Svarbus teisinis pranešimas

|

52004PC0779

Pasiūlymas Tarybos reglamentas išplečiantis galutinio antidempingo muito, nustatyto Reglamentu (EB) Nr. 769/2002 dėl Kinijos Liaudies Respublikos kilmės kumarino importo, taikymą kumarino siuntoms iš Indijos ar Tailando, deklaruojamoms arba nedeklaruojamoms kaip Indijos ar Tailando kilmės  /* KOM/2004/0779 galutinis */

	Briuselis, 8.12.2004KOM(2004) 779 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASišplečiantis galutinio antidempingo muito, nustatyto Reglamentu (EB) Nr. 769/2002 dėl Kinijos Liaudies Respublikos kilmės kumarino importo, taikymą kumarino siuntoms iš Indijos ar Tailando, deklaruojamoms arba nedeklaruojamoms kaip Indijos ar Tailando kilmės(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS2002 m. gegužės mėn. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 769/2002 nustatė 3479 EUR už toną antidempingo muitą Kinijos Liaudies Respublikos (KLR) kilmės kumarino įvežimui.Europos chemijos pramonės tarybai (CEFIC) pateikus prašymą vieno Bendrijos gamintojo vardu, 2004 m. balandžio mėn. Komisija pradėjo tyrimą dėl tariamų KLR kilmės kumarino importo priemonių pažeidimų importuojant kumariną iš Indijos arba Tailando.Tyrimo metu paaiškėjo, kad labai padidėjo iš Indijos arba Tailando į Bendriją įvežamo kumarino kiekis. Tokiai praktikai nėra jokių ekonominių sumetimų arba pagrįstos priežasties, išskyrus antidempingo muito kumarinui vengimą.Todėl Tarybai siūloma priimti pridedamą pasiūlymą dėl reglamento, išplečiančio 3479 EUR už toną galutinio antidempingo muito KLR kilmės kumarinui taikymą kumarino siuntoms iš Indijos arba Tailando, deklaruojamoms arba nedeklaruojamoms kaip Indijos ar Tailando kilmės, atleidžiant nuo importo muito, kai kumarinas iš tikrųjų yra pagamintas ir parduodamas bendrovės Atlas Fine Chemicals Pvt. Ltd. Reglamentas turėtų būti paskelbtas vėliausiai 2005 m. sausio 7 d. Oficialiajame leidinyje.PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASišplečiantis galutinio antidempingo muito, nustatyto Reglamentu (EB) Nr. 769/2002 dėl Kinijos Liaudies Respublikos kilmės kumarino importo, taikymą kumarino siuntoms iš Indijos ar Tailando, deklaruojamoms arba nedeklaruojamoms kaip Indijos ar Tailando kilmėsEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 13 straipsnį,atsižvelgdama į pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu Komisijos pateiktą pasiūlymą,kadangi:A. TVARKA1. Esamos priemonėsPo peržiūros dėl termino pratęsimo Reglamentu (EB) Nr. 769/2002[2] (toliau – pradinis reglamentas) Taryba nustatė galutinį 3479 EUR už toną antidempingo muitą Kinijos Liaudies Respublikos (KLR) kilmės kumarino, klasifikuojamo KN kodo ex 2932 21 00 subpozicijoje, importui.2. Prašymas2004 m. vasario 24 d. Komisija pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 3 dalį gavo prašymą ištirti tariamus KLR kilmės kumarino importo priemonių pažeidimus (toliau – prašymas). Prašymą vieno Bendrijos gamintojo vardu pateikė Europos chemijos pramonės taryba (CEFIC) (toliau – pareiškėjas).Prašyme teigiama, kad po to, kai buvo nustatytos antidempingo priemonės KLR kilmės kumarino importui, pasikeitė prekybos modelis, nes labai padidėjo iš Indijos ir Tailando įvežamo šio produkto kiekis.Prekybos modelis, teigiama, pakito dėl KLR kilmės kumarino gabenimo per Indiją ir Tailandą. Taip pat buvo teigiama, kad tokioms praktikoms nebuvo jokios kitos pagrįstos priežasties arba ekonominių sumetimų, išskyrus antidempingo muito priemonių KLR kilmės kumarino importui taikymą.Galiausiai, pareiškėjas teigė, kad taikomų KLR kilmės kumarino importo antidempingo priemonės nebe tokios veiksmingos ir kiekių, ir kainų atžvilgiu. Didžiuliai kumarino, įvežamo iš Indijos ir Tailando, kiekiai pakeitė iš KLR importuojamą kumariną. Be to, buvo rasta pakankamai įrodymų, kad importas buvo vykdomas daug žemesnėmis kainomis už tyrimo, kuris paskatino imtis priemonių, metu nustatytą nežalingą kainą ir, kad palyginti su normaliosiomis vertėmis, anksčiau nustatytomis KLR kilmės kumarinui, atžvilgiu buvo vykdomas dempingas.3. Tyrimo pradžiaKomisija pradėjo tyrimą Reglamentu (EB) Nr. 661/2004[3] (toliau – tyrimo pradžios reglamentas) dėl tariamo antidempingo priemonių, taikomų KLR kilmės kumarino importui, apėjimo importuojant kumariną iš Indijos arba Tailando, deklaruojant arba nedeklaruojant, kad jis yra Indijos arba Tailando kilmės, ir pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 3 dalį ir 14 straipsnio 5 dalį nuo 2004 m. balandžio 9 d. nurodė muitinėms registruoti iš Indijos arba Tailando siunčiamą kumariną, klasifikuojamą KN kodo ex 2932 21 00 subpozicijoje (TARIC kodai 2932 21 00 11 ir 2932 21 00 15), deklaruojamą arba nedeklaruojamą kaip Indijos arba Tailando kilmės.4. TyrimasKomisija oficialiai patarė KLR, Indijos ir Tailando valdžios institucijoms, atitinkamiems žinomiems gamintojams arba eksportuotojams, importuotojams į Bendriją ir pareiškėjui pradėti tyrimą. KLR ir Indijos gamintojams arba eksportuotojams (Tailande nebuvo įtariamų gamintojų), o taip pat importuotojams į Bendriją, kurie buvo nurodyti prašyme arba tapo žinomi Komisijai po tyrimo, kuris paskatino imtis šių priemonių, buvo išsiųsti klausimynai. Suinteresuotoms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir pareikalauti bylos nagrinėjimo per tyrimo pradžios reglamente nurodytą laikotarpį. Visos šalys buvo informuotos, kad nebendradarbiavimo atveju, joms gali būti pritaikytas pagrindinio reglamento 18 straipsnis, o išvados bus padarytos remiantis turimais faktais.Nei vienas KLR arba Tailando gamintojas arba eksportuotojas nepateikė atsakymo į klausimyną. Per nurodytą laikotarpį atsakymai į klausimynai buvo gauti iš vieno Indijos eksportuotojo ir vieno su juo nesusijusio Bendrijos importuotojo. Komisija nuvyko patikrinti šio Indijos eksportuojančio gamintojo patalpų:Atlas Fine Chemicals Pvt. Ltd, Nasik, Indija5. Tyrimo laikotarpisTyrimas truko nuo 2003 m. balandžio 1 d. iki 2004 m. kovo 31 d. Siekiant ištirti prekybos modelio pasikeitimą, nuo 2000 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos buvo surinkti duomenys.B. TYRIMO REZULTATAI1. Bendrosios pastabos ir (arba) bendradarbiavimo lygis(a) TailandasNei vienas Tailando kumarino gamintojas ar eksportuotojas apie save nepranešė ir nebendradarbiavo tyrimo metu. Todėl išvados dėl iš Tailando į Bendriją siunčiamo kumarino eksporto buvo padarytos remiantis turimais faktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje. Tyrimo pradžioje Tailando valdžios institucijos buvo informuotos apie nebendradarbiavimo padarinius, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 18 straipsnio 6 dalyje.(b) IndijaVienas Indijos eksportuojantis gamintojas, Atlas Fine Chemicals Pvt. Ltd, India (toliau – Atlas ), atsakingas už 90 % kumarino importo iš Indijos kiekio ir vertės tiriamuoju laikotarpiu, bendradarbiavo.Atlas savo atsakyme į klausimyną teigė, kad nei viena iš su ja susijusių bendrovių nei tiesiogiai nei netiesiogiai nedalyvauja kumarino prekyboje arba gamyboje. Tačiau, patikrinimo vizito metu buvo atskleistos dvi su Atlas susijusios bendrovės Indijoje: Monolith Chemicals Pvt. Ltd . ir Aims Impex Pvt. Ltd ., kurios importuoja KLR kilmės kumariną į Indiją, o tada parduoda įvežtus produktus Atlas .(c) KLRNei vienas Kinijos gamintojas ar eksportuotojas nebendradarbiavo tyrimo metu.Bendrovėms buvo išaiškinta, kad nebendradarbiavimo atveju joms gali būti taikomas pagrindinio reglamento 18 straipsnis. Joms taip pat buvo pranešta apie nebendradarbiavimo padarinius.2. Atitinkamas produktas ir panašus produktasPagal tariamą antidempingo muitų apėjimą atitinkamas produktas, kaip apibrėžta pradiniame reglamente, tai kumarinas, šiuo metu klasifikuojamas KN kodo ex 2932 21 00 subpozicijoje. Kumarinas yra balkšvi, kristalų pavidalo milteliai turintys jiems būdingą ką tik nupjauto šieno kvapą. Jis dažniausiai naudojamas kaip aromatinis cheminis preparatas ir kaip fiksatorius ruošiant aromatinius junginius; tokie junginiai naudojami valiklių, kosmetikos ir kvepalų gamyboje.Kumarinas gali būti gaminamas laikantis dviejų skirtingų gamybos procesų: fenolio kelio, apimančio Perkino reakciją, ir o-krezolio kelio, apimančio Rašingo reakciją. Tačiau šių dviejų procesų pagalba pagaminto kumarino pagrindinės fizinės ir cheminės savybės yra tokios pat ir jo panaudojimo paskirtis yra ta pati.Remiantis tyrimo metu iš vieno bendradarbiavusio Indijos gamintojo surinkta informacija ir jokiems kitiems Indijos gamintojams ar šalims iš Tailando nebendradarbiavus reikia neturint prieštaraujančių įrodymų daryti išvadą, kad į Bendriją iš KLR eksportuojamas ir iš Indijos bei Tailando vežamas kumarinas turi tokias pačias fizines ir chemines charakteristikas ir yra naudojamas tais pačiais tikslais. Todėl jie yra laikomi pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje apibrėžtais produktais.3. Prekybos modelio pasikeitimasKaip jau minėta, prekybos modelis tariamai pakito dėl prekių gabenimo per Indiją ir Tailandą.TailandasKadangi nei viena Tailando bendrovė nebendradarbiavo tyrimo metu, Tailando eksportas į Bendriją turėjo būti nustatytas remiantis turimais faktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje. Iš Tailando įvežamų prekių kainos ir kiekiai buvo nustatyti remiantis Eurostato duomenimis, kurie buvo patikimiausia turima informacija.Kumarino importas iš Tailando išaugo nuo 0 tonų 2000 m. iki 211 tonų tiriamuoju laikotarpiu. Šių prekių importas iš Tailando prasidėjo 2001 m. spalio mėn., praėjus keletui mėnesių po 2002 m. atliktos peržiūros dėl priemonės pratęsimo (toliau –ankstesnis tyrimas), kai nebebuvo galima išvengti Tarybos reglamente (EB) Nr. 600/96 nurodytų priemonių taikymo[4]. Iš Tailando importuojamo kumarino dalis išaugo nuo 0 % 2000 m. iki 50 % tiriamuoju laikotarpiu viso į Bendriją importuojamo kumarino, o iš KLR importuojamo kumarino kiekis tuo pačiu laikotarpiu išliko stabilus ir sudarė 7 % viso įvežamo kumarino. Be to, Kinijos eksporto statistika KN kodu lygiu rodo, kad tuo pačiu laikotarpiu kumarino eksportas iš RPC Tailande stipriai išaugo nuo 1 tonos 2000 m. iki 270 tonų tiriamuoju laikotarpiu. Taip pat buvo pažymėta, kad importas iš Tailando tam tikru laipsniu kompensavo sumažėjusį importą iš KLR nuo tada, kai pradžioje Reglamentu (EB) Nr. 600/96 buvo nustatytos priemonės.Kadangi nebuvo bendradarbiaujama ir neturint prieštaraujančių įrodymų, galima spręsti, kad dėl KLR kilmės kumarino gabenimo per Tailandą nuo 2000 m. iki tiriamojo laikotarpio pasikeitė prekybos tarp KLR, Tailando ir Bendrijos modelis.IndijaIš Indijos importuojamo kumarino dalis išaugo nuo 11 % 2000 m. iki 35 % tiriamuoju laikotarpiu viso į Bendriją importuojamo kumarino, o iš KLR importuojamo kumarino kiekis tuo pačiu laikotarpiu išliko stabilus ir sudarė 7 % viso įvežamo kumarino. Be to, Kinijos eksporto statistika pagal KN kodus rodo, kas tuo pačiu laikotarpiu kumarino eksportas iš RPC į Indiją stipriai išaugo nuo 88 tonų 2000 m. iki 687 tonų tiriamuoju laikotarpiu. Taip pat buvo pažymėta, kad importas iš Indijos tam tikru laipsniu kompensavo sumažėjusį importą iš KLR nuo tada, kai pradžioje Reglamentu (EB) Nr. 600/96 buvo nustatytos priemonės.(a) Bendradarbiavęs eksportuojantis gamintojas IndijojeAtlas žymiai ir nepertraukiamai didino savo eksportą į Bendriją: nuo 100[5] 2000/2001 finansiniais metais (toliau – FM)[6] iki 1957 tiriamuoju laikotarpiu. Per tą patį laikotarpį Atlas žymiai padidino KLR kilmės kumarino pirkimą: nuo 100 2000/2001 FM iki 1411 tiriamuoju laikotarpiu. Todėl daroma išvada, kad Atlas nusprendė importuoti Kinijos kilmės kumariną ir šiek tiek jį pakeitus reeksportuoti į Bendriją, tokiu būdu žymiai padidinant importo iš Indijos į Bendriją dalį.(b) Nebendradarbiavusios bendrovėsPrašyme buvo nurodytas vienas Indijos gamintojas. Kalbant apie šią nebendradarbiavusią bendrovę, ar apie bet kurį kitą pasirinkusį nebendradarbiauti gamintoją, eksporto į Bendriją kiekiai ir vertė turėjo būti nustatyti remiantis turimais faktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje. Nebendradarbiavusių bendrovių eksportuojamų prekių kainos ir kiekiai buvo nustatyti remiantis Eurostato duomenimis, kurie buvo patikimiausia turima informacija. Tuo remiantis buvo nustatyta, kad nebendradarbiavusių bendrovių importas truputį sumažėjo. Tai galima paaiškinti tuo, kad Atlas labai padidino eksportą į Bendriją taip pakenkdama nebendradarbiavusiai bendrovei. Be to, reikia pastebėti, kad nebendradarbiavusių bendrovių importas tesudarė 4–7 %[7] viso tiriamuoju laikotarpiu iš Indijos įvežamo kumarino kiekio ir vertės. Atsižvelgiant į nebendradarbiavusių bendrovių nebendradarbiavimą ir nedidelę rinkos dalį, buvo nustatyta, kad apie nebendradarbiavusias bendroves turima informacija neprieštarauja išvadai dėl pasikeitusio rinkos modelio.(c) Išvada dėl IndijosRemiantis pirmiau pateiktomis išvadomis galima spręsti, kad dėl KLR kilmės šiek tiek pakeisto kumarino reeksporto per Indiją, kurį vykdo bendradarbiaujanti bendrovė, ir KLR kilmės kumarino perkrovimo per Indiją, vykdomo nebendradarbiaujančių bendrovių, nuo 2000 m. iki tiriamojo laikotarpio pasikeitė prekybos tarp Indijos, KLR ir Bendrijos modelis.4. Nepagrįsta priežastis arba nepagrįstas ekonominis pasiteisinimasTailandasKalbant apie importą iš Tailando, tai kadangi nebuvo bendradarbiauta ir nėra prieštaraujančių įrodymų, galima teigti, kad atsižvelgiant į tai, kad importas prasidėjo praėjus keletui mėnesių nuo ankstesnio tyrimo pradžios, turbūt belaukiant atnaujintų antidempingo priemonių taikymo, prekybos modelis pakito dėl esamų antidempingo priemonių, o ne dėl kurios nors kitos pagrįstos priežasties arba ekonominio sumetimo, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje.IndijaKalbant apie bendradarbiavusį Indijos eksportuojantį gamintoją, buvo nustatyta, kad jis importavo o-krezolio keliu pagamintą kumariną iš KLR per dvi susijusias Indijos bendroves. Atlas papildomai išvalė importuojamą produktą, o tada šis papildomai išvalytas kumarinas buvo reeksportuojamas į Bendriją. Tiriamuoju laikotarpiu šiame gamybos procese naudojamo kumarino kiekis sudarė 75 %[8] visų Atlas gamybos apimčių. Likusioji 25 %[9] dalis buvo gaminama Indijoje iš fenolio keliu pagaminto kumarino. Kadangi nevalytas kumarinas, importuojamas iš KLR, ir Atlas į Bendriją reeksportuojamas papildomai išvalytas kumarinas klasifikuojami toje pačioje KN pozicijoje, daroma išvada, kad abu produktai yra vienodi ir todėl į Bendriją reeksportuojamas produktas išlaiko Kinijos kilmės statusą.Atlas pareiškė, kad KN kodas yra tik orientacinis elementas nustatant produkto kilmę, o tolimesnis kumarino gryninimas turi būti laikomas paskutiniu esminiu perdirbimu, kuris vykdomas tam tikslui įrengtoje įmonėje, kai pagaminamas naujas gaminys. Todėl Atlas nuomone bendrovės išgrynintas kumarinas yra Indijos kilmės.Buvo nustatyta, kad papildomas jau kosmetikos pramonei tinkamo kumarino gryninimas nepakeičia to kumarino kilmės.Be to, tyrimo rezultatai parodė, kad kumarino papildomo gryninimo išlaidos nebuvo didelės ir todėl buvo nuspręsta, kad šio proceso metu kumarinas tik šiek tiek perdirbamas, siekiant jį išgryninti, tačiau nepagaminamas joks naujas produktas. Iš tikrųjų papildomai išgrynintas kumarinas atitinka aptariamo produkto aprašymą. Atlas to neužginčijo.Atlas taip pat pareiškė, kad vertinant ar perdirbimas turėjo būti laikomas svarbiu, papildomo gryninimo proceso metu prarasto iš KLR importuoto kumarino vertė turėtų būti vertinama kaip gryninimo proceso išlaidos. Tačiau gryninimo proceso metu prarasto kumarino vertė pasidengia, kai tik toks kumarinas parduodamas. Todėl ši vertė negali būti laikoma paties gryninimo proceso išlaidomis.Bendrovė pridūrė, kad pagrindinė priežastis dėl KLR kilmės kumarino eksporto buvo nesaugumas dėl streikų pavojaus Indijoje. Tačiau, net jei ir streikų pavojus būtų laikomas galimu bendrovės sprendimų pateisinimu, streikai gali paveikti abu Atlas gamybos procesus, t.y. indiško, fenolio keliu pagaminto, kumarino gamybą ir KLR kilmės, o-krezolio keliu pagaminto, kumarino valymą. Taigi streikai nėra pakankamas pasiteisinimas dėl Atlas gamybos procese naudojamo KLR kilmės kumarino dalies padidėjimo nuo apytiksliai 25 % 2000 m. iki daugiau nei 70% tiriamuoju laikotarpiu[10]. Taigi galima, teigti, kad prekybos modelio pasikeitimui nėra kitų pagrįstų priežasčių, išskyrus esamų antidempingo priemonių KLR kilmės kumarino importui vengimą.Todėl daroma išvada, kad prekybos modelis keičiasi greičiau dėl esamų antidempingo priemonių, nei dėl kurios kitos nepagrįstos priežasties ar nepagrįsto ekonominio pasiteisinimo, pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje.Kalbant apie nebendradarbiavusias Indijos bendroves, jų eksportas sumažėjo po 2001/2002 m. finansinių metų, nes labai padidėjo Atlas rinkos dalis, tačiau, turint omeny, kad kalbama apie mažus kiekius, šis faktas neturėjo poveikio išvadai dėl pasikeitusio prekybos modelio.5. Taisomojo muito poveikio sumažinimas panašių produktų kainų ir (arba) kiekių atžvilgiuTailandasRemiantis pirmiau pateikta prekybos srauto analize, buvo nustatyta, kad Bendrijos importo modelio pasikeitimas yra susijęs su taikomomis antidempingo priemonėmis. Nors iki 2001 m. spalio mėn. Bendrijos rinkoje nebuvo deklaruojamo Tailando kilmės importo, tiriamuoju laikotarpiu jis sudarė 211 tonas. Šis kiekis sudarė 30,7 % Bendrijos suvartojimo ankstesniu tiriamuoju laikotarpiu.Tyrimas parodė, kad ankstesniu tiriamuoju laikotarpiu iš Tailando įvežamų produktų vidutinės kainos buvo dar žemesnės negu iš KLR importuojamų produktų ir žemesnės už Bendrijos pramonės kainas. Dabartinio tyrimo metu Tailando importo vidutinės kainos buvo 20% žemesnės negu Kinijos eksporto kainos.Remiantis tuo, kas buvo išdėstyta, galima teigti, kad prekybos srauto pasikeitimas kartu su nenormaliai žemomis Tailando eksporto kainomis sumažino antidempingo priemonių taisomąjį poveikį tiek panašių produktų kiekių tiek kainų atžvilgiu.IndijaRemiantis pirmiau pateikta prekybos srauto analize, buvo nustatyta, kad prekybos modelio pasikeitimas yra susijęs su taikomomis antidempingo priemonėmis. Nors 2000 m. Indijos eksportuojamas kumarinas sudarė tik 11 % viso į Bendriją įvežamo kumarino kiekio, tiriamuoju laikotarpiu jis sudarė 35 %. Šis kiekis sudarė 18–22 %[11] Bendrijos suvartojimo ankstesnio tyrimo laikotarpiu.Tyrimas parodė, kad ankstesnio tyrimo laikotarpiu iš Indijos įvežamų produktų vidutinės kainos buvo dar žemesnės negu iš KLR importuojamų produktų ir žemesnės už Bendrijos pramonės kainas. Dabartinio tyrimo metu Indijos importo vidutinės kainos buvo 14 % žemesnės negu Kinijos eksporto kainos.Remiantis tuo, kas buvo išdėstyta, galima teigti, kad prekybos srauto pasikeitimas kartu su nenormaliai žemomis Indijos eksporto kainomis sumažino antidempingo priemonių taisomąjį poveikį tiek panašių produktų kiekių tiek kainų atžvilgiu.Atlas pareiškė, kad nėra pagrįsta 1994 m. (t.y. tyrimo laikotarpis, kurio pasėkoje 1996 m. buvo taikomos pirminės priemonės) Kinijos eksporto į Bendriją kainas lyginti su dabartinėmis Indijos eksporto į tą pačią rinką kainomis, nes tarp dviejų tyrimo laikotarpių praėjo dešimt metų.Tačiau tikrovėje Indijos eksporto kainos buvo lyginamos su Kinijos eksporto kainomis, nustatytomis per 2002 m. atliktą pabaigos peržiūros tiriamąjį laikotarpį.6. Dempingo įrodymai atsižvelgiant į panašiems produktams anksčiau nustatytas normaliąsias vertesTailandasSiekiant nustatyti, ar gali būti rasta dempingo įrodymų atitinkamo produkto, tiriamuoju laikotarpiu eksportuoto iš Tailando į Bendriją, atžvilgiu, Eurostato duomenys buvo panaudoti, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje.Pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalį reikalaujama dempingo, susijusio su anksčiau nustatytomis panašių produktų normaliosiomis vertėmis, įrodymų, Ankstesnio tyrimo metu buvo nustatyta, kad Jungtinės Amerikos Valstijos (JAV) yra tinkama rinkos ekonomikos šalis, analogiška KLR, ir pagal ją galima nustatyti normaliąsias vertes.Siekiant teisingai palyginti normaliąsias vertes ir eksporto kainas, buvo atsižvelgta į besiskiriančius veiksnius, kurie turi įtakos kainoms ir kainų palyginamumui. Šie koregavimai buvo atlikti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį transportavimo ir draudimo atžvilgiu, remiantis turimais faktais, t.y. nurodant juos prašyme, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį.Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį ir 2 straipsnio 12 dalį, lyginant normaliosios vertės svertinį vidurkį nustatytą ankstesnio tiriamojo laikotarpio metu su eksporto kainų svertiniu vidurkiu dabartinio tiriamojo laikotarpio metu, išreikštus CIF kainos Bendrijos pasienyje procentu (muitai sumokėti) nustatomas iš Tailando į Bendriją įvežamo kumarino dempingas. Nustatytas dempingo skirtumas, išreikštas CIF kainos Bendrijos pasienyje procentu (muitai nesumokėti) viršijo 100 %.IndijaSiekiant nustatyti, ar gali būti rasta dempingo įrodymų atitinkamo produkto, tiriamuoju laikotarpiu eksportuoto iš Indijos į Bendriją, atžvilgiu, buvo panaudotos Indijos bendradarbiavusio gamintojo pateiktos eksporto kainos ir Eurostato duomenys apie nebendradarbiavusias bendroves, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje.(a) Bendradarbiavęs eksportuojantis gamintojasSiekiant teisingai palyginti normaliąsias vertes ir Atlas eksporto kainą, buvo atsižvelgta į besiskiriančius veiksnius, kurie turi įtakos kainoms ir kainų palyginamumui. Šie koregavimai buvo atlikti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį transportavimo ir draudimo, aptarnavimo ir pagalbinių išlaidų, pakavimo ir valiutos konvertavimo atžvilgiu remiantis Atlas pateiktais duomenimis.Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį ir 2 straipsnio 12 dalį, palyginus normaliosios vertės svertinį vidurkį nustatytą ankstesnio tiriamojo laikotarpio metu su eksporto kainų svertiniu vidurkiu dabartinio tiriamojo laikotarpio metu, išreikštus CIF kainos Bendrijos pasienyje procentu (muitai sumokėti) buvo nustatytas iš Atlas siunčiamo įvežamo kumarino dempingas. Apskaičiuotas dempingo skirtumas, išreikštas CIF kainos Bendrijos pasienyje procentu (muitai nesumokėti) viršijo 80 %.Atlas pareiškė, kad ankstesnio tyrimo metu nustatytą normaliosios vertės svertinį vidurkį palyginus su šio tyrimo laikotarpio metu nustatytu eksporto kainų svertiniu vidurkiu buvo padaryta neteisinga išvada, nes dviejų tyrimų tiriamuosius laikotarpius skiria dešimt metų.Tačiau Komisija nustatydama normaliosios vertės svertinį vidurkį pasitelkė 2002 m. atliktos pabaigos peržiūros duomenis ir todėl laiko tarpas tarp dviejų tyrimų tiriamųjų laikotarpių tėra du metai. Tai atitinka pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalies reikalavimus.(b) Nebendradarbiavusios bendrovėsSiekiant teisingai palyginti normaliąsias vertes ir eksporto kainas, buvo atsižvelgta į besiskiriančius veiksnius, kurie turi įtakos kainoms ir kainų palyginamumui. Šie koregavimai buvo atlikti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį transportavimo ir draudimo, aptarnavimo ir pagalbinių išlaidų, pakavimo ir valiutos konvertavimo atžvilgiu remiantis Atlas pateiktais duomenimis.Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį ir 2 straipsnio 12 dalį, palyginus normaliosios vertės svertinį vidurkį nustatytą ankstesnio tiriamojo laikotarpio metu su eksporto kainų svertiniu vidurkiu dabartinio tiriamojo laikotarpio metu, išreikštus CIF kainos Bendrijos pasienyje procentu (muitai sumokėti) buvo nustatytas iš Indijos nebendradarbiavusių bendrovių į Bendriją įvežamo kumarino dempingas. Apskaičiuotas dempingo skirtumas, išreikštas CIF kainos Bendrijos pasienyje procentu (muitai nesumokėti) viršijo 60 %.C. PRIEMONĖSAtsižvelgiant į pirmiau minėtas išvadas dėl muitų apėjimo, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje, galiojančių antidempingo priemonių atitinkamo KLR kilmės produkto importui taikymas turi būti išplėstos ir tam pačiam produktui, vežamam iš Indijos ar Tailando, deklaruojamam arba nedeklaruojamam kaip Indijos ar Tailando kilmės.Išplečiamas muito taikymas turi būti pradinio reglamento 1 straipsnio 2 dalyje nurodyto muito taikymas.Pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 3 dalį ir 14 straipsnio 5 dalį, kuriose nurodoma, kad visos plačiau taikomos priemonės yra taikytinos registruotam importui nuo registracijos dienos, antidempingo muitas turi būti renkamas už kumariną, siunčiamą iš Indijos arba Tailando, kuris buvo atgabentas į Bendriją jį įregistravus pagal pradinio reglamento nuostatas. Tačiau atsižvelgiant į pakeičiamą produkto prigimtį ir ypatingas šio atvejo aplinkybes, buvo neįmanoma tikrai atskirti operacijas, susijusias su tikrai Indijoje pagamintu kumarinu, nuo operacijų, susijusių su iš Kinijos importuotu ir paskui į Bendriją reeksportuotu kumarinu. Dėl šios priežasties, iš Indijos atsiųstam kumarinui taikomi išplėsti antidempingo muitai neturėtų būti atgaline data taikomi Atlas eksportuojamo kumarino importui per registracijos laikotarpį.D. PRAŠYMAS ATLEISTI NUO IMPORTO REGISTRAVIMO ARBA MUITO IŠPLĖTIMASVienintelis bendradarbiavęs eksportuojantis gamintojas, Atlas , pateikė prašymą atleisti nuo importo registravimo ir numatomo išplėsto antidempingo priemonių taikymo pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 4 dalį.Tyrimo metu buvo nustatyta, kad Atlas, reeksportuodamas šiek tiek perdirbtą KLR kilmės kumariną, apėjo galiojančias antidempingo priemones. Taip pat buvo nustatyta, kad Atlas į Bendriją eksportavo tikrai Indijoje fenolio keliu pagamintą kumariną (žr. 27 preambulę). Pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 4 dalį Atlas prašymas atleisti nuo importo registravimo ir antidempingo priemonių yra atmetamas.E. ĮSIPAREIGOJIMASTačiau atsižvelgiant į pakeičiamą produkto prigimtį ir sunkumus, su kuriais Atlas TL metu susidūrė siekdamas atskirti Indijoje pagamintus produktus nuo senolio keliu pagaminto ir Kinijos kilmės papildomai išgryninto ir į Bendriją reeksportuoto kumarino; išimties tvarka laikoma tinkama priimti Atlas įsipareigojimą, kurio laikydamasi bendrovė Bendrijai parduos tikrai Indijoje pagamintą kumariną iki aukščiausios kiekių ribos, atitinkančios tokio Bendrijai parduoto produkto kiekį TL metu. Už kumariną, parduodamą laikantis šio įsipareigojimo, nereikės mokėti plačiau taikomo muito.Komisija šį Atlas įsipareigojimą gali priimti Komisijos sprendimu.Tokiame kontekste Atlas įsipareigojo Komisiją reguliariai ir detaliai informuoti apie savo eksportą į Bendriją, kad Komisija galėtų veiksmingai stebėti, kaip vykdomas įsipareigojimas.Kad Komisija ir toliau galėtų veiksmingai stebėti, ar bendrovė vykdo savo prisiimtus įsipareigojimus, pateikiant prašymą dėl išleidimo į laisvą apyvartą atitinkamai muitinės įstaigai, atleidimas nuo antidempingo muito priklausys nuo to, ar pateikiamoje sąskaitoje faktūroje nurodyti bent priede išvardyti punktai. Tokia informacija taip pat būtina, kad muitinės institucijos galėtų pakankamai tiksliai nustatyti, ar siunta atitinka prekybos dokumentus. Jei tokia sąskaita faktūra nepateikiama arba ji neatitinka muitinei deklaruoto produkto, tuo atveju mokamas atitinkamo dydžio antidempingo muitas.Todėl atsižvelgiant į tai pasiūlymas įsipareigoti laikomas priimtinu ir aptariama bendrovė buvo informuota apie esminius faktus, aplinkybes ir įsipareigojimus, kuriais remiantis pasiūlymas buvo priimtas .Jei Atlas pažeidžia įsipareigojimą arba pasitvirtina, kad įsipareigojimas kitais atžvilgiais yra netinkamas, Komisija gali panaikinti priėmimą,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis1. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 769/2002 dėl Kinijos Liaudies Respublikos kilmės kumarino, klasifikuojamo KN kodo ex 2932 21 00 subpozicijoje, importo nustatytas galutinis antidempingo muito taikymas išplečiamas iš Indijos ir Tailando vežamam kumarinui, klasifikuojamam KN kodo ex 2932 21 00, deklaruojamam arba nedeklaruojamam kaip Indijos ar Tailando kilmės (TARIC kodai 2932 21 00 11 ir 2932 21 00 15).2. Šio straipsnio 1 dalyje muitas plačiau taikomas importui, registruotam pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 661/2004 2 straipsnį ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 13 straipsnio 3 dalį ir 14 straipsnio 5 dalį, išskyrus prekes, kurias eksportuoja Atlas Fine Chemicals Pvt Ltd., Debhanu Mansion, Nasik-Pune Highway, Nasik Road, MS 422 101 , Indija , (TARIC papildomas kodas A579).3. Nepaisant šio straipsnio 1 dalies, galutinis antidempingo muitas netaikomas importui, išleidžiamam į laisvą apyvartą laikantis 2 straipsnio nuostatų.4. Taikomos galiojančios nuostatos dėl muitų.2 straipsnis1. Importas, dėl kurio pateikiama deklaracija apie išleidimą į laisvą apyvartą, atleidžiamas nuo 1 straipsnyje nustatyto kompensacinio muito, jei gaminiai yra pagaminti bendrovių, kurių įsipareigojimus Komisija priėmė ir kurių pavadinimai nurodyti atitinkamame Komisijos sprendime su tam tikrais pakeitimais, ir jei importuojama buvo nepažeidžiant to pačio Komisijos sprendimo nuostatų.2. 1 dalyje minimam importui netaikomas antidempingo muitas, jeigu:(a) valstybės narės muitinei pateikiant deklaraciją dėl paleidimo į laisvą apyvartą, pateikiama sąskaita faktūra, kurioje nurodyti bent jau priede išvardyti elementai;(b) deklaruotos ir muitinei pateiktos prekės tiksliai atitinka sąskaitoje faktūroje esantį aprašymą.3 straipsnis1. Prašymai dėl atleidimo nuo plačiau taikomo muito pagal 1 straipsnį turi būti pateikiami raštu viena oficialiųjų Bendrijos kalbų ir turi būti pasirašyti pareiškėjo įgalioto asmens. Paraiškos siunčiamos šiuo adresu:European CommissionDirectorate–General for TradeDirectorate BOffice: J–79 05/17B – 1049 BrusselsFax (32 2) 295 65 05Telex COMEU B 21877.2. Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, sprendimu gali suteikti atleidimą nuo 1 straipsnyje plačiau taikomo muito importo bendrovėms, kurios pateikė tokį prašymą.4 straipsnisMuitinių institucijoms pavedama nutraukti importo registraciją, kaip nustatyta Komisijos Reglamento (EB) Nr. 661/2004 2 straipsnyje.5 straipsnisŠis Reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Šis Reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkasPRIEDASSąskaitoje faktūroje, kurią išduoda bendrovė parduodama kumariną Bendrijoje, nurodomi tokie su įsipareigojimu susiję duomenys:1. Pavadinimas „SĄSKAITA FAKTŪRA UŽ PREKES, SUSIJUSIAS SU ĮSIPAREIGOJIMU“2. 2 straipsnio 1 dalyje nurodytos bendrovės, kuri išduoda sąskaitą faktūrą, pavadinimas3. Sąskaitos faktūros numeris4. Sąskaitos faktūros išdavimo data5. TARIC papildomas kodas, pagal kurį yra klasifikuojamos sąskaitoje faktūroje nurodytos prekės, kurios turi būti išmuitintos Bendrijos pasienyje6. Tikslus prekių aprašymas nurodant:-  gaminio kodo numerį (PCN), naudojamą tyrimo ir įsipareigojimo tikslais;-  laisvos formos prekių, atitinkančių tą PCN, aprašymą (pvz., „PCN...“);-  bendrovės gaminio kodo numerį (PCN), jei taikytina;-  KN kodą;-  kiekį (nurodyti kg).7. Bendrijon importuojančios bendrovės, kuriai bendrovė išdavė sąskaitą faktūrą dėl prekių, su kuriomis yra susijęs įsipareigojimas, pavadinimas8. Asmenvardis bendrovės tarnautojo, kuris išrašė sąskaitą faktūrą ir pasirašė tokį pareiškimą:„Patvirtinu, kad tiesiogiai į Bendriją eksportuojamų prekių, nurodomų šioje sąskaitoje faktūroje, parduodama tiek, kiek leidžiama pagal įsipareigojimą, kurį pasiūlė [bendrovė] ir priėmė Europos Komisija Sprendimu [NURODYTI NUMERĮ]. Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“[1] OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2002 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12).[2] OL L 123, 2002 5 9, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1854/2003 (OL L 272, 2003 10 23, p. 1).[3] OL L 104, 2004 4 8, p. 99.[4] OL L 86, 1996 4 4, p. 1.[5] Konfidencialumo sumetimais duomenys šioje pastraipoje yra indeksuoti.[6] FM = finansiniai metai, apimantys laikotarpį nuo vienų metų balandžio 1 d. iki kitų metų kovo 31 d.[7] Tikslus procentas nenurodomas konfidencialumo sumetimais.[8] Konfidencialumo sumetimais tiksli data nenurodoma.[9] Konfidencialumo sumetimais tiksli data nenurodoma.[10] Konfidencialumo sumetimais tikslūs duomenys nenurodomi.[11] Tikslus procentas nenurodomas konfidencialumo sumetimais.


title: Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas nustatantis bendrą verslo registrų sistemą statistiniais tikslais ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2186/93

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52005PC0112

Pasiūlymas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas nustatantis bendrą verslo registrų sistemą statistiniais tikslais ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2186/93  /* KOM/2005/0112 galutinis - COD 2005/0032 */

	Briuselis, 5.4.2005KOM(2005) 112 galutinis2005/0032 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASnustatantis bendrą verslo registrų sistemą statistiniais tikslais ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2186/93(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. AIšKINAMOJI INFORMACIJAGaliojantis Verslo registro reglamentas (2186/93), kuris suderino valstybių narių statistiniais tikslais naudojamus registrus, buvo priimtas 1993 m., ir dabar yra iš dalies pasenęs. Kadangi praėjo nemažai metų, situacija smarkiai pasikeitė, o statistiniai reikalavimai išaugo.Palaipsniui susiformavo trijų rūšių papildomi reikalavimai:-  ekonomikos globalizacija formuoja poreikį rinkti informaciją apie įmonių grupes;-  skirtingų sektorių veiklos integracija reikalauja visaapimančio ekonomikos aprėpimo;-  bendroji rinka reikalauja geresnio statistinio palyginamumo, o tam ypač svarbu, kad verslu ES užsiimantys gyventojai galėtų naudotis suderintais šaltiniais.Pasiūlymo tikslas – atsižvelgti į šiuos naujus reikalavimus pakeičiant dabartinį Verslo registro reglamentą.Siekiant šio tikslo, galiojančiame Verslo registro reglamente siūlomi keli pakeitimai, kurie yra apibendrinti žemiau esančiose pastraipose.2. REGLAMENTO TURINYSAtsižvelgiant į anksčiau nurodytus naujus reikalavimus duomenims, siūlomame reglamento projekte padaryti du svarbūs pokyčiai.-  Privaloma registruoti visas ekonominę veiklą vykdančias ir prie bendrojo vidaus produkto prisidedančias įmones, jų vietinius vienetus ir atitinkamus juridinius vienetus (dabartiniame reglamente kai kurių veiklos sektorių registruoti nereikia).-  Privaloma nurodyti finansinius ryšius ir įmonių grupes, o valstybės narės ir Eurostatas privalės apsikeisti duomenimis apie tarptautines grupes ir jų sudedamuosius vienetus.2.1. Visapusiškas ekonomikos vaizdasĮsigaliojus visą ekonomiką apimantiems Bendrijos statistikos įstatymams ir vis dažniau naudojantis verslo registrais nacionalinės apskaitos tikslais, būtina, kad verslo registrai apimtų visą ekonomiką. Papildomi sektoriai, kuriuos tapo privalu įtraukti į verslo registrus, yra viešasis administravimas, žemės ūkis ir žuvininkystė.Viešojo administravimo įtraukimasViešojo sektoriaus vaidmuo keičiasi. Tam tikras veiklos rūšis, kurias seniau prižiūrėjo viešasis sektorius, dabar gali prižiūrėti valstybinės arba privačios įmonės. Siekiant aiškaus situacijos vaizdo, reikia labiau tinkamų palyginimui tokių veiklos rūšių šaltinių. Tai galima pasiekti tik reikalaujant, kad pagal sutartus standartus į statistiniais tikslais naudojamus nacionalinius verslo registrus būtų įtraukiamas valstybės sektorius.Žemės ūkio ir žuvininkystės įtraukimasDėl stipraus politinio susidomėjimo kaimo plėtra reikia informacijos ne vien tik apie žemės ūkį, bet ir apie vis didėjančius jo derinius su kitomis veiklos rūšimis, kurios nėra įtraukiamos į daugiausia produktais pagrįstą žemės ūkio statistiką. Suvienodinus požiūrį į žemės ūkį verslo registruose, bus galima suteikti svarbiausią žemės ūkio politikai reikalingą informaciją.2.2. Duomenys apie įmonių grupesSiekiant įvertinti ekonomikos koncentraciją, nuolat auga informacijos apie įmonių grupes poreikis nacionaliniu lygmeniu, o tarptautiniu lygmeniu – su globalizacija susijusiai statistikai. Siekiant patenkinti tokį poreikį, ruošiama daug įvairios statistikos, taip pat ir Komisijos statistikos įstatymo reguliuojamos statistikos (statistikos apie užsienyje esančius bendrovių filialus, mokėjimų balansus, užsienio prekybą), bet jos nepakanka. Nepakanka vien tik registruoti tam tikras nacionalinėje teritorijoje esančių įmonių grupių dalis, duomenys apie tarptautines grupes turi būti renkami Europos lygmeniu.Reglamento projekte reikalaujama, kad nacionaliniuose verslo registruose būtų registruojami juridinių vienetų finansiniai ryšiai ir tokia informacija tarpvalstybinių ryšių pagalba būtų perduodama Komisijai (Eurostatui).Tai leistų užtikrinti:-  Suderintas dabartinių tyrimų imčių sistemas, kuriose naudojama finansinių ryšių koncepcija;-  geresnes galimybes palyginti daugelį dabartinių statistikų, kuriose svarbų vaidmenį vaidina skirtingose šalyse esančių įmonių finansiniai ryšiai, pavyzdžiui, duomenys apie našumą;-  papildomą informaciją apie įmonių grupes, nes registrai taip pat galėtų būti naudojami kaip tiesioginiai statistikos apie globalizaciją šaltiniai. Tokios informacijos reikšmė įvairioms Komisijos konkurencijos ir mokslinių tyrimų politikoms bei prekybos deryboms būtų neįkainojama.Šis pasiūlymas taip pat priartintų duomenų apie tarptautines įmonių grupes apimtį ir kokybę prie JAV lygmens.3. PASIūLYMO REIKšMėDauguma valstybių narių jau iš dalies įgyvendino naujuosius reikalavimusBeveik visose valstybėse narėse bent jau iš dalies yra įtraukti trys neprivalomi NACE skyriai, galima gauti arba ruošiamasi pateikti konkrečią informaciją apie įmonių grupes. Daugeliu atvejų sistema jau galioja, o tolesnes priemones dėl jų įtraukimo pagerinimo ar kokybės, tarkim, pasinaudojant papildomais šaltiniais, renkasi pačios valstybės narės. Kadangi nacionalinės situacijos yra skirtingos, valstybės narės gali pasiekti suderinimo tik priėmusios bendrą metodologiją, kaip teigiama reglamento pasiūlyme.Mažų įstaigų registruoti nereikalaujamaKadangi tarptautiniu mastu labiausiai domimasi tarptautinėmis grupėmis, nėra griežtai reikalaujama įtraukti įmones grupes rezidentes. Galima laisvai rinktis, ar įtraukti mažiausias, darbuotojų neturinčias bendroves, nes tai priklauso nuo valstybės turimų administracinių išteklių. Taigi, kai tik įmanoma, atsižvelgiama į nacionalinę situaciją ir į skirtingus turimus išteklius.Siekiant išvengti nepagrįstų išlaidų, kai kurie kintami dydžiai nėra privalomiKai kurių kintamųjų registravimas priklauso nuo to, ar galima rasti reikalingą informaciją konkrečių valstybių narių administraciniuose šaltiniuose, o tam tikri įmonių grupių kintamieji gali būti neregistruojami iki tol, kol duomenys bus perduoti Eurostatui, ten apibendrinti, ir iki tol, kol valstybė narė gaus sistemingai ištaisytų duomenų įvertinimą. Svarbus pavyzdys – kontroliuojančios šalies apibrėžimas bendrovių užsienio filialų statistikoje, kai nacionaliniu lygmeniu turima informacija gali būti nenuosekli arba jos gali visai nebūti – tada nuoseklumas gali būti užtikrinamas tik Europos lygmeniu.Apyvarta nėra privaloma žemės ūkiui, žuvininkystei ir viešajam sektoriui.4. KONSULTACIJOS SU VALSTYBėMIS NARėMISReglamento projektas ruoštas intensyviai konsultuojantis su valstybėmis narėmis, išsamiai aptartas su įvairiomis suinteresuotomis šalimis, keletą kartų aptartas Verslo registrų ir statistikos skyrių darbo grupėje bei Verslo statistikos direktorių ir Statistikos programos komiteto susirinkimuose. Atsižvelgta į valstybėse narėse, ELPA, šalyse kandidatėse ir Komisijoje esančių pagrindinių vartotojų ir kitų dalyvių požiūrį. Šis pasiūlymas – tai subalansuota pozicija tarp pagrindinių vartotojų pageidaujamos informacijos apimties ir nacionalinių statistikos institutų darbo krūvio.2005/0032 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASnustatantis bendrą verslo registrų sistemą statistiniais tikslais ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2186/93 (Tekstas svarbus EEB)EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 285 straipsnio 1 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[2],laikydamiesi sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[3],kadangi:(1) 1993 m. liepos 22 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2186/93[4] buvo nustatyta bendra sistema statistiniams verslo registrams, kuriuose naudojami suvienodinti apibrėžimai, charakteristikos, apimtis ir atnaujinimo procedūros. Siekiant toliau tobulinti verslo registrų perkėlimą į suvienodintą sistemą, reikia priimti naują reglamentą.(2) 1993 m. kovo 15d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 696/93 dėl statistinių vienetų gamybos sistemai stebėti ir analizuoti Bendrijoje [5]pateikiami rekomenduojamų naudoti statistinių vienetų apibrėžimai. Siekiant įvykdyti Bendrijos reikalavimus, bendrajai rinkai reikia geresnio statistinio palyginamumo. Siekiant tokio pagerinimo, reikia nustatyti bendrus įmonių ir kitų susijusių statistinių vienetų apibrėžimus ir apibūdinimus.(3) 1996 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 58/97 dėl verslo struktūros statistikos[6] ir 1998 m. gegužės 19 d. ir Tarybos reglamentu (EB) 1165/98 dėl trumpojo laikotarpio statistikos[7] nustatyta Bendrijos statistikos apie struktūrą, veiklą, konkurencingumą ir verslo veiklą Bendrijoje bendroji rinkimo, apdorojimo, perdavimo ir vertinimo sistema. Verslo registrai statistikos tikslais sudaro tokios bendros sistemos pagrindinį elementą: suteikdami vienodą imčių sistemą, jie padeda organizuoti ir koordinuoti statistines apklausas.(4) Verslo registrai yra vienas iš elementų, padedančių suderinti išaugusios informacijos apie bendroves skirtingus reikalavimus ir sumažinančių administracinę naštą, visų pirma leidžiant naudotis turima informacija administraciniuose ir teisiniuose registruose, ypač mikroįmonių, mažųjų ir vidutinių įmonių atveju, kaip tai nurodyta Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB[8](5) Verslo registrai statistikos tikslais taip pat yra pagrindinis verslo demografijos šaltinis, nes juose renkama informacija apie įsteigtas ir panaikintas įmones bei apie ekonomikos struktūrinius pasikeitimus dėl koncentracijos ar dekoncentracijos, kuri atsiranda susijungiant įmonėms, perimant įmones, įmonėms pasidalinus ar skilus, ar įvykus verslo dalyvių restruktūrizacijai.(6) Buvo pripažintas svarbus valstybės įmonių vaidmuo valstybių narių nacionalinei ekonomikai. 1980 m. birželio 25 d. Komisijos direktyvoje dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir valstybės įmonių[9] skaidrumo (80/723/EEB) aptariamos tam tikros valstybės įmonių rūšys. Todėl valstybės įmonės ir viešosios korporacijos turėtų būti nurodomos verslo registruose, o tai galima padaryti pasinaudojant institucinių sektorių klasifikacija.(7) Siekiant apibrėžti bendrovių grupes, teisingai apibūdinti bendroves, nustatyti didelių ir sudėtingų vienetų profilį, ištirti ekonomikos koncentraciją, reikia įdiegti įteisintųjų vienetų kontrolės ryšius. Informacija apie bendrovių grupes pagerina verslo registrų kokybę ir gali būti naudojama siekiant sumažinti slaptų duomenų atskleidimo riziką. Kai kurie finansiniai duomenys dažnai yra daug svarbesni įmonių grupės ar pogrupio lygmeniu nei įmonės lygmeniu, ir gali būti, kad juos galima gauti tik grupės ar pogrupio lygmeniu. Jei registruojamos įmonių grupės, tada, prireikus, galima tiesiogiai tirti visą grupę, o ne jos sudedamąsias dalis, o tai gali ženkliai sumažinti atsakymų pateikimo naštą. Tačiau įmonių grupes bus galima registruoti tik dar labiau suvienodinus registrus.(8) Auganti ekonomikos globalizacija sukelia sunkumų dabartiniam įvairių statistikų pateikimui. Dėl tarptautinių įmonių grupių registracijos verslo registrai tampa pagrindine priemone gerinant daugelį su globalizacija susijusių statistikų: tarptautinės prekių ir paslaugų prekybos, mokėjimų balanso, užsienio tiesioginių investicijų, užsienyje esančių filialų, mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų bei darbo rinkos. Dauguma tokios statistikos apima visą ekonomiką ir reikalauja, kad į verslo registrus būtų įtraukti visi ekonomikos sektoriai.(9) Remiantis 1990 m. birželio 11 d. Tarybos reglamento (Euratomas, EEB) Nr. 1588/90 dėl konfidencialių statistinių duomenų perdavimo Europos Bendrijų statistikos tarnybai[10] 3 straipsnio 2 dalimi, nacionalinės statistinių duomenų konfidencialumo taisyklės negali būti taikomos norint neleisti perduoti konfidencialius statistinius duomenis Bendrijos institucijai (Eurostatui), jeigu Bendrijos teisės aktas numato tokių duomenų perdavimą.(10) Siekiant garantuoti šiame reglamente nurodytų įsipareigojimų vykdymą, už duomenų rinkimą valstybėse narėse atsakingoms nacionalinėms institucijoms gali prireikti pasinaudoti administracinių duomenų šaltiniais, tokiais kaip mokesčių ir socialinės apsaugos institucijų, centrinių bankų ir kitų valstybės institucijų registrais ir kitomis informacijos apie tarpvalstybinius sandorius ir pozicijas turinčiomis duomenų bazėmis, jei tokių duomenų reikia ruošiant Bendrijos statistiką.(11) Priemonės, būtinos šiam reglamentui įgyvendinti, turėtų būti priimamos laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijai suteiktų įgyvendinimo įgaliojimų vykdymo tvarką [11].(12) Todėl Reglamentas (EB) Nr. 2186/93 turėtų būti panaikintas.(13) Buvo konsultuojamasi su Statistinės programos komitetu.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisTikslasŠis reglamentas nustato bendrą statistinių verslo registrų struktūrą Bendrijoje.Valstybės narės turi įdiegti vieną ar daugiau suderintų registrų statistiniais tikslais, kurie būtų naudojami kaip priemonė ruošiant ir koordinuojant tyrimus, taip pat kaip informacijos šaltinis verslo dalyvių ir verslo demografijos statistinei analizei, administracinių duomenų surinkimui ir statistinių vienetų suradimui bei interpretavimui.2 straipsnisApibrėžimaiŠiame reglamente taikomi tokie apibrėžimai:„Juridinis vienetas“ reiškia juridinį vienetą taip, kaip tai apibrėžta Reglamento (EEB) Nr. 696/93 II skilties A dalies 3 punkte [12]„Įmonė“ reiškia įmonę taip, kaip tai apibrėžta to paties reglamento priedo III skilties A dalyje.„Vietinis vienetas“ reiškia vietinį vienetą taip, kaip tai apibrėžta to paties reglamento priedo III skilties F dalyje.„Įmonių grupė“ reiškia įmonių grupę taip, kaip tai apibrėžta Reglamento (EEB) Nr. 696/93 III skilties C dalyje.„Tarptautinių įmonių grupė“ reiškia įmonių grupę, kurią sudaro mažiausiai dvi įmonės arba juridiniai vienetai veikiantys skirtingose šalyse.„Ne visa įmonių grupė“ reiškia toje pačioje šalyje esančias ir tai pačiai įmonių grupei priklausančias įmones ir juridinius vienetus. Tuo atveju, jei kiti vienetai yra ne rezidentai, ją gali sudaryti tik vienas vienetas. Įmonė gali sudaryti ne visą įmonių grupę arba jos dalį.3 straipsnisTaikymo sritis1. Atsižvelgiant į 2 straipsnyje pateiktus apibrėžimus ir tame straipsnyje nurodytus apribojimus, į registrus turi būti įtraukta:visos įmonės, jei jos savo vykdoma ekonomine veikla prisideda prie bendro vidaus produkto (BVP), ir jų vietos vienetai,tokias įmones sudarantys juridiniai vienetai,ne visos įmonių grupės ir informacija apie priede nurodytas tarptautines įmonių grupes,visos įmonių grupės rezidentės.2. Tačiau šis reikalavimas netaikomas ūkiams tada, kai jie gamina prekes ir teikia paslaugas tik savo pačių vartojimui, arba tada, kai jie nuomoja tik savo turtą.3. Atskiro juridinio statuso neturintys, užsienio įmonėms priklausantys ir pagal ESA95 ir SNA93 principus tariamosiomis korporacijomis laikomi vietos vienetai (filialai) registruojami verslo registruose kaip įmonės.4. Įmonės grupę galima sekti pagal jos juridinių vienetų kontrolės ryšius. Aprašant įmonių grupes, turi būti naudojamas Europos sąskaitų sistemos (ESA95) 2.26 punkte (Reglamentas (EB) Nr. 2223/96) pateiktas kontrolės apibrėžimas.5. Šis reglamentas taikomas tik tiems vienetams, kurie visapusiškai arba iš dalies vykdo ekonominę veiklą. Ekonomine veikla laikoma bet kokia veikla, kurios metu konkrečioje rinkoje siūlomos prekės ir paslaugos. Verslo registrų tikslais ekonomine veikla laikomos ir ne rinkos paslaugos, kurios prisideda prie bendro vidaus produkto, taip pat tiesioginis ir netiesioginis aktyvių juridinių vienetų turėjimas. Ekonomiškai neaktyvūs juridiniai vienetai sudaro įmonės dalį tik tada, jei jie yra kartu su ekonomiškai aktyviais juridiniais vienetais.6. Atvejai, kai į verslo registrą turi būti įtrauktos mažiau nei pusę asmens įdarbinančios įmonės ir valstybėms narėms statistiškai nereikšmingos įmonių grupės rezidentės, aptariami remiantis 14 straipsnyje nurodyta procedūra.4 straipsnisInformacijos šaltiniai1. Valstybės narės, rinkdamos šiuo reglamentu reikalaujamą informaciją, ir vykdydamos jo 6 straipsnyje nurodytus kokybės reikalavimus, gali naudotis visais, jų nuomone reikalingais informacijos šaltiniais. Nacionalinės valdžios institucijos turi būti įgaliotos, atsižvelgiant į jų kompetenciją, rinkti statistiniais tikslais šiame reglamente nurodytą informaciją, laikomą administracinėse ir teisinėse bylose.2. Jei reikalaujamų duomenų surinkimui reikia didesnių, nei pagrįstų išlaidų, gali būti naudojamos būtiną tikslumą ir kokybės lygį atitinkančios statistinio apskaičiavimo procedūros.5 straipsnisRegistrų charakteristikosRegistruose pateiktiems vienetams suteikiamas atpažinimo numeris; vienetai apibūdinami naudojantis priede nurodytais apibūdinimais.Charakteristikų sąrašas atnaujinamas, o charakteristikų ir tęstinumo taisyklės apibrėžiamos laikantis 14 straipsnyje nurodytos procedūros.6 straipsnisKokybės standartai ir ataskaitos1. Valstybės narės imasi visų priemonių, kad būtų užtikrinta verslo registrų kokybė.2. Valstybės narės pateikia Komisijai (Eurostatui) jos (jo) prašymu ataskaitą apie verslo registrų kokybę (toliau „kokybės ataskaita“).3. Bendrus kokybės standartus bei kokybės ataskaitų turinį ir periodiškumą nustato Komisija (Eurostatas), atsižvelgdama(-s) į 14 straipsnyje nurodytą procedūrą ir į duomenų surinkimo išlaidų poveikį.4. Valstybės narės informuoja Komisiją (Eurostatą) apie svarbius metodikos ar kitus pakeitimus, kurie darytų įtaką verslo registrų kokybei, iškart, kai tik jos apie tai sužino, ir ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo tokio pasikeitimo įsigaliojimo.7 straipsnisRekomendacijų vadovasKomisija paskelbia verslo registrų rekomendacijos vadovą. Vadovas atnaujinamas glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis.8 straipsnisLaiko trukmė ir periodiškumas1. Registro įrašai ir iš jo išbraukiam informacija peržiūrimi bent jau kartą per metus.2. Peržiūros dažnumas priklauso nuo vieneto rūšies, konkretaus kintamojo dydžio, vieneto dydžio ir paprastai informacijos atnaujinimui naudojamo šaltinio.3. Duomenų atnaujinimo taisyklės taikomos remiantis 14 straipsnyje nustatyta tvarka.4. Valstybės narės kasmet paruošia dokumentą, kuriame atsispindi registrų padėtis metų pabaigoje, ir analizės tikslais saugo tokį dokumentą 30 metų.9 straipsnisDuomenų perdavimas1. Valstybės narės atlieka registrų statistinę analizę ir perduoda informaciją Komisijai (Eurostatui) pagal Komisijos nustatytą formą ir tvarką, remdamosi 14 straipsnyje nustatyta tvarka.2. Valstybės narės Komisijos (Eurostato) prašymu perduoda visą susijusią informaciją dėl šio reglamento įgyvendinimo valstybėse narėse.10 straipsnisValstybių narių apsikeitimas konfidencialiais duomenimisValstybės narės gali apsikeisti konfidencialiais duomenimis, kaip tai nurodyta Reglamento (EB) Nr. 322/97 13 straipsnyje, tada, kai tokio apsikeitimo reikia siekiant užtikrinti informacijos apie tarptautinę įmonių grupę kokybę Europos Sąjungoje. Valstybės narės, gavusios kitos valstybės narės konfidencialius duomenis, laiko juos konfidencialiais.11 straipsnisTarptautinės įmonių grupės duomenų perdavimas1. Valstybės narės perduoda individualius duomenis apie tarptautines įmonių grupes ir jų sudedamąsias dalis taip, kaip tai apibrėžta Komisijos (Eurostato) priede dėl statistinės informacijos apie tarptautines grupes Europos Sąjungoje suteikimo.2. Siekdama užtikrinti sistemingą duomenų registravimą, Komisija (Eurostatas) perduoda kiekvienai valstybei narei duomenis apie tarptautinę įmonių grupę, taip pat apie jos sudėtines dalis, kai mažiausiai vienas jos juridinių vienetų yra tos valstybės narės teritorijoje.3. Komisijai (Eurostatui) perduodamų individualių duomenų ir valstybėms narėms perduodamų duomenų apie tarptautines įmonių grupes apimtis, forma ir tvarka nustatomi laikantis 14 straipsnyje nurodytos tvarkos.12 straipsnisPereinamasis laikotarpis ir nukrypimaiJei verslo registruose reikia atlikti daug pakeitimų, Komisija valstybės narės prašymu gali leisti taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą pereinamojo laikotarpio metu, kuris negali viršyti dviejų metų nuo šio reglamento taikymo pradžios.Žemės ūkiui, miškininkystei ir žuvininkystei, viešajam sektoriui ir gynybai bei privalomai socialinei apsaugai pereinamasis laikotarpis negali viršyti trejų metų.13 straipsnisĮgyvendinimo priemonėsPriemonės dėl šio reglamento įgyvendinimo nustatomos laikantis 14 straipsnyje nurodytos tvarkos. Šias priemones sudaro:mažiausių įmonių ir visų toje pačioje šalyje esančių įmonių grupių įtraukimas, kaip tai nurodyta 3 straipsnyje;registrų informacijos ir kokybės ataskaitų perdavimas, kaip numatyta 6 ir 9 straipsniuose;registrų duomenų atnaujinimo taisyklės, kaip numatyta 8 straipsnyje;individualių duomenų apie tarptautines įmonių grupes perdavimas Komisijai (Eurostatui) ir tarptautinės įmonės grupės duomenų perdavimas valstybėms narėms, kaip numatyta 11 straipsnyje;priede pateiktoregistruose naudojamų charakteristikų sąrašo, jų apibrėžimų ir jų nuoseklumo taisyklių atnaujinimas, kaip numatyta 5 straipsnyje, jei atlikus kokybinį įvertinimą, toks atnaujinimas neapsunkins vienetų ar valstybių narių, kas būtų neproporcinga numatytiems rezultatams.14 straipsnisKomitetas1. Komisijai pagalbą teikia Sprendimu 89/382/EEB, Euratomas[13] įsteigtas Statistikos programų komitetas.2. Jei daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į to sprendimo 8 straipsnio nuostatas.Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje minimas laikotarpis yra trys mėnesiai.15 straipsnisPanaikinimasReglamentas (EEB) Nr. 2186/93 panaikinamas.Nuorodos į panaikintus reglamentus suprantamos kaip nuorodos į šį reglamentą.16 straipsnisĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Jis taikomas nuo 2007 m. sausio 1 d.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje, [...]Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas PirmininkasPRIEDASVerslo registruose apie kiekvieną vienetą pateikiama čia nurodyta informacija. Jei informaciją galima gauti iš kito vieneto ar vienetų, jos nebūtina atskirai saugoti su kiekvienu vienetu.1. JURIDINIAI VIENETAI |ATPAŽINIMO CHARAKTERISTIKOS | 1.1 | Atpažinimo numeris |1.2a | Pavadinimas |1.2b | Kuo išsamesnis adresas (nurodyti pašto kodą) |1.2c | Neprivaloma: telefono ir fakso numeriai, e. pašto adresas, ir informacija, leidžianti rinkti duomenis elektroniniu būdu |1.3 | Pridėtinio vertės mokesčio (PVM) registracijos numeris arba, jei jo nėra, kitas administracinio atpažinimo numeris |DEMOGRAFINĖS CHARAKTERISTIKOS | 1.4 | Juridinio asmens registracijos data arba, fiziniam asmeniui, jo pripažinimo ūkio subjektu data |1.5 | Data, kai juridinis vienetas nustoja būti įmonės dalimi (kaip apibrėžta 3 punkto 3 dalyje) |EKONOMINĖS/STRATIFIKACINĖS CHARAKTERISTIKOS | 1.6 | Juridinė forma |NUORODOS Į KITUS REGISTRUS | Nuoroda į susijusius registrus, kuriuose yra registruotas juridinis vienetas ir kurių informaciją galima naudoti statistiniais tikslais. |1.7a | Nuoroda į Bendrijoje veikiančių ūkio subjektų registrą, įsteigtą remiantis Reglamentu (EB) Nr. 638/2004 [14] ir nuoroda į muitinės bylas arba į ne Bendrijos ūkio subjektų registrą |1.7b | Neprivaloma: nuoroda į balanso duomenis (tų vienetų, kurie privalo skelbti savo ataskaitas), ir nuoroda į mokėjimų balanso registrą arba į užsienio tiesioginių investicijų registrą bei nuoroda į ūkių registrą |Juridinių vienetų, kurie yra įmonių grupėms priklausančių įmonių sudėtinės dalys, papildomos charakteristikos:RYŠIAI SU ĮMONĖS GRUPE | 1.8 | Įmonių grupės rezidentės arba ne visos įmonių grupės (4.1), kuriai priklauso vienetas, atpažinimo numeris |1.9 | Susivienijimo su įmonių grupe rezidente arba su ne visa grupe data |1.10 | Atsiskyrimo nuo grupės rezidentės arba nuo ne visos grupės data |VIENETŲ KONROLĖ | Nuorodos apie vienetų rezidentų kontrolę gali būti užregistruotos nuo viršaus į apačią (1.11a) arba nuo apačios į viršų (1.11b). Registruojamas tik pirmasis tiesioginis arba netiesioginis kiekvieno vieneto kontrolės lygmuo (juos derinant, galima gauti visą kontrolės grandinę). |1.11a | Juridinio vieneto kontroliuojamų juridinių vienetų rezidentų atpažinimo numeriai |1.11b | Juridinį vienetą kontroliuojančio juridinio vieneto rezidento atpažinimo numeris |1.12 | a) registracijos šalis (šalys), ir b) atpažinimo numeris arba pavadinimas, adresas ir PVM numeris juridinio vieneto kontroliuojamų juridinių vienetų ne rezidentų |1.13 | a) registracijos šalis (šalys), ir b) atpažinimo numeris arba pavadinimas, adresas ir PVM numeris juridinį vienetą kontroliuojančio juridinio vieneto ne rezidento |NUOSAVYBĖS TEISĖ Į VIENETUS | Informacija apie rezidentų nuosavybę gali būti užregistruota nuo viršaus į apačią (1.14a) arba nuo apačios į viršų (1.14b). Informacijos registravimas ir akcijoms taikoma riba priklauso nuo to, ar administraciniai šaltiniai turi tokios informacijos. Rekomenduojama riba yra mažiausiai 10 % tiesioginės nuosavybės. |1.14a | a) atpažinimo numeris ir b) akcijos (%) juridiniam vienetui priklausančio juridinio vieneto rezidento |1.14b | a) atpažinimo numeris ir b) akcijos (%)juridiniam vienetui rezidentui priklausančio juridinio vieneto |1.15 | a) registracijos šalis (šalys), ir b) atpažinimo numeris arba pavadinimas, adresas ir PVM numeris, c) akcijos (%) juridiniam vienetui priklausančio juridinio vieneto ne rezidento |1.16 | a) registracijos šalis (šalys), ir b) atpažinimo numeris arba pavadinimas, adresas ir PVM numeris, ir c) akcijos (%) juridiniam vienetui ne rezidentui priklausančio juridinio vieneto |2. VIETOS VIENETAS |ATPAŽINIMO CHARAKTERISTIKOS | 2.1 | Atpažinimo numeris |2.2a | Pavadinimas |2.2b | Kuo išsamesnis adresas (nurodyti pašto kodą) |2.2c | Neprivaloma: telefono ir fakso numeriai, e. pašto adresas, ir informacija, leidžianti rinkti duomenis elektroniniu būdu |2.3 | Įmonės, kuriai priklauso vietos vienetas (3.1), atpažinimo numeris |DEMOGRAFINĖS CHARAKTERISTIKOS | 2.4 | Veiklos pradžios data |2.5 | Veiklos visiško nutraukimo data |EKONOMINĖS/STRATIFIKACINĖS CHARAKTERISTIKOS | 2.6 | Pagrindinis veiklos kodas NACE keturženklio skaičiaus lygmeniu |2.7 | Antrinė veikla, jei tokia yra, NACE keturženklio skaičiaus lygmeniu šis punktas skirtas tik į tyrimus įtrauktiems vietos vienetams |2.8 | Neprivaloma: vietos vienete vykdoma veikla, kuri yra papildoma įmonės, kuriai priklauso vienetas, veikla (Taip/Ne) |2.9 | Įdarbintų asmenų skaičius |2.10a | Darbuotojų skaičius |2.10b | Neprivaloma: visą etatą dirbančių asmenų skaičius |2.11 | Geografinis vietovės kodas |NUORODOS Į KITUS REGISTRUS | 2.12 | Nuoroda į susijusius registrus, kuriuose įtrauktas vietos vienetas ir kurių informaciją galima naudoti statistiniais tikslais (jei tokie susiję registrai egzistuoja). |3. ĮMONĖ |ATPAŽINIMO CHARAKTERISTIKOS | 3.1 | Atpažinimo numeris |3.2a | Pavadinimas |3.2b | Neprivaloma: pašto, e. pašto ir tinklalapio adresai |3.3 | Įmonę sudarančių juridinių vienetų atpažinimo numeriai |DEMOGRAFINĖS CHARAKTERISTIKOS | 3.4 | Veiklos pradžios data |3.5 | Veiklos visiško nutraukimo data |EKONOMINĖS/STRATIFIKACINĖS CHARAKTERISTIKOS | 3.6 | Pagrindinis veiklos kodas NACE keturženklio skaičiaus lygmeniu |3.7 | Antrinė veikla, jei tokia yra, NACE keturženklio skaičiaus lygmeniu šis punktas skirtas tik į tyrimus įtrauktiems vietos vienetams |3.8 | Įdarbintų asmenų skaičius |3.9a | Darbuotojų skaičius |3.9b | Neprivaloma: visą etatą dirbančių asmenų skaičius |3.10 | Apyvarta: neprivaloma žemės ūkiui, žuvininkystei ir valstybiniam sektoriui |3.11 | Institucinis sektorius ir jo posektoriai pagal Europos sąskaitų sistemą |Įmonių grupei priklausančių įmonių papildomos charakteristikosRYŠIAI SU ĮMONĖS GRUPE | 3.12 | Įmonių grupės rezidentės arba ne visos įmonių grupės (4.1), kuriai priklauso vienetas, atpažinimo numeris |4. ĮMONIŲ GRUPĖ |ATPAŽINIMO CHARAKTERISTIKOS | 4.1 | Grupės rezidentės arba ne visos grupės atpažinimo numeris |4.2a | Grupės rezidentės arba ne visos grupės atpažinimo numeris |4.2b | Neprivaloma: grupės rezidentės arba ne visos grupės pagrindinės būstinės pašto, e. pašto ir tinklalapio adresai |4.3 | Grupės rezidentės arba ne visos grupės centro atpažinimo numeris (sutampa su juridinio vieneto, kuris yra grupės rezidentės centras, atpažinimo numeriu). Jei kontroliuojantis vienetas yra fizinis asmuo, kuris nėra ūkio subjektas, jis registruojamas tik tada, jei tokią informaciją galima rasti administraciniuose šaltiniuose |4.4 | Įmonės grupės rūšis:1. grupė, kurios visi vienetai – rezidentai; 2. vietoje kontroliuojama ne visa grupė; 3. iš užsienio kontroliuojama ne visa grupė; |DEMOGRAFINĖS CHARAKTERISTIKOS | 4.5 | Įmonių grupės rezidentės arba ne visos įmonių grupės veiklos pradžios data |4.6 | Įmonių grupės rezidentės arba ne visos įmonių grupės veiklos nutraukimo data |EKONOMINĖS/STRATIFIKACINĖS CHARAKTERISTIKOS | 4.7 | Įmonių grupės rezidentės arba ne visos įmonių grupės pagrindinis veiklos kodas NACE 2 skaitmenų lygmeniu |4.8 | Neprivaloma: įmonių grupės rezidentės arba ne visos įmonių grupės antrinė veikla pagal NACE 2 skaitmenų lygmenį |4.9 | Įmonių grupėje rezidentėje arba ne visoje įmonių grupėje įdarbintų asmenų skaičius |4.10 | Neprivaloma: bendra apyvarta |Tarptautinių įmonių grupių papildomos charakteristikos (2 ir 3 tipai 4 punkto 4 dalyje):4.11 ir 4.12a punktuose nurodytų kintamųjų registravimas yra neprivalomas tol, kol nebus nustatytas duomenų apie tarptautines grupes perdavimas, kaip tai nurodyta 11 straipsnyje.ATPAŽINIMO CHARAKTERISTIKOS | 4.11 | Pasaulinės grupės atpažinimo numeris |4.12a | Pasaulinės grupės pavadinimas |4.12b | Neprivaloma: registracijos šalis, pasaulinės grupės pagrindinės buveinės pašto, e. pašto ir tinklalapio adresai |4.13 | Pasaulinės grupės pagrindinės įmonės, jei pagrindinė įmonė yra rezidentė, atpažinimo numeris (sutampa su juridinio vieneto, kuris yra grupės vadovaujanti įmonė, atpažinimo numeriu). Jei pasaulinei grupei vadovaujanti įmonė yra ne rezidentė, jos registracijos šalis ir jos atpažinimo numeris arba pavadinimas ir adresas nėra privalomi. |EKONOMINĖS/STRATIFIKACINĖS CHARAKTERISTIKOS | 4.14 | Neprivaloma: bendras dirbančių asmenų skaičius |4.15 | Neprivaloma: bendra pasaulinė apyvarta |4.16 | Neprivaloma: šalis, kuri yra pasauliniu mastu priimamų sprendimų centras |4.17 | Neprivaloma: šalys, kuriose yra įmonės arba vietos vienetai |[1] OL C […], […], p. […].[2] OL C […], […], p. […].[3] OL C […], […], p. […].[4] OL L 196, 1993 8 5, p.1.[5] OL L 76, 1993 3 30, p. 1.[6] OL L 14, 1997 1 17, p. 1.[7] OL L 162, 1998 6 5, p. 1.[8] OL L 124, 2003 5 20, p. 36.[9] OL L 195, 1980 7 29, p. 35.[10] OL L 151, 1990 6 15, p. 1.[11] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.[12] OL L 76, 1993 3 30, p. 1.[13] OL L 181, 1989 6 28, p. 47.[14] OL L 102, 2004 4 7, p. 1.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52008PC0074

Pasiūlymas Tarybos reglamentas kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1210/2003 dėl tam tikrų konkrečių ekonominių ir finansinių santykių su Iraku apribojimo  /* KOM/2008/0074 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 8.2.2008KOM(2008) 74 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1210/2003 dėl tam tikrų konkrečių ekonominių ir finansinių santykių su Iraku apribojimo(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1.  Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1210/2003 nustatytos tam tikros ribojančios priemonės Irakui pagal Bendrąją poziciją 2003/495/BUSP ir JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1483(2003). Reglamento (EB) Nr. 1210/2003 2 straipsnyje priimti specialūs susitarimai dėl atsiskaitymo už iš Irako eksportuojamą naftą, naftos produktus ir gamtines dujas, o 10 straipsnyje – dėl tam tikro Irako turto imuniteto nuo teisinių procesinių veiksmų.2.  JT Saugumo Taryba 2007 m. gruodžio 18 d. Rezoliucija 1790 nusprendė, inter alia , kad šie specialūs susitarimai turėtų būti taikomi iki 2008 m. gruodžio 31 d. ir teigė ketinanti peržiūrėti specialų susitarimą dėl imuniteto nuo teisinių procesinių veiksmų ne vėliau kaip iki 2008 m. birželio 15 d. Todėl tikslinga atitinkamai iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 1210/2003.3.  Taip pat tikslinga suderinti Reglamentą (EB) Nr. 1210/2003 su naujausia sankcijų taikymo praktika, susijusia su kompetentingų institucijų nustatymu, atsakomybe už pažeidimus ir jurisdikcija.PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1210/2003 dėl tam tikrų konkrečių ekonominių ir finansinių santykių su Iraku apribojimoEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 60 ir 301 straipsnius,atsižvelgdama į Bendrąją poziciją 2008/.../BUSP, kuria iš dalies keičiama Bendroji pozicija 2003/495/BUSP dėl Irako[1],atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:(1) Pagal JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1483 (2003) Tarybos reglamento (EB) Nr. 1210/2003 dėl tam tikrų konkrečių ekonominių ir finansinių santykių su Iraku apribojimo ir panaikinančio Reglamentą (EB) Nr. 2465/96[2] 2 straipsnyje priimtas specialus susitarimas dėl atsiskaitymo už iš Irako eksportuojamą naftą, naftos produktus ir gamtines dujas, o šio reglamento 10 straipsnyje priimtas specialus susitarimas dėl tam tikro Irako turto imuniteto nuo teisinių procesinių veiksmų. Specialus susitarimas dėl imuniteto buvo taikomas iki 2007 m. gruodžio 31 d. Specialus susitarimas dėl atsiskaitymo tebetaikomas.(2) JT Saugumo Tarybos rezoliucijoje 1790 (2007) ir Bendrojoje pozicijoje 2008/.../BUSP nustatyta, kad abu specialūs susitarimai turėtų būti taikomi iki 2008 m. gruodžio 31 d. Todėl tikslinga atitinkamai iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 1210/2003.(3) Taip pat tikslinga suderinti Reglamentą (EB) Nr. 1210/2003 su naujausia sankcijų taikymo praktika, susijusia su kompetentingų institucijų nustatymu, atsakomybe už pažeidimus ir jurisdikcija. Taikant šį reglamentą, laikoma, kad Bendrijos teritorija apima valstybių narių, kurioms taikoma Sutartis, teritorijas, laikantis Sutartyje išdėstytų sąlygų.(4) Siekiant užtikrinti, kad šiame reglamente numatytos priemonės būtų veiksmingos, šis reglamentas turi įsigalioti nedelsiant,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamentas (EB) Nr. 1210/2003 iš dalies keičiamas taip:4.  2 straipsnis pakeičiamas taip:„2 straipsnisVisos pajamos, gautos iš eksportuojamos Irako naftos, I priede nurodytų naftos produktų ir gamtinių dujų pardavimo nuo 2003 m. gegužės 22 d. pervedamos į Irako plėtros fondą JTO Saugumo Tarybos rezoliucijoje 1483 (2003) ir ypač jos 20 ir 21 dalyse nustatytomis sąlygomis“.5.  Įterpiamas šis 4a straipsnis:„4a straipsnisAtitinkami fiziniai ar juridiniai asmenys arba subjektai nėra atsakingi, jei jie nežinojo ir neturėjo pagrįstos priežasties įtarti, kad jų veiksmai pažeis 4 straipsnio 3 dalyje ir 4 straipsnio 4 dalyje nurodytą draudimą“.6.  6 straipsnis pakeičiamas taip:„6 straipsnis1. Nukrypstant nuo 4 straipsnio, V priede išvardytose svetainėse nurodytos kompetentingos institucijos gali leisti nutraukti tam tikrų lėšų ar ekonominių išteklių įšaldymą, jei tenkinamos visos šios sąlygos:(a) šioms lėšoms arba ekonominiams ištekliams taikomas iki 2003 m. gegužės 22 d. teismo, administracine arba arbitražo tvarka nustatytas turto suvaržymas arba iki minėtos dienos paskelbtas teismo, administracinis arba arbitražo sprendimas;(b) lėšos arba ekonominiai ištekliai bus naudojami tik ieškiniams, užtikrintiems tokiu turto suvaržymu arba pripažįstamiems teisėtais tokiu sprendimu, patenkinti laikantis galiojančiais įstatymais ir kitais teisės aktais, kuriais reglamentuojamos tokius ieškinius keliančių asmenų teisės, nustatytų ribų;(c) ieškinio patenkinimas nepažeidžia Reglamento (EB) Nr. 3541/92;(d) turto suvaržymo arba sprendimo pripažinimas neprieštarauja suinteresuotosios valstybės narės viešajai tvarkai.2. Visais kitais atvejais pagal 4 straipsnį įšaldytų lėšų, ekonominių išteklių ir pajamų iš ekonominių išteklių įšaldymas panaikinamas tik tam, kad lėšos būtų pervestos į Irako centrinio banko valdomą Irako plėtros fondą, laikantis JT Saugumo Tarybos rezoliucijoje 1483 (2003) nustatytų sąlygų.“7.  7 straipsnis pakeičiamas taip:„7 straipsnis1. Sąmoningai ir apgalvotai dalyvauti veikloje, kurios tikslas arba poveikis yra tiesiogiai arba netiesiogiai aplenkti 4 straipsnį arba skatinti 2 ir 3 straipsniuose nurodytas operacijas, draudžiama.2. Visa informacija apie tai, kad šio reglamento nuostatos yra arba buvo aplenkiamos, pranešama V priede išvardytose svetainėse nurodytoms kompetentingoms institucijoms ir tiesiogiai arba per šias kompetentingas institucijas ši informacija pateikiama Komisijai.“8.  8 straipsnis pakeičiamas taip:„8 straipsnis1. Nepažeisdami taikomų taisyklių dėl informacijos teikimo, slaptumo ir profesinės paslapties bei Sutarties 284 straipsnio nuostatų, fiziniai ir juridiniai asmenys, subjektai ir institucijos:(a) nedelsdami pateikia visą informaciją, kuri palengvintų šio reglamento laikymąsi, pvz., pagal 4 straipsnį įšaldytas sąskaitas ir sumas, V priede išvardytose svetainėse nurodytoms kompetentingoms institucijoms toje valstybėje narėje, kur yra šių institucijų buveinė arba kur jos įsikūrusios, ir tiesiogiai arba per šias kompetentingas institucijas šią informaciją pateikia Komisijai;(b) kiekvieną kartą tikrindami šią informaciją, bendradarbiauja su kompetentingomis institucijomis, nurodytomis V priede išvardytose svetainėse.2. Visa pagal šį straipsnį pateikta arba gauta informacija naudojama tik tais tikslais, kuriais ji buvo pateikta arba gauta.“9.  Įterpiamas šis 15a straipsnis:„15a straipsnis1. Valstybės narės paskiria kompetentingas institucijas, į kurias šio reglamento 6–8 straipsniuose daroma nuoroda, ir nurodo jas V priede išvardytose svetainėse arba per šias svetaines.2. Valstybės narės praneša Komisijai apie kompetentingas institucijas iki 2008 m. kovo 15 d., taip pat apie bet kokius vėlesnius pasikeitimus.“10.  16 straipsnis pakeičiamas taip:„16 straipsnisŠis reglamentas taikomas:(a) Bendrijos teritorijoje, įskaitant oro erdvę;(b) visuose valstybės narės jurisdikcijai priklausančiuose orlaiviuose ar laivuose;(c) visiems Bendrijos teritorijoje ar už jos ribų esantiems asmenims, kurie yra valstybės narės piliečiai;(d) visiems pagal valstybės narės teisę įregistruotiems arba įsteigtiems juridiniams asmenims, subjektams ar organizacijoms;(e) visiems Bendrijoje visą verslą arba jo dalį vykdantiems juridiniams asmenims, subjektams arba organizacijoms“.11.  18 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:„3. 2 ir 10 straipsniai taikomi iki 2008 m. gruodžio 31 d.“.12.  V priedas pakeičiamas šio reglamento priedo tekstu.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje […]Tarybos varduPirmininkasPRIEDAS„V PRIEDASSvetainės, kuriose pateikiama informacija apie 6–8 straipsniuose minėtas kompetentingas institucijas, ir adresas, kuriuo pranešimai siunčiami Europos KomisijaiA. Svetainės, kuriose pateikiama informacija apie kompetentingas institucijas(užpildo valstybės narės)BELGIJABULGARIJAČEKIJADANIJAVOKIETIJAESTIJAAIRIJAGRAIKIJAISPANIJAPRANCŪZIJAITALIJAKIPRASLATVIJALIETUVALIUKSEMBURGASVENGRIJAMALTANYDERLANDAIAUSTRIJALENKIJAPORTUGALIJARUMUNIJASLOVĖNIJASLOVAKIJASUOMIJAŠVEDIJAJUNGTINĖ KARALYSTĖB. Adresas, kuriuo turėtų būti siunčiami pranešimai Europos Komisijai:Commission of the European CommunitiesDirectorate-General for External RelationsDirectorate A. Crisis Platform and Policy Coordination in Common Foreign and Security PolicyUnit A.2. Crisis Management and Peace BuildingCHAR 12/106B-1049 BrusselsTelefonas (+32 2) 295 55 85Faksas (+32 2) 299 08 73.“[1] OL L ..., … 2008, p. .. .[2] OL L 169, 2003 7 8, p. 6. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1791/2006 (OL L 363, 2006 12 20, p. 1).


title: Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1785/2003 dėl ryžių importo tvarkos

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52006PC0098

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 03.03.2006KOM(2006) 98 galutinis2006/0028 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1785/2003 dėl ryžių importo tvarkos(PATEIKTA KOMISIJOS)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1.  2003 m. birželio 26 d. Taryba įgaliojo Komisiją pranešti PPO, kad Europos bendrija ketina keisti lengvatas, taikomas produktams, kurių SS kodai yra 1006 20 (lukštenti ryžiai) ir 1006 30 (visiškai nulukštenti ryžiai), įtrauktiems į Europos bendrijos CXL sąrašą, pridėtą prie GATT. Pranešta buvo 2003 m. liepos 2 d.2.  Komisija vedė derybas su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, kurios domisi galimybe tapti pagrindiniu produkto, kurio kodas yra SS 1006 20 (lukštenti ryžiai), tiekėju ir svarbiu produkto, kurio kodas yra SS 1006 30 (visiškai nulukštenti ryžiai), tiekėju, su Tailandu, kuris domisi galimybe tapti pagrindiniu produkto, kurio kodas yra SS 1006 30 (visiškai nulukštenti ryžiai), tiekėju ir svarbiu produkto, kurio kodas yra SS 1006 20 (lukštenti ryžiai), tiekėju, ir su Indija bei Pakistanu, kurios abi domisi galimybe tapti svarbiais produkto, kurio kodas yra SS 1006 20 (lukštenti ryžiai), tiekėjais.3.  Bendrijos vardu buvo patvirtinti susitarimai:4.  2004 m. rugpjūčio 11 d. Tarybos sprendimu 2004/617/EB[1] – su Indija,5.  2004 m. rugpjūčio 11 d. Tarybos sprendimu 2004/618/EB[2] – su Pakistanu,6.  2005 birželio 21 d. Tarybos sprendimu 2005/476/EB[3] – su Jungtinėmis Valstijomis,7.  2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos sprendimu 2005/953/EB[4] – su Tailandu.8.  Tuose sprendimuose buvo nustatytos importo muitų dydžių, taikomų atsižvelgiant į produkto pobūdį arba importuojamą kiekį, nustatymo sąlygos, be to, Komisijai buvo leista nukrypti nuo Reglamento (EB) Nr. 1785/2003 dėl bendro ryžių rinkos organizavimo pereinamuoju laikotarpiu. Nukrypti leidžianti nuostata galioja iki 2006 m. birželio 30 d.9.  Todėl reikėtų iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1785/2003 ir įtraukti į jį dalinius ryžių importo tvarkos pakeitimus, atsiradusius dėl minėtųjų susitarimų.2006/0028 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1785/2003 dėl ryžių importo tvarkosEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 36 straipsnį ir 37 straipsnio 2 dalies trečiąją pastraipą,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[5],kadangi:10.  2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1785/2003 dėl bendro ryžių rinkos organizavimo[6] 10 straipsnio 1 dalyje reikalaujama, kad importuojant į Bendriją arba eksportuojant iš Bendrijos bet kuriuos minėto reglamento 1 straipsnyje išvardytus produktus reikia pateikti importo arba eksporto licencijas. Siekiant verslo subjektams taikomos tvarkos supaprastinimo, turėtų būti įmanoma nukrypti nuo prievolės pateikti importo licenciją, kai ji nebūtina administruojant tam tikrą ryžių importą. Todėl reikėtų leisti Komisijai nukrypti nuo šios prievolės.11.  Tarybos sprendimu 2004/617/EB[7] patvirtintame Europos bendrijos ir Indijos susitarime[8] pasikeičiant laiškais pagal GATT 1994 XXVIII straipsnį dėl nuolaidų ryžiams, numatytų EB CXL priede, pridėtame prie GATT 1994, pakeitimo, numatyta, kad tam tikroms Basmati tipo lukštentų ryžių veislėms, kurių kilmės šalis yra Indija, taikomas nulinis muitas.12.  Tarybos sprendimu 2004/618/EB[9] patvirtintame Europos bendrijos ir Pakistano susitarime[10] pasikeičiant laiškais pagal GATT 1994 XXVIII straipsnį dėl nuolaidų ryžiams, numatytų EB CXL priede, pridėtame prie GATT 1994, pakeitimo, numatyta, kad tam tikroms Basmati tipo lukštentų ryžių veislėms, kurių kilmės šalis yra Pakistanas, taikomas nulinis muitas.13.  Tarybos sprendimu 2005/476/EB[11] patvirtintame Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarime pasikeičiant laiškais dėl lukštentiems ryžiams taikomų muitų apskaičiavimo metodo[12], nustatomas muito, taikomo KN kodu 1006 20 žymimų lukštentų ryžių importui, apskaičiavimo mechanizmas ir periodiškas nustatymas.14.  Tarybos sprendimu 2004/953/EB[13] patvirtintame Europos bendrijos ir Tailando susitarime[14] pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. GATT XXVIII straipsnį siekiant iš dalies pakeisti prie 1994 m. GATT pridėtame EB CXL sąraše numatytas ryžiams taikomas lengvatas, nustatomas muito, taikomo KN kodu 1006 30 žymimų visiškai nulukštentų ir iš dalies nulukštentų ryžių importui, apskaičiavimo mechanizmas ir periodiškas nustatymas ir numatoma, kad KN kodu 1006 40 00 žymimų skaldytų ryžių importui taikomas muitas yra 65 eurai už toną.15.  Keturiuose minėtuose sprendimuose Komisijai numatoma galimybė nukrypti nuo Reglamento (EB) Nr. 1785/2003, kad būtų visapusiškai taikomi minėti susitarimai. Nukrypti leidžiančios nuostatos taikomos iki 2006 m. birželio 30 d.16.  Todėl reikėtų pritaikyti Reglamento (EB) Nr. 1785/2003 nuostatas dėl muito nustatymo įvairiems tuose susitarimuose minimiems ryžių tipams.17.  Kad Basmati ryžiams būtų galima taikyti nulinio importo muito mokestį, jie turi priklausyti susitarimuose nurodytai veislei. Siekiant įsitikinti, kad nulinį muito mokestį taikant importuoti Basmati ryžiai atitinka šias charakteristikas, Komisija turi priimti konkrečias taisykles.18.  Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1785/2003 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. Kad verslo subjektai būtų garantuoti, kad ši nauja importo tvarka būtų pradėta taikyti pasibaigus laikinos tvarkos taikymui, tokį dalinį pakeitimą reikėtų taikyti nuo 2006 m. liepos 1 d.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamentas (EB) Nr. 1785/2003 iš dalies keičiamas taip:1) 10 straipsnyje įterpiama tokia 1a dalis:„1a Tuo atveju, kai administruojant tam tikrą ryžių importą, importo licencija nėra būtina, Komisija gali, taikydama 26 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą, nukrypti nuo šio straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje numatytos prievolės.“2) 11 straipsnio 2 dalis išbraukiama.3) Įterpiami 3a–3d straipsniai:„11a strai psnis1. Nukrypstant nuo 11 straipsnio 1 dalies nuostatų, importo muitą už KN 1006 20 kodu žymimus lukštentus ryžius Komisija nustato per dešimt dienų po kiekvieno atitinkamo referencinio laikotarpio pabaigos:a) 30 eurų už toną vienu iš šių atvejų:-  kai nustatoma, kad lukštentų ryžių importas per visus prekybos metus, kurie ką tik baigėsi, nepasiekė 3 dalies pirmoje pastraipoje nurodyto metinio referencinio kiekio, sumažinto 15 %,-  kai nustatoma, kad lukštentų ryžių importas per pirmuosius šešis prekybos metų mėnesius nepasiekė 3 dalies antroje pastraipoje nurodyto dalinio referencinio kiekio, sumažinto 15 %,b) 42,5 eurų už toną vienu iš šių atvejų:-  kai nustatoma, kad lukštentų ryžių importas per visus prekybos metus, kurie ką tik baigėsi, viršija 3 dalies pirmoje pastraipoje nurodytą metinį referencinį kiekį, sumažintą 15 %, bet neviršija to paties metinio referencinio kiekio, padidinto 15 %,-  kai nustatoma, kad lukštentų ryžių importas per pirmuosius šešis prekybos metų mėnesius viršija 3 dalies antroje pastraipoje nurodytą dalinį referencinį kiekį, sumažintą 15 %, bet neviršija to paties dalinio referencinio kiekio, padidinto 15 %;c) 65 eurų už toną vienu iš šių atvejų:-  kai nustatoma, kad lukštentų ryžių importas per visus prekybos metus, kurie ką tik baigėsi, viršija 3 dalies pirmoje pastraipoje nurodytą metinį referencinį kiekį, padidintą 15 %,-  kai nustatoma, kad lukštentų ryžių importas per pirmuosius šešis prekybos metų mėnesius viršija 3 dalies pirmoje antroje pastraipoje nurodytą dalinį referencinį kiekį, padidintą 15 %.Komisija nustato taikomą muitą tik tada, jeigu dėl paskaičiavimų, atliktų taikant šios pastraipos nuostatas, reikia jį keisti. Iki naujo taikytino muito nustatymo yra taikomas anksčiau nustatytas muitas.2. Apskaičiuojant 1 dalyje nurodytą importą atsižvelgiama į KN 1006 20 kodu žymimų lukštentų ryžių kiekį, dėl kurio buvo išduotos importo licencijos remiantis 10 straipsnio 1 dalimi per atitinkamą referencinį laikotarpį, išskyrus šio reglamento 11b straipsnyje nurodytas Basmati ryžių importo licencijas.3. 2005–2006 prekybos metams metinis referencinis kiekis yra 437 678 tonų. Šis kiekis yra didinamas 6 000 tonų per metus 2006–2007 ir 2007–2008 prekybos metams.Dalinis referencinis kiekis kiekvieniems prekybos metams sudaro pusę pirmoje pastraipoje nurodyto metinio referencinio kiekio.11b straipsnisNukrypstant nuo 11 straipsnio 1 dalies, KN 1006 20 17 ir KN 1006 20 98 kodais žymimoms Basmati lukštentų ryžių veislėms, nurodytoms šio reglamento IIIa priede, taikomas nulinis importo muitas Komisijos nustatytomis sąlygomis ir remiantis 26 straipsnio 2 dalyje numatyta tvarka.11c straipsnis1. Nukrypstant nuo 11 straipsnio 1 dalies nuostatų, importo muitą už KN 1006 30 kodu žymimus iš dalies nulukštentus ar visiškai nulukštentus ryžius Komisija nustato per dešimt dienų po kiekvieno atitinkamo referencinio laikotarpio pabaigos:a) 175 eurų už toną vienu iš šių atvejų:-  kai nustatoma, kad iš dalies nulukštentų ir visiškai nulukštentų ryžių importas per visus praėjusius prekybos metus viršija 387 743 tonas,-  kai nustatoma, kad iš dalies nulukštentų ir visiškai nulukštentų ryžių importas per pirmuosius šešis prekybos metų mėnesius viršija 182 239 tonas;b) 145 eurų už toną vienu iš šių atvejų:-  kai nustatoma, kad iš dalies nulukštentų ir visiškai nulukštentų ryžių importas per visus praėjusius prekybos metus neviršija 387 743 tonų,-  kai nustatoma, kad iš dalies nulukštentų ir visiškai nulukštentų ryžių importas per pirmuosius šešis prekybos metų mėnesius neviršija 182 239 tonų.Komisija nustato taikomą muitą tik tada, jeigu dėl paskaičiavimų, atliktų taikant šios pastraipos nuostatas, reikia jį keisti. Iki naujo taikytino muito nustatymo yra taikomas anksčiau nustatytas muitas.2. Apskaičiuojant 1 dalyje nurodytą importo muitą, atsižvelgiama į KN 1006 30 kodu žymimų iš dalies nulukštentų ar visiškai nulukštentų ryžių kiekį, dėl kurio buvo išduotos importo licencijos remiantis 10 straipsnio 1 dalimi per atitinkamą referencinį laikotarpį.11d straipsnisNukrypstant nuo 11 straipsnio 1 dalies, KN 1006 40 00 kodu žymimų skaldytų ryžių importo muitas yra 65 eurai už toną.“4) Šio reglamento priedas pridedamas kaip IIIa priedas.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra taikomas nuo 2006 m. liepos 1 d.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje, [data]Tarybos varduPirmininkasPRIEDAS„IIIa PRIEDAS„11b straipsnyje nurodytos Basmati ryžių veislėsBasmati 217Basmati 370Basmati 386Kernel ( Basmati )Pusa BasmatiRanbir BasmatiSuper BasmatiTaraori Basmati (HBC–19)Type-3 ( Dehradun )“[1] OL L 279, 2004 8 28, p. 17.[2] OL L 279, 2004 8 28, p. 23.[3] OL L 170, 2005 7 1, p. 67.[4] OL L 364, 2005 12 29, p. 24.[5] OL C ..., [data], p. ... .[6] OL L 270, 2003 10 21, p. 96.[7] OL L 279, 2004 8 28, p. 17. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2005/476/EB (OL L 170, 2005 7 1, p. 67).[8] OL L 279, 2004 8 28, p. 19.[9] OL L 279, 2004 8 28, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2005/476/EB.[10] OL L 279, 2004 8 28, p. 25.[11] OL L 170, 2005 7 1, p. 67.[12] OL L 170, 2005 7 1, p. 69.[13] OL L 346, 2005 12 29, p. 24.[14] OL L 346, 2005 12 29, p. 26.