Svarbus teisinis pranešimas

|

52008PC0676

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamojo informacinio tinklo (CIWIN) {SEC(2008)2701} {SEC(2008)2702}  /* KOM/2008/0676 galutinis - CNS 2008/0200 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 27.10.2008KOM(2008) 676 galutinis2008/0200 (CNS)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamojo informacinio tinklo (CIWIN) {SEC(2008)2701}{SEC(2008)2702}(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėSPasiūlymo pagrindas ir tikslai2004 m. birželio mėn. Europos Vadovų Taryba paprašė Komisijos parengti bendrą ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos strategiją. 2004 m. spalio 20 d. Komisija priėmė Komunikatą dėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos kovojant su terorizmu, kuriame pateikė pasiūlymų, kaip būtų galima sustiprinti Europoje vykdomą teroristinių išpuolių prieš ypatingos svarbos infrastruktūros objektus prevenciją, parengtį jiems ir reakciją į šiuos išpuolius. Taryba 2004 m. gruodžio mėn. priimtose išvadose „Dėl teroristinių išpuolių prevencijos, parengties ir reagavimo“ ir „ES solidarumo programos dėl terorizmo grėsmės ir išpuolių padarinių“ pritarė Komisijos ketinimui pasiūlyti Europos programą dėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos (angl. EPCIP) ir sutiko, kad Komisija sukurtų Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamąjį informacinį tinklą (angl. CIWIN).2006 m. gruodžio mėn. Komisija pasiūlė direktyvą dėl Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektų (angl. ECI) nustatymo ir priskyrimo jiems bei būtinybės gerinti jų apsaugą vertinimo. Tais pačiais metais Komisija paskelbė komunikatą dėl Europos programos dėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos (EPCIP). Šiuose dokumentuose išdėstyti ES infrastruktūros apsaugos pagrindai. Komunikate apibūdinta bendra ES ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos sistema, paaiškinant, kaip Europos programa dėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos (įskaitant Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamąjį informacinį tinklą) galėtų būti įgyvendinama.CIWIN iniciatyva yra EPCIP dalis, susijusi su ES valstybių narių informacijos keitimosi procesu ir šio proceso informacinių technologijų sistema.Bendrosios aplinkybėsEuropos Sąjungos saugumo ir ekonomikos lygis, taip pat jos piliečių gerovė priklauso nuo tam tikros infrastruktūros ir jos teikiamų paslaugų. Pavyzdžiui, ES ir jos valstybėms narėms gyvybiškai svarbūs telekomunikacijų ir energijos tinklai, finansinės paslaugos ir transporto sistemos, sveikatos paslaugos, švaraus geriamojo vandens ir maisto tiekimas. Sunaikinus pagrindines paslaugas teikiančią infrastruktūrą, sutrikdžius jos veiklą arba tinkamai nesureagavus į tokio pobūdžio įvykį, ES galėtų būti prarastos žmonių gyvybės, sunaikintas turtas ir smuktų visuomenės pasitikėjimas. Dėl sudėtingos tarpusavio priklausomybės tam tikras įvykis gali turėti „domino efektą“ kitiems sektoriams ir gyvenimo sritims, kurios tarpusavyje nėra tiesiogiai ir pastebimai susijusios. Tokia tarpusavio sąsaja dar nepakankamai ištirta, todėl gali būti, kad ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsauga ir ES piliečių saugumas nepakankamai užtikrinami.Šiandien Europos Sąjungoje taikomos įvairios pavienės ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos priemonės ir su šia apsauga susijusios pareigos, tačiau netaikomi jokie bendri būtinieji standartai. Kai kurios valstybės narės jau padarė didelę pažangą nustatydamos savo nacionalinės ypatingos svarbos infrastruktūros objektus, įvedė griežtas apsaugos priemones ir minėtųjų objektų apsaugą užtikrina pasitelkdamos įvairius metodus bei struktūras. Kitos valstybės narės dar tik pradeda šį procesą, tad joms labai praverstų galimybė pasinaudoti gerąja patirtimi, pavyzdžiui, rizikos vertinimo metodika. Egzistuoja dvejopo – geografinio (t. y. tarp valstybių narių) ir sektoriaus (t. y. tarp įvairių ypatingos svarbos objektų apsaugos (angl. CIP) sektorių) – pobūdžio problema.Valstybių narių informacijos mainai – itin sudėtinga užduotis, kurią reikia spręsti labai apgalvotai. Svarbu išvengti veiklos dubliavimosi, kuris gali atsirasti dėl to, kad turima nepakankamai informacijos apie panašią padėtį kitose valstybėse narėse: pavyzdžiui, informacija apie vienos valstybės narės gerąją patirtį padėtų sutaupyti lėšų, nes kitose valstybėse narėse nereikėtų iš naujo kurti panašios tvarkos.Kita problema yra tai, kad suinteresuotosios šalys vengia keistis slapta informacija. Siekiant, kad informacija būtų keičiamasi veiksmingai, būtina kurti pasitikėjimu ir lankstumu pagrįstą aplinką.Pasiūlymo srityje taikomos nuostatosŠiuo metu Europos Sąjungoje nėra jokių nuostatų dėl informacijos mainų ir įspėjimų, kurios būtų taikomos ypatingos saugos infrastruktūros objektų apsaugos srityje, nors 2006 m. Komisija pasiūlė Direktyvą dėl Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektų nustatymo ir priskyrimo jiems bei būtinybės gerinti jų apsaugą vertinimo (COM(2006) 787 galutinis). Tais pačiais metais Komisija paskelbė komunikatą dėl Europos programos dėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos (COM (2006) 786 galutinis). 2008 m. birželio mėn. Taryba pasiekė politinį susitarimą dėl minėtosios direktyvos, ją numatyta patvirtinti 2008 m. antrąjį pusmetį.Be to, Europos Sąjungoje veikia kelios skubaus įspėjimo apie pavojų sistemos (angl. RAS), skirtos atskiriems sektoriams. Pagrindinis Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamojo informacinio tinklo (CIWIN) ir egzistuojančių skubaus įspėjimo apie pavojų sistemų (RAS) skirtumas – tai, kad CIWIN apimtų keletą sektorių. Nė viena šiuo metu veikianti RAS neatlieka bendros keletą sektorių apimančios funkcijos, kuria galėtų naudotis ne vien avarinės tarnybos, bet ir platesnis suinteresuotųjų šalių ratas (atitinkamos nacionalinės ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos (CIP) tarnybos, ministerijos ir kt.):-  Tarybos sprendimas, nustatantis Bendrijos civilinės saugos mechanizmą (nauja redakcija) (2007/779/EB, Euratomas);-  Tarybos sprendimas dėl Bendrijoje nustatomos skubaus pasikeitimo informacija radiacinės avarijos atveju tvarkos, pagal kurią sukuriama Bendrijos skubaus keitimosi informacija apie radiologinį pavojų sistema (87/600/Euratomas);-  1982 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyva Nr. 82/894/EB dėl pranešimo apie gyvūnų ligas Bendrijoje (82/894/EEB);-  Tarybos direktyva dėl apsaugos priemonių nuo augalams ir augaliniams produktams kenksmingų organizmų įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje (2000/29EB);-  Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas dėl užkrečiamųjų ligų epidemiologinės priežiūros ir kontrolės tinklo Bendrijoje sukūrimo (2119/98/EB);-  Europos Parlamento ir Tarybos direktyva dėl bendros gaminių saugos (2001/95/EB);-  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB), nustatantis maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantis Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantis su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (178/2002);-  Komisijos sprendimas dėl integruotosios kompiuterinės veterinarijos sistemos, vadinamos Traces , sukūrimo (2003/623/EB);-  Komisijos sprendimas, pakeičiantis jos vidaus darbo tvarkos taisykles (2006/25/EB, Euratomas).Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisŠis pasiūlymas visiškai atitinka Europos Sąjungos tikslus, o ypač tikslą „puoselėti ir plėtoti Sąjungą kaip laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje laisvas asmenų judėjimas užtikrinamas kartu taikant atitinkamas išorės sienų kontrolės, prieglobsčio suteikimo, imigracijos ir nusikalstamumo prevencijos bei kovos su juo priemones“.Šis pasiūlymas atitinka kitas politikos kryptis, kadangi jo tikslas – ne pakeisti esamas priemones, bet jas papildyti, siekiant gerinti Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektų (ECI) apsaugą.KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMASKonsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisKonsultavimosi metodai, pagrindiniai tiksliniai sektoriai ir bendra informacija apie respondentusDėl Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamojo informacinio tinklo (CIWIN) su visomis susijusiomis suinteresuotosiomis šalimis buvo tariamasi per konsultacijas dėl Europos programos dėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos (EPCIP). Konsultacijos vyko šiais būdais:-  2005 m. lapkričio 17 d. priimta Žalioji knyga apie Europos programą dėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos, konsultacijų laikotarpis baigėsi 2006 m. sausio 15 d. Oficialius atsakymus per konsultacijas pateikė 22 valstybės narės. Pastabas taip pat pateikė maždaug 100 privačiojo sektoriaus atstovų. Dauguma respondentų palaikė idėją kurti CIWIN.-  Komisija organizavo keletą neoficialių valstybių narių ypatingos svarbos infrastruktūros objektų institucijų ryšiams susitikimų (2005 m. gruodžio, 2006 m. vasario, 2006 m. gruodžio, 2007 m. lapkričio, 2008 m. vasario ir 2008 m. kovo mėn.).-  2008 m. sausio mėn. išorės rangovas parengė tyrimą „Unisys“ dėl Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamojo informacinio tinklo (CIWIN) kūrimo. Tyrimo metu rangovas visose 27 valstybėse narėse atliko apklausas dėl CIWIN.-  Surengti neoficialūs susitikimai su privačiojo sektoriaus atstovais. Surengta daug neoficialių susitikimų su privačiojo verslo bei pramonės asociacijų atstovais.Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgtaNors Žalioji knyga apie Europos programą dėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos (EPCIP) buvo platesnio pobūdžio ir su suinteresuotosiomis šalimis konsultuotasi dėl daugelio EPCIP aspektų (pvz., dėl EPCIP tikslo ir pagrindinių principų, įgyvendinimo etapų ir kt.), dalis šios knygos taip pat skirta CIWIN klausimams.Atsakymai dėl Žaliosios knygos apie Europos programą dėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos ir su visomis suinteresuotosiomis šalimis vykstančios diskusijos turėjo daug įtakos rengiant pasiūlymą dėl CIWIN. Iš pradžių valstybės narės laikėsi skirtingų požiūrių į CIWIN kūrimą. Kai kurios jų palaikė idėją, kad CIWIN turėtų būti daugiapakopė ryšių (įspėjimo) sistema, kuri vykdytų dvi atskiras funkcijas: būtų skubaus įspėjimo apie pavojų sistema ir elektroninis forumas, kuriame būtų keičiamasi idėjomis dėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos bei gerąja patirtimi. Tačiau nemažai valstybių narių buvo linkusios CIWIN priskirti tik forumo arba tik skubaus įspėjimo apie pavojų sistemos, per kurią būtų palaikomas valstybių narių ir Komisijos ryšys, funkciją. Dvi valstybės narės per konsultacijas pareiškė neigiamą nuomonę dėl CIWIN sistemos. Kadangi nuomonės skyrėsi, klausimas buvo aptariamas reguliariuose Ypatingos svarbos infrastruktūros apsaugos objektų institucijų ryšiams susitikimuose su valstybėmis narėmis. Galutinė CIWIN koncepcija – šių diskusijų rezultatas.Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimasSusijusios mokslo ir (arba) tiriamųjų duomenų sritys2006, 2007 ir 2008 m. dažnai vykusiuose susitikimuose, seminaruose ir konsultacijose dėl Žaliosios knygos apie Europos programą dėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos buvo surinkti tiriamieji duomenys. Informacija buvo gauta iš visų susijusių suinteresuotųjų šalių.Taikyti metodai2006 m. kovo mėn. Komisija sudarė sutartį dėl CIWIN galimybių studijos, kurios tikslas – surinkti informaciją apie geriausią patirtį CIP srityje ir aptarti su valstybių narių ekspertais reikalavimus, kurie turėtų būti keliami CIWIN kaip mainų tinklui ir kaip skubaus įspėjimo apie pavojų sistemai, atsižvelgiant į esamas nacionalines ir tarptautines infrastruktūras bei tinklus.Dar vienas tikslas – sukurti bendrą su ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsauga susijusios informacijos mainų platformą.Pagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais konsultuotasiVisos ES valstybės narės.Gautos ir panaudotos informacijos santraukaNebuvo užsiminta apie galimus rimtus pavojus, kurių pasekmės būtų nepataisomos.Priemonės, kuriomis siekiama supažindinti visuomenę su ekspertų nuomonePoveikio vertinimo priedai.Poveikio vertinimasSusitarimas patvirtinti atskirą pasiūlymą dėl CIWIN jau pasiektas patvirtinus EPCIP paketą, tiksliau – Komisijos komunikatą dėl EPCIP. Poveikio vertinime buvo apsvarstytos penkios politikos galimybės:1 galimybė. Nekeisti esamos padėties. Pasirinkus šią galimybę, Europos lygiu nebūtų vykdoma jokia bendra veikla – kiekviena valstybė narė pati spręstų šį klausimą.2 galimybė. CIWIN – atnaujinta esamų skubaus įspėjimo apie pavojų sistemų (RAS) versija. Pasirinkus šią galimybę, CIWIN užtikrintų esamų RAS sąveiką ir sudarytų galimybę šiomis sistemomis naudotis įvairioms Europos Sąjungos tarnyboms ir valstybių narių ministerijų tarnyboms; šiuo atveju reikėtų peržiūrėti esamos informacinių technologijų (IT) architektūros funkcijas ir atlikti jos teisinio pagrindo pakeitimus. Kadangi minėtoji sistema vykdytų tik skubaus įspėjimo apie pavojų funkciją, siekiant šią sistemą papildyti informacijos ir gerosios patirties mainų platforma reikėtų atlikti esamų RAS peržiūrą, kuri brangiai kainuotų.3 galimybė. CIWIN – atvira (neapsaugotų) su CIP susijusios informacijos mainų platforma. Pasirinkus šią galimybę, reikėtų sukurti plačiajai visuomenei prieinamą IT priemonę, kuri veiktų kaip įprasta interneto svetainė. Be abejo, ji padėtų geriau informuoti apie ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugą Europoje ir skatintų suinteresuotąsias šalis vykdyti tiesioginius informacijos mainus. Tačiau įkeliamos informacijos savininkas nežinotų, kas bus galutinis vartotojas, todėl būtų įkeliamas gana ribotas informacijos kiekis.4 galimybė. CIWIN – saugi savanoriška daugiapakopė ryšių (įspėjimo) sistema, kuri vykdytų dvi atskiras funkcijas: būtų skubaus įspėjimo apie pavojų sistema ir elektroninis forumas, kuriame būtų keičiamasi idėjomis dėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos bei gerąja patirtimi. Pasirinkus šią galimybę, CIWIN būtų sukurta kaip IT priemonė, pajėgi saugoti ir perduoti slaptą informaciją (iki „ES RIBOTO NAUDOJIMO“ lygio). Sistema vykdytų dvi pagrindines funkcijas: 1) būtų saugus informacijos mainų forumas, kuriame ypač daug dėmesio skiriama ES lygio gerosios patirties mainams, dialogui ir pasitikėjimo kūrimui; 2) veiktų kaip ypatingos svarbos infrastruktūros objektams skirta skubaus įspėjimo apie pavojus sistema. Valstybės narės galėtų savo nuožiūra naudotis visa sistema, kuria nors viena jos funkcija arba visai ja nesinaudoti.5 galimybė. CIWIN – privaloma daugiapakopė ryšių (įspėjimo) sistema, kuri vykdytų dvi atskiras funkcijas: būtų skubaus įspėjimo apie pavojų sistema ir elektroninis forumas, kuriame būtų keičiamasi idėjomis dėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos bei gerąja patirtimi. Remiantis šia galimybe, CIWIN būtų privaloma sistema – kiekviena valstybė narė privalėtų į ją nuolat įkelti ir atnaujinti svarbią informaciją.Komisija atliko poveikio vertinimą, nurodytą Darbo programoje. 4 galimybė, pagal kurią CIWIN būtų kuriama kaip saugi savanoriška daugiapakopė ryšių (įspėjimo) sistema, kuri vykdytų dvi atskiras funkcijas: būtų skubaus įspėjimo apie pavojų sistema ir elektroninis forumas, kuriame būtų keičiamasi idėjomis dėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos bei gerąja patirtimi, pasirodė turinti daugiausiai privalumų ir mažiausiai trūkumų. Pasirinkus šią galimybę, CIWIN suteiktų saugią informacijos mainų aplinką, didintų suinteresuotųjų šalių tarpusavio pasitikėjimą ir leistų keistis įspėjimais apie pavojų.CIWIN poveikio vertinimo kopija pridedama.TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAISiūlomų veiksmų santraukaSiūlomų veiksmų tikslas – padėti valstybėms narėms keistis informacija apie bendras grėsmes, pažeidžiamumą ir atitinkamas rizikos mažinimo priemones bei strategijas, kuriomis siekiama didinti ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugą.Teisinis pagrindasPasiūlymo teisinis pagrindas – Europos bendrijos steigimo sutarties 308 straipsnis ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 203 straipsnis.Subsidiarumo principasSubsidiarumo principas taikomas tiek, kiek pasiūlymas nepriklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai.Valstybės narės negali tinkamai pasiekti pasiūlymo tikslų dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių).Subsidiarumo principas nėra pažeidžiamas, kadangi priemonių, kurių siūloma imtis šiame pasiūlyme, nė viena ES valstybė narė atskirai negalėtų įgyvendinti, todėl jų reikia imtis ES lygiu.Kiekviena valstybė narė pati atsako už ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugą savo teritorijoje, tačiau įdiegti visą Europos Sąjungą apimančią tarpvalstybinę platformą, kuri padėtų užtikrinti, kad informacija prieinama visoms valstybėms narėms, kurioms ji būtų naudinga, galima tik ES lygiu.Bendrijos veiksmai leis geriau siekti pasiūlymo tikslų dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių).Nė viena valstybė narė atskirai negali užtikrinti nei Europos masto informacijos mainų, nei skubių įspėjimų apie pavojų mainų. Todėl suprantama, kad ES lygio veikla suteiktų pridėtinės vertės, nes būtų koordinuojama tokia informacija, kuria gali būti disponuojama, bet nesidalijama su kitais.Tik taikant europinį metodą galima užtikrinti, kad vienodos sąlygos būtų sudarytos toms valstybėms narėms, kurios nori dalintis informacija, ir toms, kurios nori ją gauti, kad bendradarbiaujančios valstybės narės nebūtų diskriminuojamos geografiniu požiūriu ir kad informacija tikrai pasiektų tuos, kurie jos pageidauja.Europos tarpdisciplininis bendradarbiavimas ir nacionalinė apsauga bei saugumas yra tiesiogiai susiję. Nūdienos sąlygomis, kai tarpvalstybinius sektorius sieja tarpusavio priklausomybė tiek geografiniu, tiek sektorių požiūriu, valstybės narės gali teikti paslaugas kitoms valstybėms narėms arba gali turėti įtakos kitose valstybėse narėse teikiamoms paslaugoms. Kyla pavojus, kad viena valstybė narė gali nukentėti dėl to, kad kita valstybė savo teritorijoje tinkamai neapsaugojo infrastruktūros objektų.Europinio masto infrastruktūrų daugėja, todėl nepakanka vadovautis vien tik nacionaliniu požiūriu. Egzistuoja aiški būtinybė kovoti su įvairaus pobūdžio grėsmėmis, kurios gali turėti poveikį Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektams.Todėl šis pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą.Proporcingumo principasPasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių).Šiuo pasiūlymu nesiekiama daugiau nei reikalinga siekiant pagrindinių valstybių narių bendradarbiavimo šioje srityje tikslų, ypač atsižvelgiant į valstybių narių pasiryžimą dalyvauti veikloje. Siūlomi tokio pobūdžio veiksmai, kad valstybės narės gali pačios pasirinkti, ar dalyvauti CIWIN sistemoje.Atsižvelgiant į CIWIN privalumus, galima teigti, kad šis tinklas neturėtų didelio tiesioginio finansinio poveikio nei valstybių narių, nei ES biudžetui. Pavyzdžiui, priežiūros išlaidos vidutiniškai siektų 550 000 EUR per metus, tuo tarpu incidentai, kurių CIWIN padėtų išvengti arba sumažintų jų mastą, kainuotų daug brangiau.Pasirinkta priemonėSiūloma priemonė – Tarybos sprendimas.Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių).Siekiant, kad CIWIN modelis būtų visiškai įgyvendintas ir juo galėtų naudotis visos ES valstybės narės, reikia teisinio pagrindo. Kadangi šia teisine priemone būtų sprendžiamas konkretus, o ne bendro pobūdžio klausimas, siekiant šio tikslo labiausiai tiktų Tarybos sprendimas, kuriuo sistemos vartotojai (valstybės narės ir Komisija), be kita ko, būtų įpareigoti paisyti galimo informacijos, kuria keičiamasi, konfidencialumo.POVEIKIS BIUDžETUIPoveikis biudžetui įvertintas pridėtoje finansinėje pažymoje. Prie šio sprendimo įgyvendinimo prisidės 2007–2013 m. terorizmo ir kitos su saugumu susijusios rizikos prevencijos, parengties ir padarinių valdymo programa.PAPILDOMA INFORMACIJAImitacija, bandymų etapas ir pereinamasis laikotarpisPasiūlymui buvo arba bus taikoma imitacija arba bandymų etapas.Peržiūros, pakeitimo, laikino galiojimo sąlygaPasiūlyme numatyta peržiūros sąlyga.Pasiūlyme numatyta pakeitimo sąlyga.2008/0200 (CNS)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamojo informacinio tinklo (CIWIN)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 308 straipsnį,atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 203 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[2],kadangi:(1) 2004 m. gruodžio mėn. priimtose išvadose „Dėl teroristinių išpuolių prevencijos, parengties ir reagavimo“ ir „ES solidarumo programos dėl terorizmo grėsmės irišpuolių padarinių“ Taryba pritarė Komisijos ketinimui pasiūlyti Europos programądėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos (angl. EPCIP)ir sutiko, kad Komisija sukurtų Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamąjį informacinį tinklą (angl. CIWIN)[3].(2) 2005 m. lapkričio mėn. Komisija priėmė Žaliąją knygą apie Europos programą dėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos (angl. EPCIP), kurioje numatytos politikos alternatyvos, kaip Komisija galėtų sukurti EPCIP ir CIWIN. Konsultuojantis dėl Žaliosios knygos paaiškėjo, kad dauguma valstybių narių suinteresuotos CIWIN kūrimu.(3) 2006 m. gruodžio mėn. Komisija priėmė komunikatą dėl EPCIP[4], kuriame paskelbė, kad CIWIN būtų kuriamas atskiru Komisijos pasiūlymu ir kad šis tinklas atliktų saugių gerosios patirties mainų platformos funkciją.(4) Keletas incidentų, susijusių su Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektais, pavyzdžiui, 2006 m. Europoje dingusi elektros srovė, parodė, kad siekiant išvengti incidento arba sumažinti jo mastą, reikia geriau ir veiksmingiau keistis informacija.(5) Tikslinga sukurti informacijos sistemą, kuria naudodamosi valstybės narės ir Komisija galėtų keistis ypatingos svarbos infrastruktūros apsaugos (CIP) srities informacija ir įspėjimais, skatinti tarpusavio dialogą CIP klausimais, prisidėti remiant integraciją ir geriau koordinuoti atskiras nacionalines CIP mokslinių tyrimų programas.(6) CIWIN turėtų padėti gerinti ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugą Europos Sąjungoje, aprūpindamas informacijos sistema, kuri palengvintų valstybių narių bendradarbiavimą, ir būdamas greita bei veiksminga lėtų informacijos apie Bendrijos ypatingos svarbos infrastruktūras paieškos būdų alternatyva.(7) CIWIN visų pirma turėtų skatinti atitinkamų priemonių, kurių tikslas – palengvinti gerosios praktikos mainus, kūrimą, taip pat būti saugi informacijos apie tiesioginius pavojus ir įspėjimų perdavimo priemonė.(8) CIWIN turėtų padėti išvengti informacijos dubliavimosi, kuriant šį tinklą turėtų būti atsižvelgta į visų esamų sektoriams skirtų skubaus įspėjimo apie pavojų sistemų (RAS) specifines charakteristikas, patirtį, tvarką ir kompetencijos sritis.(9) Per keletą metų Komisija įgijo praktinių įgūdžių padėti reaguoti į įvairaus pobūdžio nenumatytas situacijas pasitelkdama keletą skubaus įspėjimo apie pavojų sistemų, pritaikytų tam tikriems sektoriams ir skirtų specializuotoms ES tarnyboms. Tačiau esamos skubaus įspėjimo apie pavojų sistemos neatlieka ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos funkcijos, kuria galėtų naudotis ne tik atskiro sektoriaus institucijos arba avarinės tarnybos, bet ir platesnis suinteresuotųjų šalių ratas.(10) Kadangi valstybių narių ypatingos svarbos infrastruktūros objektai tarpusavyje susiję, o šių objektų apsaugos lygis valstybėse narėse skiriasi, reikia sukurti bendrą keletą sektorių apimančią Bendrijos priemonę, skirtą keistis informacija ir įspėjimais apie ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugą – taip būtų didinamas ir piliečių saugumas.(11) Atsižvelgdama į būsimą Telematikos paslaugų tarp Europos administracijų (S-TESTA) ryšių tinklą arba bet kokį kitą lygiavertį Komisijos administruojamą saugų tinklą, Komisija turėtų priimti sprendimą dėl tinkamiausios CIWIN technologinės platformos ir reikalauti, kad galutiniai vartotojai atitiktų Komisijos nustatytus techninius reikalavimus.(12) Siekiant, kad atitinkamos suinteresuotosios šalys keistųsi informacija apie ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugą, reikia kurti pasitikėjimu pagrįstus santykius, kad privačios nuosavybės teise priklausanti arba slapta informacija, kuria savanoriškai dalijamasi, nebūtų skelbiama viešai ir kad šie įslaptinti duomenys būtų atitinkamai apsaugoti.(13) Teisė naudotis CIWIN turėtų būti suteikiama tik įgaliotiems vartotojams, laikantis nustatytų sąlygų, procedūrų ir saugumo priemonių. Valstybėse narėse prieigos teisė turėtų būti suteikiama tik kompetentingoms nacionalinės valdžios institucijoms, o Komisijoje – tik kompetentingoms tarnyboms.(14) Bet kokios CIWIN eksploatavimo Bendrijos lygiu išlaidos turėtų būti dengiamos iš Bendrijos išteklių ir (arba) iš atitinkamų Bendrijos programų.(15) Bet kokias CIWIN eksploatavimo nacionaliniu lygiu išlaidas turėtų padengti pačios valstybės narės, nebent pagal Bendrijos nustatytą tvarką būtų numatyta kitaip.(16) Kadangi valstybės narės negali pakankamai veiksmingai įgyvendinti veiklos tikslų, t. y. užtikrinti saugių ir greitų valstybių narių informacijos mainų, ir todėl siekiant numatytos veiklos rezultato šį tikslą sėkmingiau galima pasiekti Bendrijos lygiu, Bendrija gali imtis priemonių pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti.(17) Šiame sprendime atsižvelgta į pagrindines teises ir principus, visų pirma pripažintus Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnis DalykasŠiuo sprendimu sukuriama saugi informacijos, ryšių ir įspėjimo sistema – Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamasis informacinis tinklas (CIWIN); šio tinklo paskirtis – padėti valstybėms narėms keistis informacija apie bendras grėsmes, pažeidžiamumą ir atitinkamas su ypatingos svarbos infrastruktūros objektais susijusios rizikos mažinimo priemones bei strategijas.2 straipsnis Terminų apibrėžtysŠiame sprendime vartojamų terminų apibrėžtys:Ypatingos svarbos infrastruktūros objektai – valstybėse narėse esantis turtas, sistemos arba jų dalys, kurios būtinos siekiant palaikyti gyvybines visuomenes funkcijas, žmonių sveikatą, saugumą ir saugą, ekonominę arba socialinę gerovę ir kurių sunaikinimas arba veiklos sutrikdymas turėtų didelį poveikį valstybėms narėms, nes minėtosios funkcijos nebebūtų vykdomos.Dalyvaujančioji valstybė narė – valstybė narė, kuri su Komisija pasirašė susitarimo memorandumą.Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamojo tinklo (CIWIN) administratorius – atitinkamos valstybės narės arba Komisijos Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamojo tinklo asmuo ryšiams, kuris užtikrina, kad atitinkama valstybė narė arba Komisija tinkamai naudotųsi Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamuoju tinklu ir laikytųsi naudojimosi gairių.Grėsmė – požymis, aplinkybė arba įvykis, galintys sutrikdyti ypatingos svarbos infrastruktūros objekto ar jo dalies veiklą arba jį sunaikinti.3 straipsnisDalyvavimasDalyvauti Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamojo informacinio tinklo veikloje ir naudotis šiuo tinklu gali visos valstybės narės. Dalyvauti Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamojo informacinio tinklo veikloje galima su sąlyga, kad pasirašomas susitarimo memorandumas, kuriame išdėstyti Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamajam informaciniam tinklui taikomi techniniai bei saugumo reikalavimai ir pateikta informacija apie vietas, kurias reikia prijungti prie Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamojo informacinio tinklo.4 straipsnis Funkcijos1) Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamasis informacinis tinklas vykdo šias dvi funkcijas:a) yra su ypatingos svarbos infrastruktūros objektais susijusios informacijos mainų elektroninis forumas;b) atlieka skubaus įspėjimo apie pavojų funkciją, kuria naudodamosi dalyvaujančiosios valstybės narės ir Komisija gali skelbti įspėjimus apie tiesioginę riziką ir grėsmę ypatingos svarbos infrastruktūros objektams.2) Elektroninį forumą sudaro nuolatinės ir laikinosios sritys.Nuolatinės sritys visada yra sistemoje. Jų turinys gali būti patikslintas, tačiau pačios sritys negali būti pašalintos, pervadintos ar papildytos naujomis sritimis. Nuolatinių sričių sąrašas pateiktas I priede.Laikinosios sritys sukuriamos pagal poreikį, jos skirtos konkrečiam tikslui. Pasiekus pradinį tikslą, šios sritys panaikinamos. II priede pateiktas laikinųjų sričių, kurias reikia sukurti įdiegus CIWIN, sąrašas.5 straipsnisValstybių narių vaidmuo1) Dalyvaujančiosios valstybės narės paskiria CIWIN administratorių ir apie tai informuoja Komisiją. CIWIN administratorius savo valstybėje narėje atsakingas už CIWIN prieigos teisių suteikimą arba atsisakymą jas suteikti.2) Dalyvaujančiosios valstybės narės prieigą prie CIWIN suteikia vadovaudamosi Komisijos patvirtintomis gairėmis.3) Dalyvaujančiosios valstybės narės teikia ir reguliariai atnaujina atitinkamą visai ES svarbią informaciją apie ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugą.6 straipsnisKomisijos vaidmuo1) Komisija atsakinga už:a) CIWIN techninę plėtrą ir valdymą, įskaitant jo IT struktūrą ir informacijos mainų elementus;b) sistemos naudojimo sąlygų, įskaitant informacijos konfidencialumo, perdavimo, saugojimo, pildymo ir pašalinimo sąlygas, gairių nustatymą; Komisija taip pat sukuria visos arba atrankinės prieigos prie CIWIN suteikimo sąlygas ir procedūras.2) Komisija paskiria CIWIN administratorių, kuris Komisijoje atsakingas už CIWIN prieigos teisių suteikimą arba atsisakymą jas suteikti.3) Komisija teikia ir reguliariai atnaujina atitinkamą visai ES svarbią informaciją apie ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugą.7 straipsnisSaugumas1) CIWIN kuriama kaip saugi slapta sistema, pajėgi tvarkyti slaptą (iki „ES RIBOTO NAUDOJIMO“ lygio) informaciją.Komisija priima sprendimą dėl tinkamiausios CIWIN technologinės platformos, o vartotojai atitinka Komisijos nustatytus techninius reikalavimus.CIWIN saugumo klasifikacija prireikus atnaujinama.2) Vartotojo teisė susipažinti su dokumentais grindžiama būtinumo žinoti principu; visada privaloma laikytis specialių autoriaus instrukcijų dėl dokumento apsaugos ir platinimo.3) Valstybės narės ir Komisija imasi būtinų saugumo priemonių, kad:a) neįgalioti asmenys negalėtų pasinaudoti prieiga prie CIWIN;b) garantuotų, kad naudodamiesi CIWIN įgalioti asmenys turėtų prieigą tik prie savo kompetencijos duomenų;a) neįgalioti asmenys negalėtų skaityti, kopijuoti, pakeisti arba panaikinti sistemoje esančios informacijos.4) Informacijos įkėlimas į CIWIN neturi įtakos atitinkamos informacijos nuosavybės teisei. Įgalioti vartotojai yra vieninteliai atsakingi už savo teikiamą informaciją ir užtikrina, kad jos turinys visiškai atitiktų galiojančią Bendrijos ir nacionalinę teisę.8 straipsnisNaudojimosi gairėsKomisija parengia ir nuolat atnaujina naudojimosi gaires, kuriose išsamiai išdėstytos CIWIN funkcijos ir vaidmuo.9 straipsnis IšlaidosCIWIN veikimo, priežiūros ir pagrindinių funkcijų išlaidos dengiamos iš Bendrijos biudžeto. Vartotojų prieigos prie CIWIN dalyvaujančiosiose valstybėse narėse išlaidas dengia dalyvaujančiosios valstybės narės.10 straipsnisPeržiūraKomisija kas trejus metus peržiūri ir vertina CIWIN veikimą ir teikia nuolatines ataskaitas valstybėms narėms.Pirmojoje ataskaitoje, pateikiamoje per trejus metus nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos, pirmiausia nurodomi tie Bendrijos tinklo elementai, kuriuos reikėtų patobulinti arba patikslinti. Joje taip pat pateikiami pasiūlymai, kurie, Komisijos nuomone, yra būtini šiam sprendimui iš dalies pakeisti arba patikslinti.11 straipsnisTaikymo dataŠis sprendimas taikomas nuo 2009 m. sausio 1 d.12 straipsnisAdresataiŠis sprendimas skirtas valstybėms narėms.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasI PRIEDASCIWIN NUOLATINĖS SRITYS4 straipsnyje paminėtos nuolatinės sritys yra šios:1) Valstybių narių sritys – kiekviena dalyvaujančioji valstybė narė gali sukurti savo sritį CIWIN portale. Už šios srities struktūrą, administravimą ir turinį atsakingos tik valstybės narės. Prie srities gali prisijungti tik atitinkamos valstybės narės vartotojai.2) Sektorių sritys, skirtos 11 atskirų sektorių: chemijos pramonės, energetikos, finansų, maisto, sveikatos, IKT, branduolinio kuro pramonės, mokslinių tyrimų infrastruktūros, erdvės, transporto ir vandens sektoriams. Taip pat bus sukurta keletą sektorių apimanti posritis, skirta bendrosioms temoms ir klausimams, kurie svarbūs daugeliui sektorių.3) CIWIN administravimo sritis – strateginio koordinavimo ir bendradarbiavimo platforma, sukurta darbui ir komunikacijai ypatingos svarbos infrastruktūros apsaugos srityje skatinti ir remti. Ši sritis bus prieinama tik CIWIN administratoriams.4) ES išorės bendradarbiavimo sritis, kurioje pagrindinis dėmesys skiriamas geresniam informavimui apie išorės bendradarbiavimą ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos srityje ir ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos standartus už ES ribų.5) Kontaktinių duomenų katalogas, kurio paskirtis – palengvinti kitų CIWIN vartotojų arba ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos ekspertų kontaktinių duomenų paiešką.II PRIEDASCIWIN LAIKINOSIOS SRITYS4 straipsnyje paminėtos laikinosios sritys yra šios:1) Ekspertų darbo grupės sritis – joje teikiama parama CIP ekspertų grupių darbui;2) Projektų sritis – informacija apie Komisijos finansuojamus projektus;3) Įspėjimų sritys – jos gali būti sukurtos tuo atveju, jeigu RAS praneštų apie pavojų; vykdant su CIP susijusią veiklą šios sritys atliktų ryšių kanalo funkciją;4) Teminė sritis – specialiems klausimams skirta sritis.  FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA1. PASIŪLYMO PAVADINIMASTarybos sprendimas dėl Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjamojo informacinio tinklo (CIWIN)2. VALDYMO IR BIUDŽETO SUDARYMO PAGAL VEIKLOS RŪŠIS SISTEMA18.05 priemonė Saugumas ir laisvių apsauga2 tikslas Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsauga3. BIUDŽETO EILUTĖS3.1. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės bei administracinės pagalbos eilutės (buvusios BA eilutės)) su pavadinimais:Biudžeto eilutė: 18.050800Išlaidų kategorija: Terorizmo prevencija, parengtis ir padarinių valdymas3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė:Nuo 2009 m. ir vėliau3.3. Biudžeto ypatybės:Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija |18.050800 | NPI | Dif[5] | NE | NE | NE | 3A |4. IŠTEKLIŲ APŽVALGA4.1. Finansiniai ištekliai4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinėmln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Iš viso |Veiklos išlaidos[6] |Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1. | a | 0,95 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 3,15 |Mokėjimų asignavimai (MA) | b | 0,95 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 3,15 |Administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą[7] |Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | 8.2.4. | c | netaikoma | netaikoma | netaikoma | netaikoma | netaikoma | netaikoma |ORIENTACINĖ SUMA, IŠ VISO |Įsipareigojimų asignavimai | a+c | 0,95 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 3,15 |Mokėjimų asignavimai | b+c | 0,95 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 3,15 |Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos[8] |Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5. | d | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,585 |Žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms nepriskiriamos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą (NDIF) | 8.2.6. | e | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 |IŠ VISO ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+c+d+e | 1,082 | 0,682 | 0,682 | 0,682 | 3,81 |IŠ VISO MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b+c+d+e | 1,082 | 0,682 | 0,682 | 0,682 | 3,81 |4.1.2. Suderinamumas su finansiniu programavimu( Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą.( Atsižvelgiant į pasiūlymą, reikės pakeisti atitinkamų finansinės perspektyvos išlaidų kategorijų programas.( Įgyvendinant pasiūlymą, gali tekti taikyti Tarpinstitucinio susitarimo[9] nuostatas (t. y. taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti finansinę perspektyvą).4.1.3. Finansinis poveikis įplaukoms( Pasiūlymas neturi finansinio poveikio įplaukoms.( Pasiūlymas įplaukoms turi tokį finansinį poveikį:4.2. Žmogiškųjų išteklių visos darbo dienos ekvivalentas (įskaitant pareigūnus, laikinuosius ir išorės darbuotojus) – išsami informacija pateikta 8.2.1 punkte.Metų poreikiai | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Iš viso žmogiškųjų išteklių | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |5. YPATYBĖS IR TIKSLAI5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiaiKonkretus CIWIN tikslas – sudaryti sąlygas ES lygio koordinavimui ir bendradarbiavimui, susijusiam su informacija apie ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugą. Svarbiausia, kad CIWIN užtikrintų saugius ir struktūrizuotus informacijos mainus ir leistų vartotojams greitai ir veiksmingai sužinoti apie kitų ES valstybių narių gerąją patirtį, taip pat suteiktų valstybėms narėms galimybę naudotis su CIP susijusia skubaus įspėjimo sistema.5.2. Papildoma nauda, sukurta dalyvaujant Bendrijai, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sinergijaKiekviena valstybė narė pati atsako už ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugą savo teritorijoje, tačiau įdiegti visą Europos Sąjungą apimančią tarpvalstybinę informacijos mainų platformą, kuri padėtų užtikrinti, kad informacija prieinama visoms valstybėms narėms, kurioms ji būtų naudinga, galima tik ES lygiu. Nė viena valstybė narė atskirai negali užtikrinti nei Europos masto informacijos mainų, nei skubių įspėjimų apie pavojų mainų. Todėl suprantama, kad ES lygio veikla suteiktų pridėtinės vertės, nes būtų koordinuojama tokia informacija, kuria gali būti disponuojama, bet nesidalijama su kitais. Tik taikant europinį metodą galima užtikrinti, kad vienodos sąlygos būtų sudarytos toms valstybėms narėms, kurios nori dalintis informacija, ir toms, kurios nori ją gauti, kad bendradarbiaujančios valstybės narės nebūtų diskriminuojamos geografiniu požiūriu ir kad informacija tikrai pasiektų tuos, kurie jos pageidauja.5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į valdymo pagal veiklos rūšis sistemąCIWIN visų pirma turėtų skatinti atitinkamų priemonių, kurių tikslas – palengvinti gerosios praktikos mainus, kūrimą, taip pat būti saugi informacijos apie tiesioginius pavojus ir įspėjimų perdavimo priemonė. Sistema užtikrintų, kad reikiami asmenys reikiamą informaciją gautų reikiamu metu.CIWIN sukūrimas jau buvo numatytas komunikate dėl Europos CIP programos, o pats CIWIN, kaip IT priemonė, yra vienas iš EPCIP veiklos tikslų. CIWIN veiklos tikslą (potikslį), kurio ketinama siekti, galima apibrėžti taip:-  sukurti IT priemonę, kuri palengvintų valstybių narių bendradarbiavimą CIP srityje, kuri būtų greita bei veiksminga lėtų informacijos paieškos metodų alternatyva, kuri suteiktų valstybėms narėms galimybę bendrauti tiesiogiai ir įkelti informaciją, kurią jos manytų esant svarbią.5.4. Įgyvendinimo metodai (orientaciniai)( Centralizuotas valdymas( tiesioginis, vykdomas Komisijos( netiesioginis, deleguojama:( vykdomosioms agentūroms( Bendrijų įkurtoms įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 185 str.( nacionalinėms viešojo sektoriaus įstaigoms arba įstaigoms, teikiančioms viešąsias paslaugas( Pasidalijamasis arba decentralizuotas valdymas:( kartu su valstybėmis narėmis( kartu su trečiosiomis šalimis( Bendras valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)Pastabos:6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS6.1. Stebėsenos sistemaCIWIN pažanga būtų vertinama šiais pažangos rodikliais:-  CIWIN sistemoje dalyvaujančių valstybių narių skaičius (kad sistemos darbas būtų laikomas sėkmingu, sistema turėtų nuolat naudotis ne mažiau kaip 20 valstybių narių);-  informacijos, kuria keičiamasi, konfidencialumo lygis (ar valstybės narės įkelia tik neįslaptintą, ar ir įslaptintą informaciją);-  ar CIP ekspertų grupės, siekdamos savo tikslų (pvz., apibrėžti specifinių sektorių ypatingos svarbos infrastruktūros objektų nustatymo kriterijus) naudojasi CIWIN kaip pagrindine priemone pasikeisti nuomonėmis.6.2. Vertinimas6.2.1. Ex-ante vertinimas2009 m. pasibaigus bandymo laikotarpiui (CIWIN bandomajam projektui), Komisija valstybių narių valdžios institucijoms išsiųs trumpus klausimynus, siekdama įvertinti, ar jos patenkintos sistema, ir patikrinti, ar ji prisideda prie bendrųjų CIWIN iniciatyvos tikslų (ir pasiūlymus dėl galimų naujų funkcijų arba nelabai gerai veikiančių funkcijų atsisakymo).Be to, buvo atliktas poveikio vertinimas, kuris pridėtas prie šio pasiūlymo.6.2.2. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex-post vertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis)Pagrindinė stebėjimo ir vertinimo tvarka organizuojama pagal vartotojo patenkinimo principą.-  Vėliau Komisija kas 3 metus peržiūrės funkcinę sistemą. Savo peržiūrą Komisija grįs valstybių narių nuomonėmis, pareikštomis per reguliarius ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos asmenų ryšiams susitikimus.6.2.3. Būsimų vertinimų sąlygos ir dažnumasCIWIN vertinamas pagal 6.1 skirsnyje išvardytus rodiklius praėjus pirmiesiems 3 metams nuo jo sukūrimo.7. KOVOS SU SUKčIAVIMU PRIEMONėSBendrijos finansinių interesų apsauga ir kova su sukčiavimu bei tvarkos pažeidimais yra neatsiejama šio sprendimo dalis.Už sutarčių ir mokėjimų administracinę stebėseną bus atsakinga atitinkama Komisijos tarnyba. Kiekvieną pagal šį sprendimą finansuojamą operaciją visais projekto gyvavimo etapais stebės atitinkamos Komisijos tarnybos. Bus stebimas sutartinių įsipareigojimų vykdymas, taip pat išlaidų bei naudos analizės ir patikimo finansų valdymo principų įgyvendinimas.Be to, bet kuriame šio sprendimo pagrindu sudarytame susitarime arba sutartyje aiškiai numatoma, kad pagal projektus ir (arba) programas leistinas išlaidas bei tinkamą veiklos įgyvendinimą stebės ir finansų kontrolę atliks Komisija, įskaitant Europos kovos su sukčiavimu tarnybą (OLAF), o auditus – Audito Rūmai (prireikus – vietoje). Jais Komisija (OLAF) įgaliojama atlikti patikrinimus ir inspektavimus vietoje pagal 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų.Ypatingas dėmesys bus skiriamas išlaidų pobūdžiui (išlaidų tinkamumui), biudžeto laikymuisi (faktinėms išlaidoms) ir patvirtinamosios informacijos bei susijusių dokumentų (išlaidų patvirtinimo) tikrinimui.8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS8.1. Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal finansines išlaidasĮsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |(18) (19) Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai[11] (XX 01 01) | (20) AD | (21) 0,5 | (22) 0,5 | (23) 0,5 | (24) 0,5 | (25) 0,5 |AST | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |Darbuotojai[12], finansuojami pagal XX 01 02 str. |Kiti darbuotojai[13], finansuojami pagal XX 01 04/05 str. |IŠ VISO | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymasPagrindinis Komisijos pareigūnų uždavinys – vykdyti CIWIN administratoriaus pareigas. Todėl Komisijos pareigūnai bus atsakingi už sistemos konfigūravimą, tvarkys prašymus dėl laikinųjų sričių kūrimo, bus atsakingi už laikinųjų sričių kūrimą ir nenaudojamų arba neatnaujinamų sričių pašalinimą. Administratoriaus vaidmuo teks Komisijai.8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai( Šiuo metu programos valdymui skirtų darbo vietų, kurias reikia pakeisti arba pratęsti( Darbo vietų, pagal MPS (metinę politikos strategiją)/PBP (preliminarų biudžeto projektą) iš anksto skirtų n-tiesiems metams( Darbo vietų, kurių bus prašoma kitos MPS ir (arba) PBP procedūros metu( Darbo vietų, kurios bus perskirstytos naudojant valdymo tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas)( Darbo vietų, reikalingų n-tiesiems metams, tačiau nenumatytų tų metų MPS/PBP.8.2.4. Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą (XX 01 04/05 – Administracinės valdymo išlaidos)mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Biudžeto eilutė (numeris ir išlaidų kategorija) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | IŠ VISO |Kita techninė ir administracinė pagalba | netaikoma | netaikoma | netaikoma | netaikoma | netaikoma | netaikoma |- intra muros |- extra muros |Iš viso techninei ir administracinei pagalbai | netaikoma | netaikoma | netaikoma | netaikoma | netaikoma | netaikoma |8.2.5. Finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumąmln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Žmogiškųjų išteklių rūšis | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (XX 01 01) | 0, 117 | 0, 117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 |Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) |Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 |Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji tarnautojai |Žr. 8.2.1 punktą |Apskaičiuota – Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. |Netaikoma |2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | IŠ VISO |XX 01 02 11 01 – Komandiruotės | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,05 |XX 01 02 11 02 – Posėdžiai ir konferencijos | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,025 |XX 01 02 11 03 – Komitetai[15] | netaikoma | netaikoma | netaikoma | netaikoma | netaikoma | netaikoma |XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos | netaikoma | netaikoma | netaikoma | netaikoma | netaikoma | netaikoma |XX 01 02 11 05 – Informacinės sistemos | netaikoma | netaikoma | netaikoma | netaikoma | netaikoma | netaikoma |2 Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) | netaikoma | netaikoma | netaikoma | netaikoma | netaikoma | netaikoma |3 Kitos administravimui priskiriamos išlaidos (patikslinti nurodant biudžeto eilutę) | netaikoma | netaikoma | netaikoma | netaikoma | netaikoma | netaikoma |Iš viso administracinių išlaidų, nepriskiriamų žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 |Apskaičiuota – Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą |Netaikoma |[1] OL C, ..., p.[2] OL C, ..., p.[3] 14894/04.[4] COM (2006) 786 galutinis.[5] Diferencijuoti asignavimai.[6] Išlaidos, nepriklausančios atitinkamos xx antraštinės dalies xx 01 skyriui.[7] Išlaidos pagal xx antraštinės dalies xx 01 04 straipsnį.[8] Išlaidos pagal xx 01 skyrių, nepriskiriamos xx 01 04 arba xx 01 05 straipsniams.[9] ˇr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.[10] Kaip apibūdinta 5.3 skirsnyje.[11] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[12] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[13] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą.[14] Prie atitinkamos (-ų) vykdomosios (-ųjų) agentūros (-ų) reikėtų pateikti nuorodą į konkrečią finansinę teisės akto pažymą.[15] Nurodyti komiteto rūšį ir kuriai grupei jis priklauso.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52004PC0561

Pasiūlymas Tarybos sprendimas leidžiantis Austrijai taikyti priemonę, nukrypstančią nuo Šeštosios direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo 17 straipsnio  /* KOM/2004/0561 galutinis */

	Briuselis, 17.8.2004KOM(2004) 561 galutinisPasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASleidžiantis Austrijai taikyti priemonę, nukrypstančią nuo Šeštosios direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo 17 straipsnio(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASKomisijai pateiktame rašte, kurį Komisijos generalinis sekretoriatas užregistravo 2003 m. gruodžio 12 d., Austrija prašė leidimo taikyti ypatingąją priemonę pagal Šeštosios direktyvos 17 straipsnį, remdamasi 1977 m. gegužės 17 d. Tarybos direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo – Bendra pridėtinės vertės mokesčio sistema: vienodas vertinimo pagrindas[1](toliau – Šeštoji direktyva) 27 straipsniu.Laikantis minėtojo 27 straipsnio, apie šį prašymą kitoms valstybėms narėms buvo pranešta 2004 m. kovo 26 d. raštu.Taikant šią priemonę, siekiama atleisti nuo PVM išlaidų įgytas prekes ir paslaugas, kai mažiau nei 10 proc. viso šių prekių ir paslaugų panaudojimo yra skirta verslo reikalams.Remiantis 27 straipsniu, leidžiama imtis specialių priemonių, nukrypstant nuo Šeštosios direktyvos nuostatų, kad būtų supaprastinta mokesčio rinkimo tvarka arba užkirstas kelias tam tikriems sukčiavimo ar mokesčių vengimo atvejams. Minėta priemonė, taikoma siekiant užkirsti kelią vartojimui nemokant mokesčių, yra pateisinama, siekiant supaprastinti mokesčių tvarką, nes mokesčių administratoriui nebereikia atlikti patikrinimų, susijusių su atleidimu nuo PVM išlaidų minėtoms prekėms ir paslaugoms, kurių daugiau kaip 90 proc. naudojamos ne verslo tikslams.Komisija pareiškė savo pritarimą kitoms valstybėms narėms dėl panašių prašymų ir pristatė Tarybos[2] sprendimų pasiūlymus, leidžiančius valstybėms narėms taikyti šias priemones.Išduodami leidimai turėtų galioti iki 2008 m. gruodžio 31 d. Tai padės įvertinti galimybes dėl šios priemonės taikymo, atsižvelgiant į Austrijos patirtį per šį laikotarpį.PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASleidžiantis Austrijai taikyti priemonę, nukrypstančią nuo Šeštosios direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo 17 straipsnioEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į 1977 m. gegužės 17 d. Šeštąją Tarybos direktyvą 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo – Bendros pridėtinės vertės mokesčio sistemos: vienodo vertinimo pagrindo[3] ypač į jos 27 straipsnio 1 dalį,atsižvelgdamaį Komisijos pasiūlymą[4],kadangi:(1) Komisijai pateiktame rašte, kurį Komisijos generalinis sekretoriatas užregistravo 2003 m. gruodžio 12 d., Austrijos valdžios institucijos prašė leidimo taikyti ypatingąją priemonę, pagal Šeštosios direktyvos 17 straipsnį.(2) Kitos valstybės narės buvo informuotos apie šį prašymą 2004 m. kovo 26 d.(3) Taikant šią nukrypti leidžiančią nuostatą, siekiama atleisti nuo PVM išlaidų tas prekes ir paslaugas, kurias apmokestinamasis asmuo arba jo darbuotojai daugiau kaip 90 proc. naudoja privatiems poreikiams arba apskritai ne verslo tikslams. Ši leidžianti nukrypti nuostata pateisinama, siekiant supaprastinti PVM mokėjimo tvarką.(4) Išduodami leidimai turėtų galioti iki 2008 m. gruodžio 31 d. Šis ilgiausias laikotarpis padės įvertinti galimybes dėl šios priemonės taikymo, atsižvelgiant į Austrijos sukauptą patirtį per šį laikotarpį.(5) Ši nukrypti leidžianti nuostata neturi įtakos Bendrijų nuosaviems ištekliams, kaupiamiems iš PVM,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisNukrypstant nuo direktyvos 77/388/EEB, 17 straipsnio, 2 dalies, Austrijai leidžiama atleisti nuo PVM išlaidų tas prekes ir paslaugas, kurias apmokestinamasis asmuo arba jo darbuotojai daugiau kaip 90 proc. naudoja privatiems poreikiams arba apskritai ne verslo tikslams.2 straipsnisŠis sprendimas yra taikomas iki 2008 m. gruodžio 31 d.3 straipsnisŠis sprendimas skirtas Austrijos Respublikai.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas [1] OL L 145, 1977 6 13, p.1 Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/15/EB (OL L 52, 2004 2 21, p. 61).[2] 1993 2 15 Tarybos sprendimas 93/109/EEB (OL L 43, 1993 2 20, p. 42) ir 2000 2 28 Tarybos sprendimas 2000/186/EB (OL L 59, 2000 2 04, p. 12), su pakeitimais, padarytais 2003 gegužės 13 d. Tarybos sprendimu 2003/354/EB (OL L 123, 2003 5 17, p.47)[3] OL L 145, 1977 6 13, p.1 Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/15/EB (OL L 52, 2004 2 21, p. 61).[4] OL L [...] data [...], p. [...].


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 03 24
            COM(2017) 137 final
            2017/0062(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Pasaulio prekybos organizacijoje, dėl PPO valstybių narių prekybos politikos peržiūrų, atliekamų pagal PPO steigimo sutarties 3 priedo C dalies ii punktą, dažnumo ir Prekybos politikos peržiūros komiteto darbo tvarkos taisyklių pakeitimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               Šiuo pasiūlymu siekiama nustatyti poziciją, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO), dėl PPO narių prekybos politikos peržiūrų, atliekamų pagal PPO steigimo sutarties 3 priedo C dalies (Peržiūros tvarka) ii punktą, dažnumo koregavimo ir Prekybos politikos peržiūros komiteto darbo tvarkos taisyklių.

               Kadangi nuo 1995 m. PPO narių skaičius išaugo, išaugo ir pagal 3 priedo C dalies ii punktą būtinų peržiūrų skaičius. Atitinkamai padidėjo našta narėms ir PPO sekretoriatui ir tapo sudėtinga laikytis esamo prekybos politikos peržiūrų ciklo.

               Todėl Prekybos politikos peržiūros komitetas, visų pirma atsižvelgdamas į PPO narių per šeštąjį prekybos politikos peržiūros mechanizmo įvertinimą aptartus dalykus, siūlo:

               pakoreguoti prekybos politikos peržiūrų (PPP) dažnumą vienais metais pailginant 3 priedo C dalies ii punkte nustatytus ciklus ir

               šiek tiek pakeisti Prekybos politikos peržiūros komiteto darbo tvarkos taisykles, kad peržiūras būtų lengviau atlikti.

               PPP dažnumas (PPO steigimo sutarties 3 priedo C dalies ii punktas)

               Pagal galiojančią tvarką narių prekybos politikos peržiūrų dažnumas priklauso nuo joms tenkančios santykinės pasaulio prekybos dalies. Keturių narių, kurių santykinė pasaulio prekybos dalis didžiausia (ES, JAV, Kinija ir Japonija), prekybos politika peržiūrima kas dvejus metus. Kitų šešiolikos narių (išskyrus Rusijos Federaciją, Australiją, Kanadą ir Šveicariją) prekybos politika peržiūrima kas ketverius metus, o likusių – paprastai kas šešerius–septynerius metus. Prekybos politikos peržiūros komitetas mano, kad nuo 2019 m. peržiūrų dažnumas turėtų būti pakeistas ir jos turėtų būti atliekamos atitinkamai kas trejus, penkerius ir septynerius metus.

               Sprendimas dėl peržiūrų ciklų koregavimo turi būti priimamas per PPO ministrų konferenciją, kaip nustatyta PPO steigimo sutarties X straipsnio 8 dalyje, arba Generalinės tarybos (kai nevyksta PPO ministrų konferencijos susirinkimai, kaip nustatyta PPO steigimo sutarties IV straipsnio 2 dalyje) ir jį patvirtinus jis taptų privalomas visoms narėms.

               Komisija turėtų būti įgaliota priimti poziciją, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu ir kuria pritariama bendram susitarimui paremti per PPO ministrų konferenciją arba Generalinės tarybos (kai nevyksta PPO ministrų konferencijos susirinkimai) priimamiems sprendimams dėl PPO steigimo sutarties 3 priedo C dalies ii punkte nustatytų peržiūrų ciklų pailginimo vienais metais.

               TPRB darbo tvarkos taisyklių pakeitimas

               Atlikus šeštąjį prekybos politikos peržiūros mechanizmo įvertinimą Prekybos politikos peržiūros komitetas (TPRB) taip pat rekomenduoja pakeisti šio komiteto darbo tvarkos taisykles. Šiais nedideliais pakeitimais bus palengvinta peržiūrų tvarka, pvz., pagal alternatyvų grafiką narės, kurių peržiūra atliekama, turės ne tris, o keturias savaites atsakyti į išankstinius klausimus. Kiti darbo tvarkos pakeitimai
                  1
                susiję su, pvz., PPO narei suteikiama galimybe tarp dviejų prekybos politikos peržiūrų pristatyti svarbius savo prekybos politikos pakeitimus per TPRB posėdį arba nuostata, kad narei paprašius antrąją peržiūros dieną būtų sudaroma daugiau sąveikos galimybių, būtų galima sušaukti ekspertų grupes ar PPO sekretoriatui parengti kalbėtojų, dalyvausiančių per pirmąją peržiūros dieną PPO narių vardu, sąrašą.

               Komisija turėtų būti įgaliota priimti poziciją, kurios TPRB turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu ir kuria pritariama bendram susitarimui paremti Prekybos politikos peržiūros komiteto darbo tvarkos taisyklių pakeitimus.

               Sprendimą atnaujinti TPRB darbo tvarkos taisykles priima pats TPRB.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               Ši iniciatyva visiškai atitinka galiojančias Sąjungos politikos nuostatas.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

               Prekybos politikos peržiūra skirta ne tik ES prekybos politikai, bet ir bet kokiai kitai ES politikai, turinčiai poveikio prekybai, pristatyti. Per kitų narių prekybos politikos peržiūras ES gali pateikti peržiūrimajai narei klausimų ir taip padaryti procesą skaidresnį.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje nustatyta, kad kai tarptautiniu susitarimu įsteigtame organe reikia priimti teisinę galią turintį sprendimą, Taryba, remdamasi Komisijos ar Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymu, priima sprendimą, kuriuo nustatoma pozicija, kuri turi būti priimta Europos Sąjungos vardu.

               Numatyti sprendimai patenka į bendros prekybos politikos taikymo sritį (SESV 207 straipsnis).

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

               Remiantis SESV 3 straipsniu Europos Sąjunga turi išimtinę kompetenciją dėl klausimų, kuriems taikomas šis sprendimas. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.

                  Proporcingumo principas

               Netaikoma.

               •Priemonės pasirinkimas

               Šis pasiūlymas atitinka SESV 218 straipsnio 9 dalį. Kitų teisinių priemonių, kuriomis būtų galima pasiekti šio pasiūlymo tikslą, nenumatyta.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               Netaikoma.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Netaikoma.

               5.KITI ELEMENTAI

               Pagal SESV 218 straipsnio 10 dalį Europos Parlamentas bus nedelsiant išsamiai informuojamas.

               2017/0062 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Pasaulio prekybos organizacijoje, dėl PPO valstybių narių prekybos politikos peržiūrų, atliekamų pagal PPO steigimo sutarties 3 priedo C dalies ii punktą, dažnumo ir Prekybos politikos peržiūros komiteto darbo tvarkos taisyklių pakeitimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Marakešo sutarties, kuriuo įsteigiama Pasaulio prekybos organizacija (toliau – PPO steigimo sutartis), 3 priedo C dalies ii punkte nustatytas PPO narių prekybos politikos ir praktikos peržiūrų dažnumas. Kiekvienos narės prekybos politikos peržiūros dažnumas priklauso nuo jai tenkančios pasaulio prekybos dalies. Pagal galiojančią tvarką keturių pagal šį rodiklį didžiausių narių peržiūros atliekamas kas 2 metus. Kitų šešiolikos pagal joms tenkančią pasaulio prekybos dalį narių prekybos politika peržiūrima kas 4 metus, o likusių – kas 6 metus;

               (2)kadangi nuo 1995 m. PPO narių skaičius išaugo, išaugo ir pagal PPO steigimo sutarties 3 priedą būtinų peržiūrų skaičius ir atitinkamai padidėjo našta narėms ir PPO sekretoriatui. Siekdamas, kad peržiūros sistema ir toliau būtų veiksminga, PPO prekybos politikos peržiūros komitetas (TPRB) siūlo vienais metais pailginti visus galiojančius ciklus. Tai padarius PPO narių prekybos politika būtų peržiūrima atitinkamai kas 3, 5 ir 7 metus, priklausomai nuo joms tenkančios pasaulio prekybos dalies;

               (3)kaip nustatyta PPO steigimo sutarties X straipsnio 8 dalyje, sprendimai dėl PPO steigimo sutarties 3 priedo pakeitimų patvirtinimo turi būti priimami bendru susitarimu per PPO ministrų konferenciją, arba, kaip nustatyta PPO steigimo sutarties IV straipsnio 2 dalyje, kai nevyksta PPO ministrų konferencijos susirinkimai, sprendimus priima Generalinė taryba ir juos patvirtinus jie tampa privalomi visoms PPO narėms;

               (4)siekdamas, kad peržiūros sistema ir toliau būtų veiksminga, TPRB taip pat rekomenduoja
                  2
                iš dalies šiek tiek pakeisti šio komiteto darbo tvarkos taisykles, kad būtų lengviau atlikti peržiūras, pvz., pagal alternatyvų grafiką narės, kurių peržiūra atliekama, turės ne tris, o keturias savaites atsakyti į išankstinius klausimus. Kiti darbo tvarkos pakeitimai susiję su, pvz., PPO narei suteikiama galimybe tarp dviejų prekybos politikos peržiūrų pristatyti svarbius savo prekybos politikos pakeitimus per TPRB posėdį arba nuostata, kad narei paprašius antrąją peržiūros dieną būtų sudaroma daugiau sąveikos galimybių, būtų galima sušaukti ekspertų grupes ar PPO sekretoriatui parengti kalbėtojų, dalyvausiančių per pirmąją peržiūros dieną PPO narių vardu, sąrašą. Remdamasis PPO steigimo sutarties IV straipsnio 4 dalimi TPRB gali pats priimti sprendimą iš dalies keisti savo darbo tvarkos taisykles;

               (5)Sąjunga suinteresuota, kad prekybos politikos peržiūros mechanizmas veiktų tinkamai ir visų PPO narių prekybos politika toliau būtų reguliariai peržiūrima, o TPRB posėdžiai vyktų kuo veiksmingiau ir būtų kuo geriau parengti;

               (6)todėl reikėtų nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi PPO, kad būtų vienais metais pailginti PPO narių prekybos politikos peržiūrų ciklai ir pakeistos TPRB darbo tvarkos taisyklės, kad šias peržiūras būtų lengviau atlikti,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi per Pasaulio prekybos organizacijos ministrų konferenciją ar Generalinėje taryboje, yra pritarti bendram susitarimui iš dalies pakeisti PPO steigimo sutarties 3 priedo C dalies ii punktą ir vienais metais pailginti PPO narių prekybos politikos peržiūrų ciklus. PPO steigimo sutarties 3 priedo C dalies ii punkte nustatyti peržiūrų ciklai priklauso nuo pasaulinės prekybos dalies ir pagal galiojančią tvarką yra 2, 4 ir 6 metai. Jie bus pakeisti atitinkamai 3, 5 ir 7 metų ciklais.

               Komisija pareikš šią poziciją artimiausiame Ministrų konferencijos ar Generalinės tarybos posėdyje (ankstesniame iš jų).

               2 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Prekybos politikos peržiūros komitete, yra pritarti bendram susitarimui iš dalies pakeisti TPRB darbo tvarkos taisykles, kaip numatyta dokumente WT/RD/TPR/745.

               Komisija pareikš šią poziciją artimiausiame TPRB posėdyje.

               3 straipsnis

               Priimtas sprendimas dėl prekybos politikos peržiūrų ciklų pailginimo skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               4 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  Dokumentas WT/RD/TPR/745.

                     (2)
                  Dokumentas WT/RD/TPR/745.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 04 08
            COM(2016) 183 final
            2016/0094(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi dėl tarptautinio dokumento, kurį turi parengti ICAO institucijos ir kuriuo ketinama numatyti nuo 2020 m. įgyvendinti bendrą pasaulinę rinka grindžiamą priemonę tarptautinės aviacijos išmetamųjų teršalų kiekiui mažinti

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               21-ojoje Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje sėkmingai priimtas Paryžiaus susitarimas, kurio tikslas – siekti, kad pasaulio temperatūra padidėtų kur kas mažiau nei 2 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad ji padidėtų ne daugiau kaip 1,5 laipsnio. Iki 2050 m. bendrą išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (toliau – ŠESD) kiekį reikėtų sumažinti ne mažiau kaip 50 %, palyginti su 1990 m. lygiu. Prie šio išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo turėtų prisidėti visi ekonomikos sektoriai, įskaitant tarptautinę aviaciją.

               Tarptautinės aviacijos išmetamas ŠESD kiekis sudaro daugiau kaip 2 proc. viso išmetamo šių dujų kiekio ir proporcingai didėja, o 2050 m. prognozės rodo, kad toliau pagal įprastinį scenarijų vykdant aviacijos veiklą išmetamas šių dujų kiekis gali išaugti daugiau kaip 200 proc., palyginti su dabartiniu lygiu. Komisijos komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai „Paryžiaus protokolas. Kaip švelninsime klimato kaitą pasaulyje po 2020 m.?“
                  1
                pabrėžiama, kad Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija (ICAO) iki 2016 m. pabaigos turėtų imtis veiksmų, kuriais siektų veiksmingai reguliuoti tarptautinės aviacijos išmetamųjų teršalų kiekį. Nepaisant technologinės pažangos bendro išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo aviacijos sektoriuje potencialas yra ribotas, todėl rinka grindžiamos priemonės pripažintos tinkama galimybe aviacijos sektoriui prisidėti prie bendro išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo. 2013 m. vykusioje 38-ojoje ICAO asamblėjos sesijoje nuspręsta parengti bendrą pasaulinę rinka grindžiamą priemonę tarptautinės aviacijos išmetamųjų teršalų kiekiui mažinti, o sprendimas pradėti taikyti schemą nuo 2020 m. turi būti priimtas iki 2016 m. rugsėjo 27 d.–spalio 7 d. vyksiančios 39-osios ICAO asamblėjos sesijos
                  2
               .

               Todėl būtina kuo greičiau ir dar gerokai prieš kitą ICAO asamblėjos sesiją priimti poziciją, kurios valstybės narės, bendrai veikdamos ES interesų labui, turėtų laikytis ICAO priimant sprendimą.

               Sąjungos priimtą poziciją ICAO institucijose pareiškia Komisija ir valstybės narės. Rengiant tokios priemonės pasiūlymą dalyvauja daugybė ICAO institucijų, įskaitant ICAO tarybą. ES poziciją būtina priimti ir tam, kad būtų užtikrintas suderinamumas su esama ES teise.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1600/2002/EB Sąjunga raginama identifikuoti konkrečius veiksmus, mažinančius ŠESD išmetamus kiekius tarptautinėje aviacijoje, ir jų imtis, jeigu ICAO nariai nėra susitarę dėl tokių veiksmų iki 2002 m.; 2001 m. vykusioje 33-iojoje ICAO asamblėjos sesijoje priėmus sprendimą patvirtinti atvirą tarptautinės aviacijos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą
                  3
                ir iki 35-osios ICAO asamblėjos sesijos (2004 m.) parengti tarptautinės aviacijos išmetamųjų teršalų įtraukimo į ICAO susitariančiųjų šalių apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemas gaires
                  4
               , Europos Parlamentas ir Taryba priėmė Direktyvą 2008/101/EB, kuria iš dalies pakeista Direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą
                  5
               , siekiant į tą sistemą įtraukti aviacijos veiklą.

               2013 m. vykusioje 38-ojoje ICAO asamblėjos sesijoje ne tik numatyta parengti pasaulinę rinka grindžiamą priemonę, bet ir nuspręsta, kad ICAO ir jos valstybės narės drauge su atitinkamomis organizacijomis stengsis pasiekti didelio užmojo bendrą tarpinį tikslą nuo 2020 m. tarptautinės aviacijos išmetamą bendrą grynojo anglies dioksido kiekį išlaikyti tame pačiame lygyje. Prognozuojama, kad 2020 m. tarptautinės aviacijos išmetamųjų teršalų kiekis bus maždaug 70 proc. didesnis nei 2005 m.
                  6
               , ir Sąjunga bei jos valstybės narės nuolat siekia, kad bendras tarptautinės aviacijos išmetamo ŠESD kiekio mažinimo tikslas būtų 10 proc. iki 2020 m., palyginti su 2005 m. lygiu. Tačiau Sąjungai būtų naudinga pasinaudoti proga paskatinti per gana trumpą laiką parengti pasaulinę rinka grindžiamą priemonę, skirtą užtikrinti, kad tarptautinės aviacijos išmetamas ŠESD kiekis neviršytų 2020 m. lygio, numatant galimybę ilgainiui prireikus šį tikslą persvarstyti.

               Kad 2016 m. vyksiančioje 39-ojoje ICAO asamblėjos sesijoje būtų lengviau priimti tinkamą priemonę, Sąjungos teisės aktų leidėjai nusprendė Direktyvos 2003/87/EB reikalavimus dėl skrydžių į Europos ekonominei erdvei (EEE) nepriklausančių valstybių aerodromus ir iš jų laikinai laikyti įvykdytais
                  7
               . Po 2016 m. vyksiančios 39-osios ICAO asamblėjos sesijos Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai parengs ataskaitą apie veiksmus, kuriais siekiama nuo 2020 m. įgyvendinti tarptautinį dokumentą dėl pasaulinės rinka grindžiamos priemonės, kuri padės nediskriminaciniu būdu sumažinti tarptautinės aviacijos išmetamą ŠESD kiekį. Ataskaitoje Komisija svarstys tuos išmetamųjų teršalų, susijusių su skrydžiais į EEE nepriklausančiose valstybėse esančius aerodromus ir iš jų, reglamentavimo nuo 2017 m. sausio 1 d. apimties pokyčius ir prireikus pateiks pasiūlymus dėl jų.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Siūlomas sprendimas yra suderinamas su kitų sričių Sąjungos politika, visų pirma energetikos, aplinkos ir transporto, ir ją papildo
                     8
                  .

                  Tačiau visuotinai pareinant prie švarios energijos reikės, kad keistųsi verslo ir investavimo modeliai ir kad visose politikos srityse būtų sukuriamos atitinkamos paskatos.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Pasiūlymas teikiamas pagal SESV 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

                  SESV 218 straipsnio 9 dalyje nustatoma pozicijų, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, nustatymo procedūra.

                  Šiuo atveju ICAO asamblėjoje numatytas priimti aktas turės Direktyvos 2003/87/EB 28a straipsnyje nurodytą teisinį poveikį.

                  Pagal SESV 192 straipsnio 1 dalį ir 191 straipsnį, Europos Sąjunga padeda siekti, be kita ko, šių tikslų: išlaikyti, saugoti ir gerinti aplinkos kokybę; remti tarptautinio lygio priemones, skirtas regioninėms ar pasaulinėms aplinkos problemoms spręsti, visų pirma kovai su klimato kaita.

               •Priemonės pasirinkimas

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 2018 straipsnio 9 dalyje numatyta, kad taikytina priemonė yra Tarybos sprendimas.

               3.EX-POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

                  Netaikoma.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Pasiūlymas neturi poveikio Europos Sąjungos biudžetui.

               5.KITI ELEMENTAI

                  Netaikoma.

               2016/0094 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi dėl tarptautinio dokumento, kurį turi parengti ICAO institucijos ir kuriuo ketinama numatyti nuo 2020 m. įgyvendinti bendrą pasaulinę rinka grindžiamą priemonę tarptautinės aviacijos išmetamųjų teršalų kiekiui mažinti

                EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)
                     Tarptautinės aviacijos išmetamas ŠESD kiekis sudaro daugiau kaip 2 proc. viso išmetamo šių dujų kiekio ir proporcingai didėja, o 2050 m. prognozės rodo, kad toliau pagal įprastinį scenarijų vykdant aviacijos veiklą išmetamas šių dujų kiekis gali išaugti daugiau kaip 200 proc., palyginti su dabartiniu lygiu. Iki 2050 m. bendrą išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (toliau – ŠESD) kiekį reikėtų sumažinti ne mažiau kaip 50 %, palyginti su 1990 m. lygiu. Prie šio išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo turėtų prisidėti visi ekonomikos sektoriai, įskaitant tarptautinę aviaciją.

               2015 m. gruodžio mėn. vykusios 21-osios Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijos pabaigoje sėkmingai priimtas Paryžiaus susitarimas, kurio tikslas – siekti, kad pasaulio temperatūra padidėtų kur kas mažiau nei 2 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad ji padidėtų ne daugiau kaip 1,5 laipsnio;

               (2)
                     Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija (ICAO) įsteigta 1944 m. Čikagos Tarptautinės civilinės aviacijos konvencija. Visos valstybės narės yra šios Konvencijos susitariančiosios šalys bei ICAO narės, o Sąjunga gali stebėtojo teisėmis dalyvauti kai kuriuose ICAO susitikimuose, įskaitant kas trejus metus vykstančias ICAO asamblėjos sesijas. Sąjunga ir visos jos valstybės narės yra 1997 m. Kioto protokolo šalys, todėl pagal jo nuostatas, bendradarbiaudamos ICAO, turi mažinti tarptautinės aviacijos išmetamą ŠESD kiekį. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1600/2002/EB Sąjunga raginama identifikuoti konkrečius veiksmus, mažinančius ŠESD išmetamus kiekius tarptautinėje aviacijoje, ir jų imtis, jeigu ICAO nariai nėra susitarę dėl tokių veiksmų iki 2002 m.;

               (3)
                     2001 m. vykusioje 33-iojoje ICAO asamblėjos sesijoje patvirtinta atvira tarptautinės aviacijos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema
                  9
               . 2004 m. ICAO aviacijos aplinkos apsaugos komitetas rekomendavo nutraukti specialiai aviacijai skirtos prekybos taršos leidimais sistemos, ICAO iniciatyva nustatytos nauja teisine priemone, taikymą. 2004 m. vykusioje 35-ojoje ICAO asamblėjos sesijoje pritarta atvirai prekybai apyvartiniais taršos leidimais ir galimybei valstybėms tarptautinės aviacijos išmetamuosius teršalus inkorporuoti į savo apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemas
                  10
               , tačiau 2007 m. vykusioje 36-ojoje ICAO asamblėjos sesijoje paraginta kitose valstybėse įsisteigusių orlaivių naudotojų neįtraukti į prekybą, nebent dėl to susitaria abi šalys
                  11
               . Sąjunga, jos valstybės narės ir kitos Europos valstybės sistemingai pasilieka teisę nediskriminuodamos taikyti rinka grindžiamas priemones visiems orlaivių naudotojams, teikiantiems skrydžių į savo teritoriją, iš jos arba joje paslaugas, turėdamos omenyje, kad Čikagos konvencijoje pripažįstama šalių teisė savo oro erdvės įstatymus ir kitus teisės aktus nediskriminuojant taikyti visų valstybių orlaiviams, kuriais teikiamos skrydžių į savo teritoriją, iš jos arba joje paslaugos
                  12
               ;

               (4)
                     kadangi aviacijos išmetamo ŠESD kiekio ribojimas yra labai svarbus indėlis, atitinkantis bendrus išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimus, Europos Parlamentas ir Taryba priėmė Direktyvą 2008/101/EB
                  13
               , kuria iš dalies pakeista 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB
                  14
               , įtraukiant į tą sistemą aviacijos veiklą. Direktyvos 2008/101/EB penktoje konstatuojamoje dalyje teigiama, kad ES turėtų siekti užtikrinti, kad į tokį visuotinį susitarimą, kuriuo siekiama neleisti kilti pasaulio temperatūrai, būtų įtrauktos priemonės, skirtos tarptautinės aviacijos sektoriuje išmetamiems ŠESD kiekiams mažinti, ir kad tokiu atveju Komisija turėtų apsvarstyti, kokie šios Direktyvos 2003/87/EB pakeitimai dėl orlaivių naudotojų yra būtini;

               (5)
                     Komisijos komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai „Paryžiaus protokolas. Kaip švelninsime klimato kaitą pasaulyje po 2020 m.?“
                  15
                pabrėžiama, kad ICAO iki 2016 m. pabaigos turėtų imtis veiksmų, kuriais siektų veiksmingai reguliuoti tarptautinės aviacijos išmetamųjų teršalų kiekį. Kitas ICAO asamblėjos susitikimas įvyks 2016 m., jame turėtų būti susitarta dėl tarptautinio dokumento, kuriuo bus numatyta iki 2020 m. įgyvendinti bendrą pasaulinę rinka grindžiama priemonę tarptautinės aviacijos išmetamųjų teršalų kiekiui mažinti;

               (6)
                     2013 m. vykusioje 38-ojoje ICAO asamblėjos sesijoje nuspręsta, kad ICAO ir jos valstybės narės drauge su atitinkamomis organizacijomis stengsis pasiekti didelio užmojo bendrą tarpinį tikslą nuo 2020 m. tarptautinės aviacijos išmetamą bendrą grynojo anglies dioksido kiekį išlaikyti tame pačiame lygyje (toliau – ICAO tikslas), ir nuspręsta parengti tarptautinei aviacijai skirtą pasaulinę rinka grindžiamą priemonę ir šio darbo rezultatus pateikti 2016 m. vyksiančioje 39-ojoje ICAO asamblėjos sesijoje, kad dėl jų būtų priimtas sprendimas. Prognozuojama, kad 2020 m. tarptautinės aviacijos išmetamųjų teršalų kiekis bus maždaug 70 proc. didesnis nei 2005 m.
                  16
                ir Sąjunga bei jos valstybės narės nuolat siekia, kad bendras tarptautinės aviacijos išmetamo ŠESD kiekio mažinimo tikslas būtų 10 proc. iki 2020 m., palyginti su 2005 m. lygiu. Tačiau Sąjungai būtų naudinga pasinaudoti proga paskatinti per gana trumpą laiką parengti pasaulinę rinka grindžiamą priemonę, skirtą užtikrinti, kad tarptautinės aviacijos išmetamas ŠESD kiekis neviršytų 2020 m. lygio, numatant galimybę ilgainiui prireikus šį tikslą persvarstyti;

               (7)
                     kad 2016 m. vyksiančioje ICAO asamblėjos sesijoje būtų lengviau priimti tinkamą priemonę, Sąjungos teisės aktų leidėjas nusprendė Direktyvos 2003/87/EB reikalavimus dėl skrydžių į Europos ekonominei erdvei (EEE) nepriklausančių valstybių aerodromus ir iš jų laikinai laikyti įvykdytais. Taip Sąjunga pabrėžė, kad teisiniai reikalavimai gali būti taikomi skrydžiams į EEE valstybių aerodromus ir iš jų ir kad tokiu pačiu būdu teisiniai reikalavimai gali būti taikomi su skrydžiais tarp tokių aerodromų susijusiems išmetamiesiems teršalams
                  17
               ;

               (8)
                     Direktyvoje 2003/87/EB su pakeitimais išdėstyti tam tikri įpareigojimai, kurių Komisija turi laikytis po 2016 m. vyksiančios 39-osios ICAO asamblėjos sesijos. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai parengs ataskaitą apie veiksmus, kuriais bus siekiama nuo 2020 m. įgyvendinti pasaulinę rinka grindžiamą priemonę, kuri padės nediskriminaciniu būdu sumažinti tarptautinės aviacijos išmetamą ŠESD kiekį. Ataskaitoje Komisija svarstys tuos išmetamųjų teršalų, susijusių su skrydžiais į EEE nepriklausančiose valstybėse esančius aerodromus ir iš jų, reglamentavimo nuo 2017 m. sausio 1 d. apimties pokyčius ir prireikus pateiks pasiūlymus dėl jų;

               (9)
                     turėtų būti nustatyta Sąjungos pozicija, kurios turi būti laikomasi dėl tarptautinio dokumento, kuris turi būti parengtas ICAO ir kuriuo bus numatyta nuo 2020 m. įgyvendinti bendrą pasaulinę rinka grindžiamą priemonę tarptautinės aviacijos išmetamųjų teršalų kiekiui mažinti;

               (10)
                     Sąjungos poziciją būtina priimti gerokai prieš kitą ICAO asamblėjos sesiją,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi ICAO dėl dokumento dėl pasaulinės rinka grindžiamos priemonės, turi atitikti šio sprendimo priedą ir ją ICAO institucijose turi pareikšti Komisija ir valstybės narės, bendrai veikdamos Sąjungos interesų labui.

               2 straipsnis

               Komisija apie vykstančias diskusijas nuolat informuoja atitinkamus Tarybos organus. Kad Komisija galėtų visapusiškai įvertinti Tarybos nuomonę apie tinkamą priedo sąlygų taikymą, ji viso proceso metu konsultuojasi su šiais organais, kai tik prireikia atsižvelgdama į ICAO institucijose vykstančių diskusijų raidą.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  COM(2015) 81, 2015 m. kovo 4 d.

                     (2)
                  ICAO rezoliucija Nr. A38–18 (2013 m.).

                     (3)
                  ICAO rezoliucija Nr. A33–7 (2001 m.).

                     (4)
                  ICAO rezoliucija Nr. A35–5 (2004 m.).

                     (5)
                  OL L 275, 2003 10 25, p. 32.

                     (6)
                  Žr. 4 išnašoje nurodytos 2013 m. ICAO rezoliucijos nuostatų išlygas.

                     (7)
                  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 421/2014.

                     (8)
                  COM(2016) 110 final.

                     (9)
                  ICAO rezoliucija Nr. A33–7.

                     (10)
                  ICAO rezoliucija Nr. A35–5.

                     (11)
                  Rezoliucijos Nr. A36–22 L priedėlis.

                     (12)
                  2007 m. ir 2010 m. ICAO rezoliucijų, 2012 m. ICAO tarybos sprendimo, kuriuo patvirtinama Delio deklaracija, ir 2013 m. ICAO rezoliucijos nuostatų išlygos; žr.

                     http://ec.europa.eu/clima/policies/transport/aviation/documentation_en.htm

                  .

                     (13)
                  OL L 8, 2009 1 13, p. 3.

                     (14)
                  OL L 275, 2003 10 25, p. 32.

                     (15)
                  COM(2015) 81, 2015 m. kovo 4 d.

                     (16)
                  Žr. 4 išnašoje nurodytos 2013 m. ICAO rezoliucijos nuostatų išlygas.

                     (17)
                  2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 421/2014, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje, siekiant iki 2020 m. įgyvendinti tarptautinį susitarimą, kuriuo tarptautinės aviacijos išmetamiesiems teršalams nustatoma viena pasaulinė rinkos priemonė, OL L 129, 2014 4 30, p. 1.