|

52010PC0236

Pasiūlymas Tarybos reglamentas (ES) Nr. .../… kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės krovinių skenavimo sistemoms nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito galutinis surinkimas  /* KOM/2010/0237 galutinis - NLE 2010/0127 */

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 18.5.2010KOM(2010)236 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito, nustatyto tam tikrai importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės molibdeno vielai, galutinis surinkimasAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Pasiūlymo aplinkybės |Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas susijęs su 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas) taikymu atliekant tyrimą dėl tam tikros importuojamos Kinijos Liaudies Respublikos kilmės molibdeno vielos. |Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas pateikiamas įgyvendinant pagrindinį reglamentą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus. |Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Reglamentu (EB) Nr. 1247/2009 Komisija tam tikrai importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės molibdeno vielai nustatė laikinąsias antidempingo priemones. |Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. |2. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |Su tyrimu susijusios suinteresuotosios šalys turėjo galimybę ginti savo interesus atliekant tyrimą pagal pagrindinio reglamento nuostatas. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nenumatomas bendras poveikio vertinimas, bet jame pateiktas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. |3. Teisiniai pasiūlymo aspektai |Siūlomų veiksmų santrauka 2009 m. balandžio 8 d. Komisija inicijavo antidempingo tyrimą dėl tam tikros importuojamos Kinijos Liaudies Respublikos kilmės molibdeno vielos. Atlikus tyrimą nustatyta, kad buvo vykdomas nagrinėjamojo produkto dempingas, daręs žalą Sąjungos pramonei. Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad antidempingo priemonių nustatymas neprieštarauja Sąjungos interesams. Šiuo pagrindu Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1247/2009 buvo nustatytos laikinosios priemonės. Pridedamas Tarybos reglamento pasiūlymas pagrįstas galutinėmis išvadomis dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Bendrijos interesų; po laikinųjų priemonių nustatymo atlikus tyrimą patvirtintos pagrindinės preliminarios išvados. Todėl Tarybai siūloma priimti pridedamą reglamento pasiūlymą, kad būtų nustatytos galutinės priemonės. |Teisinis pagrindas 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių. |Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą, nes veiksmų pobūdis yra aprašytas minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą. |Nuoroda apie Sąjungai, nacionalinėms vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ūkinės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės bei administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma. |Pasirinkta priemonė |Siūloma priemonė – Tarybos reglamentas. |Kitos priemonės būtų netinkamos, nes minėtame pagrindiniame reglamente kitų galimybių nenumatyta. |4. Poveikis biudžetui |Pasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui. |PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito, nustatyto tam tikrai importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės molibdeno vielai, galutinis surinkimasEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį,atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,kadangi:1. PROCEDŪRA1.1. Laikinosios priemonės(1) Reglamentu (EB) Nr. 1247/2009[2] (toliau – laikinasis reglamentas) Europos Komisija (toliau – Komisija) nustatė laikinąjį antidempingo muitą tam tikrai importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR arba nagrinėjamoji šalis) kilmės molibdeno vielai.(2) Tyrimas inicijuotas gavus Europos metalų pramonės asociacijos (EUROMETAUX) (toliau – skundo pateikėja) gamintojo, kuris pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 25 %) visos Sąjungoje pagaminamos molibdeno vielos, vardu pateiktą skundą.(3) Kaip išdėstyta laikinojo reglamento 13 konstatuojamojoje dalyje, atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas 2008 m. balandžio 1 d. – 2009 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2005 m. kovo mėn. iki TL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).1.2. Tolesnė procedūra(4) Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo nuspręsta nustatyti laikinąsias antidempingo priemones (toliau − pirminis faktų atskleidimas), kelios suinteresuotosios šalys raštu pateikė pastabas apie preliminarias išvadas. Toms šalims, kurios to pageidavo, buvo suteikta galimybė būti išklausytoms. Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo būtina norint padaryti galutines išvadas. Suinteresuotųjų šalių žodžiu ir raštu pateiktos pastabos išnagrinėtos ir prireikus preliminarios išvados atitinkamai pakeistos.(5) Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinta rekomenduoti nustatyti galutinį antidempingo muitą tam tikrai importuojamai KLR kilmės molibdeno vielai ir galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinųjų muitų sumas (toliau – galutinis atskleidimas). Be to, nustatytas laikotarpis, per kurį, atskleidus šią informaciją, šalys galėjo pareikšti prieštaravimus.2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS(6) Kadangi jokių pastabų dėl nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto negauta, laikinojo reglamento 14–17 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.3. DEMPINGAS3.1. Rinkos ekonomikos režimas (toliau – RER) ir individualus režimas (toliau – IR)(7) Kadangi jokių pastabų dėl su RER ir IR susijusių išvadų negauta, laikinojo reglamento 18–23 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.3.2. Normalioji vertė(8) Atskleidus preliminarias išvadas, bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas nesutiko su tuo, kad nustatant KLR normaliąją vertę remiamasi eksporto iš JAV į kitas šalis (įskaitant Sąjungą) kainomis. Vietoje to jis pasiūlė naudoti kainą, faktiškai sumokėtą ar mokėtiną už panašų produktą Sąjungoje, nes, jo manymu, tokiu būdu nustačius normaliąją vertę KLR, dempingo skirtumas būtų mažesnis.(9) Tas pats gamintojas tvirtino, kad normalioji vertė turėtų būti sumažinta, kad būtų atsižvelgta į jo, kaip vertikaliai integruoto gamintojo, produktyvumą, palyginti su skundo pateikėja ar panašios šalies gamintoju, kurie neturi pagrindinės žaliavos, t. y. molibdeno rūdos, kasybos įmonių.(10) Dėl pirmojo teiginio, pažymima, kad sumokėtų ar mokėtinų kainų Sąjungoje naudojimas yra galimybė, numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte ir taikytina tik tuo atveju, jei kitos tame pačiame straipsnyje numatytos galimybės negali būti taikomos. Kadangi atliekant tyrimą buvo bendradarbiaujama su trečiosios šalies gamintoju ir dėl to nebuvo galima rinktis pirmosios galimybės – naudoti trečiosios rinkos ekonomikos šalies kainą, taikomą eksportuojant į kitas šalis, nėra teisinio pagrindo taikyti kitą 2 straipsnio 7 dalies a punkte nurodytą galimybę. Todėl šis teiginys buvo atmestas.(11) Dėl antrojo teiginio, pažymima, kad bendradarbiaujantis gamintojas nepateikė jokių įrodymų, patvirtinančių, kad gamintojų integracijos lygis yra veiksnys, turintis poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Todėl šis teiginys buvo atmestas.(12) Kai kurios šalys abejojo panašios šalies gamintojo pasirinkimu, atsižvelgdamos į tai, kad ši JAV bendrovė yra skundo pateikėjos patronuojamoji įmonė. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad tai, jog pasiūlytos panašios šalies bendrovė yra susijusi su skundo pateikėjos bendrove, nereiškia, kad gauta informacija yra nepatikima ir nepatikrinama.(13) Kadangi jokių kitų pastabų dėl normaliosios vertės, dėl kurių reikėtų pakeisti preliminarias išvadas, negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 24 ir 25 konstatuojamosios dalys.3.3. Eksporto kaina(14) Kadangi jokių pastabų dėl eksporto kainos negauta, patvirtinama laikinojo reglamento 26 konstatuojamoji dalis.3.4. Palyginimas(15) Pažymima, kad laikinojo reglamento 27 konstatuojamojoje dalyje nurodytas koregavimas atsižvelgiant į netiesioginius mokesčius yra 5 % ir juo išreiškiamas PVM, mokėtino už parduodamų produktų vidaus rinkoje ir eksportui sandorius, skirtumas, deramai atsižvelgiant į PVM grąžinamąsias išmokas už eksportui parduotus produktus. Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas nesutiko su šiuo koregavimo būdu ir teigė, kad tai turėtų būti nustatoma kaip veiksnys, mažinantis eksporto kainą.(16) Dėl šio teiginio, pažymima, kad koregavimas buvo grindžiamas pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punkto nuostatomis, pagal kurias numatyta, kad normalioji vertė koreguojama atsižvelgiant į importo mokesčius ir netiesioginius mokesčius, priklausančius kategorijai, į kurią įtrauktas PVM. Šiuo pagrindu teiginys buvo atmestas.(17) Kadangi jokių kitų pastabų dėl palyginimo, dėl kurių reikėtų pakeisti preliminarias išvadas, negauta, laikinojo reglamento 27 konstatuojamoji dalis patvirtinama.3.5. Dempingo skirtumai(18) Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, patvirtinamas laikinojo reglamento 28 ir 29 konstatuojamosiose dalyse nustatytas dempingo skirtumas visos šalies mastu.4. ŽALA4.1. Sąjungos gamyba(19) Primenama, kad siekiant apsaugoti su šiuo vieninteliu visapusiškai bendradarbiavusiu Sąjungos gamintoju susijusią konfidencialią verslo informaciją, visi toliau pateikti su slapta informacija susiję duomenys buvo indeksuoti arba pateikti nurodant ribinius dydžius.(20) Kadangi jokių pastabų dėl Sąjungos gamybos negauta, laikinojo reglamento 30 ir 31 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.4.2. Sąjungos pramonės apibrėžtis(21) Kadangi pastabų dėl Sąjungos pramonės apibrėžties negauta, laikinojo reglamento 32 konstatuojamoji dalis patvirtinama.(22) Dėl laikinojo reglamento 33 konstatuojamosios dalies, pažymima, kad remiantis vienos suinteresuotosios šalies pateiktomis pastabomis, aptikta korektūros klaida. Sąjungos gamintojo mokestiniai metai apima ne laikotarpį nuo 2004 m. kovo 1 d. iki 2005 m. vasario 28 d., kaip nurodyta toje konstatuojamojoje dalyje, bet laikotarpį nuo 2005 m. kovo 1 d. iki 2006 m. vasario 28 d. Todėl žala vertinta nuo 2005 m. kovo mėn.4.3. Sąjungos suvartojimas(23) Primenama, kad Sąjungos suvartojimas nustatytas prie žinomų Sąjungos gamintojų pardavimo apimties pridėjus pagal Eurostato duomenis nustatytą visą iš trečiųjų šalių importuotą kiekį. Taip pat primenama, kad kadangi KN kodas, pagal kurį deklaruojamas nagrinėjamasis produktas, taip pat apima ir kitus produktus, nepriklausančius tyrimo sričiai, ir atsižvelgiant į tai, kad nėra konkrečių tik šio nagrinėjamojo produkto importo statistinių duomenų, Eurostato duomenys buvo pakoreguoti pagal skunde pasiūlytą metodą. Ši metodika pagrįsta importo iš KLR verčių ir Sąjungos gamintojo pardavimo verčių palyginimu.(24) Tačiau pradiniame etape naudoti importo duomenys atitiko kalendorinius metus, o žinomų gamintojų pardavimo apimtis buvo pagrįsta mokestiniais metais. Viena suinteresuotoji šalis nesutiko su šiuo laikotarpių, naudotų suvartojimui nustatyti, neatitikimu ir tvirtino, kad importas taip pat turėtų būti pagrįstas mokestiniais metais.(25) Šis teiginys laikomas pagrįstu, todėl Eurostato duomenys buvo pakoreguoti taip, kad atitiktų tuos pačius laikotarpius, t. y. mokestinius metus. Todėl Sąjungos suvartojamas kiekis, nurodytas laikinojo reglamento 1 lentelėje, buvo pakoreguotas; 1 lentelėje pateikiami šie nauji duomenys:1 lentelėSąjungos suvartojimas | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |Tonos | 403 | 396 | 430 | 396 | 358 |Indeksas 2005 m.=100 | 100 | 98 | 107 | 98 | 89 |(26) Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį molibdeno vielos suvartojimas Sąjungoje sumažėjo 11 %. 2006 m. paklausa šiek tiek sumažėjo – 2 % , o 2007 m. padidėjo 9 %, vėliau 2008 m. ir per TL smuktelėjo dėl neigiamo ekonominės krizės poveikio.4.4. Importas į Europos Sąjungą iš KLR4.4.1. Importo iš KLR apimtys ir rinkos dalis(27) Pritarus 25 konstatuojamojoje dalyje nurodytam argumentui, toliau pateikiamoje lentelėje nurodomos patikslintos bendros importo apimtys, rinkos dalys ir Kinijos molibdeno vielos, parduotos Sąjungos rinkai per nagrinėjamąjį laikotarpį, kainos. Pažymima, kad šis patikslinimas neturėjo poveikio importo iš nagrinėjamosios šalies apimčiai per TL.2 lentelėVisas importas iš KLR | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |Tonos | 42 | 56 | 87 | 100 | 97 |Indeksas 2005 m.=100 | 100 | 133 | 207 | 238 | 231 |Rinkos dalis Indeksas 2005 m.=100 | 100 | 136 | 194 | 243 | 261 |Kainos (EUR/t) Indeksas | 53 202 100 | 62 198 117 | 56 046 105 | 51 512 97 | 50 892 96 |Šaltinis: Eurostato ir skunde nurodyti duomenys.(28) Patikslinti 2 lentelės duomenys rodo, kad bendros tendencijos, susijusios su importo iš nagrinėjamosios šalies apimtimis ir rinkos dalimis, pateiktos laikinojo reglamento 36 konstatuojamosios dalies lentelėje, liko nepakitusios. Importuojamas dempingo kainomis iš KLR kiekis itin padidėjo – nuo 42 tonų 2005 m. iki 100 tonų 2008 m., t. y. daugiau nei du kartus. Po 2008 m. pasiekto didžiausio kiekio, šis importuojamas kiekis, kaip ir Sąjungoje suvartojamas kiekis, per TL sumažėjo. Be to, per nagrinėjamąjį laikotarpį importo dempingo kainomis rinkos dalis padidėjo daugiau nei du kartus.(29) Tačiau patikslinti vidutinių importo kainų duomenys rodo mažėjančią tendenciją nuo 2005 m. iki TL pabaigos. Nustatyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį vidutinės importo iš KLR kainos sumažėjo 4 %.4.4.2. Priverstinis kainų mažinimas(30) Kadangi jokių pastabų dėl priverstinio kainų mažinimo negauta, laikinojo reglamento 39 ir 40 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.4.5. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis(31) Primenama, kad, kaip nurodyta laikinojo reglamento 41 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį Sąjungos pramonei ir vertinant Sąjungos pramonės būklę nuo 2005 m. kovo mėn. iki TL pabaigos, analizuoti visi ekonominiai rodikliai.(32) Kadangi jokių kitų pastabų dėl gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo negauta, laikinojo reglamento 41–43 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos laikinosios išvados patvirtinamos.(33) Priėmus laikinąjį reglamentą ir šiek tiek patikslinus Sąjungos suvartojimą 1 lentelėje, atitinkamai patikslinta Sąjungos pramonės rinkos dalis, o pardavimo apimtis ir vidutinės pardavimo kainos liko nepakeistos.3 lentelė2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | TL |Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje Indeksas | 100 | 99 | 92 | 75 | 68 |Rinkos dalis Indeksas | 100 | 101 | 86 | 76 | 77 |Vidutinės pardavimo kainos Indeksas | 100 | 86 | 96 | 95 | 92 |(34) Kaip nurodyta laikinojo reglamento 45 konstatuojamojoje dalyje, per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės pardavimo nepriklausomiems pirkėjams Sąjungos rinkoje apimtis gerokai sumažėjo – 32 %. Ši apimtis sumažėjo gerokai daugiau nei suvartojimas, kuris, kaip nurodyta 2 lentelėje, per tą patį laikotarpį sumažėjo 11 %. Dėl šios priežasties per tą patį laikotarpį smarkiai sumažėjo Sąjungos pramonės rinkos dalis – 23 %.(35) Kadangi jokių kitų pastabų dėl Sąjungos pramonės pardavimo kainų, atsargų, užimtumo ir finansinės padėties pokyčių negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 46–57 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos laikinosios išvados.(36) Taip pat patvirtinama išvada, kad Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta laikinojo reglamento 58–61 konstatuojamosiose dalyse.5. PRIEŽASTINIS RYŠYS5.1. Importo dempingo kainomis poveikis(37) Remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis, pradiniame etape nagrinėta, ar dėl dempingo kainomis importuojamo KLR kilmės nagrinėjamojo produkto padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine.(38) Primenama, kad Sąjungos pramonės ekonominė padėtis pablogėjo tuo pačiu metu, kai padidėjo importo dempingo kainomis iš KLR apimtis. Nustačius laikinąsias priemones ir patikslinus importo iš KLR duomenis, kaip nustatyta 25 konstatuojamojoje dalyje, Kinijos eksportuotojų importo apimtis ir rinkos dalis padidėjo daugiau nei du kartus nuo 2005 m. iki TL pabaigos.(39) Po patikslinimo dempingo kainomis importuojamo produkto kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 4 % ir buvo visą laiką mažesnės už Sąjungos pramonės kainas, dėl ko pastarosios per TL buvo priverstinai sumažintos 30–35 %. Todėl Sąjungos pramonė, tam, kad išliktų konkurencinga Sąjungos rinkoje, vis turėjo mažinti kainas dėl Kinijos eksportuotojų daromo spaudimo kainoms.(40) Viena suinteresuotoji šalis nesutiko, kad esama priežastinio ryšio tarp importo dempingo kainomis iš KLR ir materialinės žalos, kurią patyrė Sąjungos pramonė. Ji tvirtino, kad nėra sąsajos tarp Sąjungos pramonės finansinės padėties ir padidėjusio importo dempingo kainomis. Ji pabrėžė, kad nors 2007 m. importas iš KLR gerokai padidėjo, palyginti su ankstesniais laikotarpiais, Sąjungos pramonės veikla, buvusi nuostolinga, tais metais davė pelno.(41) Šiuo atžvilgiu pirmiausia pažymima, kad nuo 2005 m. iki TL pabaigos, nors importas padidėjo daugiau nei du kartus, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis labai sumažėjo – 32 %, dėl to tuo pačiu laikotarpiu 33 % sumažėjo rinkos dalis. Be to, visi kiti žalos rodikliai, pvz., gamyba, pajėgumų naudojimas, investicijos, pelningumas ir grynųjų pinigų srautas rodo didelę mažėjimo tendenciją tuo laikotarpiu. Antra, atlikus tyrimą nustatyta, kad blogesni Sąjungos pramonės veiklos rezultatai susiję su jos kainų mažinimu, siekiant atgauti svarbius pirkėjus, kuriuos pramonė prarado dėl Kinijos eksportuotojų. 2007 m. Sąjungos pramonė ir toliau stengėsi atgauti savo pirkėjus racionalizuodama pastangas, kad išlaikytų mažas kainas ir būtų konkurencinga mažomis dempingo kainomis importuojamų produktų atžvilgiu. Todėl laikomasi nuomonės, kad laikinojo reglamento 63–66 konstatuojamosiose dalyse padarytos išvados yra pagrįstos, taigi šis teiginys turėjo būti atmestas.(42) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, galima patvirtinti, kad importo mažomis dempingo kainomis iš KLR augimas per TL darė didelį neigiamą poveikį Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai.5.2. Kitų veiksnių poveikis(43) Primenama, kad atliekant priežastinio ryšio analizę nagrinėti ir kiti veiksniai, t. y. paklausos raida, Sąjungos pramonės sąnaudų raida, jos eksporto veiklos rezultatai ir, galiausiai, galimas importo iš kitų šalių poveikis.(44) Viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad materialinę žalą, kurią patyrė Sąjungos pramonė, sukėlė ne importas dempingo kainomis, o kiti veiksniai, t. y: i) paklausos sumažėjimas dėl ekonominės krizės ir technologijos pasikeitimų ir ii) Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai.(45) Kalbant apie suvartojimo sumažėjimą pabrėžiama, kad Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo gerokai daugiau (-32 %) nei Sąjungos suvartojimas (-11 %), dėl to rinkos dalis sumažėjo 33 %. Tuo pačiu metu Kinijos eksportuotojų rinkos dalis labai padidėjo – daugiau nei du kartus. Todėl laikomasi nuomonės, kad laikinojo reglamento 69 konstatuojamojoje dalyje padarytą išvadą galima patvirtinti, taigi šis teiginys turėjo būti atmestas.(46) Dėl eksporto veiklos rezultatų pasakytina, kad iš tikrųjų Sąjungos pramonės pardavimas eksportui mažėjo dėl laikinojo reglamento 72 konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių (t. y. dėl nuo 2008 m. neigiamos automobilių sektoriaus padėties visame pasaulyje). Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad pardavimas eksportui nebuvo pagrindinis Sąjungos pramonės verslas, nes per nagrinėjamąjį laikotarpį jis niekada neviršijo 17 % Sąjungos pardavimo. Be to, be laikinojo reglamento 71 ir 72 konstatuojamųjų dalių, pažymima, kad jos pardavimo kainos eksporto rinkoje buvo didesnės nei pardavimo Sąjungoje kainos. Taigi bet koks neigiamas poveikis, kurį sukėlė pardavimo eksportui apimties sumažėjimas, laikomas labai nedideliu. Todėl šis teiginys turėjo būti atmestas.(47) Atsižvelgiant į šias minėtas aplinkybes ir tai, kad jokių kitų pastabų negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 67–80 konstatuojamosios dalys.6. SĄJUNGOS INTERESAI6.1. Sąjungos pramonės interesai(48) Kadangi jokių kitų pastabų dėl Sąjungos pramonės interesų negauta, laikinojo reglamento 83–86 konstatuojamųjų dalių laikinosios išvados patvirtinamos.6.2. Sąjungos importuotojų, prekiautojų ir naudotojų interesai(49) Primenama, kad nepaisant to, jog buvo susisiekta su daugeliu šalių, importuotojai, prekiautojai ir naudotojai pradiniame tyrimo etape labai mažai bendradarbiavo. Primenama, kad pradiniame etape visapusiškai bendradarbiavo tik vienas Vokietijoje įsisteigęs prekiautojas ir vienas Italijoje įsisteigęs naudotojas.(50) Bendradarbiaujantis naudotojas tvirtino, kad pradiniame etape parengtoje Sąjungos interesų analizėje neigiamas antidempingo priemonių poveikis jo verslui buvo nepakankamai įvertintas ir teigė, kad iš tikrųjų jam būtų sudėtinga padidėjusias sąnaudas perkelti pirkėjams.(51) Primenama, kad šio naudotojo verslo dalis, susijusi su nagrinėjamu produktu, sudaro 15–25 % viso jo verslo veiklos. Po laikinųjų priemonių nustatymo atlikus tolesnę analizę buvo patvirtinta, kad poveikis visam bendrovės pelnui būtų nedidelis. Šis naudotojas užima stiprias pozicijas su nagrinėjamuoju produktu susijusio verslo srityje, ypač kiek tai susiję su patikimumu ir tiekimo užtikrinimu pirkėjams. Remiantis šia informacija galima manyti, kad minėtas naudotojas galėtų perkelti pirkėjams bet dalį padidėjusių sąnaudų. Tuo remiantis, šis teiginys turėjo būti atmestas.(52) Paskelbus laikinąjį reglamentą, kreipėsi du naudotojai ir vienas importuotojas, teigdami, kad antidempingo muito nustatymas turės neigiamo poveikio jų veiklai.(53) Remiantis vieno iš šių dviejų naudotojų pateiktais duomenimis, verslo sritis, susijusi su molibdeno viela, sudaro 10–20 % jo visos veiklos. Remiantis pateikta informacija, esama požymių, kad nors antidempingo muito nustatymas galėtų turėti neigiamo poveikio veiklos, susijusios su molibdeno viela, sričiai, šis naudotojas vis tiek gautų pelną. Dėl kito naudotojo, nebuvo pateikta duomenų jo teiginiui pagrįsti.(54) Dėl importuotojo, pažymima, kad jis pateikė tik bendrus pagrindinius duomenis, kuriais remiantis paaiškėjo, kad molibdeno vielos importas iš KLR sudarė 10–20 % viso importo iš KLR per TL. Kalbant apie tai, kokią visos bendrovės veiklos dalį sudaro su molibdeno viela susijęs verslas, tai sudarytų mažiau nei 7 %. Todėl remiantis turima informacija būtų galima daryti išvadą, kad nors antidempingo priemonės galėtų turėti neigiamo poveikio verslo sričiai, susijusiai su molibdeno viela, bendras poveikis visai bendrovės veiklai būtų nedidelis.(55) Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytus faktus ir į tai, kad jokių kitų pastabų negauta, laikinojo reglamento 93–96 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.6.3. Konkurenciją ir prekybą iškraipantis poveikis(56) Paskelbus laikinąjį reglamentą, kreipėsi kai kurios šalys, tvirtindamos, kad antidempingo priemonės sumažins konkurenciją Sąjungos rinkoje.(57) Dėl šio teiginio, reikėtų pakartoti, kad antidempingo muitais būtų atstatytos vienodos sąlygos, todėl tikėtina, jog iš Kinijos importuojami produktai ir toliau pateks į Sąjungos rinką, nors ir nežalingomis kainomis. Be to, primenama, kad yra keletas alternatyvių tiekimo šaltinių. Jokių pagrįstų įrodymų, kuriais būtų galima paneigti šią išvadą, nepateikta, todėl laikinojo reglamento 97–99 konstatuojamosiose dalyse padarytos išvados patvirtinamos.6.4. Išvada dėl Sąjungos interesų(58) Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, patvirtinama, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl šiuo atveju nereikėtų nustatyti antidempingo muitų importuojamai KLR kilmės molibdeno vielai.7. GALUTINĖS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS7.1. Žalos pašalinimo lygis(59) Kadangi jokių kitų pagrįstų pastabų, dėl kurių reikėtų pakeisti išvadą dėl žalos pašalinimo lygio, negauta, laikinojo reglamento 101–104 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.7.2. Galutinės priemonės(60) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi, turėtų būti nustatytas tokio dydžio galutinis antidempingo muitas, kad būtų pašalinta importu dempingo kainomis daroma žala, neviršijant nustatyto dempingo skirtumo. Šiuo atveju muito norma turėtų būti atitinkamai nustatoma pagal nustatytą žalos skirtumą, t. y. 64,3 %.(61) Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinta rekomenduoti nustatyti galutinius antidempingo muitus. Be to, nustatytas laikotarpis, per kurį, atskleidus šią informaciją, šalys galėjo pareikšti prieštaravimus. Šalių pateiktos pastabos tinkamai apsvarstytos ir prireikus išvados atitinkamai pataisytos.7.3. Įsipareigojimai(62) Bendradarbiaujantis Kinijos eksportuojantis gamintojas išreiškė pageidavimą pateikti įsipareigojimą dėl kainos, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalyje.(63) Tačiau šiai bendrovei nebuvo suteiktas nei RER, nei IR, be to, Komisija paprastai nepriima įsipareigojimų tokiais atvejais, nes nebuvo galima dempingo skirtumo nustatyti individualiai. Tuo remiantis, įsipareigojimai dėl kainos negalėjo būti toliau svarstomi.7.4. Galutinis laikinojo muito surinkimas(64) Atsižvelgiant į nustatytų dempingo skirtumų dydį ir įvertinus Sąjungos pramonei padarytą žalą, manoma, kad būtina galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinojo antidempingo muito, nustatyto laikinuoju reglamentu, sumas,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis1. Importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės molibdeno vielai, kurios sudėtyje esantis molibdenas sudaro ne mažiau kaip 99,95 % masės, kurios didžiausias skerspjūvio matmuo didesnis kaip 1,35 mm, bet ne didesnis kaip 4,0 mm, kurios KN kodas šiuo metu yra ex 8102 96 00 (TARIC kodas 8102 96 00 10) nustatomas galutinis antidempingo muitas.2. Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašyto produkto neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra 64,3 %.3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.2 straipsnisGalutinai surenkamos garantijomis užtikrintos laikinųjų antidempingo muitų, nustatytų pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1247/2009 importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės molibdeno vielai, kurios sudėtyje esantis molibdenas sudaro ne mažiau kaip 99,95 % masės, kurios didžiausias skerspjūvio matmuo didesnis kaip 1,35 mm, bet ne didesnis kaip 4,0 mm, kurios KN kodas šiuo metu yra ex 8102 96 00 (TARIC kodas 8102 96 00 10), sumos.3 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkas [1] OL L 343, 2009 12 22, p. 51.[2] OL L 336, 2009 12 18, p. 16.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52010PC0080

Pasiūlymas Tarybos reglamentas kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 452/2007, nustatantis galutinį antidempingo muitą importuojamoms, inter alia, Kinijos Liaudies Respublikos kilmės lyginimo lentoms  /* KOM/2010/0080 galutinis - NLE 2010/0049 */

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.3.9KOM(2010)80 galutinis2010/0049 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 452/2007, nustatantis galutinį antidempingo muitą importuojamoms, inter alia , Kinijos Liaudies Respublikos kilmės lyginimo lentomsAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1) PASIūLYMO APLINKYBėS |Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas susijęs su 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis reglamentas) taikymu atliekant tyrimą dėl tam tikrų importuojamų, inter alia, Kinijos Liaudies Respublikos kilmės lyginimo lentų. |Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas teikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus. |Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos Tarybos reglamentas (EB) Nr. 452/2007[2], nustatantis galutinį antidempingo muitą ir laikinojo muito, nustatyto importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos ir Ukrainos kilmės lyginimo lentoms, galutinį surinkimą. |Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. |2) Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |Su tyrimu susijusios suinteresuotosios šalys turėjo galimybę ginti savo interesus atliekant tyrimą pagal pagrindinio reglamento nuostatas. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nenumatytas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame pateiktas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. |3) TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |Siūlomų veiksmų santrauka 2009 m. sausio 8 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) inicijavo 2007 m. balandžio 23 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 452/2007 nustatytų antidempingo priemonių, taikomų importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės lyginimo lentoms, dalinę tarpinę peržiūrą, skirtą dempingo aspektams nagrinėti. Prašymą atlikti peržiūrą pateikė eksportuojantis Kinijos gamintojas „Power Team Houseware Co. Ltd.“, Guangzhou. Savo prašyme bendrovė teigė, kad aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos priemonės, pasikeitė ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai. Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad toliau taikyti galiojančią priemonę ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą nėra būtina ir kad jis veikia rinkos ekonomikos sąlygomis. Atlikus peržiūros tyrimą paaiškėjo, kad pareiškėjas neatitiko atitinkamų pagrindinio reglamento nuostatų, kad jam būtų taikomas rinkos ekonomikos režimas, ir kad jo individualus dempingo skirtumas turi būti peržiūrėtas. Be to, turi būti peržiūrėtas visiems kitiems nebendradarbiaujantiems gamintojams taikomas tarifas. Todėl Tarybai siūloma priimti pridedamą reglamento, kuriuo keičiamas „Power Team“ taikomas antidempingo muitas ir muitas kitiems (tiriamosios šalies) eksportuotojams, pasiūlymą. Šis reglamentas turėtų būti paskelbtas Oficialiajame leidinyje ne vėliau kaip 2010 m. balandžio 7 d. |Teisinis pagrindas 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių, ypač jo 11 straipsnio 3 dalis. |Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai, todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių. |Veiksmų pobūdis aprašytas pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą. |Nuoroda apie Sąjungai, šalių vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ūkinės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės bei administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma. |Pasirinkta priemonė |Siūloma priemonė – Tarybos reglamentas. |Kitos priemonės būtų netinkamos, nes pagrindiniame reglamente kitų galimybių nenumatyta. |4) Poveikis biudžetui |Pasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui. |2010/0049 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 452/2007, nustatantis galutinį antidempingo muitą importuojamoms, inter alia , Kinijos Liaudies Respublikos kilmės lyginimo lentomsEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[3] (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,kadangi:1.  PROCEDŪRA2.  Galiojančios priemonės3.  Reglamentu (EB) Nr. 452/2007[4] Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamoms, inter alia , Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės lyginimo lentoms. Priemones sudaro 38,1 % ad valorem muito norma, išskyrus penkias konkrečiai nurodytas bendroves, kurioms taikomos individualios muito normos.4.  Prašymas atlikti peržiūrą5.  2008 m. Komisija gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą (toliau – tarpinė peržiūra) pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Prašymą, kuriuo buvo prašoma ištirti tik dempingo aspektus, pateikė eksportuojantis Kinijos gamintojas „Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd.“, Guangzhou (toliau – „Power Team“ arba pareiškėjas). Galutinio antidempingo muito norma, taikoma pareiškėjui, yra 36,5 %.6.  Savo prašyme pareiškėjas teigė, kad aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos priemonės, pasikeitė ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai. Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad toliau taikyti galiojančią priemonę ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą nėra būtina.7.  Visų pirma, pareiškėjas teigė, kad jis šiuo metu veikia rinkos ekonomikos sąlygomis, t. y. atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus. Todėl pareiškėjas tvirtino, kad jam normalioji vertė turėtų būti nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą. Palyginus šią normaliąją vertę su pareiškėjo eksporto į Europos Sąjungą kainomis, paaiškėjo, kad dempingo skirtumas yra gerokai mažesnis nei dabartinis priemonės lygis.8.  Todėl pareiškėjas tvirtino, kad nėra būtina toliau taikyti galiojančių priemonių, kurios buvo grindžiamos anksčiau nustatytu dempingo dydžiu, ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą.9.  Peržiūros inicijavimas10.  Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nutarusi, kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija nusprendė inicijuoti tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį, kurią atliekant nagrinėjamas tik dempingas, susijęs su pareiškėju[5].11.  Nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas12.  Tarpinėje peržiūroje nagrinėjamasis produktas yra tas pats kaip ir tyrime, po kurio nustatytos galiojančios priemonės (toliau – pradinis tyrimas), t. y. Kinijos Liaudies Respublikos kilmės lyginimo lentos, pastatomosios (arba ne), sugeriančios garus (arba ne) ir (arba) kurių paviršius yra šildantis (arba ne) ir (arba) pučiantis orą (arba ne), taip pat rankovių lyginimo lentos ir visos jų pagrindinės dalys, t. y. kojos, plokštė ir lygintuvo laikiklis, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 3924 90 00[6], ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 ir ex 8516 90 00.13.  Kinijos vidaus rinkoje gaminamas ir joje parduodamas bei į Europos Sąjungą (toliau – ES) eksportuojamas produktas ir Ukrainoje (pasirinktoje panašia šalimi) gaminamas bei parduodamas produktas pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir techninėmis savybėmis ir turi tą pačią paskirtį, todėl pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį jie laikomi panašiais produktais.14.  Suinteresuotosios šalys15.  Komisija oficialiai pranešė Sąjungos pramonės atstovui, pareiškėjui ir eksportuojančios šalies atstovams apie peržiūros inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė teikti nuomonę raštu ir būti išklausytoms.16.  Komisija išsiuntė pareiškėjui prašymo taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau – RER) formą bei klausimyną ir per tam tikslui nustatytą laikotarpį gavo atsakymą. Komisija surado ir patikrino visą, jos manymu, dempingui nustatyti būtiną informaciją ir atliko tikrinamąjį vizitą pareiškėjo patalpose.17.  Peržiūros tiriamasis laikotarpis18.  Atliekant dempingo tyrimą nagrinėtas 2008 m. sausio 1 d. – 2008 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Primenama, kad pradinio tyrimo, per kurį nustatytos priemonės, tiriamasis laikotarpis buvo 2005 m. sausio 1d. – 2005 m. gruodžio 31 d. (toliau – pradinio tyrimo laikotarpis).19.  TYRIMO REZULTATAI20.  Rinkos ekonomikos režimas (RER)21.  Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą antidempingo tyrimuose dėl KLR kilmės importo normalioji vertė nustatoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1–6 dalis tiems gamintojams, kurie, kaip buvo nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstytus kriterijus, t. y. kai įrodoma, kad panašus produktas yra gaminamas ir parduodamas vyraujant rinkos ekonomikos sąlygoms. Toliau pateikiama šių kriterijų santrauka:22.  verslo sprendimai priimami atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be didelio valstybės kišimosi, o išlaidos atitinka rinkos vertę,23.  įmonės turi vieną aiškų pagrindinių apskaitos dokumentų, kurių nepriklausomas auditas atliktas pagal tarptautinius apskaitos standartus (toliau – TAS) ir kurie yra taikomi visais tikslais, rinkinį,24.  nėra jokių reikšmingų iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos,25.  teisinį tikrumą ir stabilumą užtikrina bankroto ir nuosavybės įstatymai,26.  valiuta konvertuojama pagal rinkos kursus.27.  Pareiškėjas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą paprašė taikyti RER ir jo buvo paprašyta užpildyti prašymo taikyti RER formą.28.  Atlikus tyrimą nustatyta, kad pareiškėjas neatitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto pirmoje įtraukoje nurodyto RER kriterijaus dėl pagrindinių gamybos sąnaudų (1 kriterijus). Nustatyta, kad po pradinio tyrimo tiriamojo laikotarpio t. y. po 2005 m., valstybė nustatė eksporto apribojimus keliems plieno produktams, įskaitant pagrindines žaliavas lyginimo lentoms gaminti, t. y. plieno plokšteles, vamzdelius ir vielas. Pažymima, kad šių žaliavų sąnaudos sudaro didelę visų žaliavų sąnaudų dalį. Eksporto mokesčių nustatymas sumažino paskatą eksportuoti ir tuo būdu padidino produktų kiekį vidaus rinkoje, taip sumažindamas kainas. Taip pat buvo nustatyta, kad Kinijos plieno gamintojai galėjo pasinaudoti kai kuriomis subsidijų sistemomis[7] ir kad kai kurių plieno gamintojų viešai skelbiamos sąskaitos patvirtina, kad Kinijos valstybė aktyviai remia plieno sektoriaus KLR vystymąsi.29.  Todėl peržiūros tiriamuoju laikotarpiu plieno kainos KLR vidaus rinkoje buvo žymiai mažesnės nei kitose didelėse pasaulinėse rinkose, o ypač mažesnės už plieno kainas Šiaurės Amerikoje ir Šiaurės Europoje[8], ir šie kainų skirtumai negali būti paaiškinami jokiu konkurenciniu pranašumu plieno gamyboje.30.  Be to, remiantis dokumentų rinkinyje išdėstyta informacija, buvo nustatyta, kad šios dirbtinai sumažintos ir iškraipytos plieno kainos suteikė pareiškėjui pranašumą, nes šis įsigijo savo žaliavas Kinijos vidaus rinkoje.31.  Taigi buvo padaryta išvada, kad pagrindinės „Power Team“ gamybos sąnaudos iš esmės neatitinka rinkos kainų. Tuo remiantis padaryta išvada, kad pareiškėjas neįrodė atitinkantis visus pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, todėl RER jam negalėjo būti taikomas.32.  Pareiškėjui, eksportuojančiai valstybei ir Sąjungos pramonei buvo suteikta galimybė teikti pastabas dėl išdėstytų nustatytų faktų. Pastabas pateikė pareiškėjas ir Sąjungos pramonė.33.  Pareiškėjas per nustatytą laikotarpį pateikė tris pagrindinius argumentus. Pirmiausia, jis teigė, kad „Power Team“ žaliavų kainos atitiko kainas vidaus rinkoje ir kad šio fakto užteko siekiant atitikti 1 kriterijų pradiniame tyrime. Todėl, pasak bendrovės, kainų Kinijos vidaus rinkoje palyginimas su kainomis kitose tarptautinėse plieno rinkose buvo pagrindinio reglamento 11 straipsnio 9 dalies pažeidimas. Atsižvelgdama į šias aplinkybes, bendrovė taip pat suabejojo Šiaurės Europos ir Šiaurės Amerikos plieno rinkos kainų, kuriomis remiantis buvo atliktas palyginimas, tinkamumu. Pareiškėjas teigė, kad kainos ir kitose tarptautinėse rinkose, pvz., Turkijos eksporto kainos, buvo mažesnės nei kainos KLR vidaus rinkoje.34.  Iš tiesų, pareiškėjas atitiko 1 kriterijų pradiniame tyrime, bet neatitiko 2 kriterijaus. Vis dėlto, manoma, kad pagrindinio reglamento 11 straipsnio 9 dalis nebuvo pažeista, nes metodas, naudotas siekiant įvertinti, ar bendrovė veikia rinkos ekonomikos sąlygomis ir, ypač, ar ji vis dar atitinka 1 kriterijų, nepakito. Abiejuose tyrimuose (pradiniame tyrime ir peržiūros tyrime) buvo išnagrinėtas žaliavų ir rinkos vertės atitikimo klausimas. Abiejuose tyrimuose vienas iš nagrinėtų rodiklių buvo plieno kainos vidaus rinkoje, o pradiniame tyrime nebuvo nustatyta kitų reikšmingų žaliavų kainoms turėti įtakos galėjusių veiksnių. Taigi metodas nepakito, tik išvados buvo skirtingos.35.  Peržiūros tyrimas parodė, kad po pradinio tyrimo, t y. nuo 2006 m., aplinkybės pasikeitė, nes Kinijos valstybė nustatė keletą priemonių, siekdama neskatinti plieno plokštelių, vamzdelių ir vielų eksporto, ir įvedė eksporto mokestį bei panaikino PVM už eksportuojamas prekes grąžinimą. Tai, kartu su minėtomis subsidijų sistemomis, turėjo iškreipiantį poveikį plieno kainoms Kinijos vidaus rinkoje, kadangi šių kainų ir paskelbtų Šiaurės Amerikos ir Šiaurės Europos vidaus rinkų kainų skirtumas labai padidėjo (iki maždaug 30 %). Pareiškėjas nepaneigė šio kainų skirtumo paskelbus su RER susijusias išvadas.36.  Atsižvelgiant į argumentą, kad Šiaurės Amerikos ir Šiaurės Europos plieno kainos nėra vienintelės tarptautiniu mastu tinkamos kainos, pažymima, kad šios dvi plieno rinkos buvo pasirinktos kainų palyginimui, kadangi joms būdingas didelis plieno suvartojimas ir jos abi yra konkurencinės rinkos, turinčios keletą aktyvių gamintojų. Taigi pagrįstai galima manyti, kad šios vidaus rinkos kainos buvo tipiškos konkurencinės rinkos kainoms. Be to, tvirtinimas, kad Turkijos eksporto kainos buvo mažesnės nei kainos Kinijos vidaus rinkoje nebuvo išsamiau pagrįstas šiame etape, t. y. per nustatytą laikotarpį konkrečios kainos nebuvo pateiktos. Galiausiai, nepaaiškinama, kodėl Turkijos eksporto kainos turėtų būti laikomos tinkamesnėmis, žinant kad Turkijos eksporto rinka, palyginti su Šiaurės Amerikos ir Šiaurės Europos vidaus rinkomis, yra akivaizdžiai mažesnė.37.  Antra, bendrovė teigė, kad taikant ES teisės aktus ji buvo diskriminuojama, kadangi kitais nesenais atvejais, kai plienas sudarė didžiausią gamybos sąnaudų dalį, kai kurios Kinijos plieną gaminančios bendrovės atitiko 1 kriterijų. Visi šie atvejai buvo išnagrinėti ir nustatyta, kad nei vienai su šiais atvejais susijusiai bendrovei nebuvo taikomas RER, nes jos visos neatitiko bent vieno kito pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto kriterijaus. Todėl, administracinių lėšų taupymo tikslais, nebuvo būtina išsamiai išnagrinėti 1 kriterijaus, kadangi buvo aišku, kad bendrovė nebus tinkama dėl kitų priežasčių. Nei vienu šio pastarojo laikotarpio atveju Komisija nepadarė išvados, kad su Kinijos plieno vidaus rinka susijusių iškraipymų nėra; priešingai, šiuose nesenuose atvejuose, kai buvo nustatyti su žaliavomis susiję iškraipymai[9], buvo atsisakyta taikyti RER.38.  Galiausiai, pareiškėjas tvirtino, kad normaliosios vertės koregavimas būtų labiau pagrįstas nei atsisakymas taikyti RER. Tačiau normaliosios vertės koregavimas negali būti taikomas, nes vienas iš RER taikymo kriterijų – pagrindinės gamybos sąnaudos turi atspindėti rinkos vertę. Jei taip nėra, visų pirma turėtų būti neleista taikyti RER ir normalioji vertė turėtų būti pakeista panašios šalies normaliąja verte, ypač jeigu žaliava sudaro tokią svarbią gamybos sąnaudų dalį.39.  Daroma išvada, kad nei vienas iš „Team Power“ išdėstytų argumentų nebuvo įtikinamas ar nulėmė kitokį faktų vertinimą.40.  Sąjungos pramonė pabrėžė, kad Kinijos valstybė kišosi į plieno pramonę ir kad tai paskatino ES ir JAV pasikonsultuoti su Pasaulio prekybos organizacija, siekiant išspręsti šį klausimą.41.  Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, patvirtinami nustatyti faktai ir išvada, kad „Power Team“ neturėtų būti taikomas RER.42.  Atskleidus pagrindinius faktus ir pateikus išvadas, pagal kuriuos buvo ketinama siūlyti iš dalies keisti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 452/2007, pareiškėjas pateikė papildomų pastabų apie su RER susijusią išvadą.43.  Pareiškėjas iš esmės pakartojo savo argumentą, kad jo pagrindinės gamybos sąnaudos atspindi rinkos vertę KLR, ir kad Kinijos kainos atitinka kainas kitose tarptautinėse rinkose. Pripažindamas, kad 2008 m. KLR pagrindinių gamybos sąnaudų kainos padidėjimas buvo mažesnis nei kitose tarptautinėse plieno rinkose, pareiškėjas teigė, kad tai lėmė ne iškraipymai, ir kad kiti grynai komerciniai veiksniai galėtų būti žemesnių kainų Kinijos vidaus rinkoje priežastis. Pareiškėjas atkreipė dėmesį į 2008 m. padidėjusią gamybą ir nurodė, kad daugumai KLR pagamintų eksportuojamų plieno žaliavų taikomi antidempingo ar kompensaciniai muitai privertė Kinijos gamintojus sumažinti jų kainas vidaus rinkoje.44.  Pažymima, kad pareiškėjo pateikta papildoma informacija apie kainas patvirtino išvadą, kad pagrindinės žaliavos lyginimo lentoms gaminti 2008 m. buvo vidutiniškai daug pigesnės Kinijos vidaus rinkoje nei kitose didelėse pasaulinėse rinkose.45.  Atsižvelgiant į teiginį, kad grynai komerciniai veiksniai buvo šio kainų skirtumo, t. y. padidėjusios gamybos KLR, priežastis, pažymima, kad šis tvirtinimas nebuvo pakankamai pagrįstas, ypač siekiant įrodyti galimą sąsają tarp tariamai padidėjusios gamybos ir paklausos. Taip pat pareiškėjo teiginys dėl kai kuriems iš KLR eksportuojamiems plieno produktams taikomų kompensacinių muitų tik įrodo, kad Kinijos plieno gamintojai subsidijų dėka iš tiesų įgijo pranašumą.46.  Taigi pareiškėjo teiginys, kad plieno rinka KLR nėra iškraipyta, negali būti patvirtintas ir galiausiai daroma išvada, kad RER nustatymas neturėtų būti peržiūrėtas ir RER neturėtų būti taikomas „Power Team“.47.  Individualus režimas (IR)48.  Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalimi, visos šalies mastu taikomas muitas, jeigu jis yra, nustatomas šalims, kurioms taikomas tas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus individualaus režimo kriterijus. Toliau pateikiama šių kriterijų santrauka:49.  jei įmonės yra visiškai ar iš dalies užsienio kapitalo įmonės ar bendros įmonės, eksportuotojai gali nevaržomai grąžinti kapitalą bei pelną į savo šalį;50.  eksporto kainos ir kiekiai, pardavimo sąlygos ir terminai yra nustatomi laisvai;51.  dauguma akcijų priklauso privatiems asmenims ir turi būti įrodyta, kad bendrovė pakankamai nepriklausoma nuo valstybės kišimosi;52.  valiutų keitimo kurso perskaičiavimai yra atliekami pagal rinkoje nusistovėjusį valiutos kursą;53.  valstybės kišimasis nėra toks, kad leistų išvengti nustatytų priemonių, jei atskiriems eksportuotojams nustatyti skirtingi muitų tarifai.54.  Pareiškėjas prašė leisti taikyti ne tik RER, bet ir IR, jei RER nebūtų taikomas.55.  Tyrimas parodė, kad pareiškėjas atitiko visus pirmiau nurodytus kriterijus ir daroma išvada, kad „Power Team“ turėtų būti taikomas IR.56.  Normalioji vertė57.  Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį, kai importuojama ne iš rinkos ekonomikos šalių ir tokiu mastu, kad negalima taikyti RER, normalioji vertė pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punkte nurodytoms šalims turi būti nustatyta pagal kainą arba apskaičiuotąją vertę panašioje šalyje.58.  Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad tinkama panašia šalimi KLR normaliajai vertei nustatyti ketina ir vėl pasirinkti Turkiją, kuri buvo pasirinkta panašia šalimi atliekant pradinį tyrimą, bet nei vienas Turkijos gamintojas nebendradarbiavo šioje tarpinėje peržiūroje. Vis dėlto, bendradarbiauti sutiko vienas Ukrainos eksportuojantis gamintojas, dalyvaujantis tuo pat metu atliekamame kitame tarpinės peržiūros tyrime. Suinteresuotosios šalys buvo atitinkamai informuotos ir neigiamų pastabų apie Ukrainos kaip panašios šalies pasirinkimą nebuvo gauta.59.  Kadangi akivaizdžių priežasčių, dėl kurių nebūtų galima pasirinkti Ukrainos kaip panašios šalies, nebuvo nurodyta ir ypač kadangi joks kitas trečios šalies gamintojas nebendradarbiavo, normalioji vertė buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą, t. y. remiantis patikrinta informacija, gauta iš bendradarbiaujančio panašios šalies gamintojo.60.  Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį buvo nustatyta, kad panašios šalies bendradarbiaujančio gamintojo panašaus produkto pardavimo kiekis vidaus rinkoje buvo tipiškas lyginant jį su pareiškėjo eksporto į ES kiekiu. Be to, pardavimas vidaus rinkoje (jei reikia, pakoreguotas atsižvelgiant į produkto fizines savybes), su kuriuo lyginama, buvo laikomas tipišku visų rūšių eksportuojamiems produktams, kai to pardavimo kiekis sudarė bent 5 % atitinkamo eksporto į ES kiekio.61.  Vėliau Komisija nagrinėjo, ar kiekvienos rūšies lyginimo lentos, parduotos tipiškais kiekiais panašios šalies vidaus rinkoje, gali būti laikomos parduotomis įprastomis prekybos sąlygomis, tam tikslui nustatydama pelningo nagrinėjamų lyginimo lentų pardavimo nepriklausomiems vartotojams dalį.62.  Pelningais buvo laikomi tie pardavimo vidaus rinkoje sandoriai, kai konkrečios rūšies produkto vieneto kaina buvo lygi gamybos sąnaudoms arba jas viršijo. Todėl buvo nustatytos kiekvienos rūšies produkto, per tyrimo laikotarpį parduoto panašios šalies vidaus rinkoje, gamybos sąnaudos.63.  Jeigu tam tikro produkto, kuris buvo parduotas už grynąją pardavimo kainą, lygią apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms arba už jas didesnę, parduotas kiekis sudarė daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto parduoto kiekio ir jeigu tos rūšies produkto svertinė vidutinė kaina buvo lygi jo gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę kainą vidaus rinkoje. Ši kaina buvo apskaičiuota kaip viso tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per tyrimo laikotarpį kainų svertinis vidurkis, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas buvo pelningas, ar ne.64.  Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo kiekis sudarė ne daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto pardavimo kiekio ir jeigu tos rūšies produkto svertinė vidutinė kaina buvo mažesnė už jo gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę kainą vidaus rinkoje, apskaičiavus tos rūšies produkto tik pelningo pardavimo svertinį vidurkį.65.  Paskelbus išvadas, pareiškėjas pateikė pastabą, kad tais atvejais, kai pelningo pardavimo kiekis sudaro mažiau kaip 10 % viso tam tikros rūšies produkto pardavimo kiekio, turėtų būti naudojama apskaičiuotoji normalioji vertė.66.  Atsižvelgiant į tai, pažymima, kad tokio atvejo, kai pelningo pardavimo kiekis sudarė mažiau kaip 10 %, šiame tyrime nepasitaikė. Be to, automatiškas normaliosios vertės apskaičiavimas tokiomis aplinkybėmis nebenaudojamas.67.  Eksporto kaina68.  Visais atvejais nagrinėjamasis produktas buvo parduodamas eksportui per nepriklausomus prekybininkus KLR nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, todėl eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, t. y. remiantis faktiškai sumokėta arba mokėtina už produktą kaina, jį parduodant eksportui į ES.69.  Paskelbus išvadas, pareiškėjas teigė, kad eksporto kaina turėtų būti nustatyta remiantis nepriklausomo Kinijos prekybininko nustatyta pardavimo kaina nepriklausomiems vartotojams ES, o ne, kaip buvo daroma, remiantis faktiškai sumokėta arba mokėtina už produktą, kurį „Power Team“ pardavė nepriklausomam prekybininkui KLR, kaina. Vis dėlto, toks pasiūlymas neatitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalies reikalavimo, kad parduodant produktus eksportui, eksporto kaina turėtų būti nustatyta remiantis pirmuoju nepriklausomu pardavimu. Todėl šis reikalavimas turi būti atmestas.70.  Palyginimas71.  Normalioji vertė ir eksporto kaina palygintos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi, buvo atsižvelgta į skirtingus veiksnius, kurie, kaip buvo tvirtinama ir įrodinėjama, turėjo poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Tuo remiantis, prireikus ir pateisinamais atvejais atsižvelgta į fizines savybes, transporto ir draudimo išlaidas, tvarkymo mokesčius ir kredito išlaidas. Kadangi eksporto kaina buvo nustatyta remiantis tik pardavimu Kinijos prekybininkams vidaus rinkoje eksporto tikslais, nebuvo priežasties atsižvelgti į apmokestinimo skirtumus, nes normalioji vertė irgi nustatyta remiantis pardavimu, kuriam taikomas panašus apmokestinimas, panašios šalies vidaus rinkoje. Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo apskaičiuotos remiantis vertėmis be PVM.72.  Paskelbus išvadas, pareiškėjas teigė, kad produkto rūšių suskirstymas (iš tiesų atliktas tam, kad būtų galima palyginti) kelia tam tikrų abejonių dėl kainų palyginimo teisingumo.73.  Atsižvelgiant į tai, pažymima, kad produkto rūšių suskirstymas šiame tyrime buvo lygiai toks pat kaip ir pradiniame tyrime ir buvo reikalingas siekiant padidinti „Power Team“ eksportui į Sąjungą parduotų produktų ir panašios šalies vidaus rinkoje parduotų produktų palyginamumą. Taip pat pažymima, kad pareiškėjas nepagrindė savo tvirtinimo, o būtent nepaaiškino, kodėl toks suskirstymas (paaiškintas konkrečiame pareiškėjui skirtame dokumente) netinkamas. Todėl šis argumentas turi būti atmestas.74.  Dempingo skirtumas75.  Kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, kiekvienos rūšies produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto svertine vidutine eksporto kaina. Palyginus nustatytas dempingas.76.  Nustatyta, kad procentais išreikštas neto kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą „Power Team“ dempingo skirtumas yra 39,6 %.77.  ILGALAIKIS PASIKEITUSIŲ APLINKYBIŲ POBŪDIS78.  Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį taip pat buvo tiriama, ar pasikeitusios aplinkybės gali būti pagrįstai laikomos ilgalaikėmis.79.  Primenama, kad pradiniame tyrime dėl nustatytų pažeidimų, susijusių su pareiškėjo apskaitos metodais, buvo atsisakyta jam taikyti RER. Po šios peržiūros padaryta išvada, kad „Power Team“ atitiko šį kriterijų. Vis dėlto, kaip nurodyta pirmiau, pareiškėjas neatitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto pirmoje įtraukoje nurodyto RER kriterijaus dėl pagrindinių gamybos sąnaudų. Todėl pareiškėjo padėtis, susijusi su RER, nepakito.80.  Vis dėlto, tyrimo metu surinkti ir patikrinti duomenys (t. y. pareiškėjo individualios eksporto į ES kainos ir Ukrainoje, pasirinktoje panašia šalimi, nustatyta normalioji vertė) paskatino taikyti didesnį dempingo skirtumą. Šis pokytis laikomas svarbiu ir dabartinio lygio priemonės taikymas nebebus pakankamas siekiant kompensuoti dempingo daromą žalą.81.  ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS82.  Atsižvelgiant į šio peržiūros tyrimo rezultatus manoma, kad „Power Team“ importuojamam nagrinėjamajam produktui taikytiną antidempingo muito normą reikia pakeisti ir ji turi būti 39,6 %.83.  Nustatant muito dydį kitiems (tiriamosios šalies) eksportuotojams, primenama, kad bendradarbiavimas pradiniame tyrime buvo nedidelis. Todėl nebendradarbiaujančioms bendrovėms nustatytas muito dydis atitiko bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų, kuriems buvo nustatytas aukščiausias dempingo skirtumas, daugiausiai parduodamų produktų rūšių svertinį vidutinį dempingo skirtumą. Taikant tą patį metodą ir atsižvelgiant į pareiškėjo pateiktus svarbius duomenis, kitiems (tiriamosios šalies) eksportuotojams taikoma muito norma turi būti 42,3 %.84.  Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama siūlyti iš dalies keisti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 452/2007, ir joms buvo suteikta galimybė pareikšti pastabas. Į šalių pareikštas pastabas buvo atsižvelgta, o galutinės išvados, jei būtina, buvo atitinkamai pakeistos.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamento (EB) Nr. 452/2007 1 straipsnio 2 dalies lentelėje įrašas apie „Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd.“, Guangzhou, pakeičiamas taip:Šalis | Gamintojas | Muito norma (%) | TARIC papildomas kodas |KLR | „Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd.“, Guangzhou | 39,6 | A783 |2 straipsnisReglamento (EB) Nr. 452/2007 1 straipsnio 2 dalies lentelėje įrašas apie visas kitas bendroves KLR pakeičiamas taip:Šalis | Gamintojas | Muito norma (%) | TARIC papildomas kodas |KLR | Visoms kitoms bendrovėms | 42,3 | A999 |3 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkas [1] OL L 343, 2009 12 22, p. 51.[2] OL L 109, 2007 4 26, p. 12.[3] OL L 343, 2009 12 22, p. 51.[4] OL L 109, 2007 4 26, p. 12.[5] OL C 3, 2009 1 8, p. 14 (Pranešimas apie inicijavimą).[6] Pakeistas kodas (3924 90 00 vietoj 3924 90 90, kaip paminėta pranešime apie inicijavimą) yra nuo 2010 m. sausio 1 d. taikomos naujos Kombinuotosios nomenklatūros (žr. Reglamentą (EB) Nr. 948/2009) rezultatas.[7] Pavyzdžiui, Money for Metal : A detailed Examination of Chinese Government Subsidies to its Steel Industry , Wiley Rein LLP, 2007 m. liepos mėn.; China Government Subsidies Survey , Anne Stevenson–Yang, 2007 m. vasario mėn.; Shedding Light on Energy Subsidies in China : An Analysis of China's Steel Industry from 2000–2007 , Usha C.V. Haley; China's Specialty Steel Subsidies: Massive, Pervasive and Illegal , Specialty Steel Industry of North America , The China Syndrome : How Subsidies and Government Intervention Created the World's Largest Steel Industry , Wiley Rein & Fielding LLP, 2006 m. liepos mėn. ir The State-Business Nexus in China’s Steel Industry – Chinese Market Distortions in Domestic and International Perspective , prof. dr. Markus Taube ir dr. Christian Schmidkonz, THINK!DESK China Research & Consulting, 2009 2 25.[8] Šaltinis: Steel Business Briefing, average prices for 2005 and 2008 .[9] Žr. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 91/2009, kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 29, 2009 1 31, p. 1); žr. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 287/2009, kuriuo nustatomas laikinasis antidempingo muitas tam tikrai importuojamai, inter alia , Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliumininei folijai (OL L 94, 2009 4 8, p. 17).


|

52010PC0306

Pasiūlymas Tarybos reglamentas (ES) Nr. […]/2010 [data] kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 53/2010 nuostatos, susijusios su atlantinių menkių, paprastųjų jūrinių ešerių ir paprastųjų tunų išteklių žvejybos galimybėmis ir leidimu tam tikrų grupių laivams netaikyti Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 III skyriuje nustatytos žvejybos pastangų sistemos  /* KOM/2010/0306 galutinis - NLE 2010/0167 */

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.6.11KOM(2010)306 galutinis2010/0167 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. […]/2010[data]kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 53/2010 nuostatos, susijusios su atlantinių menkių, paprastųjų jūrinių ešerių ir paprastųjų tunų išteklių žvejybos galimybėmis ir leidimu tam tikrų grupių laivams netaikyti Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 III skyriuje nustatytos žvejybos pastangų sistemosAIŠKINAMASIS MEMORANDUMASReglamentu (ES) Nr. 53/200[1] 2010 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse ir ES laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti sužvejojamo žuvų kiekio apribojimus.2009 m. vykusiame Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos (ŽŠVAO, angl. NAFO) susitikime po daugiau kaip dešimt metų trukusio moratoriumo nuspręsta ŽŠVAO 3M zonoje vėl leisti žvejoti atlantines menkes, o ŽŠVAO 3LN zonoje – paprastuosius jūrinius ešerius, be to, priimtos griežtos priegaudos taisyklės. Pažymėtina, kad pagal ŽŠVAO reguliuojamame rajone taikytiną bendrąją priegaudos taisyklę priegauda leidžiama tik tose valstybėse narėse, kuriose nustatyta konkrečios rūšies žuvų žvejybos kvota konkrečiame rajone.To reglamento ID priede, remiantis 2009 m. vykusiame Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (TATAK, angl. ICCAT) metiniame susitikime priimtais sprendimais, nustatyti labai migruojančių žuvų BLSK ir kvotos. 2010 m. vasario 24–26 d. Madride vykusiame specialiajame susitikime TATAK Atitikties komitetas peržiūrėjo paprastųjų tunų kvotų paskirstymą ir Europos Sąjungai skirtą kvotą sumažino. Todėl paprastųjų tunų kvota turėtų būti iš dalies pakeista.Be to, to reglamento 15 straipsnyje ir IV priede nustatytas didžiausias laivų, kuriems leidžiama konkrečiuose regionuose tam tikromis aplinkybėmis žvejoti paprastuosius tunus, skaičius. Atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 302/2009 dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano[2] 5 ir 6 straipsnius, reikia nuspręsti dėl papildomų šios rūšies išteklių žvejybos galimybių apribojimų ir, ypač svarbu, nustatyti gaudyklių skaičių, žvejybos laivų skaičių ir bendrą pajėgumą, išreikštą bendrąja talpa, taip pat tunų auginimo ir tukinimo pajėgumus kiekvienai valstybei narei, turinčiai paprastųjų tunų žvejybos interesų rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje.Pagal Reglamento (EB) Nr. 1342/2008, nustatančio menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą ir panaikinančio Reglamentą (EB) Nr. 423/2004, 11 straipsnio 2 dalį Taryba, remdamasi valstybių narių pateikta informacija ir Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK, angl. STEFC) rekomendacijomis, gali leisti tam tikrų grupių laivams netaikyti žvejybos pastangų sistemos su sąlyga, kad atitinkami laivai suteiktų tinkamus tiek sužvejotų, tiek išmestų į jūrą atlantinių menkių kiekio duomenis, kad sužvejotų atlantinių menkių kiekis neviršytų 1,5 % bendro laivų grupės sužvejotų žuvų kiekio ir jei pritaikius laivų grupei žvejybos pastangų sistemą būtų sudaryta pernelyg didelė administracinė našta, palyginti su tos sistemos taikymo bendru poveikiu atlantinių menkių ištekliams.Remiantis ŽMTEK rekomendacijomis, iš Vokietijos, Airijos ir Prancūzijos pateiktos informacijos apie konkrečias Šiaurės jūroje, regione į vakarus nuo Škotijos ir Airijos jūroje žvejojančių laivų grupes galima spręsti, kad šių laivų grupių sužvejojamų atlantinių menkių kiekis, įskaitant išmetamą į jūrą kiekį, atitinka Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 11 straipsnio 2 dalies sąlygas, todėl toms laivų grupėms žvejybos pastangų sistemos galima netaikyti. Atsižvelgiant į ŽMTEK rekomendacijas, tikslinga šioms laivų grupėms netaikyti Reglamentu (EB) Nr. 1342/2008 nustatytos žvejybos pastangų sistemos, šiuo tikslu iš dalies pakeičiant Reglamentą (EB) Nr. 754/2009, ir pakoreguoti toms valstybėms narėms skirtų didžiausių leidžiamų žvejybos pastangų ribas, nurodytas Reglamento (EB) Nr. 53/2010 IIa priedo I priedėlyje.Galiausiai, pagal Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 16 straipsnio 3 dalį 2009 m. valstybės narės laikydamosi tam tikrų sąlygų galėjo keisti savo žvejybos pastangų paskirstymą perkeldamos žvejybos pastangas ir pajėgumus iš vieno geografinio rajono į kitą. Nyderlandai pateikė informaciją apie 2009 m. atliktą tam tikros dalies pastangų ir pajėgumų perkėlimą iš Šiaurės jūros į Airijos jūrą, ir galima laikyti, kad toks perkėlimas atitinka 16 straipsnio 3 dalies sąlygas. Todėl Reglamento (EB) Nr. 53/2010 IIa priedo I priedėlyje nurodytas Nyderlandams skirtų didžiausių leidžiamų žvejybos pastangų ribas reikėtų iš dalies pakeisti.Tarybos prašoma šį pasiūlymą priimti kuo greičiau, kad žvejai galėtų planuoti likusios šio žvejybos sezono dalies veiklą.2010/0167 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. […]/2010[data]kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 53/2010 nuostatos, susijusios su atlantinių menkių, paprastųjų jūrinių ešerių ir paprastųjų tunų išteklių žvejybos galimybėmis ir leidimu tam tikrų grupių laivams netaikyti Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 III skyriuje nustatytos žvejybos pastangų sistemosEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1342/2008, nustatantį menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą[3], ypač į jo 11 straipsnį,atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,kadangi:(1) Tarybos reglamentu (ES) Nr. 53/2010[4] 2010 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse ir ES laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti sužvejojamo žuvų kiekio apribojimus.(2) 2009 m. vykusiame Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos (ŽŠVAO, angl. NAFO) susitikime po daugiau kaip dešimt metų trukusio moratoriumo nuspręsta ŽŠVAO 3M zonoje vėl leisti žvejoti atlantines menkes, o ŽŠVAO 3LN zonoje – paprastuosius jūrinius ešerius. Kad derėtų su bendrosiomis priegaudos taisyklėmis, taikytinomis ŽŠVAO reguliuojamame rajone pagal 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1386/2007, nustatančio Žvejybos šiaurės vakarų Atlanto organizacijos reguliuojamame rajone taikytinas apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemones[5], 4 straipsnio 1 dalį, turėtų būti iš dalies pakeistos šių dviejų rūšių žuvų žvejybai taikytinos Reglamente (ES) Nr. 53/2010 nustatytos priegaudos taisyklės.(3) 2010 m. vasario 24–26 d. Madride vykusiame specialiajame susitikime Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (TATAK, angl. ICCAT) Atitikties komitetas sumažino Europos Sąjungai skirtą paprastųjų tunų kvotą. Todėl šias naujas nuostatas reikia įgyvendinti ES teisėje.(4) Atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 302/2009 dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano[6] 5 straipsnio 5 ir 8 dalis ir 6 straipsnio 4 dalį, reikia nustatyti didžiausią kiekvienos valstybės narės žvejybos laivų, kuriems gali būti leista žvejoti, laikyti laive, perkrauti, transportuoti arba iškrauti paprastuosius tunus, skaičių ir bendrą pajėgumą, išreikštą bendrąja talpa, didžiausią tunų gaudyklių, kurias kiekviena valstybė narė gali leisti naudoti, skaičių, didžiausią kiekvienos valstybės narės tunų auginimo ir tukinimo pajėgumą, taip pat didžiausią laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, kuriuos kiekviena valstybė narė gali perkelti į savo žuvininkystės ūkius, kiekį.(5) Nustatant žvejybos galimybes ir pagal Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 11 straipsnį Taryba, remdamasi valstybių narių pateikta ir Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK, angl. STEFC) įvertinta informacija, gali leisti tam tikrų grupių laivams netaikyti tuo reglamentu nustatytos žvejybos pastangų sistemos su sąlyga, kad atitinkami laivai suteiktų tinkamus tiek sužvejotų, tiek išmestų į jūrą atlantinių menkių kiekio duomenis, kad sužvejotų atlantinių menkių kiekis neviršytų 1,5 % bendro laivų grupės sužvejotų žuvų kiekio ir jei pritaikius laivų grupei žvejybos pastangų sistemą būtų sudaryta pernelyg didelė administracinė našta, palyginti su tos sistemos taikymo bendru poveikiu atlantinių menkių ištekliams. Vokietija pateikė informaciją apie laivų, žvejojančių ledjūrio menkes Šiaurės jūroje ir regione į vakarus nuo Škotijos dugniniais tralais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 120 mm arba didesnis, grupės sužvejotų atlantinių menkių kiekį. Airija pateikė informaciją apie laivų, žvejojančių norveginius omarus Airijos jūroje rūšiuojamuoju tinkleliu, panašiu į tą, kuris apibūdintas Reglamento (EB) Nr. 43/2009 III priedo 2 priedėlyje, grupės sužvejotų atlantinių menkių kiekį. Prancūzija pateikė informaciją apie laivų, žvejojančių giliavandenes žuvis regione į vakarus nuo Škotijos dugniniais tralais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra didesnis negu 110 mm, grupės sužvejotų atlantinių menkių kiekį. Remiantis ta informacija, kaip įvertino ŽMTEK, galima laikyti, kad šių laivų grupių sužvejotų atlantinių menkių kiekis, įskaitant išmetamą į jūrą kiekį, neviršija 1,5 % bendro jų sužvejoto kiekio. Be to, atsižvelgiant į taikomas kontrolės ir stebėsenos priemones, kuriomis užtikrinama šių laivų grupių žvejybos veiklos stebėsena ir kontrolė, ir į tai, kad žvejybos pastangų sistemos taikymas šioms grupėms būtų pernelyg didelė administracinė našta, palyginti su to taikymo bendru poveikiu atlantinių menkių ištekliams, tikslinga šioms laivų grupėms netaikyti Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 III skyriaus, tokiu būdu sudarant galimybę atitinkamai nustatyti žvejybos pastangų apribojimus atitinkamoms valstybėms narėms.(6) Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 16 straipsnio 3 dalimi valstybėms narėms leista laikantis tam tikrų sąlygų 2009 m. keisti savo žvejybos pastangų paskirstymą perkeliant žvejybos pastangas ir pajėgumus iš vieno geografinio rajono į kitą. Remiantis Nyderlandų pateikta informacija apie 2009 m. atliktą tam tikros dalies pastangų ir pajėgumų perkėlimą iš Šiaurės jūros į Airijos jūrą, tikslinga pakoreguoti Nyderlandams skirtų didžiausių leidžiamų žvejybos pastangų ribas, nurodytas Reglamento (EB) Nr. 53/2010 IIa priedo I priedėlyje.(7) Todėl reglamentai (ES) Nr. 53/2010 ir (EB) Nr. 754/2009, kuriais tam tikrų grupių laivams leidžiama netaikyti Reglamento (EB) Nr. 1342/2008[7] III skyriuje nustatytos žvejybos pastangų sistemos, turėtų būti iš dalies pakeisti.(8) Siekiant netrikdyti žvejybos veiklos ir atkreipiant dėmesį į pranešimų apie kiekį, sužvejotą per kalendorinius metus, arba pastangas per kalendorinius metus, skaičiuojamas nuo 2010 m. vasario 1 d. iki 2011 m. sausio 31 d., svarbą, šis reglamentas turėtų įsigalioti iškart po jo paskelbimo ir būti taikomas atitinkamai nuo 2010 m. sausio 1 d. ir 2010 m. vasario 1 d.,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamento (ES) Nr. 53/2010 pakeitimasReglamentas (ES) Nr. 53/2010 iš dalies keičiamas taip:1) 15 straipsnis pakeičiamas taip:„15 straipsnis Paprastųjų tunų žvejybos, taip pat auginimo ir tukinimo pajėgumų apribojimai1. Kartinėmis ir velkamosiomis ūdomis žvejojančių ES laivų, kuriems rytinėje Atlanto vandenyno dalyje leidžiama aktyviai žvejoti ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastuosius tunus, skaičius neviršija IV priedo 1 punkte nurodyto skaičiaus.2. Pakrantės vandenyse tradiciniais žvejybos įrankiais žvejojančių ES laivų, kuriems Viduržemio jūroje leidžiama aktyviai žvejoti ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastuosius tunus, skaičius neviršija IV priedo 2 punkte nurodyto skaičiaus.3. ES laivų, kuriems Adrijos jūroje leidžiama aktyviai žvejoti ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastuosius tunus auginimo reikmėms, skaičius neviršija IV priedo 3 punkte nurodyto skaičiaus.4. Žvejybos laivų, kuriems rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje leidžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti, transportuoti arba iškrauti paprastuosius tunus, skaičius ir bendras pajėgumas, išreikštas bendrąja talpa, neviršija IV priedo 4 punkte nurodytų ribų.5. Rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje paprastiesiems tunams žvejoti naudojamų gaudyklių skaičius neviršija IV priedo 5 punkte nurodyto skaičiaus.6. Paprastųjų tunų auginimo pajėgumas, tukinimo pajėgumas ir didžiausias laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, perkeliamų į rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje esančius žuvininkystės ūkius, kiekis neviršija IV priedo 6 punkte nurodytų ribų.“2) IC priedas iš dalies keičiamas taip:i) atlantinių menkių ištekliams NAFO 3M zonoje skirtas įrašas pakeičiamas taip:Rūšis: | Atlantinė menkė Gadus morhua | Zona: | NAFO 3M (COD/N3M.) |Estija | 61 | (1) (2) |Vokietija | 247 | (1) |Latvija | 61 | (1) (2) |Lietuva | 61 | (1) (2) |Lenkija | 209 | (1) (2) |Ispanija | 796 | (1) |Prancūzija | 110 | (1) |Portugalija | 1070 | (1) |Jungtinė Karalystė | 521 | (1) |ES | 3 136 | (1) (2) |BLSK | 5 500 | (1) (2) |(1) Specializuotoji atlantinių menkių žvejyba NAFO 3M zonoje leidžiama tol, kol sužvejotų žuvų kiekis, įskaitant priegaudą, numatytas sužvejoti per likusį metų laiką, taps lygus 100 % paskirtos kvotos. Po tos datos leidžiama tik ne didesnė nei 1 250 kg arba 5 % priegauda (priklausomai nuo to, kuris iš šių kiekių didesnis), neviršijant vėliavos valstybei narei skirtos kvotos. (2) Įskaitant Estijai, Latvijai ir Lietuvai skirtą 61 toną kiekvienai ir Lenkijai skirtas 209 tonas pagal su buvusiomis TSRS valstybėmis sudarytus pasidalijimo susitarimus, 2003 m. priimtus NAFO žuvininkystės komisijos atsižvelgiant į Estijos, Latvijos, Lietuvos ir Lenkijos įstojimą į Europos Sąjungą. |ii) paprastųjų jūrinių ešerių ištekliams 3LN zonoje skirtas įrašas pakeičiamas taip:Rūšis: | Paprastieji jūriniai ešeriai Sebastes spp | Zona: | NAFO 3LN (RED/N3LN.) |Estija | 173 | (1) (2) |Vokietija | 119 | (1) |Latvija | 173 | (1) (2) |Lietuva | 173 | (1) (2) |ES | 638 | (1) (2) |BLSK | 3 500 | (1) (2) |(1) Specializuotoji paprastųjų jūrinių ešerių žvejyba NAFO 3LN zonoje leidžiama tol, kol sužvejotų žuvų kiekis, įskaitant priegaudą, numatytas sužvejoti per likusį metų laiką, taps lygus 100 % paskirtos kvotos. Po tos datos leidžiama tik ne didesnė nei 1 250 kg arba 5 % priegauda (priklausomai nuo to, kuris iš šių kiekių didesnis), neviršijant vėliavos valstybei narei skirtos kvotos. (2) Įskaitant Estijai, Latvijai ir Lietuvai skirtas 173 tonas kiekvienai pagal su buvusiomis TSRS valstybėmis sudarytus pasidalijimo susitarimus, 2003 m. priimtus NAFO žuvininkystės komisijos atsižvelgiant į Estijos, Latvijos, Lietuvos ir Lenkijos įstojimą į Europos Sąjungą. |3) ID priede paprastųjų tunų ištekliams Atlanto vandenyne į rytus nuo 45° vakarų ilgumos ir Viduržemio jūroje skirtas įrašas pakeičiamas taip:„Rūšis: | Paprastasis tunas Thunnus thynnus | Zona: | Atlanto vandenynas į rytus nuo 45° vakarų ilgumos ir Viduržemio jūra (BFT/AE045W) |Kipras | 70,18 | (4) |Graikija | 130,30 |Ispanija | 2 526,06 | (2)(4) |Prancūzija | 2 021,93 | (2)(3)(4) |Italija | 1 937,50 | (4)(5) |Malta | 161,34 | (4) |Portugalija | 237,66 |Visos valstybės narės | 2,41 | (1) |ES | 7 087,38 | (2)(3)(4)(5) |BLSK | 13 500 |(1) Išskyrus Kiprą, Graikiją, Ispaniją, Prancūziją, Italiją, Maltą ir Portugaliją, ir tik kaip priegauda. |(2) Laikantis šio BLSK, IV priedo 1 punkte nurodyti valstybių narių laivai gali sužvejoti ne didesnį kaip tokį paprastųjų tunų, ne mažesnių nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnių nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio, kiekį (BFT/*8301): |Ispanija | 367,23 |Prancūzija | 165,69 |ES | 532,92 |(3) Laikantis šio BLSK, IV priedo 1 punkte nurodyti valstybių narių laivai gali sužvejoti ne didesnį kaip tokį paprastųjų tunų, ne mažesnių nei 6,4 kg svorio arba 70 cm ilgio, kiekį (BFT/*641): |Prancūzija | 45 (*) |ES | 45 |(*) Šį kiekį Prancūzijos prašymu Komisija gali persvarstyti ir pakeisti iki 100 tonų, kaip nurodyta ICCAT rekomendacijoje 08-05. |(4) Laikantis šio BLSK, IV priedo 2 punkte nurodyti valstybių narių laivai gali sužvejoti ne didesnį kaip tokį paprastųjų tunų, ne mažesnių nei 8 kg svorio ir ne didesnių nei 30 kg svorio, kiekį (BFT/*8302): |Ispanija | 50,52 |Prancūzija | 49,84 |Italija | 39,34 |Kipras | 1,40 |Malta | 3,23 |ES | 144,34 |(5) Laikantis šio BLSK, IV priedo 3 punkte nurodyti valstybių narių laivai gali sužvejoti ne didesnį kaip tokį paprastųjų tunų, ne mažesnių nei 8 kg svorio ir ne didesnių nei 30 kg svorio, kiekį (BFT/*643): |Italija | 39,34 |ES | 39,34 | “ |4) IV priedas iš dalies keičiamas taip:i) 2 punkto lentelė pakeičiama taip:„Ispanija | 139 |Prancūzija | 86 |Italija | 35 |Kipras | 25 |Malta | 83 |ES | 374“ |ii) pridedami tokie 4, 5 ir 6 punktai:„4. Didžiausias kiekvienos valstybės narės žvejybos laivų, kuriems rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje gali būti leidžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti, transportuoti arba iškrauti paprastuosius tunus, skaičius ir bendras pajėgumas, išreikštas bendrąja talpa:A lentelėŽvejybos laivų skaičius |Kipras | Graikija | Italija | Prancūzija | Ispanija | Malta |Gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai | 1 | 1 | 24 | 19 | 6 | 0 |Ūdomis žvejojantys laivai | 12 | 0 | 30 | 0 | 81 | 83 |Kartinėmis ūdomis žvejojantys laivai | 0 | 0 | 0 | 8 | 61 | 0 |Žvejyba rankinėmis ūdomis | 0 | 0 | 0 | 29 | 2 | 0 |Traleriai | 0 | 0 | 0 | 78 | 0 | 0 |Kiti tradiciniai žvejybos įrankiai | 0 | 256 | 0 | 87 | 33 | 0 |B lentelėBendras pajėgumas, išreikštas bendrąja talpa |Kipras | Graikija | Italija | Prancūzija | Ispanija | Malta |Gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai | 51 | 260 | * | 4044 | 1608 | 0 |Ūdomis žvejojantys laivai | 409 | - | 1196 | 0 | 4416,73 | 1365,64 |Kartinėmis ūdomis žvejojantys laivai | - | - | - | 248 | 10335,58 | 0 |Žvejyba rankinėmis ūdomis | - | - | - | pm | 20,96 | 0 |Traleriai | - | - | - | pm | 0 | 0 |Kiti tradiciniai žvejybos įrankiai | - | 3343,21** | - | pm | 489,83 | 0 |* Laikinas veiklos nevykdymas 2010 m. ** Universalios paskirties laivai, kuriuose naudojami įvairūs žvejybos įrankiai (ūdos, rankinės ūdos, velkamosios ūdos) |5. Didžiausias rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje paprastiesiems tunams žvejoti naudojamų gaudyklių skaičius:Gaudyklių skaičius |Ispanija | 6 |Italija | 6 |Portugalija | 1 |6. Didžiausias kiekvienos valstybės narės paprastųjų tunų auginimo pajėgumas, tukinimo pajėgumas ir didžiausias laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, kuriuos kiekviena valstybė narė gali perkelti į rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje esančius savo žuvininkystės ūkius, kiekis:A lentelėDidžiausias tunų auginimo pajėgumas ir tukinimo pajėgumas |Ispanija | 14 |Italija | 15 |Graikija | 2 |Kipras | 3 |Malta | 8 |B lentelėDidžiausias laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų kiekis (tonomis) |Ispanija | 5 855 |Italija | 3 764 |Graikija | 785 |Kipras | 2 195 |Malta | 8 768“ |5) IIA priedo 1 priedėlis iš dalies keičiamas taip:i) Vokietijai ir Nyderlandams skirtos b lentelės skiltys pakeičiamos taip:Reglamentuojamas įrankis | DE | NL |TR 1 | 1 269 111 | 371 757 |TR 2 | 516 154 | 1 080 920 |TR 3 | 3 501 | 48 508 |BT 1 | 29 271 | 999 808 |BT 2 | 1 691 253 | 34 743 212 |GN | 224 484 | 438 664 |GT | 467 | 0 |LL | 0 | 0 |(ii) Airijai ir Nyderlandams skirtos c lentelės skiltys pakeičiamos taip:Reglamentuojamas įrankis | IE | NL |TR 1 | 59 625 | 0 |TR 2 | 778 729 | 0 |TR 3 | 8 433 | 0 |BT 1 | 0 | 0 |BT 2 | 514 584 | 200 000 |GN | 18 255 | 0 |GT | 0 | 0 |LL | 0 | 0 |(iii) Vokietijai ir Prancūzijai skirtos d lentelės skiltys pakeičiamos taip:Reglamentuojamas įrankis | DE | FR |TR 1 | 11 151 | 2 317 946 |TR 2 | 0 | 7 415 |TR 3 | 0 | 0 |BT 1 | 0 | 7 161 |BT 2 | 0 | 13 211 |GN | 35 442 | 400 503 |GT | 0 | 0 |LL | 0 | 54 917 |2 straipsnisReglamento (EB) Nr. 754/2009 pakeitimaiReglamento (EB) Nr. 754/2009 1 straipsnis papildomas šiais punktais:„f) Vokietijos 2010 m. kovo 26 d. prašyme, pateiktame 2010 m. balandžio 9 d. ir gegužės 20 d. laiškais, nurodytos su jos vėliava atviroje jūroje plaukiojančių laivų, dugniniais tralais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 120 mm ar didesnis, Šiaurės jūroje, ICES IIa zonos ES vandenyse ir regione į vakarus nuo Škotijos žvejojančių ledjūrio menkes, grupės laivams;g) Airijos 2010 m. kovo 26 d. prašyme nurodytos su jos vėliava plaukiojančių laivų laikotarpiu, kuriuo šie laivai žvejoja tik rūšiuojamuoju tinkleliu, panašiu į tą, kuris apibūdintas Reglamento (EB) Nr. 43/2009 III priedo 2 priedėlyje, Airijos jūroje žvejojančių norveginius omarus, grupės laivams;h) Prancūzijos 2010 m. kovo 24 d. prašyme, pateiktame 2010 m. kovo 25 d., kovo 29 d., balandžio 8 d. ir gegužės 20 d. laiškais, nurodytos su jos vėliava plaukiojančių laivų, dugniniais tralais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra didesnis nei 110 mm, regione į vakarus nuo Škotijos žvejojančių giliavandenes žuvis, grupės laivams.“3 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Jis taikomas nuo 2010 m. sausio 1 d., išskyrus 1 straipsnio 5 punktą ir 2 straipsnį, kurie taikomi nuo 2010 m. vasario 1 d.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkas [1] OL L 21, 2010 1 26, p. 1.[2] OL L 96, 2009 4 15, p. 1.[3] OL L 348, 2008 12 24, p. 20.[4] OL L 21, 2010 1 26, p. 1.[5] OL L 318, 2007 12 5, p. 1.[6] OL L 96, 2009 4 15, p. 1.[7] OL L 214, 2009 8 19, p. 16.