title: Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas dėl mokėtojo informacijos, pateikiamos pervedant lėšas

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52005PC0343

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 26.7.2005KOM(2005) 343 galutinis2005/0138 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASdėl mokėtojo informacijos, pateikiamos pervedant lėšas(PATEIKTA KOMISIJOS)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASBENDRA INFORMACIJA APIE PASIūLYMą |Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai Šio reglamento pasiūlymo tikslas – perkelti Finansinių veiksmų darbo grupės (FATF) specialiąją rekomendaciją VII dėl „elektroninių pervedimų“ (SR VII) į Bendrijos teisės aktus[1].Pasiūlyme nustatytos taisyklės dėl mokėtojo informacijos, kuri pateikiama pervedant lėšas, siekiant užtikrinti, kad pagrindinė informacija būtų iš karto prieinama valdžios institucijoms, atsakingoms už kovą su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu, ir padėtų joms vykdyti savo funkcijas. Remiantis peržiūrėtu SR VII išaiškinimu, kuris priimtas 2005 m. birželio 10 d., SR VII turėtų būti perkelta iki 2006 m. gruodžio mėn. |Bendra padėtis Praėjusį dešimtmetį pasaulyje paaštrėję teroristų išpuoliai sutelkė tarptautinę bendruomenę kurti atitinkamas priemones kovoti su šiuo reiškiniu. Po 2001 m. rugsėjo 11 d. teroro aktų Jungtinėse Valstijose kova su terorizmu tapo pagrindiniu politikos prioritetu pasaulyje. 2001 m. rugsėjo 21 d. neeiliniame posėdyje Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad kova su terorizmu labiau nei bet kada bus pagrindinis Europos Sąjungos tikslas, ir priėmė Kovos su terorizmu veiksmų planą. Po 2004 m. kovo 11 d. išpuolių Madride 2004 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba priėmė Kovos su terorizmu deklaraciją ir peržiūrėjo savo Kovos su terorizmu veiksmų planą. Deklaracijoje Sąjunga ir jos narės įpareigotos „(...) imtis visų galimų veiksmų, kovojant su visomis terorizmo formomis (...)“, ir joje nustatyta keletas strateginių tikslų, kaip tai pasiekti. Šie tikslai taip pat numato reikalavimą Europos Sąjungai ir jos narėms imtis visų būtinų priemonių siekiant „sumažinti teroristų prieigą prie finansinių ir kitų ekonominių išteklių“. Peržiūrėtame „ES kovos su terorizmu veiksmų plane“ pripažįstama, kad Europos Sąjungos sukurta teisinė sistema siekiant kovoti su terorizmu ir pagerinti teisminį bendradarbiavimą, vaidina lemiamą vaidmenį kovojant su teroristine veikla ir joje nustatyti išsamūs pasiūlymai kaip plėsti kovą su teroristų finansavimu. Viena iš šių priemonių susijusi su glaudžiu bendradarbiavimu su FATF ir ES teisinės sistemos pritaikymu FATF priimtoms devynioms specialioms rekomendacijoms dėl teroristų finansavimo. Kartu su FATF keturiasdešimt rekomendacijų dėl pinigų plovimo prevencijos, kurios buvo priimtos 1990 m. ir peržiūrėtos 2003 m., I–IX specialiose rekomendacijose apibrėžiama pagrindinė sistema, apibrėžianti kaip tarptautiniu lygiu nustatyti, užkirsti kelią ir sustabdyti terorizmo finansavimą ir teroristų išpuolius. FATF taisyklės paprastai priimamos kaip tarptautinis standartas kovojant su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu. ES valstybės narės įpareigotos įgyvendinti FATF standartus. Dauguma FATF devyniose specialiose rekomendacijose numatytų priemonių buvo arba yra įgyvendinamos arba Bendrijos teisės aktais, arba procedūromis, kurios numatytos Europos Sąjungos sutarties V ir VI antraštinėse dalyse. |Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos 2001 m. gruodžio 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2580/2001[2] ir 2002 m. gegužės 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 881/2002[3] susiję su teroristų turto įšaldymu. Tačiau šių reglamentų nuostatos taikomos tik tiksliniams asmenims arba grupėms, kuriuos Jungtinių Tautų Saugumo Taryba laiko teroristais. Kita vertus, 2005 m. ... Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/.../EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui numato keletą priemonių, skirtų kovai su piktnaudžiavimu finansų sistema pinigų plovimo ir teroristų finansavimo tikslams. Tačiau pirmiau aprašytos priemonės iki galo neužkerta kelio teroristams ir kitiems nusikaltėliams pasinaudoti mokėjimų sistemomis pervedant savo lėšas. Šiuo pasiūlymu tos priemonės papildomos, užtikrinant, kad pagrindinė informacija apie pervedamų lėšų mokėtoją būtų iš karto prieinama atitinkamoms teisėsaugos ir (arba) prokuratūros įstaigoms, siekiant padėti joms nustatyti, tirti, patraukti baudžiamojon atsakomybėn teroristus arba kitus nusikaltėlius ir atsekti teroristų turtą. |Atitiktis kitoms Europos Sąjungos politikos kryptims ir tikslams Pasiūlymas atitinka Europos Vadovų Tarybos Kovos su terorizmu veiksmų planą, kuriuo specialiai atkreipiamas dėmesys į poreikį užtikrinti, kad Bendrijos sukurta kovos su terorizmu ir teisminio bendradarbiavimo gerinimo teisinė sistema būtų pritaikyta Finansinių veiksmų darbo grupės kovai su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu devynioms specialioms rekomendacijoms. |SUINTERESUOTųJų šALIų KONSULTAVIMAS IR POVEIKIO įVERTINIMAS |Suinteresuotųjų šalių konsultavimas |Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiksliniai sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl „Naujosios teisinės sistemos vidaus rinkos mokėjimams“ Komisija suteikė konsultaciją suinteresuotosioms šalims klausimais, iškilusiais perkeliant SR VII į Bendrijos teisės aktus. Be to, Komisija suteikė daug konsultacijų pagrindiniams dalyviams, rengdama tikslinius konsultacinių komitetų (Mokėjimo sistemų valdymo ekspertų grupės, Mokėjimo sistemų rinkos grupės ir Pinigų plovimo prevencijos kontaktinis komiteto) posėdžius. |Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgta Komunikate dėl „Naujosios teisinės sistemos vidaus rinkos mokėjimams“ nagrinėjami šie pagrindiniai klausimai: 1) SR VII taikymas remiantis Bendrijos teisės aktais arba nacionaliniais teisės aktais; 2) ES taikoma informacijos tvarka; 3) būtinybė nukrypti nuo išsamios informacijos apie mokėtoją principo, kai reikia atlikti paketinius duomenų perdavimus tarp jurisdikcijų ir 4) išimčių arba ribų nustatymo būtinybė. (1) SR VII taikymas remiantis Bendrijos teisės aktais arba nacionaliniais teisės aktais Konsultacijų rezultatai parodė, kad visi dalyviai (bankininkystės sektorius, nacionaliniai centriniai bankai, Europos centrinis bankas ir valstybės narės) labiau nori, kad SR VII būtų taikoma remiantis Bendrijos teisės aktais, o ne nacionaliniais teisės aktais. (2) ES taikoma informacijos tvarka: informacijos apie mokėtoją, pervedant lėšas valstybėse narėse ir tarp jų, turinys Remiantis SR VII, mokėtojo informacija, kuri pateikiama pervedant lėšas vienoje jurisdikcijoje, gali būti apribota mokėtojo sąskaitos numeriu su sąlyga, kad paprašius mokėtojo mokėjimo paslaugų teikėjas gali per tris darbo dienas pateikti išsamią informaciją apie mokėtoją (vardas, pavardė, adresas ir sąskaitos numeris) gavėjo mokėjimo paslaugų teikėjui. Kadangi ši taisyklė taikoma Bendrijoje, remiantis Bendrijos teisės aktais, pakanka pareikalauti, kad pervedant lėšas ES, būtų nurodomas mokėtojo sąskaitos numeris. Kai arba mokėtojo, arba gavėjo mokėjimo paslaugų teikėjas yra ne ES teritorijoje, turėtų būti perduota išsami informacija apie mokėtoją. Todėl šiame pasiūlyme nustatyta, kad supaprastinta informacija (mokėtojo sąskaitos numeris arba unikalus identifikatorius) turi būti taikoma lėšų pervedimams ES teritorijoje, kai tuo tarpu išsami informacija apie mokėtoją turi būti taikoma lėšų pervedimams tarp ES ir kitų jurisdikcijų. Tai visiškai atitinka viešų konsultacijų rezultatus. (3) Būtinybė nukrypti nuo išsamios informacijos apie mokėtoją principo, kai reikia atlikti paketinius duomenų perdavimus tarp jurisdikcijų FATF pirminiame SR VII (INSR VII) išaiškinime paketiniams duomenų perdavimams tarp jurisdikcijų (išskyrus pinigų siuntėjų duomenis) buvo padaryta išimtis, leidžiant netaikyti išsamios informacijos apie mokėtoją principo. Nukrypstant nuo išsamios informacijos tvarkos, kuri taikoma tarp jurisdikcijų, paketiniams duomenų perdavimams reikėdavo nuodyti tik mokėtojo sąskaitos numerį arba unikalų identifikatorių. Tačiau terminas „paketas, paketinis“ nebuvo apibrėžtas pirminėje FATF INSR VII. Dėl to, kad nebuvo šio apibrėžimo, buvo neaiški nukrypti leidžiančios nuostatos apimtis. Kalbant apie mokėjimo sistemas, terminas „paketinis duomenų perdavimas“ gali turėti labai skirtingas reikšmes. Nepanašu, o gal net ir neįmanoma, kad mokėjimo paslaugų teikėjai be suderinto apibrėžimo vienodai suprastų nukrypti leidžiančią nuostatą. Bankininkystės sektorius ir dauguma valstybių narių pripažįsta, kad reikia šios nukrypti leidžiančios nuostatos, kai reikia atlikti vieno mokėtojo atskirus pervedimus, kurie yra paketinėje rinkmenoje, siunčiamoje gavėjams už Bendrijos ribų. Šiame procese ypač atkreipiamas dėmesys į atskirų vieno mokėtojo pervedimų keliems gavėjams grupavimą (paprastai tam tikra nuolat atliekamų pervedimų rūšis, pvz., socialinio draudimo įmokos), kai dėl ekonomiškumo priežasčių negalima įtraukti išsamios informacijos apie mokėtoją į kiekvieną atskirą pervedimą, o tik į paketinę rinkmeną, kurioje sugrupuoti šie pervedimai. Toks pat supratimas dabar galioja ir FATF, peržiūrėjus pirminę INSR VII. Todėl šiame pasiūlyme įtraukta speciali nuostata, pagal kurią vieno mokėtojo lėšų pervedimams, kurie įtraukti į vieną paketinę rinkmeną, siunčiamą gavėjams už Bendrijos ribų, leidžiama nurodyti tik mokėtojo sąskaitos numerį su sąlyga, kad paketinėje rinkmenoje yra išsami informacija apie mokėtoją. (4) Išimčių arba ribų nustatymo būtinybė Pirminiame SR VII išaiškinime nustatyta, kad jurisdikcijose gali būti nustatyta de minimis riba (neviršijanti 3 000 JAV dolerių). Tačiau ši išimtis vis tiek buvo padaryta laikinai, su sąlyga, kad 2004 m. FATF ją peržiūrės. Po šios peržiūros, kuri buvo atlikta per laikotarpį nuo 2004 m. vasario mėn. iki 2005 m. birželio mėn., buvo patikslinta INSR VII, kuri buvo patvirtinta 2005 m. birželio 10 d. Tokia peržiūra paskatino išsamias konsultacijas mokėjimų sektoriuje ir valstybėse narėse. Konsultacijų rezultatai rodo, kad mokėjimų sektorius iš esmės prieštarauja ribų taikymui, nes lėšų pervedimams, kurie nesiekia ribų arba jas viršija, reikėtų taikyti dvigubas sistemas. Kiti dalyviai (valstybės narės, nacionaliniai centriniai bankai ir Europos centrinis bankas) irgi iš esmės nepalaiko šios idėjos. Be to, FATF tyrimas rodo, kad netgi nedidelės sumos gali būti panaudotos terorizmui finansuoti. Kita vertus, nerimaujama, kad per daug griežti identifikavimo reikalavimai gali paskatinti slaptą operacijų vykdymą, o tuo atveju kiltų rizika, kad valdžios institucijos nebegalėtų gauti jokios informacijos. Dėl to šiame pasiūlyme nebelieka jokių ribų nei pervedimams iš ES, nei pervedimams į ES, kalbant apie informacijos apie mokėtoją rinkimą ir perdavimą. Todėl šiame pasiūlyme numatyta, kad anonimiški pervedimai į ES turi būti ypač budriai stebimi ir turi būti taikomos atitinkamos priemonės, kad būtų galima gauti trūkstamą informaciją apie mokėtoją. Jame taip pat nustatyta, kad su lėšų pervedimais iš ES pateikiama išsami informacija apie mokėtoją, tačiau, siekiant atsižvelgti į riziką, kad operacijos gali būti pradėtos vykdyti slapta, leidžiama lanksčiai tikrinti informaciją apie mokėtoją, remiantis rizikos įvertinimu. |Nuo 2003 12 2 iki 2004 2 15 internete vyko atviras pasitarimas. Komisija gavo 103 atsakymus. Rezultatus galima gauti interneto adresu http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/framework/2004-contributions_en.htm. |Ekspertų žinių kaupimas ir pritaikymas |Išorės ekspertų pagalbos neprireikė. |Poveikio įvertinimas Pasiūlymo poveikis nebuvo įvertintas, nes jis kilo iš tarptautinių įsipareigojimų ir neturi reikšmingo bendro poveikio. Be to, dėl jo konsultavosi visi dalyviai. Juo perkeliama FATF SR VII taip, kad sumažinamos mokėjimų sektoriaus išlaidos ir tuo pačiu metu užtikrinami aukšti kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu standartai. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |Siūlomų veiksmų santrauka Pasiūlyme nustatytos taisyklės, kuriomis siekiama atsekti lėšų pervedimus ir kurios taikomos visiems mokėjimų grandinėje dalyvaujantiems mokėjimo paslaugų teikėjams. Mokėtojo mokėjimo paslaugų teikėjas privalo užtikrinti, kad su lėšų pervedimu būtų pateikta išsami, tiksli ir prasminga informacija apie mokėtoją. Bet kuris tarpinis mokėjimo paslaugų teikėjas privalo užtikrinti, kad visa su pervedimu pateikiama informacija apie mokėtoją išliktų pervedime arba kad būtų saugomi atitinkami įrašai. Gavėjo mokėjimo paslaugų teikėjas turi sugebėti nustatyti, kad trūksta informacijos apie mokėtoją, kai gauna pervedimus, ir imtis atitinkamų veiksmų, kad ištaisytų šią situaciją, kad gauti lėšų pervedimai neliktų anonimiški. Taip darydamas, jis privalo labai apdairiai elgtis su tokiais pervedimais ir, remdamasis rizikos įvertinimu ir atsižvelgdamas į kitus susijusius veiksnius, pranešti apie įtartinas operacijas valdžios institucijoms, atsakingoms už kovą su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu. Mokėjimo paslaugų teikėjai taip pat turėtų saugoti atitinkamus įrašus bei išsamiai ir greitai atsakyti į užklausimus, kuriuos pateikia valstybės narės, kurioje jie yra, valdžios institucijos, atsakingos už kovą su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu. |Teisinis pagrindas Europos bendrijos steigimo sutarties 95 straipsnis. |Subsidiarumo principas Subsidiarumo principas taikomas tiek, kiek pasiūlymas nepriklauso išskirtinei Bendrijos kompetencijai. |Valstybės narės negali pakankami pasiekti pasiūlymo tikslų dėl šios(-ių) priežasties(-čių): |Nesuderinti vien tik valstybių narių veiksmai tarptautinių lėšų pervedimų srityje galėtų reikšmingai paveikti sklandų mokėjimo sistemų veikimą ES ir taip pakenkti finansinių paslaugų vidaus rinkai. |Bendrijos veiksmais bus galima geriau pasiekti pasiūlymo tikslų dėl šios(-ių) priežasties(-čių): |Savo veiksmų apimtimi Komisija garantuoja vienodą SR VII taikymą ES lygiu, ypač užtikrinant, kad nebūtų diskriminacijos tarp nacionalinių mokėjimų valstybėje narėje ir tarptautinių mokėjimų tarp valstybių narių. Šis principas nustatytas Reglamentu (EB) Nr. 2560/2001 dėl tarptautinių mokėjimų eurais, ir tai buvo pirmas reikšmingas žingsnis link Bendrosios ES mokėjimų erdvės. |Visi dalyviai (ypač valstybės narės ir mokėjimų sektorius) bendrai sutaria, kad Europos Sąjungoje galima geriau pasiekti veiksmų tikslų. |Dėl pasiūlymo apimties pobūdžio ir siekiant išvengti nenuoseklumo, pasiūlymo apimties, kuri sutampa su SR VII numatytomis priemonėmis, negalima suskirstyti į Bendrijos veiksmus ir valstybių narių veiksmus. |Taigi pasiūlyme laikomasi subsidiarumo principo. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šios(-ių) priežasties(-čių). |Atsižvelgiant į konsultacijų proceso rezultatas, pasiūlymu SR VII perkeliama paprasčiausiu būdu, numatant supaprastintą režimą ES ir ekonomišką sistemą, siekiant užtikrinti galimybę atsekti lėšų pervedimus į trečiąsias šalis ir iš jų. Šiame pasiūlyme numatyta tik tai, kas būtina jame numatytiems tikslams pasiekti. |Kadangi pasiūlyme nustatomos mokėjimo paslaugų teikėjams taikomos prievolės, mažinančios mokėjimų sektoriaus išlaidas, taip sumažinama finansinė našta nacionalinėms vyriausybėms, ekonominės veiklos vykdytojams ir piliečiams. |Priemonių pasirinkimas |Siūloma priemonė: reglamentas. |Kitos priemonės nebūtų tinkamos dėl šios(-ių) priežasties(-čių): ES mokėjimo sistemos integruojamos į bendrąją mokėjimų erdvę ir todėl SR VII turėtų būti įgyvendinta visoje ES suderintu būdu. Visi dalyviai paragino naudotis reglamentu kaip veiksmingiausiu būdu, siekiant garantuoti vienodą įgyvendinimą ir vienodas sąlygas. |POVEIKIS BIUDžETUI |Pinigų plovimo ir teroristų finansavimo prevencijos komiteto posėdžiai. |PAPILDOMA INFORMACIJA |Europos ekonominė erdvė Siūlomas aktas susijęs su EEE klausimu ir todėl turėtų būti taikomas Europos ekonominėje erdvėje. |1.  2005/0138 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASdėl mokėtojo informacijos, pateikiamos pervedant lėšas (tekstas svarbus EEE)EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[4],atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[5],atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[6],atsižvelgdami į Europos centrinio banko nuomonę[7],laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[8],kadangi:(1) Po 2001 m. rugsėjo 11 d. teroristų išpuolių JAV 2001 m. rugsėjo 21 d. neeiliniame Europos Vadovų Tarybos posėdyje buvo pakartota, kad kova su terorizmu – pagrindinis Europos Sąjungos tikslas. Europos Vadovų Taryba patvirtino veiksmų planą dėl sustiprinto policijos ir teismų bendradarbiavimo, tarptautinių teisinių priemonių prieš terorizmą vystymo, teroristų finansavimo prevencijos, oro erdvės saugumo stiprinimo ir didesnio visų susijusių politikos krypčių derinimo. Europos Vadovų Taryba peržiūrėjo šį veiksmų planą po 2004 m. kovo 11 d. teroristų išpuolių Madride ir dabar ypač atkreipia dėmesį į būtinybę užtikrinti, kad Bendrijos sukurta teisinė sistema kovoti su terorizmu ir gerinti teisminį bendradarbiavimą būtų pritaikyta devynioms specialioms rekomendacijoms kovai su teroristų finansavimu, kurias priėmė Finansinių veiksmų darbo grupė kovai su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu (FATF).(2) Siekiant užkirsti kelią terorizmo finansavimui, buvo imtasi priemonių įšaldyti tam tikrų asmenų, grupių ir įmonių lėšas ir ekonominius išteklius, įskaitant 2001 m. gruodžio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2580/2001 dėl specialių ribojančių priemonių, taikomų tam tikriems asmenims ir subjektams siekiant kovoti su terorizmu,[9] ir 2002 m. gegužės 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 881/2002, nustatantį tam tikras specialias ribojančias priemones, taikomas tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su Usama bin Ladenu, Al-Qaida tinklu ir Talibanu, ir panaikinantį Tarybos reglamentą (EB) Nr. 467/2001, uždraudžiantį tam tikrų prekių ir paslaugų eksportą į Afganistaną, sustiprinantį skrydžių uždraudimą ir pratęsiantį Afganistano Talibano lėšų ir kitų finansinių išteklių įšaldymą[10]. Tam pačiam tikslui buvo imtasi priemonių apsaugoti finansų sistemą nuo lėšų ir ekonominių išteklių panaudojimo teroristų tikslams. 2005 m. ... Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2005/.../EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui[11] numatyta keletas priemonių, skirtų kovoti su piktnaudžiavimu finansų sistema pinigų plovimo ir teroristų finansavimo tikslais. Tačiau tos priemonės iki galo neužkerta kelio teroristams ir kitiems nusikaltėliams pasinaudoti mokėjimų sistemomis pervedant savo lėšas.(3) Siekdama skatinti nuoseklų požiūrį tarptautinėje kovoje su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu, tolesniais veiksmais Bendrija turėtų atsižvelgti į šio lygio pokyčius, t. y. į FATF priimtas devynias specialias rekomendacijas kovai su teroristų finansavimu, o ypač į specialią rekomendaciją VII (SR VII) dėl elektroninių pervedimų ir į peržiūrėtą išaiškinimą jos įgyvendinimui.(4) Visiškas lėšų pervedimų atsekamumas gali būti ypač svarbi ir vertinga pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo prevencijos, tyrimo, nustatymo ir patraukimo baudžiamojon atsakomybėn priemonė. Todėl norint užtikrinti informacijos apie mokėtoją perdavimą mokėjimų grandine, tikslinga numatyti sistemą, pagal kurią mokėjimo paslaugų teikėjai būtų įpareigoti su lėšų pervedimais pateikti tikslią ir prasmingą informaciją apie mokėtoją.(5) Šios direktyvos nuostatos taikomos nepažeidžiant 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo[12].(6) Dėl mažesnės pinigų plovimo arba teroristų finansavimo rizikos, susijusios su komercinio sandorio lėšų pervedimu, arba kai mokėtojas ir gavėjas yra mokėjimo paslaugų teikėjai, veikiantys savo vardu, tikslinga tokiems pervedimams netaikyti šio reglamento su sąlyga, kad juos visada galima atsekti iki mokėtojo.(7) Siekiant išlaikyti pusiausvyrą tarp rizikos, kad dėl pernelyg griežtų identifikavimo reikalavimų sandoriai gali būti vykdomi slapta, ir galimos teroristų išpuolių grėsmės, kuri gali būti susijusi ir su smulkiais pervedimais, įsipareigojimas tikrinti, kad informacija apie mokėtoją būtų tiksli, turėtų būti taikomas, atsižvelgiant į rizikos vertinimą, lėšų iki 1 000 eurų pervedimams gavėjams ne Bendrijos teritorijoje.(8) Atsižvelgiant į 2001 m. gruodžio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2560/2001 dėl tarptautinių mokėjimų eurais[13] ir Komisijos komunikatą „Naujosios teisinės sistemos vidaus rinkos mokėjimams“[14], pakanka numatyti supaprastintą mokėtojo informaciją, kuri būtų pateikiama pervedant lėšas Bendrijoje.(9) Siekiant sudaryti sąlygas valdžios institucijoms, atsakingoms už kovą su pinigų plovimu arba teroristų finansavimu trečiosiose šalyse, atsekti pinigų plovimui arba terorizmo finansavimui naudojamų lėšų šaltinį, pervedant lėšas iš Bendrijos į trečiąsias šalis, turėtų būti nurodoma išsami informacija apie mokėtoją. Prieiga prie išsamios informacijos apie mokėtoją toms valdžios institucijoms turėtų būti suteikiama tik pinigų plovimo arba teroristų finansavimo prevencijos, tyrimo, nustatymo ir patraukimo baudžiamojon atsakomybėn tikslams.(10) Kai mokėtojas perveda lėšas keliems mokėjimų gavėjams nebrangiu paketinio duomenų perdavimo, kurį sudaro atskiri pervedimai, būdu, su tokiais atskirais pervedimais turėtų būti galima pateikti tik mokėtojo sąskaitos numerį su sąlyga, kad paketinėje rinkmenoje pateikiama išsami informacija apie mokėtoją.(11) Siekdamas patikrinti, ar su lėšų pervedimais pateikiama būtina informacija apie mokėtoją, ir padėti identifikuoti įtartinas operacijas, gavėjo mokėjimo paslaugų teikėjas turėtų taikyti veiksmingas procedūras, kad nustatytų, ar netrūksta informacijos apie mokėtoją.(12) Dėl galimos teroristų finansavimo grėsmės, kurią kelia anonimiški pervedimai, tikslinga leisti gavėjo mokėjimo paslaugų teikėjui išvengti arba ištaisyti tokias situacijas, kai sužinoma, jog trūksta arba pateikta neišsami informacija apie mokėtoją. Šiuo atžvilgiu, įvertinus riziką, reikia leisti lanksčiai taikyti reikalavimus informacijos apie mokėtoją apimčiai. Be to, informacijos apie mokėtoją tikslumas ir išsamumas turėtų likti mokėtojo mokėjimo paslaugų teikėjo atsakomybė. Kai mokėtojo mokėjimo paslaugų teikėjas yra ne Bendrijos teritorijoje, reikia ypač atidžiai tikrinti kliento duomenis, vadovaujantis Direktyvos 2005/.../EB [11] straipsniu ir atsižvelgiant į tarptautinius korespondentinės bankininkystės ryšius su tuo mokėjimo paslaugų teikėju.(13) Bet kuriuo atveju gavėjo mokėjimo paslaugų teikėjas turėtų ypač atidžiai įvertinti riziką, išsiaiškinęs, kad trūksta informacijos apie mokėtoją arba ji neišsami, ir turėtų pranešti kompetentingoms institucijoms apie įtartinas operacijas.(14) Kol nepanaikinti techniniai apribojimai, kurie gali trukdyti tarpiniams mokėjimo paslaugų teikėjams įvykdyti savo įsipareigojimą perduoti visą gautą informaciją apie mokėtoją, tie tarpiniai mokėjimo paslaugų teikėjai turėtų registruoti tokią informaciją. Tokie techniniai apribojimai turėtų būti panaikinti, kai tik bus atnaujintos mokėjimo sistemos.(15) Kadangi, tiriant nusikaltimus, daug mėnesių ar netgi metų po pirminio lėšų pervedimo gali būti neįmanoma identifikuoti būtinų duomenų arba susijusių asmenų, tikslinga reikalauti, kad mokėjimo paslaugų teikėjai registruotų informaciją apie mokėtoją pinigų plovimo arba teroristų finansavimo prevencijos, tyrimo, nustatymo ir patraukimo baudžiamojon atsakomybėn tikslams. Demokratinėje visuomenėje šis laikotarpis turėtų būti ribotas. Tikslinga, kad tai būtų penkerių metų laikotarpis.(16) Siekiant paspartinti kovos su terorizmu veiksmus, mokėjimo paslaugų teikėjai turėtų greitai reaguoti į valdžios institucijų, atsakingų už kovą su pinigų plovimu arba teroristų finansavimu valstybėje narėje, kurioje jos įsteigtos, prašymus pateikti informaciją apie mokėtoją.(17) Atsižvelgdamos į kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu svarbą, valstybės narės nacionaliniuose teisės aktuose turėtų nustatyti veiksmingas, proporcingas ir griežtas nuobaudas už šio reglamento nuostatų nesilaikymą.(18) Šio reglamento įgyvendinimui būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, kuriuo nustatoma Komisijai suteiktų vykdymo įgaliojimų tvarka[15].(19) Keletas šalių ir teritorijų, kurios nesudaro Bendrijos teritorijos dalies, bendrai naudojasi pinigų sąjunga arba sudaro dalį valstybės narės valiutos zonos ir yra tos valstybės narės mokėjimo ir kliringo sistemų narės. Siekiant išvengti reikšmingo neigiamo poveikio tų šalių arba teritorijų ekonomikai, kuris gali būti patiriamas dėl šio reglamento taikymo lėšų pervedimams tarp susijusių valstybių narių ir tų šalių arba teritorijų, tikslinga numatyti galimybę traktuoti tokius lėšų pervedimus kaip lėšų pervedimus toje valstybėje narėje.(20) Siekiant nevaržyti lėšų teikimo labdaros tikslams, tikslinga įgalioti valstybes nares atleisti jų teritorijoje esančius mokėjimo paslaugų teikėjus nuo prievolės rinkti, tikrinti, registruoti arba siųsti informaciją apie mokėtoją, kai lėšų pervedimai neviršija 150 eurų. Taip pat tikslinga nustatyti, kad ši galimybė priklausytų nuo reikalavimų, kurių turi laikytis labdaros organizacijos, kad valstybės narės galėtų užtikrinti, jog teroristai nepiktnaudžiaus šia išimtimi kaip priedanga arba būdu palengvinti savo veiklos finansavimą.(21) Kadangi valstybės narės negali pakankamai pasiekti veiksmų, kurių bus imamasi, tikslų, o dėl veiksmų apimties arba poveikio juos galima geriau pasiekti Bendrijos lygiu, Bendrija gali imtis priemonių pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šis reglamentas nereglamentuoja daugiau nei būtina šiems tikslams pasiekti.(22) Siekiant nustatyti nuoseklų metodą kovojant su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu, pagrindinės šio reglamento nuostatos turėtų būti taikomos nuo tos pačios datos kaip ir atitinkamos nuostatos, priimtos tarptautiniu lygiu.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:I skyrius Taikymo sritis ir apibrėžimai1 straipsnis DalykasŠiuo reglamentu pinigų plovimo ir teroristų finansavimo prevencijos, tyrimo, nustatymo ir patraukimo baudžiamojon atsakomybėn tikslams nustatomos taisyklės informacijai, kuri pateikiama pervedant lėšas ir susijusi su tų lėšų mokėtojais.2 straipsnis Taikymo sritis1. Šis reglamentas taikomas lėšų pervedimams bet kuria valiuta, kuriuos siunčia arba gauna Bendrijoje įsteigtas mokėjimo paslaugų teikėjas.2. Šis reglamentas netaikomas kreditine ar debetine kortele arba kita panašia mokėjimo priemone atlikto komercinio sandorio lėšų pervedimui su sąlyga, kad visuose to komercinio sandorio lėšų pervedimuose nurodomas unikalus identifikatorius, kurio pagalba galima atsekti sandorį iki mokėtojo.Šis reglamentas netaikomas lėšų pervedimams, kai ir mokėtojas, ir gavėjas yra mokėjimo paslaugų teikėjai, veikiantys savo vardu.3 straipsnis ApibrėžimaiŠiame reglamente vartojami šie apibrėžimai:1. teroristų finansavimas – bet kokie pažeidimai, numatyti Direktyvos 2005/.../EB 1 straipsnio 3 dalyje;2. pinigų plovimas – bet kokie pažeidimai, numatyti Direktyvos 2005/.../EB 1 straipsnio 2 dalyje;3. mokėtojas – fizinis arba juridinis asmuo, turintis teisę disponuoti lėšomis ir leidžiantis jas pervesti gavėjui;4. gavėjas – fizinis arba juridinis asmuo, kuris yra galutinis numatytas pervestų lėšų gavėjas;5. mokėjimo paslaugų teikėjas – fizinis arba juridinis asmuo, kurio veikla apima mokėjimo paslaugų teikimą mokėjimo paslaugų vartotojams;6. tarpinis mokėjimo paslaugų teikėjas – mokėjimo paslaugų teikėjas, kuris nėra nei mokėtojo, nei gavėjo mokėjimo paslaugų teikėjas ir kuris dalyvauja lėšų pervedimo procese;7. lėšų pervedimas – bet kuri operacija, kurią mokėtojo vardu elektroninėmis priemonėmis atlieka mokėjimo paslaugų teikėjas, siekiant, kad gavėjo vardu kitas mokėjimo paslaugų teikėjas gautų lėšas, neatsižvelgiant į tai, ar mokėtojas ir gavėjas yra tas pats asmuo;8. mokėjimo paslaugų vartotojas – fizinis arba juridinis asmuo, kuris naudojasi mokėjimo paslauga kaip mokėtojas arba gavėjas;9. paketinis duomenų perdavimas – keli atskiri lėšų pervedimai, sugrupuoti bendram siuntimui.II skyrius Mokėtojo mokėjimo paslaugų teikėjo įsipareigojimai4 straipsnis Išsami informacija apie mokėtojąIšsami informacija apie mokėtoją apima jo vardą, pavardę, adresą ir sąskaitos numerį.Adresą gali pakeisti mokėtojo gimimo data ir gimimo vieta, jo kliento identifikacinis numeris arba nacionalinis tapatybės numeris.Kai nėra mokėtojo sąskaitos numerio, mokėtojo mokėjimo paslaugos teikėjas gali jį pakeisti unikaliu identifikatoriumi, kurio pagalba galima atsekti sandorį iki mokėtojo.5 straipsnis Informacija, teikiama pervedant lėšas, ir duomenų saugojimas1. Mokėjimo paslaugų teikėjai užtikrina, kad pervedant lėšas būtų pateikiama išsami informacija apie mokėtoją.2. Prieš pervesdamas lėšas, mokėtojo mokėjimo paslaugų teikėjas patikrina išsamią informaciją apie mokėtoją, remdamasis dokumentais, duomenimis arba informacija, gauta iš patikimo ir nepriklausomo šaltinio.Tačiau kai lėšos iki 1 000 eurų pervedamos gavėjams ne Bendrijos teritorijoje, mokėjimo paslaugų teikėjai gali nustatyti tokio patikrinimo apimtį, atsižvelgdami į pinigų plovimo ir teroristų finansavimo riziką.3. Mokėtojo mokėjimo paslaugų teikėjas penkerius metus saugo išsamios mokėtojo informacijos, pateikiamos pervedant lėšas, įrašus.6 straipsnis Lėšų pervedimai BendrijojeNukrypstant nuo 5 straipsnio, kai ir mokėtojo mokėjimo paslaugų teikėjas, ir gavėjo mokėjimo paslaugų teikėjas yra Bendrijos teritorijoje, pervedant lėšas, reikia nurodyti tik mokėtojo sąskaitos numerį arba unikalų identifikatorių, kurio pagalba galima atsekti sandorį iki mokėtojo.Tačiau jeigu to paprašo gavėjo mokėjimo paslaugų teikėjas, mokėtojo mokėjimo paslaugų teikėjas per tris darbo dienas nuo tokio prašymo gavimo suteikia gavėjo mokėjimo paslaugų teikėjui išsamią informaciją apie mokėtoją.7 straipsnis Lėšų pervedimai iš Bendrijos gavėjams ne Bendrijos teritorijoje1. Pervedant lėšas iš Bendrijos gavėjams ne Bendrijos teritorijoje, pateikiama išsami informacija apie mokėtoją.2. Jeigu mokėtojas atlieka paketinį duomenų perdavimą gavėjams ne Bendrijos teritorijoje, 1 dalis netaikoma sugrupuotiems atskiriems pervedimams su sąlyga, kad paketinėje rinkmenoje yra ta informacija ir kad su atskirais pervedimais yra nurodytas mokėtojo sąskaitos numeris arba unikalus identifikatorius.III skyrius Gavėjo mokėjimo paslaugų teikėjo įsipareigojimai8 straipsnis Informacijos apie mokėtoją trūkumo nustatymasGavėjo mokėjimo paslaugų teikėjas turi veiksmingas procedūras, kuriomis gali nustatyti, jog trūksta šios informacijos apie mokėtoją:2.  Lėšų pervedimams, kai mokėtojo mokėjimo paslaugų teikėjas yra Bendrijoje, trūksta 6 straipsnyje nurodytos informacijos.3.  Lėšų pervedimams, kai mokėtojo mokėjimo paslaugų teikėjas yra ne Bendrijos teritorijoje, trūksta 4 straipsnyje nurodytos išsamios informacijos apie mokėtoją arba, jei taikoma, 13 straipsnyje nurodytos informacijos.9 straipsnis Lėšų pervedimai, kai trūksta informacijos apie mokėtoją1. Jeigu gavėjo mokėjimo paslaugų teikėjas sužino, kad, gaunant lėšų pervedimus, trūksta informacijos apie mokėtoją, būtinos pagal šį reglamentą, arba kad ji yra neišsami, mokėjimo paslaugų teikėjas gali arba atmesti pervedimą, arba paprašyti išsamios informacijos apie mokėtoją. Pastaruoju atveju gavėjo mokėjimo paslaugų teikėjas gali arba užlaikyti lėšas, dėl kurių laukiama atsakymo, arba jas išmokėti gavėjui. Visais atvejais gavėjo mokėjimo paslaugų teikėjas laikosi bet kurių galiojančių teisės aktų ar administracinių nuostatų, susijusių su pinigų plovimo ir teroristų finansavimo prevencija, ypač Reglamentų (EB) Nr. 2580/2001 ir (EB) Nr. 881/2002, Direktyvos 2005/.../EB bei nacionalinių įgyvendinimo priemonių.2. Kai mokėjimo paslaugų teikėjas pakartotinai nepateikia būtinos informacijos apie mokėtoją, gavėjo mokėjimo paslaugų teikėjas atmeta bet kuriuos to mokėjimo paslaugų teikėjo lėšų pervedimus arba nutraukia verslo santykius su tuo mokėjimo paslaugų teikėju dėl lėšų pervedimo paslaugų arba dėl dvišalio paslaugų teikimo.Gavėjo mokėjimo paslaugų teikėjas praneša apie tą faktą valdžios institucijoms, atsakingoms už kovą su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu.10 straipsnis Rizika pagrįstas vertinimasGavėjo mokėjimo paslaugų teikėjas neišsamią informaciją apie mokėtoją laiko kriterijumi, vertinant, ar lėšų pervedimas arba bet kuris susijęs sandoris yra įtartinas ir ar apie jį būtina pranešti valdžios institucijoms, atsakingoms už kovą su pinigų plovimu arba teroristų finansavimu, vadovaujantis Direktyvos 2005/.../EB III skyriuje nurodytais įsipareigojimais.11 straipsnis Duomenų saugojimasGavėjo mokėjimo paslaugų teikėjas penkerius metus saugo bet kurią gautą informaciją apie mokėtoją.IV skyrius Tarpinių mokėjimo paslaugų teikėjų įsipareigojimai12 straipsnis Informacijos apie mokėtoją išsaugojimas pervedimeTarpiniai mokėjimo paslaugų teikėjai užtikrina, kad visa informacija apie mokėtoją, gauta su lėšų pervedimu, būtų išsaugojama pervedime.13 straipsnis Techniniai apribojimai1. Kai mokėtojo mokėjimo paslaugų teikėjas yra ne Bendrijos teritorijoje, o techniniai apribojimai tarpiniam mokėjimo paslaugų teikėjui, kuris yra Bendrijoje, trukdo pateikti informaciją apie mokėtoją, pervedant lėšas, tas tarpinis mokėjimo paslaugų teikėjas penkerius metus saugo visą gautą informaciją, nepaisant to, ar ta informacija išsami ar ne.2. Jeigu 1 dalyje nurodytu atveju tarpinis mokėjimo paslaugų teikėjas negauna išsamios informacijos apie mokėtoją, pervesdamas lėšas, jis apie tai praneša gavėjo mokėjimo paslaugų teikėjui.3. Kai taikoma 1 dalis, tarpinis mokėjimo paslaugų teikėjas, kai jo paprašo gavėjo mokėjimo paslaugų teikėjas, per tris darbo dienas nuo tokio prašymo gavimo suteikia tam mokėjimo paslaugų teikėjui išsamią informaciją apie mokėtoją.V skyrius Bendrieji įsipareigojimai, vykdymo ir pakeitimo įgaliojimai14 straipsnis Bendradarbiavimo įsipareigojimaiMokėjimo paslaugų teikėjai išsamiai ir nevėluodami reaguoja į valstybės narės, kurioje yra mokėjimo paslaugų teikėjas, valdžios institucijų, atsakingų už kovą su pinigų plovimu arba teroristų finansavimu, pateiktus užklausimus, susijusius su informacija apie mokėtoją, kuri pateikiama pervedant lėšas, ir su atitinkamais duomenimis, laikydamiesi terminų ir procedūrinių reikalavimų, nustatytų tos valstybės narės nacionaliniuose įstatymuose.Tos valdžios institucijos gali naudoti tą informaciją tik pinigų plovimo arba teroristų finansavimo prevencijos, tyrimo, nustatymo ir patraukimo baudžiamojon atsakomybėn tikslams.15 straipsnis NuobaudosValstybės narės nustato nuobaudų taisykles, taikomas už šio reglamento nuostatų pažeidimus, ir imasi visų būtinų priemonių, kad užtikrintų minėtų taisyklių įgyvendinimą. Numatytos nuobaudos privalo būti veiksmingos, proporcingos ir griežtos. Valstybės narės pateikia Komisijai tas taisykles ir nurodo už jų vykdymą atsakingas valdžios institucijas ne vėliau kaip iki 2006 m. gruodžio 31 d. ir nevėluodamos praneša apie bet kuriuos vėlesnius susijusius pakeitimus.16 straipsnis Vykdymo ir pakeitimo įgaliojimai1. Vadovaudamasi 17 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka ir atsižvelgdama į bet kokius pokyčius pinigų plovimo ir teroristų finansavimo srityje bei į atitinkamus pakeitimus tarptautiniuose standartuose, ypač į tuos, dėl kurių susitarta Finansinių veiksmų darbo grupėje kovai su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu (FATF), Komisija gali priimti priemones, susijusias su 3 straipsnio 5 ir 7 dalyse nurodytais apibrėžimų išaiškinimais.2. Vadovaudamasi 17 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka ir atsižvelgdama į bet kokius pokyčius pinigų plovimo ir teroristų finansavimo srityje bei į atitinkamus pakeitimus tarptautiniuose standartuose, ypač į tuos, dėl kurių susitarė FATF, Komisija gali priimti priemones, susijusias su pinigų sumų ribų, nustatytų 5 ir 19 straipsniuose nurodytiems įsipareigojimams, atnaujinimu.17 straipsnis Komitetas1. Komisijai padeda Pinigų plovimo ir teroristų finansavimo prevencijos komitetas, įsteigtas Direktyva 2005/.../EB, toliau – „Komitetas“.2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į šio sprendimo 8 straipsnio nuostatas.Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis yra trys mėnesiai.VI skyrius Leidžiančios nukrypti nuostatos18 straipsnis Susitarimai su teritorijomis arba šalimis už Bendrijos ribų1. Komisija gali įgalioti bet kurią valstybę narę sudaryti susitarimus su į Bendrijos teritoriją neįeinančia šalimi arba teritorija, kaip nustatyta Sutarties 299 straipsnyje, kuriuose yra nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo šio reglamento, kad lėšų pervedimus tarp tos šalies arba teritorijos ir atitinkamos valstybės narės būtų galima traktuoti kaip lėšų pervedimus toje valstybėje narėje.Tokie susitarimai gali būti leidžiami tik tada, kai susijusi šalis arba teritorija įvykdo visas šias sąlygas:a) ji bendrai naudojasi pinigų sąjunga su konkrečia valstybe nare arba sudaro dalį konkrečios valstybės narės valiutos zonos;b) ji yra konkrečios valstybės narės mokėjimo ir kliringo sistemų narė;c) ji reikalauja, kad jos jurisdikcijoje esantys mokėjimo paslaugų teikėjai taikytų tokias pačias taisykles, kaip nustatyta šiuo reglamentu.2. Valstybė narė, norinti sudaryti susitarimą, kaip nurodyta 1 dalyje, siunčia prašymą Komisijai ir suteikia jai visą būtiną informaciją.Komisijai gavus valstybės narės prašymą, lėšų pervedimai tarp tos valstybės narės ir susijusios šalies arba teritorijos laikinai traktuojami kaip lėšų pervedimai toje valstybėje narėje, kol bus priimtas sprendimas pagal šiame straipsnyje nurodytą tvarką.Jeigu Komisija mano neturinti visos būtinos informacijos, ji per du mėnesius nuo prašymo gavimo kreipiasi į konkrečią valstybę narę ir patikslina, kokios papildomos informacijos reikia.3. Gavusi visą informaciją, kurią laiko būtina prašymui įvertinti, Komisija per vieną mėnesį apie tai praneša prašymą pateikusiai valstybei narei ir persiunčia prašymą kitoms valstybėms narėms. Per tris mėnesius nuo pranešimo, nurodyto šio straipsnio 2 dalies ketvirtoje pastraipoje, Komisija, vadovaudamasi 17 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka, nusprendžia, ar suteikti įgaliojimus konkrečiai valstybei narei sudaryti 1 dalyje minėtą susitarimą.Bet kuriuo atveju, kaip nurodyta pirmoje pastraipoje, sprendimas priimamas per aštuoniolika mėnesių nuo tos dienos, kai Komisija gauna prašymą.19 straipsnis Lėšų pervedimai labdaros organizacijoms valstybėje narėjeValstybės narės gali atleisti savo teritorijoje esančius mokėjimo paslaugų teikėjus nuo 5 straipsnyje nurodytų įsipareigojimų, susijusių su lėšų pervedimais organizacijoms, užsiimančioms labdara, religine, kultūrine, švietimo, socialine arba su asociacijomis susijusia veikla, su sąlyga, kad šioms organizacijoms taikomi atsiskaitymo ir išorės audito reikalavimai arba kad jas prižiūri valstybinės valdžios institucijos ir kad tie lėšų pervedimai neviršija nustatytos didžiausios 150 eurų vienam pervedimui ribos ir jie atliekami išimtinai tos valstybės narės teritorijoje.Valstybės narės praneša Komisijai apie priemones, kurias priėmė, kad galėtų pasinaudoti pirmoje dalyje numatyta galimybe.VII skyrius Baigiamosios nuostatos20 straipsni ĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Tačiau 4–14 ir 19 straipsniai taikomi nuo 2007 m. sausio 1 d.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje, […]Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas PirmininkasLEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENTPolicy area(s): Internal Market Activit(y/ies): Internal Market for goods and services |TITLE OF ACTION: PROPOSAL FOR A REGULATION ON INFORMATION ON THE PAYER ACCOMPANYING TRANSFERS OF FUNDS |1. BUDGET LINE(S) + HEADING(S)12.010211.01.03 – Committee meetings2. OVERALL FIGURES2.1. Total allocation for action (Part B): € million for commitmentn.a.2.2. Period of application:2005–20102.3. Overall multiannual estimate of expenditure:(a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial intervention) (see point 6.1.1)n.a.(b) Technical and administrative assistance and support expenditure (see point 6.1.2)n.a.(c) Overall financial impact of human resources and other administrative expenditure (see points 7.2 and 7.3)Commitments/ payments | 0.224 | 0.224 | 0.224 | 0.224 | 0.224 |TOTAL a+b+c |Commitments | 0.224 | 0.224 | 0.224 | 0.224 | 0.224 |Payments | 0.224 | 0.224 | 0.224 | 0.224 | 0.224 |2.4. Compatibility with financial programming and financial perspective[X] Proposal is compatible with existing financial programming.Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective.Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement.2.5. Financial impact on revenue:[16][X] Proposal has no financial implications (involves technical aspects regarding implementation of a measure)ORProposal has financial impact – the effect on revenue is as follows:n.a.3. BUDGET CHARACTERISTICSType of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |Non-comp | Non-diff | NO | YES | YES | No [5] |4. LEGAL BASISThe action only concerns administrative expenditure.5. DESCRIPTION AND GROUNDS5.1. Need for Community intervention[17]5.1.1. Objectives pursuedThe present proposal for a regulation aims to transpose Special Recommendation VII (SR VII) of the Financial Action Task Force (the international body established by the Paris G7 summit in 1989 which objective is to fight against financial crime) into Community law in a way that is fully compatible with Internal Market principles. It lays down rules on payer’s information accompanying funds transfers, in order to ensure that basic information is immediately available to the authorities responsible for combating money laundering and terrorism, to assist them in their task.5.1.2. Measures taken in connection with ex ante evaluationIn its Communication to the Council and the European Parliament concerning a “New legal framework for payments in the Internal Market” (COM (2003) 718 final) the Commission consulted interested parties on issues raised by the transposition of SR VII into Community legislation.The results of the consultation have shown overwhelming support from all stakeholders (the banking community, Central Banks, the European Central Bank and Member States) to transpose SR VII through Community legislation rather than national legislation. Payment systems in the EU are in the process of being integrated into a Single Payment Area and, consequently, SR VII should be transposed in a harmonised manner throughout the EU. All stakeholders called for the use of a regulation, which would be the most effective way of guaranteeing uniform implementation and thus a level playing field.The results of the consultation are available at:http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/framework/2004-contributions_en.htm.5.1.3. Measures taken following ex post evaluationn.a.5.2. Action envisaged and budget intervention arrangementsThe rules on payer’s information accompanying funds transfers provided for in the proposal for a regulation result in a number of obligations applicable to all payment service providers (PSPs) involved in the payment chain. The payer’s payment service provider must ensure that funds transfers contain complete, accurate and meaningful payer’s information (name, address and account number). Any intermediary payment service provider must ensure that all payer’s information that accompanies a transfer is retained with the transfer or that appropriate records are kept. The payee’s payment service provider must have effective risk-based procedures in order to identify funds transfers lacking complete payer’s information and, as appropriate, report suspicious transactions to the authorities responsible for combating money laundering and terrorism.5.3. Methods of implementationThe negotiation of the Regulation in the Council and in the European Parliament will be carried out by DG MARKT staff within existing resources. Furthermore, Article 12 of the Regulation specifies that the Commission will be assisted by a committee consisting of Member States’ representatives on certain specific issues.6. FINANCIAL IMPACTn.a.7. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITUREHuman and administrative resource requirements will be covered from within the budget allocated to the managing DG in the framework of the annual allocation procedure.7.1. Impact on human resourcesTypes of post | Staff to be assigned to management of the action using existing | Total | Description of tasks deriving from the action |Number of permanent posts | Number of temporary posts |Officials or temporary staff | A B C | 1 0.5 | 1 0.5 | Negotiation of the Regulation in the Council and in the European Parliament and participation in FATF work Organisation of meetings of the regulatory Committee on the prevention of money laundering and terrorist financing |Other human resources |Total | 1.5 | 1.5 |7.2. Overall financial impact of human resourcesType of human resources | Amount (€) | Method of calculation * |Officials Temporary staff | EUR 162 000 | EUR 108 000 x 1.5 |Other human resources (specify budget line) |Total | EUR 162 000 |The amounts are total expenditure for twelve months.7.3. Other administrative expenditure deriving from the actionBudget line (number and heading) | Amount € | Method of calculation |Overall allocation (Title A7) Copy updated budget linesA0701 – Missions 12 01 02 11 01 – Missions 12 01 02 11 02 – Meetings, conferences 12 01 02 11 03 – Committees (consultative committee) 12 01 02 11 04 – Studies and consultations | EUR 62 400 (Regulatory Committee on the prevention of money laundering and terrorist financing) | EUR 15 600 (reimbursement of 24 experts) x 4 meetings |Information systems (A-5001/A-4300) | n.a. |Other expenditure - Part A (specify) | n.a. |Total | EUR 62 400 |The amounts are total expenditure for twelve months.Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts à l’intérieur de la dotation allouée à la DG gestionnaire dans le cadre de la procédure d’allocation annuelle.1 Specify the type of committee and the group to which it belongs.I. Annual total (7.2 + 7.3) II. Duration of action III. Total cost of action (I x II) | EUR 224 400 5 years EUR 1 122 000 |8. FOLLOW-UP AND EVALUATION8.1. Follow-up arrangementsn.a8.2. Arrangements and schedule for the planned evaluationn.a9. ANTI-FRAUD MEASURESn.a[1] FATF – tarptautinė organizacija, įkurta 1989 m. Paryžiaus didžiojo septyneto šalių (G7) aukščiausio lygio susitikime, kuri laikoma pasauliniu etalonu kovojant su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu.[2] Dėl specialių ribojančių priemonių, taikomų tam tikriems asmenims ir subjektams, siekiant kovoti su terorizmu. OL L 344, 2001 12 28, p. 70. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 745/2003 (OL L 106, 2003 4 29, p. 22).[3] Nustatantis tam tikras specialias ribojančias priemones, taikomas tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su Usama bin Ladenu, Al-Qaida tinklu ir Talibanu, ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 467/2001, uždraudžiantį tam tikrų prekių ir paslaugų eksportą į Afganistaną, sustiprinantį skrydžių uždraudimą ir pratęsiantį Afganistano Talibano lėšų ir kitų finansinių išteklių įšaldymą. OL L 139, 2002 5 29, p. 9. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2034/2004 (OL L 353, 2004 11 27, p. 11).[4] OL C […], […], p. […].[5] OL C […], […], p. […].[6] OL C […], […], p. […].[7] OL C […], […], p. […].[8] OL C […], […], p. […].[9] OL L 344, 2001 12 28, p. 70. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 745/2003 (OL L 106, 2003 4 29, p. 22).[10] OL L 139, 2002 5 29, p. 9. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2034/2004 (OL L 353, 2004 11 27, p. 11).[11] OL L ..., 2005 ......, p. .... (bus paskelbta, 2004/0137/COD).[12] OL L 281, 1995 11 23, p. 31.[13] OL L 344, 2001 12 28, p. 13.[14] KOM (2003) 718 galutinis.[15] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.[16] For further information, see separate explanatory note.[17] For further information, see separate explanatory note.


				|

		52014PC0378

			Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos reglamento (ES) Nr. 43/2014 nuostatos dėl sužvejojamų tam tikrų žuvų kiekio apribojimų /* COM/2014/0378 final - 2014/0193 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO
APLINKYBĖS
Tarybos reglamentu (ES) Nr. 43/2014[1] 2014 metams nustatytos
tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių
žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams
ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems
Sąjungos laivams. Žvejybos galimybės jų galiojimo laikotarpiu
paprastai keliskart iš dalies keičiamos.
2.           KONSULTACIJŲ SU
SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
Netaikoma.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO
ASPEKTAI
Siūlomais pakeitimais siekiama iš dalies
pakeisti minėtą reglamentą, kaip išdėstyta toliau.
Remiantis Grenlandijos nustatyta sužvejoti
leidžiamų žuvų dalimi ir Europos bendrijos ir Danijos
Vyriausybės bei Grenlandijos Vietinės Vyriausybės žvejybos
partnerystės susitarimu ir jo protokolu, Sąjungai tenka 7,7 %
paprastųjų stintenių ICES V ir XIV parajonių Grenlandijos
vandenyse BLSK. Tuo metu, kai toliau pateiktas pasiūlymas buvo
išsiųstas priimti, dar nebuvo pateiktas nei Grenlandijos pasiūlymas,
nei valstybių narių nuomonė apie jį. Todėl
minėtas BLSK šiame pasiūlyme nurodytas santrumpa „pm“ (pro memoria),
vietoj kurios skaičiai bus įrašyti po pasiūlymo priėmimo.
Reglamente (ES) Nr. 43/2014 nurodytas
neteisingas paprastųjų jūrinių ešerių kiekis, leidžiamas
sužvejoti I ir II zonų tarptautiniuose vandenyse (19 300 t); jis
neatitinka Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijos (NEAFC) nustatyto
BLSK – 19 500 t.  Šis BLSK negali būti pradėtas žvejoti iki
2014 m. liepos 1 d., kaip nurodyta prie Sąjungos kvotos
pateiktoje išnašoje, kurios koreguoti nereikia. Aptikta dar viena klaida,
susijusi su juodųjų paltusų BLSK, taikomu V ir XIV zonų
Grenlandijos vandenyse: Norvegijai, Farerų saloms ir kai kurioms
valstybėms narėms paskirstyta Sąjungos kvota buvo 200 tonų
didesnė nei faktiškai pasiūlyta Grenlandijos – 4665 tonos vietoj
4465 tonų. Taip pat pataisyti kai kurie atlantinių skumbrių
BLSK, taikomi IIIa ir IV zonose, taip pat IIa, IIIb ir c zonų ir 22–32
pakvadračių Sąjungos vandenyse: pirma, Sąjungos kvota gali
būti žvejojama Farerų salų vandenyse, antra, Farerų salos
turėtų galėti dalį savo atlantinių skumbrių
kvotos (46 850 tonų) sužvejoti tam tikruose ES rajonuose ir tai
turėtų būti užfiksuota atitinkamoje lentelėje. Todėl
turėtų būti pataisytas ir Sąjungos vandenų rajono,
kuriame Farerų saloms gali būti leista žvejoti atlantines skumbres,
aprašymas (Reglamento (ES) Nr. 43/2014 VIII priedas).
Galiausiai, šiame pasiūlyme pateikiami
pakeitimai dėl priemonių, susijusių su regioninėmis
žvejybos valdymo organizacijomis, įgyvendinimo. 2012 m. 8-ojoje
eilinėje sesijoje Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno
žuvininkystės komisija (WCPFC) priėmė išsaugojimo ir valdymo
priemonę, pagal kurią draudžiama tam tikra su ilgapelekiais
pilkaisiais rykliais (Carcharhinus longimanus) susijusi žvejybos veikla.
9-ojoje eilinėje sesijoje WCPFC priėmė panašų su
floridiniais šilkiniais rykliais (Carcharhinus falciformis)
susijusį draudimą. Abu draudimai turėtų būti
įgyvendinti Sąjungos teisėje.
2014/0193 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos
reglamento (ES) Nr. 43/2014 nuostatos dėl sužvejojamų tam tikrų
žuvų kiekio apribojimų
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą,
kadangi:
(1)       Europos bendrijos ir Danijos
Vyriausybės bei Grenlandijos Vietinės Vyriausybės žvejybos
partnerystės susitarime[2] ir jo protokole[3]
numatyta Sąjungai skirti 7,7 % paprastųjų stintenių
išteklių ICES V ir XIV parajonių Grenlandijos vandenyse bendro
leidžiamo sužvejoti kiekio (BLSK);
(2)       Tarybos reglamente (ES)
Nr. 43/2014[4]
Sąjungai 2014 metams nustatyta nulinė paprastųjų
stintenių išteklių tuose Grenlandijos vandenyse žvejybos kvota,
taikytina iki 2014 m. balandžio 30 d.;
(3)       [Įrašyti datą]
Grenlandijos valdžios institucijos Sąjungai pranešė, kad nustatytas [pm]
tonų paprastųjų stintenių ICES V ir XIV parajonių
Grenlandijos vandenyse BLSK, taikytinas nuo[įrašyti datą] iki [įrašyti
datą]. Todėl turėtų būti nustatyta susijusi to
laikotarpio [pm] tonų Sąjungos kvota;
(4)       būtina pataisyti I ir II
zonų tarptautiniuose vandenyse taikomą paprastųjų
jūrinių ešerių BLSK ir V bei XIV zonų Grenlandijos
vandenyse taikomą juodųjų paltusų BLSK. Taip pat
būtina pataisyti Šiaurės jūroje ir gretimuose vandenyse
taikomą atlantinių skumbrių BLSK, kad būtų atsižvelgta
į Sąjungos ir Farerų salų abipusės prieigos
tvarką; be to, reikėtų atitinkamai pakoreguoti rajono, kuriame
Farerų salų laivai gali žvejoti atlantines skumbres pagal žvejybos
leidimus, aprašymą;
(5)       8-ojoje eilinėje
sesijoje Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisija
(WCPFC) priėmė draudimą laivuose laikyti, perkrauti,
sandėliuoti ar iškrauti ilgapelekius pilkuosius ryklius (Carcharhinus
longimanus). 9-ojoje eilinėje sesijoje WCPFC priėmė
panašų su floridiniais šilkiniais rykliais (Carcharhinus falciformis)
susijusį draudimą. Abu draudimai turėtų būti
įgyvendinti Sąjungos teisėje. pagal Tarybos reglamento (EB)
Nr. 847/96[5]
2 straipsnį reikėtų nustatyti išteklius, kuriems taikomos
įvairios tame reglamente nurodytos priemonės;
(6)       Reglamente (ES)
Nr. 43/2014 numatyti sužvejojamų žuvų kiekio apribojimai taikomi
nuo 2014 m. sausio 1 d. Todėl šio reglamento nuostatos dėl
sužvejojamų žuvų kiekio apribojimų iš principo taip pat
turėtų būti taikomos nuo tos dienos. Toks taikymas atgaline data
nepažeidžia teisinio tikrumo ir teisėtų lūkesčių
principų, nes aptariamos žvejybos galimybės dar neišnaudotos.
Tačiau draudimas žvejoti floridinius šilkinius ryklius WCPFC konvencijos
rajone įsigalioja 2014 m. liepos 1 d. ir turėtų
būti pradėtas taikyti nuo tos dienos. Atitinkamai ir pataisytas V ir
XIV zonų Grenlandijos vandenyse galiojantis juodųjų paltusų
BLSK turėtų būti taikomas nuo šio reglamento įsigaliojimo
dienos, nes dėl jo sumažėja Sąjungos laivų žvejybos galimybės.
Be to, atsižvelgiant į paprastųjų stintenių žvejybos sezoną
šiame reglamente numatyti sužvejojamų šių išteklių žuvų
kiekio apribojimai turėtų būti taikomi nuo [įrašyti
datą];
(7)       kadangi tam tikrų
sužvejojamų žuvų kiekių apribojimų pakeitimai turi
įtakos Sąjungos laivų ekonominei veiklai ir veiklos žvejybos
sezonu planavimui, šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto,
kai tik bus paskelbtas;
(8)       Reglamentas (ES)
Nr. 43/2014 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamento (ES) Nr. 43/2014 pakeitimai
(1)
Reglamente (ES) Nr. 43/2014 įterpiamas
37a straipsnis:
„37a straipsnis
Ilgapelekiai pilkieji rykliai
1.       Draudžiama
laikyti laive, perkrauti, sandėliuoti ar iškrauti bet kokias
ilgapelekių pilkųjų ryklių (Carcharhinus longimanus)
skerdenų dalis ar visas skerdenas.
3.       Atsitiktinai
sužvejojus 1 dalyje nurodytų rūšių žuvis siekiama jų
nesužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos.“
(2)
Įterpiamas 37b straipsnis:
„37b straipsnis
Floridiniai šilkiniai rykliai
1.       Draudžiama
laikyti laive, perkrauti, sandėliuoti ar iškrauti bet kokias floridinių
šilkinių ryklių (Carcharhinus falciformis) skerdenų dalis
ar visas skerdenas.
2.       Atsitiktinai
sužvejojus 1 dalyje nurodytų rūšių žuvis siekiama jų
nesužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos.“
(3)
Reglamento (ES) Nr. 43/2014 IA priedas iš
dalies keičiamas pagal šio reglamento I priede pateiktą tekstą.
(4)
Reglamento (ES) Nr. 43/2014 IB priedas iš
dalies keičiamas pagal šio reglamento II priede pateiktą tekstą.
(5)
Reglamento (ES) Nr. 43/2014 VIII priedas iš
dalies keičiamas pagal šio reglamento III priede pateiktą tekstą.
2 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja kitą
dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
1 straipsnio 2 dalis taikoma nuo 2014 m.
liepos 1 d.
1 straipsnio 3 ir 5 dalys ir II priedo c
punktas taikomi nuo 2014 m. sausio 1 d.
II priedo a punktas taikomas nuo [įrašyti
datą].
Šis reglamentas privalomas visas ir
tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               2014 m. sausio 20 d. Tarybos reglamentas (ES)
Nr. 43/2014, kuriuo 2014 metams nustatomos tam tikrų žuvų
išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės,
taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose
Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos
laivams (OL L 24, 2014 1 28, p. 1–145).
[2]               OL L 172, 2007 6 30, p. 4.
[3]               OL L 293, 2012 10 23, p. 5.
[4]               OL L 24, 2014 1 28, p. 1–145.
[5]               1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentas
(EB) Nr. 847/96, nustatantis bendrų leistinų sugavimų ir
kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas (OL L 115, 1996 5 9, p. 3).
PRIEDAI
prie
Pasiūlymo dėl Tarybos
reglamento
kuriuo iš dalies keičiamos
Tarybos reglamento (ES) Nr. 43/2014 nuostatos dėl sužvejojamų
tam tikrų žuvų kiekio apribojimų
I PRIEDAS
IA priedo įrašas, skirtas
atlantinėms skumbrėms IIIa ir IV zonose, taip pat IIa, IIIb, IIIc
zonų ir 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenyse,
pakeičiamas taip:
 „Rūšis: || Atlantinės skumbrės ||   ||   || Zona: || IIIa ir IV; IIa, IIIb, IIIc zonų ir 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys
   || Scomber scombrus ||   ||   || (MAC/2A34.) ||
 Belgija ||   ||  768 || (2) (5) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. ||   ||
 Danija ||   || 26 530 || (2) (5) ||   ||   ||   ||
 Vokietija ||   ||  800 || (2) (5) ||   ||   ||   ||
 Prancūzija ||   || 2 417 || (2) (5) ||   ||   ||   ||
 Nyderlandai || 2 434 || (2) (5) ||   ||   ||   ||
 Švedija ||   || 7 101 || (1) (2) (5) ||   ||   ||   ||
 Jungtinė Karalystė || 2 254 || (2) (5) ||   ||   ||   ||
 Sąjunga ||   || 42 304 || (1) (2) (5) ||   ||   ||   ||
 Norvegija ||   || 256 936 || (3) ||   ||   ||   ||
 Farerų salos || 46 850 || (4) ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 BLSK ||   || Netaikoma ||   ||   ||   ||   ||
 (1)  Speciali sąlyga: įskaitant pm tonų, kurios turi būti sužvejotos Norvegijos vandenyse į pietus nuo 62° šiaurės platumos (MAC/*04N-): ||
   ||   ||  247 ||   ||   ||   ||   ||
   || Taikant šią specialią sąlygą atlantinių menkių, juodadėmių menkių, sidabrinių polakų, paprastųjų merlangų ir ledjūrio menkių priegaudos turi būti įskaičiuojamos į šios rūšies kvotas.
 (2)  Taip pat gali būti sužvejota IVa zonos Norvegijos vandenyse (MAC/*4AN.). ||   ||   ||
 (3)  Turi būti išskaičiuota iš BLSK Norvegijos dalies (patekimo kvota). Į šį kiekį įskaičiuojama toliau nurodyta Šiaurės jūros BLSK Norvegijos dalis:
   ||   || 74 500 ||   ||   ||   ||   ||
   || Pagal šią kvotą galima žvejoti tik IVa zonoje (MAC/*04A.), išskyrus pm tonų, kurias galima sužvejoti IIIa zonoje (MAC/*03A.):
   ||   || 3 000 ||   ||   ||   ||   ||
 (4)  Turi būti išskaičiuota iš BLSK Farerų salų dalies (patekimo kvota). Pagal šią kvotą galima žvejoti VIa zonoje į šiaurę nuo 56º30' šiaurės platumos (MAC/*6AN56). Pagal ją taip pat galima žvejoti IIa ir IVa zonose į šiaurę nuo 59º šiaurės platumos (ES zona) spalio 1 d.–gruodžio 31 d. (MAC/*24N59).
 (5)  Gali būti žvejojama ir Farerų vandenyse, laikantis kiekvienos valstybės narės kvotos ir neviršijant šio bendro Sąjungai skirto kiekio (MAC/*FRO):
   ||   || 46 850 ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Speciali sąlyga: laikantis pirmiau minėtų kvotų ne didesnius nei nurodytieji toliau kiekius galima sužvejoti
 šiose zonose: ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || IIIa || IIIa ir IVb, c || IVb || IVc || VI zona, IIa zonos tarptautiniai vandenys 2014 m. sausio 1 d.–kovo 31 d. ir 2014 m. gruodžio mėn. ||   ||
   || (MAC/*03A.) || (MAC/*3A4BC) || (MAC/*04 B.) || (MAC/*04C.) || (MAC/*2A6.) ||   ||
 Danija || 0 || 4 130 || 0 || 0 || 14 389 ||   ||
 Prancūzija || 0 ||  490 || 0 || 0 || 0 ||   ||
 Nyderlandai || 0 ||  490 || 0 || 0 || 0 ||   ||
 Švedija || 0 ||  0 || 390 || 10 || 2 742 ||   ||
 Jungtinė Karalystė || 0 ||  490 || 0 || 0 || 0 ||   ||
 Norvegija || 3 000 ||  0 || 0 || 0 || 0“ ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
II PRIEDAS
Reglamento (ES) Nr. 43/2014 IB priedas iš
dalies keičiamas taip:
 (a)                    paprastosioms stintenėms V ir XIV zonų Grenlandijos vandenyse skirtas įrašas pakeičiamas taip:
 „Rūšis: || Paprastosios stintenės ||   || Zona: || V ir XIV parajonių Grenlandijos vandenys
   || Mallotus villosus ||   || (CAP/514GRN)
 Danija || pm ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Vokietija || pm ||   || Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Švedija || pm ||   || Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Jungtinė Karalystė || pm ||   ||   ||
 Visos valstybės narės || pm || (1) ||   ||
 Sąjunga || pm || (2) ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 BLSK || Netaikoma ||   ||   ||
 (1)  Danija, Jungtinė Karalystė, Švedija ir Vokietija kvota „Visos valstybės narės“ gali pasinaudoti tik išnaudojusios savo kvotas. Tačiau valstybės narės, kurioms skirta daugiau kaip 10 % Sąjungos kvotos, kvota „Visos valstybės narės“ pasinaudoti negali.“
   ||   ||
 (b)                    juodiesiems paltusams V ir XIV zonų Grenlandijos vandenyse skirtas įrašas pakeičiamas taip:
   ||   ||   ||   ||
 Rūšis: || Juodieji paltusai || Zona: || V ir XIV parajonių Grenlandijos vandenys
   || Reinhardtius hippoglossoides ||   || (GHL/514GRN)
 Vokietija ||  3 591 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Jungtinė Karalystė ||   189 ||   || Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 Sąjunga ||  3 780 || (1) || Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 Norvegija ||   575 ||   ||   ||
 Farerų salos ||   110 ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 BLSK || Netaikoma ||   ||   ||
 (1)  Vienu metu gali žvejoti ne daugiau kaip šeši laivai. ||
   ||   ||   ||   ||
 (c)                    paprastiesiems jūriniams ešeriams I ir II zonų tarptautiniuose vandenyse skirtas įrašas pakeičiamas taip:
   ||   ||   ||   ||
 „Rūšis: || Paprastieji jūriniai ešeriai ||   || Zona: || I ir II zonų tarptautiniai vandenys
   || Sebastes spp. ||   || (RED/1/2INT)
 Sąjunga || Netaikoma || (1) (2) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
   ||   ||   || Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
 BLSK ||  19 500 ||   || Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 (1)  Gali būti žvejojama tik 2014 m. liepos 1 d. – gruodžio 31 d. NEAFC susitariančiosioms šalims visiškai išnaudojus BLSK, žvejyba bus uždrausta. Komisija valstybėms narėms praneša, kurią dieną NEAFC sekretoriatas pranešė NEAFC susitariančiosioms šalims, kad BLSK yra visiškai išnaudotas. Nuo tos dienos valstybės narės uždraudžia su jų vėliavomis plaukiojantiems laivams vykdyti specializuotąją paprastųjų jūrinių ešerių žvejybą.
 (2)  Žvejodami kitų rūšių žuvis, laivai riboja gelminių ilgažiomenių ešerių priegaudą iki 1 % viso laive laikomo sugautų žuvų kiekio.“
   ||   ||   ||   ||
III PRIEDAS
„VIII PRIEDAS
ES VANDENYSE ŽVEJOJANTIEMS
TREČIŲJŲ ŠALIŲ LAIVAMS
IŠDUOTŲ ŽVEJYBOS LEIDIMŲ KIEKYBINIAI APRIBOJIMAI
 Vėliavos valstybė || Žvejybos veikla || Žvejybos leidimų skaičius || Didžiausias vienu metu žvejojančių laivų skaičius
 Norvegija || Atlantinės silkės, į šiaurę nuo 62° 00' šiaurės platumos || 20 || 20
 Farerų salos || Atlantinės skumbrės VIa (į šiaurę nuo 56°30' šiaurės platumos), IIa ir IVa (į šiaurę nuo 59º šiaurės platumos) zonose Paprastosios stauridės IV, VIa (į šiaurę nuo 56°30' šiaurės platumos), VIIe, VIIf ir VIIh zonose || 14 || 14
 Atlantinės silkės į šiaurę nuo 62°00' šiaurės platumos || 21 || 21
 Atlantinės silkės IIIa zonoje || 4 || 4
 Norveginių menkučių industrinė žvejyba IV, VIa (į šiaurę nuo 56°30' šiaurės platumos) zonose (įskaitant neišvengiamą žydrųjų merlangų priegaudą) || 15 || 15
 Paprastosios molvos ir paprastosios brosmės || 20 || 10
 Žydrieji merlangai II, VIa (į šiaurę nuo 56°30′ šiaurės platumos), VIb ir VII (į vakarus nuo 12°00'  vakarų ilgumos) zonose || 20 || 20
 Melsvosios molvos || 16 || 16
 Venesuela[1] || Rifiniai ešeriai (Prancūzijos Gvianos vandenys) || 45 || 45“
[1]               Kad būtų išduoti tie žvejybos leidimai, turi
būti pateikta įrodymų, kad turima galiojanti prašymą
išduoti žvejybos leidimą teikiančio laivo savininko ir
Prancūzijos Gvianos departamente esančios perdirbimo įmonės
sutartis, kurioje yra numatytas įsipareigojimas iš atitinkamo laivo
iškrauti ne mažiau kaip 75 % viso sužvejoto rifinių ešerių
kiekio tame departamente, kad rifinius ešerius būtų galima perdirbti
tos įmonės gamykloje. Tokią sutartį turi patvirtinti
Prancūzijos valdžios institucijos, kurios užtikrina, kad ši sutartis
atitiktų tiek realų sutartį sudarančios perdirbimo
įmonės pajėgumą, tiek Gvianos ekonomikos vystymosi tikslus.
Prie prašymo suteikti žvejybos leidimą pridedama tinkamai patvirtintos
sutarties kopija. Atsisakiusios patvirtinti tokią sutartį,
Prancūzijos valdžios institucijos apie tokį atsisakymą
informuoja atitinkamą šalį bei Komisiją ir nurodo jo priežastis.