               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 03 04
            COM(2020) 78 final
            2020/0035(COD)
            Pasiūlymas
            EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl Europos geležinkelių metų (2021 m.)

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               2019 m. gruodžio 11 d. komunikate
                  1
                Komisija išdėstė Europos Sąjungai ir jos piliečiams skirtą Europos žaliąjį kursą. Jame atkartojamas Komisijos įsipareigojimas imtis su klimatu ir aplinka susijusių iššūkių, kurie yra pagrindinis šios kartos uždavinys. Tai nauja augimo strategija, kuria siekiama pertvarkyti Sąjungą į teisingą ir klestinčią visuomenę, pasižyminčią modernia, efektyviai išteklius naudojančia ir konkurencinga ekonomika, kurioje 2050 m. visai nebus grynojo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, o ekonomikos augimas bus atsietas nuo išteklių naudojimo. Europos žaliasis kursas yra neatskiriama šios kadencijos Komisijos strategijos, kuria siekiama įgyvendinti Jungtinių Tautų darbotvarkę iki 2030 m. ir darnaus vystymosi tikslus
                  2
               , dalis. Tikslą – ne vėliau kaip 2050 m. užtikrinti neutralaus poveikio klimatui Europos Sąjungą – Europos Vadovų Taryba patvirtino savo 2019 m. gruodžio 12 d. išvadose
                  3
               , o Europos Parlamentas – savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliucijoje
                  4
               .

               Europos žaliajame kurse visų pirma raginama spartinti perėjimą prie darnaus ir išmanaus judumo, nes transporto sektoriuje susidaro ketvirtadalis viso Sąjungoje išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, ir ši dalis vis dar didėja. Siekiant neutralizuoti poveikį klimatui, transporto sektoriuje išmetamų teršalų kiekį iki 2050 m. reikia sumažinti 90 %. Mažiau teršalų turės išmesti visų rūšių transporto priemonės. Pristatydama Europos žaliąjį kursą Komisija pranešė apie ketinimą 2020 m. priimti darnaus ir išmanaus judumo strategiją, kurią įgyvendinant bus sprendžiama ši problema ir bus mažinama visų rūšių tarša. Tarp kitų numatomų veiksmų – didelė dalis iš 75 % šiuo metu keliais vežamų vidaus krovinių prioritetine tvarka turėtų būti perkelta vežti geležinkeliais ir vidaus vandenų keliais.

               Geležinkeliai yra viena iš labiausiai aplinką tausojančių ir efektyviai energiją vartojančių transporto rūšių, todėl jiems turi tekti svarbus vaidmuo spartinant transporto priemonių išmetamų teršalų kiekio mažinimą. Iš tiesų, didžioji dalis geležinkelio linijų yra elektrifikuotos, tad keliaujant geležinkeliais tas pats atstumas įveikiamas išmetant gerokai mažiau CO2 nei keliaujant kelių ar oro transporto priemonėmis. Be to, tai vienintelis transporto sektorius, kuriame, net didėjant transporto srautams, nuo 1990 m. beveik nuolatos mažėjo išmetamas CO2 kiekis: 2016 m. tame sektoriuje išmetamas CO2 kiekis sudarė tik 0,5 % visų rūšių transporto sektoriuose išmetamo kiekio. Be to, geležinkelių sektoriuje suvartojama tik 2 % viso ES transporto sektoriuje suvartojamo energijos kiekio, nors 2016 m. geležinkeliais vežta 11,2 % visų krovinių ir 6,6 % visų keleivių
                  5
               . 1990–2016 m. geležinkelių sektoriuje suvartota mažiau energijos
                  6
               , be to, jame vis dažniau naudojami atsinaujinantieji energijos ištekliai.

               Nors keleivių vežimo geležinkeliais dalis Sąjungos sausumos transporto sektoriuje 2007–2016 m. padidėjo nuo 7,0  iki 7,6 %, geležinkeliams tenkanti Sąjungos krovinių vežimo sausumos transportu dalis nuo didžiausios 2011 m. vertės (19 %) sumažėjo iki 16,65 % 2017 m
                  7
               . Išlieka nemažai kliūčių sukurti tikrą bendrą Europos geležinkelių erdvę, be kita ko, susijusių su poreikiu kuo labiau mažinti triukšmą. Pašalinus šias kliūtis, sumažinus išlaidas ir ėmus sparčiau diegti inovacijas bus galima išnaudoti visą geležinkelių potencialą. Todėl geležinkelių transportą reikia dar labiau plėtoti, siekiant užtikrinti, kad jis būtų patrauklesnis keliautojams ir įmonėms kaip transporto rūšis, atitinkanti jų kasdienio ir tolimojo susisiekimo poreikius. Jei daugiau keleivių ir krovinių bus vežama geležinkeliais, tai taip pat padės sumažinti spūsčių ir žmonių sveikatai pavojingų išmetamų teršalų kiekį, visų pirma oro taršą.

               Pasiūlymu 2021-uosius paskelbti Europos geležinkelių metais siekiama populiarinti geležinkelių transportą, atsižvelgiant į Komisijos komunikate dėl Europos žaliojo kurso nustatytus tikslus, be kita ko, susijusius su darniu ir išmaniu judumu. Europos geležinkelių metais visoje Europoje bus vykdomi projektai, rengiami debatai, renginiai, parodos ir įgyvendinamos iniciatyvos, siekiant populiarinti geležinkelių transportą kaip piliečiams, įmonėms ir valdžios institucijoms pritaikytą patrauklų ir darnų keliavimo po Europą būdą, pabrėžiant tai, kad geležinkelių transportas aprėpia visą Sąjungą ir yra novatoriškas. Specialūs piliečiams (nesusijusiems su geležinkelių sektoriumi) rengiami renginiai ir komunikacijos kampanijos įtikins daugiau žmonių ir įmonių naudotis geležinkeliais.

               2021-ieji yra svarbūs metai Sąjungos geležinkelių politikai. Tai bus pirmieji ištisi metai, kuriais pagal 4-ąjį geležinkelių dokumentų rinkinį
                  8
                patvirtintos taisyklės, visų pirma keleivių vežimo valstybės viduje paslaugų rinkos atvėrimo ir visoje ES veikiančių geležinkelio įmonių išlaidų ir administracinės naštos mažinimo taisyklės, bus įgyvendinamos visoje ES. Kai kuriose valstybėse narėse didėja visuomenės susidomėjimas geležinkeliais, taip pat ir naktiniais traukiniais, kaip, be kita ko, rodo iniciatyvos „#DiscoverEU“
                  9
                populiarumas. Be to, tarptautinis meno festivalis „Europalia“
                  10
                kaip savo 2021 m. temą pasirinko geležinkelių įtaką menui ir sieks atkreipti dėmesį į svarbų geležinkelių vaidmenį skatinant socialines, ekonomines ir pramonines permainas. Todėl 2021-ieji laikomi labai tinkamais metais aptariamajai iniciatyvai įgyvendinti.

               Kaip ir visais ankstesniais metais, kuriais buvo minimi Europos metai, svarbiausias tikslas yra geriau informuoti apie tam tikros srities problemas ir galimybes, taip pat atkreipti dėmesį į Sąjungos vaidmenį ieškant bendrų sprendimų. Europos geležinkelių metų tikslas – skatinti ir remti Sąjungos, valstybių narių, regionų ir vietos valdžios institucijų bei kitų organizacijų pastangas padidinti keleivių ir krovinių vežimo geležinkeliais srautus. Visų pirma, minint Europos metus, geležinkeliai turėtų būti populiarinami kaip darni, novatoriška ir saugi transporto rūšis, orientuojantis į plačiąją visuomenę ir ypač jaunimą. Taip pat daug dėmesio turėtų būti skiriama europiniam tarpvalstybiniam geležinkelių aspektui, t. y. gebėjimui suartinti piliečius, suteikti jiems galimybę pažinti visą Sąjungos įvairovę, skatinti sanglaudą ir prisidėti prie Sąjungos vidaus rinkos integracijos. Be to, turėtų būti didinamas geležinkelių sektoriaus indėlis į Sąjungos ekonomiką, pramonės sektorių ir plačiąją visuomenę; geležinkelių transportas taip pat turėtų būti populiarinamas kaip svarbus Sąjungos ir trečiųjų šalių, visų pirma Vakarų Balkanų šalių, santykių elementas.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               Kaip minėta pirmiau, Europos geležinkelių metais bus siekiama populiarinti geležinkelių transportą, atsižvelgiant į Komisijos komunikate dėl Europos žaliojo kurso nustatytus tikslus, be kita ko, su darniu ir išmaniu judumu susijusius tikslus. Ta iniciatyva bus taip pat grindžiama esamomis su geležinkeliais susijusiomis iniciatyvomis ir politika, pavyzdžiui, keleivių vežimo valstybės viduje paslaugų rinkos atvėrimu ir visoje Sąjungoje veikiančių geležinkelio įmonių išlaidų ir administracinės naštos mažinimu. Kaip ir kitais metais, kuriais buvo minimi Europos metai, bus įgyvendinamos šios priemonės: Sąjungos, nacionalinio, regiono ir vietos lygmens informavimo ir viešinimo kampanijos, renginiai, projektai ir iniciatyvos. Įgyvendinant minėtas priemones bus pristatomos pagrindinės idėjos ir teikiama informacija apie gerosios patirties pavyzdžius.

               Europos metai suteiks galimybę paskatinti valstybių narių valdžios institucijas ir geležinkelių sektoriaus atstovus bendradarbiauti populiarinant geležinkelių transportą. Bus dedamos visos reikiamos pastangos užtikrinti, kad Europos metų veikla tenkintų kiekvienos valstybės narės reikmes ir būtų pritaikyta prie jos aplinkybių. Todėl valstybių narių prašoma paskirti nacionalinį koordinatorių, kuris bus atsakingas už tos valstybės narės dalyvavimo Europos geležinkelių metų veikloje organizavimą. Bus sukurta Europos iniciatyvinė grupė, kuriai priklausys ir nacionalinių koordinatorių atstovai. Siekdama koordinuoti Europos metų veiklą ir dalytis informacija apie tos veiklos įgyvendinimą nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis, Komisija šauks nacionalinių koordinatorių posėdžius.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

               Europos geležinkelių metai yra susiję su kitomis Sąjungos politikos sritimis, pavyzdžiui, regionų vystymusi, pramonės konkurencingumu, ekologiniu turizmu, inovacijomis, užimtumu, švietimu, jaunimu, kultūra ir prieinamumu neįgaliesiems, taip pat su Sąjungos ryšiais su kaimyninėmis šalimis. Įgyvendinant šią iniciatyvą bus pabrėžiamas geležinkelių transporto – darnios ir perspektyvios prekių vežimo, keliavimo, skirtingų žemyno regionų pažinimo ir sujungimo priemonės – europinis tarpvalstybinis aspektas. Tam tikra su iniciatyva „Europos metai“ susijusi veikla galėtų būti finansuojama pagal esamas Sąjungos programas, pavyzdžiui, programą „Europos horizontas“, Europos infrastruktūros tinklų priemonę, Sąjungos struktūrinius ir investicijų fondus, programą „Kūrybiška Europa“, programą „Erasmus +“, programą „DiscoverEU“ arba programą „Europa piliečiams“.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Teisinis pasiūlymo pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 91 straipsnis. Tame straipsnyje nustatyta, kad, atsižvelgdami į transporto ypatumus, Europos Parlamentas ir Taryba, spręsdami pagal įprastą teisėkūros procedūrą ir pasikonsultavę su Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu bei Regionų komitetu, nustato atitinkamas nuostatas SESV 90 straipsniui įgyvendinti. SESV 90 straipsnyje nustatyta, kad Sutarčių tikslų siekiama vykdant bendrą transporto politiką. Pagrindinis šio pasiūlymo tikslas – padėti padidinti keleivių ir krovinių vežimo geležinkeliais srautus. Todėl šis tikslas patenka į SESV 91 straipsnio taikymo sritį.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Šis pasiūlymas atitinka Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 5 straipsnio 3 dalyje nustatytą subsidiarumo principą. Šio pasiūlymo tikslų valstybės narės negali tinkamai pasiekti pačios. Vien nacionalinio lygmens veiksmai neduotų tokios naudos, kokią galima gauti valstybėms narėms Europos mastu dalijantis gerąja patirtimi. ES sutarties 3 straipsnio 3 dalyje, visų pirma, nustatyta, kad Europos Sąjunga sukuria vidaus rinką, siekia Europos, kurioje vystymasis būtų tvarus, pagrįstas, be kita ko, aplinkos kokybės gerinimu; skatina mokslo ir technikos pažangą ir skatina ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą. Savo tikslų Sąjunga siekia deramomis priemonėmis pagal Sutartyse jai suteiktą kompetenciją. Be to, valstybių narių veiksmams Sąjungos lygmens veiksmai būtų naudingi dėl didesnio matomumo, daugiašalių partnerysčių, tarpvalstybinio keitimosi informacija, informuotumo didinimo ir gerosios patirties sklaidos visoje Sąjungoje, minint Europos metus.

               •Proporcingumo principas

                  Šis pasiūlymas atitinka ES sutarties 5 straipsnio 4 dalyje nustatytą proporcingumo principą. Siūlomi veiksmai yra nesudėtingi. Jie grindžiami jau vykdomomis programomis ir komunikacijos veiklos orientavimu į Europos metų temas. Pasiūlymu įgyvendinimo institucijoms netaikoma jokių neproporcingų valdymo apribojimų. Sąjungos veiksmais bus remiamos ir papildomos valstybių narių ir sektoriaus atstovų pastangos. Jais visų pirma bus didinamas pačios Sąjungos priemonių veiksmingumas. Antra, jie padės skatinti valstybių narių, regioninės ir vietos valdžios institucijų, privačiųjų ir viešųjų įmonių ir plačiosios pilietinės visuomenės sinergiją ir bendradarbiavimą. Sąjungos veiksmais nebūtų viršijama to, kas būtina nustatytoms problemoms išspręsti.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas yra tinkamiausia priemonė užtikrinti visapusiškam teisėkūros institucijos dalyvavimui skelbiant 2021-uosius Europos geležinkelių metais.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

                  Netaikoma.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

               Galimybė 2021-uosius metus paskelbti Europos geležinkelių metais buvo aptarta 2019 m. gruodžio 9 d. su įvairiais kviestiniais geležinkelių sektoriaus atstovais (CER, UNIFE, EIM, ERFA „Allrail“), Europos Sąjungos geležinkelių agentūros (ERA), „Shift2Rail“ ir „Europalia“ atstovais. Ši iniciatyva sulaukė didelio visų dalyvių palaikymo: buvo ypač pabrėžiamas geležinkelių vaidmuo siekiant priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslo ir tarpvalstybinis geležinkelių aspektas. Tikimasi, kad geležinkelių sektoriaus suinteresuotosios šalys, visų pirma geležinkelio įmonės, stočių valdytojai, gamintojai ir nacionalinės valdžios institucijos, aktyviai dalyvaus organizuojant Europos metų renginius Sąjungos, nacionaliniu ir vietos lygmenimis. Konsultacijos su tarptautinio meno festivalio „Europalia“ atstovais atskleidė didelį sinergijos su Europos metais potencialą. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas ir Regionų komitetas neseniai savo iniciatyva priėmė nuomones
                  11

                  12
               , iš kurių matyti, kad tų komitetų nariai yra suinteresuoti populiarinti geležinkelius kaip darnią ir novatorišką transporto rūšį.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Netaikoma.

               •Poveikio vertinimas

               Poveikio vertinimo nereikia, nes siūlomos iniciatyvos tikslai sutampa su esamų Sąjungos programų tikslais. Dėl siūlomos iniciatyvos Komisijai nereikės imtis jokių specialių teisėkūros veiksmų. Iniciatyva nedarys jokio reikšmingo socialinio ir ekonominio poveikio bei poveikio aplinkai, išskyrus poveikį, daromą pagal dabartines priemones.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Netaikoma.

               •Pagrindinės teisės

                  Netaikoma.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Šiam sprendimui įgyvendinti 2020–2021 m. laikotarpiu reikalingi finansiniai asignavimai yra 8 000 000 EUR. Dėl iniciatyvai „Europos metai“ įgyvendinti reikalingo tinkamo finansavimo reikės nuspręsti atsižvelgiant į 2020 ir 2021 m. biudžeto procedūras pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Pasiūlyme Komisija įpareigojama iki 2022 m. gruodžio 31 d. pateikti Europos metų iniciatyvų įgyvendinimo, rezultatų ir bendro vertinimo ataskaitą.

               2020/0035 (COD)

               Pasiūlymas

               EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl Europos geležinkelių metų (2021 m.)

               EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnį,

               atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

               teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

               atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę
                  13
               ,

               atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę
                  14
               ,

               laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

               kadangi:

               (1)2019 m. gruodžio 11 d. komunikate
                  15
                Komisija išdėstė Europos Sąjungai ir jos piliečiams skirtą Europos žaliąjį kursą. Europos žaliasis kursas yra nauja augimo strategija, kuria siekiama pertvarkyti Sąjungą į teisingą ir klestinčią visuomenę, pasižyminčią modernia, efektyviai išteklius naudojančia ir konkurencinga ekonomika, kurioje 2050 m. visai nebus grynojo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, o ekonomikos augimas bus atsietas nuo išteklių naudojimo;

               (2)2019 m. gruodžio 12 d. išvadose
                  16
                Europos Vadovų Taryba patvirtino tikslą ne vėliau kaip 2050 m. užtikrinti neutralaus poveikio klimatui Europos Sąjungą;

               (3)2020 m. sausio 15 d. rezoliucijoje
                  17
                Europos Parlamentas palankiai įvertino Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ ir paragino ne vėliau kaip 2050 m. būtinai pereiti prie neutralizuoto poveikio klimatui visuomenės;

               (4)atsižvelgiant į Komisijos komunikate dėl Europos žaliojo kurso nustatytus tikslus, reikia pertvarkyti Sąjungos ekonomiką ir persvarstyti politiką, visų pirma transporto ir judumo srityje, o tai reiškia spartesnį perėjimą prie darnaus ir išmanaus judumo. Transporto sektoriuje susidaro ketvirtadalis viso Sąjungos išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, ir ši dalis vis dar didėja. Siekiant neutralizuoti poveikį klimatui, transporto sektoriuje išmetamų teršalų kiekį iki 2050 m. reikia sumažinti 90 %. Transporto darnumui užtikrinti pirmenybė turi būti teikiama naudotojams, be to, jiems reikia užtikrinti įperkamesnes, prieinamesnes, sveikesnes ir švaresnes alternatyvas jų dabartiniams judumo įpročiams. Europos žaliojo kurso tikslas – paspartinti perėjimą prie darnaus ir išmanaus judumo, kad būtų sprendžiamos šios problemos. Visų pirma, didelė dalis iš 75 % šiuo metu keliais vežamų sausumos krovinių turėtų būti perkelta vežti geležinkeliais ir vidaus vandenų keliais;

               (5)geležinkeliai yra svarbūs, nes gali padėti pasiekti proveržį siekiant tikslo iki 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą. Tai viena iš ekologiškiausių ir efektyviausiai energiją vartojančių transporto rūšių. Didžioji dalis geležinkelio linijų yra elektrifikuotos, tad keliaujant geležinkeliais tas pats atstumas įveikiamas išmetant gerokai mažiau CO2 nei keliaujant kelių ar oro transporto priemonėmis, taip pat tai vienintelis transporto sektorius, kuriame nuo 1990 m. beveik nuolatos mažėjo išmetamas ŠESD ir CO2 kiekis. Be to, 1990–2016 m. geležinkelių sektoriuje suvartota mažiau energijos
                  18
                ir vis dažniau naudojami atsinaujinantieji energijos ištekliai;

               (6)sujungdamas pagrindinius Sąjungos transporto maršrutus su periferiniais regionais ir teritorijomis, geležinkelių sektorius prisideda prie socialinės, ekonominės ir teritorinės sanglaudos;

               (7)nors keleivių vežimui geležinkeliais tenkanti Sąjungos sausumos transporto sektoriaus dalis nuo 2007 m. padidėjo tik nedaug, krovinių vežimui tenkanti dalis sumažėjo. Išlieka nemažai kliūčių sukurti tikrą bendrą Europos geležinkelių erdvę, be kita ko, susijusių su poreikiu kuo labiau mažinti triukšmą. Pašalinus šias kliūtis, sumažinus išlaidas ir ėmus sparčiau diegti inovacijas bus galima išnaudoti visą geležinkelių potencialą. Todėl geležinkelių transportą reikia dar labiau plėtoti, siekiant užtikrinti, kad jis būtų patrauklesnis keliautojams ir įmonėms;

               (8)siekiant populiarinti geležinkelių transportą, atsižvelgiant į Komisijos komunikate dėl Europos žaliojo kurso nustatytus tikslus, be kita ko, susijusius su darniu ir išmaniu judumu, 2021-ieji turėtų būti paskelbti Europos geležinkelių metais. 2021-ieji bus svarbūs metai Sąjungos geležinkelių transporto politikai, nes tai bus pirmieji ištisi metai, kuriais pagal 4-ąjį geležinkelių dokumentų rinkinį priimtos taisyklės, visų pirma keleivių vežimo valstybės viduje paslaugų rinkos atvėrimo ir visoje Sąjungoje  veikiančių geležinkelio įmonių išlaidų ir administracinės naštos mažinimo taisyklės, bus įgyvendinamos visoje ES. Kai kuriose valstybėse narėse didėja visuomenės susidomėjimas geležinkeliais, taip pat ir naktiniais traukiniais, kaip, be kita ko, rodo iniciatyvos „#DiscoverEU“ populiarumas. Be to, tarptautinis meno festivalis „Europalia“ kaip savo 2021 m. temą pasirinko geležinkelių įtaką menui ir sieks atkreipti dėmesį į svarbų geležinkelių vaidmenį skatinant socialines, ekonomines ir pramonines permainas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Dalykas

               2021-ieji skelbiami Europos geležinkelių metais (toliau – Europos metai).

               2 straipsnis

               Tikslai

               Europos metų tikslas – skatinti ir remti Sąjungos, valstybių narių, regioninės ir vietos valdžios institucijų bei kitų organizacijų pastangas didinti keleivių ir krovinių vežimo geležinkeliais srautus. Visų pirma, Europos metais turi būti:

               (a)populiarinamas geležinkelių transportas – darni, novatoriška ir saugi transporto rūšis, pirmiausia pabrėžiant tai, kad geležinkeliai gali padėti pasiekti proveržį siekiant tikslo iki 2050 m. užtikrinti Sąjungos poveikio klimatui neutralumą, ir orientuojantis į plačiąją visuomenę ir ypač jaunimą;

               (b)daug dėmesio skiriama europiniam tarpvalstybiniam geležinkelių aspektui, t. y. gebėjimui suartinti piliečius, suteikti jiems galimybę pažinti visą Sąjungos įvairovę, skatinti sanglaudą ir prisidėti prie Sąjungos vidaus rinkos integracijos;

               (c)didinamas geležinkelių sektoriaus indėlis į Sąjungos ekonomiką, pramonę ir visuomenę, visų pirma plėtojant aspektus, susijusius su regionų vystymusi, pramonės konkurencingumu, ekologiniu turizmu, inovacijomis, užimtumu, švietimu, jaunimu bei kultūra ir prieinamumo neįgaliesiems gerinimu;

               (d)prisidedama prie geležinkelių, kurie yra svarbus Sąjungos ir kaimyninių šalių, visų pirma Vakarų Balkanų šalių, santykių elementas, populiarinimo, atsižvelgiant į šalių partnerių interesus bei poreikius ir Sąjungos patirtį geležinkelių transporto srityje.

               3 straipsnis

               Priemonių turinys

               1.Priemonės, kurių reikia imtis siekiant 2 straipsnyje išdėstytų tikslų, apima toliau nurodytą Sąjungos, nacionalinio, regiono ar vietos lygmens veiklą, susijusią su Europos metų tikslais:

               (a)iniciatyvos ir renginiai, įskaitant renginius valstybėse narėse, kuriais įvairiais kanalais ir priemonėmis skatinamos diskusijos, didinamas informuotumas ir sudaromos palankios sąlygos piliečiams, įmonėms ir valdžios institucijoms įsipareigoti paskatinti daugiau žmonių keliauti ir daugiau prekių vežti geležinkeliais, taip kovojant su klimato kaita;

               (b)informavimas, parodos, taip pat įkvepiančios, šviečiamosios ir informacinės kampanijos, kuriais siekiama skatinti keleivių, vartotojų ir įmonių elgsenos pokyčius ir aktyvų plačiosios visuomenės dalyvavimą siekiant darnesnio transporto tikslų;

               (c)nacionalinių, regioninės ir vietos valdžios institucijų, pilietinės visuomenės, įmonių ir mokyklų dalijimasis patirtimi ir gerosios praktikos pavyzdžiais, susijusiais su geležinkelių naudojimo skatinimu ir elgsenos pokyčių diegimu visais lygmenimis;

               (d)tyrimų vykdymas ir inovacijų veikla, taip pat jų rezultatų sklaida Europos arba nacionaliniu mastu ir

               (e)projektų ir tinklų, susijusių su Europos metais, populiarinimas, be kita ko, pasitelkiant žiniasklaidą, socialinius tinklus ir kitas interneto bendruomenes.

               2.Sąjungos institucijos ir įstaigos, taip pat valstybės narės atitinkamai Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis gali naudoti nuorodą į Europos metus ir jų logotipą, populiarindamos 1 dalyje nurodytą veiklą.

               4 straipsnis

               Koordinavimas valstybių narių lygmeniu

               Už dalyvavimo Europos metų veikloje organizavimą nacionaliniu lygmeniu yra atsakingos valstybės narės. Tuo tikslu valstybės narės paskiria nacionalinius koordinatorius. Nacionaliniai koordinatoriai užtikrina atitinkamos veiklos koordinavimą nacionaliniu lygmeniu.

               5 straipsnis

               Koordinavimas Sąjungos lygmeniu

               1.Siekdama koordinuoti Europos metų veiklą, Komisija reguliariai šaukia nacionalinių koordinatorių posėdžius. Tie posėdžiai taip pat suteikia galimybę keistis informacija apie Europos metų veiklos įgyvendinimą nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis; Europos Parlamento atstovai gali dalyvauti tuose susitikimuose kaip stebėtojai.

               2.Sąjungos lygmeniu vykdomas integralus Europos metų koordinavimas, siekiant užtikrinti įvairių Sąjungos programų ir iniciatyvų, pagal kurias finansuojami geležinkelių transporto srities arba su ja susiję projektai, sąveiką.

               3.Komisija reguliariai šaukia suinteresuotųjų šalių ir geležinkelių transporto srityje veikiančių organizacijų arba įstaigų, įskaitant veikiančius tarpvalstybinius tinklus ir atitinkamas NVO, ir jaunimo organizacijų bei bendruomenių atstovų posėdžius, kad jie padėtų jai Sąjungos lygmeniu įgyvendinti Europos metų veiklą.

               Komisija, atsižvelgdama į biudžeto galimybes, gali skelbti kvietimus teikti pasiūlymus ir projektus, kuriems gali būti teikiama parama dėl jų išskirtinio indėlio siekiant metų tikslų.

               6 straipsnis

               Tarptautinis bendradarbiavimas

               Europos metų tikslais Komisija prireikus bendradarbiauja su kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis, kartu užtikrindama Sąjungos dalyvavimo matomumą.

               7 straipsnis

               Stebėsena ir vertinimas

               Ne vėliau kaip 2022 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui ataskaitą dėl šiame sprendime numatytų iniciatyvų įgyvendinimo, rezultatų ir bendro vertinimo.

               8 straipsnis

               Įsigaliojimas

               Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               Priimta Briuselyje

                  Europos Parlamento vardu
                        Tarybos vardu

                  Pirmininkas
                        Pirmininkas

               FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA

               TURINYS

               FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
                     12

               1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA12

               1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas12

               1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) (programų grupė)12

               1.3.Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su:12

               1.4.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas12

               1.4.1.Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai, įskaitant išsamų iniciatyvos įgyvendinimo pradinio etapo tvarkaraštį12

               1.4.2.Sąjungos dalyvavimo pridėtinė vertė (gali būti susijusi su įvairiais veiksniais, pvz., koordinavimo nauda, teisiniu tikrumu, didesniu veiksmingumu ar papildomumu). Šiame punkte „Sąjungos dalyvavimo pridėtinė vertė“ – dalyvaujant Sąjungai užtikrinama vertė, papildanti vertę, kuri būtų užtikrinta vien valstybių narių veiksmais.12

               1.4.3.Panašios patirties išvados13

               1.4.4.Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis13

               1.5.Trukmė ir finansinis poveikis14

               1.6.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)14

               2.VALDYMO PRIEMONĖS15

               2.1.Stebėsenos ir ataskaitų teikimo taisyklės15

               2.2.Valdymo ir kontrolės sistema (-os)15

               2.2.1.Valdymo būdo (-ų), finansavimo įgyvendinimo mechanizmo (-ų), mokėjimo tvarkos ir siūlomos kontrolės strategijos pagrindimas15

               2.2.2.Informacija apie nustatytą riziką ir jai sumažinti įdiegtą (-as) vidaus kontrolės sistemą (-as)15

               2.2.3.Kontrolės išlaidų efektyvumo apskaičiavimas ir pagrindimas (kontrolės sąnaudų ir susijusių valdomų lėšų vertės santykis) ir numatomo klaidų rizikos lygio vertinimas (atliekant mokėjimą ir užbaigiant programą)15

               2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės15

               3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS16

               3.1.Atitinkama daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija ir siūloma nauja biudžeto išlaidų eilutė (-ės)16

               3.2.Numatomas poveikis išlaidoms17

               3.2.1.Numatomo poveikio išlaidoms santrauka17

               3.2.2.Numatomo poveikio administracinio pobūdžio asignavimams santrauka19

               3.2.2.1.Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai20

               3.2.3.Trečiųjų šalių įnašai21

               3.3.Numatomas poveikis pajamoms21

               FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA

               1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA

               1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas

                  Europos geležinkelių metai (2021 m.)

               1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) (programų grupė)

                  (2020 m.)

                  Politikos sritis: Judumas ir transportas

                  (2021 m.)

                  Pagal I išlaidų kategoriją „Bendroji rinka, inovacijos ir skaitmeninė ekonomika“: 1 programų grupė „Moksliniai tyrimai ir inovacijos“ ir 2 programų grupė „Europos strateginės investicijos“.

                  Pagal 3 išlaidų kategoriją „Gamtos ištekliai ir aplinka“: 9 programų grupė: „Aplinka ir klimato politika“.

               1.3.Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su:

               X   nauju veiksmu

               ◻ nauju veiksmu, kai bus įgyvendintas bandomasis projektas ir (arba) atlikti parengiamieji veiksmai
                  19

               ◻ esamo veiksmo galiojimo pratęsimu

               ◻ vieno ar daugiau veiksmų sujungimu arba nukreipimu į kitą / naują veiksmą

               1.4.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas

               1.4.1.Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai, įskaitant išsamų iniciatyvos įgyvendinimo pradinio etapo tvarkaraštį

                  Trumpalaikiai: geresnė piliečių ir įmonių nuomonė apie geležinkelius, geresnis informuotumas apie tai, kaip svarbu daugiau keleivių ir krovinių vežti geležinkeliais, atsižvelgiant į Komisijos komunikate dėl Europos žaliojo kurso nustatytus tikslus.

                  Ilgalaikiai: didesnė keleivių ir krovinių vežimo geležinkeliais dalis, siekiant prisidėti prie šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų vykdant transporto veiklą Sąjungoje, kiekio mažinimo, laikantis Komisijos komunikate dėl Europos žaliojo kurso nustatytų tikslų.

               1.4.2.Sąjungos dalyvavimo pridėtinė vertė (gali būti susijusi su įvairiais veiksniais, pvz., koordinavimo nauda, teisiniu tikrumu, didesniu veiksmingumu ar papildomumu). Šiame punkte „Sąjungos dalyvavimo pridėtinė vertė“ – dalyvaujant Sąjungai užtikrinama vertė, papildanti vertę, kuri būtų užtikrinta vien valstybių narių veiksmais.

                  Europinis, tarpvalstybinis transporto, ypač geležinkelių, aspektas. Sąjungos teisės aktai, kuriais siekiama sukurti integruotą bendrą Europos geležinkelių erdvę, pavyzdžiui, nacionalinės rinkos ir techninių kliūčių panaikinimas.

                  Priemonių, kuriomis siekiama paspartinti perėjimą prie darnaus ir išmanaus judumo, atsižvelgiant į Komisijos komunikate dėl Europos žaliojo kurso nustatytus tikslus, Sąjungos aspektas.

               1.4.3.Panašios patirties išvados

                  Pastaruosius dešimt metų įgyvendinama Europos metų iniciatyva parodė, kad tai yra vertinga informuotumo didinimo priemonė, daranti poveikį tiek plačiajai visuomenei, tiek skleidėjams ir prisidedanti prie skirtingų intervencijos sričių sąveikos Sąjungos ir valstybių narių lygmeniu.

               1.4.4.Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis

                  Europos geležinkelių metai yra susiję su kitomis Sąjungos politikos sritimis, pavyzdžiui, regionų vystymusi, pramonės konkurencingumu, ekologiniu turizmu, inovacijomis, užimtumu, švietimu, jaunimu, kultūra ir prieinamumu neįgaliesiems, taip pat su Sąjungos ryšiais su kaimyninėmis šalimis. Įgyvendinant šią iniciatyvą bus pabrėžiamas Europos geležinkelių transporto – darnios ir perspektyvios prekių vežimo, keliavimo, skirtingų žemyno regionų pažinimo ir sujungimo priemonės – europinis tarpvalstybinis aspektas. Tam tikra pagal iniciatyvą „Europos metai“ vykdoma veikla galėtų būti finansuojama pagal esamas Sąjungos programas.

               1.5.Trukmė ir finansinis poveikis

               X trukmė ribota

               –X
                     galioja nuo 2021 01 01 iki 2021 12 31

               –X
                     įsipareigojimų asignavimų finansinis poveikis nuo 2020 iki 2021 m., o mokėjimų asignavimų – nuo 2020 iki 2022 m.

               ◻ trukmė neribota

               –įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM,

               –vėliau – visuotinis taikymas.

               1.6.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)
                  20

               X Tiesioginis valdymas, vykdomas Komisijos:

               –◻padalinių, įskaitant Sąjungos delegacijų darbuotojus;

               –◻
                     vykdomųjų įstaigų.

               ◻ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis

               ◻ Netiesioginis valdymas, biudžeto vykdymo užduotis pavedant:

               –◻trečiosioms valstybėms arba jų paskirtiems organams;

               –◻tarptautinėms organizacijoms ir jų agentūroms (nurodyti);

               –◻EIB ir Europos investicijų fondui;

               –◻Finansinio reglamento 70 ir 71 straipsniuose nurodytiems organams;

               –◻viešosios teisės reglamentuojamoms įstaigoms;

               –◻įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja privatinė teisė ir kurioms pavesta teikti viešąsias paslaugas, jeigu jos pateikia pakankamas finansines garantijas;

               –◻įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja valstybės narės privatinė teisė, kurioms pavesta įgyvendinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir kurios pateikia pakankamas finansines garantijas;

               –◻atitinkamame pagrindiniame akte nurodytiems asmenims, kuriems pavesta vykdyti konkrečius veiksmus BUSP srityje pagal ES sutarties V antraštinę dalį.

               –Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje.

               Pastabos

                  […]

               2.VALDYMO PRIEMONĖS

               2.1.Stebėsenos ir ataskaitų teikimo taisyklės

               Nurodyti dažnumą ir sąlygas.

                  Europos metų darbo programa

                  Iniciatyvinio komiteto įsteigimas

               2.2.Valdymo ir kontrolės sistema (-os)

               2.2.1.Valdymo būdo (-ų), finansavimo įgyvendinimo mechanizmo (-ų), mokėjimo tvarkos ir siūlomos kontrolės strategijos pagrindimas

                  Pagal Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies a punktą pirmenybė teikiama tiesioginiam valdymui, nes veiksmus įgyvendins Europos Komisija, visų pirma Mobilumo ir transporto GD, kuris užtikrins koordinavimą su valstybėmis narėmis ir įvairiais suinteresuotaisiais subjektais.

               2.2.2.Informacija apie nustatytą riziką ir jai sumažinti įdiegtą (-as) vidaus kontrolės sistemą (-as)

                  Nustatyta rizika: nepakankamas iniciatyvų matomumas; pernelyg dideli lūkesčiai atsižvelgiant į biudžeto ribotumą

                  Vidaus kontrolės sistemos nustatymas: iniciatyvinio komiteto atliekamas reguliarus rizikos vertinimas

               2.2.3.Kontrolės išlaidų efektyvumo apskaičiavimas ir pagrindimas (kontrolės sąnaudų ir susijusių valdomų lėšų vertės santykis) ir numatomo klaidų rizikos lygio vertinimas (atliekant mokėjimą ir užbaigiant programą)

                  Kontrolė yra Mobilumo ir transporto GD vidaus kontrolės sistemos dalis. Dėl šios naujos veiklos generalinio direktorato lygmeniu bus patirta nedidelių papildomų kontrolės išlaidų.

               2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės

               Nurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones, pvz., išdėstytas Kovos su sukčiavimu strategijoje.

                  Komisija užtikrina, kad, įgyvendinant pagal šį sprendimą finansuojamus veiksmus, ES finansiniai interesai būtų saugomi taikant prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus, ir, jei nustatoma pažeidimų – susigrąžinant nepagrįstai išmokėtas sumas ir prireikus taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas administracines ir finansines sankcijas. Komisija taip pat įgaliojama atlikti in situ patikrinimus pagal 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų. Prireikus Europos kovos su sukčiavimu biuras (OLAF) atlieka tyrimus, kuriuos reglamentuoja 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų.

               3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS

               3.1.Atitinkama daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija ir siūloma nauja biudžeto išlaidų eilutė (-ės)

                        Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija

                        Biudžeto eilutė

                        Išlaidų
                           rūšis

                        Įnašas

                        1 išlaidų kategorija [Bendroji rinka, inovacijos ir skaitmeninė ekonomika]

                        DA / NDA
                           21

                        ELPA šalių
                           22

                        valstybių kandidačių
                           23

                        trečiųjų valstybių

                        pagal Finansinio reglamento [21 straipsnio 2 dalies b punktą]

                        06.02.05.00 (2020) / 02.20.04.01 (2021-22)

                        01.02.02.50

                        02.03.01

                        Kitos biudžeto eilutės galėtų būti nustatytos vykdant biudžeto procedūras.

                        DA / NDA.

                        TAIP / NE

                        TAIP / NE

                        TAIP / NE

                        TAIP / NE

                        Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija

                        Biudžeto eilutė

                        Išlaidų rūšis

                        Įnašas

                        3 išlaidų kategorija [Gamtos ištekliai ir aplinka]

                        DA / NDA
                           24

                        ELPA šalių
                           25

                        valstybių kandidačių
                           26

                        trečiųjų valstybių

                        pagal Finansinio reglamento [21 straipsnio 2 dalies b punktą]

                        09.02.xx

                        Kitos biudžeto eilutės galėtų būti nustatytos vykdant biudžeto procedūras.

                        DA / NDA.

                        TAIP / NE

                        TAIP / NE

                        TAIP / NE

                        TAIP / NE

               3.2.Numatomas poveikis išlaidoms

               Toliau nurodytos programos ir biudžeto eilutės yra orientacinės. Tinkamas finansavimas bus nustatytas atsižvelgiant į biudžeto procedūras, 2020 m. perskirstant lėšas pagal esamą finansinio programavimo dokumentą; 2021 m. konkretūs asignavimai bus nustatyti būsimų programų paketuose ir finansinio programavimo dokumente pagal taikytinas daugiametes finansines programas.

               3.2.1.Numatomo poveikio išlaidoms santrauka

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Daugiametės finansinės programos
                        išlaidų kategorija

                        <…>

                        1 išlaidų kategorija [Bendroji rinka, inovacijos ir skaitmeninė ekonomika] 3 išlaidų kategorija [Gamtos ištekliai ir aplinka]

                        2020 metai

                        2021 metai

                        2022 metai

                        2023 metai

                        2024 metai

                        2025 metai

                        2026 metai

                        Po 2027 m.

                        IŠ VISO

                        Veiklos asignavimai

                        06.02.05 (2020 m. biudžetas) / 02.20.04.01 (2021–22 m.) Veiksmai, kuriais remiama Europos transporto politika

                        Įsipareigojimai

                        (1)

                        0,500

                        1,500

                        2,000

                        Mokėjimai

                        (2)

                        0,300

                        1,200

                        0,500

                        2,000

                        Veiklos asignavimai

                        01.02.02.50 „Europos horizontas“

                        02.03.01 Europos infrastruktūros tinklų priemonė – Transportas

                        09.02 LIFE

                        Įsipareigojimai

                        (1)

                        6,000

                        6,000

                        Mokėjimai

                        (2)

                        3,000

                        3,000

                        6,000

                        IŠ VISO asignavimų pagal 1 ir 3 išlaidų kategorijas

                        Įsipareigojimai

                        =1+3

                        0,500

                        7,500

                        8,000

                        Mokėjimai

                        =2+3

                        0,300

                        4,200

                        3,500

                        8,000

                        Daugiametės finansinės programos
                        išlaidų kategorija

                        7

                        „Administracinės išlaidos“

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        2020 metai

                        2021 metai

                        2022 metai

                        2023 metai

                        2024 metai

                        2025 metai

                        2026 metai

                        Po 2027 m.

                        IŠ VISO

                        Žmogiškieji ištekliai

                        0,150

                        0,300

                        0,075

                        0,525

                        Kitos administracinės išlaidos

                        0,010

                        0,010

                        IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 7 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

                        (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų)

                        0,150

                        0,310

                        0,075

                        0,535

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        2020 metai

                        2021 metai

                        2022 metai

                        2023 metai

                        2024 metai

                        2025 metai

                        2026 metai

                        Po 2027 m.

                        IŠ VISO

                        IŠ VISO asignavimų
                           visose daugiametės finansinės programos
                        IŠLAIDŲ KATEGORIJOSE

                        Įsipareigojimai

                        0,650

                        7,810

                        0,075

                        8,535

                        Mokėjimai

                        0,450

                        4,510

                        3,575

                        8,535

               3.2.2.Numatomo poveikio administracinio pobūdžio asignavimams santrauka

               –◻
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio pobūdžio asignavimų nenaudojama

               –X
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio pobūdžio asignavimai naudojami taip:

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Metai

                        2020 metai

                        2021 metai

                        2022 metai

                        2023 metai

                        2024 metai

                        2025 metai

                        2026 metai

                        IŠ VISO

                        Daugiametės finansinės programos 7 IŠLAIDŲ KATEGORIJA

                        Žmogiškieji ištekliai

                        0,150

                        0,300

                        0,075

                        0,525

                        Kitos administracinės išlaidos

                        0,010

                        0,010

                        Daugiametės finansinės programos 7 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma

                        0,150

                        0,310

                        0,075

                        0,535

                        Neįtraukta į  daugiametės finansinės programos 7 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ
                           27

                        Žmogiškieji ištekliai

                        Kitos  administracinio
                        pobūdžio išlaidos

                         Į daugiametės finansinės programos 7 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ neįtraukta tarpinė suma

                        IŠ VISO

                        0,150

                        0,310

                        0,075

                        0,535

               Žmogiškųjų išteklių ir kitų administracinio pobūdžio išlaidų asignavimų poreikiai bus tenkinami iš GD asignavimų, jau paskirtų veiksmui valdyti ir (arba) perskirstytų generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę lėšų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.

               3.2.2.1.Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai

               –◻
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškųjų išteklių nenaudojama.

               –X
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip:

               Sąmatą surašyti etatų vienetais

                        Metai

                        2020 metai

                        2021 metai

                        2022 metai

                        2023 metai

                        2024 metai

                        2025 metai

                        2026 metai

                        •Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai)

                        Komisijos būstinė ir atstovybės

                        1

                        2

                        0,5

                        Delegacijos

                        Moksliniai tyrimai

                        • Išorės darbuotojai (etatų vienetais):  CA, LA, SNE, INT ir JED
                           28

                        7 išlaidų kategorija

                        Finansuojama pagal daugiametės finansinės programos 7 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

                        - būstinėje

                        - delegacijose

                        Finansuojama iš programos paketo lėšų
                           29

                        - būstinėje

                        - delegacijose

                        Moksliniai tyrimai

                        Kita (nurodyti)

                        IŠ VISO

                        1

                        2

                        0,5

               Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus veiksmui valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę lėšų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.

               Vykdytinų užduočių aprašymas:

                        Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai

                        Komunikacijos kampanijų ir renginių organizavimas ir koordinavimas; kvietimų teikti pasiūlymus administravimas; apie 10 misijų valstybėse narėse 2021 m.

                        Išorės darbuotojai

                        Netaikoma.

               3.2.3.Trečiųjų šalių įnašai

               Pasiūlyme (iniciatyvoje):

               –X
                     nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo

               3.3.Numatomas poveikis pajamoms

               –X
                     Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio pajamoms.

               FINANSINĖS TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMOS
               PRIEDAS

               Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas:

                  Europos geležinkelių metai (2021 m.)

               1. REIKALINGŲ ŽMOGIŠKŲJŲ IŠTEKLIŲ SKAIČIUS IR SU JAIS SUSIJUSIOS SĄNAUDOS

               2. KITŲ ADMINISTRACINIŲ IŠLAIDŲ SĄNAUDOS

               3. APYTIKRIŲ IŠLAIDŲ APSKAIČIAVIMO METODAI

               3.1. Žmogiškieji ištekliai

               3.2. Kitos administracinės išlaidos

                  Šis priedas, kurį pildo visi su pasiūlymu (iniciatyva) susiję generaliniai direktoratai ir (arba) tarnybos, turi būti pridedamas prie finansinės teisės akto pasiūlymo pažymos, kai pradedamos tarnybų tarpusavio konsultacijos.

                  Duomenų lentelės naudojamos kaip finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje pateiktų lentelių šaltinis. Jos skirtos tik naudoti Komisijoje.

               1. Su reikalingais žmogiškaisiais ištekliais susijusios sąnaudos

               ◻
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškųjų išteklių nenaudojama.

               X
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip:

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Daugiametės finansinės programos

                         7 IŠLAIDŲ KATEGORIJA

                        2020 metai

                        2021 metai

                        2022 metai

                        2023 metai

                        2024 metai

                        2025 metai

                        2026 metai

                        IŠ VISO

                        Etatų vienetai

                        Asignavimai

                        Etatų vienetai

                        Asignavimai

                        Etatų vienetai

                        Asignavimai

                        Etatų vienetai

                        Asignavimai

                        Etatų vienetai

                        Asignavimai

                        Etatų vienetai

                        Asignavimai

                        Etatų vienetai

                        Asignavimai

                        Etatų vienetai

                        Asignavimai

                        • Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai)

                        Komisijos būstinė ir atstovybės

                        AD

                        1

                         0,150

                        2

                        0,300

                         0,5

                        0,075

                        0,525

                        AST

                        Sąjungos delegacijose

                        AD

                        AST

                        • Išorės darbuotojai
                           30

                        Bendrasis biudžetas

                        CA

                        SNE

                        INT

                        Sąjungos delegacijose

                        CA

                        LA

                        SNE

                        INT

                        JPD

                        Kitos biudžeto eilutės (nurodyti)

                        Daugiametės finansinės programos 7 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS

                        tarpinė suma

                         1

                        0,150

                        2

                        0,300

                         0,5

                         0,075

                        0,525

               Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus veiksmui valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę lėšų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.

                        Neįtraukta į daugiametės finansinės programos

                        7 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

                        2020 metai

                        2021 metai

                        2022 metai

                        2023 metai

                        2024 metai

                        2025 metai

                        2026 metai

                        IŠ VISO

                        Etatų vienetai

                        Asignavimai

                        Etatų vienetai

                        Asignavimai

                        Etatų vienetai

                        Asignavimai

                        Etatų vienetai

                        Asignavimai

                        Etatų vienetai

                        Asignavimai

                        Etatų vienetai

                        Asignavimai

                        Etatų vienetai

                        Asignavimai

                        Etatų vienetai

                        Asignavimai

                        • Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai)

                        Moksliniai tyrimai

                        AD

                        AST

                        • Išorės darbuotojai
                           31

                        Išorės personalas, finansuojamas  iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių).

                        - būstinėje

                        CA

                        SNE

                        INT

                        - Sąjungos delegacijose

                        CA

                        LA

                        SNE

                        INT

                        JPD

                        Moksliniai tyrimai)

                        CA

                        SNE

                        INT

                        Kitos biudžeto eilutės (nurodyti)

                        Tarpinė suma, neįtraukta į

                        daugiametės finansinės programos 7 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

               Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus veiksmui valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę lėšų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.

               2. Kitų administracinių išlaidų sąnaudos

               (e)1.Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai nenaudojami

               X
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai naudojami taip:

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Daugiametės finansinės programos

                        7 IŠLAIDŲ KATEGORIJA

                        2020 metai

                        2021 metai

                        2022 metai

                        2023 metai

                        2024 metai

                        2025 metai

                        2026 metai

                        Iš viso

                        Būstinėje:

                        Komandiruočių ir reprezentacinės išlaidos

                         0,010

                        0,010

                        02 010211 00 02 20 – Konferencijų ir posėdžių išlaidos

                        Komitetai
                           32

                        Tyrimai ir konsultacijos

                        Informacija ir vadybos sistemos

                        IRT įranga ir paslaugos
                           33

                        Kitos biudžeto eilutės (jei reikia, nurodyti)

                        Sąjungos delegacijose

                        Komandiruotės, konferencijos ir reprezentacinės išlaidos

                        Tęstinis personalo mokymas

                        Įsigijimas, nuoma ir susijusios išlaidos

                        Įranga, baldai, biuro prekės ir paslaugų teikimas

                        Daugiametės finansinės programos

                        7 IŠLAIDŲ KATEGORIJA

                         0,010

                        0,010

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Neįtraukta į daugiametės finansinės programos

                        7 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

                        2020 metai

                        2021 metai

                        2022 metai

                        2023 metai

                        2024 metai

                        2025 metai

                        2026 metai

                        Iš viso

                        Techninės ir administracinės pagalbos (nepasitelkiant išorės darbuotojų) išlaidos iš veiklai finansuoti skiriamų asignavimų (buvusios BA eilutės)

                        - būstinėje

                        - Sąjungos delegacijose

                        Kitos valdymo išlaidos moksliniams tyrimams

                        Kitos biudžeto eilutės (jei reikia, nurodyti)

                        Tarpinė suma, neįtraukta į

                        daugiametės finansinės programos 7 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

                        IŠ VISO

                        Įtraukta ir neįtraukta į
                        daugiametės finansinės programos 7 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

                        0,010

                        0,010

               Administracinių asignavimų poreikiai bus dengiami asignavimais, jau paskirtais priemonei valdyti ir (arba) perskirstytais, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę lėšų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į esamus biudžeto apribojimus.

               3. apskaičiavimo metodai

               3.1. Žmogiškieji ištekliai

               Šioje dalyje nustatomas skaičiavimo metodas, taikomas siekiant įvertinti reikalingus žmogiškuosius išteklius (darbo krūvio prielaidos, įskaitant konkrečias darbo vietas (SYSPER 2 darbo vietų aprašas), darbuotojų kategorijos ir atitinkamos vidutinės sąnaudos)

                        Daugiametės finansinės programos 7 IŠLAIDŲ KATEGORIJA

                        PASTABA. Kiekvienos būstinėje dirbančių darbuotojų kategorijos vidutinės sąnaudos nurodomos svetainėje „BudgWeb“:

                           https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/pre/legalbasis/Pages/pre-040-020_preparation.aspx

                        • Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai

                        1 etatų vienetas  2020 m.  renginiams rengti ir koordinuoti

                        2 etatų vienetai 2021 m. kvietimui teikti paraiškas administruoti

                        0,5 etatų vieneto  2022 m. galutinėms ataskaitoms rengti

                        • Išorės darbuotojai

                        Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 7 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

                        • Tik iš mokslinių tyrimų biudžeto finansuojamos pareigybės

                        • Išorės darbuotojai

               3.2. Kitos administracinės išlaidos

               Aprašykite kiekvienai biudžeto eilutei taikomą apskaičiavimo metodą,

               visų pirma, svarbiausias prielaidas (pavyzdžiui, posėdžių skaičius per metus, vidutinės sąnaudos ir kt.)

                        Daugiametės finansinės programos 7 IŠLAIDŲ KATEGORIJA

                        Apie 10 misijų valstybėse narėse 2021 m.

                        Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 7 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

                     (1)

                        2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos žaliasis kursas“, COM(2019) 640 final.

                     (2)

                        https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld

                     (3)

                        2019 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos išvados

                     (https://www.consilium.europa.eu/media/41768/12-euco-final-conclusions-en.pdf).

                     (4)

                        2020 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos žaliojo kurso (2019/2956(RSP)).

                     (5)

                        2019 m. ES transporto statistinių duomenų knygelė.

                     (6)

                        2019 m. ES transporto statistinių duomenų knygelė.

                     (7)

                        2019 m. ES transporto statistinių duomenų knygelė.

                     (8)

                        https://ec.europa.eu/transport/modes/rail/packages/2013_en

                     (9)

                        https://europa.eu/youth/discovereu_en

                     (10)

                        https://europalia.eu

                     (11)

                        Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Užtikrinti įtraukų sektorių perėjimą prie skaitmeninės geležinkelių pramonės“ (priimta 2019 m. spalio 30 d., CCMI/169-EESC-2019).

                     (12)

                        Regionų komiteto nuomonė „Geležinkelių sektoriaus potencialas įgyvendinant ES politikos prioritetus“ (priimta 2019 m. gruodžio 4 d., CdR 1939/2019).

                     (13)

                        OL C , , p. .

                     (14)

                        OL C , , p. .

                     (15)

                        2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos žaliasis kursas“, COM(2019) 640 final.

                     (16)

                        2019 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos išvados.

                     (17)

                        2020 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos žaliojo kurso (2019/2956(RSP)).

                     (18)

                        Mobilumo ir transporto GD 2019 m. statistikos knygelė „ES transportas skaičiais“ (šaltinis: Eurostatas).

                     (19)

                        Kaip nurodyta Finansinio reglamento 58 straipsnio 2 dalies a arba b punkte.

                     (20)

                        Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (21)

                        DA – diferencijuotieji asignavimai, NDA – nediferencijuotieji asignavimai.

                     (22)

                        ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.

                     (23)

                        Valstybių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių kandidačių.

                     (24)

                        DA – diferencijuotieji asignavimai, NDA – nediferencijuotieji asignavimai.

                     (25)

                        ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.

                     (26)

                        Valstybių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių kandidačių.

                     (27)

                        Techninė ir (arba) administracinė parama bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.

                     (28)

                        CA – sutartininkas („Contract Staff“), LA – vietos darbuotojas („Local Staff“), SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“), INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („agency staff“), JPD – jaunesnysis delegacijos specialistas („Junior Professionals in Delegations“).

                     (29)

                        Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės darbuotojams, finansuojamiems iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių).

                     (30)

                        CA – sutartininkas („Contract Staff“), LA – vietos darbuotojas („Local Staff“), SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“), INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („agency staff“), JPD – jaunesnysis delegacijos specialistas („Junior Professionals in Delegations“).

                     (31)

                        CA – sutartininkas („Contract Staff“), LA – vietos darbuotojas („Local Staff“), SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“), INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („agency staff“), JPD – jaunesnysis delegacijos specialistas („Junior Professionals in Delegations“).

                     (32)

                        Nurodyti komiteto rūšį ir kuriai grupei jis priklauso.

                     (33)

                        IRT: informacinės ir ryšių technologijos. Turi būti konsultuojamasi su Informatikos GD.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 03 04
            COM(2020) 89 final
            2020/0038(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl perviršinio deficito Rumunijoje

               2020/0038 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl perviršinio deficito Rumunijoje

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 126 straipsnio 6 dalį,

               atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

               atsižvelgdama į Rumunijos pastabas,

               kadangi:

               (1)pagal SESV 126 straipsnį valstybės narės vengia perviršinio valdžios sektoriaus deficito;

               (2)Stabilumo ir augimo pakto (SAP) pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas;

               (3)pagal SESV 126 straipsnyje nustatytą perviršinio deficito procedūrą (PDP), kuri išaiškinta Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo
                  1
                (kuris yra SAP sudėtinė dalis), numatyta priimti sprendimą dėl perviršinio deficito. Prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėtame Protokole Nr. 12 dėl perviršinio deficito procedūros nustatytos papildomos nuostatos, susijusios su perviršinio deficito procedūros įgyvendinimu. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 479/2009
                  2
                nustatytos išsamios taisyklės ir apibrėžtys, susijusios su tų nuostatų taikymu;

               (4)vadovaujantis SESV 126 straipsnio 5 dalimi, jei Komisija mano, kad valstybėje narėje yra susidaręs arba gali susidaryti perviršinis deficitas, ji pateikia nuomonę tai valstybei narei ir apie tai informuoja Tarybą. Atsižvelgdama į savo pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį priimtą pranešimą ir į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę, priimtą pagal SESV 126 straipsnio 4 dalį, Komisija padarė išvadą, kad Rumunijoje yra susidaręs perviršinis deficitas. Todėl 2020 m. [kovo 4 d.] Komisija pateikė Rumunijai tokią nuomonę ir apie tai atitinkamai informavo Tarybą
                  3
               ;

               (5)SESV 126 straipsnio 6 dalyje teigiama, kad Taryba, prieš priimdama sprendimą, ar yra susidaręs perviršinis deficitas, turi apsvarstyti ir bendrai įvertinti visas pastabas, kurias atitinkama valstybė narė pageidauja pateikti. Rumunijos atveju, atlikus bendrą įvertinimą, daromos šios išvados;

               (6)remiantis 2019 m. rugsėjo 30 d. Rumunijos valdžios institucijų pateiktais ir vėliau Eurostato patvirtintais duomenimis, 2018 m. Rumunijos valdžios sektoriaus deficitas siekė 3,0 % BVP, o valdžios sektoriaus skola – 35,0 % BVP. Atsižvelgiant į patikslintus BVP duomenis, kuriuos paskelbus Eurostato pranešimą spaudai paskelbė nacionalinė statistikos institucija, tie santykiai šiek tiek pasikeitė: 2018 m. deficitas siekė 2,9 % BVP, o skola – 34,7 % BVP. Numatoma, kad 2019 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 2,8 % BVP;

               (7)2019 m. gruodžio 10 d. vyriausybė priėmė 2020–2022 m. mokesčių ir biudžeto strategiją (toliau – fiskalinė strategija), kurioje 2019 m. nustatytas 3,8 % BVP valdžios sektoriaus deficito tikslas. Jis viršys Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę ir nebus jai artimas. Šis 2019 m. susidaręs perviršis, palyginti su Sutartyje numatyta pamatine verte, taip pat nėra išimtinis, nes jo nelėmė nei neįprasti įvykiai, nei didelis ekonomikos nuosmukis, kaip apibrėžta Sutartyje ir Stabilumo ir augimo pakte (SAP). Komisijos 2020 m. žiemos prognozėje numatoma, kad 2019 m. realusis BVP augs 3,9 %, 2020 m. – 3,8 %, o gamybos apimties atotrūkis bus lygus maždaug nuliui. 2019 m. vienkartinės priemonės sudarė 0,1 % BVP ir buvo susijusios su automobilių aplinkosaugos žyminio mokesčio grąžinimu. Be to, numatomas 3 % BVP pamatinės vertės perviršis nėra laikinas, kaip apibrėžta Sutartyje ir SAP. Komisijos 2020 m. žiemos prognozėje, papildytoje fiskaliniais kintamaisiais, numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2019 m. bus 4,0 % BVP, 2020 m. – 4,9 %, o 2021 m. – 6,9 %. Prognozuojamą deficito padidėjimą daugiausia lemia labai padidintos pensijos. Fiskalinėje strategijoje vyriausybė taip pat numato, kad valdžios sektoriaus deficitas 2020 ir 2021 m. ir toliau viršys pamatinę vertę – 2020 m. prognozuojamas 3,6 % BVP, o 2021 m. – 3,4 % BVP deficitas. Todėl prima facie nesilaikoma SESV nustatyto deficito kriterijaus;

               (8)2018 m. Rumunijos valdžios sektoriaus skola siekė 34,7 % BVP. Tiek Komisijos 2020 m. žiemos prognozėje, papildytoje fiskaliniais kintamaisiais, tiek fiskalinėje strategijoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skola iki 2021 m. didės, tačiau išliks mažesnė už Sutartyje nustatytą pamatinę vertę. Remiantis fiskaline strategija, prognozuojama, kad valdžios sektoriaus skola 2021 m. padidės iki 37,8 % BVP. 2021 m. Komisija prognozuoja didesnį padidėjimą – iki 41,9 % BVP. Taigi, SESV nustatytas skolos kriterijus įvykdytas;

               (9)pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį pateiktame pranešime Komisija pagal SESV 126 straipsnio 3 dalies reikalavimus taip pat išanalizavo visus svarbius veiksnius. Kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 4 dalyje, jeigu valstybės skolos santykis su BVP neviršija pamatinės vertės, priimant sprendimą dėl perviršinio deficito susidarymo bus atsižvelgiama į svarbius veiksnius. Vertinant, kaip laikomasi deficito kriterijaus, atsižvelgta į svarbius veiksnius, visų pirma į tai, kad nuo 2017 m. nesiimta veiksmingų priemonių dėl Tarybos rekomendacijų pagal procedūrą dėl didelio nukrypimo, kad Rumunija padarė nedidelę pažangą vykdydama struktūrines reformas ir kad vidutiniu bei ilguoju laikotarpiu Rumunijai kyla didelė fiskalinio tvarumo rizika. Išvada, kad SESV nustatytas deficito kriterijus nėra įvykdytas, nesikeičia,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Atlikus bendrą vertinimą nustatyta, kad Rumunijoje dėl deficito kriterijaus nesilaikymo yra susidaręs perviršinis deficitas.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Rumunijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 209, 1997 8 2, p. 6.

                     (2)

                        OL L 145, 2009 6 10, p. 1.

                     (3)

                        Visi su PDP susiję Rumunijai skirti dokumentai pateikti https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-and-fiscal-policy-coordination/eu-economic-governance-monitoring-prevention-correction/stability-and-growth-pact/corrective-arm-excessive-deficit-procedure/closed-excessive-deficit-procedures/romania_en#ongoing-procedure.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 03 05
            COM(2020) 92 final
            2020/0039(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimo Protokolo dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais 5 straipsnyje nustatytos teisės remti bendrą produkciją taikymo laikotarpio pratęsimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Korėjos laisvosios prekybos susitarimas (toliau – LPS) pasirašytas 2010 m. spalio 6 d., o sudarytas – 2015 m. priėmus Tarybos sprendimą 2015/2169 dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimo sudarymo (toliau – Sprendimas). Šalių pagal LPS priimtu Protokolu dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais (toliau – Protokolas) nustatyta Šalių bendradarbiavimo sistema, pagal kurią Šalys sudaro palankesnes sąlygas kultūrinės veiklos, kultūros vertybių ir paslaugų mainams, įskaitant audiovizualinį sektorių, ir gerina tokiems mainams taikomas sąlygas.

               Laikydamosi atitinkamų savo teisės aktų, Protokolu Šalys susitarė, inter alia, suteikti ES šalies ir Korėjos kūrėjams teisę į tai, kad jų bendrai audiovizualinei produkcijai tam tikromis konkrečiomis sąlygomis būtų taikomos atitinkamos vietos ir (arba) regionų kultūrinio turinio rėmimo programos.

               Tokia bendra produkcija ES gali būti laikoma Europos kūriniais, o Korėjoje – Korėjos kūriniais, jeigu jie atitinka Protokolo 5 straipsnyje nustatytas sąlygas (žr. visų pirma 8 dalies a–c punktus).

                  Ši teisė buvo numatyta trejiems metams (nuo 2011 m. liepos 1 d. iki 2014 m. birželio 30 d.) ir ji buvo du kartus pratęsta dar trejiems metams. Pirmasis atnaujinimas galiojo iki 2017 m. birželio 30 d., o dabartinė teisė – iki 2020 m. birželio 30 d. Dabar siūloma, kad Taryba padarytų pareiškimą dėl teisės atnaujinimo dar trejiems metams.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               Programos „Kūrybiška Europa“ paprograme MEDIA remiamas dalyvaujančių Europos šalių Europos audiovizualinių kūrinių kūrimas ir platinimas. Tam tikromis sąlygomis tam tikrose schemose gali dalyvauti ir trečiųjų šalių paramos gavėjai.

                  Bendrai produkcijai palankią aplinką gali padėti sukurti tam tikros schemos, pavyzdžiui, Patekimo į rinką ir Mokymo schemos, iš kurių lėšų finansuojamos rinkos, tinklų narių susitikimai ir seminarai, taip pat ir su Korėja. Be to, Tarptautinės bendros produkcijos schema padeda Europos ir tarptautiniams bendros produkcijos partneriams, taip pat ir iš Korėjos, dirbti drauge ir teikia netiesioginę paramą audiovizualiniams kūriniams, sukurtiems bendrai su tarptautiniais bendros produkcijos fondais, įskaitant tam tikromis sąlygomis su Korėja sukurtą bendrą produkciją.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

               Protokolą dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais ES ir Korėja sudarė 2015 m. ir jis yra Laisvosios prekybos susitarimo dalis. Jo konkreti paskirtis buvo propaguoti Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacijos (UNESCO) 2005 m. Konvenciją dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo.

               Pagal dabartines šios teisės taikymo nuostatas bendrai produkcijai remti naudojamos nacionalinių schemų grupės ir audiovizualinei gamybai skirti fondai. Ši teisė taip pat leidžia bendrai sukurtus kūrinius laikyti Europos kūriniais pagal Europos kūrinių apibrėžtį, pateiktą Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos 1 straipsnio n punkto iii papunktyje.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Teisės atnaujinimo procedūra nustatyta Protokolo 5 straipsnyje. Reikiamų veiksmų buvo imtasi.

                  Protokolo 5 straipsnio 8 dalyje nustatyta, kad, nusprendus teisę atnaujinti, tai galima padaryti dar trejų metų laikotarpiui ir po to ji bus savaime atnaujinama kitiems tokios pat trukmės laikotarpiams, jei Šalis nepanaikins šios teisės, pranešdama raštu ne vėliau kaip prieš tris mėnesius iki laikotarpio pabaigos. Bendrai produkcijai, kuri sukurta iki tokio teisės panaikinimo, dar galima taikyti atitinkamas vietos ir (arba) regionų kultūrinio turinio rėmimo programas.

                  Tikslinga pateikti Tarybos sprendimo dėl teisės atnaujinimo pasiūlymą. Toks pasiūlymas turėtų būti grindžiamas SESV 218 straipsnio 6 dalimi, nes jis susijęs su pranešimu apie tarptautinio susitarimo dalies taikymo laikotarpio pratęsimą. Taisyklės, susijusios su Sąjungos institucijų sprendimų priėmimu, yra įtvirtintos Sutartyse ir jų negali nustatyti nei valstybės narės, nei pačios institucijos. Tarybos sprendimai, kuriais sudaromi tarptautiniai susitarimai, negali nukrypti nuo Sutartyse nustatytos pranešimo apie prievolių, kylančių iš jais sudarytų tarptautinių susitarimų, taikymo laikotarpio pratęsimą tvarkos.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Teisės atnaujinimas Europos audiovizualiniam sektoriui bus proga išlikti ir plačiau įsitvirtinti sparčiai augančioje Korėjos rinkoje ir sukaupti daugiau patirties bei žinių.

                  Kai kurios valstybės narės jau sėkmingai įgyvendino dvišalius bendros produkcijos projektus, tačiau daugelis kitų to dar nepadarė, todėl ES lygmeniu taikoma teisė gali suteikti galimybę dalyvauti didesniam skaičiui šalių.

                  Europos Komisijos kompetencija filmų gamybos srityje yra ribota – tuo užsiima nacionaliniai kino fondai, taip pat ir tarptautinių bendros produkcijos projektų atveju. Taigi, norint praktiškai įgyvendinti Protokolą, turės aktyviau įsitraukti nacionaliniai kino fondai.

               •Proporcingumo principas

                  Remiantis Europos audiovizualinės observatorijos atliktais tyrimais ir turimais duomenimis, bendros produkcijos kūriniai pritraukia didesnę auditoriją. 2017 m. Europos filmai Korėjoje sudarė 17 proc. visų išleistų filmų, tačiau į juos parduota tik 5 proc. visų parduotų bilietų. Atotrūkis tarp išleistų filmų ir į juos parduotų bilietų rodo, kad yra daug neišnaudotų galimybių, o geresnis bendradarbiavimas galėtų padėti jomis pasinaudoti. Bendros produkcijos teisė Europos audiovizualinei pramonei galėtų suteikti daugiau eksporto ir populiarinimo Korėjoje galimybių ir atvertų vartus į Aziją. Todėl šiuo metu, kai rinka auga (2013–2017 m. kino žiūrovų skaičius Korėjoje išaugo 23 proc.), įgyvendinant bendros produkcijos teisę būtų padedama didinti rinkos dalį. Tačiau Korėjos filmų Europos Sąjungoje rodoma gana nedaug (2014–2018 m. duomenys rodo, kad išleisti filmai sudarė 0,4 proc., o į juos parduoti bilietai – 0,1 proc.).

                  Atrodo, kad kol kas vangus Protokolo įgyvendinimas susijęs su konkrečios informacijos apie nacionaliniu lygmeniu bendrai produkcijai skiriamas skatinimo priemones stoka. Todėl reikėtų imtis tikslinių veiksmų (įskaitant finansavimą, mokymą, tinklų kūrimą) tiek Europos, tiek nacionaliniu lygmeniu.

                  Be to, sėkmingi dvišaliai bendros produkcijos projektai rodo, kad galima nuveikti daugiau. Preliminariose diskusijose Audiovizualinių klausimų darbo grupėje valstybės narės išreiškė norą bendradarbiauti Sąjungos lygmeniu, kad paskatintų bendrą produkciją pagal Protokolą, pasinaudodamos geriausios dvišalės patirties pavyzdžiais.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Tinkama priemonė aiškiai pranešti apie teisės atnaujinimą yra SESV 218 straipsnio 6 dalimi grindžiamas Tarybos sprendimas, nes jis susijęs su tarptautinio susitarimo dalies taikymo laikotarpio pratęsimu.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex-post vertinimas ir (arba) tinkamumo patikros

               Netaikoma.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

               Protokole nustatyta, kad kiekviena Šalis įsteigia vietos patarėjų grupę (VPG), sudarytą iš kultūros ir audiovizualinio sektoriaus atstovų, kurių veikla susijusi su Protokolu reglamentuojamomis sritimis. 2019 m. spalio 17 d. ES VPG susitiko Briuselyje, kad įvertintų, kokių rezultatų pasiekta kultūrų įvairovės didinimo ir abipusiai naudingo bendradarbiavimo kuriant bendrą produkciją srityje. Suinteresuotosios šalys prie konsultacijų prisidėjo ir pateikdamos savo pastabas raštu.

               Apskritai suinteresuotosios šalys pažymėjo, kad pagal Protokole nustatytas sąlygas ES ir Korėjos bendros audiovizualinės produkcijos sukuriama mažai ir kad Protokolas vis dėlto gali būti naudinga priemonė. Jos pritarė tam, kad būtų atnaujinta teisė remti ES ir Korėjos bendrą produkciją, nors būta tam tikrų abejonių dėl atnaujinimo praktinės pridėtinės vertės – tai turėtų būti išsiaiškinta. Suinteresuotosios šalys taip pat padarė išvadą, kad, norint atkreipti dėmesį į privalumus, reikia skatinti Protokolo įgyvendinimą sektoriaus, valstybiniu ir ES lygmenimis.

               Taigi po šių konsultacijų su valstybėmis narėmis ir atsižvelgiant į VPG nuomonę Komisija raginama pritarti teisės atnaujinimui.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

               Remiantis Europos audiovizualinės observatorijos atliktais tyrimais ir turimais duomenimis, bendros produkcijos kūriniai pritraukia didesnę auditoriją.

               Palyginti su kitomis eksporto rinkomis, 2017 m. Europos filmai Korėjoje sudarė 17 proc. visų išleistų filmų, tačiau į juos parduota tik 5 proc. visų parduotų bilietų. Atotrūkis tarp išleistų filmų ir į juos parduotų bilietų rodo, kad yra daug neišnaudotų galimybių, o geresnis bendradarbiavimas galėtų padėti jomis pasinaudoti. Bendros produkcijos teisė Europos audiovizualinei pramonei galėtų suteikti daugiau eksporto ir populiarinimo Korėjoje galimybių ir atvertų vartus į Aziją. Todėl šiuo metu, kai rinka auga (2013–2017 m. kino žiūrovų skaičius Korėjoje išaugo 23 proc.), įgyvendinant bendros produkcijos teisę būtų padedama didinti rinkos dalį. Tačiau Korėjos filmų Europos Sąjungoje rodoma gana nedaug (2014–2018 m. duomenys rodo, kad išleisti filmai sudarė 0,4 proc., o į juos parduoti bilietai – 0,1 proc.).

               •Poveikio vertinimas

               Netaikoma.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

               Netaikoma.

               •Pagrindinės teisės

               Netaikoma.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Nėra.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

               Komisija, pasinaudodama Europos audiovizualinės observatorijos ir sektoriaus duomenimis, nuolat stebės, kaip įgyvendinama bendros audiovizualinės produkcijos, ypač animacijos, rėmimo teisė.

               Iš Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos atstovų sudarytas Kultūrinio bendradarbiavimo komitetas rinksis kartą per metus, kad stebėtų pažangą ir aptartų uždavinius bei galimybes.

               •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

                  Netaikoma.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

               Teisė bus pratęsta dar trejiems metams – iki 2023 m. birželio mėn. Teisė išdėstyta Protokolo 5 straipsnyje, kaip pacituota toliau.

               „Įgyvendinant šį protokolą, bendra produkcija – Korėjos ir ES šalies bendrai sukurta audiovizualinė produkcija, į kurią investuota remiantis šio protokolo sąlygomis.

               Šalys skatina derėtis dėl naujų bendros produkcijos kūrimo susitarimų tarp vienos ar kelių Europos Sąjungos valstybių narių ir Korėjos sudarymo ir pasirašytų susitarimų įgyvendinimo. Šalys patvirtina, kad Europos Sąjungos valstybės narės ir Korėja gali nustatyti finansines lengvatas bendrai audiovizualinei produkcijai, kaip nustatyta atitinkamuose galiojančiuose ar būsimuose dvišaliuose bendros produkcijos kūrimo susitarimuose, sudarytuose vienos ar kelių Europos Sąjungos valstybių narių ir Korėjos.

               Šalys, laikydamosi savo teisės aktų, sudaro palankesnes sąlygas kurti bendrą produkciją ES šalies ir Korėjos kūrėjams, taip pat suteikdamos teisę bendrai produkcijai taikyti atitinkamas vietos ir (arba) regionų kultūrinio turinio rėmimo programas.

               Bendrai audiovizualinei produkcijai galima taikyti ES šalies vietos ir (arba) regionų kultūrinio turinio rėmimo programas [...], suteikiant jai Europos kūrinio statusą pagal Direktyvos 89/552/EEB su pakeitimais, padarytais Direktyva 2007/65/EB, ar kitais pakeitimais
                  1
               , 1 straipsnio n punkto i papunktį, siekiant atitikti audiovizualinės produkcijos rėmimo reikalavimus, kaip nurodyta Direktyvos 89/552/EEB su pakeitimais, padarytais Direktyva 2007/65/EB, ar kitais pakeitimais
                  2
               , 4 straipsnio 1 dalyje ir 3i straipsnio 1 dalyje. Bendrai audiovizualinei produkcijai galima taikyti Korėjos vietos ir (arba) regionų kultūrinio turinio rėmimo programas, kaip nurodyta 3 dalyje, suteikiant jai Korėjos kūrinio statusą, taikant Įstatymo dėl kino filmų ir vaizdo produkcijos rėmimo (įstatymas Nr. 9676, 2009 m. gegužės 21 d.) 40 straipsnį ar šį įstatymą iš dalies keičiančius teisės aktus ir Įstatymo dėl transliavimo (įstatymas Nr. 9280, 2008 m. gruodžio 31 d.) 71 straipsnį ar šį įstatymą iš dalies keičiančius teisės aktus ir Pranešimą dėl programų santykio (Korėjos komunikacijų komisijos pranešimas Nr. 2008-135, 2008 m. gruodžio 31 d.) ar šį pranešimą iš dalies keičiančius teisės aktus.

               Teisė taikyti bendrai produkcijai vietos ir (arba) regionų kultūrinio turinio rėmimo programas [...] suteikiama, jei laikomasi šių sąlygų:

               a) bendra audiovizualinė produkcija sukurta įmonių, kurios tiesiogiai arba turint kontrolinį akcijų paketą priklauso Europos Sąjungos valstybei narei arba Korėjai ir (arba) Europos Sąjungos valstybės narės piliečiams arba Korėjos piliečiams;

               b) bendrą produkciją kūrusių įmonių atstovaujantis (-ys) direktorius (-iai) arba vadovas (-ai) – Europos Sąjungos valstybės narės ir (arba) Korėjos pilietis (-čiai), galintis (-ys) įrodyti turintis (-ys) ten buveinę;

               c) kuriant bendrą audiovizualinę produkciją, išskyrus animaciją, turi dalyvauti kūrėjai iš dviejų Europos Sąjungos valstybių narių. Animacijos produkcijos kūrėjai turi būti iš trijų Europos Sąjungos valstybių narių. Kiekvienos Europos Sąjungos valstybės narės kūrėjo ar kūrėjų finansinis įnašas yra ne mažesnis kaip 10 proc.;

               d) mažiausias bendros audiovizualinės produkcijos, išskyrus animaciją, atitinkamas ES šalies (bendras) ir Korėjos kūrėjų finansinis įnašas yra ne mažesnis kaip 30 proc. visų audiovizualinės produkcijos gamybos išlaidų. Animacijos bendros produkcijos mažiausias įnašas yra ne mažesnis kaip 35 proc. visų audiovizualinės produkcijos gamybos išlaidų;

               e) kiekvienos Šalies kūrėjų (bendras) įnašas atitinka realų techninį ir meninį dalyvavimą, užtikrinant dviejų Šalių įnašų pusiausvyrą. Visų pirma, bendros audiovizualinės produkcijos, išskyrus animaciją, kiekvienos Šalies kūrėjų (bendras) techninis ir meninis įnašas nesiskiria daugiau nei 20 procentinių punktų, palyginti su jų finansiniu įnašu, ir bet kuriuo atveju nėra didesnis nei 70 proc. viso įnašo. Animacijos produkcijos kiekvienos Šalies kūrėjų (bendras) techninis ir meninis įnašas nesiskiria daugiau nei 10 procentinių punktų, palyginti su jų finansiniu įnašu, ir bet kuriuo atveju nėra didesnis nei 65 proc. viso įnašo;

               f) trečiųjų šalių, pasirašiusių UNESCO konvenciją, kūrėjai gali dalyvauti kuriant bendrą audiovizualinę produkciją, jei jų įnašas nėra didesnis nei 20 proc., jei įmanoma, visų gamybos išlaidų ir (arba) techninio ir meninio įnašo į audiovizualinę produkciją.“

               Šalys patvirtina, kad teisė taikyti bendrai produkcijai atitinkamas jų vietos ir (arba) regionų kultūrinio turinio rėmimo programas užtikrina abipusę naudą ir kad kriterijus atitinkančiai bendrai produkcijai suteikiamas Europos arba Korėjos kūrinio statusas nenustatant jokių papildomų sąlygų.

               Teisė taikyti bendrai produkcijai vietos ir (arba) regionų kultūrinio turinio rėmimo programas suteikiama trejiems metams.

               2020/0039 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimo Protokolo dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais 5 straipsnyje nustatytos teisės remti bendrą produkciją taikymo laikotarpio pratęsimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 167 straipsnio 3 dalį kartu su 218 straipsnio 6 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,

               kadangi:

                1) 2015 m. spalio 1 d. Taryba priėmė Sprendimą 2015/2169 dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimo sudarymo;

               2) į Susitarimą įtrauktas Protokolas dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais (toliau – Protokolas), kuriuo, kaip teigiama jo 1 straipsnyje, nustatoma Šalių bendradarbiavimo sistema, pagal kurią Šalys sudaro palankesnes sąlygas kultūrinės veiklos, kultūros vertybių ir paslaugų mainams, įskaitant, inter alia, audiovizualinį sektorių.

                3) Protokolo 5 straipsnio 8 dalies b punkte nustatyta, kad po pirminio trejų metų laikotarpio teisė bus atnaujinama kitiems tokios pat trukmės laikotarpiams, jei Šalis nepanaikins šios teisės, pranešdama raštu ne vėliau kaip prieš tris mėnesius iki pirminio ar bet kurio kito laikotarpio pabaigos;

               6) buvo konsultuotasi su Protokolo 3 straipsnio 5 dalyje nurodyta vietos patarėjų grupe dėl Protokolo 5 straipsnio 8 dalyje nustatyto teisės taikymo laikotarpio pratęsimo;

               7) šis sprendimas neturėtų turėti įtakos atitinkamai Sąjungos ir valstybių narių kompetencijai,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Taryba nustato, kad Protokolo 5 straipsnyje nustatyta teisė bendrai audiovizualinei produkcijai taikyti atitinkamas Šalių vietos ir (arba) regionų kultūrinio turinio rėmimo programas atnaujinama trejiems metams – nuo 2020 m. liepos 1 d. iki 2023 m. birželio 30 d.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja 2020 m. balandžio 1 d.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        Naujausi pakeitimai padaryti Direktyva (ES) 2018/1808, kuria, atsižvelgiant į kintančias rinkos realijas, iš dalies keičiama Direktyva 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva), OL L 303, 2018 11 28.

                     (2)

                        Žr. 1 išnašą. Peržiūrėta AVŽPD stiprinamas Europos kūrinių populiarinimas, nes 13 straipsnio 1 dalyje reikalaujama, kad užsakomąsias paslaugas teikiantys teikėjai garantuotų, kad bent 30 proc. jų katalogų kūrinių sudarytų Europos kūriniai, ir užtikrintų tų kūrinių pastebimumą.