               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 03 24
            COM(2021) 201 final
            2021/0077(BUD)
            Pasiūlymas
            EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Graikijai ir Prancūzijai dėl stichinių nelaimių ir Airijai, Albanijai, Austrijai, Belgijai, Čekijai, Estijai, Graikijai, Ispanijai, Italijai, Juodkalnijai, Kroatijai, Latvijai, Lietuvai, Liuksemburgui, Portugalijai, Prancūzijai, Rumunijai, Serbijai, Vengrijai ir Vokietijai dėl ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo aplinkybės

               Šis sprendimas apima Europos Sąjungos solidarumo fondo (toliau – ESSF) lėšų (iš viso – 484 199 841 EUR) mobilizavimą pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002
                  1
                (toliau – Reglamentas), siekiant suteikti pagalbą Graikijai ir Prancūzijai dėl 2020 m. šiose šalyse įvykusių stichinių nelaimių, taip pat dvidešimčiai valstybių narių ir narystės siekiančių šalių (Airijai, Albanijai, Austrijai, Belgijai, Čekijai, Estijai, Graikijai, Ispanijai, Italijai, Juodkalnijai, Kroatijai, Latvijai, Lietuvai, Liuksemburgui, Portugalijai, Prancūzijai, Rumunijai, Serbijai, Vengrijai ir Vokietijai) reaguojant į didelio masto ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją, kurią 2020 m. pradžioje sukėlė COVID-19 pandemija.

               Kartu su lėšų mobilizavimu pateikiamas Taisomojo biudžeto Nr. 2/2021 projektas (TBP)
                  2
               , kuriame siūloma perkelti 2020 m. nepanaudotų 47 981 598 EUR asignavimų sumą tiesiogiai į ESSF veiklos biudžeto eilutę, ir Sprendimas DEC Nr. 03/2021, kuriame siūloma perkelti 427 543 750 EUR sumą iš solidarumo ir neatidėliotinos pagalbos rezervo (toliau – SEAR) rezervo eilutės į ESSF veiklos biudžeto eilutę. Abu perkėlimai susiję tiek su įsipareigojimais, tiek su mokėjimais. Remiantis ESSF reglamento 4a straipsnio 4 dalimi, 50 000 000 EUR suma jau įtraukta į 2021 m. bendrąjį biudžetą (į įsipareigojimus ir mokėjimus) avansams mokėti. Šie asignavimai bus panaudoti 8 674 493 EUR avansų sumai, susijusiai su regioninėmis stichinėmis nelaimėmis Graikijoje ir Prancūzijoje, išmokėti. Su COVID-19 susijusiais atvejais skirti avansai sudaro 132 736 830 EUR, jie buvo išmokėti iš 2020 m. ESSF asignavimų.

               2.Informacija ir sąlygos

               2.1Graikija. Potvyniai Vidurio Graikijoje 2020 m. rugpjūčio mėn.

               (1)2020 m. spalio 29 d. Graikija pateikė paraišką ESSF finansinei paramai gauti, kad galėtų finansuoti gelbėjimo ir atstatymo veiksmus dėl 2020 m. rugpjūčio mėn. potvynių Vidurio Graikijoje.

               (2) Paraiška buvo pateikta per dvylikos savaičių terminą po pirmosios nelaimės padarytos žalos užregistravimo 2020 m. rugpjūčio 9 d. Joje pateikta visa informacija, kurios reikalaujama pagal Reglamento 4 straipsnį.

               (3)Tai – stichinė nelaimė, todėl ji patenka į Europos Sąjungos solidarumo fondo taikymo sritį.

               (4)Paraiškoje įvykis apibūdinamas kaip regioninė stichinė nelaimė, nustatyta Reglamento 2 straipsnio 3 dalyje, t. y. stichinė nelaimė, kurios tiesioginė žala reikalavimus atitinkančios valstybės NUTS 2 lygmens regione viršija 1,5 % to regiono bendrojo vidaus produkto (BVP). Graikijos valdžios institucijos bendrą tiesioginę žalą įvertino 132 004 000 EUR. Padaryta žala sudaro 1,54 % atitinkamo NUTS 2 lygmens regiono – Vidurio Graikijos – BVP, taigi viršija 128 286 000 EUR ribinę vertę (1,5 % regiono BVP). Todėl Graikijos paraiška atitinka reikalavimus paramai iš Europos Sąjungos solidarumo fondo gauti.

               (5)ESSF finansinės paramos sumos apskaičiavimo pagrindas – bendra tiesioginė žala. Finansinė parama gali būti naudojama tik svarbiausiems gelbėjimo ir atstatymo veiksmams, apibrėžtiems Reglamento 3 straipsnio 2 dalyje, išskyrus e punkte nurodytus veiksmus, finansuoti.

               (6)2020 m. spalio 29 d. paraiškoje Graikija paprašė sumokėti avansą, kaip nustatyta Reglamento 4a straipsnyje. 2021 m. kovo 2 d. Komisija priėmė Įgyvendinimo sprendimą C(2021) 1507 skirti 330 010 EUR dydžio avansą. Prieš sumokant likusią finansinės paramos dalį valstybei naudos gavėjai, bus atsižvelgta į avanso sumą. Nepagrįstai sumokėtus avansus Komisija susigrąžins.

               (7)Paraiškoje išsamiai aprašytas įvykis ir visa padaryta žala. 2020 m. rugpjūčio 9 d. vasarinės audros frontas „Thalia“, kuris prieš dvi dienas siautė šiaurinėje Graikijos dalyje, suintensyvėjo ir pasiekė centrinę ir pietrytinę Graikijos žemyninę dalį, nulemdamas vertikalius meteorologinius pokyčius ir sukeldamas ekstremalius meteorologinius reiškinius. Ekstremalios oro sąlygos sukėlė liūtis (per aštuonias valandas iškrito 300 mm kritulių), intensyvią perkūniją ir stiprų vėją. Dėl liūčių dvi upės išsiliejo iš krantų, vanduo užblokavo kelius ir užliejo 3 000 namų, įkalindamas ir turistus, ir gyventojus. Visi šeši pagrindiniai Lilo upės tiltai sugriuvo, į upę įgriuvo erozijos pažeisti kelių pylimai. Ekstremalios oro sąlygos padarė daug žalos elektros energijos tinklui, viešajai infrastruktūrai ir privatiems būstams, didelė regioninio kelių tinklo dalis tapo laikinai arba visiškai nebenaudojama. Dėl nuožulnaus topografinio kraštovaizdžio per trumpą laiką iškritęs gausus kritulių kiekis sukėlė katastrofiškus staigius potvynius ir nuošliaužas (daugiausia upių baseinuose). Potvyniai ir purvo nuošliaužos nusinešė aštuonių žmonių gyvybes. Didelę žalą taip pat patyrė įmonės ir žemės ūkio sektorius. Apskritai tinklų infrastruktūros (vandens / nuotekų, transporto, tiltų, energijos ir telekomunikacijų) fizinė žala sudaro didžiausias bendros apskaičiuotos tiesioginės žalos, įtrauktos į paraišką, išlaidas.

               (8)Graikija apskaičiavo, kad gelbėjimo ir atstatymo veiksmų, kurie atitinka Reglamento 3 straipsnio 2 dalies reikalavimus, išlaidos sudaro 106 124 000 EUR. Šios išlaidos suskirstytos pagal veiksmų tipą. Didžiausia išlaidų dalis (daugiau kaip 69 mln. EUR) numatyta transporto infrastruktūrai (keliams ir tiltams) atstatyti ir valymo veiksmams nelaimės ištiktose vietovėse (daugiau kaip 27 mln. EUR).

               (9)Graikijos valdžios institucijos patvirtino, kad reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimas nedengia.

               (10)Šiuo metu nėra vykdoma jokia pažeidimo, susijusio su Sąjungos teisės aktų dėl nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo įgyvendinimu, nagrinėjimo procedūra.

               (11)Įgyvendinant Direktyvą 2007/60/EB dėl potvynių rizikos įvertinimo ir valdymo užbaigti šie veiksmai: parengta preliminaraus potvynių rizikos vertinimo ataskaita (2012 m. kovo mėn.), nustatytos didelės potvynių rizikos teritorijos 14-oje šalies upių baseinų rajonų ir atnaujinta preliminaraus potvynių rizikos vertinimo ataskaita (2012 m. lapkričio mėn.). 2017 m. kovo mėn. užbaigtas 14 šalies upių baseinų rajonų potvynių rizikos ir kitų pavojų nustatymas. Užbaigti visų šalies upių baseinų rajonų potvynių rizikos valdymo planai.

               2.2Graikija. Ciklonas „Ianos“ 2020 m. rugsėjo mėn.

               (1)2020 m. gruodžio 9 d. Graikija pateikė paraišką ESSF finansinei paramai gauti, kad galėtų finansuoti gelbėjimo ir atstatymo veiksmus dėl 2020 m. rugsėjo mėn. Viduržemio jūros ciklono „Ianos“ padarytos žalos.

               (2)Paraiška buvo pateikta per dvylikos savaičių terminą po pirmosios nelaimės padarytos žalos užregistravimo 2020 m. rugsėjo 19 d. Joje pateikta visa informacija, kurios reikalaujama pagal Reglamento 4 straipsnį.

               (3)Tai – stichinė nelaimė, todėl ji patenka į Europos Sąjungos solidarumo fondo taikymo sritį.

               (4)Paraiškoje įvykis apibūdinamas kaip regioninė stichinė nelaimė, nustatyta Reglamento 2 straipsnio 3 dalyje, t. y. stichinė nelaimė, kurios tiesioginė žala reikalavimus atitinkančios valstybės NUTS 2 lygmens regione viršija 1,5 % to regiono bendrojo vidaus produkto (BVP) arba 1,5 % svertinio GDP vidurkio, kai nelaimė įvyksta keliuose regionuose. Paraiška susijusi su penkiais NUTS 2 lygmens Graikijos regionais (Jonijos salomis (EL62), Vidurio Graikija (EL64), Vakarų Graikija (EL63), Tesalija (EL61) ir Peloponesu (EL65)). Graikijos valdžios institucijos bendrą tiesioginę žalą įvertino 863 540 756 EUR. Padaryta žala sudaro 11,08 % penkių susijusių NUTS 2 lygmens regionų svertinio BVP, taigi viršija ribinę vertę. Todėl Graikijos paraiška atitinka reikalavimus paramai iš Europos Sąjungos solidarumo fondo gauti.

               (5)ESSF finansinės paramos sumos apskaičiavimo pagrindas – bendra tiesioginė žala. Finansinė parama gali būti naudojama tik svarbiausiems gelbėjimo ir atstatymo veiksmams, apibrėžtiems Reglamento 3 straipsnio 2 dalyje, išskyrus e punkte nurodytus veiksmus, finansuoti.

               (6)2020 m. gruodžio 9 d. paraiškoje Graikija paprašė sumokėti avansą, kaip nustatyta Reglamento 4a straipsnyje. 2021 m. kovo 2 d. Komisija priėmė Įgyvendinimo sprendimą C(2021) 1511 skirti 2 158 852 EUR dydžio avansą. Prieš sumokant likusią finansinės paramos dalį valstybei naudos gavėjai, bus atsižvelgta į avanso sumą. Nepagrįstai sumokėtus avansus Komisija susigrąžins.

               (7)Paraiškoje išsamiai aprašytas įvykis ir visa padaryta žala. Ciklonas „Ianos“, taip pat žinomas pavadinimu „Medicane Ianos“, – retas Viduržemio jūros regiono atogrąžų tipo ciklonas, kuris 2020 m. rugsėjo 17–20 d. padarė žalos Graikijoje. Ši reta, į uraganą panaši audra siautė Graikijos centrinėje Tesalijoje: nukentėjusiuose regionuose stiprūs vėjai siekė 120 km/h, liūtys ir potvyniai nusinešė keturių žmonių gyvybes ir padarė didžiulę žalą namams ir infrastruktūrai. Keliuose upių baseinuose, kuriems būdinga stati morfologija, smarkios liūtys sukėlė dideles potvynių bangas. Į Kardicos ir Muzakio miestus atplūdo milžiniškas vandens kiekis ir juos užtvindė keletą dienų. Kardicos mieste iš viso užtvindyta 5 000 nekilnojamojo turto objektų, buvo apgadinta 97 % parduotuvių, smarkiai apgriauta 15 aplinkinių kaimų. Ilgą laiką buvo nutrūkęs elektros energijos tiekimas, daugelyje kaimų nebuvo vandens tiekimo. Didelė žala padaryta geležinkelių infrastruktūrai ir kelių tinklui. Kalnuotoje vietovėje užregistruota 100 nuošliaužų ir 40 neprivažiuojamų tiltų. Kelių tinkle problemų kilo dėl kelių tonų dumblo ir nuolaužų sąnašų, šimtų išrautų medžių ir nulaužtų šakų. Dėl išplitusių potvynių ir nutrūkusio elektros energijos tiekimo Itakės, Kefalinijos ir Zakinto salose paskelbta nepaprastoji padėtis. Pagalbos tarnybos pranešė sulaukusios daugiau kaip 2 500 pagalbos skambučių iš žmonių užtvindytuose būstuose ir automobiliuose, o Graikijos priešgaisrinės apsaugos tarnyba nukentėjusiuose regionuose išgelbėjo beveik 1 000 žmonių.

               (8)Graikija apskaičiavo, kad gelbėjimo ir atstatymo veiksmų, kurie atitinka Reglamento 3 straipsnio 2 dalies reikalavimus, išlaidos sudaro 507 660 619 EUR. Šios išlaidos suskirstytos pagal veiksmų tipą. Didžiausia išlaidų dalis (daugiau kaip 293 mln. EUR) tenka transporto infrastruktūrai atstatyti, o daugiau kaip 13 mln. EUR išlaidų numatyta vandens ir nuotekų infrastruktūrai atkurti.

               (9)Graikijos valdžios institucijos patvirtino, kad reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimas nedengia.

               (10)Šiuo metu nėra vykdoma jokia pažeidimo, susijusio su Sąjungos teisės aktų dėl nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo įgyvendinimu, nagrinėjimo procedūra.

               (11)Įgyvendinant Direktyvą 2007/60/EB dėl potvynių rizikos įvertinimo ir valdymo užbaigti šie veiksmai: parengta preliminaraus potvynių rizikos vertinimo ataskaita (2012 m. kovo mėn.), nustatytos galimos didelės potvynių rizikos teritorijos 14-oje šalies vandens baseinų rajonų ir atnaujinta preliminaraus potvynių rizikos vertinimo ataskaita (2012 m. lapkričio mėn.). 2017 m. kovo mėn. užbaigtas 14 šalies upių baseinų rajonų potvynių rizikos ir kitų pavojų nustatymas. Užbaigti visų šalies upių baseinų rajonų potvynių rizikos valdymo planai.

               2.3Graikija. Žemės drebėjimas Samo, Ikarijos ir Chijo salose 2020 m. spalio mėn.

               (1)2021 m. sausio 22 d. Graikija pateikė paraišką ESSF finansinei paramai gauti, kad galėtų finansuoti gelbėjimo ir atstatymo veiksmus po 2020 m. spalio mėn. Samo, Ikarijos ir Chijo salose įvykusio žemės drebėjimo padarytos žalos.

               (2)Paraiška buvo pateikta per dvylikos savaičių terminą po pirmosios nelaimės padarytos žalos užregistravimo 2020 m. spalio 30 d. Joje pateikta visa informacija, kurios reikalaujama pagal Reglamento 4 straipsnį.

               (3)Tai – stichinė nelaimė, todėl ji patenka į Europos Sąjungos solidarumo fondo taikymo sritį.

               (4)Paraiškoje įvykis apibūdinamas kaip regioninė stichinė nelaimė, nustatyta Reglamento 2 straipsnio 3 dalyje, t. y. stichinė nelaimė, kurios tiesioginė žala reikalavimus atitinkančios valstybės NUTS 2 lygmens regione viršija 1,5 % to regiono bendrojo vidaus produkto (BVP). Graikijos valdžios institucijos bendrą tiesioginę žalą įvertino 101 252 020 EUR. Padaryta žala sudaro 39,72 % atitinkamo NUTS 2 lygmens regiono – Šiaurės Egėjo regiono – BVP, taigi viršija 38 239 500 EUR ribinę vertę (1,5 % regiono BVP). Todėl Graikijos paraiška atitinka reikalavimus paramai iš Europos Sąjungos solidarumo fondo gauti.

               (5)ESSF finansinės paramos sumos apskaičiavimo pagrindas – bendra tiesioginė žala. Finansinė parama gali būti naudojama tik svarbiausiems gelbėjimo ir atstatymo veiksmams, apibrėžtiems Reglamento 3 straipsnio 2 dalyje, išskyrus e punkte nurodytus veiksmus, finansuoti.

               (6)Savo 2021 m. sausio 22 d. paraiškoje Graikija paprašė sumokėti avansą, kaip nustatyta Reglamento 4a straipsnyje. 2021 m. kovo 8 d. Komisija priėmė Įgyvendinimo sprendimą C(2021) 1623 skirti 253 131 EUR dydžio avansą. Prieš sumokant likusią finansinės paramos dalį valstybei naudos gavėjai, bus atsižvelgta į avanso sumą. Nepagrįstai sumokėtus avansus Komisija susigrąžins.

               (7)Paraiškoje išsamiai aprašytas įvykis ir visa padaryta žala. 2020 m. spalio 30 d. apie 14 km į šiaurės rytus nuo Graikijos Samo salos įvyko 7,0 balų stiprumo žemės drebėjimas. Praėjus trims dienoms po pagrindinio žemės drebėjimo užfiksuota apie 150 įvairaus intensyvumo pakartotinių smūgių. Dėl Žemės plutos lūžio per pradinį žemės drebėjimą labai pasikeitė jūros dugnas ir kilo povandeninių nuošliaužų. Todėl po pradinio žemės drebėjimo kilo trys iki 1,5 metro aukščio gravitacinės bangos (cunamis), kurios nuplovė kelias šiaurinėje Samo salos dalyje esančias vietoves. Žemės drebėjimas ir cunamis padarė žalos Šiaurės Egėjo jūros Samo, Ikarijos ir Chijo saloms. Per šią nelaimę du žmonės žuvo, o 19 žmonių buvo sužeisti griūnant pastatams ir krentant jų nuolaužoms. Didelė žala buvo padaryta bažnyčioms, mokykloms, muziejų parodoms ir privatiems būstams. Samo salos Vačio mieste nelaimė sukėlė itin didelius nuostolius – 2 000–3 000 žmonių turėjo su būstu susijusių problemų. Nukentėjo visi seni akmeniniai pastatai: vieni buvo šiek tiek apgadinti, kiti – visiškai sugriauti. Po žemės drebėjimo Same buvo apgadinta 300 namų. Žemės drebėjimas sugriovė didelę kelių tinklo dalį.

               (8)Graikija apskaičiavo, kad gelbėjimo ir atstatymo veiksmų, kurie atitinka reglamento 3 straipsnio 2 dalies reikalavimus, išlaidos sudaro 23 785 020 EUR. Šios išlaidos suskirstytos pagal veiksmų tipą. Didžiausia išlaidų dalis (daugiau kaip 10 mln. EUR) numatyta transporto infrastruktūrai atstatyti, daugiau kaip 6,6 mln. EUR – švietimo infrastruktūrai atkurti, o daugiau kaip 4,5 mln. EUR išlaidų – nelaimės ištiktos vietovės valymo veiksmams.

               (9)Graikijos valdžios institucijos patvirtino, kad reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimas nedengia.

               (10)Šiuo metu nėra vykdoma jokia pažeidimo, susijusio su Sąjungos teisės aktų dėl nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo įgyvendinimu, nagrinėjimo procedūra.

               (11)Graikijos paraiškoje aprašytas Sąjungos teisės aktų dėl nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo, susijusių su nelaimių pobūdžiu, įgyvendinimas. Po stiprių žemės drebėjimų, sukrėtusių Graikiją 1978–1981 m., šalies vyriausybė parengė stichinių nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo politiką, kurios paskirtis – vykdyti žinomos rizikos mažinimo ir žemės drebėjimų poveikio valdymo politiką, įgyvendinti naujų pavojų prevencijos procedūras ir (arba) veiksmus ir taip didinti vietos bendruomenių atsparumą. Graikijos antiseisminės statybos kodekse atnaujintas seisminio pavojaus žemėlapis.

               2.4        Prancūzija. Audra „Alex“ Provanso-Alpių-Žydrojo Kranto regione 2020 m. spalio mėn.

               (1)2020 m. gruodžio 21 d. Prancūzija pateikė paraišką ESSF finansinei paramai gauti, kad galėtų finansuoti gelbėjimo ir atstatymo veiksmus po 2020 m. spalio mėn. audros „Alex“ Provanso-Alpių-Žydrojo Kranto regione padarytos žalos.

               (2)Paraiška buvo pateikta per dvylikos savaičių terminą po pirmosios nelaimės padarytos žalos užregistravimo 2020 m. spalio 2 d. Joje pateikta visa informacija, kurios reikalaujama pagal Reglamento 4 straipsnį.

               (3)Tai – stichinė nelaimė, todėl ji patenka į Europos Sąjungos solidarumo fondo taikymo sritį.

               (4)Paraiškoje įvykis apibūdinamas kaip regioninė stichinė nelaimė, nustatyta Reglamento 2 straipsnio 3 dalyje, t. y. stichinė nelaimė, kurios reikalavimus atitinkančios valstybės NUTS 2 lygmens regione viršija 1,5 % to regiono bendrojo vidaus produkto (BVP). Bendrą tiesioginę žalą Prancūzijos valdžios institucijos įvertino 2 373 000 000 EUR. Padaryta žala sudaro 1,5 % atitinkamo NUTS 2 lygmens regiono – Provanso-Alpių-Žydrojo Kranto regiono – BVP, taigi, 2 372 040 600 EUR viršija ribinę vertę (1,5 % regiono BVP). Todėl Prancūzijos paraiška atitinka reikalavimus paramai iš Europos Sąjungos solidarumo fondo gauti.

               (5)ESSF finansinės paramos sumos apskaičiavimo pagrindas – bendra tiesioginė žala. Finansinė parama gali būti naudojama tik svarbiausiems gelbėjimo ir atstatymo veiksmams, apibrėžtiems Reglamento 3 straipsnio 2 dalyje, išskyrus e punkte nurodytus veiksmus, finansuoti.

               (6)Savo 2020 m. gruodžio 21 d. paraiškoje Prancūzija paprašė sumokėti avansą, kaip nustatyta Reglamento 4a straipsnyje. 2021 m. vasario 22 d. Komisija priėmė Įgyvendinimo sprendimą C(2021) 1340 skirti 5 932 500 EUR dydžio avansą. Prieš sumokant likusią finansinės paramos dalį valstybei naudos gavėjai, bus atsižvelgta į avanso sumą. Nepagrįstai sumokėtus avansus Komisija susigrąžins.

               (7)Paraiškoje išsamiai aprašytas įvykis ir visa padaryta žala. Audra „Alex“ Prancūzijoje siautė 2020 m. spalio 1–4 d. Dėl audros Provanso-Alpių-Žydrojo Kranto regione padaryta ypač didelė žala – išskirtinai daug kritulių iškrito skirtinguose Alpių slėniuose į šiaurę nuo Nicos, jų intensyvumas keliose vietovėse buvo didžiausias per 100 metų. Smarkių liūčių ir vietos reljefo (kuriam būdingi siauri stačiais šlaitais slėniai) derinys sukėlė daug pavojingų procesų, kaip antai žemės ir nuolaužų nuošliaužas, staigių potvynių bangas ir stiprius vandentakų erozijos procesus. Bendras kritulių kiekis pasiekė didžiausią ligšiol registruotą kiekį. Dėl to visiems infrastruktūros tinklams buvo padaryta didelė žala, o kai kurie jų buvo sugriauti – dėl nugriautų tiltų ir sugriautų pagrindinių kelių keli miestai buvo izoliuoti. Šimtai namų buvo apgadinti, devyni žmonės žuvo. Toks lietaus intensyvumas ir kiekis būna tik kartą per šimtmetį ar rečiau, be to, pūtė stiprūs vėjai (užregistruota iki 161 km/h). Ypač nukentėjo Ruaja, Tinė ir Veziubi slėniuose esančios savivaldybės. Šiek tiek mažiau žalos padaryta Esterono ir Varo slėniams. Pirmomis audros dienomis Ruaja, Tinė ir Veziubi slėniuose visi tinklai (vandens, elektros ir kelių) buvo atkirsti ir žmonės buvo atskirti nuo išorės pasaulio. Apskritai audra padarė didžiulę žalą viešajai ir privačiajai nuosavybei, taip pat kelių ir geležinkelių infrastruktūrai, elektros energijos tinklams. Nelaimė padarė didelį poveikį verslui ir turizmui.

               (8)Prancūzija apskaičiavo, kad gelbėjimo ir atstatymo veiksmų, kurie atitinka Reglamento 3 straipsnio 2 dalies reikalavimus, išlaidos sudaro 1 805 243 000 EUR. Šios išlaidos suskirstytos pagal veiksmų tipą. Didžiausia išlaidų dalis (daugiau kaip 663 mln. EUR) tenka transporto infrastruktūrai atstatyti, o daugiau kaip 340 mln. EUR išlaidų numatyta viešųjų pastatų / objektų remontui.

               (9)Prancūzijos valdžios institucijos patvirtino, kad reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimas nedengia.

               (10)Šiuo metu nėra vykdoma jokia pažeidimo, susijusio su Sąjungos teisės aktų dėl nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo įgyvendinimu, nagrinėjimo procedūra.

               (11)Direktyva 2007/60/EB į Prancūzijos teisę perkelta 2010 m. liepos 12 d. Įstatymo Nr. 2010-788, kuriuo nustatomas nacionalinis įsipareigojimas aplinkos srityje, 221 straipsniu ir 2011 m. kovo 2 d. Dekretu Nr. 2011-227 dėl potvynių rizikos įvertinimo ir valdymo. Perkeldama šią direktyvą į nacionalinę teisę, Prancūzijos valstybė nusprendė imtis veiksmų nacionaliniu mastu – parengė nacionalinę potvynių rizikos valdymo strategiją – ir teritoriniu mastu – parengė upių baseinų rajonų lygmens potvynių rizikos valdymo planus. Potvynių rizikos valdymo planas – Potvynių direktyvos įgyvendinimo vietos lygmeniu priemonė.

               2.5    Airija, Albanija, Austrija, Belgija, Čekija, Estija, Graikija, Ispanija, Italija, Juodkalnija, Kroatija, Latvija, Lietuva, Liuksemburgas, Portugalija, Prancūzija, Rumunija, Serbija, Vengrija ir Vokietija. Didelio masto ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacija, kurią 2020 m. pradžioje sukėlė COVID-19 pandemija

               2019 m. gruodžio mėn. Pasaulio sveikatos organizacijai (PSO) iš Uhano (Kinija) buvo pranešta apie nežinomos kilmės pneumonijos epidemiją. Vėliau buvo nustatyta, kad tai – nauja koronaviruso padermė, kuria, kiek buvo žinoma anksčiau, žmonės neužsikrėsdavo – 2019 m. koronaviruso sukelta liga (COVID-19). 2020 m. sausio 30 d. PSO dėl naujojo koronaviruso epidemijos paskelbė tarptautinio masto epidemijos ekstremaliąją situaciją.

               2020 m., įgyvendinant Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyvą (CRII), ESSF reglamentas buvo iš dalies pakeistas
                  3
               , į ES solidarumo principo taikymo sritį įtraukiant didelio masto ekstremaliąsias visuomenės sveikatos situacijas.

               Vėliau, iki 2020 m. birželio 24 d. termino, Komisija gavo 22 paraiškas finansinei paramai iš ESSF gauti. Pagalbos prašė iš viso 19 ES valstybių narių (Airija, Austrija, Belgija, Čekija, Estija, Graikija, Ispanija, Italija, Kroatija, Latvija, Lenkija, Lietuva, Liuksemburgas, Portugalija, Prancūzija, Rumunija, Slovėnija, Vengrija ir Vokietija) ir trys narystės siekiančios šalys (Albanija, Juodkalnija ir Serbija).

               Komisijos tarnybos išsamiai išnagrinėjo visas gautas paraiškas pagal ESSF reglamentą, ypač jo 2, 3 ir 4 straipsnius. Toliau išdėstyti svarbiausi vertinimo elementai.

               (1)Visos 22 paraiškos buvo pateiktos iki galutinio – 2020 m. birželio 24 d. – oficialaus termino, nustatyto dėl COVID-19 pandemijos sukeltos didelio masto ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos (t. y. per dvylika savaičių nuo iš dalies keičiančio Reglamento (ES) 2020/461 įsigaliojimo).

               (2)COVID-19 pandemija yra didelio masto ekstremalioji visuomenės sveikatos situacija, todėl ji patenka į Europos Sąjungos solidarumo fondo taikymo sritį.

               (3)Gautose 22 paraiškose pateikiama visa informacija, kurios reikalaujama pagal Reglamento 4 straipsnį.

               (4)Septynios ES valstybės narės (Airija, Graikija, Ispanija, Kroatija, Portugalija, Vengrija ir Vokietija) savo paraiškose paprašė išmokėti numatomos ESSF paramos avansą. Reglamento 4a straipsnyje numatyta, kad avanso iš ESSF gali prašyti tik valstybės narės. Komisijos tarnybos atliko preliminarų paraiškų, gautų iš šių septynių valstybių narių, vertinimą ir padarė išvadą, kad visos septynios paraiškos atitinka avanso iš ESSF mokėjimo sąlygas.

               (5)2020 m., remdamosi preliminariu vertinimu, Komisijos tarnybos nustatė bendras laikinai patvirtintas išlaidas tik avanso Airijai, Graikijai, Ispanijai, Kroatijai, Portugalijai, Vengrijai ir Vokietijai nustatymo tikslais. Naujausiu ESSF pakeitimu didžiausia avanso suma padidinta ne daugiau kaip 25 % finansinės paramos sumos ir ne daugiau kaip 100 mln. EUR.

               (6)2020 m. lapkričio 27 d. Komisija priėmė Įgyvendinimo sprendimą C(2020) 8574, kuriuo iš ESSF skyrė 23 279 441 EUR avansą ir vėliau jį išmokėjo Airijai.

               (7)2020 m. gruodžio 2 d. Komisija priėmė:

               –Įgyvendinimo sprendimą C(2020) 8686, kuriuo iš ESSF skyrė 8 462 280 EUR avansą ir vėliau jį išmokėjo Kroatijai;

               –Įgyvendinimo sprendimą C(2020) 8667, kuriuo iš ESSF skyrė 15 499 409 EUR avansą ir vėliau jį išmokėjo Vokietijai;

               –Įgyvendinimo sprendimą C(2020) 8687, kuriuo iš ESSF skyrė 4 535 700 EUR avansą ir vėliau jį išmokėjo Graikijai;

               –Įgyvendinimo sprendimą C(2020) 8683, kuriuo iš ESSF skyrė 26 587 069 EUR avansą ir vėliau jį išmokėjo Vengrijai;

               –Įgyvendinimo sprendimą C(2020) 8688, kuriuo iš ESSF skyrė 37 528 511 EUR avansą ir vėliau jį išmokėjo Portugalijai;

               –Įgyvendinimo sprendimą C(2020) 8696, kuriuo iš ESSF skyrė 16 844 420 EUR avansą ir vėliau jį išmokėjo Ispanijai.

               (8)Remiantis Reglamentu, prieš sumokant likusią finansinės paramos dalį valstybei naudos gavėjai, buvo atsižvelgta į avanso sumą. Nepagrįstai sumokėtus avansus Komisija susigrąžins.

               (9)Siekiant užtikrinti nuoseklų ir vienodą požiūrį visos gautos paraiškos vertintos kaip vienas bendras paraiškų rinkinys. Komisija nuodugniai išnagrinėjo keletą aspektų, pavyzdžiui, išlaidų atitiktį reikalavimams (be kita ko, analizuodama, ar pateiktos išlaidos apėmė reikalavimus atitinkančius veiksmus ir ar išlaidos buvo susijusios su reikalavimus atitinkančiu laikotarpiu), skubų išlaidų pobūdį ir tiesioginį ryšį su COVID-19 pandemija, bendro vertinimo nuoseklumą. Prireikus Komisija prašė šalių kandidačių pateikti papildomos informacijos, paaiškinimų ir pagrindimą.

               (10)Keisdamasi informacija su atsakingomis nacionalinėmis institucijomis, Komisija galėjo išsiaiškinti su tam tikrų rūšių deklaruotų išlaidų atitiktimi reikalavimams susijusius klausimus ir užbaigti savo vertinimą. Taigi, Komisijos tarnybos nustatė bendras viešąsias išlaidas, susijusias su reagavimo į ekstremaliąsias situacijas priemonėmis, ir patvirtino kiekvienoje paraiškoje nurodytas išlaidas.

               (11)Vertinimo metu ir po susirašinėjimo su Lenkijos valdžios institucijomis Komisijos tarnybos nustatė, kad visos viešosios tiesioginės išlaidos, apie kurias Lenkijos valdžios institucijos pranešė 2020 m. birželio 22 d. pateiktoje ESSF paraiškoje, buvo pervertintos, todėl, pritarus minėtoms valdžios institucijoms, jos turėjo būti sumažintos. Kadangi 2020 m. Lenkijai nustatyta didelio masto ekstremalioji visuomenės sveikatos situacijos ribinė vertė yra 1 430,574 mln. EUR, o patikslintos bendros viešosios išlaidos išlieka gerokai mažesnės už tą ribinę vertę, Lenkijos paraiška neatitinka ESSF teikiamos paramos reikalavimų.

               (12)Vertinimo metu ir po susirašinėjimo su Slovėnijos valdžios institucijomis Komisijos tarnybos nustatė, kad visos viešosios išlaidos, apie kurias Slovėnijos valdžios institucijos pranešė 2020 m. birželio 17 d. pateiktoje ESSF paraiškoje, buvo pervertintos, todėl jos turėjo būti sumažintos. Kadangi 2020 m. Slovėnijai nustatyta didelio masto ekstremalioji visuomenės sveikatos situacijos ribinė vertė yra 135,102 mln. EUR, o patikslintos bendros viešosios išlaidos išlieka mažesnės už tą ribinę vertę, Slovėnijos paraiška neatitinka ESSF teikiamos paramos reikalavimų.

               2.6Išvada

               Dėl pirmiau nurodytų priežasčių Graikijos ir Prancūzijos pateiktose paraiškose nurodytos nelaimės ir dvidešimt su COVID-19 pandemija susijusių paraiškų atitinka Reglamente nustatytas sąlygas.

               3.Finansavimas iš Europos Sąjungos solidarumo fondo 2021 m. asignavimų

               2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamente (ES, EURATOMAS) Nr. 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa
                  4
                (toliau – DFP reglamentas), ypač jo 9 straipsnyje, numatyta galimybė mobilizuoti Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšas iš solidarumo ir neatidėliotinos pagalbos rezervo. ESSF lėšų mobilizavimo iš solidarumo ir neatidėliotinos pagalbos rezervo sąlygos nustatytos 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo
                  5
                10 punkte.

               Pagrindinė Europos Sąjungos solidarumo fondo įsteigimo priežastis – solidarumas, todėl Komisija laikosi požiūrio, kad pagalba turėtų būti progresinė. Tai reiškia, kad, remiantis ankstesne praktika, Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo ribinę vertę, taikomą didelės stichinės nelaimės atveju (t. y. 0,6 % BNP, arba 3 mlrd. EUR 2011 m. kainomis, atsižvelgiant į mažesniąją iš šių sumų), viršijančiai žalos daliai padengti reikėtų skirti didesnę pagalbą nei žalos daliai, kuri tos ribinės vertės nesiekia. Anksčiau nustatant asignavimus didelio masto nelaimėms buvo taikomas toks koeficientas: 2,5 % bendros tiesioginės žalos, jei ji nesiekia ribinės vertės, ir 6 % žalos, viršijančios tą ribinę vertę, dalies. Regioninėms nelaimėms ir nelaimėms, dėl kurių paraiškos priimtos pagal kaimyninės šalies nuostatą, taikomas 2,5 % koeficientas.

               Įnašas negali viršyti apskaičiuotos bendros reikalavimus atitinkančių veiksmų išlaidų sumos. Pagalbos apskaičiavimo metodika nustatyta 2002–2003 m. Europos Sąjungos solidarumo fondo metinėje ataskaitoje ir patvirtinta Tarybos bei Europos Parlamento.

               Remiantis Graikijos ir Prancūzijos pateiktomis paraiškomis ir atsižvelgiant į apskaičiuotą bendrą tiesioginę žalą, Europos Sąjungos solidarumo fondo finansinė parama skaičiuojama taip:

                        Valstybės narės

                        Nelaimės kvalifikavimas

                        Bendra tiesioginė žala

                        (EUR)

                        Taikoma regioninės nelaimės ribinė vertė
                        [1,5 % BVP]

                        ( EUR)

                        Bendra siūlomos pagalbos suma

                        (EUR)

                        2,5 % bendros tiesioginės žalos

                        Avansas

                        (EUR)

                        GRAIKIJA

                        potvyniai Vidurio Graikijoje

                        Regioninė

                        (2 str. 3 dalis)

                        132 004 000

                        128 286 000

                        3 300 100

                        330 010

                        GRAIKIJA

                        ciklonas „Ianos“

                        Regioninė

                        (2 str. 3 dalis)

                        863 540 756

                        116 933 271
                           6

                        21 588 519

                        2 158 852

                        GRAIKIJA

                        žemės drebėjimas

                        Regioninė

                        (2 str. 3 dalis)

                        101 252 020

                        38 239 500

                        2 531 301

                        253 131

                        PRANCŪZIJA

                        audra „Alex“

                        Regioninė

                        (2 str. 3 dalis)

                        2 373 000 000

                        2 372 040 600

                        59 325 000

                        5 932 500

                        IŠ VISO

                        86 744 920

                        8 674 493

               Didelio masto ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų atveju Komisija pagalbos sumoms nustatyti taiko panašų metodą kaip ir stichinių nelaimių atveju. Šalis gauna 2,5 % visų reikalavimus atitinkančių viešųjų išlaidų neviršijant konkrečiai šaliai nustatytos ribinės vertės didelio masto ekstremaliųjų sveikatos situacijų atveju ir 6 % ribinę vertę viršijančios viešųjų išlaidų dalies. Apie tai taip pat pranešta Komisijos interneto svetainėje
                  7
               . Atlikus šį skaičiavimą, bendra visoms šalims skiriama suma viršijo turimus biudžeto išteklius, todėl kiekvienai šaliai skiriamos sumos buvo proporcingai sumažintos.

               Todėl, atsižvelgdamos į Airijos, Albanijos, Austrijos, Belgijos, Čekijos, Estijos, Graikijos, Ispanijos, Italijos, Juodkalnijos, Kroatijos, Latvijos, Lietuvos, Liuksemburgo, Portugalijos, Prancūzijos, Rumunijos, Serbijos, Vengrijos ir Vokietijos pateiktas paraiškas dėl didelio masto ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos, kurią sukėlė COVID-19 pandemija, Komisijos tarnybos siūlo biudžeto valdymo institucijai mobilizuoti toliau pateiktas sumas:

                        Šalis

                        Bendra viešųjų išlaidų, kurias prašoma padengti, suma
                            (EUR)

                        Bendra reikalavimus atitinkančių viešųjų išlaidų suma, kurią patvirtino EK (EUR)

                        Didelio masto ekstremaliosioms sveikatos situacijoms taikoma ribinė vertė

                        (mln. eurų)

                        Galima pagalbos suma

                        (EUR)

                        Pro-rata pagalbos

                         suma

                        (EUR)

                        Išmokėtas avansas

                        Likusi paramos suma, kurią reikia mobilizuoti

                        (EUR)

                        1

                        Albanija

                        54 998 000

                        54 755 654

                        38 852

                        1 925 519

                        905 271

                        0

                        905 271

                        2

                        Austrija

                        2 111 595 244

                        1 798 883 065

                        1 153 959

                        67 544 419

                        31 755 580

                        0

                        31 755 580

                        3

                        Belgija

                        2 192 550 000

                        2 132 102 000

                        1 388 322

                        79 334 850

                        37 298 777

                        0

                        37 298 777

                        4

                        Kroatija

                        658 771 839

                        358 524 373

                        151 638

                        16 204 132

                        7 618 270

                        8 462 280

                        0
                           8

                        5

                        Čekija

                        1 832 510 000

                        959 231 097

                        588 597

                        36 952 971

                        17 373 205

                        0

                        17 373 205

                        6

                        Estija

                        173 328 000

                        171 932 664

                        76 647

                        7 633 315

                        3 588 755

                        0

                        3 588 755

                        7

                        Prancūzija

                        7 011 813 781

                        4 284 611 574

                        1 792 639

                        194 334 329

                        91 365 053

                        0

                        91 365 053

                        8

                        Vokietija

                        2 079 000 000

                        2 079 000 000

                        1 792 639

                        61 997 635

                        29 147 795

                        15 499 409

                        13 648 386

                        9

                        Graikija

                        623 925 000

                        623 925 000

                        551 220

                        18 142 800

                        8 529 722

                        4 535 700

                        3 994 022

                        10

                        Vengrija

                        1 997 208 000

                        1 632 956 193

                        385 263

                        84 493 167

                        39 723 926

                        26 587 069

                        13 136 857

                        11

                        Airija

                        1 997 000 000

                        1 996 328 000

                        762 921

                        93 077 445

                        43 759 771

                        23 279 441

                        20 480 330

                        12

                        Italija

                        3 755 558 000

                        3 749 558 000

                        1 792 639

                        162 231 115

                        76 271 930

                        0

                        76 271 930

                        13

                        Latvija

                        178 626 000

                        91 884 602

                        85 947

                        2 504 931

                        1 177 677

                        0

                        1 177 677

                        14

                        Lietuva

                        176 974 000

                        176 932 597

                        131 433

                        6 015 801

                        2 828 291

                        0

                        2 828 291

                        15

                        Liuksemburgas

                        168 230 000

                        168 230 000

                        114 768

                        6 076 920

                        2 857 025

                        0

                        2 857 025

                        16

                        Juodkalnija

                        15 329 000

                        15 329 000

                        14 154

                        424 350

                        199 505

                        0

                        199 505

                        17

                        Portugalija

                        3 470 870 000

                        2 318 870 000

                        598 233

                        118 194 045

                        55 568 181

                        37 528 511

                        18 039 670

                        18

                        Rumunija

                        848 631 000

                        841 391 000

                        596 025

                        29 622 585

                        13 926 870

                        0

                        13 926 870

                        19

                        Serbija

                        495 400 765

                        495 400 765

                        121 926

                        25 456 636

                        11 968 276

                        0

                        11 968 276

                        20

                        Ispanija

                        15 750 543 061

                        2 941 717 381

                        1 792 639

                        113 760 678

                        53 483 861

                        16 844 420

                        36 639 441

                        IŠ VISO

                        1 125 927 643

                        529 347 741

                        132 736 830

                        397 454 921

               Remiantis DFP reglamento 9 straipsnio 2 dalimi, solidarumo ir neatidėliotinos pagalbos rezervo didžiausia metinė suma neviršija 1 200 000 000 EUR 2018 m. kainomis arba 1 273 450 000 EUR dabartinėmis kainomis. DFP reglamento 9 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad 2021 m. spalio 1 d. rezerve turi likti 25 % 2021 m. visų solidarumo ir neatidėliotinos pagalbos rezervo metinių asignavimų (318 362 500 EUR dabartinėmis kainomis), tačiau nuo tos dienos juos galima naudoti visiems solidarumo ir neatidėliotinos pagalbos rezervo komponentams. Be to, pagal DFP reglamento 9 straipsnio 4 dalį iki rugsėjo 1 d. gali būti mobilizuota ne didesnė suma kaip 50 % visų solidarumo ir neatidėliotinos pagalbos rezervo asignavimų, išskaičiavus pirmiau minėtus 25 %. Todėl didžiausia suma, kurią iki 2021 m. rugsėjo 1 d. galima mobilizuoti iš 2021 m. ESSF asignavimų – 477 543 750 EUR. Remiantis ESSF reglamento 4a straipsnio 4 dalimi, 50 000 000 EUR suma jau įtraukta į 2021 m. bendrąjį biudžetą (įsipareigojimus ir mokėjimus) avansams mokėti. Ši suma bus panaudota su keturiomis stichinėmis nelaimėmis susijusiems avansams išmokėti, o likusią sumą (t. y. 41 325 507 EUR) bus galima panaudoti bet kokiems būsimiems avansų poreikiams vėliau, iki metų pabaigos.

               Be to, 47 981 598 EUR 2020 m. asignavimų suma nebuvo panaudota iki tų metų pabaigos ir buvo perkelta į 2021 m.

               Todėl šiuo 2021 m. momentu iš ESSF skiriama didžiausia suma yra 525 525 348 EUR. Jos pakanka pirmiau nurodytiems poreikiams pagal šį mobilizavimo sprendimą patenkinti (484 199 841 EUR, iš jų 86 744 920 EUR suma susijusi su stichinėmis nelaimėmis Graikijoje ir Prancūzijoje, o 397 454 921 EUR – su paraiškomis išmokėti avansą dėl COVID-19).

                        Šiuo metu turima ESSF suma:

                        2021 m. metiniai solidarumo ir neatidėliotinos pagalbos rezervo asignavimai

                          1 273 450 000 EUR

                        Išskaičiavus 25 % 2021 m. solidarumo ir neatidėliotinos pagalbos rezervo asignavimų sumos, kuri turi būti išlaikyta iki 2021 m. spalio 1 d.

                        –318 362 500 EUR.

                        Bendra solidarumo ir neatidėliotinos pagalbos rezervo asignavimų suma, kurią galima išmokėti iki spalio 1 d.

                        955 087 500 EUR

                        ESSF lėšų suma, kurią galima išmokėti iki rugsėjo 1 d. iš solidarumo ir neatidėliotinos pagalbos rezervo 2021 m. asignavimų (50 % 2021 m. solidarumo ir neatidėliotinos pagalbos rezervo asignavimų)

                        477 543 750 EUR

                        Iš jos avansams mokėti numatyta suma

                        50 000 000 EUR

                        Pridėjus nepanaudotą 2020 m. asignavimų sumą, perkeltą į 2021 m.

                        47 981 598 EUR

                        Bendra ESSF lėšų suma, kurią galima naudoti iki 2021 m. rugsėjo 1 d.

                        525 525 348 EUR

                        Bendra suma, kurią siūloma mobilizuoti, susijusi su paraiškomis dėl stichinių nelaimių Graikijoje ir Prancūzijoje, taip pat dėl COVID-19

                        484 199 841 EUR

                        Likę asignavimai iki rugsėjo 1 d.

                        41 325 507 EUR

               2021/0077 (BUD)

               Pasiūlymas

               EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Graikijai ir Prancūzijai dėl stichinių nelaimių ir Airijai, Albanijai, Austrijai, Belgijai, Čekijai, Estijai, Graikijai, Ispanijai, Italijai, Juodkalnijai, Kroatijai, Latvijai, Lietuvai, Liuksemburgui, Portugalijai, Prancūzijai, Rumunijai, Serbijai, Vengrijai ir Vokietijai dėl ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos

               EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

               atsižvelgdami į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą
                  9
               , ypač į jo 4 straipsnio 3 dalį,

               atsižvelgdami į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo
                  10
               , ypač į jo 10 punktą,

               atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Europos Sąjungos solidarumo fondo (toliau – Fondas) tikslas – suteikti Sąjungai galimybę greitai, veiksmingai ir lanksčiai reaguoti nelaimės atvejais, kad būtų parodytas solidarumas su didelių ir regioninių stichinių nelaimių ištiktų arba didelio masto ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijoje atsidūrusių regionų gyventojais;

               (2)Fondas negali viršyti Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2020/2093
                  11
                9 straipsnyje nustatytų viršutinių ribų. Pagal DFP reglamento 9 straipsnio 2 ir 4 dalis didžiausia suma, kurią iki 2021 m. rugsėjo 1 d. galima mobilizuoti iš Europos Sąjungos solidarumo fondo (ESSF) iš 2021 m. asignavimų – 477 543 750 EUR. Remiantis ESSF reglamento 4a straipsnio 4 dalimi, 50 000 000 EUR suma jau įtraukta į 2021 m. bendrąjį biudžetą (įsipareigojimus ir mokėjimus) avansams mokėti. Be to, 47 981 598 EUR 2020 m. asignavimų suma buvo nepanaudota iki tų metų pabaigos ir perkelta į 2021 m. Todėl šiuo 2021 m. momentu iš ESSF skiriama didžiausia suma yra 525 525 348 EUR. Jos pakanka pirmiau nurodytiems poreikiams pagal šį mobilizavimo sprendimą patenkinti;

               (3)2020 m. spalio 29 d. Graikija pateikė paraišką prašydama mobilizuoti Fondo lėšas dėl 2020 m. rugpjūčio mėn. potvynių Vidurio Graikijoje;

               (4)2020 m. gruodžio 9 d. Graikija pateikė paraišką prašydama mobilizuoti Fondo lėšas dėl 2020 m. rugsėjo mėn. ciklono „Ianos“ padarytos žalos Jonijos salose, Vidurio Graikijoje, Vakarų Graikijoje, Tesalijoje ir Peloponese;

               (5)2021 m. sausio 22 d. Graikija pateikė paraišką prašydama mobilizuoti Fondo lėšas dėl 2020 m. spalio mėn. įvykusio žemės drebėjimo, padariusio žalos Samo, Chijo ir Ikarijos saloms;

               (6)2020 m. gruodžio 21 d. Prancūzija pateikė paraišką prašydama mobilizuoti Fondo lėšas dėl 2020 m. spalio mėn. audros „Alex“ padarytos žalos Provanso-Alpių-Žydrojo Kranto regione;

               (5)iki 2020 m. birželio 24 d. Airija, Albanija, Austrija, Belgija, Čekija, Estija, Graikija, Ispanija, Italija, Juodkalnija, Kroatija, Latvija, Lietuva, Liuksemburgas, Portugalija, Prancūzija, Rumunija, Serbija, Vengrija ir Vokietija pateikė paraiškas prašydamos mobilizuoti Fondo lėšas dėl didelio masto ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos, kurią 2020 m. pradžioje sukėlė COVID-19 pandemija;

               (6)šių valstybių narių paraiškos tenkina finansinės paramos teikimo iš Fondo lėšų sąlygas, nustatytas Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 4 straipsnyje;

               (7)todėl Fondo lėšos turėtų būti mobilizuotos siekiant suteikti finansinę paramą Graikijai ir Prancūzijai dėl stichinių nelaimių, o Airijai, Albanijai, Austrijai, Belgijai, Čekijai, Estijai, Graikijai, Ispanijai, Italijai, Juodkalnijai, Latvijai, Lietuvai, Liuksemburgui, Portugalijai, Prancūzijai, Rumunijai, Serbijai, Vengrijai ir Vokietijai – dėl didelio masto ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos;

               (8) kadangi Kroatijai skirta galutinė pagalbos suma viršija jau sumokėtą avansą, papildomų lėšų mobilizuoti nereikia, o neteisėtai išmokėtas avansas bus susigrąžintas pagal Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 4a straipsnį;

               (9)siekiant kuo greičiau mobilizuoti Fondo lėšas, šis sprendimas turėtų būti taikomas nuo jo priėmimo dienos,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               2021 finansinių metų Sąjungos bendrajame biudžete iš Europos Sąjungos solidarumo fondo mobilizuojami tokie įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai dėl stichinių nelaimių:

               (a)Graikijai skiriama 3 300 100 EUR suma dėl potvynių Vidurio Graikijoje, įskaitant 330 010 EUR avanso sumą;

               (b)Graikijai skiriama 21 588 519 EUR suma dėl ciklono „Ianos“, įskaitant 2 158 852 EUR avanso sumą;

               (c)Graikijai skiriama 2 531 301 EUR suma dėl žemės drebėjimo Samo, Chijo ir Ikarijos salose, įskaitant 253 131 EUR avanso sumą;

               (d)Prancūzijai skiriama 59 325 000 EUR suma dėl audros „Alex“, įskaitant 5 932 500 EUR avanso sumą.

               2 straipsnis

               2021 finansinių metų Sąjungos bendrajame biudžete iš Europos Sąjungos solidarumo fondo mobilizuojami tokie įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai dėl didelio masto ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos:

               a) Albanijai skiriama 905 271 EUR suma;

               b) Austrijai skiriama 31 755 580 EUR suma;

               c) Belgijai skiriama 37 298 777 EUR suma;

               d) Čekijai skiriama 17 373 205 EUR suma;

               e) Estijai skiriama 3 588 755 EUR suma;

               f) Prancūzijai skiriama 91 365 053 EUR suma;

               g) Vokietijai skiriama 13 648 386 EUR suma;

               h)      Graikijai skiriama 3 994 022 EUR suma;

               i)       Vengrijai skiriama 13 136 857 EUR suma;

               j)        Airijai skiriama 20 480 330 EUR suma;

               k)       Italijai skiriama 76 271 930 EUR suma;

               l)        Latvijai skiriama 1 177 677 EUR suma;

               m)      Lietuvai skiriama 2 828 291 EUR suma;

               n)       Liuksemburgui skiriama 2 857 025 EUR suma;

               o)       Juodkalnijai skiriama 199 505 EUR suma;

               p)        Portugalijai skiriama 18 039 670 EUR suma;

               q)         Rumunijai skiriama 13 926 870 EUR suma;

               r)         Serbijai skiriama 11 968 276 EUR suma;

               s)         Ispanijai skiriama 36 639 441 EUR suma.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

               Jis taikomas nuo … [priėmimo data]
                  12***.

               Priimta Briuselyje

                  Europos Parlamento vardu
                        Tarybos vardu

                     (1)

                        2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantis Europos Sąjungos solidarumo fondą (OL L 311, 2002 11 14, p. 3), su pakeitimais, padarytais 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 661/2014 (OL L 189, 2014 6 27, p. 143) ir 2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 461/2020 (OL L 99, 2020 3 31, p. 9).

                     (2)

                        COM(2021) 200.

                     (3)

                        2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/461.

                     (4)

                        OL L 433I, 2020 12 22, p. 11.

                     (5)

                        OL C 433I, 2020 12 22, p. 28.

                     (6)

                        Ciklono „Ianos“ atveju nelaimė paveikė kelis regionus, todėl ribinė vertė apskaičiuojama taikant tų regionų BVP svertinį vidurkį, apskaičiavus pagal visos žalos dalį kiekviename regione, kaip nustatyta ESSF reglamento 2 straipsnio 3 dalyje.

                     (7)

                        https://ec.europa.eu/regional_policy/en/funding/solidarity-fund/covid-19.

                     (8)

                        Iš Kroatijos bus susigrąžinta 844 010 EUR suma.

                     (9)

                        OL L 311, 2002 11 14, p. 3.

                     (10)

                        OL L 433I, 2020 12 22, p. 28.

                     (11)

                        2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (OL L 433I, 2020 12 22, p. 11).

                     (12)
                  ** Datą įrašo Parlamentas prieš paskelbiant OL.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 03 26
            COM(2021) 145 final
            2021/0072(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame ekologiškų produktų komitete, įsteigtame Europos Sąjungos ir Čilės Respublikos susitarimu dėl prekybos ekologiškais produktais, dėl šio komiteto darbo tvarkos taisyklių priėmimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO DALYKAS

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame ekologiškų produktų komitete (toliau – Jungtinis komitetas), įsteigtame Europos Sąjungos ir Čilės Respublikos susitarimu, dėl numatomo šio komiteto darbo tvarkos taisyklių priėmimo.

               2.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               2.1. ES ir Čilės Respublikos susitarimas dėl prekybos ekologiškais produktais

                  Europos Sąjungos ir Čilės Respublikos susitarimu dėl prekybos ekologiškais produktais įsteigiamas Jungtinis komitetas.

                  Šiuo aktu nustatomos šio komiteto darbo tvarkos taisyklės. Sąžiningos ir aiškios taisyklės padės užtikrinti rezultatyvias diskusijas ES ir Čilės Jungtiniame ekologiškų produktų komitete.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Tai pirmas kartas, kai Jungtinį komitetą įsteigė prekybos ekologiškais produktais partneriai, tačiau pagal kitus tarptautinius prekybos susitarimus tai įprasta praktika. ES ir Čilės susitarimas yra pirmasis pasirašytas tarptautinis susitarimas dėl prekybos ekologiškas produktais.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

               3.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               4.•Teisinis pagrindas

               Pagal Tarybos sprendimą (ES) 2017/436 Susitarimas buvo pasirašytas 2017 m. balandžio 27 d.
                  1
               ; jis buvo patvirtintas pagal Tarybos sprendimą (ES) 2017/2307
                  2
                dėl Susitarimo sudarymo ir įsigaliojo 2018 m. sausio 1 d.
                  3
               .

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  4
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Jungtinis komitetas yra susitarimu, būtent Europos Sąjungos ir Čilės Respublikos susitarimu dėl prekybos ekologiškais produktais, įsteigtas organas.

               Aktas, kurį turi priimti Jungtinis komitetas, yra teisinę galią turintis aktas. Numatomas aktas bus privalomas pagal tarptautinę teisę pagal Europos Sąjungos ir Čilės Respublikos susitarimo dėl prekybos ekologiškais produktais 8 straipsnį.

               Numatomu aktu Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Numatomu aktu siekiama bendros prekybos politikos srities tikslų ir jį sudaro šios srities dalys. Šie numatomo akto elementai yra neatsiejamai susiję ir nė vienas iš jų nėra papildomas kito atžvilgiu.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas apima šias nuostatas: SESV 207 straipsnį.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 207 straipsnis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               5.NUMATOMO AKTO SKELBIMAS

               Netaikoma.

               2021/0072 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame ekologiškų produktų komitete, įsteigtame Europos Sąjungos ir Čilės Respublikos susitarimu dėl prekybos ekologiškais produktais, dėl šio komiteto darbo tvarkos taisyklių priėmimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Tarybos sprendimu (ES) 2017/2307
                  5
                Sąjunga sudarė Europos Sąjungos ir Čilės Respublikos susitarimą dėl prekybos ekologiškais produktais (toliau – Susitarimas), kuris įsigaliojo 2018 m. sausio 1 d.;

               (2)Susitarimo 8 straipsniu įsteigiamas Jungtinis ekologiškų produktų komitetas (toliau – Jungtinis komitetas), kurio paskirtis – administruoti Susitarimą ir priimti reikiamus sprendimus, kad Susitarimas būtų įgyvendinamas ir gerai veiktų;

               (3)pagal Susitarimo 8 straipsnio 5 dalį Jungtinis komitetas turi priimti savo darbo tvarkos taisykles;

               (4)siekiant užtikrinti tinkamą Susitarimo įgyvendinimą, turėtų būti priimtos Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklės;

               (5)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete dėl šio komiteto darbo tvarkos taisyklių, nes šios taisyklės bus privalomos Sąjungai,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame ekologiškų produktų komitete, įsteigtame Europos Sąjungos ir Čilės Respublikos susitarimu dėl prekybos ekologiškais produktais, dėl šio komiteto darbo tvarkos taisyklių priėmimo, grindžiama prie šio sprendimo pridedamame priede pateiktu to Jungtinio komiteto sprendimo projektu.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 67, 2017 3 14, p. 33.

                     (2)

                        OL L 331, 2017 12 14, p. 1.

                     (3)

                        OL L 331, 2017 12 14, p. 4.

                     (4)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (5)

                        2017 m. spalio 9 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/2307 dėl Europos Sąjungos ir Čilės Respublikos susitarimo dėl prekybos ekologiškais produktais sudarymo (OL L 331,                2017 12 14, p. 1).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 03 26
            COM(2021) 145 final
            PRIEDAS
            prie
            pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame ekologiškų produktų komitete, įsteigtame Europos Sąjungos ir Čilės Respublikos susitarimu dėl prekybos ekologiškais produktais, dėl šio komiteto darbo tvarkos taisyklių priėmimo

               Priedas

               Jungtinio ekologiškų produktų komiteto SPRENDIMAS Nr. 1

               2021 m. … ... d.

               kuriuo priimamos jo darbo tvarkos taisyklės

               JUNGTINIS EKOLOGIŠKŲ PRODUKTŲ KOMITETAS,

               atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Čilės Respublikos susitarimą dėl prekybos ekologiškais produktais
                  1
                (toliau – Susitarimas), ypač į jo 8 straipsnį,

               kadangi:

               (1)pagal Susitarimo 8 straipsnio 5 dalį Jungtinis ekologiškų produktų komitetas turi priimti savo darbo tvarkos taisykles;

               (2)todėl turėtų būti priimtos Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklės,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               JUNGTINIO EKOLOGIŠKŲ PRODUKTŲ KOMITETO DARBO TVARKOS TAISYKLĖS

               1 straipsnis

               Sudėtis ir pirmininkas

               1.Jungtinis ekologiškų produktų komitetas (toliau – Jungtinis komitetas), įsteigtas pagal Europos Sąjungos (toliau – ES) ir Čilės Respublikos (toliau – Čilės) susitarimo 8 straipsnį, vykdo savo pareigas, nustatytas Susitarimo 8 straipsnio 3 dalyje.

               2.Jungtiniam komitetui bendrai pirmininkauja ES ir Čilė.

               3.Kiekvienas bendrapirmininkis gali perduoti visas arba tam tikras bendrapirmininkio funkcijas paskirtajam pavaduotojui; tokiu atveju visos tolesnės nuorodos į bendrapirmininkį taikomos ir paskirtajam pavaduotojui.

               4.Kiekvienas bendrapirmininkis paskiria asmenį, kuris yra asmuo ryšiams visais su Jungtiniu komitetu susijusiais klausimais. Bendrapirmininkių paskirti asmenys ryšiams yra bendrai atsakingi už Jungtinio komiteto sekretoriato užduočių vykdymą.

               2 straipsnis

               Posėdžiai

               Jungtinis komitetas renkasi kartą per metus – į pakaitomis Sąjungoje ir Čilėje rengiamus fizinius posėdžius, arba į elektroniniu būdu rengiamus posėdžius (vaizdo arba telefonines konferencijas). Dėl posėdžio vietos ir organizavimo būdo Šalys susitaria abipusiai, tačiau posėdis surengiamas ne vėliau kaip per 90 dienų nuo kurios nors Šalies prašymo pateikimo.

               3 straipsnis

               Sekretoriatas

               Europos Komisijos pareigūnas ir Čilės tarptautinių ekonominių santykių sekretoriato pareigūnas kartu veikia kaip Jungtinio komiteto sekretoriatai.

               4 straipsnis

               Korespondencija

               1.Visos korespondencijos, susijusios su Jungtiniu komitetu, kopijos siunčiamos abiem sekretoriatams.

               2.Korespondencija gali būti pateikiama bet kokiu rašytiniu būdu, įskaitant elektroninį paštą.

               5 straipsnis

               Posėdžių darbotvarkės

               1.Prieš kiekvieną posėdį sekretoriatai parengia darbotvarkės projektą. Į darbotvarkės projektą gali būti įtrauktas bet kuris klausimas, nurodytas Susitarimo 8 straipsnio 3 dalyje. Darbotvarkės projektas išsiunčiamas bendrapirmininkiams ne vėliau kaip prieš 20 darbo dienų iki posėdžio pradžios.

               2.Galutinė darbotvarkė bendrapirmininkiams išsiunčiama ne vėliau kaip prieš 5 darbo dienas iki posėdžio pradžios.

               3.Bendrapirmininkiai bendru sutarimu priima darbotvarkę kiekvieno posėdžio pradžioje. Jei bendrapirmininkiai sutinka, į darbotvarkę gali būti įtrauktas darbotvarkėje nenurodytas klausimas.

               6 straipsnis

               Susitarimo I arba II priedo pakeitimas

               1.Kiekviena Šalis gali paprašyti įtraukti naujus produktus į Susitarimo I arba II priede pateiktus produktų sąrašus, produktus iš tų sąrašų išbraukti arba atnaujinti informaciją apie juos.

               2.Prašymas išsiunčiamas bendrapirmininkiams ne vėliau kaip prieš 10 darbo dienų iki posėdžio pradžios.

               3.Su prašymu teikiamas išsamus dokumentų rinkinys, kuriame išdėstomi pagrindiniai argumentai, kodėl produktus reikia įtraukti į sąrašą, iš jo išbraukti ar atnaujinti informaciją apie juos.

               4.Kiekviena Šalis kitos Šalies prašymą nagrinėja atsižvelgdama į jai atitinkamai taikomus teisinius reikalavimus ir procedūras.

               7 straipsnis

               Sprendimai ir rekomendacijos

               1.Jungtinis komitetas gali teikti rekomendacijas ir priimti sprendimus bendru sutarimu, kaip nustatyta Susitarimo 8 straipsnio 5 dalyje.

               2.Jungtinis komitetas priima sprendimą iš dalies pakeisti Susitarimo I arba II priedą pagal Susitarimo 8 straipsnio 3 dalies b punktą, jei lygiavertiškumą pripažįsta kita Šalis.

               3.Jungtinio komiteto rekomendacijos peržiūrėti Susitarimą pagal Susitarimo 11 straipsnio 2 dalį skiriamos Šalims ir jas pasirašo bendrapirmininkiai.

               8 straipsnis

               Protokolas

               1.Per 30 dienų nuo kiekvieno posėdžio pabaigos sekretoriai parengia posėdžio protokolo projektą. Protokolo projekte nurodomos priimtos rekomendacijos ir (arba) sprendimai, taip pat visos kitos padarytos išvados.

               2.Protokolą per 60 dienų nuo posėdžio dienos arba iki kitos Šalių sutartos datos raštu patvirtina abi Šalys. Kai protokolas patvirtinamas, bendrapirmininkiai pasirašo du protokolo originalo egzempliorius. Kiekvienas bendrapirmininkis saugo protokolo originalą.

               9 straipsnis

               Išlaidos

               1.Kiekviena Šalis padengia savo dalyvavimo Jungtinio komiteto posėdžiuose išlaidas.

               2.Posėdžių organizavimo ir dokumentų dauginimo išlaidas apmoka posėdį rengianti Šalis.

               10 straipsnis

               Viešumas ir konfidencialumas

               1.Jungtinio komiteto svarstymai yra konfidencialūs.

               2.Jeigu bendrapirmininkiai nenusprendė kitaip, Jungtinio komiteto posėdžiai yra uždari.

               3.Kai Šalis pateikia informaciją, kuri pagal jos teisės aktus laikoma konfidencialia, kita Šalis tą informaciją laiko konfidencialia, kaip nustatyta Susitarimo 10 straipsnyje.

               4.Kiekviena Šalis gali nuspręsti, ar Jungtinio komiteto sprendimus ir rekomendacijas skelbti savo atitinkamame oficialiajame leidinyje.

                     (1)

                        OL L 331, 2017 12 14, p. 4.