				|

		52011PC0753

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo, taip pat krizių valdymo finansinės paramos priemonė /* KOM/2011/0753 galutinis - 2011/0368 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
Pastaraisiais metais nuolat didėjo su laisvės,
saugumo ir teisingumo erdve susijusios politikos svarba. Svarbiausias šios
politikos tikslas – sukurti Europoje vidaus sienų neturinčią erdvę, į kurią ES
ir trečiųjų šalių piliečiai galėtų patekti, joje judėti, gyventi, dirbti, o
drauge atsinešti naujų idėjų, kapitalo, žinių ir naujovių arba užpildyti jos
nacionalinių darbo rinkų spragas, būdami tikri dėl savo teisių ir saugumo. Vis
didėjančią vidaus reikalų politikos srities, kurioje įvyko daug pokyčių priėmus
Lisabonos sutartį, svarbą patvirtina 2009 m. Stokholmo programa[1].
Pagrindiniuose vidaus saugumo srities
dokumentuose, kaip antai Komisijos komunikate dėl vidaus saugumo strategijos[2], aiškiai nurodyta ateinančių
metų veiklos kryptis. Vidaus saugumas yra sritis, kurioje Sąjungai kils svarbių
uždavinių. Dėl terorizmo ir organizuoto nusikalstamumo, prekybos narkotikais,
korupcijos, elektroninių nusikaltimų, prekybos žmonėmis ir neteisėtos prekybos
ginklais toliau kils didelė grėsmė. Numatoma, kad bendras nusikalstamumo lygis
išliks stabilus, tačiau nusikaltimų pobūdis keisis – nusikaltėliai nusikaltimus
darys naudodamiesi naujomis technologijomis. Galima tikėtis, kad
tarpvalstybinis ir organizuotas nusikalstamumas didės, sudėtingės ir taps
labiau tarptautinio pobūdžio. Numatoma, kad daugės tam tikrų rūšių nusikaltimų,
kaip antai sukčiavimo ir pinigų plovimo atvejų bei elektroninių nusikaltimų.
Reikės imtis papildomų veiksmų, siekiant veiksmingiau visų pirma nuo teroro
aktų apsaugoti Sąjungos ypatingos svarbos infrastruktūrą ir plėtoti integruotą
Sąjungos požiūrį į rizikos ir krizių valdymą. Siekiant spręsti visus šiuos
būsimus uždavinius, itin svarbu imtis platesnio masto veiksmų Sąjungos
lygmeniu, kad pavyktų apsaugoti piliečius nuo vis labiau tarpvalstybinio
pobūdžio grėsmės ir paremti valstybių narių kompetentingų institucijų
operatyvinę veiklą, be kita ko, naudojant atitinkamą Sąjungos finansavimą.
Šiomis aplinkybėmis Stokholmo programoje aiškiai raginta steigti fondą, iš
kurio būtų remiamas vidaus saugumo strategijos įgyvendinimas, ir laikytis
nuoseklaus, išsamaus požiūrio į bendradarbiavimą teisėsaugos srityje, įskaitant
Sąjungos išorės sienų valdymą.
Atsižvelgdama į tai, 2011 m. birželio 29 d.
pasiūlyme dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos[3] Komisija rekomendavo, kaip dalį
supaprastintos dviejų fondų būsimų išlaidų vidaus reikalų srityje struktūros,
įsteigti Vidaus saugumo fondą, taip pat Prieglobsčio ir migracijos fondą.
Vidaus saugumo fondui bus skirtas bendras 4,648 mln. EUR
(dabartinėmis kainomis) biudžetas, kurio lėšomis bus padedama įgyvendinti
penkis vidaus saugumo strategijoje nustatytus strateginius tikslus: išardyti
tarptautinius nusikaltėlių tinklus; užtikrinti terorizmo prevenciją ir
išspręsti radikalėjimo ir verbavimo problemas; padidinti piliečių ir verslo
saugumą elektroninėje erdvėje; valdant sienas stiprinti saugumą; didinti
Europos gebėjimą įveikti krizes ir nelaimes.
Kadangi įvairiems strateginiams tikslams
taikomi skirtingi Sutarties pagrindai, teisiškai neįmanoma Vidaus saugumo fondą
įsteigti kaip atskirą finansinę priemonę. Todėl siūloma steigti fondą kaip
išsamią finansavimo sistemą, apimančią du sektorinius pasiūlymus (šis
pasiūlymas – vienas iš jų), ir ją papildyti horizontaliąja priemone, kuria būtų
nustatytos bendrosios nuostatos.
Teisinė struktūra išsamiau paaiškinama 3
skirsnyje.
2.           KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
Kadangi vertinimui, kaip priemonei paveikti
politikos formavimą, skiriama daugiau dėmesio, šis pasiūlymas parengtas
atsižvelgiant į vertinimo rezultatus, konsultacijas su suinteresuotosiomis
šalimis ir poveikio vertinimą.
2010 m. pradėtas ir 2011 m. tęstas
būsimų vidaus reikalų srities finansavimo priemonių rengimas. 2010 m.
gruodžio mėn., rengiant priemones, su nepriklausomo rangovo pagalba pradėtas
vertinimo ir poveikio vertinimo tyrimas. 2011 m. liepos mėn. tyrimas
baigtas: apibendrinti dabartinių finansinių priemonių vertinimo rezultatai ir
poveikio vertinime nagrinėtos problemos, tikslai bei politikos galimybės,
įskaitant jų galimą poveikį. Remdamasi šiuo tyrimu, Komisija parengė poveikio
vertinimo ataskaitą, dėl kurios 2011 m. rugsėjo 9 d. Poveikio
vertinimo valdyba pateikė nuomonę.
Kadangi
vertinimui, kaip priemonei paveikti politikos formavimą, skiriama daugiau
dėmesio, šiame pasiūlyme dėl įstatymo galią turinčio akto taip pat atsižvelgta
į visas Saugumo ir laisvių apsaugos pagrindų programos laikotarpio vidurio
oficialaus vertinimo[4],
kuriame aptartas ISEC („Nusikalstamumo prevencija ir kova su nusikalstamumu“)
bei CIPS („Terorizmo ir kitos su saugumu susijusios rizikos prevencija,
parengtis ir padarinių valdymas“) programų įgyvendinimas2007–2009 m., išvadas. 2011
m. birželio 16 d. ataskaitoje Komisija įvertino programų įgyvendinimo ir
pasiektų rezultatų kiekybinius ir kokybinius aspektus, įskaitant tikslų
programos veiklos planavimą, finansuotų projektų rezultatų analizę ir priemonių
bei įgyvendinimo mechanizmų peržiūrą, siekdama nustatyti galimas korekcines priemones.
Rengiant šį pasiūlymą, atsižvelgta į visus nuo
2011 m. sausio 5 d. iki kovo 20 d. internetu vykusių viešų
konsultacijų dėl vidaus reikalų srities finansavimo ateities[5] su Sąjungos ir trečiųjų šalių
suinteresuotosiomis šalimis rezultatus. Iš privačių asmenų ir organizacijų
gauta 115 atsakymų, įskaitant 8 pareiškimus dėl pozicijos. Prie konsultacijų
prisidėjo respondentai iš visų valstybių narių ir kai kurių trečiųjų šalių.
2011 m. balandžio mėn. pagrindinės
suinteresuotosios šalys (valstybės narės, tarptautinės organizacijos,
pilietinės visuomenės organizacijos ir kt.) susirinko į konferenciją „Naujas
žvilgsnis į ES vidaus reikalų srities finansavimo ateitį“, kurioje pasidalijo
nuomonėmis apie Sąjungos vidaus reikalų srities finansavimo ateitį. Per konferenciją
taip pat pritarta padėties apžvalgos išvadoms ir viešų konsultacijų
rezultatams.
ES vidaus reikalų srities finansavimo ateities
klausimas iškeltas ir su institucijomis aptartas įvairiomis progomis: be kita
ko, per 2011 m. sausio 21 d. TVR tarybos neoficialius pietus, 2011 m.
sausio 26 d. neoficialius pusryčius su Europos Parlamento politikos
koordinatoriais, 2011 m. kovo 10 d. Komisijos narės C. Malmström
klausymą Parlamento Politinių išbandymų komitete ir 2011 m. kovo 17 d.
Vidaus reikalų GD generaliniam direktoriui keičiantis nuomonėmis Parlamento
Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitete.
Patarimų dėl būsimų finansinių vidaus saugumo
srities priemonių ekspertai pateikė per 2010 m. spalio 5 d. diskusijas
Operatyvinio bendradarbiavimo vidaus saugumo srityje nuolatinio komiteto (COSI)
posėdyje – preliminariai apsikeista nuomonėmis su valstybių narių ir agentūrų
(Eurojusto, Europolo, Europos policijos koledžo (CEPOL) ir Europos operatyvaus
bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo
agentūra (FRONTEX)) atstovais, taip pat per 2011 m. vasario 9 d.
vykusią EOS konferenciją pramonės ir saugumo tema. Su būsimos finansinės vidaus
saugumo priemonės įgyvendinimu susiję techniniai aspektai taip pat aptarti su
valstybių narių ekspertais per dviejų Saugumo ir laisvių apsaugos bendrosios
programos komitetų (ISEC ir CIPS) 2011 m. vasario 15 d. ir liepos 18
d. posėdžius.
Šios konsultacijos, konferencijos ir ekspertų
diskusijos patvirtino, kad pagrindinės suinteresuotosios šalys iš esmės sutaria
dėl būtinybės plėsti Sąjungos finansavimo vidaus saugumo srityje (įskaitant
išorės aspektą) veiksmų mastą, labiau supaprastinti lėšų paskirstymo
mechanizmus ir užtikrinti didesnį lankstumą, kad visų pirma būtų galima reaguoti
susiklosčius nepaprastosioms padėtims. Kad duotų papildomos naudos, Sąjungos
išlaidos turėtų geriau atspindėti Sąjungos masto prioritetus bei strateginius
įsipareigojimus ir remti Sąjungos vidaus reikalų acquis įgyvendinimą.
Suinteresuotųjų šalių nuomone, platūs teminiai vidaus saugumo prioritetai jau
nustatyti – 2009 m. Stokholmo programoje ir 2010 m. vidaus saugumo
strategijoje. Todėl būsimą finansavimo mechanizmą reikėtų apibrėžti plačiai:
kaip apimantį teisėsaugą, sienos apsaugos pareigūnus ir muitinės specialistus.
Taip pat svarbia laikyta didesnio atitinkamų ES agentūrų, kaip antai Europolo
ir FRONTEX, naudojimo būtinybė. Dauguma pritarė, kad reikia sumažinti
finansinių priemonių skaičių iki dviejų fondų struktūros, jei taip galima
užtikrinti supaprastinimą. Suinteresuotosios šalys taip pat sutarė, kad
reikalingas lankstus reagavimo susiklosčius nepaprastajai padėčiai mechanizmas.
Daugelio nuomone, tinkamas vidaus reikalų srities išlaidų valdymo būdas yra
pasidalijamasis valdymas ir perėjimas prie daugiamečio programavimo. Tačiau,
nevyriausybinių organizacijų nuomone, reikėtų toliau taikyti ir tiesioginio
valdymo būdą.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
Teisė veikti įtvirtinta Europos Sąjungos
sutarties 3 straipsnio 2 dalyje: „Sąjunga savo piliečiams siūlo vidaus sienų
neturinčią laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje laisvas asmenų
judėjimas užtikrinamas kartu taikant atitinkamas išorės sienų kontrolės,
prieglobsčio suteikimo, imigracijos ir nusikalstamumo prevencijos bei kovos su
juo priemones“.
Sąjungos veiksmai grindžiami Sutarties dėl
Europos Sąjungos veikimo (SESV, toliau – Sutartis) 67 straipsnyje, kuriame
išdėstytos priemonės laisvės, saugumo ir teisingumo erdvei sukurti, nustatytais
tikslais.
Reglamentas grindžiamas įvairiais teisiniais
pagrindais, nustatytais Sutarties V antraštinėje dalyje dėl laisvės, saugumo ir
teisingumo srities (SESV 82 straipsnio 1 dalis, 84 straipsnis ir 87 straipsnio 2
dalis). Šie straipsniai yra suderinami teisiniai pagrindai, atsižvelgiant į
sprendimų priėmimo pagal šią antraštinę dalį teisinius ypatumus.
Nors įgyvendintini politikos tikslai
nuoseklūs, dėl vadinamąja kintamąja geometrija grindžiamų skirtingų balsavimo
Taryboje taisyklių, nustatytų Protokole Nr. 19 (dėl Šengeno acquis),
21 (dėl Jungtinės Karalystės pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo
erdvės) ir 22 (dėl Danijos pozicijos, įskaitant Sutarties III dalies V
antraštinės dalį), teisiškai neįmanoma parengti vieno išsamaus teisės akto dėl
vidaus saugumo fondo pasiūlymo.
Todėl Vidaus saugumo fondas steigiamas kaip
išsami finansavimo sistema, sudaryta iš dviejų atskirų teisės aktų, kuriuose
išdėstomi skirtingi fondo komponentai ir nustatomi kiekvieno komponento
tikslai, tinkami finansuoti veiksmai bei biudžetas:
·
reglamentas, kuriuo, kaip fondo dalis, nustatomas
policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos bei kovos su juo ir
krizių valdymo komponentas;
·
reglamentas, kuriuo, kaip fondo dalis, nustatomas
sienų valdymo ir bendros vizų politikos komponentas.
Pagal išsamią Vidaus saugumo fondo sistemą
remiantis šiuo reglamentu teikiama finansinė parama, skirta policijos
bendradarbiavimui, keitimuisi informacija ir teisei ją gauti, nusikalstamumo
prevencijai ir kovai su tarpvalstybiniu ir sunkiu bei organizuotu
nusikalstamumu, įskaitant terorizmą, asmenų ir ypatingos svarbos
infrastruktūros apsaugai nuo incidentų, susijusių su saugumu, veiksmingam su
saugumu susijusios rizikos ir krizių valdymui, atsižvelgiant į bendrą Sąjungos
politiką (strategijas, programas ir veiksmų planus), teisės aktus, praktinį
bendradarbiavimą ir grėsmės bei rizikos vertinimą. Taigi abi programos, pagal
kurias šiuo metu šioje politikos srityje teikiama finansinė parama (ISEC ir
CIPS), atsižvelgiant į pereinamojo laikotarpio taisykles turėtų būti
panaikintos ir nuo 2014 m. sausio 1 d. nebetaikomos. CIPS programos (Tarybos
sprendimas 2007/124/EB, Euratomas) panaikinti pagal šį reglamentą neįmanoma –
dėl skirtingų balsavimo taisyklių pagal dvigubą jo teisinį pagrindą (EB ir
Euratomas) būtinas atskiras teisės aktas.
Apskritai akivaizdu, kad šioje srityje
Sąjungos masto intervencija naudingesnė už pavieniui veikiančių valstybių narių
veiksmus. Europos Sąjunga užima geresnę nei valstybės narės poziciją
tarpvalstybinėms padėtims spręsti ir bendro požiūrio plėtojimo platformai
sukurti; pagal šį reglamentą teikiama finansinė parama visų pirma padeda
stiprinti nacionalinius ir europinius gebėjimus, taip pat tarpvalstybinį
bendradarbiavimą ir koordinavimą, palengvintą ir saugią komunikaciją, tinklų
kūrimą, tarpusavio pasitikėjimą ir keitimąsi informacija bei dalijimąsi
geriausia patirtimi. Tačiau visiškai pripažįstama, kad intervencija turi vykti
atitinkamame lygmenyje ir kad Sąjungos vaidmuo neturi būti didesnis, nei
reikia. Kaip pabrėžta „ES biudžeto peržiūroje“[6],
„ES biudžetas turėtų būti naudojamas finansuoti ES viešosioms gėrybėms,
veiklai, kurios valstybės narės ir regionai patys finansuoti negali arba kur
juo užtikrinami geresni rezultatai“.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Komisijos pasiūlyme dėl kitos daugiametės
programos pasiūlyta 2014–2020 m. Vidaus saugumo fondui skirti 4 648 mln. EUR
(dabartinėmis kainomis). Iš šio bendro biudžeto šiam konkrečiam reglamentui
numatyta skirti maždaug 1 128 mln. EUR. Maždaug 50 % šios sumos
(564 mln. EUR) turėtų būti panaudota valstybių narių nacionalinėms programoms
finansuoti, o kiti 50 % (564 mln. EUR) turėtų būti valdomi centralizuotai
Sąjungos veiksmams, veiksmams susiklosčius nepaprastajai padėčiai ir techninei
pagalbai finansuoti.
(mln.
EUR)
 Vidaus saugumo fondas įskaitant naujas IT sistemas ||   || 4 648
 – Policijos bendradarbiavimo priemonė ||   || 1 128
 – Pasienio priemonė ||   || 3 520
5.           PAGRINDINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
·
Aiškus dėmesys strateginiams prioritetams
Tam, kad būtų užtikrintas pakankamas ir aiškus
poveikis, šiuo reglamentu siūloma 2014–2020 m. laikotarpiu Sąjungos
finansine parama daugiausia dėmesio skirti šiems penkiems pagrindiniams
strateginiams prioritetams (kaip nustatyta Sąjungos vidaus saugumo
strategijoje):
–
tarpvalstybinio, sunkaus ir organizuoto
nusikalstamumo prevencija ir kova su juo;
–
piliečių ir verslo saugumo elektroninėje erdvėje
didinimas;
–
terorizmo prevencijos užtikrinimas ir radikalėjimo
ir verbavimo problemų išsprendimas;
–
pajėgumų didinimas, siekiant apsaugoti ypatingos
svarbos infrastruktūrą visuose ekonomikos sektoriuose; taip pat
–
Europos gebėjimo įveikti krizes ir nelaimes
stiprinimas.
Į šiuos išsamiau šio reglamento priede
aptartus strateginius prioritetus turi atsižvelgti valstybės narės rengdamos
savo daugiamečių nacionalinių programų projektus. Jeigu atsirastų nauja kylanti
rizika ar grėsmė, juos būtų galima iš dalies pakeisti bet kuriuo metu pagal
supaprastintą procedūrą deleguotuoju aktu. Be to, siekiant suteikti papildomų
paskatų, pagal Horizontalųjį reglamentą ES bendro finansavimo rodiklis
nacionalinėms priemonėms, kuriomis įgyvendinamas bet kuris iš šių Sąjungos
strateginių prioritetų, gali būti padidintas iki 90 %, o ne iki 75 %.

Konkrečios šiuo reglamentu remiamos priemonės
visų pirma apima veiksmus, kuriais stiprinami valstybių narių operatyviniai
pajėgumai, kaip antai bendros tarpvalstybinės operacijos, dalijimasis geriausia
patirtimi, naujų metodų ir technologijų bandymas ir tvirtinimas (Sąjungos
finansuojamų saugumo tyrimų trūkumams pašalinti), techninės įrangos ir
infrastruktūros įsigijimas, darbuotojų mokymas ir mainai, analitinė veikla,
kaip antai rizikos ir pavojaus vertinimas, taip pat tinklų kūrimas.
Siekdama veiksmingiau panaudoti vidaus reikalų
srityje veikiančių Sąjungos agentūrų įgaliojimus ir patirtį, Komisija taip pat
ketina pasinaudoti Finansiniame reglamente[7]
numatyta galimybe pavesti šioms agentūroms vykdyti konkrečias užduotis,
priklausančias jų kompetencijai ir papildančias jų darbo programas, panaudojant
pagal šį reglamentą skiriamus išteklius. Pagal šią priemonę agentūroms
pavedamos tokios užduotys: visų pirma Europos policijos biurui (Europolui) –
pvz., organizuoti bendras tyrimų grupes arba atlikti Priumo pagalbos tarnybos
funkciją; Europos policijos koledžui (CEPOL) – pvz., plėtoti ir įgyvendinti
Europos mokymo schemas, bendras temines mokymo programas ir modulius, be kita
ko, skirtus atitinkamų trečiųjų šalių teisėsaugos institucijų darbuotojams.
·
Turimų išteklių paskirstymas
Bendrą šiai priemonei 2014–2020 m. laikotarpiu
skirtą sumą sudaro dvi dalys: Sąjungos biudžetas (1,128 mln. EUR dabartinėmis
kainomis) ir dar nežinomo dydžio su Šengeno acquis įgyvendinimu, taikymu
ir plėtojimu susijusių prie šios priemonės įgyvendinimo prisidėsiančių šalių
(Norvegijos, Islandijos, Šveicarijos, Lichtenšteino) įnašai. Iš valstybių narių
Danija nedalyvaus įgyvendinant šį reglamentą, o Airija ir Jungtinė Karalystė
pagal atitinkamus jų protokolus gali prisidėti.
Bendra 1 128 mln. EUR suma padalyta po
lygiai į dvi dalis (santykiu 50/50): valstybės narės gaus maždaug 564 mln. EUR
vertės (dabartinėmis kainomis) jų nacionalinėms programoms (pasidalijamasis
valdymas) ir Sąjungos veiksmams, pagalbai susiklosčius nepaprastajai padėčiai
ir techninei pagalbai skirtą sumą, Komisija naudos tą pačią orientacinę sumą
pagal tiesioginį ir netiesioginį valdymą.
Pasirinkti lėšų paskirstymo valstybėms narėms
kriterijai susiję su pagrindinėmis valstybių narių saugotinomis gėrybėmis: jų
gyventojais, jų teritorija, asmenimis ir kroviniais, aptarnaujamais jų oro ir
jūrų uostuose, ir ypatingos svarbos infrastruktūra, nustatyta pagal Sąjungos
teisę. Šiomis aplinkybėmis taip pat atsižvelgta į skirtingus valstybių narių
finansinius pajėgumus, todėl kaip penktas lėšų paskirstymo kriterijus įtrauktas
jų bendras vidaus produktas (atvirkščiai proporcingai).
·
Trečiosiose šalyse teikiama ir su jomis susijusi
pagalba susiklosčius nepaprastajai padėčiai bei trečiosiose šalyse vykdomi ir
su jomis susiję veiksmai
Šiame ir Horizontaliajame reglamente įtrauktos
konkrečios nuostatos, kad Sąjunga galėtų sparčiai imtis veiksmingų veiksmų su
saugumu susijusio incidento ar naujos grėsmės atveju, kuris turi ar galėtų
turėti didelės neigiamos įtakos asmenų saugumui vienoje valstybėje narėje ar
keliose (nepaprastoji padėtis). Dėl tokios pagalbos susiklosčius nepaprastajai
padėčiai visada sprendžia Komisija, tačiau ją gali pasiūlyti ir valstybės
narės, Sąjungos agentūros, tarptautinės organizacijos arba 71 straipsnio
komitetas (COSI), kuriam atstovauja Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė.
Pagalba susiklosčius nepaprastajai padėčiai teikiama ne tik Sąjungoje, bet gali
apimti ir priemones trečiosiose šalyse arba su šiomis šalimis susijusias
priemones.
Apskritai trečiosiose šalyse vykdomų arba su
šiomis šalimis susijusių veiksmų, kurie tinkami finansuoti pagal šį reglamentą,
sąraše daugiausia trumpalaikiai operatyviniai veiksmai, kurie turi tiesioginės
įtakos Sąjungos vidaus saugumui, kaip antai bendros tarpvalstybinės operacijos,
techninės įrangos įsigijimas, mainų ir mokymo priemonės, grėsmės bei rizikos
vertinimas ir informuotumo didinimo, komunikacijos veiklai skirtos paramos
finansavimas. Trečiosiose šalyse veiksmus visų pirma įgyvendina Komisija
tiesioginio arba netiesioginio valdymo būdu pagal Finansinį reglamentą. Tokie
veiksmai neturėtų būti tiesiogiai orientuoti į vystymąsi ir, jei tinkama,
turėtų papildyti finansinę paramą, teikiamą pagal Sąjungos išorės pagalbos
priemones, kurios tebėra pagrindinis trečiųjų šalių atitinkamų gebėjimų
stiprinimo finansavimo šaltinis. Įgyvendinant tokius veiksmus reikėtų siekti
visiško suderinamumo su Sąjungos išorės veiksmų ir užsienio politikos,
susijusios su tam tikra šalimi ar regionu, principais ir bendraisiais tikslais.
Papildomumas bus užtikrinamas veiksmus labiau koordinuojant su Europos išorės
veiksmų tarnyba ir atitinkamomis Komisijos tarnybomis.
2011/0368 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis
nustatoma policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir kovos su
juo, taip pat krizių valdymo finansinės paramos priemonė
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS
TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos
veikimo, ypač į jos 82 straipsnio 1 dalį, 84 straipsnį ir 87 straipsnio 2
dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą[8],
teisės akto pasiūlymą perdavus nacionaliniams
parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[9],
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[10],
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)       Sąjunga turėtų pasiekti
tikslą užtikrinti aukštą saugumo lygį laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje
(Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 67 straipsnio 3 dalis), inter alia,
imdamasi nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo priemonių, taip pat
priemonių valstybių narių teisėsaugos institucijų veiklos koordinavimo ir
bendradarbiavimo tarpusavyje ir su atitinkamomis trečiosiomis šalimis
priemonių;
(2)       tam, kad šis tikslas būtų
pasiektas, reikėtų imtis sustiprintų veiksmų Sąjungos lygmeniu, kad asmenys ir
prekės būtų apsaugoti nuo vis labiau tarpvalstybinio pobūdžio grėsmės ir kad
būtų remiama valstybių narių kompetentingų institucijų vykdoma veikla. Dėl, inter alia, terorizmo ir organizuoto
nusikalstamumo, prekybos narkotikais, korupcijos, elektroninių nusikaltimų,
prekybos žmonėmis ir neteisėtos prekybos ginklais toliau kyla Sąjungos vidaus
saugumo problemų;
(3)       2010 m. vasario mėn.
Tarybos priimta Europos Sąjungos vidaus saugumo strategija[11] yra vienas iš bendros
darbotvarkės, susijusios su bendrų saugumo problemų sprendimu, klausimų. 2010 m.
lapkričio mėn. Komisijos paskelbtame komunikate „ES vidaus saugumo strategijos
įgyvendinimas“[12]
strategijos principai ir gairės įgyvendinti konkrečiais veiksmais ir nustatyti
penki strateginiai tikslai: išardyti tarptautinius nusikaltėlių tinklus,
užtikrinti terorizmo prevenciją ir išspręsti radikalėjimo ir verbavimo
problemas, padidinti piliečių ir verslo saugumą elektroninėje erdvėje, valdant
sienas stiprinti saugumą ir didinti Europos gebėjimą įveikti krizes ir
nelaimes;
(4)       pagrindiniai principai,
kuriais reikėtų vadovautis įgyvendinant vidaus saugumo strategiją, – valstybių
narių tarpusavio solidarumas, aiškus užduočių pasidalijimas, pagarba
pagrindinėms teisėms ir teisinei valstybei, taip pat didelis dėmesys pasaulinei
perspektyvai ir glaudus ryšys su išorės saugumu;
(5)       norėdama paskatinti vidaus
saugumo strategijos įgyvendinimą ir užtikrinti, kad ji iš tiesų būtų taikoma,
Sąjunga turėtų suteikti valstybėms narėms tinkamą finansinę paramą įsteigdama
Vidaus saugumo fondą;
(6)       dėl Sutarties V antraštinės
dalies nulemtų teisinių ypatumų neįmanoma Vidaus saugumo fondą įsteigti kaip
atskirą finansinę priemonę;
(7)       todėl fondą reikėtų steigti
kaip išsamią ES finansinės paramos vidaus saugumo srityje sistemą, apimančią
priemonę, nustatomą šiuo reglamentu, ir priemonę, nustatomą Reglamentu (ES)
Nr. XXX/2012, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma išorės
sienų ir vizų finansinės paramos priemonė[13].
Išsamią sistemą reikėtų papildyti Reglamentu (ES) Nr. XXX/2012[14], kuriuo nustatomos bendrosios
nuostatos dėl Prieglobsčio ir migracijos fondo ir dėl policijos bendradarbiavimo,
nusikalstamumo prevencijos bei kovos su juo ir krizių valdymo finansinės
paramos priemonės;
(8)       bendri šiam reglamentui ir
Reglamentui (ES) Nr. XXX/2012, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis
nustatoma išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė, skirti ištekliai
kartu turėtų sudaryti viso fondo įgyvendinimo laikotarpio biudžetą ir, kaip
nustatyta Tarpinstitucinio susitarimo 17 straipsnyje, turėtų būti svarbiausias
orientacinis dydis biudžeto valdymo institucijai kasmetinės biudžeto sudarymo
procedūros metu;
(9)       pagal išsamią Vidaus saugumo
fondo sistemą, remiantis šia priemone teikiama finansine parama turėtų būti
remiamas policijos bendradarbiavimas, keitimasis informacija ir teisė ją gauti,
nusikalstamumo prevencija ir kova su tarpvalstybiniu, sunkiu ir organizuotu
nusikalstamumu, įskaitant terorizmą, asmenų ir ypatingos svarbos
infrastruktūros apsauga nuo incidentų, susijusių su saugumu, veiksmingas su
saugumu susijusios rizikos ir krizių valdymas, atsižvelgiant į bendrą Sąjungos politiką
(strategijas, programas ir veiksmų planus), teisės aktus ir praktinį
bendradarbiavimą;
(10)     finansinė parama šiose srityse
visų pirma turėtų būti teikiama veiksmams, kuriais skatinamos bendros
tarpvalstybinės operacijos, teisė gauti informaciją ir keitimasis ja,
dalijimasis geriausia patirtimi, palengvinta ir saugi komunikacija bei
koordinacija, darbuotojų mokymas ir mainai, analitinė, stebėjimo ir vertinimo
veikla, išsamus grėsmės ir rizikos vertinimas, informuotumo didinimo veikla,
naujų technologijų bandymas ir tvirtinimas, teismo medicinos tyrimai ir
sąveikios techninės įrangos įsigijimas;
(11)     trečiosiose šalyse vykdomų ir
su jomis susijusių priemonių pagal šią priemonę reikėtų imtis jas derinant su
kitais veiksmais, kurie įgyvendinami už Sąjungos ribų pagal geografines ir
temines Sąjungos išorės paramos priemones. Visų pirma, vykdant tokius veiksmus,
reikėtų siekti visiško suderinamumo su Sąjungos išorės veiksmų ir užsienio
politikos, susijusios su tam tikra šalimi ar regionu, principais ir bendraisiais
tikslais. Tokie veiksmai neturėtų būti skirti tiesiogiai į vystymąsi
orientuotiems veiksmams remti ir, jei tinkama, turėtų papildyti finansinę
paramą, teikiamą pagal išorės pagalbos priemones. Taip pat reikėtų siekti
suderinamumo su Sąjungos humanitarine politika, ypač kai imamasi priemonių
susiklosčius nepaprastajai padėčiai;
(12)     šią priemonę reikėtų
įgyvendinti paisant visų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje
įtvirtintų teisių ir principų;
(13)     siekiant užtikrinti vienodą
Vidaus saugumo fondo įgyvendinimą, šiai finansinei priemonei skirtas Sąjungos
biudžetas turėtų būti įgyvendinamas pasidalijamojo valdymo būdu, išskyrus tuos
veiksmus, kurie itin svarbūs Sąjungai (Sąjungos veiksmai), pagalbą susiklosčius
nepaprastajai padėčiai bei techninę pagalbą, kurie įgyvendinami tiesioginio ir
netiesioginio valdymo būdu;
(14)     ištekliai, kurie paskirti
valstybėms narėms įgyvendinti pagal jų nacionalines programas, turėtų būti
skirstomi vadovaujantis aiškiais ir objektyviais kriterijais, susijusiais su
valstybių narių saugotinomis viešosiomis gėrybėmis ir jų finansiniais
pajėgumais užtikrinti aukšto lygio vidaus saugumą, kaip antai jų gyventojų
skaičius, jų teritorijos dydis, oro ir jūrų uostuose aptarnaujamų keleivių ir
krovinių skaičius, Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektų skaičius
ir jų bendras vidaus produktas;
(15)     siekiant padidinti valstybių
narių tarpusavio solidarumą ir atsakomybės už bendrą Sąjungos politiką,
strategijas ir programas pasidalijimą, reikėtų jas skatinti dalį pagal
nacionalines programas gautų išteklių naudoti šio reglamento priede
nustatytiems Sąjungos strateginiams prioritetams įgyvendinti. Projektams,
kuriais įgyvendinami minėti prioritetai, pagal Reglamentą (ES) Nr. XXX/2012
[Horizontalusis reglamentas] Sąjungos įnašas padengiant jų bendras tinkamas
finansuoti išlaidas turėtų būti padidintas iki 90 %;
(16)     Sąjungai liekančių išteklių
riba turėtų būti lygi valstybėms narėms skirtiems ištekliams nacionalinėms
programoms įgyvendinti. Tai padės užtikrinti, kad Sąjunga konkrečiais
biudžetiniais metais galėtų remti Sąjungai itin svarbius veiksmus, kaip antai
naujų technologijų bandymą ir tvirtinimą, tarpvalstybinius projektus, tinklų
kūrimą ir dalijimąsi geriausia patirtimi, atitinkamos Sąjungos teisės
įgyvendinimo stebėjimą ir Sąjungos politiką bei veiksmus, susijusius su
trečiosiomis šalimis, ir veiksmus šiose šalyse. Remiami veiksmai turėtų
atitikti atitinkamose Sąjungos strategijose, programose, veiksmų planuose ir
rizikos bei grėsmės vertinimuose nustatytus prioritetus;
(17)     siekiant sustiprinti ES
gebėjimą nedelsiant reaguoti į incidentus, susijusius su saugumu, ir Sąjungai
kylančią grėsmę, reikėtų sudaryti sąlygas teikti pagalbą susiklosčius
nepaprastajai padėčiai pagal Reglamente (ES) Nr. XXX/2012 [Horizontalusis reglamentas]
nustatytą greitojo reagavimo mechanizmą;
(18)     daugiausia lėšų iš Sąjungos
biudžeto reikėtų skirti veiklai, kurios srityje Sąjungos masto intervencija
naudingesnė už vienų valstybių narių veiksmus. Sąjunga užima geresnę nei
valstybės narės poziciją tarpvalstybinėms padėtims spręsti ir bendro požiūrio
plėtojimo platformai sukurti. Pagal šį reglamentą teikiama finansine parama
visų pirma turėtų būti padedama stiprinti nacionalinius ir Sąjungos gebėjimus,
taip pat tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir koordinavimą, tinklų kūrimą,
tarpusavio pasitikėjimą ir keitimąsi informacija bei dalijimąsi geriausia
patirtimi;
(19)     siekiant papildyti ar iš
dalies pakeisti šios priemonės nuostatas dėl Sąjungos strateginių prioritetų
nustatymo, Komisijai reikėtų deleguoti įgaliojimus priimti teisės aktus, kaip
apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnyje; labai svarbu,
kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat su
ekspertais. Komisija, rengdama ir sudarydama deleguotuosius aktus, turėtų
užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai
perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;
(20)     kad šio reglamento nuostatos
būtų taikomos vienodai, veiksmingai bei laiku, Komisijai reikėtų suteikti
įgyvendinimo įgaliojimus. Komisija šiais įgaliojimais turėtų naudotis
vadovaudamasi 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentu (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos
Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės
ir bendrieji principai;
(21)     pagal šiame reglamente
nustatytas pereinamojo laikotarpio nuostatas turėtų būti panaikintas 2007 m.
vasario 12 d. Tarybos sprendimas, 2007–2013 m. laikotarpiui įkuriantis
specialiąją programą Nusikalstamumo prevencija ir kova su nusikalstamumu kaip
Saugumo ir laisvių apsaugos bendrosios programos dalį[15];
(22)     kadangi Reglamento tikslų,
t. y. stiprinti teisėsaugos institucijų veiklos koordinavimą ir
bendradarbiavimą, užtikrinti nusikalstamumo prevenciją ir kovą su juo,
apsaugoti asmenis ir ypatingos svarbos infrastruktūrą nuo su saugumu susijusių
incidentų ir didinti valstybių narių bei Sąjungos gebėjimus veiksmingai valdyti
su saugumu susijusią riziką ir krizes, valstybės narės negali deramai pasiekti
ir kadangi tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos
Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga
gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo
principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;
(23)     Islandijos ir Norvegijos
atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos,
patenkančios į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimo 1999/437/EB dėl tam
tikrų priemonių taikant Europos Sąjungos Tarybos, Islandijos Respublikos ir
Norvegijos Karalystės sudarytą susitarimą dėl šių dviejų valstybių asociacijos
įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis[16] 1 straipsnio H punkte
nurodytas sritis;
(25)     Šveicarijos atžvilgiu šiuo
reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos
Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl
Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant
Šengeno acquis, patenkančios į Tarybos sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio
H punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą siejant su Tarybos sprendimo 2008/146/EB
dėl susitarimo sudarymo Europos bendrijos vardu[17] 3 straipsniu;
(26)     Lichtenšteino atžvilgiu šiuo
reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos
Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino
Kunigaikštystės pasirašytame protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės
prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos
Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos
įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, patenkančios į
Tarybos sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio H punkte nurodytą sritį,
minėtą sprendimą siejant su Tarybos sprendimo 2011/349/ES dėl protokolo
sudarymo Europos Sąjungos vardu[18]
3 straipsniu;
(27)     pagal prie Europos Sąjungos
sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo dėl
Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą
ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;
(28)     pagal prie Europos Sąjungos
sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo dėl
Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo
erdvės 3 straipsnį ir nepažeidžiant to protokolo 4 straipsnio, Airija [nedalyvauja
priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas / pranešė norinti
dalyvauti priimant ir taikant šį reglamentą];
(29)     pagal prie Europos Sąjungos
sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo dėl
Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo
erdvės 3 straipsnį ir nepažeidžiant to protokolo 4 straipsnio, Jungtinė
Karalystė [nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar
taikomas / pranešė norinti dalyvauti priimant ir taikant šį reglamentą],
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Tikslas ir taikymo sritis
1.         Šiuo
reglamentu kaip Vidaus saugumo fondo (toliau – fondas) dalis nustatoma
policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos bei kovos su juo ir
krizių valdymo finansinės paramos priemonė (toliau – priemonė).
Kartu su
Reglamentu (ES) Nr. XXX/2012, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis
nustatoma išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė, šiuo reglamentu
laikotarpiu nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.
įsteigiamas Vidaus saugumo fondas.
2.         Šiuo
reglamentu nustatoma:
a)      finansinės paramos, kuri bus teikiama
pagal priemonę, tikslai, tinkami finansuoti veiksmai ir strateginiai
prioritetai;
b)      bendroji tinkamų finansuoti veiksmų
įgyvendinimo sistema;
c)      pagal šią priemonę nuo 2014 m.
sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. skiriami ištekliai ir jų
paskirstymas.
3.         Šiuo
reglamentu numatoma taikyti Reglamento (ES) Nr. XXX/2012
[Horizontalusis reglamentas] nuostatas.
4.         Ši
priemonė netaikoma klausimams, kuriuos apima Teisingumo programa, kaip
nustatyta Reglamentu (ES) Nr. XXX/2012[19].
Tačiau ši priemonė gali apimti veiksmus, kuriais siekiama skatinti teisminių ir
teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą.
2 straipsnis
Terminų apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:
a)      policijos bendradarbiavimas – tam tikros
priemonės ir tam tikrų rūšių bendradarbiavimas, kaip apibrėžta Sutarties dėl
Europos Sąjungos veikimo 87 straipsnyje;
b)      keitimasis informacija ir teisė ją gauti
– teisėsaugos institucijoms svarbios su nusikalstamos veikos, visų pirma
tarpvalstybinių, sunkių ir organizuotų nusikaltimų, prevencija, nustatymu,
tyrimu ir baudžiamuoju persekiojimu susijusios informacijos rinkimas, kaupimas,
tvarkymas, nagrinėjimas ir keitimasis ja;
c)      nusikalstamumo prevencija – visos
priemonės, kuriomis siekiama mažinti arba padėti mažinti nusikalstamumą ir
piliečių nesaugumo jausmą, kaip apibrėžta 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos
sprendime 2009/902/TVR, įkuriančiame Europos nusikalstamumo prevencijos tinklą
(EUCPN)[20].
d)      organizuotas nusikalstamumas – baustina
organizuotos kurį laiką egzistuojančios ir išvien veikiančios trijų ar daugiau
asmenų grupės veika, kuria tiesiogiai arba netiesiogiai siekiama gauti
finansinės arba kitokios materialinės naudos;
e)      terorizmas – bet kokia tyčinė veika ir
nusikaltimai, kaip apibrėžta 2002 m. birželio 13 d. Pamatiniame sprendime 2002/475/TVR
dėl kovos su terorizmu[21],
kuris iš dalies pakeistas 2008 m. lapkričio 28 d. Pamatiniu sprendimu 2008/919/TVR[22];
f)       rizikos ir krizių valdymas – bet kokia
priemonė, susijusi su terorizmo ir kitos su saugumu susijusios rizikos
vertinimu, prevencija, parengtimi ir padarinių valdymu;
g)      prevencija ir parengtis – bet kokia
priemonė, kuria siekiama užtikrinti su galimais teroro aktais arba kitais su
saugumu susijusiais incidentais susijusios rizikos prevenciją ir (arba) ją
sumažinti;
h)      padarinių valdymas – veiksmingas
priemonių, kurių imamasi siekiant reaguoti į teroro akto ar kito su saugumu
susijusio incidento padarinius ir sumažinti jų poveikį, koordinavimas, kad būtų
užtikrintas veiksmingas veiksmų koordinavimas nacionaliniu ir (arba) ES
lygmeniu;
i)       ypatingos svarbos infrastruktūra – bet
kokie materialiniai ištekliai, paslaugos, informacinių technologijų įrenginiai,
tinklai ir infrastruktūros objektai, kurių veiklos sutrikdymas arba
sunaikinimas turėtų didelį poveikį visuomenės esminėms funkcijoms, įskaitant
tiekimo grandines, žmonių sveikatą, saugą, saugumą, ekonominę ar socialinę
gerovę arba Sąjungos ar jos valstybių narių funkcionavimą;
j)       nepaprastoji padėtis – bet koks su
saugumu susijęs incidentas arba naujai kylanti grėsmė, kuri turi arba gali
turėti didelės neigiamos įtakos asmenų saugumui vienoje arba keliose valstybėse
narėse.
3 straipsnis
Tikslai
1.         Bendrasis priemonės tikslas –
padėti užtikrinti aukštą saugumo lygį Europos Sąjungoje.
2.         Įgyvendinant 1 dalyje nurodytą
bendrąjį tikslą, atsižvelgiant į atitinkamose Sąjungos strategijose,
programose, grėsmės ir rizikos vertinimuose nustatytus prioritetus, priemonė
padeda siekti šių konkrečių tikslų:
a)         užtikrinti tarpvalstybinio, sunkaus
ir organizuoto nusikalstamumo, įskaitant terorizmą, prevenciją ir kovą su juo,
taip pat stiprinti valstybių narių teisėsaugos institucijų veiklos koordinavimą
ir bendradarbiavimą tarpusavyje ir su atitinkamomis trečiosiomis šalimis;
Šio tikslo įgyvendinimas bus vertinamas pagal
tokius rodiklius kaip, inter alia, bendrų tarpvalstybinių operacijų,
taip pat dokumentų, kuriuose apibūdinta geriausia patirtis, ir surengtų
renginių skaičius.
b)         stiprinti valstybių narių ir
Sąjungos gebėjimus veiksmingai valdyti su saugumu susijusią riziką ir krizes,
pasirengti teroro aktams ir kitiems su saugumu susijusiems incidentams, taip
pat apsaugoti nuo jų asmenis ir ypatingos svarbos infrastruktūrą.
Šio tikslo įgyvendinimas bus vertinamas pagal
tokius rodiklius kaip, inter alia, įdiegtų ir (arba) patobulintų
valstybių narių ypatingos svarbos infrastruktūros visuose ekonomikos
sektoriuose apsaugos gerinimo priemonių ir Sąjungos lygmeniu parengtų grėsmės
ir rizikos vertinimų skaičius.
3.         Kad šie tikslai būtų pasiekti,
priemonė padeda siekti toliau išdėstytų operatyvinių tikslų, nes ja skatinama
ir plėtojama:
a)      priemonės (metodai, įranga, struktūros),
kuriomis stiprinami valstybių narių gebėjimai užtikrinti tarpvalstybinio,
sunkaus ir organizuoto nusikalstamumo, įskaitant terorizmą, prevenciją ir kovą
su juo, visų pirma užtikrinant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę,
informacijos mainus ir dalijimąsi geriausia patirtimi, galimybę gauti duomenis,
sąveikias technologijas, palyginamąją statistiką, taikomąją kriminologiją,
viešąją komunikaciją ir informuotumo didinimą;
b)      valstybių narių teisėsaugos institucijų,
kitų nacionalinių institucijų, atitinkamų Sąjungos įstaigų administracinis ir
operatyvinis koordinavimas, bendradarbiavimas, tarpusavio supratimas ir
keitimasis informacija – prireikus ir su trečiosiomis šalimis;
c)      mokymo schemos, kuriomis įgyvendinama
Europos mokymo politika, be kita ko, vykdant specialias Sąjungos teisėsaugos
srities mainų programas, siekiant puoselėti tikrą Europos teisminę ir
teisėsaugos kultūrą;
d)      liudytojų ir nukentėjusiųjų apsaugos ir
paramos priemonės ir geriausia patirtis;
e)      valstybių narių administracinių ir
operatyvinių gebėjimų apsaugoti ypatingos svarbos infrastruktūrą visuose
ekonomikos sektoriuose priemonių stiprinimas, be kita ko, remiantis viešojo ir
privačiojo sektorių partneryste, gerinant koordinavimą bei bendradarbiavimą,
dalijantis praktine ir kita patirtimi ir ją skleidžiant Sąjungoje ir su
atitinkamomis trečiosiomis šalimis;
f)       saugūs konkrečių sektorių išankstinio
perspėjimo ir bendradarbiavimo įvykus krizei subjektų ryšiai ir veiksmingas
koordinavimas Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis, įskaitant situacijų centrus,
kad būtų galima sparčiai rengti išsamias ir tikslias krizės atvejų apžvalgas,
koordinuoti reagavimo priemones ir dalytis vieša, ribotos prieigos ir
konfidencialia informacija;
g)      priemonės (metodai, įranga, struktūros),
kuriomis stiprinami valstybių narių administraciniai ir operatyviniai gebėjimai
rengti išsamius grėsmės ir rizikos vertinimus, kad Sąjunga galėtų išplėtoti
integruotą požiūrį, grindžiamą bendru supratimu krizės atvejais, ir gerinti
valstybių narių bei šalių partnerių vienodą įvairių lygių grėsmės apibrėžčių
suvokimą;
4.         Priemonė taip pat padeda valstybių
narių ir Komisijos iniciatyva finansuoti techninę pagalbą.
4 straipsnis
Tinkami finansuoti veiksmai
1.         Įgyvendinant 3 straipsnyje
nurodytus tikslus ir atsižvelgiant į patvirtintas politinio dialogo išvadas,
kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. XXX/2012 [Horizontalusis reglamentas] 13
straipsnyje, šia priemone remiami valstybėse narėse vykdomi veiksmai, visų
pirma:
a)      veiksmai, kuriais gerinamas policijos
bendradarbiavimas ir teisėsaugos institucijų veiklos koordinavimas, įskaitant
bendras tyrimų grupes ir bet kokios kitos formos bendras tarpvalstybines
operacijas, teisė gauti informaciją ir keitimasis ja, taip pat sąveikios
technologijos;
b)      tinklų kūrimas, tarpusavio pasitikėjimas,
supratimas, mokymasis, praktinės ir kitokios, taip pat gerosios patirties
nustatymas, dalijimasis ja ir jos sklaida, keitimasis informacija, dalijimasis
bendra informacija apie padėtį ir prognozavimas, nenumatytų atvejų planavimas
ir sąveikumas;
c)      analitinė, stebėjimo ir vertinimo veikla,
įskaitant tyrimus ir grėsmės, rizikos ir poveikio vertinimą;
d)      informuotumo didinimas, sklaidos ir
komunikacijos veiksmai;
e)      techninės ir saugios įrangos bei
infrastruktūros, susijusių pastatų ir sistemų, visų pirma informacinių ir ryšių
technologijų sistemų ir jų dalių, be kita ko, skirtų Europos bendradarbiavimui
dėl elektroninių nusikaltimų visų pirma su Europos elektroninių nusikaltimų
centru, įsigijimas ir (arba) tolesnis tobulinimas;
f)       atitinkamų institucijų darbuotojų ir
ekspertų mainai, mokymas ir rengimas, įskaitant kalbų mokymą ir bendras
pratybas arba programas;
g)      naujų metodų ar technologijų diegimo,
perdavimo, bandymo ir tvirtinimo priemonės, įskaitant bandomuosius projektus ir
tolesnes su Sąjungos finansuojamais saugumo tyrimų projektais susijusias
priemones.
2.         Siekiant 3 straipsnyje nurodytų
tikslų, šia priemone taip pat remiami veiksmai, susiję su trečiosiomis šalimis
ir vykdomi jose, visų pirma:
a)      veiksmai, kuriais gerinamas policijos
bendradarbiavimas ir teisėsaugos institucijų veiklos koordinavimas, įskaitant
bendras tyrimų grupes ir bet kokios kitos formos bendras tarpvalstybines
operacijas, teisė gauti informaciją ir keitimasis ja, taip pat sąveikios
technologijos;
b)      tinklų kūrimas, tarpusavio pasitikėjimas,
supratimas, mokymas, praktinės ir kitokios, taip pat gerosios patirties
nustatymas, dalijimasis ja ir jos sklaida, dalijimasis informacija, dalijimasis
bendra informacija apie padėtį ir prognozavimas, nenumatytų atvejų planavimas
ir sąveikumas;
c)      techninės įrangos, įskaitant informacinių
ir ryšių technologijų sistemas ir jų dalis, įsigijimas ir (arba) tolesnis
tobulinimas;
d)      atitinkamų institucijų darbuotojų ir
ekspertų mainai, mokymas ir rengimas, įskaitant kalbų mokymą;
e)      informuotumo didinimas, sklaidos ir
komunikacijos veiksmai;
f)       grėsmės, rizikos ir poveikio vertinimai;
g)      tyrimai ir bandomieji projektai.
5 straipsnis
Bendri ištekliai ir naudojimas
1.         Šiam reglamentui įgyvendinti
skiriama 1 128 mln. EUR bendrų išteklių.
2.         Metinius asignavimus biudžeto
valdymo institucija tvirtina neviršydama finansinės programos ribų.
3.         Bendri ištekliai naudojami
pasitelkiant tokias priemones:
a)      nacionalines programas, kaip apibrėžta 6
straipsnyje;
b)      Sąjungos veiksmus, kaip apibrėžta 7
straipsnyje;
c)      techninę pagalbą, kaip apibrėžta 8
straipsnyje;
d)      pagalbą susiklosčius nepaprastajai
padėčiai, kaip apibrėžta 9 straipsnyje.
4.         Pagal priemonę skirtas biudžetas
vykdomas pasidalijamojo valdymo būdu, kaip apibrėžta (ES) Nr. XXXX/2012 [naujo
Finansinio reglamento][23]
55 straipsnio 1 dalies b punkte, išskyrus 7 straipsnyje nurodytus Sąjungos
veiksmus, 8 straipsnio 1 dalyje nurodytą techninę pagalbą ir 9 straipsnyje
nurodytą pagalbą susiklosčius nepaprastajai padėčiai.
5.         Orientacinis bendrų išteklių
naudojimas:
a)      564 mln. EUR – valstybių narių
nacionalinėms programoms vykdyti;
b)      564 mln. EUR – Sąjungos veiksmams,
pagalbai susiklosčius nepaprastajai padėčiai ir techninei pagalbai Komisijos
iniciatyva teikti.
6.         Kartu su bendrais ištekliais,
nustatytais Reglamentu (ES) Nr. XXX/2012, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo
dalis nustatoma išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė, šiam
reglamentui skirti bendri ištekliai, nurodyti 1 dalyje, sudaro Vidaus saugumo
fondo biudžetą ir, kaip nustatyta Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos
tarpinstitucinio susitarimo dėl bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir
patikimo finansų valdymo[24]
17 straipsnyje, yra svarbiausias orientacinis dydis biudžeto valdymo
institucijai kasmetinės biudžeto sudarymo procedūros metu.
7.         Pagal šį reglamentą taikant
priemonę dalyvauja šalys, susijusios su Šengeno acquis įgyvendinimu,
taikymu ir plėtojimu.
8.         Sudaromi šių šalių finansinių įnašų
į šią priemonę susitarimai ir nustatomos tokiam dalyvavimui būtinos papildomos
taisyklės, įskaitant nuostatas, kuriomis užtikrinama Sąjungos finansinių interesų
ir Audito Rūmų audito įgaliojimų apsauga.
Šių šalių finansiniais įnašais papildomi iš
Sąjungos biudžeto skiriami bendri ištekliai, nurodyti šio straipsnio 1 dalyje.
6 straipsnis
Nacionalinės programos
1.         Nacionalinę programą, kurią reikia
parengti pagal šią priemonę, ir nacionalinę programą, kurią reikia parengti
pagal Reglamentą (ES) Nr. XXX/2012, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis
nustatoma išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė, valstybės narės
rengia kartu ir teikia Komisijai kaip vieną bendrą nacionalinę fondo programą,
kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. XXX/2012 [Horizontalusis reglamentas] 14
straipsnyje.
2.         Pagal nacionalines programas,
kurias, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. XXX/2012 [Horizontalusis
reglamentas] 14 straipsnyje, Komisija turi išnagrinėti ir patvirtinti,
valstybės narės telkia dėmesį į projektus, kuriais siekiama šio reglamento
priede išdėstytų Sąjungos strateginių prioritetų.
3.         Komisija įgaliojama priimti
deleguotuosius aktus pagal 11 straipsnį, kad iš dalies pakeistų šio straipsnio 2
dalyje nurodytą priedą, iš dalies pakeisdama, papildydama arba panaikindama
Sąjungos strateginius prioritetus.
7 straipsnis
Sąjungos veiksmai
1.         Komisijos iniciatyva ši priemonė
gali būti naudojama tarpvalstybiniams veiksmams ir Sąjungai ypatingai svarbiems
veiksmams (toliau – Sąjungos veiksmai), susijusiems su 3 straipsnyje
išdėstytų bendrųjų, konkrečių ir operatyvinių tikslų įgyvendinimu, finansuoti.
2.         Tam, kad Sąjungos veiksmai būtų
tinkami finansuoti, jie atitinka atitinkamose Sąjungos strategijose,
programose, grėsmės ir rizikos vertinimuose nustatytus prioritetus ir jais visų
pirma turėtų būti remiama:
a)      rengimo, stebėjimo, administravimo ir
techninė parama, taip pat vertinimo mechanizmo, reikalingo policijos bendradarbiavimo,
nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo bei krizių valdymo politikai
įgyvendinti, kūrimas;
b)      tarpvalstybiniai projektai, kuriuos
įgyvendina dvi arba daugiau valstybių narių arba bent viena valstybė narė ir
viena trečioji šalis;
c)      analitinė, stebėjimo ir vertinimo veikla,
įskaitant grėsmės, rizikos ir poveikio vertinimą, taip pat projektai, kuriais
stebimas Sąjungos teisės ir Sąjungos politikos tikslų įgyvendinimas valstybėse
narėse;
d)      projektai, kuriais skatinamas tinklų
kūrimas, tarpusavio pasitikėjimas, supratimas ir mokymas, gerosios patirties ir
naujoviškų požiūrių nustatymas ir sklaida Sąjungos lygmeniu, mokymo ir mainų
programos;
e)      projektai, kuriais remiamas metodinių,
visų pirma statistikos priemonių, metodų ir bendrų rodiklių plėtojimas;
f)       techninės ir saugios įrangos,
infrastruktūros, susijusių pastatų ir sistemų, visų pirma informacinių ir ryšių
technologijų sistemų ir jų dalių, be kita ko, skirtų Europos bendradarbiavimui
dėl elektroninių nusikaltimų visų pirma su Europos elektroninių nusikaltimų
centru, įsigijimas ir (arba) tolesnis tobulinimas Sąjungos lygmeniu;
g)      projektai, kuriais didinamas
suinteresuotųjų šalių ir plačiosios visuomenės informuotumas apie Sąjungos
politiką ir tikslus, įskaitant institucinį informavimą apie Sąjungos politinius
prioritetus;
h)      itin naujoviški projektai, kuriais
plėtojami nauji metodai ir (arba) diegiamos naujos technologijos, kurias būtų
galima perkelti į kitas valstybes nares, visų pirma projektai, kuriais siekiama
testuoti ir tvirtinti Sąjungos finansuojamus saugumo tyrimų projektus;
i)       tyrimai ir bandomieji projektai;
j)       veiksmai, susiję su trečiosiomis šalimis
ir vykdomi trečiosiose šalyse, kaip nurodyta 4 straipsnio 2 dalyje.
3.         Sąjungos veiksmai vykdomi pagal
Reglamento (ES) Nr. XXX/2012 [Horizontalusis reglamentas] 7 straipsnį.
8 straipsnis
Techninė pagalba
1.         Komisijos iniciatyva ir (arba) jos
vardu priemonės įnašas į Vidaus saugumo fondą gali siekti 800 000 EUR
techninės pagalbos per metus, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. XXX/2012
[Horizontalusis reglamentas] 10 straipsnyje.
2.         Valstybės narės iniciatyva
priemonės įnašas gali siekti 5 % visos valstybei narei teikiamos techninės
pagalbos pagal nacionalinę programą per metus, kaip nustatyta Reglamento (ES)
Nr. XXX/2012 [Horizontalusis reglamentas] 20 straipsnyje.
9 straipsnis
Pagalba susiklosčius nepaprastajai
padėčiai
1.         Pagal šią priemonę teikiama
finansinė parama susiklosčius 2 straipsnio j punkte apibrėžtai nepaprastajai
padėčiai, kai reikia tenkinti skubius ir specialius poreikius.
2.         Pagalba susiklosčius nepaprastajai
padėčiai teikiama pagal Reglamento (ES) Nr. XXX/2012 [Horizontalusis
reglamentas] 8 straipsnyje nustatytą mechanizmą.
10 straipsnis
Ištekliai tinkamiems finansuoti
veiksmams valstybėse narėse
1.         564 mln. EUR sumos
orientacinis paskirstymas valstybėms narėms:
a)      30 % proporcingai jų bendram
gyventojų skaičiui;
b)      10 % proporcingai jų teritorijos
dydžiui;
c)      10 % proporcingai jų tarptautiniuose
oro ir jūrų uostuose aptarnaujamų keleivių ir krovinių tonų skaičiui;
d)      10 % proporcingai jų pagal Direktyvą
2008/114/EB nustatytų ypatingos svarbos infrastruktūros objektų skaičiui;
e)      40 % atvirkščiai proporcingai jų
bendrajam vidaus produktui (perkamosios galios standartas vienam gyventojui).
2.         1 dalyje nurodyti orientaciniai
duomenys yra naujausi Komisijos (Eurostato) parengti statistiniai duomenys,
grindžiami duomenimis, kuriuos pagal Sąjungos teisę pateikė valstybės narės,
taip pat duomenimis, kuriuos Komisijai valstybės narės pateikė pagal Direktyvą 2008/114/EB.
Atskaitos data – 2013 m. birželio 30 d.
11 straipsnis
Naudojimasis
įgaliojimais
1.         Įgaliojimai priimti deleguotuosius
aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
2.         Šiame reglamente nurodyti
įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami 7 metų
laikotarpiui [nuo šio reglamento įsigaliojimo datos]. Įgaliojimų
suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiui,
išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų
dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio
laikotarpio pabaigos.
3.         Europos Parlamentas arba Taryba
gali bet kuriuo metu panaikinti šiame reglamente nurodytus įgaliojimus priimti
deleguotuosius aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų panaikinimo nutraukiami tame
sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas
įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame
leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau
galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.
4.         Priėmusi deleguotąjį aktą, Komisija
apie jį vienu metu praneša ir Europos Parlamentui, ir Tarybai.
5.         Pagal šį reglamentą priimtas
deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo
pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos
Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus
šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša Komisijai, kad
neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis
pratęsiamas dviem mėnesiais.
12 straipsnis
Komiteto
procedūra
1.         Komisijai padeda Reglamento (ES)
Nr. XXX/2012 [Horizontalusis reglamentas] 55 straipsnio 1 dalimi
įsteigtas bendras Prieglobsčio, migracijos ir saugumo komitetas.
2.         Tais atvejais, kai daroma nuoroda į
šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
13 straipsnis
Reglamento (ES)
Nr. XXX/2012 taikomumas
            Šiai
priemonei taikomos Reglamento (ES) Nr. XXX/2012 [Horizontalusis
reglamentas] nuostatos.
14 straipsnis
Panaikinimas
Tarybos sprendimas 2007/125/TVR panaikinamas
ir nuo 2014 m. sausio 1 d. netaikomas.
15 straipsnis
Pereinamojo
laikotarpio nuostatos
1.         Šis
reglamentas neturi poveikio projektų tęsimui ar keitimui, įskaitant visišką ar
dalinį panaikinimą, iki jų baigimo arba Komisijos remiantis Sprendimu Nr. 125/2007/EB
ar bet kuriuo kitu teisės aktu, taikomu šiai paramai 2013 m. gruodžio 31 d.,
patvirtintos finansinės paramos tęsimui ar keitimui.
2.         Priimdama
sprendimus dėl bendro finansavimo pagal šią priemonę, Komisija atsižvelgia į
remiantis Tarybos sprendimu Nr. 2007/125/TVR iki [paskelbimo Oficialiajame
leidinyje datos] priimtas priemones, kurios daro finansinį poveikį bendro
finansavimo laikotarpiu.
3.         Nuo 2011
m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. Komisijos patvirtintas bendram
finansavimui skirtas sumas, su kuriomis susiję dokumentai, reikalingi veiksmams
užbaigti, Komisijai nebuvo išsiųsti iki galutinės ataskaitos pateikimo termino,
Komisija iki 2017 m. gruodžio 31 d. automatiškai panaikina, o neteisėtai išmokėtas
sumas išieško.
Apskaičiuojant
automatiškai panaikinamą sumą, į sumas, susijusias su veikla, laikinai
sustabdyta dėl sustabdomąjį poveikį turinčio teismo proceso ar skundo
nagrinėjimo administracine tvarka, neatsižvelgiama.
4.         Iki 2015
m. birželio 30 d. valstybės narės pateikia Komisijai 2011–2013 m. laikotarpiu
pagal Tarybos sprendimą 2007/125/TVR bendrai finansuotų veiksmų rezultatų ir
poveikio įvertinimo ataskaitą.
5.         Komisija
iki 2015 m. gruodžio 31 d. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą,
kurioje apžvelgiami 2011–2013 m. laikotarpiu pasiekti Tarybos sprendimo 2007/125/TVR
įgyvendinimo rezultatai ir kokybiniai bei kiekybiniai aspektai.
16 straipsnis
Peržiūra
            Remdamiesi Komisijos pasiūlymu,
Europos Parlamentas ir Taryba nė vėliau kaip iki 2020 m. birželio 30 d.
peržiūri šį reglamentą.
17 straipsnis
Įsigaliojimas
ir taikymas
            Šis reglamentas įsigalioja [...] dieną po jo paskelbimo Europos
Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas pagal Sutartis
privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
PRIEDAS
Sąjungos
strateginių prioritetų sąrašas (6 straipsnio 2 dalis)
·
Priemonės, kuriomis užtikrinama tarpvalstybinio,
sunkaus ir organizuoto nusikalstamumo, visų pirma prekybos narkotikais,
prekybos žmonėmis ir seksualinio vaikų išnaudojimo, prevencija ir kova su
juo, taip pat projektai, kuriais nustatomi ir išardomi nusikaltėlių
tinklai, ekonomika saugoma nuo nusikaltėlių įsiskverbimo ir mažinamos finansinės
paskatos, areštuojant, užšaldant ir konfiskuojant nusikalstamu būdu įgytą
turtą.
·
Priemonės, kuriomis didinamas piliečių ir verslo
saugumo lygis elektroninėje erdvėje, visų pirma projektai, kuriais
stiprinami teisėsaugos institucijų ir teismų gebėjimai, projektai, kuriais
užtikrinamas bendradarbiavimas su pramone, siekiant suteikti teises piliečiams
ir juos apsaugoti, taip pat projektai, kuriais didinami gebėjimai kovoti su
kibernetinėmis atakomis.
·
Priemonės, kuriomis užtikrinama terorizmo
prevencija ir sprendžiamos radikalėjimo ir verbavimo problemos, visų pirma
projektai, kuriais bendruomenėms suteikiamos galimybės plėtoti vietos lygmens
požiūrį ir prevencijos politiką, projektai, kuriais kompetentingoms
institucijoms suteikiamos galimybės neleisti teroristams gauti lėšų ir medžiagų
ir sekti jų sandorius, projektai, kuriais apsaugomas keleivių ir krovinių
transportas, taip pat projektai, kuriais didinamas sprogmenų ir cheminių,
biologinių, radiologinių ir branduolinių medžiagų saugumas.
·
Priemonės, kuriomis siekiama stiprinti valstybių
narių administracinius ir operatyvinius gebėjimus apsaugoti ypatingos
svarbos infrastruktūrą visuose ekonomikos sektoriuose, įskaitant tuos,
kuriuos apima Direktyva 2008/114, visų pirma
projektai, kuriais skatinama viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė,
siekiant kurti pasitikėjimą ir palengvinti bendradarbiavimą, koordinavimą,
nenumatytų atvejų planavimą ir viešųjų bei privačiųjų subjektų keitimąsi
informacija bei dalijimąsi gerąja patirtimi ir jų sklaidą.
·
Priemonės, kuriomis stiprinamas Europos
gebėjimas įveikti krizes ir nelaimes, visų pirma projektai, kuriais
skatinamas Sąjungos darnios rizikos valdymo politikos kūrimas, grėsmės ir
rizikos vertinimus susiejant su sprendimų priėmimu, taip pat projektai, kuriais
remiamas veiksmingas ir suderintas reagavimas į krizę, susiejant esamus (su
konkrečiais sektoriais susijusius) gebėjimus, specialiąsias žinias ir
dalijimosi informacija apie padėtį centrus, įskaitant sveikatos, civilinės saugos
ir terorizmo centrus.
FINANSINĖ TEISĖS AKTO
PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA
              1.1.    Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
              1.2.    Atitinkama
(-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
              1.3.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pobūdis
              1.4.    Tikslas
(-ai)
              1.5.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pagrindas
              1.6.    Trukmė
ir finansinis poveikis
              1.7.    Numatomas
(-i) valdymo metodas (-ai)
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
              2.1.    Priežiūros
ir atskaitomybės taisyklės
              2.2.    Valdymo
ir kontrolės sistema
              2.3.    Sukčiavimo
ir pažeidimų prevencijos priemonės
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
FINANSINIS POVEIKIS
              3.1.    Atitinkama
(-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto
išlaidų eilutė (-s)
              3.2.    Numatomas
poveikis išlaidoms
              3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė
              3.2.2. Numatomas
poveikis veiklos asignavimams
              3.2.3. Numatomas
poveikis administracinio pobūdžio asignavimams
              3.2.4. Suderinamumas
su dabartine daugiamete finansine programa
              3.2.5. Trečiųjų
šalių finansinis įnašas
              3.3.    Numatomas poveikis įplaukoms
FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA

1.
PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA
1.1.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas

Komunikatas
„Atviros ir saugios Europos kūrimas. Vidaus reikalų biudžetas 2014–2020 m.“
Reglamento,
kuriuo nustatomos Prieglobsčio ir migracijos fondo bendrosios nuostatos ir
policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo, taip
pat krizių valdymo finansinės paramos priemonės bendrosios nuostatos,
pasiūlymas
Reglamento,
kuriuo nustatoma policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir
kovos su juo, taip pat krizių valdymo finansinės paramos priemonė, pasiūlymas
Reglamento,
kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma išorės sienų ir vizų
finansinės paramos priemonė, pasiūlymas

1.2.
Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV /
VGB sistemoje[25]

Dabar: 3
išlaidų kategorija, 18 antraštinė dalis: Vidaus reikalai
Būsimos
daugiametės finansinės perspektyvos: 3 išlaidų kategorija (Saugumas ir
pilietybė) – Vidaus saugumas
Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis
þ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone
(vidaus reikalų finansavimas 2014–2020 m. laikotarpiu)
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta
įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus[26]
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę

1.3.
Tikslai
1.3.1.
Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai)
tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva)

Galutinis
vidaus reikalų politikos tikslas – sukurti vidaus sienų neturinčią erdvę, į
kurią ES ir trečiųjų šalių piliečiai galėtų patekti, joje judėti, gyventi,
dirbti, o drauge atsinešti naujų idėjų, kapitalo, žinių ir naujovių arba
užpildyti jos nacionalinių darbo rinkų spragas, būdami tikri dėl savo teisių ir
saugumo. Šiam tikslui pasiekti nepaprastai svarbus bendradarbiavimas su ES
nepriklausančiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis.
Vis
didėjančią vidaus reikalų politikos svarbą patvirtino 2009 m. Stokholmo
programa ir jos veiksmų planas, kurių vykdymas yra strateginis Sąjungos
prioritetas, susijęs su tokiomis sritimis kaip migracija (teisėta migracija ir
integracija, prieglobstis, neteisėta migracija ir grąžinimas), saugumas
(terorizmo ir organizuoto nusikalstamumo prevencija ir kova su juo, policijos
bendradarbiavimas) ir išorės sienų valdymas (įskaitant vizų politiką), taip pat
šių politikos sričių išorės dimensija. Lisabonos sutartis taip pat sudaro
Sąjungai sąlygas parodyti didesnį ryžtą sprendžiant kasdienius piliečių
klausimus laisvės, saugumo ir teisingumo srityje. Vidaus reikalų politikos
prioritetus, visų pirma trečiųjų šalių piliečių integraciją, reikėtų vertinti
atsižvelgiant ir į strategijoje „Europa 2020“ pateiktas septynias pavyzdines
iniciatyvas, kuriomis siekiama padėti ES įveikti dabartinę finansų ir
ekonomikos krizę, taip pat užtikrinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą.
Iš Vidaus
saugumo fondo bus teikiama finansinė parama, kad įgyvendinant Sąjungos vidaus
reikalų tikslus būtų pasiekta konkrečių rezultatų.

1.3.2.
Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV
/ VGB veikla

Vidaus saugumo fondas
Policijos
bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos, kovos su juo ir krizių valdymo
finansinės paramos priemonė
Atsižvelgiant
į atitinkamose Sąjungos strategijose, programose, grėsmės ir rizikos
vertinimuose nustatytus prioritetus, priemonė padės siekti tokių konkrečių
tikslų:
a)         užkirsti
kelią sunkiems, organizuotiems tarpvalstybiniams nusikaltimams, įskaitant
terorizmą, ir kovoti su jais, stiprinti valstybių narių ir atitinkamų tračiųjų
šalių teisėsaugos institucijų veiksmų koordinavimą ir bendradarbiavimą;
b)         stiprinti
valstybių narių ir Sąjungos gebėjimą veiksmingai valdyti saugumui kylančią
riziką ir krizes, rengtis teroro aktams bei kitiems su saugumu susijusiems
incidentams ir nuo jų apsaugoti žmones bei ypatingos svarbos infrastruktūros
objektus.
Dabartinė
atitinkama VGB veikla: 18.05
Išorės
sienų ir vizų finansinės paramos priemonė
Atsižvelgiant
į atitinkamose ES strategijose, programose, grėsmės ir rizikos vertinimuose
nustatytus prioritetus, priemonė padės siekti tokių konkrečių tikslų:
a)         remti
bendrą vizų politiką siekiant palengvinti teisėtą keliavimą, laikytis vienodo
požiūrio į trečiųjų šalių piliečius ir spręsti neteisėtos migracijos klausimą;
b)         remti
sienų valdymą siekiant užtikrinti aukštą apsaugos prie išorės sienų lygį ir
sklandų išorės sienų kirtimą pagal Šengeno acquis.
Dabartinė
atitinkama VGB veikla: 18.02 (kiek tai susiję su
Išorės sienų fondu).

1.3.3.
Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis

Nurodyti poveikį,
kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams gavėjams (tikslinėms
grupėms).
Pasiūlymo
poveikis tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms) išsamiau apibūdinamas
Poveikio vertinimo 4.1.2 skirsnyje.
Apskritai,
visų finansavimo proceso lygių ir kiekvieno valdymo būdo supaprastinimas turės
akivaizdžiai naudingą poveikį finansinės paramos valdymo procesams.
Policijos
bendradarbiavimas, nusikalstamumo prevencija, kova su juo ir krizių valdymas
Pagrindinės
finansinės paramos gavėjos bus valstybės narės ir jų teisėsaugos institucijos,
taip pat kitos institucijos, veikiančios ypatingos svarbos infrastruktūros
objektų apsaugos ir krizių valdymo srityje, ir atitinkamos tarptautinės bei
nevyriausybinės organizacijos (pvz., veikiančios nusikalstamumo prevencijos,
kovos su radikalėjimu ir kovos su prekyba žmonėmis politikos srityje).
Pokyčiai
bus naudingi visoms gyventojų grupėms.
Pagrindiniai laimėjimai bus 1) stipresnis administracinis ir operatyvinis
valstybių narių gebėjimas nustatyti ir sėkmingai patraukti baudžiamojon
atsakomybėn sunkius, organizuotus tarpvalstybinius nusikaltimus padariusius
asmenis, įskaitant teroristus, siekiant sumažinti tokių nusikaltimų keliamą
grėsmę saugumui, ir 2) didesnis Europos gebėjimas įveikti krizes ir reaguoti į
gaivalines nelaimes vykdant darnesnę rizikos valdymo politiką, pagal kurią
grėsmės ir rizikos vertinimai siejami su politikos formavimu, o veiksmingesnis
ir darnesnis ES reagavimas į krizes – su dabartiniais gebėjimais ir patirtimi.
Kitas didelis laimėjimas bus didesni valstybių narių gebėjimai užkirsti kelią
teroro aktams ir kitiems dideliems su saugumu susijusiems incidentams,
pasirengti jiems ir apsaugoti nuo jų žmones bei ypatingos svarbos
infrastruktūros objektus.
Išorės
sienos ir vizos
Pagrindinės sienų ir vizų finansinės paramos gavėjos bus ES acquis,
Šengeno sienų kodeksą ir Vizų kodeksą įgyvendinančios valstybių narių tarnybos:
pasienio tarnybos, policija ir konsulinės įstaigos. Pokyčiai bus naudingi
keliautojams – visiems asmenims, kurie patenka į ES kirsdami jos išorės sienas.
Iš rezultatų galima paminėti stipresnius šių tarnybų gebėjimus 1) pagal Europos
sienų stebėjimo sistemą (EUROSUR) stebėti sienas ir palaikyti ryšius su kitomis
teisėsaugos institucijomis, 2) valdyti migracijos srautus konsulinėse įstaigose
(prašymus išduoti vizą) ir 3) gerinti keleivių srautų prie sienos perėjimo
punktų valdymą užtikrinant aukštą, vienodą apsaugos lygį kartu su kitomis
teisėsaugos institucijomis ir sklandų sienų kirtimą vadovaujantis acquis
ir pagarbaus elgesio bei orumo principais. Svarbus konkretus rezultatas bus
dviejų naujų ES IT sistemų, susijusių su trečiųjų šalių piliečių sienų kirtimu,
įdiegimas (ES atvykimo ir išvykimo sistema ir ES registruotų keleivių
programa).

1.3.4.
Rezultatų ir poveikio rodikliai

Nurodyti pasiūlymo
(iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.
Kadangi
prieš rengiant nacionalines programas būtinas politinis dialogas, šiuo etapu
neįmanoma sudaryti galutinio rodiklių, kuriais remiantis bus vertinamas minėtų
konkrečių tikslų įgyvendinimas, sąrašo. Tačiau:
– policijos
bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo rezultatų
rodikliai būtų bendrų tarpvalstybinių operacijų skaičius, dokumentų, kuriuose
apibūdinta geriausia patirtis, ir renginių skaičius ir kt. Krizių valdymo
ir ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos rezultatų rodikliai būtų
valstybių narių įdiegtų ir (arba) patobulintų priemonių, skirtų ypatingos svarbos
infrastruktūros objektams visuose ekonomikos sektoriuose apsaugoti, skaičius,
Sąjungos mastu atliktų grėsmės ir rizikos vertinimų skaičius ir kt.;
– sienų
ir vizų srities rezultatų rodikliai būtų konsulinių įstaigų, įrengtų,
apsaugotų ir (arba) patobulintų siekiant užtikrinti veiksmingą prašymų išduoti
vizą nagrinėjimą ir paslaugų vizų prašytojams teikimo kokybę, skaičius, sienų
kontrolės įrangos kūrimas ir neteisėtai išorės sienas kirtusių trečiųjų šalių
piliečių, sulaikytų atsižvelgiant į atitinkamam išorės sienos ruožui sukeltą
riziką, skaičius ir kt. Remiantis poveikio rodikliais bus vertinamas sienų
saugumo ir vizų išdavimo gebėjimų padidėjimas, gebėjimas saugiai ir sklandžiai
valdyti keliautojų judėjimą per sienas.

1.4.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas
1.4.1.
Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai

Kaip ir
anksčiau, 2014–2020 m. laikotarpiu vidaus reikalų srityje ES laukia
nemenki iššūkiai.
Saugi aplinka
reikalinga ir naudinga ES ekonominiam, kultūriniam bei socialiniam augimui. ES
turi atlikti lemiamą vaidmenį: mažindama sunkių, organizuotų nusikaltimų,
elektroninių nusikaltimų ir terorizmo grėsmę, užtikrindama ES išorės sienų
valdymą ar sparčiai reaguodama į žmogaus sukeltas krizes arba gaivalines
nelaimes. Globalizacijos sąlygomis, kai grėsmių vis daugėja ir jos nepaiso
valstybių sienų, nė viena valstybė narė negali veiksmingai nuo jų apsiginti
pati. Būtinas nuoseklus ir visapusiškas Europos atsakas, kad įvairių valstybių
ir jurisdikcijų teisėsaugos institucijos galėtų veiksmingai bendradarbiauti.
Šiems tikslams
pasiekti nepaprastai svarbus bendradarbiavimas su ES nepriklausančiomis šalimis
ir tarptautinėmis organizacijomis. Pastarojo meto įvykiai Šiaurės Afrikoje
parodė, kad ES labai svarbu laikytis išsamaus, koordinuoto požiūrio į
migraciją, sienas ir saugumą. Todėl reikia sustiprinti vis svarbesnę ES vidaus
reikalų politikos išorės dimensiją, visapusiškai atsižvelgiant į Sąjungos
užsienio politiką.

1.4.2.
Papildoma ES dalyvavimo nauda

Valdant
migracijos srautus ir saugumo grėsmę gali kilti sunkumų, kurių valstybės narės
negali įveikti vienos. Šiose srityse akivaizdi papildoma ES biudžeto naudojimo
nauda.
Kai kurioms
valstybėms narėms tenka sunki našta dėl ypatingos geografinės padėties ir
Sąjungos išorės sienų, kurias jos turi valdyti, ilgio. Panaikinus vidaus sienų
kontrolę, reikia imtis bendrų priemonių veiksmingai kontroliuoti ir stebėti
Sąjungos išorės sienas. Todėl svarbiausi bendros prieglobsčio, imigracijos ir
išorės sienų politikos principai – valstybių narių solidarumas ir teisingas
atsakomybės pasidalijimas. ES biudžete numatytos lėšos, susijusios su šio
principo taikymo finansiniu poveikiu. Saugumo srityje sunkūs, organizuoti
nusikaltimai, terorizmas ir kita grėsmė saugumui vis dažniau įgyja
tarpvalstybinį pobūdį. Tarpvalstybinis teisėsaugos institucijų
bendradarbiavimas ir veiksmų koordinavimas nepaprastai svarbus sėkmingai šių
nusikaltimų prevencijai ir kovai su jais užtikrinti, pvz., keičiantis
informacija, vykdant bendrus tyrimus, taikant sąveikiąsias technologijas ir
atliekant bendrus grėsmės bei rizikos vertinimus.
Kad galėtų
valdyti migracijos srautus bei išorės sienas ir užtikrinti ES saugumą,
valstybėms narėms reikia daug išteklių ir gebėjimų. Pagerinus bendradarbiavimą
ir veiksmų koordinavimą telkiant išteklius tokiose srityse kaip mokymas ir
įranga, būtų pasiekta masto ekonomija ir sinergija, taip užtikrinant
veiksmingesnį viešųjų lėšų naudojimą ir padidinant valstybių narių tarpusavio
solidarumą, pasitikėjimą ir atsakomybės už bendrą ES politiką pasidalijimą. Tai
itin svarbu saugumo srityje, kurioje finansinė parama visokių formų bendroms
tarpvalstybinėms operacijoms būtina norint sustiprinti policijos, muitinės,
sienos apsaugos pareigūnų ir teisminių institucijų tarpusavio bendradarbiavimą.

Kalbant
apie vidaus reikalų išorės dimensiją akivaizdu, kad, ėmusis priemonių ir
sutelkus išteklius ES lygiu, ES turės daug daugiau galimybių įtikinti
trečiąsias šalis bendradarbiauti su ja sprendžiant migracijos ir saugumo
klausimus, kurie pirmiausia svarbūs ES ir valstybėms narėms.
ES teisė
imtis veiksmų vidaus reikalų srityje nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos
veikimo (SESV) V antraštinėje dalyje „Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė“,
ypač SESV 77 ir 78 straipsnių 2 dalyse, 79 straipsnio 2 ir 4 dalyse, 82
straipsnio 1 dalyje, 84 straipsnyje ir 87 straipsnio 2 dalyje.
Bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis
reglamentuojamas SESV 212 straipsnio 3 dalimi. Pasiūlymais nepažeidžiamas
subsidiarumo principas, nes dauguma lėšų bus naudojamos vadovaujantis
pasidalijamojo valdymo principu ir atsižvelgiant į valstybių narių institucijų
kompetenciją.

1.4.3.
Panašios patirties išvados

Nors
dabartinės vidaus reikalų finansinės priemonės paprastai laikomos
atitinkančiomis savo paskirtį ir veikiančiomis veiksmingai, laikotarpio vidurio
peržiūros išvados ir suinteresuotųjų šalių konsultacijos rodo, kad reikia:
–      supaprastinti ir racionalizuoti būsimas vidaus reikalų srities
priemones, sumažinant finansinių programų skaičių iki
dviejų: įsteigiant Prieglobsčio ir migracijos fondą ir Vidaus saugumo fondą.
Tai ES leis strategiškiau naudoti priemones, kad jos labiau atitiktų ES
politinius prioritetus ir poreikius;
–      sustiprinti ES, kaip pasaulinio masto veikėjos, vaidmenį, į būsimus fondus įtraukiant išorės dimensijos komponentą ir taip
sustiprinant ES įtaką, susijusią su vidaus reikalų politikos išorės dimensija;
–      kai įmanoma, pirmenybę teikti ne centralizuotam, o pasidalijamajam
valdymui, siekiant sumažinti nereikalingą biurokratinę naštą;
–      pasidalijamajam valdymui taikyti labiau į rezultatus orientuotą požiūrį, pereinant prie daugiamečio programavimo ir aukšto lygio politinio
dialogo: taip bus užtikrinta, kad valstybių narių nacionalinės programos
visiškai atitiktų ES politikos tikslus bei prioritetus ir daugiausia dėmesio
jose būtų skiriama rezultatų siekimui;
–      pagerinti centralizuotą valdymą siekiant parengti įvairias politinio
pobūdžio veiklos priemones, įskaitant paramą
tarpvalstybiniams veiksmams, ypač naujoviškiems veiksmams, trečiosiose šalyse
vykdomiems ir su jomis susijusiems veiksmams (išorės dimensija), taip pat
veiksmams susiklosčius nepaprastajai padėčiai, tyrimams ir renginiams;
–      sukurti bendrą reglamentavimo sistemą,
kuo panašesnę į kitų pasidalijamojo valdymo būdu valdomų ES fondų
reglamentavimo sistemą, ir priimti bendras programavimo, atskaitomybės, finansų
valdymo bei kontrolės taisykles, kad visos suinteresuotosios šalys kuo geriau
suvoktų taisykles ir būtų užtikrintas didelis suderinamumas bei darnumas;
–      greitai ir veiksmingai reaguoti susiklosčius nepaprastajai padėčiai, parengti fondus taip, kad ES galėtų tinkamai reaguoti sparčiai
kintančiose situacijose;
–      sustiprinti vidaus reikalų agentūrų įtaką siekiant paskatinti valstybes nares praktiškai bendradarbiauti,
pavedant joms imtis konkrečių veiksmų ir kartu užtikrinti tinkamą politinę
agentūrų veiklos kontrolę.
Daugiau
informacijos galima rasti kiekvieno reglamento poveikio vertinime ir
aiškinamajame memorandume.

1.4.4.
Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis
atitinkamomis priemonėmis

Veiklą,
kuri bus finansuojama iš Vidaus saugumo fondo, papildanti veikla bus remiama
pagal įvairias kitas ES priemones.
Skiriamoji
Vidaus saugumo fondo ir civilinės saugos finansinės priemonės linija bus
tokia, kokia nustatyta dabartinės Terorizmo ir kitos su saugumu susijusios
rizikos prevencijos, parengties ir padarinių valdymo (CIPS) programos 3
straipsnyje: gaivalinės nelaimės ir netyčia žmogaus sukeltos katastrofos
susijusios su civilinės saugos priemone (avarijos), o tyčia žmogaus sukeltos
katastrofos susijusios su saugumu, todėl jų išlaidos bus padengiamos iš Vidaus
saugumo fondo.
Kaip ir
anksčiau, dėl teroro aktų arba kitų su saugumu susijusių incidentų išlaidos
nebus padengiamos iš ES solidarumo fondo. Tiksli SESV 222 straipsnio
(solidarumo sąlygos), pagal kurį galėtų būti remiamos teroro aktą, gaivalinę
nelaimę ar žmogaus sukeltą katastrofą patyrusios valstybės narės, taikymo
sritis ir mastas irgi nėra aiškūs, nes tam reikia formaliai priimti jo
įgyvendinimo taisykles, o šios dar net nebuvo pasiūlytos. Todėl susiklosčius
nepaprastajai padėčiai – didelio teroro akto arba kitų su saugumu susijusių
incidentų atveju – bus finansuojama iš Vidaus saugumo fondo.
Spraga tarp
saugumo tyrimų, vykdomų pagal programą „Horizontas 2020“, ir tokių
tyrimų rezultatų praktinio pritaikymo bus užpildyta, nes, siekiant sudaryti
sąlygas finansuoti mokslinių tyrimų rezultatų (prototipų) bandymą ir
tvirtinimą, Vidaus saugumo fonde bus numatyti konkretūs tikslai ir tinkami
finansuoti veiksmai, kurių tikslas – serijinis jų pritaikymas praktikoje
(ikiprekybiniai viešieji pirkimai).
Su Vidaus
saugumo fondu, ypač jo baudžiamosios teisenos komponentu, bus glaudžiai
susijusi ir jį papildys būsima teisingumo programa, tačiau joje daugiau
dėmesio bus skiriama teisminiam bendradarbiavimui, procedūrų vienodinimui ir
tarpusavio pripažinimui – tai praktiškai užkerta kelią dideliam dubliavimuisi.
Pagal
Vidaus saugumo fondo išorės dimensijos komponentus bus remiami trečiosiose
šalyse vykdomi ir su jomis susiję veiksmai, kuriais pirmiausia paisoma ES
interesų ir tikslų, kurie turi tiesioginį poveikį ES bei jos valstybėms narėms
ir kuriais užtikrinamas ES teritorijoje vykdomos veiklos tęsimas. Parama bus
planuojama ir teikiama atsižvelgiant į ES išorės veiksmų ir užsienio politiką.
Ji nėra skirta į vystymąsi orientuotiems veiksmams remti ir tam tikrais
atvejais papildys pagal išorės pagalbos priemones teikiamą finansinę paramą.
Šiuo atžvilgiu itin svarbi vidaus reikalų srityje bus nauja teminė
migracijos ir prieglobsčio programa ir nauja stabilumo priemonė.
Pagal išorės pagalbos priemones remiami pagalbą gaunančių šalių vystymosi
poreikiai arba bendrieji politiniai ES interesai, susiję su strateginiais
partneriais, o iš vidaus reikalų fondų bus remiami konkretūs trečiosiose šalyse
vykdomi veiksmai, svarbūs siekiant ES vidaus saugumo tikslų. Todėl jie užpildys
konkrečią spragą ir papildys ES turimas priemones.

1.5.
Trukmė ir finansinis poveikis

þ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
ribota
–
þ    Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2014 01 01 iki 2020 12 31
–
þ    Finansinis poveikis nuo 2014 m. iki 2023 m.
¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
neribota
–
Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki
MMMM,
–
Vėliau – visavertis taikymas.

1.6.
Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[27]

þ Komisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas valdymas
þ Netiesioginis centralizuotas valdymas,
vykdymo užduotis perduodant:
–
þ    vykdomosioms įstaigoms
–
þ    Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[28]

–
þ    nacionalinėms viešojo sektoriaus įstaigoms arba viešąsias
paslaugas teikiančioms įstaigoms
–
¨    asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų vykdymą pagal
Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame
pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsnyje
þ Pasidalijamasis valdymas kartu su
valstybėmis narėmis
þ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis
þ Jungtinis valdymas kartu su
tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)
Jei nurodomas
daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto
pastabų skiltyje.
Pastabos
Daugiausia
pasiūlymai bus įgyvendinami pasidalijamojo valdymo būdu, priimant daugiametes
nacionalines programas.
Pagal
nacionalines programas įgyvendintinus tikslus papildys Sąjungos veiksmai ir
greitojo reagavimo susiklosčius nepaprastajai padėčiai mechanizmas. Dažniausiai
tai bus centralizuoto tiesioginio valdymo būdu teikiamos dotacijos ir vykdomi
viešieji pirkimai, skirti trečiosiose šalyse vykdomiems ir su jomis susijusiems
veiksmams finansuoti.
Susiskaldymui
išvengti bus pasitelktos visos įmanomos priemonės, iš esmės išteklius skiriant
ribotam skaičiui ES tikslų įgyvendinti ir naudojantis pagrindinių
suinteresuotųjų šalių patirtimi, jei tinka, pagal partnerystės ir bendruosius
susitarimus.
Komisijos
iniciatyva teikiama techninė pagalba bus skiriama centralizuoto tiesioginio
valdymo būdu.
Pagal Šengeno asociacijos susitarimus šalys,
dalyvaujančios taikant, įgyvendinant ir plėtojant Šengeno acquis, taip
pat dalyvaus taikant abi Vidaus saugumo fondo priemones, kuriomis plėtojamas
Šengeno acquis (sienų bei vizų ir policijos bendradarbiavimo priemones),
lyg būtų valstybės narės. Jos dalyvaus taikant priemones pagal reglamento,
kuriuo vykdomos jų pačių daugiametės nacionalinės programos, nuostatas, turės
galimybę prašyti finansavimo pagal Sąjungos veiksmus ir kt. Kaip ir Išorės
sienų fondo atveju, bus sudaryti specialūs susitarimai, kuriuose bus išdėstytos
papildomos jų dalyvavimui taikomos taisyklės (kylančios iš Finansinio
reglamento, jo įgyvendinimo taisyklių ir Sutarčių, įskaitant Audito Rūmų audito
įgaliojimus). Kadangi šios valstybės prie abiem priemonėms skirto ES biudžeto
prisidės proporcingai jų BVP, neatsižvelgiant į jų asignavimų pagal šias
priemones dydį susitarimuose taip pat bus nustatyti su atsakomybe už Šengeno
valdymą pasidalijimu susiję šių valstybių įnašai. Šiuo metu asocijuotosios
valstybės yra Norvegija, Islandija, Šveicarija ir Lichtenšteinas.

2.
VALDYMO PRIEMONĖS
2.1.
Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės

Nurodyti dažnumą ir
sąlygas.
Pasidalijamojo
valdymo atveju siūloma taikyti suderintą,
veiksmingą atskaitomybės, stebėjimo ir vertinimo sistemą. Rengdamos kiekvieną
nacionalinę programą, valstybės narės turės sudaryti stebėjimo komitetą, kurio
veikloje gali dalyvauti Komisija.
Kiekvienais
metais valstybės narės teiks daugiametės programos vykdymo ataskaitas. Nuo šių
ataskaitų priklauso metiniai mokėjimai. Kad padėtų atlikti laikotarpio vidurio
peržiūrą, 2017 m. valstybės narės turės pateikti papildomos informacijos
apie įgyvendinant šiuos tikslus pasiektą pažangą. Tokios informacijos bus
prašoma ir 2019 m., kad prireikus paskutiniais finansiniais metais (2020 m.)
būtų galima patikslinti biudžetą.
Fondams, iš
kurių remiamas vertinimu grindžiamos kultūros puoselėjimas vidaus reikalų
srityje, bus taikoma bendra vertinimo bei stebėjimo sistema ir platūs
politiniai rodikliai, pabrėžiantys į rezultatus orientuotą fondų metodą ir
esminį vaidmenį, kurį jie galėtų atlikti derinant politikos priemones siekiant
laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės sukūrimo tikslo. Šie rodikliai susiję su
galimu fondų poveikiu: bendros sienų saugumo, policijos bendradarbiavimo ir
krizių valdymo kultūros puoselėjimas, veiksmingas migracijos į ES srautų
valdymas, teisingas ir vienodas požiūris į trečiųjų šalių piliečius, valstybių
narių tarpusavio solidarumas ir bendradarbiavimas sprendžiant migracijos bei
vidaus saugumo klausimus, bendras ES požiūris į migraciją ir saugumą trečiųjų
šalių atžvilgiu.
Siekdama
užtikrinti tinkamą vertinimo principų taikymą ir turėdama omenyje praktinę
dabartinių ES vidaus reikalų lėšų naudojimo vertinimo patirtį valstybėse
narėse, Komisija kartu su valstybėmis narėmis kurs bendrą vertinimo ir
stebėjimo sistemą: pvz., parengs šablonus ir bendrus rezultatų rodiklius.
Visos
priemonės bus nustatytos programavimo laikotarpio pradžioje – taip valstybėms
narėms bus sudarytos sąlygos sukurti savas atskaitomybės ir vertinimo sistemas
vadovaujantis sutartais principais ir reikalavimais.
Siekiant
sumažinti administracinę naštą ir užtikrinti atskaitomybės bei vertinimo
sąveiką, vertinimo ataskaitoms reikalinga informacija bus grindžiama metinėse
nacionalinių programų vykdymo ataskaitose valstybių narių pateikta informacija
ir ją papildys.
2018 m.
Komisija taip pat pateiks nacionalinių programų vykdymo laikotarpio vidurio
peržiūros ataskaitą.
Kalbant
bendriau, iki 2018 m. birželio 30 d.
Komisija pateiks fondų lėšų panaudojimo tarpinę ataskaitą, o iki 2024 m.
birželio 30 d. ex post vertinimo ataskaitą, kurioje apžvelgs visus
lėšų panaudojimo aspektus (t. y. ne tik nacionalines programas, parengtas
taikant pasidalijamojo valdymo būdą).

2.2.
Valdymo ir kontrolės sistema
2.2.1.
Nustatyta rizika

Vidaus
reikalų generalinis direktoratas nesusidūrė su didele išlaidų programų klaidų
rizika. Tai matyti iš pastarųjų metų Audito Rūmų ataskaitų, kuriose nenustatyta
didelių klaidų, ir Vidaus reikalų generalinio direktorato (buvusio Teisingumo,
laisvės ir saugumo generalinio direktorato) metinių veiklos ataskaitų, kuriose
neaptiktųjų klaidų buvo ne daugiau kaip 2 %.
Taikant pasidalijamojo
valdymo būdą, bendrą dabartinių programų vykdymo riziką galima iš esmės
suskirstyti į tris kategorijas:
–      neveiksmingo arba nepakankamai tikslingo fondų lėšų naudojimo
rizika;
–      dėl taisyklių sudėtingumo ir valdymo bei kontrolės sistemų trūkumų
kylančios klaidos;
–      neveiksmingas administracinių išteklių naudojimas (ribotas
reikalavimų proporcingumas).
Taip pat verta
paminėti tam tikrus Solidarumo ir migracijos srautų valdymo bendrojoje
programoje numatytos 4 fondų sistemos aspektus:
–      metinių programų sistema užtikrinama, kad galutiniai mokėjimai būtų
reguliariai mokami remiantis patvirtintomis ir audituotomis išlaidomis. Tačiau
metinių programų tinkamumo finansuoti laikotarpis nesiejamas su ES finansiniais
metais, todėl, nepaisant itin griežtos sistemos, patikimumo grandinė nėra
visiškai patenkinama;
–      išsamias tinkamumo finansuoti taisykles nustato Komisija. Taip iš
esmės užtikrinama, kad būtų finansuojamos vienodos išlaidos. Tačiau tai
nacionalinėms institucijoms ir Komisijai užkelia nereikalingą darbo naštą ir
didina riziką, kad lėšų gavėjai ir (arba) valstybės narės gali padaryti klaidų
dėl netinkamos ES taisyklių interpretacijos;
–      dabartinės valdymo ir kontrolės sistemos labai panašios į struktūrinių
fondų valdymo ir kontrolės sistemas. Tačiau jos šiek tiek skiriasi, pvz.,
skiriasi išlaidas tvirtinančių ir audito institucijų atsakomybės grandinė. Tai
valstybėse narėse kelia painiavą, ypač kai institucijos veikia pagal 2 fondų
sistemą. Be to, tai didina klaidų riziką ir reikalauja atidesnio stebėjimo.
Šiame
pasiūlyme bus gerokai pakeisti šie aspektai:
–      valdymo ir kontrolės sistemos bus taikomos atsižvelgiant į Bendrijos
paramos sistemų (BPS) fondams nustatytus bendruosius reikalavimus ir atitiks
visus naujus naujojo Finansinio reglamento reikalavimus: vietoj 3 institucijų
bus 2 institucijos (atsakinga institucija ir audito institucija), kurių
užduotys bus aiškiau apibrėžtos siekiant užtikrinti didesnį patikimumą;
–
vykdant daugiametį programavimą ir metinį
sąskaitų tvirtinimą, grindžiamą atsakingos institucijos mokėjimais, tinkamumo
finansuoti laikotarpiai su Komisijos metinėmis finansinėmis ataskaitomis bus
suderinti nepadidinant administracinės naštos daugiau nei pagal dabartinę
sistemą;
–      patikrinimai vietoje bus atliekami vykdant 1 lygmens kontrolę, t. y.
patikrinimus atliks atsakinga institucija, jomis bus paremta jos metinė valdymo
patikinimo deklaracija;
–      aiškiau apibrėžus, supaprastinus ir su kitomis ES finansinės paramos
priemonėmis suderinus tinkamumo finansuoti taisykles, sumažės paramos iš
įvairių šaltinių gavėjų daromų klaidų skaičius. Tinkamumo finansuoti taisyklės
bus nustatytos nacionaliniu lygmeniu, išskyrus kai kuriuos pagrindinius
principus, panašius į taikomus BPS fondams;
–      rekomenduojama naudotis supaprastintų išlaidų galimybėmis, ypač mažų
dotacijų atveju.
Pagrindinė centralizuoto
valdymo rizika yra tokia:
–      menkos gautų projektų atitikties Vidaus reikalų generalinio direktorato
politiniams prioritetams rizika;
–      blogos atrinktų projektų kokybės ir projekto prasto techninio
įgyvendinimo rizika, dėl kurios mažėja programų poveikis (dėl netinkamų
atrankos procedūrų – kompetencijos stokos arba nepakankamo stebėjimo rizika);
–
neveiksmingo arba neekonomiško skirtų lėšų, tiek
susijusių su dotacijomis (sudėtingas tinkamų finansuoti faktinių išlaidų
grąžinimas ir ribotos galimybės tinkamas finansuoti išlaidas tikrinti remiantis
dokumentais), tiek susijusių su pirkimais (kartais mažai ekonominės veiklos
vykdytojų turi reikiamų atitinkamos srities žinių, dėl to neįmanoma palyginti
siūlomų kainų), naudojimo rizika;
–
rizika, susijusi su (ypač) mažesnių organizacijų
gebėjimu veiksmingai kontroliuoti išlaidas ir užtikrinti operacijų skaidrumą;
–
Komisijos reputacijai kylanti rizika, jei
atskleidžiami sukčiavimo atvejai ar nusikaltimai; dėl gana gausių rangovų ir
paramos gavėjų, kurių kiekvienas taiko savą, neretai gana mažo masto kontrolės
sistemą, įvairovės pasitikėjimą kelia tik dalis trečiųjų šalių vidaus kontrolės
sistemų.
Tikimasi,
kad tokia rizika sumažės geriau apibrėžiant pasiūlymų tikslus ir atsižvelgiant
į supaprastintas nuostatas, įtrauktas į naująjį Finansinį reglamentą.

2.2.2.
Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai)

Pasidalijamasis
valdymas
Valstybių
narių lygmeniu siūloma valdymo ir kontrolės sistemų
struktūra skiriasi nuo 2007–2013 m. struktūros, tačiau išlaikyta dauguma
dabartinio laikotarpio funkcijų, įskaitant administracines patikras,
patikrinimus vietoje, valdymo ir kontrolės sistemų auditą, projektų auditą. Vis
dėlto šių funkcijų seka pakeista, kad už patikrinimus vietoje, vykdomus
rengiantis metiniam sąskaitų tvirtinimui, aiškiai atsakytų atsakinga
institucija.
Siekiant
patikimesnės atskaitomybės, atsakingas institucijas akredituotų nacionalinės
akreditavimo įstaigos, atsakingos už jų nuolatinę priežiūrą. Tikimasi, kad,
sumažinus institucijų skaičių (atsisakius tvirtinančiosios institucijos) ir
fondų skaičių, bus galima ne tik sumažinti administracinę naštą ir sustiprinti
administracinius gebėjimus, bet ir aiškiau pasidalyti atsakomybę.
Kol kas nėra
parengta patikima vidaus reikalų srities pasidalijimo fondų kontrolės išlaidų
sąmata. Parengta tik ERPF ir Sanglaudos fondo sąmata: apskaičiuota, kad su
kontrole susijusių užduočių vykdymo išlaidos (valstybėse narėse, išskyrus
Komisijos išlaidas) turėtų sudaryti apie 2 % viso 2007–2013 m.
administruoto finansavimo. Šios išlaidos susijusios su tokiomis kontrolės
sritimis: 1 % siejamas su nacionaliniu koordinavimu ir programų rengimu, 82 %
– su programų valdymu, 4 % – su sertifikavimu ir 13 % – su auditu.
Kontrolės
išlaidos padidės įgyvendinus šiuos pasiūlymus:
–
akreditavimo įstaigos steigimas ir veikla,
apskritai sistemos keitimas;
–
valdymo deklaracijos, pridedamos prie metinių
finansinių ataskaitų, teikimas;
–
atsakingos institucijos vykdomi patikrinimai
vietoje;
–
audito institucijų vykdomo papildomo valdymo
deklaracijos audito poreikis.
Tačiau taip
pat yra pasiūlymų, kuriuos įgyvendinus kontrolės išlaidų sumažės:
–
tvirtinančioji institucija nustos veikti. Nors
dalis jos funkcijų bus perduotos atsakingai institucijai, taip valstybė narė
galės sutaupyti didelę sertifikavimo išlaidų dalį, nes bus geriau
administruojama veikla, reikės mažiau koordinuoti ir audituoti;
–
audito vykdoma kontrolė bus labiau orientuota į
pakartotinį atsakingos institucijos atliktų 1 lygmens administracinių patikrų
ir patikrinimų vietoje (imties) vykdymą. Taip paspartės rungimosi principu
grindžiama procedūra ir bus užtikrinta, kad visi reikiami patikrinimai būtų
atlikti iki metinių finansinių ataskaitų pateikimo;
–
taikant supaprastintas išlaidas sumažės tiek
administracijų, tiek paramos gavėjų administracinės išlaidos ir našta visais
lygmenimis;
–
vykdant metinį sąskaitų uždarymą ir atitikties
patvirtinimo laikotarpį apribojus iki 36 mėnesių, viešosioms administracijoms
ir paramos gavėjams sumažės dokumentų saugojimo kontrolės tikslais išlaidos;
–
Komisija ir valstybės narės privalės palaikyti
elektroninius ryšius.
Prie šių
aspektų reikia pridėti 2.2.1 punkte išvardytus supaprastinimo aspektus, kurie
taip pat padės mažinti paramos gavėjams tenkančią administracinę naštą – taip
kartu mažinama ir klaidų rizika, ir administracinė našta.
Taigi,
apskritai manoma, kad įgyvendinus šiuos pasiūlymus, kontrolės išlaidos ne
padidės ar sumažės, o bus perskirstytos. Tačiau numatoma, kad taip perskirsčius
išlaidas (ne tik pagal įvairias funkcijas ir dėl proporcingų kontrolės
priemonių, bet ir pagal valstybes nares bei programas), bus galima veiksmingiau
sumažinti riziką ir užtikrinti geresnę bei spartesnę patikimumo grandinę.
Komisijos
lygmeniu pirmąją programavimo laikotarpio pusę
pasidalijamojo valdymo ir patikrų išlaidų neturėtų sumažėti. Taip visų pirma
bus dėl to, kad su pasidalijamuoju valdymu susijusi suma ir politikos sritys
bus didesnės nei dabartiniu laikotarpiu. Todėl, kad išteklių būtų tiek pat,
reikės veiksmingiau juos naudoti. Be to, pirmaisiais metais teks įvykdyti daug
svarbių užduočių: baigti 2007–2013 m. programas (paskutinės baigimo
ataskaitos turi būti pateiktos iki 2016 m. kovo 31 d.), palaikyti
politinį dialogą ir patvirtinti 2014–2020 m. daugiametes nacionalines
programas, įdiegti naują sąskaitų patvirtinimo sistemą. Antrąją laikotarpio
pusę turimi ištekliai bus naudojami vertinimui ir stebėjimui gerinti.
Centralizuotas
valdymas
Komisija
toliau taiko dabartinę kontrolės sistemą, kuriai būdinga veiklos direktoratų
vykdoma veiklos priežiūra, Biudžeto ir kontrolės skyriaus atliekama ex ante
kontrolė, Vidaus pirkimų komiteto kontrolė, vidaus audito įstaigos ir (arba)
vidaus audito tarnybos vykdoma dotacijų ex post kontrolė arba auditas. Ex
post kontrolės sektoriuje taikoma kuo didesnio anomalijų nustatymo siekiant
susigrąžinti nepagrįstai išmokėtas sumas strategija. Vadovaujantis šia
strategija, atliekamas vieno iš projektų, kurių dauguma atrinkti remiantis
rizikos analize, auditas.
Kadangi
vykdoma ex ante ir ex post kontrolė, taip pat dokumentų
patikrinimai ir auditai vietoje, pastaraisiais metais neaptiktųjų klaidų buvo
vidutiniškai mažiau nei 2 %. Todėl Vidaus reikalų generaliniame
direktorate vidaus kontrolės sistema ir jos taikymo išlaidos laikomos
tinkamomis mažo klaidų dažnio tikslui pasiekti.
Tačiau,
atsižvelgdamas į šią sistemą, Vidaus reikalų GD toliau svarstys, kaip pagerinti
valdymą ir labiau supaprastinti taisykles. Antai, kai tik bus galima, bus
naudojamasi visomis naujajame Finansiniame reglamente numatytomis
supaprastintomis galimybėmis, nes tikimasi, kad jos padės sumažinti paramos
gavėjų administracinę naštą ir kartu – Komisijos klaidų ir administracinės
naštos riziką.
Naujos
kryptys
Pasiūlymuose
numatomos naujos ES finansavimo vidaus reikalų srityje kryptis: geriau
panaudoti ES agentūrų sukauptą patirtį, plėtoti išorės dimensiją, stiprinti
reagavimo susiklosčius nepaprastajai padėčiai mechanizmus ir kt.
Tam Vidaus reikalų GD turės taikyti naujus valdymo ir kontrolės metodus.
Naujoms kryptims skirsimos sumos dar nenustatytos, tačiau tikėtina, kad jos
nesudarys didelės bendro vidaus reikalų biudžeto dalies. Vis dėlto itin svarbu
bus kuo ankstesniu laikotarpio etapu priimti naujoms užduotims vykdyti
reikalingas vidaus priemones ir darbo tvarką, griežtai laikantis patikimo
finansų valdymo principų.
Iš
pateiktos analizės akivaizdžiai matyti, kad nepaisant sistemos supaprastinimo
Vidaus reikalų generaliniam direktoratui prireiks daugiau žmogiškųjų išteklių
padidėjusiam biudžetui vykdyti.
Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant generalinio direktorato
darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus
generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami papildomomis lėšomis,
kurios atsakingam generaliniam direktoratui gali būti skiriamos pagal metinę
asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.

2.3.
Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės

Nurodyti dabartines
arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones.
Vidaus
reikalų GD ne tik taikys visus teisės aktuose nustatytus kontrolės mechanizmus,
bet ir parengs kovos su sukčiavimu strategiją, atitinkančią 2011 m.
birželio 24 d. Komisijos priimtą naują kovos su sukčiavimu strategiją,
siekdamas, inter alia, užtikrinti, kad vidaus kontrolė, susijusi su kova
su sukčiavimu, visiškai atitiktų naują Komisijos kovos su sukčiavimu strategiją
ir kad sukčiavimo rizikos valdymo metodu būtų siekiama nustatyti sukčiavimo
rizikos zonas ir rasti tinkamus sprendimus. Prireikus bus sukurti tinklai ir
įdiegtos tinkamos IT priemonės, skirtos su fondais susijusio sukčiavimo
atvejams nagrinėti.
Komisijos
kovos su sukčiavimu strategijoje dėl pasidalijamojo valdymo aiškiai nurodyta,
kad Komisijos pasiūlymuose dėl 2014–2020 m. reglamentų reikia reikalauti,
kad valstybės narės imtųsi veiksmingų ir nustatytai sukčiavimo rizikai
proporcingų sukčiavimo prevencijos priemonių. Dabartinio pasiūlymo 5
straipsnyje aiškiai reikalaujama, kad valstybės narės užkirstų kelią
pažeidimams, juos nustatytų, pašalintų ir apie juos praneštų Komisijai. Daugiau
informacijos apie šiuos įpareigojimus bus pateikta išsamiose taisyklėse dėl
atsakingos institucijos funkcijų, kaip nustatyta 24 straipsnio 5 dalies c
punkte.
Be to, 41
straipsnyje aiškiai nurodyta, kaip lėšos, gautos po finansinių klaidų
ištaisymo, atlikto atsižvelgiant į Komisijos arba Audito Rūmų išvadas,
pakartotinai panaudojamos.

3.
NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
3.1.
Atitinkama (-os) daugiametės finansinės
programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-s)

·
Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės
Daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės
tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija   || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris || DA[29]   || ELPA šalių[30]   || šalių kandidačių[31]   || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 3 ||   || DA || NE || NE || NE || NE
·
Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės
Daugiametės finansinės
programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris 3 išlaidų kategorija || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 3 || 18 01 04 bb – Vidaus saugumo fondas – Policija ir nusikalstamumas – Techninė pagalba || NDA || NE || NE || TAIP || NE
 3 || 18 02 bb – Vidaus saugumo fondas – Policija ir nusikalstamumas || DA || NE || NE || TAIP || NE
 3 || 18 01 04 cc – Vidaus saugumo fondas – Sienos ir vizos – Techninė pagalba || NDA || NE || NE || TAIP || NE
 3 || 18 02 cc – Vidaus saugumo fondas – Sienos ir vizos || DA || NE || NE || TAIP || NE
Trečiųjų šalių įnašai susiję su abiem
Vidaus saugumo fondo komponentais.
Dėl įnašų apskaičiavimo kriterijų ir metodo
ES ir asocijuotosios valstybės turi tartis atskira tvarka.
Jei procentinė dalis būtų panaši į
dabartinį asocijuotųjų valstybių įnašą į Išorės sienų fondą, jų įnašas sienų ir
vizų komponentui finansuoti būtų apie 210 mln. EUR, o policijos
bendradarbiavimo komponentui finansuoti – maždaug 50 mln. EUR.

3.2.
Numatomas poveikis išlaidoms
3.2.1.
Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė

mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Numeris 3 || Saugumas ir pilietybė
 HOME GD ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Po 2020 || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai (dabartinėmis kainomis) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 02 bb Vidaus saugumo fondas – Policija ir bendradarbiavimas || Įsipareigojimai || (1a) || 135 076 || 143 047 || 151 283 || 159 791 || 168 578 || 177 653 || 187 022 ||   || 1,122 450
 Mokėjimai || (2a) || 15 714 || 43 881 || 71 419 || 111 709 || 147 854 || 156 248 || 164 918 || 410 707 || 1,122 450
 18 02 cc  Vidaus saugumo fondas – Sienos ir vizos || Įsipareigojimai || (1a) || 422 310 || 447 186 || 472 886 || 499 435 || 526 856 || 555 173 || 584 412 || - || 3,508 258
 Mokėjimai || (2a) || 59 999 || 120 794 || 223 204 || 350 813 || 461 098 || 487 256 || 514 275 || 1,290 818 || 3,508 258
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[32]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 01 04 bb            Vidaus saugumo fondas – Policija ir bendradarbiavimas ||   ||   || 0,800 || 0,800 || 0,800 || 0,800 || 0,800 || 0,800 || 0,800 ||   || 5 600
 18 01 04 cc             Vidaus saugumo fondas – Sienos ir vizos ||   ||   || 1,700 || 1,700 || 1,700 || 1,700 || 1,700 || 1,700 || 1,700 ||   || 11 900
 IŠ VISO asignavimų HOME GD || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 559,886 || 592,733 || 626,669 || 661,726 || 697,934 || 735,326 || 773,934 ||   || 4 648,208
 Mokėjimai || =2+2a +3 || 78,213 || 167,174 || 297,123 || 465,023 || 611,452 || 646,004 || 681,693 || 1 701,525 || 4 648,208
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 5 || Administracinės išlaidos
Kadangi
Prieglobsčio ir migracijos fondo ir Vidaus saugumo fondo lėšų panaudojimui
būdingi tam tikri bendri dalykai, pavyzdžiui, politinis dialogas su visomis
valstybėmis narėmis, o Vidaus reikalų GD vidinė struktūra gali būti pakeista
siekiant užtikrinti naujų fondų valdymą (ir dabar valdomų programų baigimą), Prieglobsčio
ir migracijos fondo administracinių išlaidų neįmanoma atskirti nuo Vidaus
saugumo fondo administracinių išlaidų.
Todėl toliau
pateikti 5 išlaidų kategorijos duomenys atitinka bendrą administracinių
išlaidų, laikomų GD reikalingomis abiem fondams valdyti, sumą; bendra
asignavimų suma nenurodoma.
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Po 2020 || IŠ VISO
 Vidaus reikalų GD ||
  Žmogiškieji ištekliai || 20 841 || 20 841 || 20 841 || 20 841 || 20 841 || 20 841 || 20 841 ||   || 145 887
  Kitos administracinės išlaidos || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 ||   || 1 157
 IŠ VISO VIDAUS REIKALŲ GD || Asignavimai || 20 997 || 21 000 || 21 003 || 21 006 || 21 009 || 21 013 || 21 016 ||   || 147 044
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 20 997 || 21 000 || 21 003 || 21 006 || 21 009 || 21 013 || 21 016 ||   || 147 044
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||   || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų ||
 Mokėjimai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.2.
Numatomas poveikis veiklos asignavimams

–      ¨  Pasiūlymui
(iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami
–
þ  Pasiūlymui įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip:
Vidaus reikalų politika iš esmės vykdoma pasidalijamojo valdymo būdu. Išlaidų
prioritetai nustatomi ES lygmeniu, o faktinis kasdienis valdymas pavedamas
nacionaliniu lygmeniu atsakingoms institucijoms. Dėl bendrų rezultatų rodiklių
ir tikslų rengiant nacionalines programas spręs Komisija ir atsakingos
institucijos, o juos tvirtins Komisija. Todėl nurodyti rezultatų tikslus sunku,
kol 2013–2014 m. nebus parengtos, sutartos ir patvirtintos programos.
Dėl centralizuoto valdymo: Vidaus reikalų GD taip pat negali pateikti baigtinio
visų rezultatų, siektinų panaudojant finansinės intervencijos iš fondų lėšas,
jų vidutinių išlaidų ir duomenų, sąrašo. Šiuo metu nėra statistinių priemonių,
pagal kurias būtų galima apskaičiuoti tikslias vidutines išlaidas remiantis
dabartinėmis programomis, be to, tikslus išlaidų nustatymas prieštarautų
principui, pagal kurį būsima programa turėtų būti pakankamai lanksti, kad būtų
galima prisitaikyti prie 2014–2020 m. politinių prioritetų. Ypač tai
pasakytina apie paramą susiklosčius nepaprastajai padėčiai ir trečiosiose
šalyse vykdomus bei su jomis susijusius veiksmus.
Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
 Nurodyti tikslus ir rezultatus   ò ||   ||   || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO
 REZULTATAI
 Rezultato rūšis[33]   || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų
 1 KONKRETUS TIKSLAS[34] ...   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 1 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2 KONKRETUS TIKSLAS ... ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO IŠLAIDŲ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Numatomas poveikis administracinio pobūdžio
asignavimams
3.2.3.1.
Suvestinė

–      ¨  Pasiūlymui
(iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai nenaudojami
–      þ Pasiūlymui
įgyvendinti administraciniai asignavimai naudojami taip:
Kadangi
Prieglobsčio ir migracijos fondo ir Vidaus saugumo fondo lėšų panaudojimui
būdingi tam tikri bendri dalykai, pavyzdžiui, politinis dialogas su valstybėmis
narėmis, o Vidaus reikalų GD vidaus struktūra gali būti pakeista siekiant
užtikrinti naujų fondų valdymą (ir dabar valdomų programų baigimą),
Prieglobsčio ir migracijos fondo administracinių išlaidų neįmanoma atskirti nuo
Vidaus saugumo fondo administracinių išlaidų.
Todėl toliau
pateikti 5 išlaidų kategorijos duomenys atitinka bendrą administracinių
išlaidų, laikomų GD reikalingomis abiem fondams valdyti, sumą; bendra
asignavimų suma nenurodoma.
mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu) HOME
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA[35]   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
 HOME GD žmogiškieji ištekliai || 20 841 || 20 841 || 20 841 || 20 841 || 20 841 || 20 841 || 20 841 || 145 887
 Kitos administracinės išlaidos || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 || 1 157
  Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 20 997 || 21 000 || 21 003 || 21 006 || 21 009 || 21 013 || 21 016 || 147 044
 Neįtraukta[36] į daugiametės finansinės programos[37] 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
 HOME GD žmogiškieji ištekliai || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 4 480
 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos || 1 860 || 1 860 || 1 860 || 1 860 || 1 860 || 1 860 || 1 860 || 13 020
 Į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ neįtrauktų išlaidų tarpinė suma || 2 500 || 2 500 || 2 500 || 2 500 || 2 500 || 2 500 || 2 500 || 17 500
 IŠ VISO || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų

3.2.3.2.
 Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai

–      ¨  Pasiūlymui
(iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami
–      þ Pasiūlymui
(iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip: n metų duomenys
yra 2011 m. duomenys.
Kadangi Prieglobsčio
ir migracijos fondo ir Vidaus saugumo fondo lėšų panaudojimui būdingi tam tikri
bendri dalykai, pavyzdžiui, politinis dialogas su valstybėmis narėmis, o Vidaus
reikalų GD vidaus struktūra gali būti pakeista siekiant užtikrinti naujų fondų
valdymą (ir dabar valdomų programų baigimą), Prieglobsčio ir migracijos fondo
administracinių išlaidų neįmanoma atskirti nuo Vidaus saugumo fondo
administracinių išlaidų.
Todėl toliau
pateikti 5 išlaidų kategorijos duomenys atitinka bendrą administracinių išlaidų,
laikomų GD reikalingomis abiem fondams valdyti, sumą; bendra asignavimų suma
nenurodoma.
Sąmatą nurodyti sveikais skaičiais (arba ne
smulkiau nei dešimtųjų tikslumu)
 ||   || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || N+4 metai || N+5 metai || N+6 metai
  Vidaus reikalų GD etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) ||
 || 18 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136
 || XX 01 01 02 (Delegacijos) || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15
 || 18 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE))[38]   ||
 || 18 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16
 || XX 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 || 18 01 04 bb[39]   || - būstinėje[40]   || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4
 || - delegacijose || * || * || * || * || * || * || *
 || 18 01 04 cc[41]   || - būstinėje[42]   || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6
 || - delegacijose || * || * || * || * || * || * || *
 || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE - netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE - tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Kiti 13 01 04 02 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || IŠ VISO || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų || nėra duomenų
XX yra
atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami
panaudojant generalinio direktorato darbuotojus, jau paskirtus priemonei
valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus
finansuojami papildomomis lėšomis, kurios atsakingam generalinio direktoratui
gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant
į biudžeto apribojimus. Sumos ir jų priskyrimas būtų taisomi, jei užduotys būtų
pavedamos vykdomajai įstaigai.
Vykdytinų užduočių
aprašymas:
 Būstinėje dirbantys pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Vykdytinos užduotys apima visas užduotis, reikalingas finansinei programai valdyti, pvz.: – prisidėti prie biudžetinės procedūros;           – palaikyti politinį dialogą su valstybėmis narėmis;       – rengti metines darbo programas ir (arba) finansavimo sprendimus, nustatyti metinius prioritetus, tvirtinti nacionalines programas;  – administruoti nacionalines programas, kvietimus teikti paraiškas, kvietimus dalyvauti konkursuose ir su jais susijusias atrankos procedūras;                – bendrauti su suinteresuotosiomis šalimis (galimais arba dabartiniais paramos gavėjais, valstybėmis narėmis ir kt.); – rengti valstybėms narėms skirtas gaires       – administruoti einamuosius ir finansinius projektų klausimus;  – vykdyti minėtas patikras (ex ante patikra, pirkimų komitetas, ex post auditas, vidaus auditas, sąskaitų patvirtinimas);        – tvarkyti apskaitą;              – rengti ir administruoti dotacijų ir nacionalinių programų valdymo IT priemones; – stebėti ir atsiskaityti, kaip įgyvendinami tikslai, įskaitant nustatytuosius metinėse veiklos ataskaitose ir perįgaliotųjų leidimus suteikiančių pareigūnų ataskaitose.
 Išorės personalas || Užduotys panašios į pareigūnų ir laikinųjų darbuotojų vykdomas užduotis, išskyrus tas, kurių išorės personalas negali vykdyti.
 Delegacijose dirbantis personalas || Kad padėtų plėtoti vidaus reikalų politiką, visų pirma jos išorės dimensiją, ES delegacijoms reikės pakankamai vidaus reikalų srityje kompetentingų specialistų. Tai galėtų būti Europos Komisijos ir (arba) Europos išorės veiksmų tarnybos darbuotojai.

3.2.4.
Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine
programa

–
þ  Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka kitą daugiametę
finansinę programą
–
¨  Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti
daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą
Paaiškinti, kaip reikia pakeisti
programavimą, ir nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.
–
¨  Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo
priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą[43].
Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti
atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.

3.2.5.
Trečiųjų šalių įnašai

–
Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su
trečiosiomis šalimis finansavimo
–
þ Pasiūlyme numatyta, kad, be Europos finansavimo, turi būti taikomas
bendras finansavimas. Tiksli suma kiekybiškai neišreiškiama. Reglamentu
nustatomos didžiausio bendro finansavimo normos, diferencijuotos pagal veiksmų
rūšį:
Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Iš viso
 Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą || VN || VN || VN || VN || VN || VN || VN ||
 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų || bus nustatyta || bus nustatyta || bus nustatyta || bus nustatyta || bus nustatyta || bus nustatyta || bus nustatyta ||

3.3.
Numatomas poveikis įplaukoms

–
þ  Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms
–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
–
¨         nuosaviems ištekliams
–
¨         įvairioms įplaukoms
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Biudžeto įplaukų eilutė || Asignavimai, skirti einamųjų metų biudžetui || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[44]
 N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą)
 Straipsnis …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Įvairių asignuotųjų
įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas
poveikis.
Nurodyti poveikio
įplaukoms apskaičiavimo metodą.
[1]               OL C 115, 2010 5 4,
p. 1.
[2]               COM(2010) 673 galutinis.
[3]               COM(2011) 500 galutinis.
[4]               2011 m. birželio 16 d. KOM(2011) 318 galutinis. Komunikatas
dėl Saugumo ir laisvių apsaugos pagrindų programos (2007–2013 m.) laikotarpio
vidurio vertinimo.
[5]               Su konsultacijų dokumentais ir jų rezultatų ataskaita
galima susipažinti Vidaus reikalų GD svetainėje http://ec.europa.eu/home-affairs/news/consulting_public/consulting_0020_lt.htm.

[6]               „ES biudžeto peržiūra“, COM(2010) 700, 2010 10 19.
[7]               Komisijos pasiūlymas. Reglamentas dėl Sąjungos metiniam
biudžetui taikomų finansinių taisyklių (COM (2010) 815 galutinis, 2010 12 22). Pateikdama šį pasiūlymą Komisija oficialiai
atsiėmė ankstesnius pasiūlymus dėl įstatymo galią turinčių aktų COM (2010) 71
galutinis ir COM (2010) 260 galutinis.
[8]               OL C …
[9]               OL C …
[10]             OL C …
[11]             Tarybos dok. 7120/10.
[12]             COM(2010) 673 galutinis.
[13]             OL L ….
[14]             OL L …
[15]             OL L 58, 2007 2 24, p. 7.
[16]             OL L 176, 1999 7 10, p. 31.
[17]             OL L 53, 2008 2 27, p. 1.
[18]             OL L 160, 2011 6 18, p. 1.
[19]             OL L ...
[20]             OL L 321, 2009 12 8, p. 44.
[21]             OL L 64, 2002 6 22, p. 3.
[22]             OL L 330, 2008 12 9, p. 21.
[23]             OL L …
[24]             COM(2011) 403 galutinis.
[25]             VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla
grindžiamas biudžeto sudarymas.
[26]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies
a arba b punkte.
[27]             Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį
reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[28]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje.
[29]             DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA – nediferencijuotieji
asignavimai.
[30]             ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.
[31]             Šalių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų
potencialių šalių kandidačių.
[32]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES
programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės),
netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.
[33]             Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz.,
finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir kt.).
[34]             Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus (-ūs) tikslas
(-ai) ...“.
[35]             Bendras biudžetas, grindžiamas atlikus 2011 m.
galutinį žmogiškųjų išteklių, įskaitant pareigūnus ir išorės darbuotojus,
asignavimų paskirstymą.
[36]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES
programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės),
netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.
[37]             Išorės darbuotojai, finansuojami iš buvusių BA eilučių
remiantis 2011 m. galutiniu žmogiškųjų išteklių, įskaitant būstinėje ir
delegacijose dirbančius išorės darbuotojus, asignavimų paskirstymu.
[38]             CA – sutartininkas („Contract Agent“); INT – per agentūrą
įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas
(„Jeune Expert en Délégation“); LA – vietinis darbuotojas („Local Agent“); SNE
– deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“).
[39]             Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės
personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių).
[40]             Būtina struktūriniams fondams, Europos žemės ūkio fondui
kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondui (EŽF).
[41]             Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės
personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių).
[42]             Būtina struktūriniams fondams, Europos žemės ūkio fondui
kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondui (EŽF).
[43]             Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.
[44]             Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai)
turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 25
% surinkimo išlaidų.