||   || 9,495 ||   || 45,383 ||
3.2.3.     Numatomas poveikis CEPOL
žmogiškiesiems ištekliams
3.2.3.1.  Suvestinė
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
asignavimai nenaudojami
–
þ  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
asignavimai naudojami taip:
–      mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Žmogiškieji ištekliai || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2016–2020
 Etatų plano pareigybės (darbuotojų skaičius) || 28 || 30 || 30 || 30 || 30 ||
 - Iš jų AD || 17 || 19 || 19 || 19 || 19 ||
 - Iš jų AST || 11 || 11 || 11 || 11 || 11 ||
 Išorės personalas (FTE) || 20 || 16 || 16 || 16 || 16 ||
 - Iš jų sutartininkų || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 ||
 - Iš jų deleguotųjų nacionalinių ekspertų (SNE) || 10 || 6 || 6 || 6 || 6 ||
 Iš viso darbuotojų || 48 || 46 || 46 || 46 || 46 ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Darbuotojų išlaidos || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2016–2020
 Etatų plano pareigybės || 2,762 || 2,913 || 3,014 || 3,014 || 3,014 || 14,716
 - Iš jų AD || 1,657 || 1,808 || 1,909 || 1,909 || 1,909 || 9,191
 - Iš jų AST || 1,105 || 1,105 || 1,105 || 1,105 || 1,105 || 5,525
 Išorės personalas || 1,008 || 1,008 || 0,889 || 0,889 || 0,889 || 4,682
 - Iš jų sutartininkų || 0,533 || 0,533 || 0,533 || 0,533 || 0,533 || 2,664
 - Iš jų deleguotųjų nacionalinių ekspertų (SNE)   || 0,475 || 0,475 || 0,356 || 0,356 || 0,356 || 2,018
 Iš viso darbuotojų išlaidų || 3,770 || 3,921 || 3,902 || 3,902 || 3,902 || 19,398
Pastaba:
2014 m. CEPOL etatų planas: 27 laikinieji
darbuotojai (16 AD + 11 AST), 10 sutartininkų ir 5,5 deleguotųjų
nacionalinių ekspertų. Atsižvelgdama į Europos ombudsmeno
rekomendaciją, agentūra ketina 2016 m. įdarbinti papildomą
laikinąjį darbuotoją – patarėją teisės klausimais
(1 AD). 3 pareigybės LETS reikmėms jau įtrauktos į 2013 m.
liepos 10 d. Komunikatą COM(2013) 519, pagal kurį numatyta
nemažinti CEPOL darbuotojų skaičiaus iki 25; viena iš trijų papildomų
pareigybių bus suteikta tik 2018 m. Daroma prielaida, kad 2017 m.
reikės įdarbinti papildomą darbuotoją (+ 1 AD), kuris
dirbs LETS įgyvendinimo srityje; todėl 2018 m. numatytą
pareigybę reikėtų užpildyti anksčiau. LETS
įgyvendinimo klausimus spręsiančių 4 darbuotojų
uždavinys bus koordinuoti sistemos 4 kryptis ir užtikrinti, kad mokymo veikla
būtų pagrįsta reguliaria mokymo poreikių analize ir
būtų kokybiška. Atsižvelgiant į tai, kad Komunikate
COM(2013) 519 CEPOL reikmėms jau numatyti 3 papildomi darbuotojai,
2016 m. reikės užpildyti tik 1 pareigybę (skaičiuojant
visos darbo dienos ekvivalentais), o dar 1 papildomą darbuotoją
reikės rasti 2017 m., atsižvelgiant į agentūroms prieinamus
išteklius pagal metinio biudžeto procedūras.
Visos personalo išlaidos apskaičiuotos
remiantis 2013 m. rugpjūčio 8 d. Biudžeto generalinio direktorato
gairėmis: 1 laikinasis darbuotojas = 132 000 EUR per metus, 1
sutartininkas = 70 000 EUR per metus, 1 deleguotasis nacionalinis ekspertas =
78 000 EUR per metus. Atliekant skaičiavimus, atsižvelgta į atlyginimų
korekcinį koeficientą Vengrijoje (76,1 %).
3.2.3.2.  Numatomi etatų plano
pareigybių ir išorės personalo poreikiai
 ETATŲ PLANO PAREIGYBĖS
   ||   ||   ||   ||   ||
 Kategorija ir lygis || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Laikinosios pareigybės || Laikinosios pareigybės || Laikinosios pareigybės || Laikinosios pareigybės || Laikinosios pareigybės
 AD 16 ||   ||   ||   ||   ||
 AD 15 ||   ||   ||   ||   ||
 AD 14 ||   ||   || 1 || 1 || 1
 AD 13 || 1 || 1 ||   ||   ||
 AD 12 ||   ||   || 1 || 2 || 2
 AD 11 || 1 || 2 || 2 || 2 || 2
 AD 10 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 AD 9 || 3 || 3 || 3 || 3 || 4
 AD 8 ||   ||   ||   ||   ||
 AD 7 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 AD 6 ||   ||   ||   ||   ||
 AD 5 || 8 || 9 || 8 || 7 || 8
 Iš viso AD || 17 || 19 || 19 || 19 || 19
 AST 11 ||   ||   ||   ||   ||
 AST 10 ||   ||   ||   ||   ||
 AST 9 ||   ||   ||   ||   ||
 AST 8 ||   ||   || 1 || 2 || 2
 AST 7 ||   || 1 || 1 || 1 || 2
 AST 6 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1
 AST 5 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 AST 4 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 AST 3 || 6 || 5 || 4 || 3 || 2
 AST 2 ||   ||   ||   ||   ||
 AST 1 ||   ||   ||   ||   ||
 Iš viso AST || 11 || 11 || 11 || 11 || 11
 AST/SC 6 ||   ||   ||   ||   ||
 AST/SC 5 ||   ||   ||   ||   ||
 AST/SC 4 ||   ||   ||   ||   ||
 AST/SC 3 ||   ||   ||   ||   ||
 AST/SC 2 ||   ||   ||   ||   ||
 AST/SC 1 ||   ||   ||   ||   ||
 Iš viso AST/SC ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO || 28 || 30 || 30 || 30 || 30
   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠORĖS PERSONALAS
   ||   ||   ||   ||   ||
 Sutartininkai || 2016 m. apytikriai duomenys* || 2017 m. apytikriai duomenys* || 2018 m. apytikriai duomenys* || 2019 m. apytikriai duomenys* || 2020 m. apytikriai duomenys*
 IV pareigybių grupė || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 III pareigybių grupė || 7 || 7 || 7 || 7 || 7
 III pareigybių grupė || 1 || 1 || 1 || 1 || 1
 I pareigybių grupė ||   ||   ||   ||   ||
 Iš viso || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
   ||   ||   ||   ||   ||
 Deleguotieji nacionaliniai ekspertai || 2016 m. apytikriai duomenys* || 2017 m. apytikriai duomenys* || 2018 m. apytikriai duomenys* || 2019 m. apytikriai duomenys* || 2020 m. apytikriai duomenys*
 Iš viso || 10 || 6 || 6 || 6 || 6
 (*) Apytikriai duomenys apskaičiuoti pagal sąnaudų vidurkį.
Šiame etatų plane
pateikti skaičiai lieka orientaciniai. Sprendimą dėl kiekvienų
metų etatų plano priima biudžeto valdymo institucija. Kategorijų
paaukštinimas šiame etatų plane nereiškia automatinio darbuotojų
kategorijų pakeitimo – jiems bus taikoma įprasta vertinimo ir
perklasifikavimo procedūra.
3.2.3.3.   Numatomi pagrindinio GD
žmogiškųjų išteklių poreikiai
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
nenaudojami
–
þ  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
naudojami taip:
Sąmatą nurodyti sveikaisiais
skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu)
   || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m.
 18 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1
 IŠ VISO || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1
Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant
GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus
generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų
lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę
asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto
apribojimus.
Vykdytinų
užduočių aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Atstovauja Komisijai agentūros valdyboje. Rengia Komisijos nuomonę apie metinę darbo programą ir stebi jos įgyvendinimą. Stebi, kaip vykdomas biudžetas. Padeda agentūrai plėtoti savo veiklą pagal ES politikos nuostatas, be kita ko, dalyvaudami ekspertų posėdžiuose.
Visos darbo dienos ekvivalento
sąnaudų apskaičiavimo aprašymas turėtų būti
įtrauktas į priedo 3 skirsnį.
3.2.4.     Suderinamumas su dabartine
daugiamete finansine programa
–
þ  Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę
finansinę programą
–
o  Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą),
reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos
išlaidų kategorijos programavimą
Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir
nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.
–
- ¨           Įgyvendinant
pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo
priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą[37].
Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti
atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.
[…]
3.2.5.     Trečiųjų
šalių įnašai
–
þ  Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis
šalimis finansavimo
–
¨ Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas
apskaičiuojamas taip:
Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
   || Metai N || Metai N+1 || Metai N+2 || Metai N+3 || Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || Iš viso
 Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Numatomas poveikis
įplaukoms
–
þ  Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio
įplaukoms
–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
¨         nuosaviems ištekliams
¨         įvairioms įplaukoms
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Biudžeto įplaukų eilutė || Einamųjų finansinių metų biudžeto asignavimai || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[38]
 Metai N || Metai N+1 || Metai N+2 || Metai N+3 || Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)
 Straipsnis …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Įvairių asignuotųjų įplaukų atveju
nurodyti biudžeto išlaidų eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas
poveikis.
[…]
Nurodyti poveikio įplaukoms apskaičiavimo metodą.
[…]
FINANSINĖS TEISĖS
AKTO PASIŪLYMO PAŽYMOS
PRIEDAS
Pasiūlymo
(iniciatyvos) pavadinimas
Komisijos sprendimas
dėl Komisijos tarnyboms skirtų Europos Sąjungos bendrojo
biudžeto (Europos Komisijos skirsnio) vykdymo vidaus taisyklių
1.           REIKALINGŲ
ŽMOGIŠKŲJŲ IŠTEKLIŲ SKAIČIUS ir SU JAIS SUSIJUSIOS IŠLAIDOS
2.           KITOS ADMINISTRACINĖS
IŠLAIDOS
3.           APYTIKRIŲ IŠLAIDŲ
APSKAIČIAVIMO METODAI
3.1.        Žmogiškieji ištekliai
3.2.        Kitos administracinės
išlaidos
Šis priedas turi būti pridėtas prie
finansinės teisės akto pasiūlymo pažymos prasidėjus
tarpžinybinėms konsultacijoms.
Duomenų
lentelės naudojamos kaip finansinėje teisės akto pasiūlymo
pažymoje pateiktų lentelių šaltinis. Jos skirtos tik Komisijos vidaus
naudojimui.
1.           Su reikalingais
žmogiškaisiais ištekliais susijusios išlaidos
¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
žmogiškieji ištekliai nenaudojami
þ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
žmogiškieji ištekliai naudojami taip:
mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO
 Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai || Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai || Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai || Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai || Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai || Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai
  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai)
 18 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || AD || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,660
 AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (Sąjungos delegacijose) || AD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Išorės personalas[39]
 XX 01 02 01 (bendrasis biudžetas) || CA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (Sąjungos delegacijose) || CA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 LA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 JED ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma ||   ||   1 || 0,132 ||   1 || 0,132 ||   1 || 0,132 ||   1 || 0,132 ||   1 || 0,132 ||   1 || 0,660
XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant
GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus
generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų
lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę
asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto
apribojimus.

 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO
 Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai || Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai || Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai || Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai || Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai || Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai
  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai)
 10 01 05 02 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) || AD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) || AD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Išorės personalas[40]
 XX 01 04 yy Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių). || - būstinėje || CA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Sąjungos delegacijose || CA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 LA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 JED ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) || CA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) || CA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis. IŠ VISO ||   || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,660
Žmogiškųjų
išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus
priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir
prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD
gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo
procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
2.           Kitos administracinės
išlaidos
¨ Pasiūlymui
(iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai nenaudojami
þ Pasiūlymui
(iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai naudojami taip:
mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
   || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||
                 Būstinėje: ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 01 02 11 01 – Komandiruočių ir reprezentacinės išlaidos || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,015
 XX 01 02 11 02 – Konferencijų ir posėdžių išlaidos ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 11 03 – Komitetai[41] ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 01 03 – IRT įranga[42] ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 01 04 – IRT paslaugos ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos biudžeto eilutės (jei reikia, nurodyti) ||   ||   ||   ||   ||   ||
                 Sąjungos delegacijose ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 12 01 – Komandiruočių ir reprezentacinės išlaidos ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 12 02 – Tolesnis personalo mokymas ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 02 01 – Pastatų įsigijimo, nuomos ir kitos susijusios išlaidos ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 02 02 – Įranga, baldai, biuro reikmenys ir paslaugos ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,015
XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy – Techninės ir administracinės pagalbos (neįtraukiant išorės personalo) išlaidos iš veiklai finansuoti skiriamų asignavimų (buvusios BA eilutės) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - būstinėje ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Sąjungos delegacijose ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 03 – Kitos netiesioginių mokslinių tyrimų valdymo išlaidos ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 03 – Kitos tiesioginių mokslinių tyrimų valdymo išlaidos ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos biudžeto eilutės (jei reikia, nurodyti) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ ||   ||   ||   ||   ||   ||
XX yra
atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
 IŠ VISO pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ ir neįtraukta į 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,015
Administracinių
asignavimų poreikiai bus tenkinami panaudojant asignavimus, jau paskirtus
priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus, ir prireikus finansuojami iš
papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos
pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant
į esamus biudžeto apribojimus.
3.           Išlaidų
apskaičiavimo metodai
3.1.        Žmogiškieji ištekliai
Šioje dalyje nustatomas skaičiavimo metodas,
taikomas siekiant įvertinti reikalingus žmogiškuosius išteklius (darbo
krūvio prielaidos, įskaitant konkrečias darbo vietas (SYSPER 2
darbo vietų aprašas), darbuotojų kategorijos ir atitinkamos vidutinės
išlaidos)
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA
 Pastaba. Kiekvienos būstinėje dirbančių darbuotojų kategorijos vidutinės išlaidos nurodomos svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/pre/legalbasis/pre-040-020_preparation_en.html#forms
  Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai Finansų skyrių tinklui skirto 2013 m. rugpjūčio 8 d. aplinkraščio duomenimis, su 1 AD susijusios vidutinės išlaidos – 132 000 EUR per metus.
  Išorės personalas
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ
  Tik iš mokslinių tyrimų biudžeto finansuojamos pareigybės
  Išorės personalas
3.2.        Kitos administracinės
išlaidos
Aprašykite kiekvienai biudžeto eilutei taikomą
apskaičiavimo metodą,
visų pirma, svarbiausias prielaidas (pavyzdžiui,
posėdžių skaičius per metus, vidutinės išlaidos ir kt.)
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA
     Prielaidos: 6 komandiruotės per metus. Su komandiruote susijusios vidutinės išlaidos – 500 EUR (1 darbuotojas dalyvauja 2 susitikimuose su nacionaliniais kontaktiniais asmenimis, 2 darbuotojai – 2 valdybos posėdžiuose)
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ
[1]               OL L 256, 2005 10 1.
[2]               COM(2013) 173/2 final.
[3]               COM(2013) 172 final.
[4]               Tuo reglamentu iš dalies keičiamas Tarybos
sprendimo 2005/681/TVR 4 straipsnis, pagal kurį būstinė yra
Bramshile (Jungtinė Karalystė).
[5]               „Stokholmo programa – atvira ir saugi Europa
piliečių labui ir saugumui“, OL C 115, 2010 5 4,
p. 1.
[6]               2013 m. vasario 22 d. Specialiojo kovos su
organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu komiteto ataskaita
ir 2014 m. balandžio 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Stokholmo
programos laikotarpio vidurio peržiūros.
[7]               COM(2010) 673 final.
[8]               COM(2014) 154 final.
[9]               Europolas (2011 m.). ES organizuoto nusikalstamumo
grėsmės įvertinimas.
[10]             Europolas (2013 m.). Sunkaus ir organizuoto
nusikalstamumo grėsmės įvertinimas (SOCTA).
[11]             2011 m. sausio 21 d. CEPOL penkerių metų
vertinimas (tyrimas) („Study on Five Years evaluation of CEPOL activity“),
„Consortium Blomeyer & Sanz, Centre for Strategy and Evaluation Studies LLP
and Evalutility Ltd.“.
[12]             www.cepol.europa.eu.
[13]             Tyrimas dėl Tarybos sprendimo 2005/681/TVR,
įsteigiančio CEPOL, dalinio pakeitimo. 2012 m. balandžio 21 d.
galutinė ataskaita, „GHK Consultants“.
[14]             Jeigu abi agentūros būtų buvusios
įkurdintos vienoje vietoje, CEPOL būtų išsaugojusi teisinį
nepriklausomumą, valdymą, biudžetą, uždavinius ir
įgaliojimus, tačiau tam tikros administracinės tarnybos
būtų buvusios bendros su Europolu.
[15]             Komisijos komunikatas dėl LETS grindžiamas CEPOL
atlikta mokymo paklausos ir pasiūlos apžvalga, taip pat konsultacijomis su
valstybių narių ekspertais bei teisingumo ir vidaus reikalų
agentūromis 2011–2012 m. surengtuose keturiuose ekspertų
posėdžiuose ir trijose konferencijose, kuriose dalyvavo ir Europos
Parlamento narių.
[16]             2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos sprendimas
2005/681/TVR, įsteigiantis Europos policijos koledžą (CEPOL) ir panaikinantis
Sprendimą 2000/820/TVR (OL L 256, 2005 10 1, p. 63).
[17]             COM(2013) 172 final.
[18]             2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti
su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 145, 2001 5 31,
p. 43).
[19]             1968 m. vasario 29 d. Tarybos reglamentas (EEB,
Euratomas, EAPB) Nr. 259/68, nustatantis Europos Bendrijų
pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Europos Bendrijų
tarnautojų įdarbinimo sąlygas bei Komisijos pareigūnams
laikinai taikomas specialias priemones (OL L 56, 1968 3 4,
p. 1).
[20]             Kaip numatyta persvarstytame finansiniame pagrindų
reglamente (Komisijos deleguotasis Reglamentas (ES) Nr. 1271/2013)
dabartiniame daugiamečiame personalo politikos plane pateikta informacija
yra 9 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyto naujo programavimo dokumento dalis.
Naujos programavimo taisyklės taikomos nuo 2016 m. sausio 1 d.; 2017 m.
yra pirmieji metai, kuriems taikomas naujasis programavimo dokumentas.
Todėl reikalavimas atskirai priimti daugiametį personalo politikos
planą numatytas tik iki 2016 m. programavimo.
[21]             OL L 328, 2013 12 7, p. 42.
[22]             OL L 287, 2013 10 29, p. 15–62.
[23]             2005 m. birželio 13 d. Tarybos reglamentas (EB)
Nr. 920/2005, iš dalies keičiantis 1958 m. balandžio 15 d.
Reglamentą Nr. 1.
[24]             2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentas (EB) Nr. 45/2001
dėl
asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens
duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo.
[25]             2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir
Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su
sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo
panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999
ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999.
[26]             1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento, Europos
Sąjungos Tarybos ir Europos Bendrijų Komisijos tarpinstitucinis
susitarimas dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF)
atliekamų vidaus tyrimų. OL L 136, 1999 5 31, p. 0015–0019.
[27]             1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas
(Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų
ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų
finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292,
1996 11 15, p. 0002–0005).
[28]             2006 m. rugpjūčio 2 d. Komisijos sprendimas, iš
dalies keičiantis Sprendimą 2001/844/EB, EAPB, Euratomas
(2006/548/EB,
Euratomas).
[29]             VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla
grindžiamas biudžeto sudarymas.
[30]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies
a arba b punkte.
[31]             Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į
Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[32]             DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA –
nediferencijuotieji asignavimai.
[33]             ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.
[34]             Šalių kandidačių ir, kai taikoma,
Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.
[35]             Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz.,
finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir
kt.).
[36]             Kaip apibūdinta 1.4.2 punkte „Konkretus (-ūs)
tikslas (-ai) ...“.
[37]             Žr. Tarpinstitucinio susitarimo (2007–2013 m.
laikotarpiui) 19 ir 24 punktus.
[38]             Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus
mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros
sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų.
[39]             CA – sutartininkas („Contract Agent“); LA –
vietinis darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas
(„Seconded National Expert“); INT – per agentūrą įdarbintas
darbuotojas („Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune
Expert en Délégation“).
[40]             CA – sutartininkas („Contract Agent“); LA –
vietinis darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas
(„Seconded National Expert“); INT – per agentūrą įdarbintas
darbuotojas („Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune
Expert en Délégation“).
[41]             Nurodyti
komiteto rūšį ir kuriai grupei jis priklauso.
[42]             IRT – informacinės ir ryšių technologijos.