Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0505

Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 754/2009, kuriuo leidžiama tam tikrų grupių laivams netaikyti Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 III skyriuje nustatytos žvejybos pastangų sistemos  /* KOM/2009/0505 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 23.9.2009KOM(2009) 505 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 754/2009, kuriuo leidžiama tam tikrų grupių laivams netaikyti Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 III skyriuje nustatytos žvejybos pastangų sistemosAIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPagal Reglamento (EB) Nr. 1342/2008, nustatančio menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą ir panaikinančio Reglamentą (EB) Nr. 423/2004, 11 straipsnio 2 dalį Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir valstybių narių pateikta informacija bei Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK, angl. STEFC) rekomendacijomis, gali tam tikrų grupių laivams netaikyti žvejybos pastangų sistemos, jei turima tinkamų duomenų apie atitinkamų laivų sužvejojamų ir į jūrą išmetamų atlantinių menkių kiekius, jei sužvejojamų atlantinių menkių kiekio procentinė dalis neviršija 1,5 % viso atitinkamos grupės laivų sužvejojamų žuvų kiekio ir jei tos grupės laivams taikant žvejybos pastangų sistemą atsirastų administracinė našta, neproporcinga bendram poveikiui, kurį ta sistema darytų atlantinių menkių ištekliams. Tarybai 2009 m. liepos 27 d. nusprendus (Reglamentas (EB) Nr. 754/2009) žvejybos pastangų sistemos netaikyti Švedijai ir Ispanijai, ŽMTEK įvertino Prancūzijos, Vokietijos, Lenkijos ir Jungtinės Karalystės prašymus.ŽMTEK rekomendacijose nurodyta, kad Vokietijos ir Lenkijos pateikta informacija apie ledjūrio menkes, Ispanijos pateikta informacija apie europines paprastąsias jūrines lydekas ir Prancūzijos pateikta informacija apie giliavandenių rūšių žuvis bei europinius jūrų velnius rodo, kad laivų grupių sužvejojamas atlantinių menkių kiekis, įskaitant į jūrą išmetamą jų kiekį, atitinka Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 11 straipsnio 2 dalies sąlygas, todėl toms laivų grupėms galima netaikyti žvejybos pastangų sistemos, jei jų žvejybos veikla daugiausia vykdoma giliau nei pasiskirstę atlantinių menkių ištekliai, t. y. giliau nei 300 m gylyje. Su visais kitais prašymais susijusi pateikta informacija laikoma nepakankama, kad būtų galima nustatyti, ar laikomasi tų sąlygų.Šiuo pasiūlymu siekiama leisti tam tikrų grupių laivams netaikyti Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 III skyriaus.Tarybos prašoma šį pasiūlymą priimti kuo greičiau, kad žvejai galėtų planuoti likusios šio žvejybos sezono dalies veiklą.PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 754/2009, kuriuo leidžiama tam tikrų grupių laivams netaikyti Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 III skyriuje nustatytos žvejybos pastangų sistemosEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1342/2008, nustatantį menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 423/2004[1], ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:1.  Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 III skyriuje nustatyta žvejybos pastangų sistema, pagal kurią žvejybos galimybės valstybėms narėms kasmet paskirstomos kaip žvejybos pastangos. Pagal to reglamento 11 straipsnio 2 dalį Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir valstybių narių pateikta informacija bei Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK, angl. STECF) rekomendacijomis, gali tam tikrų grupių laivams netaikyti žvejybos pastangų sistemos, jei turima tinkamų duomenų apie atitinkamų laivų sužvejojamų ir į jūrą išmetamų atlantinių menkių kiekius, jei sužvejojamų atlantinių menkių kiekio procentinė dalis neviršija 1,5 % viso atitinkamos grupės laivų sužvejojamų žuvų kiekio ir jei šios grupės laivams taikant žvejybos pastangų sistemą atsirastų administracinė našta, neproporcinga bendram poveikiui, kurį ta sistema darytų atlantinių menkių ištekliams.2.  Tarybos reglamentu (EB) Nr. 754/2009[2] leista tam tikrų grupių laivams netaikyti Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 III skyriuje nustatytos žvejybos pastangų sistemos.3.  ŽMTEK įvertinus su Reglamentu (EB) Nr. 754/2009 susijusią informaciją, Vokietija, Prancūzija ir Lenkija pateikė informaciją apie tam tikrų kitų grupių su jų vėliavomis plaukiojančių laivų sužvejojamų atlantinių menkių kiekį.4.  Vokietija pateikė informaciją apie Šiaurės jūros atviros vandenyse ir į vakarus nuo Škotijos esančiame rajone dugniniais tralais ledjūrio menkes žvejojančių laivų sužvejojamų atlantinių menkių kiekį. Kaip įvertino ŽMTEK, remiantis ta informacija, kuri papildo kitų valstybių narių pateiktą informaciją apie žvejybą, galima nustatyti, kad tos grupės laivų sužvejotų atlantinių menkių kiekis, įskaitant į jūrą išmestas žuvis, laikotarpiu, kuriuo tie laivai naudojasi tik tais žvejybos įrankiais, neviršija 1,5 % viso tos grupės laivų tuo laikotarpiu sužvejotų žuvų kiekio, jei ta žvejybos veikla vykdoma giliau nei pasiskirstę atlantinių menkių ištekliai, t. y. giliau nei 300 m gylyje. Be to, atsižvelgiant į Vokietijos šios žvejybos kontrolės programą ir manant, kad tos grupės laivams taikant žvejybos pastangų sistemą atsirastų administracinė našta, neproporcinga bendram poveikiui, kurį ta sistema darytų atlantinių menkių ištekliams, tikslinga Šiaurės jūros atviros jūros vandenyse dugniniais tralais, kurių tinklinio audeklo akių dydis yra 100 mm arba didesnis, 300 m gylyje arba giliau ledjūrio menkes žvejojančių laivų grupei netaikyti Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 III skyriuje nustatytos žvejybos pastangų sistemos.5.  Prancūzija pateikė informaciją apie vienos į vakarus nuo Škotijos esančiame rajone dugniniais tralais giliavandenių rūšių žuvis žvejojančių laivų grupės ir kitos tame pačiame rajone žiauniniais tinklais europinius jūrų velnius žvejojančių laivų grupės sužvejojamų atlantinių menkių kiekį. Kaip įvertino ŽMTEK, remiantis ta informacija galima nustatyti, kad tos grupės laivų sužvejotų atlantinių menkių kiekis, įskaitant į jūrą išmestas žuvis, laikotarpiu, kuriuo tie laivai naudojasi tik tais žvejybos įrankiais, neviršija 1,5 % viso tos grupės laivų tuo laikotarpiu sužvejotų žuvų kiekio, jei ta žvejybos veikla daugiausia vykdoma giliau nei pasiskirstę atlantinių menkių ištekliai, t. y. giliau nei 300 m gylyje. Be to, atsižvelgiant į Prancūzijos šios žvejybos kontrolės programą ir manant, kad tos grupės laivams taikant žvejybos pastangų sistemą atsirastų administracinė našta, neproporcinga bendram poveikiui, kurį ta sistema darytų atlantinių menkių ištekliams, tikslinga į vakarus nuo Škotijos esančiame rajone dugniniais tralais, kurių tinklinio audeklo akių dydis yra 100 mm arba didesnis, 300 m gylyje arba giliau giliavandenių rūšių žuvis žvejojančių laivų grupei ir į vakarus nuo Škotijos esančiame rajone žiauniniais tinklais 300 m gylyje arba giliau žvejojančių laivų grupei netaikyti Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 III skyriuje nustatytos žvejybos pastangų sistemos.6.  Ispanija pateikė informaciją apie vienos į vakarus nuo Škotijos esančiame rajone ūdomis europines paprastąsias jūrines lydekas žvejojančių laivų grupės sužvejojamų atlantinių menkių kiekį. Kaip įvertino ŽMTEK, remiantis ta informacija galima nustatyti, kad tos grupės laivų sužvejotų atlantinių menkių kiekis, įskaitant į jūrą išmestas žuvis, laikotarpiu, kuriuo tie laivai naudojasi tik tais žvejybos įrankiais, neviršija 1,5 % viso tos grupės laivų tuo laikotarpiu sužvejotų žuvų kiekio, jei ta žvejybos veikla daugiausia vykdoma giliau nei pasiskirstę atlantinių menkių ištekliai, t. y. giliau nei 300 m gylyje. Be to, atsižvelgiant į Ispanijos šios žvejybos kontrolės programą ir manant, kad tos grupės laivams taikant žvejybos pastangų sistemą atsirastų administracinė našta, neproporcinga bendram poveikiui, kurį ta sistema darytų atlantinių menkių ištekliams, tikslinga į vakarus nuo Škotijos esančiame rajone ūdomis 300 m gylyje arba giliau europines paprastąsias jūrines lydekas žvejojančių laivų grupei netaikyti Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 III skyriuje nustatytos žvejybos pastangų sistemos.7.  Lenkija pateikė informaciją apie Šiaurės jūroje dugniniais tralais ledjūrio menkes žvejojančių laivų grupės sužvejojamų atlantinių menkių kiekį. Kaip įvertino ŽMTEK, remiantis ta informacija, kuri papildo kitų valstybių narių pateiktą informaciją apie žvejybą, galima nustatyti, kad tos grupės laivų sužvejotų atlantinių menkių kiekis, įskaitant į jūrą išmestas žuvis, laikotarpiu, kuriuo tie laivai naudojasi tik tais žvejybos įrankiais, neviršija 1,5% viso tos grupės laivų tuo laikotarpiu sužvejotų žuvų kiekio, jei ta žvejybos veikla daugiausia vykdoma giliau nei pasiskirstę atlantinių menkių ištekliai, t. y. giliau nei 300 m gylyje. Be to, atsižvelgiant į Lenkijos šios žvejybos kontrolės programą ir manant, kad tos grupės laivams taikant žvejybos pastangų sistemą atsirastų administracinė našta, neproporcinga bendram poveikiui, kurį ta sistema darytų atlantinių menkių ištekliams, tikslinga Šiaurės jūroje dugniniais tralais, kurių tinklinio audeklo akių dydis yra 100 mm arba didesnis, 300 m gylyje arba giliau ledjūrio menkes žvejojančių laivų grupei netaikyti Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 III skyriuje nustatytos žvejybos pastangų sistemos.8.  Todėl Reglamentą (EB) Nr. 754/2009 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.9.  Atsižvelgiant į tai, kad valstybės narės administruoja žvejybos pastangas ir laikosi žvejybos pastangų apribojimų per žvejybos sezoną, kuris prasideda 2009 m. vasario 1 d. ir baigiasi 2010 m. sausio 31 d., ir į tai, kad Reglamentas (EB) Nr. 1342/2008 priimtas tik šiek tiek anksčiau nei prasidėjo šis sezonas, tikslinga nustatyti, kad šiame reglamente nustatytos išimtys būtų taikomos per visą žvejybos sezoną ir kad jos būtų taikomos nuo 2009 m. vasario 1 d.10.  Siekiant suteikti tikrumo atitinkamiems žvejams ir sudaryti jiems palankias sąlygas, kad jie galėtų kuo greičiau suplanuoti veiklą šiuo žvejybos sezonu, būtina taikyti šešių savaičių laikotarpio, nurodyto Protokolo dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos Bendrijų steigimo sutarčių, I antraštinės dalies 3 straipsnyje, išimtį,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis Reglamento (EB) Nr. 754/2009 pakeitimaiReglamento (EB) Nr. 754/2009 1 straipsnis papildomas šiais c–g punktais:„c) Vokietijos 2009 m. kovo 25 d. prašyme, pateiktame 2009 m. birželio 27 d. raštu, nurodytos su jos vėliava plaukiojančių laivų, vykdančių žvejybą atviroje jūroje ir Šiaurės jūroje bei į vakarus nuo Škotijos esančiame rajone dugniniais tralais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 100 mm arba didesnis, 300 m gylyje arba giliau žvejojančių ledjūrio menkes, grupės laivams;d) Prancūzijos 2009 m. birželio 18 d. prašyme nurodytos su jos vėliava plaukiojančių laivų, į vakarus nuo Škotijos esančiame rajone dugniniais tralais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 100 mm arba didesnis, 300 m gylyje arba giliau žvejojančių giliavandenių rūšių žuvis, grupės laivams;e) Prancūzijos 2009 m. birželio 18 d. prašyme nurodytos su jos vėliava plaukiojančių laivų, į vakarus nuo Škotijos esančiame rajone žiauniniais tinklais 300 m gylyje arba giliau žvejojančių europinius jūrų velnius, grupės laivams;f) Ispanijos 2009 m. balandžio 6 d. prašyme, pateiktame 2009 m. balandžio 13 d. ir rugsėjo 14 d. raštais, nurodytos su jos vėliava plaukiojančių laivų, į vakarus nuo Škotijos esančiame rajone ūdomis 300 m gylyje arba giliau žvejojančių europines paprastąsias jūrines lydekas, grupės laivams;g) Lenkijos 2009 m. kovo 23 d. prašyme, pateiktame 2009 m. balandžio 27 d. ir birželio 16 d. raštais, nurodytos su jos vėliava plaukiojančių laivų, Šiaurės jūroje dugniniais tralais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 100 mm arba didesnis, 300 m gylyje arba giliau žvejojančių ledjūrio menkes, grupės laivams.“2 straipsnis ĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Jis taikomas nuo 2009 m. vasario 1 d.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje [...]Tarybos varduPirmininkas . [1] OL L 348, 2008 12 24, p. 20.[2] OL L 214, 2009 8 19, p. 16.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52005PC0160

Pasiūlymas Tarybos reglamentas baigiantis dalinę tarpinę antidempingo priemonių, taikytinų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės silicio importui, peržiūrą  /* KOM/2005/0160 galutinis */

	Briuselis, 25.04.2005KOM(2005) 160 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASbaigiantis dalinę tarpinę antidempingo priemonių, taikytinų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės silicio importui, peržiūrą(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS |Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas yra susijęs su 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2004 m. kovo 8 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 461/2004 („pagrindinis reglamentas“) dėl procedūros, susijusios su Kinijos Liaudies Respublikos kilmės silicio importu, taikymu. |Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas yra pateikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą, ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus. |Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos Šiuo metu pasiūlymo srityje netaikomos jokios nuostatos. |Derinimas su kitomis Sąjungos politikos kryptimis ir tikslais Netaikytina. |KONSULTAVIMASIS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO įVERTINIMAS |Konsultavimasis su suinteresuotosiomis šalimis |Atliekant tyrimą, su šia procedūra susijusios suinteresuotosios šalys, remdamosis pagrindiniame reglamente numatytomis nuostatomis, turėjo galimybę ginti savo interesus. |Specialaus tyrimo atlikimas ir jo taikymas |Atlikti nepriklausomą specialų tyrimą nebuvo reikalinga. |Poveikio įvertinimas Šis pasiūlymas yra parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nėra numatomas bendras poveikio įvertinimas, bet jame yra pateiktas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |Pasiūlytų veiksmų santrauka 2004 m. kovo 20 d. Komisija pradėjo peržiūros tyrimą dėl, inter alia, Kinijos Liaudies Respublikos kilmės silicio metalo importo. Šios peržiūros tikslas buvo išnagrinėti, ar dėl 2004 m. gegužės 1 d. įvykusios Europos Sąjungos plėtros reikėtų keisti priemones, taikytinas suinteresuotosioms šalims, įskaitant naudotojus, platintojus ir vartotojus naujosiose valstybėse narėse, siekiant išvengti staigaus ir itin žalingo poveikio joms. Išnagrinėjus įvairių suinteresuotųjų šalių pateiktą informaciją ir peržiūrėjus statistiką, buvo nuspręsta, kad įtikinamų priežasčių keisti jau taikomas priemones, įvedant laikinąsias priemones, nėra. Dėl šios peržiūros buvo pasitarta su valstybėmis narėmis. Dvidešimt viena valstybė narė palaikė šį pasiūlymą, o keturios valstybės narės jam paprieštaravo. Dėl to Tarybai siūloma priimti pridedamą pasiūlymą prie reglamento, kuris turėtų būti kuo greičiau paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |Teisinis pagrindas 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2004 m. kovo 8 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 461/2004. |Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šių priežasčių: |– veiksmų pobūdis yra aprašomas pirmiau minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti šalies sprendimą. |– nuoroda apie Bendrijai, šalių vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ekonominės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės ir administracinės naštos mažinimą ir jos laikymą proporcinga pasiūlymo tikslui netaikoma. |Priemonių pasirinkimas |Siūlomos priemonės: reglamentas. |Kitos priemonės nėra laikomos tinkamomis dėl šių priežasčių. Pirmiau minėtame pagrindiniame reglamente nenumatoma alternatyvi galimybė rinktis. |POVEIKIS BIUDžETUI |Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. |PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASbaigiantis dalinę tarpinę antidempingo priemonių, taikytinų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės silicio importui, peržiūrąEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį ir 22 dalies c punktą,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,[2]kadangi:A. TYRIMAS1. Galiojančios priemonės(1) 2004 m. kovo mėn., atlikusi peržiūrą dėl priemonės pratęsimo, Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 398/2004[3], nustatantį galutinį antidempingo muitą Kinijos Liaudies Respublikos (KLR) kilmės silicio metalo (silicio) importui. Galutinis muitas, taikomas grynajai franko prie Bendrijos sienos kainai neatskaičiavus muito, buvo 49 %.2. Tyrimo pradžia(2) 2004 m. kovo mėn. 20 d. Komisija paskelbė tyrimo pradžią Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje išspausdintame pranešime[4] apie dalinę tarpinę antidempingo priemonių, taikytinų, inter alia , KLR kilmės silicio importui, peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį ir 22 dalies c punktą.(3) Peržiūra buvo pradėta Komisijos iniciatyva siekiant išnagrinėti, ar dėl 2004 m. gegužės 1 d. įvykusios Europos Sąjungos plėtros, o taip pat atsižvelgiant į Bendrijos interesus, reikėtų keisti priemones, taikytinas suinteresuotosioms šalims, įskaitant naudotojus, platintojus ir vartotojus naujosiose valstybėse narėse, siekiant išvengti staigaus ir itin žalingo poveikio joms.3. Tiriama prekė(4) Tiriama prekė yra ta pati, kuri buvo aptariama ankstesniame tyrime, po kurio buvo įvestos galiojančios priemonės, t.y. KLR kilmės silicio metalas, klasifikuojamas KN kodu 2804 69 00 (kurio sudėtyje silicio yra mažiau kaip 99,99 % visos masės). Vien tik dėl dabartinės klasifikacijos, išdėstytos Muitinės nomenklatūroje, jis vadinamas „siliciu“. Didesnio grynumo silicis, kurio sudėtyje silicis sudaro ne mažiau kaip 99,99 % masės, naudojamas daugiausia elektronikos puslaidininkių pramonėje, klasifikuojamas kitu KN kodu ir šiame tyrime nenagrinėjamas.4. Tyrimas(5) Komisija apie tyrimo pradžią oficialiai pranešė visoms su šiuo tyrimu susijusioms šalims, importuotojams, naudotojams, eksportuotojams ir jų asociacijoms, eksportuojančios šalies atstovams ir Bendrijos gamintojams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir paprašyti, kad jas išklausytų per inicijavimo pranešime nustatytą laiką.(6) Kinijos metalo, mineralų ir cheminių medžiagų importuotojų bei eksportuotojų prekybos rūmai (CCCMC), Bendrijos pramonės asociacija (Euroalliages), importuotojai ir prekybininkai, kai kurių naujųjų valstybių narių, 2004 m. gegužės 1 d. įstojusių į Europos Sąjungą (ES 10), valdžios institucijos ir silicio naudotojai pareiškė savo nuomonę raštu. Visoms šalims, kurios per nustatytą laiką paprašė būti išklausytos ir pateikė tam svarias priežastis, tokia galimybė buvo suteikta.(7) Komisija surinko ir patikrino visą reikalinga laikomą informaciją nustatydama, ar galiojančios priemonės yra tinkamos.B. TYRIMO IŠVADOS IR DALINĖS TARPINĖS PERŽIŪROS PABAIGA1. Silicio importas iš KLR į ES 10(8) Tyrimas parodė, kad 2001 m. ir 2002 m. silicio importas iš KLR į ES 10 vidutiniškai per metus padidėjo 13 % (remiamasi Eurostat duomenimis). 2003 m. iki 54 % išaugusį importo kiekį lėmė žymiai padidėjęs silicio importas spalio – gruodžio mėn.(9) Be to, prieš pat plėtrą, t.y. 2004 m. sausio – balandžio mėn., silicio importo kiekis neįprastai padidėjo, netgi 120 %, lyginant su tuo pačiu laikotarpiu prieš metus.(10) Dar tyrime nustatyta, kad po plėtros silicio importas iš KLR į ES 10 sumažėjo. Sumažėjusį importą galima būtų paaiškinti neįprastai išaugusiu importu prieš pat plėtrą.(11) Be to, po plėtros pateikti statistiniai duomenys apie importą į ES 10 rodo, kad sumažėjęs silicio importas iš KLR į ES 10 yra susijęs su laipsniškai augusiu Norvegijos ir Brazilijos kilmės silicio importu ir ES 15 pardavimais.2. Silicio paklausa ES 10(12) Iš viso silicio importo kiekio atėmus visą eksporto kiekį, buvo apskaičiuota šios prekės paklausa ES 10. Pažymėtina, kad apie silicio gamybą ES 10 nepranešta.(13) Atsižvelgiant į prieš plėtrą neįprastai padidėjusį silicio importą iš KLR ir siekiant nustatyti normalų silicio importo kiekį 2003 m. ir 2004 m., jeigu nebūtų įvykusi plėtra, nuspręsta perskaičiuoti silicio importo kiekius tais metais.(14) Tokiu būdu nustatyta, kad 2001 m. ir 2002 m. silicio importas iš KLR į ES 10 vidutiniškai per metus padidėjo 13 %. Remiantis šiais duomenimis, 2003 m. ir 2004 m. normalus importo kiekis iš KLR buvo apskaičiuotas taikant 13 % silicio importo metinį prieaugį per ankstesnius metus, kurio galima buvo tikėtis, jei nebūtų įvykusi plėtra.(15) Taikant tą pačią metodiką, eksportas iš ES 10 2004 m. buvo apskaičiuotas pridedant prie viso eksporto 2003 m. 80 % normalų prieaugį, nustatytą apskaičiavus vidutinį metinį eksporto kiekio prieaugį 2002 m. ir 2003 m.2 lentelė: Silicio paklausa ES 10Metai | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (apytikriai) |Importas į ES 10 (tonomis) | 18 815 | 19 802 | 22 661 | 23 855 (apytikriai) | 26 957 |Eksportas iš ES 10 (tonomis) | 37 | 6 | 84 | 153 | 275 |Visa paklausa ES 10 (tonomis) | 18 778 | 19 795 | 22 576 | 23 703 | 26 682 |Šaltinis: Eurostat bei 2003 m. ir 2004 m. apytikriai duomenys(16) Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus duomenis, apskaičiuota, kad silicio paklausa ES 10 sudaro maždaug 6 % ES 15 paklausos, kuri buvo nustatyta naujausiame peržiūros dėl priemonės pratęsimo tyrime dėl antidempingo priemonių KLR kilmės silicio importui[5].3. Alternatyvūs tiekimo šaltiniai paklausai ES 10 patenkinti(17) Tyrimas parodė, kad yra pakankamai potencialių tiekimo šaltinių, alternatyvių šaltiniams iš KLR, kurie galėtų patenkinti silicio paklausą ES 10 netgi tuo atveju, jeigu pradėjus taikyti antidempingo muitą 10 naujųjų valstybių narių, silicio importas iš KLR visai nutrūktų arba sumažėtų.(18) Penkiolikoje valstybių narių, sudariusių Europos Sąjungą prieš plėtrą (ES 15), galima tiekti 18 000 t šios prekės. Apskaičiavimas buvo atliktas remiantis naujausiu peržiūros dėl priemonės pratęsimo tyrimu dėl antidempingo priemonių KLR kilmės silicio importui. Nustatyta, kad 2001 m. silicio gamyba ES 15 sudarė maždaug 148 000 tonų. Be to, šiame peržiūros dėl priemonės pratęsimo tyrime nustatyta, kad ES 15 yra maždaug 166 000 tonų gamybos pajėgumų, iš kurių 18 000 tonų – nepanaudoti pajėgumai.(19) Be to, yra ir kitų potencialių silicio tiekimo šaltinių (kuriems netaikomas antidempingo muitas), pvz.: Norvegija, turinti 18 000 tonų nepanaudotų pajėgumų, Brazilija, Kanada ir JAV.(20) Kaip išdėstyta 11 konstatuojamoje dalyje, po plėtros, t.y. 2004 m. gegužės – lapkričio mėn., importas iš kitų šaltinių, ypač iš Norvegijos ir Brazilijos, ir ES 15 pardavimai laipsniškai išaugo (remiamasi patikimais Eurostat duomenimis). Lyginant su tuo pačiu laikotarpiu 2003 m., ES 15 pardavimai išaugo keturis kartus, importas iš Norvegijos išaugo penkis kartus, o iš Brazilijos šešis kartus.3 lentelė: Importo kiekis į ES 10 iš Norvegijos bei Brazilijos ir ES 15 pardavimaiMetų laikotarpis | ES 15 pardavimai (tonomis) | Importo kiekis iš Norvegijos (tonomis) | Importo kiekis iš Brazilijos (tonomis) |2003 m. gegužės – lapkričio mėn. | 2 070 | 238 | 152 |2004 m. gegužės – lapkričio mėn. | 7 772 | 1 144 | 975 |(21) Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus duomenis, įtikinamų priežasčių, dėl ko ES 10 rinkoje galėtų pritrūkti silicio, nėra.4. Kainos poveikio įvertinimas(22) Kaip pareiškė įvairios suinteresuotosios šalys, silicis yra tarpinė prekė, naudojama tiktai keletoje naujųjų valstybių narių gamybos pramonės šakų, daugiausia antrinių aliuminio lydinių gamyboje.(23) ES 10 aliuminio gamintojai patvirtino, kad antrinių aliuminio lydinių gamyboje silicio vidutiniškai sunaudojama nuo 3 % iki 13,5 %.(24) Tyrimas parodė, kad išaugus silicio kainai ES 10 arba pradėjus importuoti silicį iš kitų alternatyvių tiekimo šaltinių, poveikis silicio naudotojų gamybos sąnaudoms ES 10 greičiausiai bus nedidelis.KLR kilmės silicio kainos padidėjimas(25) Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą antrinių aliuminio lydinių gamyboje sunaudojamo silicio kiekį procentais ir atkreipiant dėmesį į tai, kad KLR kilmės silicio importui taikomas 49 % antidempingo muitas, kainos poveikis visoms antrinių aliuminio lydinių gamybos sąnaudoms turėtų būti nuo 1,47 % iki 6,6 %.Importas iš alternatyvių tiekimo šaltinių(26) Kai kurios suinteresuotosios šalys nurodė, kad pradėjus taikyti antidempingo priemones importui į ES 10, jos ieškotų alternatyvių tiekimo šaltinių, o tada silicio kaina padidėtų maždaug 34 %. Atsižvelgiant į tai nustatyta, kad tokiu atveju kainos poveikis visoms antrinių aliuminio lydinių gamybos sąnaudoms būtų dar mažesnis – nuo 1 % iki 4,6 %.5. Iš suinteresuotųjų šalių gautos pastabos(27) Keletas importuotojų ir naudotojų teigė, kad ES 10 rinkoje sumažės silicio pasiūla. Vis dėlto, kaip išdėstyta 11, 19 ir 20 konstatuojamosiose dalyse, po plėtros silicio importą iš KLR į ES 10 laipsniškai keitė importas iš ES 15, Norvegijos ir Brazilijos. Dėl to nėra priežasčių manyti, kad ES 10 rinkoje gali pritrūkti silicio.(28) Vienas silicio naudotojas iš ES 10 ir Slovakijos bei Slovėnijos valdžios institucijos pareiškė, kad silicis iš kitų šaltinių yra skirtingos kokybės nei KLR kilmės silicis. Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad Tarybos reglamente (EB) Nr. 398/2004, kuriuo baigiama peržiūra dėl priemonės pratęsimo dėl antidempingo priemonių KLR kilmės siliciui, nurodyta, kad KLR gaminamas ir eksportuojamas į Bendriją silicis, o taip pat ir Norvegijoje bei pačioje Bendrijoje Bendrijos gamintojų gaminamas silicis turi tas pačias pagrindines fizines ir chemines savybes bei yra skirtas toms pačioms reikmėms. Todėl šios prekės laikomos panašiomis pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį. Nustatyta, kad prekės kokybės apibūdinimo keisti nereikia. Todėl nėra priežasties manyti, kad iš Kinijos į ES 10 importuojamą prekę pakeitus preke iš pirmiau išvardintų šalių, ji būtų kitos kokybės. Be to, kaip išdėstyta 11, 19 ir 20 konstatuojamosiose dalyse, išaugęs importo kiekis iš kitų šalių rodo prekės pakeičiamumą.(29) Tas pats naudotojas dar pareiškė, kad atsižvelgiant į mažą pelno skirtumą gamybos pramonėje, kainos poveikis antrinių aliuminio lydinių gamintojams nėra nereikšmingas. Dėl to primenama, kad 25 ir 26 konstatuojamojoje dalyje daroma išvada, kad pradėjus taikyti antidempingo priemones silicio metalo naudotojams ES 10, nežymus poveikis jiems bus pastebimas, bet kainos poveikis visoms antrinių aliuminio lydinių gamybos sąnaudoms gali padidėti ne daugiau kaip 6,6 %. Vis dėlto tai nebuvo pakankamai svari priežastis keisti jau taikomas priemones, įvedant laikinąsias priemones. Iš tikrųjų apskaičiuotas kainos poveikis mažai kuo skiriasi nuo ankstesniame tyrime įvertinto poveikio ES 15; atlikus šį tyrimą, 2004 m. buvo įvestos galutinės priemonės ir jame buvo padaryta išvada, kad galiojančios priemonės neturės žymaus poveikio naudotojams.6. Išvada(30) Atsižvelgiant į nežymų muito poveikį antrinių aliuminio lydinių gamintojų ES 10 sąnaudoms ir į esamus alternatyvius tiekimo šaltinius, daroma išvada, kad 10 naujųjų valstybių narių pradėjus taikyti ES 15 jau taikomas priemones, staigaus ir itin žalingo poveikio suinteresuotosioms šalims, įskaitant naudotojus, platintojus ir vartotojus, greičiausiai nebus. Todėl laikinosios priemonės nereikalingos,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisDalinė tarpinė peržiūra dėl antidempingo priemonių, taikytinų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės silicio importui, pradėta pagal Tarybos reglamento (EB) 11 straipsnio 3 dalį ir 22 straipsnio c punktą, yra baigta.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas

[1] OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12).

[2] OL C […] […], p. […]

[3] OL L 66, 2004 3 4, p. 15.

[4] OL C 70, 2004 3 20, p. 15.

[5] Tarybos reglamentas (EB) 398/2004 (OL L 66, 2004 3 4, p. 15).