               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2018 09 26
            COM(2018) 657 final
            2018/0337(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi antrajame Minamatos konvencijos dėl gyvsidabrio šalių konferencijos susitikime dėl Konvencijos 10 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytų rekomendacijų dėl laikino aplinkai saugaus gyvsidabrio, išskyrus gyvsidabrio atliekas, saugojimo priėmimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas yra susijęs su sprendimu, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi antrajame Minamatos konvencijos dėl gyvsidabrio šalių konferencijos susitikime dėl numatomų priimti Konvencijos 10 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytų rekomendacijų dėl laikino aplinkai saugaus gyvsidabrio, išskyrus gyvsidabrio atliekas, saugojimo.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Minamatos konvencija dėl gyvsidabrio

               Minamatos konvencija dėl gyvsidabrio (toliau – Susitarimas) yra pagrindinė tarptautinė teisinė sistema, kuria siekiama apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką nuo gyvsidabrio ir gyvsidabrio junginių, dėl žmogaus veiklos išmetamų į orą ir išleidžiamų į vandenį bei žemę.

               Joje aptariamas visas gyvsidabrio gyvavimo ciklas nuo pirminės gyvsidabrio gavybos iki gyvsidabrio atliekų šalinimo, įskaitant laikiną gyvsidabrio, be kita ko, gyvsidabrio ir kitų cheminių medžiagų mišinių (įskaitant gyvsidabrio lydinius, kuriuose gyvsidabrio koncentracija sudaro ne mažiau kaip 95 proc. masės) (toliau – gyvsidabrio mišiniai), taip pat šešių gyvsidabrio junginių (įskaitant gyvsidabrio (I) chloridą, gyvsidabrio (II) oksidą, gyvsidabrio (II) sulfatą, gyvsidabrio (II) nitratą, cinoberį ir gyvsidabrio sulfidą), išskyrus gyvsidabrio atliekas, saugojimą.

               Susitarimas įsigaliojo 2017 m. rugpjūčio 16 d.

               Europos Sąjunga
                  1
                ir dauguma valstybių narių
                  2
                yra Susitarimo šalys.

               2.2.Šalių konferencija

               Susitarimo šalių konferencija (toliau – COP) atlieka Susitarime jai nustatytas funkcijas ir tuo tikslu svarsto ir, inter alia, imasi bet kokių papildomų veiksmų, kurių gali prireikti siekiant Susitarimo tikslų, įskaitant atitinkamų rekomendacijų priėmimą.

               Pagal Susitarimo 28 straipsnį ir Sprendimą MC-1/1 dėl darbo tvarkos taisyklių, kurį COP priėmė per pirmąjį susitikimą (2017 m. rugsėjo 24–29 d.), kiekviena šalis turi po vieną balsą. Tačiau Sąjunga, kaip regioninė ekonominės integracijos organizacija, kai sprendžiami jos kompetencijai priskirti klausimai, savo teisę balsuoti įgyvendina turėdama tiek balsų, kiek yra jos valstybių narių, kurios yra Susitarimo šalys. Sąjunga neturi teisės balsuoti, jei kuri nors jos valstybė narė pasinaudoja savo teise balsuoti, ir atvirkščiai.

               2.3.Numatomas šalių konferencijos aktas

               2018 m. lapkričio 19 d. antrajame COP susitikime turi būti priimtos Konvencijos 10 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytos rekomendacijos dėl laikino aplinkai saugaus gyvsidabrio, išskyrus gyvsidabrio atliekas, saugojimo (toliau – numatomas aktas).

               Numatomo akto tikslas – nustatyti rekomendacijas, skirtas užtikrinti aplinkai saugų laikiną gyvsidabrio, gyvsidabrio mišinių ir šešių gyvsidabrio junginių (gyvsidabrio (I) chlorido, gyvsidabrio (II) oksido, gyvsidabrio (II) sulfato, gyvsidabrio (II) nitrato, gyvsidabrio sulfido ir cinoberio), išskyrus gyvsidabrio atliekas, saugojimą. Praktiškai numatomas aktas būtų daugiausia taikomas skysto metalinio gyvsidabrio saugojimui.

               Pagal Susitarimo 10 straipsnio 2 ir 3 dalis šalys, imdamosi priemonių užtikrinti laikiną aplinkai saugų saugojimą, privalo atsižvelgti į COP priimtas rekomendacijas.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Siūloma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi, yra pritarti, kad per antrąjį COP susitikimą numatomas aktas būtų priimtas.

               Numatomo akto turinys buvo rengiamas tarp susitikimų – jo rengimo procesui COP davė pradžią pirmajame susitikime Sprendimu MC-1/18
                  3
                paprašydama „sekretoriato atlikti tolesnę rekomendacijų projekto peržiūrą“ ir „peržiūrėtas rekomendacijas antrajame susitikime pateikti svarstyti ir galbūt priimti“. Sąjungos ekspertai labai prisidėjo prie šio proceso teikdami sekretoriatui informaciją pagal Sprendime MC-1/18 nustatytą tvarkaraštį. Į ES ekspertų pateiktas pastabas sekretoriato peržiūrėtame rekomendacijų projekte buvo atsižvelgta. Daugiau ES atstovų pastabų nebuvo, kadangi rekomendacijos atitinka Bendrijos teisyną dėl didesnių gyvsidabrio atsargų kiekių, įskaitant 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/18/ES dėl didelių, su pavojingomis cheminėmis medžiagomis susijusių avarijų pavojaus kontrolės
                  4
               . Be to, rekomendacijose pripažįstama, kad jas galima taikyti lanksčiai, ypač jei atsargų kiekiai nedideli.

               Siūloma pozicija atitinka ES politiką ir teisės aktus dėl gyvsidabrio, kadangi Susitarimo šalims įgyvendinant numatytą teisės aktą bus prisidedama prie išmetamo ir išleidžiamo laikinai saugomo gyvsidabrio kiekio mažinimo ir taip prisidedama prie žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos, be kita ko, Sąjungoje.

               Sąjungos pozicija reikalinga, nes priėmus rekomendacijas Susitarimo šalys turės į jas atsižvelgti imdamosi priemonių dėl laikino aplinkai saugaus gyvsidabrio, gyvsidabrio mišinių ir atitinkamų šešių gyvsidabrio junginių, išskyrus gyvsidabrio atliekas, saugojimo.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų turinį“
                  5
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               COP yra įsteigta susitarimu, būtent Minamatos konvencija dėl gyvsidabrio.

               Numatomas aktas, kurį turi priimti COP, yra teisinę galią turintis aktas. Numatomas aktas turi teisinę galią, kadangi Susitarimo šalys į jį turi atsižvelgti imdamosi priemonių, kuriomis būtų užtikrintas laikinas aplinkai saugus gyvsidabrio, gyvsidabrio mišinių ir šešių gyvsidabrio junginių (gyvsidabrio (I) chlorido, gyvsidabrio (II) oksido, gyvsidabrio (II) sulfato, gyvsidabrio (II) nitrato, gyvsidabrio sulfido ir cinoberio), išskyrus gyvsidabrio atliekas, saugojimas.

               Numatomu aktu Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su aplinka.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 192 straipsnio 1 dalis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 192 straipsnio 1 dalis kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               2018/0337 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi antrajame Minamatos konvencijos dėl gyvsidabrio šalių konferencijos susitikime dėl Konvencijos 10 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytų rekomendacijų dėl laikino aplinkai saugaus gyvsidabrio, išskyrus gyvsidabrio atliekas, saugojimo priėmimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Minamatos konvencija dėl gyvsidabrio
                  6
                (toliau – Susitarimas) buvo Sąjungos sudaryta Tarybos sprendimu (ES) 2017/939
                  7
                ir įsigaliojo 2017 m. rugpjūčio 16 d.;

               (2)pagal Sprendimą MC-1/1 dėl darbo tvarkos taisyklių, kurį Susitarimo šalių konferencija priėmė per pirmąjį susitikimą, šalys deda visas pastangas, kad visais esminiais klausimais susitartų bendru sutarimu;

               (3)2018 m. lapkričio 19–23 d. antrajame šalių konferencijos susitikime turi būti priimtos rekomendacijos dėl laikino aplinkai saugaus gyvsidabrio, išskyrus gyvsidabrio atliekas, saugojimo;

               (4)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimo šalių konferencijoje, kadangi šios rekomendacijos dėl laikino aplinkai saugaus gyvsidabrio, išskyrus gyvsidabrio atliekas, saugojimo turės teisinę galią, nes Susitarimo šalys turės į tas rekomendacijas atsižvelgti imdamosi priemonių dėl laikino saugojimo;

               (5)Sąjunga prisidėjo prie rekomendacijų dėl laikino aplinkai saugaus saugojimo projekto peržiūros dalyvaudama tarp susitikimų vykusiame ekspertų darbe, kuris pradėtas remiantis Sprendimu MC-1/18
                  8
               , Susitarimo šalių konferencijos priimtu per pirmąjį susitikimą. Sąjungos nuomone, siūlyti tolesnių peržiūrėto rekomendacijų projekto pakeitimų nebuvo būtina;

               (6)todėl siūlomoms rekomendacijoms dėl laikino aplinkai saugaus gyvsidabrio, išskyrus gyvsidabrio atliekas, saugojimo reikėtų pritarti,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi antrajame Susitarimo šalių konferencijos susitikime:

               Europos Sąjunga antrajame Susitarimo šalių konferencijos susitikime turi pritarti Susitarimo 10 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytų rekomendacijų dėl laikino aplinkai saugaus gyvsidabrio, išskyrus gyvsidabrio atliekas, saugojimo priėmimui.

               Neesminiams pirmoje pastraipoje nurodytų dokumentų pakeitimams Sąjungos atstovai gali pritarti be papildomo Tarybos sprendimo.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2017 m. gegužės 11 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/939 dėl Minamatos konvencijos dėl gyvsidabrio sudarymo Europos Sąjungos vardu (OL L 142, 2017 6 2, p. 4).

                     (2)

                        2018 m. rugsėjo 7 d. Minamatos konvenciją dėl gyvsidabrio ratifikavo dvidešimt dvi valstybės narės: Austrija, Belgija, Bulgarija, Čekija, Danija, Estija, Jungtinė Karalystė, Kroatija, Latvija, Lietuva, Liuksemburgas, Malta, Nyderlandai, Portugalija, Prancūzija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija, Suomija, Švedija, Vengrija ir Vokietija.

                     (3)

                        Sprendimas MC-1/18 10 straipsnio 3 dalyje nurodytų rekomendacijų dėl laikino gyvsidabrio ir gyvsidabrio junginių saugojimo projektas, Minamatos konvencijos dėl gyvsidabrio šalių konferencijos pirmojo susitikimo ataskaita, 2017 m. lapkričio 22 d. UNEP/MC/COP1/29.

                     (4)

                        OL L 197, 2012 7 24, p. 1.

                     (5)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (6)

                        Minamatos konvencijos dėl gyvsidabrio patvirtinta kopija pateikiama adresu
                  https://treaties.un.org/doc/Treaties/2013/10/20131010%2011-16%20AM/CTC-XXVII-17.pdf.

                     (7)

                        2017 m. gegužės 11 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/939 dėl Minamatos konvencijos dėl gyvsidabrio sudarymo Europos Sąjungos vardu (OL L 142, 2017 6 2, p. 4).

                     (8)

                        Sprendimas MC-1/18 10 straipsnio 3 dalyje nurodytų rekomendacijų dėl laikino gyvsidabrio ir gyvsidabrio junginių saugojimo projektas, Minamatos konvencijos dėl gyvsidabrio šalių konferencijos pirmojo susitikimo ataskaita, 2017 m. lapkričio 22 d. UNEP/MC/COP1/29.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2018 11 28
            COM(2018) 792 final
            2018/0407(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Energijos bendrijos ministrų taryboje, dėl Energijos bendrijos sekretoriato direktoriaus kadencijos pratęsimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               Šis pasiūlymas susijęs su sprendimu, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Energijos bendrijos ministrų taryboje dėl Energijos bendrijos sekretoriato direktoriaus kadencijos pratęsimo.

               Dabartinis Energijos bendrijos sekretoriato direktorius Janez Kopac pirmą kartą buvo paskirtas 2012 m. Jo įgaliojimai buvo pratęsti 2015 m. ir galioja iki 2018 m. lapkričio 30 d.

               Pagal Energijos bendrijos steigimo sutarties (EBS) 69 ir 88 straipsnius Energijos bendrijos ministrų taryba Energijos bendrijos sekretoriato direktorių skiria paprasta balsų dauguma. Siūlyti direktoriaus kandidatūrą išimtinę teisę turi Komisija.

               2.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Yra daug priežasčių, dėl kurių Janez Kopac galėtų būti skiriamas trečiajai Energijos bendrijos sekretoriato direktoriaus kadencijai.

               Pirma, svarbu užtikrinti Energijos bendrijos proceso tęstinumą. Janez Kopac labai gerai administruoja pagrindinius Energijos bendrijos sistemos aspektus. Tai, visų pirma, yra Energijos bendrijos sutarties reforma, kuria užtikrinamas acquis įgyvendinimas ir kuri atlieka pagrindinį vaidmenį Energijos bendrijos susitariančiųjų šalių energijos rinkos reformų procese.

               Antra, Janez Kopac konstruktyviai ir aktyviai kuruoja savo atsakomybės sritį. Jis vykdo savo pareigas laikydamasis Energijos bendrijos steigimo sutarties tikslų. Tai, be kita ko, apima jo profesinį įsipareigojimą suderinti Energijos bendrijos susitariančiųjų šalių atitinkamus teisės aktus su pagrindiniais ES teisės principais. Be to, jis sukūrė ir išlaikė Energijos bendrijos sekretoriato institucinį vientisumą, užtikrindamas savo darbuotojų profesionalumą ir darbo kokybę.

               Galiausiai Janez Kopac ne kartą įrodė, kad vykdydamas savo užduotis gali būti nepriklausomas. ES valstybės narės pilietis Janez Kopac taip pat užtikrintų sprendimų priėmimo ir nešališkumo Energijos bendrijoje pusiausvyrą.

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Ministrų taryboje, turėtų būti sprendimo projekto tvirtinimas.

               3.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               3.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               3.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Numatomu aktu Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama. Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               3.2.Materialinis teisinis pagrindas

               3.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               3.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su energetika. Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 194 straipsnis.

               3.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 194 straipsnis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               2018/0407 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Energijos bendrijos ministrų taryboje, dėl Energijos bendrijos sekretoriato direktoriaus kadencijos pratęsimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 194 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į 2006 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimą 2006/500/EB dėl Energijos bendrijos sutarties sudarymo Europos bendrijos vardu,

               atsižvelgdama į Energijos bendrijos sutartį, ypač į jos 69 ir 88 straipsnius,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Energijos bendrijos sutartį Sąjunga sudarė 2006 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimu 2006/500/EB
                  1
               ; ji įsigaliojo 2006 m. liepos 1 d.;

               (2)pagal Energijos bendrijos sutarties 69 ir 88 straipsnius Energijos bendrijos sekretoriato direktorius skiriamas Ministrų tarybos procedūriniu aktu remiantis Europos Komisijos pasiūlymu;

               (3)Energijos bendrija dalyvauja reformų procese, įskaitant keletą naujų teisės aktų pasiūlymų, kuriems reikalingas aktyvus sekretoriato vaidmuo;

               (4)Janez Kopac efektyviai, veiksmingai ir nepriklausomai vadovauja sekretoriatui ir dėl to gali atlikti šią funkciją,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               Vienintelis straipsnis

               Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu, yra patvirtinti šio sprendimo priede išdėstytą Ministrų tarybos procedūrinio akto projektą.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 198, 2006 7 20, p. 15.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2018 11 28
            COM(2018) 792 final
            PRIEDAS
            prie
            Tarybos sprendimo pasiūlymo
            kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Energijos bendrijos ministrų taryboje, dėl Energijos bendrijos sekretoriato direktoriaus kadencijos pratęsimo

               PRIEDAS

               Pasiūlymas

               Ministrų tarybos procedūrinis aktas dėl Energijos bendrijos sekretoriato direktoriaus kadencijos pratęsimo

               Energijos bendrijos ministrų taryba,

               atsižvelgdama į Energijos bendrijos sutartį, ypač į jos 69 ir 88 straipsnius;

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą Ministrų tarybai dėl Energijos bendrijos direktoriaus pareigas einančio Janez Kopac kadencijos pratęsimo;

               atsižvelgdama į sekretoriato personalo įdarbinimo, darbo sąlygų ir geografinės pusiausvyros taisyklių, priimtų Energijos bendrijos ministrų tarybos 2006 m. lapkričio 17 d. Sprendimu 2006/02/MC-EnC, II.1 ir II.5 punktus,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Ministrų taryba nuo 2018 m. gruodžio mėn. 1 d. pratęsia Energijos bendrijos sekretoriato direktoriaus Janez Kopac kadenciją.

               2 straipsnis

               Direktoriaus darbo sąlygos nustatomos pagal naujausią Tarnybos nuostatų redakciją. Nustatytas direktoriaus metinis bruto darbo užmokestis yra 168 042,96 EUR; tai yra toks pat darbo užmokestis, kaip ir taikytas 2015 m. pratęstos kadencijos metu, ir jis koreguojamas atsižvelgiant į infliaciją.

               3 straipsnis

               Sekretoriatas pagal Energijos bendrijos steigimo sutartį šį procedūrinį aktą visoms Šalims ir institucijoms pateikia per 7 dienas nuo jo priėmimo.

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta

               Ministrų tarybos vardu

               ------------------------------

               Pirmininkaujanti šalis


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 01 23
            COM(2019) 11 final
            2019/0008(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Bazelio konvencijos dėl pavojingų atliekų tarpvalstybinių pervežimų bei jų tvarkymo kontrolės šalių konferencijos 14-ajame posėdyje, dėl tam tikrų tos konvencijos II, VIII ir IX priedų pataisų

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO DALYKAS

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu Bazelio konvencijos šalių konferencijos 14-ajame posėdyje, dėl numatomo Konvencijos priedų pataisų priėmimo.

               2.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               2.1.Bazelio konvencija dėl pavojingų atliekų tarpvalstybinių pervežimų bei jų tvarkymo kontrolės

               Bazelio konvencija dėl pavojingų atliekų tarpvalstybinių pervežimų bei jų tvarkymo kontrolės (toliau – Konvencija) buvo priimta 1989 m. kovo 22 d. ir įsigaliojo 1992 m. Europos Sąjunga ir jos valstybės narės yra Konvencijos šalys
                  1
               . Šiuo metu Konvencija saisto 186 šalis.

               Konvencijos pagrindą sudaro tam tikrų atliekų eksporto, importo ir tranzito kontrolės sistema. Apie atliekų, kurioms taikoma Konvencija, eksportą turi būti iš anksto pranešama importo ir tranzito valstybių kompetentingoms institucijoms. Pranešimą turi teikti eksportuojančioji valstybė. Be to, ji gali reikalauti, kad tokius pranešimus jos kompetentingos institucijos kanalais teiktų atliekų gamintojai arba eksportuotojai. Pranešimai teikiami raštu ir juose pateikiami Konvencijos V A priede nurodyti pranešimai ir informacija. Atliekos gali būti eksportuojamos tik jei ir kai visos susijusios valstybės duoda raštišką sutikimą (Konvencijos 6 straipsnis).

               Konvencijos kontrolės sistema taikoma pavojingoms atliekoms, apibrėžtoms Konvencijos 1 straipsnyje ir išvardytoms VIII priede, ir kitoms atliekoms, išvardytoms II priede, kuriose yra buitinių atliekų ir buitinių atliekų deginimo proceso likučių. Be to, Konvencijos IX priede yra išvardytos atliekos, kurioms Konvencija ir kontrolės sistema netaikomos, nebent tų atliekų sudėtyje būtų medžiagos, priskiriamos I priede nurodytai kategorijai, ir dėl jos kiekio toms atliekoms būtų būdingos III priede nurodytos pavojingos savybės.

               2.2.Šalių konferencija

               Bazelio konvencijos šalių konferencija – pagrindinis sprendimus pagal Konvenciją priimantis organas. Ji yra įgaliota atlikti priedų pataisas ir jos posėdžiai rengiami kas dvejus metus.

               Šalių konferencijos 14-asis posėdis (CoP14) vyks Ženevoje 2019 m. balandžio–gegužės mėnesiais.

               2.3.Numatomas aktas

               Vienas iš šalių konferencijos 14-ojo posėdžio preliminarios darbotvarkės punktų susijęs su Norvegijos pasiūlymu iš dalies pakeisti kai kuriuos Konvencijos priedus (toliau – numatomas aktas)
                  2
               .

               Numatomu aktu nesiekiama, kad Bazelio konvencijos kontrolės mechanizmai būtų taikomi visoms plastiko atliekoms: tokius mechanizmus siekiama taikyti tik kai kurioms plastiko atliekoms, o kitoms – ne (t. y. šiomis galėtų būti toliau prekiaujama be eksportuojančioms / importuojančioms šalims keliamo reikalavimo teikti pranešimus).

               Numatomu aktu siekiama pakeisti su plastiko atliekomis susijusius įrašus šiuose prieduose arba jais šiuos priedus papildyti:

               –II priedą, susijusį su nepavojingomis plastiko atliekomis, kurioms turėtų būti taikoma Konvencijos kontrolės sistema,

               –VIII priedą, susijusį su pavojingomis plastiko atliekomis, kurioms kontrolės sistema taip pat turėtų būti taikoma, ir

               –IX priedą, susijusį su nepavojingomis plastiko atliekomis, kurioms kontrolės sistema neturėtų būti taikoma, nebent tokių atliekų sudėtyje būtų medžiagos, priskiriamos I priede nurodytai kategorijai, ir dėl jos kiekio toms atliekoms būtų būdingos III priede nurodytos pavojingos savybės.

               Norvegijos pasiūlymas iš dalies pakeisti Konvencijos II, VIII ir IX priedus buvo pateiktas šalims 2018 m. spalio 26 d. Jame siūloma, kad nepavojingomis plastiko atliekomis, nurodytomis peržiūrėtame IX priedo įraše, šalys galėtų toliau prekiauti pagal Konvenciją tomis pačiomis sąlygomis kaip dabar, o atitinkamuose II ir VIII priedų naujuose įrašuose nurodytoms plastiko atliekoms, kurioms reikia skirti ypatingo dėmesio, ir pavojingoms plastiko atliekoms būtų taikoma Konvencijos kontrolės sistema.

               Konvencijos II, VIII ir IX priedų pataisos ES įsigalios po to, kai jos bus įgyvendintos atlikus 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1013/2006 dėl atliekų vežimo
                  3
                pakeitimus. Su eksportu iš ES susiję pokyčiai, turėsiantys poveikį veiklos vykdytojams ir valdžios institucijoms, priklausys nuo atliekų tipo ir paskirties šalių.

               Kelių naujų kategorijų pavojingų plastiko atliekų (išvardytų VIII priede) eksportas iš ES į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijai (EBPO) nepriklausančias šalis bus uždraustas. Tokias atliekas eksportuojant iš vienos EBPO šalies į kitą reikės taikyti pranešimų teikimo procedūrą. Tam tikrų nepavojingų plastiko atliekų, įtrauktų į II priedą, eksportas iš ES į EBPO nepriklausančias šalis taip pat bus draudžiamas, nebent ES, atlikdama Reglamento (EB) Nr. 1013/2006 pakeitimus (šis reglamentas iki 2020 m. pabaigos turėtų būti peržiūrėtas), nuspręstų taikyti pranešimų teikimo procedūrą. Pranešimų teikimo procedūrą taip pat reikės taikyti tokias atliekas eksportuojant iš vienos EBPO šalies į kitą. Galiausiai Konvencijos IX priede nurodytų tipų nepavojingos atliekos galėtų būti eksportuojamos be jokios kontrolės, jei laikomasi tam tikrų sąlygų, kuriomis užtikrinama, kad importuojančioje šalyje jas lengva perdirbti.

               Jei Norvegijos pasiūlymas būtų automatiškai įgyvendintas Reglamentu (EB) Nr. 1013/2006, atliekų, kurios naujai įtraukiamos į Bazelio konvencijos II arba VIII priedus, vežimui ES viduje reikėtų taikyti pranešimų teikimo procedūrą.

               Konvencijos priedų keitimo procedūra nustatyta Konvencijos 17 ir 18 straipsniuose. Pagal ją šalis bet kokias pataisas turi pasiūlyti, o sekretoriatas – jas visoms šalims pateikti likus ne mažiau kaip šešiems mėnesiams iki posėdžio, kuriame siūloma jas priimti (t. y. šalių konferencijos 14-ajam posėdžiui – iki 2018 m. spalio 28 d.). Be to, visos tokios pataisos turi būti priimamos šalių konferencijos posėdyje ir gali įsigalioti praėjus šešiems mėnesiams nuo dienos, kurią depozitaras išplatina pranešimą. Numatomas aktas taps privalomas šalims pagal Konvencijos 18 straipsnio 2 dalies c punktą, kuriame nustatyta: „praėjus šešiems mėnesiams nuo tos dienos, kai Depozitarijus išplatino pranešimą, priedas įsigalioja visoms šios Konvencijos arba bet kurio jos protokolo Šalims, neatsiuntusioms pranešimo, kaip nurodyta b) papunktyje“.

               3.POZICIJA, KURIOS TURI BŪTI LAIKOMASI SĄJUNGOS VARDU

               Sąjunga turėtų pritarti Konvencijos priedų pataisoms, kuriomis būtų pakeisti su plastiko atliekomis susiję įrašai šiuose prieduose arba jais šie priedai papildyti:

               –II priedas, susijęs su nepavojingomis plastiko atliekomis, kurioms turėtų būti taikoma Konvencijos kontrolės sistema,

               –VIII priedas, susijęs su pavojingomis plastiko atliekomis, kurioms kontrolės sistema taip pat turėtų būti taikoma, ir

               –IX priedas, susijęs su nepavojingomis plastiko atliekomis, kurioms kontrolės sistema neturėtų būti taikoma, nebent tokių atliekų sudėtyje būtų medžiagos, priskiriamos I priede nurodytai kategorijai, ir dėl jos kiekio toms atliekoms būtų būdingos III priede nurodytos pavojingos savybės.

               Jei minėtos Konvencijos priedų pataisos nebus atliktos, yra didelė rizika, kad plastiko atliekos bus eksportuojamos į šalis, kuriose trūksta tinkamos veiksmingo atliekų rinkimo ir aplinkai saugaus jų tvarkymo infrastruktūros. Numatomu aktu bus prisidėta prie:

               –plastiko atliekų eksporto kontrolės gerinimo,

               –aplinkai saugaus plastiko atliekų tvarkymo skatinimo,

               –rizikos, kad plastiko atliekos pateks į aplinką, mažinimo ir

               –pasaulinės aplinkosaugos problemos, susijusios su jūrų šiukšlinimu, sprendimo.

               2018 m. sausio 16 d. priimtoje Europos plastikų strategijoje
                  4
                teigiama, kad tarptautinė veikla yra labai svarbi siekiant spręsti didžiausio plastiko šiukšlių vandenynuose šaltinio, t. y. nepakankamos atliekų tvarkymo infrastruktūros besivystančiose ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse, problemą. Plastiko strategijoje konkrečiai nurodoma, kad turi būti remiama pagal Bazelio konvenciją vykdoma veikla ir turi būti užtikrinama, kad visi į užsienį perdirbti išvežti plastikai būtų tvarkomi ir apdorojami tokiomis sąlygomis, kurios panašios į ES taikomą tvarką. Didelė dalis ES plastiko atliekų eksportuojama į trečiąsias šalis (2016 m. – 3 mln. tonų), tačiau trūksta tikrumo dėl jų tvarkymo, o dėl tarptautinio masto pokyčių – įskaitant Kinijos neseniai priimtą sprendimą riboti tam tikrų tipų plastiko atliekų importą – didėja tarpvalstybinės problemos.

               Konvencijos nuostatos Sąjungoje įgyvendinamos Reglamentu (EB) Nr. 1013/2006. Šis reglamentas taikomas eksportui iš Sąjungos, importui į ją ir vežimui iš vienos valstybės narės į kitą (1 straipsnis). Be to, reglamentas taikomas Europos ekonominėje erdvėje (EEE)
                  5
               .

               Priimtas ir įsigaliojęs numatomas aktas turėtų būti įgyvendintas Sąjungos teisės aktais, konkrečiai – Reglamentu (EB) Nr. 1013/2006. Tai reikštų, kad į II ir VIII priedus naujai įtrauktų plastiko atliekų vežimui ES ir EEE turėtų būti taikomos naujos kontrolės priemonės (ir draudimas šias atliekas eksportuoti į EBPO nepriklausančias šalis). Tokias priemones dėl minėtų priežasčių būtų pageidautina taikyti eksportui iš ES, tačiau jos galėtų turėti nepageidaujamą poveikį ir sukelti problemų ES ir EEE viduje vežant perdirbti skirtas plastiko atliekas, nes reikėtų taikyti naujas pranešimų teikimo procedūras. Tokių atliekų vežimui jau taikomi Sąjungos teisės aktuose dėl atliekų nustatyti aplinkosaugos reikalavimai ir nustačius naujas administracines procedūras perdirbti plastiką ES galbūt taptų sudėtingiau ir brangiau, o nauda aplinkai būtų ribota.

               Siekiant Sąjungoje ir EEE išlaikyti dabartinę padėtį, t. y. naujų plastiko atliekų vežimui Konvencijos kontrolės sistemos netaikyti, apie atitinkamas nuostatas pagal Konvencijos 11 straipsnį reikėtų pranešti Konvencijos sekretoriatui. Šiame straipsnyje nustatyta, kad šalys gali sudaryti dvišales, daugiašales ar regionines sutartis arba susitarimus dėl tarpvalstybinio atliekų pervežimo, jei tos sutartys arba susitarimai nenukrypsta nuo Konvencijoje numatyto reikalavimo saugiu aplinkai būdu tvarkyti atliekas. Sutarčių arba susitarimų reikalavimai dėl atliekų tvarkymo saugumo aplinkai požiūriu negali būti mažiau griežti negu numatyti Konvencijoje, ypač atsižvelgiant į besivystančių valstybių interesus. Pranešimai pagal 11 buvo pateikti, pavyzdžiui, dėl EBPO Tarybos sprendimo
                  6
               .

               Taigi šiame Tarybos sprendime numatoma, kad Sąjunga pagal Konvencijos 11 straipsnį sekretoriatui praneš apie tas atitinkamų plastiko atliekų vežimui Sąjungoje ir EEE taikomas nuostatas, kurios skiriasi nuo numatomo akto nuostatų, ir nurodys, kad mūsų nuostatos grindžiamos su Konvencija suderinama aplinkai saugaus atliekų tvarkymo sistema. Be to, Konvencijos priedų pataisos susijusios su minėtu EBPO sprendimu, todėl reikės pasirūpinti, kad apie šią situaciją būtų informuotas EBPO sekretoriatas.

               4.TEISINIS PAGRINDAS

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  7
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Bazelio konvencijos šalių konferencija yra Konvencija įsteigtas organas.

               Aktas, kurį turi priimti Šalių konferencija, yra teisinę galią turintis aktas. Vadovaujantis Konvencijos 18 straipsniu, numatomas aktas bus privalomas pagal tarptautinę teisę. Jis gali stipriai paveikti ES teisės aktų, būtent 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1013/2006 dėl atliekų vežimo, turinį. Šiuo reglamentu įgyvendinama Konvencija, inter alia, nustatant eksporto iš Sąjungos, importo į ją ir vežimo iš vienos valstybės narės į kitą procedūras. Reglamentas taip pat taikomas EEE.

               Atliktos Konvencijos priedų pataisos turėtų būti įgyvendintos Reglamentu (EB) Nr. 1013/2006 (numatant galimybę šių pataisų netaikyti atliekų vežimui ES viduje, kaip paaiškinta pirmiau).

               Numatomu aktu Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su aplinkos apsauga.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 192 straipsnio 1 dalis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 192 straipsnio 1 dalis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               2019/0008 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Bazelio konvencijos dėl pavojingų atliekų tarpvalstybinių pervežimų bei jų tvarkymo kontrolės šalių konferencijos 14-ajame posėdyje, dėl tam tikrų tos konvencijos II, VIII ir IX priedų pataisų

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Sąjunga Bazelio konvenciją dėl pavojingų atliekų tarpvalstybinių pervežimų bei jų tvarkymo kontrolės (toliau – Konvencija) sudarė Tarybos sprendimu 93/98/EEB dėl 1989 m. kovo 22 d. Bazelio konvencijos dėl pavojingų atliekų tarpvalstybinių pervežimų bei jų tvarkymo kontrolės patvirtinimo Bendrijos vardu
                  8
                ir ji įsigaliojo 1992 m.;

               (2)Konvencijos 15 straipsnyje nustatyta, kad šalių konferencija nagrinėja ir prireikus priima Konvencijos pataisas;

               (3)2019 m. balandžio–gegužės mėn. vyksiančiame šalių konferencijos 14-ajame posėdyje turi būti svarstoma dėl Konvencijos priedų pataisų, kuriomis siekiama pakeisti su plastiko atliekomis susijusius įrašus šiuose prieduose arba jais šiuos priedus papildyti, priėmimo:

               –II priedą, susijusį su nepavojingomis plastiko atliekomis, kurioms turėtų būti taikoma Konvencijos kontrolės sistema,

               –VIII priedą, susijusį su pavojingomis plastiko atliekomis, kurioms kontrolės sistema taip pat turėtų būti taikoma, ir

               –IX priedą, susijusį su nepavojingomis plastiko atliekomis, kurioms kontrolės sistema neturėtų būti taikoma, nebent tokių atliekų sudėtyje būtų medžiagos, priskiriamos I priede nurodytai kategorijai, ir dėl jos kiekio toms atliekoms būtų būdingos III priede nurodytos pavojingos savybės;

               (4)Norvegijos pasiūlymas iš dalies pakeisti Konvencijos II, VIII ir IX priedus buvo pateiktas šalims 2018 m. spalio 26 d. Vadovaujantis pasiūlymu, nepavojingomis plastiko atliekomis, nurodytomis peržiūrėtame IX priedo įraše, šalys toliau prekiaus pagal Konvenciją tomis pačiomis sąlygomis kaip dabar, o atitinkamų II ir VIII priedų naujuose įrašuose nurodytoms plastiko atliekoms, kurioms reikia skirti ypatingo dėmesio, ir pavojingoms plastiko atliekoms būtų taikoma Konvencijos kontrolės sistema;

               (5)numatomas aktas bus privalomas Sąjungai ir galės stipriai paveikti Sąjungos teisės aktų, būtent 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1013/2006 dėl atliekų vežimo
                  9
               , turinį, todėl tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi šalių konferencijoje;

               (6)Sąjunga turėtų pritarti minėtoms Konvencijos priedų pataisoms, nes jomis bus prisidedama prie plastiko atliekų eksporto kontrolės gerinimo, užkertamas kelias plastiko atliekų eksportui į šalis, kuriose trūksta tinkamos veiksmingo atliekų rinkimo ir aplinkai saugaus jų tvarkymo infrastruktūros, remiamas aplinkai saugus plastiko atliekų tvarkymas, mažinama plastiko atliekų patekimo į aplinką rizika ir sprendžiama visuotinė aplinkosaugos problema, susijusi su jūrų šiukšlinimu;

               (7)tikslinga numatyti, kad dabartinė plastiko atliekų vežimo Sąjungoje ir EEE padėtis išliktų nepakitusi, ir todėl atliekoms, kurios Bazelio konvencijos šalių konferencijos 14-ajame posėdyje galėtų būti įtrauktos į II ir VIII priedus, netaikyti Bazelio konvencijoje nustatytos kontrolės sistemos. Todėl Sąjunga turėtų pranešti apie tas atitinkamų plastiko atliekų vežimui Sąjungoje ir EEE taikomas Sąjungos teisės aktų nuostatas, kurios skiriasi nuo numatomo akto nuostatų, ir nurodyti, kad mūsų nuostatos grindžiamos su Konvencija suderinama aplinkai saugaus atliekų tvarkymo sistema. Šis pranešimas pagal Konvencijos 11 straipsnį turi būti pateiktas Konvencijos sekretoriatui,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               1.Toliau pateikiama pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Bazelio konvencijos šalių konferencijos 14-ajame posėdyje, atsižvelgiant į 2 dalį.

               Sąjunga pritaria Konvencijos priedų pataisoms, kuriomis keičiami su plastiko atliekomis susiję įrašai šiuose prieduose arba jais šie priedai papildomi:

               –II priedas, susijęs su nepavojingomis plastiko atliekomis, kurioms turėtų būti taikoma Konvencijos kontrolės sistema,

               –VIII priedas, susijęs su pavojingomis plastiko atliekomis, kurioms kontrolės sistema taip pat turėtų būti taikoma, ir

               –IX priedas, susijęs su nepavojingomis plastiko atliekomis, kurioms kontrolės sistema neturėtų būti taikoma, nebent tokių atliekų sudėtyje būtų medžiagos, priskiriamos I priede nurodytai kategorijai, ir dėl jos kiekio toms atliekoms būtų būdingos III priede nurodytos pavojingos savybės.

               2.Kai Bazelio konvencijos šalių konferencija priims numatomą aktą, Sąjunga pagal Konvencijos 11 straipsnį Konvencijos sekretoriatui praneš apie tas plastiko atliekų, kurioms taikomas numatomas aktas, vežimui Sąjungoje ir EEE taikomas Sąjungos teisės aktų nuostatas, kurios skiriasi nuo numatomo akto nuostatų.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        Tarybos sprendimas 93/98/EEB dėl 1989 m. kovo 22 d. Bazelio konvencijos dėl pavojingų atliekų tarpvalstybinių pervežimų bei jų tvarkymo kontrolės patvirtinimo Bendrijos vardu, OL L 39, 1993 2 16, p. 1.

                     (2)

                        Su pasiūlymo tekstu galima susipažinti Bazelio konvencijos svetainėje, žr. http://www.basel.int/TheConvention/Communications/tabid/1596/Default.aspx.

                     (3)

                        OL L 190, 2006 7 12, p. 1.

                     (4)

                        Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“, COM(2018) 28 final.

                     (5)

                        2008 m. birželio 6 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 73/2008.

                     (6)

                        C(2001) 107 (galutinis) dėl naudoti skirtų atliekų tarpvalstybinio vežimo kontrolės peržiūros,
                  http://www.basel.int/Countries/Agreements/tabid/1482/Default.aspx
                  .

                     (7)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (8)

                        OL L 39, 1993 2 16, p. 1.

                     (9)

                        OL L 190, 2006 7 12, p. 1.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 01 31
            COM(2019) 26 final
            2019/0013(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl tam tikrų Tarybos sprendimo 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje, Tarybos sprendimo 2008/616/TVR dėl Sprendimo 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje, įgyvendinimo bei jo priedo ir Tarybos pamatinio sprendimo 2009/905/TVR dėl kriminalistinių laboratorinių tyrimų paslaugų teikėjų akreditacijos nuostatų taikymo sudarymo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimas 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje
                  1
                (toliau – Priumo sprendimas), buvo priimtas siekiant į Europos Sąjungos teisinę sistemą įtraukti ankstesnės Priumo sutarties nuostatų dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu, tarpvalstybiniu nusikalstamumu ir neteisėta migracija srityse, dėl kurių 2005 m. gegužės 27 d. susitarė septynios Europos šalys, esmę. Tą pačią dieną Taryba taip pat priėmė 2008 m. birželio 23 d. Sprendimą 2008/616/TVR dėl Sprendimo 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje įgyvendinimo
                  2
                (toliau – Priumo įgyvendinimo sprendimas), kuriame nustatytos būtinos techninės Sprendimo 2008/615/TVR įgyvendinimo nuostatos.

               Priumo sprendimo ir Priumo įgyvendinimo sprendimo tikslas – gerinti institucijų, atsakingų už nusikalstamų veikų užkardymą ir tyrimą, informacijos mainus ir stiprinti tarpvalstybinį Sąjungos valstybių narių policijos ir teismų bendradarbiavimą. Priumo sprendime, be kita ko, numatytos nuostatos, kuriomis valstybės narės abipusiu pagrindu suteikia viena kitai prieigą prie savo DNR analizės duomenų automatinių rinkmenų, daktiloskopinių duomenų automatinių identifikavimo sistemų ir transporto priemonių registrų. Lyginant duomenis gauta informacija suteiks išties naujų tyrimo galimybių ir todėl bus labai svarbi teikiant paramą valstybių narių teisėsaugos ir teisminėms institucijoms.

               2009 m. lapkričio 30 d. Taryba priėmė Tarybos pamatinį sprendimą 2009/905/TVR dėl kriminalistinių laboratorinių tyrimų paslaugų teikėjų akreditacijos
                  3
                (toliau – Sprendimas dėl kriminalistinių laboratorijų). Šiuo Tarybos pamatiniu sprendimu nustatomi keitimosi DNR ir pirštų atspaudų duomenimis reikalavimai, siekiant užtikrinti, kad už nusikalstamų veikų užkardymą, išaiškinimą ir tyrimą atsakingos institucijos pripažintų, jog vienoje valstybėje narėje akredituotų kriminalistinių laboratorinių tyrimų paslaugų teikėjų veiklos rezultatai yra vienodai patikimi kaip ir bet kurioje kitoje valstybėje narėje pagal EN ISO/IEC 17025 akredituotų kriminalistinių laboratorinių tyrimų paslaugų teikėjų veiklos rezultatai.

               2015 m. spalio mėn. Komisija pateikė Tarybai rekomendaciją dėl Tarybos sprendimo, kuriuo suteikiami įgaliojimai derėtis dėl susitarimų su Šveicarijos Konfederacija ir Lichtenšteino Kunigaikštyste dėl tam tikrų Tarybos sprendimo 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje, Tarybos sprendimo 2008/616/TVR dėl Sprendimo 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje, įgyvendinimo bei jo priedo, nuostatų taikymo sudarymo, įskaitant priedą (Derybiniai nurodymai).

                  2016 m. birželio 10 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su Šveicarijos Konfederacija ir Lichtenšteino Kunigaikštyste dėl tam tikrų Tarybos sprendimo 2008/615/TVR, Tarybos sprendimo 2008/616/TVR bei jo priedo ir Tarybos pamatinio sprendimo 2009/905/TVR dėl kriminalistinių laboratorinių tyrimų paslaugų teikėjų akreditacijos nuostatų taikymo. Derybos su abiem valstybėmis sėkmingai užbaigtos 2018 m. gegužės 24 d. parafavus susitarimo tekstą.

                  Komisijos manymu, Tarybos derybiniuose nurodymuose išdėstyti tikslai buvo pasiekti ir susitarimo projektas Sąjungai yra priimtinas.

               Šiuo tarptautiniu ES ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimu siekiama pagerinti ir supaprastinti automatinį valstybių narių ir asocijuotųjų šalių teisėsaugos institucijų keitimąsi informacija ir žvalgybos informacija, kad būtų skatinamas tarptautinis policijos bendradarbiavimas. Galimybė visoms valstybėms narėms turėti prieigą prie Šveicarijos Konfederacijos nacionalinėse duomenų bazėse esančių DNR, daktiloskopinių ir transporto priemonių registracijos duomenų, ir atvirkščiai, neabejotinai yra labai svarbi siekiant stiprinti ir skatinti tarpvalstybinį policijos bendradarbiavimą. Pačios valstybės narės negali deramai pagerinti teisėsaugos informacijos mainų siekiant užtikrinti saugumą Europos Sąjungoje dėl nusikalstamumo, kuris neapsiriboja ES sienomis, tarptautinio pobūdžio.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               2006 m. gruodžio 18 d. Tarybos pamatiniu sprendimu 2006/960/TVR dėl keitimosi informacija ir žvalgybos informacija tarp Europos Sąjungos valstybių narių teisėsaugos institucijų supaprastinimo
                  4
               , vadinamąja Švedijos iniciatyva, plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis
                  5
               .

               Švedijos iniciatyva iš dalies susijusi su Priumo sprendimu, nes joje nustatomos taisyklės, pagal kurias valstybių narių ir asocijuotųjų šalių teisėsaugos institucijos gali veiksmingai keistis turima informacija ir žvalgybos informacija, kad galėtų vykdyti nusikalstamų veikų tyrimus ar kriminalinės žvalgybos operacijas. Remiantis Švedijos iniciatyvos 5 straipsnio 1 dalimi, informacijos ir žvalgybos informacijos gali būti prašoma nusikaltimo išaiškinimo, užkardymo ar tyrimo tikslais, kai yra faktinių priežasčių manyti, kad kita valstybė narė turi atitinkamą informaciją ir žvalgybos informaciją. Automatinis keitimasis informacija pagal Priumo sprendimą yra tinkamas tokioms faktinėms priežastims nustatyti.

               Be to, pagal Reglamento (ES) Nr. 603/2013
                  6
                20 straipsnio 1 dalį prieš pateikdamos prašymą dėl teisėsaugos institucijų prieigos prie sistemos EURODAC, valstybės narės turi pirmiausia patikrinti pagal nacionalinę teisę prieinamas pirštų atspaudų duomenų bazes ir palyginti pirštų atspaudų duomenų rinkinį su kitų valstybių narių automatinėmis pirštų atspaudų duomenų bazėmis pagal Priumo sprendimą. Valstybės narės, kurios neįvykdys reikalavimo atlikti Priumo patikrinimą, kuris yra privaloma išankstinė sąlyga, negalės kreiptis dėl teisėsaugos institucijų prieigos prie sistemos EURODAC.

               2015 m. gruodžio 14 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas dėl Sąjungos ir Danijos, Islandijos, Norvegijos, Šveicarijos ir Lichtenšteino susitarimų dėl šių valstybių dalyvavimo taikant duomenų palyginimo ir perdavimo teisėsaugos tikslais procedūrą, nustatytą Reglamento (ES) Nr. 603/2013 VI skyriuje, sąlygų.

               2010 m. liepos 26 d. buvo sudarytas Sąjungos ir Islandijos bei Norvegijos tarptautinis susitarimas dėl tam tikrų Tarybos sprendimo 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje, ir Tarybos sprendimo 2008/616/TVR dėl Sprendimo 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje, įgyvendinimo nuostatų taikymo.

               Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 21
                  7
                dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 straipsnį šios valstybės narės praneša apie savo pageidavimą dalyvauti priimant ir taikant šį Tarybos sprendimo pasiūlymą per tris mėnesius po dienos, kurią jį priima Komisija.

               Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22
                  8
                dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Šio Tarybos sprendimo pasiūlymo teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 82 straipsnio 1 dalies d punktas ir 87 straipsnio 2 dalies a punktas kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu.

               Pagal SESV 218 straipsnio 6 dalies a punkto v papunktį šiam susitarimui sudaryti turi būti gautas Europos Parlamento pritarimas.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

               Pagal Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą šio susitarimo tikslų galima pasiekti tik Sąjungos lygmeniu.

               •Proporcingumo principas

                  Siekiant skatinti tarptautinį bendradarbiavimą šioje srityje, itin svarbu, kad visi dalyviai, kurie keičiasi duomenimis pagal Priumo sistemą, įgyvendintų tuos pačius techninius, procedūrinius ir duomenų apsaugos standartus ir reikalavimus, kad būtų galima greitai, veiksmingai ir tiksliai keistis informacija. Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą, nes juo neviršijama to, kas būtina veiksmingo Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimo įgyvendinant Priumo sprendimus ir Sprendimą dėl kriminalistinių laboratorijų tikslams pasiekti.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Šis pasiūlymas pagrįstas SESV 218 straipsnio 6 dalies a punktu, kuriame numatyta dėl tarptautinių susitarimų priimti Tarybos sprendimus, gavus Europos Parlamento pritarimą.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

                  Netaikoma.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Taryba buvo informuojama ir su ja buvo konsultuojamasi atitinkamoje Tarybos darbo grupėje (DAPIX). Europos Parlamentas (Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas) buvo informuojamas.

               •Pagrindinės teisės

                  Susitarimas visiškai atitinka pagrindines teises ir Priumo sprendime (6 skyriuje) nustatytus duomenų apsaugos principus.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Susitarimo 8 konstatuojamojoje dalyje nustatyta, kad Šveicarijos Konfederacija turėtų padengti savo institucijų išlaidas, susijusias su šio susitarimo taikymu. Susitarimo 1 straipsnio 1 dalyje išvardyti taikomi Priumo sprendimo straipsniai, įskaitant 34 straipsnį, kuriame nustatyta, kad kiekviena valstybė narė padengia savo institucijų veiklos išlaidas, susijusias su Priumo sprendimo taikymu. 1 straipsnio 4 dalyje valstybėms narėms nustatyta panaši prievolė, susijusi su Sprendimu dėl kriminalistinių laboratorijų. Taigi pasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Įgyvendinimas, įskaitant išankstinį Tarybos ir valstybių narių vertinimą, pranešimai ir deklaracijos yra aprašyti susitarimo 8 straipsnyje.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

               Susitarime išvardytos Priumo sprendimo, Priumo įgyvendinimo sprendimo ir Sprendimo dėl kriminalistinių laboratorijų nuostatos, taikomos Šveicarijos Konfederacijai po Susitarimo įsigaliojimo.

               Susitarime taip pat išdėstytos nuostatos dėl vienodo taikymo (3 straipsnis), ginčų sprendimo (4 straipsnis), pakeitimų (5 straipsnis), pranešimų ir deklaracijų (8 straipsnis). Susitariančiosios Šalys susitaria atlikti šio susitarimo bendrą peržiūrą ne vėliau kaip po penkerių metų nuo jo įsigaliojimo (6 straipsnis). Susitarimas sudaromas neribotam laikui, tačiau viena iš Susitariančiųjų Šalių gali bet kuriuo metu nutraukti susitarimą (10 straipsnis).

               2019/0013 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl tam tikrų Tarybos sprendimo 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje, Tarybos sprendimo 2008/616/TVR dėl Sprendimo 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje, įgyvendinimo bei jo priedo ir Tarybos pamatinio sprendimo 2009/905/TVR dėl kriminalistinių laboratorinių tyrimų paslaugų teikėjų akreditacijos nuostatų taikymo sudarymo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 82 straipsnio 1 dalies d punktą ir 87 straipsnio 2 dalies a punktą, kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,

               kadangi:

               (1)pagal [XXX] Tarybos sprendimą [XXX]
                  9
                 [XXX]  buvo pasirašytas Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas dėl tam tikrų Tarybos sprendimo 2008/615/TVR
                  10
                dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje, Tarybos sprendimo 2008/616/TVR
                  11
                dėl Sprendimo 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje, įgyvendinimo bei jo priedo ir Tarybos pamatinio sprendimo 2009/905/TVR
                  12
                dėl kriminalistinių laboratorinių tyrimų paslaugų teikėjų akreditacijos nuostatų taikymo (toliau – Susitarimas), su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau;

               (2)pačios valstybės narės negali deramai pagerinti teisėsaugos informacijos mainų siekiant užtikrinti saugumą Sąjungoje dėl nusikalstamumo, kuris neapsiriboja Sąjungos sienomis, tarptautinio pobūdžio. Galimybė visoms valstybėms narėms ir Šveicarijos Konfederacijai turėti abipusę prieigą prie nacionalinėse duomenų bazėse esančių DNR analizės duomenų, daktiloskopinių duomenų identifikavimo sistemų ir transporto priemonių registracijos duomenų yra labai svarbi siekiant skatinti tarpvalstybinį teisėsaugos bendradarbiavimą;

               (3)pagal Susitarimo 8 straipsnį tam tikros jo nuostatos laikinai taikomos nuo jo pasirašymo dienos;

               (4)Susitarimas turėtų būti patvirtintas Europos Sąjungos vardu;

               (5)[pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 straipsnį šios valstybės narės pranešė apie savo pageidavimą dalyvauti priimant ir taikant šį sprendimą;]

               (6)pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas dėl tam tikrų Tarybos sprendimo 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje, ir Tarybos sprendimo 2008/616/TVR dėl Sprendimo 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje, įgyvendinimo bei jo priedo ir Tarybos pamatinio sprendimo 2009/905/TVR dėl kriminalistinių laboratorinių tyrimų paslaugų teikėjų akreditacijos nuostatų taikymo (toliau – Susitarimas).

               2 straipsnis

               Tarybos pirmininkas paskiria asmenį, įgaliotą Europos Sąjungos vardu pateikti Susitarimo 8 straipsnio 1 dalyje numatytą pranešimą, kuriuo išreiškiamas Europos Sąjungos sutikimas laikytis Susitarimo
                  13
               .

               3 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 210, 2008 8 6, p. 1.

                     (2)

                        OL L 210, 2008 8 6, p. 12.

                     (3)

                        OL L 322, 2009 12 9, p. 14.

                     (4)

                        OL L 386, 2006 12 29, p. 89.

                     (5)

                        OL L 53, 2008 2 27, p. 52.

                     (6)

                        2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 603/2013 dėl Eurodac sistemos pirštų atspaudams lyginti sukūrimo siekiant veiksmingai taikyti Reglamentą (ES) Nr. 604/2013, kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai, ir dėl valstybių narių teisėsaugos institucijų bei Europolo teisėsaugos tikslais teikiamų prašymų palyginti duomenis su Eurodac sistemos duomenimis ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1077/2011, kuriuo įsteigiama Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra (nauja redakcija) (OL L 180, 2013 6 29, p. 1).

                     (7)

                        OL C 202, 2016 6 7, p. 295.

                     (8)

                        OL C 326, 2012 10 26, p. 299.

                     (9)

                        [XXX] Tarybos sprendimas [XXX] dėl Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl tam tikrų Tarybos sprendimo 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje, Tarybos sprendimo 2008/616/TVR dėl Sprendimo 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje, įgyvendinimo bei jo priedo ir Tarybos pamatinio sprendimo 2009/905/TVR dėl kriminalistinių laboratorinių tyrimų paslaugų teikėjų akreditacijos nuostatų taikymo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino tam tikrų jo nuostatų taikymo (OL L […], […]. p. […]).

                     (10)

                        2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimas 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje (OL L 210, 2008 8 6, p. 1).

                     (11)

                        2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimas 2008/616/TVR dėl Sprendimo 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje, įgyvendinimo (OL L 210, 2008 8 6, p. 12).

                     (12)

                        2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2009/905/TVR dėl kriminalistinių laboratorinių tyrimų paslaugų teikėjų akreditacijos (OL L 322, 2009 12 9, p. 14).

                     (13)

                        Susitarimo įsigaliojimo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos generalinis sekretoriatas.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 02 06
            COM(2019) 52 final
            2019/0025(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi devintajame Stokholmo konvencijos dėl patvariųjų organinių teršalų šalių konferencijos posėdyje dėl pasiūlymų iš dalies pakeisti A ir B priedus

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Stokholmo konvencijos šalių konferencijoje dėl numatomo sprendimų iš dalies pakeisti A ir B priedus, įtraukiant daugiau cheminių medžiagų ir iš dalies pakeičiant esamus įrašus, priėmimo.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Stokholmo konvencija

               Stokholmo konvencija dėl patvariųjų organinių teršalų (toliau – Konvencija) siekiama apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką nuo patvariųjų organinių teršalų. Konvencija šalims nustatomi teisiškai privalomi įsipareigojimai imtis priemonių, kuriomis siekiama panaikinti arba apriboti patvariųjų organinių teršalų gamybą, naudojimą, importą ir eksportą. Šalys taip pat privalo imtis priemonių, kuriomis siekiama sumažinti arba panaikinti taršą, atsirandančią dėl netikslinio patvariųjų organinių teršalų susidarymo, ir taršą iš sukauptų atsargų ir atliekų.

               Susitarimas įsigaliojo 2004 m. vasario 24 d.

               Europos Sąjunga ir 27 valstybės narės yra Konvencijos šalys
                  1
               .

               2.2.Stokholmo konvencijos šalių konferencija

               Pagal Konvencijos 19 straipsnį įsteigta Šalių konferencija yra Stokholmo konvencijos valdymo organas. Šio organo posėdžiai paprastai šaukiami kas dvejus metus, ir jis stebi, kaip įgyvendinama Konvencija. Šalių konferencija taip pat vertina chemines medžiagas, kurias jai svarstyti teikia Patvariųjų organinių teršalų kontrolės komitetas.

               Vadovaujantis Konvencijos 23 straipsniu, kiekviena šalis turi po vieną balsą. Tačiau ekonominės integracijos regioninės organizacijos, kaip antai ES, balsuodamos turi tiek balsų, kiek jų valstybių narių yra Konvencijos šalys.

               2.3.Numatomas Šalių konferencijos aktas

               2019 m. balandžio 29 d. – gegužės 10 d. vyksiančiame devintajame eiliniame posėdyje Šalių konferencija svarstys klausimą dėl sprendimų įtraukti daugiau cheminių medžiagų arba iš dalies pakeisti esamus Konvencijos A, B ir (arba) C priedų įrašus, priėmimo.

               Numatomų aktų tikslas – įtraukti daugiau cheminių medžiagų arba iš dalies pakeisti esamus Konvencijos A, B ir (arba) C priedų įrašus. Chemines medžiagas įtraukus į A, B ir (arba) C priedų sąrašus, joms bus taikomos priemonės, kuriomis siekiama panaikinti arba apriboti jų gamybą ir naudojimą, be kita ko, sumažinti arba panaikinti taršą, atsirandančią dėl netikslinio susidarymo. Iš dalies keičiant esamus įrašus siekiama sumažinti kontrolės priemonių taikymo išimčių skaičių.

               Numatomi aktai taps privalomi šalims pagal Konvencijos 22 straipsnio 4 dalį, kurioje nustatyta: „Siūlant ir priimant A, B ir C priedų pakeitimus ir jiems įsigaliojant, laikomasi tos pačios tvarkos kaip ir siūlant bei priimant papildomus šios Konvencijos priedus ir jiems įsigaliojant, išskyrus tai, kad A, B ir C priedų pakeitimai neįsigalioja Šaliai, kuri yra pateikusi pareiškimą dėl tų priedų pakeitimo pagal 25 straipsnio 4 dalį. Tokiai Šaliai A, B ir C priedų pakeitimai įsigalioja devyniasdešimtą dieną po to, kai ji depozitarui pateikia tokio pakeitimo savo ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo ar prisijungimo dokumentus.“

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Komisija siūlo Tarybai priimti sprendimą, kuriuo Sąjungos vardu pritariama, kad devintajame Šalių konferencijos posėdyje būtų priimti sprendimai, kuriais iš dalies keičiami Konvencijos A ir B priedai. Tais sprendimais į A priedą bus įtraukta daugiau cheminių medžiagų ir joms bus taikomi įsipareigojimai pagal Konvenciją, visų pirma susiję su taršos, atsirandančios dėl tikslinės gamybos ir naudojimo, mažinimu ar panaikinimu. Be to, tikimasi, kad Šalių konferencija priims sprendimą panaikinti arba iš dalies pakeisti tam tikras išimtis dėl cheminių medžiagų, kurios jau įtrauktos į Konvencijos B priedą, naudojimo.

               Šalių konferencijai priimti pateikti sprendimai grindžiami Patvariųjų organinių teršalų kontrolės komiteto (toliau – POTK komitetas) – Šalių konferencijai pavaldaus papildomo organo – rekomendacijomis. Buvo nustatyta, kad cheminės medžiagos, kurias POTK komitetas rekomendavo įtraukti į A priedą, atitinka Konvencijos D priede nustatytus kriterijus. POTK komiteto rekomendacijos pašalinti arba iš dalies pakeisti nustatytas išimtis dėl cheminių medžiagų, kurios įtrauktos į Konvencijos sąrašus, naudojimo yra grindžiamos esamų alternatyvių medžiagų vertinimu.

               Kadangi Sąjunga pirmauja aplinkos politikos formavimo srityje, itin svarbu, kad ji dar kartą patvirtintų savo visuotinį įsipareigojimą skatinti geresnį daugiašalių aplinkos susitarimų ir standartų įgyvendinimą. Tai apima pritarimą pagal tuos susitarimus įsteigtų pagalbinių mokslinių organų priimtoms rekomendacijoms ir jų įgyvendinimą, taip pat susitarimuose, kuriais grindžiamos tokios rekomendacijos, išdėstytų kriterijų taikymą.

               Be to, ši iniciatyva atitinka J.-C. Junckerio prioritetą užimti svarbesnį vaidmenį pasaulyje, taip pat atitinka darnaus vystymosi tikslus, visų pirma geros sveikatos (3 tikslas) ir atsakingo vartojimo ir gamybos (12 tikslas) tikslus, ir 7-ąją aplinkosaugos veiksmų programą.

               Todėl Sąjunga turėtų pritarti siūlomiems sprendimams, kuriais į A priedą įtraukiamas dikofolis ir perfluoroktano rūgštis (PFOA), jos druskos ir PFOA giminingi junginiai. Šioms cheminėms medžiagoms jau taikomi Sąjungos teisėje nustatyti apribojimai, kurie yra panašūs į apribojimus, taikomus pagal Konvenciją. Sąjungoje naudoti dikofolį uždrausta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2032/2003
                  2
                ir Komisijos sprendimu 2008/764/EB
                  3
               . Perfluoroktano rūgšties (PFOA), jos druskų ir PFOA giminingų junginių naudojimas apribotas Komisijos reglamentu (ES) 2017/1000
                  4
               .

               Sprendimu POPRC-14/2 POTK komitetas rekomenduoja perfluoroktano rūgštį (PFOA), jos druskas ir PFOA giminingus junginius įtraukti į sąrašą su tam tikromis specifinėmis išimtimis. Ta rekomendacija grindžiama šalių ir suinteresuotųjų subjektų pateiktos informacijos, įskaitant Sąjungos pateiktą informaciją, vertinimu ir joje atsižvelgiama į poreikį toliau tam tikrais konkrečiais tikslais naudoti PFOA. Kaip matyti iš Komisijos reglamento (ES) 2017/1000, į kurį įtraukta nuostatų, kuriomis leidžiama toliau tam tikrais konkrečiais tikslais Sąjungoje naudoti PFOA, kai kurios specifinės išimtys bus reikalingos Sąjungai.

               Sąjunga taip pat turėtų pritarti B priede nustatytų perfluoroktansulfonrūgšties (PFOS), jos druskų ir perfluoroktansulfonilfluorido (PFOSF) naudojimo priimtinų tikslų ir specifinių išimčių panaikinimui arba daliniam pakeitimui. Nė vienas priimtinas tikslas ar specifinė išimtis, kuriuos rekomenduojama panaikinti, Sąjungoje nebetaikomi.

               Kadangi A ir B priedų pakeitimai Sąjungai bus teisiškai privalomi ir turės atsispindėti Reglamente (EB) Nr. 850/2004, kuriuo Sąjungoje įgyvendinama Stokholmo konvencija, turi būti nustatyta pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Šalių konferencijoje.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  5
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Šalių konferencija yra įsteigta susitarimu, būtent Stokholmo konvencija dėl patvariųjų organinių teršalų.

               Aktas, kurį turi priimti Šalių konferencija, yra teisinę galią turintis aktas. Numatomas aktas bus privalomas pagal tarptautinę teisę vadovaujantis Stokholmo konvencijos 22 straipsnio 4 dalimi ir jo turinys turės atsispindėti 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 850/2004 dėl patvariųjų organinių teršalų ir iš dalies keičiančiame Direktyvą 79/117/EEB
                  6
               . Taip yra todėl, kad to reglamento 14 straipsnio 1 dalyje nustatytas reikalavimas, jog kaskart įtraukus medžiagą į Konvencijos sąrašą būtų iš dalies pakeisti jo I, II ir III priedai.

               Numatomu aktu Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomų aktų tikslas ir turinys yra susiję su aplinka.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 192 straipsnio 1 dalis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 192 straipsnio 1 dalis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               2019/0025 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi devintajame Stokholmo konvencijos dėl patvariųjų organinių teršalų šalių konferencijos posėdyje
                  dėl pasiūlymų iš dalies pakeisti A ir B priedus

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Stokholmo konvencija dėl patvariųjų organinių teršalų (toliau – Konvencija) įsigaliojo 2004 m. gegužės 17 d. ir Tarybos sprendimu 2006/507/EB
                  7
                ji buvo sudaryta Sąjungos vardu;

               (2)Konvencija Sąjungoje įgyvendinama 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 850/2004
                  8
               ;

               (3)pagal Konvencijos 8 straipsnį sprendimą, ar cheminę medžiagą įtraukti į A, B ir (arba) C priedus, priima ir su ja susijusias kontrolės priemones nustato Šalių konferencija;

               (4)tikimasi, kad devintajame Stokholmo konvencijos šalių konferencijos posėdyje bus priimti sprendimai į A priedą įtraukti daugiau cheminių medžiagų ir iš dalies pakeisti esamus B priedo įrašus;

               (5)atsižvelgiant į tai, kad sprendimai Sąjungai bus privalomi, tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Šalių konferencijoje;

               (6)žmonių sveikatos apsaugos nuo tolesnės dikofolio ir perfluoroktano rūgšties (PFOA), jos druskų bei PFOA giminingų junginių keliamos taršos sumetimais būtina pasauliniu mastu sumažinti arba panaikinti tų cheminių medžiagų gamybą bei naudojimą ir pritarti tam, kad jos būtų įtrauktos į Konvencijos sąrašus. Be to, būtina dar labiau sumažinti arba panaikinti perfluoroktansulfonrūgšties (PFOS), jos druskų ir perfluoroktansulfonilfluorido (PFOSF) naudojimą panaikinant arba iš dalies pakeičiant B priede nustatytus priimtinus tikslus ir specifines išimtis,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               1.Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi devintajame Stokholmo konvencijos šalių konferencijos posėdyje, yra, atsižvelgiant į atitinkamas Patvariųjų organinių teršalų kontrolės komiteto rekomendacijas, pritarti:

               –dikofolio įtraukimui į Konvencijos A priedą nenustatant specifinių išimčių;

               –perfluoroktano rūgšties (PFOA), jos druskų ir PFOA giminingų junginių įtraukimui į A priedą, nustatant specifines išimtis, susijusias su puslaidininkių arba susijusių elektroninių įtaisų, fotografinių medžiagų sluoksnių, kuriais padengiamos juostos, riebalams ir vandeniui atsparių tekstilės gaminių, skirtų darbuotojams apsaugoti nuo pavojingų skysčių, kurie kelia pavojų jų sveikatai ir saugai, invazinių ir implantuojamųjų medicinos priemonių, gaisro gesinimo putų, skirtų skystųjų degalų garams slopinti ir skystųjų degalų gaisrams gesinti, gamyba;

               –toliau išvardytų priimtinų tikslų išbraukimui iš Konvencijos B priedo įrašo, susijusio su perfluoroktansulfonrūgštimi (PFOS) ir jos dariniais: vaizdo kūrimas, aviacijos hidrauliniai skysčiai, tam tikri medicinos prietaisai (pavyzdžiui, etileno tetrafluoretileno kopolimero (ETFE) sluoksnių ir spinduliuotės nepraleidžiančio ETFE gamyba, in vitro diagnostikos medicinos prietaisai ir krūvio sąsajos įtaisų (CCD) spalvų filtrai), fotorezistai ir puslaidininkių antirefleksinės dangos, sudėtinių puslaidininkių ėsdinimo medžiagos ir keraminiai filtrai;

               –toliau išvardytų specifinių išimčių išbraukimui iš Konvencijos B priedo įrašo, susijusio su perfluoroktansulfonrūgštimi (PFOS) ir jos dariniais: puslaidininkių ir skystųjų kristalų monitorių (LCD) gamybos pramonėje naudojamos fotokaukės, metalų dangos (kietosios metalų dangos ir dekoratyvinės metalų dangos), kai kurių spalvinių spausdintuvų ir spalvinių kopijuoklių elektrinės ir elektroninės dalys, insekticidai Pietų Amerikos ugninių skruzdėlių ir termitų kontrolei, alyvos gamyba cheminiais metodais;

               –priimtino tikslo, susijusio su PFOS ir jos dariniais, skirtais gaisro gesinimo putų gamybai ir naudojimui, daliniam pakeitimui į specifinę išimtį, susijusią su gaisro gesinimo putų, skirtų skystųjų degalų garams slopinti ir skystųjų degalų gaisrams gesinti, naudojimu;

               –priimtino tikslo, susijusio su PFOS ir jos darinių naudojimu vabzdžių masalo, skirto lapgraužių skruzdėlių (Atta spp. ir Acromyrmex spp.) kontrolei, sudėtyje, daliniam pakeitimui įtraukiant sieros amidą ir nustatant priimtiną tikslą, susijusį tik su naudojimu žemės ūkyje.

               2.Atsižvelgdami į devintojo Stokholmo konvencijos šalių konferencijos posėdžio eigą, Sąjungos atstovai, pasikonsultavę su valstybėmis narėmis, gali derindami veiksmus vietoje susitarti dėl šios pozicijos koregavimo be tolesnio Tarybos sprendimo.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 2006 7 31, p. 1.

                     (2)

                        2003 m. lapkričio 4 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2032/2003 dėl 10 metų programos, nurodytos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/8/EB dėl biocidinių produktų pateikimo į rinką 16 straipsnio 2 dalyje, antrojo etapo, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1896/2000 (OL L 307, 2003 11 24, p. 1).

                     (3)

                        2008 m. rugsėjo 30 d. Komisijos sprendimas 2008/764/EB dėl dikofolo neįtraukimo į Tarybos direktyvos 91/414/EEB I priedą ir augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra šios medžiagos, registracijos panaikinimo (OL L 262, 2008 10 1, p. 40).

                     (4)

                        2017 m. birželio 13 d. Komisijos reglamentas (ES) 2017/1000, kuriuo dėl perfluoroktano rūgšties (PFOA), jos druskų ir PFOA giminingų medžiagų iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) XVII priedas (OL L 150, 2017 6 14, p. 14).

                     (5)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014: 2258, 61–64 punktai.

                     (6)

                        OL L 158, 2004 4 30, p. 7.

                     (7)

                        2004 m. spalio 14 d. Tarybos sprendimas 2006/507/EB dėl Stokholmo konvencijos dėl patvariųjų organinių teršalų sudarymo Europos bendrijos vardu (OL L 209, 2006 7 31, p. 1)

                     (8)

                        2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 850/2004 dėl patvariųjų organinių teršalų ir iš dalies keičiantis Direktyvą 79/117/EEB (OL L 158, 2004 4 30, p. 7).