               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 04 08
            COM(2016) 189 final
            2016/0096(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl Europos Sąjungos ir Saliamono Salų susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju sudarymo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               Tarybos reglamente (EB) Nr. 539/2001
                  1
                pateikti trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami valstybių narių išorės sienas, privalo turėti vizą, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašai. Reglamentą (EB) Nr. 539/2001 taiko visos valstybės narės, išskyrus Airiją ir Jungtinę Karalystę.

               Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 509/2014
                  2
                iš dalies pakeitus Reglamentą (EB) Nr. 539/2001 į II priedo sąrašą, kuriame nurodomos trečiosios šalys, kurių piliečiams netaikomas reikalavimas turėti vizą, įtraukta 19 šalių. Tos 19 šalių yra Dominika, Grenada, Jungtiniai Arabų Emyratai, Kiribatis, Kolumbija, Maršalo Salos, Mikronezija, Nauru, Palau, Peru, Rytų Timoras, Saliamono Salos, Samoa, Sent Lusija, Sent Vinsentas ir Grenadinai, Tonga, Trinidadas ir Tobagas, Tuvalu ir Vanuatu. Šalia kiekvienos iš tų II priede nurodytų šalių pavadinimų pateikiama nuoroda į išnašą, kurioje nustatyta, kad „vizų reikalavimas netaikomas nuo tos dienos, kai įsigalioja su Europos Sąjunga sudarytas susitarimas dėl bevizio režimo“.

               Reglamentas (ES) Nr. 509/2014 buvo priimtas 2014 m. gegužės 20 d. ir įsigaliojo 2014 m. birželio 9 d. 2014 m. liepos mėn. Komisija Tarybai pateikė rekomendaciją suteikti jai įgaliojimus pradėti derybas dėl bevizio režimo susitarimų su kiekviena iš toliau nurodytų 17 šalių: Dominika, Grenada, Jungtiniais Arabų Emyratais, Kiribačiu, Maršalo Salomis, Mikronezija, Nauru, Palau, Rytų Timoru, Saliamono Salomis, Samoa, Sent Lusija, Sent Vinsentu ir Grenadinais, Tonga, Trinidadu ir Tobagu, Tuvalu ir Vanuatu
                  3
               . 2014 m. spalio 9 d. Taryba pateikė Komisijai derybinius nurodymus.

               Pirmoji bevizio režimo susitarimų dalis pasirašyta 2015 m. gegužės 6 d. (su Jungtiniais Arabų Emyratais), 2015 m. gegužės 26 d. (su Rytų Timoru) ir 2015 m. gegužės 28 d. (su Dominika, Grenada, Samoa, Sent Lusija, Sent Vinsentu ir Grenadinais, Trinidadu ir Tobagu ir Vanuatu). Taryba leido pasirašyti antrąją bevizio režimo susitarimų dalį: su Tonga (pasirašytas 2015 m. lapkričio 20 d.), Kolumbija (pasirašytas 2015 m. gruodžio 2 d.), Kiribačiu (turi būti nustatyta pasirašymo data) ir Palau (pasirašytas 2015 m. gruodžio 7 d.). Iki įsigaliojimo šie keturi susitarimai laikinai taikomi nuo kitos dienos po jų pasirašymo.

               Derybos su Saliamono Salomis pradėtos 2014 m. lapkričio 19 d. posėdyje, kuriame peržiūrėtas visas teksto projektas, o vėliau susitarta dėl visų aspektų. Vyriausieji derybininkai susitarimą parafavo Briuselyje 2015 m. lapkričio 13 d. Valstybėms narėms apie tai pranešta Tarybos Vizų darbo grupės posėdyje 2015 m. gruodžio 7 d.

               2.TEISINIS PAGRINDAS

               Sąjungos teisinis šio susitarimo pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 77 straipsnio 2 dalies a punktas kartu su jos 218 straipsniu.

               Pridedamas pasiūlymas yra susitarimo sudarymo teisinė priemonė. Taryba sprendimą priims kvalifikuota balsų dauguma po to, kai susitarimą Sąjungos vardu pasirašys Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės paskirtas asmuo, ir gavusi Europos Parlamento pritarimą pagal SESV 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą.

               3.DERYBŲ REZULTATAI

               Komisijos nuomone, Tarybos derybiniuose nurodymuose nustatyti tikslai pasiekti ir bevizio režimo susitarimo projektas Sąjungai yra priimtinas.

               Jo galutinis turinys apibendrintas taip, kaip išdėstyta toliau.

               Tikslas

               Susitarimu nustatomas bevizis režimas Europos Sąjungos ir Saliamono Salų piliečiams, vykstantiems į kitos Susitariančiosios Šalies teritoriją ne ilgiau kaip 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį.

               Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas visiems ES piliečiams, į susitarimą įtraukta nuostata, pagal kurią Saliamono Salos gali sustabdyti susitarimo galiojimą arba jį nutraukti tik visų Europos Sąjungos valstybių narių atžvilgiu, o Sąjunga gali sustabdyti susitarimo galiojimą arba jį nutraukti tik visų savo valstybių narių atžvilgiu.

               Apie ypatingą Jungtinės Karalystės ir Airijos padėtį kalbama preambulėje.

               Taikymo sritis

               Bevizis režimas taikomas visų kategorijų asmenims (paprastų, diplomatinių, tarnybinių ir (arba) pareiginių ir specialiųjų pasų turėtojams), keliaujantiems bet kokiais tikslais, išskyrus asmenis, vykstančius vykdyti apmokamą veiklą. Pastarosios kategorijos asmenims, kurie yra kitos Susitariančiosios Šalies piliečiai, visos valstybės narės ir Saliamono Salos gali toliau taikyti reikalavimą turėti vizą pagal galiojančią Sąjungos arba nacionalinę teisę. Siekiant užtikrinti darnų įgyvendinimą, prie susitarimo pridedama bendra deklaracija dėl asmenų, kurie vyksta vykdyti apmokamą veiklą, kategorijos aiškinimo.

               Buvimo trukmė

               Susitarimu nustatomas bevizis režimas Europos Sąjungos ir Saliamono Salų piliečiams, vykstantiems į kitos Susitariančiosios Šalies teritoriją ne ilgiau kaip 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį. Prie susitarimo pridedama bendra deklaracija dėl 90 dienų laikotarpio per bet kurį 180 dienų laikotarpį aiškinimo.

               Susitarime atsižvelgiama į valstybių narių, kurios dar netaiko viso Šengeno acquis, padėtį. Šengeno erdvei be vidaus sienų nepriklausančių valstybių narių (Bulgarijos, Kipro, Kroatijos ir Rumunijos) atveju beviziu režimu Saliamono Salų piliečiams suteikiama teisė būti jų teritorijoje 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį, neskaičiuojant buvimo visoje Šengeno erdvėje trukmės.

               Teritorinis taikymas

               Susitarime yra nuostatų dėl jo teritorinio taikymo: Prancūzijos ir Nyderlandų atveju bevizis režimas Saliamono Salų piliečiams taikomas tik šių valstybių narių europinėje teritorijoje.

               Deklaracija

               Be minėtų bendrų deklaracijų, prie susitarimo pridedamos dvi kitos bendros deklaracijos:

               –dėl Norvegijos, Islandijos, Šveicarijos ir Lichtenšteino asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis;

               –dėl informacijos apie bevizio režimo susitarimo turinį ir padarinius, taip pat apie kitus susijusius klausimus, kaip antai apie atvykimo sąlygas, visapusiškos sklaidos.

               4.IŠVADA

               Atsižvelgdama į minėtus rezultatus, Komisija siūlo Tarybai gavus Europos Parlamento pritarimą patvirtinti Europos Sąjungos ir Saliamono Salų susitarimą dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju.

               2016/0096 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl Europos Sąjungos ir Saliamono Salų susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju sudarymo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies a punktą kartu su 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunkčiu,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą
                  4
               ,

               kadangi:

               (1)Komisija Europos Sąjungos vardu derėjosi su Saliamono Salomis dėl susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju (toliau – Susitarimas);

               (2)pagal Tarybos sprendimą (ES) 2015/... Susitarimas pasirašytas ir laikinai taikomas nuo [data];

               (3)Susitarimu įsteigiamas Jungtinis ekspertų komitetas, atsakingas už Susitarimo vykdymo priežiūrą. Jungtiniame komitete Sąjungai atstovauja Komisija, kuriai turėtų padėti valstybių narių atstovai;

               (4)šis sprendimas yra Šengeno acquis nuostatų, kurias įgyvendinant Jungtinė Karalystė nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2000/365/EB
                  5
               , plėtojimas. Todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

               (5)šis sprendimas yra Šengeno acquis nuostatų, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB
                  6
               , plėtojimas. Todėl Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

               (6)Susitarimas turėtų būti patvirtintas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Europos Sąjungos ir Saliamono Salų susitarimas dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju patvirtinamas Sąjungos vardu.

               2 straipsnis

               Tarybos pirmininkas Sąjungos vardu pateikia Susitarimo 8 straipsnio 1 dalyje numatytą pranešimą
                  7
               .

               3 straipsnis

               Komisija, padedama valstybių narių atstovų, atstovauja Sąjungai Susitarimo 6 straipsniu įsteigtame Jungtiniame ekspertų komitete.

               4 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  2001 m. kovo 15 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus, OL L 81, 2001 3 21, p. 1.

                     (2)
                  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 509/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus, OL L 149, 2014 5 20, p. 67.

                     (3)
                  COM(2014) 467, 2014 7 17.

                     (4)
                  Pritarimas pareikštas [data].

                     (5)
                  2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimas 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas, OL L 131, 2000 6 1, p. 43.

                     (6)
                  2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas, OL L 64, 2002 3 7, p. 20.

                     (7)
                  Susitarimo įsigaliojimo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos Generalinis sekretoriatas.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 04 08
            COM(2016) 189 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl Europos Sąjungos ir Saliamono Salų susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju sudarymo

               PRIEDAS

               prie

               Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo

               dėl Europos Sąjungos ir Saliamono Salų susitarimo dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju sudarymo

               SUSITARIMAS

               Europos Sąjungos ir Saliamono Salų susitarimas dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju

               EUROPOS SĄJUNGA (toliau – Sąjunga arba ES) ir

               SALIAMONO SALOS,

               toliau kartu – Susitariančiosios Šalys,

               SIEKDAMOS toliau plėtoti draugiškus tarpusavio santykius ir sudaryti savo piliečiams palankesnes sąlygas keliauti užtikrinant bevizį atvykimą ir trumpalaikį buvimą,

               ATSIŽVELGDAMOS į 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 509/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus
                  1
               , ir kuriuo, inter alia, į sąrašą, kuriame nurodomos trečiosios šalys, kurių piliečiams trumpalaikio buvimo valstybėse narėse atveju netaikomas reikalavimas turėti vizą, įtraukta 19 trečiųjų šalių, įskaitant Saliamono Salas,

               ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad Reglamento (ES) Nr. 509/2014 1 straipsnyje nurodoma, kad toms 19 šalių vizų reikalavimas netaikomas nuo tos dienos, kai įsigalioja su Sąjunga sudarytas susitarimas dėl bevizio režimo,

               TROKŠDAMOS užtikrinti, kad būtų laikomasi vienodo požiūrio į visus ES piliečius principo,

               ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad asmenims, vykstantiems vykdyti apmokamą veiklą, trumpalaikio buvimo metu šis susitarimas netaikomas, todėl tos kategorijos asmenims toliau taikomos atitinkamos Sąjungos teisės bei valstybių narių nacionalinės teisės ir Saliamono Salų nacionalinės teisės taisyklės, susijusios su reikalavimo turėti vizą taikymu ar netaikymu bei galimybe įsidarbinti,

               ATSIŽVELGDAMOS į prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėtus Protokolą dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės ir Protokolą dėl į Europos Sąjungos sistemą integruotos Šengeno acquis, ir patvirtindamos, kad šio susitarimo nuostatos Jungtinei Karalystei ir Airijai netaikomos,

               SUSITARĖ:

               1 STRAIPSNIS

               Tikslas

               Šiuo susitarimu nustatomas bevizis režimas Sąjungos ir Saliamono Salų piliečiams, vykstantiems į kitos Susitariančiosios Šalies teritoriją ne ilgiau kaip 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį.

               2 STRAIPSNIS

               Terminų apibrėžtys

               Šiame susitarime:

               a)
                     valstybė narė – bet kuri Sąjungos valstybė narė, išskyrus Jungtinę Karalystę ir Airiją;

               b)
                     Sąjungos pilietis – a punkte apibrėžtos valstybės narės pilietis;

               c)
                     Saliamono Salų pilietis – bet kuris Saliamono Salų pilietybę turintis asmuo;

               d)
                     Šengeno erdvė – erdvė be vidaus sienų, kurią sudaro a punkte apibrėžtų valstybių narių, taikančių visą Šengeno acquis, teritorijos.

               3 STRAIPSNIS

               Taikymo sritis

               1.
                     Sąjungos piliečiai, turintys valstybės narės išduotus galiojančius paprastus, diplomatinius, tarnybinius, pareiginius arba specialiuosius pasus, gali neturėdami vizos atvykti į Saliamono Salų teritoriją ir joje būti 4 straipsnio 1 dalyje apibrėžtą laikotarpį.

               Saliamono Salų piliečiai, turintys Saliamono Salų išduotus galiojančius paprastus, diplomatinius, tarnybinius, pareiginius arba specialiuosius pasus, gali neturėdami vizos atvykti į valstybių narių teritoriją ir joje būti 4 straipsnio 2 dalyje apibrėžtą laikotarpį.

               2.
                     Šio straipsnio 1 dalis netaikoma asmenims, vykstantiems vykdyti apmokamą veiklą.

               Tos kategorijos asmenims, kurie yra Saliamono Salų piliečiai, kiekviena valstybė narė gali pati nuspręsti taikyti reikalavimą turėti vizą arba jo netaikyti pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 539/2001
                  2
                4 straipsnio 3 dalį.

               Tos kategorijos asmenims – atskirai kiekvienos valstybės narės piliečiams – Saliamono Salos gali nuspręsti taikyti reikalavimą turėti vizą arba bevizį režimą pagal savo nacionalinę teisę.

               3.
                     Šiuo susitarimu nustatytas bevizis režimas taikomas nedarant poveikio Susitariančiųjų Šalių teisės aktams, susijusiems su atvykimo ir trumpalaikio buvimo sąlygomis. Jeigu nesilaikoma vienos ar kelių iš šių sąlygų, valstybės narės ir Saliamono Salos pasilieka teisę neleisti asmeniui atvykti į savo teritoriją ir trumpai joje būti.

               4.
                     Bevizis režimas taikomas nepriklausomai nuo to, kokia transporto priemone kertamos Susitariančiųjų Šalių sienos.

               5.
                     Šiuo susitarimu nereglamentuojami klausimai sprendžiami vadovaujantis Sąjungos teise, valstybių narių nacionaline teise ir Saliamono Salų nacionaline teise.

               4 STRAIPSNIS

               Buvimo trukmė

               1.
                     Sąjungos piliečiai gali būti Saliamono Salų teritorijoje ne ilgiau kaip 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį.

               2.
                     Saliamono Salų piliečiai gali būti valstybių narių, taikančių visą Šengeno acquis, teritorijoje ne ilgiau kaip 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį. Tas laikotarpis apskaičiuojamas neatsižvelgiant į buvimą valstybėje narėje, kuri dar netaiko viso Šengeno acquis.

               Saliamono Salų piliečiai kiekvienos valstybės narės, kuri dar netaiko viso Šengeno acquis, teritorijoje gali būti ne ilgiau kaip 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį neatsižvelgiant į apskaičiuotą buvimo valstybių narių, kurios taiko visą Šengeno acquis, teritorijoje laikotarpį.

               3.
                     Šis susitarimas nedaro poveikio Saliamono Salų ir valstybių narių galimybei praėjus 90 dienų pratęsti buvimo laikotarpį pagal savo atitinkamus nacionalinės teisės aktus ir Sąjungos teisę.

               5 STRAIPSNIS

               Teritorinis taikymas

               1.
                     Prancūzijos Respublikos atveju šis susitarimas taikomas tik europinėje Prancūzijos Respublikos teritorijoje.

               2.
                     Nyderlandų Karalystės atveju šis susitarimas taikomas tik europinėje Nyderlandų Karalystės teritorijoje.

               6 STRAIPSNIS

               Jungtinis susitarimo valdymo komitetas

               1.
                     Susitariančiosios Šalys įsteigia Jungtinį ekspertų komitetą (toliau – Komitetas), sudarytą iš Sąjungos ir Saliamono Salų atstovų. Sąjungai atstovauja Europos Komisija.

               2.
                     Komiteto uždaviniai, inter alia, yra:

               a)
                     stebėti, kaip įgyvendinamas šis susitarimas;

               b)
                     siūlyti šio susitarimo pakeitimus arba papildymus;

               c)
                     spręsti ginčus dėl šio susitarimo aiškinimo ar taikymo.

               3.
                     Prireikus Komiteto posėdis sušaukiamas vienos iš Susitariančiųjų Šalių prašymu.

               4.
                     Komitetas nustato savo darbo tvarkos taisykles.

               7 STRAIPSNIS

               Šio susitarimo ryšys su valstybių narių ir Saliamono Salų esamais dvišaliais bevizio režimo susitarimais

               Šis susitarimas turi viršenybę atskirų valstybių narių ir Saliamono Salų sudarytų bet kokių dvišalių susitarimų ar sutarčių atžvilgiu, jeigu jie apima šio susitarimo taikymo sričiai priklausančius klausimus.

               8 STRAIPSNIS

               Baigiamosios nuostatos

               1.
                     Šį susitarimą Susitariančiosios Šalys ratifikuoja arba tvirtina pagal atitinkamas savo vidaus procedūras ir jis įsigalioja pirmą kito mėnesio dieną praėjus vienam mėnesiui po to, kai išsiunčiamas vėlesnis iš dviejų pranešimų, kuriais Susitariančiosios Šalys praneša viena kitai, kad tos procedūros yra baigtos.

               Šis susitarimas laikinai taikomas nuo kitos dienos po jo pasirašymo.

               2.
                     Šis susitarimas yra neterminuotas, nebent būtų nutrauktas pagal 5 dalį.

               3.
                     Šis susitarimas gali būti iš dalies keičiamas raštišku Susitariančiųjų Šalių susitarimu. Pakeitimai įsigalioja po to, kai Susitariančiosios Šalys praneša viena kitai apie šiam tikslui būtinų jų vidaus procedūrų užbaigimą.

               4.
                     Bet kuri Susitariančioji Šalis visų pirma viešosios tvarkos, nacionalinio saugumo užtikrinimo arba visuomenės sveikatos apsaugos sumetimais, taip pat dėl neteisėtos imigracijos ar dėl kurios nors Susitariančiosios Šalies pakartotinai nustatyto reikalavimo turėti vizą gali visiškai arba iš dalies sustabdyti šio susitarimo taikymą. Apie sprendimą sustabdyti šio susitarimo taikymą kitai Susitariančiajai Šaliai pranešama iki jo planuojamo įsigaliojimo likus ne mažiau kaip dviem mėnesiams. Jei priežasčių, dėl kurių sustabdytas šio susitarimo taikymas, nebelieka, taikymą sustabdžiusi Susitariančioji Šalis nedelsdama informuoja apie tai kitą Susitariančiąją Šalį ir panaikina tą sustabdymą.

               5.
                     Bet kuri Susitariančioji Šalis gali nutraukti šį susitarimą raštu pranešdama apie tai kitai Susitariančiajai Šaliai. Šis susitarimas netenka galios po 90 dienų nuo tokio pranešimo dienos.

               6.
                     Saliamono Salos gali sustabdyti šio susitarimo taikymą arba jį nutraukti tik visų valstybių narių atžvilgiu.

               7.
                     Sąjunga gali sustabdyti šio susitarimo galiojimą arba jį nutraukti tik visų savo valstybių narių atžvilgiu.

               Priimta dviem egzemplioriais anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, kroatų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, nyderlandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis; visi tekstai yra vienodai autentiški.

               BENDRA DEKLARACIJA DĖL ISLANDIJOS, NORVEGIJOS, ŠVEICARIJOS
                  IR LICHTENŠTEINO

               Susitariančiosios Šalys atkreipia dėmesį į glaudžius Europos Sąjungos ir Norvegijos, Islandijos, Šveicarijos ir Lichtenšteino santykius, visų pirma į 1999 m. gegužės 18 d. ir 2004 m. spalio 26 d. susitarimus dėl tų šalių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis.

               Tokiomis aplinkybėmis pageidautina, kad Norvegijos, Islandijos, Šveicarijos bei Lichtenšteino valdžios institucijos ir Saliamono Salų valdžios institucijos nedelsdamos sudarytų dvišalius susitarimus dėl bevizio režimo trumpalaikio buvimo atveju, kurių sąlygos būtų panašios į nustatytąsias šiame susitarime.

               BENDRA DEKLARACIJA DĖL ŠIO SUSITARIMO 3 STRAIPSNIO 2 DALYJE NURODYTOS ASMENŲ, KURIE VYKSTA VYKDYTI APMOKAMĄ VEIKLĄ, KATEGORIJOS AIŠKINIMO

               Siekdamos užtikrinti vienodą aiškinimą, Susitariančiosios Šalys sutaria, kad šiame susitarime apmokamą veiklą vykdančių asmenų kategorijai priklauso asmenys, kurie kaip darbuotojai ar paslaugų teikėjai atvyksta į kitos Susitariančiosios Šalies teritoriją vykdyti mokamos arba atlyginamos veiklos.

               Šiai kategorijai neturėtų priklausyti:

               –
                     verslininkai, t. y. verslo reikalais atvykstantys asmenys (neįdarbinti kitoje Susitariančiojoje Šalyje),

               –
                     sportininkai arba menininkai, atliekantys ad hoc veiklą,

               –
                     žurnalistai, kuriuos siunčia jų gyvenamosios šalies žiniasklaidos organizacijos, ir

               –
                     bendrovių stažuotojai.

               Jungtinis komitetas, vadovaudamasis šio susitarimo 6 straipsniu jam suteikta atsakomybe, stebi, kaip įgyvendinama ši deklaracija ir, atsižvelgdamas į Susitariančiųjų Šalių patirtį, prireikus gali pasiūlyti ją pakeisti.

               BENDRA DEKLARACIJA DĖL ŠIO SUSITARIMO 4 STRAIPSNYJE NUSTATYTO
                  90 DIENŲ LAIKOTARPIO PER BET KURĮ 180 DIENŲ LAIKOTARPĮ AIŠKINIMO

               Susitariančiosios Šalys sutaria, kad ne ilgesnis kaip 90 dienų laikotarpis per bet kurį 180 dienų laikotarpį, kaip nustatyta šio susitarimo 4 straipsnyje, reiškia nepertraukiamą buvimo laikotarpį arba kelis buvimo laikotarpius iš eilės, kurių bendra trukmė neviršija 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį.

               Sąvoka „per bet kurį“ reiškia, kad taikomas „slenkantis“ 180 dienų ataskaitinis laikotarpis, kai, siekiant patikrinti, ar ir toliau tenkinamas 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį reikalavimas, atsižvelgiama į kiekvieną buvimo dieną per pastarąsias 180 dienų. Inter alia, tai reiškia, kad naujas buvimo iki 90 dienų laikotarpis leidžiamas, jei šalyje nebūta nepertraukiamą 90 dienų laikotarpį.

               BENDRA DEKLARACIJA DĖL PILIEČIŲ INFORMAVIMO APIE BEVIZIO REŽIMO SUSITARIMĄ

               Pripažindamos skaidrumo svarbą Europos Sąjungos ir Saliamono Salų piliečiams, Susitariančiosios Šalys sutaria užtikrinti visapusišką informacijos apie bevizio režimo susitarimo turinį ir padarinius bei susijusius klausimus, kaip antai apie atvykimo sąlygas, sklaidą.

               _________________

                     (1)
                  OL L 149, 2014 5 20, p. 67.

                     (2)
                  2001 m. kovo 15 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus, OL L 81, 2001 3 21, p. 1.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 07 27
            COM(2017) 399 final
            2017/0177(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi CARIFORUM valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių ekonominės partnerystės susitarimo Jungtinėje CARIFORUM ir ES taryboje, dėl arbitrų sąrašo sudarymo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas susijęs su sprendimu, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi CARIFORUM valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių ekonominės partnerystės susitarimo Jungtinėje CARIFORUM ir ES taryboje, dėl numatomo priimti sprendimo dėl arbitrų sąrašo sudarymo.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.CARIFORUM valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių ekonominės partnerystės susitarimas

               CARIFORUM valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių ekonominės partnerystės susitarimo (toliau – Susitarimas) tikslas – sudarant prekybos partnerystę, atitinkančią darnaus vystymosi tikslus, Tūkstantmečio vystymosi tikslus ir Kotonu susitarimą, padėti mažinti ir galiausiai visiškai panaikinti skurdą.

               Susitarimas pasirašytas 2008 m. spalio 15 d. ir laikinai taikomas nuo 2008 m. gruodžio 29 d.

               2.2.Jungtinė CARIFORUM IR ES taryba

               Jungtinė CARIFORUM ir ES taryba atsako už Susitarimo veikimą bei įgyvendinimą ir stebi, kaip siekiama jo tikslų. Taryba posėdžiauja ministrų lygmeniu reguliariai, ne rečiau nei kas dvejus metus. Siekiant šio susitarimo tikslų, Jungtinė taryba turi įgaliojimus priimti sprendimus visais  Susitarimu reglamentuojamais klausimais. Sprendimai yra privalomi Šalims ir Susitarimą pasirašiusioms CARIFORUM valstybėms, kurios imasi visų reikalingų priemonių juos įgyvendinti pagal kiekvienos Šalies ir Susitarimą pasirašiusios CARIFORUM valstybės vidaus taisykles.

               2.3.Numatomas Jungtinės CARIFORUM ir ES tarybos aktas

               2017 m. lapkričio 17 d. ketvirtajame Jungtinės CARIFORUM ir ES tarybos posėdyje turi būti priimtas sprendimas dėl arbitrų sąrašo, numatyto Susitarimo 221 straipsnio 1 dalyje, sudarymo (toliau – numatomas aktas).

               Numatomo akto tikslas – sudaryti penkiolikos asmenų, turinčių specialiųjų teisės ir tarptautinės prekybos žinių arba patirties ir pageidaujančių būti arbitrais, kaip numatyta Susitarimo 221 straipsnio 1 dalyje, sąrašą. Tai būtina siekiant įgyvendinti Susitarimo nuostatas dėl ginčų sprendimo.

               Numatomas aktas Šalims privalomas pagal Susitarimo 221 straipsnį, kuriame nustatyta: „CARIFORUM ir ES prekybos ir vystymosi komitetas ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo laikino šio Susitarimo taikymo pradžios sudaro 15 asmenų, pageidaujančių ir galinčių būti arbitrais, sąrašą.  Kiekviena iš Šalių gali pasirinkti penkis asmenis būti arbitrais. Abi Šalys taip pat susitaria dėl penkių asmenų, kurie nėra nė vienos Šalies piliečiai ir kurie atliks arbitrų kolegijos pirmininko pareigas. CARIFORUM ir ES prekybos ir vystymosi komitetas užtikrina, kad sąraše visuomet būtų tiek asmenų.“

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Susitarimo 221 straipsnio 1 dalyje numatyta sudaryti penkiolikos asmenų, turinčių specialiųjų teisės ir tarptautinės prekybos žinių arba patirties ir pageidaujančių būti arbitrais, sąrašą. Kiekviena Šalis atrenka po penkis asmenis, be to, abi Šalys taip pat susitaria dėl penkių asmenų, kurie nėra nė vienos Šalies piliečiai ir kurie eina arbitražo kolegijos pirmininko pareigas.

               Dėl pridedamo Tarybos sprendimo projekto priedo ir arbitrų sąrašo su CARIFORUM šalimi susitarta 2016 m. lapkričio 25 d. Jamaikoje vykusiame šeštajame Prekybos ir vystymosi komiteto posėdyje.

               Siūloma pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu, siekiama užtikrinti, kad numatomas aktas būtų privalomas.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje nustatyta, kad priimami sprendimai, kuriais nustatomos „pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               4.1.2.Teisinio pagrindo taikymas aptariamuoju atveju

               Jungtinė CARIFORUM ir ES taryba yra Susitarimu įsteigtas organas.

               Aktas, kurį Jungtinė CARIFORUM ir ES taryba raginama priimti, yra teisinę galią turintis aktas. Vadovaujantis Susitarimo 221 straipsniu numatomas aktas Šalims privalomas pagal tarptautinę teisę.

               Numatomu aktu Susitarimo institucinė struktūra nėra nei papildoma, nei keičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas iš esmės priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu turi būti laikomasi pozicijos, tikslo ir turinio.

               4.2.2.Teisinio pagrindo taikymas aptariamuoju atveju

               Numatomo akto pagrindinis tikslas ir turinys susiję su bendra prekybos politika.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 207 straipsnis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 207 straipsnis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               2017/0177 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi CARIFORUM valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių ekonominės partnerystės susitarimo Jungtinėje CARIFORUM ir ES taryboje, dėl arbitrų sąrašo sudarymo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)CARIFORUM valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių ekonominės partnerystės susitarimas
                  1
                (toliau – Susitarimas) pasirašytas 2008 m. spalio 15 d. ir laikinai taikomas nuo 2008 m. gruodžio 29 d.;

               (2)2017 m. lapkričio 17 d. ketvirtajame Jungtinės CARIFORUM ir ES tarybos posėdyje turi būti priimtas sprendimas dėl arbitrų sąrašo sudarymo;

               (3)tikslinga priimti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtinėje CARIFORUM ir ES taryboje, nes sprendimas bus privalomas Sąjungai;

               (4)pridedamas pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo yra teisinė priemonė, skirta sudaryti penkiolikos asmenų, turinčių specialiųjų teisės ir tarptautinės prekybos žinių arba patirties ir pageidaujančių būti arbitrais, kaip numatyta Susitarimo 221 straipsnio 1 dalyje, sąrašą. Tai būtina siekiant įgyvendinti Susitarimo nuostatas dėl ginčų sprendimo;

               (5)Jungtinėje CARIFORUM ir ES taryboje Sąjungą atstovauja Komisija pagal Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnio 1 dalį. Valstybės narės palaiko Sąjungos poziciją pagal Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalį,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi 2017 m. lapkričio 17 d. ketvirtajame Jungtinės CARIFORUM ir ES tarybos posėdyje, grindžiama prie šio sprendimo pridedamu Jungtinės CARIFORUM ir ES tarybos sprendimo projektu.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai ir valstybėms narėms.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 289, 2008 10 30, p. 3.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 07 27
            COM(2017) 399 final
            PRIEDAS
            prie
            pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi CARIFORUM valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių ekonominės partnerystės susitarimo Jungtinėje CARIFORUM ir ES taryboje, dėl arbitrų sąrašo sudarymo

               PRIEDĖLIS

               PROJEKTAS

               [data]

               JUNGTINĖS CARIFORUM IR ES TARYBOS, įsteigtos CARIFORUM valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių ekonominės partnerystės susitarimu,

               SPRENDIMAS Nr. …/2017 dėl arbitrų sąrašo sudarymo

               JUNGTINĖ CARIFORUM IR ES TARYBA,

               atsižvelgdama į CARIFORUM valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių ekonominės partnerystės susitarimą (toliau – Susitarimas), ypač į jo 221 straipsnio 1 dalį,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Šalys priima 221 straipsnio 1 dalyje nurodytą penkiolikos arbitrų sąrašą, pridedamą prie šio sprendimo.

               2 straipsnis

               CARIFORUM ir ES prekybos ir vystymosi komitetas gali keisti prie šio sprendimo pridėtą arbitrų sąrašą.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja … m. ... ... d.

               Priimta ...

                        CARIFORUM valstybių vardu

                        ES vardu

               PRIEDAS

               Arbitrų sąrašas (pagal 221 straipsnio 1 dalį)

               CARIFORUM valstybių atrinkti arbitrai:

               Tracy BENN-ROBERTS, Antigva ir Barbuda

               Nicole FOSTER, Barbadosas

               Bertha COOPER – ROSSEAU, Bahamos

               Michelle A. BROWN, Jamaika

               Fabiola MEDINA GARNES, Dominikos Respublika

               ES atrinkti arbitrai:

               Jacques BOURGEOIS, Belgija

               Claus – Dieter EHLERMANN, Vokietija

               Pieter Jan KUIJPER, Nyderlandai

               Giorgio SACERDOTI, Italija

               Ramon TORRENT, Ispanija

               Šalių bendrai atrinkti arbitrai:

               Frederick ABBOTT, Jungtinės Amerikos Valstijos

               James BACCHUS, Jungtinės Amerikos Valstijos

               Armand DE MESTRAL, Kanada

               Claudia OROZCO, Kolumbija

               Helge SELAND, Norvegija


title: Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl euro įvedimo Estijoje 2011 m. sausio 1 d.

text:
|

52010PC0239

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.5.12KOM(2010) 239 galutinis2010/0135 (NLE)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl euro įvedimo Estijoje 2011 m. sausio 1 d.AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIŪLYMO APLINKYBĖS1998 m. gegužės 3 d. Taryba nusprendė, kad Belgija, Vokietija, Ispanija, Prancūzija, Airija, Italija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Portugalija, Austrija ir Suomija atitiko būtinas sąlygas įvesti euro 1999 m. sausio 1 d. Danija ir Jungtinė Karalystė pasinaudojo atsisakymo išlyga, todėl Taryba jų nevertino. Graikija ir Švedija Tarybos buvo laikomos valstybėmis narėmis, kurioms taikoma išimtis. 2000 m. birželio 19 d. Taryba nusprendė, kad Graikija atitiko būtinas sąlygas įvesti eurą 2001 m. sausio 1 d. Šalys, kurios įstojo į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d. (Čekija, Estija, Kipras, Latvija, Lietuva, Vengrija, Malta, Lenkija, Slovėnija ir Slovakija), pagal atitinkamo stojimo akto 4 straipsnį laikomos valstybėmis narėmis, kurioms taikoma išimtis. 2006 m. liepos 11 d. Taryba nusprendė, kad Slovėnija atitiko būtinas sąlygas įvesti eurą 2007 m. sausio 1 d. Bulgarija ir Rumunija, kurios įstojo į Europos Sąjungą 2007 m. sausio 1 d., pagal atitinkamo stojimo akto 5 straipsnį laikomos valstybėmis narėmis, kurioms taikoma išimtis. 2007 m. liepos 10 d. Taryba nusprendė, kad Kipras ir Malta atitiko būtinas sąlygas įvesti eurą 2008 m. sausio 1 d. 2008 m. liepos 8 d. Taryba nusprendė, kad Slovakija atitiko būtinas sąlygas įvesti eurą 2009 m. sausio 1 d.Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – Sutartis) 140 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad ne rečiau kaip kartą per dvejus metus arba valstybės narės, kuriai taikoma išimtis, prašymu Komisija ir Europos centrinis bankas turi pranešti Tarybai apie valstybių narių, kurioms taikoma išimtis, pažangą, padarytą vykdant savo įsipareigojimus siekiant dalyvauti ekonominėje ir pinigų sąjungoje. Remdamasi savo pačios ir ECB pranešimais Komisija gali teikti Tarybai pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo panaikinti išimtį būtinas sąlygas atitinkančiai valstybei narei, laikantis Sutarties 140 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos.Ankstesnės Komisijos ir ECB reguliarios konvergencijos ataskaitos priimtos 2008 m. gegužės mėn. Danija ir Jungtinė Karalystė nepareiškė noro įsivesti eurą. Todėl 2010 m. konvergencijos ataskaitoje apžvelgiamos šios devynios valstybės narės, kurioms taikoma išimtis: Bulgarija, Čekija, Estija, Latvija, Lietuva, Vengrija, Lenkija, Rumunija ir Švedija.2010 m. gegužės 12 d. Kolegija priėmė Komisijos 2010 m. konvergencijos ataskaitą. ECB savo ataskaitą priėmė gegužės 12 d. Ataskaitose vertinamas nacionalinės teisės aktų, visų pirma kiekvieno nacionalinio centrinio banko statuto, suderinamumas su Sutarties 130 ir 131 straipsniais ir su ECBS ir ECB statutu. Ataskaitose taip pat vertinama, ar pasiektas aukštas tvarios konvergencijos lygis – vertinama, kaip atitinkami konvergencijos kriterijai, ir atsižvelgiama į keletą kitų veiksnių, nurodytų Sutarties 140 straipsnio 1 dalies paskutinėje pastraipoje.Savo konvergencijos ataskaitoje Komisija daro išvadą, kad iš visų įvertintų valstybių narių tik Estija atitinka sąlygas įvesti eurą.Remdamasi savo ir ECB ataskaitomis, Komisija priėmė pridedamą pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo nuo 2011 m. sausio 1 d. panaikinti Estijai taikomą išimtį.KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAIDiskusijos su valstybėmis narėmis dėl ekonominės politikos uždavinių valstybėse narėse įvairiomis formomis reguliariai vyksta Ekonomikos ir finansų komitete ir ECOFIN taryboje ir (arba) Eurogrupėje. Jos apima neoficialias diskusijas konkrečiai su pasirengimu stojimui į euro zoną susijusiais klausimais (įskaitant valiutų kursų politiką). Dialogas su mokslininkais ir kitomis suinteresuotosiomis grupėmis vyksta konferencijų ar (arba) seminarų metu, taip pat ad-hoc pagrindu.Ekonominiai pokyčiai euro zonoje ir valstybėse narėse vertinami laikantis įvairių ekonominės politikos koordinavimo ir priežiūros procedūrų (ypač pagal Sutarties 121 straipsnį), taip pat atsižvelgiant į Komisijos reguliariai vykdomą konkrečios šalies arba visos zonos įvykių stebėseną ir analizę (įskaitant prognozes, reguliarias leidinių serijas, Ekonomikos ir finansų komitetui ir ECOFIN tarybai ir (arba) Eurogrupei pateikiamus duomenis). Laikydamasi proporcingumo principo bei ankstesnės praktikos Komisija siūlo nerengti oficialaus poveikio vertinimo.TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAITeisinis pagrindasŠio pasiūlymo teisinis pagrindas – Sutarties 140 straipsnio 2 dalis, kurioje nustatyta Tarybos sprendimo dėl euro įvedimo ir susijusiai valstybei narei taikomos išimties panaikinimo priėmimo tvarka.Taryba veikia remdamasi Komisijos pasiūlymu, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, pasibaigus svarstymui Europos Vadovų Taryboje ir gavusi valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, atstovaujančių savo narių kvalifikuotos daugumos rekomendaciją.Subsidiarumas ir proporcingumasPasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.Ši iniciatyva apima tik tas priemones, kurios būtinos jos tikslui pasiekti, todėl ji atitinka proporcingumo principą.Pasirinkta teisinė priemonėPagal Sutarties 140 straipsnio 2 dalį sprendimas yra vienintelė tinkama teisinė priemonė.POVEIKIS BIUDŽETUIPasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui.2010/0135 (NLE)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl euro įvedimo Estijoje 2011 m. sausio 1 d.EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 140 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Komisijos ataskaitą[1],atsižvelgdama į Europos centrinio banko ataskaitą[2],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos svarstymą,atsižvelgdama į Tarybos narių, atstovaujančių valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, rekomendaciją,kadangi:(1) Trečiasis ekonominės ir pinigų sąjungos (toliau – EPS) etapas prasidėjo 1999 m. sausio 1 dieną. 1998 m. gegužės 3 d. Briuselyje vykusiame valstybių arba vyriausybių vadovų susitikime Taryba nusprendė, kad Belgija, Vokietija, Ispanija, Prancūzija, Airija, Italija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Austrija, Portugalija ir Suomija atitiko būtinas sąlygas įvesti eurą 1999 m. sausio 1 d.[3].(2) Sprendimu 2000/427/EB[4] Taryba nutarė, kad Graikija atitiko būtinas sąlygas įvesti eurą 2001 m. sausio 1 d. Sprendimu 2006/495/EB[5] Taryba nutarė, kad Slovėnija atitiko būtinas sąlygas įvesti eurą 2007 m. sausio 1 d. Sprendimais 2007/503/EB[6] ir 2007/504/EB[7] Taryba nutarė, kad Kipras ir Malta atitiko būtinas sąlygas įvesti eurą 2008 m. sausio 1 d. Sprendimu 2008/608/EB[8] Taryba nutarė, kad Slovakija atitiko būtinas sąlygas įvesti eurą.(3) Vadovaujantis prie Europos bendrijos steigimo sutarties (toliau – EB sutartis) pridėto Protokolo dėl tam tikrų su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste susijusių nuostatų 1 dalimi, Jungtinė Karalystė pranešė Tarybai, kad neketina pereiti prie trečiojo EPS etapo 1999 m. sausio 1 d. Šis pranešimas nepakeistas. Vadovaudamasi prie EB sutarties pridėto Protokolo dėl tam tikrų su Danija susijusių nuostatų 1 dalimi ir 1992 m. gruodžio mėn. Edinburge priimtu valstybių ar vyriausybių vadovų sprendimu, Danija Tarybai pranešė, kad nedalyvaus trečiajame EPS etape. Danija nereikalavo inicijuoti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – Sutartis) 140 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros.(4) Pagal Sprendimą 98/317/EB Švedijai taikoma išimtis, kaip apibrėžta Sutarties 139 straipsnio 1 dalyje. Pagal 2003 m. Stojimo akto[9] 4 straipsnį Čekijai, Estijai, Latvijai, Lietuvai, Vengrijai, Lenkijai ir Slovakijai taikoma išimtis, kaip apibrėžta Sutarties 139 straipsnio 1 dalyje. Pagal 2005 m. Stojimo akto[10] 5 straipsnį Bulgarijai ir Rumunijai taikoma išimtis, kaip apibrėžta Sutarties 139 straipsnio 1 dalyje.(5) Europos centrinis bankas (toliau – ECB) įkurtas1998 m. liepos 1 d. Europos pinigų sistema pakeista valiutų kurso mechanizmu, dėl kurio įvedimo susitarta 1997 m. birželio 16 d. Europos Vadovų Tarybos rezoliucija dėl valiutų kursų mechanizmo įdiegimo trečiajame ekonominės ir pinigų sąjungos etape[11]. Valiutų kurso mechanizmo (VKM II) procedūros trečiajame ekonominės ir pinigų sąjungos etape nustatytos 2006 m. kovo 16 d. Europos centrinio banko ir euro zonai nepriklausančių valstybių narių nacionalinių centrinių bankų sutartyje, nustatančioje valiutos kurso mechanizmo veikimo būdus ekonominės ir pinigų sąjungos trečiajame etape[12].(6) Sutarties 140 straipsnio 2 dalyje nustatytos atitinkamoms valstybėms narėms taikomos išimties panaikinimo procedūros. Ne rečiau kaip kartą per dvejus metus arba valstybės narės, kuriai taikoma išimtis, prašymu Komisija ir ECB Sutarties 140 straipsnio 1 dalyje nustatyta tvarka pateikia Tarybai pranešimą. Paskutinės Komisijos ir ECB reguliarios konvergencijos ataskaitos priimtos 2010 m. gegužės mėn.(7) Valstybių narių nacionalinės teisės aktai, įskaitant nacionalinių centrinių bankų statutus, atitinkamai pritaikomi siekiant užtikrinti jų suderinamumą su Sutarties 130 ir 131 straipsniais ir su Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutu (toliau – ECBS ir ECB statutas). Komisijos ir ECB ataskaitose pateikiamas išsamus Estijos teisės aktų suderinamumo su Sutarties 130 ir 131 straipsniais ir su ECBS ir ECB statutu vertinimas.(8) Pagal Protokolo Nr. 13 dėl konvergencijos kriterijų, nurodytų Sutarties 140 straipsnyje, 1 straipsnį Sutarties 140 straipsnio 1 dalies pirmoje įtraukoje nurodytas kainų stabilumo kriterijus reiškia, kad valstybės narės kainų stabilumas yra tvarus, o vidutinis infliacijos lygis per vienerius metus iki tyrimo neviršija daugiausia trijų valstybių narių, kuriose kainos yra stabiliausios, vidutinio infliacijos lygio daugiau kaip 1,5 procentinio punkto. Pagal kainų stabilumo kriterijų infliacija apskaičiuojama remiantis 1995 m. spalio 23 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2494/95 dėl suderintų vartotojų kainų indeksų[13] nurodytais suderintais vartotojų kainų indeksais (SVKI). Siekiant įvertinti kainų stabilumo kriterijų, valstybės narės infliacija buvo apskaičiuota pagal tai, kiek procentais pasikeitė 12 mėnesių indeksų aritmetinis vidurkis, palyginti su ankstesnio laikotarpio 12 mėnesių indeksų aritmetiniu vidurkiu. Komisijos ir ECB ataskaitose atsižvelgta į pamatinę vertę, lygią paprastam trijų valstybių narių, kuriose kainos yra stabiliausios, infliacijos lygių aritmetiniam vidurkiui, prie jo pridėjus 1,5 procentinio punkto. Apskaičiuota, kad vienerių metų laikotarpio, kuris baigėsi 2010 m. kovo mėn., pamatinė infliacijos vertė yra 1 procentas, o Portugalija, Estija ir Belgija yra trys valstybės narės, kuriose kainos yra stabiliausios; jų infliacija sudarė atitinkamai -0,8 procento, -0,7 procento ir -0,1 procento. Dabartinėje ekonominėje situacijoje, kuriai būdingas stiprus bendras neigiamas sukrėtimas, kai daugelyje šalių susidarė neigiamas infliacijos lygis, yra pagrindo geriausių rezultatų pasiekusiomis šalimis nelaikyti tų šalių, kurių vidutinis infliacijos lygis labai skiriasi nuo vidutinio euro zonos infliacijos lygio (2010 m. kovo mėn. – 0,3 %) – tai atitinka 2004 m. konvergencijos ataskaitos precedentą –, nes šios šalys negali būti pagrįstai laikomos pasiekusiomis geriausių rezultatų kainų stabilumo požiūriu ir jų įtraukimas turėtų neigiamo poveikio pamatinei vertei ir tuo pačiu kriterijų teisingumui. Todėl 2010 m. kovo mėn. iš geriausių rezultatų pasiekusių šalių buvo išskirta Airija – vienintelė šalis, kurios 12 mėnesių vidutinis infliacijos lygis (2010 m. kovo mėn. – -2,3 %) labai skyrėsi nuo euro zonos ir kitų valstybių narių infliacijos lygio, o tai rodo didelį ekonomikos nuosmukį[14].(9) Pagal prie Sutarties pridėto Protokolo Nr. 13 dėl konvergencijos kriterijų 2 straipsnį Sutarties 140 straipsnio 1 dalies antroje įtraukoje nurodytas valstybės biudžeto būklės kriterijus reiškia, kad tyrimo metu valstybei narei nėra taikomas Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito pagal Sutarties 126 straipsnio 6 dalį.(10) Pagal prie Sutarties pridėto Protokolo Nr. 13 dėl konvergencijos kriterijų 3 straipsnį Sutarties 140 straipsnio 1 dalies trečioje įtraukoje nurodytas dalyvavimo Europos pinigų sistemos valiutų kurso mechanizme kriterijus reiškia, kad valstybė narė laikėsi normalių svyravimo ribų, numatytų Europos pinigų sistemos valiutų kurso mechanizme (VKM), be didelių nukrypimų bent paskutinius dvejus metus iki tyrimo. Pirmiausia, valstybė narė negali būti nuvertinusi savo valiutos dvišalio pagrindinio kurso euro atžvilgiu savo pačios iniciatyva per tą patį laikotarpį. Nuo 1999 m. sausio 1 d. VKM II tapo pagrindu, kuriuo vertinama, ar tenkinamas valiutų keitimo kurso kriterijus. Savo ataskaitose vertindami, kaip atitinkamas šis kriterijus, Komisija ir ECB ištyrė dvejų metų laikotarpį, kuris baigėsi 2010 m. balandžio 23 d.(11) Pagal prie Sutarties pridėto Protokolo Nr. 13 dėl konvergencijos kriterijų 4 straipsnį Sutarties 140 straipsnio 1 dalies ketvirtoje įtraukoje nurodytas palūkanų normų konvergencijos kriterijus reiškia, kad per vienerių metų laikotarpį iki tyrimo valstybės narės vidutinė nominali ilgalaikė palūkanų norma neviršijo daugiau kaip 2 procentiniais punktais daugiausia trijų valstybių narių, kuriose kainos yra stabiliausios, palūkanų normos. Vertinant palūkanų normų konvergencijos kriterijus, buvo remiamasi lyginamosiomis 10 metų vyriausybės obligacijų palūkanų normomis. Estija, kuri 2010 m. kovo mėn. buvo viena iš valstybių narių, kuriose kainos yra stabiliausios, neturi suderintų palyginamųjų ilgalaikių vyriausybės obligacijų arba palyginamųjų vertybinių popierių, kurie galėtų būti naudojami pamatinei vertei apskaičiuoti. Todėl pagal Protokolo tekstą (kuriame nurodyta „daugiausia trijų valstybių narių, kuriose kainos yra stabiliausios“) siekiant įvertinti palūkanų normos kriterijaus atitikimą, Komisijos ir ECB ataskaitose buvo atsižvelgta į pamatinę vertę, apskaičiuotą kaip paprastas dviejų kitų valstybių narių, kuriose kainos yra stabiliausios, nominalių ilgalaikių palūkanų normų aritmetinis vidurkis, prie jo pridėjus 2 procentinius punktus. Todėl vienerių metų laikotarpio, kuris baigėsi 2010 m. kovo mėn., pamatinė vertė buvo 6 procentai, Portugalijos (4,2 %) ir Belgijos (3,8 %) palūkanų normos vidurkis.(12) Pagal prie Sutarties pridėto Protokolo Nr. 13 dėl konvergencijos kriterijų 5 straipsnį Komisija turi pateikti duomenis, kuriais naudojamasi vertinant, kaip atitinkamas dabartinis konvergencijos kriterijus. Šis pasiūlymas buvo rengiamas remiantis Komisijos pateiktais duomenimis. Komisija biudžeto duomenis pateikė po to, kai juos iki 2010 m. balandžio 1 d. jai perdavė valstybės narės, remdamosi 2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 479/2009 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo.(13) Remdamasi savo ir ECB pateiktomis ataskaitomis apie Estijos pažangą, padarytą vykdant įsipareigojimus siekiant dalyvauti ekonominėje ir pinigų sąjungoje, Komisija nusprendė, kad:a) Estijos nacionalinės teisės aktai, įskaitant nacionalinio centrinio banko statutą, yra suderinami su Sutarties 130 ir 131 straipsniais bei ECBS ir ECB statutu.b) Dėl Estijos konvergencijos kriterijų, nurodytų keturiose Sutarties 140 straipsnio 1 dalies įtraukose, tenkinimo:-  metų, kurie baigėsi 2010 m. kovo mėn., vidutinis infliacijos lygis Estijoje buvo -0,7 procento, t. y. gerokai mažesnis už pamatinę vertę, ir numatoma, kad mažesnis už pamatinę vertęs jis išliks ir ateinančiais mėnesiais;-  Estijai nėra taikomas Tarybos sprendimas dėl perviršinio biudžeto deficito, nes jos biudžeto deficitas 2009 m. sudarė 1,7 % BVP;-  Estija yra VKM II narė nuo 2004 m. birželio 28 d; dviejų metų laikotarpiu, kuris baigėsi 2010 m. balandžio 23 d., Estijos kronai nebuvo kilęs didelis spaudimas ir per visą kronos įtraukimo į šį mechanizmą laiką nebuvo nukrypta nuo VKM II pagrindinio kurso;-  Kadangi Estijos bendroji valstybės skola yra labai maža, nėra kontrolinių ilgalaikių vyriausybės obligacijų ar kitų tinkamų vertybinių popierių, pagal kuriuos būtų galima įvertinti konvergencijos tvarumą, kurį rodo ilgalaikės palūkanų normos.Nors Estijos finansų rinkos rizikos veiksniai krizės piko metu sustiprėjo, jų raida ataskaitiniu laikotarpiu, o taip pat platesnis konvergencijos tvarumo, įskaitant Estijos nuolatinę nuosaikią politiką, vertinimas leistų teigti, kad Estija atitinka ilgalaikių palūkanų normų kriterijų.c) Atsižvelgdama į teisinio suderinamumo ir atitikties konvergencijos kriterijams įvertinimą bei į papildomus veiksnius, Komisija mano, kad Estija atitinka euro įvedimo sąlygas.PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisEstija atitinka būtinas euro įvedimo sąlygas. Estijai taikoma išimtis, nurodyta 2003 m. Stojimo akto 4 straipsnyje, nuo 2011 m. sausio 1 d. panaikinama.2 straipsnisŠis sprendimas skirtas valstybėms narėms.3 straipsnisŠis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkas [1][2][3] Sprendimas 1998/317/EB (OL L 139, 1998 5 11, p. 30).[4] OL L 167, 2000 7 7, p. 19.[5] OL L 195, 2006 7 15, p. 25.[6] OL L 186, 2007 7 18, p. 29.[7] OL L 186, 2007 7 18, p. 32.[8] OL L 195, 2008 7 24, p. 24.[9] OL L 236, 2003 9 23, p. 33.[10] OL L 157, 2005 6 21, p. 203.[11] OL C 236, 1997 8 2, p. 5.[12] OL C 73, 2006 3 25, p. 21. Sutartis su pakeitimais, padarytais 2007 m. gruod˛io 14 d. sutartimi (OL C 319, 2007 12 29, p. 7).[13] OL L 257, 1995 10 27, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1) ir Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentu (EB) Nr. 596/2009.[14] Pagal savo rezultatą šis požiūris taip pat nuosekliai atitinka tai, kad buvo padaryta 2004 m., kai Lietuvos vidutinė 12 mėnesių infliacija buvo 2,3 procentinio punkto mažesnė už vidutinę 12 mėnesių euro zonos infliaciją, ir ji buvo išbraukta iš geriausių rezultatų pasiekusių šalių tarpo.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 10 18
            COM(2017) 602 final
            2017/0262(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi atitinkamuose Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos komitetuose, dėl JT taisyklių Nr. 12, 14, 16, 17, 43, 44, 46, 48, 49, 110, 121, 129 ir 134, JT bendrųjų techninių reglamentų Nr. 6 ir 15, WP 29 darbo tvarkos taisyklių ir JT reguliavimo procedūrų bendrųjų gairių bei JT taisyklių pereinamojo laikotarpio nuostatų pakeitimų pasiūlymų, trijų naujų JT taisyklių ir vieno naujo JT bendrojo techninio reglamento pasiūlymų ir naujo bendrojo nutarimo pasiūlymo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               Jungtinių Tautų Europos ekonominė komisija (JT EEK) tarptautiniu lygmeniu rengia suderintus reikalavimus, kuriais siekiama pašalinti technines kliūtis Pataisyto 1958 m. susitarimo šalių prekybai motorinėmis transporto priemonėmis ir užtikrinti aukštą tokių transporto priemonių saugos ir aplinkos apsaugos lygį.

               1997 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimu 97/836/EB Sąjunga prisijungė prie Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos susitarimo dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų (toliau – Pataisytas 1958 m. susitarimas), o 2000 m. sausio 31 d. Tarybos sprendimu 2000/125/EB dėl Susitarimo dėl bendrųjų techninių reglamentų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse (toliau – Paralelus susitarimas), patvirtinimo Sąjunga prisijungė prie Paralelaus susitarimo.

               JT EEK WP 29 (Pasaulinio transporto priemonių taisyklių derinimo forumo) posėdžiai rengiami tris kartus per kalendorinius metus – kiekvienų metų kovo, birželio ir lapkričio mėnesiais. Per kiekvieną sesiją, atsižvelgiant į technikos pažangą, priimama naujų JT taisyklių, naujų JT bendrųjų techninių reglamentų (JT BTR) ir (arba) galiojančių JT taisyklių ar JT bendrųjų techninių reglamentų (JT BTR) pakeitimų. Prieš kiekvieną WP 29 posėdį šiuos pakeitimus patvirtina viena iš šešių WP 29 darbo grupių.

               Vėliau WP 29 posėdyje, jei yra susitariančiųjų šalių kvorumas ir kvalifikuota balsų dauguma, vyksta galutinis balsavimas dėl pakeitimų, papildymų ir klaidų ištaisymų priėmimo. WP 29 ES yra dviejų susitarimų (1958 ir 1998 m.) šalis. Kaskart rengiamas Tarybos sprendimas, vadinamas megasprendimu, kuriame pateikiamas taisyklių, pakeitimų, papildymų ir klaidų ištaisymų sąrašas, ir Komisijai suteikiamas leidimas kiekviename WP 29 posėdyje balsuoti Sąjungos vardu.

               Šiame Tarybos sprendime nustatoma Sąjungos pozicija balsuojant dėl taisyklių, pakeitimų, papildymų ir klaidų ištaisymų, kurie bus pateikti balsuoti 2017 m. lapkričio mėn. WP 29 posėdyje, vyksiančiame 2017 m. lapkričio 13–17 d.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               Šis pasiūlymas papildo ir visiškai atitinka su automobilių pramone susijusią Sąjungos vidaus rinkos politiką.

               WP 29 sistema stiprinamas tarptautinis transporto priemonių standartų derinimas. 1958 m. Susitarimas yra labai svarbus siekiant šio tikslo, nes ES gamintojai gali laikytis bendrų tipo patvirtinimo taisyklių žinodami, kad jų gaminiai bus pripažinti atitinkančiais susitariančiųjų šalių nacionalinės teisės aktus. Pagal šią sistemą, pavyzdžiui, buvo sudarytos sąlygos Reglamentu (EB) Nr. 661/2009 dėl variklinių transporto priemonių bendrosios saugos panaikinti daugiau kaip 50 ES direktyvų ir jas pakeisti pagal 1958 m. Susitarimą parengtomis atitinkamomis taisyklėmis.

               Panašiai ir Direktyva 2007/46/EB valstybių narių patvirtinimo sistemos buvo pakeistos Sąjungos patvirtinimo procedūra ir buvo nustatyta suderinta sistema, kurią sudaro visoms naujoms transporto priemonėms, sistemoms, sudedamosioms dalims ir atskiriems techniniams mazgams taikomos administracinės nuostatos ir bendri techniniai reikalavimai. Ta direktyva JT taisyklės įtrauktos į ES tipo patvirtinimo sistemą kaip tipo patvirtinimo reikalavimai arba kaip Sąjungos teisės aktų alternatyvos. Priėmus tą direktyvą, JT taisyklės vis dažniau integruojamos į Sąjungos teisės aktus, susijusius su ES tipo patvirtinimu;

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

               WP 29 sistema yra susijusi su Sąjungos konkurencingumo politika, o jai ši iniciatyva daro teigiamą poveikį. Šis pasiūlymas taip pat dera su Sąjungos transporto ir energetikos politika, į kurią deramai atsižvelgiama rengiant ir priimant JT taisykles, kurioms taikomas 1958 m. Susitarimas.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               Šio pasiūlymo teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               •Subsidiarumo principas

               Tik Sąjunga gali balsuoti už tokius tarptautinius dokumentus kaip JT taisyklių, jų pakeitimų ir bendrųjų techninių reglamentų projektų pasiūlymai ir įtraukti juos į Sąjungos motorinių transporto priemonių tipo patvirtinimo sistemą. Taip ne tik išvengiama vidaus rinkos susiskaidymo, bet ir visoje Sąjungoje užtikrinami vienodi aplinkos apsaugos ir saugos standartai. Be to, esama masto ekonomijos privalumų: gaminiai gali būti gaminami visai Sąjungos ir netgi tarptautinei rinkai ir jų nereikia specialiai pritaikyti, kad būtų gautas nacionalinis tipo patvirtinimas kiekvienoje valstybėje narėje.

               Todėl šis pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą.

               •Proporcingumo principas

                  Šiuo Tarybos sprendimu Komisijai suteikiamas leidimas balsuoti Sąjungos vardu ir pagal Tarybos sprendimo 97/836/EB 5 straipsnio 1 dalį jis yra proporcinga priemonė siekiant nustatyti bendrą ES poziciją JT EEK balsuojant dėl darbinių dokumentų, įtrauktų į WP 29 posėdžio darbotvarkę. Taigi šis pasiūlymas atitinka proporcingumo principą, nes juo nesiekiama daugiau, nei būtina norint pasiekti tinkamo vidaus rinkos veikimo užtikrinimo tikslus ir kartu išlaikyti aukštą viešojo saugumo ir apsaugos lygį.

               •Priemonės pasirinkimas

               Pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį nustatant pozicijas, kurių Sąjungos vardu turi būti laikomasi tarptautiniu susitarimu įsteigtoje institucijoje, būtina naudoti Tarybos sprendimą.

               3.EX-POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex-post vertinimas ir (arba) tinkamumo patikros

               Netaikoma.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

               Netaikoma.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

               Rengiant šį pasiūlymą nepriklausomo tyrimo neprireikė. Vis dėlto šį pasiūlymą peržiūrėjo Motorinių transporto priemonių techninis komitetas.

               •Poveikio vertinimas

               Šio pasiūlymo poveikio vertinimas negali būti atliekamas, nes tai nėra teisėkūros procedūra priimamo akto pasiūlymas ir politikos alternatyvų nėra arba negali būti nustatyta.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

               Šia iniciatyva nebus sukurta papildomos administracinės naštos, nes megasprendimo priede nurodytais iš dalies pakeistais dokumentais įmonėms, įskaitant MVĮ, nebus nustatyta naujų ataskaitų teikimo ar kitų administracinių prievolių. Priešingai, siekiama sumažinti administracinę naštą, nes taikydami pasauliniu mastu suderintus reikalavimus gamintojai galės pateikti sistemų ir sudedamųjų dalių patvirtinimo dokumentus ne tik ES, bet ir 1958 m. Susitarimo šalių eksporto rinkose už ES ribų.

               Pasiūlymas daro itin teigiamą poveikį ES automobilių pramonės konkurencingumui ir tarptautinei prekybai. Pripažinta, kad geriausias būdas pašalinti netarifines prekybos kliūtis ir ES automobilių pramonės įmonėms sudaryti arba išplėsti galimybes patekti į rinką – ES prekybos partnerėms patvirtinti tarptautiniu mastu suderintas transporto priemonių taisykles.

               •Pagrindinės teisės

               Pasiūlymas poveikio pagrindinių teisių apsaugai neturi.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Ši iniciatyva poveikio biudžetui neturi.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

               Netaikoma.

               •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

               Netaikoma.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

               Pasiūlyme nustatoma Sąjungos pozicija balsuojant dėl

               –JT taisyklių Nr. 12, 14, 16, 17, 43, 44, 46, 48, 49, 110, 121, 129 ir 134 pakeitimų pasiūlymų;

               –JT bendrųjų techninių reglamentų Nr. 6 ir 15 pakeitimų pasiūlymų;

               –trijų naujų JT taisyklių – dėl tarptautinio visos transporto priemonės tipo patvirtinimo, dėl nelaimingų atsitikimų pagalbos iškvietos sistemų ir dėl vaikų kėdučių tvirtinimo sistemų – pasiūlymų;

               –naujo JT bendrojo techninio reglamento dėl elektromobilių saugos pasiūlymo;

               –naujo bendrojo nutarimo (M R 3) dėl 1958 m. ir 1998 m. susitarimų, susijusio su transporto priemonių vidaus oro kokybe, pasiūlymo;

               –pasiūlymo iš dalies pakeisti JT reguliavimo procedūrų bendrąsias gaires bei JT taisyklių pereinamojo laikotarpio nuostatas ir

               –pasiūlymo iš dalies pakeisti WP 29 darbo tvarką.

               2017/0262 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi atitinkamuose Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos komitetuose, dėl JT taisyklių Nr. 12, 14, 16, 17, 43, 44, 46, 48, 49, 110, 121, 129 ir 134, JT bendrųjų techninių reglamentų Nr. 6 ir 15, WP 29 darbo tvarkos taisyklių ir JT reguliavimo procedūrų bendrųjų gairių bei JT taisyklių pereinamojo laikotarpio nuostatų pakeitimų pasiūlymų, trijų naujų JT taisyklių ir vieno naujo JT bendrojo techninio reglamento pasiūlymų ir naujo bendrojo nutarimo pasiūlymo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Tarybos sprendimu 97/836/EB
                  1
                Sąjunga prisijungė prie Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) susitarimo dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų (Pataisytas 1958 m. susitarimas);

               (2)Tarybos sprendimu 2000/125/EB
                  2
                Sąjunga prisijungė prie Susitarimo dėl bendrųjų techninių reglamentų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse (Paralelus susitarimas);

               (3)Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB
                  3
                valstybių narių patvirtinimo sistemos buvo pakeistos Sąjungos patvirtinimo procedūra ir buvo nustatyta suderinta sistema, kurią sudaro visoms naujoms transporto priemonėms, sistemoms, sudedamosioms dalims ir atskiriems techniniams mazgams taikomos administracinės nuostatos ir bendri techniniai reikalavimai. Ta direktyva pagal Pataisytą 1958 m. susitarimą priimtos taisyklės (toliau – JT taisyklės) įtrauktos į ES tipo patvirtinimo sistemą kaip tipo patvirtinimo reikalavimai arba kaip Sąjungos teisės aktų alternatyvos. Priėmus Direktyvą 2007/46/EB JT taisyklės vis dažniau įtraukiamos į Sąjungos teisės aktus;

               (4)atsižvelgiant į įgytą patirtį ir technologijų plėtrą, reikia pakoreguoti tam tikrus elementus ar savybes, kuriems taikomos JT taisyklės Nr. 12, 14, 16, 17, 43, 44, 46, 48, 49, 110, 121, 129 ir 134 ir JT bendrieji techniniai reglamentai Nr. 6 ir 15;

               (5)siekiant nustatyti vienodas tarptautinio visos transporto priemonės tipo patvirtinimo, nelaimingų atsitikimų pagalbos iškvietos sistemų ir vaikų kėdučių tvirtinimo sistemų nuostatas, turi būti priimti šiems klausimams skirtų naujų JT taisyklių pasiūlymai;

               (6)siekiant nustatyti vienodas nuostatas elektromobilių saugos nuostatas, turi būti priimtas JT bendrojo techninio reglamento (BTR) pasiūlymas;

               (7)siekiant nustatyti suderintą teršalų išmetimo transporto priemonių viduje matavimo bandymų tvarką, tokiu būdu atsižvelgiant į esamus standartus, turi būti priimtas naujo bendrojo nutarimo (M R 3) dėl transporto priemonių vidaus oro kokybės pagal Pataisytą 1958 m. susitarimą ir Paralelų susitarimą pasiūlymas;

               (8)siekiant paaiškinti reguliavimo procedūras po Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos susitarimo dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų trečiosios redakcijos sudarymo
                  4
               , supaprastinti būsimą Pasaulinio transporto priemonių taisyklių derinimo forumo (WP 29) pagalbinių organų darbą, išvengti supratimo skirtumų ir užtikrinti gerą reguliavimo praktiką, reikia pakeisti JT reguliavimo procedūrų bendrąsias gaires ir JT taisyklių pereinamojo laikotarpio nuostatas;

               (9)siekiant sudaryti sąlygas nevyriausybinėms organizacijoms, kurios Jungtinių Tautų ekonominėje ir socialinėje taryboje neturi konsultanto statuso, dalyvauti WP 29 posėdžiuose kaip konsultantams, reikia persvarstyti WP 29 darbo tvarkos taisykles;

               (10)todėl reikia nustatyti poziciją, kuri turi būti priimta Sąjungos vardu Pataisyto 1958 m. susitarimo administraciniame komitete ir Paralelaus susitarimo vykdomajame komitete dėl tų pasiūlymų priėmimo,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios 2017 m. lapkričio 13–17 d. Sąjungos vardu turi būti laikomasi Pataisyto 1958 m. susitarimo administraciniame komitete ir Paralelaus susitarimo vykdomajame komitete, yra balsuoti už šio sprendimo priede išvardytus pasiūlymus.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  1997 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimas 97/836/EB dėl Europos bendrijos prisijungimo prie Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos susitarimo dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų (Pataisytas 1958 m. susitarimas) (OL L 346, 1997 12 17, p. 78).

                     (2)
                  2000 m. sausio 31 d. Tarybos sprendimas 2000/125/EB dėl Susitarimo dėl bendrųjų techninių reglamentų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse (Paralelus susitarimas), patvirtinimo (OL L 35, 2000 2 10, p. 12).

                     (3)
                  2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, nustatanti motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (Pagrindų direktyva) (OL L 263, 2007 10 9, p. 1).

                     (4)
                  Sąjungos vardu patvirtinta 2016 m. vasario 12 d. Tarybos sprendimu (ES) 2016/1790 (OL L 274, p. 2, 2016 10 11).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 10 18
            COM(2017) 602 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi atitinkamuose Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos komitetuose, dėl JT taisyklių Nr. 12, 14, 16, 17, 43, 44, 46, 48, 49, 110, 121, 129 ir 134, JT bendrųjų techninių reglamentų Nr. 6 ir 15, WP 29 darbo tvarkos taisyklių ir JT reguliavimo procedūrų bendrųjų gairių bei JT taisyklių pereinamojo laikotarpio nuostatų pakeitimų pasiūlymų, trijų naujų JT taisyklių ir vieno naujo JT bendrojo techninio reglamento pasiūlymų ir naujo bendrojo nutarimo pasiūlymo

               PRIEDAS

               Pastaba. Visi dokumentai, nurodyti toliau pateiktoje lentelėje, pateikiami viešai adresu

               http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/gen2017.html

                        Taisyklės Nr.

                        Dokumento pavadinimas

                        Dokumento nuoroda

                        12

                        JT taisyklės Nr. 12 (vairo mechanizmas) 04 serijos pakeitimų 5 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/118

                        14

                        JT taisyklės Nr. 14 (saugos diržų tvirtinimo įtaisai) 08 serijos pakeitimų pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/119

                        14

                        JT taisyklės Nr. 14 (saugos diržų tvirtinimo įtaisai) 08 serijos pakeitimų pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/128

                        16

                        JT taisyklės Nr. 16 (saugos diržai) 06 serijos pakeitimų 10 papildymo ir 07 serijos pakeitimų 2 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/120

                        17

                        JT taisyklės Nr. 17 (sėdynių tvirtumas) 5 redakcijos 1 klaidų ištaisymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/121

                        17

                        JT taisyklės Nr. 17 (sėdynių tvirtumas) 08 serijos pakeitimų 4 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/122

                        43

                        JT taisyklės Nr. 43 (saugiosios įstiklinimo medžiagos) 01 serijos pakeitimų 6 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/111

                        43

                        JT taisyklės Nr. 43 (saugiosios įstiklinimo medžiagos) 3 redakcijos 6 klaidų ištaisymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/112

                        43

                        Taisyklės Nr. 43 (saugiosios įstiklinimo medžiagos) 4 redakcijos 1 klaidų ištaisymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/117

                        44

                        JT taisyklės Nr. 44 (vaikų apsaugos sistemos) 04 serijos pakeitimų 13 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/123

                        46

                        JT taisyklės Nr. 46 (netiesioginio matymo įtaisai) 04 serijos pakeitimų 5 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/113

                        48

                        JT taisyklės Nr. 48 (apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų įrengimas) 06 serijos pakeitimų 10 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/110

                        49

                        JT taisyklės Nr. 49 (slėginio ir priverstinio uždegimo (SND ir SGD) varikliai) 05 serijos pakeitimų 9 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/129

                        49

                        JT taisyklės Nr. 49 (slėginio ir priverstinio uždegimo (SND ir SGD) varikliai) 06 serijos pakeitimų 5 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/130

                        110

                        JT taisyklės Nr. 110 (suslėgtomis GD arba suskystintomis GD varomos transporto priemonės) 01 serijos pakeitimų 7 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/114

                        110

                        JT taisyklės Nr. 110 (suslėgtomis GD arba suskystintomis GD varomos transporto priemonės) 02 serijos pakeitimų 1 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/115

                        121

                        JT taisyklės Nr. 121 (valdymo įtaisų, šviesos signalizatorių ir rodytuvų identifikavimas) 01 serijos pakeitimų 2 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/116

                        129

                        JT taisyklės Nr. 129 (patobulintos vaikų apsaugos sistemos) 6 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/124

                        129

                        JT taisyklės Nr. 129 (patobulintos vaikų apsaugos sistemos) 01 serijos pakeitimų 3 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/125

                        129

                        JT taisyklės Nr. 129 (patobulintos vaikų apsaugos sistemos) 02 serijos pakeitimų 2 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/126

                        134

                        JT taisyklės Nr. 134 (vandeniliu ir kuro elementais varomos transporto priemonės) 3 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/127

                        Nauja JT taisyklė 0

                        Naujos JT taisyklės Nr. 0 dėl tarptautinio visos transporto priemonės tipo patvirtinimo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/108

                        Nauja JT taisyklė

                        Naujos JT taisyklės Nr. XXX dėl nelaimingų atsitikimų pagalbos iškvietos sistemų pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/132

                        Nauja JT taisyklė

                        Naujos JT taisyklės Nr. XXX dėl ISOFIX tvirtinimo sistemų, ISOFIX viršutinės juostos tvirtinimo įtaisų ir i dydžio sėdimųjų vietų pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/133

                        BTR Nr.

                        Pavadinimas darbotvarkėje

                        Dokumento nuoroda

                        JT BTR (naujas)

                        Naujo JT BTR dėl elektromobilių saugos pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/138

                        JT BTR Nr. 15

                        BTR Nr. 15 (pasaulinės suderintos lengvųjų transporto priemonių bandymų procedūros) 3 pakeitimo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/140

                        JT BTR Nr. 6

                        JT BTR Nr. 6 (saugiosios įstiklinimo medžiagos) 2 klaidų ištaisymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/142

                        Dokumentas

                        Pavadinimas darbotvarkėje

                        Dokumento nuoroda

                        JT M R 3

                        Naujo bendrojo nutarimo (M R 3) dėl 1958 m. ir 1998 m. susitarimų, susijusio su transporto priemonių vidaus oro kokybe, pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/136

                        JT bendrosios gairės

                        JT reguliavimo procedūrų bendrųjų gairių ir JT taisyklių pereinamojo laikotarpio nuostatų projektas

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/107 & /107/Corr.1 & /107/Add.1

                        WP 29 darbo tvarkos taisyklės

                        WP 29 darbo tvarkos taisyklių pakeitimų pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/137