				|

		52011PC0659

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1639/2006/EB dėl Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos įsteigimo (2007–2013 m.) ir Reglamentas (EB) Nr. 680/2007, nustatantis bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo transeuropinių transporto ir energetikos tinklų srityse /* KOM/2011/0659 galutinis - 2011/0301 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.
PASIŪLYMO APLINKYBĖS

Fiskalinių suvaržymų laikotarpiu skubiai
reikalingi naujoviški sprendimai siekiant pritraukti daugiau privačių santaupų
ir padidinti finansinių priemonių, kurios gali būti naudojamos infrastruktūros
projektams, ypač energetikos, transporto ir IRT sektorių projektams,
finansuoti. Esant mažesnėms galimybėms gauti finansavimą infrastruktūros
projektams įgyvendinti, reikia ieškoti alternatyvių skolos finansavimo
šaltinių. Įgyvendinant komercinį potencialą turinčius infrastruktūros projektus
turėtų būti įprasta ES lėšas derinti su kapitalo rinkos ir bankininkystės
sektorių finansavimu sudarant partnerystes, ypač per Europos investicijų banką
(EIB), kaip Sutartimi įsteigtą finansų instituciją.
a) Pagal Europos infrastruktūros tinklų
priemonę (2014–2020 m.) įgyvendinama strategijos „Europa 2020“ projektų
obligacijų iniciatyva
2011 m. birželio 29 d. Europos
Komisija priėmė pasiūlymą dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės
programos. Vienas iš svarbiausių sprendimų buvo įtraukti transporto,
energetikos ir IRT infrastruktūrai teikiamą finansinę pagalbą į bendrą teisės
aktų sistemą – Europos infrastruktūros tinklų priemonę:
„Siekdama paspartinti ES reikalingos
infrastruktūros plėtrą Komisija nusprendė pasiūlyti sukurti Europos
infrastruktūros tinklų priemonę. (...) Pagal Europos infrastruktūros tinklų
priemonę bus finansuojamos iš anksto nustatytos ES svarbos transporto,
energetikos ir IRT infrastruktūros bei fizinės ir informacinių technologijų
infrastruktūros, atitinkančios tvaraus vystymosi kriterijus.“[1]
Priėmus šį sprendimą, Komisija pateiks naujo
reglamento, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė,
pasiūlymą. Be nuosavybės priemonių ir dotacijų, strategijos „Europa 2020“
projektų obligacijų iniciatyva taps viena iš skolos priemonių, kurią bus galima
naudoti infrastruktūros tinklų priemonei finansuoti.
Ši priemonė taps ilgesniam laikotarpiui skirta
sistema, kuria bus užtikrinama, kad energetikos, transporto ir telekomunikacijų
projektai būtų įgyvendinami laiku ir veiksmingai. Išsami pagal prioritetus
suskirstytų infrastruktūros projektų galimybių strategija[2] turi nemažą potencialą
pritraukti daugiau privačiojo sektoriaus finansavimo ir kartu padėti baigti
kurti vidaus rinką.
Finansinės priemonės reikalingos siekiant
sumažinti tam tikras kliūtis, kurios užkerta kelią skolos ir nuosavo kapitalo
finansavimo srautams. Pagrindinė jų paskirtis – pritraukti ir palengvinti
privačiojo sektoriaus vykdomą projektų finansavimą. Tuo pat metu didėjančiomis
investicijomis į infrastruktūros projektus stimuliuojama visuotinė pokrizinių
finansų rinkų plėtra, spartinamas ekonomikos atsigavimas ir skatinamas augimas.
2014–2020 m. laikotarpiu strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų
iniciatyva taps neatskiriama Europos infrastruktūros tinklų priemonės rizikos
pasidalijimo priemonių dalimi. Europos infrastruktūros tinklų priemonės
finansavimo priemonės gali būti taikomos ir kitiems sektoriams, pavyzdžiui,
socialinės infrastruktūros, atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams
arba tam tikriems kosmoso projektams finansuoti, jei tokie projektai atitinka
tam tikrus ekonominius ir finansinius kriterijus. Komisija sieks pritraukti
įvairių partnerių (įskaitant tarptautines finansų institucijas arba valstybių
narių finansų įstaigas, vykdančias viešosios politikos misiją), kurie dalyvautų
įgyvendinant finansines priemones po 2013 m.
b) Strategijos „Europa 2020“ projektų
obligacijų iniciatyvos įgyvendinimo 2012–2013 m. bandomasis etapas
Pagrindinis 2012–2013 m. bandomojo etapo tikslas
– pasirengti iniciatyvos įgyvendinimo pagal Europos infrastruktūros tinklų
priemonę 2014–2020 m. etapui ir neatidėliojant suteikti paramą
infrastruktūros projektams.
Yra pavojus, kad dėl valstybėse narėse
taikomos ribojamosios fiskalinės politikos ES svarbos infrastruktūros projektai
nėra įgyvendinami tokiu tempu, kokio reikia norint pasiekti strategijos „Europa
2020“ tikslus, ir dėl to lėtėja ES ekonomikos atsigavimas ir augimas.
Be to, į
finansinės krizės metu kylančias likvidumo ir rizikos problemas bankai reagavo
sutrumpindami paskolų grąžinimo terminus bei didindami infrastruktūros projektų
kainą ir užstato reikalavimus. Nors bankų skolos vertybinių popierių rinkos
rodo atsigavimo požymius, infrastruktūros projektams ir toliau labai sunku gauti
ilgalaikį skolų finansavimą. Todėl padidėjo potenciali obligacijų rinkų, kaip
finansavimo šaltinio, svarba. Tačiau, kadangi nėra viešųjų kredito vertės
didinimo priemonių, TEN-T, TEN-E ar plačiajuosčio ryšio sektoriuose per
pastaruosius kelerius metus nebuvo išleista jokių projektų obligacijų. Kol
infrastruktūros projektams būdingos tokios savybės ir rizika, kaip visiškai
naujos („plyno lauko“) infrastruktūros kūrimas, neaiškumai dėl būsimų įplaukų
srautų, regioniniai aspektai, įskaitant valstybės skolos krizę, ir
tarpvalstybinis poveikis, dėl kurių projektų rengimas ir įgyvendinimas
reikalauja daug laiko ir pastangų, tokie projektai ir toliau bus nepatrauklūs
kapitalo rinkų investuotojams.
Atsižvelgiant į
tai ir siekiant padėti baigti kurti vidaus rinką, siūloma pradėti strategijos
„Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos bandomąjį etapą transporto,
energetikos ir IRT srityse. Šia iniciatyva siekiama sutelkti investicijas
tokiose srityse, kuriose bus skatinamas augimas ir kuriamos darbo vietos. Atsižvelgiant
į didelių ir skubių investicijų į infrastruktūrą poreikį bei ilgus projektų
parengiamuosius laikotarpius, reikia nedelsiant imtis veiksmų siekiant
išspręsti finansavimo stokos problemą bei pasinaudoti viešųjų konsultacijų
rezultatais ir taip padidinti investuotojų pasitikėjimą.
Strategijos
„Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos tikslas – padidinti kredito vertę,
kad būtų galima pritraukti kapitalo rinkų investuotojus. Ji taip pat padėtų
sukurti naują turto kategoriją – infrastruktūros projektų obligacijas.
Ekonomikos atsigavimo ir augimą skatinančių paramos veiksmų įgyvendinimo
aplinkybėmis iniciatyvą būtina pradėti įgyvendinti tuo laikotarpiu, kai
kapitalo rinkų investuotojai pradeda ieškoti alternatyvių ilgalaikių
investavimo galimybių, kurios užtikrintų stabilias įplaukas. Siekiant
užtikrinti efektyvesnį finansinių priemonių įgyvendinimą pagal Europos
infrastruktūros tinklų priemonę reikalingas bandomasis etapas – tiek priemonės
modeliui optimizuoti, tiek investuotojų susidomėjimui skatinti laikotarpiu po
2013 m.
Nors bandomuoju
etapu taikymo sritis, turimas biudžetas ir projektų, kuriuos galima remti,
skaičius bus riboti, tikimasi, kad jis paskatins rinkas palankiau žvelgti į
kapitalo rinkų skolos finansavimą, skirtą infrastruktūros projektams, ir taip
bus sukurtas pagrindas, kuriuo  remiantis iniciatyva būtų visapusiškai
įgyvendinama 2014–2020 m.
Ši iniciatyva
padėtų išvengti rinkos susiskaldymo problemų, su kuriomis tokia iniciatyva
susidurtų valstybių narių lygmeniu, todėl ES gautų papildomos naudos. Ją
taikant bus papildyta, o ne išstumta bankų skolinimo veikla, ir taip
infrastruktūros projektams suteiktas alternatyvus ir konkurencingas ilgalaikio
skolos finansavimo šaltinis.  Sutelkus privačiojo sektoriaus lėšas naudojant ES
finansines priemones, projektai, pritraukiantys nepakankamai privačių lėšų, ir
toliau bus menkai finansuojami.
Bandomuoju etapu
Komisija dirbs visų pirma su EIB siekdama optimizuoti iniciatyvos modelį, kad
nuo 2014 m. būtų galima ją įgyvendinti optimaliai. Bandomuoju etapu įgyta
patirtis investuotojams ir projektų rėmėjams suteiktų galimybę susipažinti su
projektų obligacijų struktūra, ir prireikus į ją būtų atsižvelgta įgyvendinant
tolesnes iniciatyvas. Norint pasiekti didžiausią poveikį ši iniciatyva
refinansavimo tikslais taip pat galėtų būti taikoma projektams, esantiems
tolesniame pasiūlymų teikimo etape, baigiant įrengti infrastruktūrą arba
netrukus po baigimo. Nors bandomuoju laikotarpiu iniciatyva būtų įgyvendinama
kartu su EIB, etapui po 2013 m. bus ieškoma daugiau įgyvendinančiųjų
partnerių.
Pagal dabartinę daugiametę finansinę programą
ES kartu su EIB jau įgyvendino rizikos pasidalijimo priemonę – TEN transporto
projektams skirtą paskolų garantijų priemonę (angl. Guarantee instrument for
TEN-Transport projects, LGTT). Iniciatyvos rizikos pasidalijimo ir darbo
metodai bus suderinti su LGTT, kurios taikymo sritis bus išplėsta, kad apimtų
energetiką ir telekomunikacijas, metodais. Panašiai kaip LGTT, ES įnašas taip
pat būtų naudojamas siekiant pasidalyti rizika su EIB. Dėl šio panašumo
projektų obligacijų iniciatyvai numatomas maždaug 15–20 dauginamasis poveikis.
Atsižvelgiant į laiko stoką, Komisija ragina
Parlamentą ir Tarybą priimti pasiūlymą dėl bandomojo etapo kuo greičiau.

2.
KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO
REZULTATAI

2011 m. vasario 28 d. surengta vieša
konsultacija dėl pagrindinių iniciatyvos principų. Be to, 2011 m.
balandžio 11 d. konferencijoje aptarti planuojamos iniciatyvos pranašumai
ir trūkumai. Pasibaigus konsultavimosi laikotarpiui iš įvairių sektorių gauta
daugiau kaip 100 atsiliepimų.
Suinteresuotosios šalys palankiai įvertino
projektų obligacijų iniciatyvą. Atsiliepimai apie iniciatyvos tikslus buvo
teigiami. Suinteresuotosios šalys manė, kad ji padidins ir palengvins
infrastruktūros finansavimą atverdama obligacijų rinkas kaip institucinius
investuotojus dominantį skolintojo kapitalo šaltinį. Siūlomas mechanizmas ir
numatytas kredito reitingas A/A- laikyti tinkamais.
Iniciatyvos poveikis finansavimo išlaidoms ir
paskolų grąžinimo terminams laikomas gana palankiu, t. y. manyta, kad
išlaidos mažės, o paskolų grąžinimo terminai bus pratęsti – tik 2 %
respondentų manė, kad iniciatyva nesumažins finansavimo išlaidų, o likusieji –
kad blogiausiu atveju ji turės neutralų, geriausiu – teigiamą poveikį.
Dauguma į klausimą dėl kredito vertės didinimo
lygio atsakiusių suinteresuotųjų šalių pareiškė, kad pakanka taikyti priemones,
kuriomis kredito vertė didinama 20-čia proc. pirmaeilės skolos sumos, o kai
kurie aptariamiems sektoriams, t. y. TEN-T, TEN-E ir IRT, šį procentą
apribojo iki 10–20 %. Beveik visos suinteresuotosios šalys mano, kad
daugiausia turėtų būti finansuojami šių trijų sektorių projektai. Be to,
ketvirtadalis respondentų mano, kad reikėtų įtraukti ir socialinę
infrastruktūrą, o penktadalis – kad atsinaujinantieji energijos ištekliai taip
pat turėtų atitikti finansavimo reikalavimus. Tačiau tokie projektai nepatenka
į TEN-T, TEN-E ir IRT sritį ir bus svarstomi vėliau.
Nuomonės dėl to, ar reikalingas vienas bendras
kontroliuojantysis kreditorius, skyrėsi. Todėl šiuo klausimu Komisija nepriims
jokių teisės aktų, o paragins investuotojus, projektų rėmėjus ir kitus dalyvius
sudaryti abipusiškai priimtinus susitarimus.
Daugiausiai
teigiami atsiliepimai patvirtina, kad Komisija ir EIB projektų finansavimo
srityje nustatė svarbų rinkos poreikį, ir užtikrina, kad iniciatyva, tinkamai
ją parengus, bus įgyvendinta sėkmingai.
Poveikio vertinime nurodomos tam tikros
galimos su pirkimų ir kapitalo rinkų reglamentavimu susijusios kliūtys.
Prireikus Komisija toliau nagrinės šias problemas siekdama rasti tinkamus
sprendimus. Tačiau manoma, kad šios problemos nesutrukdys įgyvendinti bandomojo
etapo, tačiau gali jį sulėtinti. Atsižvelgdami į tai, kad Europoje faktiškai
nevykdoma jokia projektų obligacijų rinkos veikla, suinteresuotosios šalys
pabrėžė būtinybę kuo greičiau pradėti įgyvendinti iniciatyvą.
Atsižvelgiant į tai, kad Europos lygmeniu dar
nėra tarpsektorinės projektų obligacijų tipo infrastruktūrai skirtos finansinės
priemonės, 2012–2013 m. bandomuoju laikotarpiu bus galima išbandyti jos
modelį ir įvertinti rinkos palankumą jos atžvilgiu, kad būtų galima pagerinti
tokios priemonės veiksmingumą įgyvendinant ją pagal Europos infrastruktūros
tinklų priemonę (EITP) 2014–2020 m. laikotarpiu. Bandomuoju laikotarpiu,
siekiant paspartinti įgyvendinimą ir palengvinti projektų paketo sukūrimą,
daugiausia dėmesio bus skiriama projektams, kurių įgyvendinimas yra palyginti
gerokai pasistūmėjęs į priekį[3].
Siekdamas įgyti atitinkamos patirties, kad užtikrintų spartų iniciatyvos
įgyvendinimą po 2013 m., EIB, kol vyksta teisėkūros procesas, nori dirbti
su konkrečiomis operacijomis, kad pirmieji sandoriai būtų įvykdyti jau
2012 m.
Po 2011 m. rugpjūčio 31 d. vykusio
Poveikio vertinimo valdybos posėdžio 2011 m. rugsėjo 2 d. valdyba
pateikė savo nuomonę. Remiantis gautomis rekomendacijomis ataskaitos projektas
parengtas iš naujo pagal toliau pateiktas gaires.
Poveikio vertinime apžvelgiama dabartinė
rinkos padėtis ir atsižvelgiama į poveikio vertinimą, pridėtą prie EITP
pasiūlymo. Į tą poveikio vertinimą įtraukta daugiau aiškinamosios informacijos
apie galimas EITP priemones, finansavimo trūkumus ir rinkos netobulumus,
turinčius įtakos dabartiniam investavimo į infrastruktūrą lygiui. Pirmoji įvertinta
pasirinktis susijusi su status quo, t. y. toliau taikyti dabartines
energetikos ir transporto subsidijų programas bei dabartines transporto
subsidijų programas ir finansines priemones. Antroji pasirinktis susijusi su
reguliavimo paskatomis, o trečioji – su pasiūlymu įgyvendinti projektų
obligacijų iniciatyvą. Esant tokioms aplinkybėms įvertinta galima rizika,
trukdanti įgyvendinti iniciatyvą, ir kaip dauginamasis poveikis pateiktas
kiekybiškai įvertintas numatomas poveikis. Vertinime taip pat nurodomos
problemos, susijusios su ilgalaikių investicijų, pvz., pirkimo, projekto
„Mokumas II“ ar kapitalo reikalavimų, reguliavimo sistema.

3.
TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
3.1.
Teisinis pagrindas

Kadangi pasiūlymas pirmiausia taikomas Europos
transporto, energetikos ir telekomunikacijų tinklams ir juo iš dalies keičiamas
Reglamentas (EB) Nr. 680/2007, jis pagrįstas to reglamento teisiniu
pagrindu, t. y. Sutarties dėl ES veikimo 172 straipsniu ir 173 straipsnio
3 dalimi.

3.2.
Subsidiarumas ir proporcingumas

Pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą, nes
ES reglamentas dėl transeuropinių tinklų projektų finansavimo projektų
obligacijomis geriausiai tinka norint suteikti administracinės naštos atžvilgiu
efektyvų būdą pritraukti didelį finansavimą iš privačiojo sektoriaus, o dauginamasis
poveikis ES biudžeto įnašo, palyginti su visu finansavimu, atžvilgiu turėtų
būti apytiksliai 15–20. Daugiausia dėmesio skiriant ES lėšų panaudojimui
optimizuoti, iniciatyva bus siekiama padidinti ir ES, ir valstybių narių
veiksmų veiksmingumą.
Pasiūlymas taip pat atitinka proporcingumo
principą, nes reglamento projektu neviršijama tai, kas būtina jo tikslams
pasiekti.
Nors LGTT taikoma tik transporto projektams,
strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyva bus pirmoji ES
finansinė priemonė, kuri bus naudinga kelių sektorių su panašiais finansavimo
poreikiais infrastruktūros projektams, taigi duos didesnės naudos – pagerės
poveikis rinkai, administracinis veiksmingumas ir išteklių panaudojimas. Tai
bus nuosekli ES finansinė priemonė, skirta infrastruktūros plėtra
suinteresuotiems subjektams, pvz., rėmėjams, valdžios institucijoms, statybos
bendrovėms ir ūkinės veiklos vykdytojams.

3.3.
Išsamus pasiūlymo paaiškinimas

Kad vykdant dabartinę daugiametę finansinę
programą būtų galima pradėti įgyvendinti bandomąjį etapą, reikėtų atlikti
toliau nurodytus Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1639/2006/EB
dėl Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos įsteigimo
(2007–2013 m.)[4]
ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 680/2007,
nustatančio bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo
transeuropinių transporto ir energetikos tinklų srityse[5], pataisymus.
Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu
Nr. 1639/2006/EB įsteigiama Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa,
kuri apima IRT. Jį reikia iš dalies pakeisti, kad būtų galima pradėti
įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvą IRT, ypač
sparčiojo plačiajuosčio ryšio, srityje.
Šio pasiūlymo 1 straipsnio 1 dalyje
į esamo sprendimo dėl Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos
26 straipsnio 2 dalies b punkto tekstą įterpiamas žodis
„plačiajuostis“. Manoma, jog būtina tai pabrėžti, nes numatoma, kad pagal Konkurencingumo
ir inovacijų bendrąją programą įgyvendinami infrastruktūros projektai turi būti
skirti sparčiojo plačiajuosčio ryšio plėtrai.
1 straipsnio 2 dalimi pakeičiama Sprendimo dėl
Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos 31 straipsnio 2 dalis. Ja
siekiama įterpti projektų obligacijoms skirtos rizikos pasidalijimo priemonės
apibrėžtį. Tai leis pasinaudoti iniciatyvos teikiamomis galimybėmis
įgyvendinant IRT projektus bandomuoju laikotarpiu. Priemone turėtų būti galima
naudotis iki 2014 m. gruodžio 31 d. ES biudžeto įsipareigojimai griežtai
apribojami biudžeto asignavimais, o likusią riziką prisiima EIB.
 1 straipsniu taip pat bus leista iki
20 mln. EUR iš IRT biudžeto perkelti strategijos „Europa 2020“
projektų obligacijų iniciatyvos naudai.
Be to, Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentu (EB) Nr. 680/2007 nustatytos bendrosios taisyklės dėl
Bendrijos finansinės paramos teikimo transeuropinių transporto ir energetikos
tinklų srityse ir sukurta rizikos pasidalijimo priemonė – TEN transporto
projektams skirta paskolų garantijų priemonė (LGTT). Analogiškai Reglamentą
(EB) Nr. 680/2007 reikia iš dalies pakeisti, kad ES galėtų
pakoreguoti esamo ES ir EIB partnerystės susitarimo dėl rizikos pasidalijimo
pagal LGTT taikymo sritį, o  EIB galėtų paremti pagal iniciatyvą įgyvendinamą
finansavimą obligacijomis.
Taigi šio pasiūlymo 2 straipsnio
1 dalimi, kuria iš dalies keičiamas Reglamento (EB) Nr. 680/2007
2 straipsnis, siekiama įterpti projektų obligacijoms skirtos rizikos
pasidalijimo priemonės ir kredito vertės didinimo apibrėžtį. Tai sudarys
sąlygas transporto ir TEN-E projektams gauti naudos iš iniciatyvos jos
bandomuoju etapu.
Pasiūlymo 2 straipsnio 2 dalimi iš
dalies keičiamas Reglamento (EB) Nr. 680/2007 4 straipsnis ir
numatoma, kad projektų obligacijoms skirtos rizikos pasidalijimo priemonės
paraiškos teikiamos EIB, kaip šiuo metu daroma pagal LGTT.
Pasiūlymo 2 straipsnio 3 dalimi bus
sudarytos sąlygos strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos
naudai perkelti iki 200 mln. EUR iš TEN transporto projektams skirtos
paskolų garantijų priemonės (LGTT) biudžeto, o iš  TEN-E biudžeto – iki
10 mln. EUR. ES biudžeto įsipareigojimai bus griežtai apribojami
biudžeto asignavimais, o likusią riziką prisiims EIB.
Kad būtų galima nedelsiant pradėti įgyvendinti
iniciatyvą, pasiūlymo 3 straipsnyje nurodoma, kad siūlomas reglamentas
turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo.

4.
POVEIKIS BIUDŽETUI

Visa iniciatyva
bus finansuojama 2012 ir 2013 m. perskirsčius esamų programų biudžeto
asignavimus.
Reglamentu
(EB) Nr. 680/2007 LGTT jau numatyta 500 mln. EUR suma, iš
kurios iki 200 mln. EUR gali būti perkelta projektų obligacijoms
naudoti transporto srityje bandomuoju laikotarpiu:
06 03 03
Transeuropinis transporto tinklas                     iki
200 mln. EUR 2012–2013 m.
10 mln. EUR
ir 20 mln. EUR atitinkamai gali būti perkelta iš TEN-E ir Konkurencingumo
ir inovacijų bendrosios programos biudžeto eilučių:
32 03 02
Transeuropinis energetikos tinklas                   iki 10 mln. EUR
TEN-E projektams 2012–2013 m.
09 03 01
Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa                        iki
20 mln. EUR IRT ir plačiajuosčio ryšio projektams 2013 m.
Šis biudžeto asignavimų perskirstymas
nurodytas prie pasiūlymo pridedamoje finansinėje pažymoje. ES biudžetui nebūtų
taikomi jokie neapibrėžtieji įsipareigojimai, nes ES įnašas neviršytų sumos,
kuri šiam tikslui bus skirta pagal atitinkamas biudžeto eilutes.
2011/0301 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1639/2006/EB
dėl Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos įsteigimo (2007–2013 m.)
ir Reglamentas (EB) Nr. 680/2007, nustatantis bendrąsias taisykles
dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo transeuropinių transporto ir
energetikos tinklų srityse
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos
veikimo, ypač į jos 172 straipsnį ir 173 straipsnio 3 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto
projektą nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[6],

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[7],
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)
 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento
ir Tarybos sprendimu Nr. 1639/2006/EB[8]
 sukuriama Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa, apimanti skirtingas
įgyvendinimo priemones, kurios taikomos pagal specialiąsias programas, – iš jų
pagal „Informacijos ir ryšių technologijų (IRT) politikos rėmimo programą“
teikiama parama IRT produktų ir paslaugų bei IRT grindžiamų produktų ir
paslaugų vidaus rinkai stiprinti, o tos programos tikslas – skatinti inovacijas
plačiau taikant IRT ir investuojant į IRT;
(2)
2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento
ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 680/2007[9]  nustatytos Bendrijos
finansinės paramos teikimo transeuropinių transporto ir energetikos tinklų
srityse bendrosios taisyklės ir sukurta rizikos pasidalijimo priemonė – TEN
transporto projektams skirta paskolų garantijų priemonė (angl. Guarantee
instrument for TEN-Transport projects, LGTT);
(3)
siekiant paremti strategijos „Europa 2020“
pavyzdines iniciatyvas bei sukurti pažangią, atnaujintą ir visiškai sujungtą
infrastruktūrą, kuri padėtų baigti kurti vidaus rinką, per artimiausią
dešimtmetį Europos transporto, energetikos, informacijos ir ryšių tinklams
reikės milžiniškų investicijų. Apskaičiuota, kad TEN-T tinklui reikia maždaug
500 mlrd. EUR investicijų. Dėl leidimų išdavimo, reguliavimo ir
finansavimo kliūčių ES svarbos energetikos infrastruktūros projektams
rizikuojama negauti apie 100 mlrd. EUR investicijų, o dar
100 mlrd. skirs pats sektorius. Investicijų poreikis, norint įgyvendinti
skaitmeninės darbotvarkės tikslą teikti sparčios interneto prieigos paslaugas
visiems Europos piliečiams ir verslo įmonėms, siekia 181–273 mrld. EUR –
numatoma, kad privačiojo sektoriaus investicijos turėtų sudaryti
30–100 mlrd. EUR šios sumos;
(4)
savo 2011 m. birželio 8 d. rezoliucijoje
„Investicijos į ateitį – nauja daugiametė finansinė programa (DFP)
konkurencingai, tvariai ir glaudžiai Europai“[10]
Europos Parlamentas pabrėžė, kad Sąjunga turėtų imtis veiksmų, visų pirma
užtikrinti, kad būtų geriau naudojamos Sąjungos lėšos, ir taip sudaryti
palankias sąlygas pritraukti papildomą finansavimą iš Europos investicijų banko
(EIB), Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB), kitų tarptautinių
finansų institucijų ir privačiojo sektoriaus; taip pat jis palankiai įvertino
strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvą kaip rizikos
pasidalijimo su EIB priemonę, pagal kurią iš ES biudžeto teikiama nustatyto
dydžio parama ir kuri Sąjungos lėšoms turėtų daryti sverto poveikį bei didinti
privačių investuotojų suinteresuotumą dalyvavimu įgyvendinant prioritetinius Sąjungos
projektus pagal strategijos „Europa 2020“ tikslus;
(5)
taikant finansines priemones galima padidinti
biudžeto lėšų panaudojimo efektyvumą ir pasiekti didelio dauginamojo poveikio
privačiojo sektoriaus finansavimo pritraukimo ir investicijų apimties srityje.
Numatomas strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos
dauginamasis poveikis – 15–20;
(6)
2011 m. liepos 12 d. Taryba  priminė, kad
naujas finansines priemones reikia įvertinti pagal sverto poveikį, palyginti su
esamomis priemonėmis, papildomą valstybių balansams tenkančią riziką ir galimą
privačių įstaigų išstūmimą.   Šie klausimai nagrinėjami viešų konsultacijų
rezultatais grindžiamame Komisijos komunikate[11]
dėl strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos bandomojo etapo
ir jo poveikio vertinime;
(7)
strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų
iniciatyvos tikslas yra dvejopas: pirma, padėti finansuoti pagal Europos
politikos prioritetus įgyvendinamus projektus ir, antra, skatinti aktyvesnį
privačiojo sektoriaus dalyvavimą teikiant ilgalaikį kapitalo rinkų finansavimą
infrastruktūros projektams. Pagal šią iniciatyvą dalis ES biudžeto lėšų,
laikantis Sąjungos biudžetinės drausmės ir pagal dabartinę daugiametę finansinę
programą nustatytų viršutinių ribų, bus perskirstyta augimą skatinančioms
sritims;
(8)
tai pirmoji finansinė priemonė, kuri bus naudinga
kelių sektorių su panašiais finansavimo poreikiais infrastruktūros projektams,
taigi duos didesnės naudos – pagerės poveikis rinkai, administracinis
veiksmingumas ir išteklių naudojimas. Tai bus nuosekli finansinė priemonė,
skirta infrastruktūros plėtra suinteresuotiems subjektams, pvz., rėmėjams,
valdžios institucijoms, statybos bendrovėms ir ūkinės veiklos vykdytojams;
(9)
 taikant strategijos „Europa 2020“ projektų
obligacijų iniciatyvą projektų bendrovės leistų obligacijas, o Sąjungos
biudžetas kartu su finansų partnerio teikiamu finansavimu būtų naudojamas
obligacijų kredito kokybei gerinti siekiant pritraukti skolos kapitalo rinkų
investuotojus, pvz., pensijų fondus ir draudimo įmones;
(10)
Sąjungos parama projektų obligacijoms būdingą
riziką turėtų sumažinti tiek, kad kapitalo rinkų dalyviai noriai investuotų į
didesnio masto infrastruktūros projektų obligacijas nei būtų įmanoma be
Sąjungos paramos;
(11)
dėl sunkumų, susijusių su galimybėmis gauti
ilgalaikį privatų ar viešąjį infrastruktūros projektų finansavimą, didėjančios
transporto spūstys, trūkstamos energijos tinklų jungtys ir plačiajuosčio ryšio
skvarbos lėtėjimas neturėtų trukdyti Europos ekonomikai atsigauti;
(12)
pakartotinis investicijų į infrastruktūrą programų
vertinimas, atliekamas valstybėse narėse dėl nacionalinės ribojamosios
fiskalinės politikos taikymo ir struktūrinių reformų, nepadės paspartinti
investicijų į infrastruktūrą tempo. Be to, ilgalaikis bankų skolinimas
infrastruktūros projektams tebėra nepakankamas ir brangus, todėl reikalingi
alternatyvūs ir konkurencingi skolų finansavimo šaltiniai;
(13)
tačiau infrastruktūros projektams Sąjungoje nėra
lengva gauti skolos kapitalo rinkų finansavimą. Tai, kad dėl ES obligacijų
rinkų susiskaldymo, taip pat dėl infrastruktūros projektų, kuriems parengti
reikia daug laiko, apimties ir sudėtingumo  ši problema bus sprendžiama skubiai
ir gerokai anksčiau nei bus pradėta taikyti Europos infrastruktūros tinklų
priemonė, yra laiku priimtas ir tinkamas sprendimas;
(14)
todėl, siekiant apskritai išplėsti skolos kapitalo
rinkų teikiamą finansavimą infrastruktūros srityje ir padidinti finansinių
priemonių, kurios gali būti naudojamos transporto projektams finansuoti,
įvairovę, strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos bandomasis
etapas turėtų būti pradėtas įgyvendinti pagal dabartinę finansinę programą;
(15)
siekiant įgyvendinti strategijos „Europa 2020“
projektų obligacijų iniciatyvos bandomąjį etapą, Sprendimas
Nr. 1639/2006/EB ir Reglamentas (EB) Nr. 680/2007  turėtų būti
iš dalies pakeisti. Šio bandomojo etapo tikslas – remti komercinį potencialą
turinčius infrastruktūros projektus transporto, energetikos ir IRT sektoriuose,
o po 2013 m. iniciatyva galės būti būt taikoma ir kituose sektoriuose;
(16)
atsižvelgdama į didelę EIB patirtį, jo, kaip
pagrindinio infrastruktūros projektų rėmėjo, statusą ir tai, kad EIB yra
Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo įsteigta ES finansų institucija,
Komisija turėtų EIB įtraukti į šio bandomojo etapo įgyvendinimą. Konkrečios
bendradarbiavimo nuostatos ir sąlygos, įskaitant rizikos pasidalijimą ir EIB
atlygį, turėtų būti nustatytos Komisijos ir EIB susitarimu;
(17)
strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų
iniciatyvos bandomasis etapas turėtų būti pradėtas siekiant pasirengti siūlomos
Europos infrastruktūros tinklų priemonės įgyvendinimui. Šiuo bandomuoju etapu
bus sudarytos sąlygos taikyti pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę
įgyvendinamą rizikos pasidalijimo finansinę priemonę;
(18)
Paramos paraiškų teikimas, visų projektų atranka ir
įgyvendinimas grindžiami Sąjungos teise, visų pirma valstybės pagalbą
reglamentuojančia teise, be to, vengiama sukelti ar padidinti rinkos iškraipymus;
(19)
bandomasis etapas turėtų finansuojamas 2012 ir
2013 m. perskirstant esamų transporto, energetikos ir telekomunikacijų
programų biudžeto asignavimus. Šiuo tikslu šiai iniciatyvai įgyvendinti gali
būti perkelta iki 200 mln. EUR iš TEN-T biudžeto, iki 20 mln. EUR
– iš Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos biudžeto ir iki
10 mln. EUR – iš TEN-E biudžeto. dėl turimo biudžeto ribojama
iniciatyvos taikymo sritis ir projektų, kuriuos galima remti, skaičius;
(20)
biudžeto lėšų EIB turėtų prašyti atsižvelgdamas į
projektų, kuriuos jis laikytų tinkamais ir galimais įgyvendinti, rinkinį. Tokie
prašymai turėtų būti pateikiami prieš 2013 m. gruodžio 31 d. Dėl
didelių infrastruktūros projektų sudėtingumo faktinis patvirtinimas gali būti
suteiktas vėliau, bet ne vėliau kaip 2014 m. gruodžio 31 d.;
(21)
 kad šiame reglamente numatytos priemonės būtų
veiksmingos, šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Sprendimo
Nr. 1639/2006/EB pakeitimai
Sprendimas Nr. 1639/2006/EB iš dalies
keičiamas taip:
1. 26 straipsnio 2 dalies
b punktas pakeičiamas taip:
„b) skatinti inovacijas plačiau taikant IRT
bei plačiajuostį ryšį ir investuojant į šias sritis;“
2. 31 straipsnis iš dalies keičiamas
taip:
a) 2 dalis pakeičiama taip:
„2. „Projektais siekiama skatinti inovaciją,
technologijų perdavimą ir naujų technologijų, kurias jau galima pateikti
rinkai, sklaidą.
Sąjunga gali suteikti dotaciją, kuri papildytų
1 dalies a punkte minimų projektų biudžetą.
Taip pat Sąjunga gali EIB suteikti finansinį
įnašą, skirtą atidėjiniams ir kapitalo paskirstymui paskoloms ar garantijoms,
kurias iš nuosavų išteklių taikant 2a–2d dalyse nurodytą projektų obligacijoms
skirtą rizikos pasidalijimo priemonę suteikia EIB.
b) Įterpiami 2a–2d punktai:
„2a. Projektų obligacijoms skirta rizikos
pasidalijimo priemonė – tai kredito vertės didinimas, atitinkantis šiuos
kriterijus:
a)  tai yra EIB teikiama paskola ar garantija,
skirta IRT ir plačiajuosčio ryšio projektams finansuoti;
b) apima projekto skolos tvarkymo riziką ir
mažina obligacijų turėtojų kredito riziką;
c) taikoma tik tiems projektams, kurių
finansinis perspektyvumas grindžiamas projekto pajamomis.
2b. Sąjungos rizika, susijusi su projektų
obligacijoms skirta rizikos pasidalijimo priemone, įskaitant valdymo mokesčius
ir kitas tinkamas finansuoti išlaidas, griežtai apribojama projektų
obligacijoms skirtai rizikos pasidalijimo priemonei numatyta Sąjungos įnašo
suma,  o Sąjungos bendrajam biudžetui nėra jokių papildomų įsipareigojimų.
Likusią visų veiksmų riziką prisiima EIB.
2c. Išsamios projektų obligacijoms skirtos
rizikos pasidalijimo priemonės įgyvendinimo, įskaitant jos stebėseną ir
kontrolę, nuostatos ir sąlygos išdėstomos Komisijos ir EIB delegavimo
susitarime.
2d. 2013 m. pagal I priedo
b punkte nustatytą taisyklę iš biudžeto, skirto IRT ir plačiajuosčio ryšio
politikai įgyvendinti, gali būti panaudota iki 20 mln. EUR.  Taikant
rizikos pasidalijimo priemonę visos investavimo laikotarpiu gautos įplaukos
gali būti vėl panaudotos naujoms paskoloms ir garantijoms finansuoti.“
2 straipsnis
Reglamento
(EB) Nr. 680/2007 pakeitimai
Reglamentas (EB) Nr. 680/2007 iš
dalies keičiamas taip:
1) 2 straipsnyje
įterpiami 14 ir 15 punktai:
„14. projektų obligacijoms skirta rizikos
pasidalijimo priemonė – tai bendro intereso projektams taikomas kredito vertės
didinimas. Projektų obligacijoms skirta rizikos pasidalijimo priemonė apima
projekto skolos tvarkymo riziką ir mažina obligacijų turėtojų kredito riziką.
Ji taikoma tik tiems projektams, kurių finansinis perspektyvumas grindžiamas
projekto pajamomis.
15. kredito vertės didinimas – tai EIB
paskolos ar EIB garantijos naudojimas siekiant pagerinti projekto skolos
kredito kokybę.“
2) 4 straipsnio pirmoje pastraipoje
įterpiamas šis sakinys:
„Projektų obligacijoms skirtos rizikos
pasidalijimo priemonės paraiškos pagal 6 straipsnio 1 dalies g punktą
adresuojamos EIB laikantis EIB standartinės paraiškų teikimo procedūros.“
3) 6 straipsnio 1 dalis iš dalies
keičiama taip:
a) d punkte įterpiamas šis sakinys:
„2012 ir 2013 m. projektų obligacijoms
skirtai rizikos pasidalijimo priemonei transporto sektoriuje gali būti perkelta
iki 200 mln. EUR.“
b) įterpiamas g punktas:
„g) finansinis įnašas Europos investicijų
bankui, skirtas atidėjiniams ir kapitalo paskirstymui paskoloms ar garantijoms,
kurias iš nuosavų išteklių taikant projektų obligacijoms skirtą rizikos
pasidalijimo priemonę suteikia EIB TEN-T ir TEN-E srityse. Sąjungos rizika,
susijusi su projektų obligacijoms skirta rizikos pasidalijimo priemone,
įskaitant valdymo mokesčius ir kitas tinkamas finansuoti išlaidas, griežtai
apribojama projektų obligacijoms skirtai rizikos pasidalijimo priemonei
numatyta Sąjungos įnašo suma,  o Sąjungos bendrajam biudžetui nėra jokių
papildomų įsipareigojimų. Likusią visų veiksmų riziką prisiima EIB.  Projektų
obligacijoms skirtos rizikos pasidalijimo priemonės įgyvendinimo, įskaitant jos
stebėseną ir kontrolę, išsamios nuostatos ir sąlygos išdėstomos Komisijos ir
EIB delegavimo susitarime. 2012 ir 2013 m. 15 straipsnio
2 dalyje nustatyta tvarka projektų obligacijoms skirtai rizikos
pasidalijimo priemonei įgyvendinti gali būti perkelta iki
210 mln. EUR – iki 200 mln. EUR transporto projektams ir
iki 10 mln. EUR energetikos projektams – atitinkamai iš TEN-T (LGTT)
ir TEN-E biudžeto eilučių. Taikant projektų obligacijoms skirtą rizikos
pasidalijimo priemonę visos investavimo laikotarpiu gautos įplaukos gali būti
vėl panaudotos naujoms paskoloms ir garantijoms finansuoti.“
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo
paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir
tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO
PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA
              1.1.        Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
              1.2.        Atitinkama (-os)
politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
              1.3.        Pasiūlymo
(iniciatyvos) pobūdis
              1.4.        Tikslas (-ai)

              1.5.        Pasiūlymo
(iniciatyvos) pagrindas
              1.6.        Trukmė
ir finansinis poveikis
              1.7.        Numatomas (-i)
valdymo metodas (-ai)
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
              2.1.        Priežiūros
ir atskaitomybės taisyklės
              2.2.        Valdymo
ir kontrolės sistema
              2.3.        Sukčiavimo
ir pažeidimų prevencijos priemonės
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS
POVEIKIS
              3.1.        Atitinkama (-os)
daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto
išlaidų eilutė (-s)
              3.2.        Numatomas
poveikis išlaidoms
              3.2.1.     Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė
              3.2.2.     Numatomas
poveikis veiklos asignavimams
              3.2.3.     Numatomas
poveikis administracinio pobūdžio asignavimams
              3.2.4.     Suderinamumas
su dabartine daugiamete finansine programa
              3.2.5.     Trečiųjų
šalių finansinis įnašas
              3.3.        Numatomas poveikis
įplaukoms
FINANSINĖ
TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA
1.1.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pavadinimas
Europos Parlamento ir Tarybos reglamento,
kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1639/2006/EB dėl Konkurencingumo
ir inovacijų bendrosios programos įsteigimo (2007–2013 m.) ir Reglamentas
(EB) Nr. 680/2007, nustatantis bendrąsias taisykles dėl Bendrijos
finansinės paramos teikimo transeuropinių transporto ir energetikos tinklų
srityse, pasiūlymas.
1.2.        Atitinkama (-os)
politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[12]
Politikos sritis:       Ekonomikos ir finansų
reikalai
VGB veikla:          Finansinės operacijos ir
priemonės
Politikos sritis:       Mobilumas ir
transportas
VGB veikla:          Transeuropiniai tinklai
Politikos sritis:       Informacinė visuomenė
ir žiniasklaida
Veiklos rūšys:       IRT diegimas (0903)
Politikos sritis:       Energetika
VGB veikla:          Transeuropiniai tinklai
(3203)
1.3.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pobūdis
Pasiūlymas (iniciatyva)
susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę

1.4.        Tikslai
1.4.1.     Komisijos
daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai),
kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva)
Parengti
EITP
Remti
energetikos infrastruktūrų, kuriomis užtikrinamas energijos tiekimo tęstinumas
ir sauga, taigi ir deramas ekonomikos veikimas, plėtrą
Užtikrinti
transporto tinklų jungtis ir sąveiką.
Remti
IRT diegimą
1.4.2.     Konkretus (-ūs)
tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla
Konkretus tikslas –  finansuotų transporto,
energetikos ir plačiajuosčio ryšio projektų skaičius.
VGB veikla:
Ekonomikos ir finansų reikalai – finansinės
operacijos ir priemonės
Mobilumas ir transportas – tinklų tarpusavio
jungtys ir sąveika šalinant transporto spūstis
Informacinė visuomenė ir žiniasklaida – IRT diegimas
(0903)
Energetika – didinti energijos tiekimo per
infrastruktūrą saugumą
1.4.3.     Numatomas (-i)
rezultatas (-ai) ir poveikis
Nurodyti poveikį, kurį
pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams gavėjams (grupėms).
Iniciatyvos tikslas – remti Europos projektų
obligacijų rinkų atkūrimą ir pagerinti galimybes gauti lėšų infrastruktūros projektams
įgyvendinti. Strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyva yra nauja
finansinė rizikos pasidalijimo priemonė, kurią ketinama pradėti taikyti
įgyvendinant transeuropinių transporto, energetikos ir telekomunikacijų, ypač
plačiajuosčio ryšio, tinklų politiką. Ja siekiama paskatinti privatųjį sektorių
daugiau skolų finansavimo teikti su Europos infrastruktūros projektais
susijusiems veiksmams.
Kaip TEN-T, TEN-E ir Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios
programos biudžeto dalis, užuot teikiant jas kaip dotaciją, ES biudžeto lėšos į
Europos investicijų banką (EIB) įnešamos kaip atidėjiniams ir kapitalo
paskirstymui skirtos lėšos siekiant padengti dalį rizikos, kurią EIB prisiima
finansuodamas infrastruktūros projektus pagal šią iniciatyvą.
Įgyvendinant šią priemonę turėtų būti sudarytos
sąlygos:
a) EIB teikti daugiau paskolų infrastruktūros
projektams ir rizikingesniems, bet vis dėlto finansiškai naudingiems
infrastruktūros projektams;
b) ES biudžeto lėšoms daryti dauginamąjį poveikį
privačiam investavimui į infrastruktūrą, kad vienam iniciatyvai skirtų ES lėšų
eurui tektų 15–20 į Europos infrastruktūros projektus investuotų eurų.
Tačiau, atsižvelgiant į biudžeto eilutėse
numatytas sumas ir jų nepakeičiamumą bandomuoju etapu, apskaičiuota, kad galima
paremti ne daugiau kaip 5–14 infrastruktūros projektų. Numatomas projektų
skaičius iš esmės priklausys nuo jų apimties ir rinkos palankumo.
1.4.4.     Rezultatų ir poveikio
rodikliai
Siekiama padidinti kapitalo rinkų skolos
finansavimą, teikiamą infrastruktūros projektams, kurie atitinka reikalavimus
paramai gauti pagal Reglamentą Nr. 690/2007 ir Sprendimą
Nr. 1639/2006/EB. Taigi bus taikomi šie rodikliai:
– TEN-T, TEN-E ir plačiajuosčio ryšio projektų,
kuriems pagal iniciatyvą skirtas EIB finansavimas, skaičius;
– pasiektas dauginamasis poveikis – bendras ir
konkrečiam sektoriui. Numatomas dauginamasis poveikis ES biudžeto įnašo,
palyginti su visa pagal iniciatyvą remiamiems projektams skirtų investicijų
suma, ir sandorių sąlygų atžvilgiu yra iki 15–20;
– šiems projektams gauto kapitalo rinkų skolos
finansavimo apimtis – bendra ir konkrečiam sektoriui.
Rezultatų stebėsena bus pagrįsta EIB ataskaitomis
ir rinkų tyrimais.
1.5.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pagrindas
1.5.1.     Trumpalaikiai ir ilgalaikiai
poreikiai
Yra pavojus, kad dėl ribojamosios fiskalinės
politikos ES svarbos infrastruktūros projektai nebus įgyvendinami tokiu tempu,
kokio reikia norint pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus, ir dėl to
sulėtėtų  ES ekonomikos atsigavimas ir augimas.
Be to, į finansinės krizės metu kylančias
likvidumo ir rizikos problemas bankai reagavo sutrumpindami paskolų grąžinimo
terminus bei didindami infrastruktūros projektų kainą ir užstato reikalavimus.
Nors bankų skolos vertybinių popierių rinkos rodo atsigavimo požymius,
infrastruktūros projektams ir toliau sunku gauti ilgalaikį skolų finansavimą.
Todėl padidėjo potenciali obligacijų rinkų, kaip finansavimo šaltinio, svarba.
Tačiau, kadangi nėra nuolatinių viešųjų kredito vertės didinimo priemonių,
TEN-T, TEN-E ir plačiajuosčio ryšio sektoriuose per pastaruosius kelerius metus
nevykdyta jokių projektų obligacijų operacijų.
Strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų
iniciatyvos tikslas –  padidinti kredito vertę, kad būtų galima pritraukti
kapitalo rinkų investuotojus. Ji taip pat padėtų sukurti naują turto kategoriją
– infrastruktūros projektų obligacijas. Ekonomikos atsigavimo ir augimą
skatinančių paramos veiksmų įgyvendinimo aplinkybėmis iniciatyvą būtina pradėti
įgyvendinti tada, kai kapitalo rinkų investuotojai pradeda ieškoti alternatyvių
ilgalaikių ir pakankamai saugių investavimo galimybių. Siekiant skatinti
palankesnį rinkų požiūrį ir užtikrinti veiksmingesnį finansinių priemonių
įgyvendinimą pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę reikalingas bandomasis
etapas – jo metu bus galima atlikti ir rinkos tyrimus, kurie suteiktų galimybę
optimizuoti priemonės modelį laikotarpiui po 2013 m.
1.5.2.     Papildoma ES dalyvavimo nauda
Taikant iniciatyvą bus papildyta, o ne išstumta
bankų skolinimo veikla, ir taip projektams suteiktas alternatyvus ir
konkurencingas ilgalaikio skolos finansavimo šaltinis. Panašių priemonių,
kurios pagrindiniams ES infrastruktūros projektams pritrauktų kapitalo rinkų
finansavimą, nėra.
Norint skubiai pritraukti daugiau privačių ES ir
užsienio santaupų infrastruktūros projektams ir palengvinti nacionalinių
biudžetų naštą reikalingi naujoviški sprendimai. Pagal strategijos „Europa
2020“ projektų obligacijų iniciatyvą įgyvendinamomis EIB finansavimo
operacijomis bus papildyta veikla, vykdoma įgyvendinant dabartines nuosavybės
ir skolos priemones – „Marguerite“ fondą ir TEN transporto  projektams skirtą
paskolų garantijų priemonę (LGTT).
EIB finansavimo operacijos yra labai svarbi ir
veiksminga transporto, energetikos ir IRT sričių infrastruktūros projektų,
kurie turi didelę reikšmę įgyvendinant strategiją „Europa 2020“, rėmimo
priemonė. EIB perduoda visą su ES parama susijusią finansinę naudą ir
patrauklias EIB finansavimo kainas galutiniams naudos gavėjams konkurencingų
palūkanų normų forma.
Šia rizikos pasidalijimo priemone užtikrinama
reikiama finansinė ES parama projektams, kurie įprastomis sąlygomis neatitiktų
standartinių EIB rekomendacijų ir kriterijų.
1.5.3.     Panašios patirties išvados
Nustatyti faktai apibendrinami ir analizuojami
prie šio pasiūlymo pridedamame poveikio vertinime.
TEN transporto projektams skirtos paskolų
garantijų priemonės (LGTT) taikymo patirtis rodo, jog norint, kad finansų
rinkos, patarėjai finansų ir teisės klausimais, valdžios institucijos, projektų
rėmėjai ir vykdytojai priimtų naujas idėjas ir suvoktų teigiamą LGTT poveikį
projektų finansinei struktūrai, reikia nemažai laiko. LGTT pradėta įgyvendinti
2007 m., ir tuo metu tai buvo naujovė, speciali priemonė, skirta
operacinei rizikai po transporto infrastruktūros projektų statybos laikotarpio
padengti. Todėl svarbu pradėti įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ projektų
obligacijų iniciatyvos bandomąjį etapą, kad nebūtų prarastas palankiai šią
iniciatyvą vertinančių suinteresuotųjų šalių entuziazmas.
1.5.4.     Suderinamumas ir galima
sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis
Ši iniciatyva yra suderinta su strategija „Europa
2020“, pasiūlymu įgyvendinti Europos tinklų infrastruktūros priemonę ir metine
augimo apžvalga.
Europos tinklų infrastruktūros priemonė taps
ilgesniam laikotarpiui skirta sistema, kuria bus užtikrinama, kad energetikos,
transporto ir telekomunikacijų sričių projektai būtų įgyvendinami laiku ir
veiksmingai. Komisijos 2011 m. birželio 29 d. pasiūlyta išsami pagal
prioritetus suskirstytų infrastruktūros projektų galimybių strategija[13] turi nemažą potencialą
pritraukti daugiau privačiojo sektoriaus finansavimo ir kartu padėti baigti
kurti vidaus rinką. Strategija, kuri apima ir tinkamų finansuoti projektų
atranką, yra skaidri, ir taip visoms suinteresuotosioms šalims užtikrinamas
didelis tikrumo lygis. Pagal šią strategiją, norint sudaryti bendras sąlygas
investavimui į infrastruktūrą, užtikrinti suinteresuotųjų šalių elgsenos
pokyčius ir paspartinti intervenciją, būtinas politikos prioritetų, taisyklių
nustatymas, skatinimo sistemų įdiegimas, glaudus suinteresuotųjų šalių
bendradarbiavimas, informavimo ir sąmoningumo ugdymo kampanijos. Koordinuotai
bus teikiamos dotacijos ir įgyvendinamos finansinės priemonės kiekvienai iš jų
taikant atskiras finansines taisykles.
Finansinės priemonės reikalingos siekiant
sumažinti tam tikras kliūtis, kurios užkerta kelią skolos ir nuosavo kapitalo
finansavimo srautams. Pagrindinė jų paskirtis – pritraukti ir palengvinti
privačiojo sektoriaus vykdomą projektų finansavimą. Tuo pat metu didėjančiomis
investicijomis į infrastruktūros projektus stimuliuojama visuotinė pokrizinių
finansų rinkų plėtra, spartinamas ekonomikos atsigavimas ir skatinamas augimas.
2014–2020 m. laikotarpiu strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų
iniciatyva taps neatskiriama Europos infrastruktūros tinklų priemonės rizikos
pasidalijimo priemonių dalimi. Pagrindinis 2012–2013 m. bandomojo etapo
tikslas – neatidėliojant suteikti paramą infrastruktūros projektams ir
pasirengti iniciatyvos vykdymo 2014–2020 m. etapui.
1.6.        Trukmė ir finansinis poveikis

Įgyvendinimas: veiklos pradžios laikotarpis – nuo
2012 iki 2013 m.
1.7.        Numatomas (-i) valdymo
metodas (-ai)[14]
Bendras valdymas vykdymo užduotis perduodant EIB.
Pagal esamas nuostatas pasiūlyme numatyta, kad EIB
finansuoja investicinius projektus pagal savo taisykles ir procedūras. Komisija
yra atsakinga už biudžeto asignavimų administravimą. EIB ir Komisija sudaro
susitarimą, kuriame nustatomos išsamios nuostatos ir procedūros, susijusios su siūlomo
sprendimo įgyvendinimu.
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
2.1.        Stebėsenos ir atskaitomybės
taisyklės, valdymas ir kontrolė
EIB finansavimo operacijas EIB administruos pagal savo
taisykles ir procedūras, įskaitant tinkamas audito, kontrolės ir stebėsenos
priemones. EIB statute numatyta, kad EIB audito komitetas, kuriam padeda išorės
auditoriai, yra atsakingas už EIB operacijų ir sąskaitų tvarkingumo tikrinimą.
EIB sąskaitas kiekvienais metais tvirtina valdytojų taryba.
Be to, EIB valdytojų taryba, kurioje Komisijai
atstovauja direktorius ir pakaitinis direktorius, tvirtina kiekvieną EIB
finansavimo operaciją ir stebi, kad EIB valdymas atitiktų statutą ir valdytojų
tarybos bendruosius nurodymus.
2003 m. spalio mėn. Komisijos, Audito Rūmų ir
EIB trišaliame susitarime, kuris 2007 m. buvo pratęstas ketverių metų
laikotarpiui, išdėstytos išsamios taisyklės, pagal kurias Audito Rūmai turi
atlikti EIB finansavimo operacijų, kurioms suteikta ES garantija, auditą.
Tarpinstitucinio susitarimo 49 straipsnyje
numatyta, kad Komisija biudžeto valdymo institucijai kasmet teikia EIB vykdomos
veiklos ataskaitą.
Be to, apie kiekvieną savo finansavimo operaciją EIB
Komisijai teikia statistinius, finansinius ir apskaitos duomenis, kurie Komisijai
būtini, kad ji galėtų atlikti su ataskaitų rengimu susijusias savo pareigas
arba kad galėtų atsakytų į Europos Audito Rūmų prašymus, taip pat pateikia neišmokėtų
sumų pagal EIB finansavimo operacijas audito pažymą.
Pagal patikimo finansų valdymo principą Komisijos
vykdoma stebėsena apima reguliarių iniciatyvos įgyvendinimo pažangos ataskaitų,
kurios grindžiamos finansinio įgyvendinimo, rezultatų ir poveikio rodikliais,
rengimą. Į tarpinstitucinio susitarimo 49 straipsnį, kuriame nustatyta
atskaitomybės tvarka, bus įtrauktas skirsnis apie šią iniciatyvą.
Galiausiai Komisija ketina 2013 m. antrojoje
pusėje atlikti bandomojo etapo vertinimą, kad įvertintų jo sėkmę trumpu jo
įgyvendinimo laikotarpiu ir įgytą patirtį, kuria būtų galima pasinaudoti
įgyvendinant iniciatyvą pagal EITP po 2013 m.
2.2.        Sukčiavimo ir pažeidimų
prevencijos priemonės
Kadangi šios iniciatyvos įgyvendinimą
administruoja EIB, ją įgyvendinant remiamasi kontrolės ir stebėsenos sistema,
kuri jau taikoma TEN transporto projektams skirtai paskolų garantijų priemonei.
EIB tenka pagrindinė atsakomybė už kovos su sukčiavimu priemonių priėmimą, visų
pirma finansinėms operacijoms taikant 2008 m. balandžio mėn. priimtą „EIB
korupcijos, sukčiavimo, slaptų susitarimų, prievartos, pinigų plovimo ir
terorizmo finansavimo vykdant Europos investicijų banko veiklą prevencijos ir
atgrasymo nuo jų politiką“.
EIB taisyklėse ir procedūrose, be išsamių kovos su
sukčiavimu ir korupcija priemonių, numatyta, kad OLAF yra kompetentinga vykdyti
vidaus tyrimus. 2004 m. liepos mėn. EIB valdytojų taryba patvirtino
sprendimą „dėl vidaus tyrimų, susijusių su Bendrijų finansiniams interesams
kenkiančio sukčiavimo, korupcijos ir bet kokios kitos neteisėtos veiklos
prevencija, nuostatų ir sąlygų“.
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
FINANSINIS POVEIKIS
3.1.        Atitinkama (-os)
daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto
išlaidų eilutė (-s)
·      Esamos biudžeto išlaidų eilutės. Priemonės finansavimas bus užtikrintas
perskirsčius dabartinėms programoms, susijusioms su tomis pačiomis politikos
sritimis (mobilumas ir transportas, energetika, informacinė visuomenė ir
žiniasklaida), kurioms taikoma naujoji priemonė, skirtas ES biudžeto lėšas tose
pačiose biudžeto eilutėse.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė ||   Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Aprašymas………………………...……….] || DA/NDA ([15]) || ELPA [16]šalių   || šalių kandidačių[17]   || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 1A || 06.03.03 TEN-T || DA || NE || NE || NE || NE
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Išlaidų kategorija…………………………………..] || DA/NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 1A || 32.03.02 TEN-E || DA || NE || NE || NE || NE
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas ||   ||   ||
   || Numeris [Išlaidų kategorija…………………………………..] || DA/NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 1A || 09.03.01 Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa – Informacinių ir ryšių technologijų politikos rėmimo programa || DA || TAIP || TAIP || TAIP || NE
3.2.        Numatomas poveikis išlaidoms
3.2.1.     Numatomo poveikio išlaidoms
suvestinė
Šį sprendimą dėl šiam veiksmui įgyvendinti skirtų
lėšų taikydama metinę procedūrą priims biudžeto valdymo institucija. Todėl
įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų skirtumas per tuos metus yra tik
orientacinis. Bet kuriuo atveju visas strategijos „Europa 2020“ projektų
obligacijų iniciatyvai skirtas ES biudžetas negali viršyti
230 mln. EUR.
Tikimasi, kad Mobilumo ir transporto GD ir TEN-T
vykdomojoje įstaigoje administracinių pajėgų poreikis išliks stabilus – ne
didesnis nei šiuo metu reikia TEN transporto projektams skirtai paskolų
garantijų priemonei administruoti. Todėl tiesioginio poveikio personalui nėra.
Energetikos bei Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos generaliniams
direktoratams  tai yra naujas veiksmas, o Ekonomikos ir finansų reikalų generaliniam
direktoratui iniciatyvai įgyvendinti ir pažangai stebėti reikalingos
administracinės pajėgos. Taigi personalo pokyčiai, nors ir skirtingi, numatomi
visuose šiuose generaliniuose direktoratuose ir yra susiję su skirtingomis jų
užduotimis.
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 1A || Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti
 Mobilumo ir transporto, Energetikos ir Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos GD ||   ||   || 2012  metai[18] || 2013  metai || 2014  metai || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai ||   ||   ||   ||
 06.03.03 || Įsipareigojimai || (1) || 100 || 100 || 0 || 200
 Mokėjimai || (2) || 40 || 60 || 100 || 200
 32.03.02 || Įsipareigojimai || (1a) || 0 || 10 || 0 || 10
 Mokėjimai || (2a) || 0 || 10 || 0 || 10
 09.03.01 || Įsipareigojimai || (1a) || 0 || 20 || 0 || 20
 Mokėjimai || (2a) || 0 || 20 || 0 || 20
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų paketo lėšomis[19] || 0 || 0 || 0 ||
 Biudžeto eilutės numeris ||   || (3) ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO asignavimų, skirtų Mobilumo ir transporto, Energetikos ir Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos GD || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 100 || 130 || 0 || 230
 Mokėjimai || =2+2a +3 || 40 || 90 || 100 || 230
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 100 || 130 || 0 || 230
 Mokėjimai || (5) || 40 || 90 || 100 || 230
   IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų paketo lėšomis || (6) || 0 || 0 || 0 || 0
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1A IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 100 || 130 || 0 || 230
 Mokėjimai || =5+ 6 || 40 || 90 || 100 || 230
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 || „Administracinės išlaidos“
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2012  metai || 2013  metai || 2014  metai || 2015  metai || … įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO
 Mobilumo ir transporto, Energetikos, Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos ir Ekonomikos ir finansų reikalų GD bei TEN-T vykdomoji įstaiga ||
  Žmogiškieji ištekliai || 0,5 personalo (ECFIN) + 0,1 personalo (ENER) =   0,0762 (0,6*127000 standartinės išlaidos vienam etatui) || 0,1 personalo (ECFIN) + 0,1 personalo (ENER)+ 0,5 personalo (INFSO) =   0,0889 (0,7*127000 standartinės išlaidos vienam etatui) || 0,1 personalo (ECFIN) + 0,1 personalo (ENER) =   0,0254 (0,2*127000 standartinės išlaidos vienam etatui) ||   ||   ||   ||   ||
  Kitos administracinės išlaidos || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO GD <…….> || Asignavimai || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų  = Iš viso mokėjimų) || 0,0762 (ENER + ECFIN + INFSO) || 0,0889 (ENER + ECFIN + INFSO) || 0,0254 (ENER + ECFIN + INFSO) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2012 metai[20]  || 2013  metai || 2014  metai || 2015  metai || … įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 100,0762   || 130,0889 || 0,0254 ) ||   ||   ||   ||   || 230,1905
 Mokėjimai || 40,0762 || 90,0889 ) || 1000,0254 ) ||   ||   ||   ||   || 230,1905
3.2.2.     Numatomas poveikis veiklos
asignavimams
–
¨      Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
nenaudojami.
–
x        Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
veiklos asignavimai naudojami, kaip paaiškinta toliau. Tačiau šie poreikiai bus
finansuojami perskirsčius kitų programų asignavimus. Be to, nėra nustatytų
vieno projekto išlaidų, nes reikiama ES biudžeto lėšų suma priklausys nuo
projekto dydžio ir kitų sąlygų. Todėl toliau pateikiami skaitiniai duomenys yra
tik prognozės ir orientacinio pobūdžio, siekiant parodyti, kad remtinų projektų
skaičius bus ribotas.
–
 Rezultatai yra projektų, kuriems suteikta parama,
skaičius ir biudžeto įnašas, kurį ES turi skirti EIB.
Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
 Nurodyti tikslus ir rezultatus   ò ||   ||   || 2012  metai || 2013 metai || 2014 metai || N+3 metai   || … įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO
 REZULTATAI
 Rezultato rūšis[21]   || Vidutinės rezultato išlaidos priklausys nuo projekto dydžio, rizikos klasifikacijos, užbaigtumo ir t. t. || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Iš viso rezultatų || Iš viso išlaidų
 1 KONKRETUS TIKSLAS[22]…   || Finansuotų transporto, energetikos ir plačiajuosčio ryšio projektų skaičius
 - Mobilumo ir transporto GD rezultatai || Projektų skaičius projects || Numatyta 20 || 1-2 || 40 || 1-3 || 60 || 1-6 || 100 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 3-11 || 200
 - Energetikos GD rezultatai || Projektų skaičius || Numatyta 10 ||   ||   || 1 || 10 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 10
 - Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos GD rezultatai || Projektų skaičius || Numatyta 20 ||   ||   || 1-2 || 20 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1-2 || 20
 1 konkretaus tikslo tarpinė suma || 1- || 40 || 3-6 || 90 || 1-6 || 100 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2 KONKRETUS TIKSLAS… ||
 - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO IŠLAIDŲ || 1-2 || 40 || 1-6 || 90 || 1-6 || 100 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 5-14 || 230
 IŠ VISO IŠLAIDŲ || 1-2 || 40 || 1-6 || 90 || 1-6 || 100 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 5-14 || 230
3.2.3.     Numatomas poveikis
administracinio pobūdžio asignavimams
3.2.3.1.  Suvestinė
–
¨      Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai
nenaudojami.
–
X       Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
administraciniai asignavimai naudojami taip:
   || 2012 metai[23] || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai || … įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO
mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 ||   ||   ||   ||   || 0,1905
 Kitos administracinės išlaidos ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Tarpinė suma pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 ||   ||   ||   ||   || 0,1905
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[24]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 ||   ||   ||   ||   || 0,1905
3.2.3.2.  Numatomi žmogiškųjų išteklių
poreikiai
–
Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji
ištekliai naudojami taip:
 ||   || 2012  metai || 2013  metai || 2014  metai || 2015  metai ||  Įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) ||
  Personalo plano etatai (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai)
 || ECFIN: 01 01 01 01, ENER 32.01.01, INFSO 09.01.01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 0,1 (ENER) + 0,5 (ECFIN) || 0,1 (ENER) + 0,1 ECFIN + 0,5 INFSO || 0,1 (ENER) + 0,1 INFSO ||   ||   ||
 ||  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE)[25]   ||
 || XX 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[26]   || - at būstinėje[27]   || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || - in delegacijose || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE – netiesioginiai moksliniai tyrimai) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiesioginiai moksliniai tyrimai) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || IŠ VISO ||   ||   ||   ||   ||   ||
Sąmatą nurodyti sveikais skaičiais (arba ne
smulkiau nei dešimtųjų tikslumu)
XX yra
atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
Žmogiškųjų
išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus
priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniuose direktoratuose, ir
prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti
skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto
apribojimus.  Vykdytinų užduočių aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Kadangi atsakomybė už veiksmų vykdymą tenka EIB, Komisijos personalas vykdys šias užduotis: – derybas dėl sutarčių ir kt.; – biudžetinės procedūros administravimą (remiantis EIB pateiktų projektų paketu); – EIB reguliariai teikiamos informacijos vertinimą ir ataskaitų biudžeto valdymo institucijai – tokiai, kaip nurodyta tarpinstitucinio susitarimo 49 straipsnyje, rengimą; – dalyvavimą iniciatyvinių grupių posėdžiuose siekiant stebėti įgyvendinimą; – apskaitą; – ryšių su Audito Rūmais, Parlamentu ir Taryba palaikymą; – tinkamumo gairių teikimą EIB individualiems projektams.
 Išorės personalas || Nėra
3.2.4.     Suderinamumas su dabartine
daugiamete finansine programa
–
- Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę
daugiametę finansinę programą. Šios sumos bus gautos perskirsčius esamų
programų asignavimus.
3.3.        Numatomas poveikis įplaukoms
Palūkanos ir kitos
įplaukos, pvz., naudos gavėjų mokami mokesčiai, gautos įgyvendinant priemonę
iki 2013 m. gruodžio 31 d., gali būti pridedamos prie iniciatyvos
lėšų. Po 2014 m. sausio 1 d. pajamos grąžinamos Sąjungos biudžetui.
Šiame etape neįmanoma apskaičiuoti galimų įplaukų srauto ir gavimo laiko.
–      ¨      Pasiūlymas
(iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms.
–      X       Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį
poveikį:
–
¨                  nuosaviems ištekliams
–
X                  įvairioms
įplaukoms
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Biudžeto įplaukų eilutė: || Asignavimai, skirti einamųjų metų biudžetui || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[28]
 2012 metai || 2013  metai || 2013  metai || N+3 metai || … įterpti tiek stulpelių, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą)
 Straipsnis …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Nurodyti įvairių įplaukų,
kurioms bus daromas poveikis, išlaidų biudžeto eilutę (-es).
Nurodyti poveikio
įplaukoms apskaičiavimo metodą.
[1]               COM(2011) 500 galutinis.
[2]               COM(2011) 500 „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“
ir atitinkami Komisijos tarnybų darbiniai dokumentai.
[3]               Pvz., projektai, kuriems įgyvendinti jau atrinktas
pageidaujamas konkurso dalyvis, ir (arba) projektų refinansavimas vykdant
įrengimo darbus.
[4]               OL L 310, 2006 11  9, p. 15.
[5]               OL L 162, 2007 6 22,
p. 1.
[6]               OL C , , p. .
[7]               OL C , , p. .
[8]               OL L 310, 2006 11 9, p. 15.
[9]               OL L 162, 2007 6 22, p. 1.
[10]             COM(2011) 500.
[11]             COM(2011) 660.
[12]             VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas
biudžeto sudarymas.
[13]             COM(2011) 500 Strategijos „Europa 2020“ biudžetas ir
atitinkami Komisijos tarnybų darbiniai dokumentai.
[14]             Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį
reglamentą pateikiamos svetainėje BudgWeb http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[15]             DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA –
nediferencijuotieji asignavimai.
[16]             ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.
[17]             Šalių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų
potencialių šalių kandidačių.
[18]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios
metai.
[19]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES
programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės),
netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.
[20]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios
metai.
[21]             Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz.,
finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir kt.).
[22]             Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus (-ūs)
tikslas (-ai) ...“.
[23]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios
metai.
[24]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES
programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės),
netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.
[25]             CA – sutartininkas („Contract Agent“); INT – per agentūrą
įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas
(„Jeune Expert en Délégation“); LA – vietinis darbuotojas („Local Agent“); SNE
– deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“).
[26]             Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės
personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių).
[27]             Būtina struktūriniams fondams, Europos žemės ūkio fondui
kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondui (EŽF).
[28]             Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai)
turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius
25 % surinkimo išlaidų.