Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0477

Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl tam tikrų žvejybos VJBŽK (Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos) susitarimo rajone nuostatų  /* KOM/2009/0477 galutinis - CNS 2009/0129 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 16.9.2009KOM(2009) 477 galutinis2009/0129 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl tam tikrų žvejybos VJBŽK (Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos) susitarimo rajone nuostatųAIŠKINAMASIS MEMORANDUMASBendrosios žuvininkystės politikos (BŽP) tikslai, visų pirma užtikrinti ekonominiu, aplinkos ir socialiniais atžvilgiais tausų gyvųjų vandens išteklių naudojimą taikant atsargumo principą ir ekosisteminį metodą, taikomi ir vandenims, esantiems už teritorinių ir Bendrijos vandenų ribų. Europos bendrija ir Bulgarija, Kipras, Prancūzija, Graikija, Italija, Malta, Rumunija, Slovėnija bei Ispanija yra Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos (VJBŽK, angl. GFCM) – pagal Maisto ir žemės ūkio organizacijos (MŽŪO, angl. FAO) įstatų XIV straipsnį įsteigtos regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos – susitariančiosios šalys. Remdamasi mokslinėmis rekomendacijomis VJBŽK gali priimti rekomendacijas ir rezoliucijas, skirtas Viduržemio ir Juodosios jūrų gyvųjų vandens išteklių plėtrai, išsaugojimui, racionaliam valdymui ir geriausiam naudojimui, jei tai veikla būtų tausi ir nekeltų pavojaus, skatinti.Kadangi VJBŽK rekomendacijos yra privalomos jos susitariančiosioms šalims, o Bendrija yra susitariančioji šalis, rekomendacijos Bendrijai yra privalomos ir todėl turėtų būti perkeltos į Bendrijos teisę, jei jų turinys dar neįtrauktas į Bendrijos teisės aktus.Iki šiol VJBŽK rekomendacijos į Bendrijos teisę buvo perkeliamos laikinai, kasmet priimant reglamentus dėl žvejybos galimybių[1]. Tačiau kadangi tokios rekomendacijos yra nuolatinės, reikėtų pastovesnės jų perkėlimo į Bendrijos teisę teisinės priemonės; todėl atrodo, kad derėtų tas rekomendacijas perkelti vienu teisės aktu, o vėlesnes rekomendacijas prijungti tą aktą iš dalies keičiant. Dėl to padidėtų teisinis aiškumas ir būtų žengtas svarbus žingsnis supaprastinant teisės aktus.VJBŽK rekomendacijų turinys ir jose nustatyti įpareigojimai dažnai visiškai arba iš dalies numatyti anksčiau priimtuose ES teisės aktuose, todėl į Bendrijos teisę perkelti reikėtų tik tuos aspektus, kurie skiriasi nuo atitinkamų ES teisės aktų, ir prireikus atitinkamus ataskaitų teikimo įpareigojimus.Kadangi VJBŽK rekomendacijos taikomos visam VJBŽK susitarimo rajonui, kurį sudaro Viduržemio bei Juodoji jūros ir jungiamieji vandenys, kaip nurodyta 1998 m. birželio 16 d. Tarybos sprendimo 1998/416/EB[2] II priede, siekiant Bendrijos teisės aktų aiškumo, reikėtų jas perkelti reglamentu, atskiru nuo Reglamento Nr. 1967/2006, kuris taikomas tik Viduržemio jūrai.Dėl autonomiškumo teritorijų valdymo priemonėms apibūdinti VJBŽK vartoja terminą „ribojamos žvejybos rajonai“. Šis terminas atitinka Reglamente (EB) Nr. 1967/2006 vartojamą terminą „saugomos žvejybos teritorijos“.Europos Komisija siūlo šį reglamentą, kuriuo perkeliamos Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos (VJBŽK) rekomendacijos, priimtos jos metiniuose posėdžiuose.2009/0129 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl tam tikrų žvejybos VJBŽK (Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos) susitarimo rajone nuostatųEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,kadangi:(1) Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos (VJBŽK, angl. GFCM) steigimo susitarimą (toliau – VJBŽK susitarimas) Taryba patvirtino 1998 m. birželio 16 d. Sprendimu 98/416/EB[3] dėl Europos bendrijos prisijungimo prie Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos.(2) VJBŽK susitarimas – tinkama daugiašalio bendradarbiavimo, kuriuo skatinama Viduržemio ir Juodosios jūrų gyvųjų vandens išteklių plėtra, išsaugojimas, racionalus valdymas ir geriausias naudojimas, jei ta veikla yra tausi ir nekelia pavojaus, sistema.(3) Europos bendrija ir Bulgarija, Kipras, Prancūzija, Graikija, Italija, Malta, Rumunija, Slovėnija bei Ispanija yra VJBŽK susitariančiosios šalys.(4) VJBŽK rekomendacijos yra privalomos jos susitariančiosioms šalims. Kadangi Bendrija yra VJBŽK susitariančioji šalis, šios rekomendacijos Bendrijai yra privalomos ir todėl turėtų būti perkeltos į Bendrijos teisę, jei jų turinys dar neįtrauktas į Bendrijos teisės aktus.(5) 2005, 2006, 2007 ir 2008 m. metiniuose susitikimuose VJBŽK priėmė keletą rekomendacijų ir rezoliucijų dėl tam tikrų žvejybos rajonų VJBŽK susitarimo rajone, kurios į Bendrijos teisę laikinai perkeltos kasmet priimamais reglamentais dėl žvejybos galimybių[4], o VJBŽK rekomendacijos 2005/1 ir 2005/2 perkeltos Reglamento Nr. 1967/2006[5] 4 straipsnio 3 dalimi ir 24 straipsniu.(6) Siekiant aiškumo, supaprastinimo ir teisinio tikrumo ir kadangi dėl to, kad rekomendacijos yra nuolatinės, reikėtų pastovios jų perkėlimo į Bendrijos teisę teisinės priemonės, derėtų tas rekomendacijas perkelti vienu teisės aktu, o vėlesnes rekomendacijas prijungti tą aktą iš dalies keičiant.(7) VJBŽK rekomendacijos taikomos visam VJBŽK susitarimo rajonui, kurį sudaro Viduržemio bei Juodoji jūros ir jungiamieji vandenys, kaip nurodyta 1998 m. birželio 16 d. Tarybos sprendimo 1998/416/EB[6] II priede, todėl, siekiant Bendrijos teisės aktų aiškumo, reikėtų jas perkelti vienu atskiru reglamentu, o ne iš dalies keičiant Reglamentą Nr. 1967/2006, kuris taikomas tik Viduržemio jūrai.(8) Tam tikros Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 nuostatos turėtų būti taikomos ne tik Viduržemio jūrai, bet visam VJBŽK rajonui. Todėl tas nuostatas reikėtų išbraukti iš Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 ir įtraukti į šį reglamentą.(9) VJBŽK rekomendacijose dėl teritorijų valdymo priemonių nustatytas terminas „ribojamos žvejybos rajonai“ iš esmės atitinka Reglamente (EB) Nr. 1967/2006 vartojamą terminą „saugomos žvejybos teritorijos“.(10) 2009 m. kovo 23–27 d. vykusiame metiniame susitikime VJBŽK, remdamasi Mokslo patariamojo komiteto (MPK) mokslinėmis rekomendacijomis, priėmė rekomendaciją dėl ribojamos žvejybos rajono nustatymo Liono įlankoje; ši rekomendacija pateikta 11-osios sesijos ataskaitoje (Maisto ir žemės ūkio organizacijos (MŽŪO, angl. FAO) ataskaita Nr. 890). Šią priemonę tikslinga įgyvendinti taikant pastangų valdymo sistemą.(11) Kai kurių žvejybos įrankių selektyvumas Viduržemio jūros mišriojoje žuvininkystėje negali viršyti tam tikro lygio; kartu su žvejybos pastangų kontrole ir apribojimais žvejybos įrankių selektyvumas yra labai svarbus ribojant žvejybos pastangas rajonuose, kuriuose svarbių išteklių suaugusios žuvys telkiasi, kad reprodukcijos sumažėjimo pavojus būtų mažesnis, ir taip sudarant galimybes juos tausiai naudoti. Todėl rekomenduotina pirmiausia apriboti MPK apsvarstytame rajone taikomas žvejybos pastangas iki ankstesnio lygio ir neleisti to lygio didinti.(12) Rekomendacijos, kuriomis grindžiamos valdymo priemonės, turėtų būti grindžiamos moksliniu atitinkamų duomenų apie laivyno pajėgumus ir veiklą, naudojamų išteklių biologinę būklę ir socialinę bei ekonominę žvejybos sektoriaus būklę panaudojimu; šie duomenys turi būti renkami ir pateikiami laiku, kad VJBŽK pagalbinės įstaigos galėtų rengti rekomendacijas.(13) 2008 m. metiniame susitikime VJBŽK priėmė rekomendaciją dėl uosto valstybių priemonių, skirtų kovoti su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba VJBŽK rajone, regioninės schemos. Nors Bendrijos reglamentas dėl NNN žvejybos[7] apskritai apima šios rekomendacijos turinį ir įsigalios 2010 m. sausio 1 d., yra aspektų, kuriuos reikėtų nurodyti šiame reglamente, tokių kaip patikrinimų uostuose dažnumas, apimtis ir tvarka, kad priemonę būtų galima pritaikyti prie VJBŽK rajono ypatumų.(14) Šiam reglamentui įgyvendinti reikalingos priemonės turėtų būti priimtos laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[8]. Siekiant užtikrinti, kad VJBŽK priimtas papildomas priemones, kurios tampa privalomos Bendrijai, būtų galima įgyvendinti per VJBŽK susitarime nustatytą laikotarpį, pakeitimus, kuriais perkeliamos išsaugojimo ir kontrolės arba vykdymo užtikrinimo rekomendacijos, galima priimti laikantis tos pačios tvarkos,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:I ANTRAŠTINĖ DALIS BENDROSIOS NUOSTATOS1 straipsnis DalykasŠiame reglamente nustatomos su žuvininkystės ir akvakultūros produktais susijusių išsaugojimo, valdymo, naudojimo, stebėsenos, pardavimo ir vykdymo užtikrinimo priemonių, kurias nustatė Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisija (toliau – VJBŽK), taikymo Bendrijoje taisyklės.2 straipsnis Taikymo sritis1. Šis reglamentas taikomas visai komercinei žvejybos ir akvakultūros veiklai, kurią VJBŽK susitarimo rajone vykdo Bendrijos žvejybos laivai ir valstybių narių piliečiai.Jis taikomas nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 1967/2006.2. Nukrypstant nuo 1 dalies, šio reglamento nuostatos netaikomos žvejybos operacijoms, vykdomoms tik mokslinių tyrimų, kurie atliekami gavus leidimą bei prižiūrint valstybei narei, su kurios vėliava plaukioja laivas, ir apie kuriuos Komisijai bei valstybėms narėms, kurių vandenyse atliekami tie moksliniai tyrimai, buvo pranešta iš anksto, tikslais. Valstybės narės, vykdančios žvejybos operacijas mokslinių tyrimų tikslais, informuoja Komisiją, valstybes nares, kurių vandenyse vykdomi moksliniai tyrimai, ir ŽMTEK apie visą žuvų, sužvejotų vykdant tokias žvejybos operacijas, kiekį.3 straipsnis ApibrėžtysBe apibrėžtųjų Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 [9] 3 straipsnyje ir Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 2 straipsnyje, šiame reglamente dar apibrėžiami šie terminai:1.  VJBŽK susitarimo rajonas – Viduržemio bei Juodoji jūros ir jungiamieji vandenys, kaip nurodyta 1998 m. birželio 16 d. Tarybos sprendimo 98/416/EB dėl Europos bendrijos prisijungimo prie Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos II priede;2.  žvejybos pastanga – žvejybos laivo pajėgumo, išreikšto kW ir GT, ir dienų jūroje sandauga;3.  diena jūroje – kalendorinė diena, kurią laivas nebūna uoste, neatsižvelgiant į laiką, kurį tą dieną tas laivas yra rajone.II ANTRAŠTINĖ DALISTECHNINĖS PRIEMONĖSI skyriusRibojamos žvejybos rajonaiI SKIRSNISRIBOJAMOS žVEJYBOS RAJONAS LIONO įLANKOJE4 straipsnis Ribojamos žvejybos rajono nustatymasRibojamos žvejybos rajonas nustatomas rytinėje Liono įlankos dalyje, kurios ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:-  42°40' šiaurės platumos, 4°20' rytų ilgumos;-  42°40' šiaurės platumos, 5°00' rytų ilgumos;-  43°00' šiaurės platumos, 4°20' rytų ilgumos;-  43°00' šiaurės platumos, 5°00' rytų ilgumos.5 straipsnis Žvejybos pastangosVelkamuosius tinklus, dugnines bei įvairiagyles ūdas ir dugninius statomus tinklus naudojančių laivų priedugnio išteklių žuvų žvejybos pastangos 4 straipsnyje nurodytame ribojamos žvejybos rajone neviršija kiekvienos valstybės narės tame rajone 2008 m. taikytų žvejybos pastangų lygio.6 straipsnis Duomenys apie žvejybąValstybės narės ne vėliau kaip iki 2009 m. rugsėjo 30 d. Komisijai elektroniniu formatu pateikia su jų vėliava plaukiojančių laivų, kurie 2008 m. žvejojo 4 straipsnyje nurodytame rajone ir I priede apibrėžtame VJBŽK 7 geografiniame parajonyje, sąrašą. Sąraše nurodomi laivo pavadinimas, jo Bendrijos laivyno registro numeris [10], laikotarpis, kuriuo laivui buvo leista žvejoti 4 straipsnyje nurodytame rajone, ir dienų, kurias kiekvienas laivas 2008 m. praleido 7 geografiniame parajonyje, būtent 4 straipsnyje nurodytame rajone, skaičius.7 straipsnis Leidimą turintys laivai1. Laivams, kuriems leidžiama žvejoti 4 straipsnyje nurodytame rajone, jų valstybė narė pagal Reglamentą (EB) Nr. 1627/94[11] išduoda specialųjį žvejybos leidimą.2. Žvejybos laivams, kurie iki 2008 m. gruodžio 31 d. 4 straipsnyje nurodytame rajone nežvejojo, pradėti žvejoti tame rajone neleidžiama.3. Valstybės narės ne vėliau kaip iki 2009 m. rugsėjo 30 d. Komisijai perduoda 2008 m. gruodžio 31 d. galiojusius teisės aktus, susijusius su:a) ilgiausiu per dieną laivui leidžiamu žvejybos veiklos laiku,b) didžiausiu dienų per savaitę, kurias laivas gali būti jūroje ir nebūti uoste, skaičiumi irc) privalomu laiku, kuriuo jų žvejybos laivai turi išplaukti iš registracijos uosto ir grįžti į jį.8 straipsnis Pažeidžiamų buveinių apsaugaValstybės narės užtikrina, kad 4 straipsnyje nurodytas rajonas būtų saugomas nuo bet kurios kitos žmonių veiklos, keliančios pavojų savybių, dėl kurių tas rajonas laikomas neršto plotu, išsaugojimui, poveikio.9 straipsnis InformacijaKasmet iki sausio 31 d. valstybė narės Komisijai elektroniniu formatu pateikia 4 straipsnyje nurodytame rajone vykdytos žvejybos veiklos ataskaitą.II SKIRSNISRIBOJAMOS žVEJYBOS RAJONAI, KURIUOSE SIEKIAMAAPSAUGOTI GILIAVANDENES PAžEIDžIAMAS BUVEINES10 straipsnis Ribojamos žvejybos rajonų nustatymasDraudžiama žvejoti velkamosiomis dragomis ir dugniniais tralais šiuose rajonuose:a) ribojamos giliavandenių žuvų žvejybos rajone „ Lophelia koralų rifas prie Capo Santa Maria di Leuca“, kurio ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:-  39° 27,72' šiaurės platumos, 18° 10,74' rytų ilgumos;-  39° 27,80' šiaurės platumos, 18° 26,68' rytų ilgumos;-  39° 11,16' šiaurės platumos, 18° 32,58' rytų ilgumos;-  39° 11,16' šiaurės platumos, 18° 04,28' rytų ilgumos;b) ribojamos giliavandenių žuvų žvejybos rajone „Nilo deltos rajonas, kuriame išsiskiria angliavandeniliai“, kurio ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:-  31° 30,00' šiaurės platumos, 33° 10,00' rytų ilgumos;-  31° 30,00' šiaurės platumos, 34° 00,00' rytų ilgumos;-  32° 00,00' šiaurės platumos, 34° 00,00' rytų ilgumos;-  32° 00,00' šiaurės platumos, 33° 10,00' rytų ilgumos;c) ribojamos giliavandenių žuvų žvejybos rajone „Eratosthenes povandeninis kalnas“, kurio ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:-  33° 00,00' šiaurės platumos, 32° 00,00' rytų ilgumos;-  33° 00,00' šiaurės platumos, 33° 00,00' rytų ilgumos;-  34° 00,00' šiaurės platumos, 33° 00,00' rytų ilgumos;-  34° 00,00' šiaurės platumos, 32° 00,00' rytų ilgumos.11 straipsnis Pažeidžiamų buveinių apsaugaValstybės narės užtikrina giliavandenių pažeidžiamų buveinių 10 straipsnyje nurodytuose rajonuose apsaugą, ypač užtikrina tų rajonų apsaugą nuo visos kitos veiklos (išskyrus žvejybos veiklą), keliančios pavojų šioms buveinėms būdingų savybių išsaugojimui, poveikio.II SKYRIUSDIDžIųJų AUKSINIų SKUMBRIų žVEJYBOS, KURIOJE NAUDOJAMOS PLūDRIOSIOS PRIEMONėS PELAGINėMS žUVIMS žVEJOTI, DRAUDIMO LAIKOTARPIO NUSTATYMAS12 straipsnis Žvejybos draudimo laikotarpis1. Žvejoti didžiąsias auksines skumbres (Coryphaena hippurus) naudojant plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti draudžiama kasmet nuo sausio 1 d. iki rugpjūčio 14 d.2. Nukrypstant nuo 1 dalies, jei valstybė narė gali įrodyti, kad dėl blogo oro su jos vėliava plaukiojantys žvejybos laivai negalėjo išnaudoti savo įprastų žvejybos dienų, ta valstybė narė gali perkelti dienas, kurių jos laivai neišnaudojo žvejybai, kurioje naudojamos plūdriosios priemonės pelaginėms žuvims žvejoti, iki kitų metų sausio 31 d. Tuo atveju iki metų pabaigos valstybės narės Komisijai pateikia prašymą perkelti tam tikrą dienų skaičių.3. 1 ir 2 dalys taip pat taikomos Reglamento (EB) Nr. 1967/2006[12] 26 straipsnio 1 dalyje nurodytai valdymo zonai.4. 2 dalyje nurodytame prašyme pateikiama ši informacija:4.  ataskaita, kurioje nurodoma išsami informacija apie atitinkamos žvejybos veiklos nutraukimą, įskaitant atitinkamą patvirtinamąją meteorologinę informaciją;5.  laivo pavadinimas ir jo Bendrijos laivyno registro numeris.5. Komisija sprendimą dėl 2 dalyje nurodyto prašymo priima per 6 savaites nuo prašymo gavimo dienos ir raštu informuoja valstybę narę.6. Komisija apie sprendimus, priimtus pagal 5 dalį, praneša VJBŽK vykdomajam sekretoriui. Kasmet iki lapkričio 1 d. valstybės narės Komisijai atsiunčia praėjusiais metais neišnaudotų dienų perkėlimo, nurodyto 2 dalyje, ataskaitą.13 straipsnis Specialusis žvejybos leidimasŽvejybos laivams, kuriems leidžiama žvejoti didžiąsias auksines skumbres, pagal Reglamentą (EB) Nr. 1627/94 išduodamas specialusis žvejybos leidimas, ir jie įtraukiami į sąrašą, kuriame nurodomi laivo pavadinimas ir jo Bendrijos laivyno registro numeris ir kurį atitinkama valstybė narė turi pateikti Komisijai. Neatsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1627/94 1 straipsnio 2 dalį, reikalaujama, kad laivai, kurių bendras ilgis mažesnis nei 10 metrų, turėtų specialųjį žvejybos leidimą.Šis reikalavimas taip pat taikomas Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 26 straipsnio 1 dalyje nurodytai valdymo zonai.14 straipsnis Duomenų rinkimasNepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 199/2008 [13], valstybės narės sukuria tinkamą duomenų apie sužvejotų žuvų kiekį ir žvejybos pastangas rinkimo ir apdorojimo sistemą.Valstybės narės kasmet iki sausio 15 d. Komisijai praneša tame rajone žvejojančių laivų skaičių, visą praėjusiais metais su jų vėliava plaukiojančių žvejybos laivų kiekviename geografiniame VJBŽK susitarimo rajono parajonyje, kaip nurodyta I priede, iškrautų ir perkrautų didžiųjų auksinių skumbrių kiekį.Komisija persiunčia iš valstybių narių gautą informaciją VJBŽK vykdomajam sekretoriui.III skyriusŽvejybos įrankiai15 STRAIPSNIS Mažiausias Viduržemio jūroje naudojamo tinklinio audeklo akių dydis1. Viduržemio jūroje pagal Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 9 straipsnio 3 dalį priedugnio išteklių žvejybos dugniniais tralais veiklai vykdyti naudojami rombo formos akių tinklai turi būti tokio dydžio, kurio patvirtintas selektyvumas būtų lygus kvadrato formos akių tinklų, kurių tralo maišo akių dydis yra 40 mm, selektyvumui arba didesnis.2. Nukrypdamos nuo Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 8 straipsnio 1 dalies h punkto ir 9 straipsnio 3 dalies 2 punkto, iki 2010 m. gegužės 31 d. valstybės narės gali toliau leisti su jų vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams naudoti tralo maišus, kurių rombo formos akių dydis mažesnis nei 40 mm, vykdant tam tikrą vietos ir sezoninę žvejybą priedugnio tralais žvejojant žuvų išteklius, kurių žvejyba trečiosioms valstybėms nenumatyta.3. 2 dalis taikoma tik žvejybos veiklai, kurią valstybės narės jau oficialiai leido remdamosi 2007 m. sausio 1 d. galiojusiais nacionalinės teisės aktais; šia dalimi nenustatomas žvejybos pastangų padidėjimas, palyginti su 2006 m.4. Iki 2010 m. sausio 15 d., naudodamos įprastą duomenų tvarkymo sistemą, valstybės narės pateikia Komisijai laivų, kuriems pagal 2 dalį suteiktas leidimas, sąrašą, kuriame nurodyta ši informacija:a) laivo pavadinimas ir jo Bendrijos laivyno registro numeris;b) kiekvieno laivo pagal leidimą vykdoma žvejybos veikla pagal tikslinį (-ius) išteklį (-ius), I priede nurodytą žvejybos rajoną ir naudojamo žvejybos įrankio technines tinklinio audeklo akių dydžio charakteristikas;c) leidžiamas žvejybos laikotarpis.5. Komisija 4 dalyje nurodytą informaciją persiunčia VJBŽK vykdomajam sekretoriui.16 straipsnis Mažiausias Juodojoje jūroje naudojamo tinklinio audeklo akių dydis1. Mažiausias priedugnio išteklių žvejybos dugniniais tralais Juodojoje jūroje veiklai vykdyti naudojamų tinklų tinklinio audeklo akių dydis yra 40 mm; tinklo, kurio akių dydis yra mažesnis nei 40 mm, dalys nenaudojamos ir laive nelaikomos.2. 1 dalyje nurodyti tinklai iki 2012 m. sausio 31 d. pakeičiami kvadrato formos akių tinklais, kurių tralo maišo akių dydis yra 40 mm, arba, laivo savininkui pateikus pagrįstą prašymą, 50 mm rombo formos akių tinklais, kurių patvirtintas dydžio selektyvumas yra lygus kvadrato formos akių tinklų, kurių tralo maišo akių dydis yra 40 mm, selektyvumui arba didesnis.3. Valstybės narės, kurių žvejybos laivai dugniniais tralais Juodojoje jūroje žvejoja priedugnio išteklių žuvis, iki 2009 m. spalio 1 d., o paskui kas 6 mėnesius Komisijai pateikia žvejybos laivų sąrašą ir nurodo tokių laivų procentinę dalį, palyginti su visu nacionaliniu priedugnio išteklius dugniniais tralais žvejojančiu laivynu, kuris naudoja kvadrato formos akių tinklus, kurių tralo maišo akių dydis yra ne mažesnis kaip 40 mm, arba rombo formos akių tinklus, kurių tinklinio audeklo akių dydis ne mažesnis kaip 50 mm.4. Komisija 2 dalyje nurodytą informaciją persiunčia VJBŽK vykdomajam sekretoriui.17 straipsnis Žvejyba velkamosiomis dragomis ir tralaisDraudžiama žvejoti velkamosiomis dragomis ir tralais didesniame nei 1 000 m gylyje.III ANTRAŠTINĖ DALISKONTROLĖS PRIEMONĖSI SKYRIUSLAIVŲ REGISTRAS18 straipsnis Laivų, kuriems leidžiama žvejoti, registras1. Iki 2009 m. gruodžio 1 d. visos valstybės narės, naudodamos įprastą duomenų tvarkymo sistemą, atsiunčia Komisijai su jų vėliava plaukiojančių ir jų teritorijoje registruotų laivų, kurių bendras ilgis didesnis nei 15 m ir kuriems jos, išduodamos žvejybos leidimą, leido žvejoti VJBŽK rajone, atnaujintą sąrašą.2. 1 dalyje nurodytame sąraše pateikiama ši informacija:a) laivo Bendrijos laivyno registro (BLR) numeris ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 26/2004[14] I priede nustatytas išorinis žymuo;b) laikotarpis, kuriuo leidžiama žvejoti ir (arba) perkrauti žuvis;c) naudojami žvejybos įrankiai.3. Komisija atnaujintą sąrašą iki 2010 m. sausio 1 d. atsiunčia VJBŽK vykdomajam sekretoriatui, kad tie laivai galėtų būti įtraukti į VJBŽK sudaromą laivų, kurių bendras ilgis didesnis nei 15 m ir kuriems leidžiama žvejoti VJBŽK susitarimo rajone, registrą (toliau – VJBŽK registras).4. Apie visus 1 dalyje nurodyto sąrašo pakeitimus, kuriuos reikia padaryti, pranešama Komisijai, kad ši, likus ne mažiau kaip 10 darbo dienų iki laivo žvejybos veiklos VJBŽK rajone pradžios, tokia pat tvarka juos perduotų VJBŽK vykdomajam sekretoriatui.5. Į 1 dalyje nurodytą sąrašą neįtraukti Bendrijos žvejybos laivai, kurių bendras ilgis didesnis nei 15 m, VJBŽK rajone negali žvejoti, laikyti laive, perkrauti arba iškrauti bet kokio tipo žuvų ar kiautuotųjų vėžiagyvių.6. Valstybės narės imasi priemonių, reikiamų užtikrinti, kad:a) valstybių narių išduoto žvejybos leidimo sąlygomis vykdyti žvejybos veiklą VJBŽK rajone būtų galima tik tiems su valstybių narių vėliava plaukiojantiems laivams, kurie yra įtraukti į 1 dalyje nurodytą sąrašą ir kurie laive turi minėtą žvejybos leidimą;b) žvejybos leidimas nebūtų išduodamas laivams, kurie VJBŽK rajone arba kitur vykdė neteisėtą, nereglamentuojamą ir nedeklaruojamą (NNN) žvejybą, išskyrus tuos atvejus, kai nauji laivų savininkai atitinkamais dokumentais įrodo, kad buvę savininkai ir operatoriai nebeturi jokių su tais laivais susijusių teisinių ar finansinių interesų arba teisių ir nebegali tų laivų kontroliuoti, arba kad tie laivai nedalyvauja NNN žvejyboje ir nėra su ja susiję;c) pagal jų nacionalinę teisę kiek įmanoma būtų uždrausta su jų vėliava plaukiojančių laivų, įtrauktų į 1 dalyje nurodytą sąrašą, savininkams ir operatoriams dalyvauti į VJBŽK registrą neįtrauktų laivų žvejybos veikloje VJBŽK susitarimo rajone arba būti su ja susijusiems;d) pagal jų nacionalinę teisę kiek įmanoma būtų reikalaujama, kad su jų vėliavomis plaukiojančių laivų, įtrauktų į 1 dalyje nurodytą sąrašą, savininkai būtų laivo vėliavos valstybės narės piliečiai arba juridiniai asmenys;e) jų laivai taikytų visas atitinkamas VJBŽK nustatytas išsaugojimo ir valdymo priemones.7. Valstybės narės imasi būtinų priemonių, kad uždraustų į VJBŽK registrą neįtrauktiems laivams, kurių bendras ilgis didesnis nei 15 m, žvejoti, laikyti laive, perkrauti arba iškrauti VJBŽK rajone sužvejotas žuvis ir kiautuotuosius vėžiagyvius.8. Valstybės narės nedelsdamos perduoda Komisijai visą informaciją, iš kurios matyti, kad esama rimtų priežasčių įtarti, jog į VJBŽK registrą neįtraukti laivai, kurių bendras ilgis didesnis nei 15 m, žvejoja arba perkrauna žuvis ir kiautuotuosius vėžiagyvius VJBŽK susitarimo rajone.II SKYRIUSUOSTO VALSTYBĖS TAIKOMOS PRIEMONĖS19 straipsnis Taikymo sritisŠis skyrius taikomas trečiųjų valstybių žvejybos laivams.20 straipsnis Išankstinis pranešimasNukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 6 straipsnio 1 dalies [ir Reglamento (EB) Nr. XX/XXXX [NNN žvejybos reglamento įgyvendinimo reglamento] 1 straipsnio], išankstinio pranešimo perdavimo laikotarpis yra ne mažiau kaip 72 valandos iki numatomo atvykimo į uostą.21 straipsnis Patikrinimai uostuose1. Neatsižvelgdamos į Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 9 straipsnio 1 dalį, valstybės narės savo paskirtuosiuose uostuose kasmet patikrina ne mažiau kaip 15 % žuvų iškrovimo ir perkrovimo operacijų.2. Neatsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 9 straipsnio 2 dalį, į valstybių narių uostus be išankstinio leidimo įplaukę laivai tikrinami visais atvejais.22 straipsnis Tikrinimo tvarkaAtliekant patikrinimus uostuose, be Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 10 straipsnyje nustatytų reikalavimų, taikomi II priede nustatyti reikalavimai.23 straipsnis Atsisakymas suteikti leidimą naudotis uostu1. Valstybės narės trečiosios valstybės laivui neleidžia naudotis jų uostais, kuriuose būtų galima iškrauti, perkrauti ar apdoroti VJBŽK rajone sužvejotus žuvininkystės produktus, ir nesuteikia jam leidimo naudotis uosto teikiamomis paslaugomis, įskaitant, inter alia , degalų ir atsargų papildymo paslaugas, išskyrus Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos 18 straipsnyje apibrėžtus force majeure arba nelaimės atvejus, kai leidžiama pasinaudoti tik tomis paslaugomis, kurios būtinos tai padėčiai ištaisyti, jei:a) laive neiškelta VJBŽK susitariančiosios šalies vėliava arbab) laivas įtrauktas į regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos parengtą laivų, vykdžiusių arba rėmusių NNN žvejybą, sąrašą, arbac) laivas neturi galiojančio leidimo vykdyti žvejybos veiklą arba su žvejyba susijusią veiklą VJBŽK rajone.2. 1 dalis taikoma kartu su Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 4 straipsnio 2 dalies ir 37 straipsnio 5 bei 6 dalių nuostatomis dėl atsisakymo suteikti leidimą naudotis uostu.3. Jei valstybė narė atsisakė suteikti leidimą naudotis jos uostais pagal 1 ir 2 dalis, ji nedelsdama apie tai praneša laivo kapitonui, vėliavos valstybei, Komisijai ir VJBŽK vykdomajam sekretoriui.4. Jei 1 ir 2 straipsniuose nurodytų leidimo nesuteikimo priežasčių nebėra, valstybė narė panaikina sprendimą nesuteikti leidimo ir apie tai praneša visiems asmenims, kuriems pagal 3 dalį buvo išsiųstas pranešimas apie sprendimą nesuteikti leidimo.IV ANTRAŠTINĖ DALISBENDRADARBIAVIMAS, INFORMAVIMAS IR DUOMENŲ TEIKIMAS24 straipsnis Bendradarbiavimas ir informavimas1. Komisija ir valstybės narės bendradarbiauja ir keičiasi informacija su VJBŽK vykdomuoju sekretoriumi, visų pirma:a) prašydamos suteikti informaciją, esančią atitinkamose duomenų bazėse, ir suteikdamos informaciją, kad ji būtų įvesta į tas duomenų bazes;b) prašydamos bendradarbiauti ir bendradarbiaudamos, kad šis reglamentas būtų veiksmingai įgyvendinamas.2. Valstybės narės užtikrina, kad naudodamiesi savo nacionalinėmis su žuvininkyste susijusiomis informacinėmis sistemomis jos ir VJBŽK sekretoriatas galėtų tiesiogiai elektroniniu būdu keistis informacija apie III antraštinėje dalyje nurodytus uosto valstybės atliekamus patikrinimus, deramai atsižvelgdami į atitinkamus konfidencialumo reikalavimus.3. Valstybės narės imasi priemonių, kad galėtų elektroninėmis priemonėmis keistis informacija su atitinkamomis nacionalinėmis agentūromis ir derinti tokių agentūrų veiklą įgyvendinant priemones pagal šį skirsnį.4. Kad būtų įgyvendinti šio reglamento tikslai, valstybės narės parengia informacijos centrų sąrašą, kuris nedelsiant elektroniniu būdu perduodamas Komisijai, VJBŽK vykdomajam sekretoriui ir VJBŽK susitariančiosioms šalims.25 straipsnis Statistinių lentelių teikimas1. Kasmet iki gegužės 1 d. valstybės narės VJBŽK vykdomajam sekretoriui pateikia III priede nustatytos VJBŽK statistinės lentelės 1.1, 1.2, 1.3, 1.4 ir 1.5 užduočių duomenis.2. 1.1, 1.2 ir 1.4 užduočių duomenys pirmą kartą teikiami iki 2010 m. vasario 1 d.3. 1.3 ir 1.5 užduočių duomenys pirmą kartą teikiami iki 2011 m. vasario 1 d.4. 1 dalyje nurodytus duomenis valstybės narės teikia naudodamosi VJBŽK duomenų įvedimo sistema ar kuriuo nors kitu tinkamu VJBŽK sekretoriato nustatytu duomenų teikimo standartu ir protokolu, kuriuos galima rasti interneto tinklalapyje http://www.gfcm.org/gfcm/topic/16164 .5. Valstybės narės informuoja Komisiją apie tai, kokie duomenys pateikti remiantis šiuo straipsniu.V ANTRAŠTINĖ DALISBAIGIAMOSIOS NUOSTATOS26 straipsnis ĮgyvendinimasŠio reglamento nuostatoms įgyvendinti reikalingos priemonės priimamos 27 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.27 straipsnis Žuvininkystės ir akvakultūros komitetas1. Komisijai padeda Žuvininkystės ir akvakultūros vadybos komitetas.2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai. Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nurodytas laikotarpis yra vienas mėnuo.3. Šis komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.28 straipsnisPakeitimų darymo tvarkaSiekiant į Bendrijos teisę perkelti VJBŽK rekomendacijas dėl išsaugojimo ar kontrolės ar techninius ankstesnių VJBŽK rekomendacijų pakeitimus, kurie tampa privalomi Bendrijai, šio reglamento nuostatas galima iš dalies keisti 27 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.Siekiant perkelti VJBŽK rekomendacijas, priedai gali būti iš dalies keičiami ta pačia tvarka.29 straipsnis Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 pakeitimaiReglamentas (EB) Nr. 1967/2006 iš dalies keičiamas taip:a) 4 straipsnio 3 dalis išbraukiama;b) 24 straipsnis išbraukiamas;c) 27 straipsnio 1 ir 4 dalys išbraukiamos.30 straipsnis Reglamento (EB) Nr. 43/2009 pakeitimaiReglamento (EB) Nr. 43/2009 28–31 straipsniai ir VII bei VIII priedai išbraukiami.31 straipsnis ĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasI PRIEDASA. VJBŽK geografinių parajonių (GP) lentelėMŽŪO PARAJONIS | MŽŪO STATISTINIAI KVADRATAI | GP |VAKARINIS | 1.1 | BALEARŲ salos | 1 | Šiaurinė Alboros jūros dalis |2 | Alboros sala |3 | Pietinė Alboros jūros dalis |4 | Alžyras |5 | Balearų salos |6 | Šiaurinė Ispanijos dalis |11.1 | Sardinija (vakarinė dalis) |1.2 | LIONO ĮLANKA | 7 | Liono įlanka |1.3 | SARDINIJA | 8 | Korsikos sala |9 | Ligūrijos jūra ir šiaurinė Tirėnų jūros dalis |10 | Pietinė Tirėnų jūros dalis |11.2 | Sardinija (rytinė dalis) |12 | Šiaurinė Tuniso dalis |VIDURINIS | 2.1 | ADRIJOS JŪRA | 17 | Šiaurinė Adrijos jūros dalis |18 | Pietinė Adrijos jūros dalis (dalis) |2.2 | JONIJOS JŪRA | 13 | Hamameto įlanka |14 | Gabės įlanka |15 | Malta |16 | Pietinė Sicilijos dalis |18 | Pietinė Adrijos jūros dalis (dalis) |19 | Vakarinė Jonijos jūros dalis |20 | Rytinė Jonijos jūros dalis |21 | Pietinė Jonijos jūros dalis |RYTINIS | 3.1 | EGĖJO JŪRA | 22 | Egėjo jūra |23 | Kretos sala |3.2 | LEVANTAS | 24 | Šiaurinė Levanto dalis |25 | Kipras |26 | Pietinė Levanto dalis |27 | Levantas |JUODOJI JŪRA | 4.1 | MARMURO JŪRA | 28 | Marmuro jūra |4.2 | JUODOJI JŪRA | 29 | Juodoji jūra |4.3 | AZOVO JŪRA | 30 | Azovo jūra |B. VJBŽK geografinių parajonių (GP) žemėlapis (VJBŽK, 2009 m.)[pic]( MŽŪO statistiniai kvadratai (raudona spalva) ( VJBŽK geografiniai parajoniai (juoda spalva)01 – Šiaurinė Alboros jūros dalis | 07 – Liono įlanka | 13 – Hamameto įlanka | 19 – Vakarinė Jonijos jūros dalis | 25 – Kipras |02 – Alboros sala | 08 – Korsikos sala | 14 – Gabės įlanka | 20 – Rytinė Jonijos jūros dalis | 26 – Pietinė Levanto dalis |03 – Pietinė Alboros jūros dalis | 09 – Ligūrijos jūra ir šiaurinė Tirėnų jūros dalis | 15 – Malta | 21 – Pietinė Jonijos jūros dalis | 27 – Levantas |04 – Alžyras | 10 – Pietinė ir vidurinė Tirėnų jūros dalys | 16 – Pietinė Sicilijos dalis | 22 – Egėjo jūra | 28 – Marmuro jūra |05 – Balearų salos | 11.1 – Sardinija (vakarinė dalis), 11.2 – Sardinija (rytinė dalis) | 17 – Šiaurinė Adrijos jūros dalis | 23 – Kreta | 29 – Juodoji jūra |06 – Šiaurinė Ispanijos dalis | 12 – Šiaurinė Tuniso dalis | 18 – Pietinė Adrijos jūros dalis | 24 – Šiaurinė Levanto dalis | 30 – Azovo jūra |C. VJBŽK geografinių parajonių (GP) geografinės koordinatės (VJBŽK, 2009 m.)13 | Pakrantės linija 37º šiaurės platumos, 11º 04' rytų ilgumos 37º šiaurės platumos, 12º rytų ilgumos 35º šiaurės platumos, 13º 30' rytų ilgumos 35º šiaurės platumos, 11º rytų ilgumos | 19 | Pakrantės linija (įskaitant rytinę Sicilijos dalį) 40º 04' šiaurės platumos, 18º 29' rytų ilgumos 37º šiaurės platumos, 15º 18' rytų ilgumos 35º šiaurės platumos, 15º 18' rytų ilgumos 35º šiaurės platumos, 19º 10' rytų ilgumos 39º 58' šiaurės platumos, 19º 10' rytų ilgumos | 25 | 35º 47' šiaurės platumos, 32º rytų ilgumos 34º šiaurės platumos, 32º rytų ilgumos 34º šiaurės platumos, 35º rytų ilgumos 35º 47' šiaurės platumos, 35º rytų ilgumos |14 | Pakrantės linija 35º šiaurės platumos, 11º rytų ilgumos 35º šiaurės platumos, 15º 18' rytų ilgumos Tuniso ir Libijos siena | 20 | Pakrantės linija Albanijos ir Graikijos siena 39º 58' šiaurės platumos, 19º 10' rytų ilgumos 35º šiaurės platumos, 19º 10' rytų ilgumos 35º šiaurės platumos, 23º rytų ilgumos 36º 30' šiaurės platumos, 23º rytų ilgumos | 26 | Pakrantės linija Libijos ir Egipto siena 34º šiaurės platumos, 25º 09' rytų ilgumos 34º šiaurės platumos, 34º 13' rytų ilgumos Egipto ir Gazos Ruožo siena |15 | 36º 30' šiaurės platumos, 13º 30' rytų ilgumos 35º šiaurės platumos, 13º 30' rytų ilgumos 35º šiaurės platumos, 15º 18' rytų ilgumos 36º 30' šiaurės platumos, 15º 18' rytų ilgumos | 21 | Pakrantės linija Tuniso ir Libijos siena 35º šiaurės platumos, 15º 18' rytų ilgumos 35º šiaurės platumos, 23º rytų ilgumos 34º šiaurės platumos, 23º rytų ilgumos 34º šiaurės platumos, 25º 09' rytų ilgumos Libijos ir Egipto siena | 27 | Pakrantės linija Egipto ir Gazos Ruožo siena 34º šiaurės platumos, 34º 13' rytų ilgumos 34º šiaurės platumos, 35º rytų ilgumos 35º 47' šiaurės platumos, 35º rytų ilgumos Turkijos ir Sirijos siena |16 | Pakrantės linija 38º šiaurės platumos, 12º 30' rytų ilgumos 38º šiaurės platumos, 11º rytų ilgumos 37º šiaurės platumos, 12º rytų ilgumos 35º šiaurės platumos, 13º 30' rytų ilgumos 36º 30' šiaurės platumos, 13º 30' rytų ilgumos 36º 30' šiaurės platumos, 15º 18' rytų ilgumos 37º šiaurės platumos, 15º 18' rytų ilgumos | 22 | Pakrantės linija 36º 30' šiaurės platumos, 23º rytų ilgumos 36º šiaurės platumos, 23º rytų ilgumos 36º šiaurės platumos, 26º 30' rytų ilgumos 34º šiaurės platumos, 26º 30' rytų ilgumos 34º šiaurės platumos, 29º rytų ilgumos 36º 43' šiaurės platumos, 29º rytų ilgumos | 28 |17 | Pakrantės linija 41º 55' šiaurės platumos, 15º 08' rytų ilgumos Kroatijos ir Juodkalnijos siena | 23 | 36º šiaurės platumos, 23º rytų ilgumos 36º šiaurės platumos, 26º 30' rytų ilgumos 34º šiaurės platumos, 26º 30' rytų ilgumos 34º šiaurės platumos, 23º rytų ilgumos | 29 |18 | Pakrantės linija (abi pusės) 41º 55' šiaurės platumos, 15º 08' rytų ilgumos 40º 04' šiaurės platumos, 18º 29' rytų ilgumos Kroatijos ir Juodkalnijos siena Albanijos ir Graikijos siena | 24 | Pakrantės linija 36º 43' šiaurės platumos, 29º rytų ilgumos 34º šiaurės platumos, 29º rytų ilgumos 34º šiaurės platumos, 32º rytų ilgumos 35º 47' šiaurės platumos, 32º rytų ilgumos 35º 47' šiaurės platumos, 35º rytų ilgumos Turkijos ir Sirijos siena | 30 |"  II PRIEDASUosto valstybės atliekamo laivų tikrinimo procedūros6.  Laivo atpažintisUosto inspektorius (-iai):a) tikrina, ar laive esantys oficialūs dokumentai yra galiojantys, prireikus tinkamai susisiekdamas (-i) su laivų vėliavos valstybe arba tarptautiniais registrais;b) prireikus pasirūpina, kad dokumentai būtų oficialiai išversti;c) įsitikina, kad laivo pavadinimas, vėliava, išorinės atpažinties numeris bei žymenys (ir TJO laivo atpažinties numeris, jei jis yra) ir tarptautinis radijo šaukinys nurodyti teisingai;d) kuo išsamiau patikrina, ar laivas yra pakeitęs pavadinimą ir (arba) vėliavos valstybę, ir, jei pakeitęs, nurodo ankstesnį (-ius) pavadinimą (-us) ir ankstesnę (-es) vėliavos valstybę (-es);e) nurodo registracijos uostą, savininko (ir operatoriaus bei tikrojo savininko vardą, pavardę (pavadinimą), jei jis skiriasi nuo laivo savininko), laivo atstovo ir kapitono vardą, pavardę ir adresą, įskaitant unikalų bendrovės ir registruotojo savininko atpažinties numerį, jei jis yra; irf) nurodo per ankstesnius penkerius metus buvusių laivo savininkų (jei jų buvo) vardus, pavardes (pavadinimus) ir adresus.7.  Leidimas (-ai)Uosto inspektorius (-iai) patikrina, ar leidime (-uose) žvejoti arba perkrauti žuvis ir žuvininkystės produktus nurodyta informacija atitinka pagal 1 dalį gautą informaciją ir patikrina leidimo (-ų) galiojimo laikotarpį ir jo (jų) tinkamumą rajonams, žuvų rūšims ir žvejybos įrankiams.8.  Kiti dokumentaiUosto inspektorius (-iai) peržiūri visus susijusius dokumentus, įskaitant elektroniniu formatu parengtus dokumentus. Susijusiais dokumentais gali būti laikomi laivo žurnalai, visų pirma laivo žvejybos žurnalas, taip pat įgulos narių sąrašas, žuvų laikymo planai ir žuvų laikymo triumų brėžiniai arba aprašai, jei triumų yra. Tokius triumus arba vietas galima tikrinti siekiant nustatyti, ar jų dydis ir struktūra atitinka brėžiniuose arba aprašuose pateiktą informaciją ir ar žuvys laikomos pagal laikymo planus. Jei reikia, kitais dokumentais taip pat laikomi regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos išduoti dokumentai apie sužvejotų žuvų kiekį ar parduotų žuvų kiekį.9.  Žvejybos įrankiaia) Uosto inspektorius (-iai) patikrina, ar laive esantys žvejybos įrankiai atitinka leidimo (-ų) reikalavimus. Šie įrankiai taip pat gali būti tikrinami siekiant užtikrinti, kad tokie požymiai kaip, inter alia , tinklinio audeklo akių dydis (ir galimi prietaisai), tinklų ilgis, kabliukų dydis, atitiktų taikomus reikalavimus ir kad žvejybos įrankių atpažinties žymenys būtų tokie, kokius laivui leidžiama naudoti.b) Uosto inspektorius (-iai) taip pat gali apieškoti laivą, norėdamas (-i) sužinoti, ar laive nėra žvejybos įrankių, laikomų nepastebimoje vietoje, ir ar jame nėra neteisėtai laikomų žvejybos įrankių.10.  Žuvys ir žuvininkystės produktaia) Uosto inspektorius (-iai) kuo išsamiau patikrina, ar laive laikomos žuvys ir žuvininkystės produktai įgyti laikantis galiojančiame (-iuose) leidime (-uose) išdėstytų reikalavimų. Atlikdamas (-ami) tokį patikrinimą uosto inspektorius (-iai) patikrina laivo žvejybos žurnalą, pateiktas ataskaitas, įskaitant per laivų stebėjimo sistemą (LSS) perduotas ataskaitas, jei tinka.b) Kad uosto inspektorius (-iai) galėtų nustatyti, koks žuvų kiekis ir kokių rūšių žuvų yra laive, jis (jie) gali patikrinti, koks žuvų kiekis laikomas triume arba koks žuvų kiekis iškraunamas. Atlikdamas (-i) tokį patikrinimą uosto inspektorius (-iai) gali atidaryti kartonines dėžes, į kurias sufasuotos žuvys, ir perkelti žuvis arba kartonines dėžes iš vienos vietos į kitą, kad įsitikintų, jog visuose žuvų laikymo triumuose vienodai laikomasi reikalavimų.c) Jei laivas iškrauna žuvis, uosto inspektorius (-iai) gali patikrinti, kokių rūšių žuvys ir koks žuvų kiekis iškraunami. Atliekant tokį patikrinimą gali būti tikrinamas produktų tipas, gyvasis svoris (kiekis nustatomas pagal laivo žurnalo duomenis) ir perskaičiavimo koeficientas, naudotas perskaičiuojant apdorotų žuvų svorį į žuvų gyvąjį svorį. Uosto inspektorius (-iai) taip pat gali tikrinti bet kokį laive laikomų žuvų kiekį.d) Uosto inspektorius (-iai) gali tikrinti visą laive laikomų sužvejotų žuvų kiekį ir sudėtį, taip pat gali tikrinti pagal imčių metodą.11.  NNN žvejybos tikrinimasTaikomas Reglamento Nr. 1005/2008 11 straipsnis.12.  AtaskaitaUžbaigęs patikrinimą inspektorius parengia raštišką ataskaitą ir ją pasirašo, o jos kopiją pateikia laivo kapitonui.13.  Uosto valstybės atliekamų patikrinimų išvadosUosto valstybės atliekamų patikrinimų išvadose pateikiama bent jau ši informacija:-  1. Patikrinimo duomenys-  Patikrinimą atliekanti institucija (patikrinimą atliekančios institucijos arba tos institucijos paskirtos kitos įstaigos pavadinimas);-  inspektoriaus vardas, pavardė;-  patikrinimo data ir laikas;-  patikrinimo uostas (vieta, kurioje tikrinamas laivas) ir-  data (ataskaitos užbaigimo data).-  2. Laivo atpažintis-  Laivo pavadinimas;-  laivo tipas;-  žvejybos įrankio tipas;-  išorinės atpažinties numeris (ant laivo borto nurodytas numeris) ir TJO numeris (jei jis yra) arba kitas numeris, jei tinka;-  tarptautinis radijo šaukinys;-  Mobiliosios jūrų tarnybos atpažinties (angl. MMS) numeris, jei toks numeris yra;-  vėliavos valstybė (valstybė, kurioje laivas įregistruotas);-  ankstesnis (-i) laivo pavadinimas (-ai) ir ankstesnė (-ės) vėliavos valstybė (-ės), jei tokių duomenų yra;-  registracijos uostas (laivo registracijos uostas) ir ankstesni registracijos uostai;-  laivo savininkas (laivo savininko vardas, pavardė (pavadinimas), adresas, telefonas);-  tikrasis laivo savininkas, jei skiriasi nuo laivo savininko (vardas, pavardė (pavadinimas),-  adresas, telefonas);-  laivo operatorius, atsakingas už laivo naudojimą, jei tai ne laivo savininkas (vardas, pavardė (pavadinimas), adresas, telefonas);-  laivo atstovas (vardas, pavardė, adresas, telefonas);-  ankstesnio (-ių) laivo savininko (-ų), jei jis (jų) buvo, vardas (-ai), pavardė (-ės) (pavadinimas (-ai)) ir adresas (-ai);-  laivo kapitono ir žvejybos operacijų tvarkytojo vardas, pavardė, tautybė ir kvalifikacija jūrininkystės srityje;-  įgulos sąrašas.-  3. Žvejybos veiklos leidimai (licencijos ir (arba) leidimai)-  Laivo leidimas (-ai) žvejoti arba transportuoti žuvis ir žuvų produktus;-  leidimą (-us) išdavusi (-os) valstybė (-s);-  leidimo (-ų) sąlygos, įskaitant rajonus ir galiojimo laikotarpį;-  susijusi regioninė žuvininkystės valdymo organizacija;-  leidime (-uose) nurodyti rajonai, taikymo sritis ir galiojimo laikotarpis;-  išsami informacija apie skirtus kiekius – kvotas, žvejybos pastangas ar kt.;-  leidime nurodytos žuvų rūšys, priegauda bei žvejybos įrankiai ir-  įrašai ir dokumentai, susiję su žuvų perkrovimu (jei tinka).-  4. Informacija apie reisą-  Esamo reiso pradžios data, laikas, zona ir vieta;-  rajonai, kuriuose būta (įplaukimas į skirtingus rajonus ir išplaukimas iš jų);-  perkrovimo veikla jūroje (data, žuvų rūšys, vieta, perkrautų žuvų kiekis);-  paskutinis uostas, kuriame būta, ir-  esamo reiso pabaigos data ir laikas;-  kitas uostas, į kurį ketinama įplaukti (jei tinka).-  5. Sužvejotų žuvų kiekio patikrinimo išvados-  Žuvų iškrovimo operacijos pradžia ir pabaiga (laikas ir data);-  žuvų rūšys;-  produktų tipas;-  gyvasis svoris (kiekis nustatomas pagal laivo žurnale pateiktus duomenis);-  taikytas perskaičiavimo koeficientas;-  apdorotų žuvų svoris (iškrautas kiekis pagal rūšis ir pateikimo būdą);-  gyvojo žuvų svorio ekvivalentas (iškrautas kiekis, nurodytas gyvojo svorio ekvivalentu, apskaičiuojamas produkto svorį padauginant iš perskaičiavimo koeficiento) ir-  numatyta patikrintų žuvų ir žuvininkystės produktų pristatymo vieta;-  laive laikomų žuvų (jei jų yra) kiekis ir rūšys.-  6. Žvejybos įrankių patikrinimo išvados-  Išsami informacija apie žvejybos įrankių tipą.-  7. Išvados-  Patikrinimo išvados, įskaitant numanomus įvykdytus pažeidimus ir nuorodas į atitinkamas taisykles bei priemones. Tokie įrodymai pateikiami kartu su patikrinimo ataskaita.III PRIEDASA. VJBŽK ir (arba) Mokslo patariamojo komiteto sudarytas laivyno suskirstymas į grupesGrupės | < 6 metrai | 6–12 metrų | 12–24 metrai | Daugiau kaip 24 metrai |1.Universalios paskirties maži laivai be variklio | A |2. Universalios paskirties maži laivai su varikliu | B | C |3. Traleriai | D | E | F |4. Gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai | G | H |5. Ūdomis žvejojantys laivai | I |6. Pelaginiais tralais žvejojantys traleriai | J |7. Tunų žvejybos seineriai | K |8. Dragomis žvejojantys laivai | L |9. Universalios paskirties laivai | M |Grupių aprašasA. Universalios paskirties maži laivai be variklio – visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) mažesnis nei 12 metrų, be variklio (su burėmis ar varomosiomis sistemomis).B. Universalios paskirties maži laivai su varikliu, kurių ilgis mažesnis nei 6 m, – visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) mažesnis nei 6 metrai, su varikliu.C. Universalios paskirties maži laivai su varikliu, kurių ilgis 6–12metrų, – visi laivai su varikliu, kurių ilgis (bendrasis ilgis) 6–12 metrų, kuriuose per metus naudojami įvairūs žvejybos įrankiai neteikiant aiškios pirmenybės kuriam nors iš jų arba kuriuose naudojami žvejybos įrankiai, nepriskirti šioms grupėms.D. Traleriai, kurių ilgis mažesnis nei 12 m, – visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) mažesnis nei 12 metrų ir kurie daugiau kaip 50 proc. žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami priedugnio tralais.E. Traleriai, kurių ilgis 12–24 m, – visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) 12–24 metrų ir kurie daugiau kaip 50 proc. žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami priedugnio tralais.F. Traleriai, kurių ilgis didesnis nei 24 m, – visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) didesnis nei 24 metrai ir kurie daugiau kaip 50 proc. žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami priedugnio tralais.G. Gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai, kurių ilgis 6–12 m, – visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) 6–12 metrų ir kurie daugiau kaip 50 proc. žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami gaubiamaisiais tinklais.H. Gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai, kurių ilgis didesnis nei 12 m, – visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) didesnis nei 12 metrų ir kurie daugiau kaip 50 proc. žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami gaubiamaisiais tinklais, išskyrus tuos, kurie bet kuriuo metų laiku naudoja tunų žvejybos gaubiamuosius tinklus.I. Ūdomis žvejojantys laivai, kurių ilgis didesnis nei 6 m, – visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) didesnis nei 6 metrai ir kurie daugiau kaip 50 proc. žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami ūdomis.J. Pelaginiais tralais žvejojantys traleriai, kurių ilgis didesnis nei 6 m, – visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) didesnis nei 6 metrai ir kurie daugiau kaip 50 proc. žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami pelaginiais tralais.K. Tunų žvejybos seineriai – visi laivai, kurie naudoja tunų žvejybos gaubiamuosius tinklus bet kokios trukmės laikotarpiu bet kuriuo metų laiku.L. Dragomis žvejojantys laivai, kurių ilgis didesnis nei 6 m, – visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) didesnis nei 6 m ir kurie daugiau kaip 50 proc. žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami dragomis.M. Universalios paskirties laivai, kurių ilgis didesnis nei 12 m, – visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) didesnis nei 12 metrų, kuriuose per metus naudojami įvairūs žvejybos įrankiai neteikiant aiškios pirmenybės kuriam nors iš jų arba kuriuose naudojami žvejybos įrankiai, nepriskirti šioms grupėms.Pastaba . Visas skiltis galima naudoti duomenims rinkti. Laikoma, kad pirmiau pateiktos lentelės skiltims, kurios paliktos tuščios, priskirtinų laivų skaičius tikriausiai nedidelis. Tačiau prireikus rekomenduojama sujungti tuščiai skilčiai priskirtinus duomenis su tinkamiausiai gretimai mėlyna spalva pažymėtai skilčiai priskirtinais duomenimis.B. Žvejybos pastangų[15] apskaičiavimo lentelėŽvejybos įrankis | Skaičius ir matmenys | Pajėgumas | Veikla | Nominaliosios žvejybos pastangos[16] |Dragos (moliuskams žvejoti) | Žiočių anga, žiočių plotis | GT | Žvejybos laikas | Dugno plotas, kuriame žvejota dragomis[17] |Tralas (įskaitant dragas, kuriomis žvejojamos plekšniažuvės) | Tralo tipas (pelaginis, dugninis) GT ir (arba) GTR Variklio galia Tinklinio audeklo akių dydis Tinklo dydis (žiočių plotis) Sūkių skaičius | GT | Žvejybos laikas | GT * dienos GT * valandos kW * dienos |Gaubiamasis tinklas | Tinklo ilgis ir plotis GT Apšvietimo galia Mažų laivų skaičius | GT Tinklo ilgis ir plotis | Paieškos laikas Tinklo statymas | GT * kiek kartų statyti tinklai14 Tinklo ilgis * Kiek kartų statyti tinklai |Tinklai | Tinklo tipas (pvz., sieninis tinklas, žiauninis tinklas, t. t.) Tinklo ilgis (reglamentuojamas) GT Tinklo plotas Tinklinio audeklo akių dydis | Tinklo ilgis ir plotis | Žvejybos laikas | Tinklo ilgis * dienos Plotas * dienos |Ūdos | Kabliukų skaičius GT Ūdų skaičius Kabliukų charakteristikos Masalas | Kabliukų skaičius Ūdų skaičius | Žvejybos laikas | Kabliukų skaičius * valandos Kabliukų skaičius * dienos Ūdų skaičius * dienos ir (arba) valandos |Gaudyklės | GT | Gaudyklių skaičius | Žvejybos laikas | Gaudyklių skaičius * dienos |Gaubiamasis tinklas ir (arba) plūdriosios priemonės pelaginėms žuvims žvejoti | Plūdriųjų priemonių pelaginėms žuvims žvejoti skaičius | Number of FADs | Reisų skaičius | Plūdriųjų priemonių pelaginėms žuvims žvejoti skaičius * reisų skaičius |C. VJBŽK 1 užduotis. Veiklos padaliniai[pic][1] Reglamentai Nr. 43/2009, Nr. 40/2008, Nr. 41/2007, Nr. 51/2006.[2] OL L 190, 1998 7 4, p. 34.[3] OL L 190, 1998 7 4, p. 34.[4] Reglamentas Nr. 43/2009, Reglamento Nr. 40/2008 28–31 straipsniai, Reglamento Nr. 41/2007 29–31 straipsniai, Reglamento Nr. 51/2006 26–27 straipsniai ir III priedas.[5] OL L 39, 2007 2 8, p. 6.[6] OL L 190, 1998 7 4, p. 34.[7] 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, OL L 286, 2008 10 29, p. 1.[8] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.[9] OL L 358, 2002 12 31, p. 59.[10] Kaip apibrėžta 2003 m. gruodžio 30 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 26/2004 dėl Bendrijos žvejybos laivyno registro I priede.[11] OL L 171, 1994 7 6, p. 7–13.[12] OL L 36, 2007 2 8, p. 6–30.[13] OL L 60, 2008 3 5, p. 1.[14] OL L 5, 2004 1 9, p. 25.[15] Daroma nuoroda į nominaliąsias žvejybos pastangas.[16] Turėtų būti daroma nuoroda į konkretų rajoną (nurodant plotą), kad būtų galima įvertinti žvejybos intensyvumą (pastangos/km2) ir palyginti ˛žvejybos pastangas pagal ˛vejojamas populiacijas.[17] Žvejybos pastangų priemonės, kurios nėra susietos su konkrečiu laiku vykdyta veikla, turėtų būti nurodomos pagal laikotarpį (t. y. pagal metus).


title: Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 499/96, atidarantį tam tikrų Islandijos kilmės žuvininkystės produktų ir gyvų arklių Bendrijos tarifų kvotas ir numatantį jų administravimą

text:
                     EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA

                                                        Briuselis, 18.06.2004
                                                        KOM(2004) 434 galutinis

                                                        2004/0132 (ACC)

                                           Pasiūlymas

                                 TARYBOS REGLAMENTAS

     iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 499/96, atidarantį tam tikrų Islandijos kilmės
         žuvininkystės produktų ir gyvų arklių Bendrijos tarifų kvotas ir numatantį jų
                                        administravimą

                                      (pateikta Komisijos)

LT                                                                                LT
 ---pagebreak---                                AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

     Sprendimu 2004/368/EB Taryba patvirtino EEE „plėtros“ paketą, įskaitant Papildomą
     protokolą prie 1972 m. EB ir Islandijos laisvosios prekybos sutarties. Šiuo Papildomu
     protokolu, inter alia, numatoma atidaryti Bendrijos tarifų kvotas žuvininkystės produktams
     (OL L 130, 2004 4 29, p. 85).

     Kad būtų įgyvendinta ši nauja tarifų kvota, Tarybos reglamentas (EB) Nr. 499/96 turi būti iš
     dalies pakeistas, remiantis pridėtu pasiūlymu.

     Tai yra šio pasiūlymo tikslas.

LT                                                2                                                 LT
 ---pagebreak---                                                              2004/0132 (ACC)

                                                Pasiūlymas

                                         TARYBOS REGLAMENTAS

       iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 499/96, atidarantį tam tikrų Islandijos kilmės
           žuvininkystės produktų ir gyvų arklių Bendrijos tarifų kvotas ir numatantį jų
                                          administravimą

     EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

     atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 straipsnį,

     atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą (1),

     kadangi:

     (1)    Pagal 1996 m. kovo 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 499/96, atidarantį tam tikrų
            Islandijos kilmės žuvininkystės produktų ir gyvų arklių Bendrijos tarifų kvotas ir
            numatantį jų administravimą (2), Bendrijos tarifų kvotos buvo atidarytos tokiems
            žuvininkystės produktams ir gyviems arkliams.

     (2)    Dėl Čekijos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos,
            Slovakijos ir Slovėnijos (toliau – stojančiosios šalys) dalyvavimo Europos
            ekonominėje erdvėje buvo susitarta EEE plėtros sutartimi, kurią 2003 m. spalio 14 d.
            pasirašė Bendrija ir jos valstybės narės, Islandija, Lichtenšteinas, Norvegija bei
            stojančiosios šalys.

     (3)    Kol neužbaigtos EEE plėtros sutarčiai priimti reikalingos procedūros, sutartis sudaryta
            apsikeitimo raštais forma; tokiu būdu numatytas laikinas EEE plėtros sutarties
            taikymas. Ši Sutartis buvo patvirtinta Tarybos sprendimu 2004/368/EB3.

     (4)    EEE plėtros sutartyje numatytas Papildomas protokolas prie 1972 m. EB ir Islandijos
            laisvosios prekybos sutarties, kuriame numatytos naujos Bendrijos tarifų kvotos
            žuvininkystės produktams. Šios tarifų kvotos turi būti atidarytos.

     (5)    Įprastinis Bendrasis muitų tarifas tiems žuvininkystės produktams kiekvienais metais
            laikotarpiu nuo vasario 15 d. iki birželio 15 d. yra netaikomas, todėl tuo laikotarpiu
            nebūtina naudoti pirmiau paminėtų tarifų kvotų.

     (6)    Reglamentas (EB) Nr. 499/96 turi būti iš dalies atitinkamai pakeistas.

     (7)    Kadangi EEE plėtros sutartis galioja nuo 2004 m. gegužės 1 d., šis Reglamentas turi
            būti taikomas nuo tos pačios datos ir įsigalioti nedelsiant,

     (1)    OL C , , p. .
     (2)    OL L 75, 1996 3 23, p. 8.
     (3)    OL L 130, 2004 4 29, p. 1.

LT                                                  3                                                 LT
 ---pagebreak---      PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

                                              1 straipsnis

     Reglamentas (EB) Nr. 499/96 yra keičiamas taip:

     (1)    1 straipsnyje yra pridedama ši 4 pastraipa:

     „4.      Tarifų kvota, kurios eilės numeris 09 0792, nesuteikiama prekėms, kurias numatyta
     išleisti į laisvą apyvartą laikotarpiu nuo vasario 15 d. iki birželio 15 d.“

     (2)    Priedas iš dalies keičiamas remiantis šio Reglamento priedu.

                                              2 straipsnis

     2004 metais metinis tarifų kvotos, kurios eilės numeris 09 0792, dydis turi būti sumažintas
     proporcingai kvotų laikotarpio daliai visomis savaitėmis, kurios praėjo iki datos, pateiktos 3
     straipsnio antroje pastraipoje.

                                              3 straipsnis

     Šis Reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame
     leidinyje.

     Jis taikomas nuo 2004 m. gegužės 1 d.

     Šis Reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

     Priimta Briuselyje,

                                                 Tarybos vardu
                                                 Pirmininkas

LT                                                 4                                                  LT
 ---pagebreak---                                                       PRIEDAS

     Į Reglamento (EB) Nr. 499/96 priedą įterpiamas šis punktas:

     Eilės Nr.   KN kodas        TARIC kodas      Aprašymas                                    Kvotų        Kvotos
                                                                                kiekis (t)   muitas
                                                                                (%)

     „09.0792    ex 0303 50 00   0303 50 00 20    Clupea harengus arba Clupea pallasii         950          0
                                                  rūšies silkės, skirtos pramoninei gamybai,
                                                  sušaldytos, išskyrus kepenis ir ikrus (su
                                                  kiaušidės      plėvelės    apvalkalu)   ir
                                                  pienius (a)(1)

     ( a)    Įrašas pagal šią subpoziciją atliekamas pagal sąlygas, išdėstytas susijusiose Bendrijos nuostatose (žr.
     Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 291–300 straipsnius (OL L 253, 1993 10 11, p. 1)).

     (1)       Tarifų kvota nesuteikiama prekėms, išleidžiamoms į laisvą apyvartą laikotarpiu nuo vasario 15 d. iki
     birželio 15 d. “

LT                                                         5                                                           LT
 ---pagebreak---                  FINANSINĖ ATASKAITA
                                                                                DATA:
     1.   BIUDŽETO EILUTĖ:
          12 skyriaus 120 straipsnis
     2.   ANTRAŠTINĖ DALIS:
          Pasiūlymas Tarybos reglamentui, keičiančiam Reglamentą (EB) Nr. 499/96, atidarantį tam tikrų
          Islandijos kilmės žuvininkystės produktų ir gyvų arklių Bendrijos tarifų kvotas ir numatantį jų
          administravimą
     3.   TEISINĖ BAZĖ:
          Sutarties 133 straipsnis ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 499/96 5 straipsnio 2 dalis
     4.   TIKSLAI:
          Įgyvendinti naujas neapmokestintas Bendrijos tarifų kvotas žuvininkystės produktams, numatytiems
          Papildomame protokole prie EB ir Islandijos laisvosios prekybos sutarties, priimtos Tarybos sprendimu
          2004/368/EB
     5.   FINANSINĖS PASEKMĖS:
          Šis Reglamentas nenustato jokių finansinių nuostolių ar pelno, išskyrus nurodytus finansinėje ataskaitoje,
          sudarytoje remiantis pirmiau paminėtu Tarybos sprendimu.
     6.   PRIEMONĖS, UŽKERTANČIOS KELIĄ SUKČIAVIMUI:
          Tarifų kvotų valdymo nuostatos apima priemones, reikalingas užkirsti kelią sukčiavimui ir pažeidimams
          (kontrolės taikymas numatytas Bendrijos muitinės kodekse ir jo įgyvendinimo nuostatose)

LT                                                         6                                                           LT


Svarbus teisinis pranešimas

|

52007PC0449

Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl Bulgarijos ir Rumunijos įstojimo pritaikantis Europos parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH)  /* KOM/2007/0449 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 26.7.2007KOM(2007) 449 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl Bulgarijos ir Rumunijos įstojimo pritaikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH)(pateikta Komisijos)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl Bulgarijos ir Rumunijos įstojimo pritaikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH)(Tekstas svarbus EEE)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į Bulgarijos ir Rumunijos stojimo aktą[1], ypač į jo 56 straipsnį,kadangi:1.  Pagal Bulgarijos ir Rumunijos stojimo akto 56 straipsnį, tais atvejais, kai dėl stojimo būtina daryti institucijų iki įstojimo dienos priimtų aktų adaptacijas, ir kai būtinos adaptacijos nebuvo numatytos Stojimo akte ir jo prieduose, būtinus aktus turi priimti Taryba, nebent pirminį aktą priėmė Komisija.2.  Reglamentas (EB) 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB [2] buvo priimtas 2006 m. gruodžio 18 d. – prieš Bulgarijos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą, todėl jį būtina dėl stojimo pritaikyti.3.  Todėl yra tikslinga pataisyti cheminės medžiagos, kuriai taikomas pereinamasis laikotarpis, apibrėžtį, kad Bulgarijoje ir Rumunijoje iki įstojimo į Europos Sąjungą pagamintoms ar patiektoms rinkai atitinkamoms cheminėms medžiagoms būtų taikomos tos pačios sąlygos kaip cheminėms medžiagoms, pagamintoms ar pateiktoms rinkai kitose valstybėse narėse.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamento (EB) Nr. 1907/2006 3 straipsnio 20 dalies b ir c punktai pakeičiami taip:„(b) pagaminta Bendrijoje arba šalyse, įstojusiose į Europos Sąjungą 1995 m. sausio 1 d., 2004 m. gegužės 1 d. arba 2007 m. sausio 1 d., tačiau gamintojas ar importuotojas jos nepatiekė rinkai nė karto per 15 metų iki šio reglamento įsigaliojimo, jei gamintojas ar importuotojas gali tai patvirtinti dokumentais;(c) ją gamintojas ar importuotojas patiekė Bendrijos arba šalių, įstojusių į Europos Sąjungą 1995 m. sausio 1 d., 2004 m. gegužės 1 d. arba 2007 m. sausio 1 d., rinkai iki šio reglamento įsigaliojimo, ir buvo laikoma, kad apie ją pranešta pagal Direktyvos 67/548/EEB 8 straipsnio 1 dalies pirmą įtrauką, tačiau ji neatitinka šiame reglamente pateiktos polimero sąvokos apibrėžties, jei gamintojas ar importuotojas gali tai patvirtinti dokumentais;“2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas [1] OL L 157, 2005 6 21, p. 203.[2] OL L 396, 2006 12 30, p. 1.