				|

		52011PC0779

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl konkrečių viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatyto audito reikalavimų /* KOM/2011/0779 galutinis - 2011/0359 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
Tiek Europos, tiek kitose šalyse iš karto po
finansų krizės priimtomis priemonėmis buvo iš esmės
siekiama skubiai stabilizuoti finansų sistemą. Bankų, rizikos
draudimo fondų, reitingų agentūrų, priežiūros
institucijų ar centrinių bankų vaidmuo daugeliu atveju buvo
svarstomas ir nuodugniai analizuojamas, tačiau kol kas mažai dėmesio
skirta arba visai neskirta auditorių vaidmeniui per krizę, tiksliau,
tam vaidmeniui, kurį jie turėjo atlikti. Atsižvelgiant į tai,
kad nuo 2007 iki 2009 m. daugelis bankų atskleidė didžiulius tiek
balansinių, tiek nebalansinių pozicijų nuostolius, daugeliui
piliečių ir investuotojų sunku suprasti, kaip auditoriai
galėjo savo klientams (ypač bankams) pateikti teigiamas tų
laikotarpių audito išvadas.
Svarbu pažymėti, kad per krizę 2008
m. spalio mėn. – 2009 m. spalio mėn. 4 588,9 mlrd. EUR
mokesčių mokėtojų pinigų buvo skirta bankams paremti
ir kad tokia pagalba 2009 m. sudarė 39 proc. 27 ES valstybių
narių BVP[1], vadinasi, reikia tobulinti
visus finansų sistemos elementus.
Griežtas auditas labai svarbus siekiant
atkurti rinkos pasitikėjimą. Pateikiant lengvai prieinamą,
ekonomiškai naudingą ir patikimą informaciją apie
įmonių finansines ataskaitas padedama apsaugoti investuotojus.
Užtikrinant skaidresnes ir patikimesnes finansines ataskaitas galima sumažinti
ir audituojamų subjektų kapitalo išlaidas.
Taip pat labai svarbu pabrėžti, kad
auditoriams teisės aktais pavesta atlikti teisės aktų
nustatytą įmonių, kurios naudojasi ribota atsakomybe ir (arba)
kurioms leidžiama teikti paslaugas finansų sektoriuje, finansinių
ataskaitų auditą. Vykdydami šį pavedimą jie atlieka
visuomeninį vaidmenį – pateikia nuomonę apie audituojamo
subjekto finansinių ataskaitų tikrumą ir teisingumą.
Nuo 1984 m., Direktyva 1984/253/EEB suderinus
auditorių patvirtinimo procedūras, teisės aktų nustatytas
auditas iš dalies reguliuojamas ES taisyklėmis. 2006 m. gegužės 17 d.
Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/43/EB dėl teisės
aktų nustatyto metinės finansinės atskaitomybės ir
konsoliduotos finansinės atskaitomybės audito, iš dalies
keičianti Tarybos direktyvas 78/660/EEB ir 83/349/EEB bei panaikinanti
Tarybos direktyvą 84/253/EEB (toliau – Direktyva 2006/43/EB), buvo priimta
2006 m. ir ja buvo gerokai išplėsta ankstesnės direktyvos taikymo
sritis.
Finansų krizė išryškino teisės
aktų nustatyto audito, ypač viešojo intereso įmonių, kurios
viešojo intereso požiūriu yra svarbios dėl savo vykdomos veiklos,
dydžio, darbuotojų skaičiaus arba kurių, kaip įmonių,
statusas yra toks platus, kad jos turi daug įvairių
suinteresuotųjų subjektų, audito trūkumus. Todėl šiame
pasiūlyme išdėstytos viešojo intereso įmonių
finansinių ataskaitų teisės aktų nustatyto audito atlikimo
sąlygos.
2.           KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
ŠALIMIS REZULTATAI IR POVEIKIO VERTINIMAS
Komisija konsultacijas vykdė nuo 2010 m.
spalio 13 d. iki gruodžio 8 d[2].
Atsiliepimus pateikė šios profesijos,
priežiūros institucijų, investuotojų, mokslo bendruomenės,
įmonių, valdžios institucijų ir profesinių
organizacijų atstovai ir pavieniai asmenys.
Konsultacijos atskleidė, kad yra tiek
noro keistis, tiek pasipriešinimo pokyčiams. Pokyčiams ypač
prieštarauja šiuo metu tvirtas pozicijas užimantys suinteresuotieji subjektai.
Kita vertus, mažosios ir vidutinės įmonės bei investuotojai
mano, kad pastaroji finansų krizė atskleidė rimtų
trūkumų.  Gautų viešųjų nuomonių santrauką
galima rasti
http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2010/audit/summary_responses_en.pdf
Be to, pasikeisti nuomonėmis buvo galima
ir per Komisijos 2011 m. vasario 10 d. surengtą aukšto lygio audito
klausimams skirtą konferenciją[3].
2011 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamentas,
reaguodamas į Komisijos žaliąją knygą, savo iniciatyva
priėmė ataskaitą šiuo klausimu, kurioje ragina Komisiją
užtikrinti daugiau skaidrumo ir konkurencijos audito rinkoje[4].
Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK)
panašią ataskaitą priėmė 2011 m. birželio 16 d[5].

Valstybės narės apie šiuos klausimus
buvo informuotos Finansinių paslaugų komiteto posėdyje 2011 m.
gegužės 16 d. ir Audito reguliavimo komiteto posėdyje 2011 m.
birželio 24 d.
Laikantis geresnio reglamentavimo
principų, poveikio vertinimo ataskaitoje įvardijamos įvairios
probleminės sritys, kuriose gali prireikti imtis reglamentavimo
veiksmų:
·
suinteresuotųjų subjektų
lūkesčiai ir tai, ką auditoriai iš tiesų atlieka,
nesutampa;
·
tokioje aplinkoje, kur auditas iš esmės yra
tapęs viena iš perteklinių komercinių paslaugų,
nepriklausomumas nėra nei užtikrinamas, nei įrodomas. Dėl to,
kad nerengiami reguliarūs konkursai dėl audito paslaugų ir
nevyksta reguliari audito įmonių rotacija, pamintas pagrindinis
audito principas  profesinis skepticizmas;
·
rinkos koncentracija ir pasirinkimo galimybių
trūkumas: rinka yra tokia poliarizuota, jog retai pasitaiko, kad viešojo
intereso įmonės auditorius nebūtų viena iš Didžiojo
ketverto įmonių. Daugumoje valstybių narių Didysis
ketvertas atlieka daugiau 85 proc. didelių į biržos sąrašus
įtrauktų įmonių auditą.
Remiantis
poveikio vertinimu, priimtiniausios yra šios politikos galimybės:
·
Teisės aktų nustatyto audito apimtis
turėtų būti patikslinta ir apibrėžta, informacija,
kurią auditorius pateikia vartotojams, audituojamoms įmonėms,
audito komitetams ir priežiūros institucijoms, patobulinta.
·
Draudimu teikti ne audito paslaugas audituojamoms
įmonėms ir net apskritai teikti ne audito paslaugas būtų
veiksmingai atsižvelgiama į poreikį stiprinti nepriklausomumą ir
profesinį skepticizmą. Be to, griežtesnės auditorių skyrimo
tvarkos taisyklės ir privalomos audito įmonių rotacijos
reikalavimo įvedimas padėtų užtikrinti aukštesnę audito kokybę.

·
Kad audito paslaugų teikėją
objektyviai pasirinkti būtų lengviau, turėtų būti
draudžiama į sutartis įtraukti nuostatas, pagal kurias ribojamas
audito įmonės pasirinkimas, turėtų būti didinamas
informacijos apie audito kokybę ir audito įmones skaidrumas ir
įdiegtas audito kokybės sertifikavimas.
·
Siekiant išplėsti audito paslaugų
teikėjų pasirinkimo galimybes, turėtų būti panaikinti
nuosavybės apribojimai.
·
Turėtų būti stiprinamos
nacionalinės priežiūros institucijos ir ES lygmeniu užmegztas
bendradarbiavimas su Europos vertybinių popierių ir rinkų
institucija (EVPRI).
Šio pasiūlymo poveikio vertinimo
ataskaita paskelbta internete adresu
http://ec.europa.eu/internal_market/auditing/index_en.htm.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
3.1         Teisinis pagrindas
Dabartinė Direktyva 2006/43/EB grindžiama
SESV 50 straipsniu. Steigimosi reikalavimai (pavyzdžiui, reikalavimai dėl
auditorių patvirtinimo ir (arba) registravimo) ir jų pakeitimai ir
toliau bus nustatomi Direktyvoje[6].
Konkretūs papildomi reikalavimai dėl
viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatyto audito
atlikimo išdėstyti šiame reglamente, jie pagrįsti SESV 114
straipsniu.
3.2.        Subsidiarumas ir
proporcingumas
Iki šiol ES taisyklėse valstybėms
narėms palikta daug laisvės vadovautis savo nuožiūra, o
valstybės narės savo ruožtu dauguma atvejų kliaujasi audito
profesijos savireguliavimu. Krizė parodė, kad savireguliavimo
ateityje nepakaks. Be to, poveikio vertinimo ataskaitoje nustatytų
problemų negalima išspręsti nacionaliniu lygmeniu, nes reglamentavimo
sistemoje atsirastų svarbių skirtumų, o tai savo ruožtu smarkiai
neigiamai paveiktų bendrąją rinką.
Kadangi vertybinių popierių rinkos
ir finansų sektoriaus veikėjai yra tarpusavyje susiję, auditas
visoje Sąjungoje turėtų būti atliekamas pagal
suderintą tvarką. Itin svarbu, kad auditorių vaidmuo,
nepriklausomumas ir rinkos struktūra būtų reglamentuojami
Sąjungos lygmeniu, nes viešojo intereso įmonės Europoje dažnai
vykdo tarpvalstybinę veiklą. Vertėtų paminėti, kad
teisės aktai dėl investuotojų apsaugos ir finansų
įstaigų jau priimami Sąjungos lygmeniu.
Sąjungos lygmeniu koordinuojama tvarka
kartu su tarptautine parama taip pat sumažintų reguliacinio arbitražo
riziką.
Pasiūlyme laikomasi proporcingumo
principo, nes jo nuostatomis reglamentuojama tik tai, kas būtina
nustatytiems tikslams pasiekti.
3.3.        Išsamus pasiūlymo paaiškinimas
Direktyvos 2006/43/EB 39–43 straipsniuose jau
išdėstyti tam tikri viešojo intereso įmonių teisės
aktų nustatyto audito reikalavimai. Šių reikalavimų direktyvoje
nebebus, jie bus įtraukti (ir dar papildyti) į šį
reglamentą.
Reglamentas yra tinkama ir proporcinga
teisinė priemonė aukštai viešojo intereso įmonių audito
kokybei užtikrinti. Tai, kad reglamentas taikomas tiesiogiai, suteikia
didesnį teisinį tikrumą. Teisės aktai būtų
pradėti taikyti visoje Sąjungoje tą pačią dieną,
taigi būtų išvengta problemų dėl valstybių narių
vėlavimo perkelti teisės aktus į nacionalinę teisę[7].
Reglamentas taip pat užtikrina didžiausią suderinimo laipsnį:
teisės aktų nustatytas auditas visose valstybėse narėse
būtų atliekamas pagal iš esmės vienodas taisykles.
3.3.1.     I antraštinė dalis
(Dalykas, taikymo sritis ir apibrėžtys)
Reglamentas taikomas auditoriams, kurie
atlieka viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatytą
auditą, ir audituojamoms viešojo intereso įmonėms,
pavyzdžiui, taisyklės dėl audito komiteto, kurį sudaryti viešojo
intereso įmonės privalo.
Iš dalies pakeistoje Direktyvoje 2006/43/EB
taikomos apibrėžtys taip pat turėtų būti taikomos šiame
reglamente. Kadangi finansų sektorius keičiasi, pagal Sąjungos
teisės aktus kuriamos naujos finansų įstaigų kategorijos,
todėl tikslinga, kad viešojo intereso įmonių sąvoka taip
pat žymėtų investicines įmones, mokėjimo institucijas,
kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektus
(KIPVPS), elektroninių pinigų įstaigas ir alternatyvaus
investavimo fondus.
3.3.2.     II antraštinė dalis
(Viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatyto audito
atlikimo sąlygos)
I skyrius (Nepriklausomumas ir
interesų konflikto išvengimas)
Auditorius turėtų nustatyti
tinkamą politiką ir procedūras, kuriomis užtikrintų, kad būtų
vykdomos šiame reglamente jam nustatytos prievolės dėl
nepriklausomumo, vidaus kokybės kontrolės sistemų ir
darbuotojų priežiūros.
Ankstesniems auditoriams, pagrindiniams audito
partneriams arba jų darbuotojams neleidžiama audituojamoje
įmonėje dvejus metus nuo audito pabaigos užimti
vadovaujančių pareigų, jie negali tapti audituojamos
įmonės audito komiteto nariais, nevykdomaisiais administracinio
organo nariais arba dirbti audituojamos įmonės priežiūros organe.
Mokestis už audituojamai įmonei teikiamas
susijusias finansines audito paslaugas neturėtų viršyti 10 proc.
tos įmonės mokamo audito mokesčio. Taip pat, jei bendra
mokesčio už auditą ir susijusias finansines audito paslaugas suma,
kurią auditorius gauna iš viešojo intereso įmonės, pasiekia reikšmingą
jo per metus gaunamų mokesčių sumos procentinę dalį,
turėtų būti taikomos atitinkamos apsaugos priemonės.
Teisės aktų nustatytą
auditą atliekančiam auditoriui, audito įmonei ar audito
įmonės tinklo nariui jokiais atvejais neleidžiama teikti jų
audituojamoms įmonėms tam tikrų ne audito paslaugų, kurios
iš esmės nesuderinamos su nepriklausoma viešojo intereso audito funkcija,
o kitų paslaugų, kurios nėra iš esmės nesuderinamos su
audito paslaugomis, atveju audito komitetas arba kompetentinga institucija turi
įgaliojimų įvertinti, atsižvelgdamas į konkrečias
aplinkybes, ar jas galima, ar negalima teikti audituojamai įmonei.
Tačiau būtų galima teikti susijusias finansines audito
paslaugas. Komisijai suteikta teisė koreguoti leidžiamų ir
draudžiamų teikti paslaugų sąrašą pagal VI
antraštinėje dalyje nustatytas sąlygas. Be to, reikšmingo dydžio
audito įmonės savo profesinėje veikloje daugiausia dėmesio
turėtų skirti teisės aktų nustatytam auditui ir joms
neturėtų būti leidžiama teikti ne audito paslaugų.
Prieš sutikdamas atlikti arba tęsti
audito užduotį auditorius turėtų įvertinti visas galimas
grėsmes savo nepriklausomumui ir patvirtinti savo nepriklausomumą
audito komitetui.
II skyrius (Konfidencialumas ir
profesinė paslaptis)
Auditoriai neturėtų naudotis
profesinės paslapties taisyklėmis, kad išvengtų šio
pasiūlymo nuostatų taikymo.
Pagal 13 straipsnį užtikrinama, kad
atliekant auditą būtų galima keistis reikalinga informacija.
Tačiau pagal tas taisykles auditoriui nebūtų leidžiama
bendradarbiauti su trečiųjų šalių institucijomis, kurios
nepriklauso Direktyvos 2006/43/EB XI skyriuje numatytiems bendradarbiavimo
kanalams.
III skyrius (Teisės aktų
nustatyto audito atlikimas)
Reglamente nustatyta, kad, rengdamas
nuomonę, ar finansinės ataskaitos parodo tikrą ir teisingą
vaizdą ir ar buvo parengtos pagal atitinkamą finansinės
atskaitomybės tvarką, auditorius turėtų imtis reikiamų
priemonių. Nuomonėje neteikiamas patikinimas dėl audituojamos įmonės
gyvybingumo ateityje arba to, kaip veiksmingai ir efektyviai valdymo arba
administracinis organas tvarkė ar tvarkys įmonės reikalus.
Tačiau ši išlyga neturėtų paveikti nei užduočių,
kurias auditorius turi įvykdyti, kad auditą atliktų tinkamai,
vykdymo, nei ataskaitų rengimo reikalavimų laikymosi.
Sustiprinamas profesinis skepticizmas.
Auditorius, nepaisydamas ankstesnės darbo su įmone patirties, niekada
neturėtų atmesti galimybės, kad dėl klaidos arba
sukčiavimo informacijoje yra reikšmingų netikslumų.
Nustatyti pagrindiniai teisės aktų
nustatyto audito atlikimo reikalavimai. Audito įmonė turėtų
paskirti bent pagrindinį audito partnerį, kuris turėtų
aktyviai dalyvauti atliekant teisės aktų nustatytą auditą.
Taip pat turėtų būti paskirta pakankamai išteklių.
Turėtų būti saugomi duomenys apie klientą ir sudaroma
audito byla. Auditorius taip pat turėtų įsitikinti, kad visi
organizaciniai reikalavimai taikomi tinkamai.
Jei nutinka incidentas, kuris turi arba gali
turėti svarbių pasekmių teisės aktų nustatyto audito
teisingumui, auditorius turėtų imtis reikiamų priemonių,
kad pašalintų incidento padarinius ir užkirstų kelią jam
pasikartoti.
Jei audituodamas konsoliduotąsias
finansines ataskaitas grupės auditorius negali dokumentuose užfiksuoti
trečiosios šalies auditoriaus (-ių) darbo, jis turi imtis
reikiamų priemonių, įskaitant papildomą audito darbą,
ir informuoti kompetentingą instituciją.
Auditorius ir (arba) audito įmonė
prieš pateikdami audito išvadą turėtų atlikti savo vidaus
kokybės kontrolės peržiūrą. Už peržiūrą
turėtų būti atsakingas auditorius, nedalyvavęs atliekant
teisės aktų nustatytą auditą, kurio kokybės vidaus
peržiūra atliekama.
IV skyrius (Audito ataskaitų rengimas)
Visuomenei skelbiamos audito išvados turinys
išplečiamas – paaiškinama taikyta metodika, ypač tai, kokia balanso
ataskaitos dalis buvo patikrinta tiesiogiai ir kokia yra grindžiama sistemos ir
atitikties tikrinimu, auditui atlikti taikyti reikšmingumo lygiai,
pagrindinės rizikos dėl reikšmingų finansinių
ataskaitų informacijos netikslumų sritys, tai, ar teisės
aktų nustatytas auditas buvo skirtas sukčiavimui nustatyti, ir, jei
pateikiama sąlyginė, neigiama nuomonė arba nuomonę pateikti
atsisakyta, nurodomos tokio sprendimo priežastys. Joje taip pat
turėtų būti paaiškinta, kaip, palyginti su ankstesniais metais,
skiriasi tikrinimo iš esmės ir atitikties tikrinimo svarba.
Auditorius taip pat turėtų parengti
ilgesnę ir išsamesnę ataskaitą audito komitetui. Joje
būtų pateikta išsamesnė informacija apie atliktą
auditą, apie pačios įmonės padėtį (pvz., veiklos
tęstinumą), per auditą nustatyti faktai ir reikiami
paaiškinimai. Šioje papildomoje ataskaitoje audito komitetui taip pat
būtų pristatytas (ir pagrįstas) audito darbas. Ilgesnė
ataskaita būtų teikiama audito komitetui ir audituojamos
įmonės vadovybei, bet ne visuomenei (atsižvelgiant į tai, kad
joje gali būti verslo paslapčių ir galimos kainoms svarbios
informacijos). Tačiau paprašytas auditorius tą ataskaitą
turėtų pateikti kompetentingai institucijai.
Daugumoje finansinių paslaugų
direktyvų iš auditorių jau reikalaujama kompetentingoms institucijoms,
kurios prižiūri viešojo intereso įmones, pranešti apie visus su
viešojo intereso įmone susijusius faktus arba sprendimus. Ši prievolė
dabar taikoma dėl visų viešojo intereso įmonių. Be to,
kredito įstaigas ir draudimo įmones prižiūrinčios kompetentingos
institucijos turėtų užmegzti reguliarų dialogą su
auditoriais.
V skyrius (Teisės aktų
nustatytą auditą atliekančių auditorių ir audito
įmonių skaidrumo pranešimai ir duomenų saugojimas)
Iš auditorių bus reikalaujama atskleisti
finansinę informaciją, visų pirma nurodyti savo bendrą
apyvartą, atskirai nurodant viešojo intereso įmonių
sumokėtus mokesčius, kitų įmonių sumokėtus
mokesčius ir už kitas paslaugas sumokėtus mokesčius. Finansinę
informaciją jie taip pat turėtų atskleisti tinklo, kuriam
priklauso, lygmeniu.
Viešojo intereso įmonių
auditorių skaidrumo pranešimai turėtų būti papildyti
pareiškimu dėl pačios įmonės valdymo. Papildoma informacija
apie audito mokesčius turėtų būti pateikta kompetentingoms
institucijoms, kad joms būtų lengviau vykdyti priežiūros
funkcijas.
Auditorius turėtų saugoti tam tikrus
dokumentus ir informaciją penkerius metus.
3.3.3.     III antraštinė dalis
(Viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatytą
auditą atliekančių auditorių arba audito įmonių
paskyrimas)
Siekiant sustiprinti audito komiteto
nepriklausomumą ir gebėjimus, jį turėtų sudaryti
nevykdomieji nariai, bent vienas narys turėtų turėti audito
patirties ir žinių, dar vienas narys – apskaitos ir (arba) audito
patirties ir žinių.
Akcininkų susirinkimui teikiamas
pasiūlymas dėl auditoriaus paskyrimo turėtų būti
pagrįstas audito komiteto rekomendacija. Rekomendacijoje siūlomas
sprendimas visada turėtų būti pagrįstas. Be to,
rekomendacijoje turėtų būti pasiūlytos bent dvi
alternatyvos (išskyrus esamą auditorių), o audito komitetas
turėtų pareikšti deramai pagrįstą nuomonę dėl to,
kuri alternatyva priimtinesnė, išskyrus tuos atvejus, kai rekomendacija
susijusi su audito užduoties laikotarpio pratęsimu. Audito komiteto
rekomendacija turėtų būti pateikta baigus vykdyti
atitinkamą konkurso procedūrą. Kredito įstaigos arba
draudimo įmonės audito komitetas savo rekomendaciją
turėtų pateikti rizikos ribojimu grindžiamos priežiūros
institucijai, kuriai turėtų būti suteikta teisė vetuoti
siūlomą sprendimą.
Į sutartis su trečiosiomis šalimis
turėtų būti draudžiama įtraukti nuostatas, kuriomis
būtų ribojamos galimybės pasirinkti auditorių.
Siekiant pašalinti familiarumo
grėsmę, kurią kelia tai, kad audituojama įmonė dažnai
skiria ir dešimtmečius pakartotinai paskiria tą pačią
audito įmonę, reglamente nustatomas privalomos audito
įmonių rotacijos pasibaigus ilgiausiam galimam 6 metų
laikotarpiui, kurį išimtinėmis aplinkybėmis galima pratęsti
iki 8 metų, reikalavimas. Jei viešojo intereso įmonė yra
paskyrusi du ar daugiau teisės aktų nustatytą auditą
atliekančius auditorius ar audito įmones, ilgiausia audito užduoties
trukmė yra 9 metai; išimtiniais atvejais šio laikotarpio trukmė gali
būti pratęsta iki 12 metų. Reglamente taip pat numatytas pertraukos
laikotarpis ir audito įmonė tos pačios įmonės
auditą vėl atlikti gali tik jam pasibaigus. Siekiant užtikrinti
sklandų ankstesnio auditoriaus pakeitimą, reikalaujama naujam
auditoriui perduoti perdavimo bylą su svarbia informacija.
Audito komitetas, vienas arba keli akcininkai,
kompetentingos institucijos ir viešojo intereso įmonių
priežiūrą vykdančios kompetentingos institucijos turi teisę
kreiptis į nacionalinį teismą su ieškiniu dėl auditoriaus
atleidimo, jei tam yra tinkamas pagrindas.
3.3.4.     IV antraštinė dalis
(Viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatytą
auditą atliekančių auditorių ir audito įmonių
priežiūra)
I skyrius (Kompetentingos institucijos)
Kiekviena valstybė narė
turėtų paskirti kompetentingą instituciją, kuri
būtų atsakinga už viešojo intereso įmonių auditą
atliekančių auditorių ir audito įmonių
priežiūrą. Šios institucijos turėtų turėti pakankamai
darbuotojų ir būti nepriklausomos nuo auditorių.
Kompetentingų institucijų darbuotojams taikomos profesinės paslapties
saugojimo prievolės.
Kompetentingoms institucijoms turi būti
suteikti visi priežiūros ir tyrimų įgaliojimai, kurie yra
reikalingi jų funkcijoms vykdyti, bet jos neturėtų daryti
poveikio audito išvados turiniui.
Kompetentingos turėtų institucijos
nacionaliniu lygmeniu bendradarbiauti su institucija, kuri yra atsakinga už
teisės aktų nustatytą auditą atliekančių
auditorių ir audito įmonių patvirtinimą ir
registraciją (Direktyva 2006/43/EB), ir su kitomis viešojo intereso
įmonių, pavyzdžiui, bankų ir draudimo įmonių,
priežiūros institucijomis.
II skyrius (Kokybės užtikrinimas,
tyrimas, rinkos stebėsena, nenumatytų atvejų planai ir
kompetentingų institucijų veiklos skaidrumas)
Kompetentingų institucijų funkcijos:
·
vykdyti atlikto teisės aktų nustatyto
audito kokybės užtikrinimo peržiūras. Šios peržiūros
turėtų būti proporcingos tikrinamo auditoriaus veiklos mastui ir
pobūdžiui;
·
atlikti tyrimus, siekiant nustatyti netinkamo
viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatyto audito
atvejus, juos ištaisyti ir užkirsti jiems kelią;
·
vykdyti viešojo intereso įmonių
teisės aktų nustatyto audito paslaugų rinkos pokyčių
stebėseną;
·
vykdyti reguliarią galimų
grėsmių didelių audito įmonių veiklos tęstinumui,
įskaitant riziką dėl didelės koncentracijos,
stebėseną ir reikalauti, kad didelės įmonės rengtų
tokių grėsmių pašalinimo planus nenumatytiems atvejams;
·
savo veiklą vykdyti skaidriai, taip pat viešai
skelbti konkrečių kokybės užtikrinimo peržiūrų
ataskaitas.
III skyrius (Kompetentingų
institucijų bendradarbiavimas ir ryšiai su Europos priežiūros
institucijomis)
Reglamente reikalaujama, kad kompetentingų
institucijų bendradarbiavimas ES lygmeniu vyktų EVPRI, taigi į
ją perkeliamas dabartinis bendradarbiavimo ES lygmeniu mechanizmas,
veikiantis kaip Europos auditorių priežiūros institucijų
grupė, kuri yra Europos Komisijos pirmininkaujama ekspertų
grupė. EVPRI jau veikia viešojo intereso
įmonių audito (ir apskaitos) srityje, teisės aktuose numatytas
EVPRI, Europos bankininkystės institucijos (EBI) ir Europos draudimo ir
profesinių pensijų institucijos (EDPPI) bendradarbiavimas audito
srityje jungtiniame komitete. EVPRI reikalaujama įsteigti nuolatinį
vidaus komitetą, kurį sudarytų bent nacionalinių
kompetentingų institucijų atstovai.
EVPRI turėtų
parengti rekomendacijas keliomis temomis: pavyzdžiui, dėl audito išvados
ir papildomos ataskaitos audito komitetui turinio ir pateikimo, audito komiteto
priežiūros veiklos arba dėl kokybės užtikrinimo
peržiūrų vykdymo.
Įdiegiama Europos „savanoriško“ audito
kokybės sertifikavimo sistema siekiant pagerinti visų audito
įmonių, kurios geba atlikti aukštos kokybės viešojo intereso
įmonių auditą, žinomumą, pripažinimą ir
reputaciją. EVPRI turėtų skelbti sertifikatų išdavimo
reikalavimus, taip pat visus administracinius ir mokesčių
reikalavimus. Nacionalinės kompetentingos institucijos turėtų
dalyvauti nagrinėjant prašymus dėl sertifikatų išdavimo.
Dėl tyrimų ir tikrinimų vietoje kompetentingos institucijos
turėtų pranešti kitos valstybės narės kompetentingai
institucijai, jei padaro išvadą, kad yra vykdoma arba buvo įvykdyta
šio reglamento nuostatų neatitinkanti veikla. Be to, valstybės
narės kompetentinga institucija gali prašyti, kad tyrimą kitos
valstybės narės teritorijoje atliktų tos valstybės
narės kompetentinga institucija.
Vienos arba kelių kompetentingų
institucijų prašymu EVPRI, kad palengvintų tam tikrų
funkcijų vykdymą, taip pat gali sudaryti kompetentingų
institucijų kolegijas.
IV skyrius (Bendradarbiavimas su
trečiosios šalies auditoriais, tarptautinėmis organizacijomis ir
įstaigomis)
Kompetentingos institucijos ir EVPRI
bendradarbiavimo susitarimus dėl keitimosi informacija su
trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis gali
sudaryti tik jei atskleidžiamai informacijai taikomos profesinės
paslapties garantijos ir laikomasi duomenų apsaugos taisyklių.
3.3.5.     V antraštinė dalis
(Priežiūros priemonės ir sankcijos)
Siekiant pagerinti šio reglamento
reikalavimų laikymąsi ir atsižvelgiant į 2010 m. Komisijos
komunikatą „Sankcijų taikymo režimų finansinių
paslaugų sektoriuje griežtinimas“[8] sustiprinamos
kompetentingų institucijų teisės priimti priežiūros
priemones ir nustatyti sankcijas. Už nustatytus pažeidimus auditoriams ir
viešojo intereso įmonėms numatytos administracinės
piniginės sankcijos. Sankcijas ir priemones institucijos turėtų
taikyti skaidriai.
3.3.6.     VI antraštinė dalis
(Ataskaitos ir pereinamojo laikotarpio bei baigiamosios nuostatos)
Nustatytas audito įmonių rotacijos
prievolės, prievolės organizuoti audito įmonių atrankos
procedūras, ir steigti tik audito paslaugas teikiančias audito
įmones įsigaliojimo pereinamasis laikotarpis.
3.3.7.     Techniniai reguliavimo
standartai ir SESV 290 straipsnio laikymasis
Siekiant atsižvelgti į audito ir audito
rinkos pokyčius, EVPRI prašoma Komisijai pateikti techninius reguliavimo
standartus, kuriuose būtų nustatyti konkretūs techniniai
reikalavimai dėl perdavimo bylos, kuri turėtų būti perduota
naujam auditoriui, turinio, ir viešojo intereso įmonių teisės
aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių
Europos kokybės sertifikato sukūrimo. Komisijai suteikiami
įgaliojimai šiuos techninius reguliavimo standartus priimti kaip
deleguotuosius aktus.
2009 m. rugsėjo 23 d. Komisija
priėmė reglamentų, kuriais įsteigiamos EBI, EDPPI (Europos
draudimo ir profesinių pensijų institucija) ir EVPRI (Europos
vertybinių popierių ir rinkų institucija), pasiūlymus[9].
Šiuo atžvilgiu Komisija nori priminti pareiškimus, susijusius su SESV 290 ir
291 straipsniais, padarytus priimant Europos priežiūros institucijų
steigimo reglamentus, kuriuose teigiama: „Reguliavimo standartų
priėmimo proceso klausimu Komisija pabrėžia finansinių paslaugų
sektoriaus unikalų pobūdį, kuris susiformavo atsižvelgiant
į Lamfalussy struktūrą ir kuris aiškiai pripažintas SESV 39
deklaracijoje Tačiau Komisija turi rimtų abejonių dėl to,
ar jos vaidmeniui priimant deleguotus aktus ir įgyvendinant priemones taikomi
apribojimai atitinka SESV 290 ir 291 straipsnius.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Komisijos pasiūlymas nedaro nei
tiesioginio, nei netiesioginio poveikio Europos Sąjungos biudžetui.
Visų pirma funkcijoms, kurios būtų patikėtos ES
priežiūros institucijoms, kaip yra paminėta pasiūlyme, vykdyti
nebūtų reikalingas papildomas ES finansavimas.
2011/0359 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
dėl konkrečių viešojo intereso
įmonių teisės aktų nustatyto audito reikalavimų
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
perdavus įstatymo galią
turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[10],
pasikonsultavę su Europos duomenų
apsaugos priežiūros pareigūnu[11],
laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)
teisės aktų nustatytą auditą
atliekantiems auditoriams ir audito įmonėms teisės aktais
pavesta atlikti viešojo intereso įmonių teisės aktų
nustatytą auditą siekiant padidinti visuomenės
pasitikėjimą tokių įmonių metinėmis
finansinėmis ataskaitomis ir konsoliduotosiomis finansinėmis
ataskaitomis. Teisės aktų nustatyto audito viešojo intereso funkcija
reiškia, kad didelė žmonių ir institucijų bendruomenė
pasikliauja teisės aktų nustatytą auditą
atliekančių auditorių darbo kokybe. Gera audito kokybė
padeda rinkoms tinkamai veikti, nes didina finansinių ataskaitų
teisingumą ir veiksmingumą. Taigi auditoriai atlieka ypač
svarbų visuomeninį vaidmenį;
(2)
Sąjungos teisės aktuose reikalaujama, kad
kredito įstaigų, draudimo įmonių, vertybinių
popierių, kuriais leidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje,
emitentų, mokėjimo institucijų, KIPVPS, elektroninių
pinigų institucijų ir alternatyvaus investavimo fondų
finansinių ataskaitų, kurias sudaro metinės ataskaitos arba
konsoliduotosios ataskaitos, auditą atliktų vienas arba daugiau asmenų,
kurie turi teisę atlikti tokį auditą pagal toliau išvardytus
Sąjungos teisės aktus: 1986 m. gruodžio 8 d. Tarybos
direktyvos 86/635/EEB dėl bankų ir kitų finansų
įstaigų metinės finansinės atskaitomybės ir
konsoliduotos finansinės atskaitomybės[12]
1 straipsnio 1 dalį, 1991 m. gruodžio 19 d. Tarybos direktyvos
91/674/EEB dėl draudimo įmonių metinės finansinės
atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės[13]
1 straipsnio 1 dalį, 2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento
ir Tarybos direktyvos 2004/109/EB dėl informacijos apie emitentus,
kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje,
skaidrumo reikalavimų suderinimo, iš dalies keičiančios
Direktyvą 2001/34/EB[14], 4 straipsnio 4
dalį, 2007 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos
direktyvos 2007/64/EB dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje, iš
dalies keičiančios direktyvas 97/7/EB, 2002/65/EB, 2005/60/EB ir
2006/48/EB ir panaikinančios Direktyvą 97/5/EB[15],
15 straipsnio 2 dalį, 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir
Tarybos direktyvos 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų
teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į
perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo[16]
73 straipsnį, 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento
ir Tarybos direktyvos 2009/110/EB dėl elektroninių pinigų
įstaigų steigimosi, veiklos ir riziką ribojančios
priežiūros, iš dalies keičiančios Direktyvas 2005/60/EB ir
2006/48/EB ir panaikinančios Direktyvą 2000/46/EB[17],
3 straipsnio 1 dalį ir 2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento
ir Tarybos direktyvos 2011/61/ES dėl alternatyvaus investavimo fondų
valdytojų, kuria iš dalies keičiami direktyvos 2003/41/EB ir
2009/65/EB bei reglamentai (EB) Nr. 1060/2009 ir (ES) Nr. 1095/2010[18],
22 straipsnio 3 dalį; be to, 2004 m. balandžio 21 d. Europos
Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/39/EB dėl finansinių
priemonių rinkų, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvas
85/611/EEB, 93/6/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/12/EB
bei panaikinančios Tarybos direktyvą 93/22/EEB[19],
4 straipsnio 1 dalies 1 punkte taip pat reikalaujama, kad investicinių
įmonių metinės finansinės ataskaitos būtų
audituojamos, kai netaikoma 1978 m. liepos 25 d. Ketvirtoji Tarybos
direktyva 78/660/EEB dėl tam tikrų bendrovių metinių
atskaitomybių[20] arba 1983 m.
birželio 13 d. Septintoji Tarybos direktyva 83/349/EEB dėl konsoliduotos
atskaitomybės[21];
(3)
už teisės aktų nustatyto audito
atlikimą atsakingų asmenų patvirtinimo sąlygos ir
būtiniausi tokio teisės aktų nustatyto audito atlikimo
reikalavimai nustatyti 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento
ir Tarybos direktyvoje 2006/43/EB dėl teisės aktų nustatyto
metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos
finansinės atskaitomybės audito, iš dalies keičiančioje
Tarybos direktyvas 78/660/EEB ir 83/349/EEB bei panaikinančioje Tarybos
direktyvą 84/253/EEB[22];
(4)
per neseniai vykusią finansų krizę
paaiškėjo, kad daugybė bankų balansinėse ir
nebalansinėse pozicijose 2007–2009 m. patyrė milžiniškų
nuostolių. Todėl kilo klausimų ne tik dėl to, kaip
auditoriai galėjo pateikti savo klientams besąlygines tų
laikotarpių audito išvadas, bet ir dėl dabartinės teisinės
sistemos tinkamumo ir pakankamumo. 2010 m. spalio 13 d. Komisija
paskelbė žaliąją knygą „Audito politika. Per krizę
įgyta patirtis“[23] ir surengė plataus
masto viešąsias konsultacijas dėl finansų rinkos reguliavimo
reformos apskritai, dėl audito vaidmens ir apimties ir dėl to, kaip
audito funkciją būtų galima patobulinti ir taip prisidėti
prie didesnio finansinio stabilumo. Per viešąsias konsultacijas
paaiškėjo, kad Direktyvos 2006/43/EB taisyklės dėl teisės
aktų nustatyto viešojo intereso įmonių metinių
finansinių ataskaitų ir konsoliduotųjų finansinių
ataskaitų audito galėtų būti iš esmės patobulintos.
2011 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamentas savo iniciatyva
paskelbė pranešimą dėl žaliosios knygos. 2011 m. birželio
16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas taip
pat priėmė pranešimą dėl žaliosios knygos;
(5)
svarbu nustatyti išsamias taisykles siekiant
užtikrinti, kad viešojo intereso įmonių teisės aktų
nustatytas auditas būtų tinkamos kokybės ir kad teisės
aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai ir audito
įmonės jį atliktų laikydamiesi griežtų
reikalavimų. Bendra reglamentavimo tvarka turėtų padidinti
teisės aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių
ir audito įmonių, kurie atlieka viešojo intereso įmonių
teisės aktų nustatytą auditą, teisingumą,
nepriklausomumą, objektyvumą, atsakingumą, skaidrumą ir
patikimumą, prisidėti prie teisės aktų nustatyto audito
kokybės Sąjungoje gerinimo ir taip prisidėti prie sklandaus
vidaus rinkos veikimo kartu užtikrinant aukštą vartotojų ir
investuotojų apsaugos lygį. Parengus atskirą aktą,
skirtą viešojo intereso įmonėms, taip pat būtų
užtikrintas nuoseklus suderinimas ir vienodas taikymas, taigi taip
būtų prisidedama prie veiksmingesnio vidaus rinkos veikimo;
(6)
finansų sektorius keičiasi, pagal
Sąjungos teisės aktus kuriamos naujos finansų įstaigų
kategorijos. Didėja įprastai bankų sistemai
nepriklausančių naujų subjektų ir jų veiklos svarba, o
jų poveikis finansiniam stabilumui taip pat padidėjo. Todėl
tikslinga, kad viešojo intereso įmonių sąvoka taip pat
žymėtų kitas finansų įstaigas ir subjektus: investicines
įmones, mokėjimo institucijas, kolektyvinio investavimo į
perleidžiamus vertybinius popierius subjektus (KIPVPS), elektroninių pinigų
įstaigas ir alternatyvaus investavimo fondus;
(7)
metinių finansinių ataskaitų ir
konsoliduotųjų finansinių ataskaitų auditas yra teisės
aktų nustatyta investuotojų, skolintojų ir verslo
partnerių, kurie valdo viešojo intereso įmonės dalį arba
turi su ja susijusių verslo interesų, apsaugos priemonė. Taigi teisės
aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai ir audito
įmonės, atlikdami tokių įmonių teisės aktų
nustatytą auditą, turėtų būti visiškai nepriklausomi
ir turėtų būti vengiama interesų konfliktų. Siekiant
įvertinti auditorių ir audito įmonių nepriklausomumą
reikia atsižvelgti į tinklo, kuriame auditoriai ir įmonės
veikia, esmę;
(8)
tinkama teisės aktų nustatytą
auditą atliekančių auditorių ir audito įmonių
vidaus organizacinė struktūra turėtų prisidėti prie
visų grėsmių jų nepriklausomumui prevencijos. Taigi audito
įmonės savininkai arba akcininkai, taip pat jos vadovai
neturėtų kištis į teisės aktų nustatytą
auditą jokiu būdu, galinčiu pakenkti audito įmonės
vardu teisės aktų nustatytą auditą atliekančio
auditoriaus nepriklausomumui ir objektyvumui. Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantys auditoriai ir audito įmonės
taip pat turėtų įdiegti tinkamą vidaus politiką ir
procedūras, skirtas darbuotojams ir kitiems asmenims, kurie jų
organizacijose dalyvauja teisės aktų nustatyto audito veikloje,
siekdami užtikrinti, kad būtų laikomasi teisės aktuose jiems
nustatytų prievolių. Šia politika ir procedūromis visų
pirma turėtų būti siekiama užkirsti kelią visoms
grėsmėms nepriklausomumui ir jas šalinti bei užtikrinti teisės
aktų nustatyto audito kokybę, teisingumą ir kruopštumą. Ta
politika ir procedūros turėtų būti proporcingos teisės
aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus arba audito
įmonės veiklos mastui ir sudėtingumui;
(9)
auditoriai, audito įmonės ir jų
darbuotojai visų pirma turėtų atsisakyti atlikti
įmonės teisės aktų nustatytą auditą, jei joje
turi verslo arba finansinių interesų, nedalyvauti prekyboje
finansinėmis priemonėmis, kurias išleido, garantavo arba kitaip
parėmė audituojama įmonė, išskyrus investicijas pagal
diversifikuotas kolektyvinio investavimo schemas. Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
turėtų nedalyvauti audituojamos įmonės vidaus
sprendimų priėmimo procese. Teisės aktų nustatytą auditą
atliekantiems auditoriams arba jų darbuotojams turėtų būti
neleidžiama imtis vadovaujančių pareigų audituojamoje
įmonėje arba pareigų audituojamos įmonės valdyboje,
jei po audito nepraėjo atitinkamas laikotarpis;
(10)
iš vienos audituojamos įmonės gautų
mokesčių dydis ir struktūra taip pat gali kelti grėsmę
teisės aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus
arba audito įmonės nepriklausomumui. Todėl svarbu užtikrinti,
kad audito mokesčiai nebūtų grindžiami kokiomis nors
sąlygomis ir kad tais atvejais, kai audito mokesčiai iš vieno kliento
sudaro reikšmingą dalį, būtų įdiegta speciali
procedūra audito kokybei užtikrinti. Jei priklausomybė nuo vieno
kliento yra pernelyg didelė, teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė turėtų
atsisakyti atlikti atitinkamą teisės aktų nustatytą
auditą;
(11)
jei teisės aktų nustatytą
auditą atliekantys auditoriai, audito įmonės arba jų
tinklų nariai audituojamoms įmonėms teikia kitas, ne teisės
aktų nustatyto audito, paslaugas, tai gali pakenkti jų
nepriklausomumui. Todėl tikslinga reikalauti, kad teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius, audito įmonė ir
jų tinklo nariai audituojamoms įmonėms neteiktų ne audito
paslaugų. Jei audito įmonė įmonei teikia ne audito
paslaugas, tada ta audito įmonė negali atlikti tos įmonės
teisės aktų nustatyto audito, taigi mažėja audito įmonių,
kurios galėtų atlikti teisės aktų nustatytą
auditą, ypač didelių viešojo intereso įmonių, kur
rinka yra koncentruota. Todėl siekiant užtikrinti minimalų audito
įmonių, kurios galėtų teikti audito paslaugas didelėms
viešojo intereso įmonėms, skaičių, tikslinga reikalauti,
kad reikšmingo masto veiklą vykdančios audito įmonės savo
profesinėje veikloje daugiausia dėmesio skirtų teisės
aktų nustatytam auditui ir kad joms nebūtų leidžiama teikti kitų,
su teisės aktų nustatytu auditu nesusijusių, pavyzdžiui,
konsultavimo arba patariamųjų, paslaugų;
(12)
siekiant išvengti interesų konfliktų,
svarbu, kad teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
auditorius arba audito įmonė, prieš sutikdamas (-a) atlikti arba
tęsti viešojo intereso įmonės teisės aktų
nustatytą auditą, įvertintų, ar įvykdyti
nepriklausomumo reikalavimai ir, svarbiausia, ar dėl ryšių su ta
įmone nekyla jokių grėsmių nepriklausomumui. Kad
išsaugotų nepriklausomumą, svarbu, kad jie saugotų duomenis apie
visas grėsmes jų ir jų darbuotojų bei kitų teisės
aktų nustatyto audito procese dalyvaujančių asmenų
nepriklausomumui, taip pat kad būtų taikomos apsaugos priemonės
toms grėsmėms sumažinti. O jei jų nepriklausomumui kylanti
grėsmė yra per didelė net po to, kai buvo panaudotos apsaugos
priemonės šiai grėsmei sumažinti, jie turėtų atsisakyti
atlikti auditą arba nuo jo susilaikyti. Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
turėtų kasmet audituojamos įmonės audito komitetui
patvirtinti savo nepriklausomumą ir su komitetu aptarti visas grėsmes
jų nepriklausomumui, taip pat toms grėsmėms mažinti taikytas
apsaugos priemones;
(13)
1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento
ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant
asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo[24]
reglamentuojamas asmens duomenų pagal šį reglamentą tvarkymas
valstybėse narėse prižiūrint valstybių narių
kompetentingoms institucijoms, visų pirma viešosioms nepriklausomoms
valstybių narių paskirtoms institucijoms. 2000 m. gruodžio
18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) 45/2001 dėl
asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens
duomenis ir  laisvo tokių duomenų judėjimo[25]
reglamentuojamas asmens duomenų pagal šį reglamentą tvarkymas
EVPRI prižiūrint Europos duomenų apsaugos priežiūros
pareigūnui. Kompetentingos institucijos visa informacija keistis arba
ją perduoti turėtų laikydamosi asmens duomenų perdavimo
taisyklių, nustatytų Direktyvoje 95/46/EB, o EVPRI visa informacija
turėtų keistis arba ją perduoti laikydamasi asmens duomenų
perdavimo taisyklių, nustatytų Reglamente (EB) Nr. 45/2001;
(14)
svarbu, kad teisės aktų nustatytą
auditą atliekantys auditoriai ir audito įmonės gerbtų savo
klientų teises į privatumą ir duomenų apsaugą.
Todėl jie turėtų laikytis griežtų konfidencialumo ir profesinės
paslapties taisyklių, kurios vis dėlto neturėtų kliudyti
tinkamai vykdyti šį reglamentą arba bendradarbiauti su grupės
auditoriumi, kai atliekamas konsoliduotųjų finansinių
ataskaitų auditas ir kai patronuojančioji įmonė yra
trečiojoje šalyje, jei laikomasi Direktyvos 95/46/EB. Tačiau pagal
tokias taisykles teisės aktų nustatytą auditą
atliekančiam auditoriui arba audito įmonei nebūtų leidžiama
bendradarbiauti su trečiųjų šalių institucijomis, kurios
nepriklauso Direktyvos 2006/43/EB XI skyriuje numatytiems bendradarbiavimo
kanalams. Tos konfidencialumo taisyklės taip pat turėtų
būti taikomos bet kuriam teisės aktų nustatytą auditą
atliekančiam auditoriui arba audito įmonei, kuris (-i) nebedalyvauja vykdant
konkrečias audito funkcijas;
(15)
atlikus teisės aktų nustatytą
auditą parengiama nuomonė apie audituojamos įmonės
finansinių ataskaitų tikrumą ir teisingumą. Tačiau
suinteresuotieji subjektai gali nežinoti apie audito apribojimus (reikšmingumą,
atrankos metodus, auditorių vaidmenį nustatant sukčiavimo atvejus
ir vadovybės atsakomybę), todėl gali atsirasti
lūkesčių skirtumų. Siekiant tuos skirtumus sumažinti svarbu
aiškiau nustatyti teisės aktų nustatyto audito apimtį;
(16)
nors pagrindinė atsakomybė už
finansinės informacijos pateikimą tenka audituojamų įmonių
vadovybei, auditoriaus pareiga aktyviai, kaip informacijos naudotojui, prašyti
vadovybės pateikti informaciją. Todėl, siekiant pagerinti audito
kokybę, svarbu, kad auditoriai laikytųsi didesnio profesinio
skepticizmo audituojamos įmonės atžvilgiu. Auditoriai, nepaisydami
to, kad ankstesnė patirtis rodo, jog audituojamos įmonės
vadovybė yra sąžininga ir principinga, neturėtų atmesti
galimybės, kad dėl klaidos arba sukčiavimo informacijoje gali
būti reikšmingų netikslumų. Audito kokybės užtikrinimas
turėtų būti pagrindinis kriterijus organizuojant audito
darbą ir paskirstant užduotims atlikti reikalingus išteklius. Teisės
aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus, audito
įmonės ir jų darbuotojų sąžiningumas yra svarbus
veiksnys užtikrinant visuomenės pasitikėjimą teisės
aktų nustatytu auditu ir finansų rinkomis. Todėl bet kokį
incidentą, kuris gali turėti svarbių padarinių teisės
aktų nustatyto audito veiklos teisingumui, reikėtų tinkamai
spręsti. Teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
auditorius arba audito įmonė audito darbą turėtų
tinkamai fiksuoti dokumentuose;
(17)
kai atliekamas konsoliduotųjų
finansinių ataskaitų auditas, svarbu aiškiai apibrėžti atskirose
įmonių grupės įmonėse teisės aktų
nustatytą auditą atliekančių auditorių atsakomybę.
Tokiu atveju visa atsakomybė už audito išvadą turėtų tekti
grupės auditoriui;
(18)
aukštą audito kokybę turėtų
padėti užtikrinti patikimos kiekvieno teisės aktų nustatyto
audito vidaus kokybės kontrolės peržiūros. Todėl
teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba
audito įmonė neturėtų teikti savo audito išvados, kol nebus
atlikta tokia vidaus kokybės kontrolės peržiūra;
(19)
teisės aktų nustatyto audito rezultatai
suinteresuotiesiems subjektams turėtų būti pristatyti audito
išvadoje. Siekiant padidinti suinteresuotųjų subjektų
pasitikėjimą audituojamos įmonės finansinėmis
ataskaitomis ypač svarbu, kad audito išvada būtų gerai
pagrįsta, tvirtai motyvuota, jos turinys išplėstas, kad
būtų pateikta papildomos informacijos, susijusios su konkrečiu
atliktu auditu. Visų pirma audito išvadoje turėtų būti
pateikta pakankamai informacijos apie tai, kokia metodika taikyta, ypač
tai, kokia balanso ataskaitos dalis buvo tiesiogiai patikrinta ir kokia yra
grindžiama sistemos ir atitikties tikrinimu, auditui atlikti taikyti reikšmingumo
lygiai, pagrindinės rizikos, kad metinių finansinių
ataskaitų ir konsoliduotųjų finansinių ataskaitų
informacijoje gali būti reikšmingų netikslumų, sritys, tai, ar
teisės aktų nustatytas auditas buvo skirtas sukčiavimui
nustatyti, ir, jei pateikiama sąlyginė arba neigiama nuomonė
arba nuomonę pateikti atsisakoma, nurodomos tokio sprendimo priežastys;
(20)
teisės aktų nustatyto audito vertė
audituojamai įmonei ypač padidėtų, jei teisės
aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito
įmonė ir audito komitetas glaudžiau bendrautų. Svarbu, kad
atliekant teisės aktų nustatytą auditą vyktų ne tik
reguliarus dialogas, bet ir kad teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė audito komitetui
pateiktų papildomą, išsamesnę teisės aktų nustatyto
audito rezultatų ataskaitą. Tokias papildomas išsamias ataskaitas
turėtų būti galima pateikti viešojo intereso įmonių
priežiūros institucijoms, bet ne visuomenei;
(21)
teisės aktų nustatytą auditą
atliekantys auditoriai arba audito įmonės viešojo intereso
įmonių priežiūros institucijoms jau teikia informaciją apie
faktus arba sprendimus, dėl kurių gali būti pažeistos
audituojamos įmonės veiklą reglamentuojančios
taisyklės arba padaryta žalos audituojamos įmonės veiklos
tęstinumui. Priežiūros funkcijas taip pat būtų lengviau
vykdyti, jei iš kredito ir finansų įstaigų priežiūros
institucijų būtų reikalaujama palaikyti reguliarų
dialogą su tų įstaigų teisės aktų nustatytą
auditą atliekančiais auditoriais ir audito įmonėmis;
(22)
siekiant padidinti pasitikėjimą teisės
aktų nustatytą auditą atliekančiais auditoriais ir audito
įmonėmis, kurie atlieka viešojo intereso įmonių teisės
aktų nustatytą auditą, bei padidinti jų
įsipareigojimus, svarbu sugriežtinti teisės aktų nustatytą
auditą atliekančių auditorių ir audito įmonių
skaidrumo pranešimus. Todėl iš teisės aktų nustatytą
auditą atliekančių auditorių ir audito įmonių
turėtų būti reikalaujama atskleisti audituotą
finansinę informaciją, visų pirma nurodyti savo bendrą
apyvartą, atskirai nurodant viešojo intereso įmonių
sumokėtus mokesčius, kitų įmonių sumokėtus
mokesčius ir už kitas paslaugas sumokėtus mokesčius.
Finansinę informaciją jie taip pat turėtų atskleisti
tinklo, kuriam priklauso, lygmeniu. Audito įmonių skaidrumo
pranešimai turėtų būti papildyti pareiškimu dėl
įmonės valdymo, siekiant parodyti, ar audito įmonėje veikia
patikimo įmonės valdymo tvarka. Papildoma informacija apie audito
mokesčius turėtų būti pateikta kompetentingoms
institucijoms, kad joms būtų lengviau vykdyti priežiūros
funkcijas;
(23)
audito komitetas arba lygiavertes funkcijas
vykdantis audituojamos įmonės organas turi lemiamą vaidmenį
užtikrinant aukštą teisės aktų nustatyto audito kokybę.
Ypač svarbu stiprinti audito komiteto nepriklausomumą ir
techninę kompetenciją ir tuo tikslu reikalauti, kad dauguma
jo narių būtų nepriklausomi, bent vienas komiteto narys
turėtų kompetencijos audito srityje, o kitas –  audito ir (arba)
apskaitos srityje. 2005 m. vasario 15 d. Komisijos rekomendacijoje
dėl bendrovių, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti
į biržos sąrašus, direktorių konsultantų arba
stebėtojų tarybos narių vaidmens ir dėl
(stebėtojų) tarybos komitetų[26] nurodoma, kaip
turėtų būti sudaromas audito komitetas ir kaip jis
turėtų veikti. Tačiau atsižvelgiant į įmonių,
kurių rinkos kapitalizacija yra mažesnė, mažųjų ir
vidutinių įmonių valdybų veiklos mastą, būtų
tikslinga, jei įmonių audito komitetui arba lygiareikšmes funkcijas
audituojamoje įmonėje vykdančiam organui pavestas funkcijas
galėtų vykdyti administracinis ar priežiūros organas kaip visuma.
Viešojo intereso įmonės, kurios yra KIPVPS arba alternatyvaus
investavimo fondai, taip pat turėtų būti atleistos nuo
prievolės sudaryti audito komitetą. Suteikiant šią išimtį
atsižvelgiama į tai, kad tais atvejais, kai tie fondai veikia vien turto sutelkimo
tikslais, audito komitetą sudaryti nėra tikslinga. KIPVPS ir
alternatyvaus investavimo fondai, taip pat jų valdymo bendrovės
veikia griežtai apibrėžtoje reglamentuojamoje aplinkoje ir joms taikomi
specialūs valdymo mechanizmai, pavyzdžiui, jų depozitoriumo vykdoma
kontrolė;
(24)
taip pat svarbu sustiprinti audito komiteto
vaidmenį pasirenkant naują teisės aktų nustatytą
auditą atliekantį auditorių arba audito įmonę, kad
audituojamos įmonės visuotinis akcininkų sprendimas arba nariai
sprendimą galėtų priimti turėdami daugiau informacijos.
Taigi, teikdama pasiūlymą visuotiniam susirinkimui valdyba
turėtų paaiškinti, ar ji laikosi audito komiteto rekomendacijos, o
jei ne, tai kodėl. Audito komiteto rekomendacijoje turėtų
būti pateiktos bent dvi galimos alternatyvos auditui atlikti ir
pasiūlyta priimtinesnė iš jų, kad visuotinis susirinkimas
galėtų priimti galutinį sprendimą, kurią
alternatyvą rinktis. Kad savo rekomendacijoje pateiktų
sąžiningą ir tinkamą pagrindimą, audito komitetas
galėtų pasinaudoti privalomos atrankos procedūros, kurią
organizavo audituojama įmonė ir už kurią buvo atsakingas audito
komitetas, rezultatais. Per tokią atrankos procedūrą audituojama
įmonė turėtų kviesti teisės aktų nustatytą
auditą atliekančius auditorius arba audito įmones, įskaitant
mažesnes, pristatyti audito pasiūlymus. Konkurso dokumentuose
turėtų būti pateikti skaidrūs ir nediskriminuojantys
atrankos kriterijai, kurie bus taikomi pasiūlymams vertinti. Tačiau
atsižvelgiant į tai, kad dėl šios atrankos procedūros
įmonėms, kurių rinkos kapitalizacija mažesnė, arba
mažosioms ir vidutinėms įmonėms, gali susidaryti pagal jų
dydį neproporcingų sąnaudų, tas įmones tikslinga nuo
šios prievolės atleisti;
(25)
audituojamos įmonės visuotinio
akcininkų susirinkimo arba narių teisė pasirinkti teisės
aktų nustatytą auditą atliekantį auditorių arba audito
įmonę būtų bevertė, jei audituojama įmonė
sudarytų su trečiąja šalimi sutartį, kurioje būtų
numatytas tokio pasirinkimo galimybės apribojimas. Todėl bet kuri
audituojamos įmonės ir trečiosios šalies sutarties nuostata
dėl konkretaus auditoriaus arba audito įmonės pasirinkimo arba
jo apribojimo yra niekinė;
(26)
viešojo intereso įmonėms paskyrus daugiau
negu vieną teisės aktų nustatytą auditą
atliekantį auditorių ar audito įmonę būtų
sustiprintas profesinis skepticizmas ir pagerinta audito kokybė. Ši
priemonė ir mažesnių audito įmonių dalyvavimas taip pat
padėtų ugdyti tokių įmonių gebėjimus, taigi
būtų didinamos teisės aktų nustatytą auditą
atliekančių auditorių ir audito įmonių pasirinkimo
galimybės viešojo intereso įmonėms. Todėl viešojo intereso
įmonės turėtų būti raginamos ir skatinamos skirti
daugiau negu vieną teisės aktų nustatytą auditą
atliekantį auditorių arba audito įmonę teisės aktų
nustatytam auditui atlikti;
(27)
siekiant pašalinti familiarumo keliamą
grėsmę ir taip sustiprinti auditorių ir audito įmonių
nepriklausomumą, svarbu nustatyti, kokį ilgiausią
laikotarpį teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
auditorius arba audito įmonė gali audituoti konkrečią
audituojamą įmonę. Taip pat turėtų būti
įdiegtas atitinkamas aukščiausio rango darbuotojų,
dalyvaujančių atliekant teisės aktų nustatytą
auditą, įskaitant pagrindinius audito partnerius, kurie teisės
aktų nustatytą auditą atlieka audito įmonės vardu,
laipsniškos rotacijos mechanizmas. Taip pat svarbu numatyti atitinkamą
laikotarpį, kurį toks teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė negali atlikti
tos pačios įmonės teisės aktų nustatyto audito.
Siekiant užtikrinti sklandų pereinamąjį laikotarpį,
buvęs auditorius naujam auditoriui turėtų perduoti perdavimo
bylą su svarbia informacija;
(28)
siekiant apsaugoti auditoriaus nepriklausomumą
svarbu nustatyti, kad auditorių ar audito įmonę būtų
galima atšaukti tik tuo atveju, kai tam yra tinkamų priežasčių
ir kai apie tas priežastis pranešama už priežiūrą atsakingai
institucijai ar atsakingoms institucijoms. Jei esama tinkamų
priežasčių, bet audituojama įmonė nesiima veiksmų,
audito komitetas, akcininkai, už auditorių ir audito įmonių
priežiūrą atsakingos kompetentingos institucijos arba už viešojo
intereso įmonės priežiūrą atsakingos kompetentingos
institucijos turėtų turėti teisę kreiptis į
nacionalinį teismą dėl auditoriaus atleidimo;
(29)
siekiant užtikrinti aukštą investuotojų
ir vartotojų pasitikėjimo lygį vidaus rinkoje ir išvengti
interesų konfliktų, teisės aktų nustatytą auditą
atliekantys auditoriai ir audito įmonės turėtų būti
tinkamai prižiūrimi kompetentingų institucijų, kurios yra
nepriklausomos nuo audito profesijos ir turi pakankamai gebėjimų,
patirties ir išteklių. Nacionalinės kompetentingos institucijos
turėtų turėti reikiamų įgaliojimų atlikti
priežiūros užduotis, taip pat galėti susipažinti su dokumentais,
reikalauti informacijos iš bet kurio asmens ir atlikti patikrinimus. Jos
turėtų specializuotis finansų rinkų, finansinių
ataskaitų rengimo prievolių laikymosi arba teisės aktų
nustatyto audito priežiūros srityse. Tačiau turėtų
būti numatyta, kad priežiūrą, kaip viešojo intereso
įmonės laikosi nustatytų prievolių, galėtų
vykdyti už tų įmonių priežiūrą atsakingos institucijos.
Kompetentingų institucijų finansavimui teisės aktų
nustatytą auditą atliekantys auditoriai ar audito įmonės
neturėtų daryti jokios galimai nederamos įtakos;
(30)
priežiūros kokybė turėtų
pagerėti, jei institucijos, kurioms nacionaliniu lygmeniu pavesta vykdyti
skirtingas užduotis, veiksmingai bendradarbiautų. Todėl institucijos,
kompetentingos vykdyti viešojo intereso įmonių teisės aktų
nustatyto audito prievolių laikymosi priežiūrą, turėtų
bendradarbiauti su institucijomis, kurios atsakingos už teisės aktų
nustatytą auditą atliekančių auditorių ir audito
įmonių patvirtinimą ir registravimą, su institucijomis,
kurios atlieka viešojo intereso įmonių priežiūrą, ir su
finansinės žvalgybos padaliniais, nurodytais 2005 m. spalio
26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2005/60/EB dėl
finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir
teroristų finansavimui[27];
(31)
užtikrinti teisės aktų nustatyto audito
išorės kokybę yra itin svarbu norint pasiekti aukštą audito
kokybę. Taip padidinamas skelbiamos finansinės informacijos
patikimumas ir suteikiama geresnė akcininkų, investuotojų,
kreditorių ir kitų suinteresuotųjų šalių apsauga.
Todėl teisės aktų nustatytą auditą atliekantiems
auditoriams ir audito įmonėms turėtų būti taikoma
kokybės užtikrinimo sistema, už kurią būtų atsakingos
kompetentingos institucijos, taip užtikrinant auditorių objektyvumą
ir nepriklausomumą. Kokybės užtikrinimo peržiūros
turėtų būti organizuojamos taip, kad kiekvienas teisės
aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito
įmonė, kuris (-i) atlieka viešojo intereso įmonių
auditą, atliekant kokybės užtikrinimo peržiūras būtų
tikrinamas (-a) ne rečiau kaip kas trejus metus. 2008 m. gegužės
6 d. Komisijos rekomendacijoje dėl viešojo intereso įmonių
teisės aktų nustatytą auditą atliekančių
auditorių ir (arba) audito įmonių išorės kokybės
užtikrinimo[28] pateikta informacija,
kaip turėtų būti atliekami patikrinimai. Kokybės
užtikrinimo peržiūros turėtų būti proporcingos
tikrinamų audito įmonių arba teisės aktų
nustatytą auditą atliekančio audito veiklos mastui ir
sudėtingumui;
(32)
tyrimai padeda nustatyti netinkamai atlikto viešojo
intereso įmonių teisės aktų nustatyto audito atvejus,
užkirsti tokiems atvejams kelią ir juos ištaisyti. Todėl
kompetentingoms institucijoms turėtų būti suteikti
įgaliojimai atlikti tyrimus dėl teisės aktų nustatytą
auditą atliekančių auditorių ir audito įmonių;
(33)
viešojo intereso įmonių teisės
aktų nustatyto audito paslaugų rinka ilgainiui keičiasi.
Todėl reikia, kad kompetentingos institucijos stebėtų rinkos
pokyčius, ypač tai, ar nėra galimų auditorių
pasirinkimo apribojimų ir ar nekyla rizika dėl rinkos koncentracijos;
(34)
svarbių audito įmonių žlugimas gali
trukdyti teikti audito paslaugas rinkoje, dėl to struktūrinė
rizika rinkoje gali toliau kauptis. Todėl kompetentingos institucijos
turėtų imtis prevencinių veiksmų ir prašyti, kad
kiekvienos valstybės narės didžiausios audito įmonės
rengtų nenumatytų atvejų planus, kaip elgtis kilus incidentams,
kurie kelia grėsmę atitinkamos įmonės veiklos
tęstinumui. Tokiuose planuose gali būti numatytos priemonės
metodiškam atitinkamos įmonės veiklos nutraukimui pasirengti;
(35)
kompetentingų institucijų veiklos
skaidrumas turėtų padėti padidinti vidaus rinkos
investuotojų ir vartotojų pasitikėjimą. Todėl iš
kompetentingų institucijų turėtų būti reikalaujama
teikti reguliarias savo veiklos ataskaitas ir skelbti konkrečių
patikrinimų ataskaitas;
(36)
valstybių narių kompetentingų
institucijų bendradarbiavimas gali reikšmingai prisidėti
Sąjungoje nuosekliai užtikrinant aukštą teisės aktų
nustatyto audito kokybę. Todėl valstybių narių
kompetentingos institucijos, vykdydamos teisės aktų nustatyto audito
priežiūros funkcijas, turėtų bendradarbiauti tarpusavyje. Jos
turėtų laikytis buveinės valstybės narės
reglamentavimo ir valstybės narės, kurioje teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius ar audito įmonė yra
patvirtintas (-a) ir kurioje audituojama įmonė turi savo
registruotą būstinę, priežiūros principo. Kompetentingų
institucijų bendradarbiavimas būtų ypač paskatintas, jei
jis būtų organizuojamas Jungtiniame Europos priežiūros
institucijų komitete (EPIK) vadovaujant Europos vertybinių
popierių ir rinkos institucijai (EVPRI), įsteigtai pagal 2010 m.
lapkričio 24 d. Reglamentą (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo
įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių
popierių ir rinkų institucija)[29]. EVPRI, kuriai
padeda Europos bankininkystės institucija (EBI), įsteigta
2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu
(ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros
institucija (Europos bankininkystės institucija)[30],
ir Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija (EDPPI),
įsteigta 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir
Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1094/2010, kuriuo įsteigiama Europos
priežiūros institucija (Europos draudimo ir profesinių pensijų
institucija)[31], turėtų
prisidėti prie šio bendradarbiavimo nacionalinėms kompetentingoms
institucijoms teikdama patarimus ir rekomendacijas;
(37)
valstybių narių kompetentingų
institucijų bendradarbiavimas turėtų apimti keitimąsi
informacija, bendradarbiavimą kokybės užtikrinimo peržiūrų
srityje, pagalbą tyrimams, susijusiems su viešojo intereso
įmonių teisės aktų nustatyto audito atlikimu, įskaitant
tuos atvejus, kai tiriamas elgesys nėra atitinkamos valstybės
narės galiojančių teisės aktų ar reglamentavimo
nuostatų pažeidimas, ir nenumatytų atvejų planų
rengimą. Valstybių narių kompetentingų institucijų
bendradarbiavimas gali apimti kompetentingų institucijų kolegijų
kūrimą ir funkcijų perdavimą tarpusavyje. Taip
bendradarbiaujant reikėtų atsižvelgti į tinklo, kuriame veikia
auditoriai ir įmonės, esmę. Kompetentingos institucijos ir
Europos priežiūros institucijos turėtų laikytis atitinkamų
konfidencialumo ir profesinės paslapties taisyklių;
(38)
teisės aktų nustatytą auditą
atliekančių auditorių ir audito įmonių kvalifikacijos
atlikti viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatytą
auditą pripažinimas turėtų sudaryti sąlygas auditoriams ir
įmonėms teikti paslaugas kitiems klientams. Todėl svarbu
numatyti Europos kokybės sertifikatą, kurį parengtų EVPRI.
Nacionalinės kompetentingos institucijos turėtų dalyvauti
nagrinėjant prašymus dėl sertifikatų išdavimo;
(39)
kadangi kapitalo rinkos yra tarpusavyje susijusios,
reikia nacionalinėms kompetentingoms institucijoms ir Europos
priežiūros institucijoms suteikti įgaliojimus bendradarbiauti su
trečiųjų šalių priežiūros institucijomis ir
įstaigomis dėl keitimosi informacija arba kokybės užtikrinimo
peržiūrų. Tačiau kai bendradarbiavimas su trečiosios šalies
institucijomis yra susijęs su audito darbo dokumentais arba kitais
teisės aktų nustatytą auditą atliekančių
auditorių arba audito įmonių dokumentais, turėtų
būti taikomos Direktyvoje 2006/43/EB nustatytos procedūros;
(40)
siekiant užtikrinti sklandų kapitalo
rinkų veikimą reikalingi tvarūs audito pajėgumai ir
konkurencinga teisės aktų nustatyto audito paslaugų rinka,
kurioje yra pakankamas audito įmonių, sugebančių atlikti
viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatytą
auditą, pasirinkimas. EVPRI turėtų pranešti apie audito rinkos
struktūros pokyčius dėl šio reglamento vykdymo. Atlikdama
tokią analizę EVPRI turėtų atsižvelgti į teisės
aktų nustatytą auditą atliekantiems auditoriams taikomų
nacionalinių civilinės atsakomybės taisyklių poveikį
audito rinkos struktūrai. Remdamasi tokia atskaita ir kitais tinkamais
įrodymais, Komisija turėtų pateikti ataskaitą apie
teisės aktų nustatytą auditą atliekantiems auditoriams
taikomų nacionalinių civilinės atsakomybės taisyklių
poveikį audito rinkos struktūrai ir imtis veiksmų, kurie, jos
manymu, yra tinkami atsižvelgiant į nustatytus faktus;
(41)
siekiant pagerinti šio reglamento reikalavimų
laikymąsi ir atsižvelgiant į 2010 m. gruodžio 9 d.
Komisijos komunikatą „Sankcijų taikymo režimų finansinių
paslaugų sektoriuje griežtinimas”[32] turėtų
būti sustiprintos kompetentingų institucijų teisės priimti
priežiūros priemones ir nustatyti sankcijas. Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantiems auditoriams, audito įmonėms
ir viešojo intereso įmonėms už nustatytus pažeidimus turėtų
būti numatytos administracinės piniginės sankcijos.
Kompetentingos institucijos sankcijas ir priemones turėtų taikyti
skaidriai. Taikant ir skelbiant sankcijas reikėtų gerbti pagrindines
teises, nustatytas Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje,
ypač teises į privatų ir šeimos gyvenimą (7 straipsnis),
teisę į asmens duomenų apsaugą (8 straipsnis) ir teisę
į veiksmingą teisinę gynybą ir sąžiningą bylos
nagrinėjimą (47 straipsnis);
(42)
asmenys, informuojantys apie galimus pažeidimus,
gali suteikti naujos informacijos kompetentingoms institucijoms, kurios ją
vertintų nustatydamos pažeidimus, įskaitant sukčiavimą, ir
taikydamos sankcijas už juos. Tačiau asmenis, informuojančius apie
galimus pažeidimus, gali stabdyti baimė sulaukti atsakomųjų priemonių
arba tam gali būti nepakankamai paskatų. Todėl valstybės
narės turėtų užtikrinti, kad būtų įdiegta tinkama
tvarka, kuri paskatintų asmenis, informuojančius apie galimus
pažeidimus, įspėti apie galimus šio reglamento pažeidimus ir apsaugotų
juos nuo atsakomųjų veiksmų. Valstybės narės taip pat
gali suteikti jiems paskatų taip elgtis; tačiau asmenys,
informuojantys apie galimus pažeidimus, turėtų įgyti teisę
į šias paskatas, jei pateikia naujos informacijos, kurios teisiškai
neprivalo pranešti, ir jei pagal tokią informaciją pritaikomos
sankcijos už reglamento pažeidimą. Valstybės narės taip pat
turėtų užtikrinti, kad jų įdiegtose informavimo apie
galimus pažeidimus schemose būtų nustatyti mechanizmai, kuriais
būtų suteikiama tinkama informaciją pateikusio asmens apsauga,
ypač jo teisės į asmens duomenų apsaugą apsauga, ir
procedūros, skirtos užtikrinti informaciją pateikusio asmens
teisę į gynybą ir teisę būti išklausytam prieš
priimant sprendimą dėl jo, taip pat teisę imtis veiksmingų
teisių gynimo priemonių teisme prieš sprendimą dėl jo;
(43)
siekiant atsižvelgti į audito ir audito rinkos
pokyčius, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai
nustatyti konkrečius techninius reikalavimus dėl perdavimo bylos,
kuri turėtų būti perduota naujam teisės aktų
nustatytą auditą atliekančiam auditoriui, turinio, Europos
kokybės sertifikatų įdiegimo teisės aktų
nustatytą auditą atliekantiems auditoriams ir audito
įmonėms, kurie atlieka viešojo intereso įmonių teisės
aktų nustatytą auditą;
(44)
siekiant atsižvelgti į techninius finansų
rinkų, audito ir audito profesijos pokyčius ir išsamiau
išdėstyti šiame reglamente nustatytus reikalavimus, Komisijai
turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius
aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290
straipsnį. Visų pirma deleguotaisiais aktais reikia patvirtinti susijusių
audito paslaugų ir ne audito paslaugų sąrašą, taip pat
nustatyti mokesčio, kurio EVPRI gali prašyti už Europos kokybės
sertifikato išdavimą teisės aktų nustatytą auditą
atliekantiems auditoriams ir audito įmonėms, dydį. Ypač
svarbu, kad Komisija parengiamojo darbo etapu tinkamai konsultuotųsi, taip
pat ir su ekspertais. Rengdama ir priimdama deleguotuosius aktus Komisija
turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai tuo pat metu, laiku ir
tinkamai būtų perduoti Europos Parlamentui ir Tarybai;
(45)
siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir
sklandų perėjimą prie šiuo reglamentu įdiegiamo mechanizmo,
svarbu nustatyti audito įmonių rotacijos prievolių,
prievolės organizuoti audito įmonių atrankos procedūras ir
audito įmones pertvarkyti į įmones, kurios teikia tik audito
paslaugas, įsigaliojimo pereinamąjį laikotarpį;
(46)
kadangi šio reglamento tikslų, būtent
patikslinti ir apibrėžti viešojo intereso įmonių teisės
aktų nustatyto audito vaidmenį, patobulinti informaciją,
kurią teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius
arba audito įmonė teikia audituojamai įmonei, investuotojams ir
kitiems suinteresuotiesiems subjektams, gerinti auditorių ir viešojo
intereso įmonių priežiūros institucijų komunikacijos
kanalus, užkirsti kelią bet kokiems interesų konfliktams, kylantiems,
kai viešojo intereso įmonėms teikiamos ne audito paslaugos, sumažinti
galimo interesų konflikto riziką, kurią kelia esama sistema,
pagal kurią audituojama įmonė pasirenka auditorių ir jam
moka, arba familiarumo grėsmė, viešojo intereso įmonėms
sudaryti palankesnes sąlygas pakeisti teisės aktų nustatytą
auditą atliekantį auditorių arba audito įmonę ir
padidinti galimybę pasirinkti audito paslaugų teikėjus,
padidinti teisės aktų nustatytą auditą
atliekančių auditorių ir audito įmonių, kurie atlieka
viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatytą
auditą, reglamentavimo ir priežiūros veiksmingumą,
nepriklausomumą ir nuoseklumą, įskaitant bendradarbiavimą
Sąjungos lygmeniu, valstybės narės pačios tinkamai pasiekti
negali ir kadangi dėl šių tikslų masto jų geriau yra siekti
Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali priimti priemones pagal subsidiarumo
principą, nustatytą Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje.
Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiame
reglamente nenumatoma nieko, kas nėra būtina šiems tikslams pasiekti;
(47)
šiame reglamente gerbiamos pagrindinės
teisės ir pripažinti principai, visų pirma pagal Europos
Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, būtent
teisė į privatų ir šeimos gyvenimą (7 straipsnis), teisė
į asmens duomenų apsaugą (8 straipsnis), laisvė užsiimti
verslu (16 straipsnis), teisė į veiksmingą teisinę
gynybą ir sąžiningą bylos nagrinėjimą (47 straipsnis),
nekaltumo prezumpcija ir teisė į gynybą (48 straipsnis), teisėtumo
ir nusikalstamos veikos bei bausmės proporcingumo principai (49
straipsnis), teisė nebūti du kartus teisiamam arba baudžiamam už
tą pačią nusikalstamą veiką (50 straipsnis), ir
šis reglamentas turi būti taikomas atsižvelgiant į šias teises ir
principus,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
I antraštinė dalis
dalykas, taikymo sritis ir apibrėžtys
1 straipsnis
Dalykas
Šiame reglamente nustatyti viešojo intereso
įmonių metinių finansinių ataskaitų ir
konsoliduotųjų finansinių ataskaitų teisės aktų
nustatyto audito atlikimo reikalavimai, viešojo intereso įmonėms
taikomos teisės aktų nustatytą auditą atliekančių
auditorių ir audito įmonių atrankos organizavimo ir atrankos
taisyklės, siekiant paskatinti jų nepriklausomumą ir užtikrinti,
kad nekiltų interesų konfliktų, bei priežiūros, kaip
teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai ir
audito įmonės laikosi šių reikalavimų, taisyklės.
2 straipsnis
Taikymo sritis
1.           Šis reglamentas taikomas:
a)      viešojo intereso įmonių
teisės aktų nustatytą auditą atliekantiems auditoriams ir
audito įmonėms;
b)      viešojo intereso įmonėms.
2.           Šis reglamentas taikomas
nepažeidžiant Direktyvos 2006/43/EB.
3 straipsnis
Sąvokų apibrėžtys
Šiame reglamente taikomos Direktyvos
2006/43/EB 2 straipsnyje išdėstytos sąvokų apibrėžtys,
išskyrus sąvokas „audito išvada“ ir „kompetentinga institucija“.
4 straipsnis
Didelės viešojo intereso
įmonės
Šiame reglamente sąvoka „didelės
viešojo intereso įmonės“ žymi šiuos subjektus:
a)           Direktyvos 2006/43/EB 2 straipsnio
13 dalies a punkte nurodytų įmonių atveju –
10 stambiausių kiekvienos valstybės narės akcijų
emitentų, vertinant pagal rinkos kapitalizaciją, remiantis metų
pabaigos rodikliais, ir visais atvejais – visus akcijų emitentus,
kurių vidutinė rinkos kapitalizacija, remiantis praėjusių
trejų kalendorinių metų pabaigos rezultatais, sudarė
daugiau kaip 1 000 000 000 EUR;
b)           Direktyvos 2006/43/EB 2 straipsnio
13 dalies b–f punktuose nurodytų įmonių atveju – bet kurią
įmonę, kurios bendra balanso sudarymo dienos balanso vertė
viršija 1 000 000 000 EUR;
c)           Direktyvos 2006/43/EB 2 straipsnio
13 dalies g ir h punktuose nurodytų įmonių atveju – bet
kurią įmonę, kurios bendras valdomas balanso sudarymo dienos
turtas viršija 1 000 000 000 EUR.
II
antraštinė dalis
Viešojo intereso įmonių teisės
aktų nustatyto audito atlikimo sąlygos
I SKYRIUS
NEPRIKLAUSOMUMAS IR INTERESŲ KONFLIKTŲ
VENGIMAS
5 straipsnis
Nepriklausomumas ir objektyvumas
Teisės aktų nustatytą
auditą atliekantys auditoriai arba audito įmonės imasi visų
reikiamų priemonių, kuriomis užtikrintų, kad viešojo intereso
įmonių teisės aktų nustatyto audito nepaveiktų jokie
esami arba galimi interesų, verslo arba kitų santykių
konfliktai, kuriuose dalyvauja teisės aktų nustatytą auditą
atliekantis auditorius arba audito įmonė ir jų tinklas, jei toks
yra, vadovai, auditoriai, darbuotojai, bet kurie kiti fiziniai asmenys,
kurių paslaugomis naudojasi arba kurių paslaugas kontroliuoja
teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba
audito įmonė, arba bet kuris kitas tiesiogiai arba netiesiogiai su
teisės aktų nustatytą auditą atliekančiu auditoriumi
arba audito įmone kontrolės ryšiais susijęs asmuo.
6 straipsnis
Auditorių ir audito įmonių
vidaus organizacinė struktūra
1.
Teisės aktų nustatytą auditą
atliekantis auditorius arba audito įmonė laikosi šių
organizacinės struktūros reikalavimų:
a)      audito įmonė įdiegia
tinkamą politiką ir procedūras, siekdama užtikrinti, kad jos
savininkai ir akcininkai, taip pat tokios įmonės arba su ja
susijusios įmonės administracinio, valdymo ir priežiūros
organų nariai nedalyvautų atliekant teisės aktų
nustatytą auditą jokiu būdu, kuris galėtų pakenkti
audito įmonės vardu teisės aktų nustatytą auditą
atliekančio auditoriaus nepriklausomumui ir objektyvumui;
b)      teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė turi patikimas
administracines ir finansinės apskaitos procedūras, vidaus
kontrolės mechanizmus, veiksmingas rizikos vertinimo procedūras,
veiksmingą informacijos tvarkymo sistemų kontrolės ir apsaugos
tvarką.
Tie vidaus kontrolės mechanizmai sukurti tam,
kad būtų užtikrintas sprendimų ir procedūrų laikymasis
visais audito įmonės lygmenimis ar visoje teisės aktų
nustatytą auditą atliekančio auditoriaus darbo struktūroje.
Teisės aktų nustatytą auditą
atliekantis auditorius arba audito įmonė įdiegia ir taiko tokias
sprendimų priėmimo procedūras ir tokią organizacinę
struktūrą, kurioje aiškiai nustatyti ir dokumentuose įforminti
atskaitomybės ryšiai, paskirstytos funkcijos ir pareigos;
c)      teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė sukuria
tinkamą politiką ir procedūras, siekdamas (-a) užtikrinti, kad jo
(jos) darbuotojai ir kiti fiziniai asmenys, kurių paslaugomis jis (ji)
naudojasi, kurių paslaugas kontroliuoja arba kurie tiesiogiai dalyvauja
atliekant teisės aktų nustatytą auditą, turėtų
pakankamai žinių ir patirties paskirtoms pareigoms vykdyti;
d)      teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė įdiegia
tinkamą politiką ir procedūras, siekdamas (-a) užtikrinti, kad
svarbios audito funkcijos nebūtų perkamos iš trečiųjų
šalių jokiu būdu, kuris pakenktų teisės aktų
nustatytą auditą atliekančio auditoriaus arba audito
įmonės vidaus kontrolės kokybei arba kompetentingų
institucijų gebėjimui prižiūrėti, kaip teisės
aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito
įmonė laikosi šiame reglamente nustatytų prievolių;
e)      teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis autorius arba audito įmonė įdiegia
tinkamą ir veiksmingą organizacinę ir administracinę
tvarką, kad užkirstų kelią bet kokiai grėsmei, kuri kyla jo
nepriklausomumui, kaip yra numatyta 11 straipsnio 2 dalyje, tą
grėsmę nustatytų, pašalintų arba valdytų ir
atskleistų;
f)       teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė įdiegia
tinkamas viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatyto
audito atlikimo, darbuotojų mokymo, jų darbo peržiūros ir 15
straipsnio 5 dalyje nurodytos audito bylos sudarymo procedūras ir
standartus;
g)      teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė įdiegia
vidaus kokybės kontrolės sistemą, kad užtikrintų viešojo
intereso įmonių teisės aktų nustatyto audito kokybę.
Kokybės kontrolės sistema apima bent jau f punkte
apibūdintas procedūras ir standartus. Audito įmonės atveju
atsakomybė už vidaus kokybės kontrolės sistemą tenka
asmeniui, kuris turi teisės aktų nustatytą auditą
atliekančio auditoriaus statusą;
h)      teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė naudoja tinkamas
sistemas, išteklius ir procedūras, kad užtikrintų savo vykdomos
teisės aktų nustatyto audito veiklos tęstinumą ir
reguliarumą;
i)       teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė įdiegia
politiką, kuria užtikrina, kad nei jis (ji), nei jo (jos) darbuotojai,
vykdydami savo darbą, nedalyvautų darant jokį
baudžiamąjį nusikaltimą arba teisės pažeidimą. Teisės
aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
taip pat įdiegia tinkamą ir veiksmingą organizacinę ir
administracinę tvarką, skirtą spręsti ir registruoti
incidentus, kurie turi arba gali turėti svarbių pasekmių jo
(jos) teisės aktų nustatyto audito veiklos teisingumui;
j)       teisės aktų nustatytą auditą
atliekantis auditorius arba audito įmonė taiko tinkamą
atlyginimų politiką, kuria suteikia pakankamai paskatų
užtikrinti audito kokybę. Visų pirma atlyginimas darbuotojams ir
darbo vertinimas neturi priklausyti nuo pajamų, kurias teisės
aktų nustatytą auditą atliekantis autorius ir audito
įmonė gauna iš audituojamos įmonės, dydžio;
k)      teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė stebi ir vertina
pagal šį reglamentą sukurtų savo sistemų, vidaus
kontrolės ir vidaus kokybės kontrolės mechanizmų ir tvarkos
tinkamumą ir veiksmingumą ir imasi visų reikiamų
priemonių visiems trūkumams pašalinti. Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
visų pirma atlieka metinį g punkte nurodytos savo vidaus
kokybės kontrolės sistemos vertinimą. Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
saugo dokumentus apie per tą vertinimą nustatytus faktus ir
siūlomas priemones vidaus kokybės kontrolės sistemai pakeisti.
Pirmoje pastraipoje nurodyta politika ir
procedūros įforminamos dokumentuose ir paviešinamos teisės
aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus arba audito
įmonės darbuotojams.
Jokios d punkte nurodytos iš
trečiųjų šalių perkamos audito funkcijos neturi paveikti
teisės aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus
arba audito įmonės įsipareigojimų audituojamai įmonei.
2.
Teisės aktų nustatytą auditą
atliekantis auditorius arba audito įmonė, vykdydamas (-a) šio
straipsnio 1 dalies reikalavimus, atsižvelgia į savo dydį ir veiklos
sudėtingumą.
Teisės aktų nustatytą auditą
atliekantis auditorius arba audito įmonė 35 straipsnio 1 dalyje
nurodytai kompetentingai institucijai turi gebėti įrodyti, kad
reikalavimų laikosi proporcingai teisės aktų nustatytą
auditą atliekančio auditoriaus arba audito įmonės dydžiui
ir veiklos sudėtingumui.
7 straipsnis
Nepriklausomumas nuo audituojamos
įmonės
1.           Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
ir visi balsavimo teisių audito įmonėje turintys subjektai yra
nepriklausomi nuo audituojamos įmonės ir nedalyvauja audituojamai
įmonei priimant sprendimus.
2.           Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius, audito įmonė,
jų pagrindiniai audito partneriai, darbuotojai ir kiti fiziniai asmenys,
kurių paslaugomis naudojasi arba kurių paslaugas kontroliuoja toks
auditorius arba įmonė ir kurie tiesiogiai dalyvauja atliekant
teisės aktų nustatytą auditą, taip pat su jais artimais
ryšiais susiję asmenys, kaip yra nurodyta Komisijos direktyvos 2004/72/EB[33]
1 straipsnio 2 dalyje, negali pirkti ar parduoti jokios finansinės
priemonės arba dalyvauti kitame sandoryje dėl finansinės
priemonės, kurią išleido, garantuoja arba kitaip remia audituojama
įmonė teisės aktų nustatyto audito veiklos srityje,
išskyrus investicijas pagal diversifikuoto kolektyvinio investavimo schemas,
įskaitant valdomus fondus, pavyzdžiui, pensijų arba gyvybės
draudimo fondus.
3.           2 dalyje nurodyti asmenys
arba įmonės negali dalyvauti priimant teisės aktų nustatyto
audito sprendimus dėl jokios konkrečios audituojamos įmonės
arba daryti jiems kitokią įtaką, jei jie:
a)      turi audituojamos įmonės
finansinių priemonių, išskyrus investicijas pagal diversifikuoto
kolektyvinio investavimo schemas;
b)      turi kurios nors su audituojama
įmone susijusios įmonės finansinių priemonių,
kurių nuosavybė gali sukelti interesų konfliktą arba
paprastai manoma, kad jį sukelia, išskyrus investicijas pagal
diversifikuoto kolektyvinio investavimo schemas;
c)      neseniai turėjo darbinių,
verslo arba kitų ryšių su audituojama įmone, kurie gali sukelti
interesų konfliktą arba paprastai manoma, kad jį sukelia.
4.           2 dalyje nurodyti asmenys
arba įmonės negali tarpininkauti arba priimti pinigų,
dovanų arba paslaugų iš jokio asmens, su kuriuo teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė turi
sutartinių santykių.
5.           Nacionalinės
profesinės etikos priemonės, įdiegtos pagal Direktyvos
2006/43/EB 21 straipsnio 1 dalį, kurios neatitinka 2, 3 ir 4
dalių, netaikomos.
8 straipsnis
Buvusių teisės aktų
nustatytą auditą atliekančių auditorių arba
teisės aktų nustatytą auditą atliekančių
auditorių arba audito įmonių darbuotojų įdarbinimas
viešojo intereso įmonėse
1            Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba pagrindinis audito
partneris, kuris audito įmonės vardu atlieka viešojo intereso
įmonės teisės aktų nustatytą auditą, ne trumpiau
kaip dvejus metus nuo to laiko, kai jis nebeatlieka teisės aktų
nustatyto audito arba atsistatydino kaip pagrindinis audito partneris, negali
imtis jokių iš toliau išvardytų pareigų:
a)      užimti vadovaujamų pareigų
audituojamoje įmonėje;
b)      tapti audituojamos įmonės
audito komiteto arba, jei tokio komiteto nėra, organo, kuris vykdo audito
komiteto funkcijoms prilygstančias funkcijas, nariu;
c)      tapti nevykdomuoju audituojamos
įmonės administracinio arba priežiūros organo nariu.
2.           Viešojo intereso
įmonės teisės aktų nustatytą auditą
atliekančio auditoriaus arba audito įmonės darbuotojai, taip pat
joks kitas fizinis asmuo, kurio paslaugomis toks auditorius arba
įmonė naudojasi arba kurio paslaugas kontroliuoja, kai tokie darbuotojai
arba kiti fiziniai asmenys yra asmeniškai patvirtinti kaip teisės
aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai, negali jokių
1 dalies a, b ir c punktuose nurodytų pareigų imtis anksčiau
negu po vienų metų nuo to laiko, kai tiesiogiai dalyvavo teisės aktų
nustatyto audito veikloje.
9 straipsnis
Audito mokesčiai
1.           Mokesčiai už viešojo
intereso įmonių teisės aktų nustatytą auditą
negali būti sąlyginiai.
Pirmoje pastraipoje nurodytas sąlyginis
mokestis reiškia, kad mokestis už audito užduotį apskaičiuojamas
pagal iš anksto nustatytas sąlygas, susijusias su sandorio išdava ar
rezultatais arba atlikto darbo rezultatais. Jei mokestį nustatė
teismas arba kompetentinga institucija, mokesčio negalima laikyti
sąlyginiu.
2.           Jei teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
audituojamai įmonei teikia susijusias finansines audito paslaugas, kaip
nurodyta 10 straipsnio 2 dalyje, mokesčiai už tokias paslaugas gali
sudaryti ne daugiau kaip 10 proc. audituojamos įmonės už
teisės aktų nustatytą auditą mokamo mokesčio.
3.           Jei bendra mokesčio,
gauto iš viešojo intereso įmonės, kurios teisės aktų
nustatytas auditas atliekamas, suma sudaro daugiau kaip 20 proc. arba
dvejus metus iš eilės – daugiau kaip 15 proc. visų teisės
aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus arba audito
įmonės, kuris (-i) atlieka teisės aktų nustatytą
auditą, per metus gautų mokesčių, toks auditorius arba
įmonė audito komitetui praneša, kad bendra mokesčių suma
sudaro daugiau kaip 20 proc. arba, atitinkamais atvejais, daugiau kaip
15 proc. visų tos įmonės per metus gautų
mokesčių, ir vyksta 11 straipsnio 4 dalies d punkte nurodytas
aptarimas. Audito komitetas svarsto, ar reikia, kad prieš pateikiant audito
išvadą kitas teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
auditorius arba audito įmonė atliktų audito kokybės
kontrolės peržiūrą.
Jei bendra mokesčio, gauto iš viešojo
intereso įmonės, kurios teisės aktų nustatytas auditas
atliekamas, suma dvejus metus iš eilės sudaro 15 proc. ar daugiau
visų teisės aktų nustatytą auditą atliekančio
auditoriaus arba audito įmonės, kuris (-i) atlieka teisės
aktų nustatytą auditą, per metus gautų mokesčių,
toks auditorius arba įmonė informuoja apie tokią situaciją
35 straipsnio 1 dalyje nurodytą kompetentingą instituciją. 35
straipsnio 1 dalyje nurodyta kompetentinga institucija nusprendžia, remdamasi
teisės aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus
ar audito įmonės pateiktomis objektyviomis priežastimis, ar tokios
įmonės teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
auditorius ar audito įmonė gali toliau atlikti teisės aktų
nustatytą auditą papildomą laikotarpį, kuris jokiais
atvejais negali viršyti dvejų metų.
Jei audituojama įmonė atleidžiama nuo
prievolės sudaryti audito komitetą, audituojama įmonė
nusprendžia, kuri įmonės struktūra arba organas bendrauja su
teisės aktų nustatytą auditą atliekančiu auditoriumi
arba audito įmone, kad įvykdytų šioje dalyje nustatytas
prievoles.
10 straipsnis
Draudimas teikti ne audito paslaugas
1.           Viešojo intereso
įmonių teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
auditorius arba audito įmonė gali teikti audituojamai įmonei,
jos patronuojančiajai įmonei ir kontroliuojamoms įmonėms
teisės aktų nustatyto audito paslaugas ir susijusias finansines
audito paslaugas.
Jei teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis auditorius priklauso tinklui, to tinklo narys gali
teikti audituojamai įmonei, Sąjungoje veikiančiai jos
patronuojančiajai įmonei ir kontroliuojamoms įmonėms
teisės aktų nustatyto audito paslaugas arba susijusias finansines
audito paslaugas.
2.           Taikant šį
straipsnį, susijusios finansinės audito paslaugos yra:
a)      tarpinių finansinių
ataskaitų auditas arba peržiūra;
b)      patikinimo dėl įmonės
valdymo pareiškimų teikimas;
c)      patikinimo dėl įmonės
socialinės atsakomybės aspektų teikimas;
d)      patikinimas arba patvirtinimas dėl kontrolės
ataskaitų, teikiamų finansų įstaigų kontrolės
institucijoms, viršijantis teisės aktų nustatyto audito apimtį
ir skirtas padėti kontrolės institucijoms vykdyti savo funkcijas,
pavyzdžiui, dėl kapitalo poreikių arba konkrečių mokumo
rodiklių, pagal kuriuos nustatoma tikimybė, ar įmonė toliau
vykdys savo skolinius įsipareigojimus;
e)      atitikties mokesčių
reikalavimams pažymėjimo pateikimas tais atvejais, kai tokio patvirtinimo
reikalaujama pagal nacionalinę teisę;
f)       bet kurios kitos teisės aktų
nustatytos pareigos, susijusios su Sąjungos teisės aktuose nurodytu
teisės aktų nustatytą auditą atliekančių
auditoriaus arba audito įmonės audito darbu.
3.           Viešojo intereso
įmonių teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
auditorius arba audito įmonė negali nei tiesiogiai, nei netiesiogiai
teikti audituojamai įmonei, jos patronuojančiajai įmonei ir savo
kontroliuojamoms įmonėms ne audito paslaugų.
Jei teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis auditorius priklauso tinklui, joks to tinklo narys
negali teikti audituojamai įmonei, Sąjungoje veikiančiai jos
patronuojančiajai įmonei ir jos kontroliuojamoms įmonėms ne
audito paslaugų.
Taikant šį straipsnį, ne audito
paslaugos yra:
a) paslaugos, dėl kurių visais atvejais
kiltų interesų konfliktas:
i) ekspertų teikiamos paslaugos, nesusijusios
su auditu, konsultavimo mokesčių klausimais, bendros konsultavimo
valdymo klausimais ir kitos patariamosios paslaugos;
ii) buhalterijos vedimas ir apskaitos
dokumentų ir finansinių ataskaitų rengimas;
iii) vidaus
kontrolės arba rizikos valdymo procedūrų, susijusių su
finansinės informacijos, pateikiamos finansinėse ataskaitose, rengimu
ir (arba) kontrole, planavimas ir diegimas ir patarimai rizikos klausimais;
iv) vertinimo
paslaugos, nuomonės dėl sąžiningumo arba ataskaitų dėl
įnašų natūra teikimas;
v) aktuarijaus ir
teisinės paslaugos, įskaitant atstovavimą bylinėjantis;
vi) finansinės informacijos technologijų
sistemų projektavimas ir diegimas viešojo intereso įmonėse, kaip
nurodyta Direktyvos 2006/43/EB 2 straipsnio 13 dalies b–j punktuose;
vii) dalyvavimas atliekant audito kliento vidaus
auditą arba paslaugos, susijusios su vidaus audito funkcijomis;
viii) brokerio arba prekybos agento, konsultavimo
investicijų klausimais arba investicinės bankininkystės
paslaugos;
b) paslaugos, dėl kurių gali kilti
interesų konfliktas:
i) žmogiškųjų
išteklių paslaugos, tarp jų – aukštesnio rango vadovų samdymas;
ii) patvirtinimo
laiškai investuotojams, įmonei išleidžiant vertybinius popierius;
iii) finansinės informacijos
technologijų sistemų projektavimas ir diegimas viešojo intereso
įmonėse, kaip nurodyta Direktyvos 2006/43/EB 2 straipsnio 13 dalies a
punkte;
iv) išsamaus
patikrinimo paslaugos pardavėjui arba pirkėjui galimo susijungimo ir
įsigijimo atvejais ir patikinimo apie audituojamą įmonę teikimas
kitoms šalims finansinio arba įmonių sandorio atveju.
Nukrypstant nuo pirmos ir antros pastraipų, b
punkto iii ir iv papunkčiuose minimas paslaugas teisės aktų
nustatytas auditorius arba audito įmonė gali teikti gavęs (-usi)
35 straipsnio 1 dalyje nurodytos kompetentingos institucijos išankstinį
pritarimą.
Nukrypstant nuo pirmos ir antros pastraipų, b
punkto i ir ii papunkčiuose minimas paslaugas teisės aktų
nustatytas auditorius arba audito įmonė gali teikti gavęs (-usi)
31 straipsnyje nurodyto audito komiteto išankstinį pritarimą.
4.           Jei tinklo, kuriam priklauso
teisės aktų auditą atliekantis auditorius arba audito
įmonė, kuris (-i) atlieka viešojo intereso įmonės
teisės aktų nustatytą auditą, narys trečiojoje šalyje
įsteigtai įmonei, kurią kontroliuoja audituojama viešojo
intereso įmonė, teikia ne audito paslaugas, atitinkamas teisės
aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito
įmonė įvertina, ar jo nepriklausomumas nesusilpnės dėl
to, kad tinklo narys teikia tokias paslaugas.
Jei nukenčia nepriklausomumas, teisės
aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito
įmonė imasi saugumo priemonių, kad sumažintų
grėsmę, kurią kelia tų paslaugų teikimas trečiojoje
šalyje. Teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius
arba audito įmonė gali toliau atlikti viešojo intereso
įmonės teisės aktų nustatytą auditą tik tada, jei
pagal 11 straipsnį gali pagrįsti, kad tokių paslaugų
teikimas nedaro poveikio jų profesiniam sprendimui ir audito išvadai.
Jei dalyvaujama priimant sprendimus audituojamoje
įmonėje arba teikiamos 3 dalies a punkto ii ir iii
papunkčiuose nurodytos paslaugos, laikoma, kad tai visais atvejais daro
poveikį nepriklausomumui.
Jei teikiamos 3 dalies a punkto i ir iv–viii
papunkčiuose nurodytos paslaugos, laikoma, kad tai daro poveikį
nepriklausomumui.
Teisės aktų nustatytą auditą
atliekantis auditorius arba audito įmonė gali pasikonsultuoti su
kompetentinga institucija ir pasiteirauti jos nuomonės tuo klausimu.
5.           Jei audito įmonė
daugiau kaip vieną trečdalį metinių audito pajamų
gauna iš didelių viešojo intereso įmonių arba priklauso tinklui,
kurio narių bendra metinių audito pajamų suma siekia
1 500 mln. EUR Europos Sąjungoje, ji laikosi šių
sąlygų:
a)      nei tiesiogiai, nei netiesiogiai jokiai
viešojo intereso įmonei neteikia ne audito paslaugų;
b)      nepriklauso tinklui, kuris Sąjungoje
teikia ne audito paslaugas;
c)      bet kuri įmonė, teikianti 3
dalyje išvardytas paslaugas, negali nei tiesiogiai, nei netiesiogiai valdyti
daugiau kaip 5 proc. audito įmonės kapitalo arba balsavimo
teisių;
d)      įmonės, teikiančios 3
dalyje išvardytas paslaugas, negali nei tiesiogiai, nei netiesiogiai kartu
valdyti daugiau kaip 10 proc. audito įmonės kapitalo arba
balsavimo teisių;
e)      tokia audito įmonė negali nei
tiesiogiai, nei netiesiogiai valdyti daugiau kaip 5 proc. jokios
įmonės, teikiančios 3 dalyje išvardytas paslaugas, kapitalo arba
balsavimo teisių.
6.           Komisijai suteikiami
įgaliojimai pagal 68 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriuose
būtų patikslintas šio straipsnio 2 dalyje nurodytų susijusių
finansinių audito paslaugų sąrašas ir 3 dalyje nurodytų ne
audito paslaugų sąrašas. Naudodamasi šiais įgaliojimais Komisija
atsižvelgia į audito veiklos ir audito profesijos pokyčius.
11 straipsnis
Pasirengimas atlikti teisės aktų
nustatytą auditą ir grėsmių nepriklausomumui
įvertinimas
1.           Prieš sutikdamas atlikti arba
tęsti viešojo intereso įmonės teisės aktų
nustatytą auditą, teisės aktų nustatytą auditą
atliekantis auditorius arba audito įmonė įvertina toliau
išvardytus aspektus ir tai fiksuoja dokumentuose:
–
ar jis (ji) atitinka 6 straipsnyje nustatytus
vidaus organizacinės struktūros reikalavimus;
–
ar jis (ji) atitinka 7, 9 ir 10 straipsnių
reikalavimus;
–
ar jis (ji) turi kompetentingų
darbuotojų, laiko ir išteklių, kad tinkamai atliktų auditą;
–
ar audito įmonės atveju pagrindinis
audito partneris valstybėje narėje, kurioje prašoma atlikti
teisės aktų nustatytą auditą, yra patvirtintas teisės
aktų nustatytą auditą atliekančiu auditoriumi;
–
ar laikomasi 33 straipsnyje nustatytų
sąlygų;
–
nepažeidžiant Direktyvos 2005/60/EB, viešojo
intereso įmonės sąžiningumą.
2.           Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
taip pat įvertina, ar nėra grėsmių jo (jos)
nepriklausomumui.
Teisės aktų nustatytą auditą
atliekantis auditorius arba audito įmonė negali atlikti teisės
aktų nustatyto audito, jei yra tiesioginis arba netiesioginis finansinis,
verslo, įdarbinimo arba koks nors kitoks ryšys tarp teisės aktų
nustatytą auditą atliekančio auditoriaus, audito
įmonės arba tinklo ir audituojamos įmonės, kuris,
objektyvaus, tinkamo ir informuoto trečiojo asmens nuomone, pakenktų
teisės aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus
arba audito įmonės nepriklausomumui.
Jei teisės aktų nustatytą
auditą atliekančio auditoriaus arba audito įmonės nepriklausomumui
iškilo grėsmė dėl savikontrolės ar savanaudiškų
interesų, teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
auditorius arba audito įmonė negali atlikti teisės aktų
nustatyto audito.
Jei teisės aktų nustatytą
auditą atliekančio auditoriaus ar audito įmonės
nepriklausomumui iškilo grėsmė dėl tarpininkavimo, familiarumo,
pasitikėjimo arba įbauginimo, teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė taiko apsaugos
priemones, kad sumažintų šią grėsmę. Jei teisės
aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus ar audito
įmonės nepriklausomumui iškilusi grėsmė išlieka reikšminga
nepaisant taikomų apsaugos priemonių, toks auditorius arba audito
įmonė negali atlikti teisės aktų nustatyto audito.
3.           Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
saugo 1 ir 2 dalyse nurodyto vertinimo dokumentus ir audito dokumentuose
nurodo visas reikšmingas grėsmes auditoriaus arba audito įmonės
nepriklausomumui ir šioms grėsmėms sumažinti taikytas apsaugos
priemones.
4            Teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė:
a)      kasmet raštu patvirtina audito komitetui
savo nepriklausomumą nuo audituojamos įmonės;
b)      kasmet raštu patvirtina audito komitetui
audito partnerių, aukštesnio rango vadovų ir pagrindinės
grupės, kuri atlieka teisės aktų nustatytą auditą,
vadovų vardus ir pavardes ir patvirtina, kad nėra interesų
konflikto;
c)      prašo audito komiteto leisti audituojamai
įmonei teikti ne audito paslaugas, nurodytas 10 straipsnio 3 dalies b
punkto i ir ii papunkčiuose;
d)      prašo 35 straipsnio 1 dalyje nurodytos
kompetentingos institucijos leisti audituojamai įmonei teikti ne audito
paslaugas, nurodytas 10 straipsnio 3 dalies b punkto iii ir iv
papunkčiuose;
e)      aptaria su audito komitetu grėsmes
jų nepriklausomumui ir toms grėsmėms sumažinti taikomas
priemones, kurios yra užfiksuotos dokumentuose pagal 3 dalį.
Jei audituojama įmonė yra atleista nuo
prievolės sudaryti audito komitetą, audituojama įmonė
nusprendžia, kuri struktūra arba organas vykdo pagal šią dalį
audito komitetui pavedamas funkcijas.
II SKYRIUS
KONFIDENCIALUMAS IR PROFESINĖ
PASLAPTIS
12 straipsnis
Konfidencialumas ir profesinė
paslaptis
Teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė, kuris (-i)
nebedalyvauja atliekant konkretų auditą, buvę teisės
aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai arba audito
įmonės negali naudotis Direktyvos 2006/43/EB 23 straipsnio 1 dalyje
nustatytomis konfidencialumo arba profesinės paslapties taisyklėmis,
kad išvengtų šio reglamento nuostatų taikymo.
13 straipsnis
Informacijos atskleidimas trečiosios
šalies auditoriams ir trečiosios šalies valdžios institucijoms
1.           Kai teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
atlieka viešojo intereso įmonės, priklausančios įmonių
grupei, kurios patronuojančioji įmonė yra trečiojoje
šalyje, teisės aktų nustatytą auditą, Direktyvos 2006/43/EB
23 straipsnio 1 dalyje nustatytos konfidencialumo ir profesinės
paslapties taisyklės neturi trukdyti teisės aktų nustatytą
auditą atliekančiam auditoriui arba audito įmonei perduoti
atitinkamų atlikto darbo dokumentų grupės auditoriui, kuris yra
trečiojoje šalyje, jei tie dokumentai yra ypač reikalingi rengiantis
patronuojančiosios įmonės konsoliduotųjų finansinių
ataskaitų auditui.
Perduodant informaciją trečiojoje šalyje
esančiam grupės auditoriui reikia laikytis Direktyvos 95/46/EB VI
skyriaus taisyklių ir taikomų nacionalinių asmens duomenų
apsaugos taisyklių.
2.           Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė,
kuris (-i) atlieka viešojo intereso įmonės, trečiojoje šalyje
išleidusios vertybinius popierius arba priklausančios grupei, kuri
teisės aktų nustatytas konsoliduotąsias finansines ataskaitas
rengia trečiojoje šalyje, teisės aktų nustatytą
auditą, atitinkamoms trečiųjų šalių kompetentingoms
institucijoms gali perduoti audito darbo dokumentus arba kitus turimus su tos
įmonės auditu susijusius dokumentus tik Direktyvos 2006/43/EB
47 straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
III SKYRIUS
TEISĖS AKTŲ NUSTATYTO AUDITO
ATLIKIMAS
14 straipsnis
Teisės aktų nustatyto audito
apimtis
1.           Atlikdamas viešojo intereso
įmonės teisės aktų nustatytą auditą, teisės
aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito
įmonė imasi reikiamų veiksmų, kad susidarytų nuomonę,
ar viešojo intereso įmonės metinės finansinės ataskaitos
arba konsoliduotosios finansinės ataskaitos parodo tikrą ir
teisingą vaizdą pagal atitinkamą finansinės
atskaitomybės tvarką ir, jei reikia, ar tokios metinės
finansinės ataskaitos arba konsoliduotosios finansinės ataskaitos
atitinka 22 straipsnyje nurodytus teisės aktų nustatytus
reikalavimus.
Šie veiksmai apima bent jau 15–20 straipsniuose
išdėstytus reikalavimus.
Teisės aktų nustatytą auditą
atliekančio auditoriaus arba audito įmonės nuomonė
pareiškiama pagal 21–25 straipsnius.
2.           Nepažeidžiant 22 ir 23
straipsniuose nustatytų išvadų ir ataskaitų rengimo
reikalavimų, teisės aktų nustatytas auditas negali apimti
patikinimo dėl audituojamos įmonės gyvybingumo ateityje, ar to,
kaip veiksmingai ir efektyviai valdymo arba administracinis organas tvarkė
ar tvarkys įmonės reikalus.
15 straipsnis
Profesinis skepticizmas
Atlikdami viešojo intereso įmonės
teisės aktų nustatytą auditą, teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
per visą auditą laikosi profesinio skepticizmo principo,
pripažindamas (-a), kad dėl faktų arba elgesio, rodančių
(-ios), kad padaryta pažeidimų, įskaitant sukčiavimą ir
klaidas, informacijoje gali būti reikšmingų netikslumų,
nepaisydamas (-a) to, kad ankstesnė auditoriaus arba įmonės
patirtis rodo, jog audituojamos įmonės vadovybė ir už
įmonės valdymą atsakingi asmenys buvo sąžiningi ir
principingi.
Teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė laikosi
profesinio skepticizmo principo, ypač tada, kai tikrina veiklos
tęstinumui svarbias vadovybės prognozes dėl tikrosios
vertės bei prestižo ir kito nematerialaus turto sumažėjimo ir
būsimų pinigų srautų.
Šiame straipsnyje „profesinis skepticizmas“ –
tai požiūris, kurio laikantis abejojama, atsargiai vertinamos
sąlygos, galinčios rodyti, kad informacija gali būti neteisinga
dėl klaidų arba dėl sukčiavimo, ir kritiškai vertinami
audito įrodymai.
16 straipsnis
Darbo organizavimas
1.           Kai viešojo intereso
įmonės teisės aktų nustatytą auditą atlieka
audito įmonė, ta audito įmonė paskiria bent vieną
pagrindinį audito partnerį. Audito įmonė paskirtam (-iems)
audito parteriui (-iams) suteikia pakankamai išteklių, kad jis (jie)
galėtų tinkamai atlikti savo pareigas.
Audito kokybės užtikrinimas, nepriklausomumas
ir kompetencija yra pagrindiniai kriterijai, pagal kuriuos audito
įmonė pasirenka, ką paskirti pagrindiniu (-iais) audito
partneriu (-iais).
Paskirtas (-i) audito partneris (-iai) aktyviai
dalyvauja atliekant teisės aktų nustatytą auditą.
2.           Kai teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius atlieka viešojo intereso
įmonės teisės aktų nustatytą auditą, jis tam
skiria pakankamai laiko ir savo darbuotojams paskirsto pakankamai
išteklių, kad tinkamai atliktų savo pareigas.
3.           Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
saugo visų atvejų, kuriais jų darbuotojai nesilaikė šio
reglamento, duomenis. Jis (ji) taip pat saugo duomenis apie visus šio
reglamento nesilaikymo padarinius, taip pat apie priemones, kurios buvo
taikytos tiems darbuotojams, ir priemones, kurių buvo imtasi vidaus
kokybės kontrolės sistemai pakeisti. Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
rengia metinę ataskaitą, kurioje apžvelgia taikytas priemones ir paviešina
ją darbuotojams.
Kai teisės aktų nustatytą auditą
atliekantis auditorius arba audito įmonė prašo išorės
ekspertų patarimo, jis (ji) prašymą ir gautą patarimą
fiksuoja dokumentuose.
4.           Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
saugo duomenis apie klientą. Duomenis apie kiekvieną klientą
sudaro šie duomenys:
a)      pavadinimas, verslo adresas ir vieta;
b)      audito įmonės atveju  –
pagrindinis (-iai) audito partneris (-iai);
c)      už teisės aktų nustatytą
auditą nustatyti mokesčiai ir už kitas paslaugas bet kuriais
finansiniais metais nustatyti mokesčiai.
5.           Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
sudaro kiekvieno atlikto teisės aktų nustatyto audito bylą.
Audito byloje popierine arba elektronine forma saugomi bent toliau išvardyti duomenys
ir dokumentai:
a)      teisės aktų nustatytą
auditą atliekančio auditoriaus arba audito įmonės ir
audituojamos įmonės sutartis ir visi jos pakeitimai;
b)      korespondencija su audituojama įmone
dėl teisės aktų nustatyto audito;
c)      audito planas, kuriame nustatoma
tikėtina teisės aktų nustatyto audito apimtis ir metodas;
d)      atliktos audito veiklos pobūdžio ir
masto apibūdinimas;
e)      audito plane nustatytų audito
procedūrų etapų pradžios ir pabaigos datos;
f)       pagrindiniai per atliktas audito
procedūras nustatyti faktai;
g)      remiantis f punkte nurodytais nustatytais
faktais padarytos išvados;
h)      teisės aktų nustatytą
auditą atliekančio auditoriaus arba pagrindinio audito partnerio
nuomonė, pateikta 22 ir 23 straipsniuose nurodytų išvadų ir
ataskaitų projektuose;
i)       pagal 11 straipsnio 3 dalį, 16
straipsnio 3 dalį, 17, 18 straipsnius ir 19 straipsnio 6 dalį
užregistruoti duomenys;
j)       kiti atitinkami duomenys ir dokumentai,
kurie yra svarbūs ir pagrindžia 22 ir 23 straipsniuose nurodytas išvadas
ir ataskaitas, ir svarbūs stebėsenai, kaip laikomasi šio reglamento
ir kitų taikomų teisinių reikalavimų.
Audito byla baigiama pildyti ne vėliau kaip
po dviejų mėnesių nuo 22 straipsnyje nurodytos audito išvados
pasirašymo dienos.
6.           Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
saugo duomenis apie visus skundus dėl teisės aktų nustatyto
audito atlikimo.
17 straipsnis
Rinkos vientisumas
1.           Jei įvyksta incidentas,
kuris turi arba gali turėti svarbių padarinių teisės
aktų nustatyto audito veiklos, kurią atlieka teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė, teisingumui,
teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba
audito įmonė:
a)      saugo duomenis apie tą
incidentą;
b)      imasi reikiamų priemonių, kad
galėtų pašalinti incidento padarinius ir užkirstų kelią jam
pasikartoti;
c)      informuoja 35 straipsnio 1 dalyje
nurodytą kompetentingą instituciją apie incidentą.
Pirmos dalies a punkte nurodytus duomenis sudaro
incidento faktai ir aplinkybės, informacija apie jame dalyvavusį
asmenį arba asmenis ir duomenys apie priemones, kurių buvo imtasi
pagal tos dalies b punktą.
2.           Nepažeidžiant Direktyvos
2005/60/EB, kai teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
auditorius arba audito įmonė, atliekantis (-i) viešojo intereso
įmonės teisės aktų nustatytą auditą, įtaria
arba turi pakankamą pagrindą įtarti, kad faktai arba elgesys
rodo, kad daromas, padarytas arba bandytas padaryti pažeidimas, įskaitant
sukčiavimą dėl audituojamos įmonės finansinių
ataskaitų, jis (ji) apie tai praneša audituojamai įmonei ir
pasiūlo jai ištirti tą atvejį bei imtis reikiamų
priemonių tiems pažeidimams pašalinti bei užkirsti kelią tokiems
pažeidimams pasikartoti ateityje.
Jei audituojama įmonė atvejo netiria
arba nesiima priemonių arba jei teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė mano, kad
priemonės, kurių ėmėsi audituojama įmonė,
nepakankamos, teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
auditorius arba audito įmonė apie tuos pažeidimus praneša
kompetentingoms viešojo intereso įmones prižiūrinčioms
institucijoms.
Tai, kad teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė gera valia
informuoja kompetentingas institucijas apie visus pirmoje pastraipoje nurodytus
faktus, nėra sutartinių arba teisinių apribojimų atskleisti
informaciją pažeidimas, ir tokiems asmenims už tai netaikoma jokia
atsakomybė.
18 straipsnis
Konsoliduotųjų finansinių
ataskaitų auditas
1            Jei atliekamas
įmonių grupės, kurios patronuojančioji įmonė yra
viešojo intereso įmonė, konsoliduotųjų finansinių
ataskaitų teisės aktų nustatytas auditas, grupės
auditorius:
a)      prisiima visą atsakomybę už 22
straipsnyje nurodytą audito išvadą ir 23 straipsnyje
nurodytą papildomą ataskaitą audito komitetui dėl
konsoliduotųjų finansinių ataskaitų;
b)      dokumentuose fiksuoja, kokį grupės
audito darbą atlieka trečiosios šalies auditorius (-iai), teisės
aktų nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai),
trečiosios šalies audito subjektas (-ai) arba audito įmonė
(-ės);
c)      atlieka peržiūrą ir saugo
grupės audito darbo, kurį atliko trečiosios šalies auditorius
(-iai), teisės aktų nustatytą auditą atliekantis (-ys)
auditorius (-iai), trečiosios šalies audito subjektas (-ai) arba audito
įmonė (-ės), peržiūros dokumentus. Grupės auditoriaus
saugomi dokumentai atitinkamai kompetentingai institucijai leidžia tinkamai
patikrinti grupės auditoriaus darbą.
Pagal pirmos pastraipos c punktą grupės
auditorius sudaro susitarimą su trečiosios šalies auditoriumi
(-iais), teisės aktų nustatytą auditą atliekančiu
(-iais) auditoriumi (-iais), trečiosios šalies audito subjektu (-ais) arba
audito įmone (-ėmis) dėl atitinkamų dokumentų
perdavimo atliekant konsoliduotųjų finansinių atskaitų
auditą – tai grupės auditoriaus pasitikėjimo to trečiosios
šalies auditoriaus (-ių), teisės aktų nustatytą auditą
atliekančio (-ių) auditoriaus (-ių), trečiosios šalies
audito subjekto (-ų) arba audito įmonės (-ių) darbu
sąlyga.
2.           Jei grupės auditorius
negali laikytis 1 dalies pirmos pastraipos c punkto reikalavimų, jis imasi
atitinkamų priemonių ir apie tai informuoja 35 straipsnio 1 dalyje
nurodytą kompetentingą instituciją.
Tokios priemonės gali būti papildomas
atitinkamos viešojo intereso įmonės patronuojamosios įmonės
teisės aktų nustatyto audito darbas; jis gali būti atliekamas
tiesiogiai arba perkamas iš trečiųjų šalių.
3.           Jei atliekama grupės
auditoriaus darbo kokybės užtikrinimo peržiūra arba tyrimas dėl
įmonių grupės, kurios patronuojančioji įmonė yra
viešojo intereso įmonė, konsoliduotųjų finansinių
atskaitų teisės aktų nustatyto audito, grupės auditorius
paprašytas kompetentingai institucijai pateikia visus atitinkamus dokumentus,
kuriuos turi ir kurie yra susiję su trečiosios šalies auditoriaus
(-ių), teisės aktų nustatytą auditą atliekančio
auditoriaus (-ių), trečiosios šalies audito subjekto (-ų) arba
audito įmonės (-ių) atliktu grupės audito darbu,
įskaitant grupės auditui svarbius darbo dokumentus.
Kompetentinga institucija prašo šio reglamento IV
antraštinės dalies III skyriuje nurodytoms kompetentingoms institucijoms
pateikti papildomus dokumentus apie grupės audito darbą, kurį
atliko teisės aktų nustatytą auditą atliekantis (-ys)
auditorius (-iai) arba audito įmonė (-ės).
Kai atskirą įmonių grupės
komponentą tikrina trečiosios šalies auditorius (-iai) ar audito
subjektas (-ai), kompetentinga institucija prašo pateikti papildomą
informaciją apie trečiosios šalies auditoriaus (-ių) arba
trečiosios šalies audito subjekto (-ų) atliktą audito darbą
trečiosios šalies kompetentingoms institucijoms pagal darbo
susitarimą, nurodytą Direktyvos 2006/43/EB 47 straipsnyje.
Nukrypstant nuo trečios pastraipos, kai
atskirą įmonių grupės komponentą tikrina
trečiosios šalies auditorius (-iai) ar audito subjektas (-ai), kurie
nėra sudarę darbo susitarimo, numatyto Direktyvos 2006/43/EB 47
straipsnyje, grupės auditorius paprašytas taip pat atsako už tai, kad
būtų tinkamai pateikti papildomi dokumentai apie audito darbą,
kurį atliko trečiosios šalies auditorius (-iai) arba audito subjektas
(-ai), įskaitant grupės auditui svarbius darbo dokumentus. Kad
grupės auditorius galėtų pateikti reikiamus dokumentus, jis
pasilieka tokių dokumentų kopijas arba susitaria su trečiosios
šalies auditoriumi (-iais) ar audito subjektu (-ais), kad pareikalavus
galėtų tinkamai ir nevaržomai gauti tuos dokumentus, arba imasi bet
kurių kitų tinkamų veiksmų. Jei dėl teisinių ar
kitų kliūčių audito darbo dokumentų iš trečiosios
šalies negalima perduoti grupės auditoriui, dokumentuose, likusiuose pas
grupės auditorių, pateikiami įrodymai, jog jis ėmėsi
atitinkamų procedūrų, kad gautų audito dokumentus, o
neteisinių kliūčių, kylančių pagal
trečiosios šalies teisės aktus, atveju – tokių
kliūčių buvimo įrodymai.
19 straipsnis
Vidaus kokybės kontrolės
peržiūra
1.           Prieš pateikiant 22 ir 23
straipsniuose nurodytas išvadas ir ataskaitas, atliekama vidaus kokybės
kontrolės peržiūra, per kurią vertinama, ar teisės
aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba pagrindinis
audito partneris šių išvadų ir ataskaitų projektuose
pateikė pagrįstą nuomonę ir išvadas.
2.           Vidaus kokybės
kontrolės peržiūrą atlieka vidaus kokybės kontrolės
peržiūros vykdytojas. Toks peržiūros vykdytojas – tai teisės
aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius, kuris nedalyvavo
atliekant teisės aktų nustatytą auditą, kurio kokybės
vidaus peržiūra atliekama.
3.           Atlikdamas vidaus
kokybės kontrolės peržiūrą peržiūros vykdytojas
registruoja bent šiuos duomenis:
a)      žodžiu ir raštu teisės aktų
nustatytą auditą atliekančio auditoriaus arba pagrindinio audito
partnerio pateiktą informaciją, kuria pagrindžiami pagrindiniai per
atliktas audito procedūras nustatyti faktai ir pagrindinės pagal tuos
nustatytus faktus padarytos išvados, nepaisant to, ar tą informaciją
vidaus kokybės kontrolės peržiūros vykdytojas prašė
pateikti;
b)      audituotas finansines ataskaitas;
c)      pagrindinius per atliktas audito
procedūras nustatytus faktus ir remiantis tais nustatytais faktais
padarytas išvadas;
d)      teisės aktų nustatytą
auditą atliekančio auditoriaus arba pagrindinio audito partnerio
nuomonę, pateiktą 22 ir 23 straipsniuose nurodytų išvadų ir
ataskaitų projektuose.
4.           Per vidaus kokybės
kontrolės peržiūrą vertinami bent šie aspektai:
a)      teisės aktų nustatytą
auditą atliekančio auditoriaus arba audito įmonės
nepriklausomumas nuo audituojamos įmonės;
b)      reikšmingi rizikos veiksniai, kuriuos
nustatė teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
auditorius arba pagrindinis audito partneris, atlikdamas teisės aktų
nustatytą auditą, ir priemonės, kurių jis (ji)
ėmėsi, kad tinkamai valdytų tuos rizikos veiksnius;
c)      teisės aktų nustatytą
auditą atliekančio auditoriaus arba pagrindinio audito partnerio
argumentacija dėl reikšmingumo ir b punkte nurodytų reikšmingų
rizikos veiksnių;
d)      bet koks išorės ekspertų
patarimo prašymas ir to patarimo įgyvendinimas;
e)      ištaisytos ir neištaisytos klaidingos
finansinėse ataskaitose pateiktos informacijos, kuri buvo aptikta
atliekant auditą, pobūdis ir apimtis;
f)       su audituojamos įmonės audito
komitetu ir valdymo ir (arba) priežiūros organais aptartos temos;
g)      su kompetentingomis institucijomis ir,
jei yra, kitomis trečiosiomis šalimis aptartos temos;
h)      tai, ar iš bylos atrinkti dokumentai ir
informacija tinkamai atspindi audite dalyvavusių darbuotojų pozicijas
ir ar tokie dokumentai ir informacija pagrindžia teisės aktų
nustatytą auditą atliekančio auditoriaus arba pagrindinio audito
partnerio nuomonę, pateiktą 22 ir 23 straipsniuose nurodytų
išvadų ir ataskaitų projektuose.
5.           Vidaus kokybės
kontrolės peržiūros vykdytojas vidaus kokybės kontrolės
peržiūros rezultatus aptaria su teisės aktų nustatytą
auditą atliekančiu auditoriumi arba pagrindiniu audito partneriu.
Teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba
audito įmonė nustato, kokios tvarkos laikytis, kai peržiūros
vykdytojas ir teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
auditorius arba pagrindinis audito partneris nesutaria dėl peržiūros
rezultatų.
6.           Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
saugo duomenis apie vidaus kokybės kontrolės peržiūrą kartu
su šiuos rezultatus pagrindžiančiais argumentais.
20 straipsnis
Tarptautinių audito standartų
taikymas
Teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai) arba audito įmonė
(-ės), atlikdamas (-a) viešojo intereso įmonių teisės
aktų nustatytą auditą, Direktyvos 2006/43/EB 26 straipsnyje nurodytų
tarptautinių audito standartų laikosi tol, kol tie standartai
atitinka šio reglamento reikalavimus.
IV SKYRIUS
AUDITO IŠVADOS IR ATASKAITOS RENGIMAS
21 straipsnis
Teisės aktų nustatyto audito
rezultatai
Teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė teisės
aktų nustatyto audito rezultatus pristato šiose ataskaitose:
–
audito išvadoje pagal 22 straipsnį;
–
papildomoje ataskaitoje audito komitetui pagal 23
straipsnį.
Teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė audituojamos
įmonės teisės aktų nustatyto audito rezultatus audito
komitetui pristato pagal 24 straipsnį, viešojo intereso įmonių
priežiūros institucijoms – pagal 25 straipsnį.
22 straipsnis
Audito išvada
1.           Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
viešojo intereso įmonės teisės aktų nustatyto audito
rezultatus pristato audito išvadoje.
2.           Audito išvada rengiama raštu.
Joje pateikiama bent ši informacija:
a)      įvardijama įmonė, kurios
metinės finansinės ataskaitos arba konsoliduotosios finansinės
ataskaitos buvo audituotos;
b)      nurodomos metinės finansinės
ataskaitos arba konsoliduotosios finansinės ataskaitos, jų data ir
laikotarpis, už kurį jos parengtos;
c)      paaiškinama, ar papildomos ataskaitos
buvo peržiūrėtos, tokios peržiūros apimtis;
d)      nurodoma, kuris audituojamos
įmonės organas paskyrė teisės aktų nustatytą
auditą atliekantį (-čius) auditorių (-ius) arba audito
įmonę (-es);
e)      nurodoma paskyrimo data ir visas
nepertraukiamas darbo laikotarpis, įskaitant ankstesnius laikotarpio
pratęsimus ir pakartotinius paskyrimus;
f)       nurodoma, kad teisės aktų
nustatytas auditas buvo atliktas pagal tarptautinius audito standartus,
nurodytus 20 straipsnyje;
g)      nurodoma finansinės
atskaitomybės tvarka, taikyta rengiant finansines ataskaitas;
h)      apibūdinama naudota metodika, taip
pat tai, kokia balanso ataskaitos dalis patikrinta tiesiogiai, o kokia paremta
sistemos ir atitikties tikrinimu;
i)       paaiškinami visi tikrinimo iš esmės
ir atitikties tikrinimo svarbos pokyčiai, palyginti su praėjusiais
metais, net jei praėjusiais metais teisės aktų nustatytą
auditą atliko kitas (-i) teisės aktų nustatytą auditą
atliekantis (-ys) auditorius (-iai) arba audito įmonė (-ės);
j)       išsamiai paaiškinamas teisės aktų
nustatytam auditui atlikti taikytas reikšmingumo lygis;
k)      nurodomos pagrindinės
reikšmingų informacijos metinėse finansinėse ataskaitose arba
konsoliduotosiose finansinėse ataskaitose netikslumų rizikos sritys,
įskaitant ypač svarbius apskaitinius įverčius arba
vertinimo netikrumo sritis;
l)       nurodoma audituojamos įmonės
arba, jei atliekamas konsoliduotųjų finansinių ataskaitų
auditas, patronuojančiosios įmonės ir grupės padėtis,
visų pirma pateikiamas įmonės arba patronuojančiosioms
įmonės ir grupės gebėjimo vykdyti savo prievoles
prognozuojamoje ateityje, tai yra jos veiklos tęstinumo prielaidos,
įvertinimas;
m)     įvertinama įmonės arba,
konsoliduotųjų finansinių ataskaitų atveju,
patronuojančiosios įmonės vidaus kontrolės sistema,
įskaitant per teisės aktų nustatytą auditą nustatytus
reikšmingus vidaus kontrolės trūkumus, taip pat buhalterinės ir
finansinės apskaitos sistema;
n)      paaiškinama, kokia apimtimi teisės
aktų nustatytas auditas buvo skirtas pažeidimams, įskaitant
sukčiavimą, nustatyti;
o)      nurodomi ir paaiškinami visi apskaitos
taisyklių, teisės aktų arba įstatų, apskaitos
politikos sprendimų ir kitų įmonės valdymui svarbių
nuostatų pažeidimai;
p)      patvirtinama, kad audito nuomonė
atitinka audito komitetui skirtą 23 straipsnyje nurodytą
papildomą ataskaitą;
q)      pareiškiama, kad 10 straipsnio 3 dalyje
nurodytos ne audito paslaugos nebuvo teikiamos ir kad teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai) arba audito
įmonė (-ės) per auditą išliko visiškai nepriklausomi. Jei
teisės aktų nustatytą auditą atliko audito įmonė,
ataskaitoje nurodomas kiekvienas auditą atlikusios grupės narys ir
pažymima, kad visi nariai išliko visiškai nepriklausomi ir audituojamoje
įmonėje neturėjo nei tiesioginių, nei netiesioginių
interesų;
r)       nurodomos 10 straipsnio 3 dalies b
punkto i ir ii papunkčiuose minėtos ne audito paslaugos, kurias
audito komitetas leido teisės aktų nustatytą auditą
atliekančiam auditoriui ar audito įmonei teikti audituojamai
įmonei;
s)       nurodomos 10 straipsnio 3 dalies b
punkto iii ir iv papunkčiuose minėtos ne audito paslaugos, kurias 35
straipsnio 1 dalyje nurodyta kompetentinga institucija leido teisės
aktų nustatytą auditą atliekančiam auditoriui ar audito
įmonei teikti audituojamai įmonei;
t)       pateikiama nuomonė, kurioje aiškiai
nurodoma teisės aktų nustatytą auditą atliekančio
(-ių) auditoriaus (-ių) arba audito įmonės (-ių)
nuomonė, ar metinės finansinės ataskaitos arba konsoliduotosios
finansinės ataskaitos parodo tikrą ir teisingą vaizdą, ar
buvo parengtos pagal atitinkamą finansinės atskaitomybės
tvarką ir, jei reikia, ar tos metinės finansinės ataskaitos arba
konsoliduotosios finansinės ataskaitos atitinka teisės aktų
nustatytus reikalavimus; audito nuomonė turi būti besąlyginė,
sąlyginė, neigiama arba, jei teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai) arba audito įmonė
(-ės) negali pareikšti nuomonės, nuomonę pateikti atsisakoma.
Jei nuomonė sąlyginė, neigiama arba nuomonę pateikti
atsisakoma, išvadoje paaiškinamos tokio sprendimo priežastys;
u)      nurodomi visi aspektai, kuriuos
teisės aktų nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius
(-iai) arba audito įmonė (-ės) pabrėžia, atkreipdami į
juos dėmesį, nors pateikia besąlyginę ataskaitą;
v)      pateikiama nuomonė dėl
metinės ataskaitos ar kito dokumento nuoseklaus derėjimo su tų
pačių fiskalinių metų metinėmis finansinėmis
ataskaitomis;
w)     nurodoma, kur įsteigtas (-i)
teisės aktų nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius
(-iai) arba audito įmonė (-ės).
3.           Jei viešojo intereso
įmonės teisės aktų nustatytam auditui atlikti paskirtas
daugiau negu vienas teisės aktų nustatytą auditą
atliekantis auditorius arba audito įmonė, jie susitaria dėl
teisės aktų nustatyto audito rezultatų ir pateikia bendrą
išvadą ir nuomonę. Jei nesutariama, kiekvienas teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
pateikia savo nuomonę atskirai. Jei vienas teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
pateikia sąlyginę, neigiamą nuomonę arba atsisako pateikti
nuomonę, tariama, kad bendra nuomonė yra sąlyginė, neigiama
arba ją pateikti atsisakyta. Atskiroje pastraipoje kiekvienas teisės
aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito
įmonė nurodo nesutarimo priežastis.
4.           Audito išvada negali
būti ilgesnė kaip keturių lapų arba 10 000 simbolių
(be tarpų). Joje negalima pateikti jokių kryžminių nuorodų
į audito komitetui skirtą 23 straipsnyje nurodytą
papildomą ataskaitą.
5.           Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai) pasirašo audito
išvadą ir nurodo datą. Kai audito įmonė atlieka teisės
aktų nustatytą auditą, audito ataskaitą pasirašo bent jau
teisės aktų nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius
(-iai), atliekantis (-ys) auditą audito įmonės vardu.
6.           Direktyvos [XXX] dėl tam
tikro pobūdžio įmonių metinių finansinių
ataskaitų, konsoliduotųjų finansinių ataskaitų ir
susijusių ataskaitų 35 straipsnis netaikomas viešojo intereso
įmonių audito išvadoms.
7.           Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
negali naudotis jokios kompetentingos institucijos vardu tokiu būdu,
kuriuo būtų nurodoma arba daroma užuomina, kad ta institucija
pritarė audito išvadai arba ją patvirtino.
23 straipsnis
Papildoma ataskaita audito komitetui
1.           Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai) arba audito
įmonė (-ės), kuris (-ie) atlieka viešojo intereso
įmonių teisės aktų nustatytą auditą, audituojamos
įmonės audito komitetui pateikia papildomą ataskaitą.
Jeigu audituojama įmonė neturi audito
komiteto, papildoma ataskaita pateikiama organui, kuris audituojamoje
įmonėje vykdo lygiavertes funkcijas.
Audito komitetui arba lygiavertes funkcijas
vykdančiam organui leidžiama papildomą ataskaitą perduoti
audituojamos įmonės valdymo, administraciniam arba priežiūros
organui.
Papildoma ataskaita pateikiama audituojamos
įmonės visuotiniam susirinkimui, jeigu audituojamos įmonės
valdymo arba administracinis organas taip nusprendžia.
2.           Papildoma ataskaita audito
komitetui rengiama raštu. Joje išsamiai ir nuodugniai paaiškinami atlikto
teisės aktų nustatyto audito rezultatai ir pateikiama bent ši
informacija:
a)      pateikiamas nepriklausomumo pareiškimas,
kaip nurodyta 22 straipsnio 2 dalies q punkte;
b)      nurodomos susitikimų su audituojamos
įmonės audito komitetu arba lygiavertes funkcijas vykdančiu
organu datos;
c)      nurodomos susitikimų (jei jie
rengti) su audituojamos įmonės valdymo, administraciniu arba
priežiūros organu datos;
d)      apibūdinama paskyrimo
procedūra;
e)      apibūdinama, kaip paskirstomos
funkcijos tarp teisės aktų nustatytą auditą
atliekančio (-ių) auditoriaus (-ių) ir (arba) audito
įmonės (-ių);
f)       pateikiami ir paaiškinami argumentai
dėl reikšmingo netikrumo, dėl kurio gali kilti abejonių dėl
įmonės gebėjimo tęsti veiklą;
g)      išsamiai nurodoma, ar buhalterinė,
finansinė apskaita, visi audituoti dokumentai, metinės
finansinės ataskaitos arba konsoliduotosios finansinės ataskaitos ir
galimos papildomos ataskaitos yra tinkamos;
h)      nurodomi ir išsamiai paaiškinami visi
atvejai, kai nesilaikyta nustatytų reikalavimų, įskaitant
nereikšmingus atvejus, jeigu manoma, kad audito komitetui tai svarbu, kad jis
galėtų vykdyti savo užduotis;
i)       įvertinami įvairiems
metinių finansinių ataskaitų arba konsoliduotųjų
finansinių ataskaitų straipsniams taikyti vertinimo metodai,
įskaitant bet kokį tokių metodų pakeitimų poveikį;
j)       pateikiami išsamūs duomenys apie
visas garantijas, patvirtinimo raštus, viešąsias intervencijas ir kitas
paramos priemones, į kurias atsižvelgta vertinant veiklos
tęstinumą;
k)      patvirtinamas dalyvavimas atliekant
inventorizaciją, taip pat kitais fizinio patikrinimo atvejais, jeigu tokia
inventorizacija arba patikrinimas vykdytas;
l)       kai atliekamas konsoliduotųjų
finansinių ataskaitų teisės aktų nustatytas auditas,
nurodomi ir paaiškinami konsolidavimo principai;
m)     kai atliekamas konsoliduotųjų finansinių
ataskaitų teisės aktų nustatytas auditas, nurodoma, kokį
audito darbą atliko trečiosios šalies auditorius (-iai), teisės
aktų nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai),
trečiosios šalies audito subjektas (-ai) arba audito įmonė
(-ės);
n)      nurodoma, ar audituojama įmonė
pateikė visus prašytus paaiškinimus ir dokumentus.
3.           Jeigu paskirti teisės
aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai arba audito
įmonės nesutaria dėl audito procedūrų, apskaitos
taisyklių arba kitų teisės aktų nustatyto audito atlikimo
aspektų, tokio nesutarimo priežastys paaiškinamos papildomoje ataskaitoje
audito komitetui.
4.           Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai) arba audito
įmonė (-ės) pasirašo papildomą ataskaitą audito
komitetui ir nurodo datą. Jeigu teisės aktų nustatytą
auditą atlieka audito įmonė, papildomą ataskaitą
audito komitetui pasirašo bent teisės aktų nustatytą auditą
atliekantis (-ys) auditorius (-iai), kuris (-ie) atlieka teisės aktų
nustatytą auditą audito įmonės vardu.
5.           Paprašytas (-i) teisės
aktų nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai) arba
audito įmonė (-ės) papildomą ataskaitą nedelsdamas
(-i) pateikia kompetentingoms institucijoms.
24 straipsnis
Audito komiteto atliekama teisės
aktų nustatyto audito priežiūra
Viešojo intereso įmonės audito
komitetas stebi teisės aktų nustatytą auditą
atliekančio (-ių) auditoriaus (-ių) arba audito įmonės
(-ių), kuris (-ie) atlieka teisės aktų nustatytą
auditą, darbą.
Teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai) arba audito įmonė
(-ės) praneša audito komitetui apie pagrindinius faktus, kurie
paaiškėja per teisės aktų nustatytą auditą, ypač
apie reikšmingus finansinės atskaitomybės proceso vidaus kontrolės
trūkumus. Bet kuriai šaliai paprašius, teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai) arba audito įmonė
(-ės) šiuos faktus aptaria su audito komitetu.
Audito komitetas informuoja audituojamos
įmonės administracinį arba priežiūros organą apie
teisės aktų nustatyto audito rezultatus. Audito komitetas paaiškina,
kaip teisės aktų nustatytas auditas prisidėjo prie
finansinės atskaitomybės vientisumo ir koks buvo jo vaidmuo šiame
procese.
Jeigu audituojama įmonė yra atleista
nuo prievolės įsteigti audito komitetą, ji nusprendžia, kuri
įmonės struktūra arba organas bendrauja su teisės aktų
nustatytą auditą atliekančiu auditoriumi arba audito įmone,
kad įvykdytų šiame straipsnyje nustatytas prievoles.
25 straipsnis
Ataskaita viešojo intereso įmonių
priežiūros institucijoms
1.           Nepažeidžiant Direktyvos
2004/39/EB 55 straipsnio, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/48/EB[34]
53 straipsnio, Direktyvos 2007/64/EB 15 straipsnio 4 dalies, Direktyvos
2009/65/EB 106 straipsnio, Direktyvos 2009/110/EB 3 straipsnio pirmos
pastraipos ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/138/EB[35]
72 straipsnio, teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
auditorius arba audito įmonė, kuris (-i) atlieka viešojo intereso
įmonės teisės aktų nustatytą auditą, privalo
nedelsdamas (-a) pranešti kompetentingoms viešojo intereso įmonių
priežiūros institucijoms apie visus faktus arba sprendimus dėl
viešojo intereso įmonės, apie kuriuos jis (ji) sužino atlikdamas (-a)
teisės aktų nustatytą auditą ir dėl kurių gali būti:
a)      iš esmės pažeisti įstatymai ir
kiti teisės aktai, kuriuose atitinkamai nustatomos leidimus
reglamentuojančios sąlygos arba kuriais konkrečiai
reglamentuojama tokių viešojo intereso įmonių veikla;
b)      pakenkta viešojo intereso
įmonės veiklos tęstinumui;
c)      atsisakyta pareikšti nuomonę apie
finansines ataskaitas arba nuspręsta pareikšti sąlyginę
nuomonę.
Teisės aktų nustatytą auditą
atliekantis auditorius arba audito įmonė taip pat privalo pranešti
apie visus faktus ir sprendimus, apie kuriuos sužino atlikdamas (-a)
įmonės, glaudžiai susijusios su viešojo intereso įmone, kurios
teisės aktų nustatytą auditą jis (ji) taip pat atlieka,
teisės aktų nustatytą auditą.
2.           Kredito įstaigas ir
draudimo įmones prižiūrinčios kompetentingos institucijos
užmezga reguliarų dialogą su tų įstaigų ir
įmonių teisės aktų nustatytą auditą
atliekančiais auditoriais ir audito įmonėmis.
Kad pirmoje pastraipoje nurodytas užduotis
būtų lengviau atlikti, EBI ir EDPPI atitinkamai pagal Reglamento (ES)
Nr. 1093/2010 16 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 16
straipsnį parengia kredito įstaigas ir draudimo įmones
prižiūrinčioms kompetentingoms institucijoms skirtas gaires.
3.           Tai, kad teisės
aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito
įmonė gera valia praneša kompetentingoms institucijoms apie visus 1
dalyje nurodytus faktus arba sprendimus arba visus faktus vykstant 2 dalyje
numatytam dialogui, nėra sutartinių arba teisinių
apribojimų atskleisti informaciją pažeidimas ir tokiems asmenims už
tai netaikoma jokia atsakomybė.
V SKYRIUS
TEISĖS AKTŲ NUSTATYTĄ
AUDITĄ ATLIEKANČIŲ AUDITORIŲ IR AUDITO ĮMONIŲ
SKAIDRUMO PRANEŠIMAI IR DUOMENŲ SAUGOJIMAS
26 straipsnis
Finansinės informacijos atskleidimas
1.           Audito įmonė, kuri
atlieka viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatytą
auditą, savo metines finansines ataskaitas, kaip apibrėžta Direktyvos
2004/109/EB 4 straipsnio 2 dalyje, viešai paskelbia ne vėliau kaip per
keturis mėnesius nuo kiekvienų finansinių metų pabaigos.
Teisės aktų nustatytą auditą
atliekantys auditoriai, kurie atlieka viešojo intereso įmonių
teisės aktų nustatytą auditą, skelbia savo metinę
pajamų ataskaitą.
2.           Metinėje
finansinėje ataskaitoje ir metinėje pajamų ataskaitoje nurodoma
bendra apyvarta pagal mokesčius, gautus už viešojo intereso
įmonių ir įmonių, priklausančių grupei,
kurių patronuojančioji įmonė yra viešojo intereso
įmonė, metinių finansinių ataskaitų ir
konsoliduotųjų finansinių ataskaitų teisės aktų
nustatytą auditą, mokesčius, gautus už kitų
įmonių metinių finansinių ataskaitų ir
konsoliduotųjų finansinių ataskaitų teisės aktų
nustatytą auditą, ir mokesčius, gautus už susijusias finansines
audito paslaugas, kaip apibrėžta 10 straipsnio 2 dalyje.
Metinės finansinės ataskaitos arba
metinės pajamų ataskaitos auditas atliekamas pagal šio reglamento
nuostatas.
3.           Jeigu teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
priklauso tinklui, teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
auditorius arba audito įmonė metinėje finansinėje
ataskaitoje arba metinės pajamų ataskaitos priede pateikia šią
papildomą informaciją:
a)      kiekvieno tinklui priklausančio
teisės aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus
vardą, pavardę arba audito įmonės pavadinimą;
b)      šalį (-is), kurioje (-iose)
kiekvienas tinklui priklausantis teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė turi teisę
atlikti teisės aktų nustatytą auditą arba kurioje (-iose)
yra jų registruotoji būstinė, centrinė administracija arba
pagrindinė verslo vieta;
c)      tinklui priklausančių
teisės aktų nustatytą auditą atliekančių
auditorių ir audito įmonių bendrą apyvartą iš metinių
finansinių ataskaitų ir konsoliduotųjų finansinių
ataskaitų teisės aktų nustatyto audito;
d)      tinklo audituotas konsoliduotąsias
finansines ataskaitas ir, jei yra juridinis asmuo, kuris valdo tą
tinklą, tokio juridinio asmens audituotas finansines ataskaitas, parengtas
pagal Direktyvos 2004/109/EB 4 straipsnio 3 dalį.
Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, teisės
aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito
įmonė gali neteikti papildomos informacijos, jeigu ją
atskleidžia tinklą valdantis juridinis asmuo arba kitas tinklo atstovas.
Tokiu atveju teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
auditorius arba audito įmonė metinės pajamų ataskaitos arba
metinės finansinės ataskaitos priede nurodo, kur rasti tą
informaciją.
4.           Metinė finansinė
ataskaita arba metinė pajamų ataskaita skelbiama teisės
aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus arba audito
įmonės interneto svetainėje, o su ja susipažinti toje interneto
svetainėje turi būti galima ne trumpiau kaip penkerius metus.
              Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantys auditoriai arba audito įmonės
kompetentingas institucijas informuoja, kad metinė pajamų ataskaita
arba metinė finansinė ataskaita buvo paskelbta teisės aktų
nustatytą auditą atliekančio auditoriaus arba audito
įmonės interneto svetainėse.
27 straipsnis
Skaidrumo pranešimas
1.           Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė,
kuris (-i) atlieka viešojo intereso įmonių teisės aktų
nustatytą auditą, ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo kiekvienų
finansinių metų pabaigos paskelbia metinį skaidrumo
pranešimą. Metinis skaidrumo pranešimas skelbiamas teisės aktų
nustatytą auditą atliekančio auditoriaus arba audito
įmonės interneto svetainėje, o su juo susipažinti toje interneto
svetainėje turi būti galima ne trumpiau kaip penkerius metus.
Teisės aktų nustatytą auditą
atliekančiam auditoriui arba audito įmonei paskelbtą metinį
skaidrumo pranešimą leidžiama atnaujinti. Tokiu atveju teisės
aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito
įmonė nurodo, kad tai atnaujinta pranešimo redakcija, o interneto
svetainėje ir toliau turi būti galima susipažinti su pradine
pranešimo redakcija.
Teisės aktų nustatytą auditą
atliekantys auditoriai ir audito įmonės EVPRI ir kompetentingas
institucijas informuoja, kad skaidrumo pranešimas buvo paskelbtas teisės
aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus arba audito
įmonės interneto svetainėje arba atitinkamais atvejais –
kad jis buvo atnaujintas.
2.           Metiniame skaidrumo pranešime
pateikiama bent ši informacija:
a)      audito įmonės teisinės
struktūros ir nuosavybės aprašas;
b)      jeigu teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
priklauso tinklui, tinklo ir tinklo teisinių bei struktūrinių
aspektų aprašas;
c)      audito įmonės valdymo
struktūros aprašas;
d)      audito įmonės vidaus
kokybės kontrolės sistemos aprašas ir administracinio ar valdymo
organo pareiškimas dėl tos sistemos veikimo efektyvumo;
e)      nurodoma, kada paskutinį kartą
atlikta 40 straipsnyje nurodyta kokybės užtikrinimo peržiūra;
f)       viešojo intereso įmonių,
kurių teisės aktų nustatytą auditą praėjusiais
finansiniais metais atliko teisės aktų nustatytą auditą
atliekantis auditorius arba audito įmonė, sąrašas ir
įmonių, iš kurių teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė gauna daugiau
kaip 5 proc. savo metinių pajamų, sąrašas;
g)      pareiškimas dėl teisės
aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus arba audito
įmonės nepriklausomumo praktikos, kuriame taip pat patvirtinama, kad
buvo atlikta atitikties nepriklausomumo reikalavimams vidaus peržiūra;
h)      pareiškimas dėl teisės
aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus arba audito
įmonės politikos dėl Direktyvos 2006/43/EB 13 straipsnyje
nurodyto teisės aktų nustatytą auditą atliekančių
auditorių tęstinio mokymo;
i)       informacija apie atlygio mokėjimo
partneriams pagrindą audito įmonėse;
j)       pagrindinių audito partnerių
ir darbuotojų rotacijos pagal 33 straipsnio 5 dalį politikos aprašas;

k)      jei reikia, įmonės valdymo
pareiškimas.
Teisės aktų nustatytą auditą
atliekantis auditorius arba audito įmonė išimtinėmis
aplinkybėmis gali nuspręsti neatskleisti pirmos pastraipos f punkte
reikalaujamos informacijos, jeigu tai būtina norint sumažinti
tiesioginę reikšmingą grėsmę kurio nors asmens asmeniniam
saugumui. Teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
auditorius arba audito įmonė kompetentingoms institucijoms taip pat
turi gebėti įrodyti, kad tokios grėsmės esama.
3.           Skaidrumo pranešimą
pasirašo teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
auditorius arba audito įmonė.
28 straipsnis
Įmonės valdymo pareiškimas
1.           Jeigu audito įmonė
daugiau kaip vieną trečdalį metinių audito pajamų
gauna iš didelių viešojo intereso įmonių, ji skelbia
įmonės valdymo pareiškimą. Tas pareiškimas pateikiamas
specialiame skaidrumo pranešimo skyriuje.
2.           Įmonės valdymo
pareiškime pateikiama bent ši informacija:
a)      nuoroda į bent vieną iš
šių dalykų:
i)        audito įmonei taikomą
įmonės valdymo kodeksą;
ii)       įmonės valdymo kodeksą,
kurį audito įmonė nusprendė taikyti savanoriškai;
iii)      visą reikalingą
informaciją apie įmonės valdymo praktiką, taikytą
papildant nacionalinės teisės reikalavimus.
Jeigu pateikiama i ir ii papunkčiuose
nurodyta informacija, audito įmonė taip pat nurodo, kur galima rasti
viešai paskelbtus atitinkamus tekstus. Jeigu pateikiama iii papunktyje nurodyta
informacija, audito įmonė viešai paskelbia informaciją apie
taikomą įmonės valdymo praktiką.
Jeigu audito įmonei netaikomas joks
įmonės valdymo kodeksas ir ji jokio įmonės valdymo kodekso
netaiko savanoriškai, audito įmonė tai nurodo;
b)      jeigu audito įmonė, laikydamasi
nacionalinių teisės aktų, nukrypsta nuo a punkto i arba ii
papunktyje nurodyto įmonės valdymo kodekso, audito įmonės
paaiškinimas, nuo kurių įmonės valdymo kodekso dalių ji
nukrypsta ir kodėl. Jeigu audito įmonė nusprendžia netaikyti
jokių a punkto i arba ii papunktyje nurodyto įmonės valdymo
kodekso nuostatų, ji paaiškina tokio sprendimo priežastis;
c)      su finansinės atskaitomybės
procesu susijusių įmonės vidaus kontrolės ir rizikos
valdymo sistemų pagrindinių požymių aprašas;
d)      ši informacija:
i)        reikšmingos tiesiogiai arba
netiesiogiai valdomos balsavimo teisės, sudarančios 5 proc. arba
daugiau visų audito įmonės balsavimo teisių, įskaitant
netiesiogiai valdomas balsavimo teises per piramidines struktūras ir
kryžminiu būdu valdomas balsavimo teises;
ii)       visų specialių kontrolės
teisių turėtojų tapatybė ir tų teisių aprašas
nepaisant to, ar tokios teisės įgytos dėl valdomų
vertybinių popierių, pagal sutartį ar kitu būdu;
iii)      visi balsavimo teisių apribojimai,
įskaitant tam tikros balsų procentinės dalies arba
skaičiaus turėtojų balsavimo teisių apribojimą, taip
pat naudojimosi balsavimo teisėmis terminai;
iv)      valdybos narių paskyrimo ir
pakeitimo bei įstatų pakeitimo taisyklės;
v)       valdybos narių įgaliojimai;
e)      akcininkų arba balsavimo teisių
turėtojų susirinkimo veikla ir pagrindiniai įgaliojimai,
akcininkų arba balsavimo teisių turėtojų teisių
aprašas ir apibūdinimas, kaip jomis galima pasinaudoti, jeigu visa ši
informacija nėra numatyta nacionaliniuose teisės aktuose arba
reglamentuose;
f)       administracinio, valdymo ir
priežiūros organų, jų komitetų sudėtis ir veikimas.
29 straipsnis
Informacija kompetentingoms institucijoms
Teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė savo
kompetentingai institucijai kasmet pateikia audituojamų viešojo intereso
įmonių sąrašą pagal iš jų gaunamas pajamas.
30 straipsnis
Duomenų saugojimas
Teisės aktų nustatytą
auditą atliekantys auditoriai ir audito įmonės 6 straipsnio 1
dalyje, 9 straipsnio 3 dalyje, 11 straipsnio 3 ir 4 dalyse, 16 straipsnio 2–6
dalyse, 17 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 18 straipsnio 1 ir 3 dalyse, 19 straipsnio
3–6 dalyse, 22, 23 ir 24 straipsniuose, 25 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 29
straipsnyje, 32 straipsnio 2, 3, 5 ir 6 dalyse, 33 straipsnio 6 dalyje ir 43
straipsnio 4 dalyje nurodytus dokumentus ir informaciją saugo penkerius
metus nuo tokių dokumentų arba informacijos parengimo.
Valstybės narės gali reikalauti, kad
teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai arba
audito įmonės pirmoje pastraipoje nurodytus dokumentus ir
informaciją saugotų ilgiau pagal jų asmens duomenų apsaugos
taisykles ir administracinio bei teismo proceso procedūras.
III antraštinė dalis
Viešojo intereso įmonių teisės
aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių arba
audito įmonių paskyrimas
31 straipsnis
Audito komitetas
1.           Kiekviena viešojo intereso
įmonė turi audito komitetą. Audito komitetas sudaromas iš
audituojamos įmonės administracinio organo nevykdomųjų
narių ir (arba) priežiūros organo narių, ir (arba) iš audituojamos
įmonės visuotinio akcininkų susirinkimo arba, jei
įmonė akcininkų neturi, lygiaverčio organo paskirtų
narių.
Bent vienas audito komiteto narys turi būti
kompetentingas audito srityje, o dar vienas narys – apskaitos ir (arba) audito
srityje. Komiteto nariai, kaip visuma, turi turėti reikiamą
kompetenciją tame sektoriuje, kuriame veikia audituojama įmonė.
Audito komiteto narių dauguma yra
nepriklausomi. Audito komiteto pirmininką paskiria jo nariai ir jis yra
nepriklausomas.
2.           Nukrypstant nuo šio
straipsnio 1 dalies, viešojo intereso įmonėse, kurios atitinka
Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/71/EB[36]
2 straipsnio 1 dalies f ir t punktų kriterijus, nustatytas audito komiteto
funkcijas gali vykdyti administracinis arba priežiūros organas kaip
visuma, tačiau bent nustatoma, kad jei tokio organo pirmininkas yra
vykdomasis narys, jis negali būti audito komiteto pirmininku.
3.           Nukrypstant nuo 1 dalies,
toliau išvardytos viešojo intereso įmonės gali nuspręsti audito
komiteto nesudaryti:
a)      bet kuri viešojo intereso
įmonė, kuri yra patronuojamoji įmonė, apibrėžta
Direktyvos 83/349/EEB 1 straipsnyje, jei įmonė grupės lygmeniu
atitinka to straipsnio 1–4 dalyse nustatytus reikalavimus;
b)      bet kuri viešojo intereso
įmonė, kuri yra kolektyvinio investavimo į perleidžiamus
vertybinius popierius subjektas (KIPVPS), apibrėžtas Direktyvos 2009/65/EB
1 straipsnio 2 dalyje, arba alternatyvaus investavimo fondas (AIF),
apibrėžtas Direktyvos 2011/61/ES 4 straipsnio 1 dalies a punkte;
c)      bet kuri viešojo intereso
įmonė, kurios vienintelė veikla – būti turtu
garantuotų vertybinių popierių, kaip apibrėžta Komisijos
reglamento (EB) Nr. 809/2004[37] 2 straipsnio 5 dalyje,
emitentu;
d)      bet kuri kredito įstaiga,
apibrėžta Direktyvos 2006/48/EB 1 straipsnio 1 dalyje, kurios akcijomis
neleidžiama prekiauti valstybės narės reguliuojamoje rinkoje, kaip
apibrėžta Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies 14 punkte, ir kuri
nuolat leidžia ar yra ne kartą išleidusi tik skolos vertybinius popierius,
kuriais leidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje, jeigu bendra nominali
visų tokių skolos vertybinių popierių vertė neviršija
100 000 000 EUR ir jeigu ji nėra paskelbusi prospekto pagal
Direktyvą 2003/71/EB.
Viešojo intereso įmonės, nurodytos b ir
c punktuose, visuomenei paaiškina priežastis, dėl kurių mano, kad
turėti audito komitetą arba administraciniam ar priežiūros
organui pavesti audito komiteto funkcijas nėra tikslinga.
4.           Nukrypstant nuo 1 dalies,
viešojo intereso įmonė, kuri turi audito komiteto funkcijoms
lygiavertes funkcijas vykdantį organą, įsteigtą ir
veikiantį pagal valstybėje narėje, kurioje įregistruota
audituojama įmonė, galiojančias nuostatas, gali nuspręsti
neturėti audito komiteto. Tokiu atveju ta įmonė nurodo, koks
organas vykdo tas funkcijas ir kaip jis yra sudarytas.
5.           Nepažeisdamas administracinio,
valdymo arba priežiūros organo narių arba kitų narių,
kuriuos paskyrė audituojamos įmonės visuotinis akcininkų
susirinkimas, atsakomybės, audito komitetas, inter alia:
a)      stebi finansinės atskaitomybės
procesą ir teikia rekomendacijas arba pasiūlymus jo vientisumui
užtikrinti;
b)      stebi įmonės vidaus
kontrolės ir, kai tinka, vidaus audito bei rizikos valdymo sistemų
veiksmingumą;
c)      stebi metinių finansinių
ataskaitų ir konsoliduotųjų finansinių ataskaitų
teisės aktų nustatytą auditą ir prižiūri, kad audito
išvadų ir ataskaitų projektai pagal 22–23 straipsnius būtų
išsamūs ir vientisi;
d)      peržiūri ir stebi teisės
aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių ar
audito įmonių nepriklausomumą pagal 5–11 straipsnius, visų
pirma papildomų paslaugų teikimą audituojamai įmonei pagal
10 straipsnį;
e)      atsako už teisės aktų
nustatytą auditą atliekančio (-ių) auditoriaus (-ių)
arba audito įmonės (-ių) atrankos procedūrą ir
rekomenduoja, kurį (-iuos) teisės aktų nustatytą auditą
atliekantį (-čius) auditorių (-ius) arba audito įmonę
(-es) paskirti pagal 32 straipsnį;
f)       atsižvelgdamas į kiekvieną
konkretų atvejį leidžia teisės aktų nustatytą
auditą atliekančiam auditoriui arba audito įmonei teikti
audituojamai įmonei paslaugas, nurodytas šio reglamento 10 straipsnio 3
dalies b punkto i ir ii papunkčiuose.
32 straipsnis
Teisės aktų nustatytą
auditą atliekančių auditorių arba audito įmonių
paskyrimas
1.           Kai taikomas Direktyvos
2006/43/EB 37 straipsnis, viešojo intereso įmonėms skiriant
teisės aktų nustatytą auditą atliekančius auditorius
arba audito įmones, taikomos šio straipsnio 2–5 dalių sąlygos.
Kai taikoma Direktyvos 2006/43/EB 37 straipsnio 2
dalis, viešojo intereso įmonė informuoja kompetentingą
instituciją apie tai, kad naudoja tame straipsnyje nurodytas alternatyvias
sistemas arba būdus.
2.           Audito komitetas teikia
rekomendaciją audituojamos įmonės administraciniam arba
priežiūros organui dėl teisės aktų nustatytą
auditą atliekančių auditorių arba audito įmonių
paskyrimo. Audito komitetas pagrindžia teikiamą rekomendaciją.
Jei rekomendacija nėra susijusi su audito
užduoties laikotarpio pratęsimu pagal 33 straipsnio 1 dalies antrą
pastraipą, rekomendacijoje pasiūlomos bent dvi alternatyvos dėl
audito užduoties, o audito komitetas pateikia deramai pagrįstą nuomonę,
kuri alternatyva priimtinesnė.
Jei rekomendacija susijusi su audito užduoties
laikotarpio pratęsimu pagal 33 straipsnio 1 dalies antrą
pastraipą, audito komitetas, rengdamas savo rekomendaciją,
atsižvelgia į visus nustatytus faktus ir išvadas dėl rekomenduojamo
teisės aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus
arba audito įmonės, nurodytus 40 straipsnio 6 dalyje ir
kompetentingos institucijos skelbiamus pagal 44 straipsnio d punktą.
Savo rekomendacijoje audito komitetas nurodo, kad
jo rekomendacijai jokia trečioji šalis nepadarė jokios įtakos ir
kad jai netaikoma jokia 7 dalyje nurodyta sutartinė nuostata.
3.           Jei rekomendacija nėra
susijusi su audito užduoties laikotarpio pratęsimu pagal 33 straipsnio 1
dalies antrą pastraipą, šio straipsnio 2 dalyje nurodyta audito
komiteto rekomendacija parengiama po atrankos procedūros, kurią
audituojama įmonė organizuoja laikydamasi šių kriterijų:
a)      audituojama įmonė gali kviesti
bet kuriuos teisės aktų nustatytą auditą atliekančius
auditorius arba audito įmones teikti pasiūlymus dėl teisės
aktų nustatyto audito paslaugų teikimo, jeigu laikomasi 33 straipsnio
2 dalies ir jei bent vienas iš kviečiamų auditorių arba
įmonių nėra auditorius arba įmonė, per praėjusius
kalendorinius metus iš atitinkamos valstybės narės didelių
viešojo intereso įmonių gavusi daugiau kaip 15 proc. visos
audito mokesčių sumos;
b)      audituojama įmonė gali laisvai
pasirinkti, kokiu būdu susisiekti su kviečiamu (-ais) teisės
aktų nustatytą auditą atliekančiu (-iais) auditoriumi
(-iais) arba audito įmone (-ėmis), o kvietimo dalyvauti konkurse ji
neprivalo skelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir
(arba) nacionaliniuose leidiniuose ar laikraščiuose;
c)      audituojama įmonė parengia
konkurso dokumentus, skirtus kviečiamam (-iems) teisės aktų
nustatytą auditą atliekančiam (-tiems) auditoriui (-iams) arba
audito įmonei (-ėms). Iš tų konkurso dokumentų jie turi
suprasti, kokia veikla verčiasi audituojama įmonė ir kokio
pobūdžio teisės aktų nustatytas auditas turi būti atliktas.
Konkurso dokumentuose pateikiami skaidrūs ir nediskriminaciniai atrankos
kriterijai, kuriuos audituojama įmonė taikys teisės aktų
nustatytą auditą atliekančių auditorių arba audito
įmonių pateiktiems pasiūlymams vertinti;
d)      audituojama įmonė gali laisvai
apibrėžti atrankos procedūrą ir per procedūrą vesti
tiesiogines derybas su susidomėjusiais konkurso dalyviais;
e)      jeigu pagal nacionalinius arba Sąjungos teisės aktus 35
straipsnyje nurodytos kompetentingos institucijos reikalauja, kad teisės
aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai arba audito
įmonės laikytųsi tam tikrų kokybės standartų, tie
kokybės standartai pateikiami konkurso dokumentuose;
f)       audituojama įmonė vertina
teisės aktų nustatytą auditą atliekančių
auditorių arba audito įmonių pasiūlymus, vadovaudamasi
konkurso dokumentuose iš anksto nustatytais atrankos kriterijais. Audituojama
įmonė parengia ataskaitą apie atrankos procedūros išvadas,
kurią patvirtina audito komitetas. Audituojama įmonė ir audito
komitetas atsižvelgia į visas pasiūlymą teikiančio teisės
aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus arba audito
įmonės patikrinimo ataskaitas, nurodytas 40 straipsnio 6 dalyje ir
kompetentingos institucijos skelbiamas pagal 44 straipsnio d punktą;
g)      audituojama įmonė turi
gebėti 35 straipsnyje nurodytai kompetentingai institucijai įrodyti,
kad atrankos procedūra atlikta sąžiningai.
Audito komitetas yra atsakingas už pirmoje
pastraipoje nurodytą atrankos procedūrą.
Pagal pirmos pastraipos a punktą
kompetentinga institucija, nurodyta 35 straipsnio 1 dalyje, skelbia ir kasmet
atnaujina atitinkamų auditorių ir audito įmonių
sąrašą. Kompetentinga institucija, atlikdama reikiamus
skaičiavimus, naudoja teisės aktų nustatytą auditą
atliekančių auditorių ir audito įmonių pagal 28
straipsnį pateiktą informaciją.
4.           Viešojo intereso
įmonės, kurios atitinka Direktyvos 2003/71/EB 2 straipsnio 1 dalies f
ir t punktuose nustatytus kriterijus, neprivalo taikyti 4 dalyje nurodytos
atrankos procedūros.
5.           Administracinio arba
priežiūros organo pasiūlyme audituojamos įmonės visuotiniam
akcininkų arba narių susirinkimui dėl teisės aktų
nustatytą auditą atliekančių auditorių arba audito
įmonių paskyrimo pateikiama audito komiteto rekomendacija.
Jeigu administracinio arba priežiūros organo
pasiūlyme nesilaikoma audito komiteto rekomendacijos, pasiūlyme
nurodomos priežastys, dėl kurių audito komiteto rekomendacijos
nesilaikoma.
6.           Kredito įstaigos arba
draudimo įmonės atveju administracinis arba priežiūros organas
pasiūlymo projektą pateikia 35 straipsnio 2 dalyje nurodytai kompetentingai
institucijai. 35 straipsnio 2 dalyje nurodyta kompetentinga institucija turi
teisę vetuoti rekomendacijoje siūlomą alternatyvą. Bet koks
prieštaravimas deramai pagrindžiamas.
Jeigu per nustatytą laikotarpį po audito
komiteto rekomendacijos pateikimo kompetentingos institucijos atsakymas
negaunamas, laikoma, kad rekomendacijai pritarta.
7.           Bet kokia viešojo intereso
įmonės ir trečiosios šalies sutarties nuostata, kuria apribojama
tos įmonės visuotinio akcininkų arba narių susirinkimo
pasirinkimo galimybė pagal Direktyvos 2006/43/EB 37 straipsnį ir tos
įmonės teisės aktų nustatytam auditui atlikti leidžiama
rinktis tik iš tam tikrų teisės aktų nustatytą auditą
atliekančių auditorių arba audito įmonių
kategorijų arba sąrašų, laikoma negaliojančia.
Viešojo intereso įmonė informuoja 35
straipsnyje nurodytas kompetentingas institucijas apie visus trečiosios
šalies bandymus taikyti tokią sutarties nuostatą arba kitaip paveikti
visuotinio akcininkų susirinkimo sprendimą dėl teisės
aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus arba audito
įmonės pasirinkimo.
8.           Jeigu audituojama
įmonė yra atleista nuo prievolės sudaryti audito komitetą,
audituojama įmonė nusprendžia, kuri įmonės struktūra
arba organas vykdo audito komiteto funkcijas, kad būtų vykdomos šiame
straipsnyje nustatytos prievolės.
9.           Valstybės narės
gali nuspręsti, kad viešojo intereso įmonės tam tikromis
aplinkybėmis turi paskirti minimalų teisės aktų
nustatytą auditą atliekančių auditorių arba audito
įmonių skaičių ir nustatyti sąlygas, kuriomis
reglamentuojami paskirtų auditorių arba įmonių ryšiai.
Jeigu valstybė narė nustato tokį
reikalavimą, apie tai ji praneša Komisijai ir EVPRI.
10.         Siekiant palengvinti
audituojamos įmonės užduotį organizuoti atrankos
procedūrą teisės aktų nustatytą auditą atliekančiam
auditoriui arba audito įmonei paskirti, EBI, EDPPI ir EVPRI atitinkamai
pagal Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 16 straipsnį, Reglamento (ES)
Nr. 1094/2010 16 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 16
straipsnį parengia viešojo intereso įmonėms skirtas
rekomendacijas dėl 3 dalyje nurodytų atrankos procedūros
kriterijų.
33 straipsnis
Audito užduoties trukmė
1.           Viešojo intereso
įmonė paskiria teisės aktų nustatytą auditą
atliekantį auditorių arba audito įmonę pradiniam užduoties
laikotarpiui, kuris yra ne trumpesnis nei dveji metai.
Viešojo intereso įmonė šį užduoties
laikotarpį gali pratęsti tik kartą.
Ilgiausia dviejų užduočių
trukmė kartu negali viršyti 6 metų.
Kai per nepertraukiamą 6 metų užduoties
laikotarpį paskiriami du teisės aktų nustatytą auditą
atliekantys auditoriai ar audito įmonės, ilgiausia kiekvieno
teisės aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus
ar audito įmonės užduoties trukmė neviršija 9 metų.
2.           Pasibaigus ilgiausiam
užduoties laikotarpiui, nurodytam 1 dalyje, teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius ar audito įmonė
arba bet kokie jų tinklo nariai Sąjungoje, kai taikoma, negali
atitinkamos viešojo intereso įmonės teisės aktų nustatyto
audito imtis anksčiau negu po ketverių metų.
3.           Nukrypstant nuo 1 ir 2
dalių, išimtiniais atvejais viešojo intereso įmonė gali prašyti
35 straipsnio 1 dalyje nurodytos kompetentingos institucijos leisti teisės
aktų nustatytą auditą atliekantį auditorių arba audito
įmonę paskirti pakartotinai papildomam užduoties laikotarpiui. Jei paskiriami
du teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai arba
audito įmonės, šis trečiasis užduoties laikotarpis neviršija
trejų metų. Jei paskiriamas vienas teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė,
šis trečiasis užduoties laikotarpis neviršija dvejų metų.
4.           Pagrindinis (-iai) audito
partneris (-iai), atsakingas (-i) už teisės aktų nustatyto audito
atlikimą, praėjus septyneriems metams nuo paskyrimo datos sustabdo
dalyvavimą atliekant audituojamos įmonės teisės aktų
nustatytą auditą. Jis (jie) gali vėl dalyvauti atliekant
audituojamos įmonės teisės aktų nustatytą auditą
praėjus ne mažiau negu trejiems metams.
Teisės aktų nustatytą auditą
atliekantis auditorius arba audito įmonė įdiegia tinkamą
aukščiausio rango darbuotojų, dalyvaujančių atliekant
teisės aktų nustatytą auditą, įskaitant bent tuos
asmenis, kurie yra registruoti kaip teisės aktų nustatytą
auditą atliekantys auditoriai, laipsniškos rotacijos mechanizmą.
Laipsniškos rotacijos mechanizmas taikomas etapais asmenims, o ne visai grupei.
Jis yra proporcingas teisės aktų nustatytą auditą
atliekančio auditoriaus arba audito įmonės veiklos mastui ir
apimčiai.
Teisės aktų nustatytą auditą
atliekantis auditorius arba audito įmonė kompetentingai institucijai
turi gebėti įrodyti, kad toks mechanizmas veiksmingai taikomas ir yra
pritaikytas pagal teisės aktų nustatytą auditą
atliekančio auditoriaus arba audito įmonės veiklos mastą ir
apimtį.
5.           Jei teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
pakeičiami kitu teisės aktų nustatytą auditą
atliekančiu auditoriumi arba audito įmone, auditą atlikęs
auditorius arba audito įmonė turi pateikti naujam auditoriui arba
audito įmonei perdavimo bylą. Tokioje byloje pateikiama svarbi
informacija apie audituojamą įmonę, kuri yra pagrįstai
reikalinga tam, kad būtų galima suprasti audituojamos
įmonės veiklos pobūdį ir vidaus organizacinę
struktūrą ir užtikrinti teisės aktų nustatyto audito tęstinumą
bei palyginamumą su ankstesniais metais atliktais auditais.
Ankstesnis teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė naujam
teisės aktų nustatytą auditą atliekančiam auditoriui
arba audito įmonei taip pat suteikia galimybę susipažinti su 23
straipsnyje nurodytomis ankstesnių metų papildomomis ataskaitomis
audito komitetui ir visa pagal 25 ir 27 straipsnius kompetentingoms
institucijoms perduota informacija.
Ankstesnis teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė kompetentingai
institucijai turi gebėti įrodyti, kad tokia informacija naujam
teisės aktų nustatytą auditą atliekančiam auditoriui
arba audito įmonei buvo pateikta.
6.           EVPRI parengia techninių
reguliavimo standartų projektus, kuriuose nustato 6 dalyje nurodytos
perdavimo bylos turinio techninius reikalavimus.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti 6
dalyje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES)
Nr. 1095/2010 10 straipsnį.
34 straipsnis
Teisės aktų nustatytą
auditą atliekančių auditorių ar audito įmonių
atleidimas ir atsistatydinimas
1.           Nepažeidžiant Direktyvos
2006/43/EB 38 straipsnio 1 dalies, audituojama įmonė ir teisės
aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito
įmonė informuoja kompetentingą instituciją apie teisės
aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus arba audito
įmonės atleidimą arba atsistatydinimą per paskyrimo
laikotarpį ir tinkamai paaiškina priežastis.
Jeigu valstybė narė, taikydama šio
reglamento III antraštinę dalį, pagal 35 straipsnio 2 dalį
paskyrė kitas kompetentingas institucijas, tokios kompetentingos institucijos
šią informaciją perduoda 35 straipsnio 1 dalyje nurodytai
kompetentingai institucijai.
2.           Audito komitetas, vienas arba
keli akcininkai, 35 straipsnio 1 arba 2 dalyje nurodytos kompetentingos
institucijos gali kreiptis į nacionalinį teismą su ieškiniu
dėl teisės aktų nustatytą auditą atliekančio
(-ių) auditoriaus (-ių) ar audito įmonės (-ių)
atleidimo, jeigu tam yra tinkamas pagrindas.
Jeigu taikoma Direktyvos 2007/36/EB 6 straipsnio 2
dalyje nustatyta sąlyga, ji taip pat taikoma akcininkams, kurie naudojasi
pirmoje pastraipoje apibūdintu įgaliojimu.
Jeigu audituojama įmonė yra atleista nuo
prievolės sudaryti audito komitetą, audituojama įmonė
nusprendžia, kuri įmonės struktūra arba organas vykdo audito
komiteto funkcijas šios dalies tikslais.
IV antraštinė dalis
Viešojo intereso įmonių teisės
aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių ir
audito įmonių veiklos priežiūra
I SKYRIUS
KOMPETENTINGOS INSTITUCIJOS
35 straipsnis
Kompetentingų institucijų
paskyrimas
1.           Kiekviena valstybė
narė paskiria kompetentingą instituciją, atsakingą už šiame
reglamente nustatytų užduočių vykdymą ir užtikrinimą,
kad būtų taikomos šio reglamento nuostatos.
Kompetentinga institucija yra viena iš šių
institucijų:
a)      Direktyvos 2004/109/EB 24 straipsnio 1
dalyje nurodyta kompetentinga institucija;
b)      Direktyvos 2004/109/EB 24 straipsnio 4
dalies h punkte nurodyta kompetentinga institucija;
c)      Direktyvos 2006/43/EB 32 straipsnyje
nurodyta kompetentinga institucija.
2.           Nukrypstant
nuo 1 dalies, valstybės narės gali nuspręsti, jog
atsakomybė už tai, kad būtų užtikrintas visų arba dalies
šio reglamento III antraštinės dalies nuostatų taikymas,
būtų patikėta atitinkamoms kompetentingoms institucijoms,
nurodytoms:
a)      Direktyvos 2004/109/EB 24 straipsnio 1
dalyje;
b)      Direktyvos 2004/109/EB 24 straipsnio 4
dalies h punkte;
c)      Direktyvos 2006/48/EB 40 straipsnyje;
d)      Direktyvos 2009/138/EB 30 straipsnyje;
e)      Direktyvos 2007/64/EB 20 straipsnyje;
f)       Direktyvos 2009/110/EB 3 straipsnio 1
dalyje;
g)      Direktyvos 2004/39/EB 48 straipsnyje;
h)      Direktyvos 2009/110/EB 97 straipsnyje;
h)      Direktyvos 2011/61/ES 44 straipsnyje.
3.           Jeigu pagal 1 ir 2 dalis
paskiriama daugiau negu viena kompetentinga institucija, tų
institucijų veikla organizuojama taip, kad jų užduotys būtų
aiškiai paskirstytos.
4.           1, 2 ir 3 dalys taikomos
nepažeidžiant valstybės narės galimybės Europos užjūrio
teritorijoms, už kurių išorės santykius atsakinga ta valstybė
narė, nustatyti atskirą teisinę ir administracinę tvarką.
5.           Kompetentingos institucijos
turi turėti pakankamai gebėjimų ir patirties turinčių
darbuotojų ir pakankamai išteklių, kad galėtų vykdyti šiame
reglamente nustatytas užduotis.
6.           Valstybės narės
informuoja viena kitą, EBI, EDPPI ir EVPRI pagal atitinkamas
reglamentų (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 1094/2010 ir (ES)
Nr. 1095/2010 nuostatas ir informuoja Komisiją apie
kompetentingų institucijų paskyrimą šio reglamento tikslais.
EVPRI šią informaciją apibendrina ir
paskelbia viešai.
36 straipsnis
Nepriklausomumo sąlygos
Kompetentingos institucijos ir bet kokia institucija,
kuriai 35 straipsnio 1 dalyje nurodyta kompetentinga institucija perdavė
užduotis, turi būti nepriklausomos nuo teisės aktų
nustatytą auditą atliekančių auditorių ir audito
įmonių.
Asmuo negali dalyvauti valdant tas
institucijas, jei per trejus praėjusius metus jis (ji):
a)           atliko viešojo intereso
įmonių teisės aktų nustatytą auditą;
b)           turėjo balsavimo teisių
audito įmonėje;
c)           buvo audito įmonės
administracinio, valdymo arba priežiūros organo narys;
d)           buvo audito įmonės
darbuotojas arba buvo kitaip susijęs su audito įmone.
Tų institucijų finansavimas turi
būti apsaugotas ir nepriklausomas nuo bet kokios netinkamos teisės
aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių ar
audito įmonių įtakos.
37 straipsnis
Profesinė paslaptis
Profesinės paslapties saugojimo pareiga
taikoma visiems asmenims, dirbantiems arba dirbusiems kompetentingose
institucijose arba institucijose, kurioms 35 straipsnio 1 dalyje nurodyta
institucija perdavė užduotis, įskaitant tokių institucijų
samdomus ekspertus. Profesine paslaptimi laikomos informacijos negalima
atskleisti jokiam kitam asmeniui arba valdžios institucijai, išskyrus tuos
atvejus, kai to reikia šiame reglamente arba valstybės narės
įstatymuose ar kituose teisės aktuose nustatytiems įpareigojimams
įvykdyti.
38 straipsnis
Kompetentingų institucijų
įgaliojimai
1.           Nepažeidžiant 40 ir 41
straipsnių, atlikdamos savo užduotis pagal šį reglamentą,
kompetentingos institucijos arba kitos valstybės narės valdžios
institucijos negali daryti poveikio audito išvadų turiniui.
2.           Kad kompetentingos
institucijos galėtų atlikti savo užduotis pagal šį
reglamentą, joms, laikantis nacionalinės teisės, suteikiami visi
priežiūros ir tyrimo įgaliojimai, būtini jų funkcijoms
vykdyti. Savo įgaliojimais jos naudojasi šiais būdais:
a)      tiesiogiai;
b)      bendradarbiaudamos su kitomis
institucijomis;
c)      savo atsakomybe įgaliodamos
subjektus, kuriems perduotos užduotys pagal 35 straipsnio 1 dalį;
d)      kreipdamosi į kompetentingas
teismines institucijas.
3.           Kad kompetentingos
institucijos galėtų atlikti savo užduotis pagal šį
reglamentą, joms, laikantis nacionalinės teisės, suteikiami
įgaliojimai vykdant priežiūros funkcijas:
a)      susipažinti su bet kokiu dokumentu bet
kokia forma, kuris yra svarbus jų užduotims atlikti, ir gauti arba
pasidaryti jo kopiją;
b)      reikalauti iš bet kokio asmens suteikti
informaciją ir prireikus iškviesti ir apklausti asmenį, siekiant
gauti informacijos;
c)      atlikti patikrinimus vietoje apie juos
pranešus arba nepranešus;
d)      reikalauti telefono skambučių
ir duomenų, kuriuos tvarkė teisės aktų nustatytą
auditą atliekantys auditoriai ir audito įmonės, srauto
išklotinių;
e)      perduoti spręsti klausimus
patraukiant baudžiamojon atsakomybėn;
f)       prašyti ekspertų atlikti patikras
arba tyrimus;
g)      imtis 61 straipsnyje nurodytų
administracinių priemonių ir sankcijų.
Kompetentingos institucijos gali naudotis pirmoje
pastraipoje nurodytais įgaliojimais tik viešojo intereso įmonių
teisės aktų nustatytą auditą atliekančių
auditorių ir audito įmonių, asmenų, dalyvaujančių
viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatytą
auditą atliekančių auditorių ir audito įmonių
veikloje, audituojamų įmonių, susijusių įmonių ir
susijusių trečiųjų šalių, trečiųjų
šalių, kurioms viešojo intereso įmonių teisės aktų
nustatytą auditą atliekantys auditoriai ir audito įmonės
perduoda tam tikras funkcijas arba veiklą, ir asmenų, kurie yra
kitaip susiję su viešojo intereso įmonių teisės aktų
nustatytą auditą atliekančiais auditoriais ir audito
įmonėmis, atžvilgiu.
4.
Prašant 3 dalies d punkte nurodytų telefono
skambučių arba duomenų srauto išklotinių, reikia
turėti teisminės institucijos leidimą.
5.           Kai kooperatyvas, kaip
apibrėžta Direktyvos 2006/43/EB 2 straipsnio 14 punkte, arba panašus
subjektas, kaip nurodyta Direktyvos 86/635/EEB 45 straipsnyje, pagal
nacionalinės teisės nuostatas privalo arba jam leidžiama tapti pelno
nesiekiančio auditą atliekančio subjekto nariu, 35 straipsnio 1
dalyje nurodyta kompetentinga institucija gali nuspręsti, kad tam tikros
šio reglamento nuostatos netaikomos tokio subjekto teisės aktų nustatytam
auditui, jei teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
auditorius ir asmenys, kurie gali turėti galimybę daryti
įtaką teisės aktų nustatytam auditui, laikosi šio
reglamento I skyriuje nustatyto nepriklausomumo principo. Siekdama priimti
sprendimą dėl tokių išimtinių aplinkybių, kuriomis
netaikomos tam tikros šio reglamento nuostatos, 35 straipsnio 1 dalyje nurodyta
kompetentinga institucija tam tikrais atvejais konsultuojasi su kooperatyvo ar
panašaus subjekto priežiūros institucija.
              35 straipsnio 1 dalyje
nurodyta kompetentinga institucija informuoja EVPRI apie tokias išimtines
aplinkybes, kuriomis netaikomos tam tikros šio reglamento nuostatos. Ji
pateikia EVPRI šio reglamento nuostatų, kurios netaikytos 5 dalyje
nurodytų subjektų teisės aktų nustatytam auditui,
sąrašą ir priežastis, dėl kurių padaryta tokia išimtis.
6.           Naudojantis priežiūros
ir tyrimo įgaliojimais pagal šį straipsnį, asmens duomenys
tvarkomi pagal Direktyvą 95/46/EB.
39 straipsnis
Nacionalinio lygmens bendradarbiavimas su
kitomis kompetentingomis institucijomis
Pagal 35 straipsnio 1 dalį paskirta
kompetentinga institucija ir tam tikrais atvejais bet kokia institucija, kuriai
ta kompetentinga institucija perduoda užduotis, nacionaliniu lygmeniu
bendradarbiauja su:
a)           kompetentingomis institucijomis,
kurios yra atsakingos už teisės aktų nustatytą auditą
atliekančių auditorių ir audito įmonių
patvirtinimą ir registraciją pagal Direktyvą 2006/43/EB;
b)           35 straipsnio 2 dalyje nurodytomis
institucijomis, nepaisant to, ar jos paskirtos kaip kompetentingos institucijos
pagal šį reglamentą;
c)           finansinės žvalgybos
padaliniais ir kompetentingomis institucijomis, nurodytais Direktyvos
2005/60/EB 21 ir 37 straipsniuose.
II SKYRIUS
KOKYBĖS UŽTIKRINIMAS, TYRIMAS, RINKOS
STEBĖSENA, NENUMATYTŲ ATVEJŲ PLANAI IR KOMPETENTINGŲ
INSTITUCIJŲ VEIKLOS SKAIDRUMAS
40 straipsnis
Kokybės užtikrinimas
1.           Šiame straipsnyje:
a)      patikrinimai – teisės aktų
nustatytą auditą atliekančių auditorių ir audito
įmonių kokybės užtikrinimo peržiūros, kurioms vadovauja
tikrintojas ir kurios nėra tyrimas, apibrėžtas 41 straipsnyje;
b)      tikrintojas – peržiūros vykdytojas,
kuris atitinka šio straipsnio 3 dalies antros pastraipos a punkto reikalavimus
ir dirba kompetentingoje institucijoje;
c)      ekspertas – fizinis asmuo, kuris turi konkrečios
patirties finansų rinkų, finansinės atskaitomybės, audito
arba kitose su patikrinimais susijusiose srityse, įskaitant
praktikuojančius teisės aktų nustatytą auditą
atliekančius auditorius.
2.           35 straipsnio 1 dalyje
nurodytos kompetentingos institucijos įdiegia veiksmingą audito
kokybės užtikrinimo sistemą.
Kompetentinga institucija viešojo intereso
įmonių teisės aktų nustatytą auditą
atliekančių auditorių ir audito įmonių kokybės
užtikrinimo peržiūras atlieka ne rečiau kaip kartą per trejus
metus.
3.           Kompetentinga institucija yra
atsakinga už kokybės užtikrinimo sistemą ir ją organizuoja taip,
kad ji būtų nepriklausoma nuo tikrinamų teisės aktų
nustatytą auditą atliekančių auditorių ir audito
įmonių.
Kompetentingos institucijos atsakomybė,
kurios negalima perduoti jokiai asociacijai ar organui, susijusiam su apskaitos
ar audito profesija:
a)      patikrinimo metodikų, įskaitant
tikrinimo ir tolesnių priemonių įgyvendinimo vadovus,
ataskaitų teikimo metodus ir periodinio tikrinimo programas, patvirtinimas
ir keitimas;
b)      patikrinimo ataskaitų ir
tolesnių priemonių įgyvendinimo ataskaitų tvirtinimas ir
keitimas;
c)      kiekvieno patikrinimo tikrintojų
patvirtinimas ir paskyrimas.
Kompetentinga institucija kokybės užtikrinimo
sistemai skiria pakankamai išteklių.
4.           Kompetentinga institucija
užtikrina, kad būtų įdiegta tinkama darbuotojų,
įskaitant tikrintojus, ir patikrinimo sistemos valdymo nepriklausomumo ir
objektyvumo politika ir procedūros.
Kompetentinga institucija, skirdama tikrintojus,
laikosi šių kriterijų:
a)      tikrintojai turi turėti
reikiamą profesinį išsilavinimą ir atitinkamos patirties
teisės aktų nustatyto audito ir finansinės atskaitomybės
srityse bei specialų parengimą atlikti kokybės užtikrinimo peržiūras;
b)      asmeniui, kuris yra praktikuojantis
teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius, yra
samdomas teisės aktų nustatytą auditą atliekančio
auditoriaus ar audito įmonės arba yra kitaip su jais susijęs,
neleidžiama dirbti tikrintoju;
c)      asmeniui neleidžiama dirbti tikrintoju
per teisės aktų nustatytą auditą atliekančio
auditoriaus arba audito įmonės patikrinimus bent dvejus metus nuo
tada, kai tas darbuotojas nustojo būti atitinkamo auditoriaus arba audito
įmonės partneriu ar darbuotoju arba nutraukė kitokio
pobūdžio ryšius su jais;
d)      tikrintojai patvirtina, kad tarp jų
ir teisės aktų nustatytą auditą atliekančio
auditoriaus ir audito įmonės, kurie bus tikrinami, nėra
interesų konfliktų.
Kompetentinga institucija gali samdyti ekspertus,
kad šie atliktų konkrečius patikrinimus, jeigu institucija neturi
pakankamai tikrintojų. Kompetentingai institucijai ekspertai taip pat gali
talkinti, kai tai būtina, kad patikrinimas būtų atliktas
tinkamai. Tokiais atvejais kompetentingos institucijos ir ekspertai laikosi
šioje dalyje nustatytų reikalavimų. Ekspertai yra nepriklausomi nuo
profesinių asociacijų ir įstaigų.
5.           Per patikrinimus:
a)      vertinama audito įmonės arba
teisės aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus
vidaus kokybės kontrolės sistemos struktūra;
b)      atliekamas tinkamas procedūrų
atitikties reikalavimams tikrinimas ir viešojo intereso įmonių audito
bylų peržiūra, siekiant patikrinti vidaus kokybės kontrolės
sistemos veiksmingumą;
c)      atsižvelgiant į patikrinimų
metu nustatytus faktus pagal šios dalies a ir b punktus, vertinamas teisės
aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus arba audito
įmonės pagal 27 straipsnį paskelbto naujausio metinio skaidrumo
pranešimo turinys.
Peržiūrima bent ši teisės aktų
nustatytą auditą atliekančio auditoriaus arba audito
įmonės vidaus kontrolės politika ir procedūros:
a)      teisės aktų nustatytą
auditą atliekančio auditoriaus arba audito įmonės atitiktis
taikomiems audito ir kokybės kontrolės standartams, etikos ir
nepriklausomumo reikalavimams, įskaitant su Direktyvos 2006/43/EB IV
skyriumi ir šio reglamento 5–10 straipsniais susijusius reikalavimus, taip pat
atitinkamos valstybės narės įstatymams ir kitiems teisės
aktams;
b)      naudojamų išteklių kiekis ir
kokybė, įskaitant tai, ar laikomasi tęstinio mokymo
reikalavimų, kaip nustatyta Direktyvos 2006/43/EB 13 straipsnyje;
c)      atitiktis 9 straipsnyje nustatytiems
reikalavimams dėl taikomų audito mokesčių.
Tikrinant atitiktį atrenkama pakankamai
didelė audito bylų dalis, atsižvelgiant į rizikos, kad
teisės aktų nustatytas auditas gali būti atliktas netinkamai, analizę.
Kompetentingos institucijos taip pat reguliariai
peržiūri teisės aktų nustatytą auditą
atliekančių auditorių ir audito įmonių naudojamas
teisės aktų nustatyto audito atlikimo metodikas.
Patikrinimai turi būti tinkami ir
proporcingi, atsižvelgiant į tikrinamos audito įmonės arba
teisės aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus
veiklos mastą ir sudėtingumą.
6.           Patikrinimų metu
nustatyti faktai ir išvados, kuriais grindžiamos rekomendacijos, taip pat su
skaidrumo pranešimu susiję nustatyti faktai ir išvados tinkamai perduodami
patikrintam teisės aktų nustatytą auditą atliekančiam
auditoriui arba audito įmonei ir su jais aptariami iki galutinės
patikrinimo ataskaitos parengimo.
Patikrintas teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė patikrinimų
rekomendacijas įgyvendina per pagrįstą kompetentingos
institucijos nustatytą laikotarpį. Jeigu rekomendacijos pateikiamos
dėl audito įmonės vidaus kokybės kontrolės sistemos,
toks laikotarpis negali būti ilgesnis nei 12 mėnesių.
7.           Atlikus patikrinimą
parengiama ataskaita, kurioje išdėstomos pagrindinės kokybės
užtikrinimo peržiūros išvados.
41 straipsnis
Tyrimas
35 straipsnio 1 dalyje nurodytos
kompetentingos institucijos nustato veiksmingas tyrimo sistemas, kad
būtų galima aptikti netinkamai atlikto viešojo intereso
įmonių teisės aktų nustatyto audito atvejus, juos ištaisyti
ir užkirsti tokiems atvejams kelią.
Jeigu kompetentinga institucija tam tikroms
užduotims atlikti samdo ekspertus, ta institucija užtikrina, kad tarp tų
ekspertų ir tikrinamo teisės aktų nustatytą auditą
atliekančio auditoriaus arba audito įmonės nebūtų
interesų konfliktų.
42 straipsnis
Rinkos stebėsena
1.           35 straipsnio 1 dalyje
nurodytos kompetentingos institucijos vykdo nuolatinę viešojo intereso
įmonių teisės aktų nustatyto audito paslaugų rinkos
pokyčių stebėseną.
Kompetentingos institucijos visų pirma vertina:
a)      riziką, kuri kyla dėl
didelės koncentracijos, taip pat dėl reikšmingą rinkos dalį
užimančių audito įmonių žlugimo, teisės aktų
nustatyto audito paslaugų teikimo sutrikimo konkrečiame sektoriuje
arba keliuose sektoriuose, tolesnį rizikos didėjimą rinkoje ir
poveikį bendrajam finansų sektoriaus stabilumui;
b)      poreikį imtis priemonių tai
rizikai sumažinti.
2.           Iki 20XX X X [2 metai po
reglamento įsigaliojimo] ir vėliau bent kas dvejus metus
kiekviena kompetentinga institucija parengia ir EVPRI, EBI bei EDPPI pateikia
ataskaitą šiuo klausimu.
EVPRI, EBI ir EDPPI, naudodamosi tomis
ataskaitomis, parengia bendrą ataskaitą apie padėtį
Sąjungos mastu. Ataskaita pateikiama Komisijai, Europos Centriniam Bankui
ir Europos sisteminės rizikos valdybai.
43 straipsnis
Nenumatytų atvejų planai
1.           Nepažeidžiant 52 straipsnio,
pagal 35 straipsnio 1 dalį paskirtos kompetentingos institucijos
reikalauja, kad kiekvienoje valstybėje narėje bent šešios didžiausios
(pagal viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatyto audito
paslaugas) audito įmonės parengtų nenumatytų atvejų
planus, kuriuose būtų numatyta, kaip elgtis įvykus įvykiui,
keliančiam grėsmę atitinkamos įmonės veiklos
tęstinumui.
Kompetentinga institucija viešai skelbia ir kasmet
atnaujina įmonių, kurioms taikoma pirma pastraipa, sąrašą.
Kompetentinga institucija, vertindama, kurios šešios audito įmonės
yra didžiausios, naudoja teisės aktų nustatytą auditą
atliekančių auditorių ir audito įmonių pagal 28
straipsnį pateiktą informaciją.
2.           Nenumatytų atvejų
planuose nustatomos priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad
nesutriktų teisės aktų nustatyto audito paslaugų teikimas
viešojo intereso įmonėms, išvengti užkrečiamojo poveikio kitoms
tam pačiam tinklui priklausančioms arba nepriklausančioms audito
įmonėms dėl rizikos jų įsipareigojimams arba
reputacijai ir išvengti tolesnio struktūrinio rizikos didėjimo
rinkoje.
Nenumatytų atvejų planuose nurodoma:
a)      kiekvieno partnerio audito
įmonėje atsakomybės lygis;
b)      tai, kiek teisinė atsakomybė
gali pereiti kitoms tam pačiam tinklui priklausančioms audito
įmonėms nacionaliniu, Sąjungos ir tarptautiniu mastu.
3.           Nepažeisdamos taikomų
nacionalinių nemokumo įstatymų, kompetentingos institucijos gali
konkrečiai reikalauti, kad nenumatytų atvejų planuose
būtų numatytos priemonės, skirtos metodiškam atitinkamos
įmonės veiklos nutraukimui parengti.
4.           Atitinkamos audito
įmonės pateikia savo nenumatytų atvejų planus
kompetentingoms institucijoms per kompetentingų institucijų
nustatytą laikotarpį. Nenumatytų atvejų planai atitinkamai
atnaujinami.
Kompetentingos institucijos oficialiai netvirtina
nenumatytų atvejų planų ar jiems nepritaria. Tačiau jos
gali pateikti nuomonę dėl nenumatytų atvejų planų arba
nenumatytų atvejų planų projektų, jeigu audito
įmonės su jomis iš anksto konsultuojasi.
44 straipsnis
Kompetentingų institucijų
skaidrumas
Kompetentingos institucijos veikia skaidriai
ir skelbia bent šią informaciją:
a)           metines veiklos ataskaitas dėl
šiame reglamente numatytų užduočių;
b)           metines darbo programas dėl
šiame reglamente numatytų užduočių;
c)           kasmetinę bendrų
kokybės užtikrinimo sistemos rezultatų ataskaitą. Ataskaitoje
pateikiama informacija apie pateiktas rekomendacijas, pagal tas rekomendacijas
taikytas priemones, taikytas priežiūros priemones ir skirtas sankcijas.
Joje taip pat pateikiama kiekybinė informacija ir kita pagrindinė
veiklos informacija apie finansinius išteklius ir darbuotojus, kokybės užtikrinimo
sistemos veiksmingumą ir efektyvumą;
d)           per patikrinimus nustatytus faktus
ir padarytas išvadas, nurodytus 40 straipsnio 6 dalyje.
III SKYRIUS
KOMPETENTINGŲ INSTITUCIJŲ
TARPUSAVIO BENDRADARBIAVIMAS IR RYŠIAI SU EUROPOS PRIEŽIŪROS
INSTITUCIJOMIS
45 straipsnis
Įpareigojimas bendradarbiauti
Valstybių narių kompetentingos
institucijos tarpusavyje bendradarbiauja, jeigu tai būtina siekiant šio
reglamento tikslų, įskaitant atvejus, kai tiriama veikla nėra
atitinkamos valstybės narės galiojančių teisės
aktų ar reguliavimo nuostatų pažeidimas.
46 straipsnis
EVPRI
1.           Kompetentingų
institucijų bendradarbiavimą organizuoja EVPRI.
EVPRI šiuo tikslu pagal Reglamento (ES)
Nr. 1095/2010 41 straipsnį įsteigia nuolatinį vidaus
komitetą. Tokį vidaus komitetą sudaro bent šio reglamento 35
straipsnio 1 dalyje nurodytos kompetentingos institucijos. Direktyvos
2006/43/EB 32 straipsnyje nurodytos kompetentingos institucijos kviečiamos
dalyvauti šio vidaus komiteto posėdžiuose klausimais, susijusiais su
teisės aktų nustatytą auditą atliekančių
auditorių ir audito įmonių patvirtinimu ir registracija, taip
pat santykiais su trečiosiomis šalimis, jeigu tai svarbu viešojo intereso
įmonių teisės aktų nustatytam auditui.
EVPRI bendradarbiauja su EBI ir EDPPI Europos
priežiūros institucijų jungtiniame komitete, įsteigtame pagal
Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 54 straipsnį.
EVPRI atitinkamai perima visas esamas ir vykdomas
užduotis iš Europos auditorių priežiūros institucijų
grupės, sudarytos Sprendimu 2005/909/EB.
2.           EVPRI šiame reglamente
numatytais atvejais teikia konsultacijas kompetentingoms institucijoms.
Kompetentingos institucijos atsižvelgia į šias konsultacijas prieš
priimdamos bet kokį galutinį sprendimą pagal šį
reglamentą.
3.           Kas būtų sudarytos
palankesnės sąlygos atlikti šiame reglamente numatytas užduotis,
EVPRI pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 16 straipsnį paskelbia
atitinkamas gaires dėl:
a)      bendrų 22 straipsnyje nurodytos
išvados turinio ir pateikimo standartų;
b)      bendrų 23 straipsnyje nurodytos
ataskaitos turinio ir pateikimo standartų;
c)      bendrų 24 straipsnyje nurodyto
audito komiteto priežiūros veiklos standartų;
d)      bendrų 27 straipsnyje nurodyto
pranešimo, taip pat 28 straipsnyje nurodyto pareiškimo turinio ir pateikimo
standartų ir geriausios patirties;
e)      bendrų 33 straipsnyje nurodyto
laipsniškos rotacijos mechanizmo standartų ir geriausios patirties;
f)       bendrų auditorių atleidimo,
ypač tinkamo pagrindo tai padaryti, kaip nurodyta 34 straipsnyje,
standartų ir geriausios patirties;
g)      vykdymo užtikrinimo praktikos ir veiklos,
kurią kompetentingos institucijos turi vykdyti pagal šį
reglamentą;
h)      bendrų 40 straipsnyje numatytų
kokybės užtikrinimo peržiūrų atlikimo standartų ir
geriausios patirties, visų pirma atsižvelgiant į:
i)        skirtingą teisės aktų
nustatytą auditą atliekančių auditorių ar audito
įmonių veiklos mastą, apimtį ir politiką,
ii)       kokybės standartų, politikos
ir procedūrų, kurių laikosi teisės aktų nustatytą
auditą atliekančių auditorių ir audito įmonių
tinklo nariai, bendrumą;
i)       bendrų 41 straipsnyje nurodytų
tyrimų atlikimo standartų ir geriausios patirties;
j)       48 straipsnyje numatyto keitimosi
informacija procedūrų;
k)      49 straipsnyje numatyto bendradarbiavimo
kokybės užtikrinimo peržiūrų srityje procedūrų ir
sąlygų;
l)       51 straipsnyje numatytų
jungtinių tyrimų ir patikrinimų procedūrų ir
sąlygų;
m)     53 straipsnyje numatytų kolegijų
veikimo, taip pat dėl narystės kolegijose nustatymo,
koordinatorių atrankos, rašytinių susitarimų dėl
kolegijų veikimo ir kolegijų veiklos koordinavimo susitarimų sąlygų.
Prieš paskelbdama pirmoje pastraipoje nurodytas
gaires EVPRI konsultuojasi su EBI ir EDPPI.
4.           Iki 20XX X X [ketveri
metai po reglamento įsigaliojimo] ir vėliau bent kas dvejus metus
EVPRI rengia šio reglamento taikymo ataskaitą.
Prieš paskelbdama savo ataskaitą EVPRI konsultuojasi
su EBI ir EDPPI.
Ataskaitoje, kuri turi būti parengta iki 20XX
X X [dveji metai po šio reglamento įsigaliojimo], EVPRI
įvertina audito rinkos struktūros raidą.
Šios ataskaitos tikslais EVPRI išnagrinėja
valstybių narių teisės aktų nustatytą auditą
atliekantiems auditoriams taikomų civilinės atsakomybės
sistemų įtaką audito rinkos struktūrai.
Ataskaitoje, kurią EVPRI turi parengti iki
20XX X X [ketveri metai po reglamento įsigaliojimo],
nagrinėjama, ar 35 straipsnio 1 dalyje nurodytos kompetentingos
institucijos turi pakankamus įgaliojimus ir išteklius savo užduotims
atlikti.
Ataskaitoje, kurią EVPRI turi parengti iki
20XX X X [šešeri metai nuo pereinamojo laikotarpio pabaigos],
nagrinėjami šie klausimai:
a)      audito rinkos struktūros
pokyčiai;
b)      tarpvalstybinės veiklos
tendencijų pokyčiai, įskaitant pokyčius, kuriuos
nulėmė Direktyva xxxx/xx/ES padaryti Direktyvos 2006/43/EB II
skyriaus pakeitimai;
c)      tarpinis
audito kokybės pagerėjimo ir šio reglamento poveikio mažosioms ir
vidutinėms įmonėms, kurios yra viešojo intereso
įmonės, vertinimas.
Ataskaitoje, kuri turi būti parengta iki 20XX
X X [dvylika metų po šio reglamento įsigaliojimo], EVPRI
įvertina šio reglamento poveikį.
5.           Iki 20XX X X [treji metai
po šio reglamento įsigaliojimo] Komisija, remdamasi EVPRI ataskaitomis
ir kitais tinkamais įrodymais, parengia ataskaitą apie teisės
aktų nustatytą auditą atliekantiems auditoriams taikomų
nacionalinių atsakomybės taisyklių poveikį audito rinkos
struktūrai. Atsižvelgdama į tą ataskaitą, Komisija imasi
veiksmų, kuriuos, remdamasi savo nustatytais faktais, ji laiko tinkamais.
47 straipsnis
Buveinės valstybės narės
principas
1.           Valstybės narės
laikosi buveinės valstybės narės reguliavimo ir valstybės
narės, kurioje teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
auditorius ar audito įmonė yra patvirtinti ir kurioje audituojama
įmonė turi savo registruotąją būstinę,
priežiūros principo.
2.           Kai atliekamas
konsoliduotųjų finansinių ataskaitų teisės aktų
nustatytas auditas, konsoliduotųjų finansinių ataskaitų
teisės aktų nustatyto audito reikalaujanti valstybė narė
teisės aktų nustatytą auditą atliekančiam auditoriui
arba audito įmonei, atliekantiems patronuojamosios įmonės,
įsteigtos kitoje valstybėje narėje, teisės aktų
nustatytą auditą, negali nustatyti papildomų su teisės
aktų nustatytu auditu susijusių reikalavimų dėl
registravimo, kokybės užtikrinimo peržiūros, audito standartų,
profesinės etikos ir nepriklausomumo.
3.           Tais atvejais, kai atliekamas
įmonės, kurios vertybiniais popieriais prekiaujama reguliuojamoje
kitos valstybės narės nei ta, kurioje įmonė turi savo
registruotąją būstinę, rinkoje, auditas, valstybė
narė, kurioje prekiaujama vertybiniais popieriais, teisės aktų
nustatytą auditą atliekančiam auditoriui arba audito
įmonei, atliekantiems įmonės metinių finansinių
ataskaitų arba konsoliduotųjų finansinių ataskaitų
teisės aktų nustatytą auditą, negali nustatyti jokių
papildomų su teisės aktų nustatytu auditu susijusių reikalavimų
dėl registravimo, kokybės užtikrinimo peržiūros, audito
standartų, profesinės etikos ir nepriklausomumo.
48 straipsnis
Keitimasis informacija
1.           35 straipsnyje nurodytos
kompetentingos institucijos, nepagrįstai nedelsdamos, teikia viena kitai
ir atitinkamoms Europos priežiūros institucijoms visą
informaciją, kuri yra būtina jų užduotims pagal šį
reglamentą atlikti.
2.           Kompetentinga institucija, iš
kitos kompetentingos institucijos arba Europos priežiūros institucijos
gavusi prašymą suteikti informaciją, nepagrįstai nedelsdama
imasi būtinų priemonių, kad surinktų reikiamą informaciją.
Jei prašymą gavusi kompetentinga institucija negali pateikti reikiamos
informacijos nepagrįstai nedelsdama, ji informuoja
prašančiąją kompetentingą instituciją apie priežastis.
3.           Kompetentinga institucija
gali atsisakyti pateikti prašomą informaciją, jei yra
susiklosčiusios kurios nors iš toliau išvardytų aplinkybių:
a)      informacijos perdavimas gali neigiamai
paveikti prašymą gavusios valstybės narės suverenitetą,
saugumą ar viešąją tvarką arba pažeisti nacionalines
saugumo taisykles;
b)      jau pradėtas prašymą gavusios
valstybės narės institucijų teismo procesas dėl tų
pačių veiksmų ir prieš tuos pačius teisės aktų
nustatytą auditą atliekančius auditorius ar audito įmones;
c)      prašymą gavusios valstybės
narės kompetentingos institucijos dėl tų pačių veiksmų
ir tų pačių teisės aktų nustatytą auditą
atliekančių auditorių arba audito įmonių jau
priėmė galutinį sprendimą.
Nepažeisdamos įsipareigojimų, kurių
jos yra saistomos teismo procese, kompetentingos institucijos arba Europos
priežiūros institucijos, kurios gauna informaciją pagal 1 dalį,
gali tą informaciją naudoti tik savo užduotims pagal šį
reglamentą atlikti ir administracinio arba teismo proceso, konkrečiai
susijusių su tų užduočių atlikimu, atvejais.
4.           Kompetentingos institucijos
už viešojo intereso įmonių priežiūrą atsakingoms
kompetentingoms institucijoms, centriniams bankams, Europos centrinių
bankų sistemai ir Europos Centriniam Bankui, kurie veikia kaip pinigų
politiką įgyvendinančios institucijos, ir Europos
sisteminės rizikos valdybai gali pateikti jų užduotims atlikti
reikalingą konfidencialią informaciją. Tokioms institucijoms
arba įstaigoms nedraudžiama kompetentingoms institucijoms perduoti
informacijos, kurios toms kompetentingoms institucijoms gali reikėti savo
užduotims pagal šį reglamentą atlikti.
49 straipsnis
Bendradarbiavimas kokybės užtikrinimo
peržiūrų srityje
1.           Kompetentingos institucijos
imasi priemonių, kad užtikrintų veiksmingą bendradarbiavimą
Sąjungos lygmeniu kokybės užtikrinimo peržiūrų srityje.
2.           Vienos valstybės
narės kompetentinga institucija gali prašyti kitos valstybės
narės kompetentingos institucijos pagalbos dėl teisės aktų
nustatytą auditą atliekančių auditorių arba audito
įmonių, kurie priklauso reikšmingą veiklos dalį toje
valstybėje narėje vykdančiam tinklui, kokybės užtikrinimo
peržiūros.
Tokį prašymą pateikusi kompetentinga
institucija apie tai informuoja EVPRI. Jeigu tyrimas arba patikrinimas turi
tarpvalstybinį poveikį, kompetentingos institucijos gali prašyti
EVPRI koordinuoti tyrimą arba patikrinimą.
3.           Jei kompetentinga institucija
gauna kitos valstybės narės kompetentingos institucijos prašymą
leisti dalyvauti teisės aktų nustatytą auditą
atliekančio auditoriaus arba audito įmonės, kurie priklauso
reikšmingą veiklos dalį toje valstybėje narėje
vykdančiam tinklui, kokybės užtikrinimo peržiūroje, ji leidžia
prašančiajai institucijai dalyvauti tokioje kokybės užtikrinimo
peržiūroje.
Prašančioji kompetentinga institucija neturi
teisės susipažinti su informacija, kuri gali neigiamai paveikti
prašymą gavusios valstybės narės suverenitetą, saugumą
ar viešąją tvarką arba pažeisti nacionalines saugumo taisykles.
50 straipsnis
Europos kokybės sertifikatas
1.           EVPRI įdiegia
teisės aktų nustatytą auditą atliekančių
auditorių arba audito įmonių, kurie atlieka viešojo intereso
įmonių teisės aktų nustatytą auditą, Europos
kokybės sertifikatą.
Europos kokybės sertifikatas atitinka šias
sąlygas:
a)      Europos kokybės sertifikatą
išduoda EVPRI, ir jis galioja visoje Sąjungoje;
b)      tam tikrus reikalavimus atitinkantys
Sąjungos auditoriai ir audito įmonės turi teisę prašyti
išduoti Europos kokybės sertifikatą;
c)      EVPRI skelbia Europos kokybės
sertifikato išdavimo reikalavimus. Tokie reikalavimai grindžiami audito kokybe
ir patirtimi Direktyvos 2006/43/EB 30 straipsnyje ir šio reglamento 40
straipsnyje nurodytų kokybės užtikrinimo sistemų srityje;
d)      EVPRI mokesčius už Europos
kokybės sertifikato išdavimą jo prašantiems teisės aktų
nustatytą auditą atliekantiems auditoriams ir audito
įmonėms nustato pagal šio straipsnio 4 dalyje nurodytus
deleguotuosius aktus. Iš šių mokesčių visiškai padengiamos EVPRI
išlaidos, susijusios su sertifikatų išdavimu, ir visos sąnaudos,
kurias kompetentingos institucijos gali patirti atlikdamos darbą pagal
šį straipsnį;
e)      EVPRI nurodo priežastis, dėl kurių
sertifikatas išduodamas arba prašymas atmetamas;
f)       teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė visada atitinka
pradinio sertifikato išdavimo sąlygas;
g)      EVPRI turi teisę kompetentingos
institucijos prašymu arba savo iniciatyva iš naujo apsvarstyti bet kuriam
teisės aktų nustatytą auditą atliekančiam auditoriui
arba audito įmonei išduotą sertifikatą. Būtina atsižvelgti
į kokybės užtikrinimo peržiūrų rezultatus;
h)      EVPRI turi teisę atšaukti Europos
kokybės sertifikatą, jeigu teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė nebeatitinka jo
išdavimo sąlygų;
i)       EVPRI tvarko teisės aktų
nustatytą auditą atliekančių auditorių ir audito
įmonių, kuriems išduotas sertifikatas, registrą;
j)       Europos kokybės sertifikatas yra
savanoriško pobūdžio, tai nėra sąlyga, kurią teisės
aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai arba audito
įmonės turi įvykdyti, kad galėtų atlikti viešojo
intereso įmonių teisės aktų nustatytą auditą, kad
būtų patvirtinti kitoje valstybėje narėje pagal Direktyvos
2006/43/EB 14 straipsnį arba kad būtų pripažinti kitoje
valstybėse narėje pagal tos direktyvos 3a straipsnį.
2.           EVPRI parengia techninių
reguliavimo standartų projektus, kuriuose nurodo Europos kokybės
sertifikato išdavimo viešojo intereso įmonių teisės aktų
nustatytą auditą atliekantiems auditoriams arba audito
įmonėms tvarką. Techniniai reguliavimo standartai atitinka šiuos
principus:
a)      prašymai teikiami EVPRI bet kuria
valstybės narės, kurioje yra patvirtintas teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė,
pripažįstama kalba arba tarptautinių finansų srityje
įprasta kalba.
Jeigu audito įmonių grupė prašo
išduoti Europos kokybės sertifikatą, grupės nariai gali
įgalioti vieną iš savo narių pateikti visus prašymus grupės
vardu;
b)      EVPRI prašymo kopiją perduoda
valstybės narės, su kuria tas prašymas susijęs, kompetentingoms
institucijoms;
c)      valstybių narių, su kuriomis
susijęs prašymas, kompetentingos institucijos kartu nagrinėja
prašymą išduoti sertifikatą 53 straipsnyje nurodytoje
kompetentingų institucijų kolegijoje. Analizuojama, ar prašymas yra
išsamus ir ar jis atitinka sertifikato išdavimo sąlygas. Nagrinėjant
remiamasi per konkretaus prašymo teikėjo kokybės užtikrinimo peržiūras
gauta informacija;
d)      valstybių narių, su kuriomis
susijęs prašymas, kompetentingos institucijos EVPRI pataria, ar prašymo
teikėjas turi teisę gauti sertifikatą;
e)      EVPRI priima sprendimą dėl
prašymo;
f)       EVPRI nustato išsamius
procedūrinius etapus ir terminus.
ii punkte nurodytos valstybės narės yra
bent šios:
–
jeigu prašymą pateikia teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius, valstybė (-ės)
narė (-ės), kurioje (-iose) teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis auditorius yra patvirtintas pagal Direktyvos 2006/43/EB
3 straipsnį, ir, jei taikoma, valstybė (-ės) narė
(-ės), kurioje (-iose) teisės aktų nustatytą auditą
atliekantis auditorius yra patvirtintas pagal tos Direktyvos
14 straipsnį, ir (arba) valstybė (-ės) narė
(-ės), kurioje (-iose) teisės aktų nustatytą auditą
atliekančiam auditoriui taikomas adaptacijos laikotarpis pagal Direktyvos
2006/43/EB 14 straipsnį;
–
jeigu prašymą pateikia audito įmonė,
valstybė (-ės) narė (-ės), kurioje (-iose) audito
įmonė yra patvirtinta pagal Direktyvos 2006/43/EB 3 straipsnį,
ir, jei taikoma, valstybė (-ės) narė (-ės), kurioje (-iose)
audito įmonė yra pripažinta pagal tos Direktyvos 3a straipsnį,
ir (arba) valstybė (-ės) narė (-ės), kurioje (-iose) audito
įmonė turi kontroliuojamų įmonių, susijusių
įmonių arba patronuojančiąją įmonę.
3.           EVPRI 2 dalyje nurodytų
techninių reguliavimo standartų projektus pateikia Komisijai iki [3 metai
po šio reglamento įsigaliojimo].
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti 2
dalyje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES)
Nr. 1095/2010 10 straipsnį.
4.           Komisijai suteikiami
įgaliojimai pagal 68 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, siekiant
nustatyti 1 dalies d punkte nurodytų mokesčių dydį.
Deleguotaisiais aktais visų pirma nustatomi
konkretūs mokesčių tipai, dalykai, už kuriuos mokėtini
mokesčiai, mokesčių dydis, jų mokėjimo būdas ir
tai, kaip EVPRI kompetentingoms institucijoms atlygina visas sąnaudas,
kurias šios gali patirti atlikdamos darbą pagal šį straipsnį.
Iš teisės aktų nustatytą
auditą atliekančiam auditoriui arba audito įmonei nustatytos
mokesčio sumos padengiamos visos administracinės sąnaudos.
51 straipsnis
Bendradarbiavimas tyrimų arba
patikrinimų vietoje srityse
1.           Jei kompetentinga institucija
padaro išvadą, kad kitos valstybės narės teritorijoje yra
vykdomi arba buvo įvykdyti šio reglamento nuostatoms prieštaraujantys
veiksmai, ji apie tai kuo konkrečiau informuoja tos valstybės
narės kompetentingą instituciją. Tos kitos valstybės
narės kompetentinga institucija imasi reikiamų priemonių. Ji
informuoja pranešančiąją kompetentingą instituciją
apie rezultatus ir, kiek tai įmanoma, apie reikšmingus tarpinius
pasiekimus.
2.           Vienos valstybės
narės kompetentinga institucija gali prašyti, kad kitos valstybės
narės kompetentinga institucija savo teritorijoje atliktų
tyrimą.
Ji taip pat gali prašyti, kad kai kuriems jos
darbuotojams būtų leista dalyvauti tos valstybės narės
kompetentingos institucijos darbuotojams atliekant tyrimą bei patikrinimus
vietoje.
Tokį prašymą pateikusi kompetentinga
institucija apie visus pirmoje ir antroje pastraipose nurodytus prašymus
informuoja EVPRI.
Visą tyrimą arba patikrinimą
kontroliuoja ta valstybė narė, kurios teritorijoje jis atliekamas.
Tačiau jeigu tyrimas arba patikrinimas turi tarpvalstybinį
poveikį, kompetentingos institucijos gali prašyti, kad EVPRI
koordinuotų tyrimą arba patikrinimą.
3.           Prašymą gavusi
kompetentinga institucija gali atsisakyti atlikti prašomą tyrimą,
kaip numatyta 2 dalies pirmoje pastraipoje, arba gali atmesti prašymą
leisti, kad jų darbuotojus lydėtų kitos valstybės
narės kompetentingos institucijos darbuotojai, kaip numatyta 2 dalies
antroje pastraipoje, šiais atvejais:
a)      toks tyrimas arba patikrinimas vietoje
galėtų nepalankiai paveikti prašymą gavusios valstybės
narės suverenitetą, saugumą ar viešąją tvarką;
b)      prašymą gavusios valstybės
narės institucijos jau yra pradėjusios teisminį
nagrinėjimą dėl to paties veiksmo ar tų pačių
asmenų;
c)      prašymą gavusios valstybės
narės kompetentingos institucijos dėl tų asmenų ir dėl
tų pačių veiksmų jau priėmė galutinį sprendimą.
52 straipsnis
Bendradarbiavimas dėl nenumatytų
atvejų planų
Jeigu audito įmonės, kurioms
taikomas 43 straipsnio reikalavimas, priklauso bent Sąjungos lygmens
tinklui, kompetentingos institucijos bendradarbiauja su EVPRI siekdamos
užtikrinti, kad skirtingais nacionaliniais reikalavimais būtų
atsižvelgta į tinklo aspektą.
Kompetentinga institucija EVPRI ir kitoms
kompetentingoms institucijoms perduoda pagal 43 straipsnio 4 dalį
gautus nenumatytų atvejų planus.
EVPRI oficialiai netvirtina nenumatytų atvejų
planų ar jiems nepritaria, bet gali pateikti dėl jų savo
nuomonę.
53 straipsnis
Kompetentingų institucijų
kolegijos
1.           Siekiant sudaryti palankesnes
sąlygas atlikti 40, 41, 50, 51, 52 ir 61 straipsniuose nurodytas užduotis,
gali būti steigiamos kompetentingų institucijų kolegijos
dėl konkrečių teisės aktų nustatytą auditą
atliekančių auditorių, audito įmonių arba jų
tinklų.
2.           Dėl konkrečių
teisės aktų nustatytą auditą atliekančių
auditorių arba audito įmonių kompetentingų institucijų
kolegijas steigia buveinės valstybės narės kompetentingos
institucijos.
Kolegiją sudaro
buveinės valstybės narės kompetentinga institucija ir kitų
valstybių narių kompetentingos institucijos, jeigu:
a)      teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė teikia
teisės aktų nustatyto audito paslaugas jos jurisdikcijai
priklausančioms viešojo intereso įmonėms; arba
b)      audito įmonės dalį
sudarantis filialas yra įsteigtas jos jurisdikcijoje.
Buveinės valstybės narės
kompetentinga institucija veikia kaip koordinatorė.
3.           Konkrečių
tinklų atveju kompetentingų institucijų kolegijas įsteigia
EVPRI vienos arba kelių kompetentingų institucijų prašymu.
Kolegijas sudaro valstybių narių,
kuriose tinklas vykdo reikšmingą veiklos dalį, kompetentingos
institucijos.
4.           Per 15 darbo dienų nuo
kompetentingų institucijų kolegijos dėl konkretaus tinklo
įsteigimo jos nariai išrenka koordinatorių. Jeigu nesusitariama,
koordinatorių paskiria EVPRI.
Kolegijos nariai peržiūri koordinatoriaus
kandidatūrą ne rečiau kaip kas penkerius metus, taip siekdami
užtikrinti, kad koordinatoriaus funkcijas vykdytų tinkamiausias
kandidatas.
5.           Koordinatorius pirmininkauja
kolegijos posėdžiams, koordinuoja kolegijos veiklą ir užtikrina
veiksmingą kolegijos narių keitimąsi informacija.
6.           Per 10 darbo dienų nuo
išrinkimo koordinatorius sudaro rašytinius koordinavimo susitarimus kolegijoje
dėl:
a)      informacijos, kuria turi keistis
kompetentingos institucijos;
b)      atvejų, kuriais kompetentingos
institucijos privalo konsultuotis viena su kita;
c)      atvejų, kada kompetentingos
institucijos gali perduoti priežiūros užduotis pagal 54 straipsnį.
7.           Jeigu nesutariama dėl
rašytinių koordinavimo susitarimų pagal 6 dalį, bet kuris
kolegijos narys klausimą gali perduoti EVPRI. Koordinatorius, prieš
suderindamas galutinį rašytinių koordinavimo susitarimų
tekstą, deramai atsižvelgia į visus EVPRI patarimus. Rašytiniai
koordinavimo susitarimai išdėstomi viename dokumente, kuriame nurodomos
visos priežastys, dėl kurių reikšmingai nukrypstama nuo EVPRI
patarimų. Koordinatorius rašytinius koordinavimo susitarimus perduoda
kolegijos nariams ir EVPRI.
54 straipsnis
Užduočių perdavimas
Buveinės valstybės narės
kompetentinga institucija gali perduoti bet kurias savo užduotis kitos
valstybės narės kompetentingai institucijai, jeigu ta institucija su
tuo sutinka. Užduočių perdavimas neturi poveikio užduotis
perduodančios kompetentingos institucijos atsakomybei.
55 straipsnis
Su EVPRI susijęs konfidencialumas ir
profesinė paslaptis
1.           Profesinės paslapties
saugojimo pareiga taikoma visiems asmenims, kurie dirba ar dirbo EVPRI arba bet
kuriam kitam asmeniui, kuriam EVPRI perdavė savo užduotis, įskaitant
EVPRI samdomus ekspertus. Profesine paslaptimi laikoma informacija
neatskleidžiama jokiam kitam asmeniui ar institucijai, nebent toks atskleidimas
yra būtinas teismo procesui.
2.           Pagal šio straipsnio 1
dalį ir 37 straipsnį EVPRI ir kompetentingoms institucijoms
netrukdoma keistis konfidencialia informacija. Informacijai, kuria tokiu
būdu apsikeista, taikoma profesinės paslapties saugojimo pareiga,
kurios asmenys, dirbantys arba anksčiau dirbę kompetentingose
institucijose, privalo laikytis.
3.           Visa informacija, kuria pagal
šį reglamentą keičiasi EVPRI, kompetentingos institucijos ir
kitos institucijos bei įstaigos, laikoma konfidencialia, išskyrus atvejus,
kai EVPRI, kompetentinga institucija arba kita atitinkama institucija ar
įstaiga perduodama informaciją nurodo, kad ją galima atskleisti,
arba jei toks atskleidimas būtinas teismo procesui.
56 straipsnis
Asmens duomenų apsauga
1.           Valstybės narės,
tvarkydamos asmens duomenis pagal šį reglamentą, taiko Direktyvą
95/46/EB.
2.           Kai EVPRI, EBI ir EDPPI
tvarko asmens duomenis pagal šį reglamentą, taikomas Reglamentas (EB)
Nr. 45/2001.
IV SKYRIUS
BENDRADARBIAVIMAS SU TREČIOSIOS ŠALIES
INSTITUCIJOMIS, TARPTAUTINĖMIS ORGANIZACIJOMIS IR ĮSTAIGOMIS
57 straipsnis
Susitarimas dėl keitimosi informacija
1.           Kompetentingos institucijos
ir EVPRI gali sudaryti bendradarbiavimo susitarimus dėl keitimosi
informacija su trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis
tik jeigu atskleidžiamai informacijai atitinkamose trečiosiose šalyse
taikomos profesinės paslapties saugojimo garantijos, kurios bent prilygsta
37 ir 55 straipsniuose nustatytoms garantijoms.
Informacija keičiamasi tam, kad tos
kompetentingos institucijos galėtų atlikti savo užduotis.
Jeigu taip keičiantis informacija
trečiajai šaliai reikia perduoti asmens duomenis, valstybės
narės laikosi Direktyvos 95/46/EB, o EVPRI laikosi Reglamento (EB)
Nr. 45/2001.
2.           Kompetentingos institucijos
bendradarbiauja su trečiųjų šalių kompetentingomis
institucijomis arba kitomis atitinkamomis įstaigomis auditorių ir
audito įmonių kokybės užtikrinimo peržiūrų ir
tyrimų srityse. EVPRI prisideda prie šio bendradarbiavimo.
EVPRI padeda užtikrinti priežiūros konvergenciją
su trečiosiomis šalimis.
3.           Jeigu bendradarbiavimas arba
keitimasis informacija yra susijęs su audito darbo dokumentais arba kitais
teisės aktų nustatytą auditą atliekančių
auditorių arba audito įmonių turimais dokumentais, taikomas
Direktyvos 2006/43/EB 47 straipsnis.
58 straipsnis
Iš trečiųjų šalių
gautos informacijos atskleidimas
Valstybės narės kompetentinga
institucija arba EVPRI gali atskleisti informaciją, gautą iš
trečiųjų šalių kompetentingų institucijų, tik
jeigu ji yra gavusi aiškų tą informaciją perdavusios
kompetentingos institucijos sutikimą ir, jei reikia, informacija
atskleidžiama tik tais tikslais, kuriems ta kompetentinga institucija yra
davusi sutikimą, arba jei toks atskleidimas būtinas teismo procesui.
59 straipsnis
Trečiosioms šalims perduotos
informacijos atskleidimas
Valstybės narės kompetentinga
institucija arba EVPRI reikalauja, kad trečiosios šalies kompetentinga
institucija jų perduodamą informaciją trečiosioms šalims
arba institucijoms atskleistų tik gavusi aiškų tą informaciją
perdavusios kompetentingos institucijos sutikimą pagal jos nacionalinius
teisės aktus ir su sąlyga, kad ta informacija būtų
atskleidžiama tik tais tikslais, kuriems ta valstybės narės
kompetentinga institucija arba EVPRI yra davusi sutikimą, arba jei toks
atskleidimas būtinas teismo procesui.
60 straipsnis
Bendradarbiavimas su tarptautinėmis
organizacijomis ir įstaigomis
EVPRI bendradarbiauja su tarptautinius audito
standartus rengiančiomis tarptautinėmis organizacijomis ir
įstaigomis.
V antraštinė dalis
Administracinės sankcijos ir priemonės
61 straipsnis
Administracinės sankcijos ir
priemonės
1.           Valstybės narės
nustato administracinių sankcijų ir priemonių, taikomų už
priede nurodytus šio reglamento pažeidimus asmenims, atsakingiems už tuos
pažeidimus, taisykles ir imasi visų priemonių, būtinų
jų įgyvendinimui užtikrinti. Numatytos sankcijos ir priemonės
turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasios.
2.           Iki [24 mėnesiai po
šio reglamento įsigaliojimo] valstybės narės praneša 1
dalyje nurodytas taisykles Komisijai ir EVPRI. Jos nedelsdamos praneša
Komisijai ir EVPRI apie visus vėlesnius jų pakeitimus.
3.           Šis straipsnis ir 62–66
straipsniai taikomi nepažeidžiant nacionalinės baudžiamosios teisės
nuostatų.
62 straipsnis
Įgaliojimai taikyti sankcijas
1.           Šis straipsnis taikomas
priede nurodytiems šio reglamento nuostatų pažeidimams.
2.           Nepažeisdamos
kompetentingų institucijų priežiūros įgaliojimų pagal
38 straipsnį, 1 dalyje nurodyto pažeidimo atveju kompetentingos
institucijos, laikydamosi nacionalinių teisės aktų, gali taikyti
bent toliau išvardytas administracines priemones ir sankcijas:
a)      įsakymas už pažeidimą
atsakingam asmeniui nutraukti pažeidimą ir vengti pakartotinio pažeidimo;
b)      viešas kompetentingų
institucijų interneto svetainėje skelbiamas pareiškimas, kuriame
nurodomas atsakingas asmuo ir pažeidimo pobūdis;
c)      laikinas draudimas teisės aktų
nustatytą auditą atliekančiam auditoriui, audito įmonei
arba pagrindiniam audito partneriui visoje Sąjungoje atlikti viešojo
intereso įmonių teisės aktų nustatytą auditą ir
(arba) pasirašyti 22 straipsnyje nurodytas audito išvadas, kol pažeidimas nebus
nutrauktas;
d)      paskelbimas, kad audito išvada neatitinka
22 straipsnio reikalavimų, kol pažeidimas bus nutrauktas;
e)      laikinas draudimas audito
įmonės nariui arba viešojo intereso įmonės administraciniam
arba valdymo organui vykdyti funkcijas audito įmonėse arba viešojo
intereso įmonėse;
f)       administracinės piniginės
sankcijos, kurių suma būtų iki dviejų kartų
didesnė nei dėl pažeidimo gauto pelno ar išvengtų nuostolių
suma, jeigu tokią naudą ar nuostolius galima nustatyti;
g)      fiziniam asmeniui – administracinės
piniginės sankcijos, kurios sudarytų iki 5 000 000 EUR
arba valstybėse narėse, kurių oficiali valiuta nėra euro,
atitinkamą sumą nacionaline valiuta šio reglamento įsigaliojimo
dieną;
h)      juridiniam asmeniui –
administracinės piniginės sankcijos, kurios sudarytų iki
10 proc. to juridinio asmens bendros metinės apyvartos
praėjusiais veiklos metais; jeigu juridinis asmuo yra
patronuojančiosios įmonės patronuojamoji įmonė, kaip
nurodyta Direktyvos 83/349/EEB 1 ir 2 straipsniuose, atitinkama bendra metine
apyvarta laikoma bendra metinė apyvarta, nurodyta pagrindinės
patronuojančiosios įmonės praėjusių veiklos metų
konsoliduotojoje finansinėje ataskaitoje.
3.           Valstybės narės
gali kompetentingoms institucijoms suteikti kitus įgaliojimus taikyti
sankcijas, be nurodytųjų 2 dalyje, ir gali numatyti didesnes
administracines pinigines sankcijas, nei nustatytos toje dalyje.
63 straipsnis
Veiksmingas sankcijų taikymas
1.           Nustatydamos
administracinių sankcijų ir priemonių rūšį
kompetentingos institucijos atsižvelgia į visas svarbias aplinkybes, tarp
jų:
a)      pažeidimo sunkumą ir trukmę;
b)      atsakingo asmens atsakomybės
laipsnį;
c)      atsakingo asmens finansinį
pajėgumą, kuris nustatomas pagal bendrą atsakingos
įmonės apyvartą arba atsakingo fizinio asmens metines pajamas;
d)      atsakingo asmens gauto pelno arba
išvengtų nuostolių, jei juos galima nustatyti, dydį;
e)      atsakingo asmens bendradarbiavimo su
kompetentinga institucija lygį, nepažeidžiant poreikio užtikrinti, kad iš
to asmens būtų išieškotas gautas pelnas arba išvengti nuostoliai;
f)       ankstesnius atsakingo asmens pažeidimus.
Kompetentingos institucijos gali atsižvelgti
į papildomus veiksnius, jeigu jie nustatyti nacionaliniuose teisės
aktuose.
2.           EBI, EDPPI ir EVPRI kartu
pagal Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 16 straipsnį, Reglamento (ES)
Nr. 1094/2010 16 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 16
straipsnį kompetentingoms institucijoms parengia gaires dėl konkrečiais
atvejais pagal nacionalinės teisės aktus taikytinų
administracinių priemonių ir sankcijų rūšių ir
dėl administracinių piniginių sankcijų dydžio.
64 straipsnis
Sankcijų ir priemonių skelbimas
Apie kiekvieną už šio reglamento
pažeidimą taikomą administracinę priemonę arba
sankciją skelbiama nedelsiant, nurodant bent informaciją apie
pažeidimo tipą ir pobūdį, taip pat už jį atsakingų
asmenų tapatybę, nebent dėl tokio skelbimo kiltų didelis
pavojus finansų rinkų stabilumui. Jei dėl paskelbimo susijusioms
šalims būtų padaryta neproporcinga žala, kompetentingos institucijos
informaciją apie priemones ir sankcijas skelbia anonimiškai.
Kompetentingos institucijos nepagrįstai
nedelsdamos informuoja EVPRI apie visas už šio reglamento pažeidimą
taikytas sankcijas arba priemones.
Skelbiant sankcijas paisoma pagrindinių
teisių, nustatytų Europos Sąjungos pagrindinių teisių
chartijoje, visų pirma teisės į privatų ir šeimos
gyvenimą ir teisės į asmens duomenų apsaugą.
65 straipsnis
Skundas
Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingų
institucijų pagal šį reglamentą priimtus sprendimus
būtų galima apskųsti.
66 straipsnis
Pranešimas apie pažeidimus
1.           Valstybės narės
įdiegia veiksmingus mechanizmus, kuriais skatina apie šio reglamento
pažeidimus pranešti kompetentingoms institucijoms.
2.           Pagal 1 dalį taikomi
bent šie mechanizmai:
a)      specialios pranešimų apie pažeidimus
gavimo ir tolesnių veiksmų procedūros;
b)      atitinkama asmenų, kurie praneša
apie galimus arba faktinius pažeidimus, apsauga;
c)      asmens, kuris praneša apie galimus arba
faktinius pažeidimus, ir kaltinamo asmens duomenų apsauga pagal
Direktyvoje 95/46/EB nustatytus principus;
d)      tinkamos procedūros, kuriomis
užtikrinama kaltinamo asmens teisė į gynybą ir teisė
būti išklausytam prieš priimant sprendimą dėl jo, taip pat
teisė veiksmingai apskųsti teisme dėl jo priimtą
sprendimą arba priemonę.
3.           Audito įmonės ir
viešojo intereso įmonės įdiegia tinkamas procedūras, kad
jų darbuotojai įmonės viduje specialiu kanalu galėtų
pranešti apie galimus arba faktinius šio reglamento pažeidimus.
67 straipsnis
Keitimasis informacija su EVPRI
1.           Kompetentingos ir
teisminės institucijos EVPRI kasmet pateikia apibendrintą
informaciją apie visas administracines priemones, sankcijas ir baudas,
taikytas pagal 61, 62, 63, 64, 65 ir 66 straipsnius. EVPRI šią
informaciją skelbia metinėje ataskaitoje.
2.           Jeigu kompetentinga
institucija viešai paskelbia apie administracines priemones, sankcijas ir
baudas, ji kartu apie tai praneša EVPRI.
VI antraštinė dalis
Deleguotieji aktai, ataskaitos, pereinamojo
laikotarpio ir baigiamosios nuostatos
68 straipsnis
Naudojimasis įgaliojimais
1.           Įgaliojimai priimti
deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis
sąlygomis.
2.           Įgaliojimai priimti 10
straipsnio 6 dalyje ir 50 straipsnio 4 dalyje nurodytus deleguotuosius aktus
Komisijai suteikiami neribotam laikui nuo [šio reglamento įsigaliojimo
data].
3.           Europos Parlamentas arba
Taryba gali bet kuriuo metu panaikinti 10 straipsnio 6 dalyje ir 50 straipsnio
4 dalyje nurodytus įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų
panaikinimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti
deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo
paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba
vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau
galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.
4.           Priėmusi
deleguotąjį aktą, Komisija apie jį vienu metu praneša ir
Europos Parlamentui, ir Tarybai.
5.           Pagal 10 straipsnio 6
dalį ir 50 straipsnio 4 dalį priimtas deleguotasis aktas
įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per [du mėnesius] nuo
pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei
Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar
nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša
Komisijai, kad neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis
laikotarpis pratęsiamas [dviem mėnesiais].
69 straipsnis
Ataskaita
Iki 20XX X X [penkeri metai nuo pereinamojo
laikotarpio pabaigos] Komisija parengia šio reglamento taikymo
ataskaitą. Ataskaitoje deramai atsižvelgiama į 46 straipsnio 4 dalies
ketvirtoje pastraipoje nurodytą EVPRI parengtą ataskaitą.
70 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio nuostata
1.           Nukrypstant nuo 32 ir 33
straipsnių, [šio reglamento įsigaliojimo data]
galiojančioms sutartims dėl viešojo intereso įmonių
teisės aktų nustatyto audito paslaugų teikimo taikomi šie
reikalavimai:
a)      bet kuri audito sutartis, sudaryta iki
XXXX XX XX [Komisijos pasiūlymo priėmimo data], kuri [šio
reglamento įsigaliojimo data] dar galioja, taikoma ne ilgiau kaip
ketverius finansinės apskaitos metus nuo [šio reglamento
įsigaliojimo data];
b)      bet kuri audito sutartis, sudaryta po
XXXX XX XX [Komisijos pasiūlymo priėmimo data], bet iki XXXX
XX XX [šio reglamento įsigaliojimo data], kuri dar galioja, taikoma
ne ilgiau kaip penkerius finansinės apskaitos metus nuo XXXX XX XX [šio
reglamento įsigaliojimo data];
c)      jeigu šios dalies a arba b punkte
nurodytos audito sutarties galiojimas baigiasi arba ji nutraukiama, viešojo
intereso įmonė tokią sutartį su tuo pačiu teisės
aktų nustatytą auditą atliekančiu auditoriumi arba audito
įmone, netaikydama 31 straipsnio 3 dalies, gali atnaujinti tik vieną
kartą. Tokiai atnaujintai sutarčiai taikomos šios nuostatos dėl
ilgiausios trukmės:
i)        1 metai, jeigu auditorius teikė
paslaugas audituojamai įmonei ilgiau kaip 100 metų iš eilės;
ii)       2 metai, jeigu auditorius teikė
paslaugas audituojamai įmonei 51–100 metų iš eilės;
iv)      3 metai, jeigu auditorius teikė
paslaugas audituojamai įmonei 21–50 metų iš eilės;
v)       4 metai, jeigu auditorius teikė
paslaugas audituojamai įmonei 11–20 metų iš eilės;
vi)      5 metai, jeigu auditorius teikė
paslaugas audituojamai įmonei ne ilgiau kaip 10 metų iš eilės.
Nukrypstant nuo c punkte nustatytų
kriterijų, audito sutartis gali būti taikoma iki pirmų
finansinės apskaitos metų, kurie baigiasi po [2 metai nuo šio
reglamento įsigaliojimo datos], pabaigos.
Nukrypstant nuo a–c punktų, kai
nacionalinėse taisyklėse nustatyta ilgiausia teisės aktų
nustatytą auditą atliekančio auditoriaus arba audito įmonės
ir audituojamos įmonės sutartinių santykių trukmė yra
ne ilgesnė kaip 9 metai ir pasibaigus tam ilgiausiam laikotarpiui iš
audituojamos įmonės reikalaujama pasirinkti kitą teisės
aktų nustatytą auditą atliekantį auditorių arba audito
įmonę, audito sutartį dar galima taikyti iki to ilgiausio
laikotarpio pabaigos.
2.           33 straipsnis taikomas visoms
audito sutartims, sudarytoms po [...] [šio reglamento įsigaliojimo data],
bet iki [...] [2 metai nuo šio reglamento įsigaliojimo datos].
32 straipsnio 3 dalis tokiai sutarčiai
taikoma tik pasibaigus pirmam tos sutarties atnaujinimo laikotarpiui arba
ją nutraukus.
71 straipsnis
Nacionalinės nuostatos
Valstybės narės nustato tinkamas
nuostatas, kad užtikrintų veiksmingą šio reglamento taikymą.
72 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja kitą
dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo [2 metai nuo
įsigaliojimo].
Tačiau 32 straipsnio 7 dalis taikoma nuo
[...] [reglamento įsigaliojimo data], o 10 straipsnio 5 dalis taikoma
nuo [...] [3 metai nuo reglamento įsigaliojimo].
Šis
reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse
narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
PRIEDAS
I.          Teisės aktų
nustatytą auditą atliekančių auditorių, audito
įmonių arba pagrindinių audito partnerių pažeidimai
A. Pažeidimai, susiję su
interesų konfliktais, organizaciniais arba veiklos reikalavimais
1.           Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
pažeidžia 6 straipsnio 1 dalį, jei neįdiegia tinkamos politikos ir
procedūrų, kad užtikrintų būtiniausių 1 dalies a–k
punktuose nustatytų organizacinių reikalavimų laikymąsi.
2.           Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba pagrindinis audito
partneris, kuris teisės aktų nustatytą auditą atlieka
audito įmonės vardu, pažeidžia 8 straipsnio 1 dalies a punktą,
jei užima pagrindines vadovaujamas pareigas audituojamoje įmonėje
nepraėjus bent dvejiems metams po jo atsistatydinimo iš teisės
aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus ar
pagrindinio audito partnerio, vykdant šią audito užduotį,
pareigų.
3.           Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba pagrindinis audito
partneris, kuris teisės aktų nustatytą auditą atlieka
audito įmonės vardu, pažeidžia 8 straipsnio 1 dalies b punktą,
jei tampa audituojamos įmonės audito komiteto arba lygiaverčio
organo nariu nepraėjus bent dvejiems metams po jo atsistatydinimo iš
teisės aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus
arba pagrindinio audito partnerio, vykdant šią audito užduotį,
pareigų.
4.           Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba pagrindinis audito
partneris, kuris teisės aktų nustatytą auditą atlieka
audito įmonės vardu, pažeidžia 8 straipsnio 1 dalies c punktą,
jei tampa audituojamos įmonės administracinio organo nevykdomuoju
nariu arba priežiūros organo nariu nepraėjus bent dvejiems metams po
jo atsistatydinimo iš teisės aktų nustatytą auditą
atliekančio auditoriaus arba pagrindinio audito partnerio, vykdant
šią audito užduotį, pareigų.
5.           Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
pažeidžia 9 straipsnio 2 dalį, jei neužtikrina, kad mokesčiai už
audituojamai įmonei teikiamas susijusias finansines audito paslaugas neviršytų
10 proc. audituojamos įmonės už teisės aktų
nustatytą auditą mokamų mokesčių sumos.
6.           Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
pažeidžia 10 straipsnį, jei audituojamai įmonei teikia kitas
paslaugas, ne teisės aktų nustatyto audito arba susijusias finansines
audito paslaugas.
B. Pažeidimai, susiję su teisės
aktų nustatyto audito atlikimu
7.           Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
pažeidžia 16 straipsnio 3 dalį, jei nesaugo duomenų apie tuos
atvejus, kai jis (ji) arba jo (jos) darbuotojai nesilaikė šio reglamento
nuostatų, arba neparengia metinės ataskaitos apie priemones,
kurių ėmėsi, kad užtikrintų atitiktį toms nuostatoms.
8.           Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
pažeidžia 16 straipsnio 4 dalį, jei nesaugo duomenų apie
klientą, tarp kurių būtų tos dalies a, b ir c punktuose
nurodyti duomenys.
9.           Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
pažeidžia 16 straipsnio 5 dalį, jei nesudaro kiekvieno atlikto
teisės aktų nustatyto audito bylos, kurioje būtų saugoma
tos dalies a–j punktuose nurodyta informacija.
10.         Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
pažeidžia 17 straipsnio 1 dalies c punktą, jei 36 straipsnyje nurodytos
kompetentingos institucijos neinformuoja apie incidentą, kuris turi arba
gali turėti svarbių padarinių jo (jos) teisės aktų
nustatytos veiklos sąžiningumui.
11.         Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
pažeidžia 17 straipsnio 2 dalį, jei neinformuoja viešojo intereso
įmones prižiūrinčių kompetentingų institucijų
apie visus sukčiavimo arba bandymo sukčiauti atvejus, susijusius su
audituojamos įmonės finansinėmis ataskaitomis.
12.         Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
pažeidžia 19 straipsnį, jei neužtikrina, kad vidaus kokybės
kontrolės peržiūra būtų atliekama pagal to straipsnio 2–6
dalių reikalavimus.
C. Su audito išvadų ir ataskaitų
rengimu susiję pažeidimai
13.         Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
pažeidžia 22 straipsnį, jei nepateikia audito nuomonės, kuri
būtų parengta laikantis to straipsnio 2, 3, 4, 5 ir 7 dalyse
nustatytų reikalavimų.
14.         Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
pažeidžia 23 straipsnį, jei audituojamos įmonės audito
komitetui nepateikia papildomos ataskaitos, kuri būtų parengta pagal
to straipsnio 2–5 dalių reikalavimus.
15.         Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
pažeidžia 25 straipsnį, jei viešojo intereso įmones
prižiūrinčioms kompetentingoms institucijoms nedelsdami nepraneša
apie visus faktus arba sprendimus dėl viešojo intereso įmonės,
apie kuriuos sužino atlikdami tos įmonės teisės aktų
nustatytą auditą ir kurie gali būti susiję su bet kuriais
kitais 25 straipsnio pirmos pastraipos a–c punktuose nurodytais pažeidimais.
D. Nuostatų dėl informacijos
atskleidimo pažeidimai
16.         Audito įmonė
pažeidžia 26 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą ir 26 straipsnio
4 dalį, jei per keturis mėnesius nuo kiekvienų
finansinių metų pabaigos savo interneto svetainėje viešai
nepaskelbia savo metinių finansinių ataskaitų,
apibrėžtų Direktyvos 2004/109/EB 4 straipsnio 2 dalyje, ir
neužtikrina, kad su jomis būtų galima susipažinti ne trumpiau kaip
penkerius metus.
17.         Teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis auditorius pažeidžia 28 straipsnio 2 dalies antrą
pastraipą ir 27 straipsnio 1 dalį, jei savo interneto svetainėje
viešai nepaskelbia savo metinės pajamų ataskaitos ir neužtikrina, kad
su ja būtų galima susipažinti ne trumpiau kaip penkerius metus.
18.         Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
pažeidžia 26 straipsnio 2 dalį, jei metinėje pajamų
ataskaitoje arba metinėse finansinėse ataskaitose neparodo
mokesčių, gautų už viešojo intereso įmonių ir
įmonių, priklausančių grupei, kurių
patronuojančioji įmonė yra viešojo intereso įmonė,
metinių finansinių ataskaitų ir konsoliduotųjų
finansinių ataskaitų teisės aktų nustatytą
auditą, atskirai nuo mokesčių, gautų už kitų
įmonių metinių finansinių ataskaitų ir konsoliduotųjų
finansinių ataskaitų teisės aktų nustatytą
auditą, ir mokesčių, gautų už susijusias finansines audito
paslaugas, kaip apibrėžta 10 straipsnyje.
19.         Tinklui priklausantis
teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba
audito įmonė pažeidžia 26 straipsnio 3 dalį, jei pajamų
ataskaitos arba metinės finansinės ataskaitos priede nepateikia 26
straipsnio 3 dalies a–d punktuose nurodytos informacijos, išskyrus atvejus, kai
taikoma tos dalies antros pastraipos išimtis.
20.         Teisės aktų nustatytą
auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė pažeidžia
27 straipsnį, jei nepaskelbia arba laiku nepaskelbia skaidrumo
pranešimo, įskaitant to straipsnio 2 dalyje nurodytą informaciją
ir, kai taikoma, 28 straipsnyje nurodytą informaciją.
21.         Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
pažeidžia 29 straipsnį, jei 35 straipsnio 1 dalyje nurodytai savo
kompetentingai institucijai kasmet nepateikia audituojamų viešojo intereso
įmonių sąrašo pagal iš tų įmonių gaunamas
pajamas.
22.         Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
pažeidžia 30 straipsnio 1 dalį, jei nesaugo 30 straipsnio 1 dalyje
nurodytų dokumentų ir informacijos.
E. Pažeidimai, susiję su teisės
aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių arba
audito įmonių paskyrimu viešojo intereso įmonėse
23.         Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
pažeidžia 33 straipsnio 2 dalį, jei imasi atlikti viešojo intereso
įmonės teisės aktų nustatytą auditą pasibaigus
dviem užduoties laikotarpiams iš eilės, kaip nurodyta 33 straipsnio 1
dalyje, ir nepraėjus ketverių metų laikotarpiui.
24.         Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
pažeidžia 33 straipsnio 6 dalį, jei pasibaigus auditui naujam
teisės aktų nustatytą auditą atliekančiam auditoriui
arba audito įmonei nepateikia išsamios perdavimo bylos.
F. Su kokybės užtikrinimu susiję
pažeidimai
25.         Teisės aktų
nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
pažeidžia 40 straipsnio 6 dalį, jei per kompetentingos institucijos
nustatytą laikotarpį neįgyvendina patikrinimo
rekomendacijų.
II.        Viešojo intereso
įmonių pažeidimai
A.        Pažeidimai, susiję su
teisės aktų nustatytą auditą atliekančių
auditorių ar audito įmonių paskyrimu
1.           Nepaisant 31 straipsnio 2, 3
ir 4 dalių, viešojo intereso įmonė pažeidžia 31 straipsnio
1 dalį, jei neįsteigia audito komiteto ir (arba) nepaskiria reikiamo
skaičiaus nepriklausomų narių ir (arba) reikiamo skaičiaus
konkrečios kompetencijos finansinės apskaitos ir (arba) audito srityse
turinčių narių.
2.           Viešojo intereso
įmonė pažeidžia 32 straipsnio 1 dalį, jei nepaskiria teisės
aktų nustatytą auditą atliekančio (-ių) auditoriaus
(-ių) arba audito įmonės (-ių) pagal 32 straipsnio 2–6
dalyse nustatytas sąlygas.
3.           Viešojo intereso įmonė
pažeidžia 33 straipsnį, jei tą patį teisės aktų
nustatytą auditą atliekantį auditorių arba audito
įmonę samdo ilgesniam laikotarpiui, nei nurodyta 33 straipsnyje.
4.           Viešojo intereso
įmonė pažeidžia 34 straipsnį, jei teisės aktų
nustatytą auditą atliekantį auditorių arba audito
įmonę atleidžia neturėdama tinkamo pagrindo.
[1]               Dideles patvirtintos paramos pagal schemas sumas galima
paaiškinti tuo, kad kai kurios valstybės narės priėmė
bendrąsias garantijų schemas, kuriomis dengiamos visos jų
bankų skolos. Valstybės narės daugiausia rinkosi garantijų
priemones. 546,08 mlrd. EUR (4,5 proc. BVP) buvo skirta rekapitalizavimo
priemonėms, iš kurios 2009 m. valstybės narės panaudojo apie
141,5 mlrd. EUR. Nuo 2008 m. spalio mėn. iki 2009 m. spalio
mėn. Komisija patvirtino kovos su finansų krize priemones
valstybės pagalbos srityje 22 valstybėse narėse: t. y.
visose valstybėse narėse, išskyrus Bulgariją, Čekiją,
Estiją, Maltą ir Rumuniją.
[2]               Europos Komisija, žalioji knyga „Audito politika. Per
krizę įgyta patirtis“. COM(2010) 561, 2010 10 13.
[3]               http://ec.europa.eu/internal_market/accounting/conferenc_20110209_en.htm
[4]               http://www.europarl.europa.eu/oeil/FindByProcnum.do?lang=en&procnum=INI/2011/2037
[5]               COM(2010) 561 galutinis, OL C 248, 2011 8 25, p.
92.
[6]               Išsamesnė informacija apie kiekvieno pasiūlymo
taikymo sritį pateikta Pasiūlymo iš dalies pakeisti Direktyvą
2006/43/EB aiškinamojo memorandumo 4.3 dalyje.
[7]               Laikantis atitinkamos perkėlimo į
nacionalinę teisę tvarkos, kai ji nustatyta.
[8]               COM(2010) 716 galutinis.
[9]               COM(2009) 501 galutinis, COM(2009) 502
galutinis, COM(2009) 503 galutinis.
[10]             OL C , , p.
[11]             EDAPP nuomonės pateikimo data.
[12]             OL L 372,
1986 12 31, p. 1.
[13]             OL L 374,
1991 12 31, p. 7.
[14]             OL L 390,
2004 12 31, p. 38.
[15]             OL L 319,
2007 12 5, p. 1.
[16]             OL L 302, 2009 11 17,
p. 32.
[17]             OL L 267, 2009 10 10,
p. 7.
[18]             OL L 174,
2011 7 1, p. 1.
[19]             OL L 145, 2004 4 30,
p. 1.
[20]             OL L 222,
1978 8 14, p. 1.
[21]             OL L 193, 1983 7 18,
p. 1.
[22]             OL L 157,
2006 6 9, p. 87.
[23]             COM(2010) 561 galutinis.
[24]             OL L 281, 1995 11 23,
p. 31.
[25]             OL L 8, 2001 1 12,
p. 1.
[26]             OL L 52, 2005 2 25,
p. 51.
[27]             OL L 309, 2005 11 25,
p. 15.
[28]             OL L 120,
2008 5 7, p. 20.
[29]             OL L 331,
2010 12 15, p. 84.
[30]             OL L 331,
2010 12 15, p. 12.
[31]             OL L 331,
2010 12 15, p. 48.
[32]             COM(2010) 716 galutinis.
[33]             OL L 162, 2004 4 30, p. 70.
[34]             OL L 177, 2006 6 30, p. 1.
[35]             OL L 335, 2009 12 17, p. 1.
[36]             OL L 345, 2003 12 31, p. 64.
[37]             OL L 149,
2004 4 30, p. 1.