				|

		52013PC0860

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS dėl makrofinansinės pagalbos teikimo Tuniso Respublikai /* COM/2013/0860 final - 2013/0416 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO
APLINKYBĖS
·      Pasiūlymo pagrindas ir tikslai
Tuniso ekonomikai
neigiamo poveikio turėjo vidaus neramumai po 2011 m. revoliucijos,
nestabili padėtis regione (visų pirma karas Libijoje) ir
susilpnėjusi tarptautinė aplinka, ypač euro zonoje, su kuria
Tunisas palaiko glaudžius prekybos ir finansinius ryšius. 2011 m.
ekonomika išgyveno nuosmukį ir, nepaisant tam tikro ekonomikos
pagyvėjimo 2012 m., kai vėl atsigavo turizmas bei tiesioginės
užsienio investicijos (TUI) ir suaktyvėjo ekonominė veikla, makroekonominė
situacija tebėra labai nestabili. Visų pirma gerokai
pablogėjo fiskalinė ir mokėjimų balanso padėtis,
todėl labai išaugo finansavimo poreikiai.
Kartu, po prezidento Ben Ali nuvertimo
2011 m. sausio 14 d., šalis ėmėsi reikšmingų
veiksmų, kad būtų sukurti demokratiniai mechanizmai,
įskaitant laisvų rinkimų organizavimą ir Nacionalinės
steigiamosios asamblėjos sukūrimą. Nors politiniu pereinamuoju
laikotarpiu būta sunkumų ir nestabilumo, tikimasi, kad po šio proceso
bus patvirtinta nauja Konstitucija ir 2014 m. pirmą pusmetį
surengti nauji rinkimai.
Tokiomis
aplinkybėmis 2013 m. balandžio viduryje Tuniso valdžios institucijos
pasiekė susitarimą su Tarptautiniu valiutos fondu (TVF) dėl 24
mėnesių 1,75 mlrd. USD (400 % kvotos) vertės rezervinio
susitarimo, kurį TVF valdyba patvirtino birželio mėn. Rezervinio
susitarimo tikslas – remti vyriausybės ekonominių reformų
programą, mažinti ekonominį pažeidžiamumą ir skatinti tvarų
ir integracinį augimą.
Todėl
2013 m. rugpjūčio 28 d. Tuniso vyriausybė paprašė
ES 500 mln. EUR makrofinansinės pagalbos (MFP), kurios dalis
būtų teikiama dotacijos forma (žr. prašymo raštą priede).
Europos Komisija teikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą
suteikti Tuniso Respublikai MFP, kurios suma neviršija – 250 mln. EUR. Pagalba
būtų suteikta vidutinės trukmės paskolų forma,
nenumatant dotacijų, nes Tunisas neatitinka tinkamumo kriterijų,
pagal kuriuos teikiamos dotacijos vykdant MFP.
Siūloma ES MFP
padėtų Tunisui įgyvendinant TVF programą patenkinti
dalį likusių išorės finansavimo poreikių 2014–2015 m.
laikotarpiu, kurie sudaro 3,0 mlrd. USD. Ji sumažintų ekonomikos
trumpalaikius mokėjimų balanso ir fiskalinius sunkumus,
padėtų įgyvendinti su TVF ir Pasaulio banku suderintą
koregavimo ir reformų programą, taip pat pagal ES biudžeto paramos
operacijas suderintas reformas, visų pirma Sutartį dėl paramos
valstybei stiprinti Programme d’Appui à la Relance, iš dalies
finansuojamą pagal ES Paramos partnerystei, reformoms ir integraciniam
augimui programą (SPRING).
Siūloma MFP
atitinka Didžiojo aštuoneto (G8) Dovilio partnerystės iniciatyvos tikslus
ir naujosios Europos kaimynystės politikos (EKP) kryptis. Ji taip pat
parodytų kitoms regiono šalims, kad ES yra pasirengusi ekonomiškai sunkiu
metu remti šalis, pradedančias eiti politinių reformų keliu.
Tokiomis
aplinkybėmis Komisija mano, kad siūlomo dydžio ir pobūdžio
makrofinansinei pagalbai taikomos politinės ir ekonominės
sąlygos yra tenkinamos.
·      Bendrosios aplinkybės
Po gilaus
ekonomikos nuosmukio 2011 m., kai dėl vidaus politinių
neramumų ir Libijos konflikto ekonomika susitraukė 1,9 %,
2012 m. nepaisant nepalankios tarptautinės ir vidaus situacijos
ekonomika po truputį pradėjo atsigauti ir realiojo BVP augimas
padidėjo iki maždaug 3,6 %, daugiausia dėl atsigavusio turizmo
ir išaugusių TUI srautų. Nepaisant daug žadančio gamybinės
veiklos pagyvėjimo ir turistų srautų padidėjimo
2013 m. viduryje, tebesitęsianti politinė aklavietė, mažesnis,
nei tikėtasi, augimas ES, kuri yra pagrindinė Tuniso prekybos partnerė,
bei besiformuojančios ekonomikos rinkose ir prastas derlius stabdė
ekonominę veiklą. TVF neseniai patikslino 2013 m. BVP augimo
prognozę nuo 4 % iki 3 %. Dėl rizikos, kad augimas stipriai
mažės, atspindinčios vidaus politinę situaciją,
2014 m. augimo prognozė taip pat buvo sumažinta nuo 4,5 % iki
3,7 %.
Didelį
susirūpinimą tebekelia nedarbas, kurio lygis 2013 m.
birželio pabaigoje buvo 15,9 %, palyginti su iki revoliucijos buvusiu
13,5 %; itin aukštas jaunimo ir moterų nedarbo lygis. Nuo
2012 m. pradžios būta infliacinio spaudimo, kuris daugiausia
paaiškinamas išaugusiomis administruojamosiomis energijos kainomis ir
didesnėmis maisto kainomis. Tačiau iki rugsėjo mėn.
infliacija vėl sumažėjo iki 5,7 % (o bazinė infliacija –
iki 4,4 %) ir tikimasi, kad ji išliks maždaug tokio lygio.
Dėl didelio
gamybos apimties atotrūkio ir palyginti stabilios bazinės infliacijos
pinigų politika 2011 m. ir pirmuosius 2012 m. mėnesius
buvo palanki. Tačiau infliacijai pradėjus sparčiau didėti,
o išorės ir fiskaliniam balansui toliau blogėjant, Tuniso centrinis
bankas (CBT) ėmėsi kai kurių griežtinimo priemonių,
padidindamas savo lyginamąją pinigų politikos palūkanų
normą 50 bazinių punktų, palyginti su 2012 m.
rugpjūčio mėn. (iki 4 %).
Viešųjų
finansų atžvilgiu TVF programoje 2013 m.
buvo numatytas nedidelis fiskalinis koregavimas, po kurio fiskalinis deficitas
turėtų padidėti iki 7,3 % BVP; tai iš esmės atspindi
numatomos bankų kapitalizacijos ir skolų apmokėjimo išlaidas. Tačiau
pastarojo meto tendencijos rodo, kad nesiėmus naujų priemonių
susidarys didelis fiskalinis nuokrypis (dabar prognozuojama, kad deficitas
pasieks 8,4 % BVP, jei nebus imtasi taisomųjų priemonių).
Tikimasi, kad tokį fiskalinį pablogėjimą iš dalies
kompensuos, kaip ir praėjusiais metais, mažesnis viešųjų
investicijų įgyvendinimo lygis.
2014 m. TVF
ragina imtis papildomo 2 procentinių punktų BVP koregavimo, kad
būtų pasiektas programoje numatytas 6,4 % BVP deficito tikslas.
Taisomosios priemonės greičiausiai apims energijos tarifų
koregavimą kartu kuriant tiksliau orientuotą socialinės
apsaugos tinklą, viešojo sektoriaus darbo užmokesčio išlaidų
(kurios sudaro apie 13 % BVP ir 60 % įplaukų)
kontrolės stiprinimą, akcizo mokesčių didinimą siekiant
pagerinti viešųjų išlaidų veiksmingumą. Finansų
sektoriaus rekapitalizavimo poreikiai taip pat turėtų būti
tinkamai numatyti biudžeto įstatyme.
2012 m. valdžios
sektoriaus skolos lygis išliko 44 % BVP,
tačiau numatyta, kad iki šių metų pabaigos šiek tiek
padidės iki 45,3 % BVP, o 2014 m. pasieks aukščiausią
49,5 % BVP lygį. Skolos tvarkymo mokesčiai išlieka valdomi – 6 %
visų biudžeto išlaidų.
Augimo
pagyvėjimas visus 2012 m., kai buvo susilpnėjusi pasaulio
paklausa (visų pirma iš ES) ir laikėsi  aukštos plataus vartojimo
prekių kainos, prisidėjo prie einamosios sąskaitos deficito
padidėjimo iki 8,1 % BVP. 2013 m. deficitas toliau didėjo,
o naujausios projekcijos rodo pablogėjimą iki maždaug 8,3 % BVP,
palyginti su 7,5 % BVP, numatytais pagal TVF programą. Be to, kol kas
2013 m. TUI įplaukos buvo maždaug 40 % mažesnės, negu iš
pradžių buvo numatyta TVF programoje. Oficialios pagalbos išmokos taip pat
buvo mažesnės, negu numatyta programoje. Dėl šių finansavimo
trūkumų ir didesnio, negu programoje numatyta, einamosios sąskaitos
deficito 2013 m. Tunisas patiria didelį mokėjimų balanso
atotrūkį (maždaug 750 mln. USD), nors galima Kataro paskola gali
padėti jį sumažinti. TVF tikisi, kad šį trūkumą
padengs užsienio valiutos atsargų sumažėjimas 600 mln. USD,
palyginti su pradiniais programos tikslais, ir tolesnis viešųjų
investicijų (kurių didelę dalį sudaro importas)
mažėjimas.
2012 m. iš
dalies atstatytos oficialiosios užsienio valiutos atsargos 2013 m.
pradžioje ėmė sparčiai mažėti. 2013 m. spalio
pabaigoje atsargos sudarė 6,9 mlrd. USD ir padengė tik 104
importo dienas. Numatoma, kad 2013 m. pabaigoje jos sudarys 7,5 mlrd. USD,
t. y. per 2013 m. sumažės 1,1 mlrd. USD, palyginti su iš
pradžių planuotu 400 mln. USD padidėjimu per metus. Nominalusis
efektyvusis dinaro kursas nuo revoliucijos sumažėjo maždaug 12 %, o
nuo 2013 m. pradžios – maždaug 6 %.
2011 m. krizė turėjo neigiamo
poveikio keliems svarbiausiems bankams, visų pirma valstybiniams, kurie
patyrė daugiausia rizikos dėl smarkiai nukentėjusio turizmo
sektoriaus. Tai paskatino TCB 2012 m. suteikti komerciniams bankams daug
lėšų likvidumui užtikrinti, kad padėtų jiems patenkinti
refinansavimo poreikius, nors jau buvo pradėtas laipsniškas likvidumo
injekcijų mažinimas. Pagal su TVF suderintą programą valdžios
institucijos ketina tęsti nuo krizės nukentėjusių
bankų rekapitalizavimą ir reabilitavimą.
Be poreikio restruktūrizuoti ir stiprinti
bankų sistemą, keliami tokie svarbūs struktūrinių
reformų uždaviniai: mažinti nedarbą kartu keliant aktyvumo lygį
(visų pirma tarp moterų), mažinti pajamų ir regionų
skirtumus, mažinti pernelyg didelį pasitikėjimą mažos
pridėtinės vertės eksporto veiklos plėtra pajūrio
zonoje ir pertvarkyti neveiksmingą kainų subsidijų sistemą
kartu stiprinant socialinės apsaugos tinklą.
Kaip jau minėta, 2013 m. liepos
7 d. TVF valdyba patvirtino 1,75 mlrd. USD (400 % Tuniso
kvotos) rezervinį susitarimą dvejiems metams. Pagrindiniai TVF
programos tikslai: i) palaikyti makroekonominį stabilumą iš
dalies įgyvendinant struktūrines reformas ir vykdant atrankų
bankų rekapitalizavimą; ii) remti integracinį augimą;
iii) mažinti išorės pažeidžiamumą ir iv) stiprinti
investuotojų ir paramos teikėjų pasitikėjimą.
Patikslintos
projekcijos rodo, kad 2014–2015 m. laikotarpiu susidarys dideli
mokėjimų balanso poreikiai, o bendras išorės finansavimo
trūkumas sudarys 4,4 mlrd. USD. Finansavimo trūkumą iš
esmės lėmė du veiksniai – nuolatinis didelis einamosios
sąskaitos deficitas ir poreikis 2014–2015 m. laikotarpiu kaupti
užsienio valiutos atsargas. Atskaičius išmokas pagal rezervinį
susitarimą ir Pasaulio banko plėtros politikos paskolą (DPL),
per šį laikotarpį Tunise susidarys 3,0 mlrd. USD likutinis
išorės finansavimo trūkumas. Siūloma ES MFP padėtų
padengti maždaug 10,8 % likutinio finansavimo trūkumo 2014–2015 m.
laikotarpiu.
·      Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos
Nėra
·      Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais
ES siekia plėtoti
glaudžius santykius su Tunisu ir remti Tuniso ekonomines ir politines reformas.
1995 m. Tunisas tapo pirmąja pietine Viduržemio jūros regiono
šalimi, pasirašiusia asociacijos susitarimą su ES. Šis susitarimas
tebėra teisinis dvišalio bendradarbiavimo pagrindas. Dvišalius santykius
dar labiau sustiprino ES kaimynystės politika, be kita ko, priėmus
penkmečio EKP veiksmų planus, kuriuose nustatyti strateginiai šio
bendradarbiavimo tikslai; paskutinis planas apima 2013–2017 m. Tunisas
taip pat priklauso Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungai.
Svarbūs ir ekonominiai ryšiai su ES. Didžiausią Tuniso prekybos
dalį sudaro prekyba su ES. 2012 m. ES buvo 59,3 % Tuniso importo
šaltinis ir 68,1 % jos eksporto paskirties vieta. Tunisas taip pat labai
priklauso nuo ES TUI ir kitų finansų srautų, pervedimų ir
įplaukų iš turizmo. 2008 m. Tunisas galutinai panaikino
pramonės produktų muitų tarifus, taip tapdamas pirmąja
Viduržemio jūros regiono šalimi, sudariusia laisvosios prekybos
susitarimą su ES. ES pasiūlė Tunisui derėtis dėl
glaudaus bendradarbiavimo ir visapusiško laisvosios prekybos susitarimo, kad
gautų visapusišką prieigą prie ES bendrosios rinkos, nors
derybos dar neprasidėjo.
ES MFP papildytų
bendrą 445 mln. EUR dotacijų sumą, gautą pagal EKPP ir
SPRING programą, ir visų pirma sąlygas, numatytas pagal PAR III
rinkinį, kuriame dalyvauja ES. Glaudus bendradarbiavimas bus užtikrintas
įgyvendinant šias dvi programas, nes jos abi viena kitą papildo ir
sustiprina. Jei numatoma MFP suteiks trumpalaikę mokėjimų
balanso paramą, tai Sutartis dėl paramos valstybei stiprinti
padės užbaigti perėjimo prie demokratijos procesą taikant
ekonomikos ir politinio valdymo priemones. Remdama Tuniso valdžios
institucijų priimtą tinkamą makroekonominės politikos
sistemą ir struktūrines reformas, ES MFP padidintų ES dalyvavimo
pridėtinę vertę ir veiksmingumą per kitas finansines
priemones. Be to, ji papildytų tarptautinių finansų
įstaigų, dvišalių paramos teikėjų ir kitų ES
finansų įstaigų suteiktas lėšas ir taip prisidėtų
prie bendro finansinės paramos paketo, dėl kurio ištikus krizei
susitarė tarptautiniai paramos teikėjai, veiksmingumo.
Apibendrinant, nors
Tuniso kelias į visišką demokratiją nėra lengvas ir išlieka
daug neužtikrintumo, šalis ėmėsi svarbių veiksmų politinei
reformai įgyvendinti, kurios tikslas – stiprinti demokratines institucijas
ir priemones, įskaitant daugiapartinę parlamentinę sistemą,
teisinę valstybę ir pagarbą žmogaus teisėms. Šalis taip pat
numato ekonominę reformų programą, skirtą tam, kad
būtų sudarytos sąlygos tvariam, darbo vietų
kūrimą skatinančiam ir teisingam augimo modeliui.
Siūlymas teikti
MFP atitinka ES įsipareigojimą remti Tuniso ekonomines ir politines
permainas. Jis taip pat atitinka dviejų MFP sprendimų dėl
Kirgizijos Respublikos ir Jordanijos Hašimitų Karalystės
formuluotę[1].
Visų pirma, ir kaip išsamiau paaiškinta pridedamame tarnybų
darbiniame dokumente, Komisijos pasiūlymas atitinka šiuos principus:
išskirtinio pobūdžio, politinių sąlygų, papildomumo,
sąlygiškumo ir finansinės drausmės.
Visos MFP operacijos
metu Komisija toliau stebės ir vertins, kaip šie kriterijai tenkinami.
Vertindamos politines sąlygas pagalbai teikti, Komisijos tarnybos artimai
bendradarbiaus su Europos išorės veiksmų tarnyba.
2.           KONSULTACIJŲ SU
SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
·      Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis
MFP teikiama kaip tarptautinės paramos
ekonomikai stabilizuoti ir Tuniso ekonomikos atkūrimo programos dalis.
Rengdamos šį pasiūlymą dėl MFP, Komisijos tarnybos
konsultavosi su Tarptautiniu valiutos fondu ir Pasaulio banku, kurie jau
įgyvendina plataus masto finansavimo programas. Komisija taip pat nuolat
palaikė ryšius su Tuniso valdžios institucijomis.
·      Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas
Padedant išorės konsultantams,
2013 m. gruodžio mėn. Komisija atliks Tuniso valstybės
finansų ir administracinių procedūrų kokybės ir
patikimumo vertinimą.
·      Poveikio vertinimas
MFP ir su ja susieta ekonominio koregavimo ir
reformų programa padės Tunisui sumažinti trumpalaikius finansavimo
poreikius, kartu paremiant politikos priemones, skirtas vidutinės
trukmės laikotarpiu užtikrinti tvirtesnį mokėjimų
balansą bei fiskalinės būklės tvarumą ir skatinti
tvarų augimą, kaip sutarta su TVF. Ji padės didinti
viešųjų finansų valdymo veiksmingumą ir skaidrumą,
skatinti fiskalines reformas, kuriomis būtų gerinamas
mokesčių surinkimas ir mokesčių sistemos progresyvumas,
remti pastangas stiprinti socialinės apsaugos tinklą, skatinti darbo
rinkos reformas (skirtas nedarbui mažinti ir dalyvavimui darbo rinkoje,
visų pirma moterų dalyvavimui, skatinti) ir padėti priimti
priemones, skirtas prekybos ir investicijų reglamentavimo sistemai
gerinti.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO
ASPEKTAI
·      Siūlomų veiksmų santrauka
Europos Sąjunga suteikia Tunisui
250 mln. EUR vertės MFP vidutinės trukmės paskolos
forma. Pagalbos tikslai: i) padėti padengti Tuniso likutinius išorės
finansavimo poreikius 2014–2015 m., Komisijos nustatytus remiantis TVF įverčiais;
ii) remti fiskalinį konsolidavimą ir išorės stabilizavimą
vykdant TVF programą; iii) skatinti ir remti Tuniso valdžios
institucijų pastangas įgyvendinti priemones, nustatytas pagal ES ir
Tuniso EKP veiksmų planą ir; iv) remti struktūrines reformas,
skirtas bendram makroekonominiam valdymui gerinti, ekonomikos valdymui
stiprinti bei skaidrumui didinti ir tvaraus augimo sąlygoms gerinti.
Pagalbos lėšas planuojama išmokėti
trimis paskolos dalimis. Pirmoji dalis (90 mln. EUR) turėtų būti
išmokėta 2014 m. viduryje. Antroji dalis (80 mln. EUR), kuri bus
išmokama su sąlyga, kad įgyvendinta keletas politikos priemonių,
galėtų būti išmokėta 2014 m. pabaigoje. Trečioji
ir paskutinė dalis (80 mln. EUR) galėtų būti išmokėta,
jei pirmą 2015 m. pusmetį bus laikomasi politikos
priemonių. Pagalbą administruos Komisija. Bus taikomos
konkrečios Finansinį reglamentą atitinkančios nuostatos
dėl sukčiavimo ir kitų pažeidimų prevencijos.
Kaip įprasta teikiant MFP, mokėjimai
turėtų būti atliekami tik jei su TVF pasirašytame rezerviniame
susitarime numatytų programos peržiūrų rezultatai yra teigiami.
Be to, Komisija ir Tuniso valdžios institucijos susitarimo memorandume
turėtų susitarti dėl konkrečių struktūrinių
reformų priemonių. Komisija sieks struktūrinių
reformų, skirtų bendram makroekonomikos valdymui ir tvaraus augimo
sąlygoms gerinti (pvz., siekiant viešųjų finansų valdymo
skaidrumo ir efektyvumo, fiskalinių reformų, socialinio saugumo
tinklui stiprinti skirtų reformų, darbo rinkos reformų ir
prekybos ir investicijų reglamentavimo sistemai gerinti skirtų
reformų).
Sprendimas visą MFP sumą
išmokėti paskolų forma yra pagrįstas, atsižvelgiant į
Tuniso išsivystymo lygį (vertinant pagal vienam gyventojui tenkančias
pajamas) ir skolos rodiklius. Jis taip pat atitinka Pasaulio banko ir TVF
politiką Tuniso atžvilgiu. Iš tiesų, Tunisas netenkina
reikalavimų lengvatiniam finansavimui gauti nei iš Tarptautinės
plėtros asociacijos, nei iš TVF Skurdo mažinimo ir augimo fondo.
·      Teisinis pagrindas
Teisinis
šio pasiūlymo pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo
212 straipsnis.
·      Subsidiarumo principas
Subsidiarumo principas taikomas tokiu mastu,
kokiu Tuniso makroekonomikos stabilumo atkūrimo trumpuoju laikotarpiu
tikslų valstybės narės negali tinkamai pasiekti pačios,
todėl jų geriau siekti Europos Sąjungos lygmeniu.
Pagrindinės priežastys – biudžeto apribojimai nacionaliniu lygmeniu ir
poreikis užtikrinti patikimą pagalbos teikėjų veiksmų
koordinavimą siekiant užtikrinti didžiausią pagalbos mastą ir
veiksmingumą.
·      Proporcingumo principas
Pasiūlymas atitinka proporcingumo
principą: juo nesiekiama daugiau, negu būtina minėtiems
makroekonomikos stabilumo atkūrimo trumpuoju laikotarpiu tikslams
įgyvendinti, ir jame nenumatyta jokių veiksmų, kurie nėra
būtini to siekiant.
Remdamasi TVF skaičiavimais, atliktais
atsižvelgiant į rezervinį susitarimą, Komisija nustatė, kad
pagalbos suma 2014–2015 m. laikotarpiu padengtų 10,8 % likutinio
finansavimo trūkumo. Atsižvelgiant į pagalbą, kurią Tunisui
įsipareigojo suteikti kiti dvišaliai ir daugiašaliai pagalbos
teikėjai ir kreditoriai, laikoma, kad ši ES tenkanti dalis yra tinkama.
·      Pasirinkta priemonė
Projektų finansavimas arba techninė
pagalba nebūtų tinkamos arba pakankamos priemonės šiems
makroekonominiams tikslams įgyvendinti. Palyginti su kitomis ES
priemonėmis, svarbiausias MFP privalumas yra tai, kad ją teikiant
sumažėtų išorės finansinių suvaržymų ir būtų
padedama kurti stabilią makroekonominę sistemą, kartu skatinant
tvarią mokėjimų balanso ir biudžeto būklę, ir
tinkamą struktūrinių reformų pagrindą. Kadangi
teikiant MFP padedama sukurti bendrą tinkamą pagrindą
makroekonominei ir struktūrinei politikai vykdyti, ši pagalba gali
padidinti kitų Tunise vykdomų veiksmų, finansuojamų pagal kitas
siauresnio profilio ES finansines priemones, veiksmingumą.
Siūloma programa taip pat sustiprins
vyriausybės įsipareigojimą vykdyti reformas ir jos siekį
palaikyti glaudesnius ryšius su ES. Šito bus pasiekta, inter alia,
tinkamai laikantis pagalbos išmokėjimo sąlygų. Žvelgiant
plačiau, tai būtų ženklas kitoms regiono šalims, kad ES yra
pasirengusi ekonomiškai sunkiu metu remti šalis, iš tiesų
pradedančias eiti politinių reformų keliu.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Numatoma
pagalba būtų suteikta paskolos forma ir turėtų būti
finansuojama per skolinimosi operaciją, kurią ES vardu vykdys
Komisija. Biudžeto išlaidos pagalbai atitiks atidėjinius, kurie sudaro
9 % sumų, išmokėtų iš ES išorės skolinimui skirto
garantijų fondo, pagal biudžeto eilutę 01 04 03 06 („Garantijų
fondo atidėjiniai“)[2]. Darant prielaidą, kad pirmoji ir
antroji paskolos dalys bus išmokėtos 2014 m. (bendra suma –
170 mln. EUR) , o trečioji (80 mln. EUR) –
2015 m., ir laikantis garantijų fondo mechanizmo taisyklių,
atidėjiniai bus įtraukti į 2016–2017 m. biudžetą.
5.           NEPRIVALOMI DUOMENYS
·      Nuostata dėl peržiūros, keitimo, laikinojo galiojimo
Į pasiūlymą įtraukta
laikinojo galiojimo išlyga. Siūloma MFP turėtų būti galima
naudotis dvejus su puse metų nuo pirmosios susitarimo memorandumo
įsigaliojimo dienos.
2013/0416 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
dėl makrofinansinės pagalbos
teikimo Tuniso Respublikai
EUROPOS
PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į
Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 212
straipsnį,
atsižvelgdami į
Europos Komisijos pasiūlymą[3],

teisėkūros
procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams
parlamentams,
laikydamiesi
įprastos teisėkūros procedūros[4],
kadangi:
(1)       Europos Sąjungos (toliau
– Sąjunga) ir Tuniso Respublikos (toliau – Tuniso) santykių pagrindas
– Europos kaimynystės politika (EKP). Europos ir Viduržemio jūros
regiono valstybių asociacijos susitarimas, sudarytas tarp Europos
bendrijos ir jos valstybių narių, iš vienos pusės, ir Tuniso –
iš kitos, įsigaliojo 1998 m. kovo 1 d. Pagal šį asociacijos
susitarimą Tunisas 2008 m. galutinai panaikino muitų tarifus
pramonės produktams ir taip tapo pirmąja Viduržemio regiono šalimi
sudariusia laisvosios prekybos sutartį su Sąjunga. Dvišalis politinis
dialogas ir ekonominis bendradarbiavimas buvo toliau plėtojami
įgyvendinant EKP veiksmų planus; paskutinis šiuo metu svarstomas
planas apimtų 2013–2017 m. laikotarpį;
(2)       nuo 2010 m. pabaigos
Tuniso ekonomikai didelį poveikį darė vietos įvykiai,
susiję su įvykiais pietiniame Viduržemio jūros regione, žinomais
kaip Arabų pavasaris, ir po to prasidėję neramumai regione,
visų pirma kaimyninėje Libijoje. Šie įvykiai ir silpna pasaulio
ekonominė aplinka, visų pirma ekonomikos nuosmukis euro zonoje, kuri
yra Tuniso pagrindinė prekybos ir finansų partnerė, padarė
labai neigiamą poveikį Tuniso ekonomikai, dėl kurio
sulėtėjo augimas ir susidarė dideli išorės ir biudžeto
finansavimo trūkumai;
(3)       2011 m. sausio 14 d.
nuvertus prezidentą Ben Ali, 2011 m. spalio 23 d. įvyko pirmieji
laisvi ir demokratiniai rinkimai. Nuo to laiko veikia Nacionalinė steigiamoji
asamblėja ir, nors politiniu pereinamuoju laikotarpiu būta
sunkumų, pagrindinės politinės jėgos deda bendras
pastangas, kad toliau būtų įgyvendinamos reformos siekiant
pilnavertės demokratinės sistemos;
(4)       nuo Arabų pavasario
pradžios Sąjunga įvairiomis progomis yra išreiškusi
pasižadėjimą remti Tunisą šiam įgyvendinant ekonomines ir
politines reformas. Šis pasižadėjimas buvo dar kartą patvirtintas
2012 m. lapkričio mėn. vykusio Sąjungos ir Tuniso
asociacijos tarybos susitikimo išvadose. Finansinė Sąjungos parama
Tuniso reformų procesui atitinka Sąjungos politiką Viduržemio
jūros pietinio regiono atžvilgiu, kaip numatyta Europos kaimynystės
politikoje;
(5)       Sąjungos
makrofinansinė pagalba turėtų būti išskirtinė
nesusietos ir netikslinės pagalbos užtikrinant mokėjimų
balansą finansinė priemonė, kuria būtų siekiama
atkurti pagalbą gaunančios šalies tvarią išorės finansavimo
būklę ir kuri turėtų padėti įgyvendinti politikos
programą, apimančią griežtas koregavimo ir
struktūrinių reformų priemones, skirtas mokėjimų
balanso būklei gerinti, visų pirma programos įgyvendinimo
laikotarpiu, ir stiprinti atitinkamų susitarimų bei programų su
Sąjunga įgyvendinimą;
(6)       2013 m. balandžio
mėn. Tuniso valdžios institucijos ir Tarptautinis valiutos fondas (TVF)
sudarė neprevencinio pobūdžio trejų metų rezervinį
susitarimą dėl 1 150 mln. SST Tuniso ekonominiam
koregavimui ir reformų programai remti; TVF programos tikslai atitinka
Sąjungos makrofinansinės pagalbos tikslą, t. y. siekį
sušvelninti trumpalaikius mokėjimų balanso sunkumus, o griežtų
koregavimo priemonių įgyvendinimas atitinka Sąjungos
makrofinansinės pagalbos tikslą;
(7)       remdama Tuniso
ekonominių ir politinių reformų darbotvarkę
2011–2013 m. Sąjunga skyrė 290 mln. EUR subsidijų
pagal įprastą bendradarbiavimo programą. Be to,
2011–2013 m. Tunisui buvo skirta 155 mln. EUR pagal Paramos partnerystei,
reformoms ir integraciniam augimui programą (SPRING);
(8)       2013 m. rugpjūčio
mėn. Tunisas, atsižvelgdamas į blogėjančią
ekonominę padėtį ir perspektyvas, paprašė Sąjungos
makrofinansinės pagalbos;
(9)       Kadangi Tunisas yra šalis,
kuriai taikoma EKP, reikėtų laikyti, kad jis turi teisę gauti
Sąjungos makrofinansinę pagalbą;
(10)     atsižvelgiant į tai, kad
nepaisant TVF ir kitų daugiašalių įstaigų suteiktų
lėšų, išlieka didelis likutinis Tuniso mokėjimų balanso
išorės finansavimo trūkumas, Sąjungos makrofinansinė
pagalba, kuri turi būti skiriama Tunisui (toliau – Sąjungos
makrofinansinė pagalba) šiomis išskirtinėmis aplinkybėmis
laikoma tinkamu atsaku į Tuniso prašymą paremti ekonomikos
stabilizavimą kartu įgyvendinant TVF programą; Sąjungos
makrofinansinė pagalba paremtų Tuniso ekonomikos stabilizaciją
ir struktūrinių reformų darbotvarkę, papildydama
lėšas, gaunamas pagal TVF finansinį susitarimą;
(11)     Sąjungos makrofinansine
pagalba turėtų būti siekiama remti Tuniso tvarios išorės
finansavimo būklės atkūrimą ir tokiu būdu remti jos
ekonominį ir socialinį vystymąsi;
(12)     nustatant Sąjungos
makrofinansinės pagalbos sumą remiamasi visapusišku Tuniso likutinio
išorės finansavimo poreikių kiekybiniu įvertinimu ir
atsižvelgiama į jos pajėgumą užtikrinti finansavimą
nuosavais ištekliais, visų pirma panaudojant turimus tarptautinius
išteklius. Sąjungos makrofinansinė pagalba turėtų papildyti
TVF ir Pasaulio banko programas ir teikiamus išteklius. Nustatant pagalbos
sumą taip pat atsižvelgiama į numatomus daugiašalių pagalbos
teikėjų finansinius įnašus ir poreikį užtikrinti
sąžiningą Sąjungos ir kitų pagalbos teikėjų
dalijimąsi našta, taip pat į Tunise jau įgyvendinamas kitas
Sąjungos išorės finansavimo priemones bei viso Sąjungos
dalyvavimo pridėtinę vertę;
(13)     Komisija turėtų
užtikrinti, kad Sąjungos makrofinansinė pagalba teisiškai ir iš
esmės atitiktų pagrindinius principus, tikslus ir priemones
įvairiose išorės veiksmų srityse bei kitą susijusią
Sąjungos politiką;
(14)     Sąjungos makrofinansine
pagalba turėtų būti remiama Sąjungos išorės politika
Tuniso atžvilgiu. Komisijos tarnybos ir Europos išorės veiksmų
tarnyba turėtų glaudžiai bendradarbiauti visą makrofinansinės
pagalbos operacijos vykdymo laikotarpį, siekdamos koordinuoti
Sąjungos išorės politiką ir užtikrinti jos nuoseklumą;
(15)     Sąjungos makrofinansine
pagalba turėtų būti remiamas Tuniso įsipareigojimas
laikytis Sąjungos pripažįstamų vertybių, tokių kaip
demokratija, teisinė valstybė, geras valdymas, pagarba žmogaus
teisėms, darnus vystymasis ir skurdo mažinimas, bei atviros,
taisyklėmis grindžiamos ir sąžiningos prekybos principų;
(16)     išankstinė Sąjungos
makrofinansinės pagalbos suteikimo sąlyga turėtų būti
ta, kad Tunisas laikytųsi veiksmingų demokratinių
mechanizmų, įskaitant daugiapartinę parlamentinę
sistemą ir teisinę valstybę, ir užtikrintų pagarbą
žmogaus teisėms. Be to, konkretūs Sąjungos makrofinansinės
pagalbos tikslai turėtų būti: didinti Tuniso viešųjų
finansų valdymo sistemos veiksmingumą, skaidrumą ir
atskaitomybę ir skatinti struktūrines reformas, skirtas tvariam ir
integraciniam augimui, darbo vietų kūrimui ir fiskalinei
konsolidacijai remti. Komisija turėtų reguliariai stebėti ir
sąlygų, ir tų tikslų įgyvendinimą;
(17)     siekiant užtikrinti, kad su
Sąjungos makrofinansine pagalba susiję Sąjungos finansiniai
interesai būtų veiksmingai apsaugoti, Tunisas turėtų imtis
tinkamų priemonių, susijusių su sukčiavimo, korupcijos ir
kitų su šia pagalba siejamų pažeidimų prevencija ir kova su
jais. Be to, turėtų būti parengtos nuostatos, pagal kurias
Komisija atliktų patikrinimus, o Europos Audito Rūmai – auditą;
(18)     Sąjungos
makrofinansinės pagalbos suteikimas nedaro poveikio Europos Parlamento ir
Tarybos įgaliojimams;
(19)     atidėjinio, reikalingo
makrofinansinei pagalbai, sumos turėtų derėti su
daugiametėje finansinėje programoje numatytais biudžeto asignavimais;
(20)     Sąjungos
makrofinansinę pagalbą turėtų administruoti Komisija.
Siekiant užtikrinti, kad Europos Parlamentas ir Taryba galėtų
stebėti, kaip įgyvendinamas šis sprendimas, Komisija turėtų
juos reguliariai informuoti apie su pagalba susijusius pokyčius ir
pateikti jiems atitinkamus dokumentus;
(21)     siekiant užtikrinti vienodas
šio sprendimo įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų
būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Šiais įgaliojimais
turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentą (ES) Nr. 182/2011[5];
(22)     Sąjungos
makrofinansinė pagalba turėtų būti teikiama atsižvelgiant
į ekonominės politikos sąlygas, kurios turi būti nustatytos
susitarimo memorandume. Siekiant užtikrinti vienodas įgyvendinimo
sąlygas ir veiksmingumą, Komisijai turėtų būti
suteikti įgaliojimai dėl tokių sąlygų derėtis su
Tuniso valdžios institucijomis, prižiūrint valstybių narių
atstovų komitetui laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011. Pagal tą
reglamentą patariamoji procedūra paprastai turėtų būti
taikoma visais atvejais, išskyrus tuos, kurie numatyti tame reglamente. Atsižvelgiant
į pagalbos, kurios suma didesnė nei 90 mln. EUR, galimą
svarbų poveikį, tikslinga, kad tą ribą viršijančioms
operacijoms būtų taikoma nagrinėjimo procedūra.
Atsižvelgiant į Sąjungos makrofinansinės pagalbos Tunisui
sumą, priimant susitarimo memorandumą ar atliekant bet kurį
pagalbos sumažinimą, jos teikimo sustabdymą ar jos atšaukimą
turėtų būti taikoma nagrinėjimo procedūra,
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
1.           Siekdama paremti Tuniso
ekonomikos stabilizaciją ir reformas, Sąjunga suteikia Tunisui
makrofinansinę pagalbą (toliau – Sąjungos makrofinansinė
pagalba), kuri neviršija 250 mln. EUR. Ši pagalba padės padengti
Tuniso mokėjimų balanso poreikius, kaip nustatyta dabartinėje
TVF programoje.
2.           Visa makrofinansinės
pagalbos suma Tunisui suteikiama paskolų forma. Komisijai suteikiami
įgaliojimai Europos Sąjungos vardu kapitalo rinkose arba iš
finansų įstaigų pasiskolinti reikalingus išteklius ir juos
paskolinti Tunisui. Paskolų grąžinimo terminas – ne ilgesnis kaip 15
metų.
3.           Sąjungos
makrofinansinės pagalbos mokėjimą administruoja Komisija,
laikydamasi TVF ir Tuniso susitarimų ar susitarimo memorandumų ir
pagrindinių ekonomikos reformų principų ir tikslų,
išdėstytų ES ir Tuniso asociacijos susitarime ir ES ir Tuniso
2013–2017 m. veiksmų plane, suderintame pagal EKP. Komisija
reguliariai informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie
pokyčius, susijusius su Sąjungos makrofinansine pagalba,
įskaitant jos išmokas, ir laiku pateikia toms institucijoms atitinkamus
dokumentus.
4.           Sąjungos
makrofinansinė pagalba teikiama dvejus su puse metų nuo 3 straipsnio
1 dalyje nurodyto susitarimo memorandumo įsigaliojimo pirmosios dienos.
5.           Jei Sąjungos
makrofinansinės pagalbos mokėjimo laikotarpiu Tuniso finansavimo
poreikiai gerokai sumažėja, palyginti su pirminiais skaičiavimais,
Komisija, laikydamasi 7 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo
procedūros, sumažina pagalbos sumą, laikinai sustabdo arba nutraukia
jos teikimą.
2 straipsnis
Išankstinė Sąjungos
makrofinansinės pagalbos suteikimo sąlyga yra ta, kad Tunisas
laikytųsi veiksmingų demokratinių mechanizmų,
įskaitant daugiapartinę parlamentinę sistemą ir
teisinę valstybę, ir užtikrintų pagarbą žmogaus
teisėms. Komisija stebi, kaip šios sąlygos laikomasi Sąjungos
makrofinansinės pagalbos teikimo laikotarpiu. Šis straipsnis taikomas
laikantis Tarybos sprendimo 2010/427/ES[6].
3 straipsnis
1.           Laikydamasi 7 straipsnio 2
dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, Komisija susitaria su Tuniso
valdžios institucijomis dėl Sąjungos makrofinansinei pagalbai
taikytinų aiškiai apibrėžtų ekonominės politikos ir finansinių
sąlygų, daugiausia dėmesio skiriant struktūrinėms
reformoms ir patikimiems viešiesiems finansams, kurios turi būti
išdėstytos susitarimo memorandume (toliau – susitarimo memorandumas),
apimančiame tų sąlygų įgyvendinimo tvarkaraštį.
Susitarimo memorandume išdėstyta ekonominė politika ir
finansinės sąlygos atitinka 1 straipsnio 3 dalyje nurodytus
susitarimus ir susitarimo memorandumus, įskaitant makroekonominio
koregavimo ir struktūrinių reformų programas, kurias remiamas
TVF įgyvendina Tunisas.
2.           Šiomis sąlygomis bus
siekiama visų pirma didinti Tuniso viešųjų finansų valdymo
sistemų veiksmingumą, skaidrumą ir atskaitomybę, taip pat
ir naudojant Sąjungos makrofinansinę pagalbą. Planuojant
politikos priemones deramai atsižvelgiama ir į pažangą, padarytą
abipusio rinkos atvėrimo, taisyklėmis grindžiamos sąžiningos
prekybos plėtojimo ir kitų Sąjungos išorės politikos
prioritetų srityse. Komisija reguliariai stebi pažangą siekiant
tų tikslų.
3.           Sąjungos makrofinansinės
pagalbos finansinės sąlygos išsamiai išdėstomos paskolos
susitarime, dėl kurio susitaria Komisija ir Tuniso valdžios institucijos.
4.           Komisija reguliariai tikrina,
ar toliau laikomasi 4 straipsnio 3 dalyje nustatytų sąlygų,
įskaitant be kita ko, ar Tuniso ekonominė politika atitinka
Sąjungos makrofinansinės pagalbos tikslus. Tai darydama Komisija
glaudžiai koordinuoja veiksmus su TVF ir Pasaulio banku, o prireikus – su
Europos Parlamentu ir Taryba.
4 straipsnis
1.           Laikydamasi 3 dalies
sąlygų Komisija Sąjungos makrofinansinę pagalbą teikia
trimis paskolos dalimis. Kiekvienos dalies dydis nustatomas susitarimo
memorandume.
2.           Sąjungos
makrofinansinės pagalbos, teikiamos paskolų forma, sumos prireikus
nustatomos laikantis Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 480/2009[7].
3.           Komisija priima
sprendimą dėl išmokų mokėjimo atsižvelgdama į tai, ar
įvykdytos visos šios sąlygos:
(a)
2 straipsnyje išdėstyta išankstinė
sąlyga;
(b)
toliau sėkmingai tęsiamas politikos
programos, kuri apima griežtas koregavimo ir struktūrinių
reformų priemones, įgyvendinimas, kartu laikantis TVF atsargumo
principu neparemto susitarimo dėl kredito suteikimo, ir
(c)
susitarimo memorandume sutartų ekonominės
politikos ir finansinių sąlygų vykdymas laikantis konkretaus
tvarkaraščio.
Antroji dalis išmokama ne anksčiau kaip
praėjus trims mėnesiams po pirmosios dalies išmokėjimo.
Trečioji dalis išmokama ne anksčiau kaip praėjus trims
mėnesiams po antrosios dalies išmokėjimo.
4.           Jei 3 dalyje nurodytos
sąlygos neįvykdytos, Komisija laikinai sustabdo arba atšaukia
Sąjungos makrofinansinės pagalbos išmokėjimą. Tokiais
atvejais Komisija informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie to
sustabdymo ar atšaukimo priežastis.
5.           Sąjungos
makrofinansinė pagalba išmokama per Tuniso centrinį banką.
Remiantis susitarimo memorandumo nuostatomis, dėl kurių bus
susitarta, įskaitant likutinių biudžeto finansavimo poreikių
patvirtinimą, Sąjungos lėšos gali būti pervestos Tuniso
finansų ministerijai, kuri yra galutinis gavėjas.
5 straipsnis
1.           Su Sąjungos makrofinansinės
pagalbos dalimi, kuri yra teikiama paskolos forma, susijusios skolinimosi ir
skolinimo operacijos atliekamos eurais, taikant tą pačią
lėšų įskaitymo dieną, ir dėl tų operacijų
Sąjungai nereikia spręsti su terminų pasikeitimu susijusių
klausimų ir ji nepatiria jokios valiutų keitimo kurso rizikos ar
kokios nors kitos komercinės rizikos.
2.           Esant palankioms
aplinkybėms ir jei Tunisas to prašo, Komisija gali imtis būtinų
priemonių, siekdama užtikrinti, kad paskolos terminai ir sąlygos
būtų papildyti išankstinio grąžinimo sąlyga,
atitinkančia atitinkamą skolinimosi operacijų terminų ir
sąlygų nuostatą.
3.           Esant palankioms
aplinkybėms sumažinti paskolos palūkanų normą ir jei
Tunisas to prašo, Komisija gali nuspręsti refinansuoti visą ar
dalį jos pradinio skolinimosi arba gali restruktūrizuoti atitinkamas
finansines sąlygas. Refinansavimo arba restruktūrizavimo operacijos
atliekamos laikantis 1 ir 4 dalyse nustatytų sąlygų, ir dėl
jų neturi būti pratęstas susijusio skolinimosi grąžinimo
terminas arba padidėti refinansavimo arba restruktūrizavimo
operacijos dieną likusi mokėtino kapitalo suma.
4.           Visas Sąjungos patirtas
išlaidas, kurios susijusios su skolinimosi ir skolinimo operacijomis pagal
šį sprendimą, padengia Tunisas.
5.           Komisija informuoja Europos
Parlamentą ir Tarybą apie 2 ir 3 dalyse nurodytų operacijų
pokyčius.
6 straipsnis
1.           Sąjungos
makrofinansinė pagalba įgyvendinama laikantis Europos Parlamento ir
Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012[8]
ir Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012[9].
2.           Įgyvendinant
Sąjungos makrofinansinę pagalbą taikomas tiesioginis valdymas.
3.           Susitarimo memorandume ir
susitarime dėl paskolos, dėl kurių turi būti susitarta su
Tuniso valdžios institucijomis, pateikiamos nuostatos, kuriomis:
(a)
užtikrinama, kad Tunisas reguliariai tikrintų,
ar tinkamai panaudotas iš Sąjungos biudžeto suteiktas finansavimas,
imtųsi atitinkamų pažeidimų ir sukčiavimo prevencijos
priemonių ir prireikus imtųsi teisinių veiksmų neteisėtai
pasisavintoms lėšoms, suteiktoms pagal šį sprendimą, išieškoti;
(b)
užtikrinama Sąjungos finansinių
interesų apsauga, visų pirma numatant konkrečias priemones,
skirtas sukčiavimo, korupcijos ir kitų pažeidimų,
darančių poveikį Sąjungos makrofinansinei pagalbai, prevencijai
ir kovai su jais, pagal Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 988/95[10], Tarybos
reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2185/96[11]
ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013[12];
(c)
Komisijai, įskaitant Europos kovos su
sukčiavimu tarnybą, arba jos atstovams aiškiai suteikiami
įgaliojami atlikti patikrinimus, įskaitant patikrinimus ir
inspektavimus vietoje;
(d)
Komisijai ir Europos Audito Rūmams aiškiai
suteikiami įgaliojimai Sąjungos makrofinansinės pagalbos teikimo
laikotarpiu ir jam pasibaigus atlikti auditus, įskaitant dokumentų
auditus ir auditus vietoje, pavyzdžiui, veiklos vertinimus;
(e)
užtikrinama, kad nustačius, jog Sąjungos
makrofinansinės pagalbos pagal šį sprendimą valdymo atžvilgiu
Tunisas sukčiavo, ėmėsi korupcinių veiksmų arba bet
kokios kitos neteisėtos veiklos, darančios neigiamą poveikį
Sąjungos finansiniams interesams, Sąjunga turi teisę
susigrąžinti visą dotaciją ir (arba) anksčiau laiko
susigrąžinti paskolą.
4.           Sąjungos
makrofinansinės pagalbos įgyvendinimo laikotarpiu Komisija atlieka
veiklos vertinimus ir taip stebi, ar su tokia pagalba susijusios Tuniso
finansinės priemonės, administracinės procedūros ir vidaus
bei išorės kontrolės mechanizmai yra patikimi.
7 straipsnis
1.           Komisijai padeda komitetas.
Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2.           Kai daroma nuoroda į
šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
8 straipsnis
1.           Ne vėliau kaip
kiekvienų metų birželio 30 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai
pateikia šio sprendimo įgyvendinimo praėjusiais metais
ataskaitą, įskaitant to įgyvendinimo vertinimą.
Ataskaitoje:
(a)
išnagrinėjama pažanga, padaryta
įgyvendinant Sąjungos makrofinansinę pagalbą;
(b)
įvertinama Tuniso ekonominė padėtis
ir perspektyvos, taip pat pažanga, padaryta įgyvendinant 3 straipsnio 1
dalyje nurodytas politikos priemones;
(c)
Ataskaitoje nurodomas susitarimo memorandume
nustatytų ekonominės politikos sąlygų, Tuniso
einamųjų ekonominių ir fiskalinių rezultatų ir
Komisijos sprendimų išmokėti Sąjungos makrofinansinės
pagalbos dalis ryšys.
2.           Ne vėliau kaip per
dvejus metus nuo 1 straipsnio 4 dalyje nurodyto pagalbos teikimo laikotarpio
pabaigos Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ex post
įvertinimo ataskaitą, kurioje įvertinami suteiktos Sąjungos
makrofinansinės pagalbos rezultatai ir veiksmingumas bei mastas, kokiu ja
buvo prisidėta prie pagalbos tikslų.
9 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja
trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                                                     Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                                             Pirmininkas
FINANSINĖ TEISĖS AKTO
PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
              1.1.    Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
              1.2.    Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB
sistemoje
              1.3.    Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis
              1.4.    Tikslai
              1.5.    Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas
              1.6.    Trukmė ir finansinis poveikis
              1.7.    Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
              2.1.    Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės

              2.2.    Valdymo ir kontrolės sistema
              2.3.    Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos
priemonės
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO
(INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
              3.1.    Atitinkama (-os) daugiametės finansinės
programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė
(-ės)
              3.2.    Numatomas poveikis išlaidoms
              3.3.    Numatomas poveikis įplaukoms
FINANSINĖ
TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
1.1.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pavadinimas
Makrofinansinė pagalba Tuniso Respublikai
1.2.        Atitinkama (-os) politikos
sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[13]

Politikos sritis –        01 antraštinė
dalis – Ekonomikos ir finansų reikalai
Vizitai į cheminių ginklų naikinimo
objektus.          Veikla 03 – Tarptautiniai ekonomikos ir finansų
reikalai
1.3         Pasiūlymo (iniciatyvos)
pobūdis
X Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi)
su nauja priemone
1.4         Tikslai
1.4.1.     Komisijos daugiametis
(-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo
pasiūlymu (šia iniciatyva)
„Skatinti gerovę už ES ribų“
Pagrindinė su ECFIN GD susijusi veiklos
sritis yra siejama su:
1. Europos kaimynystės politikos
įgyvendinimo skatinimu gilinant ekonominę analizę ir stiprinant
politinį dialogą bei patarimų dėl veiksmų planų
ekonominių aspektų teikimą;
2. makrofinansinės pagalbos trečiosioms
šalims partnerėms rengimu, stebėjimu ir įgyvendinimu,
bendradarbiaujant su atitinkamomis tarptautinėmis finansų
įstaigomis.
1.4.2.     Konkretus (-ūs) tikslas
(-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla
Konkretus tikslas Nr. 1: „Makrofinansinės pagalbos trečiosioms šalims teikimas
siekiant įveikti jų mokėjimų balanso krizę ir atkurti
išorės skolos tvarumą“.
Atitinkama VGV / VGB veikla. Tarptautiniai ekonominiai ir finansiniai santykiai, pasaulinis
valdymas.
1.4.3.     Numatomas (-i) rezultatas
(-ai) ir poveikis
Siūlomą pagalbą sudaro
250 mln. EUR ES paskola Tuniso Respublikai (toliau – Tunisas), skirta
tvaresnei mokėjimų balanso būklei užtikrinti. Pagalba, išmokama
trimis dalimis, padės šaliai įveikti ekonominius ir socialinius
sunkumus, patirtus dėl neramumų šalyje ir regione. Ji taip pat
skatins struktūrines reformas, skirtas tvariam ekonomikos augimui didinti
ir viešųjų finansų valdymui gerinti.
1.4.4.     Rezultatų ir poveikio
rodikliai
Valdžios institucijų bus prašoma reguliariai
teikti Komisijos tarnyboms tam tikrus rodiklius, o prieš išmokant
antrąją ir trečiąją pagalbos dalis pateikti išsamią
ataskaitą apie tai, kaip laikomasi sutartų politikos
sąlygų.
Komisijos tarnybos, atlikusios Tunise vykdomų
finansinių ir administracinių procedūrų veikimo
įvertinimą rengiantis šiai operacijai, ir toliau vykdys
valstybės finansų valdymo stebėseną. ES delegacija Tunise
taip pat reguliariai teiks ataskaitas pagalbos stebėsenai svarbiais
klausimais. Komisijos tarnybos palaikys glaudžius ryšius su TVF ir Pasaulio
banku, kad iš šių organizacijų pasisemtų patirties vykdant
veiklą Tunise.
Siūlomame teisėkūros sprendime
numatyta metinė ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai, kurioje
pateikiamas šios operacijos įgyvendinimo vertinimas. Nepriklausomas
pagalbos ex-post vertinimas bus atliktas per dvejus metus nuo
įgyvendinimo laikotarpio pabaigos.
1.5.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pagrindas
1.5.1.     Trumpalaikiai arba ilgalaikiai
poreikiai
Pagalba bus išmokama su sąlyga, kad bus
sėkmingai įgyvendinamas Tuniso ir TVF rezervinis susitarimas. Be to,
Komisija susitaria su Tuniso valdžios institucijomis dėl
konkrečių politikos sąlygų, išvardytų Susitarimo
memorandume, kurios turi būti įvykdytos prieš Komisijai išmokant
antrąją ir trečiąją dalis.
1.5.2.     Papildoma ES dalyvavimo nauda
Siūloma MFP padės šaliai įveikti
ekonominį sukrėtimą, kurį sukėlė neramumai šalyje
ir regione, taip pat skatinti makroekonominį stabilumą, ekonomines
reformas ir politinę pažangą šalyje. Papildydama tarptautinių
finansų įstaigų, ES ir kitų paramos teikėjų
suteiktas lėšas, ji prisidės prie bendro finansinės paramos
paketo, dėl kurio ištikus krizei susitarė tarptautiniai paramos
teikėjai, veiksmingumo.
Siūloma programa taip pat sustiprins
vyriausybės įsipareigojimą vykdyti reformas ir jos siekį
palaikyti glaudesnius ryšius su ES. Šito bus pasiekta, inter alia,
tinkamai laikantis pagalbos išmokėjimo sąlygų. Žvelgiant
plačiau, tai būtų ženklas kitoms regiono šalims, kad ES yra
pasirengusi ekonomiškai sunkiu metu remti tokias šalis kaip Tunisas, iš
tiesų pradedančias eiti politinių reformų keliu.
1.5.3.     Panašios patirties išvados
Nuo 2004 m. buvo atlikta penkiolika
makrofinansinės pagalbos operacijų ex-post vertinimų.
Vertinimuose daroma išvada, kad MFP operacijomis prisidedama (nors kartais
nedaug ir netiesiogiai) prie pagalbą gaunančios šalies išorės
tvarumo gerinimo, makroekonominio stabilumo ir struktūrinių
reformų pažangos. Daugeliu atvejų MFP operacijos darė
teigiamą poveikį pagalbą gaunančios šalies
mokėjimų balansui ir padėjo sušvelninti jos biudžeto suvaržymus.
Ji taip pat turėjo įtakos šiek tiek didesniam ekonomikos augimui.
1.5.4.     Suderinamumas ir galima
sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis
ES yra viena iš pagrindinių paramos Tunisui
teikėjų. Remdama Tuniso politinių ir ekonominių
reformų darbotvarkę 2011–2013 m. ES skyrė
290 mln. EUR subsidijų pagal įprastą bendradarbiavimo
programą. Be to, 2011–2013 m. laikotarpiu 140 mln. EUR Tunisui buvo
skirta pagal SPRING programą.
Palyginti su kitomis ES priemonėmis,
svarbiausias MFP privalumas būtų tai, kad ja būtų padedama
kurti stabilią makroekonominę sistemą, kartu skatinant
tvarią mokėjimų balanso ir biudžeto būklę, ir
tinkamą struktūrinių reformų pagrindą. MFP
neužtikrinama reguliari finansinė parama; ji taip pat nėra skirta
šalių gavėjų ekonominei ir socialinei plėtrai. MFP
nutraukiama iš karto, kai tik atkuriamas šalies išorės finansinės padėties
tvarumas. Po to turėtų būti vykdomos nuolatinės ES
bendradarbiavimo pagalbos priemonės.
MFP taip pat skirta papildyti tarptautinių
finansų institucijų vykdomas operacijas, visų pirma koregavimo
ir reformų programą, remiamą pagal TVF rezervinį susitarimą,
ir Pasaulio banko pagal vystymosi politiką suteiktą paskolą.
1.6.        Trukmė ir finansinis
poveikis
X Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
ribota
X Pasiūlymas (iniciatyva) galioja 2,5
metų nuo susitarimo memorandumo įsigaliojimo, kaip nustatyta
sprendimo 1 straipsnio 4 dalyje.
X Finansinis poveikis nuo 2014 m. iki 2017 m.
1.7.        Numatytas (-i) valdymo
būdas (-ai)[14]
X Komisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas
valdymas
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
2.1.        Priežiūros ir
atskaitomybės taisyklės
Ši pagalba yra makroekonominio pobūdžio ir
jos struktūra suderinama su TVF remiama ekonomine programa. Komisijos
tarnybos vykdys stebėseną remdamosi rezerviniu susitarimu ir
konkrečių reformų priemonių, dėl kurių susitarta
susitarimo memorandume su Tuniso valdžios institucijomis, įgyvendinimo
pažanga (taip pat žr. 1.4.4 punktą).
2.2.        Valdymo ir kontrolės
sistema
2.2.1.     Nustatyta rizika
Su šia MFP operacija sietina pasitikėjimo,
strateginė ir politinė rizika.
Egzistuoja rizika, kad makrofinansinė
pagalba, kuri nėra paskirta konkrečioms išlaidoms padengti, gali
būti naudojama nesąžiningai. Apskritai ši rizika yra susijusi su
tokiais veiksniais, kaip Centrinio banko ir Finansų ministerijos
kokybės valdymo sistemos ir pakankamas vidaus ir išorės audito
pajėgumas.
Kita svarbi rizika pagalbos operacijai kyla
dėl regiono ekonominio ir politinio nestabilumo, visų pirma Libijoje,
kuris turi tiesioginės įtakos Tuniso ekonomikai. Vietos lygmeniu
pagrindinė rizika yra nestabilumas, susijęs su politinių ir
ekonominių reformų proceso sunkumais. Visiškam stabilizavimo ir
reformų priemonių įgyvendinimui, kurį remia
tarptautinė bendruomenė, įskaitant siūlomą MFP
operaciją, gali pakenkti socialinis nepasitenkinimas.
Galiausia egzistuoja rizika, kylanti dėl
galimo Europos ir pasaulinės ekonominės aplinkos pablogėjimo ir
tarptautinių energijos bei maisto kainų padidėjimo.
2.2.2.     Numatomas (-i) kontrolės
metodas (-ai)
Makrofinansinei pagalbai bus taikomos tikrinimo,
kontrolės ir audito procedūros, už kurias bus atsakinga Komisija,
taip pat Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) ir Europos Audito
Rūmai.
2.2.3.     Kontrolės priemonių
taikymo išlaidos ir nauda ir galimas nesilaikymo lygis
Pagrindinės Komisijos išlaidos, susijusios su
tikrinimo ir kontrolės metodais, taip pat prieš operaciją atliktų
finansinių ir administracinių vizitų veiklos vertinimo išlaidos
aprašytos 3.2.1 lentelėje. Be to, yra Europos Audito Rūmų ir
galimų OLAF intervencijų išlaidų. Veiklos vertinimas ne tik
padeda įvertinti nesąžiningo lėšų panaudojimo riziką,
bet papildomai suteikia naudingos informacijos apie reikalingas reformas
finansų valdymo srityje ir į tai atsižvelgiama operacijos
politinėse sąlygose. Kalbant apie tikėtiną reikalavimų
nesilaikymo lygį, remiantis MFP priemonės taikymo patirtimi nuo jos
sukūrimo laikoma, kad tokia rizika (paskolos negrąžinimas ar
nesąžiningas lėšų panaudojimas) yra labai nedidelė.
2.3.        Sukčiavimo ir
pažeidimų prevencijos priemonės
Siekiant sumažinti sukčiavimo riziką,
buvo imtasi kelių priemonių.
Pirma, į siūlomą
makrofinansinės pagalbos Tunisui teisinį pagrindą įtraukta
nuostatą dėl sukčiavimo prevencijos priemonių. Šios
priemonės bus plačiau aprašytos susitarimo memorandume ir paskolos
sutartyje, numatant nuostatas dėl patikrinimo, sukčiavimo
prevencijos, auditų ir lėšų susigrąžinimo sukčiavimo
arba korupcijos atvejais. Taip pat numatoma, kad bus nustatytos konkrečios
politikos sąlygos, taikomos teikiant pagalbą, daugiausia
valstybės finansų valdymo srityje, siekiant stiprinti
veiksmingumą, skaidrumą ir atskaitomybę.
Antra, prieš sudarant susitarimo memorandumą
Komisijos tarnybos, padedant tinkamai įgaliotiems išorės ekspertams,
atliks finansinių ir administracinių procedūrų veikimo
įvertinimą Finansų ministerijoje ir Tuniso centriniame banke,
kad būtų įgyvendinti Europos Bendrijų bendrajam biudžetui
taikomo Finansinio reglamento reikalavimai. Šis patikrinimas leis nustatyti, ar makrofinansinės pagalbos
patikimo finansų valdymo sistema Tunise yra pakankamai veiksminga,
ir apims tokias sritis kaip valdymo struktūra ir organizacija, lėšų
valdymas ir kontrolė, IT sistemų saugumas, vidaus ir išorės
audito pajėgumas bei centrinio banko nepriklausomumas. Atsižvelgus į
šį vertinimą ir suderinus su nacionalinėmis valdžios
institucijomis gali būti nustatyti konkretūs mechanizmai, taikomi
pagalbos gavėjų vykdomam lėšų valdymui. Be to, pagalba
būtų išmokėta į specialią sąskaitą Tuniso
centriniame banke.
Galiausiai pagalbai
bus taikomos tikrinimo, kontrolės ir audito procedūros, už kurias bus
atsakinga Komisija, įskaitant OLAF, ir Europos Audito Rūmai.
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO
(INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
3.1.        Atitinkama (-os)
daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir
biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
·      Dabartinės biudžeto eilutės
01 03 02 Makrofinansinė pagalba
01 03 06 Garantijų fondo atidėjiniai[15]
Daugiametės finansinės programos
išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Aprašymas…..............….] || DA / NDA ([16])   || ELPA šalių[17]   || šalių kandidačių[18]   || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 4. || 01 03 02 Makrofinansinė pagalba || Skirtumas || NE || NE || NE || NE
 4. || 01 03 06 Garantijų fondo atidėjiniai || Skirtumas || NE || NE || NE || NE
01 04 03 06
– Europos Sąjungos garantija ES paskoloms, skirtoms teikti
makrofinansinę pagalbą trečiosioms šalims. Išorės
veiksmų garantijų fondui lėšos atidedamos pagal Fondo
reglamentą su pakeitimais. Pagal šį reglamentą atidėjiniai
apskaičiuojami nuo metų pabaigoje negrąžintos sumos.
Atidėjinių suma apskaičiuojama n metų pradžioje, iš
planuojamos sumos atėmus Fondo grynojo turto vertę n-1 metų
pabaigoje. Ši atidėjinių suma n metais įrašoma į n+1
metų preliminarų biudžetą, o n+1 metų pradžioje visa ši
suma viena operacija pervedama iš Garantijų fondo atidėjinių
(biudžeto eilutė 01 03 06). Todėl apskaičiuojant Fondo
atidėjinių sumą, 9 % (daugiausia 22,5 mln. EUR)
visos faktiškai išmokėtos sumos bus įskaičiuota į
planuojamą „n-1“ metų pabaigos sumą.
Biudžeto įrašas („p.m.“), kuriame nurodyta biudžeto garantija
paskolai, bus panaudotas tik tuomet, jei bus faktiškai pareikalauta šios
garantijos. Tikimasi, kad biudžeto garantijos nebus pareikalauta.
¨¨Prašomos sukurti naujos
biudžeto eilutės (netaikoma).
3.2.        Numatomas poveikis išlaidoms
3.2.1.     Numatomo poveikio išlaidoms
suvestinė
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 4. ||   ||   || [Antraštinė dalis: ES – pasaulio partnerė]
 GD: <ECFIN> ||   ||   || 2013 metai[19] || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || IŠ VISO
 Veiklos asignavimai ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Biudžeto eilutė 01 03 06 – Garantijų fondo atidėjiniai || Įsipareigojimai || (1a) ||   ||   ||   || 15.3 || 7.2 || 22.5
 Mokėjimai || (2a) ||   ||   ||   || 15.3 || 7,2 || 22,5
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[20] (veiklos vertinimas ir ex-post vertinimas) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 01 03 02 biudžeto eilutė || Įsipareigojimai || (3) || 0,05 ||   ||   || 0,15 ||   || 0,20
   || Mokėjimai || (3a) ||   || 0,05 ||   || 0,05 || 0,10 || 0,20
 IŠ VISO asignavimų ECFIN GD || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 0,05 ||   ||   || 15,45 || 7,2 || 22,7
 Mokėjimai || =2+2a +3 ||   || 0,05 ||   || 15,35 || 7,3 || 22,7
 IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 0,05 ||   ||   || 15,45 || 7,2 || 22,7
 Mokėjimai || (5) ||   || 0,05 ||   || 15,35 || 7,3 || 22,7
 IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 4 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 0,05 ||   ||   || 15,45 || 7,2 || 22,7
 Mokėjimai || =5+ 6 ||   || 0,05 ||   || 15,35 || 7,3 || 22,7
Jei
pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį kelioms išlaidų
kategorijoms:
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 ||   || Administracinės išlaidos
   ||   ||   || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || IŠ VISO
 GD: <…….> ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai || 0,030 || 0,028 || 0,021 || 0,010 || 0,016 || 0,105
 Kitos administracinės išlaidos || 0,015 || 0,015 || 0,010 ||   ||   || 0,040
 IŠ VISO ECFIN GD || Asignavimai || 0,045 || 0,043 || 0,031 || 0,010 || 0,016 || 0,145
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 0,045 || 0,043 || 0,031 || 0,010 || 0,016 || 0,145
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2013 metai[21] || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 0,095 || 0,043 || 0,031 || 15,46 || 7,216 || 22,845
 Mokėjimai || 0,045 || 0,093 || 0,031 || 15,36 || 7,316 || 22,845
3.2.2.     Numatomas poveikis veiklos
asignavimams
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
nenaudojami
–
X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
veiklos asignavimai naudojami taip:
Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
 Nurodyti tikslus ir rezultatus   ò ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 1 KONKRETUS TIKSLAS[22] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai ||   ||
   || Tipas || Skaičius || Išlaidos || Skaičius || Išlaidos || Skaičius || Išlaidos || Skaičius || Išlaidos || Skaičius || Išlaidos || Visas skaičius || Iš viso išlaidų
 - 1 rezultatas || Veiklos vertinimas || 1 || 0,05 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 0,05
 - 2 rezultatas || Ex-post vertinimas ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 0,15 ||   ||   || 1. || 0,15
 - 3 rezultatas || Garantijų fondo atidėjiniai ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 15,3 || 1 || 7,2 || 2 || 22,5
 1 konkretaus tikslo tarpinė suma || 1 || 0,05 ||   ||   ||   ||   || 2 || 15,45 || 1 || 7,2 || 4 || 22,7
 IŠ VISO IŠLAIDŲ || 1 || 0,05 ||   ||   ||   ||   || 2 || 15,45 || 1 || 7,2 || 4 || 22,7
3.2.3.     Numatomas poveikis
administracinio pobūdžio asignavimams
3.2.3.1.  Suvestinė
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio
pobūdžio asignavimai nenaudojami
–
X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
administraciniai asignavimai naudojami taip:
mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
   || 2013 metai[23]   || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO
 Pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai || 0,030 || 0,028 || 0,021 || 0,010 || 0,016 ||   ||   ||   || 0,105
 Kitos administracinės išlaidos || 0,015 || 0,015 || 0,010 ||   ||   ||   ||   ||   || 0,040
 Pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 0,045 || 0,043 || 0,031 || 0,010 || 0,016 ||   ||   ||   || 0,145
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[24]    ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos administracinės išlaidos ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO || 0,045 || 0,043 || 0,031 || 0,010 || 0,016 ||   ||   ||   || 0,145
Administracinių
asignavimų poreikiai bus tenkinami panaudojant GD asignavimus, jau
paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate,
ir prireikus finansuojami iš papildomų asignavimų, kurie atsakingam
GD gali būti skiriami pagal metinę asignavimų skyrimo
procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus
3.2.3.2.   Numatomi
žmogiškųjų išteklių poreikiai
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
nenaudojami.
–
X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
žmogiškieji ištekliai naudojami taip:
Sąmatą nurodyti visos darbo dienos
ekvivalento vienetais
   || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)
 Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) ||
 01 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 0,227 || 0,212 || 0,159 || 0,076 || 0,121 ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (Delegacijos) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalentas – FTE)[25]
 XX 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[26]   || - būstinėje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - delegacijose ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, SNE, INT – netiesioginiai moksliniai tyrimai)   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO || 0,227 || 0,212 || 0,159 || 0,076 || 0,121 ||   ||   ||
XX yra
atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
Žmogiškųjų
išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus
priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir
prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD
gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo
procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
Vykdytinų
užduočių aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Skyrių vadovai: prižiūrėti ir valdyti veiklą, susitarti dėl paskolos sutarties peržiūros ataskaitų, vadovauti misijoms ir vertinti pažangą sąlygų vykdymo srityje. Pareigūnai: rengti susitarimo memorandumus, palaikyti ryšius su valdžios institucijomis ir TFĮ, palaikyti ryšius su išorės ekspertais dėl veiklos vertinimo ir ex-post vertinimo, vykti į patikrinimo komandiruotes, rengti Komisijos tarnybų ataskaitas ir Komisijos procedūras, susijusias su pagalbos administravimu.
 Išorės personalas || Nėra duomenų
3.2.4.     Suderinamumas su dabartine
daugiamete finansine programa
–
X Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka
dabartinę daugiametę finansinę programą
3.2.5.     Trečiųjų
šalių įnašai
–
X Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro
su trečiosiomis šalimis finansavimo
3.3.        Numatomas poveikis
įplaukoms
X Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio
poveikio įplaukoms
[1]               2013 m. spalio 22 d. sprendimas Nr. 1025/2013/ES, kuriuo
suteikiama makrofinansinė pagalba Kirgizijos Respublikai; Sprendimo,
kuriuo suteikiama makrofinansinė pagalba Jordanijos Hašimitų
Karalystei, projektas, kurį priimti numatoma 2013 m. gruodžio
mėn.
[2]               01 04 01 14 biudžeto eilutė pradedant 2014 m.
biudžetu tampa 01 03 06 eilute.
[3]               OL C […], […], p. […].
[4]               2012 m. [...] Europos Parlamento pozicija ir
2012 m. [... ] Tarybos sprendimas.
[5]              2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių
vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais
kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55,
2011 2 28, p. 13).
[6]               2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimas 2010/427/ES,
kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir
veikimas (OL L 201, 2010 8 3, p. 30).
[7]               2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentas (EB,
Euratomas) Nr. 480/2009, įsteigiantis išorės veiksmų
garantijų fondą (OL L 145, 2009 6 10, p. 10).
[8]               2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam
biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir panaikinantis Tarybos
reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL
L 298, 2012 10 26, p. 1).
[9]               2012 m. spalio 29 d. Komisijos deleguotasis reglamentas
(ES) Nr. 1268/2012 dėl Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl
Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių,
taikymo taisyklių (OL L 362, 2012 12 31, p. 1).
[10]             1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas)
Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų
apsaugos (OL L 312, 1995 12 23, p. 1).
[11]             1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas
(EB, Euratomas) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų
patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos
Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų
pažeidimų (OL l 292, 1996 11 15, p. 2).
[12]             2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentas Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos
(OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinamas Europos Parlamento ir
Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr.
1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).
[13]             VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB –  veikla
grindžiamas biudžeto sudarymas.
[14]             Išsamią informaciją apie valdymo metodus ir
nuorodas į Finansinį reglamentą galima rasti svetainėje
„BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[15]             01 04 01 14 biudžeto eilutė pradedant 2014 m.
biudžetu tampa 01 03 06 eilute.
[16]             DA – diferencijuotieji asignavimai, NDA –
nediferencijuotieji asignavimai.
[17]             ELPA: Europos laisvosios prekybos asociacija.
[18]             Šalių kandidačių ir, kai taikoma,
Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.
[19]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
pradžios metai.
[20]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[21]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
pradžios metai.
[22]             Kaip apibūdinta 1.4.2 dalyje. „Konkretus (-ūs)
tikslas (-ai)...“.
[23]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
pradžios metai.
[24]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[25]             CA= sutartininkas („Contract Agent“); LA = vietinis
darbuotojas („Local Agent“); SNE = deleguotasis nacionalinis ekspertas
(„Seconded National Expert“); INT = per agentūrą įdarbintas
darbuotojas („Intérimaire“); JED= jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune
Expert en Délégation“).
[26]             Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės
personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA
eilučių).