				|

		52014PC0032

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo dėl vaisių ir daržovių, bananų ir pieno tiekimo švietimo įstaigoms pagalbos programos iš dalies keičiami Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013 ir Reglamentas (ES) Nr. 1306/2013 /* COM/2014/032 final - 2014/0014 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO
APLINKYBĖS
Bendrosios aplinkybės
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES)
Nr. 1308/2013 (Vieno bendro žemės ūkio rinkų organizavimo
reglamentu)[1]
nustatyta teisinė ir finansinė sistema, kuria reglamentuojamas pasirinktų
žemės ūkio produktų tiekimas vaikams mokyklose pagal pieno
vartojimo skatinimo mokyklose programą ir vaisių vartojimo skatinimo
mokyklose programą.
Abi programos buvo sukurtos atskirai ir
skirtingais laikotarpiais. Pieno vartojimo skatinimo mokyklose programa sukurta
1968 m., kartu su bendru pieno rinkos organizavimu, ir įgyvendinama
nuo 1977 m. Vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa yra
naujesnė, ji pradėta įgyvendinti kaip politinis 2007 m.
bendro vaisių ir daržovių rinkos organizavimo reformos metu
prisiimtas įsipareigojimas. Dabartinėms programoms taikomos
skirtingos teisinės ir finansinės sistemos, o programų sudarymas
ir veikimas skiriasi keliais svarbiais aspektais.
Abiejų mokykloms skirtų
programų tikslas – skatinti vartoti vaisius bei daržoves ir pieno
produktus; tai Europos žemės ūkiui svarbių produktų
sektoriai, kiekvienas atskirai sudarantis maždaug 15 % Europos
Sąjungos (ES) žemės ūkio produkcijos vertės. Šie produktai
ne tik svarbūs ekonomikai – jie naudingi visuomenės sveikatai ir
tinkami tiekti mokiniams.
Priežastys, dėl kurių buvo
nustatytos abi mokykloms skirtos programos, išlieka svarbios ir
dabartinėmis aplinkybėmis, nes vaisių bei daržovių ir pieno
produktų suvartojama vis mažiau. Nepaisant įvairių sveikatos
apsaugos ir žemės ūkio skatinimo veiksmų nacionaliniu ir ES
lygmenimis, kuriais siekiama didinti šių produktų suvartojimą,
jų vartojimas (visų pirma, šviežių vaisių bei daržovių
ir geriamo pieno) ir toliau mažėja. Dėl šiuolaikinių vartojimo
tendencijų – labai perdirbtų maisto produktų, kuriuose dažnai
yra daug cukraus, druskos ir riebalų ir kuriuos dažniausiai vartoja
jaunesnio amžiaus gyventojų grupės, ši padėtis dar labiau
blogėja.
Nepaisant to, kad dabartinės programos
mokyklose įgyvendinamos aktyviai ir pripažįstama jų svarba,
įvairių ataskaitų ir išorės vertinimo išvadose
pabrėžiama, kad  esama tam tikrų jų sudarymo ir veikimo
trūkumų.
Į BŽŪP artėjant 2020 m.
jau įtraukta keletas svarbių pokyčių, kurie
turėtų padėti išspręsti kai kurias nustatytas problemas,
visų pirma susijusių su vaisių vartojimo skatinimo mokyklose
programos finansavimu ir programos švietimo aspekto stiprinimu. Nustačius
naują reikalavimą pagal pieno vartojimo skatinimo mokyklose
programą –  kad dalyvaujančios valstybės narės
parengtų strategiją –  daugiausia dėmesio bus galima skirti
programos įgyvendinimui, kaip jau yra su vaisių vartojimo skatinimo
mokyklose programa. Tačiau Komisijos BŽŪP artėjant 2020 m.
pasiūlymas buvo priimtas anksčiau nei buvo parengtas dabartinių
programų išorės vertinimas ir Audito Rūmų ataskaita.
Pasiūlymo
tikslai
Pasiūlymu siekiama ne tik pašalinti
vidaus problemas, susijusias su programų veikimu, kad padidėtų
jų efektyvumas ir veiksmingumas, bet ir taikyti vieningesnę
politiką, kad būtų užtikrintas ilgalaikių programų tikslų
įgyvendinimas bei veiksmingas reagavimas į išorės problemas. Tai
atitinka Audito Rūmų rekomendaciją, pagal kurią „abi
programos turėtų būti labiau koordinuojamos ir turėtų
būti pasiekta didesnė jų sinergija, siekiant užtikrinti, kad
būtų laikomasi bendro suderinto požiūrio į mitybą ir
kad programos būtų efektyviai valdomos“. Šiuo pasiūlymu
Komisija taip pat atsižvelgia į reglamento 225 straipsnio c punkte
nustatytą įpareigojimą teikti ataskaitas dėl galimybės
išplėsti mokyklų programų apimtį, įtraukiant į
jas alyvuogių aliejų ir valgomąsias alyvuoges.
Pirma, pasiūlymu siekiama sutelkti
dabartines nuostatas, kad būtų siekiama ilgalaikių tikslų
stiprinant abiejų programų švietimo aspektą ir prisidėti
atkuriant jaunimo suvokimą apie maistą ir jo šaltinius, taip didinant
informuotumą apie žemės ūkį ir jo produktus, BŽŪP ir
ES. Šiuo metu programų rengimas atitrūkęs nuo šių
tikslų, nes abiejų programų tikslų siekiama skirtingai.
Švietimo aspektas į vaisių vartojimo skatinimo mokyklose
programą buvo įtrauktas nuo pat pradžių, tačiau pagal pieno
vartojimo skatinimo mokyklose programą valstybės narės
neįpareigotos taikyti specialių švietimo priemonių, todėl
tiekiami produktai menkai susiejami su programa. Be to, pieno vartojimo
skatinimo mokyklose programos stebėsenos ir vertinimo sistema yra silpna,
o vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą būtina
tobulinti; tai labai svarbu, siekiant įvertinti programų vidutinio
laikotarpio ir ilgalaikį veiksmingumą.
Antra, siekiama suvienodinti ir sutvirtinti
šiuo metu atskirtas teisinę ir finansinę sistemas ir didinti
informuotumą apie ES veiksmus, kad būtų užtikrintas visuotinis
nuoseklus požiūris pagal BŽŪP į produktų tiekimą
mokykloms ir kuo labiau padidintas valdymo veiksmingumas. Kadangi
dabartinės programos buvo sukurtos atskirai ir skirtingais laikotarpiais,
jos nėra gerai tarpusavyje koordinuojamos ir derinamos, nors programomis
siekiama panašių tikslų ir jos skirtos panašioms tikslinėms
grupėms. Dėl dabartinės sistemos nenuoseklumo taikoma
daugybė skirtingų požiūrių ir skleidžiama daug skirtingos
informacijos, o tai galėtų neigiamai paveikti visos sistemos
veiksmingumą. Ši problema atsirado dėl skirtingų teisinių
ir finansinių sistemų, susijusių produktų rinkos
skirtumų ir valstybių narių lygmeniu priimtų abiejų
programų įgyvendinimo sprendimų.
Ne mažiau svarbu yra didinti išlaidų,
skiriamų žemės ūkio produktų vartojimo skatinimui
mokyklose, efektyvumą – tuomet būtų tikslingiau išnaudojamas
programų finansinis potencialas, siekiant maksimaliai padidinti
produktų tiekimo poveikį ir ekonomiškumą. Kai kurie dabartiniai
trūkumai yra bendri (pavyzdžiui, didelė administracinė ir
organizacinė našta), o kiti – būdingi tik vaisių vartojimo
skatinimo mokyklose programai (visų pirma, nepanaudojama maždaug 30 %
jai skiriamų lėšų, be to, esama didelių tiekiamų
produktų kainų skirtumų) arba pieno vartojimo skatinimo
mokyklose programai (galimas savaimingumo efektas ir menkas sąnaudų
bei naudos santykis).
2.           KONSULTACIJŲ SU
SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
Mokyklų programų peržiūra
pradėta 2012 m. spalio mėn.
Atliekant poveikio vertinimą surengtos
viešos konsultacijos, raginant suinteresuotąsias šalis prisidėti prie
peržiūros. Viešų konsultacijų procesas buvo pagrįstas
konsultaciniu dokumentu, sudarytu iš 9 klausimų, kuriuos reikėjo
išnagrinėti. Konsultacijos vyko 12 savaičių, joms vykstant buvo
paprašyta atsakyti  į internetinio klausimyno klausimus. Be to, buvo
surengti atskiri posėdžiai ir svarstymai, įskaitant suinteresuotųjų
šalių susitikimą 2013 m. kovo 15 d.
Atliekant poveikio vertinimą,
išplėtoti trys scenarijai: 1) status quo galimybė, pagal
kurią išliktų atskiros produktų tiekimo švietimo įstaigoms
programos, į kurias būtų įtraukti pagal BŽŪP
artėjant 2020 m. atlikti mokykloms skirtų programų patobulinimai;
2) koregavimo scenarijus, pagal kurį nagrinėjama, ar peržiūros
tikslus būtų galima pasiekti ne keičiant dabartines atskiras
sistemas, bet įgyvendinant priemones ir (arba) pakeitimus, kuriais
siekiama sumažinti dabartinių programų švietimo aspekto
atotrūkį, didinti abiejų programų sąveiką, dar
labiau supaprastinti ir patobulinti programas, nei numatyta pagal BŽŪP
artėjant 2020 m.; ir 3) naujos sistemos scenarijus, pagal kurį
numatomi dideli politikos pokyčiai, nustatant bendrą teisinį ir
finansinį riboto produktų skaičiaus tiekimo pagrindą,
kurį papildytų sustiprintas  programos švietimo aspektas siekiant
ilgalaikių tikslų.
Remiantis dabartinės politikos
sistemų vertinimu ir būsimų uždavinių bei poreikių
analize, poveikio vertinime įvertintos ir palygintos galimybės
pasiekti tikslus taikant kiekvieną iš trijų politikos scenarijų,
taip pat jų veiksmingumas, efektyvumas ir derėjimas su pagrindiniais
tikslais:
–
pagal status quo scenarijų sustiprinus
vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą, galėtų dar
labiau padidėti dabartinis vaisių vartojimo skatinimo mokyklose
programos ir pieno vartojimo skatinimo mokyklose programos švietimo aspekto
atotrūkis, o valdymo veiksmingumas nepagerėtų. Be to,
galimybės suvienodinti ES veiksmus ir prisidėti prie jų matomumo
pagal šį scenarijų yra ribotos. Nors biudžetui poveikio nedaro, šis
scenarijus kelia tam tikrų neaiškumų dėl biudžeto, nes
nenustatytos pieno vartojimo skatinimo mokyklose programos finansavimo ribos.
Pagal jį išlieka didelė administracinė našta, palyginti su nauda
(menkas sąnaudų ir naudos santykis), dideli veiksmingumo skirtumai
dėl didelio produktų, tiekiamų pagal vaisių vartojimo
skatinimo mokyklose programą, kainų skirtumo, ir tolesnis galimas
pieno vartojimo skatinimo mokyklose programos savaimingumo efektas. Kyla
abejonių, ar taikant šį scenarijų būtų galima tinkamai
išspręsti kai kurias kylančias problemas, susijusias su vartojimo
modeliais ir šviežių žemės ūkio produktų paklausa. Nustatyta,
kad šiuo scenarijumi būtų galima šiek tiek prisidėti siekiant
horizontalių geresnio reglamentavimo ir paprastinimo tikslų,
tačiau labiau prisidėti siekiant visuomenės sveikatos
tikslų – taikant tikslingesnes nacionalines strategijas sumažinti
sveikatos priežiūros skirtumus;
–
manoma, kad pasirinkus koregavimo scenarijų
didžiausias poveikis būtų padarytas stiprinant pieno vartojimo
skatinimo mokyklose programos švietimo aspektą ir abiejų
programų įgyvendinimo sąveiką, išlaikant atskiras
dabartines sistemas. Šiuo scenarijumi būtų geriau prisidėta
siekiant ilgalaikių tikslų – tvariai didinti šių žemės
ūkio produktų paklausą ir formuoti sveikesnius mitybos
įpročius. Galimybė padidinti sąveiką įvertinta
teigiamai, tačiau sąveika liktų ribota dėl skirtingų
pagal programas taikomų finansinių priemonių.
Administracinės naštos sumažinimas būtų naudingas, nes
supaprastėtų programų sąveika ir bendros procedūros;
–
pagal naujos sistemos scenarijų daugiausia
dėmesio skiriama dabartinėms mokyklose įgyvendinamoms
programoms, nustatant priemones, kuriomis būtų geriau pasiekti ilgalaikiai
programų tikslai ir mažinami dabartiniai abiejų programų rengimo
skirtumai. Be to, jis suteikia daugiau lankstumo valstybėms narėms
valdyti mokykloms skirtas programas ir sutelkti savo veiksmus atsižvelgiant
į prioritetinius poreikius, taip pat reikalingą biudžeto
lankstumą, kad būtų galima perskirstyti įvairias finansines
išmokas ir reaguoti į kintančią padėtį. Šis scenarijus
parengtas taip, kad laikantis nustatyto biudžeto mokyklose įgyvendinami
veiksmai turėtų kuo didesnį poveikį. Juo pašalinami neaiškumai
dėl ES biudžeto, nes pagal šį scenarijų nustatyta fiksuota
metinė mokyklose įgyvendinamų veiksmų finansavimo riba,
atitinkanti dabartines (BŽŪP artėjant 2020 m.) lėšų
įsisavinimo galimybes. Patobulinus finansavimo susitarimus ir dalyvavimo
programose sąlygas, dabartines galimybes būtų galima išnaudoti
veiksmingiau.
Remiantis tuo, kas išdėstyta, poveikio
vertinime padaryta išvada, kad naujos sistemos scenarijus yra tinkamiausias
palaipsniui perorientuoti mokykloms skirtas pagalbos programas link ilgalaikių
tikslų, kad įgyvendinant programas būtų tinkamiau
reaguojama į bendras problemas (vaisių bei daržovių ir pieno
vartojimo mažėjimas ir didėjantis nutukimas) ir nustatyti esminį
ryšį su žemės ūkiu ir įvairiais jo produktais.
Atliekant poveikio vertinimą daug
dėmesio skirta paprastinimui; jo turėtų būti siekiama
įvairiais būdais, visų pirma Komisijos aktais sujungiant arba
panaikinant tam tikrus reikalavimus.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO
ASPEKTAI
Siūloma nustatyti bendrą
teisinę ir finansinę vaisių bei daržovių ir pieno tiekimo
vaikams mokyklose sistemą, kurią papildytų sustiprintos švietimo
priemonės, siekiant sutvirtinti ryšį su žemės ūkiu ir
įvairiais jo produktais, taip pat spręsti platesnio pobūdžio
problemas, kaip antai visuomenės sveikatos ir aplinkos apsaugos klausimus.
Naująja sistema biudžetui nebūtų padaryta jokio poveikio, nes ji
būtų taikoma naudojant pagal BŽŪP artėjant 2020 m.
mokykloms skirtoms programoms numatytą biudžetą. Naujos sistemos struktūra
plačiai pagrįsta esamomis dviejų programų sudėtinėmis
dalimis, kurios laikomos tinkamai veikiančiomis ir veiksmingomis.
Pasiūlymas pagrįstas Sutarties 42
straipsniu ir 43 straipsnio 2 dalimi. Jis atitinka subsidiarumo ir
proporcingumo principus, pagal kuriuos veiksmų pagrindas ir pagrindiniai
principai nustatomi ES lygmeniu, o valstybės narės turi daugiau
veikimo laisvės pritaikyti programą, atsižvelgdamos į savo
prioritetus ir nacionalinius ir (arba) regioninius ypatumus, ir nustatyti
tų programų tikslus bei įgyvendinimo būdus.
Pagrindiniai naujojo pasiūlymo elementai
yra šie:
–
sutelkti tiekimą. Siūloma, kad
produktų tiekimas mokyklose apimtų dvi pagrindines grupes – šviežius
vaisius ir daržoves (įskaitant bananus) ir tik geriamąjį
pieną, kurio riebalų kiekį nustatytų nacionalinės
sveikatos priežiūros institucijos.  Taip sutelkti tiekimą
būtų naudinga dėl keleto priežasčių, visų pirma
todėl, kad jis būtų vykdomas remiantis iš anksto nustatytu
biudžetu, kad sumažėtų mokykloms tenkanti organizacinė našta ir
būtų atsižvelgta į poreikį pakeisti mažėjančio
šių dviejų produktų grupių vartojimo tendencijas. Be to,
sistema atitinka įsigaliojusią praktiką, nes švieži vaisiai bei
daržovės ir geriamasis pienas pagal dabartines programas yra dažniausiai
tiekiami produktai. Tačiau įgyvendindamos temines švietimo priemones
valstybės narės galėtų įtraukti ir kitus žemės
ūkio produktus;
–
suvienodinti finansines nuostatas ir gerinti
finansavimo sąlygas, siekiant padidinti išlaidų efektyvumą:
–
atsižvelgiant į šių produktų ir
jų tiekimo grandinių skirtumus, taip pat į skirtingą
jų vartojimo padėtį atskirose valstybėse narėse,
valstybėms narėms būtų skirti atskiri finansiniai paketai
vaisių ir daržovių (įskaitant bananus) ir pieno programoms.
Vaisiams ir daržovėms skirtas finansinis paketas suderintas su BŽŪP
artėjant 2020 m. biudžetu (150 mln. EUR), o pienui skirtas finansinis
paketas atitinka tikėtiną lėšų panaudojimą (80 mln.
EUR). Būtų numatytos tam tikros lankstumo nuostatos, kad
valstybės narės galėtų iš vieno finansinio paketo kitam
perskirti ribotą dalį asignavimų, atsižvelgdamos į savo
poreikius (pagal strategiją nustatytus veiklos prioritetus).
Būtų nustatyta, kokia maksimali šių finansinių paketų
dalis gali būti skiriama paramos priemonėms ir kitoms reikalavimus
atitinkančioms priemonėms, pavyzdžiui, vertinimui, stebėsenai ir
ryšių palaikymui;
–
remiantis sukaupta patirtimi, su produktų
kaina siejamas ES įnašas turėtų būti apribotas ne ES bendro
finansavimo lygiu, kaip buvo daroma pagal vaisių vartojimo skatinimo
mokyklose programą, o nustatant maksimalią ES pagalbos už vieną
vaisių ir daržovių ir pieno porciją sumą. Tai
būtų naujas vaisių ir daržovių programos elementas, kuris
turėtų padėti sumažinti didžiulius tiekiamų produktų
kainų skirtumus ir dėl kurio supaprastėtų programos
valdymas. ES subsidijų pieno tiekimui lygis turėtų būti
padidintas, siekiant sumažinti savaimingumo efektą (sudarant sąlygas
pieną tiekti nemokamai arba beveik nemokamai) ir padidinti tiekimo
sąnaudų ir naudos santykį. Šios pasiūlymo sudedamosios
dalys atitinka įsipareigojimą, kurį Komisija prisiėmė[2] priėmus Tarybos
reglamentą (ES) Nr. 1370/2013[3]
– peržiūrėti dabartinių programų finansavimo tvarką,
visų pirma, pieno tiekimo pagalbą ir vaisių vartojimo skatinimo
mokyklose programos bendrą finansavimą. Siekdamos išplėsti
mokykloms skirtų programų taikymo mastą ir (arba)
intensyvumą, valstybės narės galės mokėti papildomas
nacionalines išmokas arba pritraukti privačių lėšų;
–
sustiprinti švietimo aspektą.
Įgyvendinant pieno tiekimo programas taip pat bus privaloma remti švietimo
priemones, taip bus sumažinti dabartinių programų skirtumai. Šiomis
priemonėmis turėtų būti itin pabrėžiamas švietimo
aspektas, daugiausia dėmesio skiriant žemės ūkio klausimams,
mitybos ir sveikatos (subalansuotos mitybos) ir aplinkos apsaugos klausimams.
Be to, jos turėtų tapti esmine priemone, kuria būtų
sukuriami (arba atkuriami) vaikų ryšiai su maistu, žemės ūkio
produktais ir ūkininkais. Švietimo priemonės turėtų
būti skirtos moksleiviams ir, jei įmanoma, įtraukti šeimą
ir bendruomenę; jomis taip pat turėtų būti sprendžiamas
platesnis klausimas, susijęs su dabartine sveikų maisto produktų
ir gėrimų pasirinkimo mokyklose pasiūla. Jos yra naudingos, nes
įrodyta, kad daugelis augančių vaikų nežino, iš kur
gaunamas maistas, kur ir kaip jis gaminamas ir kokie yra tam tikrų
metų laikų produktai. Todėl valstybės narės
galėtų rinktis temines švietimo priemones, kurios kartais
galėtų apimti ir kitus nei dviejų pagrindinių grupių
žemės ūkio produktus, pavyzdžiui, jogurtus, perdirbtus vaisius ir
daržoves, medų, alyvuogių aliejų ir kitus panašius produktus.
Visų pagal programą tiekiamų produktų sąrašą ir
jų maistingumo aspektus turi patvirtinti nacionalinės sveikatos
priežiūros institucijos. Švietimo priemonėms skiriama parama
turėtų būti tiesiogiai susijusi su programos žemės
ūkio tikslais ir atitikti sveikos mitybos skatinimo tikslą.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Palyginti su status quo,
pasiūlymas nedaro poveikio biudžetui. Šiuo pasiūlymu nekeičiama
viršutinė vaisių ir daržovių programos biudžeto riba, jau
nustatyta Reglamentu Nr. 1308/2013 (150 mln. EUR vieniems mokslo metams).
Pasiūlyme numatytas pieno programos biudžetas –  80 mln. EUR vieniems
mokslo metams – atitinka tikėtiną biudžeto vykdymą ir bendras
sumas, skirtas su rinka susijusioms išlaidoms ir tiesioginei pagalbai,
numatytas pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą.

Kalbant apie išlaidų skirstymą,
didžiausia parama bus teikiama produktų tiekimui ir švietimo
priemonėms. Ribota kitų išlaidų, kaip antai vertinimo,
stebėsenos ir ryšių palaikymo, dalis taip pat bus laikoma atitinkančia
finansavimo reikalavimus. Viršutinę pagalbos, teikiamos švietimo
priemonėms remti ir kitoms susijusioms išlaidoms kompensuoti, ribą
nustatys Komisija, atsižvelgdama į patirtį, įgytą
įgyvendinant dabartines programas.
Išsami informacija apie
poveikį biudžetui ir finansams pateikiama prie pasiūlymo pridedamoje
finansinėje teisės akto pažymoje.
2014/0014 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo dėl vaisių ir daržovių,
bananų ir pieno tiekimo švietimo įstaigoms pagalbos programos iš
dalies keičiami Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013 ir Reglamentas (ES)
Nr. 1306/2013
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 42 straipsnį ir
43 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo
akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[4],
atsižvelgdami į Regionų komiteto
nuomonę[5],
laikydamiesi įprastos teisėkūros
procedūros,
kadangi:
(1)       Europos Parlamento ir Tarybos
Reglamento (ES) Nr. 1308/2013[6]
II dalies I antraštinės dalies II skyriaus 1 skirsnyje nustatyta
vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, vartojimo skatinimo
mokyklose programa ir pieno vartojimo skatinimo mokyklose programa;
(2)       remiantis dabartinių
programų taikymo patirtimi, išorės vertinimo išvadomis ir
vėlesne įvairių politikos galimybių analize, padaryta
išvada, kad priežastys, dėl kurių buvo nustatytos abi mokykloms
skirtos programos, išlieka svarbios. Dabartinėmis aplinkybėmis, kai
vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno produktų
suvartojama vis mažiau (be kita ko, dėl šiuolaikinių vartojimo
tendencijų – labai perdirbtų maisto produktų, kuriuose dažnai
yra daug cukraus, druskos ir riebalų, vartojimo), Sąjungos pagalba
finansuojant  pasirinktų žemės ūkio produktų tiekimą
vaikams švietimo įstaigose turėtų būti skiriama toliau;
(3)       išnagrinėjus
įvairias politikos galimybes paaiškėjo, kad tinkamiausias ir
veiksmingiausias būdas pasiekti konkrečių tikslų pagal
bendrą žemės ūkio politiką įgyvendinant mokykloms
skirtas programas – taikyti vienodą metodą pagal bendrą
teisinę ir finansinę sistemą. Tai valstybėms narėms
suteiktų galimybę kuo labiau padidinti produktų tiekimo
poveikį nedidinant biudžeto ir padidinti valdymo veiksmingumą. Vis
dėlto, siekiant atsižvelgti į vaisių ir daržovių,
įskaitant bananus, ir pieno produktų ir šių produktų
tiekimo grandinių skirtumus, kai kurios programų dalys, kaip antai
jų biudžeto paketai, turėtų likti atskiri. Atsižvelgiant į
patirtį, įgytą įgyvendinant dabartines programas,
valstybės narės ir toliau programoje turėtų dalyvauti
savanoriškai. Dėl vartojimo skirtumų atskirose valstybėse
narėse programose dalyvaujančioms valstybėms narėms
turėtų būti leista pasirinkti tiekti visus ar tik vieną iš
produktų, kurių tiekimui vaikams į švietimo įstaigas
skiriama pagalba;
(4)       nustatyta, kad šviežių
vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir geriamojo pieno
suvartojama vis mažiau. Todėl mokykloms skirtas programas
reikėtų susieti su šiais produktais. Taip būtų sumažinta
mokyklų organizacinė našta, nedidinant biudžeto padidėtų
tiekimo veiksmingumas, be to, tai būtų suderinama su dabartine
praktika, nes šie produktai tiekiami dažniausiai;
(5)       reikia nustatyti švietimo
priemones, kuriomis būtų remiamas produktų tiekimas, veiksmingai
siekiant trumpalaikių ir ilgalaikių programų tikslų –
siekti, kad būtų vartojama daugiau pasirinktų žemės
ūkio produktų, ir formuoti sveikesnės mitybos
įpročius. Šiomis priemonėmis, atsižvelgiant į jų
svarbą, turėtų būti remiamas vaisių ir daržovių,
įskaitant bananus, ir pieno tiekimas. Joms turėtų būti
skiriama Sąjungos pagalba. Šios paramos priemonės labai svarbios
atkuriant vaikų suvokimą apie žemės ūkį ir
įvairius jo produktus ir siekiant programos tikslų, todėl
valstybėms narėms turėtų būti leidžiama į savo
temines priemones įtraukti daugiau žemės ūkio produktų.
Siekiant skatinti sveikos mitybos įpročius, į šį procesą
turėtų būti įtrauktos nacionalinės sveikatos
priežiūros institucijos, kurios turėtų patvirtinti šių
produktų sąrašą, taip pat dvi produktų, kurie gali
būti tiekiami, grupes, ir priimtų sprendimą dėl tokių
produktų maistingumo aspektų;
(6)       siekiant užtikrinti
patikimą biudžeto valdymą, turėtų būti nustatyta
pagalbos, kurią Sąjunga skiria vaisių ir daržovių,
įskaitant bananus, ir pieno tiekimui, švietimo priemonių rėmimui
ir susijusioms išlaidoms, viršutinė riba. Ši viršutinė riba
turėtų atitikti dabartinę padėtį. Atsižvelgiant į
sukauptą patirtį ir siekiant supaprastinti valdymą, finansavimo
modeliai turėtų būti suderinti ir pagrįsti bendru
požiūriu į Sąjungos finansinio įnašo dydį. Todėl
tikslinga apriboti Sąjungos pagalbą ir ją susieti su
produktų kaina, nustatant didžiausią leistiną vaisių ir
daržovių, įskaitant bananus, ir pieno porcijos kainą, ir
panaikinti privalomo vaisių ir daržovių, įskaitant bananus,
bendro finansavimo principą. Atsižvelgiant į šių produktų
kainų svyravimą, Komisijai turėtų būti deleguoti
įgaliojimai priimti tam tikrus aktus, kuriais būtų nustatyta
Sąjungos pagalba už produktų porcijos kainą ir nustatyta
porcijos apibrėžtis;
(7)       siekiant užtikrinti
veiksmingą ir tikslingą Sąjungos lėšų naudojimą,
Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam
tikrus aktus dėl priemonių, kuriomis nustatomi Sąjungos orientaciniai
asignavimai kiekvienai valstybei narei ir pagalbos perskirstymo valstybėms
narėms remiantis gautomis pagalbos paraiškomis metodo. Remiantis
savanorišku požiūriu į tiekimą, turėtų būti
nustatyti atskiri orientaciniai asignavimai vaisiams ir daržovėms,
įskaitant bananus, ir pienui. Asignavimų vaisiams ir daržovėms,
įskaitant bananus, skirstymo būdas turėtų atitikti
dabartinius valstybių narių asignavimus, atsižvelgiant į
objektyvius kriterijus – šešerių–dešimties metų amžiaus grupės
vaikų skaičių kaip gyventojų skaičiaus dalį, taip
pat atsižvelgiant į atitinkamų regionų išsivystymo lygį.
Kad valstybės narės galėtų išlaikyti savo dabartinių
programų mastą ir siekiant paskatinti kitas valstybes nares
pradėti tiekti pieną, tikslinga naudoti du lėšų pienui
skirstymo būdus: atsižvelgti į tai, kaip valstybės narės
įprastai naudojo lėšas pagal pieno vartojimo skatinimo mokyklose
programą, ir į objektyvius šešerių–dešimties metų amžiaus
grupės vaikų skaičiaus kaip gyventojų skaičiaus dalies
kriterijus, naudojamus vaisių ir daržovių, įskaitant bananus,
programoje. Siekiant nustatyti tinkamą šių dviejų būdų
pusiausvyrą, Komisijai turėtų būti deleguoti
įgaliojimai priimti tam tikrus aktus dėl papildomų
taisyklių, susijusių su abiejų kriterijų derinimu,
nustatymo. Be to, atsižvelgiant į dažnus valstybių narių
regionų demografinius arba vystymosi pokyčius, Komisijai
turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus
dėl kas trejus metus atliekamo vertinimo, ar tais kriterijais
pagrįsti valstybių narių asignavimai tebėra aktualūs;
(8)       siekiant riboto demografinio
dydžio valstybėms narėms sudaryti sąlygas įgyvendinti
ekonomiškai veiksmingą programą, Komisijai turėtų būti
deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus dėl mažiausios
Sąjungos pagalbos sumos, kurią valstybės narės turi
teisę gauti vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno
programoms įgyvendinti;
(9)       siekdamos sklandaus
administravimo ir biudžeto valdymo, vaisių ir daržovių,
įskaitant bananus, ir (arba) pieno tiekimo programose dalyvaujančios
valstybės narės kiekvienais metais turėtų teikti paraiškas
gauti Sąjungos pagalbą. Siekiant supaprastinti procedūras ir
valdymą, turėtų būti teikiamos atskiros kiekvienos pagalbos
paraiškos. Gavusi valstybių narių paraiškas Komisija turėtų
priimti sprendimą dėl galutinių asignavimų vaisiams ir
daržovėms, įskaitant bananus, ir pienui, remdamasi biudžete turimais
asignavimais ir atsižvelgdama į ribotą valstybių narių
asignavimų perskirstymą, dėl kurio reikia nustatyti
produktų tiekimo prioritetus remiantis mitybos poreikiais. Komisijai
turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus
dėl priemonių, kuriomis nustatomos šio perskirstymo sąlygos ir
ribos;
(10)     programoje norinti dalyvauti
valstybė narė privalėtų parengti nacionalinę
strategiją –  daugiametės strategijos dokumentą, kuriame
būtų nustatyti tikslai, kuriuos turi pasiekti valstybė
narė, ir prioritetai. Valstybėms narėms turėtų
būti leidžiama reguliariai atnaujinti savo strategijas, visų pirma,
atsižvelgiant į prioritetų arba tikslų vertinimą ir
pakartotinį vertinimą;
(11)     siekdamos programos matomumo,
valstybės narės savo strategijose turėtų paaiškinti, kaip
jos užtikrins savo programos pridėtinę vertę, ypač tais
atvejais, kai produktai, finansuojami pagal ES programą, bus vartojami
kartu su kitu maistu, vaikams tiekiamu švietimo įstaigoje. Užtikrinant,
kad Sąjungos pagalbos programos švietimo tikslas būtų
veiksmingai pasiektas, Komisijai turėtų būti deleguoti
įgaliojimai priimti tam tikrus aktus dėl produktų, kurie
finansuojami pagal Sąjungos pagalbos programą, tiekimo, susijusio su
kito maisto tiekimu švietimo įstaigoms ir jo ruošimu, taisyklių;
(12)     siekiant užtikrinti, kad
vaikams pagal programą tiekiamų produktų kainoje visiškai
atsispindėtų suteiktos pagalbos suma ir kad subsidijuojami produktai
būtų naudojami pagal paskirtį, Komisijai turėtų
būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus dėl
kainų stebėsenos įgyvendinant programą nustatymo;
(13)     atsižvelgiant į tai, kad
bendro finansavimo principas tiekiant vaisius ir daržoves yra panaikinamas,
reikėtų iš dalies pakeisti atitinkamas Reglamento (ES)
Nr. 1306/2013[7]
nuostatas;
(14)     todėl reglamentai (ES)
Nr. 1308/2013 ir (ES) Nr. 1306/2013 turėtų būti atitinkamai iš
dalies pakeisti. Siekiant atsižvelgti į mokslo metų
periodiškumą, naujosios taisyklės turėtų būti taikomas
nuo 20XX m. rugpjūčio 1 d.,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamento (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo
nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas,
pakeitimas
Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013 iš dalies
keičiamas taip:
(1)        II dalies I antraštinės dalies
II skyriaus 1 skirsnio pavadinimas pakeičiamas taip:
„ŽEMĖS ŪKIO PRODUKTŲ TIEKIMO
ŠVIETIMO ĮSTAIGOSE PAGALBA“
(2)           Antraštė „1 poskirsnis“ ir
pavadinimas „Vaisių ir daržovių vartojimo skatinimo mokyklose
programa“ išbraukiami;

(3)          23 straipsnis pakeičiamas taip:
„23 straipsnis
Vaisių ir daržovių, bananus ir
pieno tiekimo, švietimo priemonių rėmimo ir susijusių
išlaidų kompensavimo pagalba
1.      Sąjungos pagalba skiriama, kai 22
straipsnyje nurodytose švietimo įstaigose vaikams:
a)       tiekiami vaisiai ir daržovės,
bananai ir pienas;
b)      įgyvendinamos švietimo
priemonės ir
c)       tam tikroms susijusioms logistikos ir
tiekimo, įrangos, reklamavimo, stebėsenos ir vertinimo išlaidoms
padengti.
2.      1 dalyje nustatytoje pagalbos programoje
(toliau –  mokykloms skirta programa) norinčios dalyvauti valstybės
narės gali tiekti arba vaisius ir daržoves, įskaitant bananus, arba
pieną, kurio KN kodas 0401, arba abiejų grupių produktus.
3.      Valstybės narės, norinčios
dalyvauti mokykloms skirtoje programoje, prieš joje dalyvaudamos, o vėliau
kas 6 metus parengia nacionalinę arba regioninę programos
įgyvendinimo strategiją. Valstybė narė gali keisti
strategiją, visų pirma atsižvelgdama į jos stebėsenos ir
vertinimo rezultatus. Strategijoje nurodomi bent poreikiai, kurie suskirstomi
pagal prioritetus, tikslinė populiacija, tikėtini rezultatai ir
kiekybiniai tikslai, kuriuos reikia pasiekti atsižvelgiant į pradinę
padėtį; joje nustatomos šiems tikslams pasiekti tinkamiausios
priemonės ir veiksmai.
4.      Siekdamos, kad mokykloms skirtos programos
būtų veiksmingos, valstybės narės taip pat remia švietimo
priemones, tarp kurių gali būti priemonės ir veikla, kuriomis
siekiama atkurti vaikų suvokimą apie žemės ūkį ir
žemės ūkio produktų įvairovę ir informuojama apie
susijusius klausimus, kaip antai sveikos mitybos įpročius, kovą
su maisto švaistymu, vietos maisto tiekimo grandines arba ekologinį
ūkininkavimą.
5.      Rengdamos strategijas valstybės
narės nustato ir kitų nei vaisiai ir daržovės, bananai ir
pienas, žemės ūkio produktų, kurie kartais gali būti
įtraukiami į remiamas švietimo priemones, sąrašą.
6.      Valstybės narės atrenka
produktus, kurie tiekiami arba įtraukiami į remiamas švietimo
priemones, atsižvelgdamos į objektyvius kriterijus, kurie gali apimti sveikatos
ir aplinkos apsaugos aspektus, sezoniškumą, įvairovę ar
galimybę gauti vietinių produktų, pirmenybę, kiek
įmanoma, teikdamos Sąjungos kilmės produktams, ypač
produktų pirkimui vietoje, ekologiškiems produktams, trumpoms tiekimo
grandinėms arba naudai aplinkai.
7.      Siekdamos skatinti sveikos mitybos
įpročius valstybės narės užtikrina, kad jų
kompetentingos sveikatos priežiūros institucijos patvirtintų
visų produktų, tiekiamų pagal mokykloms skirtas programas, sąrašą
ir priimtų sprendimą dėl jų maistingumo aspektų.“
(4)          Įterpiamas 23a straipsnis:
„23a straipsnis
Finansinės
nuostatos
1.      Nepažeidžiant 4 dalies nuostatų,
pagal mokykloms skirtas programas skiriama 23 straipsnio 1 dalyje nurodyto
produktų tiekimo, švietimo priemonių rėmimo ir susijusių
išlaidų kompensavimo pagalba neviršija:
a)       vaisiams, daržovėms ir bananams –
150 mln. EUR per vienus mokslo metus;
b)      pienui – 80 mln. EUR per vienus
mokslo metus.
Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 227
straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl Sąjungos pagalbos,
kuri gali būti išmokėta kaip tiekiamų vaisių ir
daržovių, įskaitant bananus, ir pieno porcijos kainos dalis, dydžio,
ir porcijos apibrėžties nustatymo. Komisijai taip pat suteikiami
įgaliojimai pagal 227 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais
būtų nustatytos mažiausios ir didžiausios paramos švietimo
priemonėms finansavimo sumos, skiriamos iš valstybių narių
metinių galutinių asignavimų.
2.      1 dalyje nurodyta pagalba skiriama
kiekvienai valstybei narei, atsižvelgiant į:
a)       vaisių ir daržovių,
įskaitant bananus, atveju – objektyvius kriterijus:
i)        šešerių–dešimties metų
amžiaus vaikų skaičių kaip visų gyventojų
skaičiaus dalį,
ii)      valstybių narių regionų
išsivystymo lygį, siekiant užtikrinti didesnę pagalbą mažiau
išsivysčiusiems regionams, apibrėžtiems šio reglamento 3 straipsnio 5
dalyje, atokiausiems regionams, išvardytiems Sutarties 349 straipsnyje, ir
mažosioms Egėjo jūros saloms, apibrėžtoms Reglamento (ES)
Nr. 229/2013 1 straipsnio 2 dalyje, ir
b)      pieno atveju – ankstesnį
lėšų pagal ankstesnes pieno ir pieno produktų tiekimo vaikams
programas panaudojimą ir objektyvius kriterijus, grindžiamus šešerių–
dešimties metų amžiaus vaikų skaičiumi kaip visų
gyventojų skaičiaus dalimi.
Komisija ne rečiau kaip kas trejus metus
įvertina, ar vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir
pieno programoms skiriami orientaciniai asignavimai vis dar atitinka
objektyvius šioje dalyje nurodytus kriterijus.
3.      Valstybės narės kasmet teikia
paraiškas dalyvauti mokykloms skirtose programose, teikdamos paraišką
gauti Sąjungos pagalbą už kiekvieną produktą, kurį jos
nori tiekti pagal 23 straipsnio 1 dalies a punktą.
4.      Neviršydamos bendros didžiausios
230 mln. EUR ribos, kurią sudaro 1 dalies a ir b punktuose nurodytos
sumos, valstybės narės gali perskirti iki 15 % savo
orientacinių asignavimų, skirtų vaisiams ir daržovėms,
įskaitant bananus, arba pienui, kitam sektoriui, laikydamosi
sąlygų, kurias Komisija nustato pagal 227 straipsnį priimtais
deleguotaisiais aktais.
5.      Mokykloms skirtos programos nedaro
poveikio kitoms nacionalinėms mokykloms skirtoms programoms,
atitinkančioms Sąjungos teisę.
6.      Be Sąjungos pagalbos, valstybės
narės gali skirti nacionalinę pagalbą pagal 217 straipsnį.
7.      Pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013
6 straipsnį Sąjunga taip pat gali finansuoti informavimo,
stebėsenos ir vertinimo priemones, susijusias su mokykloms skirta
programa, įskaitant geresnį visuomenės informavimą apie
programą ir susijusias ryšių palaikymo priemones.
8.      Mokykloms skirtose programose
dalyvaujančios valstybės narės maisto tiekimo vietose viešai
skelbia informaciją apie savo dalyvavimą programoje ir nurodo, kad
programą subsidijuoja Sąjunga. Valstybės narės užtikrina
Sąjungos mokykloms skirtų programų pridėtinę
vertę ir matomumą, kai švietimo įstaigoms kartu tiekiami ir kiti
maisto produktai.“
(5)          24 ir 25 straipsniai pakeičiami
taip:
„24 straipsnis
Deleguotieji įgaliojimai
1. Siekiant skatinti vaikų sveikos mitybos
įpročius ir užtikrinti, kad pagalba pagal mokykloms skirtas programas
būtų skiriama 22 straipsnyje nurodytą tikslinę grupę
sudarantiems vaikams, Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 227
straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl taisyklių,
susijusių su:
a)       papildomais kriterijais, kuriais
remdamosi valstybės narės tikslingai skirtų pagalbą;
b)      valstybių narių vykdomu
pagalbos paraiškų teikėjų tvirtinimu ir atranka;
c)       nacionalinių ar regioninių
strategijų rengimu ir švietimo priemonių rėmimu.
2.      Siekiant užtikrinti veiksmingą bei
tikslingą ES lėšų naudojimą, Komisijai suteikiami
įgaliojimai pagal 227 straipsnį priimti deleguotuosius aktus
dėl:
a)       orientacinio vaisių ir
daržovių, įskaitant bananus, ir pieno tiekimo pagalbos paskirstymo
valstybėms narėms ir, jei reikia, jos peržiūrėjimo atlikus
23a straipsnio 2 dalyje nurodytą vertinimą; kiekvienai valstybei
narei skiriamos minimalios Sąjungos pagalbos sumos; skirtos pagalbos
perskirstymo valstybėms narėms remiantis gautomis pagalbos
paraiškomis ir papildomų taisyklių, susijusių su 23a straipsnio
2 dalies pirmoje pastraipoje nurodytų kriterijų taikymu skiriant
lėšas,
b)      vaisiams ir daržovėms,
įskaitant bananus, skirtų asignavimų ir pienui skirtų
asignavimų perskirstymo iš vieno sektoriaus kitam sąlygų;
c)       išlaidų ir (arba) priemonių,
už kurias gali būti skiriama Sąjungos pagalba, ir galimybės
nustatyti mažiausią ir didžiausią konkrečių išlaidų
sumą;
d)      įpareigojimo, kad valstybės
narės stebėtų ir įvertintų jų
įgyvendinamų mokykloms skirtų programų veiksmingumą.
3.      Siekiant didinti informuotumą apie
mokykloms skirtas programas, Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 227
straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų
reikalaujama, kad mokykloms skirtose programose dalyvaujančios
valstybės narės viešai skelbtų apie Sąjungos pagalbos
subsidijuojamąjį vaidmenį.
4.      Siekiant užtikrinti Sąjungos programų
pridėtinę vertę ir matomumą, Komisijai suteikiami
įgaliojimai pagal 227 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl
taisyklių, susijusių su produktų tiekimu, kai švietimo
įstaigoms kartu tiekiami ir kiti maisto produktai.
5.      Atsižvelgiant į būtinybę
užtikrinti, kad pagalba atsispindėtų kainoje, už kurią
įsigyjami į mokykloms skirtą programą įtraukti
produktai, Komisija, pagal 227 straipsnį priimdama deleguotuosius aktus,
gali nustatyti kainų stebėsenos pagal programą taisykles.
25 straipsnis
Įgyvendinimo įgaliojimai pagal
nagrinėjimo procedūrą
Komisija gali įgyvendinimo aktais patvirtinti
šiam skirsniui taikyti būtinas priemones, be kita ko, susijusias su:
a)       galutiniu pagalbos paskirstymu
vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir (arba) pieno vartojimo
skatinimo mokyklose programose dalyvaujančioms valstybėms
narėms, neviršijant 23a straipsnio 1 dalyje nustatytų ribų ir
atsižvelgiant į 23a straipsnio 4 dalyje nurodytą perskyrimą;
b)      informacija, kuri turi būti nurodyta
valstybių narių strategijose;
c)       pagalbos paraiškomis ir išmokomis;
d)      informacijos apie mokykloms skirtas
programas sklaidos metodais ir su jomis susijusių ryšių palaikymo
priemonėmis;
e)       mokykloms skirtose programose
dalyvaujančių valstybių narių rengiamų stebėsenos
ir vertinimo ataskaitų pateikimu, forma ir turiniu;
f)       kainų stebėsenos valdymu.“
(6)          2 poskirsnis išbraukiamas.
(7)          217 straipsnis pakeičiamas
taip:
„217 straipsnis
Už produktų tiekimą vaikams
skiriamos nacionalinės išmokos
Be 23 straipsnyje numatytos Sąjungos
skiriamos pagalbos, valstybės narės gali skirti nacionalines išmokas
už vaikams į mokymo įstaigas tiekiamus produktus arba nacionalines
išmokas, skirtas 23a straipsnio 1 dalies c punkte nurodytoms susijusioms išlaidoms
padengti.
Valstybės narės tas išmokas gali
finansuoti taikydamos atitinkamo sektoriaus mokestį arba kitais
privačiojo sektoriaus įnašais.
Be 23 straipsnyje numatytos Sąjungos
skiriamos pagalbos, valstybės narės gali skirti nacionalines išmokas,
kuriomis finansuojama parama 23a straipsnio 4 dalyje nurodytoms švietimo
priemonėms.“
(8)          V priedas išbraukiamas.
2 straipsnis
Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 pakeitimas
Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 4 straipsnio 1
dalies d punktas pakeičiamas taip:
„d)     Sąjungos finansinis įnašas
remiant Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 220 straipsnyje nurodytas priemones,
susijusias su gyvūnų ligomis ir vartotojų pasitikėjimo
praradimu.“
3 straipsnis
Įsigaliojimas ir taikymas
Šis reglamentas įsigalioja […] dieną
po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo X metų
rugpjūčio 1 d.
Šis
reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse
narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                    Pirmininkas
FINANSINĖ TEISĖS AKTO
PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
              1.1.    Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
              1.2.    Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB
sistemoje
              1.3.    Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis
              1.4.    Tikslas (-ai)
              1.5.    Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas
              1.6.    Trukmė ir finansinis poveikis
              1.7.    Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
              2.1.    Stebėsenos ir atskaitomybės taisyklės

              2.2.    Valdymo ir kontrolės sistema
              2.3.    Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos
priemonės
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO
(INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
              3.1.    Atitinkama (-os) daugiametės finansinės
programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė
(-ės)
              3.2.    Numatomas poveikis išlaidoms
              3.2.1. Numatomo poveikio
išlaidoms suvestinė
              3.2.2. Numatomas poveikis veiklos
asignavimams
              3.2.3. Numatomas poveikis
administracinio pobūdžio asignavimams
              3.2.4. Suderinamumas su
dabartine daugiamete finansine programa
              3.2.5. Trečiųjų
šalių įnašai
              3.3.    Numatomas poveikis įplaukoms
FINANSINĖ
TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
1.1.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pavadinimas
Europos
Parlamento ir Tarybos reglamentas, kuriuo dėl vaisių ir
daržovių, bananų ir pieno tiekimo švietimo įstaigoms pagalbos
programos iš dalies keičiami Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013 ir
Reglamentas (ES) Nr. 1306/2013
Tarybos
reglamentas, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES)
Nr. 1370/2013, kuriuo nustatomos su bendru žemės ūkio
produktų rinkų organizavimu susijusios tam tikros pagalbos ir
grąžinamųjų išmokų nustatymo priemonės
1.2.        Atitinkama (-os) politikos
sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[8]

1.3.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pobūdis
¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta
įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus
parengiamuosius veiksmus[9]
¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos
priemonės pratęsimu

X Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į
naują priemonę
1.4.        Tikslas (-ai)
1.4.1.     Komisijos daugiametis
(-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo
pasiūlymu (šia iniciatyva)
Pasiūlymu
siekiama tvariai padidinti vaisių ir daržovių bei pieno produktų
dalį vaikų mityboje ir taip prisidėti prie bendros žemės
ūkio politikos (BŽŪP) tikslų stabilizuoti rinkas ir užtikrinti
ilgalaikę paklausą. Juo taip pat siekiama prisidėti prie
bendresnių visuomenės sveikatos tikslų mažinti antsvorį,
nutukimą ir sergamumą su mityba susijusiomis ligomis formuojant
tvarius sveikos mitybos įpročius.
1.4.2.     Konkretus (-ūs) tikslas
(-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla
Konkretus
tikslas. Gerinti pažeidžiamų socialinių grupių galimybes gauti
maisto
Atitinkama
VGV / VGB veikla. 05 02 – Intervencija į žemės ūkio rinkas
1.4.3.     Numatomas (-i) rezultatas
(-ai) ir poveikis
Pasiūlymu tikimasi pakeisti jaunimo žinias,
požiūrį ir prioritetus, susijusius su maistu ir jo šaltiniais, taip
pat jo suvokimą apie žemės ūkį ir jo produktus.
Be to, tikimasi, tikslingiau paskirstant ES pagalbą,
padidinti produktų tiekimo išlaidų efektyvumą.
Šiuo pasiūlymu būtų padidinta ir su
papildomomis priemonėmis susijusių biudžeto išlaidų dalis,
todėl padidėtų šių priemonių poveikis tikslinės
grupės vartojimo įpročiams ir būtų sumažintas
atotrūkis tarp vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos (VVSMP)
ir pieno vartojimo skatinimo mokyklose programos (PVSMP) švietimo aspektų.
Galiausiai juo būtų nustatyta bendra atskirose
valstybėse narėse taikytina sistema ir padidintas ES intervencijos
pastebimumas.
1.4.4.     Rezultatų ir poveikio
rodikliai
Nustatyti trijų lygmenų su tikslais susiję
rodikliai:
Poveikio rodikliai:
–    Tiesiogiai ir netiesiogiai vaikų
suvartojamo šviežių vaisių ir daržovių kiekio pokytis po
penkerių intervencijos vykdymo metų
–    Tiesiogiai ir netiesiogiai vaikų
suvartojamo geriamojo pieno kiekio pokytis po penkerių intervencijos
vykdymo metų
–    Bendros mitybos kokybės pagerėjimas
Pagrindiniai rezultatų rodikliai:
–    Su papildomomis priemonėmis susijusių
išlaidų procentinė dalis, palyginti su visu skirtu biudžetu
–    Su žemės ūkiu ir žemės ūkio
produktais susijusių paramos priemonių procentinė dalis,
palyginti su visomis įgyvendintomis paramos priemonėmis
–    Išlaidų, susijusių su žemės
ūkio produktų vartojimo skatinimu mokyklose, veiksmingumo lygis
Pagrindiniai našumo rodikliai:
–    Valstybėse narėse
įgyvendintų papildomų priemonių skaičius
–    Įgyvendinant papildomas priemones
įtrauktų vaikų skaičius ir visų dalyvių
procentinė dalis
–    Valstybėse narėse
įgyvendintų su žemės ūkiu susijusių papildomų
priemonių skaičius
–    Porcijos kaina
–    Dalyvaujančių valstybių
narių, mokyklų ir vaikų skaičius
–    Mokykloms patiektų produktų kiekis
(vaisių ir daržovių bei pieno porcijų skaičius)
1.5.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pagrindas
1.5.1.     Trumpalaikiai arba ilgalaikiai
poreikiai
Šis
pasiūlymas pagrįstas poreikiu tvariai padidinti vaikų
suvartojamą vaisių ir daržovių bei pieno kiekį ir poreikiu
formuoti sveikus jų mitybos įpročius.
Šiuo
metu pagal BŽŪP įgyvendinamos mokykloms skirtos programos turi tam
tikrų šalintinų su jų rengimu ir veikimu susijusių
trūkumų, dėl kurių mažėja galimybės pasiekti
numatytus tikslus – skatinti žemės ūkio produktų vartojimą
(su rinka susijęs tikslas) ir formuoti sveiką moksleivių mitybą
(su sveikata susijęs tikslas).
Nurodytos
problemos yra susijusios su atotrūkiu tarp šių programų
modelių ir jų tikslų (įgyvendinant šias dvi programas
naudojamos skirtingos švietimo priemonės), taip pat su tuo, kad šios dvi
programos nėra koordinuojamos ir derinamos, ir su trūkumais, dėl
kurių mažėja tiesioginis išlaidų poveikis (abi programos sukuria
didelę administracinę ir organizacinę naštą, nepanaudojama
30 % vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programai skirtų
lėšų, o pieno vartojimo skatinimo mokyklose programai būdingas
galimas savaimingumo efektas ir menkas sąnaudų ir naudos santykis).
Šias
problemas daugiausia lemia reglamentavimo trūkumai, finansinių
sistemų skirtumai, įgyvendinimo valstybėse narėse skirtumai
ir tam tikri išoriniai veiksniai.
1.5.2.     Papildoma ES dalyvavimo nauda
Imantis
ES lygmens veiksmų, suteikiama galimybė gauti ES vykdomoms
iniciatyvoms reikalingą finansavimą ir užsitikrinti papildomus
finansavimo šaltinius, todėl valstybės narės gali išplėsti
savo veiksmų mastą ir padidinti jų veiksmingumą. Jei
valstybės narės turėtų kliautis tik savais finansiniais
ištekliais, daugelis jų nepajėgtų įgyvendinti plataus
užmojo iniciatyvų. ES lygmens veiksmais taip pat būtų padidintas
valstybėse narėse įgyvendinamų programų patikimumas ir
pagerintas ES įvaizdis bei žinomumas. ES lygmens sistema duotų
papildomos naudos, nes būtų sudarytos palankesnės sąlygos
nuolat kaupti žinias, užtikrinti skaidrumą ir dalytis bei keistis
patirtimi.
1.5.3.     Panašios patirties išvados
Šiuo
metu pagal ES bendrąją žemės ūkio politiką (BŽŪP)
ES lėšomis finansuojamos dvi produktų tiekimo vaikams mokyklose
programos – pieno vartojimo skatinimo mokyklose programa (PVSMP) ir vaisių
vartojimo skatinimo mokyklose programą (VVSMP). Abiem programomis siekiama
to paties tikslo – kuo anksčiau, kai dar formuojasi mitybos įpročiai,
tvariai padidinti šių produktų dalį vaikų mityboje ir taip
prisidėti prie BŽŪP tikslų, visų pirma tikslo stabilizuoti
rinkas ir užtikrinti ilgalaikę paklausą. Be to, šios programos dera
su bendresniais visuomenės sveikatos tikslais, nes įgyvendinant jas
prisidedama prie tvarių sveikos mitybos įpročių formavimo.
Tačiau,
nepaisant to, kad šios programos įsitvirtino mokyklose ir
pripažįstamas jų potencialas, remiantis įvairiomis ataskaitomis
– visų pirma, Komisijos užsakyto VVSMP ir PVSMP išorės vertinimo
ataskaitomis ir Europos Audito Rūmų specialiąja ataskaita Nr.
10/2011 – padarytos išvados ir patirtis, sukaupta ne vienus metus
įgyvendinant šias programas, rodo, kad abi programas dar reikia tobulinti,
kad jos būtų valdomos efektyviau ir veiksmingiau. Kai kurias iš
nurodytų problemų jau siekta spręsti ir neseniai priimtame
susitarime dėl BŽŪP reformos.
1.5.4.     Suderinamumas ir galima
sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis
Deramai
atsižvelgiant į sektorių ypatumus, šis pasiūlymas dera su
žemės ūkio produktų pardavimo skatinimo veikla. Jis dera ir su
visuomenės sveikatos tikslais (svorio valdymo ir sveikatos priežiūros
skirtumų srityse), paprastinimo tikslu ir strategijoje „Europa 2020“
nustatytais principais ir tikslais.
1.6.        Trukmė ir finansinis
poveikis
¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
ribota
–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo MMMM [MM DD] iki MMMM [MM
DD]
–
¨  Finansinis poveikis nuo MMMM iki MMMM
X Pasiūlymo /
Iniciatyvos trukmė neribota
–
Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM
iki MMMM,
–
vėliau – visuotinis taikymas.
1.7.        Numatytas (-i) valdymo
būdas (-ai)[10]
¨ Komisijos vykdomas tiesioginis valdymas:
–
¨ per savo departamentus, įskaitant savo darbuotojus Sąjungos
delegacijose;
–
¨  per vykdomąsias įstaigas;
X Pasidalijamasis
valdymas kartu su valstybėmis narėmis
¨ Netiesioginis valdymas, vykdymo užduotis perduodant:
–
¨ trečiosioms šalims arba jų paskirtoms įstaigoms;
–
¨ tarptautinėms organizacijoms ir jų įstaigoms
(nurodyti);
–
¨ EIB arba Europos investicijų fondui;
–
¨ įstaigoms, nurodytomis Finansinio reglamento 208 ir 209
straipsniuose;
–
¨ viešosios teisės įstaigoms;
–
¨ įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja privatinė
teisė, veikiančioms viešųjų paslaugų srityje, jeigu
jos pateikia pakankamas finansines garantijas;
–
¨ įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja valstybės
narės privatinė teisė, kurioms pavesta įgyvendinti viešojo
ir privačiojo sektorių partnerystę ir kurios pateikia pakankamas
finansines garantijas;
–
¨ asmenims, kuriems pavestas konkrečių BUSP veiksmų
vykdymas pagal ES sutarties V antraštinę dalį, ir nurodytiems atitinkamame
pagrindiniame teisės akte.
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
2.1.        Stebėsenos ir
atskaitomybės taisyklės
Naujojoje
programoje stebėsenos ir vertinimo išlaidos priskirtos prie ES pagalbos
skyrimo reikalavimus atitinkančių išlaidų, nes ši veikla labai
svarbi siekiant patikimai valdyti ir vertinti programos veiksmingumą ir
efektyvumą nustatytų tikslų atžvilgiu. Be to, nustatytas
programos ryšys su daugiametėmis (šešerių metų)
nacionalinėmis ir (arba) regioninėmis strategijomis.
Stebėsena
bus vykdoma remiantis metinėmis valstybių narių ataskaitomis,
kuriose bus pateikiama informacija apie panaudotas lėšas, programoje
dalyvaujančių mokyklų ir (arba) vaikų skaičių ir
jų procentinę dalį palyginti su bendru tikslinės
grupės mokyklų ir (arba) vaikų skaičiumi, produktų tiekimo
dažnumą, trukmę, laiką ir sistemą, vidutinį porcijos
svorį ir kainą, vidutinį vaiko suvartojamą kiekį ir
bendrus tiektų produktų kiekius. Be to, bus stebimas ir
papildomų priemonių įgyvendinimas – naudoti metodai ir su jais
susijusios išlaidos, dažnumas, dalyvaujančių mokyklų ir (arba)
vaikų skaičius, suinteresuotųjų šalių dalyvavimas,
tiektų produktų kiekis.
Vertinimo
procesas susidės iš šių etapų: po penkerių programos
įgyvendinimo metų valstybės narės atliks vertinimą ir
pateiks jo ataskaitas – taip bus įvertintas vidutinės trukmės
poveikis; praėjus vieniems metams po valstybių narių atlikto
vertinimo, visoje ES bus atliktas išorės vertinimas, per kurį bus
vertinamas programos įgyvendinimas valstybių narių bei ES
lygmenimis ir bendras programos veiksmingumas, efektyvumas, darnumas ir
aktualumas, vadovaujantis Komisijos vertinimo standartais ir gairėmis. Be
to, galima numatyti atlikti ir ilgalaikio poveikio rodiklių išorės
tyrimą.
Apibrėžiant
su naująja programa susijusius stebėsenos ir vertinimo procesus, buvo
deramai atsižvelgta į atlikto VVSMP ir PVSMP išorės vertinimo
ataskaitas ir į Audito Rūmų specialiąją ataskaitą
Nr. 10/2011.
2.2.        Valdymo ir kontrolės
sistema
2.2.1.     Nustatyta rizika
Galima
bendroji rizika yra susijusi su programos veiksmingumu, t. y. su klausimu, ar
ES pagalba pasieks programos galutinius gavėjus ir ar ja bus veiksmingai
prisidėta prie programos tikslų įgyvendinimo.
Remiantis
dabartine Vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos įgyvendinimo
patirtimi, ypatingą dėmesį reikėtų skirti pagalbos
paraiškų teikėjų atrankai ir viešojo pirkimo procedūroms,
susijusioms su tiekimo, reklamos, stebėsenos ir vertinimo paslaugų
sutarčių sudarymu. Į kontrolės nuostatas įtrauktos ir
nuostatos dėl minėtų sutarčių vykdymo. Viešieji
pirkimai gali būti probleminis klausimas įgyvendinant mokykloms
skirtas programas.
Kitai
rizikai, tokiai kaip galimas savaimingumo efektas ir pernelyg didelė
tiekiamų produktų kaina ar tiekėjų pelno marža, valdyti
gali būti numatytos atitinkamos nuostatos (pvz., už porciją skirtinos
ES pagalbos dydis).
Su
papildomomis priemonėmis susijusi rizika yra ta, kad šios priemonės
gali iš dalies sutapti su mokyklose taikomomis švietimo priemonėmis ir su
žemės ūkio produktų propagavimo veikla. Siekiant to išvengti,
šios priemonės bus apibrėžtos pasitelkus ES mokslo srities
specialistų grupę, taip pat bus aiškiai nurodytas šių
priemonių ryšys su naujosios programos tikslais. Į kontrolės
nuostatas, susijusias su papildomomis priemonėmis, įtrauktos ir
bendrosios nuostatos dėl išlaidų tikrumo, kuriomis šis užtikrinamas
ir tais atvejais, kai priemonės įgyvendinamos išorės
paslaugų teikėjų.
2.2.2.     Informacija apie vidaus
kontrolės sistemos nustatymą
Kontrolės
sistemą sudaro mokėjimo agentūros ir valstybių narių
lygmeniu paskirtos kontrolės įstaigos.
Kad
būtų gaunama informacija apie administracinį valdymą ir
atliktas patikras vietoje, valstybės narės turės teikti metines
kontrolės ir patikrų ataskaitas, pagrįstas esamomis
ataskaitomis, susijusiomis su dabartinėmis Vaisių vartojimo skatinimo
mokyklose programa ir Pieno vartojimo skatinimo mokyklose programa.
Be
to, taikant vidaus valdymo ir kontrolės sistemą bus remiamasi
valstybių narių pateiktomis stebėsenos ir vertinimo ataskaitomis
ir visoje ES atlikto vertinimo ataskaitomis. Galiausiai ES mokslo srities
specialistų grupė pateiks valstybėms narėms ir Komisijai
patarimų dėl įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo.
2.2.3.     Kontrolės priemonių
sąnaudų ir naudos bei numatomo klaidų rizikos lygio
įvertinimas
Mokykloms
skirtai programai bus taikoma dabartinė EŽŪGF išlaidų valdymo ir
kontrolės sistema.
Manoma,
kad dėl šio pasiūlymo EŽŪGF klaidų lygis nepadidės.
2.3.        Sukčiavimo ir
pažeidimų prevencijos priemonės
Bus
taikomas Reglamentas (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės
ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos.
Apskritai
kontrolės sistemose numatyta atlikti nuodugnų visų paramos
prašymų administracinį patikrinimą, prireikus kryžminę
patikrą su kitomis duomenų bazėmis, taip pat patikras vietoje
prieš tam tikras mokėjimo operacijas, kurių mažiausias skaičius
nustatomas, atsižvelgiant į riziką, susijusią su konkrečia
tvarka. Jei atliekant šias patikras nustatoma daug pažeidimų, turi
būti atliekamos papildomos patikros.
Be
to, teisės aktų, kuriais reformuojama BŽŪP, rinkinyje numatyta,
kad valstybės narės vykdo pažeidimų ir sukčiavimo
prevenciją, nustato jų atvejus ir atlieka taisomuosius veiksmus,
taiko veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas, nustatytas
Sąjungos teisės aktuose ir nacionaliniuose įstatymuose, taip pat
susigrąžina visas neteisėtai išmokėtas sumas su
palūkanomis. Tame rinkinyje nustatytas automatinis neteisėtai
išmokėtų sumų padengimo mechanizmas, pagal kurį tais
atvejais, kai suma nesusigrąžinama per ketverius metus arba, jei
pradėtas teismo procesas, per aštuonerius metus nuo prašymo grąžinti
sumą pateikimo dienos, nesusigrąžintas sumas sumoka atitinkama
valstybė narė. Šis mechanizmas – stipri paskata valstybėms
narėms kuo greičiau susigrąžinti neteisėtai išmokėtas
sumas.
Nors
nenumatoma, kad valstybių narių strategijos turės būti
oficialiai tvirtinamos ES, pradiniu naujosios programos įgyvendinimo etapu
iš anksto nustatyti galimą sukčiavimo riziką ir nuo jos
apsisaugoti padės nuostatos dėl šių strategijų turinio (ir
galimo šablono).
Įgyvendinamos
programą, valstybės narės, siekdamos užkirsti kelią
sukčiavimui, taip pat galės kreiptis pagalbos į Komisiją ir
(arba) ES mokslo srities specialistų grupę ir prašyti pateikti
teisinį išaiškinimą ar duoti patarimų.
Be
to, bus atliekamos ex post patikros ir nuodugniai tikrinami visi įtarimai
dėl piktnaudžiavimo programa.
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO
(INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
3.1.        Atitinkama (-os)
daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir
biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
·      Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės
Daugiametės finansinės programos
išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
   || DA / NDA ([11])   || ELPA šalių[12]   || šalių kandidačių[13]   || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą
 2 || 05 02 08 12 – Vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa || NDA || NE || NE || NE || NE
 2 || 05 02 12 08 – Pieno vartojimo skatinimo mokyklose programa || NDA || NE || NE || NE || NE
·      Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės
Daugiametės finansinės programos
išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
   || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą
   || netaikoma ||   || NE || NE || NE || NE
3.2.        Numatomas poveikis išlaidoms
3.2.1.     Numatomo poveikio išlaidoms
suvestinė
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija   || 2 || Tvarus augimas: gamtos ištekliai
 || AGRI GD ||   ||   ||   || 2014 m.[14] ||   || 2016 m.[15] || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO ||
 ||  Veiklos asignavimai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 05 02 08 12 – Vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa || Įsipareigojimai || (1) ||   || 122 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || Mokėjimai || (2) ||   || 122 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || 05 02 12 08 – Pieno vartojimo skatinimo mokyklose programa[16] || Įsipareigojimai || (1a) ||   || 75 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || Mokėjimai || (2a) ||   || 75 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || IŠ VISO asignavimų || Įsipareigojimai || =1+1 a ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || Mokėjimai || =2+2 a ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 ||  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || Mokėjimai || (5) ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 ||  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) ||   || 0 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 2 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || Mokėjimai || =5+ 6 ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 5 || „Administracinės išlaidos“ ||
mln. EUR
   ||   ||   || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO
 AGRI GD ||   ||   ||
  Žmogiškieji ištekliai || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
  Kitos administracinės išlaidos || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 IŠ VISO AGRI GD || Asignavimai || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansų programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ   || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
mln. EUR
   ||   ||   || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Mokėjimai || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
3.2.2.     Numatomas poveikis veiklos
asignavimams
–
X       Pasiūlymui (iniciatyvai)
įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami
–
¨      Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos
asignavimai naudojami taip:
Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR
 Nurodyti tikslus ir rezultatus ||   ||   || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO
 ĮGYVENDINIMAS (rezultatai) ||
 Rezultato rūšis[17]   || Vidutinės rezultato išlaidos || Nr. || Išlaidos || Nr. || Išlaidos || Nr. || Išlaidos || Nr. || Išlaidos || Nr. || Išlaidos || Nr. || Išlaidos
 KONKRETUS TIKSLAS || Gerinti pažeidžiamų socialinių grupių galimybes gauti maisto ||
 Rezultatas || Papildomų priemonių skaičius ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultatas || Įgyvendinant papildomas priemones įtrauktų vaikų skaičius ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultatas || Su žemės ūkiu susijusių papildomų priemonių skaičius ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO IŠLAIDŲ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     Numatomas poveikis
administracinio pobūdžio asignavimams
3.2.3.1.  Suvestinė
–
¨      Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio
pobūdžio asignavimai nenaudojami
–
X       Pasiūlymui
(iniciatyvai) įgyvendinti administracinio pobūdžio asignavimai
naudojami taip:
mln. EUR
   || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO
 pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Kitos administracinės išlaidos || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 IŠ VISO || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
Žmogiškųjų
išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD asignavimus, jau paskirtus
priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir
prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD
gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo
procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
3.2.3.2.  Numatomi žmogiškųjų
išteklių poreikiai
–
¨      Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
nenaudojami
–
X       Pasiūlymui
(iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip:
Sąmatą nurodyti visos darbo dienos
ekvivalento vienetais
   || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m.
 XX 01 01 01 (Būstinė ir Komisijos atstovybės) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4
 XX 01 01 02 (Delegacijos) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 01 (CA, SNE, INT finansuojami iš bendrojo biudžeto) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT ir JED delegacijose) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy   || – būstinėje   ||   ||   ||   ||   ||
 – delegacijose ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, SNE, INT – netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, SNE, INT – tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO (*) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4
XX yra atitinkama
politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
Žmogiškųjų
išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus
priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir
prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD
gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo
procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
Vykdytinų
užduočių aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Teisės aktų tvarkymas, politikos formavimas, ekonominė analizė ir patarimai, tarpžinybinis koordinavimas ir konsultavimas, vidaus ryšiai ir visuomenės informavimas, atstovavimas institucijai ir derybos, statistinių duomenų tvarkymas.
 Išorės personalas ||
3.2.4.     Suderinamumas su dabartine
daugiamete finansine programa
–
X       Pasiūlymas
(iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę finansinę
programą
–
¨      Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą),
reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos
išlaidų kategorijos programavimą
–
¨      Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą)
būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę
finansinę programą
3.2.5.     Trečiųjų
šalių įnašai
–
Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su
trečiosiomis šalimis finansavimo
–
X Pasiūlyme
(iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas apskaičiuojamas taip:
Sąjungos
finansinis įnašas į šią programą nurodytas reglamento
projekto 1 straipsnio 3 punkte. Be to, Sąjungos pagalbos, skiriamos
išlaidoms, susijusioms su viena vaisių ir daržovių bei pieno porcija,
padengti, dydis (fiksuoto dydžio norma) bus nustatytas deleguotuosiuose
aktuose.
Sąjungos
įnašo, skiriamo su produktais susijusioms išlaidoms padengti, dydis bus
ribojamas nustatant didžiausią ES pagalbos, skiriamos už vieną
vaisių bei daržovių ir pieno produktų porciją, sumą
Siekdamos išplėsti mokykloms skirtų programų taikymo mastą
ir (arba) intensyvumą, valstybės narės galės mokėti
papildomas nacionalines išmokas arba pritraukti privačių
lėšų Šiuo metu dėl didelės trečiųjų
šalių įvairovės (viešieji ir (arba) privatūs subjektai) ir
dėl to, kad kol kas neturima aktualios informacijos, neįmanoma
nustatyti trečiųjų šalių įnašo bendros sumos dydžio.
3.3.        Numatomas poveikis
įplaukoms
–
X       Pasiūlymas
(iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms
–
¨      Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
¨         nuosaviems
ištekliams
¨         įvairioms
įplaukoms
[1]               2013 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr.
1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų
rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72,
(EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (OL L 347, 2013 12
20, p. 671).
[2]               2013 m. lapkričio 11 d. Specialiojo žemės
ūkio komiteto posėdis.
[3]               2013 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentas
(ES) Nr. 1370/2013, kuriuo nustatomos su bendru žemės ūkio
produktų rinkų organizavimu susijusios tam tikros pagalbos ir
grąžinamųjų išmokų nustatymo priemonės (OL L 346, 2013
12 20, p. 12).
[4]               OL C , , p. .
[5]               OL C , , p. .
[6]               2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentas (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio
produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB)
Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB)
Nr. 1234/2007 (OL L 347, 2013 12 20, p. 671).
[7]               2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentas (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio politikos
finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai
(EEB) Nr. 352/78, (EB) Nr. 165/94, (EB) Nr. 2799/98, (EB)
Nr. 814/2000, (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 485/2008 (OL L 347,
2013 12 20. p. 549).
[8]               VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla
grindžiamas biudžeto sudarymas.
[9]               Kaip nurodyta Finansinio reglamento 54 straipsnio 2
dalies a arba b punkte.
[10]             Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į
Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[11]             DA – diferencijuotieji asignavimai, NDA –
nediferencijuotieji asignavimai.
[12]             ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.
[13]             Šalių kandidačių ir, kai taikoma,
Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.
[14]             2014 m. biudžeto sumos pateikiamos tik informacijai.
[15]             Lyginimo tikslais įgyvendinimo pradžia laikomi 2016
m. Be to, nuo 2014–2015 mokslo metų, kaip sutarta reformuojant BŽŪP
(Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1370/2013, kuriuo nustatomos su bendru žemės
ūkio produktų rinkų organizavimu susijusios tam tikros pagalbos
ir grąžinamųjų išmokų nustatymo priemonės), bus
padidintas vaisių vartojimo skatinimui mokyklose skirtas finansinis
paketas, ir čia daroma prielaida, kad bus panaudota visa suma.
[16]             Pasiūlyme numatytas pieno vartojimo skatinimo
mokyklose programai skirtas finansinis paketas – 80 mln. EUR per mokslo metus.
Ši suma atitinka numatomą biudžeto įvykdymo lygį ir dera su
bendromis 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje
numatytomis su rinka susijusių išlaidų ir tiesioginės pagalbos
sumomis.
[17]             Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz.,
finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir
kt.).