               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 02 11
            COM(2021) 68 final
            2021/0036(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi per konsultacijas su Jungtine Karalyste siekiant susitarti dėl 2021 m. bendrų leidžiamų sužvejoti kiekių ir dėl 2021 bei 2022 m. bendrų leidžiamų sužvejoti tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių kiekių

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi per konsultacijas su Jungtine Karalyste, dėl 2021 m. bendro leidžiamo sužvejoti kiekio (BLSK) ir dėl 2021 bei 2022 m. tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių BLSK nustatymo.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prekybos ir bendradarbiavimo susitarimas (toliau – Prekybos ir bendradarbiavimo susitarimas)
                  1
                laikinai įsigaliojo 2021 m. sausio 1 d.
                  2

               Sąjunga ir Jungtinė Karalystė (toliau – Šalys) susitarė bendradarbiauti siekdamos užtikrinti, kad jų vandenyse vykdoma bendrų išteklių žvejybos veikla būtų aplinkos atžvilgiu darni ilguoju laikotarpiu ir padėtų užtikrinti ekonominę ir socialinę naudą, ir visapusiškai paisydamos Šalių, kaip nepriklausomų pakrantės valstybių, teisių ir pareigų.

               Abi Šalys turi bendrą tikslą naudoti bendrus išteklius taip, kad būtų išlaikyti ir palaipsniui atkurti tokie žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai, kurie viršytų biomasės dydžius, kuriems esant galima užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį.

               Prekybos ir bendradarbiavimo susitarimo FISH.6 straipsnyje nustatyta, kad Šalys turi surengti konsultacijas, kad susitartų dėl kitų metų BLSK.

               Todėl Komisija Sąjungos vardu pradės konsultacijas su Jungtine Karalyste dėl 2021 m. bendrų išteklių ir dėl 2021 bei 2022 m. tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybių nustatymo.

               Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013
                  3
                nustatyta, kad Sąjunga turi užtikrinti, kad žvejybos ir akvakultūros veikla būtų aplinkosauginiu požiūriu tvari ilguoju laikotarpiu ir valdoma tokiu būdu, kuris dera su tikslais užtikrinti naudą ekonominėje, socialinėje ir užimtumo srityse ir padėti užtikrinti maisto tiekimą. Jame taip pat nustatyta, kad Sąjunga žuvininkystės valdymui turi taikyti atsargumo principą ir siekti užtikrinti, kad gyvieji jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad atkurti ir išlaikyti žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai viršytų dydžius, kuriais gali būti užtikrintas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis.

               Be to, tame reglamente nustatyta, kad Sąjunga turi imtis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis grindžiamų išteklių valdymo ir išsaugojimo priemonių, remti mokslinių žinių ir rekomendacijų plėtotę, laipsniškai panaikinti žuvų išmetimo į jūrą praktiką ir skatinti taikyti tokius žvejybos metodus, kuriais prisidedama prie selektyvesnės žvejybos ir padedama vengti nepageidaujamos priegaudos bei kuo labiau ją mažinti, taip pat vykdyti žvejybą, kuria daromas mažas poveikis jūrų ekosistemoms ir žvejybos ištekliams.

               Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 28 straipsnyje taip pat aiškiai nustatyta, kad Sąjunga tų tikslų ir principų turi laikytis žuvininkystės išorės santykiuose. Pagal jo 33 straipsnį Sąjunga taip pat kuo labiau stengiasi pasiekti bendrą susitarimą dėl bendrų išteklių žvejybos, kad būtų įmanoma juos valdyti tausiai.

               Remiantis 2021 m. sausio 7 d. Tarybai pateiktame Komisijos neoficialiame dokumente (dok. 5031/21) ir 2021 m. sausio 14 d. Tarybai pateiktame patikslintame neoficialiame dokumente, kuriame pateikti papildomi proceso paaiškinimai (dok. 5031/1/21 REV 1), išdėstytu požiūriu ir atsižvelgiant į 2021 m. sausio 26 d. dokumente 5543/21 išdėstytas Tarybos gaires, tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi per konsultacijas su Jungtine Karalyste, dėl 2021 m. bendrų išteklių ir dėl 2021 bei 2022 m. tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių BLSK nustatymo.

               Per visą konsultacijų procesą Taryba ir Komisija turi plačiai koordinuoti veiksmus ir bendradarbiauti, kad tinkamais momentais būtų užtikrintas reguliarus ir visapusiškas Tarybos dalyvavimas. Prieš pasibaigiant konsultacijoms su Jungtine Karalyste Komisija, bendradarbiaudama su Taryba, sieks, kad Sąjungos pozicija, įskaitant gaires, būtų patvirtinta atitinkamu lygmeniu. Komisijos tarnybos prieš kiekvieną konsultacijų etapą laiku ves diskusijas su Žuvininkystės darbo grupe ir, be kita ko, pristatys tolesnius kito etapo veiksmus, o po kiekvieno konsultacijų etapo jai pateiks ataskaitą. Valstybių narių atstovai bus pakviesti dalyvauti ES delegacijos narių teisėmis. Bus užtikrintas in situ koordinavimas.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Tai – pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi per konsultacijų su Jungtine Karalyste posėdžius siekiant nustatyti 2021 m. bendrų išteklių ir 2021 bei 2022 m. tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių BLSK.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Tikslinga nustatyti poziciją, kurios pagal taikytiną ES teisinę sistemą turi būti laikomasi Sąjungos vardu, dėl Šalių, taikančių su žvejybos galimybėmis susijusius BLSK, susitarimų.

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               ES ir Jungtinės Karalystės prekybos ir bendradarbiavimo susitarimas nuo 2021 m. sausio 1 d. taikomas laikinai iki tol, kol bus ratifikuotas ir įsigalios. Laikydamasi Prekybos ir bendradarbiavimo susitarimo, Sąjunga turi konsultuotis su Jungtine Karalyste dėl bendro bendrų jūrų biologinių išteklių, visų pirma bendrų žuvų išteklių, valdymo 2021 metais. Tokia pareiga atitinka JT jūrų teisės konvencijos (UNCLOS) 63 straipsnį.

               Sąjunga ir Jungtinė Karalystė turi konsultuotis, nes pagal Prekybos ir bendradarbiavimo susitarimo FISH.6 straipsnio 2 dalį, FISH.6 straipsnio 4 dalies a–d punktus ir FISH.6 straipsnio 6 dalį Šalys turi siekti susitarimo dėl 2021 kalendorinių metų žvejybos galimybių bei su jomis neatsiejamai susijusių sąlygų ir dėl 2021 bei 2022 metų tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybių ir su jomis neatsiejamai susijusių sąlygų, taikytinų nuo 2021 m. sausio 1 d.

               Sąjunga Tarybos reglamentu
                  4
                nustatė žvejybos galimybes, taikomas nuo 2021 m. sausio 1 d., tačiau pagal Prekybos ir bendradarbiavimo susitarimo FISH.6 straipsnį dėl jų turėtų būti susitarta su Jungtine Karalyste.

               Numatomais aktais Prekybos ir bendradarbiavimo susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama. Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu tuo aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su žvejybos galimybių nustatymu.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 43 straipsnio 3 dalis. Reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 yra teisinis principų, į kuriuos turi būti atsižvelgta šioje pozicijoje, pagrindas.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 43 straipsnio 3 dalis kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               2021/0036 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi per konsultacijas su Jungtine Karalyste siekiant susitarti dėl 2021 m. bendrų leidžiamų sužvejoti kiekių ir dėl 2021 bei 2022 m. bendrų leidžiamų sužvejoti tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių kiekių

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prekybos ir bendradarbiavimo susitarimą (toliau – Prekybos ir bendradarbiavimo susitarimas)
                  5
                Sąjunga pagal Tarybos sprendimu (ES) 2020/2252
                  6
                suteiktą įgaliojimą pasirašė 2020 m. gruodžio 30 d. ir jis yra laikinai taikomas nuo 2021 m. sausio 1 d.;

               (2)pagal Prekybos ir bendradarbiavimo susitarimo FISH.2 straipsnį Sąjunga ir Jungtinė Karalystė susitarė bendradarbiauti siekdamos užtikrinti, kad jų vandenyse vykdoma bendrų išteklių žvejybos veikla būtų aplinkos atžvilgiu darni ilguoju laikotarpiu ir padėtų užtikrinti ekonominę ir socialinę naudą, ir visapusiškai paisydamos Šalių, kaip nepriklausomų pakrantės valstybių, teisių ir pareigų. Abi Šalys turi bendrą tikslą naudoti bendrus išteklius taip, kad būtų išlaikyti ir palaipsniui atkurti tokie žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai, kurie viršytų biomasės dydžius, kuriems esant galima užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį;

               (3)laikydamasi Prekybos ir bendradarbiavimo susitarimo, Sąjunga turi konsultuotis su Jungtine Karalyste dėl bendro bendrų jūrų biologinių išteklių, visų pirma bendrų žuvų išteklių, valdymo;

               (4)pagal Prekybos ir bendradarbiavimo susitarimo FISH.6 straipsnį Sąjunga ir Jungtinė Karalystė turi surengti konsultacijas, kad susitartų dėl 2021 m. bendrų žuvų išteklių ir dėl 2021 bei 2022 m. tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių bendrų leidžiamų sužvejoti kiekių (toliau – BLSK);

               (5)metines konsultacijas žvejybos klausimais Komisija turėtų vykdyti remdamasi Sąjungos pozicijomis, o jas pagal atitinkamas Sutarties nuostatas turi nustatyti Taryba;

               (6)todėl Komisija turėtų pradėti konsultacijas su Jungtine Karalyste dėl tokių žvejybos galimybių nustatymo.Kad būtų užtikrintas reguliarus ir visapusiškas Tarybos dalyvavimas šiame procese, Taryba ir Komisija turi plačiai koordinuoti veiksmus ir bendradarbiauti;

               (7)kaip nustatyta SESV 218 straipsnio 10 dalyje, apie visus procedūros etapus turėtų būti nedelsiant ir išsamiai informuojamas Europos Parlamentas, kad jis galėtų pagal Sutartis visapusiškai pasinaudoti savo prerogatyvomis;

               (8)konsultavimosi ir ataskaitų teikimo reikalavimas turėtų būti suderinamas su Komisijos turimais atstovavimo išorės lygmeniu įgaliojimais ir padėti greitai ir laiku užtikrinti konsultacijų rezultatą. Pagal nustatytą darbo metodą taip pat turėtų būti gerbiama Komisijos iniciatyvos teisė;

               (9)poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi per konsultacijas su Jungtine Karalyste, dėl 2021 m. bendrų išteklių ir dėl 2021 bei 2022 m. tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių BLSK nustatymo turi nustatyti Taryba;

               (10)Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013
                  7
                2 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad Sąjunga turi užtikrinti, kad žvejybos ir akvakultūros veikla būtų aplinkosauginiu požiūriu tvari ilguoju laikotarpiu ir valdoma tokiu būdu, kuris dera su tikslais užtikrinti naudą ekonominėje, socialinėje ir užimtumo srityse ir padėti užtikrinti maisto tiekimą;

               (11)Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalyje taip pat nustatyta, kad Sąjunga žuvininkystės valdymui turi taikyti atsargumo principą ir siekti užtikrinti, kad gyvieji jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad atkurti ir išlaikyti žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai viršytų dydžius, kuriais gali būti užtikrintas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis. Be to, žuvininkystės valdymas turėtų derėti su Jūrų strategijos pagrindų direktyvoje įtvirtintu siekiu užtikrinti gerą aplinkos būklę (2 straipsnio 5 dalies j punktas). 2 straipsnio 5 dalyje taip pat nustatyta, kad Sąjunga turi remti mokslinių žinių ir rekomendacijų plėtotę, laipsniškai panaikinti žuvų išmetimo į jūrą praktiką ir skatinti taikyti tokius žvejybos metodus, kuriais prisidedama prie selektyvesnės žvejybos ir padedama vengti nepageidaujamos priegaudos bei kuo labiau ją mažinti, taip pat vykdyti žvejybą, kuria daromas mažas poveikis jūrų ekosistemoms ir žvejybos ištekliams. Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 3 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad Sąjunga turi imtis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis grindžiamų valdymo ir išsaugojimo priemonių. Be to, Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 28 straipsnyje aiškiai nustatyta, kad Sąjunga šių tikslų ir principų turi laikytis žuvininkystės išorės santykiuose, o to reglamento 33 straipsnyje nustatyti bendro Sąjungos ir trečiųjų šalių intereso išteklių valdymo principai bei tikslai ir susitarimai dėl keitimosi ir bendro valdymo;

               (12)pagal Prekybos ir bendradarbiavimo susitarimo FISH.7 straipsnį Sąjunga nustatė žvejybos galimybes, taikomas nuo 2021 m. sausio 1 d.
                  8
               , tačiau dėl jų turėtų būti susitarta su Jungtine Karalyste;

               (13)tikslinga nustatyti poziciją, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu per konsultacijas, nes konsultacijų rezultatas turėtų būti įgyvendintas Sąjungos teisėje,

                 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi per konsultacijas su Jungtine Karalyste, dėl 2021 m. bendrų išteklių ir dėl 2021 bei 2022 m. tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybių nustatymo išdėstyta I ir II prieduose.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 444, 2020 12 31, p. 14–1462.

                     (2)

                        2020 m. gruodžio 29 d. Tarybos sprendimas (ES) 2020/2252 dėl Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prekybos ir bendradarbiavimo susitarimo ir Europos Sąjungos ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės susitarimo dėl keitimosi įslaptinta informacija ir jos apsaugos saugumo procedūrų pasirašymo Sąjungos vardu ir laikino taikymo, OL L 444, 2020 12 31, p. 2–10.

                     (3)

                        2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB, OL L 354, 2013 12 28, p. 22.

                     (4)

                        2021 m. sausio 28 d. Tarybos reglamentas (ES) 2021/92, kuriuo 2021 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams, OL L 31, 2021 1 29, p. 31–192.

                     (5)

                        OL L 444, 2020 12 31, p. 14–1462.

                     (6)

                        2020 m. gruodžio 29 d. Tarybos sprendimas (ES) 2020/2252 dėl Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prekybos ir bendradarbiavimo susitarimo ir Europos Sąjungos ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės susitarimo dėl keitimosi įslaptinta informacija ir jos apsaugos saugumo procedūrų pasirašymo Sąjungos vardu ir laikino taikymo, OL L 444, 2020 12 31, p. 2–10.

                     (7)

                        2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB, OL L 354, 2013 12 28, p. 22.

                     (8)

                        2021 m. sausio 28 d. Tarybos reglamentas (ES) 2021/92, kuriuo 2021 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams, OL L 31, 2021 1 29, p. 31–192.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 02 11
            COM(2021) 68 final
            PRIEDAI
            prie
            Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi per konsultacijas su Jungtine Karalyste siekiant susitarti dėl 2021 m. bendrų leidžiamų sužvejoti kiekių ir dėl 2021 bei 2022 m. bendrų leidžiamų sužvejoti tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių kiekių

               1 PRIEDAS

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi per konsultacijas su Jungtine Karalyste, dėl 2021 m. bendrų išteklių ir dėl 2021 bei 2022 m. tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių bendrų leidžiamų sužvejoti kiekių (BLSK) nustatymo

               1.Principai

               Per konsultacijas su Jungtine Karalyste Sąjunga:

               (a)siekia užtikrinti, kad BLSK, dėl kurių tariamasi, atitiktų tarptautinę teisę, visų pirma 1982 m. Jungtinių Tautų (JT) jūrų teisės konvencijos ir 1995 m. JT susitarimo dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsaugos bei valdymo nuostatas;

               (b)siekia užtikrinti, kad būtų laikomasi Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų;

               (c)siekia suderinamumo ir sinergijos su Sąjungos įgyvendinama politika, kuri yra dvišalių žuvininkystės santykių su trečiosiomis šalimis dalis, ir užtikrina derėjimą su savo kitų sričių politika, visų pirma išorės santykių, užimtumo, aplinkos, prekybos, vystymosi, mokslinių tyrimų ir inovacijų politika;

               (d)siekia, kad bendri leidžiami sužvejoti kiekiai būtų nustatomi drauge, laikantis pagrindinio bendros žuvininkystės politikos (BŽP) tikslo išsaugoti išteklius, didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio (MSY) ir taikomų daugiamečių planų;

               (e)siekia laikytis 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadų dėl Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto
                  1
               ;

               (f)siekia derėjimo su Komisijos komunikatu „Tausesnės žvejybos Europos Sąjungoje siekis: dabartinė padėtis ir 2021 m. orientyrai“ (COM(2020) 248 final)
                  2
               ;

               (g)siekia užtikrinti vienodas sąlygas Sąjungos laivynui, remdamasi tais pačiais principais ir standartais, kokie taikomi pagal Sąjungos teisę, ir skatinti vienodą tų principų ir standartų įgyvendinimą;

               (h)siekia nustatyti metinių konsultacijų dėl 2021 m. žvejybos galimybių tvarkaraštį.

               2.Gairės

               Sąjunga, kai tinkama, stengiasi pasiekti susitarimą su Jungtine Karalyste dėl 2021 m. žvejybos galimybių (BLSK ir su jais neatsiejamai susijusių priemonių) ir 2021 bei 2022 m. tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybių (BLSK ir su jais neatsiejamai susijusių priemonių), laikydamasi toliau išdėstyto požiūrio.

               Sąjunga prireikus apsvarsto galimybę konkrečiais atvejais arba iškilus konkretiems klausimams suformuluoti specialų požiūrį, kartu užtikrinant rezultatus, kuriais prisidedama prie bendro tikslo tvariai valdyti žvejybą ir jūrų biologinius išteklius, laikantis BŽP tikslų. Tuo tikslu Komisija per konsultacijas glaudžiai bendradarbiaus su Taryba siekdama tiksliau suformuluoti požiūrį, padėsiantį siekti BŽP tikslų ir užtikrinti visais trimis aspektais (aplinkosaugos, ekonominiu ir socialiniu) darnią žuvininkystę:

               (a)sieks, remdamasi patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, o jei tokių rekomendacijų nėra, laikydamasi žvejybai taikomo atsargumo principo, nustatyti tokius BLSK, kuriuos taikant būtų pasiektas arba išlaikytas MSY naudojimo lygis;

               ·Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) mokslinių rekomendacijų dėl vakarinės Lamanšo sąsiaurio dalies atlantinių silkių, jūrinių plekšnių ir jūrų liežuvių į vakarus nuo Škotijos ir ledjūrio menkių vakarų vandenyse BLSK negauta. Kadangi jų pereikvojimo rizikos nenustatyta, Sąjunga turėtų siekti, kad būtų taikomas tas pats BLSK kaip 2020 m.;

               ·kalbant apie europinių mažažiočių plekšnių ir raudonųjų plekšnių, paprastųjų otų ir švelniųjų rombų, mažųjų tobių ir omarų BLSK, yra neatitiktis tarp rajono, dėl kurio teikiama ICES rekomendacija, ir išteklių valdymo rajono. Kai kurie BLSK taikomi daugiau nei vienai rūšiai, o kitose rekomendacijose vertinami skirtingi tos pačios rūšies ištekliai, kuriems taikomas vienas BLSK. Dėl šių BLSK Sąjunga, panašiai kaip ankstesniais metais, turėtų siekti suderinti įvairias patikimiausias turimas rekomendacijas, įskaitant tas, kuriose derinamas MSY ir atsargumo principas;

               (b)sieks nustatyti BLSK atsižvelgdama į BŽP MSY tikslą ir taikomus daugiamečius planus dėl 27 BLSK, dėl kurių pateiktas MSY vertinimas ir FMSY rekomendacijos;

               ·jei pagal daugiamečius planus leidžiama taikyti ICES nustatytus FMSY intervalus, Sąjunga turėtų siekti pasinaudoti šiomis nuostatomis (jei tenkinamos daugiamečiuose planuose nustatytos sąlygos) ir, atsižvelgdama į rekomendacijose pateiktus kiekybinius ir kokybinius elementus, nustatyti optimalų lygį;

               ·Sąjunga turėtų stengtis atsižvelgti į tai, kad vykdant mišriąją žvejybą sunku tuo pačiu metu visus išteklius žvejoti laikantis MSY lygio, ypač tais atvejais, kai labai sunku išvengti reiškinio, kai dėl tam tikrų žuvų rūšių sustabdoma žvejyba. Tai taikytina šiems BLSK:

               ·dėl Keltų jūros atlantinių menkių pateikta nulinio BLSK rekomendacija. Įvertinta, kad šių išteklių reprodukcija yra žemiau ribinės vertės ir nei 2021 m. vykdyti žvejybą laikantis FMSY lygio, nei nustatyti nulinį laimikį neužtektų, kad 2022 m. išteklių reprodukcija vėl viršytų ribinę vertę. Sąjunga turėtų siekti nustatyti tokį priegaudos BLSK, kuris padėtų išvengti kitų rūšių žuvų žvejybos sustabdymo, kartu atsižvelgdama į poreikį toliau apsaugoti šiuos pažeidžiamus išteklius. Paprastųjų merlangų ištekliai Keltų jūroje taip pat nesiekia ribinės vertės, tačiau, jei bus žvejojama laikantis žemesnės FMSY intervalo dalies, išteklių lygis vėl viršys mažiausią lygį. Kadangi reikia užtikrinti, kad šių dviejų išteklių žvejybos intensyvumas išliktų mažas, turėtų būti susitarta, kad juodadėmių menkių BLSK būtų nustatytas žemesnėje su MSY susijusio mirtingumo dėl žvejybos intervalo dalyje, jei įmanoma, taikant tą patį BLSK kaip 2020 m.;

               ·Sąjunga sieks, kad kartu su BLSK būtų nustatytos taisomosios priemonės, parengtos laikantis regionalizavimo principo ir pateiktos valstybių narių kaip bendros 2021 m. įgyvendintinos rekomendacijos;

               ·praeityje abu silkių ištekliai, dėl kurių buvo pateiktos nulinio BLSK rekomendacijos (dėl išteklių 7g, h, k kvadratuose – MSY rekomendacija, o dėl išteklių 5b, 6b kvadratuose ir 6a kvadrato šiaurinėje dalyje – atsargumo principu grindžiama rekomendacija), buvo žvejojami nedaug – žvejyba vykdyta tik tiek, kad būtų galima atlikti tolesnį mokslinį vertinimą. Sąjunga turėtų siekti, kad šio požiūrio būtų laikomasi ir toliau nustatant tokį mokslinį / kontrolinį BLSK, kuris atitiktų ankstesnių metų lygį;

               (c)sieks susitarimo remdamasi atsargumo principą atitinkančiomis ICES rekomendacijų dėl 43 BLSK, dėl kurių teikiama atsargumo principu grindžiama rekomendacija, suvestinėje išdėstytomis pagrindinėmis rekomendacijomis;

               ·atsargumo principu grindžiamos rekomendacijos daugiausia teikiamos dėl išteklių, kurie sužvejojami kaip priegauda (pagal daugiamečius planus). Dėl tam tikrų daugiamečiuose planuose nurodytų tikslinių išteklių ICES MSY vertinimo pateikti negalėjo. Dėl šių išteklių BLSK taip pat turėtų būti susitarta remiantis atsargumo principu grindžiama rekomendacija;

               ·dėl nedidelio skaičiaus BLSK (pvz., smulkiadyglių saulažuvių, paprastųjų molvų Šiaurės jūroje ir vakarų vandenyse) teikiamos daugiametės atsargumo principu grindžiamos rekomendacijos. Sąjunga turėtų siekti, kad atitinkamais metais šie BLSK išliktų stabilūs. Atsižvelgdama į labai mažą paprastosioms brosmėms (Šiaurės jūroje, 5, 6 ir 7 parajoniuose ir 1, 2 ir 14 parajoniuose) taikomų trijų BLSK panaudojimą, Sąjunga galėtų pritarti, kad šiems ištekliams atitinkamuose žvejybos rajonuose būtų nustatyti maži (mažesni už nurodytuosius ICES rekomendacijoje) BLSK;

               ·dėl atlantinių menkių į vakarus nuo Škotijos pateikta nulinio BLSK rekomendacija. Šių išteklių būklė panaši į išteklių Keltų jūroje būklę. Priegaudos BLSK yra pateisinamas siekiu išvengti žvejybos, daugiausia juodadėmių menkių, sustabdymo. Kad būtų išlaikytas mažas šių išteklių žvejybos intensyvumas, dėl juodadėmių menkių į vakarus nuo Škotijos BLSK (MSY rekomendacija) turėtų būti susitarta laikantis tokio pat požiūrio, kokio laikomasi dėl juodadėmių menkių Keltų jūroje: jų BLSK turėtų būti nustatytas žemesnėje FMSY grindžiamo mirtingumo dėl žvejybos intervalo dalyje, jei įmanoma, paliekant tą patį BLSK;

               (d)sieks derėjimo su Sąjungos specialiu požiūriu, kurio ji laikosi, visų pirma, dėl paprastųjų dygliaryklių, atlantinių argentinų ir europinių upinių ungurių išteklių;

               (e)sieks, kad būtų patvirtintas ilgainiui parengtas mokslinėmis rekomendacijomis grindžiamas žvejoti draudžiamų rūšių sąrašas bei pratęstas jo taikymas ir visų pirma patvirtintas ir toliau taikomas bendras draudimas žvejoti giliavandenius ryklius;

               (f)sieks susitarti su Jungtine Karalyste dėl sutartų BLSK, koregavimo metodo ir koregavimo taikymo pritaikius išimtis (įpareigojimui iškrauti visą laimikį pritaikius de minimis išimtį ir išgyvenamumu grindžiamą išimtį). Ji turėtų siekti kuo didesnės tokių išimčių konvergencijos;

               (g)sieks susitarti, kad būtų toliau laikomasi šiaurinių paprastųjų vilkešerių išsaugojimo principo, visų pirma, kad būtų įgyvendinamos Reglamente dėl 2021 m. žvejybos galimybių nustatytos priemonės, užtikrinant, kad bendras žvejybos intensyvumas ir toliau būtų grindžiamas ICES pateiktomis mokslinėmis rekomendacijomis;

               (h)sieks pagal Žvejybos galimybių reglamentą jame nustatytu mastu susitarti dėl kitų su BLSK funkciškai susijusių priemonių, visų pirma išlaikyti specialias sąlygas, nustatytas BLSK lentelių išnašose, ir tarprajonines lankstumo priemones, nustatytas reglamentuose dėl 2020 ir 2021 m. žvejybos galimybių;

               (i)sieks pagal BŽP reglamentą, ypač jo 15 straipsnio 9 dalį, susitarti dėl metų sandūros lankstumo priemonių;

               (j)pradės tiriamąsias diskusijas dėl lengvesnių sąlygų turėti pakankamai galimybių toliau tvariai tęsti rūšių, kurioms netaikomos kvotos, žuvų žvejybos veiklą, nedarant poveikio ES pozicijai, kurios turi būti laikomasi specialiajame žuvininkystės komitete, kompetentingame priimti tokias priemones pagal Susitarimą;

               (k)pradės tiriamąsias diskusijas dėl kvotų perleidimo, panašaus į kvotų perleidimą, vykdomą tarp ES ir Norvegijos, ir dėl metinių kvotų mainų galimybių;

               (l)rems priemones, kuriomis plėtojamas ir skatinamas priemonių (technologijų, informacijos mainų sistemų, registrų ir kt.), skirtų Susitarimo įgyvendinimui sustiprinti ir palengvinti, taikymas, ir užtikrins, kad jos būtų suderintos su Sąjungoje sukurtomis priemonėmis, skirtomis panašiems tikslams;

               (m)rems priemones, kuriomis siekiama didinti skaidrumą, dialogą ir bendradarbiavimą su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais sprendžiant su Susitarimo įgyvendinimu susijusius klausimus.

               2 PRIEDAS

               Pozicijos, kurios Sąjunga turi laikytis Šalių susitikimuose per kasmetines konsultacijas dėl BLSK, tikslinimas

               Sąjunga, visų pirma apsvarstydama požiūrį į atskirus išteklius, su žvejybos galimybėmis funkciškai susijusias priemones arba valdymo priemones, kurios turi būti grindžiamos specialiu požiūriu, užtikrina rezultatus, kuriais prisidedama prie bendro tikslo tvariai valdyti žvejybą ir jūrų biologinius išteklius, laikantis BŽP tikslų, ir kuriais užtikrinama visais trimis aspektais (aplinkosaugos, ekonominiu ir socialiniu) darni žuvininkystė. Tuo tikslu Komisija per konsultacijas glaudžiai bendradarbiaus su Taryba ir nuolat teiks informaciją Europos Parlamentui pagal SESV 218 straipsnio 9 ir 10 dalis.

               Tarybai ir Komisijai plačiai koordinuojant veiksmus ir bendradarbiaujant per visą derybų procesą užtikrinamas reguliarus ir visapusiškas Tarybos dalyvavimas tame procese. Tai apima in situ koordinavimo posėdžius, pristatymus, dalijimąsi informacija apie rezultatus ir diskusijas, visapusišką nacionalinių delegacijų dalyvavimą konsultacijose (be kita ko, jų dalyvavimą ES delegacijos narių teisėmis), taip pat prireikus techninius posėdžius. Derybų metu Komisija atsižvelgia į vykdant šį koordinavimo procesą pareikštą nacionalinių delegacijų poziciją.

               Konsultavimosi ir ataskaitų teikimo reikalavimas negali procedūriniu požiūriu kliudyti Komisijai naudotis atstovavimo išorės lygmeniu prerogatyvomis ir dėl jo negali kilti neigiamo poveikio konsultacijų rezultatams pavojaus. Nustatant minėtus bendradarbiavimo reikalavimus gerbiama Komisijos iniciatyvos teisė.

               Vykstant konsultacijoms pozicijoje, kuri turi būti pareikšta Sąjungos vardu, atsižvelgiama į naujausią mokslinę ir kitą susijusią informaciją, laikantis I priede išdėstytų principų ir gairių. Tai turėtų būti tinkamai atspindėta rašytiniame protokole, kuriame užfiksuojamas per konsultacijas, rengiamas pagal Prekybos ir bendradarbiavimo susitarimo FISH.6 straipsnį, Šalių sudarytas susitarimas.

               Šiuo tikslu ir remdamasi ta informacija, Komisija, likus pakankamai laiko iki rašytinio protokolo pasirašymo, perduoda Tarybai išsamią informaciją apie siūlomą Sąjungos pozicijos patikslinimą, kad būtų patvirtinti išsamūs konsultacijų rezultatai.

               Jei Susitarimo Šalių susitikimuose, įskaitant susitikimus vietoje, pasiekti susitarimo dėl pozicijos, kurioje nustatomi galutiniai BLSK ar bet kurios kitos su žvejybos galimybėmis funkciškai susijusios priemonės, patikslinimo neįmanoma, klausimas, siekiant I priede išdėstytoje Sąjungos pozicijoje atsižvelgti į naujus elementus, perduodamas Tarybai arba jos parengiamiesiems organams.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „Tausesnės žvejybos Europos Sąjungoje siekis: dabartinė padėtis ir 2021 m. orientyrai, COM(2020) 248 final, 2020 6 16.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 09 08
            COM(2021) 537 final
            2021/0286(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje cukraus taryboje, dėl 1992 m. Tarptautinio cukraus susitarimo dalinio pakeitimo
            {SWD(2021) 235 final}

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje cukraus taryboje (toliau – TCT) dėl numatomo specialaus balsavimo pagal Tarptautinio cukraus susitarimo (toliau – TCS) 44 straipsnio 1 dalį, kuriuo Tarptautinės cukraus organizacijos (toliau – TCO) narėms rekomenduojama iš dalies pakeisti TCS atsižvelgiant į 2019 m. liepos mėn. inicijuotų derybų dėl jo dalinės peržiūros rezultatus.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.1992 m. Tarptautinis cukraus susitarimas

               1992 m. Tarptautiniu cukraus susitarimu siekiama užtikrinti glaudesnį tarptautinį bendradarbiavimą pasaulinio lygmens klausimais dėl cukraus ir kitų susijusių reikalų, suteikti galimybę vykdyti tarpvyriausybines konsultacijas dėl cukraus ir pasaulinės cukraus sektoriaus ekonomikos gerinimo būdų, sudaryti palankesnes sąlygas prekybai (renkant ir teikiant informaciją apie pasaulinę cukraus ir kitų saldiklių rinką) ir skatinti didesnę cukraus paklausą, ypač netradicinėms reikmėms.

               TCS įsigaliojo 1993 m. sausio 1 d.

               Sąjunga yra viena iš TCS
                  1
                šalių. TCS sudarytas Tarybos sprendimu 92/580/EEB ir įsigaliojo 1993 m. sausio 1 d. Jis buvo sudarytas trejiems metams iki 1995 m. gruodžio 31 d. ir nuo tada jo galiojimas reguliariai pratęsiamas tolesniems dvejų metų laikotarpiams, kaip numatyta jo 45 straipsnyje. Paskutinį kartą TCS galiojimas buvo pratęstas 2019 m. liepos mėn.
                  2
                iki 2021 m. gruodžio 31 d. Komisija parengė pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dar kartą pratęsti TCS galiojimą iki 2023 m. gruodžio mėn. Šiuo metu vyksta šio pasiūlymo priėmimo procedūra.

               Sąjunga yra suinteresuota būti tarptautinio cukraus susitarimo šalimi, nes cukraus sektorius svarbus daugeliui valstybių narių ir Sąjungos cukraus sektoriaus ekonomikai.

               2.2.Tarptautinė cukraus taryba

               Tarptautinė cukraus taryba (TCT) yra organas, atsakingas už visų funkcijų, reikalingų TCS nuostatoms įgyvendinti, vykdymą. Ji priima taisykles ir norminius teisės aktus, įskaitant TCT bei jos komitetų darbo tvarkos taisykles ir TCO finansų bei personalo nuostatus. TCT saugo būtinus dokumentus ir skelbia metinę ataskaitą ir, jei mano esant būtina, – kitą informaciją.

               Visų TCS narių balsų suma sudaro 2 000 balsų. Kiekvienas TCS narys turi nustatytą balsų skaičių. Jis kasmet koreguojamas remiantis iš anksto TCS nustatytais kriterijais. Visi Tarybos sprendimai priimami iš esmės bendru sutarimu, išskyrus atvejus, kai TCS nustatyta kitaip. Nesant bendro sutarimo, sprendimai priimami paprasta balsų dauguma, išskyrus atvejus, kai TCS nustatyta, kad sprendimas turi būti priimtas specialiu balsavimu.

               2.3.Numatomas Tarptautinės cukraus tarybos teisės aktas

               2017 m. Komisija gavo Tarybos įgaliojimą
                  3
                pradėti derybas Tarptautinėje cukraus taryboje su kitomis TCS šalimis siekiant modernizuoti TCS, visų pirma kiek tai susiję su TCO narių balsų skaičiaus įtakos ir finansinių įnašų neatitiktimi jų santykinei padėčiai pasaulinėje cukraus rinkoje. Tas įgaliojimas buvo pratęstas 2019 m. ir galioja iki 2021 m. gruodžio 31 d.
                  4
               .

               2019 m. liepos 19 d. TCT 55-ojoje sesijoje nusprendė pradėti derybas vadovaujantis UNCTAD gairėmis. Šios derybos buvo susijusios su daline TCS peržiūra, daugiausia dėmesio skiriant šioms trims sritims: administracinis biudžetas ir narių įnašai pagal 25 straipsnį, tikslų, tyrimų, vertinimų ir mokslinių tyrimų veiklos išplėtimas, kad į 1, 32, 33 ir 34 straipsnių taikymo sritį būtų galima įtraukti kitus su cukrumi susijusius produktus (visų pirma bioetanolį), vykdomojo direktoriaus skyrimo pagal 23 straipsnį taisyklės.

               (a)Administracinis biudžetas ir narių įnašai pagal 25 straipsnį

               Remdamasi Tarybos suteiktu derybų įgaliojimu, Komisija pateikė konkrečių pasiūlymų dėl 25 straipsnio, kuriuo reglamentuojamas administracinio biudžeto priėmimas ir narių įnašai, dalinio pakeitimo. Šių pasiūlymų pagrindas – faktas, kad pagal dabartines TCO taisykles dėl finansinių įnašų Sąjungos finansinis įnašas išliko beveik toks pats nuo 1992 m., nors pasaulinė cukraus rinka, visų pirma santykinė Sąjungos padėtis joje, nuo to laiko iš esmės pasikeitė. Todėl pastaraisiais metais Sąjunga TCO prisiėmė neproporcingai didelę biudžeto išlaidų dalį
                  5
                ir atsakomybę. Siekdama ištaisyti susidariusią padėtį, Komisija pradėjo derybas dėl peržiūrėto skaičiavimo metodo ir veiksmingesnio koregavimo mechanizmo. Pagal siūlomą formulę vienodai atsižvelgiama į susijusius rodiklius: gamybos, vartojimo, eksporto, importo ir mokumo veiksnį, taip pat į struktūrinius pokyčius laikui bėgant – numatytas metinio koregavimo mechanizmo, grindžiamo penkerių metų slenkamaisiais vidurkiais, taikymas. Siekiant dabartinį balsų paskirstymą suderinti su dabartinėmis pasaulio cukraus rinkos realijomis, įtrauktas pereinamojo laikotarpio mechanizmas, pagal kurį metinis balsų skaičiaus pokytis per pirmuosius penkerius metus negali viršyti 15 %, o likusiu pereinamojo laikotarpio metu – 20 %. Pereinamasis laikotarpis negali viršyti dešimties metų. Komisija Sąjungos vardu ir remdamasi suteiktu derybų įgaliojimu pritarė per derybas sutartam TCS 25 straipsnio pakeitimui.

               (b)Tikslų, tyrimų, vertinimų ir mokslinių tyrimų veiklos išplėtimas, kad į 1, 32, 33 ir 34 straipsnių taikymo sritį būtų galima įtraukti kitus su cukrumi susijusius produktus

               Vykstant deryboms dėl dalinės TCS peržiūros, kitos TCS narės pasiūlė pakeitimų, susijusių su 1 straipsniu („Tikslai“), 32 straipsniu („Informacija ir tyrimai“), 33 straipsniu („Rinkos vertinimas, vartojimas ir statistika“) ir 34 straipsniu („Moksliniai tyrimai ir plėtra“). Siūlomi pokyčiai, kurių siekiama šiais pakeitimais, yra tokie:

               (1)įtraukti bioetanolį į bendruosius TCS tikslus (I skyriaus 1 straipsnis);

               (2)įtvirtinti platesnį požiūrį į informaciją ir tyrimus (IX skyriaus 32 straipsnis), rinkos vertinimą vartojimą ir statistiką (IX skyriaus 33 straipsnis), mokslinius tyrimus ir plėtrą (X skyriaus 34 straipsnis), iš esmės tam, kad į tokią veiklą būtų galima įtraukti kitus su cukrumi susijusius produktus (visų pirma bioetanolį).

               Komisija ES vardu ir remdamasi į suteiktu derybų įgaliojimu pritarė šiems pakeitimams, nes bendras TCS tikslas, kuris išdėstytas TCS 1 straipsnyje, nepasikeis įtraukus bioetanolį.

               Pirmiau a ir b punktuose nurodyti pakeitimai buvo išsamiai aptarti ir per 2020 m. lapkričio mėn. įvykusią TCT 57-ąją sesiją buvo pasiektas susitarimas dėl jų galutinio teksto.

               (c)Vykdomojo direktoriaus skyrimo taisyklės pagal 23 straipsnį

               2020 m. gruodžio mėn. Brazilija pasiūlė iš dalies pakeisti TCS 23 straipsnį dėl vykdomojo direktoriaus skyrimo taisyklių. Pagrindinis šiuo pakeitimu atliktas pokytis – kartų, kuriais vykdomajam direktoriui būtų galima suteikti įgaliojimus, apribojimas iki dviejų. Šiuo metu nei TCS IV skyriuje, nei su juo susijusių administracinių taisyklių IX skyriuje nieko nepasakyta nė apie vieną iš šių aspektų. Nors pasiūlymas dėl šio pakeitimo buvo pateiktas po sutarto 2020 m. sausio 31 d. termino, ES pritarė tam, kad šis pakeitimas būtų įtrauktas į dabartinę dalinę TCS peržiūrą, nes juo siekiama pagerinti Tarptautinės cukraus organizacijos veiklą ir prisidedama prie bendro tikslo modernizuoti TCO. Susitarimą dėl galutinio šio pakeitimo teksto ir dėl jo įtraukimo į dabartinę dalinę TCS peržiūrą TCT pasiekė per 58-ąją sesiją, kuri įvyko 2021 m. birželio mėn..

               Kad įsigaliotų visi pirmiau nurodyti pakeitimai, dėl kurių susitarta per derybas dėl dalinės TCS peržiūros, jie turėtų būti priimti laikantis TCS 44 straipsnyje nustatytos tvarkos: „Taryba specialiu balsavimu gali rekomenduoti valstybėms narėms iš dalies pakeisti šį Susitarimą. Taryba gali nustatyti terminą, po kurio kiekviena narė praneša depozitarui apie pakeitimo priėmimą. Pakeitimas įsigalioja praėjus 100 dienų po to, kai depozitaras gauna pranešimus apie pritarimą iš narių, turinčių ne mažiau kaip du trečdalius visų narių balsų pagal 11 straipsnį, kaip nustatyta 25 straipsnyje, arba vėlesnę dieną, kurią Taryba gali nustatyti specialiu balsavimu. Taryba gali nustatyti laikotarpį, per kurį kiekviena narė praneša depozitarui apie pritarimą pakeitimui ir, jei pakeitimas neįsigalioja iki to laiko, laikoma, kad pakeitimas atšauktas. Taryba pateikia depozitarui informaciją, kuri yra būtina siekiant nustatyti, ar gautų pranešimų apie priėmimą pakanka, kad pakeitimas įsigaliotų.“

               Pagal pirmiau nurodytą straipsnį per kitą sesiją, kurią planuojama surengti 2021 m. lapkričio 26 d., TCT:

               ·rekomenduos nariams iš dalies pakeisti TCS bendru sutarimu arba, jei bendras sutarimas nepasiektas, specialiu balsavimu;

               ·bendru sutarimu arba, jei bendras sutarimas nepasiektas, specialiu balsavimu patvirtinti pakeitimo įgyvendinimo tvarkaraštį. TCO sekretoriatas pasiūlė 44 straipsnyje nustatytos pakeitimų procedūros įgyvendinimo ir susijusių TCS straipsnių pakeitimų, sutartų per derybas dėl dalinės TCS peržiūros, įgyvendinimo tvarkaraštį. Šis siūlomas tvarkaraštis buvo pristatytas per TCT 58-ąją sesiją, įvykusią 2021 m. birželio 18 d. Sesijos metu nė vienas narys nepareiškė jokių prieštaravimų dėl siūlomo įgyvendinimo tvarkaraščio.

               Pirmiau minėto siūlomo įgyvendinimo tvarkaraščio pagrindiniai etapai yra šie:

               ·iki 2023 m. birželio 30 d. nariai praneša depozitarui apie pakeitimų priėmimą. Šis terminas siūlomas siekiant suteikti pakankamai laiko nariui atlikti visą konstitucinę procedūrą, reikalingą TCS pakeitimui patvirtinti;

               ·jei depozitaras gauna pranešimą apie pritarimą iš narių, turinčių ne mažiau kaip du trečdalius visų balsų, pakeitimai įsigalioja 2023 m. spalio 31 d. Tai yra maždaug 123 dienos nuo nustatytos pranešimo apie priėmimą gavimo dienos (t. y. 2023 m. birželio 30 d.). Narys, kuris iki šios datos neatsiunčia pranešimo apie priėmimą, nustoja būti TCS šalimi;

               ·jei susiklosto pirmiau minėta padėtis, nariai patvirtina peržiūrėtą balsų paskirstymą pagal naują iš dalies pakeistame TCS 25 straipsnyje nustatytą skaičiavimo formulę ir per TCT 2023 m. antrąją sesiją, įvyksiančią paskutinę 2023 m. lapkričio mėn. savaitę arba pirmą gruodžio mėn. savaitę, nustato 2024 m.5 finansinį įnašą;

               ·iš dalies pakeistas TCS įsigalioja 2024 m. sausio 1 d. Ši data (ji turi būti patvirtinta per TCT 2021 m. lapkričio 26 d. sesiją
                  6
               ) sutampa su naujausio TCS galiojimo pratęsimo, apimančio laikotarpį nuo 2022 m. sausio 1 d. iki 2023 m. gruodžio 31 d., pabaiga;

               ·jei depozitaras iki 2023 m. spalio 31 d. pranešimus apie pritarimą gauna iš narių, turinčių mažiau nei du trečdalius visų balsų, pakeitimas neįsigalioja ir 1992 m. TCS lieka nepakitęs.

               Pirmiau pateiktas tvarkaraštis atitinka TCS 44 straipsnio nuostatas.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Šio sprendimo tikslas – prašyti Tarybos įgalioti Komisiją 2021 m. lapkričio 26 d. įvyksiančioje 59-ojoje TCT sesijoje Sąjungos vardu balsuoti už tai, kad TCO narėms būtų rekomenduojama iš dalies pakeisti TCS atsižvelgiant į derybų dėl jo dalinės peržiūros rezultatus. Į iš dalies pakeistą TCS projektą įtraukti 1, 25, 23, 32, 33 ir 34 straipsnių pakeitimai, dėl kurių sutarta per derybas dėl dalinės TCS peržiūros (išsamesnė informacija pateikta 2.3 punkto a, b ir c papunkčiuose).

               Sąjungai yra neabejotinai naudinga reformuoti TCO, kad ji labiau atitiktų praktiką, kurią Sąjunga skatina kitose tarptautinės biržos prekių institucijose, ir būtų atsižvelgta į pasaulinėje cukraus rinkoje nuo 1992 m. įvykusius pokyčius. Šia reforma būtų užtikrintas skaidrumas narių balsavimo atsakomybės ir jų finansinių įnašų srityse. Aiškių vykdomojo direktoriaus skyrimo taisyklių ir to, kiek kartų jam (jai) gali būti suteikti įgaliojimai, nustatymas atitinka Sąjungos tikslą modernizuoti TCS, o oficialiai įtraukiant etanolį į TCO tikslus ir darbo programą jos turinys suderinamas su jau esama praktika.

               Be to, šio sprendimo tikslas – prašyti Tarybos įgalioti Komisiją 2021 m. lapkričio 26 d. įvyksiančioje 59-ojoje TCT sesijoje Sąjungos vardu balsuoti už įgyvendinimo tvarkaraščio, kuriuo būtų užtikrintas aiškus atskirų su TCS pakeitimu susijusių etapų nustatymas ir pakeitimų įsigaliojimas ne vėliau kaip 2024 m. sausio 1 d.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  7
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Numatomu Tarptautinės cukraus tarybos aktu bus iš dalies pakeistas TCS, kuris yra Sąjungai privalomas tarptautinis susitarimas. Taigi, numatomas aktas turi teisinę galią.

               Numatomu aktu TCS institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su bendra prekybos politika (prekyba žemės ūkio produktais).

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 207 straipsnis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 207 straipsnis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               5.Numatomo akto skelbimas

               TCS bus iš dalies pakeistas Tarptautinės cukraus tarybos teisės aktu, todėl priimtą aktą tikslinga paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               2021/0286 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje cukraus taryboje, dėl 1992 m. Tarptautinio cukraus susitarimo dalinio pakeitimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Sąjunga yra 1992 m. Tarptautinio cukraus susitarimo (toliau – TCS), kurį Sąjunga sudarė Tarybos sprendimu 92/580/EEB
                  8
               1, šalis ir Tarptautinės cukraus organizacijos (toliau – TCO) narė;

               (2)pagal TCS 8 straipsnį Tarptautinė cukraus taryba (TCT) vykdo visas funkcijas, reikalingas TCS nuostatoms įgyvendinti, arba užtikrina jų vykdymą. Pagal TCS 13 straipsnį visi TCS sprendimai priimami iš esmės bendru sutarimu. Nesant bendro sutarimo, sprendimai priimami paprasta balsų dauguma, išskyrus atvejus, kai TCS nustatyta, kad sprendimas turi būti priimtas specialiu balsavimu;

               (3)pagal TCS 25 straipsnį TCO narių balsų suma – 2 000 balsų. Kiekvienas TCO narys turi nustatytą balsų skaičių. Jis kasmet koreguojamas remiantis tame straipsnyje nustatytais kriterijais;

               (4)tačiau balsų paskirstymas TCO nariams, pagal kurį taip pat nustatomas finansinis narių įnašas TCO, nebeatitinka pasaulinės cukraus rinkos realijų;

               (5)pagal TCS taisykles dėl finansinių įnašų TCO nuo 1992 m. Sąjungos įnašas išliko toks pats, nors pasaulinė cukraus rinka, visų pirma, santykinė Sąjungos padėtis joje, nuo to laiko iš esmės pasikeitė. Todėl pastaraisiais metais Sąjunga TCO prisiėmė neproporcingai didelę biudžeto išlaidų dalį ir atsakomybę;

               (6)Tarybos sprendimu (ES) 2017/2242
                  9
               2 Komisija gavo Tarybos įgaliojimą pradėti derybas Tarptautinėje cukraus taryboje su kitomis TCS šalimis siekiant atnaujinti TCS, visų pirma, kiek tai susiję su TCS narių balsų skaičiaus ir finansinių įnašų neatitiktimi jų santykinei padėčiai pasaulinėje cukraus rinkoje. Tas įgaliojimas Tarybos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2019/2136
                  10
               3 buvo pratęstas iki 2021 m. gruodžio 31 d.;

               (7)remdamasi gautu įgaliojimu, Komisija dalyvavo derybose su TCO valstybėmis narėmis ir pateikė konkrečių pasiūlymų dėl TCS 25 straipsnio, kuriuo reglamentuojamas administracinio biudžeto priėmimas ir narių įnašai, pakeitimo. Per 55-ąją sesiją 2019 m. liepos 19 d. TCT nusprendė iki kito posėdžio2019 m. lapkričio mėn. pradėti derybas dėl dalinės TCS peržiūros vadovaujantis Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos (UNCTAD) gairėmis;

               (8)kelių TCO narių prašymu Tarptautinė cukraus taryba nusprendė, kad, be Sąjungos siūlomos TCS 25 straipsnio peržiūros, dar turi būti vykdomos oficialios derybos dėl kitų TCS sričių, visų pirma dėl TCS 1 straipsnyje nustatytų tikslų ir TCO darbo prioritetų pagal TCS 32, 33 ir 34 straipsnius, taip pat dėl vykdomojo direktoriaus skyrimo pagal TCS 23 straipsnį taisyklių. Dėl galutinio pakeitimų, susijusių su tais straipsniais, teksto TCT susitarė 2020 m. lapkričio mėn. įvykusioje 57-ojoje sesijoje ir 2021 m. birželio mėn. įvykusioje 58-ojoje sesijoje;

               (9)visi per šias derybas sutarti pakeitimai turi būti priimti remiantis TCS 44 straipsnyje nustatyta tvarka. Pagal tą straipsnį TCT specialiu balsavimu gali rekomenduoti TCO nariams iš dalies pakeisti TCS. Sąjunga – kaip Tarptautinės cukraus tarybos narė – pagal TCS 7 straipsnį gali dalyvauti šiame specialiame balsavime, kuriuo siekiama pradėti TCS institucinės struktūros pakeitimo procedūrą;

               (10)pagal TCS dalinės peržiūros įgyvendinimo tvarkaraštį 2021 m. lapkričio mėn. įvyksiančioje 59-ojoje TCT sesijoje bus surengtas specialus balsavimas pagal TCS 44 straipsnį, siekiant rekomenduoti nariams iš dalies pakeisti TCS;

               (11)todėl tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi 59-ojoje TCT sesijoje, nes TCS pakeitimas siekiant atsižvelgti į derybų dėl TCS dalinio pakeitimo rezultatus atitinka Sąjungos interesus;

               (12)be to, reikėtų nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi 59-ojoje TCT sesijoje dėl pirmiau nurodytų TCS pakeitimų įgyvendinimo tvarkaraščio, nes pakeitimo įgyvendinimas ne vėliau kaip 2024 m. sausio 1 d. atitinka Sąjungos interesus,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi dėl specialaus balsavimo 2021 m. lapkričio 26 d. įvyksiančioje 59-ojoje TCT sesijoje pagal 1992 m. Tarptautinio cukraus susitarimo 44 straipsnį, išdėstyta šio sprendimo priede.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                        FINANSINĖ PAŽYMA

                        FinancSt/10/
                           PSH/hn/xxxxxx

                        6.22.2021.1

                        DATA: 2021 07 12

                        1.

                        BIUDŽETO IŠLAIDŲ KATEGORIJA

                        14 20 03 06 Tarptautinės organizacijos ir susitarimai

                        ASIGNAVIMAI:

                        B2021 6 300 000 EUR

                        2.

                        PAVADINIMAS

                        Pasiūlymas dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje cukraus taryboje, dėl 1992 m. Tarptautinio cukraus susitarimo pakeitimo

                        3.

                        TEISINIS PAGRINDAS – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi

                        4.

                        TIKSLAI:

                        Nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje cukraus taryboje (toliau – TCT) dėl numatomo specialaus balsavimo pagal Tarptautinio cukraus susitarimo (toliau – TCS) 44 straipsnio 1 dalį, kuriuo Tarptautinės cukraus organizacijos (toliau – TCO) nariams rekomenduojama iš dalies pakeisti TCS atsižvelgiant į 2019 m. liepos mėn. inicijuotų derybų dėl jos dalinės peržiūros rezultatus. Peržiūra daugiausia susijusi su peržiūrėtu skaičiavimo metodu ir veiksmingesniu koregavimo mechanizmu, siekiant normalizuoti ES tenkančią TCO biudžeto išlaidų ir atsakomybės dalį.

                        5.

                        FINANSINIS POVEIKIS

                        12 MĖN. LAIKOTARPIS

                           (mln. EUR)

                        EINAMIEJI FINANSINIAI METAI

                        2021

                        (mln. EUR)

                        ATEINANTYS FINANSINIAI METAI

                        2022

                        (mln. EUR)

                        5.0

                        IŠLAIDOS:

                        -
                              ES BIUDŽETO
                           (GRĄŽINAMOSIOS IŠMOKOS IR (ARBA) INTERVENCIJOS)

                        -
                              NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ

                        -
                              KITA

                        5.1

                        PAJAMOS:

                        -
                              ES NUOSAVIEJI IŠTEKLIAI (MOKESČIAI IR (ARBA) MUITAI)

                        -
                              NACIONALINĖS

                        2023 m. (mln. EUR)

                        5.0.1

                        NUMATOMOS IŠLAIDOS

                        5.1.1

                        NUMATOMOS PAJAMOS

                        5.2

                        APSKAIČIAVIMO METODAS –

                        6.0

                        AR PROJEKTAS GALI BŪTI FINANSUOJAMAS IŠ ASIGNAVIMŲ, ĮTRAUKTŲ Į ATITINKAMĄ EINAMOJO BIUDŽETO SKYRIŲ?

                        TAIP

                        6.1

                        AR PROJEKTAS GALI BŪTI FINANSUOJAMAS PERKELIANT LĖŠAS IŠ VIENO EINAMOJO BIUDŽETO SKYRIAUS Į KITĄ?

                        -

                        6.2

                        AR REIKĖS PAPILDOMO BIUDŽETO?

                        -

                        6.3

                        AR ASIGNAVIMUS REIKĖS ĮTRAUKTI Į BŪSIMUS BIUDŽETUS?

                        TAIP

                        PASTABOS

                        Pasiūlymas gali turėti finansinių pasekmių nuo 2024 m., tačiau šiuo metu jų kiekybiškai įvertinti neįmanoma. Sąjungos finansinio įnašo dalis skirsis priklausomai nuo galutinio balsų, kurie bus skirti ES po susitarimo dėl pakeitimo sudarymo, skaičiaus. Labiausiai tikėtina, kad ES dalis sumažės.

                     (1)

                        1992 m. lapkričio 13 d. Tarybos sprendimas (92/580/EEB) (OL L 379, 1992 12 23, p. 15).

                     (2)

                        2019 m. liepos 15 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/1251 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje cukraus taryboje, dėl 1992 m. Tarptautinio cukraus susitarimo galiojimo pratęsimo (OL L 195, 2019 7 23, p. 18).

                     (3)

                        2017 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/2242, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl 1992 m. Tarptautinio cukraus susitarimo pakeitimų (OL L 322, 2017 12 7, p. 29).

                     (4)

                        2019 m. gruodžio 5 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/2136, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl 1992 m. Tarptautinio cukraus susitarimo pakeitimų (OL L 324, 2019 12 13, p. 29).

                     (5)

                        Kiekvienos narės finansiniam įnašui į TCO metinį biudžetą apskaičiuoti naudojamas pagal 25 straipsnį nustatytas balsų skaičius kartu su suma už vieną balsą.

                     (6)

                        Komisija parengė pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dar kartą pratęsti TCS galiojimą iki 2023 m. gruodžio mėn. Šiuo metu vyksta šio pasiūlymo priėmimo procedūra.

                     (7)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (8)
                  1
                        1992 m. lapkričio 13 d. Tarybos sprendimas 92/580/EEB dėl 1992 m. Tarptautinio cukraus susitarimo pasirašymo ir sudarymo (OL L 379, 1992 12 23, p. 15).

                     (9)
                  2
                        2017 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/2242, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl 1992 m. Tarptautinio cukraus susitarimo pakeitimų (OL L 322, 2017 12 7, p. 29).

                     (10)
                  3
                        2019 m. gruodžio 5 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/2136, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl 1992 m. Tarptautinio cukraus susitarimo pakeitimų (OL L 324, 2019 12 13, p. 3).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 09 08
            COM(2021) 537 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl TARYBOS SPRENDIMO
            Tarybos sprendimas dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje cukraus taryboje, dėl 1992 m. Tarptautinio cukraus susitarimo dalinio pakeitimo
            {SWD(2021) 235 final}

               PRIEDAS

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi per specialų balsavimą Tarptautinės cukraus tarybos (toliau – TCT) 59-ojoje sesijoje, yra balsuojant pritarti:

               (a)Tarptautinės cukraus organizacijos narėms skirtai rekomendacijai iš dalies pakeisti Tarptautinį cukraus susitarimą (TCS), kad būtų atsižvelgta į pokyčius, pasiektus derybose dėl dalinės TCS 1, 23, 25, 32, 33 ir 34 straipsnių peržiūros;

               (b)tvarkaraščio, dėl kurio susitarta 2021 m. birželio mėn. įvykusioje TCT 58-ojoje sesijoje, ir kuriame nustatyti įvairių TCS 44 straipsnyje nustatytų procedūros etapų terminai, patvirtinimui;

               (c)a punkte nurodyto pakeitimo įgyvendinimui laikantis b punkte nurodyto tvarkaraščio, kuriuo užtikrinama, kad pakeitimas įsigaliotų ne vėliau kaip 2024 m. sausio 1 d.

               Sąjungos atstovai TCT gali sutarti dėl kitų dokumentų techninių pakeitimų be papildomo Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu, jei jie atliekami dėl pirmos pastraipos a punkte nurodyto pakeitimo.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 12 08
            COM(2020) 659 final/2
            2020/0296(NLE)
            COM(2020) 659 final of 16.10.2020 downgraded on 8.12.2020.
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu atnaujintoje šešiasdešimt trečiojoje Narkotinių medžiagų komisijos sesijoje, dėl medžiagų įtraukimo į sąrašą pagal 1961 m. Bendrąją narkotinių medžiagų konvenciją su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu, ir 1971 m. Psichotropinių medžiagų konvenciją

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas susijęs su sprendimu, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi atnaujintoje 63-ojoje Narkotinių medžiagų komisijos sesijoje, dėl cheminių medžiagų įtraukimo į 1961 m. Bendrosios narkotinių medžiagų konvencijos su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu, ir 1971 m. Konvencijos dėl psichotropinių medžiagų sąrašus. Planuojama, kad atnaujinta 63-oji Narkotinių medžiagų komisijos sesija vyks 2020 m. gruodžio 3 ir 4 d.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1. 1961 m. JT bendroji narkotinių medžiagų konvencija su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu, ir 1971 m. JT psichotropinių medžiagų konvencija

               1961 m. Jungtinių Tautų (JT) bendrąja narkotinių medžiagų konvencija su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu (toliau – Narkotinių medžiagų konvencija)
                  1
               , siekiama koordinuotais tarptautiniais veiksmais kovoti su piktnaudžiavimu narkotikais. Yra dvi intervencijos ir kontrolės rūšys, kurios taikomos kartu. Pirma, siekiama narkotikų turėjimą, vartojimą, prekybą jais, jų platinimą, importą, eksportą ir gamybą apriboti taip, kad tai būtų daroma tik medicinos ir mokslo tikslais. Antra, vykdant tarptautinį bendradarbiavimą kovojama su narkotikų kontrabanda, siekiant stabdyti ir atgrasyti narkotikų prekeivius.

               1971 m. JT psichotropinių medžiagų konvencija (toliau – Psichotropinių medžiagų konvencija)
                  2
                nustatyta tarptautinė psichotropinių medžiagų kontrolės sistema. Taip reaguota į piktnaudžiavimo narkotikais įvairovę ir plėtrą įvedant kai kurių sintetinių narkotikų kontrolę, atsižvelgiant, viena vertus, į piktnaudžiavimo jais tikimybę, kita vertus – į jų terapinę vertę.

               Visos ES valstybės narės yra šių konvencijų šalys, bet Europos Sąjunga nėra jų šalis.

               2.2.Narkotinių medžiagų komisija

               Narkotinių medžiagų komisija (CND) yra JT Ekonominės ir Socialinės Tarybos (ECOSOC) komisija, o jos funkcijos ir įgaliojimai išdėstyti, inter alia, minėtose dviejose konvencijose. Ją sudaro 53 JT valstybės narės, kurias išrenka ECOSOC. 2020 m. gruodžio mėn.
                  3
                12 valstybių narių bus balsavimo teisę turinčios CND narės. Sąjunga CND turi stebėtojos statusą.

               2.3.Numatomas Narkotinių medžiagų komisijos aktas

               CND, remdamasi Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO), kuriai pataria Priklausomybės nuo narkotikų ekspertų komitetas (ECDD), rekomendacijomis, reguliariai iš dalies keičia prie šių konvencijų pridedamus medžiagų sąrašus.

               2019 m. sausio 24 d. PSO pateikė JT generaliniam sekretoriui
                  4
                šešias rekomendacijas, parengtas 41-ajame ECDD posėdyje, kuriame atlikta kritinė kanapių ir su kanapėmis susijusių medžiagų apžvalga.

               2020 m. kovo 4 d.
                  5
                CND nusprendė atidėti balsavimą dėl rekomendacijų iki 2020 m. gruodžio 4 ir 3 d. Vienoje vyksiančios atnaujintos 63-osios sesijos.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Konvencijų sąrašų pakeitimai turi tiesioginių padarinių Sąjungos teisės narkotikų kontrolės srityje taikymo sričiai visose valstybėse narėse. 2004 m. spalio 25 d. Tarybos pamatinio sprendimo 2004/757/TVR, nustatančio būtiniausias nuostatas dėl nusikalstamų veikų sudėties požymių ir bausmių neteisėtos prekybos narkotikais srityje
                  6
                (toliau – Pamatinis sprendimas), 1 straipsnio 1 dalies a punkte nustatyta, kad tame pamatiniame sprendime „narkotikai“ yra bet kuri iš medžiagų, kurioms taikoma Narkotinių medžiagų konvencija arba Psichotropinių medžiagų konvencija, ir bet kuri iš medžiagų, išvardytų Pamatinio sprendimo priede. Todėl Pamatinis sprendimas taikomas medžiagoms, įtrauktoms į Narkotinių medžiagų konvencijos ir Psichotropinių medžiagų konvencijos sąrašus. Taigi bet kokie prie šių konvencijų pridedamų sąrašų pakeitimai turi tiesioginį poveikį bendroms ES taisyklėms ir keičia jų taikymo sritį pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 3 straipsnio 2 dalį. Taip yra nepriklausomai nuo to, ar atitinkamai medžiagai jau taikomos kontrolės priemonės visoje ES.

               Kanapės ir su kanapėmis susijusios medžiagos, kurių kritinė apžvalga atlikta 41-ajame ECDD posėdyje ir kurios buvo šešių 2019 m. sausio 24 d. PSO rekomendacijų dalykas, šiuo metu tarptautiniu lygmeniu kontroliuojamos pagal Narkotinių medžiagų konvenciją arba Psichotropinių medžiagų konvenciją:

               –„kanapės ir kanapių derva“ įtrauktos į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą. Be to, „kanapės ir kanapių derva“ taip pat įtrauktos į Narkotinių medžiagų konvencijos IV sąrašą, į kurį įtraukiamos ypač pavojingomis laikomos medžiagos;

               –dronabinolis (delta-9-tetrahidrokanabinolis) įtrauktas į Psichotropinių medžiagų konvencijos II sąrašą;

               –tetrahidrokanabinolis (delta-9-tetrahidrokanabinolio izomerai) įtrauktas į Psichotropinių medžiagų konvencijos I sąrašą;

               –„kanapių ekstraktai ir tinktūros“ įtraukti į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą;

               –„kanabidiolio preparatai“ kontroliuojami pagal Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašo įrašą „Kanapių ekstraktai ir tinktūros“;

               –„kanapių ir dronabinolio vaistiniai preparatai“ kontroliuojami kaip kanapių pagrindu pagaminti preparatai pagal Bendrosios narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą arba kaip preparatai, kuriems pagaminti naudojamas sintetinis delta-9-tetrahidrokanabinolis, pagal Psichotropinių medžiagų konvencijos II sąrašą.

               Komisijos pasiūlymas dėl Sąjungos pozicijos yra pagrįstas įrodymais. Jis pagrįstas PSO priklausomybės nuo narkotikų ekspertų komiteto posėdžiams pateiktais dokumentais ir atsakymais, kuriuos per 2019 m. birželio 24 d. ir 2019 m. rugsėjo 23 d. tarp sesijų surengtus 4-ąjį ir 5-ąjį CND posėdžius pateikė PSO, Tarptautinė narkotikų kontrolės valdyba (INCB) ir Jungtinių Tautų narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuras (UNODC), atsižvelgdami į savo atitinkamus įgaliojimus
                  7
               , INCB atlikta PSO rekomendacijų poveikio analize
                  8
                ir birželio 25–26 d. bei rugpjūčio 24–25 d. CND surengtomis teminėmis diskusijomis
                  9
               . Jame taip pat atsižvelgta į valstybių narių nuomones, kuriomis apsikeista Narkotikų horizontaliojoje darbo grupėje, ir Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro (EMCDDA) šios srities veiklą.

               Komisijos pasiūlyme dėl Sąjungos pozicijos siūloma pritarti tik kai kurioms PSO rekomendacijoms, kuriomis atsižvelgiama į naujas su tomis rekomendacijomis susijusias mokslo žinias ir dėl kurių neįvyks didelių toms medžiagoms taikomos kontrolės pokyčių.

               Be kita ko, nėra aiškus kai kurių rekomendacijų teisinis ir praktinis poveikis, taip pat pasekmės, susijusios su naujomis kontrolės priemonėmis arba jų nebuvimu. Todėl Komisijos pasiūlyme dėl Sąjungos pozicijos siūloma nepritarti šioms rekomendacijoms.

               Būtina, kad Sąjunga nustatytų savo poziciją, pateiktiną CND posėdyje, kuriame bus sprendžiama dėl medžiagos įtraukimo į sąrašus. Dėl Sąjungos stebėtojos statusui būdingų apribojimų šią poziciją turi pateikti valstybės narės, kurios 2020 m. gruodžio mėn. bus CND narės, Sąjungos interesų labui veikdamos kartu CND. Sąjunga nėra šių konvencijų šalis, tačiau šioje srityje turi išimtinę kompetenciją.

               Todėl Komisija teikia pasiūlymą dėl Sąjungos pozicijos, kurią Europos Sąjungos vardu turi išreikšti valstybės narės – CND narės 2020 m. gruodžio mėn. – atnaujintoje 63-ojoje CND sesijoje dėl medžiagų įtraukimo į Narkotinių medžiagų konvencijos ir Psichotropinių medžiagų konvencijos sąrašus. Komisija jau šeštą kartą pateikia tokį pasiūlymą dėl Sąjungos pozicijos
                  10
               . Taryba priėmė Sąjungos pozicijas
                  11
               , todėl ankstesniuose CND posėdžiuose dėl įtraukimo į tarptautinius sąrašus ES laikėsi vieningai – CND dalyvaujančios valstybės narės, laikydamosi priimtos Sąjungos pozicijos, balsavo laikydamosi priimtos Sąjungos pozicijos.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               SESV 218 straipsnio 9 dalis taikoma neatsižvelgiant į tai, ar Sąjunga yra organo narė arba susitarimo šalis
                  12
               . Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  13
               .

               CND yra „susitarimu įsteigtas organas“, kaip apibrėžta šiame straipsnyje, kadangi tai yra organas, įsteigtas ECOSOC – Jungtinių Tautų organo, kuriam pavestos konkrečios užduotys pagal Narkotinių medžiagų konvenciją ir Psichotropinių medžiagų konvenciją.

               CND sprendimai dėl medžiagų įtraukimo į sąrašus yra „teisinę galią turintys aktai“, kaip apibrėžta SESV 218 straipsnio 9 dalyje. Vadovaujantis Narkotinių medžiagų konvencija ir Psichotropinių medžiagų konvencija, CND sprendimai automatiškai tampa privalomi, nebent per nustatytą laikotarpį viena iš šalių sprendimą pateikia ECOSOC peržiūrėti
                  14
               . ECOSOC sprendimai šiuo klausimu yra galutiniai. CND sprendimai dėl medžiagų įtraukimo į sąrašus remiantis Sąjungos teise taip pat turi teisinį poveikį ES teisės sistemai, kadangi jie gali stipriai paveikti ES teisės aktų, visų pirma Tarybos pamatinio sprendimo 2004/757/TVR, turinį. Konvencijų sąrašų pakeitimai turi tiesioginių padarinių šios ES teisinės priemonės taikymo sričiai.

               Numatomu aktu susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio.

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su neteisėta prekyba narkotikais.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 83 straipsnio 1 dalis, kurioje neteisėta prekyba narkotikais yra įvardyta kaip viena iš nusikaltimų sričių, turinčių konkretų tarpvalstybinį pobūdį, ir Europos Parlamentui ir Tarybai suteikiami įgaliojimai nustatyti minimalias taisykles dėl nusikalstamų veikų ir sankcijų apibrėžimo neteisėtos prekybos narkotikais srityje.

               4.3.Kintamoji geometrija

               Danijai Tarybos pamatinis sprendimas 2004/757/TVR, kurio 1 straipsnyje teigiama, kad „narkotikai“ yra bet kuri iš medžiagų, kurioms taikoma Narkotinių medžiagų konvencija arba Psichotropinių medžiagų konvencija, yra privalomas iki 2018 m. lapkričio 22 d.

               Kadangi CND sprendimai dėl medžiagų įtraukimo į sąrašus daro poveikį bendroms taisyklėms neteisėtos prekybos narkotikais srityje, kurios Danijai yra privalomos, Danija dalyvauja priimant Tarybos sprendimą, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi priimant tokius sprendimus dėl medžiagų įtraukimo į sąrašus.

               4.4.Išvada

               Šio pasiūlymo teisinis pagrindas yra SESV 83 straipsnio 1 dalis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               5.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Poveikio biudžetui nėra.

               2020/0296 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu atnaujintoje šešiasdešimt trečiojoje Narkotinių medžiagų komisijos sesijoje, dėl medžiagų įtraukimo į sąrašą pagal 1961 m. Bendrąją narkotinių medžiagų konvenciją su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu, ir 1971 m. Psichotropinių medžiagų konvenciją

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 83 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)1961 m. Jungtinių Tautų (JT) bendroji narkotinių medžiagų konvencija su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu
                  15
                (toliau – Narkotinių medžiagų konvencija), įsigaliojo 1975 m. rugpjūčio 8 d.;

               (2)vadovaujantis Narkotinių medžiagų konvencijos 3 straipsniu Narkotinių medžiagų komisija gali priimti sprendimą į tos konvencijos sąrašus įtraukti medžiagas. Pakeitimus sąrašuose ji gali daryti tik vadovaudamasi Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) rekomendacijomis, tačiau ji taip pat gali nuspręsti nedaryti PSO rekomenduojamų pakeitimų;

               (3)1971 m. JT psichotropinių medžiagų konvencija
                  16
                (toliau – Psichotropinių medžiagų konvencija) įsigaliojo 1976 m. rugpjūčio 16 d.;

               (4)vadovaujantis Psichotropinių medžiagų konvencijos 2 straipsniu Narkotinių medžiagų komisija, remdamasi PSO rekomendacijomis, gali priimti sprendimą į tos konvencijos sąrašus įtraukti medžiagas arba jas iš jų išbraukti. Ji turi didelę veiksmų laisvę atsižvelgti į ekonominius, socialinius, teisinius, administracinius ir kitus veiksnius, tačiau negali imtis savavališkų veiksmų;

               (5)abiejų konvencijų sąrašų pakeitimai turi tiesioginių padarinių Sąjungos teisės narkotikų kontrolės srityje taikymo sričiai. Tarybos pamatinis sprendimas 2004/757/TVR
                  17
                taikomas medžiagoms, įtrauktoms į šių konvencijų sąrašus. Todėl bet kokie šių konvencijų sąrašų pakeitimai turi tiesioginį poveikį bendroms Sąjungos taisyklėms ir keičia jų taikymo sritį, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 3 straipsnio 2 dalį;

               (6)Narkotinių medžiagų komisija atnaujintoje šešiasdešimt trečiojoje sesijoje, kuri 2020 m. gruodžio 3 ir 4 d. vyks Vienoje, turi priimti sprendimus dėl kanapių ir su kanapėmis susijusių medžiagų, kurios šiuo metu jau kontroliuojamos pagal Narkotinių medžiagų konvenciją ir Psichotropinių medžiagų konvenciją;

               (7)Sąjunga nėra minėtų JT konvencijų šalis. Narkotinių medžiagų komisijoje, kurioje 2020 m. gruodžio mėn. balsavimo teisę turės dvylika valstybių narių
                  18
               , ji turi stebėtojos statusą. Todėl būtina įgalioti valstybes nares pareikšti Sąjungos poziciją dėl medžiagų įtraukimo į Narkotinių medžiagų konvencijos ir Psichotropinių medžiagų konvencijos sąrašus, kadangi sprendimai dėl naujų medžiagų įtraukimo į tarptautinius konvencijų sąrašus priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai;

               (8)2019 m. sausio 24 d. PSO pateikė šešias rekomendacijas
                  19
               , parengtas Priklausomybės nuo narkotikų ekspertų komiteto (toliau – PSO ekspertų komitetas) 41-ajame posėdyje atlikus kritinę kanapių ir su kanapėmis susijusių medžiagų apžvalgą. Šiomis rekomendacijomis nesiekiama leisti pramoginio kanapių ir su kanapėmis susijusių medžiagų naudojimo;

               (9)remiantis PSO ekspertų komiteto vertinimu, mažai tikėtina, kad kanapės ir kanapių derva gali daryti panašų neigiamą poveikį, kokį daro kitos į Narkotinių medžiagų konvencijos IV sąrašą įtrauktos medžiagos. Be to, nustatytas kanapių preparatų galimas gydomasis poveikis malšinant skausmą ar gydant kitus sveikatos sutrikimus, kaip antai epilepsiją ar su išsėtine skleroze siejamus spazmus;

               (10)PSO nuomone, kanapės ir kanapių derva turėtų būti įtrauktos į tokį sąrašą, pagal kurį kontrolės lygis leistų užkirsti kelią dėl kanapių vartojimo atsirandančiai žalai, bet nesudarytų kliūčių įsigyti su kanapėmis susijusių preparatų, atlikti jų mokslinius tyrimus ir juos plėtoti gydymo tikslais. Todėl PSO priėjo prie išvados, kad kanapių ir kanapių dervos įtraukimas į IV sąrašą neatitinka į IV sąrašą įtrauktiniems narkotikams taikomų kriterijų;

               (11)toje rekomendacijoje nenumatoma keisti kanapių ir kanapių dervos tarptautinės kontrolės lygio. Joje tinkamai atsižvelgiama į šios srities mokslo raidą nuo tada, kai kanapės ir kanapių derva buvo pirmą kartą įtrauktos į Narkotinių medžiagų konvenciją. Išbraukti kanapes ir kanapių dervą iš Narkotinių medžiagų konvencijos IV sąrašo būtų naudinga siekiant įgyti daugiau kolektyvinių žinių tiek apie terapinę kanapių naudą, tiek apie su jomis susijusią žalą;

               (12)todėl Sąjungos pozicija turėtų būti išbraukti kanapes ir kanapių dervą iš Narkotinių medžiagų konvencijos IV sąrašo;

               (13)remiantis PSO ekspertų komiteto vertinimu, delta-9-tetrahidrokanabinolio ir jo aktyvaus stereoizomero dronabinolio, visų pirma ypač didelio grynumo, neteisėtai gaunamų formų, neigiamas poveikis, priklausomybės nuo jų ir piktnaudžiavimo jais rizika yra bent ne mažesni nei kanapių, kurios įtrauktos į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą. Medžiaga, piktnaudžiavimo kuria rizika ir kurios neigiamas poveikis yra panašūs į medžiagos, kuri jau įtraukta į Narkotinių medžiagų konvencijos sąrašą, paprastai turėtų būti įtraukiama į tą patį sąrašą. Kadangi piktnaudžiavimo delta-9-tetrahidrokanabinoliu rizika ir jo neigiamas poveikis yra panašūs į kanapių, jis atitinka įtraukimo į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą kriterijus;

               (14)be to, PSO supratimu, klasifikavus delta-9-tetrahidrokanabinolį pagal tą pačią konvenciją ir įtraukus jį į tą patį sąrašą kaip kanapes, t. y. į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą, valstybėse narėse būtų daug lengviau įgyvendinti konvencijomis nustatytas kontrolės priemones. Todėl PSO rekomendavo delta-9-tetrahidrokanabinolį ir jo aktyvų stereoizomerą dronabinolį įtraukti į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą ir, jei šiai rekomendacijai bus pritarta, išbraukti juos iš Psichotropinių medžiagų konvencijos II sąrašo;

               (15)toje rekomendacijoje nenumatoma keisti delta-9-tetrahidrokanabinolio ir jo aktyvaus stereoizomero dronabinolio tarptautinės kontrolės lygio. Be to, dėl jos būtų lengviau įgyvendinti kontrolės priemones valstybėse narėse;

               (16)todėl Sąjungos pozicija turėtų būti įtraukti delta-9-tetrahidrokanabinolį ir jo aktyvų stereoizomerą dronabinolį į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą ir, jei tai rekomendacijai bus pritarta, išbraukti juos iš Psichotropinių medžiagų konvencijos II sąrašo;

               (17)remiantis PSO ekspertų komiteto vertinimu, tetrahidrokanabinolis (delta-9-tetrahidrokanabinolio izomerai), įtrauktas į Psichotropinių medžiagų konvencijos I sąrašą, nekelia piktnaudžiavimo rizikos ir neturi neigiamo poveikio, panašaus į delta-9-tetrahidrokanabinolio, bet dėl kiekvieno iš šešių izomerų cheminio panašumo į delta-9-tetrahidrokanabinolį labai sunku naudojant standartinius cheminės analizės metodus bet kurį iš šių šešių izomerų atskirti nuo delta-9-tetrahidrokanabinolio. Be to, klasifikuojant šiuos šešis izomerus pagal tą pačią konvenciją ir įtraukiant juos į tą patį sąrašą kaip delta-9-tetrahidrokanabinolį, t. y. į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą, būtų lengviau vykdyti tarptautinę delta-9-tetrahidrokanabinolio kontrolę ir padėti valstybėms narėms įgyvendinti kontrolės priemones šalies lygmeniu. Todėl PSO rekomendavo įtraukti tetrahidrokanabinolį (delta-9-tetrahidrokanabinolio izomerus) į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą su sąlyga, kad Narkotinių medžiagų komisija (CND) patvirtins rekomendaciją įtraukti dronabinolį ir jo stereoizomerus (delta-9-tetrahidrokanabinolį) į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą, ir, jei ši rekomendacija bus patvirtinta, išbraukti jį iš Psichotropinių medžiagų konvencijos I sąrašo;

               (18)toje rekomendacijoje nenumatoma keisti tetrahidrokanabinolio (delta-9-tetrahidrokanabinolio izomerų) tarptautinės kontrolės lygio. Ji atitinka geresnio reglamentavimo principus ir valstybėse narėse leistų lengviau įgyvendinti kontrolės priemones;

               (19)todėl Sąjungos pozicija turėtų būti įtraukti tetrahidrokanabinolį (delta-9-tetrahidrokanabinolio izomerus) į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą su sąlyga, kad CND patvirtins rekomendaciją įtraukti dronabinolį ir jo stereoizomerus (delta-9-tetrahidrokanabinolį) į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą, ir, jei ta rekomendacija bus patvirtinta, išbraukti jį iš Psichotropinių medžiagų konvencijos I sąrašo;

               (20)siekiant užtikrinti delta-9-tetrahidrokanabinolio ir jo aktyvaus stereoizomero dronabinolio bei tetrahidrokanabinolio (delta-9-tetrahidrokanabinolio izomerų) įtraukimo į sąrašus nuoseklumą ir išvengti rizikos, kad bet kuri iš šių medžiagų galėtų būti įtraukta į sąrašus pagal abi konvencijas (Narkotinių medžiagų konvenciją ir Psichotropinių medžiagų konvenciją), valstybėms narėms turėtų būti sudaryta galimybė bendrai balsuojant pareikšti Sąjungos poziciją dėl šių medžiagų;

               (21)remiantis PSO ekspertų komiteto vertinimu, kanapių ekstraktų ir tinktūrų psichoaktyviosios savybės, kaip nurodyta Narkotinių medžiagų konvencijoje, kinta iš esmės dėl skirtingos delta-9-tetrahidrokanabinolio koncentracijos šiuose ekstraktuose ir tinktūrose. Kai kurie kanapių ekstraktai ir tinktūros, neturintys psichoaktyviųjų savybių, kurių sudėtyje didžiąją dalį sudaro kanabidiolis, turi daug žadančių pritaikymo terapiniais tikslais būdų. Tai, kad įvairūs preparatai, kurių sudėtyje yra skirtinga delta-9-tetrahidrokanabinolio koncentracija, kontroliuojami pagal tą patį įrašą „Ekstraktai ir tinktūros“ ir tą patį sąrašą, kelia sunkumų atsakingoms valdžios institucijoms, šalyse įgyvendinančioms kontrolės priemones. Be to, pagal Narkotinių medžiagų konvencijoje pateiktą preparatų apibrėžtį visi produktai, kurie yra kanapių „ekstraktai ir tinktūros“, gali būti laikomi kanapių „preparatais“, taip pat, jei būtų pritarta Komiteto rekomendacijai perkelti dronabinolį į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą, dronabinolio ir jo stereoizomerų „preparatais“. Todėl PSO rekomendavo ekstraktus ir tinktūras išbraukti iš Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašo;

               (22)po šios rekomendacijos paskelbimo
                  20
                PSO pateiktoje informacijoje ir Tarptautinės narkotikų kontrolės valdybos (INCB) atliktoje šios rekomendacijos poveikio analizėje
                  21
                paaiškinama, kad šia rekomendacija nekeičiamas kanapių ekstraktų ir tinktūrų tarptautinės kontrolės lygis ir nemanoma, kad rekomendacija turėtų poveikį valstybių narių įsipareigojimams vykdyti kontrolę ir (arba) teikti ataskaitas. Be to, pakeitimas suteiks daugiau tikrumo dėl produktų, gautų ne naudojant tirpiklį, o naudojant šilumą ir slėgį, kontrolės;

               (23)todėl Sąjungos pozicija turėtų būti balsuoti už rekomendaciją išbraukti „ekstraktus ir tinktūras“ iš Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašo;

               (24)remiantis PSO ekspertų komiteto vertinimu, kanabidiolio aptinkama kanapių ir kanapių dervos sudėtyje, tačiau jis neturi psichoaktyviųjų savybių ir nekyla piktnaudžiavimo juo bei priklausomybės nuo jo rizikos. Jis nedaro didelio neigiamo poveikio. Be to, nustatyta, kad kanabidiolis gali būti veiksmingas valdant tam tikrus vaikams pasireiškiančius gydymui atsparius epileptinius sutrikimus;

               (25)PSO pažymėjo, kad psichoaktyvaus poveikio neturinčių vaistų, kurie gaminami kaip kanapių augalo preparatai, sudėtyje yra delta-9-tetrahidrokanabinolio pėdsakų, ir pripažino, kad kai kurioms valstybėms narėms gali būti sunku atlikti cheminę delta-9-tetrahidrokanabinolio kiekio analizę 0,15 proc. tikslumu. Todėl PSO rekomendavo Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą papildyti šia išnaša: „Preparatams, turintiems daugiausia kanabidiolio ir ne daugiau kaip 0,2 proc. delta-9-tetrahidrokanabinolio, tarptautinė kontrolė netaikoma.“;

               (26)tačiau ta rekomendacija sumažintų galiojantį šių preparatų kontrolės lygį. 0,2 proc. ribos nustatymas nėra pakankamai pagrįstas moksliniais įrodymais. Dėl rekomendacijos formuluotės 0,2 proc. apskaičiavimo būdas gali būti aiškinamas skirtingai, o techniškai įgyvendinti priemonę bus sudėtinga dėl techninių ir administracinių pajėgumų. Skirtingų sąlygų taikymas kanabidioliui, palyginti su kitais kanabinoidais, neatitinka galiojančios konvencijų sąrašų struktūros. Rekomendacija, taip, kaip ji suformuluota, nesuteikia reikiamo teisinio tikrumo ir nėra tinkamas sprendimas kanabidiolio klausimui;

               (27)todėl Sąjungos pozicija turėtų būti balsuoti prieš rekomendaciją prie Narkotinių medžiagų konvencijos I sąraše kanapėms ir kanapių dervai skirto įrašo pridėti išnašą dėl „preparatų, turinčių daugiausia kanabidiolio ir ne daugiau kaip 0,2 proc. delta-9-tetrahidrokanabinolio“;

               (28)be to, dėl galimo labai vertingo kanabidiolio pritaikymo, pvz., sveikatos, kosmetikos ir maisto produktų sektoriuose, taip pat ekonominių ir su aplinka susijusių galimybių, kurias suteikia pramoninis kanapių auginimas, PSO raginama skubiai pateikti pasiūlymą dėl patikslintos rekomendacijos, kad būtų nuspręsta dėl tinkamo tarptautinės kanabidiolio kontrolės lygio, taip pat galimybės šios kontrolės jam netaikyti;

               (29)remiantis PSO ekspertų komiteto vertinimu, vaistai, kurių sudėtyje yra delta-9-tetrahidrokanabinolio, nėra susiję su piktnaudžiavimo ir priklausomybės problemomis ir nėra skirti naudoti ne medicinos reikmėms. Be to, PSO pripažino, kad tokie preparatai yra paruošiami taip, kad piktnaudžiavimo jais rizikos nekyla, faktinio piktnaudžiavimo jais įrodymų nėra arba jie neturi tokio neigiamo poveikio, kad būtų galima pagrįsti galiojantį kontrolės lygį, siejamą su Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašu, ar kontrolės lygį, siejamą su Psichotropinių medžiagų konvencijos II priedu. Todėl PSO rekomendavo į Narkotinių medžiagų konvencijos III sąrašą įtraukti preparatus, pagamintus cheminės sintezės būdu arba kaip kanapių preparatai, kurie kaip vaistiniai preparatai yra sudaryti iš vieno ar kelių ingredientų bei taip, kad delta-9-tetrahidrokanabinolio (dronabinolio) nebūtų galima išgauti lengvai įgyvendinamais būdais arba kiekiais, kurie keltų grėsmę visuomenės sveikatai;

               (30)tačiau tos rekomendacijos formuluotė, susijusi su „vaistiniais“ preparatais, nėra pagrįsta jokiu terminu, apibrėžtu Narkotinių medžiagų konvencijoje. Be to, dėl tos rekomendacijos galėtų kilti papildomos reglamentavimo naštos valstybėms narėms, kurioms reikėtų apibrėžti šioje rekomendacijoje vartojamas sąvokas, kad būtų užtikrintas vienodas jos taikymas, ir kurios turėtų įsitikinti, ar dėl kiekvieno produkto yra ar nėra įvykdyta sąlyga, kad jo negalima išgauti „lengvai įgyvendinamais būdais“;

               (31)todėl Sąjungos pozicija turėtų būti balsuoti prieš rekomendaciją į Narkotinių medžiagų konvencijos III sąrašą įtraukti „preparatus, pagamintus cheminės sintezės būdu arba kaip kanapių preparatai, kurie kaip vaistiniai preparatai yra sudaryti iš vieno ar kelių ingredientų bei taip, kad delta-9-tetrahidrokanabinolio (dronabinolio) nebūtų galima išgauti lengvai įgyvendinamais būdais arba kiekiais, kurie keltų grėsmę visuomenės sveikatai“;

               (32)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Narkotinių medžiagų komisijoje, kadangi sprendimai, priimami dėl skirtingų sprendimų dėl kanapių ir su kanapėmis susijusių medžiagų įtraukimo į įvairius sąrašus, gali labai paveikti Sąjungos teisės aktų turinį, visų pirma Pamatinį sprendimą 2004/757/TVR;

               (33)Sąjungos poziciją vieningai pareiškia valstybės narės, kurios yra Narkotinių medžiagų komisijos narės;

               (34)Danijai Pamatinis sprendimas 2004/757/TVR yra privalomas, todėl ji dalyvauja priimant ir taikant šį sprendimą;

               (35)Airijai Pamatinis sprendimas 2004/757/TVR yra privalomas, todėl ji dalyvauja priimant ir taikant šį sprendimą,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kuri turi būti priimta Sąjungos vardu 2020 m. gruodžio 3 ir 4 d. Narkotinių medžiagų komisijos atnaujintoje šešiasdešimt trečiojoje sesijoje, kai to organo prašoma priimti sprendimus dėl medžiagų įtraukimo į 1961 m. Jungtinių Tautų bendrosios narkotinių medžiagų konvencijos su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu, ir 1971 m. Jungtinių Tautų psichotropinių medžiagų konvencijos sąrašus arba išbraukimo iš jų, išdėstyta šio sprendimo priede.

               2 straipsnis

               1 straipsnyje nurodytą poziciją vieningai pareiškia valstybės narės, kurios yra Narkotinių medžiagų komisijos narės.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas pagal Sutartis skirtas valstybėms narėms.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        Jungtinių Tautų sutarčių rinkinys, 978 t., Nr. 14152.

                     (2)

                        Jungtinių Tautų sutarčių rinkinys, 1019 t., Nr. 14956.

                     (3)

                        Nuo 2020 m. sausio 1 d. toliau nurodytos 12 valstybių narių yra balsavimo teisę turinčios CND narės: Austrija, Belgija, Čekija, Italija, Ispanija, Kroatija, Lenkija, Nyderlandai, Prancūzija, Švedija, Vengrija, Vokietija.

                     (4)

                  https://www.who.int/medicines/access/controlled-substances/UNSG_letter_ECDD41_recommendations_cannabis_24Jan19.pdf?ua=1
                  . 2020 m. rugpjūčio 5 d. PSO išsiuntė raštą JT generalinio sekretoriaus biurui ir jame paaiškino, kad frazė „sudėtyje yra delta-9-tetrahidrokanabinolio (dronabinolio)“ turėtų būti laikoma rekomendacijos dėl kanapių ir dronabinolio vaistinių preparatų teksto dalimi.

                     (5)

                        CND sprendimas 63/14.
                  https://www.unodc.org/documents/commissions/CND/Drug_Resolutions/2020-2029/2020/Decision_63_14.pdf
                  .

                     (6)

                        OL L 335, 2004 11 11, p. 8, su pakeitimais, padarytais 2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/2103, kuria, siekiant į termino „narkotikas“ apibrėžtį įtraukti naujų psichoaktyviųjų medžiagų, iš dalies keičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2004/757/TVR ir kuria panaikinamas Tarybos sprendimas 2005/387/TVR, OL L 305, 2017 11 21, p. 12.

                     (7)

                        Žr. 2019 m. lapkričio 26 d. visų klausimų ir atsakymų suvestinę
                  https://www.unodc.org/documents/commissions/CND/CND_Sessions/CND_63/CRPs/ECN72020_CRP4_V2000845.pdf
                  .

                     (8)

                        PSO rekomendacijų dėl kanapių ir su kanapėmis susijusių produktų poveikio tarptautinės narkotikų kontrolės sistemos kontrolės reikalavimams analizė, 2020 m. birželio 15 d., INCB sekretoriatas.

                     (9)

                        Kitas teminis posėdis numatytas 2020 m. spalio 7– 6 d. ir jame planuojama aptarti PSO rekomendaciją dėl kanapių ir kanapių dervos. Spalio 8 d. numatyta tarp sesijų surengti atskirą CND posėdį diskusijoms dėl visų rekomendacijų užbaigti.

                     (10)

                        COM(2017) 72 final; COM(2018) 31 final; COM(2019) 862 final; COM(2019) 624 ir COM(2019) 631.

                     (11)

                        Tarybos priimtos atitinkamai 2017 m. kovo 7 d., 2018 m. vasario 27 d., 2019 m. kovo 5 d. ir 2020 m. vasario 17 d.

                     (12)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64 punktas.

                     (13)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (14)

                        Narkotinių medžiagų konvencijos 3 straipsnio 7 dalis; Psichotropinių medžiagų konvencijos 2 straipsnio 7 dalis.

                     (15)

                        Jungtinių Tautų sutarčių rinkinys, 978 t., Nr. 14152.

                     (16)

                        Jungtinių Tautų sutarčių rinkinys, 1019 t., Nr. 14956.

                     (17)

                        2004 m. spalio 25 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2004/757/TVR, nustatantis būtiniausias nuostatas dėl nusikalstamų veikų sudėties požymių ir bausmių neteisėtos prekybos narkotikais srityje (OL L 335, 2004 11 11, p. 8).

                     (18)

                        Nuo 2020 m. sausio 1 d. toliau nurodytos 12 valstybių narių yra balsavimo teisę turinčios CND narės: Austrija, Belgija, Čekija, Italija, Ispanija, Kroatija, Lenkija, Nyderlandai, Prancūzija, Švedija, Vengrija, Vokietija.

                     (19)

                  https://www.who.int/medicines/access/controlled-substances/UNSG_letter_ECDD41_recommendations_cannabis_24Jan19.pdf?ua=1

                     (20)

                        Žr. 2019 m. lapkričio 26 d. visų klausimų ir atsakymų suvestinę
                  https://www.unodc.org/documents/commissions/CND/CND_Sessions/CND_63/CRPs/ECN72020_CRP4_V2000845.pdf
                  .

                     (21)

                        PSO rekomendacijų dėl kanapių ir su kanapėmis susijusių produktų poveikio tarptautinės narkotikų kontrolės sistemos kontrolės reikalavimams analizė, 2020 m. birželio 15 d., INCB sekretoriatas.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 12 08
            COM(2020) 659 final/2
            COM(2020) 659 final of 16.10.2020 downgraded on 8.12.2020.
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu atnaujintoje šešiasdešimt trečiojoje Narkotinių medžiagų komisijos sesijoje, dėl medžiagų įtraukimo į sąrašą pagal 1961 m. Bendrąją narkotinių medžiagų konvenciją su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu, ir 1971 m. Psichotropinių medžiagų konvenciją

               PRIEDAS

               Pozicija, kurios turi laikytis valstybės narės – Narkotinių medžiagų komisijos narės –  veikdamos kartu Sąjungos interesų labui 2020 m. gruodžio 3 ir 4 d. atnaujintoje šešiasdešimt trečiojoje Narkotinių medžiagų komisijos sesijoje, dėl medžiagų kontrolės taikymo srities pakeitimų:

               (1)kanapės ir kanapių derva turi būti išbrauktos iš Narkotinių medžiagų konvencijos IV sąrašo
                  1
               ;

               (2)dronabinolis (delta-9-tetrahidrokanabinolis) turi būti įtrauktas į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą ir, jei ši rekomendacija bus patvirtinta, turi būti išbrauktas iš Psichotropinių medžiagų konvencijos II sąrašo;

               (3)tetrahidrokanabinolis (delta-9-tetrahidrokanabinolio izomerai) turi būti įtrauktas į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą su sąlyga, kad CND patvirtins rekomendaciją įtraukti dronabinolį ir jo stereoizomerus (delta-9-tetrahidrokanabinolį) į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą, ir, jei ši rekomendacija bus patvirtinta, turi būti išbrauktas iš Psichotropinių medžiagų konvencijos I sąrašo;

               (4)iš Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašo turi būti išbrauktas terminas „ekstraktai ir tinktūros“;

               (5)prie Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašo kanapėms ir kanapių dervai skirto įrašo nepridedama išnaša „Preparatams, turintiems daugiausia kanabidiolio ir ne daugiau kaip 0,2 proc. delta-9-tetrahidrokanabinolio, tarptautinė kontrolė netaikoma“; PSO raginama skubiai pateikti pasiūlymą dėl patikslintos rekomendacijos, kad būtų nuspręsta dėl tinkamo tarptautinės kanabidiolio kontrolės lygio, taip pat galimybės šios kontrolės jam netaikyti;

               (6)preparatai, pagaminti cheminės sintezės būdu arba kaip kanapių preparatai, kurie kaip vaistiniai preparatai yra sudaryti iš vieno ar kelių ingredientų bei taip, kad delta-9-tetrahidrokanabinolio (dronabinolio) nebūtų galima išgauti lengvai įgyvendinamais būdais arba kiekiais, kurie keltų grėsmę visuomenės sveikatai, neįtraukiami į Narkotinių medžiagų konvencijos III sąrašą.

               Siekdamos užtikrinti įtraukimo į sąrašus nuoseklumą ir išvengti rizikos, kad medžiaga galėtų būti įtraukta į sąrašus pagal abi konvencijas (Narkotinių medžiagų konvenciją ir Psichotropinių medžiagų konvenciją), valstybės narės gali pritarti bendram balsavimui dėl rekomendacijų dėl dronabinolio ir tetrahidrokanabinolio.

                     (1)

                        Jos ir toliau lieka įtrauktos į tos konvencijos I sąrašą.