               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 06 21
            COM(2017) 322 final
            Pasiūlymas
            EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimopagal Suomijos paraišką „EGF/2017/002 FI/Microsoft 2“

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               1.Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (toliau – EGF) finansinės paramos taisyklės nustatytos 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006
                  1
                (toliau – EGF reglamentas).

               2.2017 m. vasario 1 d. Suomija pateikė paraišką „EGF/2017/002 FI/Microsoft 2“ dėl finansinės paramos iš EGF, nes iš bendrovės „Microsoft“ (toliau – „Microsoft Mobile Oy“) ir 11 tiekimo bei tolesnės gamybos grandies įmonių buvo atleista darbuotojų
                  2
                (toliau – atleisti darbuotojai).

               3.Išnagrinėjusi šią paraišką Komisija, laikydamasi visų EGF reglamento taikytinų nuostatų, padarė išvadą, kad finansinės paramos suteikimo iš EGF sąlygos yra įvykdytos.

               PARAIŠKOS SANTRAUKA

                        EGF paraiška

                        „EGF/2017/002 FI/Microsoft 2“

                        Valstybė narė

                        Suomija

                        Susijęs (-ę) regionas (-ai) (NUTS
                           3
                         2 lygis)

                        Helsinkis-Ūsima (Ūsima) (FI1B1)

                        Vakarų Suomija (Pirkanma) (FI197)

                        Pietų Suomija (Pietvakarių Suomija) (FI1C1)

                        Paraiškos pateikimo data

                        2017 m. vasario 1 d.

                        Paraiškos gavimo patvirtinimo data

                        2017 m. vasario 1 d.

                        Prašymo pateikti papildomos informacijos data

                        2017 m. vasario 15 d.

                        Papildomos informacijos pateikimo terminas

                        2017 m. kovo 29 d.

                        Vertinimo atlikimo terminas

                        2017 m. birželio 21 d.

                        Intervencijos kriterijus

                        EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punktas

                        Pagrindinė įmonė

                        „Microsoft“ („Microsoft Mobile Oy“)

                        Susijusių įmonių skaičius

                        12

                        Ekonominės veiklos sektorius (-iai)

                        (NACE 2 red. skyrius)
                           4

                        62 – Kompiuterių programavimo, konsultacinė ir susijusi veikla

                        Patronuojamųjų bendrovių, tiekimo ir tolesnės gamybos grandies įmonių skaičius

                        11

                        Ataskaitinis laikotarpis (keturių mėnesių)

                        2016 m. liepos 12 d. – 2016 m. lapkričio 12 d.

                        Atleistų darbuotojų skaičius ataskaitiniu laikotarpiu (a)

                        1 248

                        Atleistų darbuotojų skaičius prieš ataskaitinį laikotarpį ar po jo (b)

                        0

                        Bendras atleistų darbuotojų skaičius

                        1 248

                        Bendras reikalavimus atitinkančių paramos gavėjų skaičius

                        1 248

                        Bendras tikslinių paramos gavėjų skaičius

                        1 000

                        Tikslinių nedirbančių ir nesimokančių jaunuolių (NEET) skaičius

                        0

                        Individualiems poreikiams pritaikytoms paslaugoms skirtas biudžetas (EUR)

                        5 559 300

                        EGF paramai įgyvendinti skirtas biudžetas
                           5
                         (EUR)

                           307 500

                        Bendras biudžetas (EUR)

                        5 866 800

                        EGF parama (EUR) (60 %)

                        3 520 080

               PARAIŠKOS VERTINIMAS

               Procedūra

               4.Suomija paraišką „EGF/2017/002 FI/Microsoft 2“ pateikė 2017 m. vasario 1 d., t. y. per 12 savaičių nuo tos dienos, kurią buvo įgyvendinti EGF reglamento 4 straipsnyje nustatyti intervencijos kriterijai. 2017 m. vasario 15 d. Komisija patvirtino gavusi paraišką ir tą pačią dieną Suomijos paprašė pateikti papildomos informacijos. Papildoma informacija pateikta per šešias savaites nuo prašymo gavimo. 12 savaičių terminas, iki kurio, gavusi tinkamai užpildytą paraišką, Komisija turėtų baigti paraiškos atitikties EGF finansinės paramos suteikimo sąlygoms vertinimą, baigsis 2017 m. birželio 21 d.

               Paraiškos tinkamumas

               Susijusios įmonės ir paramos gavėjai

               5.Paraiška teikiama dėl 1 248 darbuotojų, kurie buvo atleisti iš „Microsoft Oy“ („Microsoft Mobile Oy“) ir 11 tiekėjų bei tolesnės gamybos grandies įmonių. Pagrindinė įmonė vykdo veiklą ekonomikos sektoriuje, kuris priskiriamas prie NACE 2 red. 62 skyriaus (Kompiuterių programavimo, konsultacinė ir susijusi veikla). Didžioji dalis „Microsoft Mobile Oy“ darbuotojų atleisti NUTS 2 lygio Helsinkio-Ūsimos, Vakarų Suomijos ir Pietų Suomijos regionuose.

                        Įmonės ir atleistų darbuotojų skaičius per ataskaitinį laikotarpį

                        „Microsoft Mobile Oy“

                        1 191

                        „Manpower Group Solutions“

                        14

                        „Accenture Oy“

                        5

                        „Sale Nordic Oy“

                        1

                        „HCL Technologies Ltd“

                        3

                        „Spellpoint Oy“

                        1

                        „ISS Palvelut OyManpower“

                        20

                        „Symbio Finland Oy“

                        3

                        „JOT Automation Oy“

                        1

                        „Tieto Oy“

                        2

                        „Lionbridge Oy“

                        6

                        „Varamiespalvelu-Group Oy“

                        1

                        Iš viso įmonių: 12

                        Iš viso atleistų darbuotojų:

                        1 248

                        Iš viso savarankiškai dirbančių asmenų, kurių veikla nutrūko:

                        0

                        Iš viso reikalavimus atitinkančių darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų:

                        1 248

               Intervencijos kriterijai

               6.Šią paraišką Suomija pateikė laikydamasi EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytų intervencijos kriterijų, pagal kuriuos per ataskaitinį keturių mėnesių laikotarpį įmonėje valstybėje narėje turi būti atleista ne mažiau kaip 500 darbuotojų, įskaitant iš tiekimo ir tolesnės gamybos grandies įmonių atleistus darbuotojus..

               7.Šios paraiškos ataskaitinis keturių mėnesių laikotarpis yra
                  2016 m. liepos 12 d. – 2016 m. lapkričio 12 d.

               8.Atleistų darbuotojų skaičius ataskaitiniu laikotarpiu:

               –1 191 darbuotojas atleistas iš „Microsoft“,

               –57 darbuotojai atleisti iš 11 „Microsoft“ tiekimo ir tolesnės gamybos grandies įmonių.

               Atleistų darbuotojų ir darbo veiklą nutraukusių asmenų skaičiaus apskaičiavimas

               9.Apskaičiuotas ataskaitiniu laikotarpiu atleistų darbuotojų skaičius:

               –1 248 – nuo darbdavio individualaus įspėjimo apie darbuotojo atleidimą dienos.

               Reikalavimus atitinkantys paramos gavėjai

               10.Bendras reikalavimus atitinkančių paramos gavėjų skaičius yra 1 248.

               Darbuotojų atleidimo sąsaja su esminiais pasaulio prekybos sistemos struktūriniais pokyčiais dėl globalizacijos

               11.Siekdama nustatyti darbuotojų atleidimo sąsają su esminiais pasaulio prekybos sistemos struktūriniais pokyčiais dėl globalizacijos, Suomija teigia, kad pagrindinė darbuotojų skaičiaus sumažėjimo priežastis – pasaulinė konkurencija mobiliųjų telefonų sektoriuje ir dėl šios priežasties įmonės „Microsoft Mobile Oy“ (ir jos „Windows“ pagrįstos operacinės sistemos) prarasta rinkos dalis.

               12.Įmonei „Microsoft“ (JAV) įsigijus įmonės „Nokia“ mobiliųjų telefonų verslą, 2014 m. įsteigta įmonė „Microsoft Mobile Oy“; jos būstinė yra Espe (Suomija). Suomijoje į „Microsoft Mobile Oy“ buvo perkelti maždaug 4 700 „Nokia“ darbuotojų.

               13.„Nokia“ išimtinai naudojo „Microsoft Windows“ operacinę sistemą. Tokios praktikos toliau laikėsi ir „Microsoft Mobile Oy“. Šios operacinės sistemos pasaulinė rinkos dalis iki 2013 m. vidurio sudarė 3,3 proc., o 2016 m. nukrito iki 0,8 proc. 2016 m. pradžioje konkurentų operacinių sistemų rinkos dalis išaugo, pvz., „Android“ rinkos dalis pasiekė 82,2 proc., o „iOS“ („Apple“) – 14,6 proc.
                  6

                  7

               14.Rinkos dalis sumažėjo nepaisant to, kad „Microsoft Mobile Oy“ rinkai pateikė naujų mobiliųjų įrenginių ir investavo į dizainą, sudedamąsias dalis ir rinkodarą
                  8
               . Konkurentai siūlo pigesnę aparatinę įrangą ir operacinės sistemos produktus, kurie labai patrauklūs naujiems vartotojams ne tik besiformuojančiose rinkose, bet ir Europoje.

               15.Dabartinė paraiška yra susijusi su ankstesnėmis Suomijos pateiktomis paraiškomis, kurios visos pateiktos dėl „Nokia“ rinkos dalies sumažėjimo („EGF/2007/003 FI/Perlos“, „EGF/2012/006 FI/Nokia Salo“, „EGF/2013/001 FI/Nokia“, „EGF/2015/001 FI/Broadcom“, „EGF/2015/005 FI/Computer Programming“, „EGF/2016/001 FI/Microsoft“ ir „EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems“).

               Darbuotojų atleidimą ir darbo veiklos nutraukimą lemiantys įvykiai

               16.Mobiliųjų įrenginių gamyba vis didesne apimtimi perkeliama į šalis, kuriose darbo užmokestis mažesnis, o darbo sąlygos dažnai prastos
                  9
               . Mažas darbo užmokestis prisideda prie išlaidų efektyvumo
                  10
               . Pigūs mobilieji įrenginiai turi didelę paklausą besiformuojančiose rinkose. Taip pat auga jų importas į Europą
                  11
               .

               17.„Nokia“ rinkos dalį prarado, nes į rinką agresyviai įėjo daug Rytų Azijos išmaniųjų telefonų gamintojų, kurių darbo ir gamybos sąnaudos mažos.

               18.Šią konkurencinę kovą laimėjo JAV ir Azijoje įsisteigę gamintojai, naudojantys „Android“ ir „iOS“ operacinę programinę įrangą.

               19.„Android“ turi šimtus partnerių, visų pirma Azijoje, kurie kasmet rinkai pateikia naujų telefonų. „Android“ turi kelias versijas, pritaikytas vidutinės ir mažos kainos segmentams. Tai ypač svarbu Indijos, Afrikos ir Artimųjų Rytų rinkose.

               20.Mobiliųjų įrenginių gamyba perkelta iš Pietų Korėjos į Kiniją, o visai neseniai į šalis, kuriose sąnaudos dar mažesnės, pvz., į Vietnamą
                  12
               .

               21.2016 m. gegužės mėn. „Microsoft“ paskelbė, kad Suomijoje įsteigtoje „Microsoft Mobile Oy“ panaikina iki 1 350 darbo vietų. Nustojama vykdyti visą „Microsoft Mobile Oy“ veiklą. Helsinkio-Ūsimos regione darbą prarado 550 darbuotojų, Pirkanmos srityje (Vakarų Suomijos regione) – 500 darbuotojų, o Sale (Pietų Suomijos regione) – 300 darbuotojų.

               22.Jau vykdoma EGF intervencija, skirta darbuotojams, anksčiau atleistiems iš „Microsoft“, paremti („EGF/2016/001 FI/Microsoft“). Šio pasiūlymo tiksliniai paramos gavėjai yra kiti nei minėto atvejo tiksliniai paramos gavėjai.

               Tikėtinas darbuotojų atleidimo poveikis vietos, regiono ar šalies ekonomikai ir užimtumui

               Paveikti NUTS 2 lygio regionai yra Helsinkis-Ūsima, Pietų Suomija ir Vakarų Suomija.

               Helsinkis-Ūsima

               23.2012–2016 m. labai daug darbuotojų atleista visų pirma elektronikos ir programinės įrangos pramonės sektoriuose. 2016 m. rudenį darbuotojų atleista įvairiuose gamybos sektoriuose ir statybos sektoriuje.

               24.Ūsimoje 2016 m. trečią ketvirtį informacijos ir ryšių sektoriaus darbuotojų buvo 6 000 mažiau nei metais anksčiau. Labai išsilavinusių grupių ir IRT srities profesionalų nedarbas vis dar auga
                  13
               .

               25.2012–2016 m. Helsinkio, Espo ir Vantos miestuose labai daug darbuotojų atleista visų pirma elektronikos ir programinės įrangos pramonės sektoriuose. Šios bendrovės 2012–2016 m. atleido per 5 000 darbuotojų.

               26.Maždaug 72 proc. „Microsoft“ atleistų darbuotojų yra labai išsilavinę.

               Vakarų Suomija

               27.Šiame regione „Microsoft Mobile Oy“ darbuotojų atleidimas didžiausią poveikį turėjo Pirkanmos srityje.

               28.2016 m. Pirkanmos įdarbinimo ir ekonominės plėtros tarnyboje (TE tarnyboje) buvo užregistruoti 38 077 darbo ieškantys bedarbiai. Darbo ieškantys bedarbiai sudarė 14,6 proc. darbo jėgos
                  14
               .

               29.Pirkanmos TE tarnyboje šiuo metu užregistruota maždaug 1 700 darbo IRT sektoriuje ieškančių bedarbių. 2016 m. Pirkanmoje ilgalaikiai bedarbiai sudarė 40 proc. visų užregistruotų darbo IRT sektoriuje ieškančių bedarbių.

               30.Profesinė grupė, kurioje labiausiai didėja nedarbas, yra aukštąjį išsilaisvinimą turintys specialistai. 2016 m. rugsėjo mėn. regione užregistruoti 6 084 darbo ieškantys bedarbiai, turintys mokslinį laipsnį. Labai išsilavinusių darbuotojų nedarbas technologijų sektoriuje praėjusiais metais regione išaugo 8,1 proc.

               Pietų Suomija

               31.Šiame regione „Microsoft Mobile Oy“ darbuotojų atleidimas didžiausią poveikį turėjo Salo miestui. TE tarnybos duomenimis, Salo mieste darbą „Microsoft“ praras 300 darbuotojų.

               32.Sale 2007–2014 m. prarasta 6 900 darbo vietų, t. y. nuosmukis siekia 26 procentinius punktus. „Nokia“ sustabdžius mobiliųjų telefonų gamybą ir prasidėjus ekonomikos nuosmukiui, regione 2008–2016 m. nedarbas išaugo daugiau kaip du kartus.

               33.Nedarbas regione išaugo daugiau kaip dešimčia procentinių punktų nuo 7,0 iki 17,5 proc. Toks pokytis yra išskirtinis net ir palyginus su kitomis Suomijos savivaldybėmis, kuriose veikia „Nokia“ ar „Microsoft“
                  15
               .

               34.Sale padidėjo aukštąjį išsilavinimą turinčių bedarbių dalis.

               Tiksliniai paramos gavėjai ir siūlomi veiksmai

               Tiksliniai paramos gavėjai

               35.Apskaičiuota, kad priemonėmis pasinaudos 1 000 atleistų darbuotojų. Šių darbuotojų pasiskirstymas pagal lytį, pilietybę ir amžiaus grupę:

                        Kategorija

                        Tikslinių paramos gavėjų
                           skaičius

                        Lytis

                        Vyrai

                        740

                        (74,0 %)

                        Moterys

                        260

                        (26,0 %)

                        Pilietybė

                        ES piliečiai

                        955

                        (95,5 %)

                        ne ES piliečiai

                        45

                        (4,5 %)

                        Amžiaus grupė

                        15–24 metai

                        0

                        (0 %)

                        25–29 metai

                        25

                        (2,5 %)

                        30–54 metai

                        925

                        (92,5 %)

                        55–64 metai

                        50

                        (5,0 %)

                        vyresni nei 64 metų

                        0

                        (0 %)

               Siūlomų veiksmų tinkamumas

               36.Individualiems poreikiams pritaikytos paslaugos, kurios bus teikiamos atleistiems darbuotojams, apima toliau išvardytus veiksmus.

               –Konsultuojamojo ugdymo priemonės ir kitos parengiamosios priemonės. Šios priemonės apims darbo paieškos mokymą, paramą darbuotojų judumui (EURES paslaugas), individualias konsultacijas (konsultuojamąjį ugdymą profesinio orientavimo srityje), konsultuojamąjį ugdymą karjeros srityje ir ekspertų vertinimus.

               –Užimtumo ir verslo paslaugos. Šios priemonės apims paramą savarankiškai darbo ieškantiems asmenims, kompetencijų vertinimą, darbo praktinį pabandymą ir darbuotojų paieškos renginius.

               –Mokymas. Ši priemonė apims profesinį, tęstinį ir prisitaikymo prie pokyčių mokymą, profesinį perkvalifikavimą ir su darbuotojų judumu susijusį mokymą.

               –Veiklos pradžios dotacijos. Šia priemone bus skiriamos veiklos pradžios dotacijos, kuriomis siekiama paskatinti sukurti verslą ir pradėti bei įtvirtinti visą darbo etatą atitinkantį verslą IRT ar kituose sektoriuose.

               –Darbo užmokesčio subsidijos. Šia priemone bus remiamas įsidarbinimas naujoje darbo vietoje, sumažinant darbo užmokesčio sąnaudas. Darbo užmokesčio subsidijos sudaro 30–50 proc. darbo užmokesčio sąnaudų.

               –Išmoka kelionės ir apgyvendinimo išlaidoms. Ši priemonė skirta darbo ieškančio asmens išlaidoms, patirtoms mokantis, padengti.

               37.Čia aprašyti siūlomi veiksmai yra aktyvios darbo rinkos priemonės, priskiriamos prie tinkamų finansuoti veiksmų, apibrėžtų EGF reglamento 7 straipsnyje. Šie veiksmai nepakeičia pasyvių socialinės apsaugos priemonių.

               38.Suomija pateikė prašomą informaciją apie veiksmus, kurių susijusi įmonė privalo imtis pagal nacionalinės teisės aktus arba kolektyvines sutartis. Ji patvirtino, kad tokie veiksmai negali būti pakeisti EGF finansine parama.

               Biudžeto sąmata

               39.Numatomos bendros išlaidos sudaro 5 866 800 EUR, iš jų individualiems poreikiams pritaikytoms paslaugoms skiriama 5 559 300 EUR, o parengiamajai, valdymo, informavimo ir viešinimo, kontrolės ir ataskaitų teikimo veiklai – 307 500 EUR.

               40.Bendra iš EGF prašomos finansinės paramos suma yra 3 520 080 EUR (60 proc. visų išlaidų).

                        Veiksmai

                        Numatomas dalyvių skaičius

                        Numatomos išlaidos vienam dalyviui
                        (EUR)

                        Numatomos visos išlaidos*

                        (EUR)

                        Individualiems poreikiams pritaikytos paslaugos (veiksmai pagal EGF reglamento 7 straipsnio 1 dalies a ir c punktus)

                        Konsultuojamojo ugdymo ir kitos parengiamosios priemonės (Valmennukset ja muut valmentavat toimenpiteet)

                        195

                        1 200

                        234 000

                        Įdarbinimo ir verslo paslaugos (Työllisyys- ja yrityspalvelut)

                        800

                        606

                        484 800

                        Mokymas (Koulutus)

                        535

                        6 000

                        3 210 000

                        Veiklos pradžios dotacijos (Starttiraha)

                        18

                        8 000

                        144 000

                        Tarpinė suma (a)

                        Individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketo procentinė dalis

                        –

                        4 072 800

                        (73,26 %)

                        Išmokos ir paskatos (veiksmai pagal EGF reglamento 7 straipsnio 1 dalies b punktą)

                        Darbo užmokesčio subsidijos (Palkkatuki)

                        163

                        9 000

                        1 467 000

                        Išmoka kelionės ir apgyvendinimo išlaidoms (Liikkuvuusavustus)

                        130

                        150

                        19 500

                        Tarpinė suma (b)

                        Individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketo procentinė dalis

                        –

                        1 486 500

                        (26,74 %)

                         Veiksmai pagal EGF reglamento 7 straipsnio 4 dalį

                        1. Parengiamoji veikla

                        –

                        9 000

                        2. Valdymas

                        –

                        143 000

                        3. Informavimas ir viešinimas

                        –

                        115 500

                        4. Kontrolė ir ataskaitų teikimas

                        –

                         40 000

                        Tarpinė suma (c)

                        Visų išlaidų procentinė dalis

                        –

                        307 500

                        (5,24 %)

                        Visos išlaidos (a + b + c)

                        –

                        5 866 800

                        EGF parama (60 % visų išlaidų)

                        –

                        3 520 080

               * Proc. yra suapvalinti, kiti skaičiai – ne.

               41.Lentelėje nurodytiems veiksmams, kaip ir veiksmams pagal EGF reglamento 7 straipsnio 1 dalies b punktą, skirtos išlaidos neviršija 35 proc. bendrų išlaidų, skirtų suderintam prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketui. Suomija patvirtino, kad šie veiksmai taikomi tik tuo atveju, jeigu tiksliniai paramos gavėjai patys aktyviai dalyvauja ieškant darbo ar mokymo veikloje.

               42.Suomija patvirtino, kad investicijų, skirtų savarankišką veiklą ar verslą pradedantiems asmenims ir įmonę perimantiems darbuotojams, sąnaudos neviršys 15 000 EUR vienam paramos gavėjui.

               Išlaidų tinkamumo finansuoti laikotarpis

               43.2016 m. liepos 12 d. Suomija tiksliniams paramos gavėjams pradėjo teikti individualiems poreikiams pritaikytas paslaugas. Todėl šių veiksmų išlaidos bus laikomos tinkamomis finansuoti EGF lėšomis nuo 2016 m. liepos 12 d. iki 2019 m. vasario 1 d.

               44.2016 m. liepos 12 d. Suomija patyrė pirmąsias administracines išlaidas, susijusias su EGF paramos įgyvendinimu. Todėl parengiamosios, valdymo, informavimo ir viešinimo, kontrolės ir ataskaitų teikimo veiklos išlaidos laikomos tinkamomis finansuoti EGF finansinės paramos lėšomis nuo 2016 m. liepos 12 d. iki 2019 m. rugpjūčio 1 d.

               Nacionalinių ar Sąjungos fondų finansuojamų veiksmų papildomumas

               45.Nacionalinio išankstinio finansavimo ar bendro finansavimo dalis skiriama pagal Ekonomikos ir užimtumo ministerijos administracinio padalinio valstybinių užimtumo tarnybų biudžeto eilutę. Kai kurios paslaugos taip pat bus finansuojamos kaip ekonominės plėtros centrų (toliau – ELY centrai) ir TE tarnybų veiklos išlaidos.

               46.Suomija patvirtino, kad pirmiau aprašytoms priemonėms, kurioms skiriama finansinė parama iš EGF, nebus skiriama finansinė parama pagal kitas Sąjungos finansines priemones.

               Tvarka, pagal kurią buvo konsultuotasi su tiksliniais paramos gavėjais ar jų atstovais arba socialiniais partneriais, vietos ir regioninėmis valdžios institucijomis

               47.Suomija nurodė, kad suderintas individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketas buvo parengtas konsultuojantis su darbo grupe, kurią sudarė ELY centrų, susijusių regionų TE tarnybų, „Microsoft“, Suomijos technologijų pramonės sektorių, „Trade Union Pro“, Profesionalių Suomijos inžinierių sąjungos ir Suomijos inovacijų finansavimo agentūros atstovai.

               Valdymo ir kontrolės sistemos

               48.Paraiškoje pateiktas valdymo ir kontrolės sistemos aprašas, kuriame nurodyta susijusių įstaigų atsakomybė. Suomija Komisijai pranešė, kad finansinę paramą administruos Ekonomikos ir užimtumo ministerija, kuri veikia kaip EGF vadovaujančioji ir tvirtinančioji institucija ir EGF lėšas paskirstanti tarpinė institucija. EGF valdymo funkcijos priskirtos Užimtumo ir verslumo departamentui.

               49.Tvirtinimo funkcijos priskirtos Žmogiškųjų išteklių ir administracijos skyriui. Išmokos paramos gavėjams skiriamos per ELY centrus ir TE tarnybas.

               50.Nepriklausomas vidaus audito padalinys yra atsakingas už auditą, jis veikia prie Ekonomikos ir užimtumo ministerijos nuolatinio sekretoriato.

               Susijusios valstybės narės prisiimti įsipareigojimai

               51.Suomija suteikė visas būtinas garantijas, kad:

               –suteikiant galimybę naudotis siūlomais veiksmais ir juos įgyvendinant, bus laikomasi vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principo;

               –buvo laikytasi nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytų su kolektyviniu atleidimu susijusių reikalavimų;

               –darbuotojus atleidusios įmonės, tęsusios veiklą po atleidimo, patenkino visus teisinius reikalavimus, susijusius su atleidimais, ir tinkamai parėmė tuos darbuotojus;

               –siūlomi veiksmai nebus finansiškai remiami iš kitų Sąjungos fondų ar pagal kitas finansines priemones ir bus išvengta bet kokio dvigubo finansavimo;

               –siūlomi veiksmai papildys struktūrinių fondų lėšomis finansuojamus veiksmus;

               –finansinė parama EGF lėšomis atitiks procedūrines ir materialines Sąjungos taikomas valstybės pagalbos taisykles.

               POVEIKIS BIUDŽETUI

               Biudžeto pasiūlymas

               52.EGF lėšų didžiausia metinė suma neviršija 150 mln. EUR (2011 m. kainomis), kaip nustatyta 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa
                  16
               , 12 straipsnyje.

               53.Išnagrinėjusi paraišką pagal taikytinas EGF reglamento 13 straipsnio 1 dalies sąlygas ir atsižvelgusi į tikslinių paramos gavėjų skaičių, siūlomus veiksmus ir numatytas išlaidas, Komisija siūlo mobilizuoti iš EGF 3 520 080 EUR sumą, atitinkančią 60 proc. siūlomų veiksmų bendrų išlaidų, kad būtų suteikta finansinė parama pagal pateiktą paraišką.

               54.Siūlomą sprendimą mobilizuoti EGF lėšas bendrai priims Europos Parlamentas ir Taryba, kaip nustatyta 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo
                  17
                13 punkte.

               Susiję teisės aktai

               55.Komisija, pateikdama šį pasiūlymą dėl sprendimo mobilizuoti EGF lėšas, Europos Parlamentui ir Tarybai taip pat pateikia pasiūlymą pervesti 3 520 080 EUR sumą į atitinkamą biudžeto eilutę.

               56.Kartu su šiuo pasiūlymu dėl sprendimo mobilizuoti EGF lėšas Komisija kaip įgyvendinimo aktą priims sprendimą dėl finansinės paramos, kuris įsigalios tą dieną, kurią Europos Parlamentas ir Taryba priims siūlomą sprendimą mobilizuoti EGF lėšas.

               Pasiūlymas

               EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo
                  pagal Suomijos paraišką „EGF/2017/002 FI/Microsoft 2“

               EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

               atsižvelgdami į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006
                  18
               , ypač į jo 15 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdami į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo
                  19
               , ypač į jo 13 punktą,

               atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (toliau – EGF) tikslas – teikti paramą atleistiems darbuotojams ir savarankiškai dirbantiems asmenims, kurių veikla nutrūko dėl globalizacijos sukeltų esminių pasaulio prekybos struktūrinių pokyčių, atsiradusių dėl tebesitęsiančios pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės arba dėl naujos pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką;

               (2)EGF lėšų didžiausia metinė suma neturi viršyti 150 mln. EUR (2011 m. kainomis), kaip nustatyta Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013
                  20
                12 straipsnyje;

               (3)2017 m. vasario 1 d. Suomija pateikė paraišką dėl finansinės paramos iš EGF, nes iš bendrovės „Microsoft Oy“ (toliau – „Microsoft Mobile Oy“) ir 11 tiekimo bei tolesnės gamybos grandies įmonių buvo atleista darbuotojų ir nutraukta įmonių veikla. Į paraišką įtraukta papildoma informacija pagal Reglamento (ES) Nr. 1309/2013 8 straipsnio 3 dalį. Paraiška atitinka EGF finansinės paramos sumai nustatyti taikomus reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1309/2013 13 straipsnyje;

               (4)todėl finansinei paramai pagal Suomijos pateiktą paraišką suteikti iš EGF turėtų būti mobilizuota 3 520 080 EUR suma;

               (5)siekiant kuo greičiau mobilizuoti EGF lėšas, šis sprendimas turėtų būti taikomas nuo jo priėmimo dienos,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               2017 finansinių metų Sąjungos bendrajame biudžete Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšos mobilizuojamos siekiant skirti 3 520 080 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų sumą.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną. Jis taikomas nuo [jo priėmimo dienos]*.

                  21Priimta Briuselyje

                  Europos Parlamento vardu
                        Tarybos vardu

                  Pirmininkas
                        Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 347, 2013 12 20, p. 855.

                     (2)
                  Pagal EGF reglamento 3 straipsnį.

                     (3)
                  2012 m. lapkričio 8 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1046/2012, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo nuostatos dėl naujojo regionų suskirstymo laiko eilučių perdavimo (OL L 310, 2012 11 9, p. 34).

                     (4)
                  OL L 393, 2006 12 30, p. 1.

                     (5)
                  Laikantis Reglamento (ES) Nr. 1309/2013 7 straipsnio ketvirtos pastraipos nuostatų.

                     (6)

                     www.statista.com/chart/4112/smartphone-market-share

                     (7)

                     https://www.strategyanalytics.com/strategy-analytics/news/strategy-analytics-press-releases/strategy-analytics-press-release/2016/11/02/strategy-analytics-android-captures-record-88-percent-share-of-global-smartphone-shipments-in-q3-2016#.WTosOjclGUl

                     (8)

                     www.statista.com/chart/4112/smartphone-market-share

                     (9)

                     http://www.businessinsider.com/samsung-factory-working-conditions-2012-11?r=US&IR=T&IR=T

                     (10)

                     http://comptryx.com/product/global_salary_survey

                     (11)

                     https://www.kantarworldpanel.com/global/News/Android-Share-Tops-75-in-Europes-Largest-Markets

                     (12)

                     http://www.thanhniennews.com/business/samsung-shifts-plants-from-china-to-vietnam-to-protect-margins-392.html

                     (13)

                     http://julkaisut.valtioneuvosto.fi/bitstream/handle/10024/78927/TKAT_Oct_2016_en.pdf?sequence=1

                     (14)

                     http://julkaisut.valtioneuvosto.fi/bitstream/handle/10024/78927/TKAT_Oct_2016_en.pdf?sequence=1

                     (15)

                     http://www.itproportal.com/2015/07/20/nokias-woes-pushing-finnish-town-salo-further- into-recession/

                     (16)
                  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

                     (17)
                  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

                     (18)
                  OL L 347, 2013 12 20, p. 855.

                     (19)
                  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

                     (20)
                  2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).

                     (21)
                   Parlamentas įrašo datą prieš paskelbiant Oficialiajame leidinyje.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 02 16
            COM(2016) 53 final
            2016/0031(COD)
            Pasiūlymas
            EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo nustatomas keitimosi informacija apie tarpvyriausybinius valstybių narių ir trečiųjų šalių energetikos susitarimus bei teisiškai neprivalomas priemones mechanizmas ir panaikinamas Sprendimas Nr. 994/2012/ES
            (Tekstas svarbus EEE)
            {SWD(2016) 27 final}{SWD(2016) 28 final}

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               Pasiūlymo pagrindas ir tikslai

               Energetikos sąjungos strategijoje (COM (2015)80) teigiama, kad „svarbus elementas užtikrinant elektros (ir ypač dujų) saugumą yra visiška susitarimų dėl energijos pirkimo iš trečiųjų šalių atitiktis ES teisei“. Vadovaudamasi tuo pačiu principu, Europos Vadovų Taryba 2015 m. kovo 19 d. išvadose taip pat paragino „užtikrinti visų susitarimų, susijusių su dujų pirkimu iš išorės tiekėjų, visapusišką atitiktį ES teisei, visų pirma padidinant tokių susitarimų skaidrumą ir suderinamumą su ES nuostatomis dėl energetinio saugumo“.

               Valstybių narių ir trečiųjų šalių keitimosi informacija apie tarpvyriausybinius energetikos susitarimus mechanizmas nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu, kuris buvo priimtas 2012 m. spalio 25 d., o įsigaliojo 2012 m. lapkričio 17 d. (toliau – Tarpvyriausybinių susitarimų sprendimas)
                  1
               . Pagrindinis šio mechanizmo elementas – tarpvyriausybinių valstybės narės ir trečiosios šalies susitarimų atitikties patikrinimai, kuriuos Komisija atlieka po tų susitarimų sudarymo.

               Nuo 2012 m. Komisija įgijo nemažai su šio mechanizmo įgyvendinimu susijusios patirties. Komisijos vertinimu, kuris išdėstytas Tarpvyriausybinių susitarimų sprendimo peržiūros poveikio vertinime ir Europos Parlamentui bei Tarybai skirtoje to sprendimo taikymo ataskaitoje, dabartinė sistema apskritai yra naudinga, nes padeda gauti informaciją apie galiojančius tarpvyriausybinius susitarimus ir nustatyti jų suderinamumo su ES teise problemas, tačiau jos nepakanka toms problemoms išspręsti. Visų pirma, kaip nurodyta Energetikos sąjungos strategijoje, „praktiškai patyrėme, kad persiderėti tokius susitarimus nepaprastai sunku. Signatarų pozicijos jau būna įtvirtintos, todėl kyla politinis spaudimas nekeisti jokio susitarimo aspekto.“

               Todėl, jei Komisija būtų įtraukta prieš valstybei narei ir trečiajai šaliai sudarant tokius susitarimus, tai duotų esminės papildomos naudos – padėtų išspręsti galimus valstybių narių įsipareigojimų, prisiimtų pagal tarptautinę sutarčių teisę ir ES teisę, tarpusavio prieštaravimus.

               Šiomis aplinkybėmis Tarpvyriausybinių susitarimų sprendimo peržiūra siekiama dviejų pagrindinių tikslų:

               1) užtikrinti tarpvyriausybinių susitarimų atitiktį ES teisei, kad tinkamai veiktų vidaus rinka ir būtų sustiprintas ES energetinis saugumas, ir

               2) didinti tarpvyriausybinių susitarimų skaidrumą ir taip užtikrinti didesnį ES energijos tiekimo išlaidų efektyvumą ir valstybių narių solidarumą.

               Suderinamumas su galiojančiomis tos pačios politikos srities nuostatomis

               Šis pasiūlymas dera su įvairiomis priimtomis ES lygmens priemonėmis, kuriomis siekiama gerinti ES energijos rinkos veikimą ir didinti ES energetinį saugumą.

               Dabartinio Tarpvyriausybinių susitarimų sprendimo peržiūra yra vienas iš 2015 m. vasario mėn. priimtos Energetikos sąjungos strategijos, kurioje nustatytas bendras naujos ES energetikos politikos kontekstas ir valdymo struktūra, uždavinių.

               Energetikos sąjungos strategijos veiksmų plane numatyti įvairūs veiksmai, kuriais siekiama didinti ES energetinį saugumą. Todėl šį pasiūlymą reikėtų vertinti atsižvelgiant į kitas iniciatyvas, įskaitant Dujų tiekimo saugumo reglamento peržiūrą
                  2
               . Tarpvyriausybinių susitarimų sprendimas yra glaudžiai susijęs su Dujų tiekimo saugumo reglamentu, tačiau sprendime nustatyta platesnė keitimosi informacija mechanizmo taikymo sritis. Tarpvyriausybinių susitarimų sprendime tarpvyriausybinis susitarimas apibrėžiamas kaip „teisiškai privalomas vienos ar kelių valstybių narių susitarimas su viena ar keliomis trečiosiomis šalimis, darantis poveikį energijos vidaus rinkos veikimui ar funkcionavimui arba energijos tiekimo saugumui Sąjungoje“. Todėl Tarpvyriausybinių susitarimų sprendimas taikomas visiems tarpvyriausybiniams susitarimams, susijusiems su energetikos prekių (visų pirma dujų, naftos ir elektros energijos) tiekimu ir infrastruktūra. Išimtis taikoma tik tarpvyriausybiniams susitarimams tais klausimais, kurie reglamentuojami Euratomo sutartimi. Šiems tarpvyriausybiniams susitarimams taikoma Euratomo sutarties 103 straipsnyje numatyta speciali ex ante procedūra.

               Į Tarpvyriausybinių susitarimų sprendimo taikymo sritį nepatenka komercinių ūkio subjektų sudarytos komercinės sutartys
                  3
               . Su tarpvyriausybiniais susitarimais susijusios komercinės sutartys šiuo pasiūlymu nėra įtraukiamos į Tarpvyriausybinių susitarimų sprendimo taikymo sritį, nes, kaip nurodyta Energetikos sąjungos strategijoje, komercinių dujų tiekimo sutarčių klausimas nagrinėjamas pasiūlyme dėl Dujų tiekimo saugumo reglamento peržiūros.

               Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Pasiūlymas ne tik padeda siekti ES energetikos politikos tikslų – juo užtikrinama tarpvyriausybinių susitarimų atitiktis ES teisei, taigi prisidedama ir prie kitų Sąjungos teisės sričių, pavyzdžiui, vidaus rinkos, konkurencijos ir viešųjų pirkimų politikos įgyvendinimo.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               Teisinis pagrindas

               Pirmiau paminėti šio sprendimo tikslai atitinka šiuos ES sutarties tikslus:

               užtikrinti energijos tiekimo saugumą Sąjungoje (SESV 194 straipsnio 1 dalies b punktas);

               sukurti veikiančią energijos vidaus rinką vadovaujantis valstybių narių solidarumu (ES sutarties 3 straipsnio 3 dalis, SESV 194 straipsnio 1 dalis).

               Todėl siūlomo peržiūrėto Tarpvyriausybinių susitarimų sprendimo, kaip ir dabartinio Tarpvyriausybinių susitarimų sprendimo, kurį Europos Parlamentas ir Taryba priėmė 2012 m. spalio 25 d., teisinis pagrindas yra SESV 194 straipsnis.

               Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

               Būtinybė imtis ES lygmens veiksmų. Tarpvyriausybinių susitarimų sprendimo peržiūros teisinis pagrindas yra SESV 194 straipsnis. Tarpvyriausybinių susitarimų sprendimas, remiantis tuo teisiniu pagrindu ir laikantis subsidiarumo principo, buvo priimtas 2012 m. Tačiau įpareigojus Komisiją atlikti privalomą ex ante patikrinimą, Tarpvyriausybinių susitarimų sprendimas pasikeistų, nes ES perimtų valstybių narių užduotis. Kaip paaiškinta pirmiau, patirtis rodo, jog valstybių narių atliekamas vertinimas yra nepatenkinamas ir nepakankamas, kad būtų užtikrinta tarpvyriausybinių susitarimų atitiktis ES teisei, ir dėl jo atsiranda teisinis netikrumas. Išankstinis Komisijos įtraukimas duotų esminės papildomos naudos sprendžiant problemas (visų pirma valstybių narių įsipareigojimų, prisiimtų pagal tarptautinę sutarčių teisę ir ES teisę, tarpusavio prieštaravimus).

               Papildoma ES lygmens veiksmų nauda. Laipsniškas energetikos infrastruktūros ir energijos rinkų integravimas, bendra priklausomybė nuo išorės tiekėjų ir poreikis užtikrinti solidarumą kilus krizei rodo, kad pagrindiniai su energetika susiję politiniai sprendimai neturėtų būti priimami tik nacionaliniu lygmeniu nedalyvaujant kaimyninėms šalims ir ES.  Tarpvyriausybinių susitarimų sprendimą sudaro keli aspektai: išorės aspektas (sprendimas apima susitarimus su trečiosiomis šalimis) ir su vidaus rinka susijęs aspektas (ES teisės neatitinkančios nuostatos, pvz., nuostatos dėl paskirties vietos neigiamai veikia laisvą energetikos produktų judėjimą vidaus rinkoje). Todėl bendradarbiavimo stiprinimas ir skaidrumo didinimas ES lygmeniu pagal šį pasiūlymą duotų akivaizdžios papildomos naudos.

               Proporcingumas

                  Šio pasiūlymo tikslai yra:

               1) užtikrinti tarpvyriausybinių susitarimų atitiktį ES teisei, kad tinkamai veiktų vidaus rinka ir būtų sustiprintas ES energetinis saugumas, ir

               2) didinti tarpvyriausybinių susitarimų skaidrumą ir taip užtikrinti didesnį ES energijos tiekimo išlaidų efektyvumą ir valstybių narių solidarumą.

                  Kad būtų galima pasiekti šiuos tikslus, siūloma taikyti neprivalomas standartines nuostatas ir prieš pasirašant tarpvyriausybinius susitarimus atlikti jų ex ante vertinimą.  Kaip paaiškinta Tarpvyriausybinių susitarimų sprendimo peržiūros poveikio vertinime, toliau taikyti dabartinę sistemą nebūtų veiksminga. Konkrečiai kalbant, nė vienas iš tarpvyriausybinių susitarimų, kuriuos Komisija pripažino keliančiais abejonių, iki šiol nebuvo nutrauktas.

                  Panašiai, poveikio vertinime daroma išvada, kad galimybė sukurti privalomas standartines nuostatas galėtų padėti valstybėms narėms išvengti nesuderinamumo su Sąjungos teise, tačiau dėl didelės situacijų ir verslo modelių, kuriems taikomas Tarpvyriausybinių susitarimų sprendimas, įvairovės bus neįmanoma parengti standartinių nuostatų, kurios būtų pakankamai tikslios, kad suteiktų pakankamą teisinį tikrumą ir pakeistų išsamų galutinio teksto projekto ex ante vertinimą. Be to, priklausomai nuo trečiosios šalies pozicijos ir derybinės galios, valstybėms narėms gali nepavykti tam tikrų standartinių nuostatų įtraukti į tarpvyriausybinį susitarimą.

                  Todėl poveikio vertinime prieita prie išvados, kad privaloma ex ante kontrolės priemonė yra pats negriežčiausias būdas išvengti tarpvyriausybinių susitarimų neatitikties ES teisei.

               Priemonės pasirinkimas

                  Dabartinis šios srities teisės aktas – Tarpvyriausybinių susitarimų sprendimas. Šiuo pasiūlymu siekiama stiprinti dabartiniame sprendime numatytas priemones bei tvarką ir užtikrinti jų vykdymą. Todėl geriausia priemonė šiam tikslui pasiekti yra sprendimas. Atsižvelgiant į naujų nuostatų kiekį ir taikymo sritį, sprendimo projektu siūloma panaikinti dabartinį Sprendimą Nr. 994/2012/ES ir pakeisti jį nauju, o ne keisti dabartines jo nuostatas.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               Ex post vertinimas ir (arba) galiojančių teisės aktų tinkamumo patikros

               Šis pasiūlymas parengtas atsižvelgiant į Komisijos įgytą patirtį, susijusią su Tarpvyriausybinių susitarimų sprendimo įgyvendinimu nuo jo įsigaliojimo 2012 m. lapkričio 17 d., kuri buvo aptarta prie Tarpvyriausybinių susitarimų sprendimo peržiūros poveikio vertinimo pridėtoje vertinimo ataskaitoje ir Europos Parlamentui ir Tarybai skirtoje dabartinio Tarpvyriausybinių susitarimų sprendimo taikymo ataskaitoje.

               Kalbant apie Tarpvyriausybinių susitarimų sprendimo veiksmingumą, šiose ataskaitose daroma išvada, kad dabartinės to sprendimo nuostatos (ypač atitikties patikrinimo ex post pobūdis) nedavė laukiamo rezultato – ES teisės neatitinkantys tarpvyriausybiniai susitarimai nebuvo pakeisti ją atitinkančiais susitarimais – ir neturėjo tiesioginės įtakos valstybių narių deryboms su trečiosiomis šalimis. Visų pirma, joks tarpvyriausybinio susitarimo projektas nebuvo savanoriškai pateiktas Komisijai ex ante patikrinimui atlikti. Dėl šių priežasčių dabartinis Tarpvyriausybinių susitarimų sprendimas nėra laikomas veiksmingu.

               Ataskaitose taip pat daroma išvada, kad išlaidas, susijusias su dabartiniu Tarpvyriausybinių susitarimų sprendimu, iš esmės kompensuoja to sprendimo teikiama nauda, nes jis padeda užtikrinti energijos vidaus rinkos veikimą bei vientisumą ir energijos tiekimo saugumą. Tačiau Tarpvyriausybinių susitarimų sprendimas būtų efektyvesnis, jei jame nustatytas atitikties patikrinimas būtų atliekamas ex ante (o ne ex post, kaip yra dabar). Tai žymiai padidintų teisinį tikrumą ir valstybėms narėms bei Komisijai padėtų išvengti išlaidų.

               Be to, šiose ataskaitose aiškiai nurodoma, kad tarpvyriausybiniai susitarimai ir toliau bus labai svarbūs ES energetikos sektoriuje. Todėl Tarpvyriausybinių susitarimų sprendimas vis dar yra aktualus, tačiau jį reikia pritaikyti prie kintančio energijos tiekimo šaltinių ir maršrutų pobūdžio. Ataskaitose taip pat pabrėžiama, kad ES lygmeniu taikomas Tarpvyriausybinių susitarimų sprendimas duoda akivaizdžios papildomos naudos, nes jis stiprina bendradarbiavimą ir didina skaidrumą ES lygmeniu, taip pat padeda užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir energijos vidaus rinkos veikimą.

               Todėl šiose ataskaitose daroma išvada, kad dabartiniame Tarpvyriausybinių susitarimų sprendime nustatyta tvarka nėra visiškai tinkama – pagrindinė su ja susijusi problema yra ta, kad pagal dabartinę sistemą, dėl kurios buvo susitarta per sunkias tarpinstitucines derybas 2012 m., kai buvo priimtas Tarpvyriausybinių susitarimų sprendimas, atitikties įvertinimas yra atliekamas ex post.

                  Šiuo pasiūlymu siekiama pašalinti nustatytus trūkumus.

               Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Viešos konsultacijos vyko nuo 2015 m. liepos 28 d. iki spalio 22 d. Komisija gavo maždaug 25 atsakymus iš suinteresuotųjų šalių, įskaitant valstybes nares ir įvairias asociacijas (reguliavimo ir pramonės), taigi galima teigti, kad dalyvavimas konsultacijose buvo pakankamai aktyvus.

               Visi respondentai pabrėžė, kad tarpvyriausybiniai susitarimai svarbūs, nes nuo jų priklauso energijos tiekimo saugumas ir tinkamas energijos vidaus rinkos veikimas. Kalbant apie poreikį griežtinti dabartinę Tarpvyriausybinių susitarimų sprendimu nustatytą sistemą ir kaip būtų geriausia tą padaryti, respondentų nuomonės išsiskyrė.

               Išsami šių viešų konsultacijų rezultatų ataskaita pridedama prie Tarpvyriausybinių susitarimų sprendimo peržiūros poveikio vertinimo, o nekonfidencialūs atsakymai skelbiami Komisijos svetainėje
                  4
               .

               Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

               Dėl tam tikrų Tarpvyriausybinių susitarimų sprendimo nuostatų arba dėl tam tikrų išimčių, nustatytų Reglamente 1049/2001
                  5
                dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (4 straipsnio 1 dalies a punkto 3 įtrauka „Tarptautinių santykių apsauga“, 4 straipsnio 5 dalis „Valstybės narės prašymas neatskleisti iš tos valstybės narės kilusio dokumento be jos išankstinio sutikimo“ arba 4 straipsnio 2 dalies 2 įtrauka „Teismo proceso ir teisinės pagalbos apsauga“), informacija, susijusi su to sprendimo įgyvendinimu, yra iš dalies konfidenciali (4 straipsnis „Konfidencialumas“). Be kita ko, dėl nurodytų konfidencialumo priežasčių nuspręsta nevykdyti dabartinio Tarpvyriausybinių susitarimų sprendimo įgyvendinimo išorės tyrimo.

               Poveikio vertinimas

                  Poveikio vertinime pritarta visoms siūlomoms priemonėms. Reglamentavimo patikros valdyba teigiamą nuomonę pateikė 2015 m. gruodžio 4 d.

                  Poveikio vertinime apsvarstytos keturios politikos galimybės:

               1 galimybė. Pagrindinis scenarijus. Tarpvyriausybinių susitarimų sprendimas nesikeičia, tačiau sugriežtinama pažeidimų nagrinėjimo politika.

               2 galimybė. Į tarpvyriausybinius susitarimus įtraukiamos standartinės nuostatos, nepažeidžiančios ES teisės ir (arba) gairių.

               3 galimybė. Komisija įpareigojama atlikti privalomą tarpvyriausybinių susitarimų ex ante vertinimą.

               4 galimybė. Komisija įpareigojama kaip stebėtoja dalyvauti derybose dėl tarpvyriausybinių susitarimų.

               5 galimybė. Komisija derasi dėl ES susitarimų energetikos srityje.

                  Poveikio vertinime prieita prie išvados, kad ekonomiškiausia, efektyviausia ir proporcingiausia galimybė yra 3.

               Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Dėl šio pasiūlymo nežymiai padidės administracinė našta.

               Pagrindinės teisės

                  Netaikoma.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Pasiūlymas neturi poveikio ES biudžetui.

               5.KITI ELEMENTAI

               Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

               Į Tarpvyriausybinių susitarimų sprendimo 8 straipsnį įtraukta peržiūros nuostata. Pagal šį straipsnį reikalaujama, kad Komisija ne vėliau kaip 2016 m. sausio 1 d., o paskui kas trejus metus, parengtų ataskaitą.

               Be Tarpvyriausybinių susitarimų sprendimo peržiūros poveikio vertinimo priede pateiktos vertinimo ataskaitos, kartu su šiuo pasiūlymu dėl Tarpvyriausybinių susitarimų sprendimo peržiūros pateikiama pirmoji ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai.

               Kitą ataskaitą, kaip reikalaujama Tarpvyriausybinių susitarimų sprendimo 8 straipsnyje, Komisija ketina pateikti iki 2020 m. sausio 1 d.

               Galiausiai Komisija kaip Sutarčių sergėtoja prireikus pradės Sutarties 258 straipsnyje nustatytą procedūrą, taikomą tuo atveju, jei valstybė narė neįvykdo savo pareigų, susijusių su Sąjungos teisės įgyvendinimu ir taikymu.

               Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

               Netaikoma.

               Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

                  Į peržiūrėtą sprendimą įtrauktos šios nuostatos:

               1.Įpareigojimas pranešti apie tarpvyriausybinius susitarimus:

               valstybės narės įpareigojamos pranešti Komisijai apie savo ketinimą pradėti derybas su trečiąja šalimi dėl naujų tarpvyriausybinių susitarimų sudarymo arba esamų susitarimų pakeitimų;

               pateikus tokį pranešimą apie derybas, Komisija turėtų būti informuojama apie tolesnę eigą;

               valstybei narei pranešus apie derybas, Komisijos tarnybos gali ją konsultuoti, kaip išvengti tarpvyriausybinio susitarimo neatitikties Sąjungos teisei arba Tarybos priimtoms ar Europos Vadovų Tarybos išvadose nustatytoms Sąjungos politikos pozicijoms;

               kad Komisija galėtų atlikti ex ante vertinimą, valstybės narės įpareigojamos jai pateikti tarpvyriausybinio susitarimo projektą arba pakeitimą kartu su visais kitais papildomais dokumentais po to, kai per derybas susitariama dėl visų pagrindinių nuostatų;

               valstybės narės įpareigojamos po tarpvyriausybinio susitarimo ratifikavimo pateikti Komisijai tą susitarimą arba tarpvyriausybinio susitarimo pakeitimus kartu su visais papildomais dokumentais;

               valstybės narės įpareigojamos pranešti Komisijai apie visus esamus tarpvyriausybinius susitarimus arba tarpvyriausybinių susitarimų pakeitimus ir pateikti visus papildomus dokumentus;

               nėra įpareigojama pranešti apie įmonių susitarimus, tačiau tai galima daryti savanoriškai;

               Komisija įpareigojama dalytis gauta informacija ir dokumentais su kitomis valstybėmis narėmis laikantis konfidencialumo nuostatų.

               2.Komisijos atliekamas vertinimas:

               Komisija įpareigojama atlikti tarpvyriausybinių susitarimų projektų arba pakeitimų ex ante vertinimą ir per šešias savaites informuoti valstybę narę apie galimas abejones dėl suderinamumo su Sąjungos teise, visų pirma su energijos vidaus rinkos teisės aktų ir Sąjungos konkurencijos teisės nuostatomis;

               Komisija įpareigojama per 12 savaičių nuo pranešimo pateikimo dienos pateikti valstybei narei savo nuomonę dėl tarpvyriausybinio susitarimo ar tarpvyriausybinio susitarimo pakeitimo suderinamumo su Sąjungos teise;

               valstybės narės nesudaro siūlomų tarpvyriausybinių susitarimų ir nepriima tarpvyriausybinių susitarimų pakeitimų, kol Komisija joms nepraneša apie galimas abejones ir nepateikia nuomonės. Sudarydamos tarpvyriausybinius susitarimus ar priimdamos tarpvyriausybinių susitarimų pakeitimus, valstybės narės kuo labiau atsižvelgia į Komisijos nuomonę;

               Komisija įpareigojama per devynis mėnesius nuo pranešimo pateikimo dienos atlikti esamų tarpvyriausybinių susitarimų arba tarpvyriausybinių susitarimų pakeitimų ex post vertinimą ir informuoti valstybes nares apie galimas abejones dėl šių susitarimų suderinamumo su Sąjungos teise.

               3.Įpareigojimas pranešti apie teisiškai neprivalomas priemones ir Komisijos atliekamas tų priemonių vertinimas:

               valstybės narės įpareigojamos pranešti Komisijai apie esamas ir būsimas teisiškai neprivalomas priemones arba tarpvyriausybinių susitarimų pakeitimus ir pateikti visus papildomus dokumentus;

               Komisija gali atlikti pateiktų teisiškai neprivalomų priemonių ex post vertinimą ir informuoti valstybę narę, jei, jos manymu, tų neprivalomų priemonių įgyvendinimo priemonės galėtų prieštarauti Sąjungos teisei;

               Komisija įpareigojama dalytis gautais dokumentais su kitomis valstybėmis narėmis nepažeidžiant konfidencialumo nuostatų.

               2016/0031 (COD)

               Pasiūlymas

               EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo nustatomas keitimosi informacija apie tarpvyriausybinius valstybių narių ir trečiųjų šalių energetikos susitarimus bei teisiškai neprivalomas priemones mechanizmas ir panaikinamas Sprendimas Nr. 994/2012/ES

               (Tekstas svarbus EEE)

               EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 194 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

               teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

               atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę
                  6
               ,

               atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę,

               laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,
                  7

               kadangi:

               (1)siekiant, kad energijos vidaus rinka veiktų tinkamai, į Sąjungą importuojama energija turėtų būti visapusiškai reglamentuojama taisyklėmis, kuriomis sukuriama energijos vidaus rinka. Dėl netinkamai veikiančios energijos vidaus rinkos Sąjunga atsiduria pažeidžiamoje ir nepalankioje padėtyje energijos tiekimo saugumo atžvilgiu, ir dėl to sumažėja galima nauda Europos vartotojams ir pramonei;

               (2)2015 m. vasario 25 d. Komisijos priimtos Energetikos sąjungos strategijos
                  8
                tikslas – užtikrinti, kad vartotojams energija būtų tiekiama už prieinamą kainą ir laikantis saugios, tvarios ir konkurencingos energetikos principų. Konkrečiau, Energetikos sąjungos strategijoje, remiantis 2014 m. gegužės mėn. Europos energetinio saugumo strategijoje
                  9
                atliktos analizės rezultatais, pabrėžiama, kad svarbus elementas užtikrinant energetinį saugumą yra visiška susitarimų dėl energijos pirkimo iš trečiųjų šalių atitiktis ES teisei. Vadovaudamasi tuo pačiu principu, Europos Vadovų Taryba savo 2015 m. kovo 19 d. išvadose taip pat paragino užtikrinti visų susitarimų, susijusių su dujų pirkimu iš išorės tiekėjų, visapusišką atitiktį ES teisei, visų pirma padidinant tokių susitarimų skaidrumą ir suderinamumą su ES nuostatomis dėl energetinio saugumo;

               (3)Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 994/2012/ES
                  10
                buvo naudingas, nes juo remiantis buvo galima gauti informacijos apie esamus tarpvyriausybinius susitarimus ir nustatyti tų susitarimų suderinamumo su Sąjungos teise problemas;

               (4)tačiau Sprendimas Nr. 994/2012/ES nepadėjo veiksmingai užtikrinti tarpvyriausybinių susitarimų atitikties Sąjungos teisei. Pagal tą sprendimą tarpvyriausybinius valstybių narių susitarimus su trečiosiomis šalimis Komisija daugiausia vertino po jų sudarymo. Patirtis, įgyta įgyvendinant Sprendimą Nr. 994/2012/ES parodė, kad toks ex post vertinimas nepadeda iki galo išnaudoti galimybių užtikrinti tarpvyriausybinių susitarimų atitiktį Sąjungos teisei. Visų pirma, tarpvyriausybiniuose susitarimuose dažnai nėra tinkamų tų susitarimų nutraukimo arba pritaikymo sąlygų, kurios leistų valstybėms narėms per pagrįstą laikotarpį užtikrinti tų susitarimų atitiktį Sąjungos teisei. Be to, signatarų pozicijos jau būna įtvirtintos, todėl kyla politinis spaudimas nekeisti jokio susitarimo aspekto;

               (5)kad būtų galima išvengti neatitikties Sąjungos teisei ir padidinti skaidrumą, valstybės narės turėtų kuo skubiau pranešti Komisijai apie savo ketinimą pradėti derybas dėl naujų tarpvyriausybinių susitarimų arba esamų tarpvyriausybinių susitarimų pakeitimų. Komisija turėtų būti reguliariai informuojama apie derybų pažangą. Valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė pakviesti Komisiją dalyvauti derybose kaip stebėtoją;

               (6)Komisijai turėtų būti suteikta galimybė per derybas konsultuoti, kaip išvengti nesuderinamumo su Sąjungos teise. Visų pirma, Komisija galėtų kartu su valstybėmis narėmis parengti neprivalomas standartines nuostatas ar gaires. Komisijai turėtų būti suteikta galimybė atkreipti dėmesį į Sąjungos energetikos politikos tikslus, valstybių narių solidarumo principą ir Tarybos priimtas arba Europos Vadovų Tarybos išvadose nustatytas Sąjungos politikos pozicijas;

               (7)siekdamos užtikrinti atitiktį Sąjungos teisei, valstybės narės turėtų Komisijai pranešti apie tarpvyriausybinio susitarimo projektą, kol jis dar nėra teisiškai privalomas susitariančiosioms šalims (ex ante). Laikydamasi bendradarbiavimo principo, Komisija turėtų padėti valstybei narei nustatyti tarpvyriausybinio susitarimo projekto ar pakeitimo neatitikties Sąjungos teisei problemas. Tuomet atitinkama valstybė narė būtų geriau pasirengusi sudaryti Sąjungos teisę atitinkantį susitarimą. Komisijai turėtų būti suteikta pakankamai laiko tokiam vertinimui atlikti, kad būtų užtikrintas kuo didesnis teisinis tikrumas ir išvengta nepagrįsto vėlavimo. Norėdamos visapusiškai pasinaudoti Komisijos pagalba, valstybės narės turėtų susilaikyti nuo tarpvyriausybinių susitarimų sudarymo, kol Komisija jų neinformuoja apie savo atliktą vertinimą. Valstybės narės turėtų imtis visų reikalingų veiksmų, kad būtų rastas tinkamas nustatytos nesuderinamumo problemos sprendimas;

               (8)Atsižvelgiant į Energetikos sąjungos strategiją, praeityje sudarytų ir būsimų tarpvyriausybinių susitarimų skaidrumas ir toliau yra nepaprastai svarbus. Todėl valstybės narės turėtų ir toliau pranešti Komisijai apie visus esamus ir būsimus tarpvyriausybinius susitarimus, neatsižvelgdamos į tai, ar jie įsigaliojo ar taikomi laikinai, kaip apibrėžta Vienos konvencijos dėl tarptautinių sutarčių teisės 25 straipsnyje, ir apie visus naujus tarpvyriausybinius susitarimus;

               (9)Komisija turėtų įvertinti prieš įsigaliojant šiam sprendimui įsigaliojusių ar laikinai taikomų tarpvyriausybinių susitarimų suderinamumą su Sąjungos teise ir atitinkamai informuoti valstybes nares. Jei tie susitarimai nesuderinami su Sąjungos teise, valstybės narės turėtų imtis visų reikalingų veiksmų, kad būtų rastas tinkamas sprendimas nustatytam nesuderinamumui pašalinti;

               (10)šis sprendimas turėtų būti taikomas tik tarpvyriausybiniams susitarimams, kurie turi poveikį energijos vidaus rinkai arba energijos tiekimo saugumui Sąjungoje. Jei kyla abejonių, valstybės narės turėtų konsultuotis su Komisija. Nebegaliojantys arba nebetaikomi susitarimai iš esmės neturi poveikio energijos vidaus rinkai ar energijos tiekimo saugumui Sąjungoje, todėl šis sprendimas jiems neturėtų būti taikomas;

               (11)valstybės narės užmezga santykius su trečiosiomis šalimis ne tik sudarydamos tarpvyriausybinius susitarimus, bet ir teisiškai neprivalomas priemones. Nors tos priemonės yra teisiškai neprivalomos, jomis naudojantis galėtų būti nustatoma išsami su energetikos infrastruktūra ir energijos tiekimu susijusi sistema. Todėl teisiškai neprivalomos priemonės gali turėti panašų poveikį energijos vidaus rinkai kaip tarpvyriausybiniai susitarimai, nes jų įgyvendinimas gali pažeisti Sąjungos teisę. Todėl siekdamos didesnio visų valstybių narių taikomų priemonių, kurios gali turėti poveikį vidaus energijos rinkai ir energetiniam saugumui, skaidrumo, valstybės narės turėtų Komisijai pateikti ir atitinkamas teisiškai neprivalomas priemones, kad ši galėtų atlikti jų ex post vertinimą. Komisija turėtų įvertinti pateiktas teisiškai neprivalomas priemones ir, jei reikia, atitinkamai informuoti valstybę narę;

               (12)šis sprendimas neturėtų būti taikomas tarpvyriausybiniams susitarimams ir teisiškai neprivalomoms priemonėms, kurių visos nuostatos turi būti pateiktos Komisijai pagal kitus Sąjungos aktus arba kurie yra susiję, pvz., su Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi reglamentuojamais klausimais;

               (13)šiuo sprendimu neturėtų būti sukuriama įpareigojimų įmonių susitarimų atžvilgiu. Tačiau valstybėms narėms turėtų būti suteikta laisvė savanoriškai pranešti Komisijai apie susitarimus, kurie aiškiai nurodomi tarpvyriausybiniuose susitarimuose arba teisiškai neprivalomose priemonėse;

               (14)Komisija turėtų suteikti galimybę visoms kitoms valstybėms narėms saugiu elektroniniu būdu susipažinti su jos gaunama informacija. Komisija turėtų paisyti valstybių narių prašymų užtikrinti jai pateiktos informacijos konfidencialumą. Tačiau prašymai laikytis konfidencialumo neturėtų apriboti pačios Komisijos prieigos prie konfidencialios informacijos, nes Komisijai reikia turėti išsamią informaciją, kad ji galėtų atlikti vertinimus. Komisija turėtų būti atsakinga už tai, kad būtų užtikrintas konfidencialumo nuostatos taikymas. Prašymais laikytis konfidencialumo neturėtų būti ribojama teisė susipažinti su dokumentais, numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1049/2001
                  11
               ;

               (15)jei valstybė narė mano, kad tarpvyriausybinis susitarimas yra konfidencialus, ji turėtų pateikti Komisijai jo santrauką, kad su ta santrauka galėtų susipažinti kitos valstybės narės;

               (16)nuolatinis keitimasis informacija apie tarpvyriausybinius susitarimus Sąjungos lygmeniu turėtų padėti išvystyti geriausią praktiką. Remdamasi tos geriausios praktikos pavyzdžiais, Komisija, atitinkamais atvejais bendradarbiaudama su Europos išorės santykių tarnyba Sąjungos išorės politikos klausimais, turėtų parengti neprivalomas standartines nuostatas, kurios galėtų būti įtraukiamos į tarpvyriausybinius valstybių narių ir trečiųjų šalių susitarimus. Tokiomis standartinėmis nuostatomis turėtų būti siekiama išvengti tarpvyriausybinių susitarimų prieštaravimų Sąjungos teisei, visų pirma energijos vidaus rinkos taisyklėms ir konkurencijos teisei, taip pat Sąjungos sudarytiems tarptautiniams susitarimams. Jos turėtų būti neprivalomos, ir turėtų būti numatyta galimybė jų turinį pritaikyti pagal konkrečias aplinkybes;

               (17)jei daugiau žinotų apie esamus ir naujus tarpvyriausybinius susitarimus bei teisiškai neprivalomas priemones, valstybės narės, taip pat jos ir Komisija galėtų geriau tarpusavyje koordinuoti energetikos srities veiksmus. Toks geresnis koordinavimas turėtų padėti valstybėms narėms visapusiškai pasinaudoti privalumais, susijusiais su politine ir ekonomine Sąjungos įtaka, ir suteikti galimybę Komisijai siūlyti su tarpvyriausybiniais susitarimais susijusių problemų sprendimus;

               (18)Komisija turėtų sudaryti palankesnes valstybių narių tarpusavio veiksmų koordinavimo sąlygas ir skatinti tokį koordinavimą, kad būtų sustiprintas bendras strateginis Sąjungos vaidmuo pasitelkus tvirtą ir veiksmingą suderintą požiūrį į gamybos, tranzito ir vartojimo šalis;

               (19)kadangi šio sprendimo tikslo, t. y. užtikrinti, kad valstybės narės ir Komisija keistųsi informacija apie tarpvyriausybinius energetikos susitarimus ir teisiškai neprivalomas priemones, valstybės narės pačios negali deramai pasiekti ir kadangi dėl šio sprendimo poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali priimti atitinkamas priemones. Pagal minėtame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

               (20)šio sprendimo nuostatomis neturėtų būti trukdoma taikyti Sąjungos taisyklių dėl pažeidimų, valstybės pagalbos ir konkurencijos. Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 258 straipsniu, turi teisę pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūrą, jei ji mano, kad valstybė narė neįvykdė savo pareigų pagal SESV;

               (21)2020 m. Komisija turėtų įvertinti, ar šis sprendimas pakankamai ir veiksmingai padeda užtikrinti tarpvyriausybinių susitarimų atitiktį Sąjungos teisei ir ar valstybių narių veiksmų, susijusių su tarpvyriausybiniais energetikos susitarimais, tarpusavio koordinavimas yra aukšto lygio;

               (22)Sprendimas Nr. 994/2012/ES turėtų būti panaikintas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Dalykas ir taikymo sritis

               1.Siekiant užtikrinti optimalų energijos vidaus rinkos veikimą šiuo sprendimu nustatomas valstybių narių ir Komisijos keitimosi informacija apie 2 straipsnyje apibrėžtus tarpvyriausybinius energetikos susitarimus bei teisiškai neprivalomas priemones, mechanizmas.

               2.Šis sprendimas netaikomas tarpvyriausybiniams susitarimams bei teisiškai neprivalomoms priemonėms, kurių visoms nuostatoms pagal Sąjungos teisę jau taikomos kitos specialios pranešimo procedūros.

               2 straipsnis

               Terminų apibrėžtys

               Šiame sprendime vartojamų terminų apibrėžtys:

               1)tarpvyriausybinis susitarimas – teisiškai privalomas vienos ar kelių valstybių narių susitarimas su viena ar keliomis trečiosiomis šalimis, turintis poveikį energijos vidaus rinkos veikimui ar funkcionavimui arba energijos tiekimo saugumui Sąjungoje, arba, jei toks teisiškai privalomas susitarimas apima ir kitus klausimus, – tik su energija susijusios jo nuostatos, įskaitant joms taikomas bendrąsias nuostatas;

               2)esamas tarpvyriausybinis susitarimas – tarpvyriausybinis susitarimas, įsigaliojęs arba laikinai taikomas iki šio sprendimo įsigaliojimo dienos;

               3)teisiškai neprivaloma priemonė – teisiškai neprivalomas vienos ar kelių valstybių narių susitarimas su viena ar keliomis trečiosiomis šalimis (pavyzdžiui, susitarimo memorandumas, bendra deklaracija, bendra ministrų deklaracija, bendri veiksmai arba bendras elgesio kodeksas), kuriame aiškinama Sąjungos teisė, nustatomos energijos tiekimo sąlygos (pavyzdžiui, kiekis ir kainos) arba energetikos infrastruktūros plėtra;

               4)esama teisiškai neprivaloma priemonė – teisiškai neįpareigojantis dokumentas, kuris pasirašytas arba dėl kurio kitaip susitarta iki šio sprendimo įsigaliojimo.

               3 straipsnis

               Įpareigojimas pranešti apie tarpvyriausybinius susitarimus

               1.Valstybė narė, ketinanti pradėti derybas su trečiąja šalimi dėl esamo tarpvyriausybinio susitarimo keitimo arba naujo tarpvyriausybinio susitarimo sudarymo, apie savo ketinimą kuo anksčiau iki numatomos derybų pradžios raštu praneša Komisijai.

               Jei valstybė narė pateikia Komisijai tokį pranešimą apie derybas, ta valstybė narė turi reguliariai pranešti Komisijai apie derybų eigą.

               2.Kai šalys susitaria dėl pagrindinių tarpvyriausybinio susitarimo projekto arba esamo tarpvyriausybinio susitarimo pakeitimo nuostatų, dar neužbaigus oficialių derybų atitinkama valstybė narė pateikia Komisijai tą susitarimo projektą arba pakeitimą kartu su visais jų priedais, kad pagal 5 straipsnį būtų galima atlikti ex ante vertinimą.

               Jei tarpvyriausybinio susitarimo projekte arba esamo tarpvyriausybinio susitarimo pakeitime daroma aiški nuoroda į kitus tekstus, atitinkama valstybė narė pateikia ir tuos kitus tekstus, jei juose yra nuostatų, galinčių turėti poveikį energijos vidaus rinkos veikimui arba energijos tiekimo saugumui Sąjungoje.

               3.Ratifikavusi tarpvyriausybinį susitarimą arba tarpvyriausybinio susitarimo pakeitimą, atitinkama valstybė narė tarpvyriausybinį susitarimą arba pakeitimą, įskaitant jų priedus, pateikia Komisijai.

               Jei ratifikuotame tarpvyriausybiniame susitarime arba tarpvyriausybinio susitarimo pakeitime daroma aiški nuoroda į kitus tekstus, atitinkama valstybė narė pateikia ir tuos kitus tekstus, jei juose yra nuostatų, galinčių turėti poveikį energijos vidaus rinkos veikimui arba energijos tiekimo saugumui Sąjungoje.

               4.Įpareigojimas pranešti Komisijai pagal 2 ir 3 dalis netaikomas įmonių susitarimams.

               5.Visi pranešimai pagal šio straipsnio 1–3 dalis, 6 straipsnio 1 bei 2 dalis ir 7 straipsnio 1 bei 2 dalis teikiami per Komisijos internetinę taikomąją programą. 5 straipsnio 1 bei 2 dalyse ir 6 straipsnio 3 dalyje nurodyti laikotarpiai pradedami skaičiuoti nuo dienos, kurią visa pranešimo byla buvo įregistruota internetinėje taikomojoje programoje.

               4 straipsnis

               Komisijos pagalba

               1.Jei valstybė narė Komisijai praneša apie derybas pagal 3 straipsnio 1 dalį, Komisijos tarnybos gali ją konsultuoti, kaip išvengti tarpvyriausybinio susitarimo arba esamo tarpvyriausybinio susitarimo pakeitimo, dėl kurio deramasi, nesuderinamumo su Sąjungos teise. Be to, ta valstybė narė gali paprašyti Komisijos pagalbos tose derybose.

               2.Atitinkamos valstybės narės ar Komisijos prašymu ir gavusi atitinkamos valstybės narės raštišką sutikimą Komisija derybose gali dalyvauti kaip stebėtoja.

               3.Jei Komisija dalyvauja derybose kaip stebėtoja, ji gali konsultuoti atitinkamą valstybę narę, kaip išvengti tarpvyriausybinio susitarimo ar tarpvyriausybinio susitarimo pakeitimo, dėl kurio deramasi, nesuderinamumo su Sąjungos teise.

               5 straipsnis

               Komisijos atliekamas vertinimas

               1.Komisija per šešias savaites nuo pranešimo apie visą tarpvyriausybinio susitarimo projektą ar tarpvyriausybinio susitarimo pakeitimą, įskaitant visus priedus, pateikimo pagal 3 straipsnio 2 dalį dienos atitinkamai valstybei narei praneša apie abejones, kurių jai galėjo kilti dėl tarpvyriausybinio susitarimo projekto ar tarpvyriausybinio susitarimo pakeitimo suderinamumo su Sąjungos teise, visų pirma su energijos vidaus rinkos teisės aktais ir Sąjungos konkurencijos teise. Jei Komisija per tą laikotarpį atsakymo nepateikia, laikoma, kad ji prieštaravimų neturi.

               2.Jei Komisija pagal 1 dalį praneša atitinkamai valstybei narei, kad jai kilo abejonių, savo nuomonę dėl atitinkamo tarpvyriausybinio susitarimo projekto ar tarpvyriausybinio susitarimo pakeitimo suderinamumo su Sąjungos teise, visų pirma energijos vidaus rinkos teisės aktais ir Sąjungos konkurencijos teisės nuostatomis, ji atitinkamai valstybei narei praneša per 12 savaičių nuo 1 dalyje nurodytos pranešimo pateikimo dienos. Jei Komisija per tą laikotarpį nuomonės nepateikia, laikoma, kad ji prieštaravimų neturi.

               3.Atitinkamai valstybei narei pritarus, 1 ir 2 dalyse nurodyti laikotarpiai gali būti pratęsti. Jei aplinkybės tai pateisina, susitarus su Komisija 1 ir 2 dalyse nurodyti laikotarpiai sutrumpinami.

               4.Valstybė narė nepasirašo, neratifikuoja tarpvyriausybinio susitarimo projekto arba esamo tarpvyriausybinio susitarimo pakeitimo ir jiems nepritaria, kol Komisija pagal 1 dalį jos neinformuoja apie savo abejones, arba, jei taikoma, kol nepateikia savo nuomonės pagal 2 dalį, arba, jei Komisija nepateikia atsakymo arba nuomonės, kol nepraeina 1 dalyje arba, jei taikoma, 2 dalyje nurodyti laikotarpiai.

               Pasirašydama, ratifikuodama tarpvyriausybinį susitarimą ar tarpvyriausybinio susitarimo pakeitimą arba jam pritardama, atitinkama valstybė narė kuo labiau atsižvelgia į 2 dalyje nurodytą Komisijos nuomonę.

               6 straipsnis

               Įpareigojimas pranešti apie esamus tarpvyriausybinius susitarimus ir Komisijos atliekamas tų susitarimų vertinimas

               1.Ne vėliau kaip iki [3 mėnesiai nuo šio sprendimo įsigaliojimo] valstybės narės praneša Komisijai apie visus esamus tarpvyriausybinius susitarimus, įskaitant jų priedus ir pakeitimus.

               Jei esamame tarpvyriausybiniame susitarime daroma aiški nuoroda į kitus tekstus, atitinkama valstybė narė pateikia ir tuos kitus tekstus, jei juose yra nuostatų, galinčių turėti poveikį energijos vidaus rinkos veikimui arba energijos tiekimo saugumui Sąjungoje.

               Įpareigojimas pranešti Komisijai pagal šią dalį netaikomas įmonių susitarimams.

               2.Laikoma, kad apie esamus tarpvyriausybinius susitarimus, apie kuriuos Komisijai pranešta iki šio sprendimo įsigaliojimo dienos pagal Sprendimo Nr. 994/2012/ES 3 straipsnio 1 ar 5 dalį arba Reglamento (ES) Nr. 994/2010 13 straipsnio 6 dalies a punktą, yra pranešta šio straipsnio 1 dalies taikymo tikslais, jei tas pranešimas atitinka tos dalies reikalavimus.

               3.Komisija įvertina tarpvyriausybinius susitarimus, apie kuriuos pranešta pagal šio straipsnio 1 arba 2 dalį. Jei atlikus pirmąjį vertinimą Komisijai kyla abejonių dėl tų susitarimų suderinamumo su Sąjungos teise, visų pirma su energijos vidaus rinkos teisės aktais ir Sąjungos konkurencijos teisės nuostatomis, Komisija per 9 mėnesius nuo pranešimų apie tuos susitarimus pateikimo dienos apie tai informuoja atitinkamas valstybes nares.

               7 straipsnis

               Įpareigojimas pranešti apie teisiškai neprivalomas priemones ir Komisijos atliekamas tų priemonių vertinimas

               1.Priėmusi teisiškai neprivalomą priemonę arba teisiškai neprivalomos priemonės pakeitimą, atitinkama valstybė narė tą priemonę arba tą pakeitimą, įskaitant priedus, pateikia Komisijai.

               Jei teisiškai neprivalomoje priemonėje arba teisiškai neprivalomos priemonės pakeitime daroma aiški nuoroda į kitus tekstus, atitinkama valstybė narė pateikia ir tuos kitus tekstus, jei juose yra nuostatų, galinčių turėti poveikį energijos vidaus rinkos veikimui arba energijos tiekimo saugumui Sąjungoje.

               2.Ne vėliau kaip iki [3 mėnesiai nuo šio sprendimo įsigaliojimo] valstybės narės praneša Komisijai apie visas esamas teisiškai neprivalomas priemones, įskaitant jų priedus ir pakeitimus.

               Jei esamoje teisiškai neprivalomoje priemonėje daroma aiški nuoroda į kitus tekstus, atitinkama valstybė narė pateikia ir tuos kitus tekstus, jei juose yra nuostatų, galinčių turėti poveikį energijos vidaus rinkos veikimui arba energijos tiekimo saugumui Sąjungoje.

               3.Įpareigojimas pranešti Komisijai pagal 1 ir 2 dalis netaikomas įmonių susitarimams.

               4.Jei, atlikusi pirmąjį vertinimą, Komisija mano, kad priemonės, kuriomis įgyvendinama teisiškai neprivaloma priemonė, apie kurią pranešta pagal šio straipsnio 1 ir 2 dalis, galėtų prieštarauti Sąjungos teisei, visų pirma energijos vidaus rinkos teisės aktams ir Sąjungos konkurencijos teisės nuostatoms, Komisija gali atitinkamai informuoti susijusias valstybes nares.

               8 straipsnis

               Skaidrumas ir konfidencialumas

               1.Teikdama informaciją Komisijai pagal 3 straipsnio 1–3 dalis, 6 straipsnio 1 dalį ir 7 straipsnio 1 bei 2 dalis, valstybė narė gali nurodyti, ar kuri nors informacijos dalis – komercinė ar kita informacija, kurią atskleidus būtų padaryta žala susijusių šalių veiklai, – turi būti laikoma konfidencialia ir ar pateikta informacija gali būti dalijamasi su kitomis valstybėmis narėmis.

               Valstybė narė tokią informaciją apie 6 straipsnio 2 dalyje nurodytus esamus susitarimus nurodo ne vėliau kaip iki [3 mėnesiai nuo šio sprendimo įsigaliojimo].

               2.Jei valstybė narė pagal 1 dalį nenurodė, kad informacija yra konfidenciali, Komisija saugiu elektroniniu būdu paskelbia tą informaciją visoms kitoms valstybėms narėms.

               3.Jei valstybė narė pagal 1 dalį nurodė, kad esamas tarpvyriausybinis susitarimas, esamo tarpvyriausybinio susitarimo pakeitimas, naujas tarpvyriausybinis susitarimas, esama teisiškai neprivaloma priemonė, esamos teisiškai neprivalomos priemonės pakeitimas arba nauja teisiškai neprivaloma priemonė yra konfidencialūs, ta valstybė narė pateikia pateiktos informacijos santrauką.

               Toje santraukoje nurodoma bent ši informacija apie atitinkamą tarpvyriausybinį susitarimą, teisiškai neprivalomą priemonę arba pakeitimą:

               (a)dalykas;

               (b)tikslas ir taikymo sritis;

               (c)trukmė;

               (d)šalys;

               (e)informacija apie pagrindines nuostatas.

               Ši dalis netaikoma informacijai, teikiamai pagal 3 straipsnio 1 ir 2 dalis.

               4.Komisija sudaro galimybę visoms kitoms valstybėms narėms elektroniniu būdu susipažinti su 3 dalyje nurodytomis santraukomis.

               5.Prašymai laikyti informaciją konfidencialia pagal šį straipsnį neriboja pačios Komisijos prieigos prie konfidencialios informacijos. Komisija užtikrina, kad prieiga prie konfidencialios informacijos būtų suteikiama tik Komisijos tarnyboms, kurioms neabejotinai būtina susipažinti su turima informacija.

               9 straipsnis

               Valstybių narių veiksmų tarpusavio koordinavimas

               Komisija sudaro palankesnes valstybių narių veiksmų tarpusavio koordinavimo sąlygas ir jį skatina, kad būtų galima:

               (a)peržiūrėti pokyčius, susijusius su tarpvyriausybiniais susitarimais bei teisiškai neprivalomomis priemonėmis, ir siekti Sąjungos išorės santykių energetikos srityje su gamybos, tranzito ir vartojimo šalimis nuoseklumo ir darnos;

               (b)nustatyti bendras problemas, susijusias su tarpvyriausybiniais susitarimais bei teisiškai neprivalomomis priemonėmis, ir apsvarstyti, kokių tinkamų veiksmų būtų galima imtis toms problemoms spręsti, taip pat atitinkamais atvejais pasiūlyti sprendimų;

               (c)geriausios praktikos ir konsultacijų su valstybėmis narėmis pagrindu parengti neprivalomas standartines nuostatas, kurios, jei būtų taikomos, labai pagerintų būsimų tarpvyriausybinių susitarimų ir teisiškai neprivalomų priemonių atitiktį Sąjungos teisei;

               (d)atitinkamais atvejais padėti rengti daugiašalius tarpvyriausybinius susitarimus ir teisiškai neprivalomas priemones, kurie apima kelias valstybes nares ar visą Sąjungą.

               10 straipsnis

               Ataskaitų teikimas ir peržiūra

               1.Ne vėliau kaip 2020 m. sausio 1 d. Komisija Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonominių ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui pateikia šio sprendimo taikymo ataskaitą.

               2.Ataskaitoje visų pirma įvertinama, kiek šiuo sprendimu skatinama tarpvyriausybinių susitarimų bei teisiškai neprivalomų priemonių atitiktis Sąjungos teisei ir valstybių narių veiksmų, susijusių su tarpvyriausybiniais susitarimais bei teisiškai neprivalomomis priemonėmis, aukšto lygio tarpusavio koordinavimas. Joje taip pat įvertinamas šio sprendimo poveikis valstybių narių deryboms su trečiosiomis šalimis ir tai, ar šio sprendimo taikymo sritis bei jame nustatyta tvarka yra tinkamos.

               11 straipsnis

               Panaikinimas

               Sprendimas Nr. 994/2012/ES panaikinamas.

               12 straipsnis

               Įsigaliojimas

               Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               13 straipsnis

               Adresatai

               Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

               Priimta Briuselyje

                  Europos Parlamento vardu
                        Tarybos vardu

                  Pirmininkas
                        Pirmininkas

                     (1)
                  Sprendimas 994/2012/ES, kuriuo nustatomas keitimosi informacija apie tarpvyriausybinius valstybių narių ir trečiųjų šalių energetikos susitarimus mechanizmas.

                     (2)
                  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas dėl dujų tiekimo saugumo užtikrinimo priemonių, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (ES) Nr. 994/2010 (XXX).

                     (3)
                  Tarpvyriausybinių susitarimų sprendimo 7 konstatuojamojoje dalyje pabrėžiama, kad tuo sprendimu nesukuriama pareigų komercinių ūkio subjektų susitarimų atžvilgiu. Be to, toje konstatuojamojoje dalyje aiškiai nurodyta, kad valstybės narės gali savanoriškai pranešti Komisijai apie komercinius susitarimus, kurie aiškiai nurodyti tarpvyriausybiniuose susitarimuose.

                     (4)

                     https://ec.europa.eu/energy/en/consultations/consultation-review-intergovernmental-agreements-decision.

                     (5)
                  OL L 145, 2001 5 31, p. 43.

                     (6)
                  OL C […], […], p. […].

                     (7)
                  OL C […], […], p. […].

                     (8)
                  COM(2015) 80.

                     (9)
                  COM(2014) 330.

                     (10)
                  OL L 299, 2012 10 27, p. 13.

                     (11)
                  2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 299, 2012 5 31, p. 13).


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 01 28
            COM(2016) 30 final
            2016/0013(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjunga turi laikytis AKR ir ES ambasadorių komitete, dėl nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo Įmonių plėtojimo centro (ĮPC) finansinio reglamento, patvirtinimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               Įmonių plėtojimo centras (toliau – ĮPC) yra AKR ir ES partnerystės susitarimo
                  1
                III priedu įsteigta institucija.

               ĮPC teisinį pagrindą sudaro AKR ir ES ambasadorių komiteto sprendimu Nr. 8/2005 priimtas Įmonių plėtojimo centro statutas ir darbo tvarkos taisyklės
                  2
                (toliau – ĮPC statutai), AKR ir ES ambasadorių komiteto sprendimu Nr. 9/2005 priimti Įmonių plėtojimo centro tarnybos nuostatai
                  3
                ir AKR ir ES ambasadorių komiteto sprendimu Nr. 5/2004 priimtas Įmonių plėtojimo centro finansinis reglamentas
                  4
                (toliau – ĮPC finansinis reglamentas).

               2014 m. birželio 19–20 d. Nairobyje vykusiame 39-ajame posėdyje AKR ir ES ministrų taryba bendroje deklaracijoje susitarė tęsti organizuoto ĮPC uždarymo procesą. Šioje bendroje deklaracijoje ministrų taryba suteikė įgaliojimus AKR ir ES ambasadorių komitetui priimti ĮPC uždarymui būtinus sprendimus.

               Nuo 2014 m. birželio mėn. palaipsniui imtasi su ĮPC uždarymu susijusių veiksmų. Siekiant uždaryti ĮPC, dėl konkrečių aplinkybių reikia pakoreguoti ĮPC finansinį reglamentą.

               ĮPC finansinį reglamentą priėmė AKR ir ES ambasadorių komitetas, kuris yra ĮPC ir jo statuto priežiūros institucija. Todėl 2015 m. spalio 19 d. raštu ĮPC vykdomoji taryba paprašė AKR ir ES ambasadorių komiteto išankstinio patvirtinimo dėl nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo ĮPC finansinio reglamento. Šios leidžiančios nukrypti nuostatos susijusios su:

               i) galimybe atlikti vieną daugiametį teisės aktų nustatytą paskutinių ketverių metų (t. y. nuo 2013 m. iki 2016 m.) ĮPC veiklos auditą vietoje ĮPC finansinio reglamento 27 straipsnio 5 dalyje nurodyto kasmetinio teisės aktų nustatyto audito;

               ii) galimybe pasirašyti sutartį su viena audito įmone, nepaisant to, kad ĮPC finansinio reglamento 27 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad ta pati audito įmonė negali būti skiriama daugiau nei trejiems metams iš eilės.

               Siekiant užtikrinti sklandų ĮPC uždarymą, AKR ir ES ambasadorių komitetui siūloma suteikti įgaliojimus ĮPC vykdomajai tarybai pakoreguoti minėtą ĮPC reglamentą, kad būtų atsižvelgta į konkrečius organizuoto ĮPC uždarymo poreikius.

               2016/0013 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjunga turi laikytis AKR ir ES ambasadorių komitete, dėl nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo Įmonių plėtojimo centro (ĮPC) finansinio reglamento, patvirtinimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 209 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (toliau – AKR ir ES partnerystės susitarimas)
                  5
               , ypač į jo 2 straipsnio 6 dalį,

               atsižvelgdama į 2004 m. gruodžio 17 d. AKR ir ES ambasadorių komiteto sprendimą Nr. 5/2004 dėl Įmonių plėtojimo centro finansinio reglamento (toliau – ĮPC finansinis reglamentas)
                  6
               ,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)2014 m. birželio 19–20 d. Nairobyje vykusiame 39-ajame posėdyje AKR ir ES ministrų taryba bendroje deklaracijoje susitarė tęsti organizuoto Įmonių plėtojimo centro (ĮPC) uždarymo procesą ir iš dalies pakeisti AKR ir ES partnerystės susitarimo III priedą ir tuo tikslu nusprendė suteikti įgaliojimus AKR ir ES ambasadorių komitetui imtis su šiuo klausimu susijusių veiksmų siekiant priimti reikiamus sprendimus;

               (2)2014 m. spalio 23 d. sprendime Nr. 4/2014
                  7
                AKR ir ES ambasadorių komitetas pabrėžė, kad uždarant ĮPC atsižvelgiama į AKR ir ES partnerystės susitarimo III priede nustatytą ĮPC priežiūros institucijų kompetenciją ir AKR ir ES ministrų tarybos bendroje deklaracijoje nustatytas sąlygas;

               (3)AKR ir ES partnerystės susitarimo III priedo 2 straipsnio 6 dalies d punkte nustatyta, kad AKR ir ES ambasadorių komitetas stebi bendrąją centro strategiją ir prižiūri vykdomosios tarybos darbą;

               (4)AKR ir ES partnerystės susitarimo III priedo 2 straipsnio 7 dalies a punkte nustatyta, kad ĮPC vykdomoji taryba „nustato finansinius bei tarnybos nuostatus ir veiklos taisykles.“

               (5)2015 m. spalio 19 d. ĮPC vykdomosios tarnybos rašte AKR ir ES ambasadorių komitetui paaiškinama, kad uždarant Centrą ĮPC vykdomoji taryba pageidauja nukrypti nuo ĮPC finansinio reglamento 27 straipsnio 1 ir 5 dalių ir siekia gauti išankstinį priežiūros institucijų patvirtinimą;

               (6)siekiant pakeisti ĮPC finansinio reglamento ir Įmonių plėtojimo centro tarnybos nuostatus
                  8
                (toliau – ĮPC tarnybos nuostatai) arba taikyti nuo jų nukrypti leidžiančią nuostatą, kad būtų atsižvelgta į poreikius, kurių gali atsirasti organizuoto ĮPC uždarymo metu, būtina taikyti lanksčią procedūrą;

               (7)ĮPC finansinio reglamento 27 straipsnio 1 dalyje nustatytas reikalavimas paskirti audito įmonę trejų metų laikotarpiui ir 27 straipsnio 5 dalyje nustatytas reikalavimas, kad ši įmonė kiekvienais metais parengtų teisės aktų nustatyto audito ataskaitą, dabartinėmis aplinkybėmis, kai uždaroma ši institucija, nebėra aktualūs,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ

               1 straipsnis

               1.Pozicija, kurios Sąjunga turi laikytis AKR ir ES ambasadorių komitete, dėl nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo ĮPC finansinio reglamento, patvirtinimo, nustatoma laikantis prie šio sprendimo pridedamo AKR ir ES ambasadorių komiteto sprendimo projekto.

               2.Sąjungos atstovai AKR ir ES ambasadorių komitete gali pritarti neesminiams šio sprendimo projekto pakeitimams be tolesnio Tarybos sprendimo.

               2 straipsnis

               Priėmus AKR ir ES ambasadorių komiteto sprendimą, jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 317, 2000 12 15, p. 3. 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytas Susitarimas su pakeitimais, padarytais 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pasirašytu susitarimu (OL L 209, 2005 8 11, p. 27) ir 2010 m. birželio 22 d. Uagadugu pasirašytu susitarimu (OL L 287, 2010 11 4, p. 3).

                     (2)
                  OL L 66, 2006 3 8, p. 16.

                     (3)
                  OL L 348, 2005 12 30, p. 54.

                     (4)
                  OL L 70, 2006 3 9, p. 52.

                     (5)
                  OL L 287, 2010 11 4, p. 3. Susitarimas su pakeitimais, padarytais 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pasirašytu susitarimu (OL L 209, 2005 8 11, p. 27) ir 2010 m. birželio 22 d. Uagadugu pasirašytu susitarimu (OL L 287, 2010 11 4, p. 3).

                     (6)
                  OL L 70, 2006 3 9, p. 52.

                     (7)
                  OL L 330, 2014 11 15, p. 61.

                     (8)
                  OL L 348, 2005 12 30, p. 54.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 01 28
            COM(2016) 30 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl TARYBOS SPRENDIMO
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjunga turi laikytis AKR ir ES ambasadorių komitete, dėl nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo Įmonių plėtojimo centro (ĮPC) finansinio reglamento, patvirtinimo

               PRIEDAS

               prie

               Pasiūlymo dėl TARYBOS SPRENDIMO

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjunga turi laikytis AKR ir ES ambasadorių komitete, dėl nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo Įmonių plėtojimo centro (ĮPC) finansinio reglamento, patvirtinimo

               PRIEDAS

               Projektas

               AKR IR ES AMBASADORIŲ KOMITETO SPRENDIMAS

               dėl nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo Įmonių plėtojimo centro (ĮPC) finansinio reglamento, patvirtinimo

               AKR IR ES AMBASADORIŲ KOMITETAS,

               atsižvelgdamas į Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (toliau – AKR ir ES partnerystės susitarimas)
                  1
               , ypač į jo 2 straipsnio 6 dalį,

               atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 17 d. AKR ir ES ambasadorių komiteto sprendimą Nr. 5/2004 dėl Įmonių plėtojimo centro finansinio reglamento (toliau – ĮPC finansinis reglamentas)
                  2
               ,

               kadangi:

               (1)AKR ir ES partnerystės susitarimo III priedo 2 straipsnio 6 dalies d punkte nustatyta, kad AKR ir ES ambasadorių komitetas stebi bendrąją centro strategiją ir prižiūri vykdomosios tarybos darbą;

               (2)AKR ir ES partnerystės susitarimo III priedo 2 straipsnio 7 dalies a punkte nustatyta, kad ĮPC vykdomoji taryba „nustato finansinius bei tarnybos nuostatus ir veiklos taisykles.“

               (3)AKR ir ES ambasadorių komiteto sprendimu Nr. 8/2005
                  3
                priimtu Įmonių plėtojimo centro statutu ir darbo tvarkos taisyklėmis (toliau – ĮPC statutai) ir ĮPC finansiniu reglamentu numatomos apsaugos priemonės, susijusios su informacijos teikimu AKR ir ES ambasadorių komitetui ir jo vykdoma priežiūra.

               (4)2014 m. birželio 19–20 d. Nairobyje vykusiame 39-ajame posėdyje AKR ir ES ministrų taryba bendroje deklaracijoje susitarė tęsti organizuoto Įmonių plėtojimo centro (ĮPC) uždarymo procesą ir iš dalies pakeisti AKR ir ES partnerystės susitarimo III priedą ir tuo tikslu nusprendė suteikti įgaliojimus AKR ir ES ambasadorių komitetui priimti su šiuo klausimu susijusius reikiamus sprendimus;

               (5)2014 m. spalio 23 d. sprendime Nr. 4/2014
                  4
                AKR ir ES ambasadorių komitetas pabrėžė, kad uždarant ĮPC atsižvelgiama į AKR ir ES partnerystės susitarimo III priede nustatytą ĮPC priežiūros institucijų kompetenciją ir AKR ir ES ministrų tarybos bendroje deklaracijoje nustatytas sąlygas;

               (6)2015 m. spalio 19 d. ĮPC vykdomosios tarybos rašte AKR ir ES ambasadorių komitetui paaiškinama, kad uždarant Centrą ĮPC vykdomoji taryba pageidauja nukrypti nuo ĮPC finansinio reglamento 27 straipsnio 1 ir 5 dalių ir siekia gauti išankstinį priežiūros institucijų patvirtinimą;

               (7)siekiant pakeisti ĮPC finansinio reglamento ir Įmonių plėtojimo centro tarnybos nuostatus
                  5
                (toliau – ĮPC tarnybos nuostatai) arba taikyti nuo jų nukrypti leidžiančią nuostatą, kad būtų atsižvelgta į poreikius, kurių gali atsirasti organizuoto ĮPC uždarymo metu, būtina taikyti lanksčią procedūrą;

               (8)ĮPC finansinio reglamento 27 straipsnio 1 dalyje nustatytas reikalavimas paskirti audito įmonę trejų metų laikotarpiui ir 27 straipsnio 5 dalyje nustatytas reikalavimas, kad ši įmonė kiekvienais metais parengtų teisės aktų nustatyto audito ataskaitą, dabartinėmis aplinkybėmis, kai uždaroma ši institucija, nebėra aktualūs,

               NUSPRENDĖ:

               1 straipsnis

               1.AKR ir ES ambasadorių komitetas leidžia nedelsiant taikyti nuostatą, leidžiančią nukrypti nuo ĮPC finansinio reglamento 27 straipsnio 1 ir 5 dalių.

               2.Nukrypstant nuo ĮPC finansinio reglamento 27 straipsnio 1 dalies, ĮPC galės paskirti audito įmonę ketverių metų laikotarpiui, apimančiam 2013–2016 finansinius metus. Ši audito įmonė atrenkama laikantis ĮPC finansiniame reglamente nustatytų viešųjų pirkimų procedūrų.

               Nukrypstant nuo ĮPC finansinio reglamento 27 straipsnio 5 dalies, bus atliktas daugiametis auditas už metus, kurių auditas dar nebuvo atliktas, ir ĮPC vykdomajai tarybai bus pateikta bendra galutinė ataskaita.

               2 straipsnis

               AKR ir ES ambasadorių komitetas leidžia ĮPC vykdomajai tarybai taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą ir (arba) pakeisti ĮPC finansinį reglamentą ir ĮPC tarnybos nuostatus, kad būtų atsižvelgta į poreikius, kurių gali atsirasti organizuoto ĮPC uždarymo metu.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jį priėmus.

               Priimta […]

                     AKR ir ES ambasadorių komiteto vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 317, 2000 12 15, p. 3. 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytas Susitarimas su pakeitimais, padarytais 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pasirašytu susitarimu (OL L 209, 2005 8 11, p. 27) ir 2010 m. birželio 22 d. Uagadugu pasirašytu susitarimu (OL L 287, 2010 11 4, p. 3).

                     (2)
                  OL L 70, 2006 3 9, p. 52.

                     (3)

                        OL L 66, 2006 3 8, p. 66.

                     (4)
                  OL L 330, 2014 11 15, p. 61.

                     (5)
                  OL L 348, 2005 12 30, p. 54.