				|

		52012PC0185

			Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS kuriuo Danijai leidžiama taikyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Tarybos direktyvos 2006/112/EB 75 straipsnio /* COM/2012/0185 final - 2012/0093 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO
APLINKYBĖS
Pagal 2006 m. lapkričio 28 d.
Tarybos direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės
mokesčio bendros sistemos[1]
(toliau – PVM direktyva) 395 straipsnį Taryba, remdamasi Komisijos
pasiūlymu, gali vieningai leisti bet kuriai valstybei narei imtis
specialių priemonių, nukrypstant nuo tos direktyvos nuostatų,
kad būtų supaprastinta pridėtinės vertės mokesčio
(toliau – PVM) surinkimo procedūra arba užkirstas kelias tam tikrų
formų mokesčių vengimui ar sukčiavimui.
Raštu, kurį Komisija užregistravo 2011 m.
rugsėjo 5 d., Danija paprašė leisti taikyti priemonę, kuria
nukrypstama nuo PVM direktyvos 75 straipsnio.
Vadovaudamasi PVM direktyvos 395 straipsnio 2 dalimi,
2012 m. kovo 14 d. raštu Komisija informavo kitas valstybes nares
apie Danijos prašymą. 2012 m. kovo 15 d. raštu Komisija
pranešė Danijai, kad turi visą būtiną informaciją
prašymui įvertinti toliau nurodyta tvarka.
PVM, kuriuo apmokestinamos lengvųjų
krovininių transporto priemonių, kurių didžiausias leidžiamas
svoris neviršija trijų tonų, pirkimo ir eksploatavimo išlaidos,
atskaitai Danija šiuo metu taiko PVM direktyvos 176 straipsnyje
numatytą negaliojimo sąlygą. Remiantis šia sąlyga,
įmonei, kuri pirma minėtą lengvąją krovininę
transporto priemonę užregistruoja kaip skirtą tik verslo
reikmėms, leidžiama atskaityti visą PVM, kuriuo apmokestinamos
transporto priemonės pirkimo ir eksploatavimo išlaidos. Tačiau
įmonei, kuri tokią lengvąją krovininę transporto
priemonę užregistruoja kaip skirtą tiek verslo, tiek asmeninėms
reikmėms, neleidžiama atskaityti PVM, kuriuo apmokestinamos pirkimo
išlaidos, bet ji gali atskaityti visą PVM, kuriuo apmokestinamos
transporto priemonės eksploatavimo išlaidos. Jeigu lengvoji krovininė
transporto priemonė, kuri buvo užregistruota kaip skirta tik verslo
reikmėms, vėliau naudojama asmeninėms reikmėms (net ir
vieną kartą), apmokestinamasis asmuo visiškai praranda teisę
į PVM, kuriuo apmokestinamos pirkimo išlaidos, atskaitą.
Tai sudėtinga sistema, kurios administravimas
brangiai kainuoja tiek apmokestinamajam asmeniui, tiek mokesčių
administracijai, todėl Danija paprašė leisti taikyti nukrypti
leidžiančią nuostatą, kad būtų galima taikyti
supaprastiną procedūrą.
Pagal nukrypti leidžiančią nuostatą
Danija lengvosioms krovininėms transporto priemonėms, kurių
didžiausias leidžiamas svoris neviršija trijų tonų, taikytų
specialią priemonę. Taikant šią specialią priemonę,
kaip ir pagal dabartinę Danijoje taikomą negaliojimo sąlygą,
apmokestinamasis asmuo galėtų užregistruoti transporto priemonę
kaip skirtą tik verslo reikmėms ir atskaityti visą PVM, kuriuo
buvo apmokestintos transporto priemonės pirkimo ir eksploatavimo išlaidos.
Jeigu apmokestinamasis asmuo transporto priemonę naudotų
asmeninėms reikmėms, jis nebeprarastų teisės į atskaitą
nuo transporto priemonės pirkimo išlaidų – būtų leidžiama
pagal vienodą tarifą apskaičiuoti mokestį už transporto
priemonės naudojimą asmeninėms reikmėms ne daugiau kaip
dvidešimt dienų per kalendorinius metus (pagal dienos mokesčio
sistemą).
Danijos institucijos, naudodamosi
nacionalinės statistikos duomenimis ir remdamosi visų išlaidų
modeliu, nustatė 40 DKK mokestį per dieną, kuriuo
padengiamas tik PVM. Pagal atskirą nacionalinės teisės aktą
panašiu mokėjimu bus reikalaujama padengti pajamų mokestį už
naudojimąsi įmonės automobiliu ir sumokėti kelių eismo
mokesčio priemoką. Jeigu apmokestinamasis asmuo transporto priemone
naudotųsi daugiau kaip dvidešimt dienų per kalendorinius metus,
būtų taikomos dabartinės negaliojimo sąlygos
taisyklės, o apmokestinamasis asmuo visiškai prarastų teisę
į atskaitą nuo transporto priemonės pirkimo išlaidų.
Danijos mokesčių administratorius sukurs
elektroninę sistemą, kuria naudodamiesi apmokestinamieji asmenys
minėtą dienos mokestį galės sumokėti internetu.
Danijos institucijų nuomone, naująja
priemone apmokestinamiesiems asmenims sudaroma galimybė paprasčiau
vykdyti savo apskaitos prievoles mokant internetu pagal dienos mokesčio
sistemą, o ne grąžinant visą PVM, kuriuo iš pradžių buvo
apmokestinas lengvosios krovininės transporto priemonės pirkimas, o
mokesčių administratoriui sudaroma galimybė paprasčiau
rinkti mokestį ir juo apmokestinti. Negaliojimo sąlyga priemone
nėra išplečiama, dėl priemonės taikymo Danijos sistema
geriau atitiks bendrąsias PVM taisykles.
Apmokestinamasis asmuo ir toliau galės
registruoti transporto priemonę tiek verslo, tiek asmeninėms
reikmėms ir naudotis esama sistema, jeigu ji atitinka konkrečias
aplinkybes.
2.           KONSULTACIJŲ SU
SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
Konsultacijų ar nepriklausomo tyrimo
neprireikė.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO
ASPEKTAI
Sprendimu Danijai leidžiama taikyti specialią
priemonę, kuria tam tikrų transporto priemonių naudojimo
asmeninėms reikmėms apskaitos atveju nukrypstama nuo PVM direktyvos.
Šis sprendimas grindžiamas PVM direktyvos 395
straipsniu.
Šis sprendimas susijęs su valstybei narei jos
pačios prašymu suteiktu leidimu ir nėra privalomas.
Atsižvelgiant į griežtą laiko ir taikymo
srities apribojimą, ši speciali priemonė proporcinga siekiamam tikslui.
Remiantis PVM direktyvos 395 straipsniu,
nukrypti nuo įprastinių PVM taisyklių galima tik Komisijos
pasiūlymu vieningai leidus Tarybai. Tarybos sprendimas yra vienintelė
tinkama priemonė, kadangi jis gali būti skirtas atskirai valstybei
narei.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Pasiūlymas neturi neigiamo poveikio Europos
Sąjungos biudžetui.
5.           NEPRIVALOMI ELEMENTAI
Į pasiūlymą įtraukta galiojimo
pabaigos sąlyga.
2012/0093 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS SPRENDIMAS
kuriuo Danijai leidžiama taikyti
specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Tarybos direktyvos 2006/112/EB
75 straipsnio
(Tekstas autentiškas tik danų
kalba)
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2006 m.
lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl
pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos[2], ypač į jos 395
straipsnio 1 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą,
kadangi:
(1)       raštu, kurį Komisija
užregistravo 2011 m. rugsėjo 5 d., Danija paprašė leisti
taikyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB
nuostatų, reglamentuojančių teisę atskaityti pirkimo
mokestį;
(2)       laikydamasi Direktyvos 2006/112/EB
395 straipsnio 2 dalies, Komisija 2012 m. kovo 14 d. raštu
informavo kitas valstybes nares apie Danijos prašymą. 2012 m. kovo 15 d.
raštu Komisija pranešė Danijai, kad turi visą informaciją, kuri,
Komisijos nuomone, yra būtina prašymui įvertinti;
(3)       remiantis Direktyvos 2006/112/EB
176 straipsniu, jeigu lengvoji krovininė transporto priemonė,
kurios didžiausias leidžiamas svoris neviršija trijų tonų, Danijos
institucijose užregistruojama kaip skirta tik verslo reikmėms, šiuo metu
apmokestinamajam asmeniui leidžiama atskaityti visą pirkimo mokestį
nuo transporto priemonės pirkimo ir eksploatavimo išlaidų. Jeigu
tokia transporto priemonė vėliau naudojama asmeninėms
reikmėms, apmokestinamasis asmuo netenka teisės atskaityti PVM,
kuriuo buvo apmokestintos transporto priemonės pirkimo išlaidos;
(4)       pagal tokią sistemą
tiek apmokestinamajam asmeniui, tiek mokesčių administracijai tenka
sunki našta, todėl Danijos institucijos paprašė leidimo taikyti
specialią priemonę, kuria būtų nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB
75 straipsnio. Taikant šią priemonę apmokestinamajam asmeniui,
kuris užregistravo transporto priemonę kaip skirtą tik verslo
reikmėms, būtų leidžiama ją naudoti ne verslo reikmėms
ir apskaičiuoti pagal Direktyvos 2006/112/EB 75 straipsnį
paslaugų teikimu laikomos veiklos apmokestinamąją vertę
pagal vienodą dienos tarifą ir neprarasti teisės atskaityti PVM,
kuriuo buvo apmokestintos transporto priemonės pirkimo išlaidos;
(5)       toks supaprastintas
skaičiavimo metodas taikomas tik tuo atveju, kai transporto priemonė
ne verslo reikmėms naudojama ne daugiau kaip dvidešimt dienų per
kalendorinius metus, o už kiekvieną naudojimo ne verslo reikmėms
dieną nustatyta mokėtina vienodo tarifo PVM suma yra 40 DKK.
Šią sumą Danijos vyriausybė nustatė remdamasi
nacionalinės statistikos analize;
(6)       šia priemone, kuri taikytina
lengvosioms krovininėms transporto priemonėms, kurių didžiausias
leidžiamas svoris neviršija trijų tonų, būtų supaprastintas
apmokestinamųjų asmenų, kurie verslo reikmėms
užregistruotą transporto priemonę kartais naudoja ne verslo
reikmėms, su PVM susijusių prievolių vykdymas. Tačiau
apmokestinamasis asmuo ir toliau galėtų užregistruoti savo transporto
priemonę tiek verslo, tiek asmeniniais reikmėms, netekti teisės
atskaityti PVM, kuriuo apmokestinamas lengvosios krovininės transporto
priemonės pirkimas ir nemokėti dienos mokesčio už naudojimą
asmeninėms reikmėms;
(7)       priemonės, kuria
užtikrinama, kad apmokestinamasis asmuo, kuris verslo reikmėms
užregistruotą transporto priemonę kartais naudoja ne verslo
reikmėms, neprarastų visos teisės atskaityti pirkimo
mokestį už tą transporto priemonę, taikymas atitiktų
bendrąsias atskaitos taisykles, nustatytas Direktyvoje 2006/12/EB;
(8)       leidimas turėtų
būti riboto galiojimo ir turėtų galioti iki 2014 m.
gruodžio 31 d. Atsižvelgiant į iki tos dienos įgytą
patirtį, turėtų būti įvertinta, ar galima toliau
pagrįstai taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą;
(9)       ši priemonė neturės
jokios įtakos iš pridėtinės vertės mokesčio
surenkamiems Europos Sąjungos nuosaviems ištekliams,
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Kai apmokestinamasis asmuo savo ar savo
darbuotojų asmeninėms reikmėms arba, platesne prasme, kitoms nei
to asmens verslas reikmėms naudoja lengvąją krovininę
transporto priemonę, kuri buvo užregistruota kaip skirta naudoti tik
verslo reikmėms, Danijai leidžiama, nukrypstant nuo Direktyvos 2006/112/EB
75 straipsnio, už kiekvieną tokio naudojimo dieną nustatyti
apmokestinamąją vertę remiantis vienodu tarifu.
Šis pirmoje pastraipoje minėtas vienodas
dienos tarifas yra 40 DKK.
2 straipsnis
1 straipsnyje minėta priemonė
taikoma tik lengvosioms krovininėms transporto priemonėms, kurių
didžiausias leidžiamas svoris neviršija trijų tonų.
Ši priemonė netaikoma, jeigu transporto
priemonė ne verslo reikmėms naudojama daugiau kaip dvidešimt
dienų per kalendorinius metus.
3
straipsnis
Šis sprendimas nustoja galioti 2014 m.
gruodžio 31d.
4 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Danijos Karalystei.
Priimta Briuselyje,
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L 347, 2006 12 11, p. 1.
[2]               OL L 347, 2006 12 11, p. 1.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 03 21
            COM(2016) 171 final
            2016/0089(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo iš dalies keičiamas 2015 m. rugsėjo 22 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1601, kuriuo Italijos ir Graikijos labui nustatomos laikinosios priemonės tarptautinės apsaugos srityje

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               1.1. Sutarties 78 straipsnio 3 dalis ir esami laikinieji perkėlimo mechanizmai

                  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 78 straipsnio 3 dalies nuostatos yra bendros prieglobsčio politikos dalis ir reagavimo į nepaprastąją padėtį teisinis pagrindas. Remdamasi Komisijos pasiūlymu ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, Taryba gali priimti laikinąsias priemones valstybės (-ių) narės (-ių), kurioje (-iose) dėl staigaus trečiųjų šalių piliečių antplūdžio susidaro nepaprastoji padėtis, labui. SESV 78 straipsnio 3 dalyje numatytos laikinosios priemonės yra išimtinio pobūdžio. Jas galima taikyti tik tada, jei pasiektas tam tikras būtinumo reaguoti lygis, o valstybės (-ių) narės (-ių) prieglobsčio sistemai (-oms) staigus trečiųjų šalių piliečių antplūdis sukelia didelių problemų.

                  Remdamasi SESV 78 straipsnio 3 dalimi Taryba priėmė du sprendimus, kuriais Italijos ir Graikijos labui nustatomos laikinosios priemonės tarptautinės apsaugos srityje. Pagal Tarybos sprendimą (ES) 2015/1523
                     1
                   iš Italijos ir Graikijos į kitas valstybes nares turėtų būti perkelta 40 000 tarptautinės apsaugos prašytojų. Pagal Tarybos sprendimą (ES) 2015/1601
                     2
                   iš Italijos ir Graikijos ir kitų valstybių narių susidarius nepaprastajai padėčiai turėtų būti perkelta 120 000 tarptautinės apsaugos prašytojų.

                  Pagal Tarybos sprendimo (ES) 2015/1601 4 straipsnio 2 dalį nuo 2016 m. rugsėjo 26 d. 54 000 iš 120 000 prašytojų turėtų būti perkelti iš Italijos ir Graikijos į kitų valstybių narių teritoriją, nebent iki tos dienos pagal 4 straipsnio 3 dalį Komisija pateiktų pasiūlymą juos paskirstyti kitai valstybei  narei (-ėms) – numatomai migrantų priėmėjai (-oms), susidūrusiai su nepaprastąja padėtimi, susidariusia dėl staigaus atvykusių asmenų antplūdžio.

                  Pagal 1 straipsnio 2 dalį Komisija turi nuolat stebėti padėtį, susijusią su trečiųjų šalių piliečių antplūdžiu į valstybes nares, ir pateikti pasiūlymus atitinkamai iš dalies pakeisti Sprendimą 2015/1601, siekiant atsižvelgti į padėties raidą ir jos įtaką perkėlimo Europos Sąjungoje mechanizmui bei kintantį spaudimą valstybėms narėms, visų pirma pasienio valstybėms narėms.

               Padėtis tebėra kritinė. FRONTEX duomenimis, per pirmuosius 2016 m. mėnesius kasdien vidutiniškai 2 000–3 000 asmenų neteisėtai atvyko į Graikiją iš Turkijos. Apribojimai, taikomi Graikijos ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pasienyje, kelia papildomų sunkumų Graikijai
                  3
                ir pagerėjus oro sąlygoms gali kilti naujų migracijos maršrutų per kitas ES valstybes nares pavojus. Šie nauji migracijos maršrutai gali daryti poveikį pasienio valstybėms narėms.

               Komisija kovo 16 d. priėmė pirmąją perkėlimo Europos Sąjungoje ir į Europos Sąjungą ataskaitą, laikydamasi dviejų Tarybos sprendimų
                  4
                12 straipsnyje nustatytos prievolės. Komunikate apibendrinamos nustatytos problemos ir šių pirmųjų įgyvendinimo mėnesių perkėlimo Europos Sąjungoje ir į ES programų patirtis ir siūlomos rekomendacijos ir veiksmai trumpuoju laikotarpiu siekiant pagerinti įgyvendinimo lygį.

               ES valstybių ir vyriausybių vadovai kovo 7 d. susitarė dėl principų, kuriais remsis siekdami susitarimo su Turkija, be kita ko, „jei Turkija priims atgal vieną sirą iš Graikijos salų, perkelti vieną sirą iš Turkijos į ES valstybes nares, laikantis esamų įsipareigojimų“.

               Įgyvendinant įvairias perkėlimo į ES, humanitarinio priėmimo arba kitų formų teisėto priėmimo programas būtų galima sumažinti migracijos spaudimą pasienio valstybėms narėms, visų pirma Graikijai, pakeičiant pavojingus ir nereguliuojamus Sirijos piliečių ir asmenų, perkeltų dėl konflikto Sirijoje, migracijos į ES srautus saugiais ir teisėtais keliais.

               Atsižvelgiant į tai Komisijos komunikate dėl tolesnių ES ir Turkijos bendradarbiavimo migracijos srityje veiksmų
                  5
                paraginta vadinamosios schemos 1:1 reikmėms perskirstyti pagal esamus perkėlimo ES viduje sprendimus prisiimtus įsipareigojimus – visas arba dalį iš kol kas nepaskirstytų 54 000 vietų. Asmenų, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos, perkėlimas į Europos Sąjungą ar kiti teisėti jų priėmimo būdai gali būti laikomi lygiaverčiais perkėlimui Europos Sąjungoje, nes jie visi yra konkreti solidarumo su kitomis valstybėmis narėmis ar trečiosiomis šalimis, kurios susiduria su migrantų antplūdžiu, išraiška.

               1.2. Kitos solidarumo priemonės

               Be įpareigojimų pagal perkėlimo Europos Sąjungoje programą, siekdama visapusiškai spręsti pasaulinės migracijos krizės problemas ir parodyti solidarumą su taip pat paveiktomis trečiosiomis šalimis, Komisija rekomendavo 20 000 asmenų, kuriems reikia tarptautinės apsaugos, perkėlimo į ES programą. Paskelbus 2015 m. birželio 8 d. Komisijos rekomendaciją dėl Perkėlimo į ES programos
                  6
               , 27 valstybės narės
                  7
                ir asocijuotosios Dublino valstybės
                  8
                2015 m. liepos 20 d. sutarė perkelti į ES (taikant daugiašales ir nacionalines programas) 22 504 perkeltuosius asmenis, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos, iš ES nepriklausančių valstybių. ES valstybės sutarė atsižvelgti į prioritetinius perkėlimo į ES regionus, apimančius Šiaurės Afriką, Artimuosius Rytus ir Somalio pusiasalį. Perkėlimo į ES vietos valstybėms narėms ir asocijuotosioms Dublino valstybėms paskirstytos pagal išvadų priede išdėstytus įsipareigojimus.

               2015 m. gruodžio 15 d. Komisija priėmė Rekomendaciją dėl kartu su Turkija vykdomos savanoriškos pabėgėlių humanitarinio priėmimo programos, kurioje pasiūlė, kad dalyvaujančios valstybės priimtų dėl konflikto Sirijoje perkeltus asmenis, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga ir kurie buvo užregistruoti Turkijos valdžios institucijų iki 2015 m. lapkričio 29 d. Tokia programa būtų remiami tarpusavio įsipareigojimai, nustatyti 2015 m. lapkričio 29 d. bendrame ES ir Turkijos veiksmų plane.

               2. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI

               2.1. Siūlomų veiksmų santrauka

               Šiuo pakeitimu valstybių narių pastangos priimant Sirijos pabėgėlius, esančius Turkijoje, vykdant perkėlimą į ES, humanitarinį priėmimą arba kitų formų teisėtą priėmimą, vertinamos, atsižvelgiant į tarptautinės apsaugos prašančių asmenų, kurie turi būti perkelti į jų teritoriją pagal Tarybos sprendimą 2015/1601, skaičių. Kalbant apie 54 000 prašytojų, nurodytų Tarybos sprendimo 2015/1601 4 straipsnio 1 dalies c punkte, šiuo pakeitimu valstybėms narėms leidžiama iš joms priskirto perkeliamų Europos Sąjungoje asmenų skaičiaus atimti skaičių Turkijoje esančių sirų,  priimtų į jų teritoriją vykdant perkėlimą į ES, humanitarinį priėmimą arba kitų formų teisėtą priėmimą pagal nacionalines ar daugiašales programas, išskyrus perkėlimo į ES programą, kuriai pritarta Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų 2015 m. liepos 20 d. išvadose. Taikomas Tarybos sprendimo (ES) 2015/1601 10 straipsnis, o tai reiškia, kad valstybės narės, kurios naudosis šia priemone, gaus 6 500 EUR sumą.

               2.2. Teisinis pagrindas

                  Siūlomo Tarybos sprendimo teisinis pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 78 straipsnio 3 dalis.

               2.3. Subsidiarumo principas

                  SESV V antraštine dalimi dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės kai kurie įgaliojimai šiais klausimais suteikiami Europos Sąjungai. Šiais įgaliojimais turi būti naudojamasi pagal Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnį, t. y. jeigu valstybės narės negali deramai pasiekti siūlomų veiksmų tikslų ir jų dėl veiksmų masto ir poveikio būtų geriau siekti Europos Sąjungos lygmeniu.

                  Šioje srityje Europos Sąjunga pasinaudojo šiais įgaliojimais vykdydama Tarybos sprendimą (ES) 2015/1601. Ši dabartinė priemonė leidžia valstybėms narėms iš dalies įvykdyti savo įsipareigojimus pagal tą sprendimą imantis kitų solidarumo veiksmų.

               2.4. Proporcingumo principas

                  Atsižvelgiant į būtinybę skubiai reaguoti į dabartinę pabėgėlių krizę ir padėties rimtumą, tolesnėmis šiame pasiūlyme nustatytomis priemonėmis neviršijama to, kas būtina veiksmingo padėties pagerinimo tikslams pasiekti.

               2.5. Poveikis pagrindinėms teisėms

                  Nedaromas poveikis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje (toliau – Chartija) nustatytoms pagrindinėms tarptautinės apsaugos prašytojų, kuriems taikomas Sprendimas (ES) 2015/1601, teisėms.

                  2.6. Kintamoji geometrija

                  Pagal Protokolo (Nr. 21) nuostatas Airija ir Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant ar įgyvendinant šį pasiūlymą, nebent jos pasirinktų dalyvauti per tris mėnesius po pasiūlymo pateikimo arba priėmimo datos.

                  Nepaisant to, kad Airija nusprendė dalyvauti taikant Sprendimą 2015/1601, pagal 21 protokolo 4a straipsnį pirmesnis sakinys  taikomas ir Airijai.

                  Atsižvelgiant į tai, kad Jungtinė Karalystė dar nenusprendė dalyvauti taikant Sprendimą (ES) 2015/1601, jai reikėtų dalyvauti jį taikant, jei ji norėtų dalyvauti taikant šią priemonę, nes neįmanoma taikyti priemonės pakeitimo, netaikant pačios priemonės.

               3.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Dėl šio pasiūlymo ES biudžetas nepatirs papildomų išlaidų.

               2016/0089 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo iš dalies keičiamas 2015 m. rugsėjo 22 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1601, kuriuo Italijos ir Graikijos labui nustatomos laikinosios priemonės tarptautinės apsaugos srityje

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 78 straipsnio 3 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę
                  9
               ,

               kadangi:

                1)remdamasi SESV 78 straipsnio 3 dalimi Taryba priėmė du sprendimus, kuriais Italijos ir Graikijos labui nustatomos laikinosios priemonės tarptautinės apsaugos srityje. Pagal Tarybos sprendimą (ES) 2015/1523
                  10
                iš Italijos ir Graikijos į kitas valstybes nares turėtų būti perkelta 40 000 tarptautinės apsaugos prašytojų. Pagal Tarybos sprendimą (ES) 2015/1601
                  11
                iš Italijos ir Graikijos į kitas valstybes nares turėtų būti perkelta 120 000 tarptautinės apsaugos prašytojų;

               2) pagal Tarybos sprendimo (ES) 2015/1601 4 straipsnio 2 dalį 54 000 prašytojų nuo 2016 m. rugsėjo 26 d. turėtų būti perkelti iš Italijos ir Graikijos į kitų valstybių narių teritoriją, nebent iki tos dienos pagal 4 straipsnio 3 dalį Komisija pateiktų pasiūlymą juos paskirstyti kitai valstybei  narei (-ėms) – numatomai migrantų priėmėjai (-oms), susidūrusiai su nepaprastąja padėtimi, susidariusia dėl staigaus atvykusių asmenų antplūdžio;

               3) Sprendimo (ES) 2015/1601 1 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad Komisija nuolat stebi padėtį, susijusią su trečiųjų šalių piliečių antplūdžiu į valstybes nares. Komisija prireikus turėtų pateikti pasiūlymus iš dalies pakeisti šį sprendimą, kad būtų atsižvelgta į padėties vietoje pokyčius ir jų įtaką perkėlimo Europos Sąjungoje mechanizmui bei kintantį spaudimą valstybėms narėms, visų pirma pasienio valstybėms narėms;

               4)ES valstybių ir vyriausybių vadovai kovo 7 d. susitarė dėl principų, kuriais remsis siekdami susitarimo su Turkija, be kita ko, jei Turkija priims atgal vieną sirą iš Graikijos salų, perkelti kitą sirą iš Turkijos į ES valstybes nares, laikantis esamų įsipareigojimų. Šie principai buvo išsamiau išdėstyti Komisijos komunikate dėl tolesnių ES ir Turkijos bendradarbiavimo migracijos srityje veiksmų
                  12
               , kuriame paraginta vadinamosios schemos 1:1 reikmėms perskirstyti pagal esamus perkėlimo ES viduje sprendimus prisiimtus įsipareigojimus – visas arba dalį iš kol kas nepaskirstytų 54 000 vietų;

               5) galima tikėtis, kad perkėlimas į ES, humanitarinis priėmimas  arba kitų formų teisėtas priėmimas iš Turkijos pagal nacionalines ir daugiašales programas sumažins migracijos spaudimą valstybėms narėms, į kurias numatyta perkelti migrantus pagal Sprendimą (ES) 2015/1601, suteikiant teisėtus ir saugius kelius atvykti į Sąjungą ir atgrasyti nuo neteisėto atvykimo. Todėl valstybių narių solidarumo pastangos priimti Turkijoje esančius Sirijos piliečius, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos, į savo teritoriją turėtų būti įvertintos siejant su pirmiau minėtu 54 000 tarptautinės apsaugos prašytojų priėmimu. Taip priimtų asmenų iš Turkijos į valstybę narę skaičių reikėtų atimti iš asmenų, kuriuos reikia perkelti į tą valstybę narę pagal Sprendimą 2015/1601, skaičiaus, susijusio su tais 54 000 prašytojų;

               6)priėmimo mechanizmai gali apimti asmenų, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos, perkėlimą į ES, humanitarinį priėmimą arba kitų formų priėmimą, kaip antai humanitarinės vizos programas, humanitarinį perkėlimą, šeimos susijungimo programas, privataus rėmimo projektus,  stipendijų programas, darbuotojų judumo programas ir kt.;

               7)įsipareigojimai, kuriuos valstybės narės prisiėmė pagal perkėlimo į ES programą, dėl kurios sutarta 2015 m. liepos 20 d. Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvadose, neturėtų būti paveikti šio sprendimo ir neturėtų būti įskaitomi vykdant įsipareigojimus pagal Sprendimą 2015/1601. Taigi valstybė narė, kuri nusprendžia vykdyti įsipareigojimus pagal Sprendimą (ES) 2015/1601, priimdama Turkijoje esančius ir į ES perkeliamus sirus, negali laikyti, kad šios pastangos yra dalis jos įsipareigojimų pagal 2015 m. liepos 20 d. perkėlimo į ES programą;

               8) siekdamos užtikrinti tinkamą padėties stebėseną, valstybės narės turėtų kas mėnesį pranešti Komisijai apie Turkijoje esančių sirų priėmimą į jų teritoriją pagal šiame pakeitime numatytą galimybę, nurodydamos, pagal kurią programą (nacionalinę ar daugiašalę) asmuo buvo priimtas, ir teisėto priėmimo formą;

               9)kadangi šio sprendimo tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

               10)šiuo sprendimu gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, kurie pripažinti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje;

               11)pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 1 ir 2 straipsnius ir nedarant poveikio to protokolo 4 straipsniui Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

               12)pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 1 ir 2 straipsnius ir nedarant poveikio to protokolo 4 ir 4a straipsniui Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

               13)pagal prie ESS ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

               14)atsižvelgiant į būtinybę kuo skubiau spręsti šį klausimą, šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Reglamento (ES) Nr. 2015/1601 4 straipsnyje įterpiama ši 3a dalis:

                     „3a. Atsižvelgiant į prašytojų, nurodytų 1 dalies c punkte, perkėlimą Europos Sąjungoje, Turkijoje esančių Sirijos piliečių priėmimas valstybių narių teritorijose pagal nacionalines ar daugiašales teisėto priėmimo programas, skirtas asmenims, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos, išskyrus perkėlimo į ES programą, dėl kurios sutarta 2015 m. liepos 20 d. Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvadose, turi atitinkamai sumažinti atitinkamos valstybės narės įsipareigojimą.

               10 straipsnis taikomas mutatis mutandis visais tokio teisėto priėmimo atvejais sumažinant perkėlimo Europos Sąjungoje įsipareigojimą.

               Kiekvieną mėnesį valstybės narės atsiskaito Komisijai apie tai, kiek asmenų teisėtai priimta taikant šią dalį, nurodydamos programos, pagal kurią vykdytas priėmimas, tipą ir teisėto priėmimo formą.“

                2 straipsnis
               Įsigaliojimas

               Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  2015 m. rugsėjo 14 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1523, kuriuo Italijos ir Graikijos labui nustatomos laikinosios priemonės tarptautinės apsaugos srityje (OL L 239, 2015 9 15, p. 146).

                     (2)
                  2015 m. rugsėjo 22 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1601, kuriuo Italijos ir Graikijos labui nustatomos laikinosios priemonės tarptautinės apsaugos srityje (OL L 248, 2015 9 24, p. 80).

                     (3)
                  Srautui nemažėjant per mėnesį Graikijoje galėtų strigti daugiau kaip 100 000 migrantų (Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro duomenimis).

                     (4)
                  COM(2016) 165 final.

                     (5)
                  COM(2016) 166 final.

                     (6)
                  C(2015) 3560 final.

                     (7)
                  Vengrija nedalyvauja.

                     (8)
                  11130/15: „Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų susitikimo išvados dėl 20 000 asmenų, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos, perkėlimo į ES taikant daugiašales ir nacionalines programas“.

                     (9)
                  OL C, , p. .

                     (10)
                  2015 m. rugsėjo 14 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1523, kuriuo Italijos ir Graikijos labui nustatomos laikinosios priemonės tarptautinės apsaugos srityje (OL L 239, 2015 9 15, p. 146).

                     (11)

                        2015 m. rugsėjo 22 d. Tarybos sprendimas (ES) 2015/1601, kuriuo Italijos ir Graikijos labui nustatomos laikinosios priemonės tarptautinės apsaugos srityje (OL L 248, 2015 9 24, p. 80).

                     (12)
                  COM(2016) 166 final.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 05 31
            COM(2016) 351 final
            2016/0162(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi atitinkamuose Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos komitetuose, dėl JT taisyklių Nr. 9, 11, 13, 13-H, 14, 16, 30, 41, 44, 49, 54, 55, 60, 64, 75, 78, 79, 83, 90, 106, 113, 115, 117, 129 ir 134 pakeitimų pasiūlymų, 15 ir 16 JT bendrųjų techninių reglamentų pakeitimų pasiūlymų, keturių naujų JT taisyklių dėl pagalbinės stabdžių sistemos (BAS), elektroninės stabilumo kontrolės (ESC), padangų oro slėgio stebėjimo sistemų (TPMS) ir dėl padangų montavimo pasiūlymų, naujo JT bendrojo techninio reglamento dėl dviračių arba triračių motorinių transporto priemonių išmetamųjų teršalų kiekio matavimo procedūros pasiūlymo ir naujos specialios rezoliucijos Nr. 2 (S.R.2) dėl 1998 m. visuotinio susitarimo geresnio įgyvendinimo pasiūlymo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisija (JT EEK) tarptautiniu lygmeniu rengia suderintus reikalavimus, kuriais siekiama pašalinti technines kliūtis susitariančiųjų šalių prekybai motorinėmis transporto priemonėmis pagal Pataisytą 1958 m. susitarimą ir užtikrinti aukštą tokių transporto priemonių saugos ir aplinkos apsaugos lygį.

               1997 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimu 836/97/EB Sąjunga prisijungė prie Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos susitarimo dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų (toliau – Pataisytas 1958 m. susitarimas), o 2000 m. sausio 31 d. Tarybos sprendimu 2000/125/EB dėl Susitarimo dėl bendrųjų techninių reglamentų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse (toliau – Paralelus susitarimas), patvirtinimo Sąjunga prisijungė prie Paralelaus susitarimo.

               JT EEK WP29 (Pasaulinio transporto priemonių taisyklių derinimo forumo) posėdžiai rengiami tris kartus per kalendorinius metus – kiekvienų metų kovo, birželio ir lapkričio mėnesiais. Per kiekvieną posėdį, siekiant atsižvelgti į technikos pažangą, priimamos naujos JT taisyklės ir galiojančių JT taisyklių arba JT bendrųjų techninių reglamentų (toliau – JT BTR) pakeitimai. Prieš kiekvieną WP.29 posėdį šiuos pakeitimus patvirtina viena iš šešių WP.29 įsteigtų darbo grupių.

               Vėliau WP.29 posėdyje, jei yra susitariančiųjų šalių kvorumas ir kvalifikuota balsų dauguma, vyksta galutinis balsavimas dėl pakeitimų, papildymų ir klaidų ištaisymų priėmimo. Forume ES yra dviejų susitarimų (1958 ir 1998 m.) susitariančioji šalis. Kaskart rengiamas Tarybos sprendimas, vadinamas megasprendimu, kuriame pateikiamas taisyklių, pakeitimų, papildymų ir klaidų ištaisymų sąrašas, o Komisijai suteikiamas leidimas kiekviename WP. 29 posėdyje balsuoti Sąjungos vardu.

               Šiame Tarybos sprendime apibrėžiama Sąjungos pozicija balsuojant dėl taisyklių, pakeitimų, papildymų ir klaidų ištaisymų, pateiktų balsuoti 2016 m. birželio mėn. WP.29 posėdyje, vyksiančiame 2016 m. birželio 20–24 d.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               Šis pasiūlymas papildo ir visiškai atitinka Sąjungos vidaus rinkos politiką, susijusią su automobilių pramone.

               WP. 29 sistema stiprinamas tarptautinis transporto priemonių standartų derinimas. 1958 m. susitarimas yra labai svarbus siekiant šio tikslo, nes ES gamintojai gali laikytis bendrų tipo patvirtinimo taisyklių, žinodami, kad jų gaminiai bus pripažinti atitinkančiais susitariančių šalių nacionalinius teisės aktus. Atsižvelgiant į šią schemą buvo sudarytos sąlygos Reglamentu (EB) Nr. 661/2009 dėl variklinių transporto priemonių bendrosios saugos panaikinti daugiau nei 50 ES direktyvų ir jas pakeisti pagal 1958 m. susitarimą parengtais atitinkamais reglamentais.

               Panašiai ir pagal Direktyvą 2007/46/EB valstybių narių patvirtinimo sistemos buvo pakeistos Sąjungos patvirtinimo procedūra ir buvo nustatyta suderinta sistema, kurią sudaro visoms naujoms transporto priemonėms, sistemoms, sudėtinėms dalims ir atskiriems techniniams mazgams taikomos administracinės nuostatos ir bendri techniniai reikalavimai. Ta direktyva JT taisyklės įtrauktos į ES tipo patvirtinimo sistemą kaip tipo patvirtinimo reikalavimai arba kaip alternatyvos Sąjungos teisės aktams. Priėmus tą direktyvą, JT taisyklės vis dažniau integruojamos į Sąjungos teisės aktus, susijusius su ES tipo patvirtinimu.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

               WP.29 sistema yra susijusi su Sąjungos konkurencingumo politika, kuriai ši iniciatyva daro teigiamą poveikį. Šis pasiūlymas taip pat dera su Sąjungos transporto ir energetikos politika, į kurią deramai atsižvelgiama rengiant ir priimant taisykles, kurioms taikomas 1958 m. susitarimas.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               Šio pasiūlymo teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               •Subsidiarumo principas

               Tik Sąjunga gali balsuoti už tokius tarptautinius dokumentus, kaip JT taisyklių bei JT taisyklių pakeitimų pasiūlymai ir bendrųjų techninių reglamentų projektai, ir įtraukti juos į Sąjungos motorinių transporto priemonių tipo patvirtinimo sistemą. Taip ne tik išvengiama vidaus rinkos susiskaidymo, bet ir visoje Sąjungoje užtikrinami vienodi sveikatos apsaugos ir saugos standartai. Be to, atsiranda masto ekonomijos privalumų: gaminiai gali būti gaminami visai Sąjungos ir netgi tarptautinei rinkai ir jų nereikia specialiai pritaikyti, kad būtų gautas nacionalinis tipo patvirtinimas kiekvienoje valstybėje narėje.

               Todėl šis pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą.

               •Proporcingumo principas

               Šiuo Tarybos sprendimu Komisijai suteikiamas leidimas balsuoti Sąjungos vardu; jis yra proporcinga priemonė pagal Tarybos sprendimo 97/836/EB 5 straipsnio 1 dalį, siekiant nustatyti vieningą ES poziciją JT EEK balsuojant dėl darbinių dokumentų, pasiūlytų WP.29 posėdžio darbotvarkėje. Taigi šis pasiūlymas atitinka proporcingumo principą, nes juo nesiekiama daugiau, nei būtina norint pasiekti tinkamo vidaus rinkos veikimo užtikrinimo tikslus ir kartu išlaikyti aukštą viešojo saugumo ir apsaugos lygį.

               •Priemonės pasirinkimas

               Pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį nustatant pozicijas, kurių Sąjungos vardu turi būti laikomasi tarptautiniu susitarimu įsteigtoje institucijoje, būtina naudoti Tarybos sprendimą.

               3.EX-POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Baigiamasis vertinimas ir (arba) galiojančių teisės aktų tinkamumo patikrinimas

               Netaikoma.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

               Netaikoma.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

               Rengiant šį pasiūlymą nepriklausomo tyrimo neprireikė. Vis dėlto Variklinių transporto priemonių techninis komitetas tokio tyrimo duomenis peržiūrėjo.

               •Poveikio vertinimas

               Šiam pasiūlymui negali būti atliekamas poveikio vertinimas, nes tai nėra teisėkūros procedūra priimamas pasiūlymas ir nėra arba negali būti nustatytos alternatyvios politikos galimybės.

               •Reglamentavimo kokybė ir supaprastinimas

               Šia iniciatyva nebus sudaryta papildomos administracinės naštos, nes megasprendimo priede pateiktomis iš dalies pakeisto teksto nuorodomis įmonėms, įskaitant MVĮ, nebus nustatytos naujos ataskaitų teikimo ar kitos administracinės prievolės. Kaip tik siekiama sumažinti administracinę naštą, nes pradėję taikyti pasauliniu mastu suderintus reikalavimus gamintojai galės pateikti sistemų ir sudėtinių dalių patvirtinimo dokumentus ne tik ES, bet ir 1958 m. susitarimo susitariančiųjų šalių eksporto rinkose už ES ribų.

               Pasiūlymas turi labai teigiamą poveikį ES automobilių pramonės konkurencingumui ir tarptautinei prekybai. Pripažinta, kad geriausias būdas pašalinti netarifines prekybos kliūtis ir ES automobilių pramonės įmonėms sudaryti arba išplėsti galimybes patekti į rinką – ES prekybos partnerėms patvirtinti tarptautiniu mastu suderintas transporto priemonių taisykles.

               •Pagrindinės teisės

               Pasiūlymas poveikio pagrindinių teisių apsaugai neturi.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Šis reglamentas poveikio biudžetui neturi.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

               Netaikoma.

               •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

               Netaikoma.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

               Pasiūlyme nustatoma Sąjungos pozicija balsuojant dėl

               JT taisyklių Nr. 9, 11, 13, 13-H, 14, 16, 30, 41, 44, 49, 54, 55, 60, 64, 75, 78, 79, 83, 90, 106, 113, 115, 117, 129 ir 134 pakeitimų;

               15 ir 16 JT bendrųjų techninių reglamentų pakeitimų pasiūlymų;

               naujų JT taisyklių dėl pagalbinės stabdžių sistemos (angl. Brake Assist Systems, BAS), elektroninės stabilumo kontrolės (angl. Electronic Stability Control, ESC), padangų oro slėgio stebėjimo sistemų (angl. Tyre Pressure Monitoring Systems, TPMS) ir padangų montavimo keturių pasiūlymų;

               naujo JT bendrojo techninio reglamento dėl dviračių arba triračių motorinių transporto priemonių karterio ir degalų garų matavimo procedūros pasiūlymo ir

               naujos specialios rezoliucijos Nr. 2 (S.R.2) dėl 1998 m. visuotinio susitarimo geresnio įgyvendinimo pasiūlymo.

               2016/0162 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi atitinkamuose Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos komitetuose, dėl JT taisyklių Nr. 9, 11, 13, 13-H, 14, 16, 30, 41, 44, 49, 54, 55, 60, 64, 75, 78, 79, 83, 90, 106, 113, 115, 117, 129 ir 134 pakeitimų pasiūlymų, 15 ir 16 JT bendrųjų techninių reglamentų pakeitimų pasiūlymų, keturių naujų JT taisyklių dėl pagalbinės stabdžių sistemos (BAS), elektroninės stabilumo kontrolės (ESC), padangų oro slėgio stebėjimo sistemų (TPMS) ir dėl padangų montavimo pasiūlymų, naujo JT bendrojo techninio reglamento dėl dviračių arba triračių motorinių transporto priemonių išmetamųjų teršalų kiekio matavimo procedūros pasiūlymo ir naujos specialios rezoliucijos Nr. 2 (S.R.2) dėl 1998 m. visuotinio susitarimo geresnio įgyvendinimo pasiūlymo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Tarybos sprendimu 97/836/EB
                  1
                Sąjunga prisijungė prie Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (toliau – JT EEK) susitarimo dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų (toliau – Pataisytas 1958 m. susitarimas);

               (2)Tarybos sprendimu 2000/125/EB
                  2
                Sąjunga prisijungė prie Susitarimo dėl bendrųjų techninių reglamentų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse (toliau – Paralelus susitarimas);

               (3)pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/46/EB
                  3
                valstybių narių patvirtinimo sistemos buvo pakeistos Sąjungos patvirtinimo procedūra ir buvo nustatyta suderinta sistema, kurią sudaro visoms naujoms transporto priemonėms, sistemoms, sudėtinėms dalims ir atskiriems techniniams mazgams taikomos administracinės nuostatos ir bendri techniniai reikalavimai. Ta direktyva JT EEK taisyklės įtrauktos į ES tipo patvirtinimo sistemą kaip tipo patvirtinimo reikalavimai arba kaip alternatyvos Sąjungos teisės aktams. Priėmus tą direktyvą, JT taisyklės vis dažniau integruojamos į Sąjungos teisės aktus, susijusius su ES tipo patvirtinimu;

               (4)atsižvelgiant į įgytą patirtį ir technikos raidą, reikalavimus, susijusius su tam tikrais elementais ar savybėmis, kuriems taikomos JT taisyklės Nr. 9, 11, 13, 14, 16, 30, 41, 44, 49, 54, 55, 60, 64, 75, 78, 79, 83, 90, 106, 113, 115, 117, 129 ir 134, taip pat JT 15 ir 16 bendrieji techniniai reglamentai, reikia priderinti prie techninės raidos;

               (5)siekiant nustatyti vienodas nuostatas dėl pagalbinės stabdžių sistemos (BAS), elektroninės stabilumo kontrolės (ESC), padangų oro slėgio stebėjimo sistemų (TPMS) ir padangų montavimo patvirtinimo, reikėtų priimti keturias naujas JT taisykles;

               (6)siekiant nustatyti vienodas technines nuostatas dėl dviračių arba triračių motorinių transporto priemonių tam tikrų išmetamųjų teršalų kiekio matavimo procedūra, reikėtų priimti naują JT bendrąjį techninį reglamentą;

               (7)siekiant geriau įgyvendinti 1998 m. visuotinį susitarimą, reikėtų priimti naują specialią rezoliuciją Nr. 2 (S.R.2);

               (8)todėl būtina nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Pataisyto 1958 m. susitarimo administraciniame komitete ir paralelaus susitarimo vykdomajame komitete dėl minėtų JT aktų priėmimo,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi 2016 m. birželio 20–24 d. Pataisyto 1958 m. susitarimo administraciniame komitete ir paralelaus susitarimo vykdomajame komitete, yra balsuoti už šio sprendimo priede išvardytus pasiūlymus.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  1997 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimas 97/836/EB dėl Europos bendrijos prisijungimo prie Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos susitarimo dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų (pataisytas 1958 m. susitarimas) (OL L 346, 1997 12 17, p. 78).

                     (2)
                  2000 m. sausio 31 d. Tarybos sprendimas 2000/125/EB dėl Susitarimo dėl bendrųjų techninių reglamentų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse (Paralelus susitarimas), patvirtinimo (OL L 35, 2000 2 10, p. 12).

                     (3)
                  2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, nustatanti motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (Pagrindų direktyva) (OL L 263, 2007 10 9, p. 1).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 05 31
            COM(2016) 351 final
            PRIEDAS
            prie
            Tarybos sprendimo pasiūlymo
            kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi atitinkamuose Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos komitetuose, dėl JT taisyklių Nr. 9, 11, 13, 13-H, 14, 16, 30, 41, 44, 49, 54, 55, 60, 64, 75, 78, 79, 83, 90, 106, 113, 115, 117, 129 ir 134 pakeitimų pasiūlymų, 15 ir 16 JT bendrųjų techninių reglamentų pakeitimų pasiūlymų, keturių naujų JT taisyklių dėl pagalbinės stabdžių sistemos (BAS), elektroninės stabilumo kontrolės (ESC), padangų oro slėgio stebėjimo sistemų (TPMS) ir dėl padangų montavimo pasiūlymų, naujo JT bendrojo techninio reglamento dėl dviračių arba triračių motorinių transporto priemonių išmetamųjų teršalų kiekio matavimo procedūros pasiūlymo ir naujos specialios rezoliucijos Nr. 2 (S.R.2) dėl 1998 m. visuotinio susitarimo geresnio įgyvendinimo pasiūlymo

               PRIEDAS

                        Darbotvarkės klausimo antraštinė dalis

                        Dokumento nuoroda

                        JT taisyklės Nr. 9 (triračių transporto priemonių skleidžiamas triukšmas) 07 serijos pakeitimų 2 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/45

                        JT taisyklės Nr. 11 (durų užraktai ir vyriai) 03 serijos pakeitimų 4 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/33

                        JT taisyklės Nr. 11 (durų užraktai ir vyriai) 04 serijos pakeitimų 1 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/34

                        JT taisyklės Nr. 13 (sunkiasvorių transporto priemonių stabdžiai) 11 serijos pakeitimų 14 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/49

                        JT taisyklės Nr. 13–H (M1 ir N1 kategorijų transporto priemonių stabdžiai) 01 serijos pakeitimų pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/50

                        JT taisyklės Nr. 14 (ISOFIX ir i dydžio saugos diržų tvirtinimo įtaisai) 07 serijos pakeitimų 7 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/35

                        JT taisyklės Nr. 16 (saugos diržai, ISOFIX ir i dydžio tvirtinimo įtaisai) 06 serijos pakeitimų 7 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/36

                        JT taisyklės Nr. 30 (keleivinių automobilių ir jų priekabų padangos) 02 serijos pakeitimų 18 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/51

                        JT taisyklės Nr. 41 (motociklų skleidžiamas triukšmas) 04 serijos pakeitimų 5 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/46

                        JT taisyklės Nr. 44 (vaiko apsaugos priemonės) 04 serijos pakeitimų 11 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/37

                        JT taisyklės Nr. 49 (slėginio ir priverstinio uždegimo (SND ir SGD) variklių teršalų išmetimas) 05 serijos pakeitimų 8 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/40

                        JT taisyklės Nr. 49 (slėginio ir priverstinio uždegimo (SND ir SGD) variklių teršalų išmetimas) 06 serijos pakeitimų 4 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/41

                        JT taisyklės Nr. 54 (komercinių transporto priemonių ir jų priekabų padangos) 01 serijos pakeitimų 21 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/52

                        JT taisyklės Nr. 55 (mechaniniai sukabintuvai) 01 serijos pakeitimų 6 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/53

                        JT taisyklės Nr. 60 (vairuotojo valdomi mopedų / motociklų valdymo įtaisai) 5 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/27

                        JT taisyklės Nr. 64 (laikinojo naudojimo atsarginis rinkinys, nebliūkštančiosios padangos, važiavimo nebliūkštančiosiomis padangomis sistema ir oro slėgio padangose stebėsenos sistema) 03 serijos pakeitimų pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/54

                        JT taisyklės Nr. 75 (L kategorijos transporto priemonių padangos) 16 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/55

                        JT taisyklės Nr. 78 (L kategorijos transporto priemonių stabdžiai) 03 serijos pakeitimų 3 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/56

                        ir WP.29-169-03

                        JT taisyklės Nr. 79 (vairo mechanizmas) 01 serijos pakeitimų 5 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/57

                        JT taisyklės Nr. 83 (M1 ir N1 kategorijų transporto priemonių teršalų išmetimas) 06 serijos pakeitimų 7 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/42

                        JT taisyklės Nr. 83 (M1 ir N1 kategorijų transporto priemonių teršalų išmetimas) 07 serijos pakeitimų 3 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/43

                        JT taisyklės Nr. 90 (atsarginės stabdžių dalys) 02 serijos pakeitimų 3 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/58

                        JT taisyklės Nr. 106 (žemės ūkio transporto priemonių padangos) 14 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/59

                        JT taisyklės Nr. 113 (priekiniai žibintai, skleidžiantys simetriškus artimosios šviesos spindulius) 01 serijos pakeitimų 6 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/74

                        JT taisyklės Nr. 115 (SND ir SGD pritaikymo sistemos) pradinės redakcijos 7 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/44

                        JT taisyklės Nr. 117 (padangos, riedėjimo varža, riedėjimo triukšmas ir sukibimas su šlapia danga) 02 serijos pakeitimų 9 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/60

                        JT taisyklės Nr. 129 (sustiprintos vaiko apsaugos priemonės) 01 serijos pakeitimų pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/38

                        JT taisyklės Nr. 134 (vandeniliu ir kuro elementais varomos transporto priemonės) 2 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/39

                        Naujos JT taisyklės dėl pagalbinių stabdžių sistemos (BAS) pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/61

                        Naujos JT taisyklės dėl elektroninės stabilumo kontrolės (ESC) pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/62

                        Naujos JT taisyklės dėl padangų oro slėgio stebėjimo sistemų (TPMS) pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/63

                        Naujos JT taisyklės dėl padangų montavimo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/64

                        Bendrojo techninio reglamento Nr. 15 (pasauliniu lygmeniu suderintos lengvųjų transporto priemonių bandymo procedūros) 1 pakeitimo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/68

                        Bendrojo techninio reglamento Nr. 16 (padangos) 1 pakeitimo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/70

                        Specialios rezoliucijos Nr. 2 (S.R.2) „1998 m. visuotinio susitarimo geresnis įgyvendinimas“ pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/65

                        Naujo Bendrojo techninio reglamento (JT BTR) dėl dviračių arba triračių motorinių transporto priemonių, kuriose įmontuotas degimo variklis, karterio ir degalų garų matavimo procedūros pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/66


Svarbus teisinis pranešimas

|

52008PC0631

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl valstybių narių finansinių įnašų Europos plėtros fondui finansuoti 2009 ir 2010 m.  /* KOM/2008/0631 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 10.10.2008KOM(2008) 631 galutinisPasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl valstybių narių finansinių įnašų Europos plėtros fondui finansuoti 2009 ir 2010 m.(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASVidaus susitarime ir 10-ojo EPF finansiniame reglamente (FR) numatyta nauja valstybių narių įnašų EPF finansuoti mokėjimo tvarka. Pagal FR 157 straipsnį pirmą kartą ši tvarka praktikoje taikoma 2009 finansinių metų įnašams.Pagal FR 57 straipsnio 2 dalį dabartiniame pasiūlyme nurodoma:-  2010 finansinių metų metinės įnašų sumos viršutinė riba,-  2009 finansinių metų metinė įnašų suma ir-  2009 finansinių metų 1-osios įnašo dalies suma.Pagal FR 57 straipsnio 7 dalį, nurodant šias sumas, nurodoma Komisijos valdomo finansavimo suma ir EIB valdomo finansavimo suma.Pagal FR 145 straipsnį EIB atsiuntė Komisijai atnaujintas jos valdomų priemonių įsipareigojimų ir mokėjimų sąmatas.Pagal FR 57 straipsnio 2 dalį Taryba turi priimti sprendimą dėl šio pasiūlymo iki 2008 m. lapkričio 15 d., o valstybės narės sumokėti 1-ąją įnašo dalį ne vėliau kaip iki 2009 m. sausio 21 d.FR 58 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad reikalavimuose sumokėti įnašus pirmiausia paeiliui panaudojamos sumos, nustatytos ankstesniems EPF. Taigi kalbant apie šiame pasiūlyme aptariamus reikalavimus, naudojamos 9-ajam EPF nustatytos sumos.Galiausiai reikia priminti, kad RF 60 straipsnio 1 dalyje nustatyta, jog kai mokėtina įnašų dalis nesumokama iki nustatyto termino, atitinkama valstybė narė nuo nesumokėtos sumos privalo mokėti palūkanas šiame straipsnyje nustatyta tvarka.PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl valstybių narių finansinių įnašų Europos plėtros fondui finansuoti 2009 ir 2010 m.EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų vidaus susitarimą dėl Bendrijos pagalbos finansavimo ir administravimo pagal Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybių bei Europos bendrijos ir jos valstybių narių partnerystės susitarimo, pasirašyto 2000 m. birželio 23 d. Kotonu (Benine), finansinį protokolą, ir dėl finansinės pagalbos paskirstymo užjūrio šalims bei teritorijoms, kurioms taikoma EB sutarties ketvirta dalis[1], ypač į jo 10 straipsnio 1 dalį,atsižvelgdama į Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų vidaus susitarimą dėl Bendrijos pagalbos finansavimo pagal 2008–2013 m. daugiametę finansavimo programą vadovaujantis AKR ir EB partnerystės susitarimu ir dėl finansinės pagalbos skyrimo užjūrio šalims ir teritorijoms, kurioms taikoma EB sutarties ketvirta dalis[2], ypač į jo 7 straipsnį,atsižvelgdama į 2008 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentą dėl 10-ajam Europos plėtros fondui taikomo finansinio reglamento[3] (toliau –10-ojo EPF finansinis reglamentas), ypač į jo 57 straipsnį ir 58 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[4],kadangi:(1) 10-ojo EPF finansinio reglamento 58 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad reikalavimuose sumokėti įnašus pirmiausia paeiliui panaudojamos sumos, nustatytos ankstesniems EPF. Todėl, remiantis 9-ojo EPF vidaus susitarimo 10 straipsnio 1 dalimi, reikia reikalauti sumokėti įnašus 9-ajam EPF.(2) Tačiau 10-ojo EPF finansinio reglamento 157 straipsnyje nustatyta, kad 57–61 straipsniuose numatyta tvarka pirmą kartą taikoma 2009 finansiniais metais. Laikydamasi šios tvarkos, Komisija iki 2008 m. spalio 15 d. pateikia pasiūlymą dėl (a) 2010 finansinių metų metinės įnašų sumos viršutinės ribos, (b) 2009 finansinių metų metinės įnašų sumos ir (c) 2009 finansinių metų 1-osios įnašo dalies sumos. Taryba priima sprendimą dėl šio pasiūlymo iki 2008 m. lapkričio 15 d., o valstybės narės sumoka 1-ąją 2009 finansinių metų įnašo dalį ne vėliau kaip iki 2009 m. sausio 21 d.(3) Pagal 10-ojo EPF finansinio reglamento 145 straipsnio pirmą pastraipą Europos investicijų bankas atsiuntė Komisijai atnaujintas jos valdomų priemonių įsipareigojimų ir mokėjimų sąmatas,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnis2010 finansinių metų metinės įnašų sumos viršutinė riba yra 3 500 000 000 EUR Komisijai ir 280 000 000 EUR – Europos investicijų bankui.2 straipsnis2009 finansinių metų metinė įnašų suma yra 3 300 000 000 EUR Komisijai ir 200 000 000 EUR – Europos investicijų bankui.3 straipsnisValstybių narių Komisijai ir Europos investicijų bankui mokami 2009 m. 1-osios dalies įnašai nurodomi priede pateikiamoje lentelėje.4 straipsnisŠis sprendimas taikomas nuo jo priėmimo dienos.5 straipsnisŠis sprendimas skirtas į 9-ąjį EPF įnašus mokančioms valstybėms narėms.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasPRIEDAS2009 m. 1-osios dalies įnašai (eurais)Valstybė narė | Europos investicijų bankui | Komisijai |VOKIETIJA | 16 352 000 | 408 800 000 |BELGIJA | 2 744 000 | 68 600 000 |DANIJA | 1 498 000 | 37 450 000 |ISPANIJA | 4 088 000 | 102 200 000 |PRANCŪZIJA | 17 010 000 | 425 250 000 |GRAIKIJA | 875 000 | 21 875 000 |AIRIJA | 434 000 | 10 850 000 |ITALIJA | 8 778 000 | 219 450 000 |LIUKSEMBURGAS | 203 000 | 5 075 000 |NYDERLANDAI | 3 654 000 | 91 350 000 |PORTUGALIJA | 679 000 | 16 975 000 |JUNGTINĖ KARALYSTĖ | 8 883 000 | 222 075 000 |AUSTRIJA | 1 855 000 | 46 375 000 |SUOMIJA | 1 036 000 | 25 900 000 |ŠVEDIJA | 1 911 000 | 47 775 000 |IŠ VISO | 70 000 000 | 1 750 000 000 |[1] OL L 317, 2000 12 15, p. 355.[2] OL L 247, 2006 9 9, p. 32.[3] OL L 78, 2008 3 19, p. 1.[4] OL C ..., ..., p. .....


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 06 14
            COM(2017) 296 final
            2017/0126(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl valstybių narių finansinių įnašų, mokėtinų Europos plėtros fondui finansuoti, įskaitant 2017 m. antrąją įnašo dalį

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

                  Šis pasiūlymas susijęs su Tarybos sprendimo dėl valstybių narių 2017 m. mokėtinų finansinių įnašų antrosios įnašo dalies Europos plėtros fondui (EPF) finansuoti projektu.

                  11-ojo EPF ir kitų EPF lėšos, kurios vis dar naudojamos (t. y. 8-ojo, 9-ojo ir 10-ojo EPF), valdomos remiantis šiuo taisyklių rinkiniu, kurį sudaro:

                  dabartinis Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimas (toliau – AKR ir ES partnerystės susitarimas) su paskutiniais pakeitimais
                     1
                  ,

                  Taryboje posėdžiavusių Europos Sąjungos valstybių narių vyriausybių atstovų vidaus susitarimas dėl Europos Sąjungos pagalbos finansavimo pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą vadovaujantis AKR ir ES partnerystės susitarimu ir dėl finansinės paramos skyrimo užjūrio šalims ir teritorijoms, kurioms taikoma Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ketvirtoji dalis
                     2
                   (toliau – Vidaus susitarimas dėl 11-ojo EPF),

                  Tarybos reglamentas (ES) 2015/323 dėl 11-ajam Europos plėtros fondui taikomo finansinio reglamento
                     3
                   (toliau – 11-ajam EPF taikomas finansinis reglamentas).

                  Į pirmiau minėtus dokumentus įtraukti valstybių narių daugiamečiai įsipareigojimai finansiškai remti EPF iždą. 11-ajam EPF taikomame finansiniame reglamente nustatyta, kad valstybės narės turi reguliariai mokėti įnašus į EPF iždą pagal iš anksto nustatytus finansinius įsipareigojimus. Reguliarus įnašų mokėjimas nustatomas techniniais Tarybos sprendimais, kurie atspindi anksčiau priimtų finansinių įsipareigojimų įgyvendinimą.

                  Todėl kai kurios šio aiškinamojo memorandumo antraštės nėra taikomos reguliariems reikalavimams sumokėti įnašus, pvz., šiam reikalavimui.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Žr. 1 punktą. Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Žr. 1 punktą. Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Pagal Reglamento dėl 11-ajam EPF taikomo finansinio reglamento 21 straipsnio 7 dalį atskirai nurodoma Europos Komisijos valdoma suma ir Europos investicijų banko (EIB) valdoma suma.

                  Pagal 11-ajam EPF taikomo finansinio reglamento 52 straipsnį EIB atsiuntė Komisijai atnaujintus jos valdomų priemonių įsipareigojimų ir mokėjimų įverčius.

                  11-ajam EPF taikomo finansinio reglamento 22 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad reikalavimuose sumokėti įnašus pirmiausia paeiliui panaudojamos sumos, nustatytos ankstesniems EPF. Todėl pagal šį pasiūlymą reikalavimai sumokėti įnašus susiję su 10-ajam EPF nustatytomis EIB valdomomis sumomis ir 10-jam bei 11-ajam EPF nustatytomis Europos Komisijos valdomomis sumomis.

                  Pagal 11-ajam EPF taikomo finansinio reglamento 21 straipsnio 3 dalį Taryba turi priimti sprendimą dėl šio pasiūlymo ne vėliau kaip per 21 kalendorinę dieną nuo tos dienos, kai Europos Komisija, veikdama Europos Sąjungos vardu, pateikė pasiūlymą.

                  11-ajam EPF taikomo finansinio reglamento 23 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad valstybei narei nesumokėjus mokėtinos įnašo dalies iki nustatyto termino, jos bus pareikalauta sumokėti nesumokėtos sumos palūkanas. Nesumokėtos sumos palūkanos mokamos tame straipsnyje nustatyta tvarka.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Žr. 1 punktą. Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               •Proporcingumo principas

                  Žr. 1 punktą. Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               •Priemonės pasirinkimas

                  Žr. 1 punktą. Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex-post vertinimas ir (arba) tinkamumo patikros

                  Netaikoma

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Netaikoma

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Netaikoma

               •Poveikio vertinimas

                  Netaikoma

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Netaikoma

               •Pagrindinės teisės

                  Netaikoma

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Žr. 1 punktą. Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Netaikoma

               •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

                  Netaikoma

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

                  Į šį konkretų reikalavimą sumokėti įnašus įtrauktas pasiūlymas:

                  - grąžinti 200 mln. EUR nepanaudotą sumą iš 8-ojo ir 9-ojo EPF ir

                  - atitinkamai koreguoti valstybių narių mokėjimus, kad kiekvienai valstybei narei pagal jos įnašus į šią sumą būtų grąžintos lėšos.

                  Europos Komisijos pasiūlymas pagrįstas 2016 m. gegužės mėn. nuolatinių atstovų komitete pasiektu atitinkamu valstybių narių politiniu susitarimu, atsižvelgiant į sprendimą papildyti Afrikos taikos priemonės finansavimą
                     4
                  .

               2017/0126 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl valstybių narių finansinių įnašų, mokėtinų Europos plėtros fondui finansuoti, įskaitant 2017 m. antrąją įnašo dalį

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį ir Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

               atsižvelgdama į Taryboje posėdžiavusių Europos Sąjungos valstybių narių vyriausybių atstovų vidaus susitarimą dėl Europos Sąjungos pagalbos finansavimo pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą vadovaujantis AKR ir ES partnerystės susitarimu ir dėl finansinės paramos skyrimo užjūrio šalims ir teritorijoms, kurioms taikoma Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ketvirtoji dalis
                  5
                (toliau – Vidaus susitarimas dėl 10-ojo EPF), ypač į jo 7 straipsnį,

               atsižvelgdama į 2015 m. kovo 2 d. Tarybos reglamentą (ES) 2015/323 dėl 11-ajam Europos plėtros fondui taikomo finansinio reglamento
                  6
                (toliau – 11-ajam EPF taikomas finansinis reglamentas), ypač į jo 21 straipsnio 3 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)pagal 11-ajam EPF taikomo finansinio reglamento 21–24 straipsniuose nustatytą tvarką iki 2017 m. birželio 15 d. Europos Komisija pateikia pasiūlymą, kuriame nurodoma a) antrosios 2017 m. įnašo dalies suma ir b) patikslinta metinė 2017 m. įnašo suma, jei suma neatitinka realių poreikių;

               (2)pagal 11-ajam EPF taikomo finansinio reglamento 52 straipsnį 2017 m. balandžio 6 d. Europos investicijų bankas pateikė Europos Komisijai atnaujintus jo valdomų priemonių įsipareigojimų ir mokėjimų įverčius;

               (3)11-ajam EPF taikomo finansinio reglamento 22 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad reikalavimuose sumokėti įnašus pirmiausia paeiliui panaudojamos sumos, nustatytos ankstesniems EPF. Todėl reikėtų panaudoti 10-ojo ir 11-ojo EPF lėšas;

               (4)remdamasi Komisijos pasiūlymu 2016 m. lapkričio 11 d. Taryba priėmė Sprendimą (ES) 2016/2026
                  7
               , kuriuo nustatė, kad valstybių narių Europos Komisijai ir Europos investicijų bankui mokėtino 2017 m. EPF metinės įnašo sumos viršutinė riba yra atitinkamai 3 850 000 000 EUR ir 150 000 000 EUR;

               (5)2016 m. rugpjūčio 2 d. Taryba priėmė Sprendimą (ES) 2016/1337
                  8
                dėl lėšų, nepanaudotų vykdant iš 10-ojo Europos plėtros fondo finansuojamus projektus, skyrimo 2016–2018 m. Afrikos taikos priemonei papildyti. Valstybės narės nuolatinių atstovų komitete priėmė politinį susitarimą grąžinti bendrą 200 mln. EUR 8-ojo ir 9-ojo EPF nepanaudotų lėšų sumą ir koreguoti valstybių narių mokėjimų sumas, kad kiekvienai valstybei narei būtų grąžinta jos įnašo į šią sumą dalis. Mokėjimai bus pakoreguoti trečiame reikalavime sumokėti 2017 m. įnašus arba pirmame reikalavime sumokėti 2018 m. įnašus,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Kiekvienos valstybės narės Europos Komisijai ir Europos investicijų bankui mokėtinos Europos plėtros fondo 2017 m. antrosios įnašų dalys nustatytos šio sprendimo priede pateiktoje lentelėje.

               2 straipsnis

               Vidaus susitarimo 1 straipsnio 2 dalies a punkte nustatytos valstybių narių įnašų 8-ajam ir 9-ajam EPF finansuoti dalys atitinkamai sumažinamos 200 000 000 EUR nepanaudotų 8-ojo ir 9-ojo Europos plėtros fondo (EPF) lėšų suma. Kiekviena valstybė narė galės pasirinkti, ar bus koreguojama trečia 2017 m. įnašo dalis ir (arba) pirma 2018 m. įnašo dalis.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

               4 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 317, 2000 12 15, p. 3.

                     (2)
                  OL L 210, 2013 8 6, p. 1.

                     (3)
                  OL L 58, 2015 3 3, p. 17–38.

                     (4)
                  2016 m. rugpjūčio 2 d. Tarybos sprendimas (ES) 2016/1337 dėl lėšų, nepanaudotų vykdant iš 10-ojo Europos plėtros fondo finansuojamus projektus, skyrimo Afrikos taikos priemonei papildyti.

                     (5)
                  OL L 210, 2013 8 6, p. 1.

                     (6)
                  OL L 58, 2015 3 3, p. 17–38.

                     (7)
                  OL L 313, 2016 11 19, p. 25–27.

                     (8)
                  OL L 212, 2016 8 5, p. 107–108.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 06 14
            COM(2017) 296 final
            PRIEDAS
            prie
            pasiūlymo dėlTARYBOS SPRENDIMO
            dėl valstybių narių finansinių įnašų, mokėtinų Europos plėtros fondui finansuoti, įskaitant 2017 m. antrąją įnašo dalį

               PRIEDAS

                        VALSTYBĖ NARĖ

                        10-asis EPF %

                        11-asis EPF %

                        2-oji 2017 m. įnašo dalis

                        Iš viso

                        Komisija

                        Komisija

                        Komisija

                        EIB

                        10-asis EPF

                        11-asis EPF

                        Iš viso

                        10-asis EPF

                        BELGIJA

                        3,53

                        3,24927

                        2 586 394,39

                        39 859 803,57

                        42 446 197,96

                        1 765 000,00

                        44 211 197,96

                        BULGARIJA

                        0,14

                        0,21853

                        102 576,55

                        2 680 775,34

                        2 783 351,88

                        70 000,00

                        2 853 351,88

                        ČEKIJA

                        0,51

                        0,79745

                        373 671,71

                        9 782 566,65

                        10 156 238,37

                        255 000,00

                        10,411,238.37

                        DANIJA

                        2,00

                        1,98045

                        1 465 379,26

                        24 294 794,82

                        25 760 174,08

                        1 000 000,00

                        26 760 174,08

                        VOKIETIJA

                        20,50

                        20,5798

                        15 020 137,42

                        252 458 793,95

                        267 478 931,37

                        10 250 000,00

                        277 728 931,37

                        ESTIJA

                        0,05

                        0,08635

                        36 634,48

                        1 059 282,25

                        1 095 916,73

                        25 000,00

                        1 120 916,73

                        AIRIJA

                        0,91

                        0,94006

                        666 747,56

                        11 532 007,79

                        12 198 755,35

                        455 000,00

                        12 653 755,35

                        GRAIKIJA

                        1,47

                        1,50735

                        1 077 053.76

                        18 491 130,29

                        19 568 184,04

                        735 000,00

                        20 303 184,04

                        ISPANIJA

                        7,85

                        7,93248

                        5 751 613,60

                        97 310 194,16

                        103 061 807,76

                        3 925 000,00

                        106 986 807,76

                        PRANCŪZIJA

                        19,55

                        17,81269

                        14 324 082,27

                        218 513 796,75

                        232 837 879,02

                        9 775 000,00

                        242 612 879,02

                        KROATIJA

                        0,00

                        0,22518

                        0,00

                        2 762 352,95

                        2 762 352,95

                        0,00

                        2 762 352,95

                        ITALIJA

                        12,86

                        12,53009

                        9 422 388,64

                        153 710 502,99

                        163 132 891,64

                        6 430 000,00

                        169 562 891,64

                        KIPRAS

                        0,09

                        0,11162

                        65 942,07

                        1 369 277,18

                        1 435 219,25

                        45 000,00

                        1 480 219,25

                        LATVIJA

                        0,07

                        0,11612

                        51 288,27

                        1 424 480,08

                        1 475 768,35

                        35 000,00

                        1 510 768,35

                        LIETUVA

                        0,12

                        0,18077

                        87 922,76

                        2 217 561,70

                        2 305 484,45

                        60 000,00

                        2 365 484,45

                        LIUKSEMBURGAS

                        0,27

                        0,25509

                        197 826,20

                        3 129 268,20

                        3 327 094,40

                        135 000,00

                        3 462 094,40

                        VENGRIJA

                        0,55

                        0,61456

                        402 979,30

                        7 538 998,26

                        7 941 977,56

                        275 000,00

                        8 216 977,56

                        MALTA

                        0,03

                        0,03801

                        21 980,69

                        466 280,47

                        488 261,16

                        15 000,00

                        503 261,16

                        NYDERLANDAI

                        4,85

                        4,77678

                        3 553 544,71

                        58 598 242,83

                        62 151 787,53

                        2 425 000,00

                        64 576 787,53

                        AUSTRIJA

                        2,41

                        2,39757

                        1 765 782,01

                        29 411 735,32

                        31 177 517,33

                        1 205 000,00

                        32 382 517,33

                        LENKIJA

                        1,30

                        2,00734

                        952 496,52

                        24 624 662,80

                        25 577 159,32

                        650 000,00

                        26 227 159,32

                        PORTUGALIJA

                        1,15

                        1,19679

                        842 593,07

                        14 681 394,38

                        15 523 987,45

                        575 000,00

                        16 098 987,45

                        RUMUNIJA

                        0,37

                        0,71815

                        271 095,16

                        8 809 768,94

                        9 080 864,11

                        185 000,00

                        9 265 864,11

                        SLOVĖNIJA

                        0,18

                        0,22452

                        131 884,13

                        2 754 256,52

                        2 886 140,66

                        90 000,00

                        2 976 140,66

                        SLOVAKIJA

                        0,21

                        0,37616

                        153 864,82

                        4 614 471,47

                        4 768 336,29

                        105 000,00

                        4 873 336,29

                        SUOMIJA

                        1,47

                        1,50909

                        1 077 053,76

                        18 512 475,41

                        19 589 529,16

                        735 000,00

                        20 324 529,16

                        ŠVEDIJA

                        2,74

                        2,93911

                        2 007 569,59

                        36 054 974,58

                        38 062 544,17

                        1 370 000,00

                        39 432 544,17

                        JUNGTINĖ KARALYSTĖ

                        14,82

                        14,67862

                        10 858 460,32

                        180 067 187,34

                        190 925 647,66

                        7 410 000,00

                        198 335 647,66

                        IŠ VISO ES-28

                        100,00

                        100,00

                        73 268 963,00

                        1 226 731 037,00

                        1 300 000 000,00

                        50 000 000,00

                        1 350 000 000,00


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 04 11
            COM(2017) 182 final
            2017/0081(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl teisės remti bendrą produkciją taikymo laikotarpio pratęsimo, kaip nustatyta Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimo Protokolo dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais 5 straipsnyje

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

                  Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Pietų Korėjos laisvosios prekybos susitarimas (toliau – LPS) pasirašytas 2010 m. spalio 6 d., o sudarytas – 2015 m. priėmus Tarybos sprendimą 2015/2169 dėl Europos Sąjungos be i jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimo sudarymo (toliau – Sprendimas). Šalių pagal LPS priimtu Protokolu dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais (toliau – Protokolas) nustatyta Šalių bendradarbiavimo sistema, pagal kurią Šalys sudaro palankesnes sąlygas kultūrinės veiklos, kultūros vertybių ir paslaugų mainams, įskaitant, audiovizualinį sektorių, ir gerina tokiems mainams taikomas sąlygas.

                  Iš pradžių šis teisė buvo numatyta trejiems metams (nuo 2011 m. liepos 1 d. iki 2014 m. birželio 30 d.). Vėliau Tarybos įgyvendinimo sprendimu 2014/226/ES dėl bendrai audiovizualinei produkcijai suteiktos teisės taikymo laikotarpio pratęsimo, kaip nustatyta Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimo Protokolo dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais 5 straipsnyje, jis pratęstas dar trejiems metams, iki 2017 m. birželio 30 d. Dabar siūloma šios teisės taikymo laikotarpį pratęsti dar trejiems metams.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Laikydamosi atitinkamų savo teisės aktų, Protokolu Šalys susitarė, inter alia, ES šalies ir Korėjos kūrėjų bendrai audiovizualinei produkcijai tam tikromis konkrečiomis sąlygomis taikyti atitinkamas vietos ir (arba) regionų kultūrinio turinio rėmimo programas.

                  Tokia bendra produkcija ES gali būti laikoma Europos kūriniais, o Korėjoje – Korėjos kūriniais, jeigu jie atitinka Protokolo 5 straipsnyje nustatytas sąlygas (žr. visų pirma 8 dalies a–c punktus).

                  Programos „Kūrybiška Europa“ paprograme MEDIA remiamas dalyvaujančių Europos šalių Europos audiovizualinių kūrinių kūrimas ir platinimas. Tam tikromis sąlygomis programoje gali dalyvauti ir trečiųjų šalių paramos gavėjai.

                  Bendrai produkcijai palankią aplinką gali padėti sukurti tam tikros schemos, pavyzdžiui, Patekimo į rinką ir Mokymo schemos, iš kurių lėšų finansuojamos rinkos, tinklų susitikimai ir seminarai, taip pat ir su Korėja. Be to, Tarptautinės bendros produkcijos schema padeda Europos ir tarptautiniams bendros produkcijos partneriams, taip pat ir iš Korėjos, dirbti drauge ir teikia netiesioginę paramą audiovizualiniams kūriniams, sukurtiems bendrai su tarptautiniais bendros produkcijos fondais.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Protokolą dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais ES ir Korėja sudarė 2015 m. ir jis yra Laisvosios prekybos susitarimo dalis. Jo konkreti paskirtis buvo propaguoti Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacijos (UNESCO) 2005 m. Konvenciją dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo.

                  Pagal dabartines šios teisės taikymo nuostatas bendrai produkcijai remti naudojamos nacionalinių schemų grupės ir audiovizualinei gamybai skirti fondai. Ši teisė taip pat leidžia bendrai sukurtus kūrinius laikyti Europos kūriniais pagal Europos kūrinių apibrėžtį, pateiktą Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos 1 straipsnio n dalies ii punkte.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Teisės atnaujinimo procedūra nustatyta Protokolo 5 straipsnyje. Reikiamų veiksmų buvo imtasi.

                  Protokolo 5 straipsnio 8 dalyje nustatyta, kad, nusprendus teisę atnaujinti, tai galima padaryti dar trejų metų laikotarpiui ir po to ji bus savaime atnaujinama tokios pat trukmės laikotarpiams, jei Šalis nepanaikins šios teisės, pranešdama raštu ne vėliau kaip prieš tris mėnesius iki laikotarpio pabaigos. Bendrai produkcijai, kuri sukurta iki tokio teisės panaikinimo, dar galima taikyti atitinkamas vietos ir (arba) regionų kultūrinio turinio rėmimo programas.

                  Atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes ir su bendradarbiavimu šioje srityje susijusį politinį jautrumą, derėtų pasiūlyti priimti Tarybos sprendimą dėl teisės atnaujinimo. Toks pasiūlymas turėtų būti grindžiamas SESV 218 straipsnio 6 dalimi, nes jis susijęs su tarptautinio susitarimo dalies taikymo laikotarpio pratęsimu. Taisyklės, susijusios su Sąjungos institucijų valios formavimu, yra įtvirtintos Sutartyse ir jų negali nustatyti nei valstybės narės, nei pačios institucijos. Tarybos sprendimai dėl tarptautinių susitarimų sudarymo negali nukrypti nuo Sutartyse nustatytos prievolių, kylančių iš jais sudarytų tarptautinių susitarimų, taikymo laikotarpio pratęsimo tvarkos.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Antras teisės atnaujinimas Europos audiovizualiniam sektoriui bus proga išlikti ir plačiau įsitvirtinti sparčiai augančioje Korėjos rinkoje ir sukaupti daugiau patirties bei žinių.

                  Kai kurios valstybės narės jau sėkmingai įgyvendino dvišalius bendros produkcijos projektus, tačiau daugelis kitų to dar nepadarė, todėl ES lygmeniu taikoma teisė gali suteikti galimybę dalyvauti didesniam skaičiui šalių.

                  Europos Komisijos kompetencija filmų gamybos srityje yra ribota – tuo užsiima nacionaliniai kino fondai, taip pat ir tarptautinių bendros produkcijos projektų atveju. Taigi norint praktiškai įgyvendinti Protokolą, turėtų aktyviau įsitraukti nacionaliniai kino fondai.

               •Proporcingumo principas

                  Remiantis Europos audiovizualinės observatorijos atliktais tyrimais ir turimais duomenimis, bendros produkcijos kūriniai pritraukia didesnę auditoriją. Nuo 2009 m. ES filmai Korėjoje (kino teatruose) įgijo 5 proc. rinkos pagal žiūrovų skaičių ir 20 proc. – pagal išleistų filmų skaičių. Korėjos filmai ES įgijo 1 proc. rinkos pagal žiūrovų skaičių ir 2 proc. pagal išleistų filmų skaičių. Todėl įgyvendinant bendros produkcijos teisę būtų padedama didinti rinkos dalį kaip tik tokiu metu, kai rinka auga (nuo 2011 m. bendras parduotų bilietų skaičius Korėjoje išaugo 41 proc.).

                  Atrodo, kad kol kas vangus Protokolo įgyvendinimas susijęs su konkrečios informacijos apie nacionaliniu lygmeniu bendrai produkcijai skiriamas skatinimo priemones stoka. Todėl reikėtų imtis tikslinių veiksmų (įskaitant finansavimo galimybes, mokymą, tinklų kūrimą) tiek Europos, tiek nacionaliniu lygmeniu.

                  Be to, sėkmingi dvišaliai bendros produkcijos projektai rodo, kad galima nuveikti daugiau. Preliminariose diskusijose Audiovizualinių klausimų darbo grupėje valstybės narės išreiškė norą bendradarbiauti Europos lygmeniu, kad paskatintų bendrą produkciją pagal Europos protokolą, pasinaudodamos geriausios dvišalės patirties pavyzdžiais.

                  Norint imtis šių priemonių, teisę būtina atnaujinti.

               •Priemonės pasirinkimas

                  . Bet koks atskiras sprendimas dėl teisės turėtų būti priimamas kaip SESV 218 straipsnio 6 dalimi grindžiamas Tarybos sprendimas, nes ji susijusi su tarptautinių susitarimų dalių taikymo laikotarpio pratęsimu.

               3.EX-POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex-post vertinimas ir (arba) tinkamumo patikros

                  Netaikoma.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Protokole nustatyta, kad kiekviena Šalis įsteigia vietos patarėjų grupę (VPG), sudarytą iš kultūros ir audiovizualinio sektoriaus atstovų, kurių veikla susijusi su Protokolu reglamentuojamomis sritimis. 2016 m. rugsėjo 5 d. ES VPG susitiko Briuselyje, kad įvertintų, kokių rezultatų pasiekta kultūrų įvairovės didinimo ir abipusiai naudingo bendradarbiavimo kuriant bendrą produkciją srityje.

                  VPG atkreipė dėmesį į tai, kad pagal Protokole nustatytas sąlygas ES ir Korėjos bendros audiovizualinės produkcijos sukuriama mažai, tačiau sutarė, kad Protokolas vis dėlto gali būti naudinga priemonė. Grupė pritarė tam, kad būtų atnaujinta teisė remti ES ir Korėjos bendrą produkciją, nors būta tam tikrų abejonių dėl jos praktinės pridėtinės vertės – ji turėtų būti geriau išaiškinta veiklos vykdytojams. Komisija išplatino bendro pobūdžio informaciją apie Protokolą, tačiau specialistams reikia pateikti išsamesnės dalykinės informacijos. VPG taip pat padarė išvadą, kad, norint atkreipti dėmesį į privalumus, reikia skatinti Protokolo įgyvendinimą sektoriaus, valstybiniu ir ES lygmenimis.

                  2016 m. spalio 3 d. Europos Sąjungos Tarybos Kultūros reikalų komiteto posėdyje bendros audiovizualinės produkcijos rėmimo teisė buvo aptarta su ES valstybėmis narėmis. Valstybės narės išreiškė norą glaudžiau bendradarbiauti Europos lygmeniu siekiant skatinti bendrą produkciją.

                  Taigi Komisija raginama pritarti teisės pratęsimui po šių konsultacijų su valstybėmis narėmis ir atsižvelgiant į VPG nuomonę.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Naudotasi Europos audiovizualinės observatorijos tyrimų rezultatais ir duomenimis apie bendrą produkciją.

                  •
                        Poveikio vertinimas

                  Netaikoma.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Netaikoma.

               •Pagrindinės teisės

                  Netaikoma.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Nėra.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Komisija, pasinaudodama Europos audiovizualinės observatorijos ir sektoriaus duomenimis, nuolat stebės, kaip įgyvendinama bendros audiovizualinės produkcijos, ypač animacijos, rėmimo teisė.

                  Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos atstovų Kultūrinio bendradarbiavimo komitetas rinksis kartą per metus, kad stebėtų pažangą ir aptartų uždavinius bei galimybes.

               •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

                  Netaikoma.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

                  Teisė bus pratęsta dar trejiems metams – iki 2020 m. birželio mėn. Teisė išdėstyta Protokolo 5 straipsnyje, kaip pacituota toliau.

                  Įgyvendinant šį protokolą, bendra produkcija – Korėjos ir ES šalies bendrai sukurta audiovizualinė produkcija, į kurią investuota remiantis šio protokolo sąlygomis.

                  Šalys skatina derėtis dėl naujų bendros produkcijos kūrimo susitarimų tarp vienos ar kelių Europos Sąjungos valstybių narių ir Korėjos sudarymo ir pasirašytų susitarimų įgyvendinimo. Šalys patvirtina, kad Europos Sąjungos valstybės narės ir Korėja gali nustatyti finansines lengvatas bendrai audiovizualinei produkcijai, kaip nustatyta atitinkamuose galiojančiuose ar būsimuose dvišaliuose bendros produkcijos kūrimo susitarimuose, sudarytuose vienos ar kelių Europos Sąjungos valstybių narių ir Korėjos.

                  Šalys, laikydamosi savo teisės aktų, sudaro palankesnes sąlygas kurti bendrą produkciją ES šalies ir Korėjos kūrėjams, taip pat suteikdamos teisę bendrai produkcijai taikyti atitinkamas vietos ir (arba) regionų kultūrinio turinio rėmimo programas.

                  Bendrai audiovizualinei produkcijai galima taikyti ES šalies vietos ir (arba) regionų kultūrinio turinio rėmimo programas, suteikiant jai Europos kūrinio statusą pagal Direktyvos 89/552/EEB su pakeitimais, padarytais Direktyva 2007/65/EB, ar kitais pakeitimais, 1 straipsnio n punkto i papunktį, siekiant atitikti audiovizualinės produkcijos rėmimo reikalavimus, kaip nurodyta Direktyvos 89/552/EEB su pakeitimais, padarytais Direktyva 2007/65/EB, ar kitais pakeitimais, 4 straipsnio 1 dalyje ir 3i straipsnio 1 dalyje.

                  Bendrai audiovizualinei produkcijai galima taikyti Korėjos vietos ir (arba) regionų kultūrinio turinio rėmimo programas, kaip nurodyta 3 dalyje, suteikiant jai Korėjos kūrinio statusą, taikant Įstatymo dėl kino filmų ir vaizdo produkcijos rėmimo (įstatymas Nr. 9679, 2009 m. gegužės 21 d.) 40 straipsnį ar šį įstatymą iš dalies keičiančius teisės aktus ir Įstatymo dėl transliavimo (įstatymas Nr. 9280, 2008 m. gruodžio 31 d.) 71 straipsnį ar šį įstatymą iš dalies keičiančius teisės aktus ir Pranešimą dėl programų santykio (Korėjos komunikacijų komisijos pranešimas Nr. 2008-135, 2008 m. gruodžio 31 d.) ar šį pranešimą iš dalies keičiančius teisės aktus.

                  Teisė taikyti bendrai produkcijai vietos ir (arba) regionų kultūrinio turinio rėmimo programas suteikiama, jei laikomasi šių sąlygų:

                  a) bendra audiovizualinė produkcija sukurta įmonių, kurios tiesiogiai arba turint kontrolinį akcijų paketą priklauso Europos Sąjungos valstybei narei arba Korėjai ir (arba) Europos Sąjungos valstybės narės piliečiams arba Korėjos piliečiams;

                  b) bendrą produkciją kūrusių įmonių atstovaujantis (-ys) direktorius (-iai) arba vadovas (-ai) – Europos Sąjungos valstybės narės ir (arba) Korėjos pilietis (-čiai), galintis (-ys) įrodyti turintis (-ys) ten buveinę;

                  c) kuriant bendrą audiovizualinę produkciją, išskyrus animaciją, turi dalyvauti kūrėjai iš dviejų Europos Sąjungos valstybių narių. Animacijos produkcijos kūrėjai turi būti iš trijų Europos Sąjungos valstybių narių. Kiekvienos Europos Sąjungos valstybės narės kūrėjo ar kūrėjų finansinis įnašas yra ne mažesnis kaip 10 proc.;

                  d) mažiausias bendros audiovizualinės produkcijos, išskyrus animaciją, atitinkamas ES šalies (bendras) ir Korėjos kūrėjų finansinis įnašas yra ne mažesnis kaip 30 proc. visų audiovizualinės produkcijos gamybos išlaidų. Animacijos bendros produkcijos mažiausias įnašas yra ne mažesnis kaip 35 proc. visų audiovizualinės produkcijos gamybos išlaidų;

                  e) kiekvienos Šalies kūrėjų (bendras) įnašas atitinka realų techninį ir meninį dalyvavimą, užtikrinant dviejų Šalių įnašų pusiausvyrą. Visų pirma, bendros audiovizualinės produkcijos, išskyrus animaciją, kiekvienos Šalies kūrėjų (bendras) techninis ir meninis įnašas nesiskiria daugiau nei 20 procentinių punktų, palyginti su jų finansiniu įnašu, ir bet kuriuo atveju nėra didesnis nei 70 proc. viso įnašo. Animacijos produkcijos kiekvienos Šalies kūrėjų (bendras) techninis ir meninis įnašas nesiskiria daugiau nei 10 procentinių punktų, palyginti su jų finansiniu įnašu, ir bet kuriuo atveju nėra didesnis nei 65 proc. viso įnašo;

                  f) trečiųjų šalių, pasirašiusių UNESCO konvenciją, kūrėjai gali dalyvauti kuriant bendrą audiovizualinę produkciją, jei jų įnašas nėra didesnis nei 20 proc., jei įmanoma, visų gamybos išlaidų ir (arba) techninio ir meninio įnašo į audiovizualinę produkciją.

                  Šiomis sąlygomis siekiama užtikrinti, kad bendra produkcija būtų europinio pobūdžio (turi dalyvauti bent dvi valstybės narės) ir kad išlaidos bei nauda bendros produkcijos projekte dalyvaujančioms šalims pasiskirstytų tolygiai. Todėl šalims nustatytas mažiausio finansinio įnašo dydis, o techninis ir meninis įnašas, kurį sudaro specialistų įnašas – taigi jis susijęs su įsidarbinimo galimybėmis – turėtų būti ne daugiau kaip 10 proc. didesnis negu finansinis įnašas. Animacijos produkcijai keliami aukštesni reikalavimai, nes šis sektorius yra jautresnis, jame reikia didesnio techninio įnašo, todėl ES ir Korėjos išlaidų skirtumai galėtų būti didesni.

                  Šalys patvirtina, kad teisė taikyti bendrai produkcijai atitinkamas jų vietos ir (arba) regionų kultūrinio turinio rėmimo programas, užtikrina abipusę naudą ir kad kriterijus atitinkančiai bendrai produkcijai suteikiamas Europos arba Korėjos kūrinio statusas nenustatant jokių papildomų sąlygų.

                  Teisė taikyti bendrai produkcijai vietos ir (arba) regionų kultūrinio turinio rėmimo programas suteikiama trejiems metams.

               2017/0081 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl teisės remti bendrą produkciją taikymo laikotarpio pratęsimo, kaip nustatyta Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimo Protokolo dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais 5 straipsnyje

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 167 straipsnio 3 dalį kartu su 218 straipsnio 6 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,

               kadangi:

               (1)2015 m. spalio 1 d. Taryba priėmė Sprendimą 2015/2169 dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimo sudarymo (toliau – Sprendimas);

               (2)į Susitarimą įtrauktas Protokolas dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais (toliau – Protokolas), kuriuo, kaip teigiama jo 1 straipsnyje, nustatoma Šalių bendradarbiavimo sistema, pagal kurią Šalys sudaro palankesnes sąlygas kultūrinės veiklos, kultūros vertybių ir paslaugų mainams, įskaitant, inter alia, audiovizualinį sektorių. Protokolo 5 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad Protokolo šalys sudaro palankesnes sąlygas kurti bendrą produkciją ES šalies ir Korėjos kūrėjams, be kita ko, suteikdamos teisę bendrai produkcijai taikyti atitinkamas vietos ir (arba) regionų kultūrinio turinio rėmimo programas (toliau – teisė);

               (3)Protokolo 5 straipsnio 8 dalies b punkte nustatyta, kad po pirminio trejų metų laikotarpio teisė atnaujinama trejiems metams ir po to ji bus savaime atnaujinama tokios pat trukmės laikotarpiams, jei Šalis nepanaikins šios teisės, pranešdama raštu ne vėliau kaip prieš tris mėnesius iki pirminio ar bet kurio kito laikotarpio pabaigos;

               (4)atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes ir su bendradarbiavimu šioje srityje susijusį politinį jautrumą, manoma, kad tinkama pasiūlyti atskirą sprendimą, kuriuo būtų pratęstas teisės taikymo laikotarpis;

               (5)Protokolo 3 straipsnio 5 dalyje nurodyta vietos patarėjų grupė pritarė teisės taikymo laikotarpio pratęsimui, kaip nustatyta Protokolo 5 straipsnio 8 dalyje;

               (6)Komisija teisės taikymo laikotarpio pratęsimui pritaria;

               (7)šis sprendimas neturėtų turėti įtakos atitinkamai Sąjungos ir valstybių narių kompetencijai,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Teisės bendrai audiovizualinei produkcijai taikyti atitinkamas Šalių vietos ir (arba) regionų kultūrinio turinio rėmimo programas, kaip nustatyta Protokolo 5 straipsnyje, taikymas pratęsiamas trejiems metams – nuo 2017 m. liepos 1 d. iki 2020 m. birželio 30 d.

               2 straipsnis

               Tarybos pirmininkas paskiria asmenį, įgaliotą Europos Sąjungos vardu informuoti Korėjos Respubliką, kaip numatyta Protokolo 5 straipsnio 8 dalies b punkte, ir taip išreikšti Europos Sąjungos sutikimą pratęsti teisės bendrai audiovizualinei produkcijai taikyti atitinkamas Šalių vietos ir (arba) regionų kultūrinio turinio rėmimo programas, kaip numatyta Protokolo 5 straipsnyje, taikymo laikotarpį trejiems metams – nuo 2017 m. liepos 1 d. iki 2020 m. birželio 30 d.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas