               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2018 04 18
            COM(2018) 195 final
            2018/0096(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos investicijų apsaugos susitarimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               Sparčiai augančiai Pietryčių Azijos šalių ekonomikai priklauso daugiau kaip 600 mln. vartotojų ir sparčiai didėjanti vidurinioji klasė. Tai pagrindinės Europos Sąjungos eksportuotojų ir investuotojų rinkos. Prekybos prekėmis vertė yra 208 mlrd. EUR, prekybos paslaugomis – 77 mlrd. EUR (2016 m.): Pietryčių Azijos valstybių asociacija (ASEAN), kaip visuma, yra trečia pagal dydį ES prekybos partnerė už Europos ribų po JAV ir Kinijos. Be to, ES tiesioginių užsienio investicijų į ASEAN šalis vertė yra iš viso 263 mlrd. EUR (2016 m.), taigi ES yra pagrindinė tiesioginė užsienio investuotoja ASEAN regione, o visas ASEAN regionas yra antras pagal dydį Azijos tiesioginis užsienio investuotojas į ES – jo tiesioginės užsienio investicijos iš viso siekia 116 mlrd. EUR (2016 m.).

                  ASEAN regione Singapūras neabejotinai yra didžiausias ES partneris: jam tenka šiek tiek mažiau nei trečdalis ES ir ASEAN prekybos prekėmis ir paslaugomis ir beveik du trečdaliai investicijų tarp šių dviejų regionų. Singapūre įsisteigę daugiau kaip 10 000 ES bendrovių, tai jų centras vykdant veiklą su visomis Ramiojo vandenyno pakrančių šalimis.

                  2007 m. balandžio 23 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas dėl tarpregioninio laisvosios prekybos susitarimo (LPS) su ASEAN valstybėmis narėmis. Suprantama, buvo siekiama vesti derybas dėl tarpregioninio LPS, tačiau suteiktas įgaliojimas pradėti dvišales derybas, jei nebūtų įmanoma susitarti dėl bendrų derybų su ASEAN valstybių narių grupe. Atsižvelgdamos į sunkumus vedant tarpregionines derybas, abi Šalys pripažino, kad pasiekta aklavietė, ir sutiko jas sustabdyti.

                  2009 m. gruodžio 22 d. Taryba, remdamasi 2007 m. įgaliojimu ir derybiniais nurodymais, susitarė dėl principo pradėti dvišales derybas su atskiromis ASEAN valstybėmis narėmis drauge išsaugant strateginį tikslą siekti tarpregioninio susitarimo. Taryba taip pat įgaliojo Komisiją pradėti dvišales derybas dėl laisvosios prekybos susitarimo su Singapūru – tai pirmas žingsnis siekiant laiku pradėti tokias derybas su kitomis atitinkamomis ASEAN valstybėmis narėmis. Dvišalės derybos su Singapūru pradėtos 2010 m. kovo mėn., vėliau ES pradėjo dvišales derybas dėl LPS su kitomis ASEAN valstybėmis narėmis: su Malaizija (2010 m.), Vietnamu (2012 m), Tailandu (2013 m.), Filipinais (2015 m.) ir Indonezija (2016 m.).

                  Atsižvelgdama į naują ES kompetencijos sritį pagal Lisabonos sutartį 2011 m. rugsėjo 12 d. Taryba įgaliojo Komisiją praplėsti vykdomas derybas su Singapūru, kad jos apimtų ir investicijų apsaugą.

                  Remdamasi 2007 m. Tarybos priimtais derybiniais nurodymais, kurie 2011 m. papildyti, siekiant apimti investicijų apsaugą, Komisija vedė derybas su Singapūro Respublika dėl plataus užmojo ir išsamaus LPS bei Investicijų apsaugos susitarimo (IAS), kad būtų sukurta naujų galimybių ir būtų užtikrintas teisinis tikrumas, kad abi partnerės galėtų plėtoti prekybą ir investicijas. Teisininkų patikrinti susitarimų tekstai paskelbti viešai, su jais galima susipažinti internete:

                     http://ec.europa.eu/trade/policy/countries-and-regions/countries/singapore/.

                  Komisija teikia šiuos Tarybos sprendimų pasiūlymus:

               –Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Singapūro Respublikos laisvosios prekybos susitarimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu pasiūlymą;

               –Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Singapūro Respublikos laisvosios prekybos susitarimo sudarymo pasiūlymą;

               –Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos investicijų apsaugos susitarimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu pasiūlymą;

               –Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos investicijų apsaugos susitarimo sudarymo pasiūlymą.

                  Kartu su šiais pasiūlymais Komisija pateiks horizontaliojo apsaugos priemonių reglamento pasiūlymą, kuris, be kitų susitarimų, apims ES ir Singapūro LPS.

                  Pridedamas Tarybos sprendimo pasiūlymas yra teisinė priemonė, kuria įgaliojama Europos Sąjungos vardu pasirašyti Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos investicijų apsaugos susitarimą.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Be derybų dėl LPS ir IAS, Europos išorės veiksmų tarnyba vykdė derybas dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo (PBS); jis parafuotas 2013 m. spalio mėn. Kai PBS įsigalios, juo bus sukurta teisinė sistema, padėsianti toliau plėtoti tvirtą ilgalaikę ES ir Singapūro partnerystę įvairiose srityse, įskaitant politinį dialogą, prekybą, energetiką, transportą, žmogaus teises, švietimą, mokslą ir technologijas, teisingumą, prieglobstį ir migraciją.

                  ES ir Singapūro ilgalaikiai prekybos ir ekonomikos santykiai iki šiol buvo plėtojami be konkrečios teisinės sistemos. LPS ir IAS, dėl kurių vestos derybos, bus konkretūs susitarimai, kuriais bus įgyvendinamos PBS nuostatos dėl prekybos ir investicijų ir kurie bus neatsiejama visų dvišalių ES ir Singapūro santykių dalis.

                  Nuo įsigaliojimo dienos ES ir Singapūro IAS bus pakeistos dvišalės Singapūro Respublikos ir ES valstybių narių investicijų sutartys, išvardytos IAS 5 priede (4.12 straipsnyje nurodyti susitarimai).

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  ES ir Singapūro LPS ir IAS visiškai suderinami su Sąjungos politikos sritimis; ES nė vienoje reglamentuojamoje srityje neturės iš dalies pakeisti savo taisyklių, reglamentavimo nuostatų ar standartų (pvz., techninių taisyklių ir produktų standartų, sanitarijos ar fitosanitarijos taisyklių, maisto ir saugos taisyklių, sveikatos ir saugos standartų, taisyklių dėl GMO, aplinkos apsaugos, vartotojų apsaugos ir t. t.).

                  Be to, kaip ir visų kitų prekybos ir investicijų susitarimų, dėl kurių Komisija derėjosi, atveju, ES ir Singapūro LPS ir IAS visiškai užtikrinama viešųjų paslaugų apsauga ir vyriausybių teisė imtis reguliavimo ginant viešąjį interesą; tai vienas pagrindinių šių susitarimų principų.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  2015 m. liepos mėn. Komisija kreipėsi į ES Teisingumo Teismą dėl nuomonės pagal SESV 218 straipsnio 11 dalį dėl to, ar Sąjunga turi reikiamą kompetenciją viena pasirašyti ir sudaryti susitarimą, dėl kurio buvo derėtasi su Singapūru, ar vis dėlto sprendžiant tam tikrus klausimus turėtų (ar bent galėtų) dalyvauti ES valstybės narės.

                  2017 m. gegužės 16 d. nuomonėje 2/15 Teismas patvirtino ES išimtinę kompetenciją visais į susitarimą, dėl kurio derėtasi su Singapūru, įtrauktais klausimais, išskyrus netiesioginių investicijų bei investuotojų ir valstybės ginčų sprendimo, kai valstybės narės yra atsakovės, klausimus kurie, Teismo nuomone, priskirtini ES ir valstybių narių pasidalijamajai kompetencijai. IAS tekstas dėl investuotojų ir valstybės ginčų sprendimo buvo pakeistas investicinių teismų sistema. Teismas išvadą dėl ES išimtinės kompetencijos darė remdamasis SESV 207 straipsnio 1 dalyje nustatyta bendrosios prekybos politikos aprėptimi ir SESV 3 straipsnio 2 dalimi (remiantis galiojančių bendrųjų taisyklių, nustatytų antrinės teisės aktuose, poveikiu).

               Atsižvelgiant į Teismo nuomonę ir į vėlesnes plataus masto diskusijas dėl struktūros su Taryba ir Europos Parlamentu, iš pradžių suderėtas tekstas buvo patikslintas, siekiant sukurti du atskirus susitarimus: LPS ir IAS.

               Remiantis Nuomone 2/15, visos ES ir Singapūro LPS sritys priklauso ES kompetencijai ir konkrečiai patenka į SESV 91, 100 straipsnio 2 dalies ir 207 straipsnio taikymo sritį. Visos IAS esminės nuostatos dėl investicijų apsaugos, jeigu jos taikomos tiesioginėms užsienio investicijoms, patenka į SESV 207 straipsnio taikymo sritį.

               ES ir Singapūro LPS turi būti Sąjungos pasirašytas remiantis Tarybos sprendimu pagal SESV 218 straipsnio 5 dalį ir Sąjungos sudarytas remiantis Tarybos sprendimu pagal SESV 218 straipsnio 6 dalį, gavus Europos Parlamento sutikimą.

               ES ir Singapūro IAS turi būti Sąjungos pasirašytas remiantis Tarybos sprendimu pagal SESV 218 straipsnio 5 dalį ir Sąjungos sudarytas remiantis Tarybos sprendimu pagal SESV 218 straipsnio 6 dalį, gavus Europos Parlamento sutikimą ir jį ratifikavus valstybėms narėms pagal savo atitinkamas vidaus procedūras.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

               Kaip patvirtinta Nuomonėje 2/15, Tarybai pateiktas ES ir Singapūro LPS neapima klausimų, nepriklausančių išimtinei ES kompetencijai.

               Dėl IAS Teismas patvirtino, kad pagal SESV 207 straipsnį ES turi išimtinę kompetenciją visų esminių nuostatų dėl investicijų apsaugos atžvilgiu, jeigu jos taikomos tiesioginėms užsienio investicijoms. Teismas taip pat patvirtino ES išimtinę kompetenciją dėl tarpvalstybinių ginčų sprendimo mechanizmo, kiek tai susiję su investicijų apsauga. Galiausiai Teismas nurodė, kad ES turi pasidalijamąją kompetenciją dėl netiesioginių investicijų ir investuotojų bei valstybės ginčų sprendimo (vėliau Investicijų apsaugos susitarime pakeista investicinių teismų sistema), kai valstybės narės yra atsakovės
                  1
               . Šių elementų neįmanoma nuosekliai atskirti nuo esminių nuostatų ar tarpvalstybinių ginčų sprendimo, taigi jie turėtų būti įtraukti į ES lygmens susitarimus.

               •Proporcingumo principas

               Šis pasiūlymas dera su strategijoje „Europa 2020“ nustatyta vizija ir juo prisidedama prie ES prekybos ir vystymosi tikslų.

               •Priemonės pasirinkimas

               Šis pasiūlymas pagrįstas SESV 218 straipsniu, kuriame numatyta dėl tarptautinių susitarimų priimti Tarybos sprendimus. Kitų teisinių priemonių, kuriomis būtų galima pasiekti šio pasiūlymo tikslą, nenumatyta.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

               Kai derybos su Singapūru buvo iš esmės užbaigtos, Prekybos generalinio direktorato vyriausiojo ekonomisto vadovaujama grupė išnagrinėjo, kokios ekonominės naudos galima tikėtis iš susitarimo. Analizė rodo, kad ES eksportas į Singapūrą per 10 metų galėtų padidėti maždaug 1,4 mlrd. EUR, o Singapūro eksportas į ES – 3,5 mlrd. EUR; į šį skaičių įtrauktas vežimas iš daugelio ES patronuojamųjų įmonių Singapūre atgal į ES.

               Atsižvelgiant į labai skirtingą dviejų Šalių ekonomikos dydį ir į santykinį Singapūro ekonomikos atvirumą, susitarimo nauda partneriams neišvengiamai skiriasi. Analizė rodo, kad ES realusis BVP per 10 metų galėtų padidėti maždaug 550 mln. EUR, o Singapūro ekonomikos augimas per tą patį laikotarpį galėtų siekti 2,7 mlrd. EUR.

               Manoma, kad šie galimo ekonominio poveikio įverčiai yra konservatyvūs, nes sunku tiksliai kiekybiškai įvertinti netarifinių kliūčių panaikinimo, kuris yra vienas esminių susitarimo elementų, poveikį.

               Atsižvelgiant į tai, kad Singapūras yra prekybos prekėmis ir paslaugomis tarp Europos ir Pietryčių Azijos centras, taip pat tikėtina, kad susitarimo nauda dar padidės, jei ir kai ES sudarys susitarimus su kitomis ASEAN valstybėmis narėmis.

               Be to, remiantis ekonominio modeliavimo duomenimis neįmanoma įvertinti ES ir Singapūro LPS ir IAS, kaip esminių platesnės ES darbotvarkės ASEAN regione ir visoje Azijoje susitarimų, strateginės vertės Europos Sąjungai. Po ES ir Korėjos LPS ES ir Singapūro LPS bus antrasis aukšto lygio ES prekybos susitarimas su svarbia partnere Azijoje, o ES ir Singapūro IAS bus pirmasis ES su partnere Azijoje sudarytas investicijų apsaugos susitarimas.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

               Prieš pradedant dvišales derybas su Singapūru, išorės rangovas atliko ES ir ASEAN LPS prekybos poveikio darniam vystymuisi vertinimą
                  2
               , siekdamas išnagrinėti glaudesnės ekonominės partnerystės tarp abiejų regionų potencialų ekonominį bei socialinį poveikį ir poveikį aplinkai.

               Rengdamas prekybos poveikio darniam vystymuisi vertinimą rangovas konsultavosi su vidaus ir išorės ekspertais, surengė viešas konsultacijas Briuselyje ir Bankoke, taip pat dvišalius susitikimus ir pokalbius su ES ir ASEAN pilietine visuomene. Rengiant prekybos poveikio darniam vystymuisi vertinimą vykdytos konsultacijos suteikė galimybę į dialogą prekybos politikos Pietryčių Azijoje klausimais įtraukti pagrindines suinteresuotąsias šalis ir pilietinę visuomenę.

               Tiek prekybos poveikio darniam vystymuisi vertinimo ataskaita, tiek ją rengiant vykdytos konsultacijos suteikė Komisijai informacijos, vėliau labai pravertusios visose su atskiromis ASEAN valstybėmis narėmis pradėtose dvišalėse prekybos ir investicijų derybose.

               Be to, prieš pradėdama dvišales derybas su Singapūru, Komisija surengė viešas konsultacijas dėl būsimo susitarimo. Be kita ko, ji pateikė klausimyną, kad iš suinteresuotųjų šalių gautų informacijos, kuri vėliau padėjo Komisijai nustatyti prioritetus ir priimti sprendimus dalyvaujant derybose. Konsultacijų rezultatų santrauka paskelbta internete
                  3
               .

               Be to, prieš vykstant deryboms ir jų metu Tarybos prekybos politikos komitetas reguliariai informavo ES valstybes nares ir su jomis nuolat žodžiu ir raštu konsultavosi dėl įvairių derybų aspektų. Europos Parlamentas taip pat buvo reguliariai informuojamas ir su juo konsultuotasi Tarptautinės prekybos komitete (INTA), visų pirma jo ES ir Singapūro LPS stebėsenos grupėje. Per derybas rengiami tekstai buvo siunčiami abiem institucijoms.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

               Išorės rangovas „Ecorys“ atliko ES ir ASEAN LPS prekybos poveikio darniam vystymuisi vertinimą.

               •Poveikio vertinimas

               Išorės rangovo vykdytame ir 2009 m. užbaigtame prekybos poveikio darniam vystymuisi vertinime padaryta išvada, kad ES ir ASEAN plataus užmojo LPS darytų didelį teigiamą poveikį tiek ES, tiek Singapūrui (BVP, pajamoms, prekybai ir užimtumui). Apskaičiuota, kad poveikis ES nacionalinėms pajamoms būtų 13 mlrd. EUR, o Singapūro – 7,5 mlrd. EUR. Gali būti, kad taip poveikis nepakankamai įvertinamas, nes šie skaičiai grindžiami 2007 m. prekybos tendencijomis, o nuo to laiko prekyba gerokai išaugo (+32 proc.).

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

               ES ir Singapūro LPS ir IAS programa REFIT netaikoma. Vis dėlto į juos įtraukta nuostatų, kuriomis bus supaprastintos prekybos ir investavimo procedūros ir sumažintos su eksportu ir investicijomis susijusios sąnaudos, todėl daugiau mažų įmonių galės vykdyti veiklą abiejose rinkose. Tikėtina nauda, be kita ko, – mažesnė dėl techninių taisyklių, atitikties reikalavimų, muitinės procedūrų ir kilmės taisyklių atsirandanti našta, intelektinės nuosavybės teisių apsauga arba bylinėjimosi išlaidų sumažinimas pagal Investicinių teismų sistemą ieškovėms MVĮ.

               •Pagrindinės teisės

               Pasiūlymas neturi poveikio pagrindinių teisių apsaugai Sąjungoje.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               ES ir Singapūro LPS turės finansinio poveikio ES biudžeto įplaukoms. Apskaičiuota, kad visapusiškai įgyvendinant susitarimą galėtų būti prarasta 248,8 mln. EUR muitų pajamų. Ši suma apskaičiuota remiantis 2025 m. numatomu vidutiniu importu, jeigu susitarimo nebūtų; tai yra dėl ES taikomų muitų tarifų importui iš Singapūro panaikinimo kasmet prarandama suma.

               ES ir Singapūro IAS turėtų turėti finansinio poveikio ES biudžeto išlaidoms. Tai bus antrasis susitarimas (po ES ir Kanados išsamaus ekonomikos ir prekybos susitarimo), į kurį bus įtraukta investicinių teismų sistema (ITS) investuotojų ir valstybių ginčams spręsti. Nuo 2018 m. (jeigu susitarimas įsigalios) kasmet numatoma dar 200 000 EUR papildomų išlaidų nuolatinei struktūrai, sudarytai iš pirmosios instancijos ir apeliacinės ginčų sprendimo kolegijų, finansuoti. Be to, susitarime numatyta naudoti administracinius išteklius pagal biudžeto eilutę XX 01 01 01 (Išlaidos institucijoje dirbantiems pareigūnams ir laikiniesiems tarnautojams), nes su susitarimu susijusioms užduotims numatoma skirti vieną administratoriaus etato ekvivalentą. Tai nurodyta teisės akto finansinėje pažymoje, laikantis joje pateiktų sąlygų.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

               Į ES ir Singapūro LPS ir IAS įtraukta institucinių nuostatų, kuriomis išdėstyta įgyvendinimo įstaigų struktūra, kad būtų galima nuolat stebėti susitarimų įgyvendinimą, veikimą ir poveikį. Šie susitarimai yra neatsiejama visų ES ir Singapūro dvišalių santykių, kuriuos reglamentuoja PBS, dalis, todėl minėtos struktūros bus bendros PBS institucinės sistemos dalis.

               LPS skyriuje dėl institucinių nuostatų įsteigiamas Prekybos komitetas, kurio pagrindinė užduotis – prižiūrėti ir palengvinti susitarimo įgyvendinimą ir taikymą. Prekybos komitetą sudaro ES ir Singapūro atstovai, posėdžiausiantys kas dvejus metus arba bet kurios Šalies prašymu. Prekybos komitetas bus atsakingas už visų pagal susitarimą įsteigtų specialiųjų komitetų (Prekybos prekėmis komiteto; Sanitarijos ir fitosanitarijos priemonių komiteto; Muitinių komiteto ir Prekybos paslaugomis, investicijų ir viešųjų pirkimų komiteto) darbo priežiūrą.

               Prekybos komitetas taip pat turi bendrauti su visomis suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant privatųjį sektorių ir pilietinę visuomenę, susitarimo veikimo ir įgyvendinimo klausimais. Susitarime abi Šalys pripažįsta skaidrumo ir atvirumo svarbą ir įsipareigoja atsižvelgti į visuomenės narių nuomonę, kad susitarimas būtų įgyvendinamas remiantis įvairiais požiūriais.

               IAS skyriuje dėl institucinių nuostatų įsteigiamas komitetas, kurio pagrindinė užduotis – prižiūrėti ir palengvinti susitarimo įgyvendinimą ir taikymą. Be kitų užduočių, komitetas, abiem Šalims įgyvendinus atitinkamus teisinius reikalavimus ir procedūras, gali nuspręsti paskirti ITS kolegijų narius, nustatyti jų mėnesinį užmokestį ir honorarus, taip pat priimti privalomus susitarimo išaiškinimus.

               Kaip pabrėžta komunikate „Prekyba visiems“, Komisija skiria vis daugiau išteklių veiksmingam prekybos ir investicijų susitarimų įgyvendinimui ir vykdymui. 2017 m. Komisija paskelbė pirmąją metinę laisvosios prekybos susitarimų įgyvendinimo ataskaitą. Pagrindinis ataskaitos tikslas – objektyvi ES LPS įgyvendinimo apžvalga, akcentuojant padarytą pažangą ir šalintinus trūkumus. Ataskaita turėtų padėti paskatinti atviras diskusijas apie LPS veikimą ir įgyvendinimą ir į jas įtraukti valstybes nares, Europos Parlamentą ir apskirtai pilietinę visuomenę. Kasmet skelbiama ataskaita padės reguliariai stebėti LPS raidą ir joje bus nurodoma, kaip išspręsti nustatyti prioritetiniai klausimai. ES ir Singapūro LPS į ataskaitą bus įtrauktas nuo jo įsigaliojimo dienos.

               •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

               Netaikoma.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

               ES ir Singapūro LPS nustatomos sąlygos, kuriomis ES ekonominės veiklos vykdytojai galės visapusiškai naudotis Singapūro – verslo ir transporto centro Pietryčių Azijoje – teikiamomis galimybėmis.

               Derėdamasi dėl šio susitarimo Komisija siekė dviejų pagrindinių tikslų: pirma, suteikti kuo geresnes sąlygas ES veiklos vykdytojams patekti į Singapūro rinką ir, antra, sukurti svarbų atskaitos tašką kitoms ES deryboms regione.

               Abu šie tikslai visapusiškai įgyvendinti: susitarimu viršijami galiojantys PPO įsipareigojimai daugelyje sričių, pavyzdžiui, paslaugų, viešųjų pirkimų, netarifinių kliūčių ir intelektinės nuosavybės teisių, įskaitant geografines nuorodas (GN), apsaugos srityse. Visose šiose srityse Singapūras taip pat sutiko prisiimti naujų įsipareigojimų, kurie pastebimai didesni už įsipareigojimus, kuriuos Singapūras buvo iki šiol pasirengęs prisiimti, be kita ko, savo LPS su Jungtinėmis Valstijomis.

               Susitarimas atitinka GATT XXIV straipsnio kriterijus (panaikinti muitus ir kitas prekybos ribojimo nuostatas praktiškai visai šalių tarpusavio prekybai), taip pat panašias GATS V straipsnio nuostatas, susijusias su paslaugomis.

               Atsižvelgdama į derybiniuose nurodymuose nustatytus tikslus, Komisija užtikrino:

               1)visapusišką paslaugų ir investicijų rinkų liberalizavimą, įskaitant kompleksines licencijavimo ir diplomų abipusio pripažinimo taisykles, taip pat konkretiems sektoriams skirtas taisykles, kuriomis siekiama užtikrinti vienodas sąlygas ES įmonėms;

               2)naujų galimybių teikti pasiūlymus viešųjų konkursų dalyviams iš ES, ypač komunalinių paslaugų rinkoje, kurioje yra daug pirmaujančių ES tiekėjų;

               3)pašalinimą techninių ir reguliavimo kliūčių prekybai prekėmis, pvz., besidubliuojančių bandymų, visų pirma skatinant naudoti ES taikomus techninius ir reguliavimo standartus tokiuose sektoriuose kaip motorinės transporto priemonės, elektronikos gaminiai, vaistai, medicinos priemonės ir žaliosios technologijos;

               4)atsižvelgiant į tarptautinius standartus, labiau prekybą skatinančią Europos mėsos eksporto į Singapūrą tvirtinimo tvarką;

               5)Singapūro įsipareigojimą nedidinti importo iš ES tarifų (kurie šiuo metu iš esmės netaikomi savanorišku pagrindu), taip pat galimybę Europos įmonėms ir vartotojams pigiau įsigyti Singapūre gaminamų produktų;

               6)aukšto lygio intelektinės nuosavybės teisių apsaugą, įskaitant šių teisių vykdymo užtikrinimą (taip pat pasienyje);

               7)„TRIPS plius“ lygio ES geografinių nuorodų apsaugą jas užregistravus Singapūre, kai Singapūras sukurs šių nuorodų registrą (jis įsipareigojo tai padaryti Europos Parlamentui pritarus LPS);

               8)išsamų prekybai ir darniam vystymuisi skirtą skyrių, kuriuo siekiama užtikrinti, kad prekyba padėtų remti aplinkos apsaugą ir socialinį vystymąsi ir skatintų tvarų miškų ir žuvininkystės valdymą. Šiame skyriuje taip pat nurodyta, kaip socialiniai partneriai ir pilietinė visuomenė dalyvaus jį įgyvendinant ir stebint;

               9)spartaus ginčų sprendimo mechanizmus dalyvaujant arbitražo kolegijai arba padedant tarpininkui ir

               10)išsamų naujovišką skyrių, kuriame raginama naudotis aplinkos atžvilgiu tvaraus augimo galimybėmis pagal strategiją „Europa 2020“.

               ES ir Singapūro IAS užtikrins aukštą investicijų apsaugos lygį, kartu bus išsaugotos ES ir Singapūro teisės reglamentuoti ir siekti teisėtų viešosios politikos tikslų, kaip antai visuomenės sveikatos apsaugos, saugos ir aplinkos apsaugos.

               Susitarime pateikiamos visos ES naujo požiūrio į investicijų apsaugą ir jos vykdymo užtikrinimo mechanizmus naujovės, neįtrauktos į 12 galiojančių dvišalių Singapūro ir ES valstybių narių investicijų sutarčių. Labai svarbu, kad IAS pakeičiama 12 galiojančių dvišalių investicijų sutarčių, taigi padėtis pagerinama.

               Atsižvelgdama į derybiniuose nurodymuose nustatytus tikslus, Komisija užtikrino, kad su ES investuotojais ir jų investicijomis Singapūre būtų elgiamasi sąžiningai ir teisingai ir kad jie nebūtų diskriminuojami, palyginti su panašiomis Singapūro kilmės investicijomis. Be to, pagal IAS ES investuotojai ir jų investicijos Singapūre apsaugomi nuo ekspropriacijos, išskyrus atvejus, kai tai daroma viešaisiais tikslais pagal tinkamą procesą, laikantis nediskriminavimo principo ir išmokant greitą, pakankamą ir veiksmingą kompensaciją, atsižvelgiant į eksproprijuotų investicijų tikrąją rinkos vertę.

               Be to, atsižvelgiant į derybinius nurodymus, Komisijos suderėtu IAS investuotojams bus suteikta galimybė naudotis naujovišku reformuotu investicinių ginčų sprendimo mechanizmu. Šia sistema užtikrinama, kad būtų laikomasi investicijų apsaugos taisyklių, ir ja siekiama užtikrinti skaidrios investuotojų apsaugos ir valstybės teisės reglamentuoti siekiant viešosios politikos tikslų pusiausvyrą. Susitarimu nustatoma nuolatinė tarptautinė ir visiškai nepriklausoma ginčų sprendimo sistema, kurią sudarys nuolatinės pirmosios instancijos ir apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos, skaidriai ir nešališkai vykdysiančios ginčų sprendimo procedūras.

               Reformuodama ES investicijų politiką Komisija drauge siekia atsižvelgti į valstybėms narėms opius klausimus, susijusius su galimybe pasinaudoti pasidalijamąja kompetencija šiose srityse. Todėl Komisija nepateikė pasiūlymo investicijų apsaugos susitarimą taikyti laikinai. Vis dėlto, jei valstybės narės pageidautų, kad pasiūlymas dėl investicijų apsaugos susitarimo laikino taikymo būtų pateiktas, Komisija yra pasirengusi tai padaryti.

               2018/0096 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos investicijų apsaugos susitarimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnį kartu su 218 straipsnio 5 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)2007 m. balandžio 23 d. Taryba įgaliojo Komisiją derėtis su Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) valstybėmis narėmis dėl laisvosios prekybos susitarimo (LPS). Tame įgaliojime numatyta dvišalių derybų galimybė;

               (2)2009 m. gruodžio 22 d. Taryba įgaliojo Komisiją pagal galiojančius derybinius nurodymus vykdyti dvišales derybas dėl LPS su atskiromis ASEAN valstybėmis narėmis, pirmiausia su Singapūru;

               (3)2011 m. rugsėjo 12 d. Taryba įgaliojo Komisiją praplėsti vykdomas derybas su Singapūru, kad jos apimtų ir investicijų apsaugą;

               (4)derybos dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos investicijų apsaugos susitarimo (toliau – Susitarimas) buvo baigtos ir Susitarimas turėtų būti pasirašytas Sąjungos vardu su sąlyga, kad vėliau bus atliktos jo sudarymo procedūros,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos investicijų apsaugos susitarimo pasirašymas patvirtinamas Sąjungos vardu su sąlyga, kad minėtas Susitarimas bus sudarytas.

               Pasirašytino susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

               2 straipsnis

               Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį, įgaliotą pasirašyti Susitarimą Sąjungos vardu su sąlyga, kad jis bus sudarytas.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

               FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA

               1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA

               1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas

               1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje

               1.3.Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis

               1.4.Tikslas (-ai)

               1.5.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas

               1.6.Trukmė ir finansinis poveikis

               1.7.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)

               2.VALDYMO PRIEMONĖS

               2.1.Stebėsenos ir atskaitomybės taisyklės

               2.2.Valdymo ir kontrolės sistema

               2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės

               3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS

               3.1.Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)

               3.2.Numatomas poveikis išlaidoms

               3.2.1.Numatomo poveikio išlaidoms santrauka

               3.2.2.Numatomas poveikis veiklos asignavimams

               3.2.3.Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams

               3.2.4.Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa

               3.2.5.Trečiųjų šalių įnašai

               3.3.Numatomas poveikis įplaukoms

               FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA

               1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA

               1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas

                  ES ir Singapūro investicijų apsaugos susitarimas

               1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
                  4

                  20.02 – Prekybos politika

               1.3.Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis

               ☑
                     Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone

               ◻
                     Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus
                  5

               ◻
                     Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu

               ◻
                     Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę

               1.4.Tikslas (-ai)

               1.4.1.Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva)

                  Pasiūlymą galima susieti su pirmuoju iš dešimties J.-C. Junckerio vadovaujamos Komisijos prioritetu – darbo vietos, augimas ir investicijos.

               1.4.2.Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla

                  konkretus tikslas Nr.

                  1

                  Atitinkama VGV / VGB veikla

                  20.02 – Prekybos politika

               1.4.3.Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis

               Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų padaryti tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms).

                  ES ir Singapūro investicijų apsaugos susitarimo (IAS) tikslas – gerinti ES ir Singapūro tarpusavio investicijų sąlygas. Susitarimas bus naudingas Europos investuotojams, nes juo bus užtikrintas aukštas jų investicijų Singapūre apsaugos lygis, kartu bus išsaugotos ES teisės reglamentuoti ir siekti teisėtų viešosios politikos tikslų, kaip antai visuomenės sveikatos apsaugos, saugos ir aplinkos apsaugos.

                  Susitarimu sukuriama investicinių teismų sistema (ITS), kuria bus pateisinti dideli piliečių ir pramonės lūkesčiai, kad investiciniai ginčai būtų sprendžiami sąžiningiau, skaidriau ir remiantis konkrečiomis institucijomis. ES ir Singapūro IAS nuostatos, turinčios įtakos ES biudžetui, konkrečiai susijusios su ITS įsteigimu ir einamosiomis išlaidomis.

               1.4.4.Rezultatų ir poveikio rodikliai

               Nurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.

                  IAS užtikrina teisinį tikrumą ir nuspėjamumą; tikimasi, kad tai padės ES ir Singapūrui pritraukti ir išlaikyti investicijas ir paremti savo ekonomiką.

               1.5.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas

               1.5.1.Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai

                  Užtikrinti, kad ES ir Singapūro tarpusavio investicijų srautai nesuprastėtų ar pagerėtų.

               1.5.2.Papildoma ES dalyvavimo nauda

                  2016 m. visos ES tiesioginės užsienio investicijos Singapūre sudarė 168 mlrd. EUR, o tai daugiau nei penktadalis visų tiesioginių užsienio investicijų Singapūre, taigi ES yra didžiausia užsienio investuotoja Singapūre. Singapūras yra trečias pagal dydį Azijos investuotojas ES ir septintas pagal dydį išorės investuotojas, 2016 m. jo investicijos buvo maždaug 88 mlrd. EUR.

                  ES ir Singapūrui, kaip artimiems investiciniams partneriams, bus naudingos pagerintos investavimo sąlygos, numatytos IAS. Be to, susitarime pateikiamos visos ES naujo požiūrio į investicijų apsaugą ir jos vykdymo užtikrinimo mechanizmus naujovės, neįtrauktos į 12 galiojančių dvišalių Singapūro ir ES valstybių narių investicijų sutarčių, kurios bus pakeistos IAS.

               1.5.3.Panašios patirties išvados

                  Nėra duomenų

               1.5.4.Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis

                  Nėra duomenų

               1.6.Trukmė ir finansinis poveikis

               ◻
                     Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota:

               –◻
                     pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo MMMM [MM DD] iki MMMM [MM DD];

               –◻
                     finansinis poveikis nuo MMMM iki MMMM.

               ☑
                     Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota:

               –įgyvendinimas taikant pradinį laikotarpį nuo 2018 m. (Tarybai ir Europos Parlamentui ratifikavus);

               –vėliau – visuotinis taikymas.

               1.7.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)
                  6

               ◻
                     Tiesioginis valdymas, vykdomas Komisijos:

               –◻
                     padalinių, įskaitant Sąjungos delegacijų darbuotojus;

               –◻
                     vykdomųjų įstaigų.

               ◻
                     Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis.

               ☑
                     Netiesioginis valdymas, biudžeto vykdymo užduotis perduodant:

               –◻
                     trečiosioms šalims arba jų paskirtoms įstaigoms;

               –☑
                     tarptautinėms organizacijoms ir jų agentūroms (nurodyti);

               –◻
                     EIB ir Europos investicijų fondui;

               –◻
                     įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 208 ir 209 straipsniuose;

               –◻
                     viešosios teisės įstaigoms;

               –◻
                     įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja privatinė teisė, veikiančioms viešųjų paslaugų srityje, jeigu jos pateikia pakankamų finansinių garantijų;

               –◻
                     įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja valstybės narės privatinė teisė, kurioms pavesta įgyvendinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir kurios pateikia pakankamų finansinių garantijų;

               –◻
                     asmenims, kuriems pavestas konkrečių BUSP veiksmų vykdymas pagal ES sutarties V antraštinę dalį ir kurie nurodyti atitinkamame pagrindiniame teisės akte.

               –Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje.

               Pastabos

                  Kalbant apie ITS finansinį tvarkymą pagal ES ir Singapūro IAS, numatytas įnašas pagal esamą sistemą (būtent ICSID), kad per ją būtų mokamas ITS sudarančių teisėjų užmokestis. Bylų tvarkymo honorarai bus mokami tik kilus ginčui, o ICSID teikiamos sekretoriato paslaugos kitais atvejais bus nemokamos.

               2.VALDYMO PRIEMONĖS

               2.1.Stebėsenos ir atskaitomybės taisyklės

               Nurodyti dažnumą ir sąlygas.

                  Kaip nustatyta su atitinkama organizacija sudarytame bendrajame susitarime.

               2.2.Valdymo ir kontrolės sistema

               2.2.1.Nustatyta rizika

                  Kaip nustatyta su atitinkama organizacija sudarytame bendrajame susitarime.

               2.2.2.Informacija apie įdiegtą vidaus kontrolės sistemą

                  Kaip nustatyta su atitinkama organizacija sudarytame bendrajame susitarime. Visų pirma taikomos atitinkamos tikrinimo taisyklės.

               2.2.3.Kontrolės sąnaudų ir naudos apskaičiavimas ir numatomo klaidų rizikos lygio vertinimas

                  Atsižvelgiant į numatomą finansinį poveikį nenustatyta esminių kiekybiškai įvertinamų sąnaudų ar naudos. Įnašas sudarys Prekybos GD bendrosios kontrolės sistemos dalį.

               2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės

               Nurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones.

                  Kaip nustatyta su atitinkama organizacija sudarytame bendrajame susitarime. Be to, bus taikoma Prekybos GD kovos su sukčiavimu strategija, kurioje yra atskiras finansų valdymui skirtas skyrius.

               3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS

               3.1.Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)

               ·Dabartinės biudžeto eilutės

               Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.

                        Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija

                        Biudžeto eilutė

                        Išlaidų rūšis

                        Įnašas

                        Numeris
                           4

                        DA / NDA
                           7

                        ELPA šalių
                           8

                        šalių kandidačių
                           9

                        trečiųjų šalių

                        pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą

                        20.0201

                        DA

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

               ·Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės

               Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.

                        Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija

                        Biudžeto eilutė

                        Išlaidų rūšis

                        Įnašas

                        Numeris
                           Nėra duomenų

                        DA / NDA

                        ELPA šalių

                        šalių kandidačių

                        trečiųjų šalių

                        pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą

                        Nėra duomenų

                        TAIP / NE

                        TAIP / NE

                        TAIP / NE

                        TAIP / NE

               3.2.Numatomas poveikis išlaidoms

               3.2.1.Numatomo poveikio išlaidoms santrauka

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija

                        Numeris

                        4

                        TRADE GD

                        Metai
                           2018

                        Metai
                           2019

                        Metai
                           2020

                        Metai
                           2021

                        Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)

                        IŠ VISO

                        •
                              Veiklos asignavimai

                        Biudžeto eilutės numeris 20.0201

                        Įsipareigojimai

                        1)

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,800

                        Mokėjimai

                        2)

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,800

                        Biudžeto eilutės numeris

                        Įsipareigojimai

                        1a)

                        -

                        -

                        -

                        -

                        Mokėjimai

                        2a)

                        -

                        -

                        -

                        -

                        Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami iš konkrečių programų rinkinio lėšų
                           10

                        0

                        0

                        0

                        0

                        Biudžeto eilutės numeris

                        3)

                        IŠ VISO asignavimų
                           TRADE GD

                        Įsipareigojimai

                        =1+1a +3

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,800

                        Mokėjimai

                        =2+2a

                        +3

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,800

                        •
                              IŠ VISO veiklos asignavimų

                        Įsipareigojimai

                        4)

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,800

                        Mokėjimai

                        5)

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,800

                        •
                              IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų iš konkrečių programų rinkinio lėšų

                        6)

                        0

                        0

                        0

                        0

                        IŠ VISO asignavimų
                           pagal daugiametės finansinės programos 4 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

                        Įsipareigojimai

                        =4+ 6

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,800

                        Mokėjimai

                        =5+ 6

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,800

               Jei pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį kelioms išlaidų kategorijoms:

                        •
                              IŠ VISO veiklos asignavimų

                        Įsipareigojimai

                        4)

                        Mokėjimai

                        5)

                        •
                              IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų iš konkrečių programų rinkinio lėšų

                        6)

                        IŠ VISO asignavimų
                           pagal daugiametės finansinės programos 1–4 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS
                           (Orientacinė suma)

                        Įsipareigojimai

                        =4+ 6

                        Mokėjimai

                        =5+ 6

                        Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija

                        5

                        „Administracinės išlaidos“

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Metai
                           2018

                        Metai
                           2019

                        Metai
                           2020

                        Metai
                           2021

                        Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)

                        IŠ VISO

                        TRADE GD

                        •
                              Žmogiškieji ištekliai

                        0,134

                        0,134

                        0,134

                        0,134

                        0,536

                        •
                              Kitos administracinės išlaidos

                        0

                        0

                        0

                        0

                        IŠ VISO TRADE GD

                        Asignavimai

                        0,134

                        0,134

                        0,134

                        0,134

                        0,536

                        IŠ VISO asignavimų
                           pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

                        (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų)

                        0,134

                        0,134

                        0,134

                        0,134

                        0,536

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Metai
                           2018

                        Metai
                           2019

                        Metai
                           2020

                        Metai
                           2021

                        Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)

                        IŠ VISO

                        IŠ VISO asignavimų
                           pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS

                        Įsipareigojimai

                        0,334

                        0,334

                        0,334

                        0,334

                        1,336

                        Mokėjimai

                        0,334

                        0,334

                        0,334

                        0,334

                        1,336

               3.2.2.Numatomas poveikis veiklos asignavimams

               –◻
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami

               –☑
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip:

               Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Nurodyti tikslus ir rezultatus

                        ⇩

                        Metai
                           2018

                        Metai
                           2019

                        Metai
                           2020

                        Metai
                           2021

                        Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)

                        IŠ VISO

                        REZULTATAI

                        Rūšis
                           11

                        Vidutinės sąnaudos

                        Skaičius

                        Sąnaudos

                        Skaičius

                        Sąnaudos

                        Skaičius

                        Sąnaudos

                        Skaičius

                        Sąnaudos

                        Skaičius

                        Sąnaudos

                        Skaičius

                        Sąnaudos

                        Skaičius

                        Sąnaudos

                        Bendras skaičius

                        Iš viso sąnaudų

                        1 KONKRETUS TIKSLAS
                           12
                        ...

                        ITS veikla

                        - Rezultatas

                        Sekretoriatas

                        1

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,800

                        - Rezultatas

                        Byla (-os)

                        -

                        p. m.

                        p. m.

                        p. m.

                        - Rezultatas

                        1 konkretaus tikslo tarpinė suma

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,800

                        2 KONKRETUS TIKSLAS ...

                        - Rezultatas

                        2 konkretaus tikslo tarpinė suma

                        IŠ VISO SĄNAUDŲ

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,800

               3.2.3.Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams

               3.2.3.1.Santrauka

               –◻
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio pobūdžio asignavimų nenaudojama

               –☑
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio pobūdžio asignavimai naudojami taip:

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Metai
                           2018

                        Metai
                           2019

                        Metai
                           2020

                        Metai
                           2021

                        Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)

                        IŠ VISO

                        Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA

                        Žmogiškieji ištekliai

                        0,134

                        0,134

                        0,134

                        0,134

                        0,536

                        Kitos administracinės išlaidos

                        0

                        0

                        0

                        0

                        Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma

                        neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ
                           13

                        Žmogiškieji ištekliai

                        Kitos administracinio pobūdžio išlaidos

                        Tarpinė suma,
                           neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

                        IŠ VISO

                        0,134

                        0,134

                        0,134

                        0,134

                        0,536

               Žmogiškųjų išteklių ir kitų administracinio pobūdžio išlaidų asignavimų poreikiai bus tenkinami iš GD asignavimų, jau paskirtų priemonei valdyti ir (arba) perskirstytų generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.

               3.2.3.2.Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai

               –◻
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškųjų išteklių nenaudojama.

               –☑
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip:

               Sąmatą surašyti etatų vienetais

                        Metai
                           2018

                        Metai
                           2019

                        2020 metai

                        2021 metai

                        Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)

                        •
                              Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai)

                        XX 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės)

                        1

                        1

                        1

                        1

                        XX 01 01 02 (Delegacijos)

                        XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai)

                        10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai)

                        •
                              Išorės darbuotojai (etatų vienetais)
                           14

                        XX 01 02 01 (CA, SNE, INT finansuojami iš bendrojo biudžeto)

                        XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT ir JED delegacijose)

                        XX 01 04 yy
                           15

                        - būstinėje

                        - delegacijose

                        XX 01 05 02 (CA, SNE, INT– netiesioginiai moksliniai tyrimai)

                        10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiesioginiai moksliniai tyrimai)

                        Kitos biudžeto eilutės (nurodyti)

                        IŠ VISO

                        1

                        1

                        1

                        1

               XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.

               Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.

               Vykdytinų užduočių aprašymas:

                        Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai

                        ITS veiklos stebėsena / bylų tvarkymas

                        Išorės darbuotojai

               3.2.4.Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa

               –☑
                     Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę finansinę programą.

               –◻
                     Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą.

               –◻
                     Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą.

               3.2.5.Trečiųjų šalių įnašai

               –Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo.

               –Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas apskaičiuojamas taip:

               Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Metai
                           2018

                        Metai
                           2019

                        Metai
                           2020

                        Metai
                           2021

                        Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)

                        Iš viso

                        Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą Singapūro Respublikos Vyriausybė

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,800

                        IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,800

               3.3.Numatomas poveikis įplaukoms

               –☑
                     Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms.

               –◻
                     Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:

               –☑
                     nuosaviems ištekliams

               –◻
                     įvairioms įplaukoms

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Biudžeto įplaukų eilutė

                        Einamųjų finansinių metų asignavimai (B2016)

                        Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis
                           16

                        Metai
                           N

                        Metai
                           N+1

                        Metai
                           N+2

                        Metai
                           N+3

                        Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)

                        ………….

                        …………… straipsnis

               Įvairių asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų eilutę (-es), kuriai (-ioms) daromas poveikis.

                  […]

               Nurodyti poveikio įplaukoms apskaičiavimo metodą.

                     (1)

                        Žr. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimo byloje C-600/14, Vokietija prieš Tarybą (2017 m. gruodžio 5 d. sprendimas), 69 punktą.

                     (2)

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/html/145989.htm

                     (3)

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/html/153666.htm

                     (4)

                        VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas.

                     (5)

                        Kaip nurodyta Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies a arba b punkte.

                     (6)

                        Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“
                  http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.

                     (7)

                        DA – diferencijuotieji asignavimai, NDA – nediferencijuotieji asignavimai.

                     (8)

                        ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.

                     (9)

                        Šalių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.

                     (10)

                        Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.

                     (11)

                        Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir kt.).

                     (12)

                        Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ...“.

                     (13)

                        Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.

                     (14)

                        CA – sutartininkas („Contract Staff“), LA – vietinis darbuotojas („Local Staff“), SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“), INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („agency staff“), JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Junior Expert in Delegations“).

                     (15)

                        Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės darbuotojams, finansuojamiems iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių).

                     (16)

                        Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo sąnaudų.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2018 04 18
            COM(2018) 195 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos investicijų apsaugos susitarimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu

               EUROPOS SĄJUNGOS

               BEI JOS VALSTYBIŲ NARIŲ

               IR SINGAPŪRO RESPUBLIKOS

               INVESTICIJŲ APSAUGOS SUSITARIMAS

               EUROPOS SĄJUNGA (toliau – Sąjunga),

               BELGIJOS KARALYSTĖ,

               BULGARIJOS RESPUBLIKA,

               ČEKIJOS RESPUBLIKA,

               DANIJOS KARALYSTĖ,

               VOKIETIJOS FEDERACINĖ RESPUBLIKA,

               ESTIJOS RESPUBLIKA,

               AIRIJA,

               KROATIJOS RESPUBLIKA,

               GRAIKIJOS RESPUBLIKA,

               ISPANIJOS KARALYSTĖ,

               PRANCŪZIJOS RESPUBLIKA,

               ITALIJOS RESPUBLIKA,

               KIRPO RESPUBLIKA,

               LATVIJOS RESPUBLIKA,

               LIETUVOS RESPUBLIKA,

               LIUKSEMBURGO DIDŽIOJI HERCOGYSTĖ,

               VENGRIJA,

               MALTOS RESPUBLIKA,

               NYDERLANDŲ KARALYSTĖ,

               AUSTRIJOS RESPUBLIKA,

               LENKIJOS RESPUBLIKA,

               PORTUGALIJOS RESPUBLIKA,

               RUMUNIJA,

               SLOVĖNIJOS RESPUBLIKA,

               SLOVAKIJOS RESPUBLIKA,

               SUOMIJOS RESPUBLIKA,

               ŠVEDIJOS KARALYSTĖ bei

               JUNGTINĖ DIDŽIOSIOS BRITANIJOS IR ŠIAURĖS AIRIJOS KARALYSTĖ

                  ir

               SINGAPŪRO RESPUBLIKA (toliau – Singapūras),

                  toliau kartu –

               Šalys,

               PRIPAŽINDAMOS, kad jų ilgalaikė ir tvirta partnerystė grindžiama bendrais principais ir vertybėmis, išdėstytais Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarime (toliau – ESSPBS), taip pat pripažindamos jų ekonominių, prekybinių ir investicinių santykių svarbą, be kita ko, kaip išdėstyta Europos Sąjungos ir Singapūro Respublikos laisvosios prekybos susitarime (toliau – ESSLPS);

               PAGEIDAUDAMOS toliau stiprinti tarpusavio ryšius, atsižvelgdamos į bendrą tarpusavio ryšių pobūdį ir įsitikinusios, kad šiuo susitarimu bus sukurtos naujos sąlygos Šalių investicijoms toliau plėtoti;

               PRIPAŽINDAMOS, kad šiuo susitarimu bus prisidedama prie regioninės ir ekonominės integracijos pastangų ir kad šios pastangos bus skatinamos;

               PASIRYŽUSIOS stiprinti tarpusavio ekonominius, prekybinius ir investicinius ryšius, laikydamosi tvaraus vystymosi tikslo ekonominių, socialinių ir aplinkos aspektų, ir skatinti investicijas atsižvelgiant į aukštą aplinkos ir darbuotojų apsaugos lygį ir susijusius tarptautiniu mastu pripažintus standartus bei susitarimus, kurių šalys jos yra;

               DAR KARTĄ PATVIRTINDAMOS savo įsipareigojimą laikytis tvaraus vystymosi ir skaidrumo principų, išdėstytų ESSLPS;

               DAR KARTĄ PATVIRTINDAMOS kiekvienos Šalies teisę priimti priemones, būtinas teisėtiems politiniams tikslams, kaip antai socialiniams, aplinkos apsaugos, saugumo, visuomenės sveikatos ir saugos, kultūrų įvairovės skatinimo ir apsaugos, siekti, ir teisę užtikrinti, kad šios priemonės būtų įgyvendinamos;

               DAR KARTĄ PATVIRTINDAMOS įsipareigojimus, prisiimtus pagal 1945 m. birželio 26 d. San Franciske pasirašytą Jungtinių Tautų chartiją, ir atsižvelgdamos į 1948 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų generalinės asamblėjos pasirašytoje Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje išdėstytus principus;

               PRIPAŽINDAMOS tarptautinės prekybos ir investicijų skaidrumo svarbą ir naudą visoms suinteresuotosioms šalims;

               REMDAMOSI atitinkamomis savo teisėmis ir prievolėmis pagal PPO steigimo sutartį ir kitus daugiašalius, regioninius ir dvišalius susitarimus, kurių šalys jos yra, visų pirma ESSLPS,

               SUSITARĖ:

               PIRMAS SKYRIUS

               TIKSLAS IR BENDROSIOS TERMINŲ APIBRĖŽTYS

               1.1 STRAIPSNIS

               Tikslas

               Šio susitarimo tikslas – laikantis šio susitarimo nuostatų gerinti Šalių tarpusavio investicijų sąlygas.

               1.2 STRAIPSNIS

               Terminų apibrėžtys

               Šiame susitarime:

               1.
                     investicija, kuriai taikomas šis susitarimas – vienos Šalies investuotojui, kuriam taikomas šis susitarimas, kitos Šalies teritorijoje
                  1
                tiesiogiai ar netiesiogiai priklausanti arba jo tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojama investicija;

               investicija – bet koks turtas, kuriam būdingi investicijos bruožai, įskaitant tokius bruožus kaip įsipareigojimas skirti kapitalo ar kitų išteklių, tikėjimasis gauti naudos ar pelno, rizikos prisiėmimas ar tam tikra trukmė. Investicija, be kita ko gali būti:

               a)
                     materialioji ar nematerialioji, kilnojamoji ar nekilnojamoji nuosavybė, įskaitant bet kokias kitas nuosavybės teises, pvz., nuomos, hipotekos, kreditorinio reikalavimo pirmumo teises ir įkeitimo teises;

               b)
                     įmonė, įskaitant filialus, akcijos ir kitokio pavidalo dalyvavimas įmonės kapitale, įskaitant dėl tokio dalyvavimo įgyjamas teises;

               c)
                     obligacijos, skoliniai įsipareigojimai, paskolos ir kitos skolos priemonės, įskaitant jų suteikiamas teises;

               d)
                     kitas finansinis turtas, įskaitant išvestines finansines priemones, ateities sandorius ir pasirinkimo sandorius;

               e)
                     visiško įrengimo, statybos, valdymo, gamybos, koncesijų, pajamų dalijimosi ir kitos panašios sutartys;

               f)
                     reikalavimai dėl pinigų ar kito turto arba kitokio sutartinių įsipareigojimų vykdymo, turinčio ekonominę vertę;

               g)
                     intelektinės nuosavybės teisės
                  2
                ir prestižas ir

               h)
                     licencijos, leidimai ir panašios teisės, suteikiamos pagal vidaus teisę, įskaitant bet kokias koncesijas žvalgyti, plėtoti, išgauti ar naudoti gamtos išteklius
                  3
               .

               Investuota grąža laikoma investicijomis, o formos, kuria turtas investuojamas ar reinvestuojamas, pasikeitimas neturi poveikio jo priskyrimui investicijoms;

               2.
                     investuotojas, kuriam taikomas šis susitarimas – vienos Šalies fizinis
                  4
                ar juridinis asmuo, investavęs kitos Šalies teritorijoje;

               3.
                     Šalies fizinis asmuo – Singapūro arba vienos iš Sąjungos valstybių narių pilietis, kaip nustatyta jų atitinkamuose teisės aktuose;

               4.
                     juridinis asmuo – juridinis asmuo, tinkamai įsteigtas ar kitaip organizuotas pagal taikytiną teisę, siekiantis ar nesiekiantis pelno, valdomas privačios ar valstybinės nuosavybės teise, įskaitant bet kokią korporaciją, patiką, ūkinę bendriją, bendrąją įmonę, individualiąją įmonę ar asociaciją;

               5.
                     Sąjungos juridinis asmuo arba Singapūro juridinis asmuo – juridinis asmuo, įsteigtas atitinkamai pagal Sąjungos ar Sąjungos valstybės narės arba Singapūro teisę ir turintis registruotą buveinę, centrinę administraciją
                  5
                arba pagrindinę verslo vietą atitinkamai Sąjungos arba Singapūro teritorijoje. Juridinis asmuo nelaikomas Sąjungos juridiniu asmeniu arba Singapūro juridiniu asmeniu, jeigu atitinkamai Sąjungos arba Singapūro teritorijoje turi tik registruotąją būstinę arba centrinę administraciją, nebent atitinkamai Sąjungos arba Singapūro teritorijoje jis vykdytų didelę ūkinės veiklos dalį
                  6
               ;

               6.
                     priemonė – įstatymas, teisės aktas, procedūra, reikalavimas ar praktika;

               7.
                     Šalies nustatomas arba toliau taikomas režimas ar priemonė
                  7
                – be kita ko, režimas ar priemonės, kurių imasi:

               a)
                     centrinė, regioninė ar vietos valdžia ir jos institucijos ir

               b)
                     nevyriausybinės organizacijos, vykdančios centrinės, regioninės arba vietos valdžios arba jos institucijų suteiktus įgaliojimus;

               8.
                     grąža – visos sumos, kurias duoda investicijos ar reinvesticijos, arba kurios gautos iš investicijų ar reinvesticijų, įskaitant pelną, dividendus, kapitalo prieaugį, honorarus, palūkanas, mokėjimus, susijusius su intelektinės nuosavybės teisėmis, mokėjimus natūra ir visas kitas teisėtas pajamas;

               9.
                     laisvai konvertuojama valiuta – valiuta, kuria plačiai prekiaujama tarptautinėse valiutų keitimo rinkose ir kuri plačiai naudojama vykdant tarptautinius sandorius;

               10.
                     įsisteigimas:

               a)
                     juridinio asmens įsteigimas, įsigijimas ar turėjimas arba

               b)
                     filialo ar atstovybės įsteigimas arba turėjimas,

               siekiant Šalies teritorijoje sukurti arba palaikyti ilgalaikius ekonominius ryšius, kad būtų galima vykdyti ekonominę veiklą;

               11.
                     ekonominė veikla – ekonominio pobūdžio veikla, išskyrus oficialių valdžios funkcijų vykdymą, t. y. veiklą, kuri vykdoma nekomerciniais tikslais arba nekonkuruojant su vienu ar daugiau ekonominės veiklos vykdytojų;

               12.
                     ES Šalis – Sąjunga arba jos valstybės narės, arba Sąjunga bei jos valstybės narės pagal savo atitinkamas kompetencijos sritis, nustatytas Europos Sąjungos sutartyje ir Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo.

               ANTRAS SKYRIUS

               INVESTICIJŲ APSAUGA

               2.1 STRAIPSNIS

               Taikymo sritis

               1.
                     Šis skyrius taikomas investuotojams, kuriems taikomas šis susitarimas, ir investicijoms, kurioms taikomas šis susitarimas, padarytoms pagal taikytiną teisę, nepriklausomai nuo to, ar jos buvo padarytos prieš šio susitarimo įsigaliojimą, ar po jo
                  8
               .

               2.
                     Neatsižvelgiant į kitas šio susitarimo nuostatas, 2.3 straipsnis (Nacionalinis režimas) netaikomas Šalies teikiamoms subsidijoms ar dotacijoms, įskaitant vyriausybės remiamas paskolas, garantijas ir draudimą.

               3.
                     2.3 straipsnis (Nacionalinis režimas) netaikomas:

               a)
                     valdžios įstaigų vykdomam prekių ir paslaugų pirkimui valdžios įstaigų poreikiams tenkinti, neketinant jų komerciškai perparduoti ar naudoti šias prekes ar paslaugas komercinei prekybai, arba

               b)
                     audiovizualinėms paslaugoms;

               c)
                     veiklai, vykdomai atitinkamoje Šalių teritorijoje vykdant oficialias valdžios funkcijas. Šiame susitarime terminas „veikla, vykdoma vykdant oficialias valdžios funkcijas“ reiškia bet kokią veiklą, išskyrus komerciniais tikslais arba konkuruojant su vienu ar keliais tiekėjais vykdomą veiklą.

               2.2 STRAIPSNIS

               Investicijos ir reglamentavimo priemonės

               1.
                     Šalys dar kartą patvirtina savo teisę savo teritorijoje vykdyti reglamentavimo veiklą taip, kad galėtų siekti teisėtų politikos tikslų, kaip antai susijusių su visuomenės sveikatos apsauga, socialinėmis paslaugomis, valstybiniu švietimu, sauga, aplinka, visuomenės dorove, socialine ar vartotojų apsauga, privatumu ir duomenų apsauga ir kultūrų įvairovės skatinimu bei apsauga.

               2.
                     Patikslinama, kad vien tai, kad Šalis imasi reglamentavimo veiklos, taip pat keisdama savo įstatymus, taip, kad neigiamai paveikiama investicija ar daromas poveikis investuotojo lūkesčiams, taip pat susijusiems su pelnu, nereiškia, kad pažeista prievolė pagal šį skyrių.

               3.
                     Patikslinama, kad Šalies sprendimas nesuteikti, neatnaujinti ar netęsti subsidijos ar dotacijos:

               a)
                     jei pagal vidaus teisę ar sutartį nėra prisiimta jokio konkretaus įsipareigojimo suteikti, atnaujinti ar tęsti subsidiją ar dotaciją arba

               b)
                     jei sprendimas priimtas pagal subsidijos ar dotacijos suteikimo, atnaujinimo ar tęsimo sąlygas, jei tokios yra,

               nėra šio skyriaus nuostatų pažeidimas.

               4.
                     Patikslinama, kad nė viena šio skyriaus nuostata nelaikoma kliūtimi Šaliai nutraukti subsidijos skyrimą
                  9
                ar pareikalauti ją atlyginti, jei taip nurodė kompetentingas teismas, administracinė ginčų sprendimo institucija ar kita kompetentinga institucija
                  10
               , arba nereikalaujama, kad Šalis tai kompensuotų investuotojui.

               2.3 STRAIPSNIS

               Nacionalinis režimas

               1.
                     Kiekviena Šalis kitos Šalies investuotojams, kuriems taikomas šis susitarimas, ir jų investicijoms, kurioms taikomas šis susitarimas, savo teritorijoje taiko režimą, ne mažiau palankų nei panašiose situacijose tos Šalies taikomas savo investuotojams ir jų investicijoms dėl tų investicijų veikimo, valdymo, veiklos, tęsimo, naudojimo ar naudojimosi jomis, jų pardavimo ar kitokio perdavimo.

               2.
                     Neatsižvelgdama į 1 dalį kiekviena Šalis gali nustatyti ar toliau taikyti bet kokią priemonę, susijusią su įmonės veikimu, valdymu, veikla, priežiūra, naudojimu ar naudojimusi ja, jos pardavimu ar kitokiu perdavimu, jei ta priemonė nėra nesuderinama su Šalies įsipareigojimais, nustatytais ESSLPS 8 skyriaus (Paslaugos, įsisteigimas ir elektroninė prekyba) atitinkamai 8-A ir 8-B priedų konkrečių įsipareigojimų sąraše
                  11
               , jei tai:

               a)
                     priemonė, priimta šio susitarimo įsigaliojimo dieną arba anksčiau;

               b)
                     a punkte minima priemonė, kuri yra tęsiama, pakeičiama ar iš dalies pakeičiama po šio susitarimo įsigaliojimo, su sąlyga, kad po tokio pratęsimo, pakeitimo ar dalinio pakeitimo ta priemonė yra ne mažiau suderinama su 1 dalimi nei iki šių veiksmų galiojusi priemonė, arba

               c)
                     priemonė, nepriskiriama a ar b punktams, su sąlyga, kad ji netaikoma investicijoms, kurioms taikomas šis susitarimas ir kurios padarytos Šalies teritorijoje prieš įsigaliojant tai priemonei, arba netaikoma taip, kad būtų patirta nuostolių ar žalos
                  12
               , susijusių su tokiomis investicijomis.

               3.
                     Neatsižvelgdama į 1 ir 2 dalis Šalis gali nustatyti priemones arba užtikrinti jų vykdymą, kai tokiomis priemonėmis kitos Šalies investuotojams, kuriems taikomas šis susitarimas, ir investicijoms, kurioms taikomas šis susitarimas, nustatomas režimas, mažiau palankus nei panašiose situacijose taikomas savo investuotojams ir jų investicijoms, jei tokios priemonės taikomos ne taip, kad kitos Šalies investuotojai, kuriems taikomas šis susitarimas, ir investicijos, kurioms taikomas šis susitarimas, pirmosios Šalies teritorijoje būtų šališkai ar nepagrįstai diskriminuojami, arba tokiu būdu būtų nustatomi slapti apribojimai investicijoms, kurioms taikomas šis susitarimas, jei tokios priemonės:

               a)
                     būtinos visuomenės saugumui užtikrinti, visuomenės dorovei apsaugoti arba viešajai tvarkai palaikyti
                  13
               ;

               b)
                     būtinos žmonių, gyvūnų ar augalų gyvybei ar sveikatai apsaugoti;

               c)
                     susijusios su senkančių gamtos išteklių išsaugojimu, jei tokios priemonės yra taikomos kartu su apribojimais vidaus investuotojams ar investicijoms;

               d)
                     būtinos meninės, istorinės ar archeologinės reikšmės nacionalinėms vertybėms apsaugoti;

               e)
                     būtinos norint užtikrinti atitiktį šio skyriaus nuostatoms neprieštaraujantiems įstatymams ir kitiems teisės aktams, įskaitant nuostatas, susijusias su:

               i)
                     apgaulės ar sukčiavimo prevencija arba su sutarčių nevykdymo padarinių šalinimu;

               ii)
                     asmenų privatumo apsauga tvarkant ir teikiant asmens duomenis ir su atskirų įrašų ir sąskaitų konfidencialumo apsauga;

               iii)
                     sauga;

               f)
                     skirtos užtikrinti veiksmingą ar teisingą
                  14
                tiesioginių mokesčių, taikomų kitos Šalies investuotojams ar investicijoms, taikymą ar surinkimą.

               2.4 STRAIPSNIS

               Standartinis režimas

               1.
                     Kiekviena Šalis kitos Šalies investicijoms, kurioms taikomas šis susitarimas, savo teritorijoje nustato sąžiningą ir teisingą režimą
                  15
                ir užtikrina visišką apsaugą ir saugumą, kaip nustatyta 2–6 dalyse.

               2.
                     Laikoma, kad Šalis pažeidė 1 dalyje minėto sąžiningo ir teisingo režimo prievolę, jei viena ar keliomis jos priemonėmis:

               a)
                     atsisakoma vykdyti teisingumą
                  16
                baudžiamosiose, civilinėse ir administracinėse bylose;

               b)
                     iš esmės pažeidžiamas tinkamas teisinis procesas;

               c)
                     aiškiai elgiamasi šališkai;

               d)
                     priekabiaujama, verčiama, piktnaudžiaujama galia ar panašiai netinkamai elgiamasi.

               3.
                     Spręsdama, ar buvo pažeista 2 dalyje nustatyta sąžiningo ir teisingo režimo prievolė, Ginčų sprendimo institucija, kai taikoma, gali atsižvelgti į tai, ar Šalis pateikė investuotojui konkrečios ar vienareikšmės informacijos
                  17
               , kad paskatintų jį investuoti, ir taip davė pagrindo teisėtiems investuotojo, kuriam taikomas šis susitarimas, lūkesčiams, ir jis ta informacija pagrįstai rėmėsi, o vėliau Šalis tuos lūkesčius pažeidė
                  18
               .

               4.
                     Šalies prašymu arba Komiteto rekomendacija Šalys peržiūri prievolės taikyti sąžiningą ir teisingą režimą turinį, laikydamosi 4.3 straipsnyje (Pakeitimai) nustatytos pakeitimų tvarkos, visų pirma dėl to, ar kitu, 2 dalyje nenurodytu veiksmu taip pat gali būti pažeidžiama sąžiningo ir teisingo režimo prievolė.

               5.
                     Patikslinama, kad visiška apsauga ir saugumas susiję tik su Šalies prievole dėl fizinio investuotojų, kuriems taikomas šis susitarimas, ir investicijų, kurioms taikomas šis susitarimas, saugumu.

               6.
                     Jei Šalis, pati ar per bet kokį 1.2 straipsnio (Terminų apibrėžtys) 7 dalyje nurodytą subjektą pateikė konkretų ir aiškiai suformuluotą įsipareigojimą sutartinėje rašytinėje prievolėje
                  19
                kitos Šalies investuotojo, kuriam taikomas šis susitarimas, atžvilgiu dėl to investuotojo investicijos ar tokios investicijos, kuriai taikomas šis susitarimas, atžvilgiu, ta Šalis nepažeidžia to įsipareigojimo ar nedaro jam neigiamo poveikio vykdydama oficialias valdžios funkcijas
                  20
               :

               a)
                     tyčia arba

               b)
                     taip, kad būtų iš esmės sutrikdyta sutartinėje rašytinėje prievolėje nustatytų teisių ir prievolių pusiausvyra, nebent Šalis suteiktų pagrįstą kompensaciją, kad investuotojas, kuriam taikomas šis susitarimas, ar investicija, kuriai taikomas šis susitarimas, vėl būtų padėtyje, kurioje ji būtų buvusi, jei atitinkamo pažeidimo ar neigiamo poveikio nebūtų padaryta.

               7.
                     Kitos šio susitarimo nuostatos pažeidimas ar kito tarptautinio susitarimo pažeidimas savaime nereiškia, kad buvo pažeistas šis straipsnis.

               2.5 STRAIPSNIS

               Nuostolių kompensavimas

               1.
                     Vienos iš Šalių investuotojams, kuriems taikomas šis susitarimas ir kurie kitos Šalies teritorijoje dėl karo ar kito ginkluoto konflikto, revoliucijos, nepaprastosios padėties, sukilimo, maišto ar riaušių patyrė nuostolių, susijusių su investicijomis, kurioms taikomas šis susitarimas, ta kita Šalis nustato režimą, susijusį su restitucija, žalos atlyginimu, kompensavimu ar kitu atsiskaitymu, ne mažiau palankų nei ta Šalis nustato savo investuotojams ar bet kokios trečiosios šalies investuotojams, priklausomai nuo to, kuris iš jų palankesnis atitinkamam investuotojui, kuriam taikomas šis susitarimas.

               2.
                     Nedarant poveikio 1 daliai, Šalies investuotojams, kuriems taikomas šis susitarimas ir kurie bet kokioje iš 1 dalyje nurodytų situacijų patyrė nuostolių kitos Šalies teritorijoje, nes:

               a)
                     jų investiciją, kuriai taikomas šis susitarimas, arba jos dalį rekvizavo kitos Šalies ginkluotosios pajėgos ar valdžios institucijos arba

               b)
                     jų investiciją, kuriai taikomas šis susitarimas, arba jos dalį sunaikino kitos Šalies ginkluotosios pajėgos ar valdžios institucijos, nors tai nebuvo būtina dėl susiklosčiusios padėties,

               kita Šalis taiko restituciją ar kompensaciją.

               2.6 STRAIPSNIS

               Ekspropriacija
                  21

               1.
                     Nė viena iš Šalių tiesiogiai ar netiesiogiai nenacionalizuoja ir neeksproprijuoja kitos Šalies investuotojų, kuriems taikomas šis susitarimas, investicijų, kurioms taikomas šis susitarimas, ar tokioms investicijoms netaiko priemonių, kurių poveikis lygiavertis nacionalizacijai ar ekspropriacijai (toliau – ekspropriacija), išskyrus šiuos atvejus:

               a)
                     dėl viešojo poreikio;

               b)
                     remiantis tinkamu teisiniu procesu,

               c)
                     remiantis nediskriminavimo principu ir

               d)
                     greitai, tinkamai ir veiksmingai sumokant kompensaciją pagal 2 dalį.

               2.
                     Kompensacija apskaičiuojama prie investicijos, kuriai taikomas šis susitarimas, sąžiningos rinkos vertės, buvusios iš karto prieš tai, kai apie ekspropriaciją ar numatomą ekspropriaciją tapo viešai žinoma, pridėjus palūkanas, kurių norma turi būti komerciškai pagrįsta ir nustatyta rinkos sąlygomis, atsižvelgiant į laikotarpį nuo ekspropriacijos iki kompensacijos sumokėjimo. Šią kompensaciją turi būti galima veiksmingai realizuoti, laisvai pervesti pagal 2.7 straipsnį (Pervedimas) ir ji turi būti sumokama nedelsiant.

               Nustatant sąžiningą rinkos vertę, be kita ko, gali būti atsižvelgiama į vertę veiklos tęstinumo sąlygomis, turto vertę, įskaitant kilnojamojo turto deklaruotą mokestinę vertę, ir, jei reikia, kitus tinkamus kriterijus.

               3.
                     Šis straipsnis netaikomas privalomų licencijų, suteikiamų dėl intelektinės nuosavybės teisių, išdavimui, jei jos išduodamos laikantis TRIPS sutarties.

               4.
                     Bet kokią ekspropriacijos ar vertinimo priemonę investuotojui, kuriam taikomas šis susitarimas ir kuris paveikiamas tos priemonės, prašymu peržiūri Šalies, kuri tos priemonės imasi, teisminės ar kitos nepriklausomos institucijos.

               2.7 STRAIPSNIS

               Pervedimas

               1.
                     Kiekviena Šalis leidžia daryti bet kokius pervedimus, susijusius su investicija, kuriai taikomas šis susitarimus, laisvai konvertuojama valiuta be apribojimų ar delsimo. Šiems pervedimams priskiriama:

               a)
                     kapitalo papildymai, pvz., pagrindinė lėšų dalis ir papildomos lėšos investicijai, kuriai taikomas šis susitarimas, tęsti, plėtoti ar didinti;

               b)
                     pelnas, dividendai, kapitalo prieaugis ir kita grąža, visos ar dalies investicijos, kuriai taikomas šis susitarimas, pardavimo ar tokios investicijos dalinio ar visiško likvidavimo pajamos;

               c)
                     palūkanos, honorarai, valdymo mokesčiai, techninės pagalbos ir kiti mokesčiai;

               d)
                     mokėjimai pagal sutartis, kurias yra sudaręs investuotojas, kuriam taikomas šis susitarimas, arba kurios sudarytos su investicija, kuriai taikomas šis susitarimas, įskaitant mokėjimus pagal paskolos susitarimus;

               e)
                     užsienio darbuotojų, kurių darbas susijęs su investicija, kuriai taikomas šis susitarimas, darbo užmokestis ir kitas atlyginimas;

               f)
                     mokėjimai pagal 2.6 straipsnį (Ekspropriacija) ir 2.5 straipsnį (Nuostolių kompensavimas);

               g)
                     mokėjimai pagal 3.18 straipsnį (Sprendimas).

               2.
                     Nė viena šio straipsnio nuostata nelaikoma kliūtimi Šaliai sąžiningai ir nediskriminuojant taikyti savo teisę, susijusią su:

               a)
                     bankrotu, nemokumu arba kreditorių teisių apsauga;

               b)
                     vertybinių popierių, ateities sandorių, pasirinkimo sandorių ar išvestinių priemonių išleidimu ar prekyba jais;

               c)
                     pervedimų finansine atskaitomybe ar apskaita, kai būtina padėti teisėtvarkos arba finansų reguliavimo institucijoms;

               d)
                     nusikalstama ar baudžiamąja veika;

               e)
                     užtikrinimu, kad būtų laikomasi teisinių ar administracinių nutarčių ar sprendimų;

               f)
                     socialinės apsaugos, valstybinės pensijos ar privalomosiomis taupymo sistemomis arba

               g)
                     apmokestinimu.

               3.
                     Jei išimtinėmis aplinkybėmis kyla didelių sunkumų vykdyti kurios nors iš Šalių ekonominę ir pinigų arba valiutos kursų politiką, arba kyla šių sunkumų grėsmė, atitinkama Šalis gali laikinai imtis apsaugos priemonių dėl pervedimų. Šiomis priemonėmis neviršijama to, kas griežtai būtina, jos bet kuriuo atveju taikomos ne ilgiau kaip šešis mėnesius
                  22
                ir esant panašioms aplinkybėms jomis neturi būti šališkai ar nepagrįstai diskriminuojama Šalis, kuri nėra šio susitarimo Šalis, palyginti su šio susitarimo Šalimi.

               Šalis, priimanti apsaugos priemones, informuoja apie tai kitą Šalį ir kuo greičiau pateikia jų panaikinimo tvarkaraštį.

               4.
                     Jei Šalis patiria didelių mokėjimų balanso ir tarptautinių finansinių sunkumų arba kyla jų grėsmė, ji gali nustatyti ar toliau taikyti ribojamąsias priemones pervedimams, susijusiems su investicijomis.

               5.
                     Šalys stengiasi vengti taikyti 4 dalyje nurodytas ribojamąsias priemones. Visos pagal 4 dalį nustatytos ar toliau taikomos ribojamosios priemonės turi būti nediskriminacinės, taikomos ribotą laikotarpį ir jomis neturi būti siekiama daugiau nei būtina padėčiai, susijusiai su mokėjimų balansu ir tarptautine finansine padėtimi, ištaisyti. Jos turi būti suderintos su 1994 m. balandžio 15 d. Marakeše priimtoje Pasaulio prekybos organizacijos steigimo sutartyje (toliau – PPO steigimo sutartis) nustatytais reikalavimais ir nepažeisti Tarptautinio valiutos fondo steigimo sutarties, jei taikoma.

               6.
                     Taikydama, nustatydama ar keisdama ribojamąsias priemones pagal 4 dalį Šalis nedelsdama praneša apie tai kitai Šaliai.

               7.
                     Jei pagal 4 dalį nustatomi arba toliau taikomi apribojimai, Komitete nedelsiant rengiamos konsultacijos. Per tas konsultacijas įvertinama atitinkamos Šalies mokėjimų balanso padėtis ir pagal 4 dalį nustatyti ar taikomi apribojimai, atsižvelgiant, inter alia, į šiuos veiksnius:

               a)
                     mokėjimų balanso ir tarptautinių finansinių sunkumų pobūdį ir mastą;

               b)
                     tarptautinę ekonominę ir prekybos aplinką arba

               c)
                     galimas kitas taisomąsias priemones.

               Per konsultacijas aptariama, ar ribojamosios priemonės atitinka 4 ir 5 dalis. Tokioms konsultacijoms priimami visi Tarptautinio valiutos fondo (toliau – TVF) pateikti statistiniai ir kiti faktiniai duomenys, susiję su valiutų keitimu, pinigų atsargomis ir mokėjimų balansu, o išvados grindžiamos TVF pateiktu atitinkamos Šalies mokėjimų balanso ir jos tarptautinės finansinės padėties įvertinimu.

               2.8 STRAIPSNIS

               Subrogacija

               Jei Šalis ar jos vardu veikiantis tarpininkas atlieka mokėjimą savo investuotojui pagal garantiją, draudimo sutartį ar kitą laidavimo formą, sutartą ar suteiktą investicijos atžvilgiu, kita Šalis pripažįsta subrogaciją ar nuosavybės arba kitų teisių perdavimą ar reikalavimo priskyrimą dėl tos investicijos. Šalis ar tarpininkas turi teisę naudotis subrogacijos suteikta ar priskirta teise ar reikalavimu taip pat, kaip pirmine investuotojo teise ar reikalavimu. Tokiomis subrogacijos suteiktomis teisėmis gali naudotis Šalis arba tarpininkas ar investuotojas, jei Šalis ar tarpininkas tai leidžia.

               TREČIAS SKYRIUS

               GINČŲ SPRENDIMAS

               A SKIRSNIS

               INVESTUOTOJŲ IR ŠALIŲ GINČŲ SPRENDIMAS

               3.1 STRAIPSNIS

               Taikymo sritis ir terminų apibrėžtys

               1.
                     Šis skirsnis taikomas vienos Šalies ieškovo ir kitos Šalies ginčams dėl režimo
                  23
               , kuriuo, kaip įtariama, pažeidžiamos Antro skyriaus (Investicijų apsauga) nuostatos ir dėl to, kaip įtariama, ieškovas arba vietoje įsteigta jo bendrovė patiria nuostolių ar žalos.

               2.
                     Jei nenurodyta kitaip, šiame skirsnyje vartojamų terminų apibrėžtys yra:

               a)
                     ginčo šalys – ieškovas ir atsakovas;

               b)
                     ieškovas – Šalies investuotojas, ketinantis pateikti arba pateikęs reikalavimą pagal šį skirsnį:

               i)
                     savo vardu arba

               ii)
                     vietoje įsteigtos bendrovės, kaip apibrėžta c punkte, kuri jam priklauso arba kurią jis kontroliuoja
                  24
               , vardu;

               c)
                     vietoje įsteigta bendrovė – vienos Šalies investuotojui priklausantis arba jo kontroliuojamas
                  25
                juridinis asmuo, įsteigtas kitos Šalies teritorijoje;

               d)
                     ginče nedalyvaujanti Šalis – Singapūras, jei atsakovė yra Sąjunga ar Sąjungos valstybė narė, arba Sąjunga, jei atsakovas yra Singapūras;

               e)
                     atsakovas – Singapūras arba, jei kalbama apie ES Šalį, Sąjunga arba Sąjungos valstybė narė, kaip pranešta pagal 3.5 straipsnį (Pranešimas apie ketinimą), ir

               f)
                     trečiosios šalies finansavimas – fizinio ar juridinio asmens, kuris nėra ginčo šalis, pagal susitarimą su ginčo šalimi suteiktas finansavimas, skirtas visoms ar daliai proceso išlaidų padengti už vienokią ar kitokią dalį proceso pajamų ar galimų pajamų, į kurias gali įgyti teisę ginčo šalis, arba suteiktas kaip dovana ar dotacija.

               3.2 STRAIPSNIS

               Taikus sprendimas

               Visi ginčai turėtų būti, kiek įmanoma, išsprendžiami taikiai derybų būdu ir, jei įmanoma, prieš pateikiant prašymą surengti konsultacijas pagal 3.3 straipsnį (Konsultacijos). Taikus sprendimas gali būti pasiektas bet kuriuo metu, net ir pradėjus ginčo sprendimo procesą pagal šį skirsnį.

               3.3 STRAIPSNIS

               Konsultacijos

               1.
                     Jei ginčas neišsprendžiamas pagal 3.2 straipsnį (Taikus sprendimas), Šalies ieškovas, teigiantis, kad pažeidžiamos Antro skyriaus (Investicijų apsauga) nuostatos, gali pateikti kitai Šaliai prašymą surengti  konsultacijas.

               2.
                     Prašyme surengti konsultacijas pateikiama ši informacija:

               a)
                     ieškovo vardas, pavardė arba pavadinimas ir, jei prašymas teikiamas vietoje įsteigtos bendrovės vardu, tos bendrovės pavadinimas, adresas ir įsteigimo vieta;

               b)
                     Antro skyriaus (Investicijų apsauga) nuostatos, kurios, kaip įtariama, pažeidžiamos;

               c)
                     teisinis ir faktinis ginčo pagrindas, įskaitant režimą, kuriuo, kaip įtariama, pažeidžiamos Antro skyriaus  (Investicijų apsauga) nuostatos,  ir

               d)
                     prašoma teisių gynimo priemonė ir apskaičiuotas nuostolis ar žala, kaip įtariama, dėl pažeidimo padaryti ieškovui ar vietoje įsteigtai jo bendrovei.

               3.
                     Prašymas surengti konsultacijas pateikiamas:

               a)
                     per 30 mėnesių nuo dienos, kurią ieškovas arba, jei taikoma, vietoje įsteigta bendrovė pirmą kartą sužinojo arba turėjo sužinoti apie režimą, kuriuo, kaip įtariama, pažeidžiamos Antro skyriaus  (Investicijų apsauga) nuostatos, arba

               b)
                     jei vietos lygmens taisomųjų priemonių imamasi praėjus a punkte nurodytam laikotarpiui, – per vienus metus nuo dienos, kurią ieškovas arba, jei taikoma, vietoje įsteigta bendrovė nustoja taikyti tas vietos lygmens taisomąsias priemones ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per 10 metų nuo dienos, kurią ieškovas arba, jei taikoma, vietoje įsteigta bendrovė pirmą kartą sužinojo arba turėjo sužinoti apie režimą, kuriuo, kaip įtariama, pažeidžiamos Antro skyriaus  (Investicijų apsauga) nuostatos.

               4.
                     Jei ieškovas nepateikė reikalavimo pagal 3.6 straipsnį (Reikalavimo pateikimas Ginčų sprendimo institucijai) per aštuoniolika mėnesių nuo prašymo surengti konsultacijas pateikimo, laikoma, kad ieškovas atsiėmė prašymą surengti konsultacijas, pranešimus apie ketinimą ir atsisakė savo teisių pateikti tokį reikalavimą. Konsultacijose dalyvaujančių šalių sutarimu šis laikotarpis gali būti pratęstas.

               5.
                     3 ir 4 dalyse nurodyti laikotarpiai nereiškia, kad reikalavimas negali būti priimtas, jei ieškovas gali įrodyti, kad jis negalėjo prašyti pradėti konsultacijas ar pateikti reikalavimo dėl tyčinių kitos Šalies veiksmų, su sąlyga, kad ieškovas imasi veiksmų iš karto, kai tik pagrįstai gali jų imtis.

               6.
                     Jei prašymas surengti konsultacijas yra susijęs su įtariamu šio susitarimo pažeidimu, kurį vykdo Sąjunga arba bet kuri Sąjungos valstybė narė, prašymas siunčiamas Sąjungai.

               7.
                     Ginčo šalys gali konsultuotis per vaizdo konferencijas ar, kai tinkama, kitomis priemonėmis, pavyzdžiui, tais atvejais, kai investuotojas yra mažoji ar vidutinė įmonė.

               3.4 STRAIPSNIS

               Tarpininkavimas ir alternatyvus ginčų sprendimas

               1.
                     Ginčo šalys gali bet kuriuo metu, taip pat ir prieš pranešimo apie ketinimą pristatymą, susitarti spręsti ginčą tarpininkavimo procedūra.

               2.
                     Tarpininkavimo procedūra pasirenkama savanoriškai ir nedarant poveikio nė vienos iš ginčo šalių teisinei pozicijai.

               3.
                     Tarpininkavimo procedūra gali būti vykdoma laikantis 6 priede (Tarpininkavimas sprendžiant investuotojų ir Šalių ginčus) nustatytų taisyklių arba bet kokių kitų taisyklių, dėl kurių susitaria ginčo šalys. Kiekvienas 6 priede (Tarpininkavimas sprendžiant investuotojų ir Šalių ginčus) nurodytas terminas gali būti pakeistas ginčo šalių abipusiu sutarimu.

               4.
                     Tarpininkas skiriamas ginčo šalių sutarimu arba pagal 6 priedo (Tarpininkavimas sprendžiant investuotojų ir Šalių ginčus) 3 straipsnį (Tarpininko atranka). Tarpininkai laikosi 7 priedo (Ginčų sprendimo institucijos, Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos narių ir tarpininkų elgesio kodeksas).

               5.
                     Ginčo šalys stengiasi rasti abipusiškai sutartą sprendimą per šešiasdešimt dienų nuo tarpininko paskyrimo.

               6.
                     Ginčo šalims sutarus pradėti tarpininkavimo procedūrą, nuo dienos, kai buvo susitarta ją pradėti, ir trisdešimt dienų nuo dienos, kai bet kuri iš ginčo šalių nusprendžia ją baigti pateikdama raštą tarpininkui ir kitai ginčo šaliai, 3.3 straipsnio (Konsultacijos) 3 ir 4 dalys netaikomos.

               7.
                     Šio straipsnio nuostatos netrukdo ginčo šalims taikyti kitus ginčų sprendimo būdus.

               3.5 STRAIPSNIS

               Pranešimas apie ketinimą

               1.
                     Jei ginčas neišsprendžiamas per tris mėnesius nuo prašymo surengti konsultacijas pateikimo, ieškovas gali pateikti pranešimą apie ketinimą, kuriame raštu nurodo, kad ketina pateikti reikalavimą išspręsti ginčą, ir jame pateikia šią informaciją:

               a)
                     ieškovo vardas, pavardė arba pavadinimas ir, jei prašymas teikiamas vietoje įsteigtos bendrovės vardu, tos bendrovės pavadinimas, adresas ir įsteigimo vieta;

               b)
                     Antro skyriaus (Investicijų apsauga) nuostatos, kurios, kaip įtariama, pažeidžiamos;

               c)
                     teisinis ir faktinis ginčo pagrindas, įskaitant režimą, kuriuo, kaip įtariama, pažeidžiamos Antro skyriaus  (Investicijų apsauga) nuostatos, ir

               d)
                     prašoma teisių gynimo priemonė ir apskaičiuotas nuostolis ar žala, kaip įtariama, dėl pažeidimo padaryti ieškovui ar vietoje įsteigtai jo bendrovei.

               Pranešimas apie ketinimą siunčiamas atitinkamai Sąjungai arba Singapūrui.

               2.
                     Jei pranešimas apie ketinimą nusiųstas Sąjungai, ji per du mėnesius nuo pranešimo gavimo dienos priima sprendimą dėl atsakovo. Sąjunga apie šį sprendimą nedelsdama praneša ieškovui, kuris, tuo remdamasis, gali pateikti reikalavimą pagal 3.6 straipsnį (Reikalavimo pateikimas Ginčų sprendimo institucijai).

               3.
                     Jei atsakovas nenustatomas pagal 2 dalį, taikomos šios taisyklės:

               a)
                     jei pranešime apie ketinimą nurodomas tik vienos Sąjungos valstybės narės taikomas režimas, atsakovu laikoma ta valstybė narė;

               b)
                     jei pranešime apie ketinimą nurodomas Sąjungos institucijos, įstaigos ar agentūros taikomas režimas, atsakovu laikoma Sąjunga.

               4.
                     Nepriklausomai nuo to, ar atsakovu laikoma Sąjunga, ar valstybė narė, nei Sąjunga, nei ta valstybė narė nesprendžia dėl reikalavimo nepriimtinumo ir nenurodo, kad reikalavimas ar sprendimas yra nepagrįsti ar negaliojantys todėl, kad Sąjunga, o ne valstybė narė, turėtų ar turėjo būti įvardyta kaip atsakovas, arba atvirkščiai.

               5.
                     Patikslinama, kad nė viena šio susitarimo nuostata ar taikytinos ginčų sprendimo taisyklės nelaikomos kliūtimi Sąjungai ir atitinkamai valstybei narei keistis visa su ginču susijusia informacija.

               3.6 STRAIPSNIS

               Reikalavimo pateikimas Ginčų sprendimo institucijai

               1.
                     Ne anksčiau kaip praėjus trims mėnesiams nuo pranešimo apie ketinimą pateikimo pagal 3.5 straipsnį (Pranešimas apie ketinimą), ieškovas gali pateikti reikalavimą Ginčų sprendimo institucijai pagal vieną iš toliau nurodytų ginčų sprendimo taisyklių
                  26
               :

               a)
                     1965 m. kovo 18 d. Konvenciją dėl valstybių ir kitų valstybių fizinių bei juridinių asmenų investicinių ginčų sprendimo (toliau – ICSID konvencija), jei ir atsakovas, ir ieškovo valstybė yra ICSID konvencijos šalys;

               b)
                     ICSID konvenciją, laikantis taisyklių, kuriomis reglamentuojamos Tarptautinio investicinių ginčų sprendimo centro sekretoriato procesinių veiksmų administravimo papildomos sąlygos (toliau – ICSID papildomų sąlygų taisyklės), jei atsakovas arba ieškovo valstybė
                  27
                yra ICSID konvencijos šalys;

               c)
                     Jungtinių Tautų tarptautinės prekybos teisės komisijos (UNCITRAL) arbitražo taisykles arba

               d)
                     bet kokias kitas taisykles, dėl kurių susitaria ginčo šalys.

               2.
                     Šio straipsnio 1 dalis reiškia atsakovo sutikimą dėl reikalavimo pagal šį skirsnį pateikimo. Sutikimas pagal 1 dalį ir reikalavimo pateikimas pagal šį skirsnį laikomi tenkinančiais reikalavimus, nustatytus:

               a)
                     ICSID konvencijos II skyriuje ir ICSID papildomų sąlygų taisyklėse dėl raštiško ginčo šalių sutikimo ir

               b)
                     1958 m. birželio 10 d. Niujorke pasirašytos Jungtinių Tautų konvencijos dėl užsienio arbitražų sprendimų pripažinimo ir vykdymo (toliau – Niujorko konvencija) II straipsnyje dėl „rašytinio susitarimo“.

               3.7 STRAIPSNIS

               Reikalavimo pateikimo sąlygos

               1.
                     Reikalavimą pagal šį skirsnį galima pateikti tik jei:

               a)
                     teikdamas reikalavimą ieškovas raštu sutinka dėl ginčo sprendimo šiame skirsnyje nustatyta tvarka ir nurodo vieno iš 3.6 straipsnio (Reikalavimo pateikimas Ginčų sprendimo institucijai) 1 dalyje minėtų forumų taisykles kaip ginčo sprendimo taisykles;

               b)
                     praėjo bent šeši mėnesiai nuo prašymo surengti konsultacijas pagal 3.3 straipsnį (Konsultacijos) pateikimo ir bent trys mėnesiai nuo pranešimo apie ketinimą pateikimo pagal 3.5 straipsnį (Pranešimas apie ketinimą);

               c)
                     ieškovo pateiktas prašymas surengti konsultacijas ir pranešimas apie ketinimą tenkina atitinkamai 3.3 straipsnio (Konsultacijos) 2 dalyje ir 3.5 straipsnio (Pranešimas apie ketinimą) 1 dalyje nustatytus reikalavimus;

               d)
                     dėl teisinio ir faktinio ginčo pagrindo prieš tai konsultuotasi pagal 3.3 straipsnį (Konsultacijos);

               e)
                     visi reikalavimai, nurodyti pateikiant reikalavimą pagal 3.6 straipsnį (Reikalavimo pateikimas Ginčų sprendimo institucijai), pagrįsti režimu, nurodytu pranešime apie ketinimą, pateiktame pagal 3.5 straipsnį (Pranešimas apie ketinimą);

               f)
                     ieškovas:

               i)
                     atsiima visus Ginčų sprendimo institucijai arba bet kokiems kitiems vidaus ar tarptautiniams teismams arba ginčų sprendimo institucijoms pagal vidaus ar tarptautinę teisę pateiktus ir tebenagrinėjamus reikalavimus dėl to paties režimo, kuriuo, kaip įtariama, pažeidžiamos Antro skyriaus (Investicijų apsauga) nuostatos,

               ii)
                     pareiškia, kad ateityje tokio reikalavimo nepateiks, ir

               iii)
                     pareiškia, kad nevykdys jokio pagal šį skirsnį priimto sprendimo tol, kol tas sprendimas netaps galutiniu, ir nesieks apskųsti, peržiūrėti, atidėti, panaikinti, patikslinti ar pradėti kitą panašią procedūrą tarptautiniame ar vidaus teisme ar ginčų sprendimo institucijoje dėl pagal šį skirsnį priimto sprendimo.

               2.
                     1 dalies f punkte ieškovu vadinamas investuotojas ir, kai taikytina, vietoje įsteigta bendrovė. Be to, 1 dalies f punkto i papunktyje ieškovu taip pat laikomi visi asmenys, tiesiogiai ar netiesiogiai turintys investuotojo arba, kai taikytina, vietoje įsteigtos bendrovės nuosavybės teisių arba yra jų kontroliuojami.

               3.
                     Atsakovo prašymu Ginčų sprendimo institucija atsisako jurisdikcijos, jei ieškovas neįvykdo bet kurio iš 1 ir 2 dalyse nurodytų reikalavimų ar nepateikia bet kurio iš tose dalyse nurodytų pareiškimų.

               4.
                     1 dalies f punktas neužkerta kelio ieškovui prašyti atsakovo teismų ar administracinių institucijų nustatyti tarpines apsaugos priemones prieš pradedant procesą bet kuriame iš 3.6 straipsnyje (Reikalavimo pateikimas Ginčų sprendimo institucijai) nurodytų ginčų sprendimo forumų arba kol tas procesas nebaigtas. Taikant šį straipsnį tarpinės apsaugos priemonės nustatomos tik tam, kad būtų apsaugotos ieškovo teisės ir interesai, ir nėra susijusios su žalos apmokėjimu ar sprendimu dėl ginčo esmės.

               5.
                     Patikslinama, kad Ginčų sprendimo institucija atsisako jurisdikcijos, jei ginčas atsirado arba labai tikėtina, kad atsirado, tuo metu, kai ieškovas įgijo investicijos, dėl kurios ginčijamasi, nuosavybės teises ar kontrolę, ir remdamasi faktais Ginčų sprendimo institucija nusprendžia, kad ieškovas investicijos nuosavybės teises ar kontrolę įgijo iš esmės tam, kad pateiktų reikalavimą arbitražui pagal šį skirsnį. Šia nuostata nedaromas poveikis kitiems jurisdikciniams prieštaravimams, kurių Ginčų sprendimo institucija gali turėti.

               3.8 STRAIPSNIS

               Trečiosios šalies finansavimas

               1.
                     Trečiosios šalies finansavimą gaunanti ginčo šalis atskleidžia kitai ginčo šaliai ir Ginčų sprendimo institucijai jį suteikiančiosios trečiosios šalies vardą, pavardę ar pavadinimą ir adresą.

               2.
                     Ši informacija pateikiama teikiant reikalavimą arba nedelsiant po to, kai susitariama dėl trečiosios šalies finansavimo, jis padovanojamas ar skiriamas, kaip taikytina.

               3.9 STRAIPSNIS

               Pirmosios instancijos ginčų sprendimo institucija

               1.
                     Įsteigiama Pirmosios instancijos ginčų sprendimo institucija (toliau – Ginčų sprendimo institucija) pagal 3.6 straipsnį (Reikalavimo pateikimas Ginčų sprendimo institucijai) pateiktiems reikalavimams nagrinėti.

               2.
                     Įsigaliojus šiam susitarimui Komitetas paskiria šešis Ginčų sprendimo institucijos narius. Paskiriama taip:

               a)
                     du narius pasiūlo ES Šalis;

               b)
                     du narius pasiūlo Singapūras ir

               c)
                     du narius, kurie nėra nė vienos iš Sąjungos valstybių narių ar Singapūro piliečiai, bendrai pasiūlo ES Šalis ir Singapūras.

               3.
                     Komitetas gali nuspręsti padidinti ar sumažinti narių skaičių trijų kartotiniais. Papildomi nariai paskiriami tuo pačiu principu, kaip nustatyta 2 dalyje.

               4.
                     Nariai turi būti tinkamai kvalifikuoti, kaip reikalaujama jų atitinkamose šalyse norint būti paskirtam eiti teisėjo pareigas, arba yra pripažintos kompetencijos teisininkai. Jie turi išmanyti viešąją tarptautinę teisę arba turėti jos patirties. Pageidautina, kad jie visų pirma būtų kompetentingi tarptautinės investicijų teisės, tarptautinės prekybos teisės arba ginčų, susijusių su tarptautiniais investicijų ar tarptautiniais prekybos susitarimais, srityse.

               5.
                     Nariai paskiriami aštuonerių metų kadencijai. Vis dėlto trijų iš šešių asmenų, paskirtų iš karto po šio susitarimo įsigaliojimo ir atrinktų burtų kelių, pradinė kadencija yra dvylika metų. Pasibaigusi nario kadencija gali būti atnaujinta Komiteto sprendimu. Atsiradus laisvai vietai, į ją paskiriamas naujas narys. Asmuo, paskirtas pakeisti asmenį, kurio kadencija nepasibaigė, pareigas eina iki to nario kadencijos pabaigos. Ginčų sprendimo institucijos narys, einantis pareigas jos padalinyje tuo metu, kai jo kadencija baigiasi, Ginčų sprendimo institucijos pirmininkui leidus gali toliau eiti pareigas tame padalinyje, kol joje baigiamas atitinkamas procesas, ir tik tuo tikslu toliau laikomas Ginčų sprendimo institucijos nariu.

               6.
                     Ginčų sprendimo institucijos pirmininkas ir jo pavaduotojas yra atsakingi už organizacinius klausimus. Jie paskiriami ketverių metų kadencijai, atrenkant burtų kelių iš narių, paskirtų pagal 2 dalies c punktą. Jie eina pareigas rotacijos principu ir atrenkami burtų keliu Komiteto pirmininko. Pirmininkui nesant jį pakeičia pavaduotojas.

               7.
                     Ginčų sprendimo institucija nagrinėja bylas padaliniuose po tris narius, iš kurių kiekvienas paskirtas atitinkamai pagal 2 dalies a, b ir c punktus. Padaliniui pirmininkauja narys, paskirtas pagal 2 dalies c punktą.

               8.
                     Per 90 dienų nuo reikalavimo pateikimo pagal 3.6 straipsnį (Reikalavimo pateikimas Ginčų sprendimo institucijai) Ginčų sprendimo institucijos pirmininkas, vadovaudamasis rotacijos principu, paskiria tos institucijos narius eiti pareigas institucijos padalinyje, kuris nagrinės bylą, užtikrindamas, kad kiekvienas padalinys būtų sudaromas atsitiktine tvarka ir nenuspėjamai, o visiems nariams būtų suteikiamos lygios galimybės eiti pareigas.

               9.
                     Neatsižvelgdamos į 7 dalį ginčo šalys gali susitarti, kad bylą nagrinėtų vienas narys. Šį narį atrenka Ginčų sprendimo institucijos pirmininkas iš pagal 2 dalies c punktą paskirtų narių. Atsakovas tokį ieškovo prašymą apsvarsto palankiai, ypač jei ieškovas yra mažoji arba vidutinė įmonė arba jei prašoma kompensacija ar atlygintina žala yra palyginti nedidelė. Prašymas turėtų būti pateiktas tuo metu, kai teikiamas reikalavimas pagal 3.6 straipsnį (Reikalavimo pateikimas Ginčų sprendimo institucijai).

               10.
                     Ginčų sprendimo institucija pati parengia savo darbo tvarkos taisykles.

               11.
                     Ginčų sprendimo institucijos nariai užtikrina, kad jie galės ir gebės vykdyti šiame skirsnyje numatytas funkcijas.

               12.
                     Siekiant užtikrinti narių galimybę vykdyti funkcijas, jiems mokamas mėnesinis avansinis honoraras, nustatomas Komiteto sprendimu. Ginčų sprendimo institucijos pirmininkas ir, kai taikytina, pirmininko pavaduotojas gauna honorarą, lygiavertį pagal 3.10 straipsnio (Apeliacinė ginčų sprendimo institucija) 11 dalį nustatytam honorarui, už kiekvieną dieną, kurią jie vykdė Ginčų sprendimo institucijos pirmininko funkcijas pagal šį skirsnį.

               13.
                     Ginčų sprendimo institucijos pirmininko arba jo pavaduotojo avansinį honorarą ir dienos honorarus už Ginčų sprendimo institucijos pirmininko funkcijų vykdymą pagal šį skirsnį Šalys moka po lygiai į ICSID sekretoriato tvarkomą sąskaitą. Jei viena Šalis nesumoka avansinio ar dienos honoraro, kita Šalis gali pasirinkti, ar mokėti. Pradelstos sumos sumokamos taikant tinkamas palūkanas.

               14.
                     Išskyrus tuos atvejus, kai Komitetas priima sprendimą pagal 15 dalį, Ginčų sprendimo institucijos narių, einančių pareigas padalinyje, kiti honorarai ir išlaidos nustatomi pagal ICSID konvencijos administracinių ir finansinių taisyklių, galiojančių reikalavimo pateikimo dieną, 14 taisyklės 1 dalį ir Ginčų sprendimo institucijos paskirstomi ginčo šalims pagal 3.21 straipsnį (Sąnaudos).

               15.
                     Komitetas gali nuspręsti pakeisti avansinį honorarą ir kitus honorarus bei išlaidas nuolatiniu reguliariai mokamu atlyginimu. Tokiu atveju nariai vykdo savo pareigas visu etatu ir Komitetas nustato jų atlygį ir susijusius organizacinius aspektus. Be to, tokiu atveju nariai negali vykdyti kitos mokamos ar nemokamos profesinės veiklos, nebent išimties tvarka tai leistų Ginčų sprendimo institucijos pirmininkas.

               16.
                     ICSID sekretoriatas atlieka Ginčų sprendimo institucijos sekretoriato funkcijas ir tinkamai jai padeda. Šios pagalbos išlaidas Ginčų sprendimo institucija paskirsto ginčo šalims pagal 3.21 straipsnį (Sąnaudos).

               3.10 STRAIPSNIS

               Apeliacinė ginčų sprendimo institucija

               1.
                     Įsteigiama nuolatinė Apeliacinė ginčų sprendimo institucija skundams dėl Ginčų sprendimo institucijos preliminarių sprendimų nagrinėti.

               2.
                     Įsigaliojus šiam susitarimui Komitetas paskiria šešis Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos narius. Paskiriama taip:

               a)
                     du narius pasiūlo ES Šalis;

               b)
                     du narius pasiūlo Singapūras ir

               c)
                     du narius, kurie nėra nė vienos iš Sąjungos valstybių narių ar Singapūro piliečiai, bendrai pasiūlo ES Šalis ir Singapūras.

               3.
                     Komitetas gali nuspręsti padidinti ar sumažinti Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos narių skaičių trijų kartotiniais. Papildomi nariai paskiriami tuo pačiu principu, kaip nustatyta 2 dalyje.

               4.
                     Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos nariai turi būti tinkamai kvalifikuoti, kaip reikalaujama jų atitinkamose šalyse norint būti paskirtam eiti aukščiausias teisėjo pareigas, arba yra pripažintos kompetencijos teisininkai. Jie turi išmanyti viešąją tarptautinę teisę arba būti kompetentingi šioje srityje. Pageidautina, kad jie visų pirma būtų kompetentingi tarptautinės investicijų teisės, tarptautinės prekybos teisės arba ginčų, susijusių su tarptautiniais investicijų ar tarptautiniais prekybos susitarimais, srityse.

               5.
                     Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos nariai paskiriami aštuonerių metų kadencijai. Vis dėlto trijų iš šešių asmenų, paskirtų iš karto po šio susitarimo įsigaliojimo ir atrinktų burtų kelių, pradinė kadencija yra dvylika metų. Pasibaigusi nario kadencija gali būti atnaujinta Komiteto sprendimu. Atsiradus laisvai vietai, į ją paskiriamas naujas narys. Asmuo, paskirtas pakeisti asmenį, kurio kadencija nepasibaigė, pareigas eina iki to nario kadencijos pabaigos. Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos narys, einantis pareigas jos padalinyje tuo metu, kai jo kadencija baigiasi, Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos pirmininkui leidus gali toliau eiti pareigas tame padalinyje, kol joje baigiamas atitinkamas procesas, ir tik tuo tikslu toliau laikomas Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos nariu.

               6.
                     Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos pirmininkas ir jo pavaduotojas yra atsakingi už organizacinius klausimus. Jie paskiriami ketverių metų kadencijai, atrenkant burtų kelių iš Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos narių, paskirtų pagal 2 dalies c punktą. Jie eina pareigas rotacijos principu ir atrenkami burtų keliu Komiteto pirmininko. Pirmininkui nesant jį pakeičia pavaduotojas.

               7.
                     Apeliacinė ginčų sprendimo institucija nagrinėja bylas padaliniuose po tris narius, iš kurių kiekvienas paskirtas atitinkamai pagal 2 dalies a, b ir c punktus. Padaliniui pirmininkauja narys, paskirtas pagal 2 dalies c punktą.

               8.
                     Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos pirmininkas, vadovaudamasis rotacijos principu, paskiria tos institucijos narius eiti pareigas institucijos padalinyje, kuris nagrinės skundą, užtikrindamas, kad kiekvienas padalinys būtų sudaromas atsitiktine tvarka ir nenuspėjamai, o visiems nariams būtų suteikiamos lygios galimybės eiti pareigas.

               9.
                     Apeliacinė ginčų sprendimo institucija pati parengia savo darbo tvarkos taisykles.

               10.
                     Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos nariai užtikrina, kad jie galės ir gebės vykdyti šiame skirsnyje numatytas funkcijas.

               11.
                     Siekiant užtikrinti narių galimybę vykdyti funkcijas, jiems mokamas mėnesinis avansinis honoraras ir honoraras už kiekvieną dieną, kurią jie vykdė nario funkcijas, nustatomas Komiteto sprendimu. Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos pirmininkas ir, kai taikytina, pirmininko pavaduotojas gauna honorarą už kiekvieną dieną, kurią jie vykdė Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos pirmininko funkcijas pagal šį skirsnį.

               12.
                     Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos pirmininko arba jo pavaduotojo avansinį honorarą ir dienos honorarus už Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos pirmininko funkcijų vykdymą pagal šį skirsnį Šalys moka po lygiai į ICSID sekretoriato tvarkomą sąskaitą. Jei viena Šalis nesumoka avansinio ar dienos honoraro, kita Šalis gali pasirinkti, ar mokėti. Pradelstos sumos sumokamos taikant tinkamas palūkanas.

               13.
                     Komitetas gali nuspręsti pakeisti avansinį honorarą ir dienos honorarus nuolatiniu reguliariai mokamu atlyginimu. Tokiu atveju Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos nariai vykdo savo pareigas visu etatu ir Komitetas nustato jų atlygį ir susijusius organizacinius aspektus. Be to, tokiu atveju Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos nariai negali vykdyti kitos mokamos ar nemokamos profesinės veiklos, nebent išimties tvarka tai leistų Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos pirmininkas.

               14.
                     ICSID sekretoriatas atlieka Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos sekretoriato funkcijas ir tinkamai jai padeda. Šios pagalbos išlaidas Ginčų sprendimo institucija paskirsto ginčo šalims pagal 3.21 straipsnį (Sąnaudos).

               3.11 STRAIPSNIS

               Etikos normos

               1.
                     Ginčų sprendimo institucijos ir Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos nariai atrenkami iš asmenų, dėl kurių nepriklausomumo nekyla jokių abejonių. Jie turi būti nesusiję su jokia vyriausybe
                  28
                ir visų pirma nevykdyti jokių vyriausybių ar organizacijų nurodymų, susijusių su ginčo klausimais. Jie nedalyvauja svarstant bet kokius ginčus, kurie tiesiogiai ar netiesiogiai sukeltų interesų konfliktą. Atitinkamai jie laikosi 7 priedo (Ginčų sprendimo institucijos, Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos narių ir tarpininkų elgesio kodeksas). Be to, paskyrus juos nariais jie nebegali būti patarėjais, šalies paskirtais ekspertais ar liudytojais jokiuose pradėtuose ar naujuose ginčuose dėl investicijų apsaugos pagal šį ar kitą susitarimą arba vidaus teisę.

               2.
                     Jei ginčo šalis mano, kad narys patiria interesų konfliktą, ji atitinkamai Ginčų sprendimo institucijos pirmininkui arba Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos pirmininkui pateikia prieštaravimą dėl to nario paskyrimo. Prieštaravimas pateikiamas per 15 dienų nuo dienos, kai ginčo šaliai pranešta apie Ginčų sprendimo institucijos arba Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos padalinio sudarymą, arba per 15 dienų nuo dienos, kai ji sužinojo atitinkamus faktus, jei šie faktai sudarant padalinį nebūtų galėję paaiškėti. Prieštaravime nurodomos prieštaravimo priežastys.

               3.
                     Jei per 15 dienų nuo prieštaravimo pateikimo dienos atitinkamas narys neatsistatydina iš padalinio savo noru, atitinkamai Ginčų sprendimo institucijos pirmininkas arba Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos pirmininkas, išklausęs ginčo šalis ir suteikęs nariui galimybę pateikti pastabų, per 45 dienas nuo prieštaravimo gavimo priima sprendimą ir nedelsdamas praneša apie jį ginčo šalims ir kitiems padalinio nariams.

               4.
                     Dėl prieštaravimų skirti į padalinį Ginčų sprendimo institucijos pirmininką sprendžia Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos pirmininkas, ir atvirkščiai.

               5.
                     Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos pirmininkui pateikus pagrįstą rekomendaciją Šalys Komiteto sprendimu gali nuspręsti  pašalinti Ginčų sprendimo institucijos arba Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos narį, jei jo elgesys neatitinka 1 dalyje nustatytų prievolių ir yra nesuderinamas su tolesne naryste Ginčų sprendimo institucijoje arba Apeliacinėje ginčų sprendimo institucijoje. Jei tokiu elgesiu įtariamas Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos pirmininkas, pagrįstą rekomendaciją teikia Pirmosios instancijos ginčų sprendimo institucijos pirmininkas. Taikant šią dalį galinčios atsilaisvinusios vietos užpildomos mutatis mutandis taikant 3.9 straipsnio (Pirmosios instancijos ginčų sprendimo institucija) 5 dalį ir 3.10 straipsnio (Apeliacinė ginčų sprendimo institucija) 4 dalį.

               3.12 STRAIPSNIS

               Daugiašalė ginčų sprendimo tvarka

               Šalys tarpusavyje ir su kitais suinteresuotaisiais prekybos partneriais svarsto galimybes įsteigti daugiašalę tarptautinių investicinių ginčų sprendimo instituciją ir nustatyti atitinkamą apeliacijų nagrinėjimo tvarką. Nustačius tokią daugiašalę tvarką Komitetas svarsto galimybes priimti sprendimą, kuriuo nustatoma, kad investiciniai ginčai pagal šį skirsnį bus sprendžiami taikant tą daugiašalę tvarką, ir parengia tinkamas pereinamojo laikotarpio nuostatas.

               3.13 STRAIPSNIS

               Taikytina teisė ir aiškinimo taisyklės

               1.
                     Ginčų sprendimo institucija nusprendžia, ar režimu, dėl kurio pateiktas reikalavimas, pažeidžiama Antrame skyriuje (Investicijų apsauga) nustatyta prievolė.

               2.
                     Laikydamasi 3 dalies Ginčų sprendimo institucija taiko šį susitarimą, aiškinamą pagal Vienos konvenciją dėl tarptautinių sutarčių teisės ir kitas Šalių tarpusavio santykiams taikomas tarptautinės teisės taisykles ir principus
                  29
               .

               3.
                     Jei kyla svarių abejonių dėl aiškinimo klausimų, galinčių turėtų įtakos su šiuo susitarimu susijusiems dalykams, Komitetas pagal 4.1 straipsnio (Komitetas) 4 dalies f punktą gali priimti šio susitarimo nuostatų aiškinimus. Komiteto priimtas aiškinimas Ginčų sprendimo institucijai ir Apeliacinei ginčų sprendimo institucijai yra privalomas ir jų priimami sprendimai šį aiškinimą turi atitikti. Komitetas gali nuspręsti, kad aiškinimas tampa privalomas nuo tam tikros datos.

               3.14 STRAIPSNIS

               Akivaizdžiai teisinio pagrindo neturintys reikalavimai

               1.
                     Ne vėliau kaip per trisdešimt dienų nuo Ginčų sprendimo institucijos padalinio sudarymo pagal 3.9 straipsnį (Pirmosios instancijos ginčų sprendimo institucija) ir bet kuriuo atveju iki pirmo jo posėdžio atsakovas gali reikalavimui paprieštarauti ir pareikšti, kad jis akivaizdžiai neturi teisinio pagrindo.

               2.
                     Atsakovas kuo tiksliau išdėsto prieštaravimo pagrindą.

               3.
                     Ginčų sprendimo institucija, suteikusi ginčo šalims galimybę pateikti pastabų dėl prieštaravimo, per Ginčų sprendimo institucijos padalinio pirmą posėdį arba nedelsdama vėliau paskelbia sprendimą arba preliminarių sprendimą dėl prieštaravimo.

               4.
                     Ši procedūra ir bet koks Ginčų sprendimo institucijos sprendimas nedaro poveikio atsakovo teisei pagal 3.15 straipsnį (Teisiniu požiūriu nepagrįsti reikalavimai) arba proceso metu prieštarauti dėl reikalavimo teisinio pagrindo, ir Ginčų sprendimo institucijos teisei nagrinėti kitus prieštaravimus kaip preliminarų klausimą.

               3.15 STRAIPSNIS

               Teisiniu požiūriu nepagrįsti reikalavimai

               1.
                     Nedarant poveikio Ginčų sprendimo institucijos teisei nagrinėti kitus prieštaravimus kaip preliminarų klausimą ar atsakovo teisei tinkamu laiku pareikšti tokius prieštaravimus, Ginčų sprendimo institucija kaip preliminarų klausimą svarsto bet kokį atsakovo prieštaravimą, kad reikalavimas ar bet kokia jo dalis, pateikti pagal šį skirsnį, teisiniu požiūriu nėra reikalavimas, dėl kurio pagal 3.6 straipsnį (Reikalavimo pateikimas Ginčų sprendimo institucijai) sprendimas gali būti priimtas ieškovo naudai, net darant prielaidą, kad jame nurodyti įtariami faktai yra teisingi, ir priima atitinkamą sprendimą dėl šio preliminaraus klausimo. Ginčų sprendimo institucija taip pat gali svarstyti bet kokius kitus svarbius faktus, kurie nėra ginčo objektas.

               2.
                     1 dalyje nurodytas prieštaravimas pateikiamas Ginčų sprendimo institucijai kuo greičiau po jos padalinio sudarymo ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip tą dieną, kurią Ginčų sprendimo institucija nurodė atsakovui pateikti priešinį pareiškimą ar atsiliepimą arba, jei reikalavimas iš dalies keičiamas, dieną, kurią Ginčų sprendimo institucija nurodė atsakovui pateikti atsakymą į pakeitimą. 1 dalyje nurodyto prieštaravimo negalima pateikti, kol nebaigtas pagal 3.14 straipsnį (Akivaizdžiai teisinio pagrindo neturintys reikalavimai) pradėtas procesas, nebent Ginčų sprendimo institucija, tinkamai atsižvelgusi į bylos aplinkybes, suteiktų leidimą pateikti prieštaravimą pagal šį straipsnį.

               3.
                     Gavusi 1 dalyje nurodytą prieštaravimą ir nenusprendusi, kad jis akivaizdžiai nepagrįstas, Ginčų sprendimo institucija sustabdo bet kokį procesą dėl esmės, sudaro prieštaravimo nagrinėjimo grafiką, atitinkantį jau sudarytus preliminarių klausimų nagrinėjimo grafikus, ir paskelbia sprendimą ar preliminarų sprendimą dėl prieštaravimo, nurodydama jo pagrindą.

               3.16 STRAIPSNIS

               Proceso skaidrumas

               Ginčams pagal šį skirsnį taikomas 8 priedas (Viešos dokumentų prieigos taisyklės, posėdžiai ir galimybė tretiesiems asmenims teikti pareiškimus).

               3.17 STRAIPSNIS

               Ginče nedalyvaujanti Susitarimo Šalis

               1.
                     Ginčų sprendimo institucija priima ginče nedalyvaujančios Susitarimo Šalies žodžiu arba raštu pateiktą informacijos dėl sutarties aiškinimo klausimų arba, pasikonsultavusi su ginčo šalimis, paprašyti tokią informaciją pateikti.

               2.
                     Jei tokios informacijos nepateikiama arba neatsakoma į pagal 1 dalį pateiktą prašymą, Ginčų sprendimo institucija iš to išvadų nedaro.

               3.
                     Ginčų sprendimo institucija užtikrina, kad pateikta informacija netrukdytų procesui, netinkamai jo neapsunkintų ir nedarytų netinkamo poveikio kurios nors iš ginčo šalių atžvilgiu.

               4.
                     Ginčų sprendimo institucija taip pat užtikrina, kad ginčo šalims būtų suteikta pagrįsta galimybė pateikti savo pastabų dėl ginče nedalyvaujančios Susitarimo Šalies pateiktos informacijos.

               3.18 STRAIPSNIS

               Sprendimas

               1.
                     Jei Ginčų sprendimo institucija nusprendžia, kad ginčijamu režimu pažeidžiama Antrame skyriuje (Investicijų apsauga) nustatyta prievolė, Ginčų sprendimo institucija gali priimti sprendimą tik (atskirai arba kartu)
                  30
               :

               a)
                     atlyginti piniginę žalą su taikytinomis palūkanomis ir

               b)
                     grąžinti nuosavybę, su sąlyga, kad vietoje to atsakovas gali atlyginti piniginę žalą su taikytinomis palūkanomis, kaip nustato Ginčų sprendimo institucija pagal Antrą skyrių (Investicijų apsauga).

               2.
                     Piniginis žalos atlyginimas negali būti didesnis nei nuostolis, ieškovo arba, kai taikytina, vietoje įsteigtos jo bendrovės patirtas dėl atitinkamų Antro skyriaus (Investicijų apsauga) nuostatų pažeidimo, atėmus bet kokią žalą ar kompensaciją, kurią atitinkama Šalis jau atlygino ar sumokėjo. Ginčų sprendimo institucija baudinių nuostolių neskiria.

               3.
                     Jei reikalavimas pateiktas vietoje įsteigtos bendrovės vardu, sprendimas skiriamas tai vietoje įsteigtai bendrovei.

               4.
                     Paprastai Ginčų sprendimo institucija paskelbia preliminarų sprendimą per 18 mėnesių nuo reikalavimo pateikimo datos. Jei Ginčų sprendimo institucija mano, kad ji negali paskelbti preliminaraus sprendimo per 18 mėnesių, ji raštu nurodo ginčo šalims vėlavimo priežastis ir apytikslį laikotarpį, per kurį ji paskelbs preliminarų sprendimą. Preliminarus sprendimas tampa galutiniu, jei per 90 dienų nuo jo paskelbimo nė viena ginčo šalis jo neapskundė Apeliacinei ginčų sprendimo institucijai.

               3.19 STRAIPSNIS

               Apskundimas

               1.
                     Bet kuri ginčo šalis gali apskųsti preliminarų sprendimą Apeliacinei ginčų sprendimo institucijai per 90 dienų nuo jo paskelbimo. Skundo pagrindai:

               a)
                     Ginčų sprendimo institucija neteisingai aiškino ar taikė taikytiną teisę;

               b)
                     Ginčų sprendimo institucija aiškiai neteisingai suprato faktus, įskaitant atitinkamos vidaus teisės supratimą, arba

               c)
                     ICSID konvencijos 52 straipsnyje nurodytos priežastys, jei jos nepaminėtos a ir b punktuose.

               2.
                     Jei Apeliacinė ginčų sprendimo institucija atmeta skundą, preliminarus sprendimas tampa galutiniu. Apeliacinė ginčų sprendimo institucija taip pat gali atmesti skundą skubos tvarka, jei aišku, kad jis akivaizdžiai nepagrįstas; tokiu atveju preliminarus sprendimas tampa galutiniu.

               3.
                     Jei skundas tinkamai pagrįstas, Apeliacinė ginčų sprendimo institucija pakeičia arba panaikina visus  preliminaraus sprendimo teisinius nustatytuosius faktus ir išvadas arba jų dalį. Apeliacinė ginčų sprendimo institucija grąžina klausimą Ginčų sprendimo institucijai ir aiškiai nurodo, kaip ji pakeitė ar panaikino atitinkamus Ginčų sprendimo institucijos nustatytuosius faktus ir išvadas. Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos nustatyti faktai ir išvados Ginčų sprendimo institucijai yra privalomi ir ši, jei tinkama, išklausiusi ginčų šalis, atitinkamai patikslina savo preliminarų sprendimą. Ginčų sprendimo institucija siekia paskelbti patikslintą sprendimą per 90 dienų nuo klausimo grąžinimo jai.

               4.
                     Paprastai apskundimo procesas trunka ne ilgiau kaip 180 dienų nuo datos, kurią ginčo šalis oficialiai praneša apie savo sprendimą apskųsti, iki datos, kurią Apeliacinė ginčų sprendimo institucija paskelbia savo sprendimą. Jei Apeliacinė ginčų sprendimo institucija mano, kad ji negali priimti sprendimo per 180 dienų, ji raštu nurodo ginčo šalims vėlavimo priežastis ir apytikslį laikotarpį, per kurį ji paskelbs sprendimą. Bet kuriuo atveju procesas neturėtų užtrukti ilgiau nei 270 dienų.

               5.
                     Skundą teikianti ginčo šalis pateikia proceso sąnaudų užstatą. Ginčo šalis taip pat pateikia bet kokį kitą Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos nurodytą užstatą.

               6.
                     Apskundimui mutatis mutandis taikomos 3.8 straipsnio (Trečiosios šalies finansavimas), 8 priedo (Viešos dokumentų prieigos taisyklės, posėdžiai ir galimybė tretiesiems asmenims teikti pareiškimus), 3.17 straipsnio (Ginče nedalyvaujanti Susitarimo Šalis) ir 3.21 straipsnio (Sąnaudos) nuostatos.

               3.20 STRAIPSNIS

               Nuostolių atlyginimas ir kitos kompensacijos

               Atsakovas apsigynimo, prieštaravimo ar teisės į atlyginimą tikslais ar dėl bet kokios kitos priežasties negali teigti (o Ginčų sprendimo institucija – tokio teiginio priimti), kad ieškovas gavo ar gaus kompensaciją pagal draudimo ar garantijų sutartį dėl visų ar dalies nuostolių, kuriuos reikalaujama atlyginti pagal šį skirsnį pradėtose ginčo procedūrose.

               3.21 STRAIPSNIS

               Sąnaudos

               1.
                     Ginčų sprendimo institucija nurodo pralaimėjusiajai ginčo šaliai padengti visas proceso sąnaudas. Išimtiniais atvejais Ginčų sprendimo institucija gali padalyti sąnaudas ginčo šalims, jei nusprendžia, kad konkrečios bylos aplinkybės tai pateisina.

               2.
                     Kitas pagrįstas sąnaudas, įskaitant teisinio atstovavimo ir pagalbos išlaidas, padengia pralaimėjusioji šalis, nebent Ginčų sprendimo institucija nusprendžia, kad to bylos aplinkybės nepateisina.

               3.
                     Jei patenkinamos tik atskiros reikalavimų dalys, padengtinos sąnaudos koreguojamos proporcingai tų dalių skaičiui ar mastui.

               4.
                     Jei reikalavimas ar jo dalys atmestas (-i) taikant 3.14 straipsnį (Akivaizdžiai teisinio pagrindo neturintys reikalavimai) ar 3.15 straipsnį (Teisiniu požiūriu nepagrįsti reikalavimai), Ginčų sprendimo institucija nurodo pralaimėjusiajai šaliai padengti visas su šiuo reikalavimu ar jo dalimis susijusias sąnaudas, įskaitant proceso ir kitas pagrįstas sąnaudas, įskaitant teisinio atstovavimo ir pagalbos.

               5.
                     Komitetas svarsto galimybę priimti papildomas mokėjimų taisykles, kuriose būtų nustatyta didžiausia teisinio atstovavimo ir pagalbos sąnaudų suma, kurią gali padengti konkrečių kategorijų pralaimėjusiosios ginčo šalys. Šiose papildomose taisyklėse atsižvelgiama į ieškovo, kuris yra fizinis asmuo arba mažoji ar vidutinė įmonė, finansinius išteklius. Komitetas stengiasi priimti šias papildomas taisykles ne vėliau kaip per vienus metus nuo šio susitarimo įsigaliojimo.

               3.22 STRAIPSNIS

               Sprendimų vykdymo užtikrinimas

               1.
                     Pagal šį skirsnį priimtas sprendimas netampa vykdytinu tol, kol jis nėra galutinis pagal 3.18 straipsnio (Sprendimas) 4 dalį, 3.19 straipsnio (Apskundimas) 2 arba 3 dalį. Ginčų sprendimo institucijos pagal šį skirsnį paskelbti galutiniai sprendimai yra privalomi ginčo šalims ir negali būti apskųsti, peržiūrėti, atidėti ar panaikinti ir jiems negali būti pritaikytos kitos taisomosios priemonės
                  31
               .

               2.
                     Kiekviena Šalis pripažįsta, kad pagal šį susitarimą priimtas sprendimas yra privalomas, ir užtikrina piniginės prievolės vykdymą savo teritorijoje taip, tarsi tai būtų tos Šalies teismo galutinis sprendimas.

               3.
                     Sprendimo vykdymas reglamentuojamas įstatymais, susijusiais su teismų ar kitų sprendimų vykdymu ir galiojančiais ten, kur jį prašoma vykdyti.

               4.
                     Patikslinama, kad Ketvirto skyriaus (Institucinės, bendrosios ir baigiamosios nuostatos) 4.11 straipsnis (Nuostata dėl tiesioginio poveikio) nėra kliūtis pripažinti ir vykdyti pagal šį skirsnį priimtus sprendimus ir užtikrinti jų vykdymą.

               5.
                     Taikant Niujorko konvencijos I straipsnį, pagal šį skirsnį paskelbti galutiniai sprendimai yra arbitražų sprendimai, susiję su reikalavimais, kurie, kaip laikoma, kyla dėl prekybinių santykių ar sandorių.

               6.
                     Atsižvelgiant į 1 dalį patikslinama, kad pateikus reikalavimą išspręsti ginčą pagal 3.6 straipsnio (Reikalavimo pateikimas Ginčų sprendimo institucijai) 1 dalies a punktą pagal šį skirsnį paskelbtas galutinis sprendimas laikomas sprendimu pagal ICSID konvencijos IV skyriaus 6 skirsnį.

               3.23 STRAIPSNIS

               Susitarimo Šalių vaidmuo

               1.
                     Nė viena iš Šalių nesuteikia diplomatinės apsaugos ar nepateikia tarptautinio reikalavimo dėl ginčo, kurį vienas iš jos investuotojų ir kita Šalis sutiko pateikti arba pateikė išspręsti pagal šį skirsnį, nebent ta kita Šalis nesilaiko dėl to ginčo priimto sprendimo. Taikant šią dalį diplomatine apsauga nelaikomas neformalus diplomatinis keitimasis informacija, skirtas vien ginčo sprendimui palengvinti.

               2.
                     Patikslinama, kad 1 dalis neužkerta kelio galimybei Šaliai pasinaudoti ginčų sprendimo procedūromis pagal Trečio skyriaus (Ginčų sprendimas) B skirsnį (Šalių ginčų sprendimas) dėl visuotinai taikomos priemonės, net jei ta priemone, kaip įtariama, pažeistas Susitarimas konkrečios investicijos atžvilgiu, o dėl tos investicijos pagal 3.6 straipsnį (Reikalavimo pateikimas Ginčų sprendimo institucijai) pateiktas reikalavimas, nedarant poveikio 3.17 straipsniui (Ginče nedalyvaujanti Susitarimo Šalis).

               3.24 STRAIPSNIS

               Sujungimas

               1.
                     Jei dviejų ar daugiau reikalavimų, atskirai pateiktų pagal 3.6 straipsnį (Reikalavimo pateikimas Ginčų sprendimo institucijai), teisinis ar faktinis dalykas sutampa ir jie pateikti dėl tų pačių įvykių ar aplinkybių, ginčo šalis gali prašyti, kad būtų įsteigtas atskiras Ginčų sprendimo institucijos padalinys (toliau – sujungtų reikalavimų padalinys), kuris priimtų potvarkį dėl sujungimo, remdamasis:

               a)
                     visų ginčo šalių, kurias ketinama įtraukti į potvarkį, susitarimu; tokiu atveju ginčo šalys pateikia bendrą prašymą pagal 3 dalį, arba

               b)
                     2–12 dalimis, jei į potvarkį ketinama įtraukti tik vieną atsakovą.

               2.
                     Ginčo šalis, prašanti potvarkio dėl sujungimo, iš pradžių pateikia pranešimą kitoms ginčo šalims, kurias ketinama įtraukti į tą potvarkį. Šiame pranešime nurodomi:

               a)
                     visų ginčo šalių, kurias ketinama įtraukti į potvarkį, vardai, pavardės ar pavadinimai ir adresai,

               b)
                     reikalavimai ar jų dalys, kuriuos ketinama įtraukti į potvarkį, ir

               c)
                     prašomo potvarkio pagrindas.

               Ginčo šalys stengiasi susitarti dėl sujungimo potvarkio ir taikytinų ginčo sprendimo taisyklių.

               3.
                     2 dalyje nurodytoms ginčo šalims nesutarus dėl sujungimo per trisdešimt dienų nuo pranešimo, ginčo šalis gali prašyti priimti sujungimo potvarkį pagal 3–7 dalis. Šis prašymas pateikiamas raštu Ginčų sprendimo institucijos pirmininkui ir visoms ginčo šalims, kurias prašoma įtraukti į sujungimo potvarkį. Prašyme nurodoma:

               a)
                     visų ginčo šalių, kurias ketinama įtraukti į potvarkį, vardai, pavardės ar pavadinimai ir adresai,

               b)
                     reikalavimai ar jų dalys, kuriuos ketinama įtraukti į potvarkį, ir

               c)
                     prašomo potvarkio pagrindas.

               Ginčo šalims sutarus dėl reikalavimų sujungimo, jos pagal šią dalį pateikia bendrą prašymą Ginčų sprendimo institucijos pirmininkui.

               4.
                     Jei per trisdešimt dienų nuo 3 dalyje nurodyto prašymo gavimo Ginčų sprendimo institucijos pirmininkas nenusprendžia, kad prašymas akivaizdžiai nepagrįstas, pagal 3.9 straipsnio (Pirmosios instancijos ginčų sprendimo institucija) 8 dalį sudaromas Ginčų sprendimo institucijos sujungtų reikalavimų padalinys.

               5.
                     Ginčų sprendimo institucijos sujungtų reikalavimų padalinys procesą vykdo šia tvarka:

               a)
                     jei visos ginčo šalys nenusprendžia kitaip, kai visi reikalavimai, dėl kurių prašoma priimti sujungimo potvarkį, pateikti pagal tas pačias ginčų sprendimo taisykles, sujungtų reikalavimų padalinys toliau taiko tas ginčų sprendimo taisykles;

               b)
                     kai reikalavimai, dėl kurių prašoma priimti sujungimo potvarkį, pateikti ne pagal tas pačias ginčų sprendimo taisykles:

               i)
                     ginčo šalys gali susitarti dėl taikytinų ginčų sprendimo taisyklių pagal 3.6 straipsnį (Reikalavimo pateikimas Ginčų sprendimo institucijai) ir jos bus taikomos sujungtam procesui, arba

               ii)
                     jei ginčo šalys per trisdešimt dienų nuo prašymo pateikimo pagal 3 dalį negali susitarti dėl tų pačių ginčų sprendimo taisyklių, sujungtam procesui taikomos UNCITRAL arbitražo taisyklės.

               6.
                     Jei sujungtų reikalavimų padalinys įsitikina, kad dviejų ar daugiau reikalavimų, pateiktų pagal 3.6 straipsnį (Reikalavimo pateikimas Ginčų sprendimo institucijai), teisinis ar faktinis dalykas sutampa ir jie pateikti dėl tų pačių įvykių ar aplinkybių, jis, siekdamas sąžiningai ir veiksmingai išnagrinėti reikalavimą bei priimti nuoseklius sprendimus, ir išklausęs ginčo šalis, gali priimti potvarkį:

               a)
                     perimti visų ar dalies reikalavimų jurisdikciją ir juos nagrinėti bei dėl jų nuspręsti bendrai, arba

               b)
                     perimti vieno ar kelių reikalavimų jurisdikciją ir jį (juos) nagrinėti bei dėl jo (jų) nuspręsti, jei mano, kad tai padėtų išnagrinėti kitus reikalavimus.

               7.
                     Įsteigus sujungtų reikalavimų padalinį pagal 3.6 straipsnį (Reikalavimo pateikimas Ginčų sprendimo institucijai) reikalavimą pateikęs ieškovas, neįvardytas pagal 3 dalį pateiktame prašyme, gali raštu prašyti padalinio įtraukti jį į bet kokį pagal 6 dalį priimtą potvarkį. Prašymas turi atitikti 3 dalyje nustatytus reikalavimus.

               8.
                     Ginčo šalies prašymu sujungtų reikalavimų padalinys, kol nepriimtas sprendimas pagal 6 dalį, gali nurodyti atidėti pagal 3.9 straipsnį (Pirmosios instancijos ginčų sprendimo institucija) įsteigto padalinio procesą, nebent jis jau yra jį sustabdęs.

               9.
                     Pagal 3.9 straipsnį (Pirmosios instancijos ginčų sprendimo institucija) įsteigtas Ginčų sprendimo institucijos padalinys netenka jurisdikcijos priimti sprendimą dėl reikalavimo ar jo dalių, kurio (-ių) jurisdikciją perėmė sujungtų reikalavimų padalinys, ir pagal 3.9 straipsnį (Pirmosios instancijos ginčų sprendimo institucija) įsteigto padalinio procesas atitinkamai atidedamas arba sustabdomas.

               10.
                     Sujungtų reikalavimų padalinio sprendimas dėl reikalavimų ar jų dalių, kurių jurisdikciją jis perėmė, yra privalomas padaliniams, įsteigtiems pagal 3.9 straipsnį (Pirmosios instancijos ginčų sprendimo institucija), dėl tų reikalavimų nuo datos, kurią sprendimas tampa galutiniu pagal 3.18 straipsnio (Sprendimas) 4 dalį, 3.19 straipsnio (Apskundimas) 2 ar 3 dalį.

               11.
                     Ieškovas gali atsiimti sujungimui pateiktą reikalavimą ar jo dalį iš ginčų sprendimo proceso pagal šį straipsnį su sąlyga, kad tas reikalavimas ar jo dalis nebus vėl teikiami pagal 3.6 straipsnį (Reikalavimo pateikimas Ginčų sprendimo institucijai).

               12.
                     Vienos iš ginčo šalių prašymu sujungtų reikalavimų padalinys gali imtis priemonių, kurių, jo nuomone, reikia tos ginčo šalies saugomai informacijai apsaugoti nuo kitų ginčo šalių. Pavyzdžiui, gali būti leista pateikti kitoms ginčo šalims dokumentų, kuriuose yra saugomos informacijos, nepilnas versijas arba posėdžio dalis rengti neviešai.

               B SKIRSNIS

               ŠALIŲ GINČŲ SPRENDIMAS

               3.25 STRAIPSNIS

               Taikymo sritis

               Šis skirsnis taikomos bet kokiam ginčytinam klausimui, kilusiam dėl šio susitarimo nuostatų aiškinimo ir taikymo, jei aiškiai nenustatyta kitaip.

               3.26 STRAIPSNIS

               Konsultacijos

               1.
                     Šalys stengiasi išspręsti visus ginčytinus klausimus dėl 3.25 straipsnyje (Taikymo sritis) nurodytų nuostatų aiškinimo ir taikymo ir surengusios konsultacijas stengiasi sąžiningai rasti abipusiškai sutartą sprendimą.

               2.
                     Šalis kreipiasi dėl konsultacijų, pateikdama rašytinį prašymą kitai Šaliai ir jo kopiją Komitetui, kuriame nurodo prašymo priežastis, ginčijamą priemonę, 3.25 straipsnyje (Taikymo sritis) nurodytas taikytinas nuostatas ir jų taikomumo priežastis.

               3.
                     Konsultacijos surengiamos per trisdešimt dienų nuo prašymo gavimo dienos ir vyksta Šalies atsakovės teritorijoje, jei Šalys nesusitaria kitaip. Konsultacijos laikomos pasibaigusiomis per šešiasdešimt dienų nuo prašymo gavimo dienos, jei Šalys nesusitaria kitaip. Konsultacijos vyksta konfidencialiai ir nedarant poveikio bet kurios iš Šalių teisėms visuose tolesniuose procesuose.

               4.
                     Skubos atvejais konsultacijos surengiamos per penkiolika dienų nuo prašymo gavimo dienos ir laikomos pasibaigusiomis per trisdešimt dienų nuo prašymo gavimo dienos, jei Šalys nesusitaria kitaip.

               5.
                     Jei Šalis, kuriai pateiktas prašymas, per dešimt dienų nuo prašymo gavimo dienos neatsako į prašymą surengti konsultacijas, arba jei konsultacijos nesurengiamos per atitinkamai 3 arba 4 dalyje nustatytus laikotarpius, arba jei konsultacijos užbaigiamos neradus abipusiškai sutarto sprendimo, Šalis ieškovė gali prašyti sudaryti arbitražo kolegiją pagal 3.28 straipsnį (Arbitražo procedūros inicijavimas).

               3.27 STRAIPSNIS

               Tarpininkavimas

               Bet kuri Šalis gali prašyti kitos Šalies pradėti tarpininkavimo procedūrą pagal 10 priedą (Šalių ginčams taikoma tarpininkavimo procedūra) dėl bet kokios priemonės, darančios neigiamą poveikį Šalių tarpusavio investicijoms.

               3.28 STRAIPSNIS

               Arbitražo procedūros inicijavimas

               1.
                     Jei Šalims nepavyko išspręsti ginčo per konsultacijas, nurodytas 3.26 straipsnyje (Konsultacijos), Šalis ieškovė gali pateikti prašymą sudaryti arbitražo kolegiją pagal šį straipsnį.

               2.
                     Raštiškas prašymas sudaryti arbitražo kolegiją pateikiamas Šaliai atsakovei ir Komitetui. Šalis ieškovė prašyme nurodo konkrečią ginčijamą priemonę ir paaiškina, kaip ta priemone pažeidžiamos 3.25 straipsnyje (Taikymo sritis) nurodytos nuostatos, taip, kad tai būtų aiškus skundo teisinis pagrindas.

               3.29 STRAIPSNIS

               Arbitražo kolegijos sudarymas

               1.
                     Arbitražo kolegiją sudaro trys arbitrai.

               2.
                     Per penkias dienas nuo prašymo Šaliai atsakovei sudaryti arbitražo kolegiją, nurodyto 3.28 straipsnio (Arbitražo procedūros inicijavimas) 1 dalyje, gavimo dienos Šalys konsultuojasi, siekdamos susitarti dėl arbitražo kolegijos sudėties.

               3.
                     Jei per dešimt dienų nuo 2 dalyje nurodytų konsultacijų pradžios Šalys nesusitaria dėl arbitražo kolegijos pirmininko, Komiteto pirmininkas ar pirmininko atstovas per dvidešimt dienų nuo 2 dalyje nurodytų konsultacijų pradžios burtų keliu iš 3.44 straipsnio (Arbitrų sąrašai) 1 dalyje nurodyto sąrašo išrenka vieną arbitrą, kuris bus tos kolegijos pirmininkas.

               4.
                     Šalims nesusitarus dėl arbitrų per dešimt dienų nuo 2 dalyje nurodytų konsultacijų pradžios:

               a)
                     per penkiolika dienų nuo 2 dalyje nurodytų konsultacijų pradžios kiekviena Šalis gali iš 3.44 straipsnio (Arbitrų sąrašai) 2 dalyje nurodyto asmenų sąrašo pasirinkti vieną arbitrą, kuris nebus kolegijos pirmininkas, ir

               b)
                     jei kuri nors iš Šalių nepasirenka arbitro pagal 4 dalies a punktą, Komiteto pirmininkas ar pirmininko atstovas per dvidešimt dienų nuo 2 dalyje nurodytų konsultacijų pradžios išrenka likusius arbitrus burtų keliu iš asmenų, Šalies pasiūlytų pagal 3.44 straipsnio (Arbitrų sąrašai) 2 dalį.

               5.
                     Laiku, kaip reikalaujama pagal 4 dalį, nesudarius 3.44 straipsnio (Arbitrų sąrašai) 2 dalyje nurodyto sąrašo:

               a)
                     jei abi Šalys yra pasiūliusios asmenis pagal 3.44 straipsnio (Arbitrų sąrašai) 2 dalį, kiekviena Šalis per penkiolika dienų nuo 2 dalyje nurodytų konsultacijų pradžios gali iš pasiūlytų asmenų pasirinkti vieną arbitrą, kuris nebus tos kolegijos pirmininkas. Šaliai nepasirinkus arbitro, Komiteto pirmininkas ar pirmininko atstovas burtų keliu išrenka arbitrą iš asmenų, kuriuos pasiūlė arbitro nepasirinkusi Šalis, arba

               b)
                     jei tik viena Šalis yra pasiūliusi asmenis pagal 3.44 straipsnio (Arbitrų sąrašai) 2 dalį, kiekviena Šalis per penkiolika dienų nuo 2 dalyje nurodytų konsultacijų pradžios gali iš pasiūlytų asmenų pasirinkti vieną arbitrą, kuris nebus tos kolegijos pirmininkas. Šaliai nepasirinkus arbitro, Komiteto pirmininkas ar pirmininko atstovas burtų keliu išrenka arbitrą iš pasiūlytų asmenų.

               6.
                     Laiku, kaip reikalaujama pagal 3 dalį, nesudarius 3.44 straipsnio (Arbitrų sąrašai) 1 dalyje nurodyto sąrašo, pirmininkas išrenkamas burtų keliu iš buvusių PPO apeliacinio komiteto narių, kurie nėra nė vienos iš Šalių fiziniai asmenys.

               7.
                     Arbitražo kolegijos sudarymo diena yra diena, kai išrenkamas paskutinis iš trijų arbitrų.

               8.
                     Arbitrai pakeičiami tik dėl 9 priedo (Arbitražo procedūros taisyklės) 19–25 taisyklėse nurodytų priežasčių ir jose nurodyta tvarka.

               3.30 STRAIPSNIS

               Preliminarus sprendimas dėl skubos

               Šaliai paprašius arbitražo kolegija per dešimt dienų nuo jos sudarymo pateikia preliminarų sprendimą, ar atvejis vertintinas kaip skubus.

               3.31 STRAIPSNIS

               Tarpinė kolegijos ataskaita

               1.
                     Ne vėliau nei per devyniasdešimt dienų nuo arbitražo kolegijos sudarymo ji pateikia Šalims tarpinę ataskaitą, kurioje išdėstomi nustatyti faktai, atitinkamų nuostatų taikomumas ir pagrindžiamos išvados bei teikiamos rekomendacijos. Jei, arbitražo kolegijos manymu, šio termino laikytis neįmanoma, arbitražo kolegijos pirmininkas privalo raštu pranešti apie tai Šalims ir Komitetui, nurodydamas vėlavimo priežastis ir dieną, kurią arbitražo kolegija ketina pateikti tarpinę ataskaitą. Tarpinė ataskaita jokiu būdu negali būti pateikta vėliau nei per 120 dienų nuo arbitražo kolegijos sudarymo dienos.

               2.
                     Bet kuri Šalis gali pateikti arbitražo kolegijai rašytinį prašymą peržiūrėti konkrečius tarpinės atskaitos aspektus per trisdešimt dienų nuo jos pateikimo.

               3.
                     Skubos atvejais arbitražo kolegija deda visas pastangas pateikti tarpinę ataskaitą, o bet kuri Šalis gali arbitražo kolegijai pateikti rašytinį prašymą peržiūrėti konkrečius tarpinės atskaitos aspektus per pusę atitinkamo 1 ir 2 dalyse nurodyto laikotarpio.

               4.
                     Išnagrinėjusi rašytines Šalių pastabas dėl tarpinės ataskaitos arbitražo kolegija gali pataisyti ataskaitą ir nagrinėti klausimą toliau, jei mano, kad to reikia. Galutinio arbitražo kolegijos sprendimo išvadose išsamiai aptariami tarpinės peržiūros etapu pateikti argumentai ir aiškiai atsakoma į abiejų Šalių raštu pateiktas pastabas.

               3.32 STRAIPSNIS

               Arbitražo kolegijos sprendimas

               1.
                     Arbitražo kolegija paskelbia savo sprendimą Šalims bei Komitetui per 150 dienų nuo arbitražo kolegijos sudarymo dienos. Jei, arbitražo kolegijos manymu, šio termino laikytis neįmanoma, arbitražo kolegijos pirmininkas raštu praneša apie tai Šalims ir Komitetui, nurodydamas vėlavimo priežastis ir dieną, kurią arbitražo kolegija ketina paskelbti sprendimą. Sprendimas jokiu būdu negali būti paskelbtas vėliau nei per 180 dienų nuo arbitražo kolegijos sudarymo dienos.

               2.
                     Skubos atvejais arbitražo kolegija deda visas pastangas, kad sprendimas būtų paskelbtas per septyniasdešimt penkias dienas nuo jos sudarymo dienos. Sprendimas jokiu būdu negali būti paskelbtas vėliau nei per devyniasdešimt dienų nuo arbitražo kolegijos sudarymo dienos.

               3.33 STRAIPSNIS

               Arbitražo kolegijos sprendimo įgyvendinimas

               Kiekviena Šalis imasi visų priemonių, būtinų arbitražo kolegijos sprendimui sąžiningai įgyvendinti, be to, Šalys stengiasi susitarti dėl laikotarpio, per kurį tas sprendimas turi būti įgyvendintas.

               3.34 STRAIPSNIS

               Pagrįstos trukmės laikotarpis sprendimui įgyvendinti

               1.
                     Ne vėliau kaip per trisdešimt dienų nuo arbitražo kolegijos sprendimo pateikimo Šalims, Šalis atsakovė Šaliai ieškovei ir Komitetui nurodo laikotarpį, kurio jai reikia sprendimui įgyvendinti (toliau – pagrįstos trukmės laikotarpis), jeigu neįmanoma sprendimo įgyvendinti nedelsiant.

               2.
                     Šalims nesusitarus dėl pagrįstos trukmės laikotarpio arbitražo kolegijos sprendimui įgyvendinti, Šalis ieškovė per dvidešimt dienų nuo pagal 1 dalį Šalies atsakovės pateikto pranešimo gavimo raštu paprašo pirmosios arbitražo kolegijos nustatyti pagrįstos trukmės laikotarpį. Apie tokį prašymą tuo pačiu metu pranešama kitai Šaliai ir Komitetui. Arbitražo kolegija paskelbia savo sprendimą Šalims ir Komitetui per dvidešimt dienų nuo prašymo pateikimo dienos.

               3.
                     Jei bet kuris pirmosios arbitražo kolegijos narys nebegali eiti savo pareigų, taikoma 3.29 straipsnyje (Arbitražo kolegijos sudarymas) nustatyta tvarka. Terminas sprendimui paskelbti yra trisdešimt penkios dienos nuo 2 dalyje nurodyto prašymo pateikimo dienos.

               4.
                     Šalis atsakovė raštu praneša Šaliai ieškovei apie arbitražo kolegijos sprendimo įgyvendinimo pažangą ne vėliau kaip likus vienam mėnesiui iki pagrįstos trukmės laikotarpio pabaigos.

               5.
                     Pagrįstos trukmės laikotarpis gali būti pratęstas Šalių abipusiu sutarimu.

               3.35 STRAIPSNIS

               Priemonių, kurių imtasi arbitražo kolegijos sprendimui įgyvendinti, peržiūra

               1.
                     Iki pagrįstos trukmės laikotarpio pabaigos Šalis atsakovė praneša Šaliai ieškovei ir Komitetui apie priemones, kurių ji ėmėsi arbitražo kolegijos sprendimui įgyvendinti.

               2.
                     Jei Šalys nesutaria dėl to, ar priemonė, apie kurią pranešta pagal šio straipsnio 1 dalį, yra taikoma arba dėl jos atitikties 3.25 straipsnyje (Taikymo sritis) nurodytoms nuostatoms, Šalis ieškovė gali raštu pateikti prašymą pirmajai arbitražo kolegijai priimti sprendimą šiuo klausimu. Tokiame prašyme nurodoma konkreti ginčijama priemonė ir 3.25 straipsnyje (Taikymo sritis) nurodytos nuostatos, kurių ta priemonė, kaip teigiama, neatitinka, taip, kad skundo teisinis pagrindas būtų aiškus, ir paaiškinama, kaip ta priemonė neatitinka 3.25 straipsnyje (Taikymo sritis) nurodytų nuostatų. Pirmoji arbitražo kolegija pateikia savo sprendimą per keturiasdešimt penkias dienas nuo prašymo pateikimo dienos.

               3.
                     Jei bet kuris pirmosios arbitražo kolegijos narys nebegali eiti savo pareigų, taikoma 3.29 straipsnyje (Arbitražo kolegijos sudarymas) nustatyta tvarka. Terminas sprendimui paskelbti yra šešiasdešimt dienų nuo 2 dalyje nurodyto prašymo pateikimo dienos.

               3.36 STRAIPSNIS

               Laikinos taisomosios priemonės sprendimo neįgyvendinimo atveju

               1.
                     Jei Šalis atsakovė iki pagrįstos trukmės laikotarpio pabaigos nepraneša apie jokią priemonę, kurios ji ėmėsi arbitražo kolegijos sprendimui įgyvendinti, arba jei arbitražo kolegija nusprendžia, kad nesiimta jokių priemonių sprendimui įgyvendinti arba kad priemonė, apie kurią pranešta pagal 3.35 straipsnio (Priemonių, kurių imtasi arbitražo kolegijos sprendimui įgyvendinti, peržiūra) 1 dalį, yra nesuderinama su Šalies prievolėmis pagal 3.25 straipsnyje (Taikymo sritis) nurodytas nuostatas, Šalis atsakovė pradeda derybas su Šalimi ieškove dėl abipusiškai priimtino susitarimo dėl kompensacijos.

               2.
                     Jei dėl kompensacijos nesutariama per trisdešimt dienų nuo pagrįstos trukmės laikotarpio pabaigos arba nuo arbitražo kolegijos sprendimo paskelbimo pagal 3.35 straipsnį (Priemonių, kurių imtasi arbitražo kolegijos sprendimui įgyvendinti, peržiūra), kad nesiimta jokių priemonių sprendimui įgyvendinti arba kad priemonė nesuderinama su 3.25 straipsnyje (Taikymo sritis) nurodytomis nuostatomis, Šalis ieškovė įgyja teisę, apie tai pranešusi kitai Šaliai ir Komitetui, imtis tinkamų priemonių, kurių mastas lygiavertis dėl pažeidimo atsiradusios žalos, susijusios su panaikinimu ar sumažinimu, dydžiui.  Pranešime nurodomos tos priemonės. Šalis ieškovė gali imtis šių priemonių bet kuriuo metu praėjus dešimčiai dienų nuo Šalies atsakovės pateikto pranešimo gavimo dienos, nebent Šalis atsakovė paprašo arbitražo procedūros pagal 3 dalį.

               3.
                     Jei Šalis atsakovė mano, kad Šalies ieškovės priemonės nėra lygiavertės dėl pažeidimo atsiradusios žalos, susijusios su naudos panaikinimu arba sumažinimu, dydžiui, ji gali raštu paprašyti pirmosios arbitražo kolegijos priimti sprendimą šiuo klausimu. Apie tokį prašymą iki 2 dalyje nurodyto dešimties dienų laikotarpio pabaigos pranešama Šaliai ieškovei ir Komitetui. Pirmoji arbitražo kolegija, jei tinkama, paprašiusi ekspertų nuomonės, per trisdešimt dienų nuo prašymo pateikimo dienos praneša Šalims ir Komitetui apie savo sprendimą dėl prievolių vykdymo sustabdymo masto. Priemonių nesiimama, kol pirmoji arbitražo kolegija nepraneša apie sprendimą, be to, priemonės turi atitikti arbitražo kolegijos sprendimą.

               4.
                     Jei bet kuris pirmosios arbitražo kolegijos narys nebegali eiti savo pareigų, taikoma 3.29 straipsnyje (Arbitražo kolegijos sudarymas) nustatyta tvarka. Laikotarpis sprendimui paskelbti yra keturiasdešimt penkios dienos nuo 3 dalyje nurodyto prašymo pateikimo dienos.

               5.
                     Šiame straipsnyje numatytos priemonės yra laikinos ir netaikomos po to, kai:

               a)
                     Šalys pasiekia abipusiškai sutartą sprendimą pagal 3.39 straipsnį (Abipusiškai sutartas sprendimas) arba

               b)
                     Šalys susitaria dėl to, ar priėmus priemonę, apie kurią pranešta pagal 3.37 straipsnio (Priemonių, kurių imtasi sprendimui įgyvendinti priėmus laikinas taisomąsias priemones dėl nesilaikymo, peržiūra) 1 dalį, Šalis atsakovė vėl atitinka 3.25 straipsnyje (Taikymo sritis) nurodytas nuostatas, arba

               c)
                     bet kokia priemonė, kuri, kaip nustatyta, neatitinka 3.25 straipsnyje (Taikymo sritis) nurodytų nuostatų, atšaukiama ar iš dalies keičiama taip, kad tų nuostatų būtų laikomasi, kaip nuspręsta pagal 3.37 straipsnio (Priemonių, kurių imtasi sprendimui įgyvendinti priėmus laikinas taisomąsias priemones dėl nesilaikymo, peržiūra) 2 dalį.

               3.37 STRAIPSNIS

               Priemonių, kurių imtasi sprendimui įgyvendinti priėmus laikinas taisomąsias priemones dėl nesilaikymo, peržiūra

               1.
                     Šalis atsakovė praneša Šaliai ieškovei ir Komitetui apie bet kokią priemonę, kurios ji ėmėsi arbitražo kolegijos sprendimui įgyvendinti, ir apie savo prašymą nutraukti Šalies ieškovės taikomas priemones.

               2.
                     Jei Šalys per trisdešimt dienų nuo pranešimo gavimo dienos nesusitaria, ar priėmusi priemonę, apie kurią pranešta, Šalis atsakovė laikosi 3.25 straipsnyje (Taikymo sritis) nurodytų nuostatų, Šalis ieškovė gali raštu paprašyti pirmosios arbitražo kolegijos priimti sprendimą šiuo klausimu. Apie tokį prašymą tuo pačiu metu pranešama kitai Šaliai ir Komitetui. Arbitražo kolegijos sprendimas Šalims ir Komitetui pateikiamas per keturiasdešimt penkias dienas nuo prašymo pateikimo dienos. Jei arbitražo kolegija nustato, kad priemonė sprendimui įgyvendinti atitinka 3.25 straipsnyje (Taikymo sritis) nurodytas nuostatas, 3.36 straipsnyje (Laikinos taisomosios priemonės sprendimo neįgyvendinimo atveju) nurodytos priemonės nutraukiamos.

               3.38 STRAIPSNIS

               Arbitražo procedūrų sustabdymas ir nutraukimas

               1.
                     Abiejų Šalių raštišku prašymu arbitražo kolegija bet kuriuo metu sustabdo veiklą Šalių sutartam laikotarpiui, neviršijančiam dvylikos mėnesių, ir Šalies ieškovės raštišku prašymu vėl atnaujina darbą sutarto laikotarpio pabaigoje, arba prieš jo pabaigą abiejų Šalių raštišku prašymu. Jei Šalis ieškovė nepaprašo arbitražo kolegijos atnaujinti darbo iki sutarto sustabdymo laikotarpio pabaigos, pagal šį skirsnį pradėta ginčo sprendimo procedūra laikoma nutraukta. Laikantis 3.45 straipsnio (Ryšys su PPO prievolėmis) nuostatų, sustabdant ir nutraukiant arbitražo kolegijos veiklą nedaromas poveikis bet kurios iš Šalių teisėms kituose procesuose.

               2.
                     Šalys gali bet kuriuo metu raštu susitarti nutraukti pagal šį skirsnį pradėtas ginčo sprendimo procedūras.

               3.39 STRAIPSNIS

               Abipusiškai sutartas sprendimas

               Pagal šį skirsnį Šalys bet kuriuo metu gali priimti abipusiškai sutartą ginčo sprendimą. Apie tokį sprendimą jos praneša Komitetui ir arbitražo kolegijai, jei ji sudaryta. Jeigu sprendimą reikia patvirtinti pagal bet kurios Šalies atitinkamas vidaus procedūras, pranešime nurodomas toks reikalavimas ir pagal šį skirsnį pradėta ginčo sprendimo procedūra sustabdoma. Jeigu tokio patvirtinimo nereikia arba kai pranešama, kad tokios vidaus procedūros atliktos, procedūra užbaigiama.

               3.40 STRAIPSNIS

               Procedūros taisyklės

               1.
                     Šiame skirsnyje nustatytoms ginčų sprendimo procedūroms taikomas 9 priedas (Arbitražo procedūros taisyklės).

               2.
                     Arbitražo kolegijos posėdžiai pagal 9 priedą (Arbitražo procedūros taisyklės) yra vieši.

               3.41 STRAIPSNIS

               Informacijos pateikimas

               1.
                     Arbitražo kolegija Šalies prašymu arba savo iniciatyva gali rinkti informaciją iš bet kurio šaltinio, kurį ji laiko tinkamu arbitražo kolegijos procesui, įskaitant ginče dalyvaujančias Šalis. Arbitražo kolegija taip pat turi teisę savo nuožiūra prašyti ekspertų nuomonės. Prieš pasirinkdama ekspertus arbitražo kolegija konsultuojasi su Šalimis. Taip gauta informacija turi būti atskleista abiem Šalims ir joms turi būti suteikta galimybė pateikti pastabas.

               2.
                     Pagal 9 priedą  (Arbitražo procedūros taisyklės) Šalių suinteresuotiesiems fiziniams ar juridiniams asmenims leidžiama arbitražo kolegijai pateikti trumpą amicus curiae informaciją.

               3.42 STRAIPSNIS

               Aiškinimo taisyklės

               Arbitražo kolegija 3.25 straipsnyje (Taikymo sritis) nurodytas nuostatas aiškina vadovaudamasi įprastomis tarptautinės viešosios teisės, įskaitant Vienos konvencijos dėl tarptautinių sutarčių teisės, aiškinimo taisyklėmis. Jei prievolė pagal šį susitarimą yra tapati prievolei pagal PPO steigimo sutartį, arbitražo kolegija atsižvelgia į susijusį aiškinimą, nustatytą PPO ginčų sprendimo institucijos (toliau – GSI) sprendimuose. Arbitražo kolegijos sprendimais negali būti nustatyta daugiau ar mažiau teisių ir prievolių nei nustatyta pagal 3.25 straipsnyje (Taikymo sritis) nurodytas nuostatas.

               3.43 STRAIPSNIS

               Arbitražo kolegijos sprendimai

               1.
                     Arbitražo kolegija deda visas pastangas, kad visi sprendimai būtų priimami bendru sutarimu. Jeigu sprendimo negalima priimti bendru sutarimu, sprendimas dėl svarstomo klausimo priimamas balsų dauguma.

               2.
                     Visi arbitražo kolegijos sprendimai yra privalomi Šalims ir jais nenustatoma jokių teisių ar prievolių fiziniams ar juridiniams asmenims. Sprendime išdėstomi nustatyti faktai, 3.25 straipsnyje (Taikymo sritis) nurodytų atitinkamų nuostatų taikomumas ir pagrindžiami kolegijos nustatyti faktai ir išvados. Komitetas viešai skelbia visus arbitražo kolegijos sprendimus, išskyrus tuos atvejus, kai kolegija nusprendžia kitaip, siekdama užtikrinti informacijos, kurią Šalys nurodė esant konfidencialią, konfidencialumą.

               3.44 STRAIPSNIS

               Arbitrų sąrašai

               1.
                     Įsigaliojus šiam susitarimui Šalys sudaro penkių asmenų, pageidaujančių ir galinčių būti 3.29 straipsnyje (Arbitražo kolegijos sudarymas) nurodytos arbitražo kolegijos pirmininku, sąrašą.

               2.
                     Komitetas ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo šio susitarimo įsigaliojimo sudaro bent dešimties asmenų, pageidaujančių ir galinčių būti arbitrais, sąrašą. Šiam susitarimui įsigaliojus kiekviena Šalis pasiūlo bent po penkis asmenis būti arbitrais.

               3.
                     Komitetas užtikrins, kad pagal atitinkamai 1 ir 2 dalis sudaryti pirmininkų ar arbitrų sąrašai būtų tinkamai atnaujinami.

               4.
                     Arbitrai turi išmanyti teisę ir tarptautinę prekybą ar investavimą arba pagal tarptautinius prekybos susitarimus kylančių ginčų sprendimą, arba turėti šių sričių patirties. Jie turi būti nepriklausomi, veikti asmeniškai, neturėti ryšių su bet kurios iš Šalių vyriausybe ir laikytis 11 priedo (Arbitrų ir tarpininkų elgesio kodeksas).

               3.45 STRAIPSNIS

               Ryšys su PPO prievolėmis

               1.
                     Su ginčų sprendimu susijusios šio skirsnio nuostatos taikomos nedarant poveikio jokiems galimiems veiksmams, susijusiems su PPO sistema, įskaitant ginčų sprendimo procesą.

               2.
                     Neatsižvelgiant į 1 dalį, jei Šalis pradėjo ginčo dėl tam tikros priemonės sprendimo procesą pagal šį skirsnį arba PPO steigimo sutartį, ji negali pradėti ginčo sprendimo proceso dėl tos pačios priemonės kitoje instancijoje, kol nebus baigtas pirmasis. Be to, Šalis nepradeda ginčo sprendimo proceso pagal šį skirsnį ir PPO steigimo sutartį, nebent būtų ginčijamos labai skirtingos juose nustatytos prievolės arba pasirinktoje instancijoje dėl procedūrinių ar jurisdikcinių priežasčių nebūtų nustatyta faktų dėl reikalavimo atlyginti žalą dėl tokios prievolės su sąlyga, kad toks rezultatas nėra Šalies ieškovės negebėjimo tinkamai veikti pasekmė.

               3.
                     Taikant 2 dalį:

               a)
                     ginčų sprendimo procesas pagal PPO steigimo sutartį laikomas inicijuotu Šaliai pateikus prašymą sudaryti kolegiją pagal Susitarimo dėl ginčų sprendimo taisyklių ir tvarkos, įtraukto į PPO steigimo sutarties 2 priedą (toliau – GSS), 6 straipsnį ir laikomas baigtu, kai GSI priima kolegijos ataskaitą ir, jei taikoma, apeliacinio komiteto ataskaitą pagal GSS 16 straipsnį ir 17 straipsnio 14 dalį, ir

               b)
                     ginčų sprendimo procesas pagal šį skirsnį laikomas inicijuotu Šaliai pateikus prašymą sudaryti arbitražo kolegiją pagal 3.28 straipsnio (Arbitražo procedūros inicijavimas) 1 dalį ir laikomas baigtu, kai arbitražo kolegija paskelbia savo sprendimą Šalims ir Komitetui pagal 3.32 straipsnio (Arbitražo kolegijos sprendimas) 2 dalį arba Šalims priėmus abipusiškai sutartą sprendimą pagal 3.39 straipsnį (Abipusiškai sutartas sprendimas).

               4.
                     Nė viena šio skirsnio nuostata nelaikoma kliūtimi Šaliai sustabdyti prievolių vykdymo, kurias sustabdyti leido GSI. Nei PPO steigimo sutartimi, nei ESSLPS nesiremiama siekiant sutrukdyti Šaliai imtis tinkamų priemonių pagal šio skirsnio 3.36 straipsnį (Laikinos taisomosios priemonės sprendimo neįgyvendinimo atveju).

               3.46 STRAIPSNIS

               Terminai

               1.
                     Visi šiame skirsnyje nustatyti terminai, įskaitant terminą, per kurį arbitražo kolegija turi pateikti savo sprendimus, skaičiuojami kalendorinėmis dienomis nuo pirmos dienos po veiksmo ar fakto, dėl kurio jie nustatyti, nebent nurodyta kitaip.

               2.
                     Kiekvienas šiame skirsnyje nurodytas terminas gali būti pakeistas Šalių abipusiu sutarimu.

               KETVIRTAS SKYRIUS

               INSTITUCINĖS, BENDROSIOS IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

               4.1 STRAIPSNIS

               Komitetas

               1.
                     Šalys įsteigia Komitetą, sudarytą iš ES Šalies ir Singapūro atstovų.

               2.
                     Komitetas paprastai posėdžiauja kas dvejus metus pakaitomis Sąjungoje arba Singapūre arba nepagrįstai nedelsiant kurios nors iš Šalių prašymu. Komitetui pirmininkauja Singapūro prekybos ir pramonės ministras ir už prekybą atsakingas Europos Komisijos narys arba jų atitinkamai paskirti asmenys. Komitetas susitaria dėl posėdžių grafiko, nustato savo darbotvarkę ir gali priimti savo darbo tvarkos taisykles.

               3.
                     Komitetas:

               a)
                     užtikrina teisingą šio susitarimo veikimą;

               b)
                     prižiūri ir lengvina šio susitarimo įgyvendinimą ir taikymą ir remia jo bendruosius tikslus;

               c)
                     sprendžia, kaip dar labiau stiprinti Šalių investicijų srities ryšius;

               d)
                     nagrinėja sunkumus, kurių gali kilti įgyvendinant Trečio skyriaus (Ginčų sprendimas) A skirsnį (Investuotojų ir Šalių ginčų sprendimas), ir svarsto galimus jo patobulinimus, visų pirma atsižvelgdamas į patirtį ir įvykių raidą kituose tarptautiniuose forumuose;

               e)
                     bendrai peržiūri Trečio skyriaus (Ginčų sprendimas) A skirsnio (Investuotojų ir Šalių ginčų sprendimas) taikymą, taip pat atsižvelgdamas į bet kokius klausimus, kylančius stengiantis nustatyti daugiašalę ginčų sprendimo tvarką, numatytą 3.12 straipsnyje (Daugiašalė ginčų sprendimo tvarka);

               f)
                     nedarydamas poveikio Trečiam skyriui (Ginčų sprendimas) siekia spręsti problemas, kurių gali kilti srityse, kurioms taikomas šis susitarimas, arba ginčus, kurių gali kilti dėl šio susitarimo aiškinimo ar taikymo, ir

               g)
                     sprendžia visus kitus klausimus, susijusius su sritimi, kuriai taikomas šis susitarimas.

               4.
                     Šalims sutarus ir įvykdžius jų atitinkamus teisinius reikalavimus ir užbaigus procedūras, Komitetas gali nuspręsti:

               a)
                     skirti Ginčų sprendimo institucijos ir Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos narius pagal 3.9 straipsnio (Pirmosios instancijos ginčų sprendimo institucija) 2 dalį ir 3.10 straipsnio (Apeliacinė ginčų sprendimo institucija) 2 dalį, didinti ar mažinti narių skaičių pagal 3.9 straipsnio 3 dalį ir 3.10 straipsnio 3 dalį ir šalinti Ginčų sprendimo institucijos ir Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos narius pagal 3.11 straipsnio (Etikos normos) 5 dalį;

               b)
                     nustatyti Ginčų sprendimo institucijos ir Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos narių mėnesio avansinį honorarą pagal 3.9 straipsnio 12 dalį ir 3.10 straipsnio 11 dalį ir Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos padalinio narių bei Ginčų sprendimo institucijos ir Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos pirmininkų dienos honorarų sumą pagal 3.10 straipsnio 12 dalį ir 3.9 straipsnio 13 dalį;

               c)
                     pakeisti Ginčų sprendimo institucijos ir Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos narių avansinį honorarą ir kitus honorarus bei išlaidas reguliariai mokamu atlyginimu pagal 3.9 straipsnio 15 dalį ir 3.10 straipsnio 13 dalį;

               d)
                     nustatyti  reikiamas pereinamojo laikotarpio nuostatas pagal 3.12 straipsnį (Daugiašalė ginčų sprendimo tvarka);

               e)
                     priimti papildomas taisykles dėl honorarų pagal 3.21 straipsnio (Sąnaudos) 5 dalį;

               f)
                     aiškinti šio susitarimo nuostatas; šie aiškinimai yra privalomi Šalims ir visoms pagal šį susitarimą įsteigtoms institucijoms, įskaitant Trečio skyriaus (Ginčų sprendimas) A skirsnyje (Investuotojų ir Šalių ginčų sprendimas) nurodytą Ginčų sprendimo instituciją ir Apeliacinę ginčų sprendimo instituciją ir Trečio skyriaus (Ginčų sprendimas) B skirsnyje (Šalių ginčų sprendimas) nurodytas arbitražo kolegijas, ir

               g)
                     priimti taisykles, kuriomis papildomos taikytinos ginčų sprendimo taisyklės arba į priedus įtrauktos taisyklės. Šios taisyklės privalomos Trečio skyriaus (Ginčų sprendimas) A skirsnyje (Investuotojų ir Šalių ginčų sprendimas) nurodytai Ginčų sprendimo institucijai ir Apeliacinei ginčų sprendimo institucijai ir Trečio skyriaus (Ginčų sprendimas) B skirsnyje (Šalių ginčų sprendimas) nurodytoms arbitražo kolegijoms.

               4.2 STRAIPSNIS

               Sprendimų priėmimas

               1.
                     Šalys gali priimti sprendimus Komitete, jei tai numatyta šiame susitarime. Sprendimai Šalims yra privalomi ir jos imasi reikiamų priemonių jiems įgyvendinti.

               2.
                     Komitetas gali teikti tinkamas rekomendacijas, jei tai numatyta šiame susitarime.

               3.
                     Sprendimus ir rekomendacijas Komitetas rengia Šalių sutarimu.

               4.3 STRAIPSNIS

               Pakeitimai

               1.
                     Šalys gali susitarti iš dalies keisti šį susitarimą. Pakeitimas įsigalioja Šalims pasikeitus raštiškais pranešimais, kuriais Šalys patvirtina įvykdžiusios atitinkamus teisinius reikalavimus ir procedūras, kaip nustatyta pakeitimo dokumente.

               2.
                     Neatsižvelgdamos į 1 dalį Šalys gali priimti sprendimą iš dalies keisti šį susitarimą Komitete, jei tai numatyta šiame susitarime.

               4.4 STRAIPSNIS

               Prudencinė išlyga

               1.
                     Nė viena šio susitarimo nuostata nėra laikoma kliūtimi Šaliai nustatyti arba toliau taikyti pagrįstas priemones, kuriomis siekia riboti riziką, kaip antai:

               a)
                     apsaugoti investuotojus, indėlininkus, draudėjus ar finansinių paslaugų teikėją patikėtiniu paskyrusius asmenis;

               b)
                     užtikrinti finansinių paslaugų teikėjų saugumą, teisingumą, sąžiningumą ar finansinę atsakomybę arba

               c)
                     užtikrinti Šalies finansų sistemos vientisumą ir stabilumą.

               2.
                     Šiomis priemonėmis neturi būti sukuriama didesnė našta, nei būtina tikslui pasiekti, ir dėl jų neturi būti šališkai ar nepagrįstai diskriminuojami kitos Šalies finansinių paslaugų teikėjai, palyginti su jos pačios panašiais finansinių paslaugų teikėjais, ar ribojama prekyba paslaugomis.

               3.
                     Nė viena šio susitarimo nuostata nelaikoma reikalavimu, kad Šalis atskleistų informaciją, susijusią su atskirų vartotojų reikalais ir sąskaitomis, arba viešųjų subjektų turimą konfidencialią ar privačią informaciją.

               4.5 STRAIPSNIS

               Saugumo užtikrinimo tikslais taikomos išimtys

               Nė viena šio susitarimo nuostata nėra laikoma:

               a)
                     reikalavimu, kad Šalis pateiktų informaciją, kurios atskleidimas, jos nuomone, prieštarauja esminiams jos saugumo interesams;

               b)
                     kliūtimi Šaliai imtis, jos nuomone, esminiams jos saugumo interesams užtikrinti būtinų veiksmų:

               i)
                     susijusių su ginklų, šaudmenų ir karinių medžiagų gamyba ar prekyba jais, prekyba kitomis prekėmis ir medžiagomis, taip pat ekonomine veikla, tiesiogiai ar netiesiogiai vykdoma karinei įmonei aprūpinti;

               ii)
                     susijusių su paslaugomis tiesiogiai ar netiesiogiai aprūpinant karines įmones;

               iii)
                     susijusių su daliosiomis ir termobranduolinėmis daliosiomis medžiagomis arba medžiagomis, iš kurių šios gautos, arba

               iv)
                     vykdomų karo metu ar esant kitai ekstremaliai tarptautinių santykių padėčiai, arba esminei viešajai infrastruktūrai apsaugoti (ši nuostata susijusi su ryšių, elektros energijos ar vandens tiekimo infrastruktūra, kuria gyventojams tiekiamos esminės prekės ar teikiamos esminės paslaugos) nuo tyčinių veiksmų, kuriais siekiama nutraukti ar sutrikdyti jos veikimą;

               c)
                     kliūtimi Šaliai imtis bet kokių veiksmų, būtinų tarptautinei taikai ir saugumui užtikrinti.

               4.6 STRAIPSNIS

               Apmokestinimas

               1.
                     Šis susitarimas taikomas apmokestinimo priemonėms tik jei jį taikyti būtina siekiant įgyvendinti šio susitarimo nuostatas
                  32
               .

               2.
                     Nė viena šio susitarimo nuostata neturi poveikio Singapūro arba Sąjungos ar bet kurios iš jos valstybių narių teisėms ir prievolėms pagal bet kokį Singapūro ir Sąjungos ar bet kurios iš jos valstybių narių mokesčių srities susitarimą. Jei tokio susitarimo nuostatos neatitinka šio susitarimo nuostatų, vadovaujamasi to susitarimo nuostatomis tiek, kiek tai susiję su ta neatitiktimi. Jei egzistuoja Singapūro ir Sąjungos ar vienos iš jos valstybių narių mokesčių susitarimas, tik pagal tokį susitarimą paskirtos kompetentingos institucijos yra atsakingos už tai, kad būtų nuspręsta, ar šių susitarimų nuostatos neatitinka vienos kitų.

               3.
                     Nė viena šio susitarimo nuostata nelaikoma kliūtimi Šalims nustatyti ar toliau taikyti mokesčių mokėtojams skirtingas apmokestinimo priemones, pagrįstas racionaliniais kriterijais, pavyzdžiui, skiriasi mokesčių mokėtojų padėtis, visų pirma jų gyvenamoji vieta arba jų kapitalo investavimo vieta
                  33
               .

               4.
                     Nė viena šio susitarimo nuostata nelaikoma kliūtimi nustatyti ar toliau taikyti priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią mokesčių vengimui ar slėpimui, vadovaujantis susitarimų dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo nuostatomis ar kitais susitarimais mokesčių klausimais arba šalies vidaus mokesčių teisės aktais.

               5.
                     Nė viena šio susitarimo nuostata nelaikoma kliūtimi Singapūrui nustatyti ar toliau taikyti apmokestinimo priemones, būtinas svarbiausiems Singapūro viešosios tvarkos interesams, susijusiems su šaliai būdingais ploto apribojimais, apsaugoti.

               4.7 STRAIPSNIS

               Speciali išimtis

               Nė viena šio susitarimo nuostata nėra taikoma centrinio banko arba pinigų politiką vykdančios institucijos ar kito viešojo subjekto, vykdančio pinigų arba valiutos kursų politiką, veiklai.

               4.8 STRAIPSNIS

               Valstybiniai investiciniai fondai

               Kiekviena Šalis skatina savo valstybinius investicinius fondus laikytis visuotinai priimtos praktikos ir principų (Santjago principų).

               4.9 STRAIPSNIS

               Informacijos atskleidimas

               1.
                     Nė viena šio susitarimo nuostata nėra laikoma reikalavimu, kad Šalis turėtų pateikti konfidencialią informaciją, kurios atskleidimas trukdytų teisėsaugai ar kitaip prieštarautų visuomenės interesams, ar pakenktų valstybinės ar privačios įmonės teisėtiems komerciniams interesams.

               2.
                     Jei Šalis pateikia Komitetui informaciją, kuri laikoma konfidencialia pagal tos Šalies įstatymus ar kitus teisės aktus, kita Šalis taip pat laiko tą informaciją konfidencialia, nebent ją pateikusi Šalis sutinka, kad ji nebūtų tokia laikoma.

               4.10 STRAIPSNIS

               Prievolių vykdymas

               Šalys imasi visų reikiamų bendrų ar specialių priemonių, kad įvykdytų savo prievoles pagal šį susitarimą. Jos pasirūpina, kad būtų pasiekti šiame susitarime nustatyti tikslai.

               4.11 STRAIPSNIS

               Nuostata dėl tiesioginio poveikio

               Patikslinama, kad nė viena šio susitarimo nuostata neaiškinama taip, kad asmenims būtų suteiktos teisės ar nustatytos prievolės, išskyrus tas, kurios Šalių atžvilgiu nustatomos pagal viešąją tarptautinę teisę.

               4.12 STRAIPSNIS

               Ryšys su kitais susitarimais

               1.
                     Šis susitarimas yra neatsiejama visų dvišalių santykių, kuriuos reglamentuoja ESSPBS, dalis ir sudėtinė bendros institucinės sistemos dalis. Tai specialus susitarimas, kuriuo įgyvendinamos ESSPBS prekybai skirtos nuostatos.

               2.
                     Siekdamos aiškumo Šalys susitaria, kad nė viena šio susitarimo nuostata nelaikoma reikalavimu, kad jos imtųsi veiksmų, kurie neatitinka jų prievolių, prisiimtų pagal PPO steigimo sutartį.

               3.
                     a)
                     Šiam susitarimui įsigaliojus, 5 priede (4.12 straipsnyje nurodyti susitarimai) išvardyti Sąjungos valstybių narių ir Singapūro susitarimai, įskaitant jų nulemtas teises ir prievoles, nutraukiami ir nustoja galioti, ir pakeičiami šiuo susitarimu, kuris laikomas viršesniu.

               b)
                     Jei šis susitarimas pradedamas taikyti laikinai pagal 4.15 straipsnio (Įsigaliojimas) 4 dalį, 5 priede (4.12 straipsnyje nurodyti susitarimai) išvardytų Sąjungos valstybių narių ir Singapūro susitarimų, įskaitant jų nulemtas teises ir prievoles, nuostatų taikymas sustabdomas nuo to laikino taikymo pradžios datos. Jei šio susitarimo laikinas taikymas nutraukiamas ir šis susitarimas neįsigalioja, sustabdymas nutraukiamas ir galioja 5 priede (4.12 straipsnyje nurodyti susitarimai) išvardyti susitarimai.

               c)
                     Neatsižvelgiant į 3 dalies a ir b punktus, pagal kurio nors iš 5 priede (4.12 straipsnyje nurodyti susitarimai) išvardytų susitarimų nuostatas galima pateikti reikalavimą dėl režimo, taikyto tebegaliojant tam susitarimui, laikantis tame susitarime nustatytų taisyklių ir procedūrų, ir su sąlyga, kad nuo susitarimo sustabdymo pagal 3 dalies b punktą arba, jei susitarimas nesustabdytas pagal 3 dalies b punktą, – nuo šio susitarimo įsigaliojimo datos, praėjo ne daugiau kaip treji metai.

               d)
                     Neatsižvelgiant į 3 dalies a ir b punktus, jei šio susitarimo laikinas taikymas nutraukiamas ir šis susitarimas neįsigalioja, galima pateikti reikalavimą pagal Trečio skyriaus (Ginčų sprendimas) A skirsnį (Investuotojų ir Šalių ginčų sprendimas) dėl režimo, taikyto tuo metu, kai šis susitarimas buvo laikinai taikomas, su sąlyga, kad nuo susitarimo laikino taikymo nutraukimo praėjo ne daugiau kaip treji metai.

               Šioje dalyje sąvokos „šio susitarimo įsigaliojimas“ apibrėžtis, nustatyta 4.15 straipsnio (Įsigaliojimas) 4 dalies d punkte, netaikoma.

               4.13 STRAIPSNIS

               Teritorinis taikymas

               Šis susitarimas taikomas:

               a)
                     ES Šalies atveju – teritorijoms, kurioms taikoma Europos Sąjungos sutartis ir Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo, pagal tose sutartyse nustatytas sąlygas ir

               b)
                     Singapūro atveju – jos teritorijai.

               Šiame susitarime sąvoka „teritorija“ vartojama kaip nurodyta, jei aiškiai nenustatyta kitaip.

               4.14 STRAIPSNIS

               Priedai, priedėliai, bendros deklaracijos, protokolai ir susitarimo memorandumai

               Šio susitarimo priedai, priedėliai, bendros deklaracijos, protokolai ir susitarimo memorandumai yra jo neatsiejama dalis.

               4.15 STRAIPSNIS

               Įsigaliojimas

               1.
                     Šalys šį susitarimą patvirtina vadovaudamosi jų taikoma tvarka.

               2.
                     Šis susitarimas įsigalioja antro mėnesio po to, kurį Šalys pasikeičia raštiškais pranešimais, kuriais patvirtina įvykdžiusios atitinkamus taikytinus teisinius reikalavimus ir pabaigė procedūras, kad šis susitarimas įsigaliotų, pirmąją dieną. Šalys gali susitarti dėl kitos įsigaliojimo datos.

               3.
                     Pranešimai siunčiami Europos Sąjungos Tarybos generaliniam sekretoriui ir Singapūro prekybos ir pramonės ministerijos Šiaurės Amerikos ir Europos departamento direktoriui, arba atitinkamiems jų pareigas perėmusiems pareigūnams.

               4.
                     a)
                     Šis susitarimas laikinai taikomas nuo pirmos kito mėnesio po to, kai Sąjunga ir Singapūras praneša viena kitai užbaigusios atitinkamas susijusias procedūras, dienos. Šalys gali susitarti dėl kitos datos.

               b)
                     Jei tam tikros šio susitarimo nuostatos negali būti laikinai taikomos, Šalis, kuri negali įsipareigoti laikinai taikyti tų nuostatų, praneša kitai Šaliai apie nuostatas, kurių negalima laikinai taikyti.

               Neatsižvelgiant į 4 dalies a punktą, jei kita Šalis atliko būtinas procedūras ir nepaprieštarauja laikinam taikymui per dešimt dienų nuo pranešimo, kad tam tikros nuostatos negali būti laikinai taikomos, šio susitarimo nuostatos, apie kurias nepranešta, laikinai taikomos nuo pirmos kito mėnesio po minėto pranešimo pateikimo dienos.

               c)
                     Sąjunga arba Singapūras gali nutraukti laikiną šio susitarimo taikymą raštu pranešdama (-as) apie tai kitai Šaliai. Laikino susitarimo taikymo nutraukimas įsigalioja pirmą antro mėnesio po to, kai pateiktas tas pranešimas, dieną.

               d)
                     Jei šis susitarimas ar tam tikros jo nuostatos taikomi laikinai, sąvoka „šio susitarimo įsigaliojimas“ reiškia dieną, kai jis pradėtas laikinai taikyti. Tuo metu, kai šis susitarimas laikinai taikomas, Komitetas gali vykdyti savo funkcijas. Vykdant šias funkcijas priimti sprendimai neteks galios tik tuo atveju, jei šio susitarimo laikinas taikymas bus nutrauktas ir šis susitarimas neįsigalios.

               4.16 STRAIPSNIS

               Trukmė

               1.
                     Šis susitarimas galioja neribotą laiką.

               2.
                     ES Šalis arba Singapūras gali pateikti kitai Šaliai pranešimą raštu apie ketinimą nutraukti šį susitarimą.

               3.
                     Susitarimas nutraukiamas praėjus šešiems mėnesiams nuo pranešimo pagal 2 dalį pateikimo, nedarant poveikio 4.17 straipsniui (Nutraukimas).

               4.
                     Per 30 dienų nuo 2 dalyje nurodyto pranešimo pateikimo bet kuri Šalis gali prašyti pradėti konsultacijas dėl šio susitarimo nuostatų, kurios turėtų nustoti galioti vėliau nei nurodyta 2 dalyje. Konsultacijos pradedamos per 30 dienų nuo šio Šalies prašymo pateikimo.

               4.17 STRAIPSNIS

               Nutraukimas

               Jei šis susitarimas nutraukiamas pagal 4.16 straipsnį (Trukmė), jis dar dvidešimt metų nuo tos datos galioja investicijoms, kurioms taikomas šis susitarimas, padarytoms iki šio susitarimo nutraukimo datos. Šis straipsnis netaikomas, jei šio susitarimo laikinas taikymas būtų nutrauktas ir šis susitarimas neįsigaliotų.

               4.18 STRAIPSNIS

               Naujų valstybių narių stojimas į Sąjungą

               1.
                     Sąjunga nepagrįstai nedelsdama praneša Singapūrui apie trečiųjų šalių prašymus siekti narystės Sąjungoje.

               2.
                     Per Sąjungos ir narystės siekiančios šalies kandidatės derybas Sąjunga deda pastangas:

               a)
                     Singapūro prašymu teikti, jei įmanoma, informaciją apie bet kokį klausimą, kuriam taikomas šis susitarimas, ir

               b)
                     atsižvelgti į visas Singapūro pateiktas pastabas.

               3.
                     Sąjunga kiek galėdama anksčiau praneša Singapūrui apie derybų su narystės Sąjungoje siekiančia šalimi kandidate dėl stojimo rezultatą ir stojimo į Sąjungą įsigaliojimą.

               4.
                     Pakankamai iš anksto iki šalies įstojimo Komitetas išnagrinėja jo poveikį šiam susitarimui ir nusprendžia dėl reikiamų pataisymų ar pereinamojo laikotarpio nuostatų.

               5.
                     Nauja Sąjungos valstybė narė prisijungia prie šio susitarimo deponuodama prisijungimo prie jo aktą Europos Sąjungos Tarybos generaliniam sekretoriatui ir Singapūro prekybos ir pramonės ministerijos Šiaurės Amerikos ir Europos departamento direktoriui, arba atitinkamiems jų funkcijas perėmusiems pareigūnams.

               4.19 STRAIPSNIS

               Autentiški tekstai

               Šis susitarimas sudarytas dviem egzemplioriais anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, kroatų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, nyderlandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis, ir visi šie tekstai yra autentiški.

                     (1)

                        Patikslinama, kad investicijos kitos Šalies teritorijoje aprėpia investicijas išskirtinėje ekonominėje zonoje ir žemyniniame šelfe, kaip nustatyta 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijoje.

                     (2)

                        Intelektinės nuosavybės teisėms priskiriama:a)
                        visų kategorijų intelektinė nuosavybė, kuriai taikomi Sutarties dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba, įtrauktos į PPO steigimo sutarties 1C priedą (toliau – TRIPS sutartis), II dalies 1–7 skirsniai, būtent:i)
                        autorių teisės ir gretutinės teisės;ii)
                        patentai (Sąjungos atveju patentais taip pat laikomos teisės, gautos dėl papildomos apsaugos liudijimų);iii)
                        prekių ženklai;iv)
                        dizainas;v)
                        integrinių grandynų topografija;vi)
                        geografinės nuorodos;vii)
                        konfidencialios informacijos apsauga irb)
                        augalų veislių nuosavybės teisės.

                     (3)

                        Patikslinama, kad nutartis ar sprendimas pagal teisminę ar administracinę procedūrą savaime nėra investicija.

                     (4)

                        Terminas „fizinis asmuo“ taip pat aprėpia ir Latvijoje nuolat gyvenančius fizinius asmenis, neturinčius Latvijos ar kitos valstybės pilietybės, tačiau pagal Latvijos įstatymus ir kitus teisės aktus turinčius teisę gauti nepiliečio pasą (užsieniečio pasą).

                     (5)

                        Centrinė administracija – pagrindinė buveinė, kurioje priimami galutiniai sprendimai.

                     (6)

                        ES Šalis pripažįsta, kad sąvoka „veiksminga ir nuolatinė sąsaja su Sąjungos valstybės narės ūkiu“, įtvirtinta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 54 straipsnyje, yra tapati sąvokai „didelė ūkinės veiklos dalis“. Todėl pagal Singapūro teisę įsteigtiems juridiniams asmenims, kurių tik registruotoji būstinė arba centrinė administracija yra Singapūro teritorijoje, ES Šalis šiame susitarime numatytas lengvatas taiko tik tuo atveju, jei tie juridiniai asmenys turi veiksmingą ir nuolatinę sąsają su Singapūro ekonomika.

                     (7)

                        Patikslinama, kad Šalys susitaria, kad tokiu režimu ar priemone taip pat gali būti laikomas ir neveikimas.

                     (8)

                        Patikslinama, kad šis skyrius netaikomas Šalies režimui, kurį ji taikė investuotojams, kuriems taikomas šis susitarimas, ir investicijoms, kurioms taikomas šis susitarimas, prieš šio susitarimo įsigaliojimą.

                     (9)

                        ES Šalies atveju subsidijoms taip pat priskiriama valstybės pagalba, kaip apibrėžta ES teisėje.

                     (10)

                        ES Šalies atveju kompetentingos institucijos, turinčios teisę nurodyti imtis 2.2 straipsnio 4 dalyje nurodytų veiksmų, yra Europos Komisija arba valstybės narės teismas ar ginčų sprendimo institucija, jei taikoma ES valstybės pagalbos teisė.

                     (11)

                        Susitariama, kad priemonėmis, kurios nėra nesuderinamos su Šalies įsipareigojimais, nustatytais ESSLPS 8 skyriaus (Paslaugos, įsisteigimas ir elektroninė prekyba) atitinkamai 8-A ir 8-B priedų konkrečių įsipareigojimų sąraše, laikomos bet kokios priemonės, susijusios su bet kokiu sektoriumi, kuris nėra nustatytas, ir bet kokios priemonės, kurios nėra nesuderinamos su bet kokia sąlyga, apribojimu ar išlyga, nustatytais bet kokio sektoriaus atžvilgiu, atitinkamuose sąrašuose, nepriklausomai nuo to, ar šios priemonės turi poveikio įsisteigimui, kaip apibrėžta ESSLPS 8.8 straipsnio (Terminų apibrėžtys) d punkte.

                     (12)

                        Dėl 2 dalies c punkto susitariama, kad nustatant, ar dėl priemonės patirta nuostolių ar kitos žalos, susijusių su investicijomis, kurioms taikomas šis susitarimas ir kurios padarytos prieš įsigaliojant tai priemonei, atsižvelgiama į tokius veiksnius kaip tai, kad Šalis nustatė pakankamą pereinamąjį laikotarpį priemonei įgyvendinti arba prieš jai įsigaliojant kitaip stengėsi atsižvelgti į priemonės poveikį investicijoms, kurioms taikomas šis susitarimas.

                     (13)

                        Išimtis dėl viešosios tvarkos palaikymo gali būti taikoma tik tuo atveju, jei vienam iš esminių visuomenės interesų kyla tikras ir pakankamai didelis pavojus.

                     (14)

                        Priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti veiksmingą ar teisingą tiesioginių mokesčių taikymą ar surinkimą, apima priemones, kurių Šalis imasi pagal savo mokesčių sistemą, kurios:a)
                        taikomos investuotojams nerezidentams ar investicijoms, pripažįstant, kad nerezidentams taikoma mokesčio prievolė nustatoma atsižvelgiant į apmokestinamuosius objektus, kurių kilmės teritorija yra Šalies teritorija arba kurios yra Šalies teritorijoje;b)
                        taikomos nerezidentams, siekiant užtikrinti mokesčių taikymą ar surinkimą Šalies teritorijoje;c)
                        taikomos nerezidentams arba rezidentams, siekiant užkirsti kelią mokesčių vengimui ar slėpimui, įskaitant reikalavimų laikymosi priemones;d)
                        taikomos investicijoms kitos Šalies teritorijoje arba teikiamoms iš kitos Šalies teritorijos, siekiant užtikrinti mokesčių taikymą tokiems vartotojams ar surinkimą iš Šalies teritorijoje esančių šaltinių;e)
                        atskiria investuotojus ar investicijas, kuriems taikomi visame pasaulyje apmokestinamiems objektams taikomi mokesčiai, nuo kitų investuotojų ar investicijų, atsižvelgiant į esminius jų mokesčių bazės skirtumus,  arbaf)
                        nustato, priskiria ar paskirsto pajamas, pelną, naudą, nuostolius, išskaitymus ar kreditą asmenims rezidentams ar filialams, arba to paties asmens susijusiems asmenims ar filialams, siekiant apsaugoti Šalies mokesčių bazę.F punkte ir šioje išnašoje vartojami su mokesčiais susiję terminai ar sąvokos atitinka priemonę taikančios Šalies vidaus teisėje nustatytas mokesčių apibrėžtis ir sąvokas arba tapačias ar panašias apibrėžtis ir sąvokas.

                     (15)

                        Šiame straipsnyje režimu taip pat laikomas režimas, kuris nustatomas investuotojams, kuriems taikomas šis susitarimas, ir kuris tiesiogiai ar netiesiogiai veikia investuotojų, kuriems taikomas šis susitarimas, investicijų, kurioms taikomas šis susitarimas, veikimą, valdymą, veiklą, priežiūrą, naudojimą ar naudojimąsi jomis, jų pardavimą ar kitokį perdavimą.

                     (16)

                        Patikslinama, kad vien tai, kad investuotojo, kuriam taikomas šis susitarimas, ieškinys buvo atmestas, nepatenkintas ar nesėkmingas, savaime nelaikoma atsisakymu vykdyti teisingumą.

                     (17)

                        Patikslinama, kad informacija, pateikta norint įtikinti investuotoją tęsti investicijas, nelikviduoti jų ar jas papildyti kitomis investicijomis, taip pat laikoma informacija investicijoms paskatinti.

                     (18)

                        Patikslinama, kad šioje dalyje apibūdintas teisėtų lūkesčių pažeidimas savaime nelaikomas 2 dalies pažeidimu – teisėtų lūkesčių pavertimas niekiniais turi būti tų pačių įvykių ar aplinkybių, dėl kurių buvo pažeista 2 dalis, rezultatas.

                     (19)

                        Šioje dalyje sutartinė rašytinė prievolė yra Šalies, pačios ar per bet kokį 1.2 straipsnio (Terminų apibrėžtys) 7 dalyje nurodytą subjektą, raštu sudarytas susitarimas su investuotoju, kuriam taikomas šis susitarimas, ar investicija, kuriai taikomas šis susitarimas, išdėstytas viename ar keliuose dokumentuose, kuriais abiem šalims nustatomos privalomos teisės ir prievolės.

                     (20)

                        Šiame straipsnyje laikoma, kad Šalis pažeidžia įsipareigojimą ar daro jam neigiamą poveikį vykdydama oficialias valdžios funkcijas, kai ji tą įsipareigojimą pažeidžia ar daro jam neigiamą poveikį nustatydama ar toliau taikydama pagal vidaus teisę privalomas ar užtikrinamas priemones, arba tokių priemonių nenustatydama.

                     (21)

                        Patikslinama, kad šis straipsnis aiškinamas pagal 1–3 priedus.

                     (22)

                        Jei išimtinės aplinkybės neišnyksta, apsaugos priemones galima taikyti ilgiau, oficialiai jas nustatant iš naujo ir pranešus kitai Šaliai, kad šias priemones siūloma oficialiai pradėti taikyti iš naujo.

                     (23)

                        Šalys susitaria, kad režimu taip pat gali būti laikomas ir neveikimas.

                     (24)

                        Kad nekiltų abejonių, 2 dalies b punktas laikomas Šalių susitarimu, kad, taikant 1965 m. kovo 18 d. Konvencijos dėl valstybių ir kitų valstybių fizinių bei juridinių asmenų investicinių ginčų sprendimo 25 straipsnio 2 dalies b punktą, vietoje įsteigtos bendrovės laikomos kitos susitariančiosios šalies subjektu.

                     (25)

                        Juridinis asmuo:a)
                        priklauso kitos Šalies fiziniams arba juridiniams asmenims, jeigu daugiau kaip 50 proc. į jį investuoto kapitalo nuosavybės teise priklauso tos Šalies fiziniams ar juridiniams asmenims;b)
                        kontroliuojamas kitos Šalies fizinių arba juridinių asmenų, jeigu šie asmenys gali skirti daugumą jo direktorių ar kitu būdu teisiškai vadovauti jo veiklai;

                     (26)

                        Patikslinama, kad:a)
                        atitinkamų ginčų sprendimo procedūrų taisyklės taikomos laikantis konkrečių šiame skirsnyje nustatytų taisyklių ir papildomos sprendimais, priimtais pagal 4.1 straipsnio (Komitetas) 4 dalies g punktą, irb)
                        reikalavimai, atstovo pateikiami grupės, sudarytos iš nežinomo nenurodytų ieškovų skaičiaus, vardu, ketinant tęsti procesą atstovaujant šių ieškovų interesams ir jų vardu priimant visus sprendimus, susijusius su reikalavimo tvarkymu, yra nepriimtini.

                     (27)

                        Taikant a ir b punktus terminas „valstybė“ taip pat apima Sąjungą, jei Sąjunga prisijungia prie ICSID konvencijos.

                     (28)

                        Patikslinama, kad tai, kad asmuo gauna pajamų iš vyriausybės arba anksčiau yra buvęs įdarbintas vyriausybės ar yra susijęs šeimos ryšiais su asmeniu, kuris gauna pajamų iš vyriausybės, savaime nereiškia, kad jis netenkina reikalavimų.

                     (29)

                        Patikslinama, kad Šalių vidaus teisė nėra taikytinos teisės dalis. Jei Ginčų sprendimo institucijai reikia patvirtinti vienos iš Šalių vidaus teisės nuostatos faktinę reikšmę, ji vadovaujasi vyraujančiu tos nuostatos aiškinimu, suformuluotu tos Šalies teismų ar valdžios institucijų, ir bet kokia Ginčų sprendimo institucijos tos vidaus teisės nuostatai suteikta reikšmė nėra privaloma bet kurios iš Šalių teismams ar valdžios institucijoms. Ginčų sprendimo institucija neturi jurisdikcijos spręsti dėl priemonės, kuria, kaip įtariama, pažeidžiamas šis susitarimas, teisėtumo pagal ginčo Šalies vidaus teisę.

                     (30)

                        Patikslinama, kad sprendimas priimamas remiantis ieškovo prašymu ir atsižvelgus į visas ginčo šalių pastabas.

                     (31)

                        Patikslinama, kad šios nuostatos nėra kliūtis ginčo šaliai prašyti, kad Ginčų sprendimo institucija patikslintų, pataisytų ar paaiškintų sprendimą, pvz., pagal ICSID konvencijos 50 ir 51 straipsnius arba UNCITRAL arbitražo taisyklių 37 ir 38 straipsnius arba lygiavertes kitų taisyklių nuostatas, kaip taikoma atitinkamam procesui.

                     (32)

                        Šio susitarimo nuostatos – tai nuostatos, kuriomis nustatomas: a) nediskriminacinis režimas, taikomas investuotojams 2.3 straipsnyje (Nacionalinis režimas) nustatyta tvarka ir mastu, ir b) investuotojų ir jų investicijų apsauga nuo ekspropriacijos 2.6 straipsnyje (Ekspropriacija) nustatyta tvarka ir mastu.

                     (33)

                        Patikslinama, kad Šalys laikosi bendros nuostatos, kad jokia šio susitarimo nuostata netrukdoma taikyti apmokestinimo priemonių, skirtų socialinės gerovės, visuomenės sveikatos ar kitiems socialiniams ar bendruomeniniams tikslams arba makroekonominiam stabilumui; taip pat netrukdoma taikyti mokesčių lengvatų, siejamų ne su bendrovės savininko pilietybe, o su bendrovės steigimo vieta. Makroekonominiam stabilumui skirtos apmokestinimo priemonės yra priemonės, kuriomis reaguojama į šalies ekonomikos raidą ir tendencijas, kad būtų sprendžiamos sisteminio disbalanso, galinčio kelti didelę grėsmę šalies ekonomikos stabilumui, problemos, arba užkertamas kelias tokioms problemoms.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2018 04 18
            COM(2018) 195 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos investicijų apsaugos susitarimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu

               1 PRIEDAS

               EKSPROPRIACIJA

               Šalys patvirtina vienodai suprantančios, kad:

               1.
                     2.6 straipsnis (Ekspropriacija) taikomas dviem atvejais. Pirmas – tai tiesioginė ekspropriacija, kai investicija, kuriai taikomas šis susitarimas, nacionalizuojama ar kitaip tiesiogiai eksproprijuojama – oficialiai perduodama jos nuosavybės teisė arba investicija tiesiogiai konfiskuojama. Antras – tai netiesioginė ekspropriacija, kai Šalis taiko priemonę ar rinkinį priemonių, kurių poveikis lygiavertis tiesioginei ekspropriacijai, nes dėl jų investuotojas, kuriam taikomas šis susitarimas, iš esmės netenka pagrindinių nuosavybės teisių, siejamų su investicija, kuriai taikomas šis susitarimas, įskaitant teisę naudoti investiciją, ja naudotis ir disponuoti, nors oficialiai nuosavybės teisė neperduodama ir investicija tiesiogiai nekonfiskuojama.

               2.
                     Nustatant, ar konkrečiu atveju Šalies taikoma priemonė ar priemonių rinkinys yra netiesioginė ekspropriacija, būtina atlikti faktais pagrįstą kiekvieno konkretaus atvejo tyrimą ir, be kita ko, įvertinti:

               a)
                     priemonės ar priemonių rinkinio ekonominį poveikį ir poveikio trukmę, nors vien tai, kad Šalies taikoma priemonė ar priemonių rinkinys daro neigiamą poveikį ekonominei investicijos vertei, netiesioginės ekspropriacijos fakto nepatvirtina;

               b)
                     mastą, kuriuo priemonė ar priemonių rinkinys turi įtakos galimybei naudoti turtą, juo naudotis ar disponuoti, ir

               c)
                     priemonės ar priemonių rinkinio pobūdį, visų pirma, jų objektą, taikymo aplinkybes ir paskirtį.

               Patikslinama, kad netiesiogine ekspropriacija nelaikoma nediskriminacinė priemonė ar rinkinys priemonių, kurias Šalis nustato ir taiko teisėtiems viešosios politikos tikslams (kaip antai visuomenės sveikatos, saugumo ir aplinkos) apsaugoti, išskyrus retus atvejus, kai, atsižvelgiant į priemonės ar priemonių rinkinio tikslą, jų poveikis yra toks didelis, kad tos priemonės atrodo aiškiai perdėtos.

               ________________

               2 PRIEDAS

               ŽEMĖS EKSPROPRIACIJA

               1.
                     Neatsižvelgiant į 2.6 straipsnį (Ekspropriacija) ir kai eksproprijuojančioji Šalis yra Singapūras, jei taikoma su žeme susijusi ekspropriacijos priemonė, kaip apibrėžta Žemės įsigijimo įstatyme (152 skyrius)
                  1
               , pagal tą įstatymą sumokama rinkos vertės kompensacija.

               2.
                     Taikant šį susitarimą, bet kokia ekspropriacijos priemone, taikoma pagal Žemės įsigijimo įstatymą (152 skyrius), turėtų būti siekiama viešojo tikslo arba tokia priemonė turėtų būti su juo susijusi.

               ________________

               3 PRIEDAS

               EKSPROPRIACIJA IR INTELEKTINĖS NUOSAVYBĖS TEISĖS

               Patikslinama, kad intelektinės nuosavybės teisių panaikinimas, ribojimas ar įgijimas nėra ekspropriacija, jei užtikrinama priemonės atitiktis TRIPS sutarčiai ir ESSLPS Dešimtam skyriui (Intelektinė nuosavybė). Be to, jei nustatoma, kad priemonė neatitinka TRIPS sutarties ir ESSLPS Dešimto skyriaus (Intelektinė nuosavybė), tai nelaikoma ekspropriacijos įrodymu.

               ________________

               4 PRIEDAS

               VALSTYBĖS SKOLA

               1.
                     Neteikiamas joks reikalavimas tvirtinant, kad Šalies skolos restruktūrizavimu pažeidžiama prievolė pagal Antrą skyrių (Investicijų apsauga), o jeigu toks reikalavimas jau pateiktas, jis toliau nenagrinėjamas pagal Trečio skyriaus (Ginčų sprendimas) A skirsnį (Investuotojų ir Šalių ginčų sprendimas), jei tas restruktūrizavimas yra suderintas restruktūrizavimas tuo metu, kai pateikiamas tas reikalavimas, arba tampa suderintu restruktūrizavimu jį pateikus, išskyrus atvejį, kai tvirtinama, kad restruktūrizavimu pažeidžiamas 2.3 straipsnis (Nacionalinis režimas)
                  2
               .

               2.
                     Neatsižvelgiant į Trečio skyriaus (Ginčų sprendimas) A skirsnio (Investuotojų ir Šalių ginčų sprendimas) 3.6 straipsnį (Reikalavimo pateikimas Ginčų sprendimo institucijai) ir laikantis šio priedo 1 dalies, investuotojas negali pateikti reikalavimo pagal Trečio skyriaus (Ginčų sprendimas) A skirsnį (Investuotojų ir Šalių ginčų sprendimas), kad Šalies skolos restruktūrizavimu pažeidžiama prievolė pagal Antrą skyrių (Investicijų apsauga), išskyrus jo 2.3 straipsnį (Nacionalinis režimas), nebent būtų praėję 270 dienų po dienos, kurią ieškovas pateikė rašytinį prašymą surengti konsultacijas pagal Trečio skyriaus (Ginčų sprendimas) A skirsnio (Investuotojų ir Šalių ginčų sprendimas) 3.3 straipsnį (Konsultacijos).

               3.
                     Šiame priede:

               suderintas restruktūrizavimas – Šalies skolos restruktūrizavimas arba skolos grąžinimo grafiko pakeitimas, atliktas: i) pakeičiant arba patikslinant skolos priemones pagal jų sąlygas, įskaitant jas reglamentuojančią teisę, arba ii) atliekant skolos pasikeitimo ar kitą panašų procesą, kai ne mažiau kaip 75 proc. restruktūrizuotinos skolos likučio bendros pagrindinės sumos turėtojai pagal tokią skolos priemonę sutinka su tokiu skolos pasikeitimu ar kitu procesu;

               skolos priemonę reglamentuojanti teisė – jurisdikcijos teisės ir reglamentavimo sistema, taikoma tai skolos priemonei.

               4.
                     Patikslinama, kad terminas „Šalies skola“ Europos Sąjungos atveju apima Europos Sąjungos valstybės narės visų lygmenų – centrinio, regioninio ar vietos – valdžios sektoriaus skolą.

               ________________

               5 PRIEDAS

               4.12 STRAIPSNYJE NURODYTI SUSITARIMAI

               Europos Sąjungos valstybių narių ir Singapūro susitarimai:

               1.
                     Singapūro Respublikos Vyriausybės ir Bulgarijos Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl abipusio investicijų skatinimo ir apsaugos, priimtas Singapūre 2003 m. rugsėjo 15 d.;

               2.
                     Singapūro Respublikos Vyriausybės ir Belgijos ir Liuksemburgo ekonominės sąjungos susitarimas dėl investicijų skatinimo ir apsaugos, priimtas Briuselyje 1978 m. lapkričio 17 d.;

               3.
                     Singapūro Respublikos Vyriausybės ir Čekijos Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl investicijų skatinimo ir apsaugos, priimtas Singapūre 1995 m. balandžio 8 d.;

               4.
                     Vokietijos Federacinės Respublikos ir Singapūro Respublikos Vyriausybės sutartis dėl investicijų skatinimo ir abipusės apsaugos, priimta Singapūre 1973 m. spalio 3 d.;

               5.
                     Singapūro Respublikos Vyriausybės ir Prancūzijos Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl investicijų skatinimo ir apsaugos, priimtas Paryžiuje 1975 m. rugsėjo 8 d.;

               6.
                     Singapūro Respublikos Vyriausybės ir Latvijos Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl investicijų skatinimo ir apsaugos, priimtas Singapūre 1998 m. liepos 7 d.;

               7.
                     Singapūro Respublikos ir Vengrijos Respublikos susitarimas dėl investicijų skatinimo ir apsaugos, priimtas Singapūre 1997 m. balandžio 17 d.;

               8.
                     Nyderlandų Karalystė Vyriausybės ir Singapūro Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl ekonominio bendradarbiavimo, priimtas Singapūre 1972 m. gegužės 16 d.;

               9.
                     Singapūro Respublikos Vyriausybės ir Lenkijos Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl investicijų skatinimo ir apsaugos, priimtas Varšuvoje 1993 m. birželio 3 d.;

               10.
                     Singapūro Respublikos Vyriausybės ir Slovėnijos Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl abipusio investicijų skatinimo ir apsaugos, priimtas Singapūre 1999 m. sausio 25 d.;

               11.
                     Singapūro Respublikos ir Slovakijos Respublikos susitarimas dėl investicijų skatinimo ir abipusės apsaugos, priimtas Singapūre 2006 m. spalio 13 d., ir

               12.
                     Singapūro Respublikos Vyriausybės ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės Vyriausybės susitarimas dėl investicijų skatinimo ir apsaugos, priimtas Singapūre 1975 m. liepos 22 d.

               ________________

               6 PRIEDAS

               TARPININKAVIMAS SPRENDŽIANT INVESTUOTOJŲ IR ŠALIŲ GINČUS

               1 STRAIPSNIS

               Tikslas

               Tarpininkavimo tikslas – padėti lengviau rasti abipusiškai sutartą sprendimą laikantis išsamios ir operatyvios procedūros ir padedant tarpininkui.

               A SKIRSNIS

               TARPININKAVIMO PROCEDŪRA

               2 STRAIPSNIS

               Procedūros inicijavimas

               1.
                     Ginčo šalis gali bet kuriuo metu prašyti pradėti tarpininkavimo procedūrą. Prašymas kitai šaliai pateikiamas raštu.

               2.
                     Šalis, kuriai skirtas prašymas, palankiai jį apsvarsto ir į jį atsako priimdama arba atmesdama jį raštu per dešimt dienų nuo jo gavimo.

               3.
                     Jeigu prašymas yra susijęs su Sąjungos institucijos, įstaigos ar agentūros taikomu režimu arba su Sąjungos valstybės narės taikomu režimu ir sprendimas dėl atsakovo nepriimtas pagal 3.5 straipsnio (Pranešimas apie ketinimą) 2 dalį, prašymas skiriamas Sąjungai. Jeigu Sąjunga prašymą priima, atsakyme nurodoma, ar tarpininkavimo procedūros šalis bus ji, ar atitinkama valstybė narė
                  3
               .

               3 STRAIPSNIS

               Tarpininko atranka

               1.
                     Ginčo šalys stengiasi susitarti dėl tarpininko ne vėliau kaip per penkiolika dienų nuo atsakymo į prašymą, nurodyto šio priedo 2 straipsnio (Procedūros inicijavimas) 2 dalyje, gavimo. Be kita ko, jos gali skirti tarpininką iš Ginčų sprendimo institucijos, sudarytos pagal 3.9 straipsnį (Pirmosios instancijos ginčų sprendimo institucija), narių.

               2.
                     Jeigu ginčo šalys dėl tarpininko nesusitaria pagal 1 dalį, bet kuri ginčo šalis gali kreiptis į Ginčų sprendimo institucijos pirmininką su prašymu tarpininką išrinkti burtų keliu iš Ginčų sprendimo institucijos, sudarytos pagal 3.9 straipsnį (Pirmosios instancijos ginčų sprendimo institucija), narių. Ginčų sprendimo institucijos pirmininkas tarpininką atrenka per dešimt darbo dienų nuo bet kurios iš ginčo šalių prašymo.

               3.
                     Tarpininkas negali būti nė vienos iš Šalių pilietis, nebent ginčo šalys susitartų kitaip.

               4.
                     Tarpininkas nešališkai ir skaidriai padeda ginčo šalims išsiaiškinti su priemone susijusius klausimus ir jos galimą neigiamą poveikį investicijoms ir rasti abipusiškai sutartą sprendimą.

               4 STRAIPSNIS

               Tarpininkavimo procedūros taikymo taisyklės

               1.
                     Per dešimt dienų nuo tarpininko paskyrimo tarpininkavimo procedūrą pradėjusi ginčo šalis raštu pateikia tarpininkui ir kitai ginčo šaliai išsamų problemos aprašymą ir visų pirma apibūdina ginčijamos priemonės veikimą ir neigiamą poveikį investicijoms. Per dvidešimt dienų nuo šios informacijos pateikimo kita ginčo šalis gali raštu pateikti savo pastabas dėl problemos aprašymo. Aprašydamos ar teikdamos pastabas ginčo šalys gali teikti bet kokią, jų nuomone, svarbią informaciją.

               2.
                     Tarpininkas gali nuspręsti dėl tinkamiausio būdo išaiškinti su atitinkama priemone susijusius klausimus ir jos galimą neigiamą poveikį investicijoms. Visų pirma tarpininkas gali rengti ginčo šalių susitikimus, konsultuotis su ginčo šalimis kartu ar atskirai, prašyti atitinkamų ekspertų ir suinteresuotųjų subjektų pagalbos arba konsultacijų ir teikti papildomą ginčo šalių prašomą pagalbą. Tačiau prieš prašydamas atitinkamų ekspertų ir suinteresuotųjų subjektų pagalbos arba konsultacijų tarpininkas konsultuojasi su ginčo šalimis.

               3.
                     Tarpininkas gali patarti ir pasiūlyti ginčo šalims apsvarstyti sprendimą, kurį jos gali priimti arba atmesti, arba susitarti dėl kito sprendimo. Tačiau tarpininkas nepataria ir neteikia pastabų dėl ginčijamos priemonės atitikties Antram skyriui (Investicijų apsauga).

               4.
                     Tarpininkavimo procedūra vyksta ginčo šalies, kuriai pateiktas prašymas, teritorijoje arba, abipusiu sutarimu, bet kokioje kitoje vietoje ar kitomis priemonėmis.

               5.
                     Ginčo šalys stengiasi rasti abipusiškai sutartą sprendimą per šešiasdešimt dienų nuo tarpininko paskyrimo. Kol galutinai nesusitariama, ginčo šalys gali svarstyti galimus tarpinius sprendimus.

               6.
                     Abipusiškai sutarti sprendimai skelbiami viešai. Tačiau viešai paskelbtoje versijoje negali būti informacijos, kurią ginčo šalis nurodė esant konfidencialią.

               7.
                     Procedūra baigiama:

               a)
                     ginčo šalims priėmus abipusiškai sutartą sprendimą – jo priėmimo dieną;

               b)
                     ginčo šalių abipusiu sutarimu bet kuriuo procedūros etapu – to susitarimo dieną;

               c)
                     po konsultacijų su ginčo šalimis – rašytiniu tarpininko pareiškimu, kuriame nurodoma, kad tolesni tarpininkavimo veiksmai būtų nenaudingi, – to pareiškimo dieną;

               d)
                     rašytiniu ginčo šalies pareiškimu, kuris pateikiamas išnagrinėjus abipusiškai sutartus sprendimus pagal tarpininkavimo procedūrą ir apsvarsčius visus tarpininko patarimus ir sprendimus, – to pareiškimo dieną.

               B SKIRSNIS

               ĮGYVENDINIMAS

               5 STRAIPSNIS

               Abipusiškai sutarto sprendimo įgyvendinimas

               1.
                     Ginčo šalims sutarus dėl sprendimo jos imasi visų reikiamų priemonių abipusiškai sutartam sprendimui įgyvendinti per sutartą terminą.

               2.
                     Įgyvendinančioji ginčo šalis raštu praneša kitai ginčo šaliai apie bet kokius veiksmus ar priemones, kurių imtasi abipusiškai sutartam sprendimui įgyvendinti.

               3.
                     Ginčo šalių prašymu, tarpininkas ginčo šalims raštu pateikia faktinės ataskaitos projektą, kuriame trumpai aprašoma:

               a)
                     procedūros metu nagrinėta ginčijama priemonė;

               b)
                     taikytos procedūros ir

               c)
                     procedūros pabaigoje pasiektas abipusiškai sutartas sprendimas, įskaitant galimus tarpinius sprendimus.

               Tarpininkas suteikia galimybę ginčo šalims per penkiolika darbo dienų pateikti pastabas dėl ataskaitos projekto. Apsvarstęs per šį terminą ginčo šalių pateiktas pastabas tarpininkas per penkiolika darbo dienų joms raštu pateikia galutinę faktinę ataskaitą. Faktinėje ataskaitoje šis susitarimas neaiškinamas.

               C SKIRSNIS

               BENDROSIOS NUOSTATOS

               6 STRAIPSNIS

               Ryšys su ginčų sprendimo procedūra

               1.
                     Tarpininkavimo procedūra nėra skirta ginčų sprendimo procedūroms pagal šį ar kitą susitarimą pagrįsti. Vykstant tokioms ginčų sprendimo procedūroms ginčo šalis pagrindimui nenaudoja ir neteikia kaip įrodymų svarstyti, o ginčų sprendimo institucija, kolegija ar komisija nesvarsto:

               a)
                     per tarpininkavimo procedūrą kitos ginčo šalies išsakytų pozicijų;

               b)
                     to, kad kita ginčo šalis nurodė norinti sutikti su sprendimu dėl priemonės, dėl kurios buvo pradėta tarpininkavimo procedūra, arba

               c)
                     tarpininko pateiktų patarimų ar pasiūlymų.

               2.
                     Tarpininkavimu nedaromas poveikis Šalių ir ginčo šalių teisinėms pozicijoms pagal Trečio skyriaus (Ginčų sprendimas) A skirsnį (Investuotojų ir Šalių ginčų sprendimas) arba B skirsnį (Šalių ginčų sprendimas).

               3.
                     Nedarant poveikio šio priedo 4 straipsnio (Tarpininkavimo procedūros taikymo taisyklės) 6 daliai ir jei ginčo šalys nesusitaria kitaip, visi procedūros etapai, įskaitant patarimus ar siūlomus sprendimus, yra konfidencialūs. Vis dėlto bet kuri ginčo šalis gali paviešinti, kad vyksta tarpininkavimo procedūra.

               7 STRAIPSNIS

               Terminai

               Kiekvienas šiame priede nurodytas terminas gali būti pakeistas ginčo šalių abipusiu sutarimu.

               8 STRAIPSNIS

               Sąnaudos

               1.
                     Ginčo šalys padengia savo sąnaudas, susijusias su dalyvavimu tarpininkavimo procedūroje.

               2.
                     Ginčo šalys kartu po lygiai padengia organizacinių reikalų išlaidas, įskaitant tarpininko atlygį ir išlaidas. Tarpininkų atlygis ir išlaidos turi atitikti tarpininkavimo procedūros inicijavimo dieną galiojančius atlygį ir išlaidas, nustatytus pagal ICSID konvencijos Administracinių ir finansinių taisyklių 14 taisyklės 1 punktą.

               ________________

               7 PRIEDAS

               GINČŲ SPRENDIMO INSTITUCIJOS, APELIACINĖS GINČŲ SPRENDIMO INSTITUCIJOS NARIŲ IR TARPININKŲ ELGESIO KODEKSAS

               Terminų apibrėžtys

               1.
                     Šiame Elgesio kodekse:

               narys – Ginčų sprendimo institucijos arba Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos, įsteigtų pagal Trečio skyriaus (Ginčų sprendimas) A skirsnį (Investuotojų ir Šalių ginčų sprendimas), narys;

               tarpininkas – asmuo, kuris vykdo tarpininkavimo procedūrą pagal Trečio skyriaus (Ginčų sprendimas) A skirsnį (Investuotojų ir Šalių ginčų sprendimas);

               kandidatas – asmuo, kurio išrinkimas nariu yra svarstomas;

               padėjėjas – asmuo, kuris nario nustatytomis sąlygomis atlieka tyrimus ar padeda nariui;

               darbuotojai – nario vadovaujami ir kontroliuojami asmenys, išskyrus padėjėjus.

               Pareigos proceso metu

               2.
                     Kad visi ginčai būtų sprendžiami sąžiningai ir nešališkai, kiekvienas kandidatas ir narys vengia netinkamai elgtis ir sukelti netinkamo elgesio įspūdį, yra nepriklausomas ir nešališkas, vengia tiesioginių ir netiesioginių interesų konfliktų ir griežtai laikosi tinkamo elgesio normų. Nariai nesilaiko jokių organizacijų ar vyriausybių nurodymų dėl Ginčų sprendimo institucijos ar Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos nagrinėjimų klausimų. Buvę nariai privalo laikytis šio Elgesio kodekso 15–21 punktuose nustatytų prievolių.

               Prievolė atskleisti informaciją

               3.
                     Prieš tapdamas nariu kandidatas Šalims atskleidžia informaciją apie buvusius ar esamus interesus, ryšius ar dalykus, kurie gali paveikti jo nepriklausomumą ar nešališkumą arba pagrįstai sukelti netinkamo elgesio ar tendencingumo įspūdį. Todėl kandidatas deda visas pagrįstas pastangas, kad išsiaiškintų minėtus interesus, ryšius ir dalykus.

               4.
                     Narys apie dalykus, susijusius su faktiniais arba galimais šio Elgesio kodekso pažeidimais, praneša ginčo šalims ir ginče nedalyvaujančiai Šaliai.

               5.
                     Nariai ir toliau nuolat deda visas pagrįstas pastangas, kad išsiaiškintų bet kokius šio Elgesio kodekso 3 punkte nurodytus interesus, ryšius ar dalykus, ir juos atskleidžia. Prievolė atskleisti yra nuolatinė nario pareiga, kurią vykdydamas jis turi nedelsdamas atskleisti visus interesus, ryšius ar dalykus, kurie gali iškilti bet kuriuo proceso etapu, kai tik juos išsiaiškina. Minėtus interesus, ryšius ar dalykus narys atskleidžia raštu pranešdamas apie juos ginčo šalims ir ginče nedalyvaujančiai Šaliai, kad jos galėtų juos apsvarstyti.

               Narių pareigos

               6.
                     Narys viso proceso metu privalo kruopščiai ir operatyviai vykdyti savo pareigas, būti sąžiningas ir uolus.

               7.
                     Narys nagrinėja tik proceso metu iškeltus ir sprendimui priimti reikalingus klausimus, ir šios pareigos neperleidžia jokiam kitam asmeniui.

               8.
                     Narys imasi visų tinkamų priemonių užtikrinti, kad jo padėjėjai ir darbuotojai būtų susipažinę su šio Elgesio kodekso 2, 3, 4, 5, 19, 20 ir 21 punktais ir jų laikytųsi.

               9.
                     Narys nepalaiko su procesu susijusių ex parte ryšių.

               Narių nepriklausomumas ir nešališkumas

               10.
                     Narys turi būti nepriklausomas ir nešališkas, vengti sukelti tendencingumo ar netinkamo elgesio įspūdį, jis negali būti veikiamas asmeninių interesų, išorinio spaudimo, politinių sumetimų, visuomenės protestų, lojalumo ginčo šaliai ar ginče nedalyvaujančiai Šaliai arba kritikos baimės.

               11.
                     Narys nei tiesiogiai, nei netiesiogiai neprisiima jokių prievolių ir nesiekia jokios naudos, jeigu tai nors kiek trukdo arba gali trukdyti tinkamai vykdyti pareigas.

               12.
                     Narys negali naudotis priklausymu Ginčų sprendimo institucijai, kad patenkintų asmeninius ar privačius interesus, ir vengia veiksmų, kurie galėtų sukelti įspūdį, kad kiti asmenys gali jį kaip nors paveikti.

               13.
                     Narys negali leisti, kad finansiniai, verslo, profesiniai, šeiminiai ar socialiniai santykiai ar įsipareigojimai paveiktų jo elgesį arba nuomonę.

               14.
                     Narys privalo vengti užmegzti ryšius ar įgyti finansinių interesų, kurie gali paveikti jo nešališkumą arba pagrįstai sukelti netinkamo elgesio ar tendencingumo įspūdį.

               Buvusių narių prievolės

               15.
                     Visi buvę nariai turi vengti veiksmų, kurie gali sukelti įspūdį, jog vykdydami pareigas jie buvo tendencingi arba galėjo įgyti naudos iš Ginčų sprendimo institucijos ar Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos sprendimo.

               16.
                     Nedarant poveikio 3.9 straipsnio (Pirmosios instancijos ginčų sprendimo institucija) 5 daliai ir 3.10 straipsnio (Apeliacinė ginčų sprendimo institucija) 4 daliai, nariai įsipareigoja, kad, pasibaigus jų kadencijai, jie jokiomis aplinkybėmis nedalyvaus:

               a)
                     sprendžiant investicinius ginčus, kurių Ginčų sprendimo institucija ar Apeliacinė ginčų sprendimo institucija dar nėra išsprendusi iki jų kadencijos pabaigos;

               b)
                     sprendžiant investicinius ginčus, tiesiogiai ir aiškiai susijusius su ginčais, įskaitant baigtus spręsti ginčus, kuriuos sprendžiant jie dalyvavo kaip Ginčų sprendimo institucijos arba Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos nariai.

               17.
                     Nariai įsipareigoja, kad trejus metus nuo savo kadencijos pabaigos Ginčų sprendimo institucijos arba Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos nagrinėjamuose investiciniuose ginčuose nedalyvaus kaip kurios nors iš ginčo šalių atstovai.

               18.
                     Jeigu Ginčų sprendimo institucijos arba Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos pirmininkui pranešama arba jis kitaip sužino, kad buvęs atitinkamai Ginčų sprendimo institucijos arba Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos narys yra įtariamas pažeidęs 15–17 punktuose nustatytas prievoles, jis šį dalyką išnagrinėja ir suteikia buvusiam nariui galimybę būti išklausytam. Jeigu pirmininkas po patikrinimo nustato, kad įtariamas pažeidimas iš tikrųjų buvo, jis apie tai praneša:

               a)
                     profesinei organizacijai ar kitai panašiai institucijai, su kuria buvęs narys turi ryšių;

               b)
                     Šalims ir

               c)
                     bet kurios kitos susijusios investicinių ginčų sprendimo institucijos arba apeliacinės ginčų sprendimo institucijos pirmininkui.

               Ginčų sprendimo institucijos arba Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos pirmininkas paviešina pagal šį punktą nustatytus faktus.

               Konfidencialumas

               19.
                     Esamas ar buvęs narys niekada neatskleidžia neviešos informacijos, kuri yra susijusi su procesu arba buvo gauta proceso metu, arba ja nesinaudoja kitiems tikslams, išskyrus tą procesą, ir visų pirma niekada neatskleidžia šios informacijos arba ja nesinaudoja, kad įgytų asmeninės naudos, suteiktų naudos kitiems arba pakenktų kitų asmenų interesams.

               20.
                     Narys neatskleidžia sprendimų arba jų dalių anksčiau nei jie paskelbiami pagal 8 priedą.

               21.
                     Esamas ar buvęs narys niekada neatskleidžia Ginčų sprendimo institucijos ar Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos svarstymų detalių ar kurio nors iš narių nuomonės dėl tų svarstymų.

               Išlaidos

               22.
                     Kiekvienas narys registruoja procedūrai skirtą laiką bei patirtas išlaidas ir pateikia galutinę jų ataskaitą.

               Tarpininkai

               23.
                     Šiame Elgesio kodekse aprašytos taisyklės, taikomos esamiems ar buvusiems nariams, mutatis mutandis taikomos ir tarpininkams.

               Konsultacinis komitetas

               24.
                     Kad būtų užtikrintas tinkamas šio Elgesio kodekso ir 3.11 straipsnio (Etikos normos) taikymas, taip pat kad padėtų atlikti bet kurią kitą užduotį, kai tai numatyta, Ginčų sprendimo institucijos pirmininkui ir Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos pirmininkui padeda konsultacinis komitetas, kurį sudaro atitinkamai Ginčų sprendimo institucijos ir Apeliacinės ginčų sprendimo institucijos pirmininko pavaduotojas ir pagal amžių vyriausias narys.

               ________________

               8 PRIEDAS

               VIEŠOS DOKUMENTŲ PRIEIGOS TAISYKLĖS, POSĖDŽIAI IR GALIMYBĖ TRETIESIEMS ASMENIMS TEIKTI PAREIŠKIMUS

               1 STRAIPSNIS

               1.
                     Laikydamasis šio priedo 2 ir 4 straipsnių atsakovas, gavęs toliau nurodytus dokumentus, juos nedelsdamas perduoda ginče nedalyvaujančiai Šaliai ir šio priedo 5 straipsnyje nurodytam depozitarui, kuris juos paskelbia viešai:

               a)
                     3.3 straipsnio (Konsultacijos) 1 dalyje nurodytą prašymą surengti konsultacijas;

               b)
                     pranešimą apie ketinimą, nurodytą 3.5 straipsnio (Pranešimas apie ketinimą) 1 dalyje;

               c)
                     sprendimą dėl atsakovo, nurodytą 3.5 straipsnio (Pranešimas apie ketinimą) 2 dalyje;

               d)
                     pateiktą reikalavimą, nurodytą 3.6 straipsnyje (Reikalavimo pateikimas Ginčų sprendimo institucijai);

               e)
                     ginčo šalies Ginčų sprendimo institucijai pateiktus rašytinius pareiškimus ir dokumentus, smulkius faktų išdėstymus ir informacijos santraukas, ekspertų ataskaitas, taip pat visą rašytinę informaciją, pateiktą pagal 3.17 straipsnį (Ginče nedalyvaujanti Susitarimo Šalis) ir šio priedo 3 straipsnį;

               f)
                     Ginčų sprendimo institucijos posėdžių protokolus ar stenogramas, jei yra, ir

               g)
                     Ginčų sprendimo institucijos arba, kai taikoma, Ginčų sprendimo institucijos pirmininko ar pirmininko pavaduotojo potvarkius ir sprendimus.

               2.
                     Atsižvelgdama į šio priedo 4 straipsnyje nustatytas išimtis ir pasikonsultavusi su ginčo šalimis, Ginčų sprendimo institucija savo iniciatyva arba bet kurio asmens prašymu gali priimti sprendimą, ar viešinti ir kaip viešinti bet kuriuos kitus Ginčų sprendimo institucijos gaunamus arba skelbiamus dokumentus, kuriems netaikoma 1 dalis. Šie dokumentai, be kita ko, gali būti viešinami įkeliant juos į tam tikrą tinklavietę arba per šio priedo 5 straipsnyje nurodytą depozitarą.

               2 STRAIPSNIS

               Ginčų sprendimo institucijos posėdžiai yra vieši ir organizuojami laikantis tinkamų logistinių procedūrų, kurias Ginčų sprendimo institucija nustato konsultuodamasi su ginčo šalimis. Tačiau jei kuri nors ginčo šalis per posėdį ketina naudoti kaip saugotiną nurodomą informaciją, ji apie tai praneša Ginčų sprendimo institucijai. Ginčų sprendimo institucija imasi tinkamų šios informacijos apsaugos nuo atskleidimo priemonių.

               3 STRAIPSNIS

               1.
                     Pasikonsultavusi su ginčo šalimis, Ginčų sprendimo institucija gali leisti, kad asmuo, kuris nėra ginčo šalis ir kuris nėra ginče nedalyvaujanti Susitarimo Šalis (toliau – trečiasis asmuo), Ginčų sprendimo institucijai pateiktų rašytinį pareiškimą dėl klausimų, patenkančių į ginčo aprėptį.

               2.
                     Pareiškimą norintis pateikti trečiasis asmuo kreipiasi į Ginčų sprendimo instituciją glaustai raštu pateikdamas toliau nurodytą informaciją ta kalba, kuria vykdomas procesas, ir, jei taikytina, laikydamasis Ginčų sprendimo institucijos nustatyto puslapių skaičiaus apribojimo:

               a)
                     savo aprašymą, nurodydamas, kai tinkama, savo narystės ir teisinį statusą (pvz., kad yra prekybos asociacija ar kita nevyriausybinė organizacija), bendruosius tikslus, veiklos pobūdį ir patronuojančiąją organizaciją, įskaitant bet kokią organizaciją, kuri jį tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoja;

               b)
                     informaciją apie visus tiesioginius ar netiesioginius ryšius, kuriais trečiasis asmuo yra susijęs su ginčo šalimi (-is);

               c)
                     informaciją apie kiekvieną vyriausybę, asmenį ar organizaciją, kurie, rengiant pareiškimą, jam teikė bet kokios finansinės ar kitokios paramos arba kurie per dvejus metus iki jo kreipimosi pagal šį straipsnį suteikė jam esminės paramos (pvz., kasmet finansavo apie 20 proc. visos jo veiklos);

               d)
                     intereso, kurį trečiasis asmuo turi dėl proceso, pobūdžio aprašymą ir

               e)
                     konkrečias faktines ar teisines proceso aplinkybes, kurias trečiasis asmuo nori aptarti rašytiniame pareiškime.

               3.
                     Priimdama sprendimą, ar leisti teikti tokį pareiškimą, Ginčų sprendimo institucija, be kita ko, atsižvelgia:

               a)
                     į tai, ar trečiojo asmens interesas, susijęs su procesu, yra reikšmingas, ir

               b)
                     į tai, kokiu mastu tas pareiškimas padėtų Ginčų sprendimo institucijai nustatyti su procesu susijusias faktines ar teisines aplinkybes, nes leistų jas įvertinti iš kitos nei ginčo šalių perspektyvos, suteiktų specialių žinių ar naujų įžvalgų.

               4.
                     Trečiojo asmens pateikiamas pareiškimas turi atitikti šiuos reikalavimus:

               a)
                     pareiškimą trečiojo asmens vardu teikiantis asmuo jame nurodo datą ir pasirašo;

               b)
                     pareiškimas turi būti glaustas ir jokiu būdu ne ilgesnis nei leidžia Ginčų sprendimo institucija;

               c)
                     jame tiksliai suformuluojama trečiojo asmens pozicija dėl ginčijamų klausimų ir

               d)
                     jame aptariami tik į ginčo aprėptį patenkantys klausimai.

               5.
                     Ginčų sprendimo institucija užtikrina, kad tokie pareiškimai netrukdytų procesui, netinkamai jo neapsunkintų ir nedarytų netinkamo poveikio kurios nors iš ginčo šalių atžvilgiu. Prireikus Ginčų sprendimo institucija gali nustatyti atitinkamas daugybinių pareiškimų tvarkymo procedūras.

               6.
                     Ginčų sprendimo institucija užtikrina, kad dėl kiekvieno trečiojo asmens pateikto pareiškimo ginčo šalys turėtų pagrįstą galimybę teikti pastabas.

               4 STRAIPSNIS

               1.
                     Konfidenciali arba saugoma informacija, kaip apibrėžta 2 dalyje ir kaip nustatyta pagal 3–9 dalis, viešai neatskleidžiama.

               2.
                     Konfidenciali arba saugoma informacija yra ši:

               a)
                     konfidenciali verslo informacija;

               b)
                     informacija, kuri pagal šį susitarimą yra saugoma, kad nebūtų viešai skelbiama;

               c)
                     informacija, kuri yra saugoma, kad nebūtų viešai skelbiama, kai tai atsakovo informacija, – pagal atsakovo teisę, o kitos informacijos atveju – pagal bet kokią teisę ar taisykles, kurias Ginčų sprendimo institucija nustato esant taikytinomis tokios informacijos atskleidimui.

               3.
                     Kai dokumentas, išskyrus Ginčų sprendimo institucijos potvarkį ar sprendimą, turi būti skelbiamas viešai pagal šio priedo 1 straipsnio 1 dalį, ginčo šalis, ginče nedalyvaujanti Šalis arba dokumentą pateikęs trečiasis asmuo dokumento pateikimo metu:

               a)
                     nurodo, ar, jo vertinimu, dokumente yra informacijos, kuri turi būti saugoma, kad nebūtų paskelbta;

               b)
                     aiškiai nurodo minėtą informaciją tuo metu, kai ji pateikiama Ginčų sprendimo institucijai, ir

               c)
                     kuo skubiau arba per Ginčų sprendimo institucijos nustatytą laiką pateikia sutrumpintą dokumentą be minėtos informacijos.

               4.
                     Kai pagal šio priedo 1 straipsnio 2 dalį priimtu Ginčų sprendimo institucijos sprendimu viešai turi būti skelbiamas dokumentas, kuris nėra Ginčų sprendimo institucijos potvarkis ar sprendimas, ginčo šalis, ginče nedalyvaujanti Šalis arba dokumentą pateikęs trečiasis asmuo per trisdešimt dienų nuo Ginčų sprendimo institucijos sprendimo viešai skelbti dokumentą nurodo, ar, jų vertinimu, dokumente yra informacijos, kuri turi būti saugoma, kad nebūtų atskleista, ir pateikia sutrumpintą dokumentą be minėtos informacijos.

               5.
                     Jeigu siūloma, kad pagal 4 dalį dokumentas būtų sutrumpintas, bet kuri ginčo šalis, išskyrus atitinkamą dokumentą pateikusį asmenį, gali prieštarauti siūlomam sutrumpinimui ir (arba) siūlyti, kad dokumentas būtų sutrumpintas kitaip. Visi minėti prieštaravimai ar pasiūlymai pateikiami per trisdešimt dienų nuo siūlomo sutrumpinto dokumento gavimo.

               6.
                     Jei pagal šio priedo 1 straipsnio 1 dalį Ginčų sprendimo institucijos potvarkis ar sprendimas turi būti skelbiamas viešai, Ginčų sprendimo institucija visoms ginčo šalims suteikia galimybę teikti pareiškimus dėl to, ar dokumente yra nuo paskelbimo saugotinos informacijos, ir siūlyti sutrumpinti dokumentą, kad minėta informacija nebūtų paskelbta.

               7.
                     Ginčų sprendimo institucija sprendžia dėl visų klausimų, susijusių su siūlomu dokumentų sutrumpinimu pagal 3–6 dalis, ir savo nuožiūra nustato, kokiu mastu turi būti pašalinta viešai skelbtinuose dokumentuose esanti informacija.

               8.
                     Jeigu Ginčų sprendimo institucija nusprendžia, kad informacija neturėtų būti pašalinta iš dokumento pagal 3–6 dalis arba kad dokumentas neturėtų būti neviešinamas, bet kuri ginčo šalis, ginče nedalyvaujanti Šalis ar trečiasis asmuo, savanoriškai bylai pateikęs dokumentą, per trisdešimt dienų nuo Ginčų sprendimo institucijos sprendimo:

               a)
                     iš proceso bylos pašalina visą dokumentą, kuriame yra tokios informacijos, ar jo dalį arba

               b)
                     iš naujo pateikia dokumentą tokia forma, kuria užtikrinama atitiktis Ginčų sprendimo institucijos sprendimui.

               9.
                     Kiekviena ginčo šalis, ketinanti per posėdį naudoti informaciją, kurią laiko konfidencialia arba saugoma, ji apie tai praneša Ginčų sprendimo institucijai. Pasikonsultavusi su ginčo šalimis, Ginčų sprendimo institucija nusprendžia, ar minėta informacija turėtų būti saugoma, ir pagal šio priedo 2 straipsnį imasi priemonių, kad saugoma informacija netaptų vieša.

               10.
                     Informacija viešai neskelbiama, jei ją paviešinus būtų pažeistas ginčo sprendimo proceso sąžiningumas, kaip nustatyta pagal 11 dalį.

               11.
                     Ginčų sprendimo institucija savo iniciatyva arba ginčo šalies prašymu gali, kai įmanoma, pasikonsultavusi su ginčo šalimis imtis tinkamų priemonių, kad apribotų arba pavėlintų informacijos skelbimą, jei toks paskelbimas pažeistų ginčo sprendimo proceso sąžiningumą dėl šių priežasčių:

               a)
                     nes gali trukdyti rinkti ar pateikti įrodymus arba

               b)
                     nes dėl jo gali būti bauginami liudininkai, ginčo šalims atstovaujantys teisininkai ar Ginčų sprendimo institucijos nariai, arba

               c)
                     dėl panašių išskirtinių aplinkybių.

               5 STRAIPSNIS

               Jungtinių Tautų generalinis sekretorius per UNCITRAL sekretoriatą vykdo depozitaro funkciją ir pagal šį priedą viešina informaciją.

               6 STRAIPSNIS

               Kai šiame priede numatyta, kad Ginčų sprendimo institucija sprendimus priima savo nuožiūra, ji šia teise naudojasi atsižvelgdama į:

               a)
                     visuomenės domėjimąsi sutartimi grindžiamų  investicinių ginčų sprendimo skaidrumu ir konkrečiais procesais ir

               b)
                     ginčo šalių interesą, kad jų ginčas būtų sprendžiamas sąžiningai ir veiksmingai.

               ________________

               9 PRIEDAS

               ARBITRAŽO PROCEDŪROS TAISYKLĖS

               Bendrosios nuostatos

               1.
                     Trečio skyriaus (Ginčų sprendimas) B skirsnyje (Šalių ginčų sprendimas) ir šiame priede:

               patarėjas – asmuo, Šalies pasamdytas patarti arba padėti tai Šaliai klausimais, susijusiais su arbitražo kolegijos procesu;

               arbitras – pagal 3.29 straipsnį (Arbitražo kolegijos sudarymas) sudarytos arbitražo kolegijos narys;

               padėjėjas – asmuo, kuris arbitro nustatytomis sąlygomis atlieka tyrimus ar padeda arbitrui;

               Šalis ieškovė – Šalis, kuri prašo sudaryti arbitražo kolegiją pagal 3.28 straipsnio (Arbitražo procedūros inicijavimas) nuostatas;

               Šalis atsakovė – Šalis, įtariama pažeidusi 3.25 straipsnyje (Taikymo sritis) nurodytas nuostatas;

               arbitražo kolegija – pagal 3.29 straipsnį (Arbitražo kolegijos sudarymas) sudaryta kolegija;

               Šalies atstovas – darbuotojas arba kitas Šalies vyriausybės departamento, įstaigos ar kitos valstybinės institucijos paskirtas asmuo, atstovaujantis Šaliai sprendžiant ginčą pagal šį susitarimą.

               2.
                     Jei Šalys nesusitaria kitaip, šis priedas taikomas ginčų sprendimo procesams pagal Trečio skyriaus (Ginčų sprendimas) B skirsnį (Šalių ginčų sprendimas).

               3.
                     Jei nesusitariama kitaip, už ginčų sprendimo proceso logistinį administravimą, ypač už posėdžių rengimą, yra atsakinga Šalis atsakovė. Šalys po lygiai padengia organizacinių reikalų, taip pat arbitrų, išlaidas.

               Pranešimai

               4.
                     Visus prašymus, pranešimus, rašytinius pareiškimus ar kitus dokumentus Šalys ir arbitražo kolegija siunčia e. paštu ir tą pačią dieną išsiunčia jų kopiją naudodamosi faksimiliniu ryšiu, registruotu paštu, pasiuntinių paslaugomis, pristatymo su gavimo patvirtinimu paslauga ar kitomis ryšio priemonėmis, kurias naudojant registruojami išsiunčiami dokumentai. Jei neįrodyta kitaip, e. paštu siųstas pranešimas laikomas gautu jo išsiuntimo dieną.

               5.
                     Šalis visiems arbitrams ir kitai Šaliai tuo pačiu metu pateikia visų rašytinių pareiškimų ir priešinių argumentų elektronines kopijas. Taip pat pateikiama popierinė dokumento kopija.

               6.
                     Visi pranešimai siunčiami atitinkamai Singapūro prekybos ir pramonės ministerijos Šiaurės Amerikos ir Europos departamento direktoriui ir Europos Sąjungos Komisijos prekybos generaliniam direktoratui.

               7.
                     Bet kuriame prašyme, pranešime, rašytiniame pareiškime ar kitame su arbitražo kolegijos procesu  susijusiame dokumente rastos smulkios korektūros klaidos gali būti ištaisytos atsiunčiant naują dokumentą, kuriame aiškiai nurodyti pakeitimai, nebent kita Šalis tam prieštarautų.

               8.
                     Jeigu paskutinė diena, kurią galima įteikti dokumentą, sutampa su Singapūro arba Sąjungos oficialia švenčių diena, dokumentas įteikiamas kitą darbo dieną.

               Arbitražo pradžia

               10.
                     a)
                     Jei pagal 3.29 straipsnį (Arbitražo kolegijos sudarymas) arba šio priedo 22, 24 ar 51 taisyklę arbitrai pasirenkami burtų keliu, traukiant burtus turi teisę dalyvauti abiejų Šalių atstovai.

               b)
                     Jei Šalys nesusitaria kitaip, per septynias dienas nuo arbitražo kolegijos sudarymo jos susitinka su arbitražo kolegija, kad išspręstų klausimus, kuriuos, Šalių arba arbitražo kolegijos nuomone, reikia išspręsti, įskaitant klausimus dėl arbitrams mokėtino atlygio ir jų išlaidų. Arbitrai ir Šalių atstovai gali dalyvauti šiame susitikime telefonu ar per vaizdo konferenciją.

               11.
                     a)
                     Jei per septynias dienas nuo arbitražo kolegijos sudarymo dienos Šalys nesusitaria kitaip, arbitražo kolegijos įgaliojimai yra šie:

               „atsižvelgiant į atitinkamas Susitarimo nuostatas nagrinėti prašyme dėl arbitražo kolegijos sudarymo pagal 3.28 straipsnį pateiktą klausimą; priimti sprendimus dėl atitinkamos priemonės atitikties 3.25 straipsnyje nurodytoms nuostatoms, remiantis teisiniais ir (arba) faktiniais įrodymais, ir pateikti sprendimų priežastis, ir paskelbti sprendimą pagal 3.31 ir 3.32 straipsnius.“

               b)
                     Šalims susitarus dėl arbitražo kolegijos įgaliojimų jos jai nedelsdamos apie tai praneša.

               Pirminiai pareiškimai

               12.
                     Šalis ieškovė ne vėliau kaip per dvidešimt dienų nuo arbitražo kolegijos sudarymo dienos pateikia pirminį rašytinį pareiškimą. Šalis atsakovė atsakomąjį rašytinį pareiškimą pateikia ne vėliau kaip per dvidešimt dienų nuo pirminio rašytinio pareiškimo pateikimo dienos.

               Arbitražo kolegijų darbas

               13.
                     Visiems posėdžiams pirmininkauja arbitražo kolegijos pirmininkas. Arbitražo kolegija gali įgalioti pirmininką priimti administracinius ir procedūrinius sprendimus.

               14.
                     Jei Trečio skyriaus (Ginčų sprendimas) B skirsnyje (Šalių ginčų sprendimas) nenurodyta kitaip, arbitražo kolegija veiklą gali vykdyti naudodama bet kokias priemones, įskaitant telefoninį, faksimilinį ar kompiuterinį ryšį.

               15.
                     Arbitražo kolegijos svarstymuose gali dalyvauti tik arbitrai, tačiau arbitražo kolegija gali leisti, kad tokiuose svarstymuose dalyvautų ir jų padėjėjai.

               16.
                     Visų sprendimų projektų rengimas yra išskirtinė arbitražo kolegijos pareiga ir ji negali būti perleidžiama.

               17.
                     Kilus procedūriniam klausimui, kuris nepatenka į Trečio skyriaus (Ginčų sprendimas) B skirsnio (Šalių ginčų sprendimas) ir jo priedų taikymo sritį, arbitražo kolegija, pasitarusi su Šalimis, gali taikyti tinkamą procedūrą, kuri atitinka minėtas nuostatas.

               18.
                     Jei arbitražo kolegija mano, kad reikia pakeisti kurį nors procesui taikomą terminą arba atlikti bet kokį kitą procedūrinį arba administracinį patikslinimą, ji raštu informuoja Šalis apie pakeitimo ar patikslinimo priežastis ir nurodo reikalingą terminą arba patikslinimą.

               Pakeitimas

               19.
                     Jei arbitras negali dalyvauti procese, nusišalina arba turi būti pakeistas, jį pakeisiantis asmuo išrenkamas pagal 3.29 straipsnį (Arbitražo kolegijos sudarymas).

               20.
                     Jei Šalis mano, kad arbitras nesilaiko 11 priede išdėstyto Elgesio kodekso (toliau – Elgesio kodeksas) ir todėl turėtų būti pakeistas, ši Šalis turėtų pranešti apie tai kitai Šaliai per penkiolika dienų nuo momento, kai ji sužinojo apie aplinkybes, kuriomis remiantis daroma išvada, kad arbitras iš esmės pažeidė Elgesio kodeksą.

               21.
                     Jei Šalis mano, kad arbitras, išskyrus pirmininką, nesilaiko Elgesio kodekso reikalavimų, Šalys pasitaria ir, jei susitaria, pakeičia arbitrą ir pasirenka jį pakeisiantį asmenį 3.29 straipsnyje (Arbitražo kolegijos sudarymas) nustatyta tvarka.

               22.
                     Jei Šalys nesutaria, ar reikia pakeisti arbitrą, bet kuri Šalis gali prašyti šį klausimą perduoti spręsti arbitražo kolegijos pirmininkui, kurio sprendimas yra galutinis.

               Jei remdamasis šiuo prašymu pirmininkas nusprendžia, kad arbitras nesilaikė Elgesio kodekso reikalavimų, pasirenkamas naujas arbitras.

               Arbitrą, kurį reikia pakeisti, pasirinkusi Šalis pasirenka kitą arbitrą iš likusių tinkamų asmenų, įtrauktų į pagal 3.44 straipsnio (Arbitrų sąrašai) 2 dalį sudarytą sąrašą. Jei Šalis nepasirenka arbitro per penkias dienas nuo arbitražo kolegijos pirmininko sprendimo, per dešimt dienų nuo to sprendimo arbitrą burtų keliu iš likusių tinkamų asmenų, įtrauktų į pagal 3.44 straipsnio (Arbitrų sąrašai) 2 dalį sudarytą sąrašą, išrenka Komiteto pirmininkas arba jo atstovas.

               Jei 3.44 straipsnio (Arbitrų sąrašai) 2 dalyje nurodytas sąrašas reikiamu metu nėra sudarytas, kaip nurodyta 3.29 straipsnio (Arbitražo kolegijos sudarymas) 4 dalyje, arbitrą, kurį reikia pakeisti, pasirinkusi Šalis arba, jei ji to nepadaro, Komiteto pirmininkas arba jo atstovas, pasirenka arbitrą per penkias dienas nuo arbitražo kolegijos pirmininko sprendimo:

               a)
                     jei Šalis nepasiūlė asmenų – iš likusių kitos Šalies pagal 3.44 straipsnio (Arbitrų sąrašai) 2 dalį pasiūlytų asmenų;

               b)
                     jei Šalys nesusitarė dėl asmenų sąrašo pagal 3.44 straipsnio (Arbitrų sąrašai) 2 dalį – iš asmenų, kuriuos Šalis pasiūlė pagal 3.44 straipsnio (Arbitrų sąrašai) 2 dalį.

               23.
                     Jei Šalis mano, kad arbitražo kolegijos pirmininkas nesilaiko Elgesio kodekso reikalavimų, Šalys pasitaria ir, jei susitaria, pakeičia pirmininką ir pasirenka jį pakeisiantį asmenį 3.29 straipsnyje (Arbitražo kolegijos sudarymas) nustatyta tvarka.

               24.
                     Jei Šalys nesutaria, ar reikia pakeisti pirmininką, bet kuri Šalis gali prašyti šį klausimą perduoti spręsti nešališkai trečiajai šaliai. Jei Šalys nesutaria dėl nešališkos trečiosios šalies, klausimas perduodamas vienam iš likusių narių, įtrauktų į 3.44 straipsnio (Arbitrų sąrašai) 1 dalyje nurodytą sąrašą. Pakeičiantį asmenį burtų keliu išrenka Komiteto pirmininkas arba jo atstovas. Šio asmens sprendimas dėl būtinybės pakeisti pirmininką yra galutinis.

               Jei šis asmuo nusprendžia, kad pirmasis pirmininkas nesilaikė Elgesio kodekso reikalavimų, Šalys susitaria dėl jį pakeisiančio asmens. Jei Šalys nesutaria dėl naujo pirmininko, Komiteto pirmininkas arba jo atstovas atrenka jį burtų keliu iš likusių 3.44 straipsnio (Arbitrų sąrašas) 1 dalyje nurodyto sąrašo narių. Kai tinkama, iš likusių sąrašo narių išbraukiamas asmuo, nusprendęs, kad pirmasis pirmininkas nesilaikė Elgesio kodekso reikalavimų. Naujas pirmininkas pasirenkamas per penkias dienas nuo sprendimo, kad būtina pakeisti pirmininką.

               25.
                     Arbitražo kolegijos procesas sustabdomas tam laikotarpiui, būtinam šio priedo 19, 20, 21, 22, 23 ir 24 taisyklėse nurodytoms procedūroms atlikti.

               Posėdžiai

               26.
                     Pirmininkas, pasitaręs su Šalimis ir kitais arbitrais, paskiria posėdžio dieną bei laiką ir patvirtina tai Šalims raštu. Be to, jei posėdis nėra uždaras, už proceso logistinį administravimą atsakinga Šalis šią informaciją paskelbia viešai. Jeigu Šalys neprieštarauja, arbitražo kolegija gali nuspręsti posėdžio nešaukti.

               27.
                     Jei Šalys nesusitaria kitaip, kai Šalis ieškovė yra Singapūras, posėdžiai rengiami Briuselyje, o kai Šalis ieškovė yra Sąjunga, posėdžiai rengiami Singapūre.

               28.
                     Šalims susitarus arbitražo kolegija gali sušaukti papildomus posėdžius.

               29.
                     Visi arbitrai dalyvauja visuose posėdžiuose.

               30.
                     Nepaisant to, ar procesas yra viešas, ar ne, posėdyje gali dalyvauti šie asmenys:

               a)
                     Šalių atstovai;

               b)
                     Šalių patarėjai;

               c)
                     administracijos darbuotojai, vertėjai žodžiu ir raštu, teismo referentai ir

               d)
                     arbitrų padėjėjai.

               Į arbitražo kolegiją gali kreiptis tik Šalies atstovai ir patarėjai.

               31.
                     Ne vėliau kaip prieš penkias dienas iki posėdžio dienos kiekviena Šalis vienu metu įteikia arbitražo kolegijai ir kitai Šaliai asmenų, kurie posėdyje tos Šalies vardu pateiks žodinius argumentus ar paaiškinimus ir kitų atstovų ar patarėjų, kurie dalyvaus posėdyje, pavardžių sąrašą.

               32.
                     Arbitražo kolegijos posėdžiai yra vieši, nebent Šalys nusprendžia, kad posėdžiai iš dalies ar visiškai uždari. Jei posėdžiai vieši ir Šalys nesusitaria kitaip:

               a)
                     posėdis tiesiogiai transliuojamas atskirame patalpų, kur vyksta arbitražo procedūra, kambaryje per uždarą televizijos transliavimo sistemą;

               b)
                     norint stebėti viešą transliaciją būtina užsiregistruoti iš anksto;

               c)
                     kambaryje, kuriame transliuojamas posėdis, draudžiama įrašyti garsą ar vaizdą ir fotografuoti;

               d)
                     kolegija turi teisę bet kurio posėdžio dalį skelbti uždarą, kad aptartų su konfidencialia informacija susijusius klausimus.

               Jei Šalies pareiškimuose ir argumentuose yra konfidencialios informacijos, arbitražo kolegija susirenka į uždarus posėdžius. Išimtiniais atvejais kolegija turi teisę rinktis į uždarus posėdžius savo iniciatyva arba kurios nors iš Šalių prašymu.

               33.
                     Užtikrindama, kad Šaliai ieškovei ir Šaliai atsakovei būtų skirta tiek pat laiko, arbitražo kolegija posėdžius rengia taip:

               Pareiškimai

               a)
                     Šalies ieškovės pareiškimai;

               b)
                     Šalies atsakovės priešiniai pareiškimai;

               Priešiniai argumentai

               a)
                     Šalies ieškovės priešiniai argumentai;

               b)
                     Šalies atsakovės priešiniai argumentai.

               34.
                     Arbitražo kolegija gali pateikti klausimus bet kuriai Šaliai bet kuriuo posėdžio metu.

               35.
                     Arbitražo kolegija pasirūpina, kad kiekvieno posėdžio protokolas būtų kuo greičiau parengtas ir pateiktas Šalims.

               36.
                     Per dešimt dienų nuo posėdžio dienos kiekviena Šalis gali arbitražo kolegijai ir kitai Šaliai tuo pat metu pateikti papildomą rašytinį pareiškimą dėl bet kokio posėdžio metu kilusio klausimo.

               Klausimai raštu

               37.
                     Arbitražo kolegija bet kuriuo proceso metu gali vienai ar abiem Šalims pateikti klausimus raštu. Kiekviena Šalis gauna dokumento su arbitražo kolegijos klausimais kopiją.

               38.
                     Be to, rašytinio atsakymo į arbitražo kolegijos klausimus kopiją Šalis tuo pat metu pateikia ir kitai Šaliai. Per penkias dienas nuo gavimo kiekvienai Šaliai suteikiama galimybė raštu pateikti pastabas dėl kitos Šalies atsakymo.

               Konfidencialumas

               39.
                     Šalys ir jų patarėjai užtikrina arbitražo kolegijos posėdžių, jei posėdžiaujama uždarai pagal šio priedo 32 taisyklę, svarstymo, tarpinės kolegijos ataskaitos ir visų rašytinių kolegijai pateiktų pareiškimų ir kitos informacijos konfidencialumą. Kiekviena Šalis ir jos patarėjai konfidencialia laiko informaciją, kurią kita Šalis pateikė arbitražo kolegijai ir nurodė ją esant konfidencialią. Jei Šalies arbitražo kolegijai pateiktame pareiškime yra konfidencialios informacijos, ta Šalis kitos Šalies prašymu per penkiolika dienų pateikia nekonfidencialią pareiškime esančios informacijos santrauką, kurią būtų galima skelbti viešai. Jokia šio priedo nuostata Šaliai netrukdoma viešai atskleisti savo pozicijos tiek, kiek kalbant apie kitos Šalies pateiktą informaciją neatskleidžiama ta informacija, kurią kita Šalis nurodė esant konfidencialią.

               Ex parte ryšiai

               40.
                     Arbitražo kolegija negali susitikti ar susisiekti su Šalimi nedalyvaujant kitai Šaliai.

               41.
                     Nė vienas arbitražo kolegijos narys negali su Šalimi arba abiem Šalimis aptarinėti jokio su proceso dalyku susijusio aspekto, jeigu nedalyvauja kiti arbitrai.

               Amicus curiae pareiškimai

               42.
                     Jei Šalys per tris dienas nuo arbitražo kolegijos sudarymo dienos nesusitaria kitaip, arbitražo kolegija gali priimti neprašytus rašytinius Šalių suinteresuotųjų fizinių ar juridinių asmenų pareiškimus, jeigu jie pateikiami per dešimt dienų nuo arbitražo kolegijos sudarymo dienos, yra glausti ir jokiu būdu ne didesnės apimties kaip 15 spausdintų puslapių, įskaitant priedus, ir tiesiogiai susiję su kolegijos svarstomais faktiniais klausimais.

               43.
                     Pareiškime pateikiamas pareiškimą padavusio fizinio arba juridinio asmens aprašymas, jo pilietybė ar įsisteigimo vieta, veiklos pobūdis ir finansavimo šaltiniai ir šio asmens interesų arbitražo procese pobūdis. Pareiškimas pateikiamas Šalių pasirinkta kalba pagal šio priedo 46 taisyklę.

               44.
                     Arbitražo kolegija savo sprendime išvardija visus gautus pareiškimus, kurie atitinka šio priedo 42 ir 43 taisykles. Arbitražo kolegija neprivalo savo sprendime atsižvelgti į šiuose pareiškimuose pateiktus argumentus. Kiekvienas pareiškimas, kurį arbitražo kolegija gauna pagal šį priedą, pateikiamas Šalims, kad šios pateiktų savo pastabas.

               Skubūs atvejai

               45.
                     Trečio skyriaus (Ginčų sprendimas) B skirsnyje (Šalių ginčų sprendimas) nurodytais skubos atvejais arbitražo kolegija, pasitarusi su Šalimis, prireikus koreguoja šiame priede nurodytus terminus ir apie tokius pakeitimus praneša Šalims.

               Vertimas raštu ir žodžiu

               46.
                     Vykstant 3.26 straipsnyje (Konsultacijos) nurodytoms konsultacijoms ir ne vėliau nei įvyksta šio priedo 10 taisyklės b punkte nurodytas posėdis, Šalys stengiasi susitarti dėl bendros arbitražo kolegijos darbo kalbos.

               47.
                     Šalys gali pareikšti pastabas dėl pagal šį priedą parengto dokumento vertimo.

               48.
                     Jei šis susitarimas aiškinamas skirtingai, arbitražo kolegija atsižvelgia į tai, kad derybos dėl jo vyko anglų kalba.

               Terminų nustatymas

               49.
                     Jei, taikant šio priedo 8 taisyklę, Šalis gauna dokumentą ne tą pačią dieną, kurią tą patį dokumentą gavo kita Šalis, kiekvienas laikotarpis, kuris nustatomas pagal gavimo dieną, skaičiuojamas nuo vėlesnės to dokumento gavimo dienos.

               Kitos procedūros

               50.
                     Šis priedas taip pat taikomas procedūroms pagal 3.34 straipsnio (Pagrįstos trukmės laikotarpis sprendimui įgyvendinti) 2 dalį, 3.35 straipsnio (Priemonių, kurių imtasi arbitražo kolegijos sprendimui įgyvendinti, peržiūra) 2 dalį, 3.36 straipsnio (Laikinos taisomosios priemonės sprendimo neįgyvendinimo atveju) 3 dalį ir 3.37 straipsnio (Priemonių, kurių imtasi sprendimui įgyvendinti priėmus laikinas taisomąsias priemones dėl nesilaikymo, peržiūra) 2 dalį. Šiame priede nustatyti terminai koreguojami pagal specialius terminus, numatytus arbitražo kolegijos sprendimui priimti vykdant minėtas kitas procedūras.

               51.
                     Jei pirminė kolegija ar kai kurie iš jos narių negali susirinkti ir vykdyti procedūrų pagal 3.34 straipsnio (Pagrįstos trukmės laikotarpis sprendimui įgyvendinti) 2 dalį, 3.35 straipsnio (Priemonių, kurių imtasi arbitražo kolegijos sprendimui įgyvendinti, peržiūra) 2 dalį, 3.36 straipsnio (Laikinos taisomosios priemonės sprendimo neįgyvendinimo atveju) 3 dalį ir 3.37 straipsnio (Priemonių, kurių imtasi sprendimui įgyvendinti priėmus laikinas taisomąsias priemones dėl nesilaikymo, peržiūra) 2 dalį, taikoma 3.29 straipsnyje (Arbitražo kolegijos sudarymas) nustatyta procedūra. Sprendimo paskelbimo terminas pratęsiamas penkiolika dienų.

               ________________

               10 PRIEDAS

               ŠALIŲ GINČAMS TAIKOMA TARPININKAVIMO PROCEDŪRA

               1 STRAIPSNIS

               Tikslas ir taikymo sritis

               1.
                     Šiuo priedu siekiama padėti lengviau rasti abipusiškai sutartą sprendimą laikantis išsamios ir operatyvios procedūros ir padedant tarpininkui.

               2.
                     Jei nenurodyta kitaip, šis priedas taikomas bet kokiai priemonei, patenkančiai į šio susitarimo taikymo sritį, kuri daro neigiamą poveikį Šalių tarpusavio prekybai ar investicijoms.

               2 STRAIPSNIS

               Prašymas pateikti informaciją

               1.
                     Prieš inicijuodama tarpininkavimo procedūrą Šalis gali bet kuriuo metu raštu paprašyti informacijos apie priemonę, darančią neigiamą poveikį Šalių tarpusavio prekybai ar investicijoms. Tokį prašymą gavusi Šalis atsako raštu per dvidešimt dienų.

               2.
                     Jeigu atsakymą teikianti Šalis mano, kad praktiškai neįmanoma pateikti atsakymo per dvidešimt dienų, ji informuoja prašančią Šalį apie vėlavimo priežastis ir nurodo trumpiausią laikotarpį, per kurį ji galės pateikti atsakymą.

               3 STRAIPSNIS

               Procedūros inicijavimas

               1.
                     Šalis gali bet kuriuo metu prašyti pradėti tarpininkavimo procedūrą. Prašymas kitai šaliai pateikiamas raštu. Prašyme pateikiama pakankamai informacijos, kad būtų aiškūs prašymą teikiančios Šalies motyvai, ir:

               a)
                     nurodoma konkreti ginčijama priemonė;

               b)
                     nurodomas įtariamas neigiamas poveikis, kurį, kaip mano prašymą teikianti Šalis, priemonė daro arba darys Šalių tarpusavio prekybai arba investicijoms, ir

               c)
                     paaiškinama, kaip, prašymą teikiančios Šalies nuomone, šis poveikis yra susijęs su priemone.

               2.
                     Šalis, kuriai skirtas toks prašymas, palankiai jį apsvarsto ir į jį atsako priimdama arba atmesdama jį raštu per dešimt dienų nuo jo gavimo.

               4 STRAIPSNIS

               Tarpininko atranka

               1.
                     Šalys stengiasi susitarti dėl tarpininko ne vėliau kaip per penkiolika dienų nuo atsakymo į prašymą, nurodyto šio priedo 2 straipsnio (Procedūros inicijavimas) 3 dalyje, gavimo.

               2.
                     Jeigu Šalys per nustatytą laikotarpį negali susitarti dėl tarpininko, bet kuri Šalis gali prašyti Komiteto pirmininko arba jo atstovo burtų keliu išrinkti tarpininką iš sąrašo, sudaryto pagal 3.44 straipsnio (Arbitrų sąrašai) 2 dalį. Abiejų Šalių atstovai turi teisę stebėti, kaip traukiami burtai.

               3.
                     Komiteto pirmininkas ar jo atstovas parenka tarpininką per penkias darbo dienas nuo 2 dalyje nurodyto prašymo pateikimo.

               4.
                     Tarpininkas negali būti nė vienos iš Šalių pilietis, nebent Šalys susitartų kitaip.

               5.
                     Tarpininkas nešališkai ir skaidriai padeda Šalims išsiaiškinti su priemone susijusius klausimus ir jos galimą neigiamą poveikį prekybai ir investicijoms, ir rasti abipusiškai sutartą sprendimą. Tarpininkams mutatis mutandis taikomas 11 priedas. Taip pat mutatis mutandis taikomos 9 priedo 4–9 ir 46–49 taisyklės.

               5 STRAIPSNIS

               Tarpininkavimo procedūros taikymo taisyklės

               1.
                     Per dešimt dienų nuo tarpininko paskyrimo tarpininkavimo procedūrą pradėjusi Šalis raštu pateikia tarpininkui ir kitai Šaliai išsamų problemos aprašymą ir visų pirma apibūdina ginčijamos priemonės veikimą ir neigiamą poveikį investicijoms. Per dvidešimt dienų nuo šios informacijos pateikimo kita Šalis gali raštu pateikti savo pastabas dėl problemos aprašymo. Aprašydamos ar teikdamos pastabas Šalys gali teikti bet kokią, jų nuomone, svarbią informaciją.

               2.
                     Tarpininkas gali nuspręsti dėl tinkamiausio būdo išaiškinti su atitinkama priemone susijusius klausimus ir jos galimą neigiamą poveikį investicijoms. Visų pirma tarpininkas gali rengti Šalių susitikimus, konsultuotis su Šalimis kartu ar atskirai, prašyti atitinkamų ekspertų ir suinteresuotųjų subjektų pagalbos arba konsultacijų ir teikti papildomą Šalių prašomą pagalbą. Tačiau prieš prašydamas atitinkamų ekspertų ir suinteresuotųjų subjektų pagalbos arba konsultacijų tarpininkas konsultuojasi su Šalimis.

               3.
                     Tarpininkas gali patarti ir pasiūlyti Šalims apsvarstyti sprendimą, kurį jos gali priimti arba atmesti, arba susitarti dėl kito sprendimo. Tačiau tarpininkas nepataria ir neteikia pastabų dėl ginčijamos priemonės atitikties šiam susitarimui.

               4.
                     Tarpininkavimo procedūra vyksta Šalies, kuriai pateiktas prašymas, teritorijoje arba, abipusiu sutarimu, bet kokioje kitoje vietoje ar kitomis priemonėmis.

               5.
                     Šalys stengiasi rasti abipusiškai sutartą sprendimą per šešiasdešimt dienų nuo tarpininko paskyrimo. Kol galutinai nesusitariama, Šalys gali svarstyti galimus tarpinius sprendimus.

               6.
                     Sprendimas gali būti priimtas Komiteto sprendimu. Bet kuri Šalis gali nurodyti, kad toks sprendimas priimamas su sąlyga, kad yra baigtos būtinos vidaus procedūros. Abipusiškai sutarti sprendimai skelbiami viešai. Tačiau viešai paskelbtoje versijoje negali būti informacijos, kurią Šalis nurodė esant konfidencialią.

               7.
                     Procedūra baigiama:

               a)
                     Šalims priėmus abipusiškai sutartą sprendimą – jo priėmimo dieną;

               b)
                     Šalių abipusiu sutarimu bet kuriuo procedūros etapu – to susitarimo dieną;

               c)
                     po konsultacijų su Šalimis – rašytiniu tarpininko pareiškimu, kuriame nurodoma, kad tolesni tarpininkavimo veiksmai būtų nenaudingi, – to pareiškimo dieną, arba

               d)
                     rašytiniu Šalies pareiškimu, kuris pateikiamas išnagrinėjus abipusiškai sutartus sprendimus pagal tarpininkavimo procedūrą ir apsvarsčius visus tarpininko patarimus ir sprendimus, – to pareiškimo dieną.

               6 STRAIPSNIS

               Abipusiškai sutarto sprendimo įgyvendinimas

               1.
                     Šalims sutarus dėl sprendimo jos imasi visų reikiamų priemonių abipusiškai sutartam sprendimui įgyvendinti per sutartą terminą.

               2.
                     Įgyvendinančioji Šalis raštu praneša kitai Šaliai apie bet kokius veiksmus ar priemones, kurių imtasi abipusiškai sutartam sprendimui įgyvendinti.

               3.
                     Šalių prašymu, tarpininkas Šalims raštu pateikia faktinės ataskaitos projektą, kuriame trumpai aprašoma: i) procedūros metu nagrinėta ginčijama priemonė; ii) taikytos procedūros ir iii) procedūros pabaigoje pasiektas abipusiškai sutartas sprendimas, įskaitant galimus tarpinius sprendimus. Tarpininkas suteikia galimybę Šalims per penkiolika dienų pateikti pastabas dėl ataskaitos projekto. Apsvarstęs per šį terminą Šalių pateiktas pastabas tarpininkas per penkiolika dienų joms raštu pateikia galutinę faktinę ataskaitą. Faktinėje ataskaitoje šis susitarimas neaiškinamas.

               7 STRAIPSNIS

               Ryšys su ginčų sprendimo procedūra

               1.
                     Tarpininkavimo procedūra nedaromas poveikis Šalių teisėms ir prievolėms pagal Trečio skyriaus (Ginčų sprendimas) B skirsnį (Šalių ginčų sprendimas).

               2.
                     Tarpininkavimo procedūra nėra skirta ginčų sprendimo procedūroms pagal šį ar kitą susitarimą pagrįsti. Vykstant tokioms ginčų sprendimo procedūroms Šalis pagrindimui nenaudoja ir neteikia kaip įrodymų svarstyti, o kolegija nesvarsto:

               a)
                     per tarpininkavimo procedūrą kitos Šalies išsakytų pozicijų;

               b)
                     to, kad kita Šalis nurodė norinti sutikti su sprendimu dėl priemonės, dėl kurios buvo pradėta tarpininkavimo procedūra, arba

               c)
                     tarpininko pateiktų patarimų ar pasiūlymų.

               3.
                     Nedarant poveikio šio priedo 5 straipsnio (Tarpininkavimo procedūros taikymo taisyklės) 6 dalies ir jei Šalys nesusitaria kitaip, visi procedūros etapai, įskaitant patarimus ar siūlomus sprendimus, yra konfidencialūs. Vis dėlto bet kuri Šalis gali paviešinti, kad vyksta tarpininkavimo procedūra.

               8 STRAIPSNIS

               Terminai

               Kiekvienas šiame priede nurodytas terminas gali būti pakeistas Šalių abipusiu sutarimu.

               9 STRAIPSNIS

               Sąnaudos

               1.
                     Šalys padengia savo sąnaudas, susijusias su dalyvavimu tarpininkavimo procedūroje.

               2.
                     Šalys po lygiai padengia organizacinių reikalų išlaidas, įskaitant tarpininkų atlygį ir išlaidas. Tarpininko atlygis nustatomas pagal 9 priedo 10 taisyklės b punktą.

               10 STRAIPSNIS

               Peržiūra

               Praėjus penkeriems metams po šio susitarimo įsigaliojimo Šalys konsultuojasi tarpusavyje dėl poreikio keisti tarpininkavimo procedūrą atsižvelgiant į įgytą patirtį ir atitinkamų PPO priemonių raidą.

               ________________

               11 PRIEDAS

               ARBITRŲ IR TARPININKŲ ELGESIO KODEKSAS

               Terminų apibrėžtys

               1.
                     Šiame Elgesio kodekse:

               arbitras – pagal 3.29 straipsnį (Arbitražo kolegijos sudarymas) sudarytos arbitražo kolegijos narys;

               kandidatas – asmuo, kurio pavardė yra 3.44 straipsnyje (Arbitrų sąrašas) nurodytame arbitrų sąraše ir kurio išrinkimas arbitru yra svarstomas pagal 3.29 straipsnį (Arbitražo kolegijos sudarymas);

               padėjėjas – asmuo, kuris arbitro nustatytomis sąlygomis atlieka tyrimus ar padeda arbitrui;

               procesas – jei nenurodyta kitaip, pagal Trečio skyriaus (Ginčų sprendimas) B skirsnį (Šalių ginčų sprendimas) vykdomas arbitražo kolegijos procesas;

               darbuotojai – arbitro vadovaujami ir kontroliuojami asmenys, išskyrus padėjėjus.

               Pareigos proceso metu

               2.
                     Kad visi ginčai būtų sprendžiami sąžiningai ir nešališkai, viso proceso metu kiekvienas kandidatas ir arbitras vengia netinkamai elgtis ir sukelti netinkamo elgesio įspūdį, yra nepriklausomas ir nešališkas, vengia tiesioginių ir netiesioginių interesų konfliktų ir griežtai laikosi tinkamo elgesio normų. Arbitrai nesilaiko jokių organizacijų ar vyriausybių nurodymų dėl kolegijos nagrinėjimų klausimų. Buvę arbitrai privalo laikytis šio Elgesio kodekso 15, 16, 17 ir 18 punktuose nustatytų prievolių.

               Prievolė atskleisti informaciją

               3.
                     Prieš patvirtinant kandidatą arbitražo kolegijos nariu pagal Trečio skyriaus (Ginčų sprendimas) B skirsnį (Šalių ginčų sprendimas), jis atskleidžia informaciją apie interesus, ryšius ar dalykus, kurie gali paveikti jo nepriklausomumą ar nešališkumą arba pagrįstai sukelti netinkamo elgesio ar tendencingumo įspūdį proceso metu. Todėl kandidatas deda visas pagrįstas pastangas, kad išsiaiškintų minėtus interesus, ryšius ir dalykus.

               4.
                     Kandidatas arba arbitras praneša Komitetui tik apie dalykus, susijusius su faktiniais arba galimais šio Elgesio kodekso pažeidimais, kad Šalys juos apsvarstytų.

               5.
                     Išrinktas arbitras ir toliau deda visas pagrįstas pastangas, kad išsiaiškintų bet kokius šio Elgesio kodekso 3 punkte nurodytus interesus, ryšius ar dalykus, ir juos atskleidžia. Prievolė atskleisti yra nuolatinė arbitro pareiga, kurią vykdydamas jis turi nedelsdamas atskleisti visus interesus, ryšius ar dalykus, kurie gali iškilti bet kuriuo proceso etapu, kai tik juos išsiaiškina. Minėtus interesus, ryšius ar dalykus arbitras atskleidžia raštu pranešdamas apie juos Komitetui, kad Šalys juos apsvarstytų.

               Arbitrų pareigos

               6.
                     Išrinktas arbitras viso proceso metu privalo kruopščiai ir operatyviai vykdyti savo pareigas, būti sąžiningas ir uolus.

               7.
                     Arbitras nagrinėja tik proceso metu iškeltus ir sprendimui priimti reikalingus klausimus, ir šios pareigos neperleidžia jokiam kitam asmeniui.

               8.
                     Arbitras imasi visų tinkamų priemonių užtikrinti, kad jo padėjėjai ir darbuotojai būtų susipažinę su šio Elgesio kodekso 2, 3, 4, 5, 16, 17 ir 18 punktais ir jų laikytųsi.

               9.
                     Arbitras nepalaiko su procesu susijusių ex parte ryšių.

               Arbitrų nepriklausomumas ir nešališkumas

               10.
                     Arbitras turi būti nepriklausomas ir nešališkas, vengti sukelti netinkamo elgesio ar tendencingumo įspūdį, jis negali būti veikiamas asmeninių interesų, išorinio spaudimo, politinių sumetimų, visuomenės protestų, lojalumo Šaliai ar kritikos baimės.

               11.
                     Arbitras nei tiesiogiai, nei netiesiogiai neprisiima jokių prievolių ir nesiekia jokios naudos, jeigu tai nors kiek trukdo arba gali trukdyti tinkamai vykdyti pareigas.

               12.
                     Arbitras negali naudotis priklausymu arbitražo kolegijai, kad patenkintų asmeninius ar privačius interesus, ir vengia veiksmų, kurie galėtų sukelti įspūdį, kad kiti asmenys gali jį kaip nors paveikti.

               13.
                     Arbitras negali leisti, kad finansiniai, verslo, profesiniai, šeiminiai ar socialiniai santykiai ar įsipareigojimai paveiktų jo elgesį arba nuomonę.

               14.
                     Arbitras vengia užmegzti ryšius ar įgyti finansinių interesų, kurie gali paveikti jo nešališkumą arba pagrįstai sukelti netinkamo elgesio ar tendencingumo įspūdį.

               Buvusių arbitrų prievolės

               15.
                     Visi buvę arbitrai turi vengti veiksmų, kurie gali sukelti įspūdį, jog vykdydami pareigas jie buvo tendencingi arba galėjo įgyti naudos iš arbitražo kolegijos sprendimo.

               Konfidencialumas

               16.
                     Esamas ar buvęs arbitras niekada neatskleidžia neviešos informacijos, kuri yra susijusi su procesu arba buvo gauta proceso metu, arba ja nesinaudoja kitiems tikslams, išskyrus tą procesą, ir visų pirma niekada neatskleidžia šios informacijos arba ja nesinaudoja, kad įgytų asmeninės naudos, suteiktų naudos kitiems arba pakenktų kitų asmenų interesams.

               17.
                     Arbitras neatskleidžia arbitražo kolegijos sprendimo ar jo dalių anksčiau nei jis paskelbiamas pagal Trečio skyriaus (Ginčų sprendimas) B skirsnį (Šalių ginčų sprendimas).

               18.
                     Esamas ar buvęs arbitras niekada neatskleidžia arbitrų kolegijos svarstymų detalių ar kurio nors iš arbitrų nuomonės.

               Išlaidos

               19.
                     Kiekvienas arbitras registruoja procedūrai skirtą laiką ir savo išlaidas, taip pat savo padėjėjų laiką ir išlaidas, ir pateikia galutinę jų ataskaitą.

               Tarpininkai

               20.
                     Šiame Elgesio kodekse aprašytos taisyklės, taikomos esamiems ar buvusiems arbitrams, mutatis mutandis taikomos ir tarpininkams.

               ________________

               1 SUSITARIMO MEMORANDUMAS

               DĖL SINGAPŪRUI BŪDINGŲ PLOTO IR GAMTOS IŠTEKLIŲ TRŪKUMO APRIBOJIMŲ

               1.
                     2.3 straipsnis (Nacionalinis režimas) netaikomas jokiai priemonei, susijusiai su:

               a)
                     geriamojo vandens tiekimu Singapūre;

               b)
                     gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto
                  4
                nuosavybės teisėmis, įsigijimu, plėtojimu, valdymu, priežiūra, naudojimu ar naudojimusi juo, jo pardavimu ar kitokiu disponavimu juo, taip pat bet kokia Singapūro socialinio būsto programa.

               2.
                     Po trejų metų nuo šio susitarimo įsigaliojimo, o vėliau – kas dvejus metus, Komitetas vertins, ar gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkai apsaugoti būtina toliau taikyti papildomą pirkėjo žyminį mokestį, jei tuo metu šis mokestis tebegalios. Šiam vertinimui Singapūras pateiks gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkos statistiką ir kitą informaciją.

               ________________

               2 SUSITARIMO MEMORANDUMAS

               DĖL ARBITRŲ ATLYGIO

               Dėl 9 priedo 10 taisyklės abi Šalys patvirtina susitariančios dėl šių nuostatų:

               1.
                     Nustatant arbitrams mokėtiną atlygį ar atlygintinas išlaidas remiamasi panašių tarptautinių ginčų sprendimo procedūrų standartais, nustatytais dvišaliuose ar daugiašaliuose susitarimuose.

               2.
                     Dėl tikslios atlygio ir išlaidų sumos Šalys susitaria iš anksto prieš Šalių susitikimą su arbitražo kolegija pagal 9 priedo 10 taisyklę.

               3.
                     Siekdamos palengvinti arbitražo kolegijos darbą, abi Šalys šį susitarimo memorandumą taiko vadovaudamosi geros valios principu.

               ________________

                     (1)

                        Šio susitarimo įsigaliojimo dieną galiojančios redakcijos Žemės įsigijimo įstatymas (152 skyrius).

                     (2)

                        Taikant šį priedą vien tai, kad pagal atitinkamą režimą tam tikriems investuotojams ar investicijoms taikomos skirtingos sąlygos reaguojant į skolos krizę ar jos grėsmę ir taip siekiama teisėtų politikos tikslų, nelaikoma 2.3 straipsnio (Nacionalinis režimas) pažeidimu.

                     (3)

                        Patikslinama, kad tais atvejais, kai prašymas susijęs su Europos Sąjungos taikomu režimu, tarpininkavimo procedūros šalis yra Europos Sąjunga, o bet kuri susisijusi valstybė narė visapusiškai joje dalyvauja. Jeigu prašymas susijęs tik su valstybės narės taikomu režimu, tarpininkavimo procedūros šalis yra atitinkama valstybė narė, nebent ji paprašo, kad tarpininkavimo procedūros šalis būtų Europos Sąjunga.

                     (4)

                        Terminas „gyvenamosios paskirties nekilnojamasis turtas“ reiškia nekilnojamąjį turtą, kaip apibrėžta šio susitarimo įsigaliojimo dieną galiojančios redakcijos Gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto įstatymo 274 skyriuje.