               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 10 27
            COM(2021) 651 final
            2021/0335(NLE)

            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Europos ir Viduržemio jūros regiono laikinosios asociacijos susitarimo dėl prekybos ir bendradarbiavimo tarp Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO), atstovaujančios Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos valdžios interesams, 63 straipsnio 1 dalimi įsteigtame Jungtiniame komitete

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu Europos Sąjungos ir PIO jungtiniame komitete (toliau – Jungtinis komitetas) dėl numatomo priimti sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos administracijos susitarimo pasikeičiant laiškais A punkte numatytų laikinų pakeitimų galiojimo pratęsimo.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Europos ir Viduržemio jūros regiono laikinosios asociacijos susitarimas

               Europos ir Viduržemio jūros regiono laikinosios asociacijos susitarimu dėl prekybos ir bendradarbiavimo tarp Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO), atstovaujančios Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos valdžios interesams (toliau – Laikinosios asociacijos susitarimas), siekiama skatinti Šalių tarpusavio prekybą, investicijas ir darnius ekonominius santykius, kartu skatinant jų tvarų ekonominį vystymąsi. Susitarimas įsigaliojo 1997 m. liepos 1 d.

               2.2.Europos Sąjungos ir PIO jungtinis komitetas

               Europos Sąjungos ir PIO jungtinis komitetas (toliau – Jungtinis komitetas) turi įgaliojimus priimti sprendimus Laikinosios asociacijos susitarime nurodytais atvejais, taip pat ir kitais atvejais, kai būtina pasiekti Laikinosios asociacijos susitarime išdėstytų tikslų. Jungtinis komitetas veikia Sąjungos ir Palestinos Administracijos abipusiu susitarimu.

               2.3.Susitarimas pasikeičiant laiškais

               Europos Sąjungos ir Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos administracijos susitarimu pasikeičiant laiškais, kuriame numatoma dar labiau liberalizuoti prekybą žemės ūkio produktais, perdirbtais žemės ūkio produktais, žuvimis ir žuvininkystės produktais ir kuriuo iš dalies keičiamas Europos ir Viduržemio jūros regiono laikinasis asociacijos susitarimas dėl prekybos ir bendradarbiavimo tarp Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO), atstovaujančios Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos administracijos interesams (toliau – Susitarimas pasikeičiant laiškais), siekiama dar labiau liberalizuoti prekybą žemės ūkio produktais, perdirbtas žemės ūkio produktais, žuvimis ir žuvininkystės produktais, be to, juo iš dalies keičiamas Laikinosios asociacijos susitarimas. Susitarimas pasikeičiant laiškais įsigaliojo 2012 m. sausio 1 d.

               Susitarimo pasikeičiant laiškais C punkto 1 dalies a papunktyje Jungtiniam komitetui suteikiami įgaliojimai sprendimu pratęsti laikinų pakeitimų galiojimą papildomam laikotarpiui. Po 2020 m. gruodžio 10 d. Jungtinio komiteto posėdžio Šalys pareiškė ketinančios pratęsti laikinų pakeitimų galiojimą.

               2.4.Numatomas Jungtinio komiteto aktas

               Jungtinis komitetas turi priimti sprendimą dėl Susitarimo pasikeičiant laiškais galiojimo pratęsimo 10 metų (toliau – numatomas aktas).

               Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo ekonominį ir socialinį vystymąsi reikia ir toliau skatinti. Tai ypač aktualu atsižvelgiant į pastarojo laikotarpio smurto protrūkius Gazos Ruože ir šalia jo. Skatinant Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo ekonominį ir socialinį vystymąsi būtų galima padėti stiprinti politinį stabilumą regione. Susitarimas pasikeičiant laiškais buvo sudarytas pradiniam dešimties metų laikotarpiui. Atsižvelgiant į tebesitęsiančius ekonominius sunkumus Vakarų Krante ir Gazos Ruože ir siekiant kuo didesnio stabilumo ir patikimo planavimo, manoma, kad būtų veiksmingiausia pratęsti Susitarimo pasikeičiant laiškais galiojimą dar 10 metų. Todėl numatomo akto tikslas – pratęsti laikiną prekybos žemės ūkio produktais, perdirbtais žemės ūkio produktais, žuvimis ir žuvininkystės produktais liberalizavimą dar 10 metų.

               Numatomas aktas Šalims taps privalomas pagal Laikinosios asociacijos susitarimo 63 straipsnio 2 dalį.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Sąjungos vardu turi būti laikomasi pozicijos priimti Jungtinio komiteto sprendimo projektą (pridedamas kaip priedas).

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas.

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Jungtinis komitetas yra tarptautiniu susitarimu įsteigtas organas. Jis įsteigtas Laikinosios asociacijos susitarimo 63 straipsniu.

               Aktas, kurį turi priimti Jungtinis komitetas, bus privalomas pagal tarptautinę teisę, kaip nustatyta Laikinosios asociacijos susitarimo 63 straipsnio 2 dalyje, ir todėl yra teisinę galią turintis aktas.

               Numatomu sprendimu Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Numatomo akto pagrindinis tikslas ir turinys yra susiję su prekyba prekėmis ir todėl visapusiškai patenka į bendros prekybos politikos taikymo sritį, nustatytą SESV 207 straipsnyje. Įgaliojimas sudaryti tarptautinius susitarimus nustatytas to straipsnio 4 dalies pirmoje pastraipoje.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 207 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 207 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               5.Numatomo akto skelbimas

               Jungtinio komiteto aktu bus iš dalies pakeistas Susitarimas pasikeičiant laiškais, todėl tikslinga priimtą aktą paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               2021/0335 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Europos ir Viduržemio jūros regiono laikinosios asociacijos susitarimo dėl prekybos ir bendradarbiavimo tarp Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO), atstovaujančios Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos valdžios interesams, 63 straipsnio 1 dalimi įsteigtame Jungtiniame komitete

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Europos ir Viduržemio jūros regiono laikinosios asociacijos susitarimas dėl prekybos ir bendradarbiavimo tarp Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO), atstovaujančios Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos valdžios interesams (toliau – Laikinosios asociacijos susitarimas), Sąjungos sudarytas 1997 m. birželio 2 d. Tarybos sprendimu
                  1
                ir įsigaliojo 1997 m. liepos 1 d.;

               (2)Laikinosios asociacijos susitarimo 63 straipsniu įsteigtas Jungtinis komitetas ir jam suteikti įgaliojimai Laikinosios asociacijos susitarime numatytais atvejais priimti privalomus sprendimus;

               (3)Europos Sąjungos ir Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos administracijos susitarimas pasikeičiant laiškais, kuriame numatoma dar labiau liberalizuoti prekybą žemės ūkio produktais, perdirbtais žemės ūkio produktais, žuvimis ir žuvininkystės produktais ir kuriuo iš dalies keičiamas laikinasis asociacijos susitarimas (toliau – Susitarimas pasikeičiant laiškais), Sąjungos sudarytas 2011 m. spalio 20 d. Tarybos sprendimu
                  2
                ir įsigaliojo 2012 m. sausio 1 d. Laikinosios asociacijos susitarimo laikini pakeitimai baigs galioti 2021 m. gruodžio 31 d.;

               (4)remdamasis Susitarimo pasikeičiant laiškais C punkto 1 dalies a papunkčiu, Laikinosios asociacijos susitarimu įsteigtas Jungtinis komitetas gali pratęsti Laikinosios asociacijos susitarimo laikinų pakeitimų, padarytų Susitarimu pasikeičiant laiškais, galiojimą;

               (5)Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo ekonominį ir socialinį vystymąsi reikia ir toliau skatinti. Tai ypač aktualu atsižvelgiant į pastarojo laikotarpio smurto protrūkius Gazos Ruože ir šalia jo. Skatinant Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo ekonominį ir socialinį vystymąsi būtų galima padėti stiprinti politinį stabilumą regione. Susitarimas pasikeičiant laiškais buvo sudarytas pradiniam dešimties metų laikotarpiui. Atsižvelgiant į tebesitęsiančius ekonominius sunkumus Vakarų Krante ir Gazos Ruože ir siekiant kuo didesnio stabilumo ir patikimo planavimo, manoma, kad būtų veiksmingiausia pratęsti Susitarimo pasikeičiant laiškais galiojimą dar 10 metų. Todėl tikslinga laikinų pakeitimų galiojimą pratęsti dar 10 metų;

               (6)Jungtinis komitetas turi priimti sprendimą dėl Susitarimo pasikeičiant laiškais laikinų pakeitimų galiojimo pratęsimo dešimčiai metų;

               (7)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete, nes sprendimas Sąjungai bus privalomas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu Jungtiniame komitete, grindžiama prie šio sprendimo pridėtu Jungtinio komiteto sprendimo projektu.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 187, 1997 7 16, p. 1.

                     (2)

                        OL L 328, 2011 12 10, p. 5.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 10 27
            COM(2021) 651 final

            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Europos ir Viduržemio jūros regiono laikinosios asociacijos susitarimo dėl prekybos ir bendradarbiavimo tarp Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO), atstovaujančios Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos valdžios interesams, 63 straipsnio 1 dalimi įsteigtame Jungtiniame komitete

               EUROPOS SĄJUNGOS IR PIO JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. [...]

               […]

               dėl Europos Sąjungos ir Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos administracijos susitarimo pasikeičiant laiškais A punkte numatytų laikinų pakeitimų galiojimo pratęsimo

               EUROPOS SĄJUNGOS IR PIO JUNGTINIS KOMITETAS,

               atsižvelgdamas į 1997 m. vasario 24 d. Briuselyje pasirašytą Europos ir Viduržemio jūros regiono laikinosios asociacijos susitarimą dėl prekybos ir bendradarbiavimo tarp Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO), atstovaujančios Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos valdžios interesams (toliau – Laikinosios asociacijos susitarimas), ypač į jo 63 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos administracijos susitarimą pasikeičiant laiškais, kuriame numatoma dar labiau liberalizuoti prekybą žemės ūkio produktais, perdirbtais žemės ūkio produktais, žuvimis ir žuvininkystės produktais ir kuriuo iš dalies keičiamas Europos ir Viduržemio jūros regiono laikinasis asociacijos susitarimas dėl prekybos ir bendradarbiavimo tarp Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO), atstovaujančios Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos administracijos interesams (toliau – Susitarimas pasikeičiant laiškais), pasirašytą 2011 m. balandžio 13 d., ypač į jo C punkto 1 dalies a papunktį,

               kadangi:

               1.Laikinosios asociacijos susitarimo 63 straipsnio 1 dalimi Europos Sąjungos ir PIO jungtiniam komitetui (toliau – Jungtinis komitetas) suteikiami įgaliojimai priimti sprendimus Susitarime nurodytais atvejais, taip pat ir kitais atvejais, kai būtina pasiekti Susitarime išdėstytų tikslų;

               2.Susitarimo pasikeičiant laiškais C punkto 1 dalies a papunktyje nustatyta, kad Jungtinis komitetas gali nuspręsti pratęsti Susitarimo pasikeičiant laiškais A punkte numatytų laikinų pakeitimų galiojimą;

               3.Jungtinio komiteto sprendimo priėmimo terminas buvo nustatytas tam, kad ekonominės veiklos vykdytojai galėtų prisitaikyti prie naujos padėties, ir neturi poveikio Jungtinio komiteto įgaliojimams. Abi Šalys dar 2020 m. nurodė pageidaujančios, kad laikinų pakeitimų galiojimas būtų pratęstas dar vienam dešimties metų laikotarpiui;

               4.Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklių 10 straipsnyje numatyta galimybė priimti sprendimus rašytine procedūra tarp sesijų, jei abi Šalys taip susitaria,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Europos Sąjungos ir Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos administracijos susitarimo pasikeičiant laiškais, kuriame numatoma dar labiau liberalizuoti prekybą žemės ūkio produktais, perdirbtais žemės ūkio produktais, žuvimis ir žuvininkystės produktais ir kuriuo iš dalies keičiamas Europos ir Viduržemio jūros regiono laikinasis asociacijos susitarimas dėl prekybos ir bendradarbiavimo tarp Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO), atstovaujančios Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos administracijos interesams, A punkte numatyti laikini pakeitimai taikomi papildomą dešimties metų laikotarpį.

               2 straipsnis

               1.Šis sprendimas turi teisinę galią nuo jo priėmimo ir taikomas nuo 2022 m. sausio 1 d. [pirma diena baigus galioti pradinei laikinai priemonei].

               2.Šis sprendimas rengiamas Susitarimo Šalių oficialiosiomis kalbomis ir visi tekstai yra autentiški.

               Priimta [...]

               Jungtinio komiteto vardu

               Pirmininkas


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, XXX
            COM(2019) 585 final
            2019/0258(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl Protokolo, kuriuo, atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, iš dalies keičiamas 2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas su pakeitimais, padarytais Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių 2010 m.  birželio 24 d.  pasirašytu Protokolu, kuriuo iš dalies keičiamas  2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas, sudarymo Europos Sąjungos bei jos valstybių narių vardu

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

                  Pagal Stojimo akto 6 straipsnio 2 dalį Kroatija įsipareigojo prisijungti prie Sąjungos ir valstybių narių su trečiosiomis šalimis sudarytų ar pasirašytų susitarimų. Tarp šių susitarimų – Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimas dėl oro susisiekimo (toliau – ES ir JAV oro susisiekimo susitarimas).

                  Toje nuostatoje taip pat nustatyta, kad dėl Kroatijos prisijungimo prie tokių susitarimų Taryba, vieningai spręsdama valstybių narių vardu, susitaria su atitinkama trečiąja šalimi sudarydama protokolą, pridedamą prie tokių susitarimų. Be to, dėl tų protokolų valstybių narių vardu derasi Komisija.

                  Todėl Komisija derėjosi dėl protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas ES ir JAV oro susisiekimo susitarimas, siekiant sudaryti sąlygas Kroatijai prisijungti prie to susitarimo.

                  Šio pasiūlymo tikslas – pasiekti, kad būtų priimtas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 6 dalies a punktu ir Stojimo akto 6 straipsnio 2 dalimi pagrįstas Tarybos sprendimas dėl pasirašyto protokolo sudarymo Sąjungos ir jos valstybių narių vardu.

               •Bendrosios aplinkybės

               Kroatijos įsipareigojimas pagal Stojimo akto 6 straipsnio 2 dalį taip pat taikomas Jungtinių Amerikos Valstijų, Europos Sąjungos ir jos valstybių narių, Islandijos ir Norvegijos susitarimui dėl oro susisiekimo, kuriuo į ES ir JAV oro susisiekimo susitarimo taikymo sritį įtraukiamos Islandija ir Norvegija, ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių, Islandijos ir Norvegijos papildomam susitarimui, kuriuo  pagal minėtąjį susitarimą reglamentuojami šių susitariančiųjų šalių santykiai.

               Todėl Komisija derėjosi dėl protokolų, kuriais iš dalies keičiami ir minėtieji susitarimai, siekiant sudaryti sąlygas Kroatijai prisijungti prie tų susitarimų. Kartu su šiuo pasiūlymu pateikiami pasiūlymai dėl Tarybos sprendimų dėl tų protokolų pasirašymo ir laikino taikymo, taip pat dėl jų sudarymo, kaip ir pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo dėl protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas ES ir JAV oro susisiekimo susitarimas, pasirašymo ir laikino taikymo.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               ES ir JAV oro susisiekimo susitarimas buvo pirmasis išsamus oro susisiekimo susitarimas su pagrindine Sąjungos aviacijos partnere. Tai yra svarbiausias oro susisiekimo susitarimas pasaulyje, pagal kurį per metus skraidinama daugiau kaip 80 mln. keleivių ir kuris yra su aviacija susijusios ES išorės politikos pagrindas. Protokolu Kroatijai bus suteikta galimybė pasinaudoti ES ir JAV oro susisiekimo susitarimo teikiamomis galimybėmis.

               •Suderinamumas su galiojančiomis pasiūlymo srities nuostatomis

               Protokolu Kroatijai suteikiama galimybė įvykdyti savo įsipareigojimą pagal Stojimo akto 6 straipsnio 2 dalį prisijungti prie ES ir JAV oro susisiekimo susitarimo.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               SESV 100 straipsnio 2 dalis kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu ir Stojimo akto 6 straipsnio 2 dalies antra pastraipa.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

               Protokolu Kroatijai bus suteikta galimybė pasinaudoti ES ir JAV oro susisiekimo susitarimo, kuriuo sudaromos vienodos patekimo į rinką sąlygos ir kuriuo remiantis rengiami nauji reguliavimo institucijų bendradarbiavimo ir konvergencijos susitarimai tose srityse, kurios yra būtinos siekiant teikti saugias, patikimas ir veiksmingas oro susisiekimo paslaugas, teikiamomis galimybėmis. Tokie susitarimai gali būti pasiekti tik Sąjungos lygmeniu.

               •Proporcingumo principas

                  Protokolas yra susijęs tik su nagrinėjamu klausimu, t. y. Kroatijos prisijungimu prie ES ir JAV oro susisiekimo susitarimo, ir jame nesprendžiami kiti klausimai.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Tarptautinis susitarimas.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

                  Netaikoma.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Netaikoma.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Netaikoma.

               •Poveikio vertinimas

                  Netaikoma.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Netaikoma.

               •Pagrindinės teisės

                  Netaikoma.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Pasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Siūlomo susitarimo santrauka

                  Protokolą sudaro dėstomoji dalis, kurioje numatytas Kroatijos prisijungimas prie ES ir JAV oro susisiekimo susitarimo ir susijusios to susitarimo pataisos, ir bendra deklaracija dėl kitų kalbinių redakcijų autentiškumo patvirtinimo.

               2019/0258 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl Protokolo, kuriuo, atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, iš dalies keičiamas 2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas su pakeitimais, padarytais Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių 2010 m.  birželio 24 d.  pasirašytu Protokolu, kuriuo iš dalies keičiamas  2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas, sudarymo Europos Sąjungos bei jos valstybių narių vardu

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu,

               atsižvelgdama į Kroatijos stojimo aktą, ypač į jo 6 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,

               kadangi:

               (1)vadovaujantis Tarybos sprendimu [...],  Protokolas, kuriuo, atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, iš dalies keičiamas 2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas su pakeitimais, padarytais Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių 2010 m. birželio 24 d. pasirašytu Protokolu, kuriuo iš dalies keičiamas 2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas (toliau – Protokolas), pasirašytas [ ] su sąlyga, kad bus sudarytas vėliau. Protokolas turėtų būti patvirtintas Sąjungos ir jos valstybių narių vardu,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Sąjungos ir jos valstybių narių vardu patvirtinamas Protokolas, kuriuo, atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, iš dalies keičiamas 2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas su pakeitimais, padarytais Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių 2010 m. birželio 24 d. pasirašytu Protokolu, kuriuo iš dalies keičiamas 2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas (toliau – Protokolas).

               2 straipsnis

               Tarybos pirmininkas paskiria asmenį, kuris įgaliojamas Sąjungos ir jos valstybių narių vardu pasikeisti Protokolo 3 straipsnyje numatytomis diplomatinėmis notomis ir taip išreikšti Sąjungos ir jos valstybių narių sutikimą laikytis Protokolo.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 11 14
            COM(2019) 585 final
            PRIEDAI
            prie

               pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl Protokolo, kuriuo, atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, iš dalies keičiamas 2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas su pakeitimais, padarytais Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių 2010 m.  birželio 24 d.  pasirašytu Protokolu, kuriuo iš dalies keičiamas  2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas, sudarymo Europos Sąjungos bei jos valstybių narių vardu

               1 priedas

               PROTOKOLAS

               kuriuo, atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, iš dalies keičiamas 2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas su pakeitimais, padarytais Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių 2010 m.  birželio 24 d.  pasirašytu Protokolu, kuriuo iš dalies keičiamas  2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas

               JUNGTINĖS AMERIKOS VALSTIJOS (toliau – Jungtinės Valstijos)

               ir

               AUSTRIJOS RESPUBLIKA,

               BELGIJOS KARALYSTĖ,

               BULGARIJOS RESPUBLIKA,

               KROATIJOS RESPUBLIKA,

               KIPRO RESPUBLIKA,

               ČEKIJOS RESPUBLIKA,

               DANIJOS KARALYSTĖ,

               ESTIJOS RESPUBLIKA,

               SUOMIJOS RESPUBLIKA,

               PRANCŪZIJOS RESPUBLIKA,

               VOKIETIJOS FEDERACINĖ RESPUBLIKA,

               GRAIKIJOS RESPUBLIKA,

               VENGRIJA,

               AIRIJA,

               ITALIJOS RESPUBLIKA,

               LATVIJOS RESPUBLIKA,

               LIETUVOS RESPUBLIKA,

               LIUKSEMBURGO DIDŽIOJI HERCOGYSTĖ,

               MALTA,

               NYDERLANDŲ KARALYSTĖ,

               LENKIJOS RESPUBLIKA,

               PORTUGALIJOS RESPUBLIKA,

               RUMUNIJA,

               SLOVAKIJOS RESPUBLIKA,

               SLOVĖNIJOS RESPUBLIKA,

               ISPANIJOS KARALYSTĖ,

               ŠVEDIJOS KARALYSTĖ,

               JUNGTINĖ DIDŽIOSIOS BRITANIJOS IR ŠIAURĖS AIRIJOS KARALYSTĖ,

               Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo susitariančiosios šalys ir Europos Sąjungos valstybės narės (toliau – valstybės narės),

               ir EUROPOS SĄJUNGA,

               atsižvelgdamos į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą 2013 m. liepos 1 d.,

               SUSITARĖ:

               1 straipsnis

               2007 d. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimas dėl oro susisiekimo (toliau – Oro susisiekimo susitarimas)  su pakeitimais, padarytais Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių 2010 m.  birželio 24 d.  pasirašytu Protokolu, kuriuo iš dalies keičiamas  2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas (toliau – 2010 m. protokolas), taikomas Kroatijos Respublikai kaip Europos Sąjungos narei.

               2 straipsnis

               1. Oro susisiekimo susitarimo su pakeitimais, padarytais 2010 m. protokolu, 1 priedo 1 skirsnyje po c punkto, susijusio su Bulgarijos Respublika, įterpiama ši nuostata:

               „ca) Kroatijos Respublika: Jungtinių Amerikos Valstijų Vyriausybės ir Kroatijos Respublikos Vyriausybės oro susisiekimo susitarimas, pasirašytas 2011 m. vasario 3 d. Vašingtone.“

               2. Oro susisiekimo susitarimo su pakeitimais, padarytais 2010 m. protokolu,  1 priedo 3 skirsnio tekstas  išbraukiamas ir pakeičiamas taip:

               „Nepaisant šio Susitarimo 3 straipsnio, JAV oro susisiekimo bendrovės neturi teisės teikti krovinių vežimo paslaugų, kurios nėra Jungtinėms Valstijoms teikiamų paslaugų dalis, į punktus valstybėse narėse arba iš jų, išskyrus į punktus arba iš jų Čekijos Respublikoje, Kroatijos Respublikoje, Prancūzijos Respublikoje, Vokietijos Federacinėje Respublikoje, Liuksemburgo Didžiojoje Hercogystėje, Maltoje, Lenkijos Respublikoje, Portugalijos Respublikoje ir Slovakijos Respublikoje.“

               3 straipsnis

               Šis Protokolas įsigalioja vėlesnę iš šių datų:

               1. 2010 m. protokolo įsigaliojimo dieną  arba

               2. praėjus mėnesiui nuo paskutinės iš diplomatinių notų, kuriomis pasikeisdamos susitariančiosios šalys patvirtina, kad atliktos visos šiam Protokolui įsigalioti būtinos procedūros, pateikimo dienos.

               4 straipsnis

               Iki įsigaliojimo susitariančiosios šalys susitaria šį Protokolą laikinai taikyti (kiek leidžiama pagal taikytiną vidaus teisę) nuo jo pasirašymo dienos.

               Priimta dviem egzemplioriais ………… 2019 m. ..............

               Jungtinių Amerikos Valstijų vardu

               Austrijos Respublikos,

               Belgijos Karalystės,

               Bulgarijos Respublikos,

               Kroatijos Respublikos,

               Kipro Respublikos,

               Čekijos Respublikos,

               Danijos Karalystės,

               Estijos Respublikos,

               Suomijos Respublikos,

               Prancūzijos Respublikos,

               Vokietijos Federacinės Respublikos,

               Graikijos Respublikos,

               Vengrijos,

               Airijos,

               Italijos Respublikos,

               Latvijos Respublikos,

               Lietuvos Respublikos,

               Liuksemburgo Didžiosios Hercogystės,

               Maltos,

               Nyderlandų Karalystės,

               Lenkijos Respublikos,

               Portugalijos Respublikos,

               Rumunijos,

               Slovakijos Respublikos,

               Slovėnijos Respublikos,

               Ispanijos Karalystės,

               Švedijos Karalystės,

               Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės ir

               Europos Sąjungos vardu

               2 priedas

               Bendra deklaracija

               Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių atstovai patvirtino, kad Protokolo, kuriuo, atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, iš dalies keičiamas 2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas su pakeitimais, padarytais Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių 2010 m. birželio 24 d.  pasirašytu Protokolu, kuriuo iš dalies keičiamas  2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas, pasirašyto 2019 m. ______ (toliau – Protokolas), tekstas turi būti patvirtintas autentišku kitomis kalbomis: arba prieš pasirašant Protokolą – pasikeičiant laiškais, arba pasirašius Protokolą – Jungtinio komiteto sprendimu.

               Atstovai taip pat patvirtino, kad terminas „kitos kalbos“ bendrose deklaracijose, kurios yra  2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašyto Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimo  ir Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių 2010 m. birželio 24 d.  pasirašyto Protokolu, kuriuo iš dalies keičiamas 2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas, dalis, apima prie Europos Sąjungos prisijungiančių valstybių narių kalbas.

               Ši bendra deklaracija yra neatsiejama Protokolo dalis.“

               Jungtinių Amerikos Valstijų vardu

                     Europos Sąjungos

               ir jos valstybių narių vardu


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 02 14
            COM(2020) 53 final
            2020/0025(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu Jungtinio muitinių bendradarbiavimo komitete, įkurtame Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimu dėl bendradarbiavimo ir administracinės savitarpio pagalbos muitinės veiklos srityje, dėl Jungtinio muitinių bendradarbiavimo komiteto vidaus darbo taisyklių priėmimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas yra susijęs su sprendimu, kuriuo nustatoma pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos jungtiniame muitinių bendradarbiavimo komitete, dėl numatomo sprendimo priimti jo darbo tvarkos taisykles

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimas dėl bendradarbiavimo ir administracinės savitarpio pagalbos muitinės veiklos srityje

               Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimas dėl bendradarbiavimo ir administracinės savitarpio pagalbos muitinės veiklos srityje (toliau – Susitarimas) skirtas abiejų šalių teisėtai prekybai skatinti sudarant saugesnes ir prekybai palankesnes sąlygas: atitinkamos muitinės keisis didesniu informacijos kiekiu, kad užtikrintų tinkamą muitinės teisės aktų taikymą pagal Susitarimą. Susitarimas įsigaliojo 2018 m. gegužės 1 d.

               2.2.Jungtinis muitinių bendradarbiavimo komitetas

               Susitarimo 20 straipsnio 1 dalimi įkurtas Jungtinis muitinių bendradarbiavimo komitetas (toliau – JMBK) užtikrina tinkamą šio Susitarimo taikymą ir įgyvendinimą. Tuo tikslu JMBK gali imtis veiksmų ir priimti sprendimus šio Susitarimo 20 straipsnyje nustatytais klausimais. Susitarimo 20 straipsnio 2 dalies e punktu JMBK suteikiami įgaliojimai tvirtinti savo darbo tvarkos taisykles.

               2.3.Numatomas Jungtinio muitinių bendradarbiavimo komiteto aktas

               Per antrąjį posėdį, kurį numatyta surengti 2020 m. kovo mėn. pirmąją savaitę, laikantis ES sprendimų priėmimo tvarkos JMBK priims sprendimą dėl savo darbo tvarkos taisyklių (toliau – numatomas aktas).

               Numatomo akto tikslas – nustatyti JMBK darbo tvarką, pagal kurią jis veiktų įgyvendindamas Susitarimą pagal Susitarimo 20 straipsnį. Šio sprendimo priede pateiktų Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklių esmė yra labai panaši į darbo tvarkos taisyklių, kurias priėmė jungtiniai komitetai pagal kitus muitinių bendradarbiavimo ir prekybos susitarimus. Šio dokumento priėmimas yra itin svarbus, kad Susitarimas sklandžiai veiktų ir būtų įgyvendinamas.

               Nuo 2019 m. gruodžio 17 d. iki 2020 m. sausio 8 d. dėl numatomo akto Komisija neformaliai konsultavosi su Muitinės ekspertų grupės tarptautinių muitinės reikalų padaliniu. Komisija atsižvelgė į gautas pastabas.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Šiuo pasiūlymu dėl Tarybos sprendimo nustatoma pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu Susitarimu įkurtame JMBK, dėl JMBK darbo tvarko taisyklių priėmimo.

               Susitarimo šalys susitarė patvirtinti dokumento projektą – šio sprendimo priedą.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  1
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               JMBK – organas, įkurtas Susitarimu, konkrečiai, Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimu dėl bendradarbiavimo ir administracinės savitarpio pagalbos muitinės veiklos srityje.

               Aktas, kurį turi priimti Jungtinis komitetas, yra teisinę galią turintis aktas. Numatomas aktas bus privalomas pagal tarptautinę teisę remiantis Susitarimo 20 straipsnio 2 dalies e punktu, nes darbo tvarkos taisyklės darys poveikį sprendimų priėmimo JMBK procesui.

               Numatomu aktu Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su bendra prekybos politika.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 207 straipsnis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 207 straipsnis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               2020/0025 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu Jungtinio muitinių bendradarbiavimo komitete, įkurtame Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimu dėl bendradarbiavimo ir administracinės savitarpio pagalbos muitinės veiklos srityje, dėl Jungtinio muitinių bendradarbiavimo komiteto vidaus darbo taisyklių priėmimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimas dėl bendradarbiavimo ir administracinės savitarpio pagalbos muitinės veiklos srityje (toliau – Susitarimas) buvo sudarytas Tarybos sprendimu
                  2
                ir įsigaliojo 2018 m. gegužės 1 d.;

               (2)remiantis Susitarimo 20 straipsnio 2 dalies e punktu Susitarimo 20 straipsnio 1 dalimi įkurtas Jungtinis muitinių bendradarbiavimo komitetas turi priimti vidaus darbo taisykles;

               (3)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame muitinių bendradarbiavimo komitete, kadangi sprendimas Sąjungai bus privalomas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu Jungtinio muitinių bendradarbiavimo komitete, įkurtame Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimu dėl bendradarbiavimo ir administracinės savitarpio pagalbos muitinės veiklos srityje, dėl Jungtinio muitinių bendradarbiavimo komiteto vidaus darbo taisyklių priėmimo, grindžiama Jungtinio muitinių bendradarbiavimo komiteto sprendimo projektu, pridedamu prie šio sprendimo.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (2)

                        OL L 101, 2018 4 20, p. 5.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 02 14
            COM(2020) 53 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu Jungtinio muitinių bendradarbiavimo komitete, įkurtame Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimu dėl bendradarbiavimo ir administracinės savitarpio pagalbos muitinės veiklos srityje, dėl Jungtinio muitinių bendradarbiavimo komiteto vidaus darbo taisyklių priėmimo

               PROJEKTAS

               EUROPOS SĄJUNGOS IR NAUJOSIOS ZELANDIJOS JUNGTNIO MUITINIŲ BENDRADARBIAVIMO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. [.../2019]

               …

               kuriuo priimamos jo darbo tvarkos taisyklės

               JUNGTINIS MUITINIŲ BENDRADARBIAVIMO KOMITETAS,

               atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimą dėl bendradarbiavimo ir administracinės savitarpio pagalbos muitinės veiklos srityje, sudarytą 2017 m. liepos 3 d. Briuselyje, ypač į jo 20 straipsnio 2 dalies d punktą,

               kadangi Susitarimo 20 straipsnio 2 dalies e punkte nustatyta, kad Jungtinis muitinių bendradarbiavimo komitetas priima savo vidaus darbo tvarkos taisykles,

               NUSPRENDĖ:

               1 straipsnis

               Priimamos Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos jungtinio muitinių bendradarbiavimo komiteto darbo tvarkos taisyklės, išdėstytos šio sprendimo priede.

               2 straipsnis

               Sprendimas taikomas nuo jo priėmimo dienos.

               3 straipsnis

               Šio sprendimo tekstas parengiamas dviem egzemplioriais anglų kalba, abu tekstai yra vienodai autentiški. Kiekviena šalis gali nuspręsti dėl vertimo į savo oficialiąsias kalbas.

               Priimta [vieta] [data]

               Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos jungtinio muitinių bendradarbiavimo komiteto vardu

               Bendrapirmininkiai

               PRIEDAS

               EUROPOS SĄJUNGOS IR NAUJOSIOS ZELANDIJOS JUNGTNIO MUITINIŲ BENDRADARBIAVIMO KOMITETO DARBO TVARKOS TAISYKLĖS

               1 straipsnis

               Pirmininkavimas

               Pagal Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimo dėl bendradarbiavimo ir administracinės savitarpio pagalbos muitinės veiklos srityje, sudaryto 2017 m. liepos 3 d. Briuselyje (toliau – Susitarimas), 20 straipsnio 1 dalį įkurtam Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos jungtiniam muitinių bendradarbiavimo komitetui (toliau – Jungtinis komitetas) pirmininkauja bendrapirmininkiai – Europos Sąjungos atstovas ir Naujosios Zelandijos atstovas. Komitetas veikia pagal Susitarimo 20 straipsnį.

               2 straipsnis

               Atstovavimas

               1.
                     Kiekviena Susitarimo susitariančioji šalis perduoda kitai Susitarimo susitariančiajai šaliai savo Jungtinio komiteto narių sąrašą. Sąrašą tvarko ir nuolat atnaujina Jungtinio komiteto sekretoriatas.

               2.
                     Jeigu Jungtinio komiteto bendrapirmininkis negali dalyvauti posėdyje, jam gali atstovauti paskirtas asmuo. Apie paskyrimą bendrapirmininkis arba jo paskirtas asmuo kuo anksčiau iki posėdžio raštu praneša kitam bendrapirmininkiui ir Jungtinio komiteto sekretoriatui.

               3. Jungtinio komiteto bendrapirmininkio paskirtas asmuo to bendrapirmininkio teisėmis naudojasi tiek, kiek apima jo įgaliojimai. Šiose darbo tvarkos taisyklėse tolesnės nuorodos į Jungtinio komiteto narius ir bendrapirmininkius suprantamos kaip apimančios ir paskirtąjį asmenį.

               3 straipsnis

               Jungtinio komiteto sekretoriatas

               Europos Sąjungos pareigūnas ir Naujosios Zelandijos pareigūnas kartu veikia kaip Jungtinio komiteto sekretoriatas.

               4 straipsnis

               Posėdžiai

               1.
                     Jungtinis komitetas posėdžiauja bet kurios susitariančiosios šalies prašymu. Jeigu bendrapirmininkiai nesusitaria kitaip, posėdžiai rengiami pakaitomis Briuselyje ir Velingtone.

               2.
                     Jungtinio komiteto posėdžiai gali vykti kaip vaizdo arba telefoninė konferencija.

               3.
                     Kiekvieną Jungtinio komiteto posėdį bendrapirmininkių sutartą dieną ir vietą sušaukia Jungtinio komiteto sekretoriatas.

               5 straipsnis

               Delegacija

               Jungtinio komiteto narius gali lydėti atitinkamos susitariančiosios šalies vyriausybės pareigūnai. Prieš kiekvieną posėdį kiekvienas Jungtinio komiteto bendrapirmininkis informuoja kitą bendrapirmininkį apie kiekvienos susitariančiosios šalies numatomą delegacijos sudėtį.

               6 straipsnis

               Dokumentai

               Kai Jungtinio komiteto svarstymai grindžiami rašytiniais patvirtinamaisiais dokumentais, Jungtinio komiteto sekretoriatas šiuos dokumentus sunumeruoja ir išplatina kaip Jungtinio komiteto dokumentus.

               7 straipsnis

               Korespondencija

               1.
                     Jungtinio komiteto bendrapirmininkiams skirta korespondencija siunčiama Jungtinio komiteto sekretoriatui, kad šis prireikus ją perduotų Jungtinio komiteto nariams.

               2.
                     Jungtinio komiteto bendrapirmininkių korespondenciją gavėjams išsiunčia, sunumeruoja ir, jei reikia, išplatina kitiems Jungtinio komiteto nariams Jungtinio komiteto sekretoriatas.

               8 straipsnis

               Posėdžių darbotvarkė

               1.
                     Kiekvieno posėdžio preliminarią darbotvarkę rengia Jungtinio komiteto sekretoriatas. Ji ne vėliau kaip likus 15 kalendorinių dienų iki posėdžio pradžios kartu su susijusiais dokumentais pateikiama Jungtinio komiteto nariams, įskaitant bendrapirmininkius.

               2.
                     Į preliminarią darbotvarkę įtraukiami punktai, kurių įtraukimo į darbotvarkę prašymą kartu su susijusiais dokumentais Jungtinio komiteto sekretoriatas iš susitariančiosios šalies gavo likus ne mažiau kaip 21 kalendorinei dienai iki posėdžio pradžios.

               3.
                     Jungtinio komiteto bendrapirmininkiai viešai skelbia Jungtinio komiteto preliminarios darbotvarkės bendrai patvirtintą versiją.

               4.
                     Jungtinis komitetas tvirtina darbotvarkę kiekvieno posėdžio pradžioje. Bendrapirmininkių sutarimu į darbotvarkę gali būti įtraukti klausimai, kurie nebuvo įtraukti į preliminarią darbotvarkę.

               5.
                     Jungtinio komiteto bendrapirmininkiai bendru sutarimu dalyvauti posėdžiuose gali pakviesti stebėtojus, įskaitant susitariančiųjų šalių kitų institucijų atstovus ar nepriklausomus ekspertus, kad jie pateiktų informacijos tam tikrais klausimais.

               6.
                     Jungtinio komiteto bendrapirmininkiai bendru sutarimu gali sutrumpinti arba pailginti 1 ir 2 dalyse nurodytus laikotarpius, kad būtų atsižvelgta į konkretaus atvejo aplinkybes.

               9 straipsnis

               Protokolas

               1.
                     Jungtinio komiteto sekretoriatas per 21 dieną nuo posėdžio pabaigos parengia posėdžio protokolo projektą, išskyrus atvejus, kai bendru sutarimu bendrapirmininkiai nusprendžia kitaip.

               2.
                     Protokole paprastai apibendrinamas kiekvienas darbotvarkės punktas, ir, atitinkamais atvejais, nurodomi: a) Jungtiniam komitetui pateikti dokumentai; b) visi pareiškimai, kuriuos įtraukti į protokolą paprašė Jungtinio komiteto nariai; c) priimti sprendimai; d) konkrečiais punktais sutartos priemonės, rekomendacijos, bendri pareiškimai ir praktinės išvados.

               3.
                     Protokole pateikiama galutinė darbotvarkė ir visų asmenų, bet kokiu statusu dalyvavusių posėdyje, vardų ir pavardžių sąrašas, kartu nurodant jų pareigybes ir atstovaujamus subjektus.

               4.
                     Posėdžio protokolą bendrapirmininkiai raštu patvirtina per 60 dienas nuo posėdžio dienos arba iki bendrapirmininkių bendru sutarimu nustatytos kitos datos.

               5.
                     Jungtinio komiteto sekretoriatas taip pat parengia protokolo santraukos projektą. Kai Jungtinio komiteto bendrapirmininkiai santraukos tekstą patvirtina, santrauka paskelbiama viešai.

               10 straipsnis

               Sprendimai

               1.
                     Jungtinis komitetas priima sprendimus bendru sutarimu pagal Susitarimo 20 straipsnio 2 dalį. Sprendimai gali būti priimami, taip pat ir laikotarpiais tarp Jungtinio komiteto posėdžių, pagal rašytinę procedūrą komiteto bendrapirmininkiams pasikeičiant raštais.

               2.
                     Kiekvienas Jungtinio komiteto sprendimas turi serijos numerį, priėmimo datą ir su dalyku susijusį pavadinimą. Kiekviename sprendime nustatoma diena, kurią jis įsigalioja, su sąlyga, kad įvykdomi visi būtini kiekvienai susitariančiajai šaliai nustatyti reikalavimai ir procedūros, jei tokių yra.

               3.
                     Kiekvienas sprendimas parengiamas dviem egzemplioriais ir juos autentiškumo tikslu pasirašo Jungtinio komiteto bendrapirmininkiai.

               4.
                     Susitariančiosios šalys užtikrina, kad Jungtinio komiteto priimti sprendimai būtų viešai skelbiami.

               11 straipsnis

               Viešumas ir konfidencialumas

               1.
                     Jungtinio komiteto darbas yra konfidencialus. Jeigu susitariančiosios šalys nenusprendžia kitaip, Jungtinio komiteto posėdžiai yra uždari.

               2.
                     Kai viena iš susitariančiųjų šalių Jungtiniam komitetui pateikia informaciją, kuri laikoma konfidencialia arba pagal jos įstatymus ir kitus teisės aktus yra saugoma nuo atskleidimo, kita susitariančioji šalis pagal Susitarimo 17 straipsnį tą informaciją laiko konfidencialia.

               12 straipsnis

               Darbo kalba

               Jeigu susitariančiosios šalys nenusprendžia kitaip, su Jungtinio komiteto darbu susijusi korespondencija ir komunikacija tarp susitariančiųjų šalių, taip pat sprendimų ir rekomendacijų rengimas ir jų svarstymai vyksta anglų kalba.

               13 straipsnis

               Išlaidos

               1.
                     Kiekviena Susitarimo susitariančioji šalis padengia visas išlaidas, kurias patiria dėl dalyvavimo Jungtinio komiteto posėdžiuose.

               2.
                     Posėdžių organizavimo ir dokumentų dauginimo išlaidas apmoka posėdį rengianti susitariančioji šalis.

               14 straipsnis

               Darbo grupės ir kiti organai

               1.
                     Remdamasis Susitarimo 20 straipsnio 3 dalimi, Jungtinis komitetas sukuria atitinkamus darbo mechanizmus, be kita ko, darbo grupes, kurie padeda jam įgyvendinti Susitarimą.

               2.
                     Jungtinis komitetas prižiūri visų pagal Susitarimą įkurtų darbo grupių ir kitų organų darbą.

               3.
                     Pagal Susitarimą įkurtos darbo grupės ir kiti organai Jungtiniam komitetui praneša kiekvieno savo posėdžio rezultatus ir išvadas.

               4.
                     Jeigu nenusprendžiama kitaip, šios darbo tvarkos taisyklės taikomos mutatis mutandis pagal Susitarimą įkurtoms darbo grupėms ir kitiems organams.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 02 18
            COM(2020) 61 final
            2020/0028(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Transporto bendrijos regioniniame valdymo komitete, dėl tam tikrų biudžeto klausimų, susijusių su Transporto bendrijos steigimo sutarties įgyvendinimu

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO DALYKAS

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi pagal Transporto bendrijos steigimo sutartį (toliau – Transporto bendrijos sutartis) įsteigtame Regioniniame valdymo komitete dėl numatomo Regioninio valdymo komiteto sprendimo dėl Transporto bendrijos 2020 m. biudžeto patvirtinimo.

               2.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               2.1Transporto bendrijos steigimo sutartis

               Europos Sąjunga yra 2019 m. gegužės 1 d. įsigaliojusios Transporto bendrijos sutarties šalis. Regioninio valdymo komiteto sprendimu 2019/1 Komisijai suteikti įgaliojimai vykdyti Transporto bendrijos biudžetą iki tol, kol įsigalios Transporto bendrijos nuolatinio sekretoriato direktoriaus paskyrimas.

               2.2Regioninis valdymo komitetas

                  Transporto bendrijos sutarties 24 straipsniu įsteigtas Regioninis valdymo komitetas atsako už Transporto bendrijos sutarties administravimą ir užtikrina tinkamą jos įgyvendinimą. Šiuo tikslu komitetas teikia rekomendacijas ir priima sprendimus Transporto bendrijos sutartyje numatytais atvejais. Visų pirma, Regioninis valdymo komitetas:

               a) rengia Ministrų tarybos darbą,

               b) sprendžia dėl techninių komitetų sudarymo,

               c) pagal Transporto bendrijos sutartį teikia rekomendacijas ir priima sprendimus,

               d) imasi tinkamų veiksmų, susijusių su naujai priimtais ES teisės aktais, visų pirma peržiūri Transporto bendrijos sutarties I priedą,

               e) pasikonsultavęs su Ministrų taryba skiria nuolatinio sekretoriato direktorių,

               f) gali skirti vieną ar kelis nuolatinio sekretoriato direktoriaus pavaduotojus,

               g) nustato nuolatinio sekretoriato veikimo taisykles,

               h) sprendimu gali peržiūrėti biudžeto įnašų dydį,

               i) tvirtina metinį Transporto bendrijos sutarties biudžetą,

               j) priima sprendimą, kuriuo nustatoma biudžeto vykdymo, sąskaitų pateikimo bei audito ir patikrinimo tvarka,

               k) priima sprendimus dėl susitariančiųjų šalių ginčų,

               l) tvirtina bendruosius principus, kuriais grindžiama teisė susipažinti su Transporto bendrijos sutartimi arba pagal ją įsteigtų įstaigų dokumentais,

               m) tvirtina Ministrų tarybai skirtas metines ataskaitas dėl visuotinio tinklo diegimo,

               n) nustato tam tikrų Sąjungos aktų perkėlimo į susitariančiųjų Pietryčių Europos šalių teisę laikotarpį ir būdus.

               2.3Numatomi Regioninio valdymo komiteto aktai

                  Regioninis valdymo komitetas turi priimti sprendimą dėl Transporto bendrijos 2020 m. biudžeto. Numatomas sprendimas taps teisiškai privalomas susitariančiosioms šalims pagal Transporto bendrijos sutarties 25 straipsnio 1 dalį.

                  Biudžetas

                  Įnašas į Transporto bendrijos biudžetą yra nustatytas Transporto bendrijos sutarties V priede. Sąjungos dalis sudaro 80 proc. biudžeto, o likusius 20 proc. skiria Pietryčių Europos šalys.

                  2019 m. bendras biudžetas sudarė 1,630 mln. EUR. ES įnašas iš viso sudarė 1,304 mln. EUR, t. y. 80 proc. viso nuolatinio sekretoriato biudžeto, skirto jo 2019 m. einamosioms išlaidoms padengti.

                  Pagal Transporto bendrijos sutarties 28 straipsnio a punktą nuolatinis sekretoriatas parengė 2020 m. biudžeto projektą, atsižvelgdamas į laipsnišką nuolatinio sekretoriato darbuotojų skyrimą, kad jis galėtų veikti visu pajėgumu ir būti savarankiškas. Biudžetą sudaro iš viso 3,000 mln. EUR, iš jų 2,400 mln. EUR (80 proc.) skyrė ES
                     1
                   ir 0,6 mln. EUR – susitariančiosios Pietryčių Europos šalys.

                  Ši suma turėtų padengti likusias su nuolatinio sekretoriato sudarymu susijusias išlaidas ir jo einamąsias išlaidas. Pagal Transporto bendrijos ir Serbijos susitarimo dėl būstinės I priedą, priimančioji šalis, Serbija, nemokamai teikia nuolatinio sekretoriato patalpas ir kai kurią įrangą ir su šiomis patalpomis susijusias paslaugas (baldus, elektrą bei vandenį ir saugumo užtikrinimo ir valymo paslaugas).

               3.POZICIJA, KURIOS TURI BŪTI LAIKOMASI SĄJUNGOS VARDU

               Siekiant įgyvendinti Transporto bendrijos sutartį ir užtikrinti nuolatinio sekretoriato veikimą, būtina, kad Regioninis valdymo komitetas priimtų šį sprendimą. Kadangi Sąjunga yra Transporto bendrijos sutarties šalis, būtina nustatyti Sąjungos poziciją dėl organizacijos biudžeto.

               4.TEISINIS PAGRINDAS

               4.1Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1. Principai

                  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti Tarybos sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

                  Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų turinį“
                     2
                  .

               4.1.2. Taikymas aptariamuoju atveju

               Regioninis valdymo komitetas yra susitarimu, t. y. Transporto bendrijos sutartimi, įsteigtas organas.

               Aktas, kurį turi priimti Regioninis valdymo komitetas, yra teisinę galią turintis aktas. Pagal Transporto bendrijos sutarties 35 straipsnį Regioninis valdymo komitetas įgaliotas tvirtinti Transporto bendrijos biudžetą. Atsižvelgiant į jo pobūdį ir į tai, kad jam taikoma Regioninio valdymo komiteto veiklą reglamentuojanti tarptautinė teisė, šiame akte esama elementų, kurie daro poveikį Transporto bendrijos sutarties šalių, taigi ir Sąjungos, teisinei padėčiai. Todėl jis turi būti laikomas turinčiu teisinę galią.

               Numatomu aktu Transporto bendrijos sutarties institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Numatomas aktas yra būtinas tam, kad Transporto bendrija veiktų tinkamai. Pačia Transporto bendrijos sutartimi siekiama tikslų ir ji apima dalykus, susijusius su kelių, geležinkelių ir vidaus vandens kelių transporto sritimis, kurioms taikomas SESV 91 straipsnis, taip pat jūrų transporto sritimi, kuriai taikoma SESV 100 straipsnio 2 dalis. Numatomas aktas yra horizontalaus pobūdžio, todėl jis yra susijęs su visais šiais elementais.

                  Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas apima šias nuostatas: SESV 91 straipsnį ir 100 straipsnio 2 dalį.

               4.3Išvada

                  Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 91 straipsnis ir 100 straipsnio 2 dalis kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               5. NUMATOMO AKTO SKELBIMAS

               Pagal Transporto bendrijos sutarties 25 straipsnio 2 dalį Regioninio valdymo komiteto sprendimai skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               2020/0028 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Transporto bendrijos regioniniame valdymo komitete, dėl tam tikrų biudžeto klausimų, susijusių su Transporto bendrijos steigimo sutarties įgyvendinimu

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnį ir 100 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Transporto bendrijos steigimo sutartis (toliau – Transporto bendrijos sutartis) buvo Sąjungos pasirašyta Tarybos sprendimu (ES) 2017/1937
                  3
               . Ji Europos Sąjungos vardu buvo patvirtinta 2019 m. kovo 4 d.
                  4
                ir įsigaliojo 2019 m. gegužės 1 d.;

               (2)pagal Transporto bendrijos sutarties 35 straipsnį Regioninis valdymo komitetas (toliau – valdymo komitetas) kasmet tvirtina Transporto bendrijos biudžetą;

               (3)Transporto bendrijos Regioninis valdymo komitetas turi priimti sprendimą dėl 2020 m. Transporto bendrijos biudžeto, kad būtų užtikrintas Transporto bendrijos sutarties įgyvendinimas;

               (4)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi valdymo komitete, nes toks sprendimas būtinas tam, kad galėtų veikti Transporto bendrijos nuolatinis sekretoriatas, be to, jis turės teisinę galią Sąjungos atžvilgiu;

               (5)Komisijai suteikiami įgaliojimai laikinai vykdyti Transporto bendrijos biudžetą nekeičia šiai institucijai Europos Sąjungos sutartimi ir Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo suteiktų įgaliojimų esmės,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Transporto bendrijos Regioniniame valdymo komitete dėl 2020 m. Transporto bendrijos biudžeto, grindžiama prie šio sprendimo pridėtu Regioninio valdymo komiteto sprendimo projektu.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2019 m. liepos 19 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas C(2019) 5515.

                     (2)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimas Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (3)

                        2017 m. liepos 11 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/1937 dėl Transporto bendrijos steigimo sutarties pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo (OL L 278, 2017 10 27, p. 1).

                     (4)

                        2019 m. kovo 4 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/392 dėl Transporto bendrijos steigimo sutarties sudarymo Europos Sąjungos vardu.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 02 18
            COM(2020) 61 final
            PRIEDAS
            prie
            pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Transporto bendrijos regioniniame valdymo komitete, dėl tam tikrų biudžeto klausimų, susijusių su Transporto bendrijos steigimo sutarties įgyvendinimu

               1 PRIEDAS

               PROJEKTAS

               TRANSPORTO BENDRIJOS REGIONINIO VALDYMO KOMITETO
                  SPRENDIMAS Nr. 2020/

               ... m. ... ... d.

               dėl Transporto bendrijos 2020 metų biudžeto patvirtinimo

               TRANSPORTO BENDRIJOS REGIONINIS VALDYMO KOMITETAS,

               atsižvelgdamas į Transporto bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 24 straipsnio 1 dalį ir 35 straipsnį,

               NUSPRENDĖ:

               1 straipsnis

               Sprendimu tvirtinamas 2020 m. Transporto bendrijos biudžetas, pridėtas prie šio sprendimo kaip I priedas.

               2 straipsnis

               Nedarant poveikio Regioninio valdymo komiteto sprendimo 2019/1 2 ir 3 straipsniams, Europos Komisija yra atsakinga už Transporto bendrijos biudžeto vykdymą pagal 3 straipsnį.

               3 straipsnis

               2 straipsnis nustoja galioti dieną prieš tą dieną, kurią įsigalioja nuolatinio sekretoriato nuolatinio direktoriaus paskyrimas.

               Priimta … 2020 m. … … d.

               Regioninio valdymo komiteto vardu

               Pirmininkas

               I PRIEDAS: Transporto bendrijos 2020 metų biudžetas

                        NUOLATINIO SEKRETORIATO EINAMOSIOS IŠLAIDOS

                        (įskaitant pastoviąsias išlaidas / apskaitos / ryšių veiklos / posėdžių organizavimo išlaidas)

                        396 900

                        NUOLATINIO SEKRETORIATO BIURO ĮRANGA IR BALDAI

                        60 000

                        DARBUOTOJAI

                        (įskaitant atlyginimus, išmokas, įdarbinimo ir kelionės išlaidas, įmokas į sveikatos ir (arba) pensijų sistemas)

                        1 461 500

                        TYRIMAI, TECHNINĖ PAGALBA, kuriuos įgyvendinant (teikiant) vadovaus nuolatinis sekretoriatas

                        800 000

                        IŠ VISO

                        2 718 400

                        REZERVAS (apie 9,4 %)

                        281 600

                        BENDRA SUMA

                        3 000 000

                        Iš jų: ES įnašas (80 %)

                        2 400 000

                        Susitariančiųjų Pietryčių Europos šalių įnašas (20 % – Transporto bendrijos sutarties V priede nustatytas paskirstymas pagal valstybes)

                        600 000


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 08 18
            COM(2020) 384 final
            2020/0179(COD)
            Pasiūlymas
            EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 445/2014/ES, kuriuo nustatomi Sąjungos veiksmai, susiję su Europos kultūros sostinėmis 2020–2033 m.
            (Tekstas svarbus EEE)

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               2020–2033 m. Europos kultūros sostinių (EKS) veiksmai reglamentuojami Sprendimu Nr. 445/2014/ES
                  1
               . Sprendimo priede pateikiamas chronologinis sąrašas, kuriame nurodoma, kada kiekvienai valstybei narei (po dvi per metus) arba šaliai kandidatei / potencialiai šaliai kandidatei, dalyvaujančiai programoje „Kūrybiška Europa“ arba vėlesnėse Sąjungos kultūros rėmimo programose, suteikiama teisė įgyvendinti Europos kultūros sostinės metų veiksmus. Konkursai dėl Europos kultūros sostinės (EKS) vardo suteikimo pradedami likus šešeriems metams iki kultūros sostinės metų, atitinkamai institucijai paskelbiant kvietimą teikti paraiškas.

               Sprendimu (ES) 2017/1545
                  2
                veiksmuose suteikta galimybė dalyvauti Europos laisvosios prekybos asociacijos valstybių, kurios yra Europos ekonominės erdvės susitarimo susitariančiosios šalys ir dalyvauja programoje „Kūrybiška Europa“ arba vėlesnėse Sąjungos kultūros rėmimo programose, miestams. Sprendimo Nr. 445/2014/ES priede pateiktas kalendorius buvo atitinkamai pakeistas kalendoriumi, pridedamu prie Sprendimo (ES) 2017/1545.

               Bendri ir specialūs EKS veiksmų tikslai aprašyti Sprendimo 445/2014/ES 2 straipsnyje. Jais siekiama: saugoti ir skatinti kultūrų įvairovę Europoje, puoselėti kultūros įnašą į ilgalaikį miestų vystymąsi, miestuose didinti kultūros pasiūlos mastą, įvairovę ir europinį aspektą, be kita ko, vykdant tarpvalstybinį bendradarbiavimą, plėsti prieigos prie kultūros galimybes ir dalyvavimą kultūros veikloje, didinti kultūros sektoriaus pajėgumus ir stiprinti jo sąsajas su kitais sektoriais, kultūros priemonėmis didinti tarptautinį miestų žinomumą.

               Šių tikslų įgyvendinimui, kuris siejamas su judumu, kelionėmis, renginių organizavimu ir visuomenės dalyvavimu, labai trukdo COVID-19 pandemija, daranti didelį poveikį dabartinių ir būsimų EKS metų programos rengimui ir vykdymui.

               Sprendime Nr. 445/2014/ES nenumatytas būtinas lankstumas, kad būtų galima atsižvelgti į tokias ypatingas aplinkybes.

               Todėl, siekiant užtikrinti, kad šiomis aplinkybėmis būtų pasiekti EKS veiksmų tikslai, Sprendimą Nr. 445/2014/ES reikėtų iš dalies pakeisti. Šiais pakeitimais neturėtų būti nukrypstama nuo pirminių Sprendimo principų, taisyklių bei procedūrų ir turėtų būti apsiribota tik tuo, kas būtina siekiant atsižvelgti į šią beprecedentę padėtį.

               Akivaizdu, kad labiausiai paveiktos yra tos EKS, kurios savo programą turėtų įgyvendinti dabar (t. y. abi 2020 m. EKS) arba kurios turėtų spartinti parengiamuosius darbus, kad būtų laiku pasirengusios kitąmet (t. y. visos trys 2021 m. EKS). Poveikis dviem 2022 m. EKS ir vienai 2023 m. EKS yra daug mažesnis, nes jos dar turi pakankamai laiko nuodugniai apsvarstyti, kaip pritaikyti savo programas, kad ateityje galėtų atsižvelgti į įvairius suvaržymų scenarijus.

               Abi 2020 m. EKS nuo 2020 m. kovo mėn. buvo priverstos nukelti arba atšaukti visus renginius, ir visiškai neaišku, kada padėtis normalizuosis. Praktiškai jos negali įgyvendinti savo EKS metų programų ir pasinaudoti gero pasirengimo rezultatais. Nors pratęsus 2020 m. EKS kultūros programų įgyvendinimą 2021 m. dviejų miestų patiriami didžiuliai nuostoliai ir nebūtų kompensuoti, tai vis dėlto paskatintų papildomą domėjimąsi abiejų 2020 m. EKS veikla pirmaisiais 2021 m. mėnesiais. Tai joms būtų naudinga dar ir dėl to, kad jos ilgiau susilauktų su EKS vardu susijusios dėmesio.

               Be to, beveik visose su 2021 m. EKS susijusiose srityse COVID-19 lėmė didelį neapibrėžtumą: neaiškios viešųjų ir privačiųjų partnerių teikiamo finansavimo perspektyvos, nėra žinomos saugos taisyklės, kurios turės įtakos ir piliečių įtraukimo veiklai ir tam, kokiems renginiams reikės gauti leidimą, be to, taikomi kelionių apribojimai, dėl kurių mažėja turizmo srautai ir galimybės įgyvendinti Europos ir (arba) tarptautines partnerystės iniciatyvas. Dėl prevencinių priemonių trijų 2021 m. EKS parengiamasis darbas labai smarkiai sulėtėjo, nors įprastomis aplinkybėmis šiuo metu kaip tik turėtų būti dedama dvigubai daugiau pastangų. Įgyvendinimo grupių nariai keletą mėnesių buvo izoliacijoje, o potencialių partnerių ekonominės perspektyvos apskritai neaiškios. Todėl rekomenduojama trijų 2021 m. EKS metų programas nukelti į 2022 arba 2023 m.

               Dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos 2023 m. EKS vardas bus suteiktas tik vienam miestui. Jei dvi iš trijų 2021 m. EKS metų programų būtų nukeltos į 2023 m., tai padėtų užtikrinti geresnį balansą – ir 2022 m., ir 2023 m. būtų po tris EKS. Toks subalansuotas požiūris padėtų padidinti EKS veiklos matomumą.

               Siekiant atsižvelgti į pirmiau minėtas aplinkybes, t. y. suteikti galimybę dviem 2020 m. Europos kultūros sostinėms savo kultūros programas įgyvendinti ir 2021 m., o 2021 m. Europos kultūros sostinės šalims – EKS metų renginius nukelti į vėlesnius metus, būtina iš dalies pakeisti Sprendimą Nr. 445/2014/ES.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Šiuo pasiūlymu iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 445/2014/ES, kuriuo nustatomi Sąjungos veiksmai, susiję su Europos kultūros sostinėmis 2020–2033 m., todėl jo teisinis pagrindas irgi toks pat – SESV 167 straipsnio 5 dalis.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Kadangi Sprendimas Nr. 445/2014/ES yra Sąjungos teisės aktas, jis gali būti iš dalies pakeistas tik lygiaverčiu teisės aktu. Valstybės narės negali veikti atskirai.

               •Proporcingumo principas

                  Siūlomi pakeitimai yra tinkami siekiant reaguoti į ypatingą padėtį, kurioje atsidūrė 2020 ir 2021 m. Europos kultūros sostinės, nes joms būtų sudarytos palankesnės sąlygos įgyvendinti savo kultūros programas ir veiklą taip, kad būtų pasiekti veiksmų tikslai.

                  Siūlomais pakeitimais neviršijama to, kas būtina minėtam tikslui pasiekti, nes apsiribojama pakeitimais, susijusiais su 2020 ir 2021 m., kai pandemijos poveikis, kaip spėjama, bus didžiausias.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 445/2014/ES yra Sąjungos teisės aktas ir gali būti iš dalies keičiamas tik tos pačios rūšies teisės aktu.

               3.KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOMIS ŠALIMIS REZULTATAI

                  Siekdama geriau suprasti pandemijos poveikį dabartinių ir būsimų Europos kultūros sostinių programų įgyvendinimui ir rengimui, Komisija nuo COVID-19 pandemijos protrūkio su visų 2020–2023 m. Europos kultūros sostinių įgyvendinimo grupėmis palaiko glaudžius ryšius ir dialogą įvairiais individualiais, dvišaliais ir kolektyviniais formatais. Įgyvendinimo grupės taip pat palaiko ryšius su atitinkamomis tarybomis, taip pat su vietos, regionų ir nacionalinėmis valdžios institucijomis, kad kartu su jomis išnagrinėtų, kokių veiksmų geriausia imtis toliau. Į Komisiją taip pat tiesiogiai kreipėsi kai kurios nacionalinės (Airijos, Rumunijos, Graikijos, Lietuvos, Liuksemburgo, Vengrijos ir Serbijos) valdžios institucijos.

               Per šį laikotarpį surengti keturi bendri posėdžiai internetu: balandžio 2 d. – bendra telekonferencija su dviejų 2020 m. EKS ir Airijos bei Kroatijos kultūros ministerijų atstovais; balandžio 29 d. – bendras posėdis internetu su dviejų 2022 m. EKS atstovais; balandžio 30 d. – bendras posėdis internetu su trijų 2021 m. EKS atstovais; gegužės 5 d. – bendras posėdis internetu su visomis aštuoniomis 2020–2023 m. EKS.

                  Komisijai paraginus, kiekviena 2020, 2021, 2022 ir 2023 m. EKS jai atsiuntė raštą (daugumą iš jų taip pat pasirašė atitinkama Kultūros ministerija ir (arba) ministras), kuriame nurodė, ar nori pratęsti arba nukelti savo EKS metų kultūros programą, ir svariai pagrindė savo poziciją.

                  Tolesnėse dalyse apžvelgiami šių konsultacijų rezultatai.

                  Abi 2020 m. EKS nukentėjo labiausiai ir tiesiogiai. Abi jos nuo 2020 m. kovo mėn. buvo priverstos nukelti arba atšaukti visus renginius, ir visiškai neaišku, kada (ir ar apskritai) padėtis normalizuosis. Praktiškai jos negali įgyvendinti EKS metų programos ir turėti naudos iš labai didelių investicijų. Abiejų EKS įgyvendinimo grupės turėjo atleisti darbuotojus ir labai pristabdyti veiklą.

                  Beveik visose trijų 2021 m. EKS pasirengimo srityse dėl pandemijos labai išaugo neapibrėžtumas: neaiškios viešųjų ir privačiųjų partnerių teikiamo finansavimo perspektyvos, nėra žinomos būsimos saugos taisyklės, kurios turės įtakos ir piliečių įtraukimo veiklai ir tam, kokiems renginiams reikės gauti leidimą, be to, taikomi kelionių apribojimai, dėl kurių mažėja turizmo srautai ir vis mažiau galimybių įgyvendinti Europos ir (arba) tarptautines partnerystės iniciatyvas. Dėl prevencinių priemonių trijų 2021 m. EKS parengiamasis darbas labai smarkiai sulėtėjo, nors įprastomis aplinkybėmis šiuo metu kaip tik turėtų būti dedama dvigubai daugiau pastangų; tokį sulėtėjimą lėmė tai, kad įgyvendinimo grupių nariams teko keletą mėnesių izoliuotis, o potencialių programų įgyvendinimo partnerių ekonominės perspektyvos apskritai neaiškios.

                  Poveikis dviem 2022 m. EKS ir vienai 2023 m. EKS yra daug mažesnis, nes jos dar turi pakankamai laiko nuodugniai apsvarstyti, kaip pritaikyti savo programas, kad ateityje galėtų atsižvelgti į įvairius suvaržymų scenarijus.

                  Atsižvelgiant į visa tai atrodo, kad pandemijos poveikis 2020–2023 m. EKS yra nevienodas.

                  Akivaizdu, kad labiausiai paveiktos yra tos EKS, kurios savo veiklą turėtų vykdyti dabar (t. y. abi 2020 m. EKS) arba kurios turėtų spartinti parengiamuosius darbus, kad būtų laiku pasirengusios kitąmet (t. y. trys 2021 m. EKS).

                  Taip pat verta atkreipti dėmesį į tai, kad poveikis tų pačių EKS metų programoms gali būti skirtingas dėl to, kad izoliavimo priemonės Europoje buvo nevienodos, kad skiriasi jų kultūros sektorių atsparumas ir vietos, regionų ir nacionalinių valdžios institucijų finansinis pajėgumas ir (arba) kad jų pasirengimo lygis prasidėjus pandemijai buvo nevienodas, nes kai kurios iš jų tuo metu kaip tik turėjo pradėti labai aktyviai įgyvendinti veiklą.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Komisijos pasiūlymas neturi tiesioginio poveikio biudžetui. Piniginis Melinos Mercouri apdovanojimas, kuris iki Kultūros sostinės metų kovo mėn. pabaigos pagal Sprendimo 14 straipsnyje nurodytas sąlygas yra išmokamas kiekvienam miestui, kuriam suteiktas kultūros sostinės vardas, ir išlaidos, susijusios su Sąjungos institucijų ir įstaigų paskirtų ekspertų grupės narių darbu, yra dengiami iš esamų programos „Kūrybiška Europa“ 2014–2020 m. finansinės programos išteklių arba po 2020 m. bus dengiami pagal vėlesnes Sąjungos kultūros rėmimo programas. Be to, dėl pasiūlymo Europos kultūros sostinių skaičius 2020–2033 m. nepadidės.

               5.KITI ELEMENTAI

                  Savo pasiūlyme Komisija siūlo:

               –leisti priede pateikiamame kalendoriuje 2023 m. nurodyti daugiau nei dvi valstybes nares;

               –suteikti galimybę Kroatijos ir Airijos 2020 m. nominuotoms EKS savo programas įgyvendinti iki 2021 m. balandžio 30 d., nekeičiant kultūros sostinės vardo suteikimo metų;

               –metus, kai teisė surengti EKS renginius suteikiama Rumunijai ir Graikijai, nukelti iš 2021 į 2023 m.;

               –metus, kai teisė surengti EKS renginius suteikiama šaliai kandidatei arba potencialiai šaliai kandidatei, nukelti iš 2021 į 2022 m.;

               –patvirtinti Sprendimo 445/2014/ES 7–11 ir 13 straipsniuose nurodytų procedūrų, kurios jau užbaigtos 2021 m. EKS atžvilgiu, galiojimą (keičiami tik kultūros sostinės metai, kaip nurodyta pirmiau);

               –atitinkamai atnaujinti dviejų 2020 m. EKS galutinių įvertinimų pateikimo datas.

               2020/0179 (COD)

               Pasiūlymas

               EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 445/2014/ES, kuriuo nustatomi Sąjungos veiksmai, susiję su Europos kultūros sostinėmis 2020–2033 m.

               (Tekstas svarbus EEE)

               EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 167 straipsnio 5 dalį,

               atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

               teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

               atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę
                  3
               ,

               laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

               kadangi:

               (1)pagal Sprendimo Nr. 445/2014/ES 2 straipsnį Europos kultūros sostinių veiksmų tikslai yra šie: saugoti ir skatinti kultūrų įvairovę Europoje, puoselėti kultūros įnašą į ilgalaikį miestų vystymąsi, miestuose didinti kultūros pasiūlos mastą, įvairovę ir europinį aspektą, be kita ko, vykdant tarpvalstybinį bendradarbiavimą, plėsti prieigos prie kultūros galimybes ir dalyvavimą kultūros veikloje, didinti kultūros sektoriaus pajėgumus ir stiprinti jo sąsajas su kitais sektoriais, kultūros priemonėmis didinti tarptautinį miestų žinomumą;

               (2)norint pasiekti šiuos tikslus, būtinas judumas, kelionės, renginių organizavimas ir visuomenės dalyvavimas, o tai COVID-19 pandemijos laikotarpiu yra itin sunku arba beveik neįmanoma;

               (3)dėl visoje Europoje įvestų izoliavimo priemonių kultūros paskirties objektai buvo uždaryti, o kultūros renginiai buvo atšaukti arba nukelti neribotam laikotarpiui. Europos ir tarptautinių kultūrinio bendradarbiavimo projektų įgyvendinimas labai sulėtėjo dėl apriboto sienų kirtimo. Be to, dėl sparčiai mažėjančių pajamų ir naujų su visuomenės sveikata susijusių poreikių vietos, regionų ir nacionalinės valdžios institucijos patiria vis didesnį spaudimą biudžetui. Privatus kultūros rėmimas šiuo laikotarpiu taip pat tampa vis sudėtingesnis, nes nėra remtinų viešų renginių arba įmonės pirmenybę teikia su visuomenės sveikata susijusiai rėmimo veiklai;

               (4)poveikis dabartinėms ir būsimoms Europos kultūros sostinėms yra nevienodas ir visų pirma priklauso nuo to, kuriais metais joms bus suteiktas šis vardas. Atrodo, kad didžiausias poveikis padarytas dviejų 2020 m. Europos kultūros sostinių programų įgyvendinimui ir pasirengimui įgyvendinti trijų 2021 m. Europos kultūros sostinių programas;

               (5)abi 2020 m. Europos kultūros sostinės nuo 2020 m. kovo mėn. buvo priverstos nukelti arba atšaukti visus renginius, ir visiškai neaišku, kada padėtis normalizuosis. Jos negali įgyvendinti savo Europos kultūros sostinės metų programos ir gauti naudos iš labai didelių investicijų;

               (6)trijose 2021 m. Europos kultūros sostinėse dėl pandemijos beveik visose su pasirengimu susijusiose srityse labai išaugo neapibrėžtumas: neaiškios viešųjų ir privačiųjų partnerių teikiamo finansavimo perspektyvos, nėra žinomos būsimos saugos taisyklės, kurios turės įtakos ir piliečių įtraukimo veiklai ir tam, kokiems renginiams reikės gauti leidimą, be to, taikomi kelionių apribojimai, dėl kurių mažėja turizmo srautai ir vis mažiau galimybių įgyvendinti Europos ir (arba) tarptautines partnerystės iniciatyvas. Dėl prevencinių priemonių trijų 2021 m. Europos kultūros sostinių parengiamasis darbas labai smarkiai sulėtėjo (nors įprastomis aplinkybėmis jos dabar kaip tik turėtų dėti dvigubai daugiau pastangų), kadangi įgyvendinimo grupių nariai buvo priversti izoliuotis, o potencialių programų įgyvendinimo partnerių ekonominės perspektyvos apskritai neaiškios;

               (7)Sprendime Nr. 445/2014/ES nenumatytas lankstumas, kuris būtinas, kad būtų galima atsižvelgti į tokias ypatingas aplinkybes; jame nėra jokios nuostatos dėl galimybės pratęsti ar nukelti metų, kuriais konkretus miestas yra Europos kultūros sostinė, veiklą;

               (8)todėl Sprendimas Nr. 445/2014/ES turėtų būti iš dalies pakeistas taip, kad būtų konkrečiai atsižvelgta į poreikį imtis veiksmų dėl šios išskirtinės padėties, kad miestai, turintys Europos kultūros sostinės vardą ir labiausiai nukentėję nuo pandemijos, galėtų įgyvendinti savo programas taip, kad būtų galima pasiekti nustatytus veiksmų tikslus;

               (9)po konsultacijų, kuriose dalyvavo atitinkami miestai ir valstybės narės, padaryta išvada, kad EKS miestams, kuriuos Kroatija ir Airija nominavo 2020 metams, tikslinga suteikti galimybę savo programų įgyvendinimą pratęsti iki 2021 m. balandžio 30 d., nekeičiant kultūros sostinės vardo suteikimo metų. Todėl Sprendimo 445/2014/ES 3, 4 ir 16 straipsniai turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti;

               (10)po konsultacijų, kuriose dalyvavo atitinkami miestai ir valstybės narės, buvo padaryta išvada, kad metai, kai teisė rengti Europos kultūros sostinės renginius suteikiama Rumunijai ir Graikijai, turėtų būti nukelti iš 2021 į 2023 m., o metai, kai teisė rengti Europos kultūros sostinės renginius suteikiama šalims kandidatėms arba potencialioms šalims kandidatėms, – iš 2021 į 2022 m. Todėl Sprendimo 445/2014/ES 3 straipsnis ir to sprendimo priede pateiktas kalendorius turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti. Šis sprendimas neturėtų daryti poveikio 7–11 ir 13 straipsniuose nurodytų procedūrų, kurios jau buvo užbaigtos 2021 m. EKS atžvilgiu, galiojimui,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Sprendimas Nr. 445/2014/ES iš dalies keičiamas taip:

               (1)3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

               (a)2 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

               „Vardas kasmet suteikiamas ne daugiau kaip vienam kiekvienos iš dviejų valstybių narių, nurodytų priede pateiktame kalendoriuje (toliau – kalendorius), miestui, o atitinkamais metais – vienam Europos laisvosios prekybos asociacijos valstybės, kuri yra Europos ekonominės erdvės susitarimo šalis (toliau – EEE nare esanti ELPA valstybė), šalies kandidatės, potencialios kandidatės arba į Sąjungą stojančios šalies miestui, laikantis 5 dalyje nustatytų sąlygų. 2023 m. Europos kultūros sostinės vardas suteikiamas ne daugiau kaip vienam kiekvienos iš trijų valstybių narių, nurodytų priede pateiktame kalendoriuje, miestui.“;

               (b)3 dalis pakeičiama taip:

               „Valstybių narių miestams suteikiama teisė vieniems metams pagal tai, kaip valstybės narės yra išvardintos kalendoriuje, gauti tokį vardą. Miestai, kuriems suteiktas 2020 m. Europos kultūros sostinės vardas, turi galimybę toliau įgyvendinti savo kultūros programą iki 2021 m. balandžio 30 d., nekeičiant kultūros sostinės vardo suteikimo metų.“

               (2)4 straipsnio 2 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

               „Kultūros programa įgyvendinama vienus vardo suteikimo metus ir ji parengiama konkrečiai vardui gauti, vadovaujantis 5 straipsnyje nustatytais kriterijais. Miestai, kuriems suteiktas 2020 m. Europos kultūros sostinės vardas, turi galimybę toliau įgyvendinti savo kultūros programą iki 2021 m. balandžio 30 d.“

               (3)16 straipsnio 1 dalis papildoma šia penkta pastraipa:

               „Miestai, kuriems suteiktas 2020 m. Europos kultūros sostinės vardas, parengia įvertinimo ataskaitas ir jas nusiunčia Komisijai ne vėliau kaip iki 2022 m. balandžio 30 d.“

               (4)Priedas pakeičiamas šio sprendimo priedo tekstu.

               2 straipsnis

               Sprendimo 445/2014/ES 7–11 straipsniuose ir 13 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytos procedūros, kurios jau užbaigtos rengiantis 2021 m. Europos kultūros sostinės veiklai, lieka galioti. Kultūros sostinės metai keičiami pagal šio sprendimo priedą.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               Priimta Briuselyje

                  Europos Parlamento vardu
                        Tarybos vardu

                  Pirmininkas
                        Pirmininkas

                     (1)

                        2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 445/2014/ES, kuriuo nustatomi Sąjungos veiksmai, susiję su Europos kultūros sostinėmis 2020–2033 m., ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1622/2006/EB (OL L 132, 2014 5 3, p. 1).

                     (2)

                        2017 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2017/1545, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 445/2014/ES, kuriuo nustatomi Sąjungos veiksmai, susiję su Europos kultūros sostinėmis 2020–2033 m. (OL L 237, 2017 9 15, p. 1).

                     (3)

                        OL C , , p. .

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 08 18
            COM(2020) 384 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMO
            kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 445/2014/ES, kuriuo nustatomi Sąjungos veiksmai, susiję su Europos kultūros sostinėmis 2020–2033 m.

               PRIEDAS

               KALENDORIUS

                        2020 m.

                        Kroatija

                        Airija

                        2021 m.

                        2022 m.

                        Lietuva

                        Liuksemburgas

                        Šalis kandidatė arba potenciali šalis kandidatė

                        2023 m.

                        Vengrija

                        Rumunija

                        Graikija

                        2024 m.

                        Estija

                        Austrija

                        EEE nare esanti ELPA valstybė, šalis kandidatė arba potenciali šalis kandidatė

                        2025 m.

                        Slovėnija

                        Vokietija

                        2026 m.

                        Slovakija

                        Suomija

                        2027 m.

                        Latvija

                        Portugalija

                        2028 m.

                        Čekija

                        Prancūzija

                        EEE nare esanti ELPA valstybė, šalis kandidatė arba potenciali šalis kandidatė

                        2029 m.

                        Lenkija

                        Švedija

                        2030 m.

                        Kipras

                        Belgija

                        EEE nare esanti ELPA valstybė, šalis kandidatė arba potenciali šalis kandidatė

                        2031 m.

                        Мalta

                        Ispanija

                        2032 m.

                        Bulgarija

                        Danija

                        2033 m.

                        Nyderlandai

                        Italija

                        EEE nare esanti ELPA valstybė, šalis kandidatė arba potenciali šalis kandidatė