               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 12 10
            COM(2021) 785 final
            2021/0413(NLE)

            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Šiaurės Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijoje

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi 2022–2027 m. Šiaurės Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos (NPFC) posėdžiuose, dėl išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių priėmimo.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Konvencija dėl atvirosios jūros žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo šiaurės Ramiajame vandenyne

               Konvencija dėl atvirosios jūros žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo šiaurės Ramiajame vandenyne (NPFC konvencija) siekiama įsteigus NPFC užtikrinti ilgalaikį žvejybos išteklių išsaugojimą ir tausų jų naudojimą Konvencijos rajone. Konvencija įsigaliojo 2015 m. liepos 19 d.

               Sąjunga Tarybos sprendimu 2022/XX/ES
                  1
                ratifikavo NPFC konvenciją ir yra NPFC šalis.

               2.2.NPFC

               NPFC konvencija įsteigta NPFC komisija, atsakinga už žvejybos išteklių valdymą ir išsaugojimą Konvencijos rajone. NPFC priima priemones, kuriomis siekiama užtikrinti ilgalaikį jos kompetencijai priklausančių žvejybos išteklių išsaugojimą ir tausų jų naudojimą.

               Sąjunga, kaip NPFC narė, turi dalyvavimo teisę ir balsavimo teisę. NPFC sprendimus paprastai priima bendru sutarimu, tačiau ji gali priimti sprendimus trijų ketvirtadalių balsų dauguma, išskyrus atvejus, kai NPFC konvencijoje aiškiai nustatyta, kad sprendimas priimamas bendru sutarimu.

               2.3.NPFC sprendimai

               NPFC turi įgaliojimus priimti jos kompetencijai priklausančių žvejybos išteklių išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemones. Tos priemonės susitariančiosioms šalims yra privalomos.

               Pagal NPFC konvencijos 9 straipsnio 1 dalies b punktą priemonės įsigalioja praėjus 90 dienų po to, kai NPFC apie jas praneša susitariančiosioms šalims.

               Jei kuri nors NPFC narė bent prieš dvi savaites iki tos dienos, kai sprendimas tampa privalomas, pateikia prieštaravimą, šis sprendimas jai netaps privalomas klausimais, dėl kurių paprieštarauta. Prieštaravimai gali būtų teikiami remiantis tik tuo, kad sprendimas yra nesuderinamas su NPFC konvencijos, 1982 m. JT jūrų teisės konvencijos, ar 1995 m. JT susitarimo dėl žuvų išteklių nuostatomis arba kad sprendimu dėl jo formos ar turinio nepateisinamai diskriminuojama prieštaravimą teikianti narė.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi metiniuose regioninių žvejybos valdymo organizacijų posėdžiuose, bus nustatyta taikant dviejų pakopų procedūrą.

               Tarybos sprendimu nustatomi daugiamečiai Sąjungos pozicijos priėmimo pagrindiniai principai bei gairės, paskui ši pozicija prieš kiekvieną metinį posėdį koreguojama neoficialiais Komisijos dokumentais ir jie aptariami Tarybos darbo grupėje.

               Sprendime nustatyti bendrieji principai ir gairės, tačiau taip pat kiek įmanoma atsižvelgiama į NPFC ypatumus. Be to, valstybėms narėms pageidaujant, jame nustatyta standartinė kasmetinio Sąjungos pozicijos nustatymo procedūra.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               „Teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, kurie turi teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas, ir priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  2
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               NPFC yra įsteigta susitarimu, būtent NPFC konvencija.

               Aktai, kuriuos turi priimti NPFC, yra teisinę galią turintys aktai. Numatomi aktai turi būti privalomi pagal tarptautinę teisę, remiantis NPFC konvencijos 8 straipsniu, ir gali labai paveikti ES teisės aktų turinį, be kita ko:

               ·Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008, nustatančio Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai
                  3
               ;

               ·Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis
                  4
               , ir

               ·2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo
                  5
               .

               Numatomais aktais NPFC konvencijos institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu tuo aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su žuvininkyste. Reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 yra teisinis principų, į kuriuos turi būti atsižvelgta šioje pozicijoje, pagrindas.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 43 straipsnio 2 dalis. Šiuo sprendimu turi būti pakeistas Sprendimas 9784/17.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 43 straipsnio 2 dalis kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               2021/0413 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Šiaurės Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijoje

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)2022 m. vasario ... d. Tarybos sprendimu 2022/XX/ES
                  6
                Sąjunga sudarė Konvenciją dėl atvirosios jūros žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo šiaurės Ramiajame vandenyne (toliau – NPFC konvencija), pagal kurią įsteigta Šiaurės Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisija (NPFC);

               (2)NPFC yra atsakinga už išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių priėmimą siekiant NPFC konvencijos tikslų. Tos priemonės gali tapti privalomos Sąjungai;

               (3)Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013
                  7
                nustatyta, kad Sąjunga turi užtikrinti, kad žvejybos ir akvakultūros veikla būtų aplinkosauginiu požiūriu tvari ilguoju laikotarpiu ir valdoma tokiu būdu, kuris dera su tikslais užtikrinti naudą ekonominėje, socialinėje ir užimtumo srityse ir padėti užtikrinti maisto tiekimą. Jame taip pat nustatyta, kad Sąjunga žuvininkystės valdymui turi taikyti atsargumo principą ir siekti užtikrinti, kad gyvieji jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad atkurti ir išlaikyti žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai viršytų dydžius, kuriais gali būti užtikrintas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis. Tame reglamente taip pat nustatyta, kad Sąjunga turi imtis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis grindžiamų išteklių valdymo ir išsaugojimo priemonių, remti mokslinių žinių ir rekomendacijų plėtojimą, laipsniškai panaikinti žuvų išmetimo į jūrą praktiką ir skatinti taikyti tokius žvejybos metodus, kuriais prisidedama prie selektyvesnės žvejybos ir padedama vengti nepageidaujamos priegaudos bei kuo labiau ją mažinti, taip pat vykdyti žvejybą, kuria daromas mažas poveikis jūrų ekosistemoms ir žvejybos ištekliams. Be to, Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 pabrėžta, kad Sąjunga šių tikslų ir principų turi laikytis žuvininkystės išorės santykiuose;

               (4)kaip teigiama Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendrame komunikate „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“
                  8
                ir Tarybos išvadose dėl to bendro komunikato
                  9
               , pagrindinis ES veiksmų šiuose forumuose siekis – skatinti įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas regioninių žvejybos valdymo organizacijų veiksmingumas ir prireikus gerinamas jų valdymas;

               (5)Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“
                  10
                nurodytos konkrečios priemonės, kurias taikant mažėtų plastiko kiekis ir jūros tarša, taip pat jūroje būtų prarandama ar paliekama mažiau žvejybos įrankių;

               (6)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi NPFC 2022–2027 m., nes NPFC išteklių išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės bus privalomos Sąjungai ir gali labai paveikti Sąjungos teisės aktų, būtent Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008
                  11
               , Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009
                  12
                ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/2403
                  13
               , turinį;

               (7)atsižvelgiant į kintantį NPFC konvencijos rajono žvejybos išteklių pobūdį ir dėl jo kylantį poreikį Sąjungos pozicijoje atsižvelgti į naujus pokyčius, įskaitant naują mokslinę ir kitą susijusią informaciją, pateiktą prieš NPFC posėdžius arba per juos, laikantis Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 13 straipsnio 2 dalyje nustatyto lojalaus Sąjungos institucijų bendradarbiavimo principo, turėtų būti nustatytos 2022–2027 m. taikytinos kasmetinio Sąjungos pozicijos tikslinimo procedūros,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Šiaurės Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos (NPFC) posėdžiuose, yra išdėstyta I priede.

               2 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi NPFC posėdžiuose, kasmet tikslinama laikantis II priedo.

               3 straipsnis

               I priede nustatytą Sąjungos poziciją įvertina ir prireikus ne vėliau kaip iki 2028 m. metinio NPFC posėdžio patikslina Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu.

               4 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2022 m. vasario ... d. Tarybos sprendimas 2022/XX/ES dėl Konvencijos dėl atvirosios jūros žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo šiaurės Ramiajame vandenyne patvirtinimo Europos Sąjungos vardu (OL L , , ). [Sprendimą dėl prisijungimo numatoma priimti iki 2022 m. vasario mėn. vidurio; šis įgaliojimas bus priimtas po prisijungimo]

                     (2)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimas Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (3)

                        OL L 286, 2008 10 29, p. 1.

                     (4)

                        OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

                     (5)

                        OL L 347, 2017 12 28, p. 81.

                     (6)

                        2022 m. vasario ... d. Tarybos sprendimas 2022/XX/ES dėl Konvencijos dėl atvirosios jūros žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo šiaurės Ramiajame vandenyne patvirtinimo Europos Sąjungos vardu (OL L , , ). [Sprendimą dėl prisijungimo numatoma priimti 2022 m. vasario mėn.].

                     (7)

                        2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

                     (8)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

                     (9)

                        Dok. 7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.

                     (10)

                        COM(2018) 28 final, 2018 1 16.

                     (11)

                        Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1).

                     (12)

                        2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

                     (13)

                        2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 (OL L 347, 2017 12 28, p. 81).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 12 10
            COM(2021) 785 final

            PRIEDAI
            prie
            pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Šiaurės Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijoje

               I PRIEDAS

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Šiaurės Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijoje (NPFC)

               1.PRINCIPAI

               NPFC kontekste Sąjunga:

               a) veikia vadovaudamasi Sąjungos tikslais ir principais, įgyvendinamais vykdant bendrą žuvininkystės politiką, visų pirma taikydama atsargumo principą ir orientuodamasi į Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalyje išdėstytus tikslus, susijusius su didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu, kad paskatintų ekosisteminio žuvininkystės valdymo metodo taikymą, kad būtų vengiama nepageidaujamos priegaudos ir siekiama kiek įmanoma ją sumažinti, kad laipsniškai būtų panaikinta laimikio išmetimo į jūrą praktika ir kuo labiau sumažintas žvejybos veiklos poveikis jūrų ekosistemoms ir jų buveinėms, taip pat skatindama ekonomiškai gyvybingą ir konkurencingą Sąjungos žuvininkystę, kad būtų užtikrinamas tinkamas nuo žvejybos veiklos priklausančių asmenų pragyvenimo lygis ir kartu atsižvelgiama į vartotojų interesus;

               b) siekia, kad į NPFC priemonių rengimą būtų tinkamai įtraukti suinteresuotieji subjektai, ir užtikrina, kad NPFC priimamos priemonės atitiktų NPFC konvencijos tikslus;

               c) užtikrina, kad NPFC priimamos priemonės atitiktų tarptautinę teisę, visų pirma 1982 m. JT jūrų teisės konvencijos, 1995 m. JT susitarimo dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimo bei valdymo, 1993 m. Susitarimo dėl skatinimo žvejybos laivams atviroje jūroje laikytis tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių, taip pat Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) 2009 m. Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių nuostatas;

               d) skatina laikytis pozicijų, derančių su to paties rajono regioninių žvejybos valdymo organizacijų (RŽVO) geriausia patirtimi;

               e) siekia suderinamumo ir sąveikos su Sąjungos įgyvendinama politika, kuri yra dvišalių žuvininkystės santykių su trečiosiomis valstybėmis dalis, ir užtikrina derėjimą su kitomis savo politikos sritimis, kaip antai išorės santykių, aplinkos, prekybos, plėtros, mokslinių tyrimų ir inovacijų;

               f)užtikrina, kad būtų laikomasi Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų;

               g) laikosi 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadų dėl Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto
                  1
               ;

               h) siekia užtikrinti vienodas sąlygas Sąjungos laivynui NPFC konvencijos rajone, paremtas tais pačiais principais ir standartais, kokie taikomi pagal Sąjungos teisę, ir skatinti vienodą tų principų ir standartų įgyvendinimą;

               i) laikosi Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos bendro komunikato „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“
                  2
                ir Tarybos išvadų dėl to bendro komunikato
                  3
               , taip pat skatina įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas NPFC efektyvumas ir prireikus gerinamas jos valdymas bei veiksmingumas (visų pirma mokslo, reikalavimų laikymosi, skaidrumo ir sprendimų priėmimo srityse);

               j) skatina RŽVO veiklos ir veiklos pagal regionines jūrų konvencijas koordinavimą ir prireikus bendradarbiavimą su pasaulinėmis organizacijomis pagal jų įgaliojimus;

               k)skatina bendradarbiavimo regioninėse ne tunų žvejybos valdymo organizacijose mechanizmus, panašius į Kobės procesą, susijusį su regioninėmis tunų žvejybos valdymo organizacijomis.

               2.GAIRĖS

               Kai tikslinga, Sąjunga stengiasi skatinti, kad NPFC priimtų šias priemones:

               a) Konvencijos rajone nustatytų žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, pagrįstas patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, įskaitant NPFC reguliuojamiems gyviesiems jūrų biologiniams ištekliams taikomus bendrus leidžiamus sužvejoti kiekius (BLSK) ir kvotas arba pastangų reguliavimo priemones, kuriomis palaipsniui didinat mastą būtų pasiektas didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį užtikrinantis naudojimo lygis. Prireikus į tas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones įtraukiamos specialiosios peržvejojamiems ištekliams skirtos priemonės, siekiant žvejybos pastangas suderinti su turimomis žvejybos galimybėmis;

               b) priemones, padedančias Konvencijos rajone užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, įskaitant NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašo sudarymą;

               c) Konvencijos rajone taikytinas stebėsenos, kontrolės ir priežiūros priemones, kad būtų užtikrintas kontrolės veiksmingumas ir NPFC priimtų priemonių laikymasis;

               d) priemones, skirtas kuo labiau sumažinti neigiamą žvejybos poveikį jūrų biologinei įvairovei ir jūrų ekosistemoms bei jų buveinėms, įskaitant priemones, kuriomis siekiama sumažinti jūros taršą ir užkirsti kelią plastiko išmetimui į jūrą bei sumažinti jūroje esančio plastiko poveikį jūrų biologinei įvairovei ir ekosistemoms, taip pat NPFC konvencijos rajone taikytinas pažeidžiamų jūrų ekosistemų apsaugos priemones, atitinkančias NPFC konvenciją ir Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) tarptautines giliavandenės žvejybos atvirojoje jūroje valdymo gaires, ir priemones, padėsiančias išvengti nepageidaujamos priegaudos (visų pirma, be kita ko, pažeidžiamų jūrų gyvūnų rūšių) bei kiek įmanoma ją sumažinti ir laipsniškai panaikinti laimikio išmetimo į jūrą praktiką;

               e)priemones, kuriomis siekiama sumažinti paliktų, prarastų ar kitaip į vandenyną išmestų žvejybos įrankių poveikį, taip pat padėti tokius įrankius identifikuoti ir ištraukti;

               f)prireikus rengtų rekomendacijas, kiek tai leidžiama pagal atitinkamus steigiamuosius dokumentus, kuriomis būtų skatinama įgyvendinti Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl darbo žvejybos sektoriuje;

               g) priemones, kuriomis siekiama uždrausti žvejybą, kurios vienintelis tikslas – rinkti ryklių pelekus, ir reikalaujama, kad visi iškraunami rykliai būtų su visais nepašalintais pelekais;

               h)prireikus nustatytų bendrą strategiją su kitomis RŽVO, visų pirma dalyvaujančiomis valdant žvejybą tame pačiame regione;

               i) nustatytų papildomų techninių priemonių, grindžiamų NPFC pagalbinių organų ir darbo grupių rekomendacijomis.

               II PRIEDAS

               Kasmetinis pozicijos, kurios Sąjunga turi laikytis

               Šiaurės Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos (NPFC) posėdžiuose, tikslinimas

               Prieš kiekvieną NPFC komisijos posėdį, sušaukiamą sprendimams, turėsiantiems Sąjungai teisinę galią, priimti, imamasi veiksmų, būtinų siekiant, kad pozicijoje, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, būtų atsižvelgta į Europos Komisijai pateiktą naujausią mokslinę ir kitą susijusią informaciją, laikantis I priede išdėstytų principų ir gairių.

               Šiuo tikslu ir remdamasi ta informacija, Europos Komisija, likus pakankamai laiko iki kiekvieno NPFC posėdžio, perduoda Tarybai arba jos parengiamiesiems organams rašytinį dokumentą, kuriame išdėstoma išsami informacija apie siūlomą Sąjungos pozicijos patikslinimą, kad jis būtų apsvarstytas ir patvirtintas.

               Jei NPFC posėdyje, įskaitant posėdį vietoje, susitarimo pasiekti nepavyksta, klausimas perduodamas Tarybai arba jos parengiamiesiems organams, kad nustatant Sąjungos poziciją būtų atsižvelgta į naujus elementus.

                     (1)

                        Dok. 7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

                     (3)

                        Dok. 7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 12 16
            COM(2021) 807 final
            2021/0417(NLE)

            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi šešiasdešimt penktojoje Narkotinių medžiagų komisijos sesijoje, dėl medžiagų įtraukimo į sąrašą pagal 1961 m. Bendrąją narkotinių medžiagų konvenciją su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu, ir 1971 m. Psichotropinių medžiagų konvenciją

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas yra susijęs su sprendimu, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi 65-ojoje Narkotinių medžiagų komisijos sesijoje, dėl cheminių medžiagų įtraukimo į 1961 m. JT bendrosios narkotinių medžiagų konvencijos su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu, ir 1971 m. JT psichotropinių medžiagų konvencijos sąrašus. 65-ąją Narkotinių medžiagų komisijos sesiją numatyta surengti 2022 m. kovo 14–18 d.

               2.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               2.1.1961 m. JT bendroji narkotinių medžiagų konvencija su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu, ir 1971 m. JT psichotropinių medžiagų konvencija

               1961 m. Jungtinių Tautų (toliau – JT) bendrąja narkotinių medžiagų konvencija su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu (toliau – Narkotinių medžiagų konvencija)
                  1
               , siekiama koordinuotais tarptautiniais veiksmais kovoti su piktnaudžiavimu narkotikais. Yra dvi intervencijos ir kontrolės rūšys, kurios taikomos kartu. Pirma, siekiama narkotikų turėjimą, vartojimą, prekybą jais, jų platinimą, importą, eksportą ir gamybą apriboti taip, kad tai būtų daroma tik medicinos ir mokslo tikslais. Antra, su narkotikų kontrabanda kovojama vykdant tarptautinį bendradarbiavimą, siekiant stabdyti ir atgrasyti narkotikų prekeivius.

               1971 m. Jungtinių Tautų (JT) psichotropinių medžiagų konvencija (toliau – Psichotropinių medžiagų konvencija)
                  2
                nustatoma tarptautinė psichotropinių medžiagų kontrolės sistema. Ja buvo reaguojama į išaugusią narkotikų įvairovę ir piktnaudžiavimo jais mastą – įvesta kai kurių sintetinių narkotikų kontrolė, atsižvelgiant, viena vertus, į piktnaudžiavimo jais riziką, kita vertus – į jų terapinę vertę.

               Visos ES valstybės narės yra minėtų konvencijų šalys, o Sąjunga – ne.

               2.2.Narkotinių medžiagų komisija

               Narkotinių medžiagų komisija (toliau – CND) yra JT Ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos (toliau – ECOSOC) komisija, o jos funkcijos ir įgaliojimai išdėstyti, inter alia, minėtose dviejose konvencijose. Ją sudaro 53 JT valstybės narės, kurias išrenka ECOSOC. 11 valstybių narių 2022 m. kovo mėn. bus balsavimo teisę turinčios CND narės
                  3
               . Sąjunga CND turi stebėtojos statusą.

               2.3.Numatomas Narkotinių medžiagų komisijos teisės aktas

               CND, remdamasi Pasaulio sveikatos organizacijos (toliau – PSO), kuriai pataria Priklausomybės nuo narkotikų ekspertų komitetas, rekomendacijomis, reguliariai iš dalies keičia prie minėtų konvencijų pridedamus medžiagų sąrašus.

               2021 m. lapkričio 18 d. PSO Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui rekomendavo
                  4
                įtraukti į konvencijų sąrašus 3 medžiagas, kurių kritinę apžvalgą paskelbė PSO priklausomybės nuo narkotikų ekspertų komitetas.

               CND 65-ojoje sesijoje, kuri vyks Vienoje 2022 m. kovo 14–18 d., prašoma priimti sprendimus dėl šių medžiagų įtraukimo į konvencijų sąrašus.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Konvencijų priedų pakeitimai turi tiesioginių padarinių Sąjungos teisės narkotikų kontrolės srityje taikymo sričiai visose valstybėse narėse. 2004 m. spalio 25 d. Tarybos pamatinio sprendimo 2004/757/TVR, nustatančio būtiniausias nuostatas dėl nusikalstamų veikų sudėties požymių ir bausmių neteisėtos prekybos narkotikais srityje (toliau – Pamatinis sprendimas)
                  5
               , 1 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad tame pamatiniame sprendime „narkotikai“ yra bet kuri iš medžiagų, kurioms taikoma Narkotinių medžiagų konvencija arba Psichotropinių medžiagų konvencija, ir bet kuri iš medžiagų, išvardytų Pamatinio sprendimo priede. Todėl pamatinis sprendimas taikomas medžiagoms, įtrauktoms į Narkotinių medžiagų konvencijos ir Psichotropinių medžiagų konvencijos sąrašus. Taigi bet kokie šių konvencijų sąrašų pakeitimai turi tiesioginį poveikį bendroms ES taisyklėms ir keičia jų taikymo sritį pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 3 straipsnio 2 dalį; Taip yra nepriklausomai nuo to, ar atitinkamai medžiagai jau taikomos kontrolės priemonės Sąjungoje
                  6
               .

               Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras aktyviai stebi šias tris medžiagas (brorfiną, metonitazeną, eutiloną), kurių tarptautinę kontrolę rekomendavo PSO
                  7
               .

               Komisijos pasiūlyme dėl Sąjungos pozicijos siūloma remti PSO rekomendacijas, nes jos atitinka dabartinę mokslo žinių padėtį. Šių naujų psichoaktyviųjų medžiagų įtraukimas į konvencijų sąrašus taip pat paremtas Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro Europos naujų narkotinių medžiagų duomenų bazėje sukaupta informacija.

               Būtina, kad Taryba nustatytų Sąjungos poziciją, pateiktiną CND posėdyje, kuriame bus sprendžiama dėl medžiagų įtraukimo į sąrašus. Dėl Sąjungos stebėtojos statusui būdingų apribojimų šią poziciją turi išreikšti valstybės narės, kurios bus CND narės 2022 m. kovo mėn., veikdamos kartu Sąjungos interesų labui CND. Sąjunga nėra šių konvencijų šalis, tačiau šioje srityje turi išimtinę kompetenciją.

               Šiuo tikslu Komisija teikia pasiūlymą dėl Sąjungos pozicijos, kurią Europos Sąjungos vardu turi išreikšti valstybės narės, kurios bus CND narės 2022 m. kovo mėn., 65-ojoje CND sesijoje dėl medžiagų įtraukimo į Narkotinių medžiagų konvencijos ir Psichotropinių medžiagų konvencijos sąrašus. Tai septintas kartas, kai Komisija teikia tokį pasiūlymą dėl Sąjungos pozicijos
                  8
               . Taryba priėmė Sąjungos pozicijas
                  9
               , todėl ankstesniuose CND posėdžiuose dėl įtraukimo į tarptautinius sąrašus ES laikėsi vieningai – CND dalyvaujančios valstybės narės, laikydamosi priimtos Sąjungos pozicijos
                  10
               , balsavimu pritarė įtraukimui į sąrašus.

               4.TEISINIS PAGRINDAS

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               SESV 218 straipsnio 9 dalis taikoma neatsižvelgiant į tai, ar Sąjunga yra organo narė arba susitarimo šalis
                  11
               . Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  12
               .

               CND yra „susitarimu įsteigtas organas“, kaip apibrėžta šiame straipsnyje, kadangi tai yra Jungtinių Tautų Ekonominės ir Socialinės Tarybos (ECOSOC) įsteigtas organas, kuriam pavestos konkrečios užduotys pagal Narkotinių medžiagų konvenciją ir Psichotropinių medžiagų konvenciją.

               CND sprendimai dėl medžiagų įtraukimo į sąrašą yra „teisinę galią turintys aktai“, kaip apibrėžta SESV 218 straipsnio 9 dalyje. Vadovaujantis Narkotinių medžiagų konvencija ir Psichotropinių medžiagų konvencija, CND sprendimai automatiškai tampa privalomi, nebent per nustatytą laikotarpį viena iš šalių sprendimą pateikia ECOSOC peržiūrėti
                  13
               . ECOSOC sprendimai šiuo klausimu yra galutiniai. CND sprendimai dėl medžiagų įtraukimo į sąrašus taip pat turi teisinį poveikį ES teisės sistemai remiantis Sąjungos teise, nes jie gali turėti lemiamos įtakos ES teisės aktų turiniui, visų pirma Tarybos pamatiniam sprendimui 2004/757/TVR. Konvencijų sąrašų pakeitimai turi tiesioginių padarinių šios ES teisinės priemonės taikymo sričiai.

               Numatomu aktu Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio.

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su neteisėta prekyba narkotikais.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 83 straipsnio 1 dalis, kurioje neteisėta prekyba narkotikais yra įvardyta kaip viena iš nusikaltimų sričių, turinčių konkretų tarpvalstybinį pobūdį, ir Europos Parlamentui ir Tarybai suteikiami įgaliojimai nustatyti minimalias taisykles dėl nusikalstamų veikų ir sankcijų apibrėžimo neteisėtos prekybos narkotikais srityje.

               4.3.Kintamoji geometrija

               Danijai yra privalomas iki 2018 m. lapkričio 21 d. taikomas Tarybos pamatinis sprendimas 2004/757/TVR, kurio 1 straipsnyje teigiama, kad „narkotikai“ yra bet kuri iš medžiagų, kurioms taikoma Narkotinių medžiagų konvencija arba Psichotropinių medžiagų konvencija.

               Kadangi CND sprendimai dėl medžiagų įtraukimo į sąrašus daro poveikį bendroms taisyklėms neteisėtos prekybos narkotikais srityje, kurios Danijai yra privalomos, Danija dalyvauja priimant Tarybos sprendimą, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi priimant tokius sprendimus dėl medžiagų įtraukimo į sąrašą.

               Airijai pamatinis sprendimas yra privalomas, todėl ji dalyvauja priimant Tarybos sprendimą, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi priimant tokius sprendimus dėl medžiagų įtraukimo į sąrašą.

               4.4.Išvada

               Šio pasiūlymo teisinis pagrindas yra SESV 83 straipsnio 1 dalis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               5.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Poveikio biudžetui nėra.

               2021/0417 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi šešiasdešimt penktojoje Narkotinių medžiagų komisijos sesijoje, dėl medžiagų įtraukimo į sąrašą pagal 1961 m. Bendrąją narkotinių medžiagų konvenciją su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu, ir 1971 m. Psichotropinių medžiagų konvenciją

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 83 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)1961 m. Jungtinių Tautų (toliau – JT) bendroji narkotinių medžiagų konvencija su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu
                  14
                (toliau – Narkotinių medžiagų konvencija), įsigaliojo 1975 m. rugpjūčio 8 d.;

               (2)vadovaujantis Narkotinių medžiagų konvencijos 3 straipsniu Narkotinių medžiagų komisija gali priimti sprendimą į tos konvencijos sąrašus įtraukti medžiagas. Pakeitimus prieduose ji gali daryti tik vadovaudamasi Pasaulio sveikatos organizacijos (toliau – PSO) rekomendacijomis, tačiau ji taip pat gali nuspręsti nedaryti PSO rekomenduojamų pakeitimų;

               (3)1971 m. Jungtinių Tautų (JT) psichotropinių medžiagų konvencija
                  15
                (toliau – Psichotropinių medžiagų konvencija) įsigaliojo 1976 m. rugpjūčio 16 d.;

               (4)vadovaujantis Psichotropinių medžiagų konvencijos 2 straipsniu Narkotinių medžiagų komisija, remdamasi PSO rekomendacijomis, gali priimti sprendimą į tos konvencijos sąrašus įtraukti medžiagas arba jas iš jų išbraukti. Ji turi didelę veiksmų laisvę atsižvelgti į ekonominius, socialinius, teisinius, administracinius ir kitus veiksnius, tačiau negali imtis savavališkų veiksmų;

               (5)abiejų konvencijų sąrašų pakeitimai turi tiesioginių padarinių Sąjungos teisės narkotikų kontrolės srityje taikymo sričiai. Tarybos pamatinis sprendimas 2004/757/TVR
                  16
                taikomas medžiagoms, įtrauktoms į šių konvencijų sąrašus. Taigi bet kokie šių konvencijų sąrašų pakeitimai turi tiesioginį poveikį bendroms Sąjungos taisyklėms ir keičia jų taikymo sritį pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 3 straipsnio 2 dalį;

               (6)Narkotinių medžiagų komisija šešiasdešimt penktojoje sesijoje, kuri vyks Vienoje 2022 m. kovo 14–18 d., turėtų priimti sprendimus dėl 3 naujų cheminių medžiagų įtraukimo į minėtų konvencijų sąrašus;

               (7)Sąjunga Narkotinių medžiagų konvencijos ir Psichotropinių medžiagų konvencijos nėra pasirašiusi. Narkotinių medžiagų komisijoje, kurioje 2022 m. kovo mėn. balsavimo teisę turės vienuolika valstybių narių, ji turi stebėtojos statusą ir balsavimo teisių neturi
                  17
               . Todėl būtina, kad Taryba įgaliotų valstybes nares išreikšti Sąjungos poziciją dėl cheminių medžiagų įtraukimo į Bendrosios narkotinių medžiagų konvencijos ir Psichotropinių medžiagų konvencijos sąrašus, kadangi sprendimai dėl naujų cheminių medžiagų įtraukimo į konvencijų sąrašus priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai;

               (8)PSO rekomendavo įtraukti dvi naujas medžiagas į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą, ir vieną naują medžiagą – į Psichotropinių medžiagų konvencijos II sąrašą
                  18
               ;

               (9)visas medžiagas, kurių apžvalgą paskelbė PSO priklausomybės nuo narkotikų ekspertų komitetas (toliau – Ekspertų komitetas) ir kurias PSO rekomendavo įtraukti į sąrašus, Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras stebi kaip naujas psichoaktyviąsias medžiagas, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1920/2006
                  19
               ;

               (10)remiantis Ekspertų komiteto vertinimu, brorfinas (cheminis pavadinimas: 1-{1-[1-(4-bromofenil)etil]piperidin-4-il}-1,3-dihidro-2H-benzimidazol-2-onas) yra sintetinis opioidas, panašus į kitus sintetinius opioidus, tokius kaip morfinas ir fentanilis. Brorfiną galima perdirbti į bezitramidą, kuris yra į Bendrosios narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą įtrauktas opioidas. Brorfinas nėra naudojamas gydymo tikslais, jam nėra suteiktas vaisto rinkodaros leidimas. Yra pakankamai įrodymų, kad brorfinu yra piktnaudžiaujama arba gali būti piktnaudžiaujama ir kad tai gali tapti visuomenės sveikatos ir socialine problema, todėl yra pateisinama šiai medžiagai taikytina tarptautinė kontrolė. Todėl PSO rekomenduoja brorfiną įtraukti į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą;

               (11)brorfino aptikta 4 valstybėse narėse ir bent 3 valstybėse narėse jam taikomos kontrolės priemonės. Jis siejamas su vienu nemirtino apsinuodijimo atveju ir šiuo metu jį aktyviai stebi Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras;

               (12)todėl valstybės narės turėtų laikytis pozicijos įtraukti brorfiną į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą;

               (13)remiantis Ekspertų komiteto vertinimu, metonitazenas (cheminis pavadinimas: N,N-dietil-2-[(4-metoksifenil)metil]-5-nitro-1H-benzimidazol-1-etanaminas) yra sintetinis opioidas, struktūriškai panašus į izotonitazeną ir etonitazeną, kurie abu yra įtraukti į Bendrosios narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą. Metonitazenas buvo tiriamas taikant ikiklinikinius modelius jo analgetiniam poveikiui nustatyti, tačiau nėra nustatyta, kad jį būtų galima naudoti gydymo tikslais. Yra pakankamai įrodymų, kad metonitazenu yra piktnaudžiaujama arba gali būti piktnaudžiaujama ir kad tai gali tapti visuomenės sveikatos ir socialine problema, todėl yra pateisinama šiai medžiagai taikytina tarptautinė kontrolė. Todėl PSO rekomenduoja metonitazeną įtraukti į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą;

               (14)metonitazeno aptikta 3 valstybėse narėse ir bent 3 valstybėse narėse jam taikomos kontrolės priemonės. Jis siejamas su vienu mirties atveju ir šiuo metu jį aktyviai stebi Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras;

               (15)todėl valstybės narės turėtų laikytis pozicijos įtraukti metonitazeną į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą;

               (16)remiantis Ekspertų komiteto vertinimu, eutilonas (cheminis pavadinimas: 1-(1,3-benzodioksol-5-il)-2-(etilamino)butan-1-onas) yra sintetinis katinonas, savo chemine struktūra ir farmakologiškai panašus į amfetaminus ir katinonus, kuriems jau taikoma tarptautinė kontrolė. Susiję katinonai, pavyzdžiui, metilonas ir N-etilnorpentilonas, yra įtraukti į 1971 m. Psichotropinių medžiagų konvencijos II sąrašą; nėra žinoma apie eutilono naudojimą gydymo tikslais, jam nėra suteiktas vaisto rinkodaros leidimas. Yra pakankamai įrodymų, kad eutilonu yra piktnaudžiaujama arba gali būti piktnaudžiaujama ir kad tai gali tapti visuomenės sveikatos ir socialine problema, todėl yra pateisinama šiai medžiagai taikytina tarptautinė kontrolė. Todėl PSO rekomenduoja eutiloną įtraukti į Psichotropinių medžiagų konvencijos II sąrašą;

               (17)eutilono aptikta 20 valstybių narių ir bent 2 valstybėse narėse jam taikomos kontrolės priemonės. Ši medžiaga siejama su vienu nemirtino apsinuodijimo atveju ir jos aptikta trijuose biologiniuose mėginiuose, siejamuose su sunkiais nepageidaujamais reiškiniais; eutiloną šiuo metu aktyviai stebi Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras;

               (18)todėl valstybės narės turėtų laikytis pozicijos įtraukti eutiloną į Psichotropinių medžiagų konvencijos II sąrašą;

               (19)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Narkotinių medžiagų komisijoje, kadangi sprendimai dėl šių 3 medžiagų įtraukimo į įvairius sąrašus gali labai paveikti Sąjungos teisės aktų turinį, visų pirma Pamatinį sprendimą 2004/757/TVR;

               (20)Sąjungos poziciją vieningai pareiškia valstybės narės, kurios yra Narkotinių medžiagų komisijos narės;

               (21)Danijai Pamatinis sprendimas 2004/757/TVR yra privalomas, todėl ji dalyvauja priimant ir taikant šį sprendimą;

               (22)Airijai Pamatinis sprendimas 2004/757/TVR yra privalomas, todėl ji dalyvauja priimant ir taikant šį sprendimą,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi 2022 m. kovo 14–18 d. Narkotinių medžiagų komisijos šešiasdešimt penktojoje sesijoje, kai to organo prašoma priimti sprendimus dėl medžiagų įtraukimo į 1961 m. Jungtinių Tautų bendrosios narkotinių medžiagų konvencijos su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu, ir 1971 m. Jungtinių Tautų psichotropinių medžiagų konvencijos sąrašus, išdėstyta šio sprendimo priede.

               2 straipsnis

               1 straipsnyje nurodytą poziciją vieningai išreiškia valstybės narės, kurios yra Narkotinių medžiagų komisijos narės.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas pagal Sutartis skirtas valstybėms narėms.

               Priimta Briuselyje

                        Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        Jungtinių Tautų sutarčių rinkinys, 978 t., Nr. 14152.

                     (2)

                        Jungtinių Tautų sutarčių rinkinys, 1019 t., Nr. 14956.

                     (3)

                        Austrija, Belgija, Prancūzija, Vokietija, Vengrija, Italija, Nyderlandai, Lenkija, Slovėnija, Ispanija ir Švedija.

                     (4)

                        https://cdn.who.int/media/docs/default-source/controlled-substances/unsg-expert-committee-on-drug-dependence.pdf?sfvrsn=d608e00c_5

                     (5)

                        OL L 335, 2004 11 11, p. 8, su pakeitimais, padarytais 2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/2103, kuria, siekiant į termino „narkotikas“ apibrėžtį įtraukti naujų psichoaktyviųjų medžiagų, iš dalies keičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2004/757/TVR ir kuria panaikinamas Tarybos sprendimas 2005/387/TVR, OL L 305, 2017 11 21, p. 12.

                     (6)

                        Žr. pamatinio sprendimo priedą.

                     (7)

                        Daugiau informacijos apie aktyvios stebėsenos poveikį:
                  https://www.emcdda.europa.eu/system/files/publications/12213/downloads/Guidance%20Note%206-%20Intensive%20monitoring.pdf
                  .

                     (8)

                        COM(2017) 72 final; COM(2018) 31 final; COM(2018) 862 final; COM(2019) 631 final; COM(2019) 624 final; COM(2020) 659 final, COM (2020) 814 final.

                     (9)

                        Tarybos priimta atitinkamai 2017 m. kovo 7 d., 2018 m. vasario 27 d., 2019 m. kovo 5 d., 2020 m. vasario 11 d., 2020 m. lapkričio 17 d. ir 2021 m. kovo 8 d.

                     (10)

                        Su viena išimtimi, dėl kurios vykdoma pažeidimo nagrinėjimo procedūra.

                     (11)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64 punktas.

                     (12)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (13)

                        Narkotinių medžiagų konvencijos 3 straipsnio 7 dalis; Psichotropinių medžiagų konvencijos 2 straipsnio 7 dalis.

                     (14)

                        Jungtinių Tautų sutarčių rinkinys, 978 t., Nr. 14152.

                     (15)

                        Jungtinių Tautų sutarčių rinkinys, 1019 t., Nr. 14956.

                     (16)

                        2004 m. spalio 25 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2004/757/TVR, nustatantis būtiniausias nuostatas dėl nusikalstamų veikų sudėties požymių ir bausmių neteisėtos prekybos narkotikais srityje (OL L 335, 2004 11 11, p. 8).

                     (17)

                        Austrija, Belgija, Prancūzija, Vokietija, Vengrija, Italija, Nyderlandai, Lenkija, Slovėnija, Ispanija ir Švedija.

                     (18)

                        https://cdn.who.int/media/docs/default-source/controlled-substances/unsg-expert-committee-on-drug-dependence.pdf?sfvrsn=d608e00c_5

                     (19)

                        2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1920/2006 dėl Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro (OL L 376, 2006 12 27, p. 1).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 12 16
            COM(2021) 807 final

            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi šešiasdešimt penktojoje Narkotinių medžiagų komisijos sesijoje, dėl medžiagų įtraukimo į sąrašą pagal 1961 m. Bendrąją narkotinių medžiagų konvenciją su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu, ir 1971 m. Psichotropinių medžiagų konvenciją

               PRIEDAS

               Pozicija, kurios turi laikytis valstybės narės, kurios yra Narkotinių medžiagų komisijos narės, veikdamos kartu Sąjungos interesų labui 2022 m. kovo 14–18 d. šešiasdešimt penktojoje Narkotinių medžiagų komisijos sesijoje dėl medžiagų kontrolės taikymo srities pakeitimų:

               (1)medžiaga brorfinas turi būti įtraukta į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą;

               (2)medžiaga metonitazenas turi būti įtraukta į Narkotinių medžiagų konvencijos I sąrašą;

               (3)medžiaga eutilonas turi būti įtraukta į Psichotropinių medžiagų konvencijos II sąrašą.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 12 22
            COM(2021) 834 final
            2021/0440(NLE)

            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo Taryboje susirinkusių valstybių narių vyriausybių atstovų vardu panaikinamas Tarybos sprendimas (ES) 2016/394 dėl konsultacijų su Burundžio Respublika pagal Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimo 96 straipsnį procedūros baigimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

                  Padėčiai Burundyje pablogėjus prieš 2015 m. birželio ir liepos mėn. įstatymų leidžiamosios valdžios ir prezidento rinkimus, Europos Sąjunga nusprendė, kad Burundžio Respublika nesilaiko AKR ir ES partnerystės susitarimo
                     1
                   9 straipsnyje nurodytų esminių elementų, susijusių su žmogaus teisėmis, demokratija ir teisine valstybe.

                  Po konsultacijų, surengtų 2015 m. gruodžio 8 d. Briuselyje pagal AKR ir ES partnerystės susitarimo 96 straipsnį, Europos Sąjunga atsižvelgė į Burundžio Vyriausybės pateiktus atsakymus ir įsipareigojimą paaiškinti iškeltus klausimus ir paspartinti tam tikrus teismo procesus. Vis dėlto Europos Sąjunga manė, kad pareikštose pozicijose nebuvo išsamiai atsakyta į klausimą dėl esminių partnerystės su Burundžio Respublika elementų nesilaikymo. Be to, jose nebuvo tinkamai sureaguota į 2015 m. spalio 17 d. ir lapkričio 13 d. Afrikos Sąjungos Taikos ir saugumo tarybos priimtus sprendimus, visų pirma dėl poreikio skubiai užmegzti tikrą ir įtraukų, Arušos susitarimu pagrįstą dialogą.

                  2015 m. lapkričio 13 d. Tarybos sprendimu 2016/394 konsultacijos buvo užbaigtos ir imtasi to sprendimo priede nurodytų atitinkamų priemonių
                     2
                  . Be kita ko, sustabdyta tiesiogiai Burundžio administracijai ar institucijoms skiriama finansinė parama ar lėšų išmokėjimas (įskaitant paramą biudžetui).

               2020 m. vykstant taikiam politiniam pereinamajam procesui buvo galiausiai išrinktas Prezidentas É. Ndayishimiye ir paskirta nauja vyriausybė, ir ES pažymėjo teigiamus pokyčius, kaip antai:

               ·su Burundžiu konstruktyviai bendradarbiaujama vykdant politinį dialogą pagal AKR ir ES partnerystės susitarimo 8 straipsnį;

               ·Vyriausybė deda pastangas remti taiką ir stabilumą, imasi priemonių geram valdymui ir žiniasklaidos laisvei gerinti; priimtos deklaracijos dėl žmogaus teisių, teisinės valstybės ir kovos su nebaudžiamumu;

               ·susitarta dėl veiksmų plano („Feuille de route“), į kurį įtraukti Burundžio Vyriausybės įsipareigojimai, susiję su Tarybos sprendimu 2016/394 žmogaus teisių, teisingumo ir teisinės valstybės srityse, nuomonės ir spaudos laisvės srityse, gero valdymo srityje, taikos, saugumo ir demokratijos srityse, verslo aplinkos klausimais, aplinkos ir biologinės įvairovės srityse;

               ·į Burundį savanoriškai grįžta daug pabėgėlių;

               ·vėl bendradarbiaujama su tarptautine bendruomene ir kaimyninėmis šalimis.

                  Atsižvelgdami į šią pažangą ir įsipareigojimus, atstovybės vadovai 2021 m. gegužės 19 d. ataskaitoje išsakė nuomonę, kad Tarybos sprendimo 2016/394 priede nurodytos atitinkamos priemonės nebereikalingos, ir rekomendavo jas panaikinti.

                  Vis dėlto vykdant politinį dialogą su Burundžiu pagal AKR ir ES partnerystės susitarimo 8 straipsnį ir toliau turėtų būti keliami šie klausimai:

               ·būtinas darnaus vystymosi pagrindas – gero valdymo, teisinės valstybės principo laikymosi, žmogaus teisių ir verslo aplinkos gerinimas;

               ·politinių kalinių išlaisvinimas ir opozicijos narių bei pilietinės visuomenės atstovų grįžimas; siekiant susitaikymo turi būti atverta politinė erdvė ir atsižvelgiama į jos dalyvių nuomonę;

               ·tolesnės pastangos stiprinti žiniasklaidos laisvę;

               ·mažinama savavališko suėmimo atvejų; atitinkamos valdžios institucijos turi geriau kontroliuoti politiškai susijusias smurtines grupuotes („Imbonerakure“), be to, turi būti užtikrinama didesnė Nacionalinės žvalgybos tarnybos (SNR) tam tikros veiklos atskaitomybė ir skaidrumas; teismų sistemos reforma, valstybės ir valdančiosios partijos atskyrimas;

               ·pagarba pilietinės visuomenės / NVO nepriklausomybei.

                  Todėl šio pasiūlymo tikslas – panaikinti Tarybos sprendimą 2016/394 ir nebetaikyti atitinkamų priemonių, nurodytų konsultacijų pagal AKR ir ES partnerystės susitarimo 96 straipsnį išvadose.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Šis pasiūlymas dera su nuostatomis, galiojančiomis toje pačioje politikos srityje, būtent:

               ·2017 m. birželio 8 d. naujuoju Europos konsensusu dėl vystymosi „Mūsų pasaulis, mūsų orumas, mūsų ateitis“
                  3
               ;

               ·Visuotine Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategija;

               ·2020 m. kovo 9 d. Bendru komunikatu Europos Parlamentui ir Tarybai „Visapusiškos strategijos su Afrika kūrimas“
                  4
               ;

               ·2020–2024 m. ES veiksmų planu žmogaus teisių ir demokratijos srityje
                  5
               ;

               ·2012 m. ES strategine programa žmogaus teisių ir demokratijos srityje
                  6
               ;

               ·2020 m. lapkričio 25 d. Trečiuoju ES lyčių lygybės veiksmų planu
                  7
               .

                  ES bendradarbiavimas pagrįstas Darbotvarke iki 2030 m. ir DVT, Paryžiaus susitarimu ir Adis Abebos veiksmų darbotvarke.

                  Pasiūlymu bus sudarytos sąlygos visapusiškai įgyvendinti šių dokumentų nuostatas, nes bus galima bendradarbiauti su Burundžio Vyriausybe ir, vykdant atnaujintą nuolatinį politinį dialogą, toliau stebėti susirūpinimą keliančius klausimus.

                •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Pasiūlymas dera su išorės veiksmams svarbiais 2019–2024 m. Komisijos prioritetais: Žaliojo kurso, skaitmeninės transformacijos ir duomenų technologijų, tvaraus augimo ir deramo darbo vietų aljansų, geresnio migracijos valdymo, migracijos srities partnerystės, taip pat valdymo, taikos ir saugumo. Jis taip pat dera su 2016 m. Visuotine Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategija.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Atsižvelgiant į siūlomos priemonės tikslą, turinį ir aplinkybes, materialinis teisinis pagrindas yra Taryboje susirinkusių valstybių narių vyriausybių atstovų vidinio susitarimo dėl priemonių, kurių turi būti imtasi, ir tvarkos, kurios turi būti laikomasi siekiant įgyvendinti AKR ir EB partnerystės susitarimą (toliau – Vidinis susitarimas)
                     8
                  , 3 straipsnis kartu su šio susitarimo priedo 3 punkto antra pastraipa.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Remiantis Vidinio susitarimo 3 straipsniu, valstybių narių poziciją AKR ir EB susitarimo 96 straipsniui įgyvendinti, jeigu ta pozicija susijusi su jų kompetencijai priklausančiais klausimais, priima Taryba, vadovaudamasi priede nustatyta tvarka. Remiantis Vidinio susitarimo priedo 3 punktu, tos priemonės galioja tol, kol Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir susitarusi su Sąjungos vyriausiuoju įgaliotiniu užsienio reikalams ir saugumo politikai, priima sprendimą iš dalies pakeisti arba atšaukti priimtas priemones, spręsdama kvalifikuota balsų dauguma, jei Susitarimo taikymas sustabdytas iš dalies.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

                  Netaikoma.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Šis pasiūlymas parengtas atsižvelgiant į minėtąją ES atstovybės Burundyje vadovų ataskaitą, apsvarstytą 2021 m. gegužės 25 d. Afrikos darbo grupėje (COAFR darbo grupėje) ir 2021 m. gegužės 28 d. Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės darbo grupėje (AKR darbo grupėje). COAFR darbo grupės nariai pripažino teigiamus pokyčius ir pareiškė pritariantys atitinkamų priemonių panaikinimui, kartu pabrėždami, kad svarbu toliau skatinti Burundžio Vyriausybę tęsti pažangą žmogaus teisių, teisinės valstybės ir valdymo srityse. AKR darbo grupės nariai pareiškė pritariantys COAFR darbo grupės diskusijų rezultatams ir pabrėžė, kad svarbu išlaikyti pasiektus rezultatus taikant individualias sankcijas, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos tolesnei pažangai.

               •Poveikio vertinimas

                  Manoma, kad panaikinus atitinkamas priemones bus stiprinamas ES ir Burundžio tarpusavio pasitikėjimas ir normalizuojami santykiai, be to, tai galėtų padėti stiprinti teigiamas tendencijas Burundžio valdžios struktūrose, sudaryti sąlygas politiniam dialogui jautriais klausimais, didinti ES įtaką ir stiprinti ES poziciją Burundyje kitų pasaulio subjektų atžvilgiu.

                  Panaikinus atitinkamas priemones bus galima pasinaudoti 2021–2027 m. daugiamečio orientacinio programavimo suteikiamomis galimybėmis skatinti siekti pažangos žmogaus teisių, teisinės valstybės ir valdymo srityse.

               •Pagrindinės teisės

               Be to, pagal Tarybos sprendimą 2015/1763
                  9
                bus toliau taikomos ribojamosios priemonės asmenims, subjektams ar organizacijoms, kenkiantiems demokratijai arba trukdantiems siekti politinio padėties Burundyje sprendimo.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Poveikio biudžetui nėra.

               5.KITI ELEMENTAI

                  Šiuo pasiūlymu numatoma panaikinti atitinkamas priemones, išvardytas Tarybos sprendimo 2016/394 priede, tačiau ribojamosios priemonės pagal Tarybos sprendimą 2015/1763 taikomos toliau ir bus peržiūrėtos artimiausiais mėnesiais, kaip numatyta tame sprendime.

               COAFR darbo grupės nariai paragino surengti diskusiją dėl Jungtinių Tautų tyrimo komisijos Burundyje tolesnio darbo. Po šios diskusijos JT žmogaus teisių taryba, remdamasi ES iniciatyva parengta rezoliucija
                  10
               , nusprendė, tęsiant Tyrimo komisijos veiklą, parengti konkrečiai šaliai skirtus stebėsenos įgaliojimus – paskirti specialųjį pranešėją žmogaus teisių padėties Burundyje klausimais.

               2021/0440 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo Taryboje susirinkusių valstybių narių vyriausybių atstovų vardu panaikinamas Tarybos sprendimas (ES) 2016/394 dėl konsultacijų su Burundžio Respublika pagal Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimo 96 straipsnį procedūros baigimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

               atsižvelgdama į Taryboje susirinkusių valstybių narių vyriausybių atstovų vidinį susitarimas dėl priemonių, kurių turi būti imtasi, ir tvarkos, kurios turi būti laikomasi siekiant įgyvendinti AKR ir EB partnerystės susitarimą, ypač į jo 3 straipsnį ir priedą,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)pagal 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašyto Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno valstybių grupės ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimo
                  11
                (su pakeitimais
                  12
               ,
                  13
                ir pratęsimais
                  14
               ) 96 straipsnį vykusios konsultacijos su Burundžio Respublika užbaigtos Tarybos sprendimu (ES) 2016/394
                  15
                ir, Komisijai pateikus pasiūlymą, su kuriuo sutiko Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai, imtasi to sprendimo priede nurodytų atitinkamų priemonių;

               (2)2020 m. gegužės mėn. visuotinių rinkimų paskatintas taikus politinis pereinamasis procesas suteikė Burundžio gyventojams naujų vilčių, o Burundžiui – naujų progų ir galimybių plėtoti santykius su partneriais;

               (3)Sąjunga pripažino paskesnius teigiamus pokyčius, kurių Burundžio Vyriausybė pasiekė žmogaus teisių, gero valdymo ir teisinės valstybės srityse, ir veiksmų plane („Feuille de route“) prisiimtus įsipareigojimus toliau gerinti padėtį šiose srityse;

               (4)suformuota vyriausybė, pasiryžusi įgyvendinti reformas, kurios būtinos šalies vystymuisi ir stabilumui užtikrinti, taip pat padaryta vilčių teikianti pažanga įgyvendinant įsipareigojimus, nustatytus Sprendime (ES) 2016/394;

               (5)atsižvelgiant į Komisijos vertinimą ir susitarus su Sąjungos vyriausiuoju įgaliotiniu užsienio reikalams ir saugumo politikai, Sprendimo (ES) 2016/394 priėmimo priežastys, išdėstytos tame sprendime, nebeegzistuoja. Todėl tas sprendimas turėtų būti panaikintas valstybių narių vardu, kiek tai susiję su jų kompetencijai priklausančiais klausimais;

               (6)tebėra neišspręstų problemų žmogaus teisių, gero valdymo ir teisinės valstybės srityse, todėl reikia, kad Burundžio valdžios institucijos toliau siektų pažangos, be kita ko, įgyvendindamos veiksmų planą ir palaikydamos politinį dialogą;

               (7)padėtis Burundyje tebėra trapi ir išrinktosioms valdžios institucijoms reikia tarptautinių partnerių paramos, kad jos galėtų įgyvendinti šalies reformų programą ir vystymosi darbotvarkę;

               (8)Europos Sąjunga ir valstybės narės kartu su kitais tarptautiniais partneriais turėtų remti tęstines nacionalinių valdžios institucijų pastangas stabilizuoti ir konsoliduoti demokratines institucijas, skatinti gerbti žmogaus teises, gero valdymo ir teisinės valstybės principus ir įgyvendinti veiksmų plane prisiimtus įsipareigojimus toliau gerinti padėtį šiose srityse,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Sprendimas (ES) 2016/394 panaikinamas valstybių narių vardu, kiek tai susiję su jų kompetencijai priklausančiais klausimais.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        Partnerystės susitarimas tarp Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių, pasirašytas 2000 m. birželio 23 d. Kotonu (OL 2000 L 317, 2000 12 15, p. 3). AKR ir ES partnerystės susitarimas buvo iš dalies pakeistas 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pasirašytu susitarimu (OL L 209, 2005 8 11, p. 27) ir 2010 m. birželio 22 d. Uagadugu pasirašytu susitarimu (OL L 287, 2010 11 4, p. 3). AKR ir ES partnerystės susitarimo taikymas pratęstas 2019 m. gruodžio 17 d. AKR ir ES ambasadorių komiteto sprendimu Nr. 3/2019 priimti pereinamojo laikotarpio priemones pagal AKR ir ES partnerystės susitarimo 95 straipsnio 4 dalį (OL L 001, 2020 1 3, p. 3) su pakeitimais, padarytais 2020 m. gruodžio 4 d. AKR ir ES ambasadorių komiteto sprendimu Nr. 2/2020 (OL L 420, 2020 12 14, p. 32) ir 2021 m. lapkričio 26 d. AKR ir ES ambasadorių komiteto sprendimu Nr. 3/2021 (OL L 441, 2021 12 9, p. 3), iki 2022 m. birželio 30 d. arba iki naujojo AKR ir ES partnerystės susitarimo įsigaliojimo arba laikino taikymo pradžios, atsižvelgiant į tai, kuri data ankstesnė.

                     (2)

                        2016 m. kovo 14 d. Tarybos sprendimas 2016/394 dėl konsultacijų su Burundžio Respublika pagal Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimo 96 straipsnį procedūros baigimo (OL L 73, 2016 3 18, p. 90).

                     (3)

                        Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Komisijos bendras pareiškimas dėl naujojo Europos konsensuso dėl vystymosi „Mūsų pasaulis, mūsų orumas, mūsų ateitis“ (OL C 210, 2017 6 30, p. 1).

                     (4)

                        Bendras komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „Visapusiškos strategijos su Afrika kūrimas“ (JOIN(2020) 4 final).

                     (5)

                        Bendras komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „ES veiksmų planas žmogaus teisių ir demokratijos srityje“ (JOIN/2020/5 final).

                     (6)

                        ES strateginė programa ir ES veiksmų planas (COUNCIL 11855/12).

                     (7)

                        Bendras komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „Trečiasis ES lyčių lygybės veiksmų planas. Vykdant ES išorės veiksmus įgyvendinama plataus užmojo lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo darbotvarkė“ (JOIN/2020 17 final).

                     (8)

                        Taryboje susirinkusių valstybių narių vyriausybių atstovų vidinis susitarimas dėl priemonių, kurių turi būti imtasi, ir tvarkos, kurios turi būti laikomasi siekiant įgyvendinti AKR ir EB partnerystės susitarimą (OL L 317, 2000 12 15, p. 376).

                     (9)

                        2015 m. spalio 1 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2015/1763 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Burundyje (OL L 257, 2015 10 2, p. 37).

                     (10)

                        Žmogaus teisių taryba, žmogaus teisių padėtis Burundyje, A/HRC/48/16.

                     (11)

                        OL 2000 L 317, 2000 12 15, p. 3.

                     (12)

                        Partnerystės susitarimas tarp Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių, pasirašytas 2000 m. birželio 23 d. Kotonu (OL 2000 L 317, 2000 12 15, p. 3). AKR ir ES partnerystės susitarimas buvo iš dalies pakeistas 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pasirašytu susitarimu (OL L 209, 2005 8 11, p. 27) ir 2010 m. birželio 22 d. Uagadugu pasirašytu susitarimu (OL L 287, 2010 11 4, p. 3). AKR ir ES partnerystės susitarimo taikymas pratęstas 2019 m. gruodžio 17 d. AKR ir ES ambasadorių komiteto sprendimu Nr. 3/2019 priimti pereinamojo laikotarpio priemones pagal AKR ir ES partnerystės susitarimo 95 straipsnio 4 dalį su pakeitimais, padarytais 2020 m. gruodžio 4 d. AKR ir ES ambasadorių komiteto sprendimu Nr. 2/2020 (OL L 420, 2020 12 14, p. 32) ir 2021 m. lapkričio 26 d. AKR ir ES ambasadorių komiteto sprendimu Nr. 3/2021 (OL L 441, 2021 12 9, p. 3), iki 2022 m. birželio 30 d. arba iki naujojo AKR ir ES partnerystės susitarimo įsigaliojimo arba laikino taikymo pradžios, atsižvelgiant į tai, kuri data ankstesnė;

                     (13)

                        Susitarimas, kuriuo antrą kartą iš dalies keičiamas 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytas ir 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pirmą kartą iš dalies pakeistas Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimas (OL L 287, 2010 11 4, p. 3).

                     (14)

                        2019 m. gruodžio 17 d. AKR ir ES ambasadorių komiteto sprendimas Nr. 3/2019 priimti pereinamojo laikotarpio priemones pagal AKR ir ES partnerystės susitarimo 95 straipsnio 4 dalį [2020/2] (OL L 1, 2020 1 3, p. 3) su pakeitimais, padarytais 2020 m. gruodžio 4 d. AKR ir ES ambasadorių komiteto sprendimu Nr. 2/2020, kuriuo iš dalies keičiamas AKR ir ES ambasadorių komiteto sprendimas Nr. 3/2019 patvirtinti pereinamojo laikotarpio priemones pagal AKR ir ES partnerystės susitarimo 95 straipsnio 4 dalį [2020/2052] (OL L 420, 2020 12 14, p. 32) ir 2021 m. lapkričio 26 d. AKR ir ES ambasadorių komiteto sprendimą Nr. 3/2021, kuriuo iš dalies keičiamas AKR ir ES ambasadorių komiteto sprendimas Nr. 3/2019 priimti pereinamojo laikotarpio priemones pagal AKR ir ES partnerystės susitarimo 95 straipsnio 4 dalį [2021/2175] (OL L 441, 2021 12 9, p. 3).

                     (15)

                        2016 m. kovo 14 d. Tarybos sprendimas (ES) 2016/394 dėl konsultacijų su Burundžio Respublika pagal Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimo 96 straipsnį procedūros baigimo (OL L 73, 2016 3 18, p. 90).


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 12 22
            COM(2021) 570 final
            2021/0430(CNS)

            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (ES, Euratomas) 2020/2053 dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               COVID-19 pandemija sukėlė didžiausią per daugelį dešimtmečių ES ekonomikos nuosmukį
                  1
               , kuris paskatino greitą ir ryžtingą politinį atsaką tiek nacionaliniu, tiek ES lygmenimis. Visos valstybės narės, be savų automatinių stabilizavimo priemonių, priėmė išimtines diskrecines priemones, kad paremtų ekonominę veiklą ir sušvelnintų socialinį poveikį.

               ES taip pat ėmėsi precedento neturinčių veiksmų krizei įveikti. ES daugiametė finansinė programa ir Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonė („NextGenerationEU“), kurioms iš viso numatyta 1,8 trln. EUR 2018 m. kainomis, yra didžiausias iš ES biudžeto kada nors finansuotas paskatų paketas. 2020 m. gruodžio 14 d. Taryba, remiant Europos Parlamentui, oficialiai patvirtino priemonę „NextGenerationEU“
                  2
               : pagal ją kapitalo rinkose bus surinkta 750 mlrd. EUR (2018 m. kainomis) suma, skirta konkretiems ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo veiksmams per ribotą laikotarpį finansuoti, kad būtų skatinamas ekonomikos augimas ir investuojama į atsparumą ir žalesnę bei skaitmeninę ateitį.

               Reikia pakankamai pajamų, kad būtų galima padengti pagal priemonę „NextGenerationEU“ pasiskolintų lėšų, kurių grąžinimas paskirstytas per tris dešimtmečius, finansavimo išlaidas. Pagrindinę sumą būtų galima pradėti grąžinti iki 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos pabaigos, jei palūkanų mokėjimams nepanaudotos sumos bus mažesnės, nei planuota, ir jei bus nustatyti nauji nuosavi ištekliai
                  3
               , ir ją reikia visą sugrąžinti iki 2058 m. pabaigos
                  4
               .

               2020 m. gruodžio 16 d. Tarpinstituciniame susitarime
                  5
                Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija pareiškė, kad su Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonės lėšų grąžinimu susijusios Sąjungos biudžeto išlaidos neturėtų sąlygoti nepagrįsto programų išlaidų arba investicinių priemonių pagal daugiametę finansinę programą sumažinimo. Pagal šį tarpinstitucinį susitarimą taip pat pageidautina sušvelninti valstybėms narėms nustatytų BNP pagrįstų nuosavų išteklių padidėjimą. Trys institucijos susitarė, kad jos „stengsis nustatyti pakankamus naujus nuosavus išteklius, kad būtų padengta suma, atitinkanti numatomas išlaidas, susijusias su grąžinimu.“
                  6
                Komisija įsipareigojo 2021 m. pasiūlyti naujų nuosavų išteklių, kad jie būtų nustatyti vėliausiai 2023 m. sausio 1 d.
                  7

               2.PAKEITIMO PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               Komisija siūlo nustatyti naujus nuosavus išteklius, kad ES būtų suteikti reikiami ištekliai, visų pirma atsižvelgiant į naujas biudžeto išlaidas, susijusias su pagal priemonę „NextGenerationEU“ pasiskolintų finansavimo lėšų grąžinimu ir su Socialiniu klimato fondu
                  8
               .

               Iš dalies pakeistame pasiūlyme nurodoma, kad 25 % didžiosios dalies pajamų, gautų iš aukcionuose parduotinų apyvartinių taršos leidimų, atiteks ES biudžetui. Jame numatytos pajamos iš dabartinės apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos, skirtos stacionariems įrenginiams ir aviacijai, kuriems aukcione būtų parduodami papildomi apyvartiniai taršos leidimai, taip pat numatyta į sistemos taikymo sritį įtraukti jūrų transporto sektorių ir sukurti atskirą kelių transporto ir pastatų prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistemą, atsižvelgiant į pasiūlymą iš dalies pakeisti Direktyvą 2003/87/EB
                  9
               .

               Apyvartiniai taršos leidimai, kuriuos Europos investicijų bankas parduoda aukcione Inovacijų fondo reikmėms, ir pradinis Modernizavimo fondo įnašas neįtraukiami. Kad poveikis išliktų neutralus, nuosavi ištekliai taip pat apima leidimus, iš esmės skirtus valstybėms narėms parduoti aukcione, kurie, remiantis valstybių narių turima diskrecija, nemokamai perleidžiami elektros energijos sektoriui, naudojami pastangų pasidalijimo sektorių atitikčiai užtikrinti arba Europos investicijų banko parduodami aukcione Modernizavimo fondo reikmėms.

               Siekdama atsižvelgti į galimą socialinį poveikį, susijusį su apyvartinių taršos leidimų prekybos įvedimu kelių transporto ir pastatų sektoriams, Komisija pateikė pasiūlymą įsteigti Socialinį klimato fondą. Fondas bus naudingas pažeidžiamiems namų ūkiams, labai mažoms įmonėms ir transporto naudotojams. Fondo veiklos laikotarpiu jis bus finansuojamas iš Sąjungos biudžeto nuosavų išteklių, o nuo 2026 m., be kita ko, pajamomis iš apyvartinių taršos leidimų prekybos kelių transporto ir pastatų sektoriuose. Bendras Fondo finansinis paketas 2025–2032 m. laikotarpiu bus 72,2 mlrd. EUR einamosiomis kainomis, o tai iš esmės atitinka sumą, lygią maždaug 25 % numatomų pajamų iš naujos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos, skirtos pastatų ir kelių transporto sektoriams 2026–2032 m. laikotarpiu.

               Siekiant sušvelninti prekybos apyvartiniais taršos leidimais pagrįstų nuosavų išteklių regresinį pasiskirstymo poveikį, siūlomas laikinas solidarumo koregavimo mechanizmas, nustatant didžiausią įnašą mažesnes pajamas gaunančioms ir daug anglies dioksido išskiriančioms valstybėms narėms ir mažiausią įnašą paprastai didesnes pajamas gaunančioms ir mažo anglies dioksido kiekio valstybėms narėms. Taip bus išvengta to, kad perėjimo prie tvaresnės ekonomikos ir visuomenės laikotarpiu kai kurių valstybių narių įnašas į ES biudžetą būtų neproporcingas, palyginti su jų ekonomikos dydžiu, ir bus užtikrintas teisingas visų indėlis.

               Šiuo pasiūlymu nustatoma, kad dalis pajamų, gautų pardavus pasienio anglies dioksido korekcinio mechanizmo sertifikatus, bus pervedama į ES biudžetą kaip nuosavi ištekliai nacionalinių įnašų pavidalu.

               Galiausiai šiame pasiūlyme numatyta, kad valstybės narės skirs nacionalinį įnašą į ES biudžetą, remdamosi didžiausių ir pelningiausių tarptautinių įmonių likutinio pelno dalimi, perskirstyta valstybėms narėms, jei jos yra galutiniai jurisdikciją turintys rinkos subjektai, kuriuose prekės ar paslaugos naudojamos arba vartojamos pagal EBPO ir G20 kovos su mokesčių bazės erozija ir pelno perkėlimu įtraukios sistemos susitarimą
                  10
               , skirtą tarptautinės mokesčių sistemos reformai. Nors darbas dėl daugiašalės konvencijos tebevyksta tarptautiniu lygmeniu, Komisija paskelbė 2022 m. pateiksianti pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos, kuria būtų užtikrintas nuoseklus daugiašalės konvencijos dėl dalinio apmokestinimo teisių perskirstymo įgyvendinimas.

               3.TEISINĖ SISTEMA

               3.1.Sprendimas dėl nuosavų išteklių

               Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 311 straipsnio 3 dalį Taryba, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, gali „nustatyti naujas nuosavų išteklių kategorijas arba panaikinti esamą kategoriją“. Šia nuostata aiškiai leidžiama iš dalies pakeisti Sprendimą dėl nuosavų išteklių, kad būtų pridėti nauji nuosavi ištekliai, kaip susitarta Tarpinstituciniame susitarime.

               Pagal specialią teisėkūros procedūrą, nustatytą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 311 straipsnio 3 dalyje, Taryba, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, vieningai priima patikslintą sprendimą. Sprendimas įsigalios, kai jį pagal savo konstitucinius reikalavimus patvirtins valstybės narės.

               3.2.Įgyvendinimo teisės aktai

               Tuo pat metu Taryba turi iš dalies pakeisti įgyvendinimo priemones, susijusias su nuosavų išteklių sistema, siekdama užtikrinti, kad jos ir toliau atitiktų savo paskirtį. Be to, reikia naujų nuostatų dėl visų naujų nuosavų išteklių teikimo. Komisija reikiamus pasiūlymus pateiks 2022 m. pirmąjį pusmetį.

               2021/0430 (CNS)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (ES, Euratomas) 2020/2053 dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 311 straipsnio trečią pastraipą,

               atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106a straipsnį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,

               laikydamasi specialios teisėkūros procedūros,

               kadangi:

               (1)pagal Tarybos reglamentu (ES) 2020/2094
                  11
                nustatytą priemonę „NextGenerationEU“ finansų rinkose kaip laikina ekonomikos gaivinimo priemonė bus surinkta 750 mlrd. EUR (2018 m. kainomis) suma, skirta tvariam ir atspariam atsigavimui visoje Sąjungoje užtikrinti ir palankesnėms sąlygoms ekonominės paramos įgyvendinimui sudaryti išskirtinėmis COVID-19 pandemijos sukeltomis aplinkybėmis, taip pat žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai skatinti;

               (2)tokių lėšų, panaudotinų išlaidoms pagal Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonę, pagrindinės sumos grąžinimas ir susijusios mokėtinos palūkanos turės būti finansuojamos iš Sąjungos bendrojo biudžeto, be kita ko, naudojant pakankamas pajamas iš naujų nuosavų išteklių, nustatytų po 2021 m. 2020 m. gruodžio 16 d. Tarpinstituciniame susitarime
                  12
                Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija pripažino Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonės konteksto svarbą ir tai, kad „[s]u Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonės lėšų grąžinimu susijusios Sąjungos biudžeto išlaidos neturėtų sąlygoti nepagrįsto programų išlaidų arba investicinių priemonių pagal DFP sumažinimo“. Tarpinstituciniame susitarime taip pat pareikšta, kad „[t]aip pat pageidautina sušvelninti valstybėms narėms nustatytų BNP pagrįstų nuosavų išteklių padidėjimą“;

               (3)Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB
                  13
                nustatyta ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema yra pagrindinė Sąjungos klimato politikos dalis. Atsižvelgiant į tai, kad prekyba apyvartiniais taršos leidimais yra glaudžiai susijusi su Sąjungos klimato politikos tikslais, tikslinga atitinkamų pajamų dalį skirti Sąjungos biudžetui;

               (4)apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema pagrįsti nuosavi ištekliai apima dalį pajamų, gautų aukcionuose pardavus leidimus visuose sektoriuose, kuriems taikoma Direktyva 2003/87/EB. Pagal Direktyvą 2003/87/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/842
                  14
                valstybės narės gali nuspręsti aukcione neparduoti dalies pagal Direktyvą 2003/87/EB nurodyto bendro apyvartinių taršos leidimų kiekio arba ją perleisti ir aukcione parduoti ta direktyva įsteigto Modernizavimo fondo reikmėms. Šie leidimai taip pat turėtų būti naudojami apskaičiuojant apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema pagrįstų nuosavų išteklių sumą. Tikslinga neįtraukti apyvartinių taršos leidimų, skirtų pradiniam Modernizavimo fondo įnašui, ir Inovacijų fondui skirtų leidimų;

               (5)siekiant išvengti pernelyg regresyvaus poveikio įnašams iš apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos, turėtų būti nustatytas didžiausias įnašas reikalavimus atitinkančioms valstybėms narėms. 2023–2027 m. laikotarpiu valstybės narės atitinka reikalavimus, jei bendrosios nacionalinės pajamos vienam gyventojui, apskaičiuotos pagal perkamosios galios standartą ir 2020 m. Sąjungos rodiklius, yra mažesnės nei 90 % ES vidurkio. 2028–2030 m. laikotarpiu turėtų būti naudojamos 2025 m. vienam gyventojui tenkančios bendrosios nacionalinės pajamos. Didžiausias įnašas turėtų būti nustatytas lyginant valstybėms narėms tenkančią visų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema pagrįstų nuosavų išteklių dalį su tų valstybių narių dalimi Sąjungos bendrosiose nacionalinėse pajamose. Mažiausias įnašas turėtų būti nustatytas visoms valstybėms narėms, jei joms tenkanti visos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ATLPS) pagrįstų nuosavų išteklių sumos dalis yra mažesnė nei 75 % jų dalies Sąjungos bendrosiose nacionalinėse pajamose;

               (6)kad būtų papildyta ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema ir užtikrintas Sąjungos klimato politikos efektyvumas, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) [XXX]
                  15
                sukurtas pasienio anglies dioksido korekcinis mechanizmas. Atsižvelgiant į glaudų pasienio anglies dioksido korekcinio mechanizmo ryšį su Sąjungos klimato politika, dalis iš sertifikatų pardavimo gautų pajamų turėtų būti pervedama į Sąjungos biudžetą kaip nuosavi ištekliai;

               (7)2021 m. spalio mėn. pasiektas Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos ir G20 mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo įtraukios sistemos susitarimas dėl 25 % didelių tarptautinių įmonių likutinio pelno, viršijančio 10 % pelningumo ribą, paskirstymo dalyvaujantiems jurisdikciją turintiems rinkos subjektams (toliau – EBPO ir G20 įtraukios sistemos susitarimas dėl pirmojo ramsčio). Nuosavi ištekliai turėtų būti apskaičiuojami taikant vienodą pareikalavimo tarifą valstybėms narėms [pagal Direktyvą dėl visuotinio susitarimo dėl apmokestinimo teisių perskirstymo įgyvendinimo] perskirtai tarptautinių įmonių likutinio pelno daliai;

               (8)nuostatos dėl įnašų iš apyvartinių taršos leidimų pardavimo aukcione pagal dabartinę apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą turėtų būti taikomos nuo 2023 m. sausio 1 d. Iš dalies pakeitus Direktyvą 2003/87/EB, nuostatos dėl apyvartinių taršos leidimų pardavimo aukcione pagal peržiūrėtą apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą turėtų būti taikomos nuo pirmos dienos po paskutinės laikotarpio, per kurį į nacionalinę teisę perkeliamas tas pakeitimas, dienos. Nuostatos dėl įnašo pagal pasienio anglies dioksido korekcinį mechanizmą turėtų būti taikomos nuo reglamento taikymo pradžios dienos. [Nuostatos dėl EBPO ir G20 įtraukios sistemos susitarimo dėl pirmojo ramsčio įsigalioja, pradėjus taikyti Direktyvą dėl visuotinio susitarimo dėl apmokestinimo teisių perskirstymo įgyvendinimo ir įsigaliojus daugiašalei konvencijai,]

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Sprendimo (ES, Euratomas) 2020/2053 daliniai pakeitimai

               Sprendimas (ES, Euratomas) 2020/2053 iš dalies keičiamas taip:

               (1)2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

               (a)1 dalis papildoma e punktu:

               „e) vienodo 25 % tarifo taikymas:

               (1)pajamoms, gautoms valstybėms narėms aukcione pardavus apyvartinius taršos leidimus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB
                  16
               1 3d, 10 ir 30d straipsnius;

               (2)sumai, apskaičiuotai padauginus metinę apyvartinių taršos leidimų sumą, kai tiems leidimams atitinkama valstybė narė taiko bet kurią iš šių nuostatų:

               (a)galimybę pereinamuoju laikotarpiu gauti nemokamų apyvartinių taršos leidimų, kaip nurodyta Direktyvos 2003/87/EB 10c straipsnyje;

               (b)riboto atšaukimo galimybę, nurodytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/842
                  17
               2 6 straipsnio 1 dalyje;

               (c)Direktyvos 2003/87/EB 10d straipsnio 4 dalyje nurodytų apyvartinių taršos leidimų naudojimą tos direktyvos 10d straipsnio 3 dalyje nurodytam pardavimui aukcione Modernizavimo fondo reikmėms,

               iš vidutinės svertinės apyvartinių taršos leidimų, parduotų bendroje aukciono platformoje tais metais, kuriais tie apyvartiniai taršos leidimai būtų parduoti aukcione, kainos.“;

               (b)1 dalis papildoma šiuo f punktu:

               „f) vienodo pareikalavimo tarifo, lygaus 75 % pajamų, gautų pardavus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) [XXX]
                  183 nustatyto pasienio anglies dioksido korekcinio mechanizmo sertifikatus, taikymas.“;

               (c)1 dalis papildoma g punktu:

               „g) vienodo 15 % pareikalavimo tarifo taikymas tarptautinių įmonių likutinio pelno daliai, perskirstytai valstybėms narėms [pagal Direktyvą dėl visuotinio susitarimo dėl apmokestinimo teisių perskirstymo įgyvendinimo
                  194].“;

               (d)įterpiama ši 2a dalis:

               „2a.
                     Nukrypstant nuo 1 dalies e punkto, iki 2030 finansinių metų taikomos šios nuostatos:

               (a)jeigu valstybės narės dalis bendroje pajamų, gautų taikant 1 dalies e punktą, sumoje yra mažesnė nei 75 % jos dalies Sąjungos bendrosiose nacionalinėse pajamose, ta valstybė narė pateikia sumą, lygią 75 % tos bendrųjų nacionalinių pajamų dalies, padaugintą iš bendros pajamų, gautų taikant 1 dalies e punktą, sumos;

               (b)valstybės narės dalis bendroje pajamų, gautų taikant 1 dalies e punktą, sumoje nėra didesnė kaip 150 % tos valstybės narės dalies Sąjungos bendrosiose nacionalinėse pajamose, tenkančiose valstybėms narėms, kurių bendrosios nacionalinės pajamos vienam gyventojui yra mažesnės nei 90 % Sąjungos vidurkio, apskaičiuotose pagal perkamosios galios standartą ir remiantis 2020 m. duomenimis (2023–2027 m. laikotarpiu) arba 2025 m. duomenimis (2028–2030 m. laikotarpiu).

               Bendrosios nacionalinės pajamos, nurodytos a ir b punktuose, – bendrosios nacionalinės pajamos rinkos kainomis, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/516
                  205 1 straipsnio 1 dalyje.“

               2 straipsnis

               Įsigaliojimas ir taikymas

               Tarybos Generalinis sekretorius praneša valstybėms narėms apie šį sprendimą.

               Valstybės narės nedelsdamos Tarybos Generaliniam sekretoriatui praneša apie šio sprendimo patvirtinimui pagal jų atitinkamas konstitucines nuostatas būtinų procedūrų užbaigimą.

               Šis sprendimas įsigalioja pirmo mėnesio, einančio po paskutinio iš antroje pastraipoje nurodytų pranešimų gavimo, pirmą dieną.

               1 straipsnio 1 dalies a punktas pajamoms, gautoms pagal Direktyvos 2003/87/EB 3d ir 10 straipsnius taikomas nuo 2023 m. sausio 1 d., o pajamoms, gautoms pagal Direktyvos 2003/87/EB 30d straipsnį, – nuo kitos dienos po paskutinės laikotarpio, per kurį į nacionalinę teisę perkeliama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) [XXX]
                  216, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB, dienos.

               1 straipsnio 1 dalies b punktas taikomas nuo Reglamento (ES) [XXX], kuriuo nustatomas pasienio anglies dioksido korekcinis mechanizmas, taikymo pradžios dienos.

               1 straipsnio 1 dalies c punktas taikomas nuo

               [Direktyvos dėl visuotinio susitarimo dėl apmokestinimo teisių perskirstymo įgyvendinimo] taikymo pradžios pirmos dienos arba

               daugiašalės konvencijos įsigaliojimo ir taikymo dienos, atsižvelgiant į tai, kuri data yra vėlesnė.

               3 straipsnis

               Adresatai

               Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        Eurostato duomenimis, 2020 m. ES bendrasis vidaus produktas sumažėjo maždaug 5,9 %.

                     (2)

                        2020 m. gruodžio 14 d. Tarybos reglamentas (ES) 2020/2094, kuriuo nustatoma Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonė atsigavimui po COVID-19 krizės paremti (OL L 433I, 2020 12 22, p. 23).

                     (3)

                        2020 m. liepos mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadų 150 punkte taip pat nurodyta, kad „[p]ajamos, gautos iš šių naujų po 2021 m. nustatytų nuosavų išteklių, bus naudojamos išankstiniam pagal priemonę „Next Generation EU“ pasiskolintų lėšų grąžinimui“.

                     (4)

                        Pagal 2020 m. gruodžio 14 d. Tarybos sprendimo (ES, Euratomas) 2020/2053 dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (toliau – Sprendimas dėl nuosavų išteklių) 5 straipsnio 2 dalį negrąžintina finansinė parama negali viršyti 29,25 mlrd. EUR per metus (2018 m. kainomis).

                     (5)

                        Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinis susitarimas dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo (OL L 433I, 2020 12 22, p. 28–46).

                     (6)

                        II priedo F punktas.

                     (7)

                        Komisijos 2021 m. darbo programa (COM(2020) 690 final).

                     (8)

                        Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Socialinis klimato fondas, COM(2021) 568 final.

                     (9)

                        Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Sąjungoje, Sprendimas (ES) 2015/1814 dėl Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos rinkos stabilumo rezervo sukūrimo ir veikimo ir Reglamentas (ES) 2015/757, COM/2021/551 final.

                     (10)

                        Statement on a Two-Pillar Solution to Address the Tax Challenges Arising from the Digitalisation of the Economy, OECD/G20 Base Erosion and Profit Shifting Project, 8 October 2021. (Pareiškimas dėl dviejų ramsčių sprendimo siekiant spręsti mokesčių problemas, kylančias dėl ekonomikos skaitmenizacijos, EBPO ir G20 mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo projektas, 2021 m. spalio 8 d.)

                     (11)

                        2020 m. gruodžio 14 d. Tarybos reglamentas (ES) 2020/2094, kuriuo nustatoma Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonė atsigavimui po COVID-19 krizės paremti (OL L 433I, 2020 12 22, p. 23).

                     (12)

                        2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinis susitarimas dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo (OL L 433I, 2020 12 22, p. 28).

                     (13)

                        2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Sąjungoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB (OL L 275, 2003 10 25, p. 32).

                     (14)

                        2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/842, kuriuo, prisidedant prie klimato politikos veiksmų, kad būtų vykdomi įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 156, 2018 6 19, p. 26).

                     (15)

                        Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) [XXX], kuriuo nustatomas pasienio anglies dioksido korekcinis mechanizmas (OL L […], […], p. […]).

                     (16)
                  1
                        2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB (OL L 275, 2003 10 25, p. 32).

                     (17)
                  2
                        2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/842, kuriuo, prisidedant prie klimato politikos veiksmų, kad būtų vykdomi įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 156, 2018 6 19, p. 26).

                     (18)
                  3
                        Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) [XXX], kuriuo nustatomas pasienio anglies dioksido korekcinis mechanizmas.

                     (19)
                  4
                        [Direktyva (ES) XXX, kuria įgyvendinamas EBPO ir G20 įtraukios sistemos susitarimas dėl pirmojo ramsčio].

                     (20)
                  5
                        2019 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/516 dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis derinimo, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 89/130/EEB, Euratomas ir Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 (BNP reglamentas) (

                     OL L 91, 2019 3 29, p. 19

                  ).

                     (21)
                  6
                        ... m. ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) XXX/XXXX.