				|

		52012PC0371

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomos specialios giliavandenių žuvų išteklių žvejybos šiaurės rytų Atlante sąlygos bei žvejybos šiaurės rytų Atlanto tarptautiniuose vandenyse nuostatos ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 2347/2002 /* COM/2012/0371 final - 2012/0179 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO BENDROSIOS
APLINKYBĖS
Giliavandenių žuvų žvejyba
šiaurės rytų Atlante daugiausia užsiima tradicinės
priekrantės žvejybos laivynai (Portugalijoje) ir dideli už bazinių
uostų teritorijų ribų žvejojantys traleriai (Prancūzijoje
ir Ispanijoje). Bendras iš šių laivų iškraunamų
giliavandenių žuvų kiekis sudaro 1 % visų šiaurės
rytų Atlante sužvejotų iškraunamų žuvų kiekio, nors kai
kurių žvejų bendruomenių ekonominis gyvybingumas tam tikru mastu
priklauso nuo giliavandenių žuvų žvejybos. Ši žvejyba vykdoma
Sąjungos vandenyse ir Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijos
(angl. NEAFC) susitarimais reguliuojamuose tarptautiniuose vandenyse.
Giliavandenių
žuvų ištekliai yra žuvų ištekliai, sužvejojami vandenyse, kurie
nepriklauso kontinentinių šelfų pagrindinėms žvejybos vietoms.
Jie pasiskirstę aplink kontinentinius šlaitus arba susiję su
povandeniniais kalnais. Detaliai giliavandenių žuvų žvejybos
galimybės pradėtos valdyti (taikant bendrą leidžiamą
sužvejoti kiekį, didžiausias žvejybos pastangas) tik 2003 m. Iki tol
ši žvejyba buvo beveik nereguliuojama ir iš dalies pasižymėjo tipiniais
varžymosi dėl žuvies požymiais, kurių rezultatas – išteklių
išeikvojimas.
Nuo žvejybos galimybių valdymo pradžios
buvo įdiegtos tam tikros techninės priemonės, kuriomis
apribojamas kai kurių įrankių naudojimas gilesniuose vandenyse
arba draudžiama žvejyba tam tikruose rajonuose, kuriuose jūros dugnas
pasižymi gausia biologine įvairove. Šie žvejybos atskiruose rajonuose
draudimai yra „Natura 2000“ teritorijų tinklo, kurį sudarė
valstybės narės pagal Buveinių direktyvą[1], tąsa, įgyvendinama
pagal bendrą žuvininkystės politiką (BŽP), arba bendro
pobūdžio prevencinės priemonės.
NEAFC parengtas
giliavandenių žuvų žvejybos priemones, kurios buvo priimtos ir
perkeltos į Sąjungos teisę, sudaro statomųjų
žiauninių tinklų naudojimo draudimas, žvejybos tam tikruose rajonuose
draudimai siekiant apsaugoti dugno buveines, kurios yra pagrindinis
biologinės įvairovės šaltinis (priskiriamos pažeidžiamoms
jūros ekosistemoms), viršutinės didžiausių per metus
panaudojamų žvejybos pastangų ribos nustatymas ir esamos žvejybos
veiklos žemėlapio sudarymas siekiant, kad naujose vietose arba naujas
rūšis būtų galima žvejoti tik atlikus poveikio aplinkai
įvertinimą.
Šios ir kitos
NEAFC rekomenduotos techninės priemonės prieš įsigaliojant
Lisabonos sutarčiai buvo įgyvendinamos metiniu Tarybos reglamentu
dėl žvejybos galimybių; po sutarties įsigaliojimo visam
šiaurės rytų Atlantui galioja pereinamojo laikotarpio tvarka[2], įskaitant NEACF priimtas
priemones.
Regioninių
žuvininkystės valdymo organizacijų nereguliuojamiems tarptautiniams
vandenims Sąjunga, atsiliepdama į JT Generalinės Asamblėjos
rezoliuciją 61/105[3]
dėl tausaus giliavandenių žuvų žvejybos valdymo,
priėmė specialų reglamentą, kuriuo uždraudžiamas
dugninių žvejybos įrankių naudojimas atviroje jūroje be
išankstinio poveikio vertinimo (Reglamentas (EB) Nr. 734/2008).
Nuo 2002 m. Sąjunga yra įdiegusi
specialią žvejybos laivams, užsiimantiems giliavandenių žuvų
žvejyba šiaurės rytų Atlante, taikomą išteklių naudojimo
tvarką (Reglamentas (EB) Nr. 2347/2002), kurią sudaro keturi
komponentai: pajėgumų apribojimas, duomenų rinkimas,
pastangų stebėsena ir kontrolė.
Iki šiol taikytos priemonės nepadėjo
veiksmingai išspręsti pagrindinių žuvininkystės problemų,
kaip antai:
(1)
didelė žvejybos žala šiems ištekliams –
daugelis jų gali atlaikyti tik per ilgą laikotarpį
ištęstą nedidelio intensyvumo žvejybą, kuri nėra
ekonomiškai perspektyvi;
(2)
žvejybos dugniniais tralais, kurių naudojimas,
palyginti su kitais įrankiais, kelia didžiausią grėsmę
suardyti nepakeičiamas ir pažeidžiamas jūros ekosistemas. Jau
padarytos žalos apimtis nežinoma;
(3)
giliavandenių žuvų žvejybos tralais,
kuriuos naudojant sužvejojamas didelis kiekis nepageidaujamų
rūšių giliavandenių žuvų (vidutiniškai 20–40 % svorio,
atskirais atvejais ši dalis gali būti daug didesnė);
(4)
tausaus žvejybos intensyvumo lygio nustatymas
remiantis mokslinėmis rekomendacijomis – tai padaryti yra ypač sunku.
Kadangi giliavandeniai ištekliai yra itin
pažeidžiami žvejybos, jie gali būti išeikvoti per labai trumpą
laikotarpį, o jų atsikūrimas gali užtrukti labai ilgai arba jie
gali iš viso neatsikurti. Išteklių biologinė būklė beveik
nežinoma. Kai kurie laikomi išeikvotais, kitų būklė pradėjo
stabilizuotis išlaikant neintensyvų jų naudojimą. Apskritai
jų žvejyba nėra tausi. Žvejybos galimybės buvo sistemingai
mažinamos nuo pat jų reguliavimo pradžios.
Mokslinių
tyrimų biologinių duomenų ko gero nepakaks, kad artimiausiais
metais būtų galima išsamiai analitiškai įvertinti išteklių
būklę. Komisija nagrinėja būdus, kaip ateinančiu
programavimo laikotarpiu pagerinti giliavandenių žuvų rūšių
mokslinių tyrimų ir duomenų rinkimo sistemą. Dėl
informacijos trūkumo giliavandenių žuvų ištekliams šiuo metu
negali būti taikomas valdymo, kuriuo siekiama didžiausio galimo tausios
žvejybos laimikio, principas. Iki 2012 m. vykdomas svarbus mokslinis
projektas „Deepfishman“. Šiuo projektu siekiama nustatyti žvejybos taisykles,
grindžiamas antriniais rodikliais, tiems atvejams, kai pirminiai rodikliai
(žuvų mirtingumas dėl žvejybos ir išteklių dydis) nežinomi
(„Deepfishman“[4],
nuorodos Nr. 227390)
Jūrų
strategijos pagrindų direktyva nustatytu valstybių narių
įpareigojimu iki 2020 m. pasiekti arba išlaikyti gerą jūros
ekosistemų aplinkos būklę[5]
reikalaujama kritiškai įvertinti sąlygas, kuriomis vykdoma
giliavandenių žuvų žvejyba, įskaitant aplinkos ir
biologinės įvairovės aspektus.
Bendras pasiūlymo tikslas yra, kiek
įmanoma, užtikrinti tausų giliavandenių žuvų išteklių
naudojimą mažinant šios žvejybos poveikį aplinkai ir pagerinti
moksliniam vertinimui reikalingos informacijos bazę. Kol duomenys ir
metodas nėra tinkamo lygio, kad būtų galima imtis didžiausiu
galimu tausios žvejybos laimikiu grindžiamo valdymo, šių išteklių
žvejyba turi būti valdoma vadovaujantis žuvininkystės valdymo
atsargumo principu.
Siekiant sumažinti
destruktyvų poveikį jūros ekosistemoms, turėtų
būti laipsniškai panaikintas dugninių tralų naudojimas šiems
ištekliams žvejoti, nes jie yra patys žalingiausi pažeidžiamoms jūros
ekosistemoms ir jais sugaunamas didelis kiekis nepageidaujamų
giliavandenių žuvų. Pereinamajam laikotarpiui nustatytus
dugninių statomųjų žiauninių tinklų naudojimo giliau
nei 600 m ir 200–600 m gylio intervale apribojimus turėtų papildyti
draudimas tikslingai žvejoti giliavandenes žuvis.
Pasiūlyme
taip pat svarstoma galimybė supaprastinti šių išteklių valdymo
sistemą; šiuo metu jiems taikoma dviguba priemonė – sužvejojamo
kiekio apribojimai ir pajėgumų ir (arba) pastangų apribojimai.
Jei šio reglamento tikslams pasiekti dviguba priemonė nebūtina,
siūloma atitinkamų išteklių žvejybą valdyti tik viena
valdymo priemone.
2.           KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
Parengusi komunikatą Europos Parlamentui
ir Tarybai dėl 2002 m. išteklių naudojimo tvarkos apžvalgos[6], Komisija atliko
būsimų politikos galimybių poveikio vertinimą, į
kurį įtraukė valstybes nares ir regionines patariamąsias
tarybas. Ji taip pat konsultavosi su Žuvininkystės mokslo, technikos ir
ekonomikos komitetu (angl. STEFC) dėl tam tikrų techninių
giliavandenių žuvų žvejybos valdymo aspektų.
Atsiliepimai į konsultacijas parodė,
kad yra plačiai pritariama būtinybei pagerinti 2002 m.
išteklių naudojimo tvarką. Tačiau suinteresuotųjų
šalių nuomonė dėl įgyvendintinų priemonių
smarkiai skyrėsi.
Valstybės narės pažymėjo, kad
dabartinėje sistemoje pastangų deklaravimo ir pastangų bei
pajėgumų valdymo reikšmė yra nedidelė, ypač
atsižvelgiant į tai, kad užregistruotas pajėgumas (grindžiamas
išduotais leidimais) neatitinka realios žvejybos. Panašu, kad daugelio
laivų, kurie turi leidimus žvejoti giliavandenes žuvis, atveju šios žuvys
sudaro tik nedidelę jų bendro sužvejojamų žuvų kiekio
dalį. Tokie laivai iš tiesų nepriklauso giliavandenių žuvų
žvejybos specializacijos laivams. Valstybės narės kritikavo ir
žuvų išmetimo į jūrą praktiką, kurią, jų
manymu, iš dalies lemia žvejybos reguliavimas. Jos taip pat pabrėžė
išteklių naudojimo tvarkos pritaikymo pagal naują kontrolės
sistemą svarbą. Jos neskubėjo pritarti išankstiniam valdymo
metodo nustatymui ir norėjo palaukti bent jau tebevykdomo mokslinio
projekto „Deepfishman“ išvadų.
Kalbėdamos apie susijusių
rūšių sąrašą, valstybės narės pripažino, kad
reikalingi nuoseklūs kriterijai, tačiau pabrėžė, jog bet
kokie pakeitimai turėtų pasekmių žvejybos modeliams ir valdymui.
Be to, jos pabrėžė nustatytų santykinio stabilumo principo
taisyklių laikymosi svarbą. Galiausiai, kalbėdamos apie
specialius duomenų rinkimo įpareigojimus, jos prieštaravo didesnei
mokslinei priežiūrai pasitelkiant stebėtojus laive ir pritarė
giliavandenių žuvų išteklių duomenų rinkimo įtraukimui
į platesnę duomenų rinkimo sistemą, pagal kurią jau
dabar renkami ėminiai iš kai kurių į giliavandenių
žuvų išteklius orientuotos žvejybos specializacijų subjektų.
Buvo išreikšta abejonių dėl išlaidų, patiriamų pereinant
prie analitinio išteklių vertinimo, pagrįstumo atsižvelgiant į
nedidelę veiklos apimtį; manyta, kad tinkamesnis būtų
atsargumo principu grindžiamas valdymo metodas, paremtas nustatytomis
išteklių būklės tendencijomis.
Konsultuotasi su Sąjungos šiaurės
vakarų ir pietvakarių vandenų regioninėmis patariamosiomis
tarybomis, kurios pabrėžė būtinybę nuosekliai
apibrėžti giliavandenių žuvų žvejybą ir pritarė, kad
valdymo priemones reikia taikyti tiems laivams, kurie specializuojasi šioje
žvejyboje. Tačiau jos pasiūlė neuždrausti grįžti prie šios
žvejybos ir tiems laivams, kurie anksčiau ja užsiėmė, o paskui
prisidėjo prie šių išteklių atkūrimo pereidamos prie
kitokios žvejybos. Buvo pasiūlytas pastangų valdymas pagal laivų
specializaciją: kelių didelių keleriopos specializacijos
laivų grupių atveju jis gali skirtis nuo taikomo grupėms, kurias
sudaro daug mažų laivų. Regioninės patariamosios tarybos
paragino imtis daugiau veiksmų siekiant apsaugoti pažeidžiamas jūros
ekosistemas ir parengti žvejybos leidimų išdavimo, atnaujinimo ir
panaikinimo sistemą.
Nevyriausybinių organizacijų
aljansas (Giliavandenių žuvų išteklių išsaugojimo koalicija)
pažymėjo, kad būtina nustatyti dugninių tralų naudojimo
sąlygas, kurios būtų panašios į taikomas atviroje
jūroje, ir pabrėžė neišspręstą nepageidaujamų
rūšių giliavandenių žuvų sužvejojimo tralais problemą.
Vertinant įvairių politikos
pasirinkčių poveikį dėmesys buvo sutelktas į penkias
galimybes. Trys iš jų plačiau nesvarstytos, nes nuspręsta, kad
jos neatitinka jokio reikšmingo valdymo metodo, o trūkumai gerokai
nusveria privalumus; šios trys galimybės tai: a) tęsti dabartinę
tvarką, įtraukiant tik būtinus atnaujinimus, b) iš viso
uždrausti giliavandenių žuvų žvejybą ir c) dabartinę
tvarką priskirti prie NEAFC priimtų perkėlimo priemonių ir
taikyti tas priemones ir Sąjungos vandenyse.
Dvi santykinai naudingos galimybės buvo:
d) palaipsniui uždrausti žalingiausius tikslinės giliavandenių
žuvų žvejybos įrankius arba e) Sąjungos vandenyse įdiegti
valdymo standartus, kurie buvo nustatyti dugninei žvejybai atviroje
jūroje. D galimybė buvo palikta kaip veiksmingesnė ir
paprastesnė priemonė, o pasirinkus e galimybę būtų
nustatyta papildomų plataus masto reguliavimo reikalavimų, kuriais
būtų apribojamos investicijos į žuvininkystę, kuri jau ir
taip patiria nuosmukį. Kadangi žuvininkystės administracija mažinama
dėl biudžeto taupymo priemonių, nėra pakankamai užtikrinamas
papildomų ir plataus masto priemonių įgyvendinimas vietoje.
Siekiant paprastumo turėtų būti
panaikinta dabartinė su atitinkamomis rūšimis susijusios žvejybos
pastangų deklaravimo sistema. Žvejybos pastangų stebėsena gali
būti geriau užtikrinta reguliariais metiniais duomenų pareikalavimais
pagal duomenų rinkimo sistemą[7]
ir Komisijos skelbiamais ad hoc administraciniais duomenų teikimo
pareikalavimais – pastarieji naudojami, pvz., kai abejojama dėl atitikties
pastangų apribojimams arba kai duomenys yra nepakankamos kokybės.
Reglamento taikymo sritis buvo patikslinta siekiant užtikrinti, kad šis
reglamentas būtų išsamiai taikomas laivams, kurie tikslingai žvejoja
giliavandenes žuvis, ir kad laivai, kurie šias žuvis sužvejoja tik kaip
priegaudą, nebūtų priskirti šiai žvejybos kategorijai. Be to,
specialios duomenų rinkimo taisyklės bus suderintos su duomenų
rinkimo sistema siekiant užtikrinti, kad valstybės narės naudotų
tuos pačius statistinius standartus ir surinktus duomenis registruotų
į vienintelę saugojimo ir tvarkymo sistemą. Nesilaikant
mokslinių duomenų rinkimo standartų kaip prevencinė valdymo
priemonė būtų taikomas žvejybos galimybių panaikinimas.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
Šiuo pasiūlymu nustatomas pagrindų
reglamentas, taikytinas tikslinės giliavandenių žuvų žvejybos
veiklai šiaurės rytų Atlante, kurį sudaro Sąjungos
vandenys, įskaitant atokiausius Ispanijos ir Portugalijos regionus, ir
tarptautiniai vandenys.
Teisinis pagrindas – Sutarties dėl
Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalis. Pasiūlymas
yra išimtinė Sąjungos kompetencija, kaip nurodyta Sutarties dėl
Europos Sąjungos veikimo 3 straipsnio 1 dalies d punkte. Todėl
subsidiarumo principas netaikomas.
2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos
reglamentu (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir
tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės
politiką nustatomas bendrasis BŽP reglamentavimo pagrindas. Pagal to
reglamento 4 straipsnį nustatomos naudojimosi vandenimis bei ištekliais ir
tausojančios žvejybos valdymo Sąjungos priemonės.
Pasiūlymas atitinka proporcingumo
principą. Valstybės narės gali nustatyti jų pačių
laivynams taikomas priemones, kurios padės tausiau valdyti
giliavandenių žuvų išteklius. Tačiau daugelis giliavandenių
žuvų išteklių yra bendri kelioms valstybėms narėms (kai
kuriais atvejais vienos valstybės narės laivynas daugiausia žvejoja
kitos valstybės narės vandenyse). Todėl valstybės
narės nenori taikyti jų pačių laivynams ribojamąsias
priemones, nebent tokios pačios arba lygiavertės taisyklės
taikomos ir kaimyniniams laivynams.
Veiklos priemone pasirinktas Sąjungos lygmens
reglamentas. Savireguliavimas nelaikomas priimtinu variantu. Remiantis
nereguliuojamos giliavandenių žuvų žvejybos plėtros patirtimi,
pagrįstai tikėtis, kad sektorius nustatys ir ims taikyti nuosavą
elgesio kodeksą tausiai šių išteklių žvejybai užtikrinti,
negalima.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Pasiūlymas nedaro jokio poveikio
Sąjungos biudžetui.
2012/0179 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

kuriuo nustatomos specialios
giliavandenių žuvų išteklių žvejybos šiaurės rytų
Atlante sąlygos bei žvejybos šiaurės rytų Atlanto
tarptautiniuose vandenyse nuostatos ir panaikinamas Reglamentas (EB)
Nr. 2347/2002
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio
2 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą[8],
įstatymo galią turinčio
teisės akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[9],
laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)       2002 m. gruodžio
20 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų
išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją
žuvininkystės politiką[10]
reikalaujama nustatyti Bendrijos priemones, kuriomis būtų valdoma
prieiga prie vandenų bei išteklių ir tausus žvejybos veiklos vykdymas
ir kurios yra būtinos siekiant užtikrinti tausumo principu grindžiamą
racionalų ir atsakingą išteklių naudojimą. To reglamento 2
straipsniu reikalaujama priimant priemones taikyti ekosistema ir atsargumo
principu grindžiamus metodus, kad būtų kuo labiau sumažintas žvejybos
veiklos poveikis jūros ekosistemoms;
(2)       Sąjunga yra
įsipareigojusi įgyvendinti Jungtinių Tautų Generalinės
Asamblėjos priimtas rezoliucijas, visų pirma rezoliucijas 61/105 ir
64/72, kuriomis valstybės ir regioninės žuvininkystės valdymo
organizacijos raginamos užtikrinti pažeidžiamų giliavandenių
jūros ekosistemų apsaugą nuo destruktyvaus dugninių
žvejybos įrankių poveikio ir tausų giliavandenių žuvų
išteklių naudojimą;
(3)       Komisija įvertino
Reglamentą (EB) Nr. 2347/2002, nustatantį konkrečius
prieinamumo reikalavimus ir susijusias sąlygas, taikomas
giliavandenių žuvų išteklių žvejybai[11]. Ji visų pirma
nustatė[12],
kad reglamento taikymo sričiai priklauso pernelyg įvairūs
laivynai, kad trūksta paskirtuosiuose uostuose vykdomos kontrolės ir
imčių atrankos gairių ir kad pernelyg skiriasi valstybių
narių pateikiamų pastangų lygio ataskaitų kokybė;
(4)       siekiant išlaikyti iki šiol
pasiektus būtinus giliavandenių žuvų žvejybos pastangų
sumažinimus, tikslinga numatyti, kad šiai žvejybai būtų privalomi
žvejybos leidimai, kuriais apribojami laivų, turinčių teisę
iškrauti giliavandenes žuvis, pajėgumai. Kad valdymo priemonės
būtų sutelktos į laivynus, kurie daugiausia užsiima
giliavandenių žuvų žvejyba, žvejybos leidimai turėtų
būti išduodami pagal tai, ar šios žuvys sužvejojamos to tikslingai
siekiant, ar tik kaip priegauda;
(5)       žvejybos leidimų,
kuriais suteikiama teisė sužvejoti giliavandenes žuvis, turėtojai
turėtų dalyvauti mokslinių tyrimų veikloje, kuria siekiama
pagerinti giliavandenių žuvų išteklių ir ekosistemų
būklės vertinimo galimybes;
(6)       tikslingai žvejodami
kitų rūšių žuvis, tuose kontinentinio šlaito rajonuose, kuriuose
leidžiama žvejoti ir giliavandenes žuvis, laivų savininkai
turėtų turėti žvejybos leidimą, kuriuo leidžiama
giliavandenių žuvų priegauda;
(7)       giliavandenių žuvų
žvejyba dugniniais tralais, palyginti su kitais žvejybos įrankiais, kelia
didžiausią grėsmę pažeidžiamoms jūros ekosistemoms ir
pranešama, kad šiais įrankiais sužvejojamas didžiausias
nepageidaujamų giliavandenių žuvų kiekis. Todėl
tikslinė giliavandenių žuvų žvejyba dugniniais tralais
turėtų būti visam laikui uždrausta;
(8)       dugninių
statomųjų žiauninių tinklų naudojimas giliavandenių
žuvų žvejybai šiuo metu yra ribojamas Tarybos reglamentu (EB)
Nr. 1288/2009 dėl pereinamojo laikotarpio techninių
priemonių nustatymo 2010 m. sausio 1 d. – 2011 m. birželio
30 d. laikotarpiui[13].
atsižvelgiant į didelį nepageidaujamų žuvų kiekį,
kuris buvo sužvejojamas, kai šie įrankiai buvo netausiai naudojami
giliuosiuose vandenyse, ir į ekologinę pamestų arba paliktų
įrankių žalą, tikslinė giliavandenių žuvų žvejyba
šiais įrankiais taip pat turėtų būti visam laikui
uždrausta;
(9)       tačiau, kad žvejai
turėtų pakankamai laiko prisitaikyti prie naujų reikalavimų,
dabartiniai žvejybos dugniniais tralais ir dugniniais statomaisiais žiauniniais
tinklais leidimai turėtų ir toliau galioti nustatytą
laikotarpį;
(10)     be to, laivai, kurie turi
pakeisti įrankį, kad galėtų išlikti žvejybos sektoriuje,
turėtų turėti teisę gauti finansinę pagalbą iš
Europos žuvininkystės fondo su sąlyga, kad naujas įrankis
padės sumažinti žvejybos poveikį neverslinėms žuvų
rūšims ir kad įnašas į tokias priemones leidžiamas pagal
nacionalinę veiklos programą;
(11)     laivai, tikslingai žvejojantys
giliavandenes žuvis kitais dugniniais žvejybos įrankiais
neturėtų viršyti jų leidimuose numatytų veiklos
Sąjungos vandenyse ribų, nebent įvertinama, kad veiklos
išplėtimas nesukeltų didelės neigiamo poveikio pažeidžiamoms
jūros ekosistemoms grėsmės;
(12)     mokslinėse
rekomendacijose dėl jūrų gelmėse aptinkamų tam
tikrų žuvų išteklių pažymima, kad tų išteklių
naudojimas juos ypač pažeidžia ir kad šių išteklių žvejyba
turėtų būti ribojama arba mažinama kaip prevencinė
priemonė. Giliavandenių žuvų išteklių žvejybos
galimybės neturėtų viršyti lygio, kuris yra mokslininkų
rekomenduojamas kaip prevencinis. Jei dėl informacijos apie išteklius arba
rūšis trūkumo mokslinė rekomendacija nepateikiama, žvejybos
galimybių iš viso neturėtų būti skiriama;
(13)     mokslinėse
rekomendacijose dar nurodoma, kad žvejybos pastangų ribojimas yra tinkama
priemonė nustatant giliavandenių žuvų žvejybos galimybes.
Atsižvelgiant į didelę giliavandenių žuvų žvejybos
įrankių ir žvejybos modelių įvairovę ir
būtinybę nustatyti papildomąsias priemones, kuriomis
būtų individualiai sprendžiamos aplinkosauginės žvejybos
problemos, sužvejojamų žuvų kiekio apribojimus pakeisti žvejybos
pastangų apribojimais turėtų būti galima tik tais atvejais,
kai užtikrinama, kad pastarieji pritaikyti konkrečiai žvejybai;
(14)     siekiant užtikrinti
pritaikytą konkrečios žvejybos valdymą, atitinkamas valstybes
nares reikėtų įgalioti imtis papildomųjų išsaugojimo
priemonių ir kasmet įvertinti pastangų lygio atitiktį mokslinėms
tausaus naudojimo rekomendacijoms. Dabartiniai bendri žvejybos pastangų
apribojimai, priimti Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijos (NEAFC),
taip pat turėtų būti pakeisti regioniniu lygmeniu pritaikytais
pastangų apribojimais;
(15)     kadangi biologinę
informaciją geriausia rinkti taikant vienodus duomenų rinkimo
standartus, tikslinga giliavandenių žuvų žvejybos specializacijos
duomenų rinkimą integruoti į bendrą mokslinių
duomenų rinkimo sistemą ir kartu užtikrinti papildomos informacijos, būtinos
žvejybos dinamikai suprasti, tiekimą. Supaprastinamo sumetimais,
pastangų deklaravimas pagal rūšis turėtų būti
panaikintas ir pakeistas periodiškai iš valstybių narių
pareikalaujamų mokslinių duomenų, į kuriuos įtraukti
ir giliavandenių žuvų žvejybos specializacijos duomenys, analize;
(16)     2009 m. lapkričio
20 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1224/2009, nustatančiu
Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios
žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis[14], nustatomi kontrolės ir
vykdymo užtikrinimo reikalavimai dėl daugiamečių planų.
Giliavandenių žuvų rūšims, kurios dėl jų pobūdžio
yra pažeidžiamos žvejybos, turėtų būti taikomos lygiavertės
kontrolės priemonės kaip ir kitoms saugomoms rūšims, dėl
kurių yra priimti daugiamečiai valdymo planai;
(17)     žvejybos leidimų, kuriais
leidžiama sužvejoti giliavandenes žuvis, turėtojai turėtų
prarasti šiais leidimais suteikiamą teisę sužvejoti giliavandenes
žuvis, jei jie nepaiso atitinkamų išsaugojimo priemonių;
(18)     Konvencija dėl
būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės rytų Atlanto
žvejybos rajonuose buvo patvirtinta Sprendimu 81/608/EEB ir įsigaliojo
1982 m. kovo 17 d. Toje konvencijoje numatyta tinkama daugiašalio
bendradarbiavimo struktūra, skirta racionaliam žuvininkystės
išteklių išsaugojimui ir valdymui užtikrinti šiaurės rytų
Atlanto tarptautiniuose vandenyse. NEAFC priimtos valdymo priemones sudaro ir
techninės NEAFC reguliuojamų žuvų rūšių išsaugojimo
bei valdymo ir pažeidžiamų jūros buveinių apsaugos
priemonės, įskaitant prevencines priemones;
(19)     Komisija turėtų
būti įgaliota pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo
290 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomos metinius
pastangų apribojimus papildančios priemonės, jei jų
nepriima valstybės narės arba jei jų priimtos priemonės
laikomos nesuderinamomis su šio reglamento tikslais ar nepakankamai
veiksmingomis įgyvendinant šiame reglamente nurodytus siekius;
(20)     Komisija turėtų
būti įgaliota pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo
290 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kurie gali būti
būtini iš dalies keičiant arba papildant neesminius šio reglamento
elementus tais atvejais, kai valstybės narės nepriima
papildomųjų priemonių, susijusių su metiniais žvejybos
pastangų apribojimais, kuriais pakeičiami sužvejojamų žuvų
kiekio apribojimai, arba tokių priemonių nepakanka;
(21)     todėl būtina
nustatyti naujas taisykles giliavandenių žuvų išteklių žvejybai
šiaurės rytų Atlante reguliuoti ir panaikinti Reglamentą (EB)
Nr. 2347/2002;
(22)     Ruošdama ir rengdama
deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję
dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti
Europos Parlamentui ir Tarybai,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
I SKYRIUS
BENDROSIOS NUOSTATOS
1 straipsnis
Tikslai
Šio reglamento tikslai yra:
(a)
užtikrinti tausų giliavandenių žuvų
naudojimą ir kartu kuo labiau sumažinti giliavandenių žuvų
žvejybos veiklos poveikį jūros aplinkai;
(b)
a punkte nurodytais tikslais pagerinti mokslines
žinias apie giliavandenes žuvis ir jų buveines;
(c)
įgyvendinti Žvejybos šiaurės rytų
Atlante komisijos (angl. NEAFC) rekomenduotas technines žvejybos valdymo
priemones.
2 straipsnis
Taikymo sritis
Šis reglamentas taikomas žvejybos veiklai arba
numatytai žvejybos veiklai šiuose vandenyse:
a)           Tarptautinės jūrų
tyrinėjimo tarybos (angl. ICES) II–XI parajonių ir Žvejybos rytų
vidurio Atlante komiteto (angl. CECAF) 34.1.1, 34.1.2 ir 34.2 rajonų
Sąjungos vandenyse;
b)           CECAF 34.1.1, 34.1.2 ir 34.2
rajonų tarptautiniuose vandenyse ir
c)           NEAFC reguliuojamame rajone.
3 straipsnis
Apibrėžtys
1.           Šiame reglamente vartojami
Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 3 straipsnyje ir Tarybos reglamento (EB)
Nr. 734/2008[15]
2 straipsnyje nustatyti terminai.
2.           Kitų vartojamų
terminų apibrėžtys:
a)      ICES rajonai – rajonai, apibrėžti
Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 218/2009[16];
b)      CECAF rajonai – rajonai, apibrėžti
Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 216/2009[17];
c)      NEAFC reguliuojamas rajonas – vandenys,
kuriems taikoma Konvencija dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo
šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajonuose ir kurie nepriklauso tos
konvencijos susitariančiųjų šalių žvejybos jurisdikcijai;
d)      giliavandenės žuvys – I priede
išvardytų rūšių žuvys;
e)      pažeidžiamiausių rūšių
žuvys – giliavandenės žuvys, nurodytos I priede pateiktos lentelės
trečiame stulpelyje „Labiausiai pažeidžiamos (x)“;
f)       specializacija – tam tikrų
žuvų rūšių tikslinės žvejybos su tam tikra įranga tam
tikrame rajone veikla;
g)      giliavandenių žuvų žvejybos
specializacija – tikslinės giliavandenių žuvų žvejybos pagal šio
reglamento 4 straipsnio 1 dalyje pateiktus nurodymus specializacija;
h)      žuvininkystės stebėsenos
centras – vėliavos valstybės narės įsteigtas operatyvusis
centras, turintis kompiuterių aparatinę ir programinę įrangą,
kuria galima automatiškai gauti, tvarkyti ir elektroninėmis
priemonėmis perduoti duomenis;
i)       mokslinė patariamoji įstaiga –
tarptautinė žuvininkystės srities mokslinė įstaiga, kuri
gali teikti tarptautinius standartus atitinkančias tyrimais grindžiamas
mokslines rekomendacijas;
j)       didžiausias galimas tausios žvejybos
laimikis – didžiausias žuvų kiekis, kurį iš žuvų išteklių
galima žvejoti neribotą laiką.
II SKYRIUS
ŽVEJYBOS LEIDIMAI
4 straipsnis
Žvejybos leidimų tipai
1.           Sąjungos žvejybos
laivais vykdant tikslinės giliavandenių žuvų žvejybos
veiklą yra privalomas žvejybos leidimas, kuriame giliavandenių
žuvų rūšys nurodomos kaip tikslinės rūšys.
2.           Taikant 1 dalį, laikoma,
kad tikslinė giliavandenių žuvų žvejybos veikla vykdoma, jei:
a)      laivo žvejybos kalendoriuje
giliavandenių žuvų rūšys nurodytos kaip tikslinės
rūšys arba
b)      laive yra laikomas arba žvejybos veiklos
rajone yra naudojamas žvejybos įrankis, skirtas tik giliavandenėms
žuvims sužvejoti, arba
c)      laivo kapitono žvejybos žurnale
registruojama sužvejotų giliavandenių žuvų procentinė dalis
sudaro 10 procentų bendro visų tą žvejybos dieną
sužvejotų žuvų svorio arba yra didesnė.
3.           Kai Sąjungos žvejybos
laivais nesiekiama vykdyti tikslinės giliavandenių žuvų
žvejybos, tačiau kurią vykdant giliavandenės žuvys sužvejojamos
kaip priegauda, būtina turėti žvejybos leidimą, kuriame
giliavandenės žuvys nurodomos kaip priegauda.
4.           Atitinkamai 1 ir 3 dalyse
nurodytų dviejų tipų žvejybos leidimai yra aiškiai atskiriami
vienas nuo kito Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 116 straipsnyje nurodytoje
elektroninėje duomenų bazėje.
5.           Neatsižvelgiant į 1 ir 3
dalių nuostatas, žvejybos laivams, neturintiems žvejybos leidimo, gali
būti leidžiama sužvejoti, laikyti laive, perkrauti ar iškrauti bet
kokį giliavandenių žuvų kiekį, jeigu tas kiekis neviršija
100 kg bet kokio giliavandenių žuvų, sužvejotų per
vieną žvejybos reisą, derinio ribos.
5 straipsnis
Pajėgumų valdymas
Visų žvejybos laivų,
turinčių valstybės narės išduotus žvejybos leidimus,
kuriais leidžiama kaip tikslines rūšis arba priegaudą sužvejoti
giliavandenes žuvis, žvejybos pajėgumų, matuojamų bendra talpa
ir kilovatais, suma niekada neviršija tos valstybės narės laivų,
kurie kuriais nors iš dvejų kalendorinių metų, ėjusių
prieš įsigaliojant šiam reglamentui, iškrovė 10 t arba daugiau
giliavandenių žuvų (imami tie metai, kuriais šis skaičius buvo
didesnis), žvejybos pajėgumų sumos.
6 straipsnis
Bendrieji žvejybos leidimų paraiškų reikalavimai
Prie kiekvieno žvejybos leidimo, kuriuo
leidžiama kaip tikslines rūšis arba priegaudą sužvejoti giliavandenes
žuvis, išdavimo ir pratęsimo paraiškų pridedamas rajono, kuriame
numatoma vykdyti žvejybos veiklą, žvejybos įrankių tipo, gylio,
kuriame įrankiai bus naudojami, intervalo ir atskirų tikslinių
rūšių aprašymas.
7 straipsnis
Specialieji reikalavimai, taikomi žvejybos leidimų, kuriais leidžiama
naudoti dugninius žvejybos įrankius tikslinės giliavandenių
žuvų žvejybos veiklai, paraiškų teikimui ir tų leidimų
išdavimui
1.           Be 6 straipsnyje
nustatytų reikalavimų, prie kiekvienos tikslinės
giliavandenių žuvų žvejybos leidimo, kuris numatytas 4 straipsnio 1
dalyje ir kuriuo leidžiama naudoti dugninius žvejybos įrankius 2
straipsnio a punkte nurodytuose Sąjungos vandenyse, paraiškos pridedamas
išsamus žvejybos planas, kuriame nurodoma:
a)      vietos, kuriose ketinama vykdyti
tikslinės giliavandenių žuvų žvejybos specializacijos
veiklą. Vieta (-os) apibrėžiamos koordinatėmis pagal
1984 m. pasaulinę geodezijos sistemą;
b)      vietos, kuriose pastaruosius trejus
ištisus kalendorinius metus buvo vykdoma giliavandenių žuvų žvejybos
specializacijos veikla (jei tokių vietų yra). Ši (šios)
vieta (-os) apibrėžiama (-os) koordinatėmis pagal
1984 m. pasaulinę geodezijos sistemą; žvejybos veiklos vieta
koordinatėmis apibrėžiama kuo tiksliau.
2.           Žvejybos leidimuose,
išduotuose pagal paraiškas, pateiktas pagal 1 dalį, nurodomas naudotinas
dugninis žvejybos įrankis ir nustatomas leidžiamos vykdyti žvejybos
rajonas, kurio ribos aprėpia rajoną, kuriame dubliuojasi numatoma
žvejybos veikla, nustatyta 1 dalies a punkte, ir jau vykdoma žvejybos veikla,
nustatyta 1 dalies b punkte. Tačiau išplėsti numatomos žvejybos
veiklos vykdymo rajoną už rajono, kuriame jau vykdoma žvejybos veikla,
ribų galima tik tuomet, jei valstybė narė, remdamasi
mokslinėmis rekomendacijomis, įvertino ir dokumentais patvirtino, kad
toks išplėtimas neturės didelio neigiamo poveikio pažeidžiamoms
jūros ekosistemoms.
8 straipsnis
Laivų dalyvavimas giliavandenių žuvų žvejybos duomenų
rinkimo veikloje
Valstybės narės į visus
giliavandenių žuvų žvejybos leidimus, išduotus pagal 4
straipsnį, įtraukia būtinas sąlygas, kuriomis užtikrinama,
kad atitinkamas laivas bendradarbiaudamas su atitinkama moksline įstaiga
dalyvautų kokioje nors duomenų rinkimo programoje, apimančioje
žvejybos veiklą, kuriai leidimai yra suteikti.
9 straipsnis
Laivų, žvejybai naudojančių dugninius tralus arba dugninius
statomuosius žiauninius tinklus, turimų giliavandenių žuvų
žvejybos leidimų galiojimo pabaiga
Laivams, kurie tikslinei giliavandenių
žuvų žvejybai naudoja dugninius tralus arba dugninius statomuosius
žiauninius tinklus, 4 straipsnio 1 dalyje numatyti žvejybos leidimai baigia
galioti praėjus ne daugiau kaip dvejiems metams nuo šio reglamento
įsigaliojimo. Po šio datos žvejybos leidimai, kuriais leidžiama tikslinė
giliavandenių žuvų žvejyba šiais įrankiais, nebeišduodami ir
nebeatnaujinami.
III SKYRIUS
ŽVEJYBOS GALIMYBĖS IR PAPILDOMOSIOS PRIEMONĖS
1 skirsnis
Bendrosios nuostatos
10 straipsnis
Principai
1.           Nustatomos žvejybos
galimybės, atitinkančios tokį atitinkamų giliavandenių
žuvų išteklių naudojimo lygį, kuris yra suderinamas su
didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu.
2.           Jei pagal patikimiausią
mokslinę informaciją neįmanoma nustatyti, koks išteklių
naudojimo lygis yra suderinamas su didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu,
žvejybos galimybės nustatomos, kaip nurodyta toliau:
a)      jei pagal patikimiausią turimą
mokslinę informaciją nustatytas naudojimo lygis atitinka
žuvininkystės valdymo atsargumo principą, atitinkamo žvejybos valdymo
laikotarpio žvejybos galimybės negali būti didesnės nei tas
lygis;
b)      jei pagal patikimiausią turimą
mokslinę informaciją žuvininkystės valdymo atsargumo
principą atitinkančio naudojimo lygio nustatyti neįmanoma, nes
trūksta konkrečių išteklių arba konkrečios rūšies
duomenų, tos žvejybos galimybių skirti iš viso negalima.
2 skirsnis
Valdymas apribojant žvejybos pastangas
11 straipsnis
Žvejybos galimybės, grindžiamos tik žvejybos pastangų apribojimu
1.           Laikydamasi Sutarties
nuostatų, Taryba, užuot nustačiusi metines giliavandenių
žuvų žvejybos galimybes, grindžiamas tiek žvejybos pastangų
apribojimu, tiek sužvejojamų žuvų kiekio apribojimu, gali
nuspręsti apriboti tik konkrečios žvejybos pastangas.
2.           Taikant 1 dalį,
kiekvienos giliavandenių žuvų žvejybos specializacijos pastangų
lygiai, kurie yra naudojami kaip pagal 10 straipsnyje nustatytus principus
taikomų korekcijų atskaitos taškas, yra žvejybos pastangų
lygiai, kurie remiantis moksline informacija yra laikomi suderinamais su
kiekiais, per ankstesnius dvejus kalendorinius metus sužvejotais vykdant
atitinkamų giliavandenių žuvų žvejybos specializacijos
veiklą.
3.           Nustatant žvejybos
pastangų apribojimus pagal 1 ir 2 dalis, nurodoma:
a)      giliavandenių žuvų žvejybos
specializacija, kuriai taikomi žvejybos pastangų apribojimai, susiję
su reguliuojamu žvejybos įrankiu, tikslinėmis rūšimis ir ICES
zonomis arba CECAF rajonais, kuriuose galima taikyti leidžiamas pastangas; taip
pat
b)      valdymo tikslais naudojamas žvejybos
pastangos vienetas.
12 straipsnis
Papildomosios priemonės
1.           Jei pagal 11 straipsnio 1
dalį sužvejojamų žuvų kiekio apribojimai buvo pakeisti metiniais
žvejybos pastangų apribojimais, valstybės narės išlaiko arba
nustato šias su jų vėliava plaukiojantiems laivams taikomas papildomąsias
priemones:
a)      priemones, kuriomis siekiama išvengti
laivų, kuriems taikomi pastangų apribojimai, bendrų sužvejojimo
pajėgumų padidėjimo;
b)      priemones, kuriomis siekiama išvengti
labiausiai pažeidžiamų rūšių priegaudos padidėjimo taip pat
c)      veiksmingos žuvų išmetimo į
jūrą prevencijos sąlygas. Tomis sąlygomis siekiama, kad
visos į laivą paimtos žuvys būtų iškrautos, nebent tai
prieštarautų pagal bendrą žuvininkystės politiką
galiojančioms taisyklėms.
2.           Priemonės galioja tol,
kol išlieka būtinybė užkirsti kelią 1 dalies a, b ir c punktuose
nurodytai rizikai arba tą riziką mažinti.
3.           Kai valstybės narės
priima papildomąsias priemones, Komisija iškart įvertina jų
veiksmingumą.
13 straipsnis
Komisijos priemonės, taikomos, kai valstybės narės nėra
priėmusios papildomųjų priemonių arba kai šios nėra
pakankamos
1.           Komisija įgaliojama
pagal 20 straipsnį priimti deleguotuosius teisės aktus, kuriais
nustatomos metinius žvejybos pastangų apribojimus papildančios
priemonės, nurodytos 12 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose:
a)      jei atitinkama valstybė narė
per tris mėnesius nuo žvejybos pastangų apribojimų
įsigaliojimo Komisijai nepraneša apie jokias pagal 12 straipsnį
priimtas priemones;
b)      jei pagal 12 straipsnį priimtos
priemonės baigia galioti, nors išlieka būtinybė užkirsti
kelią 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytai rizikai arba tą
riziką mažinti.]
2.           Komisija įgaliojama
pagal 20 straipsnį priimti deleguotuosius teisės aktus, kuriais
nustatomos 12 straipsnio a, b ir c punktuose nurodytos metinius žvejybos
pastangų apribojimus papildančios priemonės, jei remiantis pagal
12 straipsnio 3 dalį atliktu įvertinimu laikoma, kad:
a)      valstybės narės priemonės
nėra suderinamos su šio reglamento tikslais arba
b)      valstybės narės priemonės
nepakankamos įgyvendinant 12 straipsnio 1 dalies a, b arba c punkte
nustatytus siekius.
3.           Komisijos priimtomis
papildomosiomis priemonėmis siekiama užtikrinti, kad būtų
įgyvendinti šame reglamente nustatyti tikslai ir siekiai. Komisijai
priėmus deleguotąjį teisės aktą bet kokios
valstybės narės priimtos priemonės nustoja galioti.
IV SKYRIUS
KONTROLĖ
14 straipsnis
Kontrolės nuostatų taikymas daugiamečiams planams
1.           Taikant Reglamentą (EB)
Nr. 1224/2009 šis reglamentas laikomas daugiamečiu planu.
2.           Taikant Reglamentą (EB)
Nr. 1224/2009 giliavandenės žuvų rūšys laikomos
rūšimis, kurioms taikomas daugiametis planas, ir ištekliais, kuriems
taikomas daugiametis planas.
15 straipsnis
Paskirtieji uostai
Vietose, kurios nėra paskirtieji
giliavandenių žuvų iškrovimo uostai, draudžiama iškrauti bet
kokį bet kokio giliavandenių žuvų derinio kiekį,
viršijantį 100 kg.
16 straipsnis
Išankstinis pranešimas
Nukrypstant nuo Reglamento (EB)
Nr. 1224/2009 17 straipsnio ir neatsižvelgiant į laivo ilgį,
visų Sąjungos žvejybos laivų, ketinančių iškrauti
100 kg arba didesnį giliavandenių žuvų kiekį,
kapitonai savo vėliavos valstybės kompetentingai institucijai privalo
pranešti apie tokį ketinimą.
17 straipsnis
Žvejybos žurnalo įrašai žvejojant giliuosiuose vandenyse
Nepažeisdami Reglamento (EB)
Nr. 1224/2009 14 ir 15 straipsnių nuostatų, žvejybos laivų,
turinčių 4 straipsnio 1 arba 3 dalyje numatytą leidimą,
kapitonai laivui vykdant giliavandenių žuvų žvejybos specializacijos
veiklą arba žvejojant didesniame nei 400 m gylyje:
a)      po kiekvieno žvejybos įrankio
ištraukimo nubrėžia naują liniją žvejybos žurnale, arba
b)      jei laivui taikoma elektroninė
duomenų registravimo ir perdavimo sistema, duomenis registruoja atskirai
po kiekvieno žvejybos įrankio ištraukimo.
18 straipsnis
Žvejybos leidimų panaikinimas
1.           Nepažeidžiant Reglamento (EB)
Nr. 1224/2009 7 straipsnio 4 dalies, šio reglamento 4 straipsnio 1 ir 3
dalyse nurodyti žvejybos leidimai panaikinami mažiausiai vieneriems metams
šiais atvejais:
a)      jei neįvykdomos žvejybos leidime
nustatytos sąlygos dėl žvejybos įrankių naudojimo,
leidžiamų operacijų vykdymo rajonų arba, atitinkamais atvejais,
sužvejojamų žuvų, kurias leidžiama tikslingai žvejoti, kiekio
apribojimų arba jų žvejybos pastangų apribojimų; arba
b)      jei į laivą nepaimamas
mokslinis stebėtojas arba neleidžiama surinkti ėminių moksliniais
tikslais, kaip nurodyta šio reglamento 19 straipsnyje.
2.           1 dalis netaikoma, jeigu joje
nurodytų reikalavimų nevykdymą lėmė force majeure.
V SKYRIUS
DUOMENŲ RINKIMAS
19 straipsnis
Duomenų rinkimo ir perdavimo taisyklės
1.           Valstybės narės
renka kiekvienos giliavandenių žuvų žvejybos specializacijos duomenis
laikydamosi duomenų rinkimo taisyklių ir duomenų tikslumo
lygių, nustatytų Daugiametėje Bendrijos biologinių,
techninių, aplinkos ir socialinių-ekonominių duomenų
rinkimo programoje, priimtoje pagal Tarybos reglamentą (EB)
Nr. 199/2008[18]
ir kitose pagal tą reglamentą priimtose priemonėse.
2.           Laivo kapitono arba bet kokio
kito už laivo valdymą atsakingo asmens pareikalaujama į laivą
paimti mokslinį stebėtoją, kurį laivui paskyrė
valstybė narė, nebent tai neįmanoma dėl saugumo
priežasčių. Laivo kapitonas moksliniam stebėtojui palengvina
užduočių atlikimo sąlygas.
3.           Moksliniai stebėtojai:
a)      atlieka 1 dalyje nustatytas periodines
duomenų rinkimo užduotis,
b)      nustato ir dokumentuose užregistruoja bet
kokių kietųjų arba minkštųjų koralų,
pinčių arba kitų žvejybos įrankiu ištrauktų tai
pačiai ekosistemai priklausančių organizmų svorį.
4.           Be 1 dalyje nurodytų
įpareigojimų, giliavandenių žuvų žvejybos specializacijos
veiklą vykdančioms valstybėms narėms taikomi II priede
nustatyti specifiniai duomenų rinkimo ir perdavimo reikalavimai.
5.           Su giliavandenių
žuvų žvejybos specializacija susiję surinkti duomenys, įskaitant
visus pagal II priede pateiktas išsamias taisykles surinktus duomenis, tvarkomi
laikantis Reglamento (EB) Nr. 199/2008 III skyriuje išdėstyto
duomenų tvarkymo proceso nuostatų.
6.           Komisijai pareikalavus
valstybės narės jai kas mėnesį pateikia atliktų
veiksmų ir (arba) sužvejotų žuvų kiekių duomenis pagal
specializaciją.
V SKYRIUS
DELEGUOTIEJI AKTAI
20 straipsnis
Deleguotųjų įgaliojimų vykdymas
2.           Įgaliojimai priimti
deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis
sąlygomis.
3.           Įgaliojimai priimti 13
straipsnyje nurodytus deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neapibrėžtam
laikotarpiui.
4.           Europos Parlamentas arba
Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 13 straipsnyje nurodytų
įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl įgaliojimų
panaikinimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti
deleguotuosius aktus. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo
paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba
vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau
galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.
5.           Priėmusi
deleguotąjį aktą, Komisija apie jį vienu metu praneša ir
Europos Parlamentui, ir Tarybai.
6.           Pagal 13 straipsnį
priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik jei Europos Parlamentas arba
Taryba per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie
tą aktą dienos nepareiškė savo prieštaravimo arba jei iki šio termino
pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba informavo Komisiją, kad
neketina prieštarauti. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis
laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.
VI SKYRIUS
VERTINIMAS IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
21 straipsnis
Vertinimas
1.           Per šešerius metus nuo šio
reglamento įsigaliojimo Komisija, remdamasi valstybių narių
ataskaitomis ir šiuo tikslu gautomis mokslinėmis rekomendacijomis,
įvertina šiame reglamente nustatytų priemonių poveikį ir
nustato, kiek buvo įgyvendinti 1 straipsnio a ir b punktuose nurodyti
tikslai.
2.           Atliekant vertinimą
didelis dėmesys skiriamas šiems aspektams:
a)      laivams, kurie perėjo prie
mažesnį poveikį jūros dugnui turinčių žvejybos
įrankių, ir iš jų į jūrą išmetamų žuvų
kiekio pokyčiams;
b)      kiekvienos giliavandenių žuvų
žvejybos specializacijos veiklą vykdančių laivų
operacijų aprėpčiai;
c)      duomenų, kuriuos valstybės
narės teikia mokslinėms įstaigoms išteklių būklei
įvertinti arba Komisijai, šiai paskelbus specialų pareikalavimą,
išsamumui ir patikimumui;
d)      giliavandenių žuvų ištekliams,
dėl kurių teikiamos rekomendacijos pagerėjo;
e)      žvejybai, kuri valdoma taikant tik
žvejybos pastangų apribojimus, ir papildomųjų priemonių,
kuriomis siekiama sustabdyti žuvų išmetimą į jūrą ir
sumažinti sužvejojamus labiausiai pažeidžiamų rūšių žuvų
kiekius, veiksmingumui.
22 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio priemonės
Pagal Reglamentą (EB) Nr. 2347/2002
išduoti specialūs žvejybos leidimai lieka galioti, kol bus pakeisti pagal
šį reglamentą išduotais žvejybos leidimais, kuriais leidžiama
sužvejoti giliavandenes žuvis, tačiau bet kuriuo atveju nebegalios po
2012 m. rugsėjo 30 d.
23 straipsnis
Panaikinimas
1.           Reglamentas (EB)
Nr. 2347/2002 panaikinamas.
2.           Nuorodos į
panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą
pagal šio reglamento III priede pateiktą atitikties lentelę.
24 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja
dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir
tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
[…]                                                                […]
I priedas
1 skirsnis. Giliavandenės žuvys
 Mokslinis pavadinimas || Bendrinis pavadinimas || Labiausiai pažeidžiamos rūšys (x)
 Centrophorus granulosus Centrophorus squamosus Centroscyllium fabricii Centroscymnus coelolepis Centroscymnus crepidater Dalatias licha Etmopterus princeps Apristuris spp Chlamydoselachus anguineus Deania calcea Galeus melastomus Galeus murinus Hexanchus griseus Etmopterus spinax Oxynotus paradoxus Scymnodon ringens Somniosus microcephalus || Rudasis trumpadyglis ryklys Pilkasis trumpadyglis ryklys Paprastasis juodasis šunryklis Portugalinis baltaakis dygliaryklis Ilgašnipis baltaakis dygliaryklis Šokoladinis dygliaryklis Didysis juodasis dygliaryklis Juodieji katrykliai Gyvatryklis Paprastasis ilgasnukis dygliaryklis Juodažiotis pjūklauodegis katryklis Islandinis pjūklauodegis katryklis Pilkasis šešiažiaunis ryklys Lygiaodis juodasis ryklys Tribriaunis ryklys Aštriadantis velvetinis dygliaryklis Arktinis ryklys || x x x x x x x           x
 Alepocephalidae Alepocephalus Bairdii Alepocephalus rostratus || Švelniagalvinės Berdo švelniagalvė Ilgasnukė švelniagalvė ||
 Aphanopus carbo || Juodoji kalavija ||
 Argentina silus || Atlantinė argentina ||
 Beryx spp. || Paprastieji beriksai ||
 Chaceon (Geryon) affinis || Gelminis penkiadantis krabas ||
 Chimaera monstrosa Hydrolagus mirabilis Rhinochimaera atlantica || Europinė chimera Didžiaakė chimera Atlantinė peiliasnukė chimera ||
 Coryphaenoides rupestris || Bukasnukis ilgauodegis grenadierius ||
 Epigonus telescopus || Juodoji kalavija || x
 Helicolenus dactilopterus || Melsvažiotis ešerys ||
 Hoplostethus atlanticus || Islandinis pjūklapilvis beriksas || x
 Macrourus berglax || Šiaurinis grenadierius ||
 Molva dypterigia || Melsvoji molva ||
 Mora moro Antimora rostrata || Paprastoji mora Melsvoji antimora ||
 Pagellus bogaraveo || Raudonpelekis pagelas ||
 Phycis blennoides || Didžiaakė siūlapelekė vėgėlė ||
 Polyprion americanus || Amerikinė rudoji černa ||
 Reinhardtius hippoglossoides || Juodasis paltusas ||
 Cataetyx laticeps ||   ||
 Hoplosthetus mediterraneus || Viduržemio jūros pjūklapilvis beriksas ||
 Macrouridae išskyrus Coryphaenoides rupestris ir Macrourus berglax || Grenadieriai išskyrus bukasnukius ilgauodegius grenadierius ir šiaurinius grenadierius ||
 Nesiarchus nasutus || Violetinė gyvatinė skumbrė ||
 Notocanthus chemnitzii || Riestanosis dyglianugaris ungurys ||
 Raja fyllae Raja hyperborea Raja nidarosiensus || Apvalioji raja Šiaurinė raja Norveginė raja ||
 Trachyscorpia cristulata || Trachyscorpia cristulata rūšies skorpenžuvė ||
2 skirsnis. Papildomai NEAFC reguliuojamos
rūšys
 Brosme brosme || Paprastoji brosmė ||
 Conger conger || Atlantinis jūrinis ungurys ||
 Lepidopus caudatus || Uodeguotoji kalavija ||
 Lycodes esmarkii || Didysis likodonas ||
 Molva molva || Paprastoji molva ||
 Sebastes viviparus || Mažasis jūrinis ešerys ||
II priedas
Specialūs duomenų rinkimo ir perdavimo reikalavimai, nurodyti 18
straipsnio 4 dalyje
1.           Valstybės narės
užtikrina, kad surinkti rajono, kuris apima tiek Sąjungos, tiek
tarptautinius vandenis, duomenys būtų diferencijuoti, kad atskirai
rodytų Sąjungos vandenų arba tarptautinių vandenų
išteklių būklę.
2.           Jei giliavandenių
žuvų žvejybos specializacija tame pačiame rajone dubliuojasi su kita
specializacija, duomenys apie giliavandenių žuvų žvejybos specializacijos
veiklą renkami atskirai nuo tos kitos specializacijos veiklos
duomenų.
3.           Į jūrą
išmetamų žuvų ėminiai renkami kiekvienos giliavandenių
žuvų žvejybos specializacijos atveju. Iškraunamų ir į
jūrą išmetamų žuvų imčių rinkimo strategija apima
visas I priede išvardytas rūšis, taip pat jūros dugno ekosistemai
priklausančias rūšis, kaip antai giliavandenius koralus, pintis ar
kitus tai pačiai ekosistemai priklausančius organizmus.
4.           Jei pagal taikomą
daugiametį duomenų rinkimo planą reikalaujama rinkti žvejybos
pastangų duomenis, t. y. žvejybos tralais valandų
skaičių ir pasyviosios žvejybos įrankių ponyrio laiką,
valstybės narės renka ir yra pasirengusios drauge su tokia žvejybos
pastangų informacija pateikti šiuos papildomus duomenis:
a)      žvejybos veiklos (kiekvieno žvejybos
įrankio užmetimo) geografinę padėtį, kurią laivų
stebėjimo sistema laivas perdavė žvejybos stebėjimo centrui;
b)      gylį, kuriame naudojami žvejybos
įrankiai, jei laive duomenys registruojami į elektroninį
žvejybos žurnalą. Laivo kapitonas žvejybos gylį pažymi standartine
pranešimo forma.
[1]               1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva
92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos
bei floros apsaugos, OL L 206, 1992 7 22, p. 7.
[2]               Reglamentas (EB) Nr. 1288/2009, OL L 347,
2009 12 24, p. 6.
[3]               2006 m. gruod˛io 8 d. A/RES/61/105
dėl tausios žuvininkystės, kurios siekiama 1995 m. Susitarimu
dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų
jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos
valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli
migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu,
įgyvendinimo bei susijusiomis priemonėmis.
[4]                http://cordis.europa.eu/fetch?CALLER=FP7_PROJ_ES&ACTION=D&DOC=19&CAT=PROJ&QUERY=01308a670983:f6dc:57618e7e&RCN=90982
[5]               Žr. Jūrų strategijos pagrindų
direktyvą; Direktyva 2008/56/EB, OL L 164, 2008 6 25,
p. 19.
[6]               COM(2007) 30 galutinis.
[7]               Grindžiamą Reglamentu (EB)
Nr. 199/2008.
[8]               , , p. .
[9]               , , p. .
[10]             OL L 358,
2002 12 31, p. 59.
[11]             OL L 351,
2002 12 28, p. 6.
[12]             COM(2007) 30 galutinis.
[13]             OL L 347,
2009 12 24, p. 6.
[14]             OL L 343,
2009 12 22, p. 1.
[15]             OL L 201,
2008 7 30, p. 8.
[16]             OL L 87,
2009 3 31, p. 70.
[17]             OL L 87,
2009 3 31, p. 1.
[18]             OL L 60,
2008 3 5, p. 1.


title: Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl Bendrijos finansinės pagalbos Bulgarijos Kozlodujaus branduolinės elektrinės I–IV blokų eksploatavimo nutraukimui finansuoti Kozlodujaus programa SEK(2009)1431

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0581

Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl Bendrijos finansinės pagalbos Bulgarijos Kozlodujaus branduolinės elektrinės I–IV blokų eksploatavimo nutraukimui finansuoti  Kozlodujaus programa

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 2009.10.27KOM(2009)581 galutinis2009/0172 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl Bendrijos finansinės pagalbos Bulgarijos Kozlodujaus branduolinės elektrinės I–IV blokų eksploatavimo nutraukimui finansuoti Kozlodujaus programaSEK(2009)1431AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. ĮvadasBranduolinės elektrinės eksploatavimo nutraukimas yra paskutinis branduolinio įrenginio būvio ciklo etapas, kuriam reikalingas ilgalaikis finansinis planavimas. Branduolinės elektrinės eksploatavimo nutraukimas prasideda galutiniu branduolinio įrenginio uždarymu siekiant, kad įrenginiui nebebūtų taikoma reguliuojamoji kontrolė ir jam veikiant nustatyti radiologinės apsaugos apribojimai. Branduolinės elektrinės eksploatavimo nutraukimas tęsiasi tol, kol toji vieta visiškai atkuriama, o visos radioaktyviosios atliekos ir panaudotas kuras saugiai sutvarkomi. Todėl eksploatavimo nutraukimas yra ypač ilgas procesas.Jei branduolinė elektrinė galutinai uždaroma anksčiau nei ją statant numatyta jos būvio ciklo pabaiga, reikia atsižvelgti į prarastų energijos gamybos pajėgumų pasekmes, visų pirma gamybos pajėgumų išlaikymą, kad būtų užtikrintas energijos tiekimo saugumas, ir įvairių sektorių energijos vartojimo efektyvumo didinimą.Finansinė Bendrijos pagalba skiriama Lietuvai, Slovakijai ir Bulgarijai; ja, kaip solidarumo priemone, siekiama padėti šioms valstybėms narėms įgyvendinti įsipareigojimus uždaryti pirmosios kartos branduolinius reaktorius. Parama Bulgarijai teikti baigiama 2009 m., o Lietuvai ir Slovakijai ji teikiama iki 2013 m. Kad būtų sudarytos vienodos sąlygos, siūloma paramą Bulgarijai teikti ir 2010–2013 m.Bulgarija nuo 2005 m. (2005 m. gruodžio 16 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimas) prašė pratęsti finansavimą. 2009 m. Komisijai pateiktas strateginis pagrindžiamasis dokumentas.2. Bulgarijos padėtisSiekiant užtikrinti saugų branduolinių įrenginių eksploatavimo nutraukimą ir su tuo susijusį atliekų tvarkymą, būtini tinkami finansiniai ištekliai, kurie būtų skaidriai valdomi ir kuriuos reikiamu laiku būtų galima panaudoti numatytam tikslui įgyvendinti. Europos Sąjungos valstybės narės, elektros energijai gaminti naudojančios branduolinę energiją, sukūrė skirtingas sistemas, siekdamos sukaupti branduolinių įrenginių eksploatavimui nutraukti reikalingas lėšas.Bulgarija tokią sistemą esamiems ir ankstesniems įsipareigojimams finansuoti sukūrė sąlyginai neseniai. Kitose naujosiose valstybėse narėse branduolinės elektrinės, pastatytos seniau, tebeveikia, ir tos valstybės narės gali sukaupti reikiamas lėšas. Tačiau numatyta, kad Bulgarijos branduolinės elektrinės bus uždarytos anksčiau (žr. toliau). Todėl Bulgarija neturėjo laiko sukaupti pakankamai nacionalinių lėšų visoms branduolinių elektrinių eksploatavimo nutraukimo išlaidoms padengti.Susiklosčius tokiai padėčiai, buvo būtinas vieningas Bendrijos atsakas, nes šioje šalyje yra branduolinių reaktorių, kuriuos, stojant į ES, įsipareigota uždaryti anksčiau; šie įsipareigojimai įtraukti į Stojimo aktą, įsigaliojusį 2007 m. sausio 1 d.3. Ankstesnio uždarymo įsipareigojimai ir jų finansinės pasekmėsPer derybas dėl stojimo į ES Bulgarija įsipareigojo Kozlodujaus branduolinės elektrinės I ir II blokus uždaryti iki 2002 m. gruodžio 31 d., o III ir IV – ne vėliau kaip iki 2006 m. gruodžio 31 d. (visus VVER 440/230 tipo reaktorius). Šie elektrinės uždarymo ir paskesni jos eksploatavimo nutraukimo įsipareigojimai įtraukti į Akto dėl Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos stojimo sąlygų ir Sutarčių, kuriomis yra grindžiama Europos Sąjunga, pritaikomųjų pataisų (2005 m. Stojimo akto) 30 straipsnį.2005 m. Stojimo akte, inter alia , numatyta 210 mln. EUR Bendrijos parama pagal Kozlodujaus programą 2007–2009 m. Šia parama nepertraukiamai pratęsta pasirengimo narystei parama pagal PHARE programą; pagal kurią Bulgarijai iki 2006 m. skirta 340 mln. EUR. 2007–2009 m. parama teikiama kaip ES įnašas į Tarptautinio Kozlodujaus branduolinės elektrinės eksploatavimo nutraukimo rėmimo fondą, kurį valdo Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB); daugiausia lėšų į šį fondą įneša Bendrija.Šiuo metu visi 4 blokai uždaryti ir iš visų keturių reaktorių pašalintas kuras. Iš pradžių 2001 m. pasirinkta vėlesnio elektrinės išmontavimo strategija. Tačiau 2006 m. po strategijos vertinimo Bulgarijos Vyriausybė nusprendė pasirinkti neatidėliotino elektrinės išmontavimo strategiją. Tai atitinka tarptautines rekomendacijas, ir taip galima greičiau nutraukti branduolinės elektrinės eksploatavimą, išsaugoti elektrinės darbuotojų praktinę patirtį ir įdarbinti juos išmontavimo darbams, taip sumažinant socialines elektrinės uždarymo pasekmes. Pakeitus elektrinės eksploatavimo nutraukimo strategiją, finansavimas buvo reikalingas anksčiau. Tokio finansavimo Bulgarija prašo nuo 2005 m.Iki šiol parama Bulgarijai reglamentuota Stojimo sutartyje. Per derybas dėl finansinių perspektyvų Bulgarija nebuvo ES valstybė narė. Bulgarija strateginį sprendimą elektrinę uždaryti neatidėliojant priėmė gana vėlai. Todėl 2007–2013 m. finansinėje perspektyvoje nenumatyta Bulgarijai skirti lėšų ilgesnį laikotarpį. 2005 m. Tarybos posėdyje Bulgarija paprašė pratęsti finansavimą. Nuspręsta šį klausimą spręsti persvarstant finansines perspektyvas. Tačiau tam tikru laikotarpiu būtina užtikrinti nenutrūkstamą finansavimą, kad nebūtų prarasta darbuotojų praktinė patirtis ir kad elektrinė būtų saugiai išmontuota.Bendrijos pagalbą sudaro parama branduolinės elektrinės eksploatavimui nutraukti, įskaitant išmontavimo atliekų bei panaudoto kuro tvarkymo ir saugaus saugojimo projektus. Bendrijos pagalba apima ir energetikos sektoriaus priemones, skirtas ankstesnio tų elektrinių uždarymo pasekmėms sumažinti. Tokios priemonės, pavyzdžiui, yra energijos gamybos pajėgumų pakeitimas, priemonės, susijusios su energijos tiekimo saugumu arba įvairių viešųjų ir privačių sektorių energijos vartojimo efektyvumu.4. Esama Bendrijos pagalbaIki 2008 m. pabaigos visa įnašų į Tarptautinio Kozlodujaus branduolinės elektrinės eksploatavimo nutraukimo paramos fondą susitarimuose numatyta suma – 525 mln. EUR; iš jų 490 mln. EUR sudaro ES lėšos. 2009 m. ES skirs papildomą virš 77,5 mln. EUR įnašą į tą fondą. Iš esamų įnašų ERPB skyrė 513 mln. EUR pagal dotacijų susitarimus. Iš viso elektrinės eksploatavimo nutraukimo projektams skirta 253 mln. EUR (iš jų 76 mln. EUR – atliekų tvarkymo projektams), o energetikos projektams – 259 mln. EUR. Iki 2009 m. pabaigos pagal Tarptautinio Kozlodujaus branduolinės elektrinės eksploatavimo nutraukimo paramos fondo dotacijų susitarimus papildomai lieka paskirti 89,5 mln. EUR. Tarptautinio Kozlodujaus branduolinės elektrinės eksploatavimo nutraukimo paramos fondo gautos faktinės įmokos sudaro 383 mln. EUR.Iki 2009 m. skirta parama daugiausia buvo skirta pasirengimo branduolinės elektrinės eksploatavimo nutraukimo darbams atlikti. Tie darbai, finansuojami Bendrijos lėšomis, atliekami sėkmingai. Pažangą atliekant branduolinės elektrinės eksploatavimo nutraukimo darbus galima apibendrinti šiuo svarbiausių dabar įgyvendinamų pagrindinių projektų sąrašu:- panaudoto kuro saugojimas;- medžiagų iš I–IV blokų laboratorinis matavimas ir išsamus radiologinis matavimas;- elektrinės eksploatavimo nutraukimo infrastruktūros parengimas, įskaitant teritorijos atskyrimą, saugumą ir radiologinę prieigos kontrolę;- radioaktyviųjų atliekų valymas ir galutinis apdorojimas;- išmontavimo priemonės, atskyrimo ir deaktyvavimo darbai;- skylančių, mažai aktyvių ir įprastų atliekų saugojimo vietoje įrenginiai;- atliekų transportavimas teritorijoje ir į apdorojimo įrenginius;- aplinkosauginis atliekų apdorojimo projektų vertinimas;- išsamus į aplinką laisvai išsiskiriančių medžiagų matavimas;- elektrinės eksploatavimo nutraukimo veiklos saugumo analizės ataskaitos;- projektų valdymas.Energetikos sektoriaus priemonėmis, iki 2009 m. įgyvendintomis siekiant sumažinti elektrinės uždarymo pasekmes, daugiausia buvo siekiama pagerinti pramonės sektoriaus ir gyventojų energijos vartojimo efektyvumą ir paskatinti atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimą. Įgyvendinti atitinkamus projektus pradėta greitai, todėl sutaupyta daug energijos ir sumažintas išmetamo CO2 kiekis. Iki 2008 m. birželio mėn. per metus išmesta 1,2 mln. tonų CO2 mažiau, o elektros energijos sutaupyta apie 1,5 mln. MWh per metus (tai atitinka 242 MW esamų pajėgumų).5. Finansinės paramos teikimo pratęsimasPagrindinis šio pasiūlymo tikslas – toliau teikti paramą Bulgarijai siekiant užtikrinti saugią Kozlodujaus branduolinės elektrinės I–IV blokų priežiūrą ir eksploatavimo nutraukimą. Konkretus uždavinys – pasiekti pažangos įgyvendinant patvirtintą elektrinės eksploatavimo nutraukimo planą. Tai apima saugią priežiūrą, faktinį fizinį branduolinės elektrinės I–IV blokų eksploatavimo nutraukimą bei išmontavimą ir atliekų apdorojimą. Tuo pat metu teikiant paramą prisidedama prie ankstesnio elektrinės uždarymo socialinio ir ekonominio poveikio mažinimo, nes uždarytos branduolinės elektrinės darbuotojai lieka įdarbinti. Tai labai svarbu siekiant po elektrinės uždarymo užtikrinti pakankamo lygio saugą. Uždarius elektrinę, nebranduolinės energetikos srityje reikia užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir pakankamus pajėgumus, kuriais būtų pakeisti uždarytos elektrinės pajėgumai.Kaip minėta pirmiau, prieš Bulgarijai paveldint branduolinę elektrinę nebuvo atidėta lėšų jos eksploatavimui nutraukti ateityje. Kadangi Stojimo sutartyje numatytas ankstesnis elektrinės uždarymas, Bulgarija negalėjo sukaupti reikiamų lėšų. Pakeitus strategiją siekiant padidinti elektrinės eksploatavimo nutraukimo programos veiksmingumą bei efektyvumą, reikia, kad po 2009 m. nuolat būtų reikiamų lėšų.Būtina pratęsti finansinės paramos teikimą, kad būtų užtikrinta reikiamo lygio sauga. Sauga sumažėtų, jei būtų prarasta reikiama praktinė patirtis, todėl vadovaujantis tarptautine gerąja patirtimi reikia išlaikyti kuo daugiau elektrinės darbuotojų. Saugos sumažėjimo pavojus atsiras, jei ateinančiais metais nebus skirta pakankamai lėšų, būtinų, kad ši praktinė patirtis išliktų ir kad būtų tęsiami išmontavimo darbai.Iki 2009 m. Bulgarija puikiai naudojosi elektrinės eksploatavimui nutraukti skirtomis lėšomis. Siekiant pirmiau nurodytų tikslų ir atsižvelgiant į paramos panaudojimo gebėjimus, kurie įvertinti atsižvelgiant į dabartiniu laikotarpiu suteiktą pagalbą, iš Bendrijos lėšų skyrus papildomus 300 mln. EUR Bulgarija galės tęsti elektrinės eksploatavimo nutraukimą ir mažinti ankstesnio elektrinės uždarymo pasekmes. Žinoma, finansinės paramos dydis yra susijęs su neatidėliotinu visų keturių reaktorių išmontavimu.Šio reglamento pasiūlymo tikslas – sukurti teisinį pagrindą, pagal kurį Bendrijos paramą būtų galima teikti nuo 2010 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.5.1. Finansinės paramos mastas2009 m. Komisijai pateiktas strateginis pagrindžiamasis dokumentas. Komisijos tarnybos jį atidžiai išnagrinėjo.5.1.1. Elektrinės eksploatavimo nutraukimasTolesnė Bendrijos finansinė parama pirmiausia turėtų būti skiriama elektrinės eksploatavimui nutraukti. Pasinaudojant iki 2009 m. skirtomis Bendrijos lėšomis, pasirengimo eksploatavimo nutraukimui darbai atliekami sėkmingai. Kad būtų užbaigtas parengiamasis etapas ir pradėti faktiniai išmontavimo darbai, atsižvelgiant į šios veiklos mastą, 2010–2013 m. reikalinga tolesnė finansinė parama.Nenutrūkstamas elektrinės eksploatavimo nutraukimas svarbus siekiant užtikrinti patvirtinto lygio saugą, išlaikyti elektrinėje sukauptą praktinę patirtį ir išvengti socialinių bei ekonominių problemų, susijusių su bedarbių skaičiaus padidėjimu (šiuo metu elektrinės eksploatavimo nutraukimo darbus atlieka 715 darbuotojų).Toliau teikiant finansinę paramą bus tęsiami saugaus elektrinės eksploatavimo nutraukimo darbai. Parama bus skirta:1.  projektams valdyti, inžinerinei ir techninei pagalbai teikti, kad būtų įgyvendinama elektrinės eksploatavimo nutraukimo programa;2.  715 Kozlodujaus branduolinės elektrinės darbuotojų (eksploatavimo, priežiūros, techninės paramos, projektų vadybos srities), atliekančių I–IV blokų eksploatavimo nutraukimo darbus, algoms mokėti. Dėl aktyvaus elektrinės darbuotojų dalyvavimo sumažėja išorinių organizacijų paslaugų būtinybė ir elektrinės eksploatavimo nutraukimo išlaidos;3.  prisidėti prie nacionalinio radioaktyviųjų atliekų šalinimo įrenginio, būtino elektrinės eksploatavimo nutraukimo programai įgyvendinti, statybos;4.  teritorijos infrastruktūrai ir išmontavus surinktoms atliekoms apdoroti, įskaitant papildomas lėšas projektams, kurių konkursai paskelbti.5.1.2. Energetikos sektoriui daromo poveikio mažinimo priemonėsAtsižvelgiant į pokyčius ir realius poreikius, nebranduolinės energetikos sektoriaus prioritetai bus keičiami, kad būtų sprendžiami šie klausimai: padidintas energijos tiekimo saugumas ir patikimumas, įvairinami vartojamos energijos šaltiniai, padidintas energijos vartojimo efektyvumas ir sumažintas išmetamo anglies dioksido kiekis .Kad šie prioritetai, kaip būsimos ankstesnio elektrinės uždarymo pasekmių mažinimo priemonės, būtų įgyvendinti, reikia dėti pastangų, kad būtų numatyta reikalinga rekonstrukcija, energijos vartojimo efektyvumo priemonės, energetikos sektorių modernizavimas ir įvairinimas. Šie prioritetai įtraukti į Bulgarijos energetikos strategiją, kurios projektas parengtas 2008 m. lapkričio mėn., atsižvelgiant į naująją Europos energetikos politiką.6. ĮgyvendinimasSukurta speciali biudžeto eilutė 060505; ji naudojama tarptautinėms elektrinės eksploatavimo nutraukimo paramos programoms finansuoti pagal 2007–2013 m. finansinę perspektyvą, t. y. Bulgarijos atveju iki 2009 m. Finansinė parama Bulgarijai 2010–2013 m. taip pat turėtų būti skiriama pagal šią biudžeto eilutę. Pagal biudžeto eilutę 060505 turėtų būti skirti papildomi 300 mln. EUR.Bendrijos finansinę pagalbą ir toliau teikiant dabar taikoma tvarka, būtų skirtas papildomas Bendrijos įnašas į Tarptautinio Kozlodujaus branduolinės elektrinės eksploatavimo nutraukimo paramos fondą, kurį valdo ERPB.Išsami papildomos paramos Bulgarijai teikimo 2010–2013 m. tvarka bus suderinta pagal paramos Lietuvai ir Slovakijai teikimo tvarką. Atitinkamai bus iš dalies pakeistas Komisijos sprendimas dėl tvarkos (C (2007) 5538).Kaip ir dabartinė parama, papildoma parama bus skiriama kasmečiu Komisijos sprendimu dėl finansavimo, kuriuo nustatoma metinio įnašo suma ir lėšų panaudojimo tikslai, išsamiai išdėstyti kasmet atnaujinamame jungtiniame programavimo dokumente, pridedamame prie Komisijos sprendimo dėl finansavimo.7. Teisinis pagrindasBulgarijos atveju 2005 m. Stojimo akto 30 straipsnyje nuoroda daroma tik į 2007–2009 m. laikotarpį. Akte nenumatytas specialus tęstinės paramos teikimo Bulgarijai po 2009 m. teisinis pagrindas, kaip tai buvo padaryta Lietuvos atveju. Todėl Stojimo sutartis ir Stojimo akto 30 straipsnis negali būti tinkamas papildomo finansavimo po 2009 m. teisinis pagrindas. Todėl tinkamas teisinis pagrindas – Euratomo sutarties 203 straipsnis. Toks pat pagrindas taikytas papildomą Bendrijos pagalbą pagal dabartinę finansinę perspektyvą teikiant Slovakijos Respublikai. Tame straipsnyje teigiama, kad „jeigu paaiškėja, kad Bendrijos tikslams įgyvendinti būtini Bendrijos veiksmai, o šia sutartimi jai nesuteikiami reikiami įgaliojimai, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir pasitarusi su Europos Parlamentu, vienbalsiai priima atitinkamas nuostatas.“8. IšvadaBranduolinių įrenginių, kuriuos įsipareigota uždaryti anksčiau, eksploatavimo nutraukimo finansavimas buvo labai svarbi derybų dėl stojimo į ES su Bulgarija tema. Bulgarija sutiko uždaryti keturis Kozlodujaus branduolinės elektrinės blokus. Savo ruožtu Europos Sąjunga parodė savo solidarumą jai suteikdama finansinę pagalbą elektrinės eksploatavimui nutraukti. Europos Sąjunga jau įvykdė savo 2007–2009 m. įsipareigojimus. Tačiau, atsižvelgiant į faktinius poreikius ir ankstesnio Kozlodujaus branduolinės elektrinės blokų uždarymo pasekmes, matyti, kad dabar reikia numatyti paramos Bulgarijai likusią dabartinės finansinės perspektyvos dalį – 2010–2013 m. – priemones. Bulgarija šios papildomos paramos prašo nuo 2005 m.Atsižvelgiant į tai, kas nurodyta pirmiau, Tarybos prašoma priimti pridedamą reglamento pasiūlymą.2009/0172 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl Bendrijos finansinės pagalbos Bulgarijos Kozlodujaus branduolinės elektrinės I–IV blokų eksploatavimo nutraukimui finansuoti Kozlodujaus programaEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 203 straipsnį,atsižvelgdama į Bulgarijos prašymą skirti papildomų lėšų,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,kadangi:(1) Bulgarija įsipareigojo atitinkamai iki 2002 m. gruodžio 31 d. ir 2006 m. gruodžio 31 d. uždaryti Kozlodujaus branduolinės elektrinės I–II ir III–IV blokus ir nutraukti jų eksploatavimą. Europos Sąjunga pareiškė sutinkanti toliau teikti finansinę pagalbą iki 2009 m., t. y. pratęsti pasirengimo narystei pagalbą, numatytą pagal PHARE programą, kad padėtų Bulgarijai nutraukti elektrinės eksploatavimą.(2) 2005 m. Sutartyje dėl Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos stojimo į Europos Sąjungą ir ypač Akto dėl Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos stojimo sąlygų ir Sutarčių, kuriomis yra grindžiama Europos Sąjunga, pritaikomųjų pataisų 30 straipsnyje numatyta 210 mln. EUR pagalbos, skiriamos 2007–2009 m., programa, skirta padėti Bulgarijai įvykdyti įsipareigojimą uždaryti Kozlodujaus branduolinės elektrinės III ir IV blokus (toliau – Kozlodujaus programa).(3) Tarptautiniai elektrinės eksploatavimo nutraukimo paramos fondai, valdomi Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB), egzistuoja jau keletą metų. Daugiausia lėšų į šiuos fondus įneša Bendrija.(4) Sąjunga pripažįsta Bulgarijos pastangas ir svarbią pažangą atliekant pasirengimo elektrinės eksploatavimo nutraukimui darbus naudojant iki 2009 m. skirtas Bendrijos lėšas ir būtinybę teikti papildomą finansinę paramą po 2009 m., kad būtų tęsiami elektrinės išmontavimo darbai.(5) Taip pat svarbu išnaudoti nuosavus Kozlodujaus branduolinės elektrinės išteklius, nes taip galima pasinaudoti reikiama praktine patirtimi ir tuo pat metu sumažinti socialinį ir ekonominį ankstesnio elektrinės uždarymo poveikį paliekant uždarytos branduolinės elektrinės darbuotojus toliau dirbti. Todėl siekiant išlaikyti reikiamo lygio saugą svarbu toliau teikti finansinę paramą.(6) Sąjunga taip pat pripažįsta būtinybę teikti finansinę paramą, kad toliau būtų įgyvendinamos poveikio energetikos sektoriui mažinimo priemonės, atsižvelgiant į dėl branduolinių blokų uždarymo prarastų pajėgumų mastą ir jo poveikį energijos tiekimo saugumui regione.(7) Todėl reikėtų numatyti iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto skirti 300 mln. EUR Kozlodujaus branduolinės elektrinės eksploatavimo nutraukimui finansuoti 2010–2013 m.(8) Iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto eksploatavimo nutraukimui skiriami asignavimai neturėtų sukelti konkurencijos iškraipymų, susijusių su Sąjungos energetikos rinkai energiją tiekiančiomis bendrovėmis. Šie asignavimai taip pat turėtų būti naudojami priemonėms, kuriomis siekiama kompensuoti prarastus gamybos pajėgumus, finansuoti pagal acquis .(9) Finansinė pagalba ir toliau turėtų būti skiriama per Bendrijos įnašą į Tarptautinį Kozlodujaus branduolinės elektrinės eksploatavimo nutraukimo rėmimo fondą, valdomą ERPB.(10) ERPB užduotys apima viešųjų lėšų, skirtų branduolinių elektrinių eksploatavimo nutraukimo programoms įgyvendinti, valdymą ir šių programų finansų valdymo stebėseną, siekiant kuo tinkamiau panaudoti viešąsias lėšas. Be to, ERPB atlieka biudžeto vykdymo uždavinius, kuriuos jam paveda Komisija pagal Finansinio reglamento 53d straipsnio reikalavimus.(11) Siekiant užtikrinti didžiausią galimą veiksmingumą, Kozlodujaus branduolinės elektrinės eksploatavimas turėtų būti nutrauktas pasinaudojant geriausia turima technine patirtimi ir tinkamai atsižvelgiant į numatytų uždaryti blokų pobūdį bei technines charakteristikas.(12) Kozlodujaus branduolinės elektrinės eksploatavimas bus nutrauktas laikantis aplinkos srities teisės aktų, ypač 1985 m. birželio 27 d. Tarybos direktyvos 85/337/EEB dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo[1].(13) Finansinė orientacinė suma, apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo[2] 38 punkte, į šį reglamentą turėtų būti įtraukiama visu Kozlodujaus programos įgyvendinimo laikotarpiu, nedarant įtakos Europos bendrijos steigimo sutartyje apibrėžtiems biudžeto valdymo institucijos įgaliojimams.(14) Padėti Komisijai priimti šiam reglamentui įgyvendinti reikalingas priemones turėtų Tarybos reglamento (Euratomas) Nr. 549/2007[3] 8 straipsnio 1 dalimi įsteigtas komitetas,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisŠiuo reglamentu nustatoma programa, kuria išdėstomos išsamios Bendrijos finansinio įnašo, skirto Kozlodujaus branduolinės elektrinės I–IV blokų eksploatavimui nutraukti ir jų uždarymo pasekmėms Bulgarijoje mažinti, skyrimo taisyklės (toliau – Kozlodujaus programa).2 straipsnisBendrijos įnašas į Kozlodujaus programą skiriamas siekiant teikti finansinę paramą, kad būtų įgyvendinamos priemonės, susijusios su Kozlodujaus branduolinės elektrinės eksploatavimo nutraukimu, taip pat priemonės, skirtos aplinkos apsaugai gerinti laikantis acquis ir įprastiniams elektros energijos gamybos pajėgumams, kurie pakeis keturių Kozlodujaus branduolinės elektrinės reaktorių gamybos pajėgumus, modernizuoti, ir kitos priemonės, kurios susijusios su sprendimu galutinai uždaryti šią elektrinę bei nutraukti jos eksploatavimą ir kurios prisidės prie būtino restruktūrizavimo, aplinkos atkūrimo ir Bulgarijos energijos gamybos, perdavimo ir paskirstymo sektorių modernizavimo, taip pat prie energijos tiekimo saugumo ir energijos vartojimo efektyvumo didinimo Bulgarijoje.3 straips nis1. Kozlodujaus programai įgyvendinti 2010 m. sausio 1 d.–2013 m. gruodžio 31 d. nustatoma 300 mln. EUR finansinė orientacinė suma.2. Metinius asignavimus patvirtina biudžeto valdymo institucija, atsižvelgdama į finansinių perspektyvų ribas.3. Kozlodujaus programai įgyvendinti skirtų asignavimų dydis gali būti persvarstytas nuo 2010 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d., siekiant atsižvelgti į pažangą, padarytą įgyvendinant programą, ir užtikrinti, kad išteklių programavimas ir skyrimas būtų grindžiami faktiniais finansavimo poreikiais ir paramos panaudojimo gebėjimais.4 straipsnisPratęsiant tai, kas numatyta Stojimo aktuose, įnašas tam tikroms priemonėms finansuoti gali sudaryti 100 % visų išlaidų. Reikia dėti visas pastangas, kad ir toliau būtų taikoma bendrojo finansavimo praktika, nustatyta teikiant pasirengimo narystei pagalbą ir 2007–2009 m. teikiant Bulgarijos vykdomam elektrinės eksploatavimo nutraukimui skirtą pagalbą, ir kad prireikus būtų pritraukti kiti bendrojo finansavimo šaltiniai.5 straipsnis1. Finansinė pagalba Kozlodujaus programos priemonėms įgyvendinti skiriama kaip Bendrijos įnašas į Tarptautinį Kozlodujaus branduolinės elektrinės eksploatavimo nutraukimo rėmimo fondą, valdomą ERPB, laikantis Finansinio reglamento 53d straipsnio.2. Kozlodujaus programos priemonės priimamos pagal 8 straipsnio 2 dalį.6 straipsnis1. Komisija, pasitelkdama tiesiogiai savo darbuotojus arba kitą pasirinktą kvalifikuotą išorės įstaigą, gali atlikti paramos panaudojimo auditą. Toks auditas gali būti atliekamas visą Bendrijos ir ERPB susitarimo dėl Bendrijos lėšų skyrimo Tarptautiniam Kozlodujaus branduolinės elektrinės eksploatavimo nutraukimo rėmimo fondui galiojimo laikotarpį ir penkerius metus nuo likučio išmokėjimo dienos. Prireikus Komisija, remdamasi audito rezultatais, gali nuspręsti išmokėtas lėšas susigrąžinti.2. Komisijos darbuotojai ir jos įgalioti išorės įstaigų darbuotojai turi tinkamą prieigos teisę, visų pirma teisę patekti į paramos gavėjo darbo patalpas bei gauti visą informaciją, įskaitant informaciją elektronine forma, kuri reikalinga tokiam auditui atlikti.Audito Rūmai turi tokias pačias teises kaip ir Komisija, visų pirma prieigos teisę.Be to, siekiant apsaugoti Bendrijos finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų, Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti su Kozlodujaus programa susijusias patikras vietoje ir patikrinimus, remdamasi 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentu (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų[4].3. Vykdant pagal šį reglamentą finansuojamus Bendrijos veiksmus, sąvoka „pažeidimas“, apibrėžta 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos[5] 1 straipsnio 2 dalyje, reiškia Bendrijos teisės nuostatos arba sutartinio įsipareigojimo pažeidimą, atsirandantį dėl ekonominės veiklos vykdytojo veiksmo arba neveikimo, kuris nepagrįstu išlaidų punktu daro arba padarytų žalingą poveikį Europos Sąjungos bendrajam biudžetui arba jos valdomiems biudžetams, arba kitų tarptautinių organizacijų Bendrijų vardu valdomiems biudžetams.4. Bendrijos ir ERPB susitarimuose dėl Bendrijos lėšų skyrimo Tarptautiniam Kozlodujaus branduolinės elektrinės eksploatavimo nutraukimo rėmimo fondui numatomos atitinkamos priemonės, kuriomis siekiama apsaugoti Bendrijos finansinius interesus nuo sukčiavimo, korupcijos bei kitų pažeidimų ir sudaryti galimybę Komisijai, OLAF ir Audito Rūmams atlikti patikras vietoje.7 straipsnisKomisija užtikrina šio reglamento įgyvendinimą ir reguliariai teikia ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai. Ji atlieka laikotarpio vidurio peržiūrą, kaip numatyta 3 straipsnio 3 dalyje.8 straipsnis1. Komisijai padeda pagal Tarybos reglamento (Euratomas) Nr. 549/2007 8 straipsnio 1 dalį įsteigtas komitetas.2. Jei daroma nuoroda į šią dalį, taikoma Reglamento (Euratomas) Nr. 549/2007 8 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.9 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduKomisijos narys Andris PIEBALGSFINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA1. PASIŪLYMO PAVADINIMASKozlodujaus programa – Kozlodujaus (Bulgarija) branduolinės elektrinės eksploatavimo nutraukimo programa2. VEIKLA GRINDŽIAMO VALDYMO IR VEIKLA GRINDŽIAMO BIUDŽETO SUDARYMO SISTEMAAtitinkama (-os) politikos sritis (-ys) ir susijusi (-ios) veiklos rūšis (-ys):Transportas ir energetika0605 Branduolinė energija3. BIUDŽETO EILUTĖS3.1 Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės bei administracinės pagalbos eilutės (buvusios BA eilutės)) su išlaidų kategorijomis:060505 Branduolinė sauga. Pereinamojo laikotarpio priemonės (elektrinės eksploatavimo nutraukimas)3.2 Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė:2010–2013 m.3.3 Biudžeto ypatybės (prireikus įterpti eilučių):Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija |060505 | NPI | DA[6] | Nėra | Nėra | Nėra | Nr. 1a |4. IŠTEKLIŲ SUVESTINĖ4.1 Finansiniai ištekliai4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinėmln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | n + +4 | n + 5 ir vėliau | Iš viso |Veiklos išlaidos[7] |Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1 | a | 75 | 75 | 75 | 75 | 0 | 0 | 300 |Mokėjimų asignavimai (MA) | b | 0 | 0 | 75 | 75 | 75 | 75 | 300 |Į orientacinę sumą įskaičiuotos administracinės išlaidos[8] |Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | 8.2.4 | c | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |ORIENTACINĖ SUMA, IŠ VISO |Įsipareigojimų asignavimai | a+c | 75 | 75 | 75 | 75 | 0 | 0 | 300 |Mokėjimų asignavimai | b+c | 0 | 0 | 75 | 75 | 75 | 75 | 300 |Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos[9] |Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5 | d | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0 | 0 | 1,220 |Į orientacinę sumą neįskaičiuotos prie žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų nepriskiriamos administracinės išlaidos (NDIF) | 8.2.6 | e | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0 | 0 | 0,058 |Iš viso orientacinių priemonės finansinių išlaidųBiudžeto eilutė | Pajamos | [n-metai] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5][11] |a) pajamos absoliučiąja verte |b) pajamų pokytis | ( |(Nurodyti kiekvieną susijusią biudžeto eilutę. Jei poveikis daromas kelioms biudžeto eilutėms, lentelėje įterpti reikiamą eilučių skaičių.)4.2. Žmogiškųjų išteklių visos darbo dienos ekvivalentas (įskaitant pareigūnus, laikinus ir išorės darbuotojus); išsami informacija pateikta 8.2.1. punkte.Metų poreikiai | n metai | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ir vėliau |Iš viso žmogiškųjų išteklių | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 0 | 0 |5. YPATYBĖS IR TIKSLAIAiškinamajame memorandume reikia pateikti išsamią informaciją apie pasiūlymo aplinkybes. Šiame finansinės teisės akto pažymos skirsnyje turi būti pateikta ši konkreti papildoma informacija:5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiaiPer stojimo į ES derybas Bulgarija įsipareigojo 2002 m. uždaryti Kozlodujaus branduolinės elektrinės I–II blokus, o ne vėliau kaip iki 2006 m. gruodžio 31 d. – III–IV blokus. Šie įsipareigojimai uždaryti elektrinę įtraukti į Akto dėl Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos stojimo į Europos Sąjungą sąlygų protokolą.Reikėtų dar kartą pabrėžti, kad pagalba teikiama elektrinės eksploatavimui nutraukti ir su branduoline energija nesusijusioms pasekmėms mažinti.Pagal PHARE programą finansuotu tyrimu, kurį atliko konsorciumas „EDF/Framatome“ ir kurio rezultatus patvirtino kitų tarptautinių tyrimų rezultatai, apskaičiuota, kad Kozlodujaus branduolinės elektrinės I–IV blokų (VVER 440/230 tipo reaktorių) eksploatavimo nutraukimo darbų, įskaitant atliekų apdorojimą, bet išskyrus galutinį panaudoto kuro šalinimą, išlaidos yra maždaug 710 mln. EUR (2000 m. verte). Bulgarijos valdžios institucijos visada pateikdavo didesnius skaičius. Taip pat reikia įskaičiuoti su branduoline energija nesusijusias išlaidas, susidarysiančias nutraukus elektrinės eksploatavimą (pavyzdžiui, gamybos pajėgumų pakeitimas, su energijos tiekimo saugumu susijusios priemonės).Taip pat, atsižvelgdama į tai, kad šių įrenginių eksploatavimui nutraukti reikia daug lėšų, Europos Sąjunga sutiko, kad kitos finansinės perspektyvos laikotarpiu būtų skiriami tinkami asignavimai, o šių išteklių programavimas būtų grindžiamas faktiniais finansavimo poreikiais ir paramos panaudojimo gebėjimais.5.2. Papildoma Bendrijos dalyvavimo nauda, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sąveikaBranduolinių įrenginių, kuriuos įsipareigojama uždaryti anksčiau, eksploatavimo nutraukimo finansavimas buvo labai svarbi diskusijų dėl Europos Sąjungos plėtros tema. Atitinkamos valstybės sutiko uždaryti tam tikrus reaktorius. Savo ruožtu Europos Sąjunga parodė savo solidarumą joms suteikdama finansinę pagalbą elektrinių eksploatavimui nutraukti. ES jau įvykdė savo 2007–2009 m. įsipareigojimus. Dabar reikia įgyvendinti reikiamas priemones, kad ji galėtų įvykdyti savo 2010–2013 m. įsipareigojimus pagal finansinę perspektyvą.5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į veikla grindžiamo valdymo sistemąTikslasFinansuoti Kozlodujaus branduolinės elektrinės I–IV blokų eksploatavimo nutraukimą ir energetikos sektoriaus priemones, taikytinas uždarius elektrinę.Kozlodujaus programai įgyvendinti skirtos lėšos bus naudojamos įvairioms Stojimo sutarties protokolo 30 straipsnio 2 dalyje nurodytoms priemonėms finansuoti.Pirmenybė bus teikiama faktiniams elektrinės eksploatavimo nutraukimo darbams, siekiant užtikrinti aukšto lygio branduolinę saugą, įprastų energijos gamybos pajėgumų modernizavimo priemonėms, energijos tiekimo saugumo didinimui prisijungiant prie transeuropinių tinklų ir priemonėms, kuriomis siekiama padėti elektrinės darbuotojams išlaikyti aukšto lygio darbų saugą elektrinėje rengiantis jos uždarymui ir nutraukiant reaktorių eksploatavimą.RezultatasI–IV reaktorių uždarymas ir elektrinės eksploatavimo nutraukimo pradžia.RodiklisStebėsenos rodikliai bus visų pirma susiję su:-  faktiniu Kozlodujaus branduolinės elektrinės reaktorių uždarymu iki planuotų atitinkamų terminų, t.y. I ir II reaktorių – iki 2002 m. gruodžio 31 d., o III ir IV reaktorių – iki 2006 m. gruodžio 31 d.,-  pažangos ataskaitomis grindžiamų metinių finansavimo planų parengimu,-  dotacijų susitarimų sudarymu su ERPB,-  išsamių susitarimų, įskaitant išlaidų įverčius, sudarymu,-  reguliariomis ataskaitomis,-  elektrinės eksploatavimo nutraukimo pradžia pagal nacionalinę elektrinės eksploatavimo nutraukimo strategiją.5.4. Įgyvendinimo metodas (orientacinis)Toliau nurodykite metodą (-us)[12], kurį (-iuos) pasirinkote priemonei įgyvendinti.( Centralizuotas valdymas( tiesioginis, vykdomas Komisijos( netiesioginis, perduodama:( vykdomosioms įstaigoms,( Bendrijų įsteigtoms įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 185 straipsnyje,( nacionalinei (-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai (-oms) arba viešąsias paslaugas teikiančiai (-čioms) įstaigai (-oms).( Pasidalijamasis arba decentralizuotas valdymas( kartu su valstybėmis narėmis( kartu su trečiosiomis šalimis.( Bendras valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)Pastabos. Lėšos gali būti skiriamos kaip Bendrijos indėlis į Tarptautinį elektrinės eksploatavimo nutraukimo rėmimo fondą, valdomą Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB).6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS6.1. Stebėsenos sistemaStebėsena dukart per metus6.2. Vertinimas6.2.1. Ex-ante vertinimasEx-ante vertinimas atliktas panaudojant nuosavus išteklius.6.2.2. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex-post vertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis)Atlikus tarpinį Ignalinos ir Bohunicės programų vertinimą, parengta elektrinių eksploatavimo nutraukimo programų įgyvendinimo strategija.6.2.3. Būsimo vertinimo sąlygos ir dažnumasLaikotarpio vidurio tarpinis vertinimas ir ex-post vertinimas7. KOVOS SU SUKčIAVIMU PRIEMONėSDotacijų panaudojimo auditą gali atlikti Komisijos darbuotojai arba pasirinkta kvalifikuota išorės įstaiga. Toks auditas gali būti atliekamas visą sutarties galiojimo laikotarpį bei penkerius metus nuo dotacijos likučio išmokėjimo dienos. Komisija, remdamasi audito rezultatais, gali nuspręsti išmokėtas lėšas susigrąžinti.Kad galėtų atlikti auditą, Komisijos darbuotojai ir jos įgalioti išorės įstaigų darbuotojai turi turėti galimybę patekti į paramos gavėjo darbo patalpas ir gauti visą reikalingą informaciją, įskaitant informaciją elektronine forma.Audito Rūmai turi tokias pačias teises kaip ir Komisija, visų pirma prieigos teisę.Be to, siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų, Europos kovos su sukčiavimo tarnyba (OLAF) gali atlikti su šia programa susijusias patikras vietoje ir patikrinimus pagal Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96[13].Vykdant pagal šį reglamentą finansuojamus Bendrijos veiksmus, sąvoka „pažeidimas“, apibrėžta Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 1 straipsnio 2 dalyje, reiškia Bendrijos teisės nuostatos arba sutartinio įsipareigojimo pažeidimą, atsirandantį dėl ekonominės veiklos vykdytojo veiksmo arba neveikimo, kuris nepagrįstu išlaidų punktu daro arba padarytų žalingą poveikį Europos Sąjungos bendrajam biudžetui arba jos valdomiems biudžetams, arba kitų tarptautinių organizacijų Bendrijų vardu valdomiems biudžetams.Bendrijos ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko susitarimuose dėl Bendrijos lėšų skyrimo Tarptautiniam elektrinės eksploatavimo nutraukimo rėmimo fondui numatomos atitinkamos priemonės, kuriomis siekiama apsaugoti Bendrijos finansinius interesus nuo sukčiavimo, korupcijos bei kitų pažeidimų ir sudaryti galimybę Komisijai, OLAF ir Audito Rūmams atlikti patikras vietoje.8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS8.1. Pasiūlymo tikslai vertinant pagal finansines išlaidasĮsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai |Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai[15] (XX 01 01) | A*/AD | 2 | 2 | 2 | 2 | 0 | 0 |B*, C*/AST | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0 | 0 |Darbuotojai, finansuojami[16] pagal XX 01 02 str. |Kiti darbuotojai, finansuojami[17] pagal XX 01 04/05 str. |IŠ VISO | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 0 | 0 |8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymasMetinis programavimasReguliari stebėsena8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai(Pateikus daugiau kaip vieną šaltinį, nurodyti su kiekvienu šaltiniu susijusių etatų skaičių).( Šiuo metu programos valdymui skirti etatai, kuriuos reikia pakeisti arba pratęsti.( Etatai, pagal MPS (metinę politikos strategiją) ir (arba) PBP (preliminarų biudžeto projektą) iš anksto skirti n-tiesiems metams.( Etatai, kurių bus prašoma kitos MPS ir (arba) PBP procedūros metu.( Etatai, kurie bus perskirstyti naudojant valdymo tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas).( Etatai, reikalingi n-tiesiems metams, tačiau nenumatyti tų metų MPS ir (arba) PBP.8.2.4. Į orientacinę sumą įskaičiuotos kitos administracinės išlaidos (XX 01 04/05 – Administracinio valdymo išlaidos)mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Biudžeto eilutė (numeris ir išlaidų kategorija) | n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n + 5 metai ir vėliau | IŠ VISO |1. Techninė ir administracinė pagalba (įskaitant susijusias išlaidas darbuotojams) |Vykdomosios įstaigos[18] |Kita techninė ir administracinė pagalba |- intra muros |- extra muros |Iš viso techninei ir administracinei pagalbai |8.2.5. Į orientacinę sumą neįskaičiuotos finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidosmln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Žmogiškųjų išteklių rūšis | n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau |Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai (XX 01 01) | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0 | 0 |Pagal XX 01 02 str. finansuojami darbuotojai (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) |Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0 | 0 |Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji tarnautojaiPrireikus pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą.2,5 visos darbo dienos ekvivalento * 122 000 = 305 000Apskaičiuota – Pagal XX 01 02 straipsnį finansuojami darbuotojaiPrireikus pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą.8.2.6. Į orientacinę sumą neįskaičiuotos kitos administracinės išlaidosMln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau | IŠ VISO |XX 01 02 11 01 – Komandiruotės | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0 | 0 | 0,058 |XX 01 02 11 02 – Posėdžiai ir konferencijos |XX 01 02 11 03 – Komitetai[19] |XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos |XX 01 02 11 05 – Informacinės sistemos |2. Iš viso kitų administracinių išlaidų (XX 01 02 11) |3. Kitos administracinio pobūdžio išlaidos (patikslinti nurodant biudžeto eilutę) |Iš viso administracinių išlaidų, išskyrus žmogiškųjų išteklių ir susijusias išlaidas, (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0 | 0 | 0,058 |Apskaičiuota – Į orientacinę sumą neįskaičiuotos kitos administracinės išlaidos4 komandiruotės per metus 2 žmonėms (1 000 EUR vienai komandiruotei)2 komandiruotės į ERPB per metus 4 žmonėms (800 EUR vienai komandiruotei)Iš viso 14 400 EUR[1] OL L 175, 1985 7 5, p. 40.[2] OL C 139, 2006 6 14, p. 1.[3] OL L 131, 2007 5 23, p. 1.[4] OL L 292, 1996 11 15, p. 2.[5] OL L 312, 1995 12 23, p. 1.[6] Diferencijuotieji asignavimai.[7] Atitinkamos xx antraštinės dalies xx 01 skyriui nepriklausančios išlaidos.[8] Išlaidos pagal xx antraštinės dalies xx 01 04 straipsnį.[9] xx 01 04 arba xx 01 05 straipsniams nepriskiriamos išlaidos pagal xx 01 skyrių.[10] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.[11] Jeigu būtina, t. y. jeigu priemonė trunka ilgiau kaip 6 metus, reikėtų pridėti papildomų stulpelių.[12] Jei nurodomas daugiau kaip vienas metodas, papildomą išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje.[13] OL L 292, 1996 11 15, p. 2.[14] Kaip apibūdinta 5.3 skirsnyje.[15] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[16] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[17] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą.[18] Prie atitinkamos (-ų) vykdomosios (-ųjų) įstaigos (-ų) reikėtų pateikti nuorodą į konkrečią finansinę teisės akto pažymą.[19] Nurodyti komiteto rūšį ir kuriai grupei jis priklauso.