				|

		52011PC0752

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomos Prieglobsčio ir migracijos fondo bendrosios nuostatos ir policijos bendradarbiavimo, kovos su nusikalstamumu ir jo prevencijos, taip pat krizių valdymo finansinės paramos priemonės bendrosios nuostatos /* KOM/2011/0752 galutinis - 2011/0367 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.
PASIŪLYMO APLINKYBĖS

Pastaraisiais metais nuolat didėjo vidaus
reikalų politikos svarba. Šios srities politika svarbi, kad Europoje
būtų sukurta vidaus sienų neturinti erdvė, į
kurią ES ir trečiųjų šalių piliečiai
galėtų patekti, joje judėti, gyventi ir dirbti, o drauge
atsinešti naujų idėjų, kapitalo, žinių ir naujovių
arba užpildyti jos nacionalinių darbo rinkų spragas, būdami
tikri dėl savo teisių ir saugumo. Vis didėjanti vidaus
reikalų politikos svarba patvirtinta Stokholmo programoje. Tai taip pat
viena iš sričių, kuriose priėmus Lisabonos sutartį
įvyko daug svarbių pokyčių.
2011 m. birželio 29 d. Komisija
priėmė pasiūlymą dėl kitos 2014–2020 m.
daugiametės finansinės programos[1]
– strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo biudžetą. Vidaus
reikalų politikos srityje, apimančioje saugumą, migraciją
ir išorės sienų valdymą, Komisija pasiūlė
supaprastinti išlaidų priemonių struktūrą sumažinant
programų skaičių ir nustatyti dviejų fondų
struktūrą – įsteigti Migracijos ir prieglobsčio fondą
ir Vidaus saugumo fondą.
Supaprastinimas kaip vienas pagrindinių
tikslų nustatytas Komunikate dėl ES biudžeto peržiūros[2], Pažangaus reglamentavimo
darbotvarkėje[3]
ir minėtame Komunikate dėl kitos daugiametės finansinės
programos. Remiantis patirtimi galima teigti, kad dėl šiuo programavimo
laikotarpiu išlaidų programas reglamentuojančių taisyklių
įvairovės ir suskaidymo dažnai manoma, kad jos pernelyg
sudėtingos, jas sunku įgyvendinti ir kontroliuoti. Todėl paramos
gavėjams, Komisijai ir valstybėms narėms tenka didelė
administracinė našta, kuri gali turėti nenumatytą poveikį –
atgrasyti nuo dalyvavimo programose, didinti klaidų dažnį ir vilkinti
programų įgyvendinimą. Dėl šios priežasties išnaudojamos
nevisiškai išnaudojamos Sąjungos programų teikiamos galimybės.
Šis reglamentas yra vienas iš keturių
reglamentų, kuriais pagal šiuos du fondus bendrai nustatoma Sąjungos
vidaus reikalų srities finansavimo sistema. Šiame reglamente nustatomos
programavimo, valdymo ir kontrolės, finansų valdymo,
sąskaitų patvirtinimo, programų užbaigimo, atskaitomybės ir
vertinimo taisyklės. Todėl jame nustatomi lėšų paskirstymo
mechanizmai, o atitinkamuose specialiuosiuose reglamentuose apibrėžiami
dviejų fondų tikslai, taikymo sritis, įgyvendinimo ištekliai ir
priemonės. Šia horizontaliąja priemone bus užtikrintas vienodas
požiūris į šių dviejų fondų įgyvendinimą ir
vienodos taisyklės, susijusios su visa vidaus reikalų srityje
teikiama Sąjungos parama, paramos gavėjams.
Bendra keturių reglamentų
struktūra reikalinga atsižvelgiant į įsipareigojimus pagal
Sutartį. Nors įgyvendintini politikos tikslai nuoseklūs,
dėl skirtingų vadinamąja kintamąja geometrija
grindžiamų balsavimo Taryboje taisyklių, nustatytų Protokole
Nr. 19 (dėl Šengeno acquis) ir Nr. 21 (dėl
Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės,
saugumo ir teisingumo erdvės), teisiškai neįmanoma parengti vieno
išsamaus teisės akto dėl vidaus saugumo fondo pasiūlymo. Be to,
buvo laikomasi nuomonės, kad siekiant bendrojo tikslo supaprastinti ir
racionalizuoti svarbu nustatyti kuo panašesnius šių dviejų fondų
(Vidaus saugumo fondo ir Prieglobsčio ir migracijos fondo) lėšų
paskirstymo mechanizmus. Galiausiai, parengus horizontalųjį
reglamentą, įtvirtinantį bendrąsias nuostatas, bendras
nuostatų skaičius būtų daug mažesnis nei nuostatų
atkartojimo kiekviename teisės akte atveju.
Šiame reglamente nustatomi tik finansinio ir
techninio pobūdžio įpareigojimai, o politikos tikslai, tinkami
finansuoti veiksmai, išteklių skirstymas ir intervencijų kiekvienoje
konkrečioje politikos srityje apimtis apibrėžiami atitinkamuose
teisės aktuose (t. y. specialiuosiuose reglamentuose).
Jame nustatyti mechanizmai taikytini
pagrindiniam Sąjungos finansavimo vidaus reikalų srityje šaltiniui.
Taigi šis reglamentas pakeistų daugybę įvairaus išsamumo ir
sudėtingumo nuostatų, šiuo metu įtvirtintų vidaus
reikalų srities išlaidas reglamentuojančių priemonių
teisiniame pagrinde; šios priemonės yra keturios Solidarumo ir migracijos
srautų bendrosios programos priemonės, Išorės sienų fondas,
Europos pabėgėlių fondas, Europos fondas trečiųjų
šalių piliečių integracijai, Europos grąžinimo fondas, ir
dvi specialiosios programos, įgyvendinamos pagal Saugumo ir laisvių
apsaugos bendrąją programą, ISEC (Nusikalstamumo prevencija ir
kova su nusikalstamumu) ir CIPS (Terorizmo ir kitos su saugumu susijusios
rizikos prevencija, parengtis ir padarinių valdymas).

2.
KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO
VERTINIMŲ REZULTATAI

Kadangi vertinimui, kaip priemonei paveikti
politikos formavimą, skiriama daugiau dėmesio, šis pasiūlymas
parengtas atsižvelgiant į vertinimo rezultatus, konsultacijas su
suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimą.
2010 m. pradėtas ir 2011 m.
tęstas būsimų vidaus reikalų srities finansavimo
priemonių rengimas. 2010 m. gruodžio mėn., rengiant priemones,
su nepriklausomo rangovo pagalba pradėtas vertinimo ir poveikio vertinimo
tyrimas. 2011 m. liepos mėn. tyrimas baigtas: apibendrinti
dabartinių finansinių priemonių vertinimo rezultatai ir poveikio
vertinime nagrinėtos problemos, tikslai bei politikos galimybės,
įskaitant jų galimą poveikį. Remdamasi šiuo tyrimu,
Komisija parengė poveikio vertinimo ataskaitą, dėl kurios 2011 m.
rugsėjo 9 d. Poveikio vertinimo valdyba pateikė nuomonę.
Poveikio vertinime nustatytos problemos,
susijusios su dabartinių vidaus reikalų srities išlaidų
programų apimtimi ir prioritetais, taip pat su lėšų paskirstymu
susijusios problemos. Kalbant apie pastarąsias problemas, poveikio
vertinime nagrinėtos pasidalijamojo ir centralizuoto valdymo galimybės,
taip pat galimybės laiku reaguoti susiklosčius nepaprastajai
padėčiai.
·
Dėl pasidalijamojo valdymo poveikio vertinime
padaryta išvada, kad tinkamiausia galimybė būtų po politinio
dialogo priimta daugiametė programa. Priešingai nei status quo
atveju, kai metinės programos derinamos su daugiamete programa, taip
būtų labai sumažinta administracinė našta. Nors pradėjus
rengti tik daugiametes programas padidėtų lankstumas, tačiau
nebūtų patenkintas vidaus reikalų sričiai būdingas
poreikis reaguoti į kintančią padėtį valstybėse
narėse ir trečiosiose šalyse. Tačiau rengiant daugiametes
programas ir nuolat palaikant politinį dialogą toks poreikis
būtų patenkintas ir būtų galima taikyti labiau į
rezultatus orientuotą požiūrį.
·
Dėl lėšų paskirstymo gerinimo esant
centralizuotam valdymui status quo galimybė atmesta, nes
dabartinėmis sąlygomis galimybių sumažinti administracinę
naštą mažai arba nėra iš viso. Atmesta ir tik viešaisiais pirkimais
pagrįsta galimybė, nes ją pasirinkus būtų visiškai
panaikinta galimybė skatinti politiniais tikslais pagrįstus veiksmus,
tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir dotacijomis teikiamą
paramą pilietinei visuomenei. Tinkamiausia galimybė – tikslingesnis,
mažiau išteklių reikalaujantis ir mažiau diversifikuotas centralizuotas
valdymas, nes jį pasirinkus turėtų gerėti santykiai su
pagrindinėmis suinteresuotosiomis šalimis ir mažėti bendras darbo
krūvis.
·
Dėl reagavimo į susiklosčiusią
nepaprastąją padėtį mechanizmų poveikio vertinime
padaryta išvada, kad dabartinis mechanizmas akivaizdžiai neatitinka poreikio
greičiau ir veiksmingiau reaguoti į krizes migracijos ir saugumo
srityse. Prieita prie nuomonės, kad tinkamiausia galimybė
būtų patobulintas mechanizmas, taikytinas įvairesnėms su
migracija ir saugumu susijusioms krizėms.
Poveikio vertinime atsižvelgiama į
internetu vykusių viešų konsultacijų dėl vidaus
reikalų srities finansavimo ateities rezultatus. Konsultacijos vyko nuo 2011 m.
kovo 5 d. iki kovo 20 d. ir jose galėjo dalyvauti visos
suinteresuotosios šalys. Iš privačių asmenų ir organizacijų
gauta 115 atsakymų, įskaitant aštuonis pareiškimus dėl
pozicijos. Prie konsultacijų prisidėjo respondentai iš visų
valstybių narių ir kai kurių trečiųjų šalių.

2011 m. balandžio mėn.
pagrindinės suinteresuotosios šalys (valstybės narės, tarptautinės
organizacijos, pilietinės visuomenės organizacijos ir kt.) susirinko
į konferenciją „Naujas žvilgsnis į ES vidaus reikalų
srities finansavimo ateitį“, kurioje pasidalijo nuomonėmis apie
Sąjungos vidaus reikalų srities finansavimo ateitį. Per konferenciją
taip pat pritarta padėties apžvalgos išvadoms ir viešų
konsultacijų rezultatams.
ES vidaus reikalų srities finansavimo
ateities klausimas iškeltas ir su institucijomis aptartas įvairiomis
progomis: be kita ko, per 2011 m. sausio 21 d. TVR tarybos
neoficialius pietus, 2011 m. sausio 26 d. neoficialius pusryčius
su Europos Parlamento politikos koordinatoriais, 2011 m. kovo 10 d.
Komisijos narės C. Malmström klausymą Parlamento Politinių
išbandymų komitete ir 2011 m. kovo 17 d. Vidaus reikalų GD
generaliniam direktoriui keičiantis nuomonėmis Parlamento
Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitete.
Konkrečių patarimų ekspertai pateikė ir per Bendrosios
solidarumo ir migracijos srautų valdymo programos komiteto posėdyje
vykusias diskusijas su valstybių narių ekspertais.
Per šias konsultacijas, konferencijas ir
diskusijas su ekspertais patvirtinta, kad pagrindinės suinteresuotosios
šalys bendrai sutaria dėl poreikio paprastinti lėšų paskirstymo
mechanizmus ir užtikrinti didesnį lankstumą, kad visų pirma
būtų galima reaguoti susiklosčius nepaprastajai
padėčiai. Suinteresuotosios šalys parėmė
pasiūlymą sumažinti finansinių priemonių skaičių
ir taikyti dviejų fondų struktūrą, jeigu taip
būtų faktiškai įgyvendintas supaprastinimo tikslas. Jos taip susitarė
dėl poreikio lanksčiai reaguoti susiklosčius nepaprastajai
padėčiai, kad Sąjunga galėtų greitai ir veiksmingai
reaguoti į migracijos ir saugumo krizes. Daugelio nuomone, pasidalijamasis
valdymas ir perėjimas prie daugiamečio programavimo Sąjungos lygmeniu
apibrėžiant bendrus tikslus yra tinkamas valdymo metodas, taikytinas
visoms vidaus reikalų srities išlaidoms; vis dėlto
nevyriausybinių organizacijų nuomone, reikėtų toliau
taikyti ir tiesioginio valdymo būdą. Suinteresuotosios šalys taip pat
pasisakė už vidaus reikalų srities agentūrų vaidmens
stiprinimą, siekiant skatinti bendradarbiavimą ir didinti
sąveiką.

3.
TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI

Teisė veikti įtvirtinta Europos
Sąjungos sutarties 3 straipsnio 2 dalyje: „Sąjunga savo
piliečiams siūlo vidaus sienų neturinčią laisvės,
saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje laisvas asmenų judėjimas
užtikrinamas kartu taikant atitinkamas išorės sienų kontrolės,
prieglobsčio suteikimo, imigracijos ir nusikalstamumo prevencijos bei
kovos su juo priemones“.
Vienu metu siekiant kelių
neatsiejamų tikslų, kurių nė vienas nėra antraeilis ir
netiesioginis kitų atžvilgiu, šis reglamentas grindžiamas svarbiausiu
V antraštinėje dalyje nustatytu laisvės, saugumo ir teisingumo
erdvės teisiniu pagrindu, būtent 78 straipsnio 2 dalimi, 79 straipsnio
2 ir 4 dalimis, 82 straipsnio 1 dalimi, 84 straipsniu ir 87 straipsnio
2 dalimi. Tai yra prieglobsčio, imigracijos, migracijos srautų
valdymo, palankaus režimo trečiųjų šalių piliečiams,
teisėtai gyvenantiems valstybėse narėse, kovos su neteisėta
imigracija, be leidimo gyvenančių asmenų išsiuntimo ir
repatriacijos, kovos su prekyba žmonėmis, teisminio bendradarbiavimo
baudžiamosiose bylose, nusikalstamumo, įskaitant terorizmą,
korupciją, organizuotą nusikalstamumą, prevencijos ir kovos su
juo, taip pat policijos bendradarbiavimo srityse vykdomų Sąjungos
veiksmų teisinis pagrindas.
Šios nuostatos yra teisinis pagrindas,
suderinamas su Jungtinės Karalystės, Airijos [ir Danijos] pozicija
dėl jomis reglamentuojamų sričių, todėl dėl šio
teksto galima balsuoti Taryboje. Kadangi kiekvienam iš jų taikoma
įprasta teisėkūros procedūra, pasirinktu teisinio pagrindo
deriniu visiškai atsižvelgiama į išskirtines Europos Parlamento teises.
Taip pat atkreiptinas dėmesys į
Sutarties 80 straipsnį, kuriame pabrėžta, kad šioms Sąjungos
politikos sritims ir jų įgyvendinimui taikomas valstybių
narių solidarumo ir teisingo atsakomybės pasidalijimo principas,
įskaitant jo finansinius padarinius.
Atsižvelgiant į pirmiau nurodytą
sprendimų priėmimo procedūrą, šio reglamento nuostatomis
įtvirtinamos horizontaliosios Prieglobsčio ir migracijos fondo
įgyvendinimo bendrosios nuostatos ir vieno iš Vidaus saugumo fondo
komponentų, būtent policijos bendradarbiavimo, nusikaltimų
prevencijos ir kovos su jais, taip pat krizių valdymo finansinės
paramos priemonės įgyvendinimo bendrosios nuostatos.
Vidaus reikalų politikos sritims, kurios
patenka į Vidaus saugumo fondo taikymo sritį ir kurių teisinis
pagrindas nesuderinamas su pirmiau nurodytomis nuostatomis, šis reglamentas turėtų
būti taikomas remiantis specialia išlyga, nustatyta viename iš
specialiųjų reglamentų, būtent išorės sienų ir
vizų finansinės paramos priemonėje, grindžiama SESV 77 straipsnio
2 dalimi, nes šiomis politikos priemonėmis plėtojamas Šengeno acquis,
kurį įgyvendinant Jungtinė Karalystė ir Airija nedalyvauja.
Todėl bendrai priėmus šį
reglamentą ir specialiuosius reglamentus, šios reglamento nuostatos bus
vienodai taikytinos visam Sąjungos skiriamam vidaus reikalų srities
finansavimui.
Apskritai vidaus reikalų sritis yra ta
sritis, kurioje sutelkus Sąjungos biudžeto lėšas gaunama akivaizdžios
papildomos naudos.
Sąjungos
veiksmai grindžiami Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 67 straipsnyje,
kuriame išdėstytos priemonės laisvės, saugumo ir teisingumo
erdvei sukurti, nustatytais tikslais. Finansinės paramos
įgyvendinimas pagal pasidalijamojo valdymo principą bendradarbiaujant
su valstybėmis narėmis – svarbus Sąjungos skiriamo vidaus
reikalų srities finansavimo aspektas. Pasidalijamojo valdymo būdas
laikomas tinkamu taikyti visose vidaus reikalų politikos srityse,
todėl jis pradėtas taikyti ir vidaus saugumo srityje, kurioje
anksčiau nebuvo taikomas. Centralizuotas valdymas toliau taikomas
politikos įgyvendinimo veiklai.
Pagal
pasidalijamojo valdymo principą nuo metinių programų
perėjus prie daugiamečio programavimo, prieš kurį pagal
strateginę Sąjungos lygmens programą palaikomas politinis
dialogas, užtikrinama, kad iš Sąjungos biudžeto finansuojami veiksmai
atitiktų atskirų valstybių narių poreikius ir Sąjungos
prioritetus. Šiame pasiūlyme nustatytos bendrosios programavimo,
atskaitomybės, finansų valdymo, kontrolės ir vertinimų
taisyklės, reikalingos, kad būtų tinkamai įgyvendinamas
Sąjungos skiriamas vidaus reikalų srities finansavimas; vis
dėlto, kai įmanoma, valstybės narės gali spręsti, kaip
šias taisykles įgyvendinti nacionaliniu lygmeniu. Pavyzdžiui, išlaidų
tinkamumas finansuoti nustatomas pagal nacionalines taisykles, atsižvelgiant
į ribotą bendrų ir paprastų principų, nustatytų
šiame reglamente, skaičių.
Taigi
intervencijos vykdomos tinkamu lygmeniu ir Sąjungos veiksmais neviršijama
to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti. Kaip pabrėžta „ES biudžeto
peržiūroje“, „ES biudžetas turėtų būti naudojamas
finansuojant ES viešosioms gėrybėms ir veiklai, kurios valstybės
narės ir regionai patys finansuoti negali arba kur juo užtikrinami geresni
rezultatai“[4].

Išsamus
Sąjungos veiksmų pagrindimas, susijęs su įvairiomis
politikos sritimis, kurioms taikomas šis reglamentas, pateiktas
specialiųjų reglamentų aiškinamuosiuose memorandumuose.

4.
POVEIKIS BIUDŽETUI

Komisijos pasiūlyme dėl
daugiametės finansinės programos pasiūlyta Prieglobsčio ir
migracijos fondui skirti 3 869 mln. eurų, o Vidaus saugumo
fondui – 4 648 mln. eurų (dabartinėmis kainomis).

5.
PAGRINDINIAI ASPEKTAI

Šis reglamentas – tai nauja bendroji
Sąjungos skiriamo vidaus reikalų politikos finansavimo
įgyvendinimo sistema, todėl jame išdėstomos bendrosios
išlaidų finansavimo taisyklės, įskaitant partnerystės,
programavimo, atskaitomybės, stebėjimo, vertinimo, valdymo ir
kontrolės sistemų, kurias turi nustatyti valstybės narės,
ir sąskaitų patvirtinimo taisykles:
–
partnerystės, programavimo, stebėjimo ir
vertinimo taisyklės parengtos remiantis patirtimi, susijusia su
dabartiniais keturiais Solidarumo ir migracijos srautų valdymo bendrosios
programos fondais;
–
valdymo ir kontrolės sistemų,
finansų valdymo, sąskaitų patvirtinimo, atskaitomybės ir
programų užbaigimo taisyklės parengtos remiantis Komisijos
reglamento, kuriuo nustatomos į bendrą strateginę programą
įtrauktiems fondams taikytinos bendrosios taisyklės (toliau – bendros
strateginės programos fondų reglamentas)[5], pasiūlymo II dalimi
ir Komisijos reglamento dėl bendros žemės ūkio politikos
finansavimo, valdymo ir stebėsenos pasiūlymu[6], užtikrinant, kai tai naudinga,
nuoseklumą su dabartiniams keturiems fondams taikomomis taisyklėmis.
Reglamente siekiama nustatyti:
(1)
labiau į politikos įgyvendinimą ir
rezultatus orientuoto finansavimo, įskaitant stipresnį
strateginį programavimą, sąlygas;
(2)
lėšų paskirstymo mechanizmų žymaus
supaprastinimo, palyginti su dabartine padėtimi, sąlygas;
(3)
lankstesnio finansų valdymo ir
įgyvendinimo, atsižvelgiant į poreikį reaguoti į naujas ir
nenumatytas vidaus reikalų sričiai būdingas aplinkybes,
sąlygas;
(4)
patobulintos stebėjimo ir vertinimo sistemos,
kuria užtikrinama atskaitomybė, skaidrumas ir informacija pagrįstos
būsimos vidaus reikalų srities paramos prognozės, sąlygas.

5.1.
Į politikos įgyvendinimą ir
rezultatus orientuota darbotvarkė

Pasidalijamasis valdymas
·
Kitos daugiametės finansinės programos
pradžioje su kiekviena valstybe nare bus palaikomas atskiras išsamus dialogas
vidaus reikalų politikos klausimais, per kurį bus siekiama nustatyti,
kaip valstybės narės panaudos fondų lėšas, t. y. kaip
kiekviena valstybė narė prisidės siekiant laisvės, saugumo
ir teisingumo erdvės tikslų naudodama Sąjungos biudžeto
lėšas. Prieš šiuos dialogus Komisija parengs Komunikatą dėl su
dialogu susijusių bendrų lūkesčių ir jo
struktūros. Šiame komunikate taip pat bus nurodomi Komisijos ketinimai,
susiję su Sąjungos veiksmais ir jų įgyvendinimo programa
(pvz., įvairius naudotinus valdymo metus).
·
Atsižvelgiant į politinio dialogo rezultatus,
programose, dėl kurių susitaria Komisija ir valstybės narė,
bus apibūdinama pradinė padėtis ir nustatomi tikslai, kuriuos
valstybės narės turi įvykdyti šioje politikos srityje, taip pat
Sąjungos lėšų panaudojimo tikslai. Nacionalinėse programose
kiekvienam tikslui pasiekti bus nustatytos užduotys ir veiksmų pavyzdžiai.
Be to, septynerių metų finansavimo plane bus nurodyta, kaip skirti
ištekliai turi būti paskirstyti ir išleisti, neviršijant nustatytos
viršutinės ribos. Jeigu veiksmai turės būti vykdomi
trečiosiose šalyse arba bus su jomis susiję, jie neturėtų
būti tiesiogiai orientuoti į vystymąsi, o politiniu dialogu
turėtų būti siekiama visiškai laikytis Sąjungos išorės
veiksmų bei užsienio politikos principų ir bendrų tikslų,
susijusių su konkrečia šalimi ar regionu.
·
Bus dedamos visos pastangos, kad nacionalinės
programos būtų priimtos 2014 m., tačiau neatmetama, kad kai
kurios programos bus priimtos tik 2015 m. Kad nebūtų prarasti
susiję 2014 m. numatyti įsipareigojimų asignavimai,
Komisija iš dalies pakeis Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m.
daugiametė finansinė programa, pasiūlymą [COM(2011) 398,
2011 6 29], kad minėto reglamento 7 straipsnio nuostatos
būtų taikomos Prieglobsčio ir migracijos fondo ir Vidaus saugumo
fondo programoms, įgyvendinamoms pagal pasidalijamojo valdymo
principą.
·
Valstybės narės kasmet pateiks
ataskaitą apie finansų valdymą ir pagal programas pasiektus
rezultatus.
·
2017 m. bus atliekama laikotarpio vidurio
peržiūra, siekiant iš naujo peržiūrėti padėtį
kiekvienoje valstybėje narėje. Peržiūros metu bus galima skirti
naujų išteklių 2018–2020 m. laikotarpiui.
Tiesioginis ir netiesioginis valdymas
·
Pagal nacionalines programas siektinus tikslus
papildys Sąjungos veiksmai, taip pat greito reagavimo mechanizmas,
naudotinas susiklosčius nepaprastajai padėčiai. Sąjungos
veiksmais – teikiant dotacijas ir vykdant viešuosius pirkimus – bus remiamas
Sąjungos politikos įgyvendinimas. Šie veiksmai apims trečiosiose
šalyse vykdomus ir su jomis susijusius veiksmus, kaip nurodyta Komunikate
dėl daugiametės finansinės programos[7]. Tokie veiksmai
neturėtų būti tiesiogiai orientuoti į vystymąsi ir tam
tikrais atvejais turėtų papildyti finansinę paramą,
teikiamą pagal ES išorės pagalbos priemones, kurios tebėra
pagrindinis trečiųjų šalių atitinkamų
gebėjimų stiprinimo finansavimo šaltinis. Teikiant tokią
paramą, reikėtų siekti visiško suderinamumo su ES išorės
veiksmų ir užsienio politikos, susijusios su tam tikra šalimi ar regionu,
principais ir bendraisiais tikslais. Papildomumas bus užtikrinamas veiksmus
labiau koordinuojant su Europos išorės veiksmų tarnyba ir atitinkamomis
Komisijos tarnybomis.
·
Vidaus reikalų srityje veikiančios
Sąjungos agentūros (Europos policijos koledžas (CEPOL), Europolas,
Europos prieglobsčio paramos biuras (EPPB), Europos operatyvaus
bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių
išorės sienų valdymo agentūra (FRONTEX) ir
IT agentūra) taip pat gali vykdyti Sąjungos veiksmus ir teikti
pagalbą susiklosčius nepaprastajai padėčiai, jeigu tai
reikalinga dėl Sąjungos interesų, o veiksmai yra ad hoc
pobūdžio ir jų įvykdymo sėkmingumas priklauso nuo
atitinkamos agentūros operatyvinės ir techninės kompetencijos.
Šie veiksmai bus įgyvendinami, atsižvelgiant į agentūrų
kompetencijos sritį, taip pat į jų teisinį pagrindą
bei darbo programas ir nedarant poveikio numatomam bendram darbuotojų
skaičiaus mažinimui.
·
Komisijos iniciatyva techninė pagalba bus
naudojama valstybėms narėms ir paramos gavėjams remti, siekiant
skatinti bendrą mokymąsi, gerinti komunikaciją (įskaitant,
kai tinkama, institucinį informavimą) ir vertinimą. Šiais
asignavimais Sąjungoje ir trečiosiose šalyse taip pat bus remiamos
tinkamos kontrolės priemonės, susijusios su finansuojamais veiksmais,
taip pat IT sistema, naudojama valstybių narių ir Komisijos
komunikavimui vykdant pasidalijamąjį valdymą.

5.2.
Lėšų paskirstymo mechanizmų
supaprastinimas

Pasidalijamasis valdymas
·
Kiekviena valstybė narė kiekvienam fondui
turės parengti atskirą nacionalinę programą,
apimančią įvairias politikos sritis, pagal kurią iš
Sąjungos biudžeto būtų skiriamos lėšos atitinkamai, kalbant
apie Prieglobsčio ir migracijos fondą, integruotos migracijos
politikai, įskaitant integraciją, prieglobstį ir
grąžinimą, ir, kalbant apie Vidaus saugumo fondą, išsamiai
vidaus saugumo strategijai, įskaitant policijos bendradarbiavimą,
sienų apsaugą, kovą su sunkiais tarpvalstybiniais nusikaltimais,
dokumentų klastojimą ir kt.
·
Palyginti su dabartine keturių fondų,
kurių veikla vykdoma ir pagal daugiametę strategiją, ir pagal
metines programas, sistema, naująja sistema užtikrinamos daug
paprastesnės administracinės procedūros ir daug mažesnė administracinė
našta. Didžiausias galimas Prieglobsčio ir migracijos fondo programų
skaičius (išskyrus Daniją, jeigu Jungtinė Karalystė ir
Airija nuspręstų dalyvauti) būtų 26, o Vidaus saugumo fondo
(visos valstybės narės) – 27. Be to, asocijuotosios Šengeno
valstybės taip pat dalyvaus Vidaus saugumo fondo veikloje, susijusioje su
išorės sienų ir vizų bei policijos bendradarbiavimo aspektais.
·
Tikimasi, kad nacionalinių programų
peržiūrų skaičius nebus didelis: programose daugiausia
dėmesio bus skiriama tikslams ir užduotims, jose nebus siekiama išsamiai
nustatyti veiksmus. Jei tik įmanoma, išskyrus naujų nenumatytų
aplinkybių atveju, kiekvienai valstybei narei ir kiekvienam fondui
reikėtų parengti po vieną sprendimą dėl
daugiametės programos patvirtinimo ir, prireikus, po vieną
sprendimą dėl programos peržiūros laikotarpio vidurio
peržiūros metu.
·
Kaip ir pagal BSP fondus, stebėjimo komitetas
turėtų užtikrinti partnerystės principo laikymąsi.
·
Kiekviena valstybė narė kiekvienam fondui
sukurs po vieną bendrą valdymo ir kontrolės sistemą, taip
pat numatoma galimybė turėti vieną abiem fondams taikytiną
sistemą. Atsižvelgdamos į nacionalinių institucijų
ypatybes, valstybės narės gali sukurti įgaliotas institucijas,
kurias atsakingos institucijos gali įgalioti atlikti konkrečias
(programavimo ir įgyvendinimo) užduotis.
·
Išlaidų tinkamumas finansuoti nustatomas pagal
nacionalines taisykles, atsižvelgiant į ribotą bendrų ir
paprastų principų skaičių. Tai turėtų padėti
žymiai supaprastinti projekto valdymą paramos gavėjų lygmeniu.
Supaprastinus išlaidų atlyginimo galimybes, pavyzdžiui, taikant fiksuoto
dydžio sumas ir vienkartines išmokas, valstybės narės galės
į veiklos rezultatus orientuotą valdymą užtikrinti paramos
gavėjų lygmeniu.
Tiesioginis ir netiesioginis valdymas
·
Susiklosčius nepaprastajai padėčiai
finansinė parama bus teikiama, kaip apibrėžta atitinkamomis
specialiųjų reglamentų nuostatomis. Mechanizmą taikyti
pradės Komisija, be kita ko, atsižvelgusi į valstybių narių
iniciatyvą, 71 straipsnio komitetas (COSI), kuriam atstovaus
Sąjungai pirmininkaujanti valstybė narė, arba kitos
suinteresuotosios šalys, pavyzdžiui, tarptautinės organizacijos
(Jungtinių Tautų vyriausiasis pabėgėlių reikalų
komisaras, Tarptautinė migracijos organizacija ir kt.), taip pat vidaus reikalų
srityje veikiančios Sąjungos agentūros.
·
Kad būtų išvengta susiskaidymo, bus
naudojamos visos turimos priemonės – ištekliai bus sutelkti ribotam
skaičiui Sąjungos tikslų ir bus pasitelkta pagrindinių
suinteresuotųjų šalių kompetencija, kai tinkama, partnerystės
susitarimų ir bendrųjų susitarimų pagrindu.
·
Kalbant apie IT sistemoms (pagal pažangaus
sienų valdymo teisės aktų rinkinį) skiriamą
finansinę paramą, dabartinius metinius finansinius sprendimus, pagal
kuriuos Komisija gali kurti pagrindines sistemų dalis, pakeis
daugiametė programa.

5.3.
Lankstumas

Pasidalijamasis valdymas
·
Laikotarpio vidurio peržiūros rezultatai
priklausys nuo padėties valstybėse narėse. Valstybės
narės, kuriose gali kilti papildoma rizika arba kurios gauna
papildomų išteklių konkretiems Sąjungos prioritetams
įgyvendinti, bus raginamos peržiūrėti savo finansiniame plane
nustatytas sumas ir, kai tinkama, į savo programas įtraukti
papildomų elementų.
·
Finansinis lankstumas – neatskiriama šiuo metu
galiojančio Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės
drausmės ir Komisijos reglamento dėl 2014–2020 m.
daugiametės finansinės programos pasiūlymo dalis. Jis taip pat
nurodytas pasiūlyme dėl Finansinio reglamento ir jo įgyvendinimo
taisyklių peržiūros. Todėl jis bus įgyvendinamas taikant
įvairius šiuose pasiūlymuose nurodytus mechanizmus, atsižvelgiant
į tai, kad svarbiausi jų įgyvendinimo etapai yra daugiametė
finansinė programa ir kasmet atliekamas jos atnaujinimas, metinis biudžeto
paskirstymas ir metinis biudžeto vykdymas.
·
Specialiuosiuose reglamentuose nustatytos sumos,
kurios bus skirtos nacionalinėms programoms, Sąjungos veiksmams ir
kitai veiklai. Vis dėlto šio reglamento ir specialiųjų
reglamentų rinkinyje numatyta, kad Komisija gali deleguotaisiais aktais
pakeisti tam tikras sumas, kad užtikrintų optimalų Sąjungos
biudžeto naudojimą.
Tiesioginis ir netiesioginis valdymas
·
Metiniai asignavimai Sąjungos veiksmams,
paramai susiklosčius nepaprastajai padėčiai ir, atsižvelgiant
į viršutinę metinių išlaidų ribą, Komisijos iniciatyva
teikiamai techninei pagalbai laikomi viena bendra suma, taip sudarant
sąlygas kuo lanksčiau spręsti, kam skirtingais finansiniais
metais, atsižvelgiant į konkrečius poreikius, bus skiriami
asignavimai.
·
Sąjungos veiksmai apibrėžiami labai
plačiai, kad Komisijai galėtų taikyti visas būtinas
priemones teisėkūros ir politikos koordinavimo užduotims atlikti.
–
Šiomis priemonėmis daugiausia dėmesio
skiriama tarpvalstybiniams aspektams (bendradarbiavimui, lyginamajai analizei,
tinklams), dėl kurių visose valstybėse narėse reikia
vykdyti suderintus veiksmus, taip pat aktyviai remti valstybių narių
ir kitų dalyvių bendrus bei abipusiško stiprinimo veiksmus, kuriais
užtikrinamas glaudesnis Sąjungos bendradarbiavimas ir skatinamas bendras
mokymasis bei inovacijos.
–
Jomis taip pat leidžiami veiksmai, kurie nėra
tarpvalstybinio pobūdžio, bet visai Sąjungai labai svarbūs, nes
jais plėtojama šių sričių politika.
–
Jos gali apimti trečiosiose šalyse vykdomus
arba su jomis susijusius veiksmus.
–
Specialiuosiuose reglamentuose numatytas
įgyvendinimas, susijęs su visomis politikos sritimis ir tikslais,
kurie remiami pagal šiuos fondus, ir net su politika susijusių fondų
veiklos aspektų finansavimas. Pagal Vidaus saugumo fondą numatyto
sienų ir vizų aspekto atveju tai galėtų apimti Šengeno
vertinimo ir stebėjimo mechanizmo įgyvendinimą.
·
Specialiuosiuose reglamentuose taip pat
numatyta parama pilietinės visuomenės ugdymui ir tarpvalstybinių
tinklų kūrimui (visų pirma pagal Prieglobsčio ir migracijos
fondą), taip pat mokslinių tyrimų rezultatų bandymui ir
tvirtinimui, pavyzdžiui, taikomiesiems mokslinių tyrimų projektams,
siekiant nuo programos „Horizontas 2020“ pereiti prie operatyvinio
naudojimo (visų pirma pagal Vidaus saugumo fondą).

5.4.
Nuosekli ir veiksminga atskaitomybės,
stebėjimo ir vertinimo sistema

Pasidalijamasis valdymas
·
Valstybės narės kasmet teiks
daugiametės programos įgyvendinimo ataskaitą, kuri yra
neatskiriama sąskaitų patvirtinimo dalis. 2017 m. jų bus
paprašyta prisidėti prie laikotarpio vidurio peržiūros ir pateikti
papildomos informacijos apie pažangą, padarytą siekiant tikslų.
Panašus procesas vyks ir 2019 m., kad prireikus būtų galima
atlikti finansines pataisas paskutiniesiems finansiniams metams (2020 m.).

·
Fondams, iš kurių remiamas vertinimu
grindžiamos kultūros puoselėjimas vidaus reikalų srityje, bus
taikoma bendra vertinimo bei stebėjimo sistema ir platūs politiniai
rodikliai, pabrėžiantys į rezultatus orientuotą fondų
metodą ir esminį vaidmenį, kurį jie galėtų
atlikti derinant politikos priemones siekiant laisvės, saugumo ir
teisingumo erdvės sukūrimo tikslo. Šie rodikliai susiję su
galimu fondų poveikiu: bendros sienų saugumo, policijos
bendradarbiavimo ir krizių valdymo kultūros puoselėjimas;
veiksmingas migracijos į Sąjungą srautų valdymas; teisingas
ir vienodas požiūris į trečiųjų šalių
piliečius; valstybių narių tarpusavio solidarumas ir
bendradarbiavimas sprendžiant migracijos bei vidaus saugumo klausimus, bendras
ES požiūris į migraciją ir saugumą trečiųjų
šalių atžvilgiu.
·
Siekdama užtikrinti tinkamą vertinimo
principų taikymą ir turėdama omenyje praktinę
dabartinių Sąjungos vidaus reikalų lėšų naudojimo
vertinimo patirtį valstybėse narėse, Komisija kartu su
valstybėmis narėmis kurs bendrą vertinimo ir stebėjimo
sistemą: pvz., parengs šablonus ir bendrus rezultatų rodiklius.
·
Visos priemonės bus nustatytos programavimo
laikotarpio pradžioje – taip valstybėms narėms bus sudarytos
sąlygos sukurti savas atskaitomybės ir vertinimo sistemas
vadovaujantis sutartais principais ir reikalavimais.
·
Siekiant sumažinti administracinę naštą
ir užtikrinti atskaitomybės bei vertinimo sąveiką, vertinimo
ataskaitoms reikalinga informacija bus grindžiama metinėse
nacionalinių programų vykdymo ataskaitose valstybių narių
pateikta informacija ir ją papildys.
·
Laikotarpio vidurio peržiūra turėtų
vykti 2018 m. ir į jos rezultatus turėtų būti
atsižvelgta kitu programavimo laikotarpiu.
2011/0367 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo nustatomos Prieglobsčio ir
migracijos fondo bendrosios nuostatos ir policijos bendradarbiavimo, kovos su
nusikalstamumu ir jo prevencijos, taip pat krizių valdymo finansinės
paramos priemonės bendrosios nuostatos
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 78 straipsnio 2 dalį,
79 straipsnio 2 dalį, 79 straipsnio 4 dalį, 82 straipsnio
1 dalį, 84 straipsnį ir 87 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
perdavę įstatymo galią
turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[8],
atsižvelgdami į Regionų komiteto
nuomonę[9],

laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)
Europos Sąjungos vidaus reikalų politika
siekiama sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę – Vidaus
sienų neturinčią erdvę, į kurią žmonės gali
patekti, kurioje gali nevaržomai judėti, gyventi ir dirbti, būdami
tikri dėl savo teisių ir saugumo, be kita ko, atsižvelgiant į bendrus
uždavinius, kaip antai, Sąjungos visapusiškos imigracijos politikos
kūrimas, siekiant didinti Sąjungos konkurencingumą ir
socialinę sanglaudą, ir bendros Europos prieglobsčio sistemos
kūrimas, sunkaus ir organizuoto nusikalstamumo, elektroninių
nusikaltimų bei terorizmo prevencija ir kova su jais;
(2)
Sąjungos teikiamas finansavimas šios srities
plėtojimui remti turėtų būti akivaizdus solidarumo ir
atsakomybės pasidalijimo, kurie būtini siekiant įveikti bendrus
uždavinius, ženklas;
(3)
bendrąja programa reikėtų užtikrinti
būtiną darnumą, supaprastinimą ir vienodą finansavimo
įgyvendinimą visose atitinkamose politikos srityse;
(4)
bendrojoje programoje turėtų būti
nustatyti paramos principai ir nurodyta valstybių narių bei Komisijos
atsakomybė užtikrinant tų principų taikymą;
(5)
Sąjungos finansavimas būtų
veiksmingesnis ir tiksliau nukreiptas, jeigu tinkamų finansuoti
veiksmų bendrasis finansavimas būtų pagrįstas strateginiu
daugiamečiu programavimu, kurį kiekviena valstybė narė
rengtų tardamasi su Komisija;
(6)
pagal specialiuosius reglamentus remiamų
trečiosiose šalyse vykdomų arba su jomis susijusių
priemonių turėtų būti imamasi užtikrinant sąveiką
ir nuoseklumą su kitais už Sąjungos ribų vykdomais veiksmais,
kurie remiami pagal Sąjungos išorės paramos tiek geografines, tiek
temines priemones. Visų pirma, vykdant tokius veiksmus, reikėtų
siekti visiško suderinamumo su Sąjungos išorės veiksmų ir
užsienio politikos, susijusios su tam tikra šalimi ar regionu, principais ir
bendraisiais tikslais. Jais neturėtų būti remiami tiesiogiai
į vystymąsi orientuoti veiksmai ir jie, kai tinkama, turėtų
papildyti pagal išorės pagalbos priemones teikiamą finansinę
paramą. Taip pat užtikrinamas suderinamumas su Sąjungos humanitarine
politika, pirmiausia teikiant paramą susiklosčius nepaprastajai padėčiai;
(7)
išorės veiksmai turėtų būti
nuoseklūs ir suderinti, kaip nustatyta ESS 18 straipsnio 4 dalyje;
(8)
prieš rengdamos daugiametes programas Sąjungos
finansavimo tikslams pasiekti, valstybės narės ir Komisija
turėtų palaikyti politinį dialogą, per kurį
turėtų būti parengta kiekvienos valstybės narės
suderinta strategija;
(9)
turėtų būti atliekama strategijos
laikotarpio vidurio peržiūra, kad būtų užtikrintas tinkamas
finansavimas 2018–2020 m. laikotarpiu;
(10)
valstybės narės turėtų užmegzti
ryšius su atitinkamomis institucijomis ir įstaigomis, kad parengtų,
įgyvendintų ir visu daugiamečiu laikotarpiu stebėtų
savo nacionalines programas. Valstybės narės turėtų
sudaryti stebėjimo komitetus, kurie stebėtų nacionalines
programas ir padėtų peržiūrėti įgyvendinimą ir
pažangą, padarytus siekiant tikslų;
(11)
išlaidų tinkamumas finansuoti
nacionalinėse programose turėtų būti nustatomas pagal
nacionalinės teisės aktus, laikantis bendrųjų
principų. Turėtų būti nustatyta laikotarpio, kuriuo
leidžiamos tinkamos finansuoti išlaidos, pradžia ir pabaiga, siekiant
užtikrinti vienodų ir teisingų taisyklių taikymą
nacionalinėms programoms;
(12)
dėl techninės pagalbos valstybėms
narėms turėtų būti sudarytos sąlygos remti savo
nacionalines programas ir padėti paramos gavėjams vykdyti
įsipareigojimus ir laikytis Sąjungos teisės;
(13)
siekiant užtikrinti tinkamą sistemą,
kuria remiantis būtų galima skubiai suteikti paramą
susiklosčius nepaprastajai padėčiai, šiuo reglamentu
turėtų būti leidžiama remti veiksmus, su kuriais susijusios
išlaidos buvo patirtos iki pateikiant prašymą suteikti pagalbą, kaip
nustatyta Finansinio reglamento[10]
nuostata, pagal kurią toks lankstumas galimas tinkamai pagrįstais
išimtiniais atvejais;
(14)
Europos Sąjungos finansiniai interesai per
visą išlaidų ciklą turėtų būti apsaugoti
proporcingomis priemonėmis, įskaitant pažeidimų prevenciją,
nustatymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai
išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų
susigrąžinimą ir prireikus sankcijas;
(15)
valstybės narės turėtų
patvirtinti tinkamas priemones, kuriomis užtikrinamas tinkamas valdymo ir
kontrolės sistemos veikimas ir kokybiškas įgyvendinimas. Todėl
būtina nustatyti bendruosius principus, kuriuos šios sistemos
turėtų atitikti, ir būtinas funkcijas, kurias jos
turėtų atlikti;
(16)
kad būtų užtikrintas veiksmingas ir
teisingas valstybių narių nacionalinių programų
įgyvendinimas, reikėtų nustatyti valstybių narių
įsipareigojimus, susijusius su valdymo ir kontrolės sistemomis,
Sąjungos teisės ir kitų pažeidimų prevencija, nustatymu ir
ištaisymu;
(17)
pagal subsidiarumo ir proporcingumo principus už
nacionalinių programų įgyvendinimą ir kontrolę
pirmiausia turėtų būti atsakingos valstybės narės,
naudodamosi savo valdymo ir kontrolės sistemomis;
(18)
tik valstybių narių akredituotos
atsakingos institucijos gali pagrįstai užtikrinti, kad prieš paramos
gavėjams suteikiant paramą iš Sąjungos biudžeto būtų
atlikti būtini patikrinimai. Todėl reikėtų aiškiai
nustatyti, kad tik akredituotų atsakingų institucijų patirtos
išlaidos gali būti kompensuojamos iš Sąjungos biudžeto;
(19)
reikėtų nustatyti Komisijos
įgaliojimus ir atsakomybę tikrinti, ar valdymo ir kontrolės
sistemos veikia veiksmingai, ir reikalauti, kad valstybė narė
imtųsi veiksmų;
(20)
Sąjungos biudžeto įsipareigojimai
turėtų būti vykdomi kiekvienais metais. Siekiant užtikrinti
veiksmingą programų valdymą, būtina nustatyti bendras
metinio likučio ir galutinio likučio mokėjimo taisykles;
(21)
programų pradžioje suteikiant išankstinį
finansavimą užtikrinama, kad valstybės narės turėtų
išteklių teikti paramą paramos gavėjams programai
įgyvendinti nuo pat jos patvirtinimo. Todėl
reikėtų nustatyti pradinio išankstinio finansavimo sumų
nuostatas. Pradinis išankstinis finansavimas
turėtų būti visiškai patvirtinamas programos užbaigimo metu;
(22)
per trimetę Finansinio reglamento
peržiūrą[11]
nustatyti su pasidalijamojo valdymo principais susiję pokyčiai,
į kuriuos reikia atsižvelgti;
(23)
siekiant didinti atskaitomybę už bendrai iš
Sąjungos biudžeto kiekvienais finansiniais metais finansuojamas išlaidas,
turėtų būti nustatyta tinkama metinio sąskaitų
patvirtinimo tvarka. Pagal šią tvarką atsakinga institucija
turėtų Komisijai pateikti nacionalinės programos valdymo
patikinimo pareiškimą ir prie jo pridėti patvirtintas metines
finansines ataskaitas, apibendrinamąją ataskaitą ir
nepriklausomo auditoriaus nuomonę ir kontrolės ataskaitą;
(24)
kad būtų remiamas patikinimas, kuriuo
visoje Sąjungoje grindžiamas metinis sąskaitų patvirtinimas,
reikėtų nustatyti valstybių narių vykdomos kontrolės
pobūdžio ir lygio bendrąsias nuostatas;
(25)
kad užtikrintų patikimą Sąjungos
išteklių finansinį valdymą, Komisijai gali prireikti atlikti
finansines pataisas. Siekiant valstybėms narėms užtikrinti
teisinį tikrumą, svarbu nustatyti aplinkybes, kuriomis, pažeidus
taikomas Sąjungos arba nacionalinės teisės normas, Komisija gali
atlikti finansines pataisas. Taip pat siekiant užtikrinti, kad finansinės
pataisos, kurias Komisija gali atlikti valstybėms narėms,
būtų susijusios su Sąjungos finansinių interesų
apsauga, jos turėtų būti atliekamos tik tais atvejais, kai
Sąjungos arba nacionalinės teisės normų pažeidimas
tiesiogiai arba netiesiogiai susijęs su veiksmų ir atitinkamų
išlaidų tinkamumu finansuoti, teisėtumu, valdymu arba kontrole.
Proporcingumui užtikrinti svarbu, kad Komisija, nustatydama finansinės
pataisos sumą, atsižvelgtų į pažeidimo pobūdį ir
sunkumą. Todėl tinkama nustatyti Komisijos finansinių
pataisų atlikimo kriterijus ir procedūrą, pagal kurią
galima priimti sprendimą dėl finansinės pataisos;
(26)
siekdama nustatyti finansinį atsakingų
institucijų ir Sąjungos biudžeto ryšį, Sąjunga
turėtų kasmet tvirtinti šių institucijų sąskaitas.
Į sprendimą dėl sąskaitų patvirtinimo turėtų
būti įtrauktos nuostatos dėl sąskaitų išsamumo,
tikslumo ir teisingumo, bet ne dėl išlaidų atitikties Sąjungos
teisės aktams;
(27)
Komisija, kuri pagal Europos Sąjungos
sutarties 17 straipsnį atsakinga už tinkamą Sąjungos teisės
aktų taikymą, turėtų spręsti, ar valstybių
narių patirtos išlaidos atitinka Sąjungos teisės aktus.
Valstybėms narėms turėtų būti suteikta teisė
pagrįsti savo sprendimus atlikti mokėjimus. Siekiant valstybėms
narėms suteikti teisines ir finansines garantijas dėl praeityje
patirtų išlaidų, turėtų būti nustatytas ilgiausias
laikotarpis, per kurį Komisija turi priimti sprendimą dėl
finansinių pasekmių, atsirandančių dėl teisės aktų
nesilaikymo;
(28)
siekiant stiprinti finansinę drausmę, tinkama
nustatyti tvarką, kuria būtų panaikinama bet kokia biudžetinio
įsipareigojimo pagal nacionalinę programą dalis, visų
pirma, jei konkretus įsipareigojimas dėl sumos gali būti
nepanaikintas, ypač kai įgyvendinimas vėluoja dėl teismo
proceso ar administracinio skundo, turinčio stabdomąjį
poveikį, arba dėl force majeure priežasčių;
(29)
kad būtų užtikrintas tinkamas
bendrųjų įsipareigojimų panaikinimo taisyklių
taikymas, nustatytose taisyklėse turėtų būti išsamiai
nustatyta įsipareigojimų panaikinimo terminų ir atitinkamų
sumų apskaičiavimo tvarka;
(30)
svarbu, kad plačioji visuomenė
būtų informuojama apie rezultatus, pasiektus dėl Sąjungos
teikiamo finansavimo. Piliečiai turi teisę žinoti, kaip leidžiami
Sąjungos finansiniai ištekliai. Atsakomybė už tai, kad atitinkama
informacija būtų skelbiama visuomenei, turėtų tekti ir
atsakingoms institucijoms, ir paramos gavėjams. Siekiant veiksmingiau
komunikuoti su plačiąja visuomene ir stiprinti komunikacijos
veiksmų, kurių imamasi Komisijos iniciatyva, sąveiką, iš
Sąjungos biudžeto komunikacijoms veiksmams skirtos lėšos taip pat
naudojamos instituciniam informavimui apie Europos Sąjungos politikos
prioritetus, jeigu jie susiję su Sąjungos finansavimo bendraisiais
tikslais, finansuoti;
(31)
siekiant užtikrinti plačią informacijos
apie Sąjungos finansavimą sklaidą ir galimiems paramos
gavėjams suteikti informacijos apie finansavimo galimybes, šio reglamento
pagrindu turėtų būti nustatytos išsamios taisyklės,
susijusios su informacijos ir komunikacijos priemonėmis, taip pat tam
tikros techninės tokių priemonių savybės, o kiekviena
valstybė narė turėtų sukurti interneto svetainę ar
portalą, kuriuose būtų pateikta reikalinga informacija;
(32)
remiamų veiksmų veiksmingumas ir poveikis
taip pat priklauso nuo jų vertinimo ir rezultatų sklaidos.
Reikėtų reglamentuoti valstybių narių ir Komisijos
atsakomybę šioje srityje ir vertinimo patikimumo bei susijusios
informacijos kokybės užtikrinimo tvarką;
(33)
siekiant iš dalies pakeisti šio reglamento
nuostatas dėl bendrų išlaidų tinkamumo finansuoti principų,
pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį
Komisijai turėtų būti perduoti įgaliojimai priimti
teisės aktus. Labai svarbu, kad atlikdama parengiamąjį
darbą, Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat su ekspertais.
Komisija, rengdama ir sudarydama deleguotuosius aktus, turėtų
užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir
tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;
(34)
kad būtų užtikrintas vienodos šio
reglamento įgyvendinimo sąlygos, įgyvendinimo įgaliojimai
turėtų būti suteikti Komisijai. Tais įgaliojimais
turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d.
Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo
nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi
įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės
ir bendrieji principai[12];
(35)
įgyvendinimo aktams, kuriais nustatomi bendri
valstybių narių įsipareigojimai, visų pirma teikti
informaciją Komisijai, turėtų būti taikoma nagrinėjimo
procedūra, o priimant įgyvendinimo aktus, susijusius su informacijos
teikimo Komisijai pavyzdinėmis formomis, dėl jų visiškai
techninio pobūdžio turėtų būti taikoma patariamoji
procedūra;
(36)
kadangi šio reglamento tikslo, t. y. nustatyti
bendrąsias nuostatas, valstybės narės negali deramai pasiekti ir
kadangi dėl jo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti
Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje
nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal
tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu
neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti. Pagal Protokolo
dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos, pridėto prie
Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 1 ir 2 straipsnius
ir nepažeidžiant minėto protokolo 4 straipsnio, šios valstybės
narės nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra joms
privalomas ar taikomas. [ARBA] [Pagal Protokolo dėl Jungtinės
Didžiosios Britanijos ir Airijos Karalystės pozicijos, pridėto prie
Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 3
straipsnį Jungtinė Karalystė ir Airija pranešė apie savo
norą dalyvauti priimant ir taikant šį reglamentą];
(37)
pagal Protokolo dėl Danijos pozicijos,
pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos
Sąjungos veikimo, 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį
reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
I SKYRIUS
BENDROSIOS NUOSTATOS
1 straipsnis
Tikslas ir taikymo sritis
Šiame reglamente nustatomos bendrosios
specialiųjų reglamentų įgyvendinimo taisyklės,
susijusios su:
(a)
išlaidų finansavimu;
(b)
partneryste, programavimu, atskaitomybe,
stebėjimu ir vertinimu;
(c)
valdymo ir kontrolės sistemomis, kurias turi
nustatyti valstybės narės;
(d)
sąskaitų tvirtinimu.
2 straipsnis
Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų
apibrėžtys:
(a)
specialieji reglamentai –
–
Reglamentas ../2012/ES [kuriuo 2014–2020 m.
laikotarpiu įsteigiamas Prieglobsčio ir migracijos fondas ];
–
Reglamentas .../2012/ES [kuriuo kaip Vidaus saugumo
fondo dalis nustatoma policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos
bei kovos su juo ir krizių valdymo finansinės paramos priemonė];
ir
–
visi kiti reglamentai, kuriuose nustatyta, kad
taikomos šio reglamento nuostatos;
(b)
programavimas – kelių etapų veiklos
organizavimo, sprendimų priėmimo ir finansavimo procesas, kuriuo
siekiama, kad Sąjunga ir valstybės narės imtųsi bendrų
specialiaisiais reglamentais nustatytų tikslų įgyvendinimo
veiksmų;
(c)
veiksmas – pagal atitinkamą nacionalinę
programą atsakingos institucijos ar jos atsakomybe pasirinktas projektas
ar projektų grupė, kuriais prisidedama prie bendrų ir
specialių specialiaisiais reglamentais nustatytų tikslų;
(d)
Sąjungos veiksmas – tarpvalstybinis veiksmas
arba Sąjungai ypač svarbus veiksmas, kaip apibrėžta
specialiuosiuose reglamentuose;
(e)
projektas – konkrečios praktinės
priemonės, taikomos įgyvendinant visus Sąjungos skiriamos
paramos gavėjo veiksmus arba dalį jų;
(f)
parama susiklosčius nepaprastajai
padėčiai – projektas arba projektų grupė, kurių
paskirtis – spręsti su nepaprastąja padėtimi susijusias
problemas, kaip apibrėžta specialiuosiuose reglamentuose;
(g)
paramos gavėjas – pagal projektą
Sąjungos skiriamos paramos gavėjas: viešoji ar privačioji
įstaiga, tarptautinės organizacijos, Raudonasis Kryžius arba
Tarptautinė nacionalinių raudonojo kryžiaus ir Raudonojo
pusmėnulio draugijų federacija.
II SKYRIUS
PAGALBOS TEIKIMO PRINCIPAI
3 straipsnis
Bendrieji principai
1.
Pagal specialiuosius reglamentus pasitelkiant
nacionalines programas, Sąjungos veiksmus ir paramą susiklosčius
nepaprastajai padėčiai teikiama parama, kuria, siekiant Sąjungos
tikslų, prisidedama prie nacionalinio, regiono ir vietos lygmens
veiksmų vykdymo.
2.
Komisija ir valstybės narės užtikrina,
kad pagal specialiuosius reglamentus ir valstybių narių teikiama
parama derėtų su Europos Sąjungos veiksmais, politika ir
prioritetais ir papildytų kitas Europos Sąjungos priemones.
3.
Pagal specialiuosius reglamentus parama teikiama
Komisijai ir valstybėms narėms glaudžiai bendradarbiaujant.
4.
Pagal atitinkamos atsakomybės sritis Komisija
ir valstybės narės kartu su EIVT, kai tai susiję su
trečiosiose šalyse vykdomais arba su jomis susijusiais veiksmais,
užtikrina, kad veikla pagal šį reglamentą ir specialiuosius
reglamentus būtų koordinuojama tarpusavyje ir su kitomis
Sąjungos politikos sritimis bei priemonėmis, taip pat
įgyvendinamomis pagal Sąjungos išorės veiksmus.
5.
Komisija ir valstybės narės pagal
Finansinio reglamento [26] straipsnį taiko patikimo finansų valdymo
principą.
6.
Komisija ir valstybės narės užtikrina
pagal specialiuosius reglamentus teikiamos paramos veiksmingumą, visų
pirma vykdydamos stebėseną, taikydamos atskaitomybės
reikalavimus ir atlikdamos vertinimą.
7.
Vykdydamos atitinkamas su šiuo reglamentu ir
specialiaisiais reglamentais susijusias funkcijas, Komisija ir valstybės
narės siekia mažinti paramos gavėjams tenkančią
administracinę naštą.
4 straipsnis
Atitiktis
Sąjungos ir nacionalinei teisei
Pagal specialiuosius reglamentus finansuojami
veiksmai atitinka taikytiną Sąjungos ir nacionalinę teisę.
5 straipsnis
Europos
Sąjungos finansinių interesų apsauga
1.
Komisija tinkamomis priemonėmis užtikrina, kad
vykdant pagal specialiuosius reglamentus finansuojamus veiksmus Europos
Sąjungos finansiniai interesai būtų saugomi taikant prevencines
kovos su sukčiavimu, korupcija ir kitokia neteisėta veika priemones,
atliekant veiksmingus patikrinimus ir, jei nustatoma pažeidimų,
susigrąžinant nepagrįstai sumokėtas sumas ir prireikus skiriant
veiksmingas, proporcingas ir atgrasomąsias sankcijas.
2.
Valstybės narės užkerta kelią
pažeidimams, juos nustato ir pašalina ir susigrąžina neteisėtai
sumokėtas sumas bei visus delspinigius. Apie šiuos pažeidimus jos praneša
Komisijai ir nuolat informuoja Komisiją apie administracinių ir
teisinių procesų eigą.
3.
Kai paramos gavėjui neteisėtai
sumokėtų sumų susigrąžinti neįmanoma dėl
valstybės narės kaltės arba aplaidumo, valstybė narė
yra atsakinga už atitinkamų sumų grąžinimą į
bendrąjį Sąjungos biudžetą.
4.
Valstybės narės užtikrina veiksmingą
atgrasomąją sukčiavimo prevenciją, ypač didelės
rizikos srityse, atsižvelgdamos į priemonių naudą ir
proporcingumą.
5.
Taikant 54 straipsnyje nurodytą
procedūrą Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
deleguotuosius aktus dėl šio straipsnio 4 dalyje nurodytų
valstybių narių įsipareigojimų vykdymo.
6.
Komisijai arba jos atstovams ir Audito Rūmams
suteikiami įgaliojimai atlikti visų dotacijų gavėjų,
rangovų ir subrangovų, gavusių Sąjungos lėšų,
dokumentų auditą ir auditą vietoje.
Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF)
gali, laikydamasi Reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 nustatytų
procedūrų, atlikti ūkinės veiklos vykdytojų,
tiesiogiai arba netiesiogiai susijusių su tokiu finansavimu, patikrinimus
ir inspektavimą vietoje, siekdama nustatyti, ar vykdant dotacijos
susitarimą, dotacijos sprendimą ar sutartį dėl
Sąjungos lėšų skyrimo nebūta Europos Sąjungos
finansiniams interesams kenkiančių sukčiavimo, korupcijos ar
kitos neteisėtos veikos atvejų.
Nepažeidžiant pirmos ir antros pastraipų
nuostatų, bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis šalimis bei
tarptautinėmis organizacijomis ir dotacijų susitarimuose,
dotacijų sprendimuose ir sutartyse, sudaromose įgyvendinant šį
reglamentą ir specialiuosius reglamentus, Komisijai, Audito Rūmams ir
OLAF aiškiai suteikiami įgaliojimai atlikti tokį auditą,
patikrinimus ir inspektavimą vietoje.
6 straipsnis
Programavimas

Specialiųjų reglamentų tikslai
įgyvendinami daugiamečio programavimo 2014–2020 m. laikotarpiu,
numatant pagal 15 straipsnį atlikti laikotarpio vidurio
peržiūrą.
III SKYRIUS
SĄJUNGOS VEIKSMŲ, PARAMOS
SUSIKLOSČIUS NEPAPRASTAJAI PADĖČIAI IR TECHNINĖS PAGALBOS FINANSAVIMO
SISTEMA
7 straipsnis
Lėšų paskirstymo sistema
1.
Komisija bendrą sumą Sąjungos
veiksmams, paramai susiklosčius nepaprastajai padėčiai ir
techninei pagalbai, savo iniciatyva skiria pagal metinius Sąjungos
biudžeto asignavimus.
2.
Komisija priima įgyvendinimo aktą, kuriuo
nustato Sąjungos veiksmų ir paramos susiklosčius nepaprastajai
padėčiai darbo programą. Įgyvendinimo aktas priimamas
taikant 55 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo
procedūrą.
3.
Siekdama užtikrinti, kad ištekliai būtų
skirti laiku, Komisija gali atskirai priimti paramos susiklosčius
nepaprastajai padėčiai darbo programą.
4.
Komisijos iniciatyva Sąjungos veiksmus gali
įgyvendinti ir paramą susiklosčius nepaprastajai
padėčiai ir techninę pagalbą gali teikti:
–
tiesiogiai – Komisija arba vykdomosios
agentūros;
–
netiesiogiai – kiti nei valstybės narės
subjektai ir asmenys, kaip apibrėžta Finansinio reglamento [57]
straipsnyje.
8 straipsnis
Parama susiklosčius nepaprastajai
padėčiai
1.
Kaip nustatyta specialiuosiuose reglamentuose,
reaguodama į susiklosčiusią nepaprastąją
padėtį, Komisija gali priimti sprendimą teikti paramą
susiklosčius nepaprastajai padėčiai.
2.
Neviršijant turimų išteklių ribų,
parama susiklosčius nepaprastajai padėčiai gali siekti 100 %
tinkamų finansuoti išlaidų.
3.
Ją gali sudaryti pagalba valstybėse
narėse ir trečiosiose šalyse, teikiama atsižvelgiant į
specialiuosiuose reglamentuose apibrėžtus tikslus ir veiksmus.
4.
Parama susiklosčius nepaprastajai
padėčiai gali būti skiriama išlaidoms, patirtoms prieš
pateikiant paraišką skirti dotaciją arba prašymą suteikti
paramą, jeigu tai būtina veiksmui įvykdyti.
9 straipsnis
Trečiosiose šalyse vykdomi arba
su jomis susiję Sąjungos veiksmai ir parama susiklosčius
nepaprastajai padėčiai
1.
Komisija gali priimti sprendimą finansuoti
trečiosiose šalyse vykdomus arba su jomis susijusius Sąjungos
veiksmus ir paramą susiklosčius nepaprastajai padėčiai,
atsižvelgdama į specialiuosiuose reglamentuose nustatytus tikslus ir veiksmus.

2.
Jeigu šie veiksmai įgyvendinami tiesiogiai,
teikti paraiškas gali šie subjektai:
(a)
valstybės narės;
(b)
trečiosios šalys;
(c)
trečiųjų šalių ir Sąjungos
arba valstybių narių įsteigtos jungtinės įstaigos;
(d)
tarptautinės organizacijos, įskaitant
regionines organizacijas, JT įstaigas, tarnybas ir atstovybes,
tarptautines finansų įstaigas ir vystymosi bankus, tarptautinei
jurisdikcijai priklausančias institucijas, jeigu jos prisideda siekiant
atitinkamo (-ų) specialiojo (-ųjų)
reglamento (-ų) tikslų;
(e)
Tarptautinis Raudonojo Kryžiaus komitetas (TRKK),
Tarptautinė nacionalinių raudonojo kryžiaus ir raudonojo
pusmėnulio draugijų federacija;
(f)
nevyriausybinės organizacijos,
įsisteigusios ir registruotos Sąjungoje ir šalyse, susijusiose su
Šengeno acquis įgyvendinimu, taikymu ir plėtojimu.
10 straipsnis
Komisijos iniciatyva teikiama
techninė pagalba
1.
Komisijos iniciatyva arba jos vardu pagal
specialiuosius reglamentus galima remti parengiamąją, stebėjimo,
administracinę ir techninę pagalbą, taip pat vertinimo, audito
ir kontrolės priemones, reikalingas šiam reglamentui ir specialiesiems
reglamentams įgyvendinti.
2.
Šios priemonės gali būti tokios
(sąrašas neišsamus):
(g)
parama projektui rengti ir vertinti;
(h)
parama institucijoms ir administraciniams
pajėgumams veiksmingai valdyti šį reglamentą ir specialiuosius
reglamentus stiprinti;
(i)
priemonės, susijusios su šio reglamento ir
specialiųjų reglamentų analize, valdymu, stebėsena,
dalijimusi informacija bei įgyvendinimu, ir priemonės, susijusios su
kontrolės sistemų ir techninės bei administracinės pagalbos
įgyvendinimu;
(j)
vertinimai, ekspertų ataskaitos, statistiniai
duomenys ir tyrimai, įskaitant bendrojo pobūdžio, susiję su
specialiųjų reglamentų įgyvendinimu;
(k)
veiksmai, skirti informacijai skleisti, tinklams
kurti, komunikavimo veiklai vykdyti, informuotumui didinti, bendradarbiavimui
ir keitimuisi patirtimi, be kita ko, su trečiosiomis šalimis, skatinti.
Siekiant veiksmingiau komunikuoti su plačiąja visuomene ir stiprinti
komunikacijos veiksmų, kurių imamasi Komisijos iniciatyva,
sąveiką, pagal šį reglamentą komunikacijos veiksmams
skiriamos lėšos taip pat naudojamos koordinuotam instituciniam
informavimui apie Europos Sąjungos politikos prioritetus, jeigu jie
susiję su šio reglamento ir specialiųjų reglamentų
bendraisiais tikslais;
(l)
kompiuterizuotų valdymo, stebėsenos, audito,
kontrolės ir vertinimo sistemų įdiegimas, eksploatavimas ir
sujungimas;
(m)
bendros vertinimo ir stebėjimo sistemos ir
rodiklių sistemos, prireikus atsižvelgiant į nacionalinius rodiklius,
sukūrimas;
(n)
 veiksmai vertinimo metodams tobulinti ir dalytis
informacija apie vertinimo praktiką;
(o)
paskirtoms institucijoms ir paramos gavėjams
skirtos konferencijos, seminarai, pratybos ir kitos įprastos informavimo
bei mokymo priemonės, susijusios su šio reglamento ir
specialiųjų reglamentų įgyvendinimu;
(p)
su auditu susiję veiksmai.
3.
Veiksmai gali būti susiję su
ankstesnėmis ir vėlesnėmis finansavimo sistemomis.
IV SKYRIUS
Nacionalinės
programos
1 skirsnis
Programavimas ir programos įgyvendinimas
11 straipsnis
Papildoma
ir proporcinga intervencija
1.
Valstybės narės ir jų tam tikslui
paskirtos institucijos (toliau – paskirtosios institucijos) atsako už
programų įgyvendinimą ir vykdo savo užduotis pagal šį
reglamentą ir specialiuosius reglamentus atitinkamu lygmeniu, paisydamos
institucinės, teisinės ir finansinės valstybės narės
sistemos ir laikydamosi šio reglamento ir specialiųjų
reglamentų.
2.
Paramos, ypač finansinių ir
administracinių išteklių, atsižvelgiant į atskaitomybę,
vertinimą, valdymą ir kontrolę, pagal specialiuosius reglamentus
teikimo ir naudojimo tvarkai taikomas proporcingumo principas, pagal kurį
atsižvelgiama į skiriamos paramos lygį.
12 straipsnis
Partnerystė
1.           Kiekviena valstybė
narė, vadovaudamasi savo nacionalinėmis taisyklėmis ir praktika,
sudaro partnerystę su atitinkamomis institucijomis ir įstaigomis, kad
būtų rengiamos ir įgyvendinamos programos.
Tokios institucijos ir įstaigos gali
būti kompetentingos regiono, vietos, miesto valdžios ir kitos valdžios
institucijos, prireikus tarptautinės organizacijos ir įstaigos,
atstovaujančios pilietinei visuomenei, pavyzdžiui, nevyriausybinės
organizacijos ar socialiniai partneriai.
2.           Partnerystė vykdoma
visiškai laikantis atitinkamos kiekvienos kategorijos partnerių
institucinės, teisinės ir finansinės kompetencijos.
3.
Partneriai rengia, įgyvendina, stebi ir vertina
nacionalines programas.
4.
Kiekviena valstybė narė įsteigia
stebėjimo komitetą, siekdama remti nacionalinių programų
įgyvendinimą.
5.
Komisija gali dalyvauti stebėjimo komiteto
veikloje patariamąja teise.
13 straipsnis
Politinis
dialogas
1.
Kad pradėtų programavimo laikotarpį,
Komisija ir kiekviena valstybė narė palaiko politinį
dialogą dėl nacionalinių reikalavimų ir paramos, kurią
būtų galima skirti iš Sąjungos biudžeto šiems reikalavimams įgyvendinti,
atsižvelgiant į pradinę padėtį atitinkamoje valstybėje
narėje ir į specialiųjų reglamentų tikslus. Politinis
dialogas užbaigiamas parengiant suderintą protokolą arba
apsikeičiant raštais, kuriuose nurodomi konkretūs atitinkamos
valstybės narės poreikiai ir prioritetai ir kurie naudojami kaip
nacionalinių programų rengimo pagrindas.
Jeigu veiksmai turi būti vykdomi
trečiosiose šalyse arba yra su jomis susiję, jie neturi būti
orientuoti tiesiogiai į vystymąsi, o politinis dialogas turi visiškai
atitikti Sąjungos išorės veiksmų bei užsienio politikos, susijusios
su tam tikra šalimi ar regionu, principus ir bendruosius tikslus.
2.
Nagrinėdamos 39 straipsnyje nurodytą
mokėjimo prašymą ir 49 straipsnyje nurodytą
įgyvendinimo ataskaitą, atitinkama valstybė narė ir
Komisija, atsižvelgdamos į politinio dialogo išvadas, peržiūri
pažangą, padarytą įgyvendinant nacionalinę programą.
14 straipsnis
Nacionalinių
programų rengimas ir tvirtinimas
1.
Kiekviena valstybė narė, remdamasi 13 straipsnio
1 dalyje minėto politinio dialogo išvadomis, siūlo
nacionalinę programą, parengtą pagal specialiuosius reglamentus.

2.
Kiekviena siūloma nacionalinė programa
parengiama 2014 m. sausio 1 d.–2020 m. gruodžio 31 d.
laikotarpio finansiniams metams ir jas sudaro šie elementai:
(a)
pradinės padėties valstybėje
narėje aprašymas;
(b)
valstybėje narėje taikomų
reikalavimų ir nacionalinių tikslų, nustatytų tiems
reikalavimams įvykdyti per programos galiojimo laikotarpį,
analizė;
(c)
tinkama strategija, kurioje nustatyti tikslai,
siektini naudojant iš Sąjungos biudžeto gaunamą paramą, taip pat
tų tikslų įgyvendinimo užduotys, orientacinis tvarkaraštis ir
veiksmų, kuriais numatoma siekti šių tikslų, pavyzdžiai;
(d)
mechanizmai, kuriais užtikrinamas pagal
specialiuosius reglamentus nustatytų priemonių ir kitų
Sąjungos bei nacionalinių priemonių koordinavimas;
(e)
informacija apie parengtiną stebėjimo ir
vertinimo sistemą ir rodiklius, kuriais remiantis bus apskaičiuojama
pažanga įgyvendinant tikslus, atsižvelgiant į pradinę
padėtį valstybėje narėje;
(f)
veiksmingo paramos iš Sąjungos biudžeto
teikimo tvarka, įskaitant planuojamą techninės pagalbos
naudojimą ir pasirinktą 12 straipsnyje nustatyto
partnerystės principo taikymo strategiją;
(g)
finansavimo plano pagal kiekvienus nustatyto
laikotarpio metus projektas;
(h)
nacionalinės programos viešinimo
priemonės ir metodai;
(i)
nacionalinės programos įgyvendinimo
nuostatos, kuriose nurodytos su paskirtosiomis institucijomis susijusi
informacija.
3.
Valstybės narės siūlomas
nacionalines programas Komisijai pateikia ne vėliau kaip per tris
mėnesius nuo 13 straipsnio 1 dalyje nurodyto politinio dialogo
užbaigimo.
4.
Nacionalinės programos rengiamos pagal
Komisijos patvirtintą pavyzdį. Įgyvendinimo aktas priimamas
taikant 55 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją
procedūrą.
5.
Prieš patvirtindama siūlomą
nacionalinę programą, Komisija išnagrinėja:
(a)
ar ji atitinka specialiųjų
reglamentų tikslus ir 13 straipsnio 1 dalyje nurodyto politinio
dialogo išvadas;
(b)
siūlomoje nacionalinėje programoje
nurodytų tikslų, uždavinių, rodiklių, tvarkaraščio ir
numatomų veiksmų pavyzdžių tinkamumą, atsižvelgiant į
pasiūlytą strategiją;
(c)
2 dalies i punkte nurodytų
įgyvendinimo nuostatų tinkamumą, atsižvelgiant į numatomus
veiksmus;
(d)
siūlomos programos atitiktį Sąjungos
teisei;
(e)
ar ji papildo iš kitų Sąjungos
fondų, įskaitant Europos socialinį fondą, teikiamą
paramą;
(f)
jei taikytina pagal specialiuosius reglamentus,
tikslų ir veiksmų, vykdytinų trečiosiose šalyse arba su
jomis susijusių, pavyzdžių suderinamumą su Sąjungos
išorės veiksmų ir užsienio politikos, susijusios su tam tikra šalimi
ar regionu, principais ir nustatytais tikslais.
6.
Komisija per tris mėnesius nuo siūlomos
nacionalinės programos pateikimo dienos pateikia pastabas. Jeigu,
Komisijos nuomone, siūloma nacionalinė programa neatitinka
specialiųjų reglamentų tikslų, yra nepakankama,
atsižvelgiant į strategiją, arba neatitinka Sąjungos
teisės, Komisija paragina atitinkamą valstybę narę pateikti
visą reikiamą papildomą informaciją ir prireikus
peržiūrėti siūlomą nacionalinę programą. Valstybė
narė pateikia Komisijai visą reikalingą papildomą
informaciją ir prireikus patikslina siūlomą nacionalinę
programą.
7.
Komisija kiekvieną nacionalinę
programą patvirtina įgyvendinimo aktu ne vėliau kaip per šešis
mėnesius nuo tos dienos, kai valstybė narė ją oficialiai
pateikė, jeigu į Komisijos pastabas buvo tinkamai atsižvelgta.
8.
Iškilus naujoms ar nenumatytoms aplinkybėms,
Komisijos arba valstybės narės iniciatyva patvirtinta
nacionalinė programa gali būti iš naujo peržiūrėta ir
prireikus patikslinta likusiam programos laikotarpiui.
15 straipsnis
Laikotarpio vidurio peržiūra
1.
2017 m. Komisija ir kiekviena valstybė
narė iš naujo peržiūri padėtį, atsižvelgdamos į
Sąjungos politikos pokyčius ir pokyčius atitinkamoje
valstybėje narėje.
2.
Po šios peržiūros valstybės narės
savo nacionalines programas gali patikslinti. Patikslinamos valstybių
narių, pagal specialiuosius reglamentus gavusių papildomų
asignavimų, nacionalinės programos.
3.
14 straipsnyje išdėstytos
nacionalinių programų rengimo ir tvirtinimo taisyklės mutatis mutandis
taikomos rengiant ir tvirtinant patikslintas nacionalines programas.
4.
Komisija įgyvendinimo aktais valstybių
narių nacionalinėms programoms paskirsto asignavimus, kuriuos per
laikotarpio vidurio peržiūrą ji gali skirti pagal specialiuosius
reglamentus. Užbaigus laikotarpio vidurio peržiūrą, Komisija Europos
Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų
komitetui ir Regionų komitetui teikia vidurio laikotarpio peržiūros,
atliktos pagal šio reglamento ir specialiųjų reglamentų
nuostatas, ataskaitą.
16 straipsnis
Finansavimo
struktūra
1.
Pagal nacionalines programas finansinė parama
teikiama dotacijų forma.
2.
Pagal nacionalines programas remiami veiksmai
bendrai finansuojami iš viešųjų arba privačiųjų
šaltinių, jais nesiekiama pelno ir jie netinkami finansuoti iš kitų
Sąjungos biudžete nurodytų šaltinių.
3.
Iš Sąjungos biudžeto skiriama parama neviršija
75 proc. visų tinkamų finansuoti projekto išlaidų.
4.
Vykdant specialiuosius veiksmus arba
įgyvendinant strateginius prioritetus, apibrėžtus specialiuosiuose
reglamentuose, iš Sąjungos biudžeto skiriamos paramos dalis gali būti
padidinta iki 90 proc.
5.
Iš Sąjungos biudžeto skiriamos paramos dalis
iki 90 proc. gali būti padidinta ir esant tinkamai pagrįstoms
aplinkybėms, visų pirma, kai jos nepadidinus nebūtų
įmanoma įgyvendinti projektų ir įvykdyti nacionalinės
programos tikslų.
17 straipsnis
Bendrieji išlaidų
tinkamumo finansuoti principai
1.
Išlaidų tinkamumas finansuoti nustatomas pagal
nacionalines taisykles, išskyrus atvejus, kai šiame reglamente arba
specialiuosiuose reglamentuose nustatytos konkrečios taisyklės.
2.
Pagal specialiuosius reglamentus tam, kad
būtų tinkamos finansuoti, išlaidos turi:
(g)
patekti į specialiųjų
reglamentų ir jų tikslų taikymo sritį;
(h)
būti reikalingos su atitinkamu projektu
susijusiems veiklai vykdyti;
(i)
būti pagrįstos ir atitikti patikimo finansų
valdymo, visų pirma, kainos ir kokybės santykio ir išlaidų
veiksmingumo, principus.
3.
Išlaidos tinkamos finansuoti pagal specialiuosius
reglamentus, jeigu:
–
paramos gavėjas jas patyrė ir
apmokėjo 2014 m. sausio 1 d.–2022 m. gruodžio 31 d.
laikotarpiu; ir
–
akredituota atsakinga institucija jas faktiškai
apmokėjo 2014 m. sausio 1 d.–2023 m. birželio 30 d.
laikotarpiu.
4.
Paramos gavėjo atsakingai institucijai
pateiktuose mokėjimo prašymuose nurodytos išlaidos patvirtinamos
sąskaitomis-faktūromis arba lygiavertę įrodomąją
galią turinčiais apskaitos dokumentais, išskyrus 18 straipsnio 1 dalies
b, c ir d punktuose nurodytų formų paramos atvejus. Tokių
formų paramos atveju, nukrypstant nuo 3 dalies, mokėjimo
prašymuose nurodytos sumos yra atsakingos institucijos atlygintos paramos
gavėjo sąnaudos.
5.
Iš tinkamų finansuoti projekto išlaidų,
nurodytų paramos gavėjo pateikiamame galutinio mokėjimo prašyme,
išskaitomos grynosios tiesiogiai iš projekto per jo įgyvendinimo
laikotarpį gautos pajamos, į kurias projekto patvirtinimo metu nebuvo
atsižvelgta.
18 straipsnis
Tinkamos
finansuoti išlaidos
1.
Tinkamos finansuoti išlaidos gali būti
grąžintos tokia tvarka:
(a)
grąžinant tinkamas finansuoti faktiškai
patirtas sąnaudas ir prireikus nuvertėjimą;
(b)
taikant standartinius vieneto įkainius;
(c)
vienkartinėmis išmokomis;
(d)
pagal fiksuoto dydžio sumas, apskaičiuotas
kaip procentinė vienos ar kelių nurodytų sąnaudų
kategorijų dalis.
2.
1 dalyje nurodytos galimybės gali
būti derinamos, kai kiekviena jų taikoma skirtingai sąnaudų
kategorijai arba kai jos taikomos veiksmą sudarantiems projektams arba
nuosekliems veiksmo etapams.
3.
Jeigu projektas įgyvendinamas tik perkant
darbus, prekes arba paslaugas, taikomas tik 1 dalies a punktas.
4.
1 dalies b, c ir d punktuose nurodytos sumos
nustatomos iš anksto pagal vieną iš šių būdų:
(a)
sąžiningu, teisingu ir patikrinamu
skaičiavimo metodu, pagrįstu:
i)        statistiniais duomenimis arba kita
objektyvia informacija; arba
ii)       patikrintais ankstesniais
konkrečių paramos gavėjų duomenimis arba pagal jų
įprastą sąnaudų apskaitos praktiką;
(b)
pagal Sąjungos politikos sritis panašaus
pobūdžio veiksmui ir (arba) projektui ir panašiems paramos gavėjams
taikomais metodais ir atitinkamais standartiniais vieneto įkainiais,
vienkartinėmis išmokomis ir fiksuoto dydžio sumomis;
(c)
pagal valstybių narių visiškai
finansuojamas dotacijų programas panašaus pobūdžio veiksmui ir (arba)
projektui ir panašiems paramos gavėjams taikomais metodais ir atitinkamais
standartiniais vieneto įkainiais, vienkartinėmis išmokomis ir
fiksuoto dydžio sumomis.
5.
Dokumente, kuriame nustatomos kiekvieno veiksmo ir
(arba) projekto rėmimo sąlygos, taip pat nurodomas metodas,
taikytinas nustatant veiksmo sąnaudas, ir dotacijos mokėjimo
sąlygos.
6.
Jeigu įgyvendinant projektą patiriamos
netiesioginės sąnaudos, jas galima apskaičiuoti taikant fiksuoto
dydžio sumas vienu iš šių būdų:
(a)
taikant fiksuoto dydžio sumą, kurią
sudaro iki 20 proc. tinkamų finansuoti tiesioginių
sąnaudų, kai fiksuoto dydžio suma apskaičiuojama taikant
sąžiningą, teisingą ir patikrinamą metodą arba metodą,
taikomą įgyvendinant valstybės narės visiškai finansuojamas
dotacijų programas, skirtas panašaus pobūdžio veiksmui ir (arba)
projektui ir panašiems paramos gavėjams;
(b)
fiksuoto dydžio sumą, kurią sudaro iki 15 proc.
tinkamų finansuoti tiesioginių personalo sąnaudų; arba
(c)
fiksuoto dydžio sumą, taikomą tinkamoms
finansuoti tiesioginėms sąnaudoms, remiantis esamais metodais ir
atitinkamomis normomis, kurios pagal Sąjungos politikos sritis taikomos
panašaus pobūdžio veiksmui ir (arba) projektui ir panašiems paramos
gavėjams.
7.
Dotacijos, kurioms iš Sąjungos biudžeto
skiriama ne daugiau kaip 50 000 EUR, gali būti skiriamos kaip
vienkartinės išmokos arba standartiniai vieneto įkainiai.
8.
Dotacijų, kurioms iš Sąjungos biudžeto
skiriama ne daugiau kaip 100 000 EUR, atveju šio straipsnio 4 dalyje
nurodytos fiksuoto dydžio sumos, standartiniai vieneto įkainiai ir
vienkartinės išmokos gali būti apskaičiuojamos kiekvienam
projektui atskirai, atsižvelgiant į biudžeto, kuriam iš anksto yra
pritarusi atsakinga institucija, projektą.
9.
Nuvertėjimo sąnaudos gali būti
laikomos tinkamomis finansuoti, jei įvykdomos šios sąlygos:
(a)
išlaidos tinkamos finansuoti pagal
nacionalinės programos tinkamumo finansuoti taisykles;
(b)
išlaidų suma tinkamai pagrįsta
patvirtinamaisiais dokumentais, turinčiais sąskaitoms-faktūroms
lygiavertę įrodomąją galią, jei išlaidos atlyginamos 1 dalies
a punkte nustatyta tvarka;
(c)
sąnaudos susijusios tik su paramos projektui
galiojimo laikotarpiu;
(d)
nuvertėjusiam turtui įsigyti nebuvo
panaudota iš Sąjungos biudžeto skiriama parama.
19 straipsnis
Netinkamos
finansuoti išlaidos
Pagal specialiuosius reglamentus iš
Sąjungos biudžeto netinkamos finansuoti šios išlaidos:
(a)
skolos palūkanos;
(b)
neužstatytos žemės pirkimas;
(c)
užstatytos žemės pirkimas, kai žemė
reikalinga projektui įgyvendinti, jeigu mokama suma viršija 10 proc.
visų atitinkamo projekto tinkamų finansuoti išlaidų;
(d)
pridėtinės vertės mokestis. Vis
dėlto PVM sumos gali būti tinkamos finansuoti, jeigu pagal
nacionalinius PVM teisės aktus jos nėra sugrąžintinos ir jas
sumokėjęs paramos gavėjas nėra neapmokestinamasis asmuo,
kaip nustatyta Direktyvos 2006/112/EB 13 straipsnio 1 dalies pirmoje
pastraipoje, ir tos PVM sumos nėra patirtos parūpinant
infrastruktūrą.
20 straipsnis
Valstybių narių iniciatyva
teikiama techninė pagalba
1.
Valstybės narės iniciatyva kiekvienos
nacionalinės programos atveju pagal specialiuosius reglamentus gali
būti remiamos parengiamosios, valdymo, stebėjimo, vertinimo,
informavimo ir komunikavimo, tinklų kūrimo, kontrolės ir audito
priemonės, taip pat šiam reglamentui ir specialiesiems reglamentams
įgyvendinti reikalingų administracinių gebėjimų
stiprinimo priemonės.
2.
Tokios priemonės gali būti:
(a)
išlaidos, susijusios su veiksmų arba
projektų rengimu, atranka, vertinimu, valdymu ir stebėjimu;
(b)
išlaidos, susijusios su veiksmų arba
projektų auditu ir patikrinimais vietoje;
(c)
išlaidos, susijusios su veiksmų arba
projektų vertinimais;
(d)
išlaidos, susijusios su informacija apie veiksmus
arba projektus, tokios informacijos sklaida ir skaidrumu;
(e)
išlaidos, skirtos šio reglamento ir
specialiųjų reglamentų valdymui, stebėjimui ir vertinimui
reikalingoms kompiuterizuotoms sistemoms įsigyti, įdiegti ir
prižiūrėti;
(f)
išlaidos stebėjimo komitetų ir
pakomitečių posėdžiams, susijusiems su veiksmų
įgyvendinimu; šios išlaidos taip pat gali apimti išlaidas ekspertams ir
kitiems šių komitetų dalyviams, įskaitant
trečiųjų šalių dalyvius, kai jų dalyvavimas
būtinas veiksmingam veiksmų arba projektų įgyvendinimui
užtikrinti;
(g)
išlaidos šiam reglamentui ir specialiesiems
reglamentams įgyvendinti reikalingiems administraciniams gebėjimams
stiprinti.
3.
Asignavimus valstybės narės gali naudoti
veiksmams, kuriais mažinama paramos gavėjams tenkanti administracinė
našta, įskaitant elektroninio keitimosi duomenimis sistemas, ir veiksmams,
kuriais valstybės narės stiprina institucijų ir paramos
gavėjų gebėjimus administruoti ir naudoti pagal specialiuosius
reglamentus suteiktą paramą, remti.
4.
Veiksmai gali būti susiję su
ankstesnėmis ir vėlesnėmis finansavimo sistemoms.
2 skirsnis
Valdymas ir kontrolė
21 straipsnis
Bendrieji valdymo ir
kontrolės sistemų principai
Valdymo ir kontrolės sistemose:
(a)
apibūdinamos kiekvienos įstaigos valdymo
ir kontrolės funkcijos bei funkcijų pasiskirstymas toje
įstaigoje;
(b)
nurodoma, kad turi būti laikomasi
funkcijų atskyrimo tarp šių institucijų ir šių
institucijų viduje principo;
(c)
nustatomos procedūros, kuriomis užtikrinamas
deklaruojamų išlaidų teisingumas ir tvarkingumas;
(d)
nustatoma kompiuterizuota apskaitos sistema,
sistemos skirtos finansiniams duomenims ir duomenims apie rodiklius saugoti ir
perduoti, stebėjimo ir atsiskaitymo sistemos;
(e)
nustatoma atskaitomybės ir stebėjimo
sistema, kai atsakinga institucija paveda vykdyti funkcijas kitai
įstaigai;
(f)
nustatoma valdymo ir kontrolės sistemų
veikimo audito tvarka;
(g)
nustatomos sistemos ir procedūros, reikalingos
tinkamam audito atsekamumui užtikrinti;
(h)
nustatomos pažeidimų, įskaitant
sukčiavimą, prevencijos, nustatymo ir taisymo priemonės ir
neteisėtai sumokėtų lėšų susigrąžinimo tvarka.
22 straipsnis
Valstybių narių
atsakomybė
1.
Valstybės narės vykdo valdymo,
kontrolės ir audito įsipareigojimus ir prisiima atitinkamą
atsakomybę, kaip nustatyta Finansiniame reglamente ir šiame reglamente
išdėstytose pasidalijamojo valdymo taisyklėse. Pagal pasidalijamojo
valdymo principą valstybės narės yra atsakingos už
nacionalinių programų valdymą ir kontrolę.
2.
Valstybės narės užtikrina, kad
programų valdymo ir kontrolės sistemos būtų nustatytos
laikantis šio reglamento nuostatų ir veiktų veiksmingai.
3.
Valstybės narės kiekvienai įstaigai
skiria pakankamai išteklių, kad ji savo funkcijas galėtų vykdyti
per visą programavimo laikotarpį.
4.
Valstybės narės, remdamosi šiuo
reglamentu, nustato projektų atrankos ir įgyvendinimo taisykles ir
procedūras.
5.
Visa oficialia informacija valstybės
narės ir Komisija keičiasi naudodamosi Komisijos nustatyta
elektroninio keitimosi duomenimis sistema.
23 straipsnis
Paskirtosios institucijos
1.
Nacionalinei programai įgyvendinti kiekviena
valstybė narė paskiria šias institucijas:
a)      akreditavimo instituciją, kaip apibrėžta
Finansinio reglamento [56] straipsnyje;
b)      akredituotą atsakingą
instituciją – valstybės narės viešojo sektoriaus
įstaigą, kuri vienintelė atsakinga už tinkamą
nacionalinės programos valdymą ir kontrolę ir palaiko visus
ryšius su Komisija;
c)      audito instituciją –
nacionalinę valdžios instituciją arba įstaigą, kuri
funkciškai nepriklausoma nuo atsakingos institucijos bei akreditavimo
institucijos ir atsakinga už valdymo ir kontrolės sistemos taikymo
veiksmingumo tikrinimą;
d)      jei tinkama, įgaliotąją instituciją
– bet kokią viešąją arba privačiąją
įstaigą, kuri atlieka tam tikras atsakingos institucijos funkcijas
tos atsakingos institucijos atsakomybe.
2.
Kiekviena valstybė narė nustato
taisykles, kuriomis reglamentuojami jos santykiai su 1 dalyje nurodytomis
institucijomis ir jų santykiai su Komisija.
24 straipsnis
Atsakingų
institucijų akreditavimas
1.
Remiantis Finansinio reglamento [56 straipsnio
3 dalimi], visos už išlaidų pagal šį reglamentą
valdymą ir kontrolę atsakingos institucijos akredituojamos oficialiu
ministerijos lygmens akreditavimo institucijos sprendimu.
2.
Akreditacija suteikiama, jeigu įstaiga
atitinka šiame reglamente arba juo remiantis nustatytus akreditavimo kriterijus
dėl vidaus aplinkos, kontrolės, informavimo bei komunikavimo ir
stebėjimo.
3.
Akreditacija grindžiama nepriklausomos audito
įstaigos, vertinančios atsakingos institucijos atitiktį
akreditavimo kriterijams, nuomone. Nepriklausoma audito įstaiga savo
darbą atlieka vadovaudamasi tarptautiniu mastu pripažintais audito
standartais.
4.
Akreditavimo institucija prižiūri
akredituotą atsakingą instituciją ir oficialiu sprendimu
panaikina akreditaciją, jei nesilaikoma vieno arba kelių akreditavimo
kriterijų, nebent atsakinga institucija per bandomąjį
laikotarpį, kurį akreditavimo institucija nustato remdamasi problemos
sudėtingumu, imasi reikiamų taisomųjų veiksmų.
Akreditavimo įstaiga nedelsdama praneša Komisijai apie visus sprendimus
nustatyti akredituotai atsakingai institucijai bandomąjį laikotarpį
ir apie sprendimus panaikinti akreditaciją.
5.
Kad būtų užtikrintas tinkamas šios
sistemos veikimas, Komisija įgaliojama pagal 54 straipsnyje
nustatytą procedūrą priimti deleguotuosius aktus, kuriais
reglamentuojama:
(a)
minimalius atsakingų institucijų
akreditavimo reikalavimai, susiję su vidaus aplinka, kontrole,
informavimu, komunikacija ir stebėjimu, taip pat taisyklės,
susijusios su akreditacijos suteikimo ir jos panaikinimo tvarka;
(b)
atsakingų institucijų priežiūros
taisyklės ir akreditacijos persvarstymo tvarka;
(c)
atsakingų institucijų įsipareigojimus,
susijusius su valstybės intervencija, taip pat su šių
institucijų valdymo bei kontrolės pareigų turiniu.
25 straipsnis
Bendrieji atsakingų
institucijų vykdomos kontrolės principai
1.
Kad užtikrintų tinkamą patikimumo
lygį, atsakingos institucijos sistemingai vykdo administracinę
visų iš paramos gavėjų gautų mokėjimo prašymų
kontrolę ir papildomai atlieka patikrinimus vietoje, per kurias tikrina
išlaidas, susijusias su metinėse finansinėse ataskaitose nurodytais
paramos gavėjų galutinio mokėjimo prašymais.
2.
Atlikdama patikrinimus vietoje, atsakinga
institucija tikrinamus paramos gavėjus atrenka iš paramos gavėjų
visumos, prireikus sudarydama atsitiktinai atrinktų paramos
gavėjų grupę ir rizikos laipsniu grindžiamą paramos
gavėjų grupę, kad nustatytų tipinį klaidų, taip
pat ir didžiausių, lygį ir žemiausią patikimumo dažnį.
3.
Po kiekvieno patikrinimo vietoje atsakinga
institucija parengia patikrinimo ataskaitą.
4.
Jeigu nustatytos problemos yra sisteminio
pobūdžio ir dėl jų gali kilti pavojus kitiems projektams,
atsakinga institucija užtikrina, kad būtų atlikta išsamesnė
analizė, be kita ko, prireikus, atlikti papildomi patikrinimai, siekiant
nustatyti tokių problemų mastą ir tai, ar klaidų dažnis
viršija reikšmingumo lygį. Atsakinga institucija imasi būtinų
prevencinių ir taisomųjų veiksmų ir pateikia Komisijai su
jais susijusią apibendrinamąją ataskaitą, nurodytą 39 straipsnio
1 dalies c punkte.
5.
Komisija įgyvendinimo aktais priima
reikalingas taisykles, kuriomis siekiama užtikrinti, kad šis straipsnis
būtų taikomas vienodai. Šios taisyklės pirmiausia gali būti
susijusios su:
(a)
taisyklėmis, taikomomis administraciniams
patikrinimams ir patikrinimams vietoje, kuriuos turi atlikti valstybės
narės, atsižvelgdamos į įsipareigojimus, asignavimus ir
tinkamumo finansuoti taisykles, susijusius su šio reglamento ir
specialiųjų reglamentų taikymu;
(b)
mažiausio patikrinimų vietoje lygio,
reikalingo veiksmingai valdyti riziką, taisyklėmis, taip pat
sąlygomis, kuriomis valstybės narės turi padidinti tokių
patikrinimų skaičių arba gali jį sumažinti, jeigu valdymo
ir kontrolės sistemos veikia tinkamai ir klaidų dažnis yra
priimtinas;
(c)
atskaitomybės dėl atliktų
patikrinimų ir jų rezultatų taisyklėmis ir metodais.
Šiuos įgyvendinimo aktus Komisija priima
pagal 55 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo
procedūrą.
26 straipsnis
Mokėjimas paramos
gavėjams
Atsakingos institucijos užtikrina, kad paramos
gavėjai visą viešosios paramos sumą gautų kuo greičiau
ir visa apimtimi. Neatimamos ir neišskaičiuojamos jokios sumos ir neimamas
joks papildomas specialus mokestis ar kitas lygiavertį poveikį
turintis mokestis, kuris sumažintų šias paramos gavėjams skirtas
sumas.
27 straipsnis
Audito institucijos funkcijos
1.
Audito institucija užtikrina, kad būtų
atliekamas valdymo bei kontrolės sistemų ir tinkamos išlaidų,
nurodytų metinėse finansinėse ataskaitose, imties auditas.
Taikant 54 straipsnyje nurodytą
procedūrą, susijusią su audito institucijų statusu ir
sąlygomis, kurias turi atitikti jų atliekamas auditas, Komisijai
suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus.
2.         Jeigu auditą atlieka ne audito
institucija, o kita įstaiga, audito institucija užtikrina, kad ta
įstaiga funkciniu požiūriu būtų pakankamai nepriklausoma.
3.         Audito institucija užtikrina, kad
atliekant auditą būtų atsižvelgiama į tarptautiniu mastu
pripažintus audito standartus.
28 straipsnis
Bendradarbiavimas su audito
institucijomis
1.           Komisija bendradarbiauja su
audito institucijomis, siekdama suderinti atitinkamus audito planus ir metodus,
ir nedelsdama keičiasi atlikto valdymo ir kontrolės sistemų
audito rezultatais.
2.           Komisija ir audito institucijos reguliariai, bent kartą per metus,
jeigu nesusitarta kitaip, rengia posėdžius, kuriuose nagrinėja
metinę kontrolės ataskaitą ir nuomonę, keičiasi
nuomonėmis dėl valdymo ir kontrolės sistemų gerinimo.
29 straipsnis
Komisijos atliekami
patikrinimai ir auditas
1.
Komisija, remdamasi turima informacija,
įskaitant gautą per akreditacijos procedūrą, iš
metinių valdymo pareiškimų, metinių kontrolės
ataskaitų, metinių audito nuomonių, metinių
įgyvendinimo ataskaitų ir nacionalinių bei Sąjungos
įstaigų atlikto audito, įvertina, ar valstybės narės
yra nustačiusios šį reglamentą atitinkančias valdymo ir
kontrolės sistemas ir ar įgyvendinant nacionalines programas šios
sistemos veikia veiksmingai.
2.
Nepažeidžiant valstybių narių atliekamo
audito, Komisijos pareigūnai arba įgaliotieji Komisijos atstovai,
tinkamai iš anksto pranešę, gali atlikti auditą arba patikrinimus
vietoje. Valstybės narės pareigūnai arba įgaliotieji
atstovai gali dalyvauti atliekant tokį auditą ar patikrinimus.
3.
Atliekant auditą ar patikrinimus pirmiausia
gali būti tikrinama:
(a)
ar nacionalinės programos ar jos dalies
valdymo ir kontrolės sistemos veikia veiksmingai;
(b)
ar administracinė praktika atitinka
Sąjungos taisykles;
(c)
ar yra būtini patvirtinamieji dokumentai ir
kokia jų sąsaja su veiksmais, remiamais pagal nacionalines programas;
(d)
sąlygos, kuriomis veiksmai vykdyti ir
kontroliuoti;
(e)
patikimo su veiksmais ir (arba) nacionaline
programa susijusių finansų valdymo vertinimas.
4.
Komisijos pareigūnai ar įgaliotieji
Komisijos atstovai, tinkamai įgalioti atlikti auditą vietoje, turi
teisę susipažinti su visais duomenimis, dokumentais ir metaduomenimis,
susijusiais su išlaidomis arba valdymo ir kontrolės sistemomis, nepaisant
to, kokioje terpėje jie saugomi. Valstybės narės, gavusios
prašymą, Komisijai pateikia tokių duomenų, dokumentų ir
metaduomenų kopijas.
Šioje dalyje nurodyti įgaliojimai neturi
įtakos nacionalinių nuostatų, pagal kurias tam tikrus veiksmus
atlieka tik specialiai pagal nacionalinės teisės aktus paskirti
atstovai, taikymui. Komisijos pareigūnai ir įgaliotieji atstovai
nedalyvauja, inter alia, gyvenamojoje vietoje atliekamuose
patikrinimuose ar oficialiose asmenų apklausose pagal nacionalinės
teisės aktus. Tačiau jie gali susipažinti su tokiu būdu gauta
informacija.
5.
Komisijai prašant ir valstybei narei sutikus,
papildomus patikrinimus ar šiame reglamente minėtų veiksmų
tyrimus atlieka minėtos valstybės narės kompetentingos
institucijos. Atliekant tokius patikrinimus gali dalyvauti Komisijos
pareigūnai arba Komisijos įgalioti asmenys.
Kad patikrinimai būtų geriau atliekami,
atitinkamoms valstybėms narėms sutikus, Komisija gali prašyti tų
valstybių narių institucijų pagalbos atliekant tam tikrus
patikrinimus ar tyrimus.
6.
Komisija gali reikalauti, kad valstybė
narė imtųsi veiksmų užtikrindama, kad jos valdymo ir
kontrolės sistemos veiktų veiksmingai arba kad išlaidos atitiktų
taikytinas taisykles.
3 skirsnis
Finansų valdymas
30
straipsnis
Biudžetiniai
įsipareigojimai
1.
Sąjungos biudžetiniai įsipareigojimai
dėl kiekvienos nacionalinės programos 2014 m. sausio 1 d.–2020 m.
gruodžio 31 d. laikotarpiu vykdomi išmokant metines išmokas.
2.
Komisijos sprendimas, kuriuo patvirtinama kiekviena
nacionalinė programa, yra finansavimo sprendimas pagal Finansinio
reglamento [81 straipsnio 2 dalį], ir pranešus apie jį
atitinkamai valstybei narei jis tampa teisiniu įsipareigojimu pagal
tą reglamentą.
3.
Komisijai patvirtinus nacionalinę
programą vykdomas pirmosios išmokos biudžetinis įsipareigojimas
dėl tos nacionalinės programos.
4.
Komisija vykdo biudžetinius įsipareigojimus
dėl paskesnių išmokų iki kiekvienų metų gegužės 1 d.,
remdamasi šio straipsnio 2 dalyje nurodytu sprendimu, išskyrus tuos
atvejus, kai taikomas Finansinio reglamento [13] straipsnis.
31 straipsnis
Bendros mokėjimų
taisyklės
1.
Komisija iš Sąjungos biudžeto skiriamą
paramą kiekvienai nacionalinei programai moka pagal biudžeto asignavimus
ir atsižvelgdama į turimas lėšas. Kiekvienas mokėjimas
priskiriamas seniausiam atitinkamam neįvykdytam biudžetiniam
įsipareigojimui.
2.
Mokėjimai vykdomi kaip išankstiniai, metinio
likučio ir galutinio likučio mokėjimai.
3.
Taikomas Finansinio reglamento [87] straipsnis.
32 straipsnis
Išankstinio mokėjimo ir
galutinio likučio sumavimas
1.
Bendra išankstinio mokėjimo ir galutinio
likučio mokėjimų suma neviršija 95 proc. nacionalinei
programai iš Sąjungos biudžeto skiriamos paramos.
2.
Kai pasiekiama 95 proc. riba, valstybės
narės toliau teikia mokėjimo prašymus Komisijai.
33 straipsnis
Išankstinio finansavimo
tvarka
1.
Komisijai priėmus sprendimą, kuriuo
patvirtinama nacionalinė programa, Komisija sumoka pradinę
išankstinio finansavimo sumą už visą programavimo laikotarpį. Ši
suma sudaro 4 proc. atitinkamai nacionalinei programai iš Sąjungos
biudžeto skiriamos paramos. Ji gali būti išmokėta dviem dalimis,
atsižvelgiant į biudžete turimas lėšas.
2.
2015 m. arba vėliau patvirtintoms
nacionalinėms programoms skirtos sumos dalys išmokamos patvirtinimo
metais.
3.
Išankstinis finansavimas naudojamas tik
mokėjimams nacionalinę programą įgyvendinantiems paramos
gavėjams atlikti. Šiuo tikslu jis nedelsiant suteikiamas atsakingai
institucijai.
4.
Jeigu per dvidešimt keturis mėnesius nuo
pirmosios išankstinio finansavimo dalies išmokėjimo neatsiunčiamas
nė vienas mokėjimo prašymas pagal 39 straipsnį, Komisijai
grąžinama visa išankstinio finansavimo suma.
5.
Išankstinio finansavimo sumos palūkanos
skiriamos atitinkamai nacionalinei programai ir išskaičiuojamos iš
galutinio mokėjimo prašyme nurodytos viešųjų išlaidų sumos.

6.
Sumokėta išankstinio finansavimo suma pagal 36 straipsnį
Komisijos finansinėse ataskaitose visiškai patvirtinama ne vėliau
kaip užbaigus nacionalinę programą.
34 straipsnis
Finansinių metų
apibrėžtis
Šiame reglamente finansiniai metai apima
apmokėtas išlaidas ir gautas įplaukas, atsakingos institucijos
sąskaitose priskirtas laikotarpiui, kuris prasideda N-1 metų
spalio 16 d. ir baigiasi N metų spalio 15 d.
35 straipsnis

Metinio likučio
mokėjimas
1.
Atsižvelgdama į turimus išteklius, Komisija
išmoka metinį likutį, remdamasi galiojančiu finansiniu planu,
nacionalinės programos atitinkamų finansinių metų
metinėmis finansinėmis ataskaitomis ir atitinkamu sprendimu dėl
sąskaitų patvirtinimo.
2.
Metinėse finansinėse sąskaitose
nurodomi atsakingos institucijos finansiniais metais įvykdyti
mokėjimai, kurių atžvilgiu įvykdyti 25 straipsnyje nurodyti
kontrolės reikalavimai.
3.
Metinis likutis išmokamas ne vėliau kaip per
šešis mėnesius po to, kai Komisija 39 straipsnio 1 dalyje ir 49 straipsnyje
nurodytą informaciją ir dokumentus pripažįsta priimtinais ir kai
patvirtinama naujausia metinė finansinė sąskaita.
36 straipsnis
Programos užbaigimas
1.
Valstybės narės ne vėliau kaip iki 2023 m.
gruodžio 31 d. pateikia šiuos dokumentus:
(d)
informaciją, reikalingą paskutinėms
metinėms finansinėmis ataskaitomis, kaip nurodyta 39 straipsnio 1 dalyje;
(e)
galutinio likučio mokėjimo prašymą;
ir
(f)
galutinę nacionalinės programos
įgyvendinimo ataskaitą, kaip nurodyta 49 straipsnio 1 dalyje.

2.
Į naujausias metines finansines ataskaitas
įtraukiami 2022 m. spalio 16 d.–2023 m. birželio 30 d.
laikotarpiu atsakingos institucijos atlikti mokėjimai.
3.
Gavusi 1 dalyje išvardytus dokumentus,
Komisija, atsižvelgdama į turimus išteklius, apmoka galutinį
likutį pagal galiojantį finansinį planą, naujausias metines
finansines ataskaitas ir atitinkamą sprendimą dėl
sąskaitų patvirtinimo.
4.
Galutinis likutis sumokamas ne vėliau kaip iki
vėlesniojo iš šių terminų: per tris mėnesius nuo
naujausių finansinių metų finansinių ataskaitų
patvirtinimo arba per vieną mėnesį nuo galutinės įgyvendinimo
ataskaitos patvirtinimo dienos. Nepažeisdama 47 straipsnio, ne vėliau
kaip per šešis mėnesius Komisija panaikina įsipareigojimus,
susijusius su po likučio išmokėjimo likusiomis įsipareigotomis
sumomis.
37 straipsnis
Mokėjimo laikotarpio
sustabdymas
1.
Įgaliotasis leidimus suteikiantis
pareigūnas, kaip apibrėžta Finansiniame reglamente, gali ne ilgiau
kaip devyniems mėnesiams sustabdyti mokėjimo laikotarpį,
pradedamą skaičiuoti po mokėjimo prašymo pateikimo, jeigu
įvykdoma bent viena iš šių sąlygų:
(a)
iš nacionalinės arba Sąjungos audito
įstaigos pateiktos informacijos matyti, kad esama didelių valdymo ir
kontrolės sistemos veikimo trūkumų;
(b)
įgaliotasis leidimus suteikiantis
pareigūnas turi atlikti papildomus patikrinimus, gavęs informacijos
apie tai, kad mokėjimo prašyme nurodytos išlaidos susijusios su pažeidimu,
turinčiu sunkių finansinių pasekmių;
(c)
nepateiktas vienas ar daugiau iš 39 straipsnio
1 dalyje nurodytų dokumentų.
2.
Įgaliotasis leidimus suteikiantis
pareigūnas sustabdymą gali taikyti tik tai mokėjimo prašyme
nurodytų išlaidų daliai, kuri susijusi su 1 dalyje nurodytais
veiksniais. Įgaliotasis leidimus suteikiantis pareigūnas nedelsdamas
informuoja valstybę narę ir atsakingą instituciją apie
sustabdymo priežastį ir prašo ištaisyti padėtį. Įgaliotasis
leidimus suteikiantis pareigūnas panaikina sustabdymą, kai tik
imamasi reikiamų priemonių.
37a straipsnis
Mokėjimų
sustabdymas
1.
Komisija gali sustabdyti viso metinio likučio
ar jo dalies mokėjimą, jeigu:
(a)
esama didelių programos valdymo ir
kontrolės sistemos trūkumų, kurie daro poveikį
mokėjimų patvirtinimo procedūros patikimumui ir kurie nebuvo
ištaisyti; arba
(b)
išlaidos, nurodytos patvirtintoje išlaidų
suvestinėje, yra susijusios su rimtu pažeidimu, kuris nebuvo pašalintas;
arba
(c)
valstybė narė rimtai pažeidė
įsipareigojimus pagal 22 straipsnio 1 ir 2 dalis.
2.
Komisija gali nuspręsti sustabdyti viso arba
dalies metinio likučio mokėjimą po to, kai suteikia valstybei
narei galimybę per du mėnesius pateikti savo pastabas.
3.
Komisija nutraukia viso metinio likučio arba
jo dalies mokėjimo sustabdymą, jeigu valstybė narė
ėmėsi būtinų priemonių, kad sustabdymas būtų
nutrauktas. Jeigu valstybė narė nesiima būtinų
priemonių, Komisija pagal 42 straipsnį gali priimti
sprendimą nutraukti visą Sąjungos paramą veiksmų programai
arba jos dalį.
38 straipsnis
Euro naudojimas
1.
Valstybių narių pateiktose programose,
išlaidų sąmatose, išlaidų suvestinėse, mokėjimo
prašymuose, metinėse finansinėse ataskaitose ir metinėje bei
galutinėje įgyvendinimo ataskaitose sumos nurodomos eurais.
2.
Valstybės narės, kurios mokėjimo
prašymo pateikimo metu nėra įsivedusios euro kaip savo valiutos,
nacionaline valiuta patirtas išlaidų sumas perskaičiuoja eurais. Ši
suma perskaičiuojama eurais, taikant Komisijos mėnesinį valiutos
kursą, galiojantį tą mėnesį, kai išlaidos buvo
įtrauktos į atitinkamos nacionalinės programos atsakingos
institucijos finansines ataskaitas. Šį kursą Komisija skelbia
kiekvieną mėnesį elektroniniu būdu.
3.
Kai euro tampa valstybės narės valiuta, 2 dalyje
nustatyta perskaičiavimo tvarka toliau taikoma visoms išlaidoms,
atsakingos institucijos sąskaitose užregistruotoms iki fiksuoto
nacionalinės valiutos ir euro perskaičiavimo kurso įsigaliojimo
datos.
4 skirsnis
Sąskaitų patvirtinimas ir finansinės pataisos
39 straipsnis
Informacijos pateikimas
1.
Kiekviena valstybė narė iki kitų
metų, einančių po finansinių metų, vasario 1 d.
pagal Finansinio reglamento [56] straipsnį pateikia Komisijai šiuos
dokumentus ir informaciją:
(a)
atsakingos institucines metines finansines
ataskaitas;
(b)
valdymo patikinimo pareiškimą dėl
metinių finansinių ataskaitų išsamumo, tikslumo ir teisingumo,
tinkamo vidaus kontrolės sistemų veikimo, pagrindinių
sandorių teisėtumo bei tvarkingumo ir patikimo finansų valdymo
principo laikymosi;
(c)
visų atliktų audito ir patikrinimų
apibendrinamąją ataskaitą, taip pat sisteminių arba
pasikartojančių trūkumų analizę ir informaciją
apie įgyvendintus arba planuojamus taisomuosius veiksmus;
(d)
audito institucijos parengtą visus veiksnius
apimančią audito nuomonę dėl valdymo patikinimo pareiškimo
ir kartu teikiamą kontrolės ataskaitą, kurioje pateikiami
audito, atlikto finansiniais metais, kurie aptariami nuomonėje,
rezultatais.
2.
Komisijai paprašius valstybė narė
pateikia Komisijai papildomos informacijos. Jeigu valstybė narė
nepateikia prašomos informacijos iki Komisijos nustatyto jos pateikimo termino,
Komisija gali priimti sprendimą dėl sąskaitų patvirtinimo
remdamasi turima informacija.
3.
1 dalyje nurodyti dokumentai laikomi metinio
likučio mokėjimo prašymu.
4.
1 dalyje išvardyti dokumentai rengiami pagal
Komisijos įgyvendinimo aktuose patvirtintus pavyzdžius. Įgyvendinimo
aktus Komisija priima taikydama 55 straipsnio 2 dalyje nurodytą
patariamąją procedūrą.
40 straipsnis
Metinių finansinių
ataskaitų patvirtinimas
1.
Iki kitų metų, einančių po
finansinių metų, balandžio 30 d. Komisija priima sprendimą
dėl kiekvienos nacionalinės programos metinių finansinių
ataskaitų patvirtinimo. Sprendime dėl patvirtinimo atsižvelgiama
į pateiktų metinių finansinių ataskaitų išsamumą,
tikslumą ir teisingumą, jis netrukdo vėliau atlikti finansines
pataisas.
2.
Komisija įgyvendinimo aktais nustato
metinių finansinių ataskaitų patvirtinimo procedūros
sąlygas, taikytinas priemonėms, kurių reikia imtis sprendimui
priimti ir jam įgyvendinti, įskaitant Komisijos ir valstybių
narių keitimosi informacija ir terminų, kurių privaloma
laikytis, sąlygas. Įgyvendinimo aktai priimami pagal 55 straipsnio
3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
41 straipsnis
Valstybių narių
atliekamos finansinės pataisos
Jeigu aptinkami nacionalinių
programų vykdymo pažeidimai arba nustatomas aplaidumas, valstybės
narės atlieka finansines pataisas, nutraukdamos visą iš Sąjungos
biudžeto skiriamą paramą arba jos dalį. Valstybės
narės atsižvelgia į pažeidimų pobūdį, sunkumą ir
Sąjungos biudžeto finansinius nuostolius ir taiko proporcingą
pataisą.
Sumos, kurioms finansavimas nutrauktas, ir
susigrąžintos sumos bei su jomis susijusios palūkanos vėl
paskiriamos atitinkamai nacionalinei programai, išskyrus su Europos Audito
Rūmų ir Komisijos tarnybų, įskaitant OLAF, nustatytais
pažeidimais susijusias sumas.
Užbaigusi nacionalinę programą,
valstybė narė susigrąžintas sumas grąžina į
Sąjungos biudžetą.
42 straipsnis
Komisijos atliekamas
atitikties patvirtinimas ir finansinės pataisos
1.
Komisija atlieka finansines pataisas, nutraukdama
visą Sąjungos paramą nacionalinei programai arba jos dalį
ir susigrąžindama lėšas iš valstybės narės, kad iš
Sąjungos lėšų nebūtų finansuojamos išlaidos, kuriomis
pažeidžiama taikytina Sąjungos ir nacionalinė teisė,
įskaitant atvejus, kai pažeidimai susiję su Komisijos arba Europos
Audito Rūmų nustatytais valstybių narių valdymo ir
kontrolės sistemų trūkumais.
2.
Pažeidus taikytiną Sąjungos arba
nacionalinę teisę finansinės pataisos atliekamos tik, jeigu
įvykdoma viena iš šių sąlygų:
(a)
pažeidimas turėjo arba galėjo turėti
poveikį atliekant pagal nacionalinę programą vykdytinų
projektų atranką;
(b)
yra pavojus, kad pažeidimas turėjo arba
galėjo turėti poveikį išlaidų sumai, pateiktai atlyginti iš
Sąjungos biudžeto.
3.
Priimdama sprendimą dėl finansinės
pataisos sumos pagal 1 dalį, Komisija atsižvelgia į taikytinos
Sąjungos arba nacionalinės teisės pažeidimo pobūdį bei
sunkumą ir į jo finansines pasekmes Sąjungos biudžetui.
4.
Prieš priimant sprendimą nefinansuoti,
Komisijos išvados ir valstybės narės paaiškinimai pateikiami raštu,
po to abi šalys stengiasi susitarti dėl priemonių, kurių reikia
imtis.
5.
Negalima nefinansuoti:
a)      išlaidų, kurias atsakinga institucija patyrė prieš daugiau
kaip 36 mėnesius iki Komisijos raštiško pranešimo valstybei narei
apie išvadas;
b)      su daugiamečiais veiksmais,
vykdomais pagal nacionalines programas, susijusių išlaidų, jeigu
paskutinis paramos gavėjo įpareigojimas nustatytas prieš daugiau kaip
36 mėnesius iki Komisijos raštiško pranešimo valstybei narei apie
išvadas;
c)      šios dalies b punkte nepaminėtų pagal nacionalines
programas vykdomų veiksmų išlaidų, dėl kurių atsakinga
institucija išmokėjo likutį arba galutinį likutį prieš
daugiau kaip 36 mėnesius iki Komisijos raštiško pranešimo valstybei
narei apie išvadas.
6.
Komisija įgyvendinimo aktais nustato
atitikties patvirtinimo procedūros sąlygas, taikytinas
priemonėms, kurių reikia imtis sprendimui priimti ir jam
įgyvendinti, įskaitant Komisijos ir valstybių narių
keitimosi informacija ir terminų, kurių privaloma laikytis,
sąlygas. Tokie įgyvendinimo aktai priimami pagal 55 straipsnio 3 dalyje
nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

43 straipsnis
Valstybių
narių įpareigojimai
Komisija finansines pataisas atlieka
nepažeisdama valstybės narės įsipareigojimo siekti
susigrąžinti sumas pagal šio reglamento 21 straipsnio
h punktą ir susigrąžinti valstybės pagalbą pagal
Sutarties 107 straipsnio 1 dalį ir pagal Tarybos reglamento (EB)
Nr. 659/1999 14 straipsnį[13].
44 straipsnis
Grąžinimas
1.           Visos Sąjungos bendrajam
biudžetui grąžintinos sumos grąžinamos iki pagal Finansinio
reglamento [77] straipsnį parengtame vykdomajame rašte sumoms
susigrąžinti nurodyto termino. Mokėjimo terminas yra paskutinė
antro mėnesio po vykdomojo rašto priėmimo diena.
2.           Vėluojant grąžinti
sumą, nustatomi nuo pavėluotos grąžinti sumos mokami
delspinigiai, kurie pradedami skaičiuoti nuo mokėjimo termino iki
faktinio sumokėjimo dienos. Tokių delspinigių dydis
apskaičiuojamas prie normos, kurią Europos Centrinis Bankas savo
pagrindiniams refinansavimo veiksmams taiko to mėnesio, kurį sueina
mokėjimo terminas, pirmą darbo dieną, pridėjus 1,5 procentinio
punkto.
5 skirsnis
Įsipareigojimų panaikinimas
45 straipsnis
Principai
1.
Nacionalinėms programoms taikoma
įsipareigojimų panaikinimo procedūra, pagal kurią
įsipareigojimas panaikinamas, jeigu su įsipareigojimu susijusioms
sumoms netaikomas 33 straipsnyje nurodytas išankstinis finansavimas arba
jeigu 39 straipsnyje nustatytame mokėjimo prašyme jos nebuvo
nurodytos iki antrųjų metų, einančių po
biudžetinių metų, gruodžio 31 d.

2.
Su paskutiniais laikotarpio metais susijęs
įsipareigojimas panaikinamas laikantis programų užbaigimo
taisyklių.
3.
Visi įsipareigojimai, neįvykdyti
paskutinę dieną, kurią patirtos išlaidos dar laikomos tinkamomis
finansuoti, kaip nurodyta 17 straipsnio 3 dalyje, ir dėl
kurių per šešis mėnesius nuo tos dienos atsakinga institucija
nepateikė mokėjimo prašymo, automatiškai panaikinami.
46 straipsnis
Įsipareigojimų panaikinimo išimtys
1.
Iš panaikinamų įsipareigojimų sumos
atimamos sumos, kurių atsakinga institucija negalėjo deklaruoti
Komisijai dėl šių priežasčių:
a)      veiksmai sustabdyti dėl teismo
proceso arba sustabdomąjį poveikį turinčio administracinio
skundo; arba
b)      dėl force majeure
aplinkybių, kurios labai paveikė visos programos ar jos dalies
įgyvendinimą. Force majeure aplinkybes nurodančios
atsakingos institucijos turi įrodyti tiesioginį force majeure
aplinkybių poveikį visos programos arba jos dalies
įgyvendinimui.
Atimti šias sumas galima prašyti vieną
kartą, jei sustabdymas arba force majeure aplinkybės
truko iki vienų metų, arba kelis kartus pagal tai, kiek truko force majeure
aplinkybės, arba pagal tai, kiek metų praėjo nuo teismo proceso
ar administracinio sprendimo sustabdyti veiksmo įgyvendinimą datos
iki galutinio teismo ar administracinio sprendimo datos.
2.
Valstybė narė iki sausio 31 d.
pateikia Komisijai 1 dalyje nurodytą informaciją apie išimtis
dėl sumų, kurias reikėjo deklaruoti iki praėjusių
metų pabaigos.
3.
Apskaičiuojant automatiškai panaikinamų
įsipareigojimų sumą neatsižvelgiama į biudžeto
įsipareigojimų dalį, dėl kurios mokėjimo prašymas buvo
pateiktas, bet Komisija su ja susijusį mokėjimą sumažino arba
sustabdė iki N + 2 metų gruodžio 31 d.
47 straipsnis
Procedūra
1.           Komisija iš anksto informuoja
valstybę narę, jei esama pavojaus, kad įsipareigojimai bus
panaikinti pagal 42 straipsnį.
2.           Komisija, remdamasi sausio 31 d.
turima informacija, informuoja atsakingą instituciją apie tai, kokia
įsipareigojimų suma bus panaikinta pagal turimą
informaciją.
3.           Valstybė narė per
du mėnesius pritaria panaikintinų įsipareigojimų sumai arba
pateikia savo pastabas.
4.           Komisija ne vėliau kaip
per devynis mėnesius po 1–3 dalyse nustatyto galutinio termino
automatiškai panaikina įsipareigojimų vykdymą.
5.           Automatiško
įsipareigojimų panaikinimo atveju, tų metų įnašas iš
Sąjungos biudžeto atitinkamai nacionalinei programai sumažinamas
automatiškai panaikintų įsipareigojimų suma. Jeigu valstybė
narė nepateikia pataisyto finansinio plano, finansavimo plane numatyta
Sąjungos parama sumažinama pro rata.
V SKYRIUS
INFORMAVIMAS, KOMUNIKACIJA,
STEBĖJIMAS, VERTINIMAS IR ATSKAITOMYBĖ
48 straipsnis
Informavimas ir viešinimas
1.
Valstybės narės ir atsakingos
institucijos atsako už:
(a)
interneto svetainės arba portalo, kur
būtų skelbiama informacija apie visas tos valstybės narės
nacionalines programas ir galimybę jose dalyvauti, sukūrimo
užtikrinimą;
(b)
galimų paramos gavėjų
informavimą apie finansavimo pagal nacionalines programas galimybes;
(c)
Sąjungos piliečių informavimą
apie specialiųjų reglamentų vaidmenį ir laimėjimus,
įgyvendinant informavimo ir komunikacijos veiksmus, susijusius su
nacionalinių programų rezultatais ir poveikiu.
2.
Valstybės narės užtikrina skaidrų
nacionalinių programų įgyvendinimą ir sudaro bei pildo
pagal kiekvieną nacionalinę programą remiamų veiksmų
sąrašą, kuris skelbiamas interneto svetainėje arba portale.
3.
Komisija įgaliojama pagal 54 straipsnyje
nurodytą procedūrą deleguotaisiais aktais priimti taisykles,
taikytinas visuomenei skirtoms informavimo bei viešinimo priemonėms ir
paramos gavėjams skirtoms viešinimo priemonėms.
4.
Komisija įgyvendinimo aktais apibrėžia
informavimo ir viešinimo priemonių technines savybes. Įgyvendinimo
aktus priima Komisija pagal 55 straipsnio 3 dalyje nurodytą
nagrinėjimo procedūrą.
49 straipsnis
Įgyvendinimo
ataskaitos
1.
Iki 2016 m. kovo 31 d. ir iki
kiekvienų vėlesnių metų (įskaitant 2022 m.) kovo 31 d.
valstybė narė teikia Komisijai kiekvienos nacionalinės programos
įgyvendinimo ankstesniais finansiniais metais metinę ataskaitą.
2016 m. teikiama ataskaita apima 2014 m. ir 2015 m.

Valstybė narė galutinę
nacionalinės programos įgyvendinimo ataskaitą pateikia iki 2023 m.
gruodžio 31 d.
2.
Metinėse įgyvendinimo ataskaitose
pateikiama informacija apie:
(d)
nacionalinės programos įgyvendinimą
pagal finansinius duomenis ir rodiklius;
(e)
visus klausimus, kurie daro poveikį
nacionalinės programos įgyvendinimo rezultatams.
3.
Atsižvelgiant į laikotarpio vidurio
peržiūrą, 2017 m. teikiamoje metinėje įgyvendinimo
ataskaitoje pateikiama ir įvertinama 2 dalyje nurodyta informacija ir
informacija apie:
(f)
pažangą siekiant tikslų, kuriems pasiekti
nacionalinei programai iš Sąjungos biudžeto skiriama parama;
(g)
partnerių dalyvavimą įgyvendinant,
stebint ir vertinant nacionalinę programą.
4.
2019 m. teikiamoje metinėje
įgyvendinimo ataskaitoje ir galutinėje įgyvendinimo ataskaitoje,
be 2 ir 3 dalyse nurodytos informacijos ir vertinimo, pateikiama
informacija apie pažangą siekiant nacionalinės programos tikslų
ir pažangos vertinimas.
5.
1–4 dalyse nurodytos metinės įgyvendinimo
ataskaitos laikomos priimtinomis, jeigu jose pateikiama visa tose dalyse
nurodyta informacija. Komisija per 15 darbo dienų nuo metinės
įgyvendinimo ataskaitos gavimo valstybei narei praneša, jei ataskaita
nepriimtina, o jei to nepadaro, ataskaita laikoma priimtina.
6.
Komisija savo pastabas dėl metinės
įgyvendinimo ataskaitos valstybei narei pateikia per du mėnesius nuo
metinės įgyvendinimo ataskaitos gavimo. Jei Komisija per šį
terminą pastabų nepateikia, ataskaitos laikomos priimtinomis.
7.
Komisija gali pateikti rekomendacijas, kaip
spręsti klausimus, kurie daro poveikį nacionalinės programos
įgyvendinimui. Jeigu tokios rekomendacijos pateikiamos, atsakinga
institucija per tris mėnesius informuoja Komisiją apie tai,
kokių taisomųjų veiksmų imtasi.
8.
Metinės ir galutinės įgyvendinimo
ataskaitos rengiamos pagal Komisijos patvirtintą pavyzdį.
Įgyvendinimo aktai priimami pagal 55 straipsnio 2 dalyje
nurodytą patariamąją procedūrą.
50 straipsnis
Bendroji
stebėjimo ir vertinimo sistema
1.
Komisija, prireikus bendradarbiaudama su
valstybėmis narėmis, nuolatos stebi, kaip įgyvendinamas šis
reglamentas ir specialiuosius reglamentus.
2.
Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis
narėmis, vertina specialiųjų reglamentų
įgyvendinimą.
3.
Nustatoma bendra stebėjimo ir vertinimo
sistema, siekiant įvertinti veiksmų reikalingumą,
veiksmingumą, našumą, papildomą naudą ir tvarumą,
supaprastinti administracines procedūras ir sumažinti administracinę
naštą, atsižvelgiant į šio reglamento ir specialiųjų
reglamentų tikslus, ir nustatyti šio reglamento bei specialiųjų
reglamentų, kuriais prisidedama prie laisvės, saugumo ir teisingumo
erdvės kūrimo, taikymo rezultatus.
4.
Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 54 straipsnyje
nustatytą procedūrą priimti deleguotuosius aktus, kuriais toliau
plėtojama stebėjimo ir vertinimo sistema.
5.
Valstybės narės pateikia Komisijai
visą informaciją, reikalingą šio reglamento ir
specialiųjų reglamentų įgyvendinimui stebėti ir
vertinti.
6.
Komisija taip pat nagrinėja, kaip pagal
specialiuosius reglamentus vykdomi veiksmai papildo kitų atitinkamų
Sąjungos politikos sričių, priemonių ir iniciatyvų
veiksmus.
51 straipsnis
Valstybių
narių atliekamas nacionalinių programų vertinimas
1.
Valstybės narės, remdamosi bendrąja
stebėjimo ir vertinimo sistema, atlieka vertinimus, kuriais siekia gerinti
nacionalinių programų kokybę ir įgyvendinimą.
2.
Valstybės narės užtikrina, kad
būtų taikoma vertinimams reikalingų duomenų, įskaitant
duomenis, susijusius su bendrais ir kiekvienai programai nustatytais
konkrečiais rodikliais, rengimo ir rinkimo tvarka.
3.
Vertinimus atlieka nuo atsakingų
institucijų, audito institucijų ir įgaliotų
institucijų funkciniu požiūriu nepriklausomi vertinimo ekspertai.
Komisija pateikia gaires, kaip atlikti vertinimus.
4.
Visi vertinimai visa apimtimi skelbiami viešai.
52 straipsnis
Valstybių
narių ir Komisijos teikiamos vertinimo ataskaitos
1.
Pagal bendrąją stebėjimo ir
vertinimo sistemą valstybės narės Komisijai teikia:
a)      iki 2017 m. gruodžio 31 d. –
tarpinę pagal nacionalines programas vykdomų veiksmų vertinimo
ataskaitą;
b)      iki 2023 m. gruodžio 31 d. –
pagal nacionalines programas vykdomų veiksmų poveikio ex post
vertinimo ataskaitą;
2.
Remdamasi 1 dalyje nurodytomis ataskaitomis,
Komisija Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių
reikalų komitetui bei Regionų komitetui teikia:
(h)
iki 2018 m. birželio 30 d. – tarpinę
šio reglamento ir specialiųjų reglamentų įgyvendinimo
Sąjungos lygmeniu vertinimo ataskaitą;
(i)
užbaigus nacionalines programas, ne iki 2024 m.
birželio 30 d. – šio reglamento ir specialiųjų reglamentų
poveikio ex post vertinimo ataskaitą.
3.
Komisijos ex post vertinime taip pat
nagrinėjamas specialiųjų reglamentų poveikis laisvės,
saugumo ir teisingumo erdvės plėtojimui, atsižvelgiant į tai,
kaip specialiaisiais reglamentais prisidėta siekiant šių tikslų:
(j)
puoselėti bendrą sienų apsaugos
kultūrą, stiprinti policijos bendradarbiavimą ir krizių
valdymą;
(k)
veiksmingai valdyti migracijos į ES srautus;
(l)
tobulinti bendrą Europos prieglobsčio
sistemą;
(m)
užtikrinti teisingas ir vienodas sąlygas
trečiųjų šalių piliečiams;
(n)
užtikrinti valstybių narių
solidarumą ir bendradarbiavimą sprendžiant migracijos ir vidaus
saugumo klausimus;
(o)
nustatyti bendrą Sąjungos
požiūrį į migraciją ir saugumą, susijusį su
trečiosiomis šalimis.
53 straipsnis
Laikotarpio
vidurio peržiūros ataskaita
2018 m. Komisija Europos Parlamentui,
Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei
Regionų komitetui teikia laikotarpio vidurio peržiūros, atliktos
pagal šio reglamento ir specialiųjų reglamentų nuostatas, ataskaitą.
VI SKYRIUS
PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS
NUOSTATOS
54 straipsnis
Naudojimasis įgaliojimais
1.
Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus
Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
2.
Šiame reglamente nurodyti įgaliojimai
Komisijai suteikiami septynerių metų laikotarpiui nuo šio reglamento
įsigaliojimo dienos. Įgaliojimų suteikimas automatiškai
pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiui, nebent Europos
Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio
pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio
laikotarpio pabaigos.
3.
Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo
metu panaikinti šiame reglamente nurodytus įgaliojimus priimti
deleguotuosius teisės aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų
panaikinimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti
deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo
paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba
vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau
galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.
4.
Priėmusi deleguotąjį aktą,
Komisija apie jį vienu metu praneša ir Europos Parlamentui, ir Tarybai.
5.
Pagal šį reglamentą priimtas deleguotasis
aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo
Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos
Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar
nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša
Komisijai, kad neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis
laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.
55 straipsnis
Komiteto procedūra
1.
Komisijai padeda šiuo reglamentu įsteigtas
bendras Prieglobsčio, migracijos ir saugumo komitetas. Šis komitetas –
komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2.
Kai daroma nuoroda į šią dalį,
taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.
3.
Kai daroma nuoroda į šią dalį,
taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
56 straipsnis
Peržiūra
Remdamiesi Komisijos pasiūlymu, Europos
Parlamentas ir Taryba ne vėliau kaip iki 2020 m. birželio 30 d.
peržiūri šį reglamentą.
57 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja kitą
dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir
tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
PRIEDAS
FINANSINĖ TEISĖS
AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
              1.1.    Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
              1.2.    Atitinkama
(-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
              1.3.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pobūdis
              1.4.    Tikslas
(-ai)
              1.5.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pagrindas
              1.6.    Trukmė
ir finansinis poveikis
              1.7.    Numatomas
(-i) valdymo metodas (-ai)
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
              2.1.    Priežiūros
ir atskaitomybės taisyklės
              2.2.    Valdymo
ir kontrolės sistema
              2.3.    Sukčiavimo
ir pažeidimų prevencijos priemonės
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
FINANSINIS POVEIKIS
              3.1.    Atitinkama
(-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os)
ir biudžeto išlaidų eilutė (-s)
              3.2.    Numatomas
poveikis išlaidoms
              3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė
              3.2.2. Numatomas
poveikis veiklos asignavimams
              3.2.3. Numatomas
poveikis administracinio pobūdžio asignavimams
              3.2.4. Suderinamumas
su dabartine daugiamete finansine programa
              3.2.5. Trečiųjų
šalių finansinis įnašas
              3.3.    Numatomas poveikis
įplaukoms
FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO
PAŽYMA

1.
PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA
1.1.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas

Komunikatas
„Atviros ir saugios Europos kūrimas. Vidaus reikalų biudžetas 2014–2020 m.“
Reglamento,
kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos dėl Prieglobsčio ir migracijos
fondo ir dėl policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos, kovos
su juo ir krizių valdymo finansinės paramos priemonės,
pasiūlymas
Reglamento,
kuriuo įsteigiamas Prieglobsčio ir migracijos fondas,
pasiūlymas;
Reglamento,
kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma policijos bendradarbiavimo,
nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo, taip pat krizių valdymo
finansinės paramos priemonė, pasiūlymas;
Reglamento, kuriuo,
kaip Vidaus saugumo fondo dalis, nustatoma išorės sienų ir vizų
finansinės paramos priemonė, pasiūlymas.

1.2.
Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB
sistemoje[14]:

3 išlaidų
kategorija, 18 antraštinė dalis: Vidaus reikalai
Būsimos
daugiametės finansinės perspektyvos: 3 išlaidų kategorija
(Saugumas ir pilietybė) – Vidaus saugumas
Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis
þ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja
priemone (vidaus reikalų finansavimas 2014–2020 m. laikotarpiu)
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta
įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus
parengiamuosius veiksmus[15]

¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo
pratęsimu
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į
naują priemonę

1.3.
Tikslai
1.3.1.
Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis
(-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia
iniciatyva)

Galutinis
vidaus reikalų politikos tikslas – sukurti vidaus sienų
neturinčią erdvę, į kurią ES ir
trečiųjų šalių piliečiai galėtų patekti,
joje judėti, gyventi, dirbti, o drauge atsinešti naujų
idėjų, kapitalo, žinių ir naujovių arba užpildyti jos
nacionalinių darbo rinkų spragas, būdami tikri dėl savo
teisių ir saugumo. Šiam tikslui pasiekti nepaprastai svarbus
bendradarbiavimas su ES nepriklausančiomis šalimis ir tarptautinėmis
organizacijomis.
Vis
didėjančią vidaus reikalų politikos svarbą patvirtino
Stokholmo programa ir jos veiksmų planas, kurių vykdymas yra
strateginis Sąjungos prioritetas, susijęs su tokiomis sritimis kaip
migracija (teisėta migracija ir integracija, prieglobstis, neteisėta
migracija ir grąžinimas), saugumas (terorizmo ir organizuoto
nusikalstamumo prevencija ir kova su juo, policijos bendradarbiavimas) ir
išorės sienų valdymas (įskaitant vizų politiką), taip
pat šių politikos sričių išorės dimensija. Lisabonos
sutartis taip pat sudaro Sąjungai sąlygas parodyti didesnį
ryžtą sprendžiant kasdienius piliečių klausimus laisvės,
saugumo ir teisingumo srityje. Vidaus reikalų politikos prioritetus,
visų pirma trečiųjų šalių piliečių
integraciją, reikėtų vertinti atsižvelgiant ir į
strategijoje „Europa 2020“ pateiktas septynias pavyzdines iniciatyvas, kuriomis
siekiama padėti ES įveikti dabartinę finansų ir ekonomikos
krizę, taip pat užtikrinti pažangų, tvarų ir integracinį
augimą.
Iš
Prieglobsčio ir migracijos fondo ir Vidaus saugumo fondo bus teikiama
finansinė parama, kad įgyvendinant Sąjungos vidaus reikalų
tikslus būtų pasiekta konkrečių rezultatų.

1.3.2.
Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama
VGV / VGB veikla

PRIEGLOBSČIO
IR MIGRACIJOS FONDAS
a)         stiprinti
ir plėtoti bendrą Europos prieglobsčio sistemą,
įskaitant jos išorės dimensiją;
b)         remti
teisėtą migraciją į Sąjungą siekiant patenkinti
valstybių narių ekonominius ir socialinius poreikius ir skatinti
veiksmingą trečiųjų šalių piliečių
integraciją, įskaitant prieglobsčio prašytojus ir asmenis,
kuriems teikiama tarptautinė apsauga;
c)         stiprinti
teisingas ir veiksmingas valstybių narių grąžinimo strategijas,
kuriose būtų akcentuojamas grąžinimo tvarumas ir veiksminga
readmisija kilmės šalyse;
d)         stiprinti
valstybių narių solidarumą ir dalijimąsi atsakomybe,
visų pirma kiek tai susiję su šalimis, kurioms migracijos ir
prieglobsčio prašytojų srautai daro didžiausią poveikį;
Dabartinė
atitinkama VGB veikla: 18.03 (Europos
pabėgėlių fondas, nepaprastosios padėties priemonės ir
Europos fondas trečiųjų šalių piliečių
integracijai) ir 18.02 (kiek tai susiję su Europos grąžinimo fondu).
VIDAUS
SAUGUMO FONDAS
Policijos
bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos, kovos su juo ir krizių
valdymo finansinės paramos priemonė
Atsižvelgiant
į atitinkamose Sąjungos strategijose, programose, grėsmės
ir rizikos vertinimuose nustatytus prioritetus, priemonė padės siekti
tokių konkrečių tikslų:
(a)        užkirsti
kelią sunkiems, organizuotiems tarpvalstybiniams nusikaltimams,
įskaitant terorizmą, ir kovoti su jais, stiprinti valstybių
narių ir atitinkamų tračiųjų šalių
teisėsaugos institucijų veiksmų koordinavimą ir
bendradarbiavimą;
(b)        stiprinti
valstybių narių ir Sąjungos gebėjimą veiksmingai
valdyti saugumui kylančią riziką ir krizes, rengtis teroro
aktams bei kitiems su saugumu susijusiems incidentams ir nuo jų apsaugoti
žmones bei ypatingos svarbos infrastruktūros objektus.
Dabartinė
atitinkama VGB veikla: 18.05
Išorės
sienų ir vizų finansinės paramos priemonė
Atsižvelgiant
į atitinkamose ES strategijose, programose, grėsmės ir rizikos
vertinimuose nustatytus prioritetus, priemonė padės siekti tokių
konkrečių tikslų:
(a)        remti
bendrą vizų politiką siekiant palengvinti teisėtą
keliavimą, laikytis vienodo požiūrio į trečiųjų
šalių piliečius ir spręsti neteisėtos migracijos
klausimą;
(b)        remti
sienų valdymą siekiant užtikrinti aukštą apsaugos prie
išorės sienų lygį ir sklandų išorės sienų
kirtimą pagal Šengeno acquis.
Dabartinė
atitinkama VGB veikla: 18.02 (kiek tai susiję su
Išorės sienų fondu).

1.3.3.
Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis

Nurodyti poveikį,
kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams
gavėjams (tikslinėms grupėms).
Pasiūlymo
poveikis tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms) išsamiau
apibūdinamas Poveikio vertinimo 4.1.2 skirsnyje.
Apskritai,
visų finansavimo proceso lygių ir kiekvieno valdymo būdo
supaprastinimas turės akivaizdžiai naudingą poveikį
finansinės paramos valdymo procesams.
Prieglobsčio
ir migracijos fondas
Pagrindinės
prieglobsčio ir migracijos paramos gavėjos bus valstybių
narių tarnybos, atsakingos už susijusio acquis arba susijusios
politikos įgyvendinimą, taip pat tarptautinės organizacijos arba
NVO, veikiančios prieglobsčio ir migracijos srityje (priėmimo
tvarka, integracijos priemonės ir grąžinimo operacijos).
Šie
pokyčiai bus naudingi šioms tikslinėms grupėms:
prieglobsčio prašytojams, asmenims, kuriems suteikta tarptautinė
apsauga, perkeltiesiems pabėgėliams ir kitiems
trečiųjų šalių piliečiams, kurių atvykimo į
ES priežastys bei susiję poreikiai skiriasi (pvz., ekonominės
priežastys, šeimos susijungimo priežastys, nelydimi nepilnamečiai ir kt.).
Įvairius migracijos valdymo veiksmus sujungus į vieną fondą,
bus lengviau palaikyti ryšius su šiomis tikslinėmis grupėmis (viena
atsakinga institucija, didesnis žinomumas ir aiškesnė intervencijos
taikymo sritis), taip pat bus galima lanksčiau teikti paramą (pvz.,
vienodo pobūdžio veiksmai, skirti kelioms tikslinėms grupėms).
Be to, intervencijos taikymo sritis bus išplėsta, kad apimtų
visą migracijos grandinę ir skirtingas tikslines grupes,
įskaitant platesnes tikslines grupes, t. y. antros kartos
trečiųjų šalių piliečius (kurių vienas iš
tėvų yra trečiosios šalies pilietis).
Vidaus
saugumo fondas
Policijos
bendradarbiavimas, nusikalstamumo prevencija, kova su juo ir krizių
valdymas
Pagrindinės
finansinės paramos gavėjos bus valstybės narės ir jų
teisėsaugos institucijos, taip pat kitos institucijos, veikiančios ypatingos
svarbos infrastruktūros objektų apsaugos ir krizių valdymo
srityje, ir atitinkamos tarptautinės bei nevyriausybinės
organizacijos (pvz., veikiančios nusikalstamumo prevencijos, kovos su
radikalėjimu ir kovos su prekyba žmonėmis politikos srityje).
Pokyčiai
bus naudingi visoms gyventojų grupėms.
Pagrindiniai laimėjimai bus 1) stipresnis administracinis ir operatyvinis
valstybių narių gebėjimas nustatyti ir sėkmingai patraukti
baudžiamojon atsakomybėn sunkius, organizuotus tarpvalstybinius nusikaltimus
padariusius asmenis, įskaitant teroristus, siekiant sumažinti tokių
nusikaltimų keliamą grėsmę saugumui, ir 2) didesnis Europos
gebėjimas įveikti krizes ir reaguoti į gaivalines nelaimes
vykdant darnesnę rizikos valdymo politiką, pagal kurią
grėsmės ir rizikos vertinimai siejami su politikos formavimu, o
veiksmingesnis ir darnesnis ES reagavimas į krizes – su dabartiniais
gebėjimais ir patirtimi. Kitas didelis laimėjimas bus didesni
valstybių narių gebėjimai užkirsti kelią teroro aktams ir
kitiems dideliems su saugumu susijusiems incidentams, pasirengti jiems ir
apsaugoti nuo jų žmones bei ypatingos svarbos infrastruktūros
objektus.
Išorės
sienos ir vizos

Pagrindinės
sienų ir vizų finansinės paramos gavėjos bus ES acquis,
Šengeno sienų kodeksą ir Vizų kodeksą
įgyvendinančios valstybių narių tarnybos: pasienio
tarnybos, policija ir konsulinės įstaigos. Pokyčiai bus naudingi
keliautojams – visiems asmenims, kurie patenka į ES kirsdami jos
išorės sienas. Iš rezultatų galima paminėti stipresnius šių
tarnybų gebėjimus 1) pagal Europos sienų stebėjimo
sistemą (EUROSUR) stebėti sienas ir palaikyti ryšius su kitomis
teisėsaugos institucijomis, 2) valdyti migracijos srautus konsulinėse
įstaigose (prašymus išduoti vizą) ir 3) gerinti keleivių
srautų prie sienos perėjimo punktų valdymą užtikrinant
aukštą, vienodą apsaugos lygį kartu su kitomis teisėsaugos
institucijomis ir sklandų sienų kirtimą vadovaujantis acquis
ir pagarbaus elgesio bei orumo principais. Svarbus konkretus rezultatas bus
dviejų naujų ES IT sistemų, susijusių su
trečiųjų šalių piliečių sienų kirtimu,
įdiegimas (ES atvykimo ir išvykimo sistema ir ES registruotų
keleivių programa).

1.3.4.
Rezultatų ir poveikio rodikliai

Nurodyti
pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.
Kadangi prieš
rengiant nacionalines programas būtinas politinis dialogas, šiuo etapu
neįmanoma sudaryti galutinio rodiklių, kuriais remiantis bus
vertinamas minėtų konkrečių tikslų įgyvendinimas,
sąrašo.
Vis dėlto prieglobsčio ir migracijos srityje
turėtų būti taikomi, inter alia, šie rodikliai:
prieglobsčio prašytojų priėmimo sąlygų,
prieglobsčio procedūrų, prieglobsčio prašytojų
pripažinimo konvergencijos ir valstybių narių vykdomų
perkėlimo į Europos Sąjungą veiksmų kokybės
padidėjimo lygis, trečiųjų šalių piliečių
aktyvesnio dalyvavimo darbo rinkoje, švietimo ir demokratiniuose procesuose
lygis, didesnis grąžinamų asmenų skaičius ir aktyvesnė
valstybių narių tarpusavio pagalba, be kita ko, bendradarbiaujant
praktiškai ir vykdant perkėlimą Europos Sąjungoje.
Policijos
bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo rezultatų rodikliai būtų bendrų
tarpvalstybinių operacijų skaičius, dokumentų, kuriuose
apibūdinta geriausia patirtis, ir renginių skaičius ir kt. Krizių
valdymo ir ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos
rezultatų rodikliai būtų valstybių narių
įdiegtų ir (arba) patobulintų priemonių, skirtų
ypatingos svarbos infrastruktūros objektams visuose ekonomikos sektoriuose
apsaugoti, skaičius, Sąjungos mastu atliktų grėsmės ir
rizikos vertinimų skaičius.
Sienų
ir vizų srities rezultatų rodikliai
būtų konsulinių įstaigų, įrengtų,
apsaugotų ir (arba) patobulintų siekiant užtikrinti veiksmingą
prašymų išduoti vizą nagrinėjimą ir paslaugų vizų
prašytojams teikimo kokybę, skaičius, sienų kontrolės
įrangos kūrimas ir neteisėtai išorės sienas kirtusių
trečiųjų šalių piliečių, sulaikytų
atsižvelgiant į atitinkamam išorės sienos ruožui sukeltą
riziką, skaičius. Remiantis poveikio rodikliais bus vertinamas
sienų saugumo ir vizų išdavimo gebėjimų padidėjimas, gebėjimas
saugiai ir sklandžiai valdyti keliautojų judėjimą per sienas.

1.4.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas
1.4.1.
Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai

Kaip ir
anksčiau, 2014–2020 m. laikotarpiu vidaus reikalų srityje ES laukia
nemenki iššūkiai. Atsižvelgiant į demografinius pokyčius,
struktūrinius pokyčius darbo rinkose ir konkurencijos dėl
įgūdžių modelius, į ateitį orientuota teisėtos
imigracijos ir integracijos politika bus labai svarbi didinant ES konkurencingumą
ir socialinę sanglaudą, turtinant mūsų visuomenę ir
teikiant visiems vienodas galimybes. ES taip pat turi tinkamai spręsti
neteisėtos migracijos problemą ir kovoti su prekyba žmonėmis.
Kartu privalome išlikti solidarūs su tais, kuriems reikalinga
tarptautinė apsauga. Didesnę apsaugą užtikrinančios ir
veiksmingesnės bendros Europos prieglobsčio sistemos užbaigimas
tebėra vienas iš prioritetų.
Saugi aplinka
reikalinga ir naudinga ES ekonominiam, kultūriniam bei socialiniam
augimui. ES turi atlikti lemiamą vaidmenį: mažindama sunkių,
organizuotų nusikaltimų, elektroninių nusikaltimų ir
terorizmo grėsmę, užtikrindama ES išorės sienų valdymą
ar sparčiai reaguodama į žmogaus sukeltas krizes arba gaivalines
nelaimes. Globalizacijos sąlygomis, kai grėsmių vis daugėja
ir jos nepaiso valstybių sienų, nė viena valstybė narė
negali veiksmingai nuo jų apsiginti pati. Būtinas nuoseklus ir
visapusiškas Europos atsakas, kad įvairių valstybių ir
jurisdikcijų teisėsaugos institucijos galėtų veiksmingai
bendradarbiauti.
Šiems tikslams
pasiekti nepaprastai svarbus bendradarbiavimas su ES nepriklausančiomis
šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis. Pastarojo meto įvykiai
Šiaurės Afrikoje parodė, kad ES labai svarbu laikytis išsamaus,
koordinuoto požiūrio į migraciją, sienas ir saugumą.
Todėl reikia sustiprinti vis svarbesnę ES vidaus reikalų
politikos išorės dimensiją, visapusiškai atsižvelgiant į
Sąjungos užsienio politiką.

1.4.2.
Papildoma ES dalyvavimo nauda

Valdant
migracijos srautus ir saugumo grėsmę gali kilti sunkumų,
kurių valstybės narės negali įveikti vienos. Šiose srityse
akivaizdi papildoma ES biudžeto naudojimo nauda.
Kai kurioms
valstybėms narėms tenka sunki našta dėl ypatingos
geografinės padėties ir Sąjungos išorės sienų, kurias
jos turi valdyti, ilgio. Panaikinus vidaus sienų kontrolę, reikia
imtis bendrų priemonių veiksmingai kontroliuoti ir stebėti
Sąjungos išorės sienas. Todėl svarbiausi bendros
prieglobsčio, imigracijos ir išorės sienų politikos principai –
valstybių narių solidarumas ir teisingas atsakomybės
pasidalijimas. ES biudžete numatytos lėšos, susijusios su šio principo
taikymo finansiniu poveikiu. Saugumo srityje sunkūs, organizuoti
nusikaltimai, terorizmas ir kita grėsmė saugumui vis dažniau
įgyja tarpvalstybinį pobūdį. Tarpvalstybinis
teisėsaugos institucijų bendradarbiavimas ir veiksmų koordinavimas
nepaprastai svarbus sėkmingai šių nusikaltimų prevencijai ir
kovai su jais užtikrinti, pvz., keičiantis informacija, vykdant bendrus
tyrimus, taikant sąveikiąsias technologijas ir atliekant bendrus
grėsmės bei rizikos vertinimus.
Kad
galėtų valdyti migracijos srautus bei išorės sienas ir
užtikrinti ES saugumą, valstybėms narėms reikia daug
išteklių ir gebėjimų. Pagerinus bendradarbiavimą ir
veiksmų koordinavimą telkiant išteklius tokiose srityse kaip mokymas
ir įranga, būtų pasiekta masto ekonomija ir sinergija, taip
užtikrinant veiksmingesnį viešųjų lėšų naudojimą
ir padidinant valstybių narių tarpusavio solidarumą,
pasitikėjimą ir atsakomybės už bendrą ES politiką
pasidalijimą. Tai itin svarbu saugumo srityje, kurioje finansinė
parama visokių formų bendroms tarpvalstybinėms operacijoms
būtina norint sustiprinti policijos, muitinės, sienos apsaugos
pareigūnų ir teisminių institucijų tarpusavio
bendradarbiavimą.
Kalbant apie
vidaus reikalų išorės dimensiją akivaizdu, kad, ėmusis
priemonių ir sutelkus išteklius ES lygiu, ES turės daug daugiau
galimybių įtikinti trečiąsias šalis bendradarbiauti su ja
sprendžiant migracijos ir saugumo klausimus, kurie pirmiausia svarbūs ES
ir valstybėms narėms.
ES teisė
imtis veiksmų vidaus reikalų srityje nustatyta Sutarties dėl
Europos Sąjungos veikimo (SESV) V antraštinėje dalyje „Laisvės,
saugumo ir teisingumo erdvė“, ypač SESV 77 ir 78 straipsnių
2 dalyse, 79 straipsnio 2 ir 4 dalyse, 82 straipsnio 1 dalyje, 84
straipsnyje ir 87 straipsnio 2 dalyje. Bendradarbiavimas su trečiosiomis
šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis reglamentuojamas SESV 212
straipsnio 3 dalimi. Pasiūlymais nepažeidžiamas subsidiarumo principas,
nes dauguma lėšų bus naudojamos vadovaujantis pasidalijamojo valdymo
principu ir atsižvelgiant į valstybių narių institucijų
kompetenciją.

1.4.3.
Panašios patirties išvados

Nors
dabartinės vidaus reikalų finansinės priemonės paprastai
laikomos atitinkančiomis savo paskirtį ir veikiančiomis
veiksmingai, laikotarpio vidurio peržiūros išvados ir
suinteresuotųjų šalių konsultacijos rodo, kad reikia:
–      supaprastinti ir racionalizuoti būsimas vidaus reikalų
srities priemones, sumažinant finansinių
programų skaičių iki dviejų: įsteigiant
Prieglobsčio ir migracijos fondą ir Vidaus saugumo fondą. Tai ES
leis strategiškiau naudoti priemones, kad jos labiau atitiktų ES
politinius prioritetus ir poreikius;
–      sustiprinti ES, kaip pasaulinio masto veikėjos, vaidmenį, į būsimus fondus įtraukiant išorės dimensijos
komponentą ir taip sustiprinant ES įtaką, susijusią su
vidaus reikalų politikos išorės dimensija;
–      kai įmanoma, pirmenybę teikti ne centralizuotam, o pasidalijamajam
valdymui, siekiant sumažinti nereikalingą biurokratinę
naštą;
–      pasidalijamajam valdymui taikyti labiau į rezultatus
orientuotą požiūrį, pereinant prie
daugiamečio programavimo ir aukšto lygio politinio dialogo: taip bus
užtikrinta, kad valstybių narių nacionalinės programos visiškai
atitiktų ES politikos tikslus bei prioritetus ir daugiausia dėmesio
jose būtų skiriama rezultatų siekimui;
–      pagerinti centralizuotą valdymą siekiant parengti
įvairias politinio pobūdžio veiklos priemones, įskaitant paramą tarpvalstybiniams veiksmams, ypač
naujoviškiems veiksmams, trečiosiose šalyse vykdomiems ir su jomis
susijusiems veiksmams (išorės dimensija), taip pat veiksmams susiklosčius
nepaprastajai padėčiai, tyrimams ir renginiams;
–      sukurti bendrą reglamentavimo sistemą, kuo panašesnę į kitų pasidalijamojo valdymo būdu
valdomų ES fondų reglamentavimo sistemą, ir priimti bendras
programavimo, atskaitomybės, finansų valdymo bei kontrolės
taisykles, kad visos suinteresuotosios šalys kuo geriau suvoktų taisykles
ir būtų užtikrintas didelis suderinamumas bei darnumas;
–      greitai ir veiksmingai reaguoti susiklosčius nepaprastajai
padėčiai, parengti fondus taip, kad ES
galėtų tinkamai reaguoti sparčiai kintančiose situacijose;
–      sustiprinti vidaus reikalų agentūrų įtaką siekiant paskatinti valstybes nares praktiškai bendradarbiauti,
pavedant joms imtis konkrečių veiksmų ir kartu užtikrinti
tinkamą politinę agentūrų veiklos kontrolę.
Daugiau informacijos
galima rasti kiekvieno reglamento poveikio vertinime ir aiškinamajame
memorandume.

1.4.4.
Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis
atitinkamomis priemonėmis

Veiklą,
kuri bus finansuojama iš Prieglobsčio ir migracijos ir Vidaus saugumo
fondo, papildanti veikla bus remiama pagal įvairias kitas ES priemones.
Iš Europos
socialinio fondo šiuo metu remiamos integracijos priemonės, susijusios
su patekimu į darbo rinką, o iš Integracijos fondo remiamos,
pavyzdžiui, šios priemonės: pilietinio supažindinimo kursai, dalyvavimas
socialiniame ir pilietiniame gyvenime, vienodos galimybės naudotis
paslaugomis ir kt. Integracijos priemonės ir toliau bus remiamos pagal tas
pačias eilutes kaip ir Prieglobsčio ir migracijos fondas bei
būsimasis Europos socialinis fondas.
Skiriamoji
Vidaus saugumo fondo ir civilinės saugos finansinės priemonės
linija bus tokia, kokia nustatyta dabartinės Terorizmo ir kitos su saugumu
susijusios rizikos prevencijos, parengties ir padarinių valdymo (CIPS)
programos 3 straipsnyje: gaivalinės nelaimės ir netyčia žmogaus
sukeltos katastrofos susijusios su civilinės saugos priemone (avarijos), o
tyčia žmogaus sukeltos katastrofos susijusios su saugumu, todėl
jų išlaidos bus padengiamos iš Vidaus saugumo fondo.
Kaip ir
anksčiau, dėl teroro aktų arba kitų su saugumu
susijusių incidentų išlaidos nebus padengiamos iš ES solidarumo
fondo. Tiksli SESV 222 straipsnio (solidarumo sąlygos), pagal
kurį galėtų būti remiamos teroro aktą, gaivalinę
nelaimę ar žmogaus sukeltą katastrofą patyrusios valstybės
narės, taikymo sritis ir mastas irgi nėra aiškūs, nes tam reikia
formaliai priimti jo įgyvendinimo taisykles, o šios dar net nebuvo
pasiūlytos. Todėl susiklosčius nepaprastajai padėčiai
– didelio teroro akto arba kitų su saugumu susijusių incidentų
atveju – bus finansuojama iš Vidaus saugumo fondo.
Spraga tarp
saugumo tyrimų, vykdomų pagal programą „Horizontas 2020“,
ir tokių tyrimų rezultatų praktinio pritaikymo bus užpildyta,
nes, siekiant sudaryti sąlygas finansuoti mokslinių tyrimų
rezultatų (prototipų) bandymą ir tvirtinimą, Vidaus saugumo
fonde bus numatyti konkretūs tikslai ir tinkami finansuoti veiksmai,
kurių tikslas – serijinis jų pritaikymas praktikoje (ikiprekybiniai
viešieji pirkimai).
Su Vidaus
saugumo fondu, ypač jo baudžiamosios teisenos komponentu, bus glaudžiai
susijusi ir jį papildys būsima teisingumo programa,
tačiau joje daugiau dėmesio bus skiriama teisminiam
bendradarbiavimui, procedūrų vienodinimui ir tarpusavio pripažinimui
– tai praktiškai užkerta kelią dideliam dubliavimuisi.
Pagal
Prieglobsčio ir migracijos ir Vidaus saugumo fondo išorės dimensijos
komponentus bus remiami trečiosiose šalyse vykdomi ir su jomis susiję
veiksmai, kuriais pirmiausia paisoma ES interesų ir tikslų, kurie
turi tiesioginį poveikį ES bei jos valstybėms narėms ir
kuriais užtikrinamas ES teritorijoje vykdomos veiklos tęsimas. Parama bus
planuojama ir teikiama atsižvelgiant į ES išorės veiksmų ir
užsienio politiką. Ji nėra skirta į vystymąsi orientuotiems
veiksmams remti ir tam tikrais atvejais papildys pagal išorės pagalbos
priemones teikiamą finansinę paramą. Šiuo atžvilgiu itin svarbi
vidaus reikalų srityje bus nauja teminė migracijos ir
prieglobsčio programa ir nauja stabilumo priemonė. Pagal
išorės pagalbos priemones remiami pagalbą gaunančių
šalių vystymosi poreikiai arba bendrieji politiniai ES interesai,
susiję su strateginiais partneriais, o iš vidaus reikalų fondų
bus remiami konkretūs trečiosiose šalyse vykdomi veiksmai,
svarbūs ES migracijos politikai ir ES vidaus saugumo tikslams. Todėl
jie užpildys konkrečią spragą ir papildys ES turimas priemones.

1.5.
Trukmė ir finansinis poveikis

þ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
ribota
–
þ    Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2014 01 01 iki 2020 12 31
–
þ    Finansinis poveikis nuo 2014 m. iki 2023 m.
¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
neribota
–
Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM
iki MMMM,
–
Vėliau – visavertis taikymas.

1.6.
Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[16]

þKomisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas valdymas
þ Netiesioginis centralizuotas valdymas,
vykdymo užduotis perduodant:
–
þ    vykdomosioms įstaigoms
–
þ    Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[17]
–
þ    nacionalinėms viešojo sektoriaus įstaigoms arba
viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms
–
¨    asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų
vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę
dalį ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte,
apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsnyje
þ Pasidalijamasis valdymas kartu su
valstybėmis narėmis
þ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis
þ Jungtinis valdymas kartu su
tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)
Jei nurodomas daugiau
kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio
punkto pastabų skiltyje.
Pastabos
Daugiausia
pasiūlymai bus įgyvendinami pasidalijamojo valdymo būdu,
priimant daugiametes nacionalines programas.
Pagal
nacionalines programas įgyvendintinus tikslus papildys Sąjungos
veiksmai ir greitojo reagavimo susiklosčius nepaprastajai
padėčiai mechanizmas. Dažniausiai tai bus centralizuoto tiesioginio
valdymo būdu teikiamos dotacijos ir vykdomi viešieji pirkimai, skirti
trečiosiose šalyse vykdomiems ir su jomis susijusiems veiksmams
finansuoti.
Susiskaldymui
išvengti bus pasitelktos visos įmanomos priemonės, iš esmės
išteklius skiriant ribotam skaičiui ES tikslų įgyvendinti ir
naudojantis pagrindinių suinteresuotųjų šalių patirtimi,
jei tinka, pagal partnerystės ir bendruosius susitarimus.
Komisijos
iniciatyva teikiama techninė pagalba bus skiriama centralizuoto
tiesioginio valdymo būdu.
Pagal Šengeno
asociacijos susitarimus šalys, dalyvaujančios taikant, įgyvendinant
ir plėtojant Šengeno acquis, taip pat dalyvaus taikant abi Vidaus
saugumo fondo priemones, kuriomis plėtojamas Šengeno acquis
(sienų bei vizų ir policijos bendradarbiavimo priemones), lyg
būtų valstybės narės. Jos dalyvaus taikant priemones pagal
reglamento, kuriuo vykdomos jų pačių daugiametės
nacionalinės programos, nuostatas, turės galimybę prašyti
finansavimo pagal Sąjungos veiksmus ir kt. Kaip ir Išorės sienų
fondo atveju, bus sudaryti specialūs susitarimai, kuriuose bus
išdėstytos papildomos jų dalyvavimui taikomos taisyklės
(kylančios iš Finansinio reglamento, jo įgyvendinimo taisyklių
ir Sutarčių, įskaitant Audito Rūmų audito
įgaliojimus). Kadangi šios valstybės prie abiem priemonėms
skirto ES biudžeto prisidės proporcingai jų BVP, neatsižvelgiant
į jų asignavimų pagal šias priemones dydį susitarimuose
taip pat bus nustatyti su atsakomybe už Šengeno valdymą pasidalijimu
susiję šių valstybių įnašai. Šiuo metu asocijuotosios
valstybės yra Norvegija, Islandija, Šveicarija ir Lichtenšteinas.

2.
VALDYMO PRIEMONĖS
2.1.
Priežiūros ir atskaitomybės
taisyklės

Nurodyti dažnumą
ir sąlygas.
Pasidalijamojo
valdymo atveju siūloma taikyti suderintą,
veiksmingą atskaitomybės, stebėjimo ir vertinimo sistemą.
Rengdamos kiekvieną nacionalinę programą, valstybės
narės turės sudaryti stebėjimo komitetą, kurio veikloje
gali dalyvauti Komisija.
Kiekvienais
metais valstybės narės teiks daugiametės programos vykdymo
ataskaitas. Nuo šių ataskaitų priklauso metiniai mokėjimai. Kad
padėtų atlikti laikotarpio vidurio peržiūrą, 2017 m.
valstybės narės turės pateikti papildomos informacijos apie
įgyvendinant šiuos tikslus pasiektą pažangą. Tokios informacijos
bus prašoma ir 2019 m., kad prireikus paskutiniais finansiniais metais (2020 m.)
būtų galima patikslinti biudžetą.
Fondams, iš
kurių remiamas vertinimu grindžiamos kultūros puoselėjimas
vidaus reikalų srityje, bus taikoma bendra vertinimo bei stebėjimo
sistema ir platūs politiniai rodikliai, pabrėžiantys į
rezultatus orientuotą fondų metodą ir esminį vaidmenį,
kurį jie galėtų atlikti derinant politikos priemones siekiant
laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės sukūrimo tikslo. Šie
rodikliai susiję su galimu fondų poveikiu: bendros sienų
saugumo, policijos bendradarbiavimo ir krizių valdymo kultūros
puoselėjimas, veiksmingas migracijos į ES srautų valdymas,
teisingas ir vienodas požiūris į trečiųjų šalių
piliečius, valstybių narių tarpusavio solidarumas ir
bendradarbiavimas sprendžiant migracijos bei vidaus saugumo klausimus, bendras
ES požiūris į migraciją ir saugumą trečiųjų
šalių atžvilgiu.
Siekdama
užtikrinti tinkamą vertinimo principų taikymą ir turėdama
omenyje praktinę dabartinių ES vidaus reikalų lėšų
naudojimo vertinimo patirtį valstybėse narėse, Komisija kartu su
valstybėmis narėmis kurs bendrą vertinimo ir stebėjimo
sistemą: pvz., parengs šablonus ir bendrus rezultatų rodiklius.
Visos
priemonės bus nustatytos programavimo laikotarpio pradžioje – taip
valstybėms narėms bus sudarytos sąlygos sukurti savas
atskaitomybės ir vertinimo sistemas vadovaujantis sutartais principais ir
reikalavimais.
Siekiant
sumažinti administracinę naštą ir užtikrinti atskaitomybės bei
vertinimo sąveiką, vertinimo ataskaitoms reikalinga informacija bus
grindžiama metinėse nacionalinių programų vykdymo ataskaitose
valstybių narių pateikta informacija ir ją papildys.
2018 m.
Komisija taip pat pateiks nacionalinių programų vykdymo laikotarpio
vidurio peržiūros ataskaitą.
Kalbant
bendriau, iki 2018 m. birželio 30 d.
Komisija pateiks fondų lėšų panaudojimo tarpinę
ataskaitą, o iki 2024 m. birželio 30 d. ex post
vertinimo ataskaitą, kurioje apžvelgs visus lėšų panaudojimo
aspektus (t. y. ne tik nacionalines programas, parengtas taikant
pasidalijamojo valdymo būdą).

2.2.
Valdymo ir kontrolės sistema
2.2.1.
Nustatyta rizika

Vidaus
reikalų generalinis direktoratas nesusidūrė su didele
išlaidų programų klaidų rizika. Tai matyti iš
pastarųjų metų Audito Rūmų ataskaitų, kuriose
nenustatyta didelių klaidų, ir Vidaus reikalų generalinio
direktorato (buvusio Teisingumo, laisvės ir saugumo generalinio
direktorato) metinių veiklos ataskaitų, kuriose neaptiktųjų
klaidų buvo ne daugiau kaip 2 %.
Taikant
pasidalijamojo valdymo būdą, bendrą
dabartinių programų vykdymo riziką galima iš esmės
suskirstyti į tris kategorijas:
–      neveiksmingo arba nepakankamai tikslingo fondų lėšų
naudojimo rizika;
–      dėl taisyklių sudėtingumo ir valdymo bei kontrolės
sistemų trūkumų kylančios klaidos;
–      neveiksmingas administracinių išteklių naudojimas (ribotas
reikalavimų proporcingumas).
Taip pat verta
paminėti tam tikrus Solidarumo ir migracijos srautų valdymo
bendrojoje programoje numatytos 4 fondų sistemos aspektus:
–      metinių programų sistema užtikrinama, kad galutiniai
mokėjimai būtų reguliariai mokami remiantis patvirtintomis ir
audituotomis išlaidomis. Tačiau metinių programų tinkamumo
finansuoti laikotarpis nesiejamas su ES finansiniais metais, todėl,
nepaisant itin griežtos sistemos, patikimumo grandinė nėra visiškai
patenkinama;
–      išsamias tinkamumo finansuoti taisykles nustato Komisija. Taip iš
esmės užtikrinama, kad būtų finansuojamos vienodos išlaidos.
Tačiau tai nacionalinėms institucijoms ir Komisijai užkelia
nereikalingą darbo naštą ir didina riziką, kad lėšų
gavėjai ir (arba) valstybės narės gali padaryti klaidų
dėl netinkamos ES taisyklių interpretacijos;
–      dabartinės valdymo ir kontrolės sistemos labai panašios
į struktūrinių fondų valdymo ir kontrolės sistemas.
Tačiau jos šiek tiek skiriasi, pvz., skiriasi išlaidas
tvirtinančių ir audito institucijų atsakomybės grandinė.
Tai valstybėse narėse kelia painiavą, ypač kai institucijos
veikia pagal 2 fondų sistemą. Be to, tai didina klaidų
riziką ir reikalauja atidesnio stebėjimo.
Šiame
pasiūlyme bus gerokai pakeisti šie aspektai:
–      valdymo ir kontrolės sistemos bus taikomos atsižvelgiant į
Bendrijos paramos sistemų (BPS) fondams nustatytus bendruosius
reikalavimus ir atitiks visus naujus naujojo Finansinio reglamento
reikalavimus: vietoj 3 institucijų bus 2 institucijos (atsakinga
institucija ir audito institucija), kurių užduotys bus aiškiau
apibrėžtos siekiant užtikrinti didesnį patikimumą;
–      vykdant daugiametį programavimą ir metinį
sąskaitų tvirtinimą, grindžiamą atsakingos institucijos
mokėjimais, tinkamumo finansuoti laikotarpiai su Komisijos metinėmis
finansinėmis ataskaitomis bus suderinti nepadidinant administracinės
naštos daugiau nei pagal dabartinę sistemą;
–      patikrinimai vietoje bus atliekami vykdant 1 lygmens kontrolę, t.
y. patikrinimus atliks atsakinga institucija, jais bus paremta jos metinė
valdymo patikinimo deklaracija;
–      aiškiau apibrėžus, supaprastinus ir su kitomis ES finansinės
paramos priemonėmis suderinus tinkamumo finansuoti taisykles, sumažės
paramos iš įvairių šaltinių gavėjų daromų
klaidų skaičius. Tinkamumo finansuoti taisyklės bus nustatytos
nacionaliniu lygmeniu, išskyrus kai kuriuos pagrindinius principus, panašius
į taikomus BPS fondams;
–      rekomenduojama naudotis supaprastintų išlaidų
galimybėmis, ypač mažų dotacijų atveju.
Pagrindinė
centralizuoto valdymo rizika yra tokia:
–      menkos gautų projektų atitikties Vidaus reikalų
generalinio direktorato politiniams prioritetams rizika;
–      blogos atrinktų projektų kokybės ir projekto prasto
techninio įgyvendinimo rizika, dėl kurios mažėja programų
poveikis (dėl netinkamų atrankos procedūrų – kompetencijos
stokos arba nepakankamo stebėjimo rizika);
–      neveiksmingo arba neekonomiško skirtų lėšų, tiek
susijusių su dotacijomis (sudėtingas tinkamų finansuoti
faktinių išlaidų grąžinimas ir ribotos galimybės tinkamas
finansuoti išlaidas tikrinti remiantis dokumentais), tiek susijusių su
pirkimais (kartais mažai ekonominės veiklos vykdytojų turi
reikiamų atitinkamos srities žinių, dėl to neįmanoma
palyginti siūlomų kainų), naudojimo rizika;
–      rizika, susijusi su (ypač) mažesnių organizacijų
gebėjimu veiksmingai kontroliuoti išlaidas ir užtikrinti operacijų
skaidrumą;
–      Komisijos reputacijai kylanti rizika, jei atskleidžiami sukčiavimo
atvejai ar nusikaltimai; dėl gana gausių rangovų ir paramos
gavėjų, kurių kiekvienas taiko savą, neretai gana mažo
masto kontrolės sistemą, įvairovės pasitikėjimą
kelia tik dalis trečiųjų šalių vidaus kontrolės sistemų.
Tikimasi, kad
tokia rizika sumažės geriau apibrėžiant pasiūlymų tikslus
ir atsižvelgiant į supaprastintas nuostatas, įtrauktas į
naująją Finansinio reglamento peržiūrą.

2.2.2.
Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai)

Pasidalijamasis
valdymas
Valstybių
narių lygmeniu siūloma valdymo ir
kontrolės sistemų struktūra skiriasi nuo 2007–2013 m.
struktūros, tačiau išlaikyta dauguma dabartinio laikotarpio
funkcijų, įskaitant administracinius patikrinimus, patikrinimus
vietoje, valdymo ir kontrolės sistemų auditą, projektų
auditą. Vis dėlto šių funkcijų seka pakeista, kad už
patikrinimus vietoje, vykdomus rengiantis metiniam sąskaitų
tvirtinimui, aiškiai atsakytų atsakinga institucija.
Siekiant
patikimesnės atskaitomybės, atsakingas institucijas akredituotų
nacionalinės akreditavimo įstaigos, atsakingos už jų
nuolatinę priežiūrą. Tikimasi, kad, sumažinus institucijų
skaičių (atsisakius tvirtinančiosios institucijos) ir fondų
skaičių, bus galima ne tik sumažinti administracinę naštą
ir sustiprinti administracinius gebėjimus, bet ir aiškiau pasidalyti
atsakomybę.
Kol kas
nėra parengta patikima vidaus reikalų srities pasidalijimo fondų
kontrolės išlaidų sąmata. Parengta tik ERPF ir Sanglaudos fondo
sąmata: apskaičiuota, kad su kontrole susijusių
užduočių vykdymo išlaidos (valstybėse narėse, išskyrus
Komisijos išlaidas) turėtų sudaryti apie 2 % viso 2007–2013 m.
administruoto finansavimo. Šios išlaidos susijusios su tokiomis kontrolės
sritimis: 1 % siejamas su nacionaliniu koordinavimu ir programų
rengimu, 82 % – su programų valdymu, 4 % – su sertifikavimu ir 13 %
– su auditu.
Kontrolės
išlaidos padidės įgyvendinus šiuos pasiūlymus:
–      akreditavimo įstaigos steigimas ir veikla, apskritai sistemos
keitimas;
–      valdymo deklaracijos, pridedamos prie metinių finansinių
ataskaitų, teikimas;
–      atsakingos institucijos vykdomi patikrinimai vietoje;
–      audito institucijų vykdomo papildomo valdymo deklaracijos audito
poreikis.
Tačiau
taip pat yra pasiūlymų, kuriuos įgyvendinus kontrolės
išlaidų sumažės:
–      tvirtinančioji institucija nustos veikti. Nors dalis jos
funkcijų bus perduotos atsakingai institucijai, taip valstybė
narė galės sutaupyti didelę sertifikavimo išlaidų
dalį, nes bus geriau administruojama veikla, reikės mažiau
koordinuoti ir audituoti;
–      audito vykdoma kontrolė bus labiau orientuota į
pakartotinį atsakingos institucijos atliktų 1 lygmens
administracinių patikrinimų ir patikrinimų vietoje (imties)
vykdymą. Taip paspartės rungimosi principu grindžiama procedūra
ir bus užtikrinta, kad visi reikiami patikrinimai būtų atlikti iki
metinių finansinių ataskaitų pateikimo;
–      taikant supaprastintas išlaidas sumažės tiek administracijų,
tiek paramos gavėjų administracinės išlaidos ir našta visais
lygmenimis;
–      vykdant metinį sąskaitų uždarymą ir atitikties
patvirtinimo laikotarpį apribojus iki 36 mėnesių, viešosioms
administracijoms ir paramos gavėjams sumažės dokumentų saugojimo
kontrolės tikslais išlaidos;
–      Komisija ir valstybės narės privalės palaikyti
elektroninius ryšius.
Prie šių
aspektų reikia pridėti 2.2.1 punkte išvardytus supaprastinimo aspektus,
kurie taip pat padės mažinti paramos gavėjams tenkančią
administracinę naštą – taip kartu mažinama ir klaidų rizika, ir
administracinė našta.
Taigi,
apskritai manoma, kad įgyvendinus šiuos pasiūlymus, kontrolės
išlaidos ne padidės ar sumažės, o bus perskirstytos. Tačiau
numatoma, kad taip perskirsčius išlaidas (ne tik pagal įvairias
funkcijas ir dėl proporcingų kontrolės priemonių, bet ir
pagal valstybes nares bei programas), bus galima veiksmingiau sumažinti riziką
ir užtikrinti geresnę bei spartesnę patikimumo grandinę.
Komisijos
lygmeniu pirmąją programavimo laikotarpio
pusę pasidalijamojo valdymo ir patikrų išlaidų
neturėtų sumažėti. Taip visų pirma bus dėl to, kad su
pasidalijamuoju valdymu susijusi suma ir politikos sritys bus didesnės nei
dabartiniu laikotarpiu. Todėl, kad išteklių būtų tiek pat,
reikės veiksmingiau juos naudoti. Be to, pirmaisiais metais teks
įvykdyti daug svarbių užduočių: baigti 2007–2013 m.
programas (paskutinės baigimo ataskaitos turi būti pateiktos iki 2016 m.
kovo 31 d.), palaikyti politinį dialogą ir patvirtinti 2014–2020 m.
daugiametes nacionalines programas, įdiegti naują sąskaitų
patvirtinimo sistemą. Antrąją laikotarpio pusę turimi
ištekliai bus naudojami vertinimui ir stebėjimui gerinti.
Centralizuotas
valdymas
Komisija
toliau taiko dabartinę kontrolės sistemą, kuriai būdinga
veiklos direktoratų vykdoma veiklos priežiūra, Biudžeto ir
kontrolės skyriaus atliekama ex ante kontrolė, Vidaus
pirkimų komiteto (bendrų pirkimų tarnybos ir humanitarinių
pirkimų centrų) kontrolė, vidaus audito įstaigos ir (arba)
vidaus audito tarnybos vykdoma dotacijų ex post kontrolė
arba auditas. Ex post kontrolės sektoriuje taikoma kuo
didesnio anomalijų nustatymo siekiant susigrąžinti nepagrįstai
išmokėtas sumas strategija. Vadovaujantis šia strategija, atliekamas vieno
iš projektų, kurių dauguma atrinkti remiantis rizikos analize,
auditas.
Kadangi
vykdoma ex ante ir ex post kontrolė, taip pat
dokumentų patikrinimai ir auditai vietoje, pastaraisiais metais
neaptiktųjų klaidų buvo vidutiniškai mažiau nei 2 %.
Todėl Vidaus reikalų generaliniame direktorate vidaus kontrolės
sistema ir jos taikymo išlaidos laikomos tinkamomis mažo klaidų dažnio
tikslui pasiekti.
Tačiau,
atsižvelgdamas į šią sistemą, Vidaus reikalų GD toliau
svarstys, kaip pagerinti valdymą ir labiau supaprastinti taisykles. Antai,
kai tik bus galima, bus naudojamasi visomis naujajame finansiniame reglamente
numatytomis supaprastintomis galimybėmis, nes tikimasi, kad jos padės
sumažinti paramos gavėjų administracinę naštą ir kartu –
Komisijos klaidų ir administracinės naštos riziką.
Naujos
kryptys
Pasiūlymuose
numatomos naujos ES finansavimo vidaus reikalų srityje kryptis: geriau
panaudoti ES agentūrų sukauptą patirtį, plėtoti
išorės dimensiją, stiprinti reagavimo susiklosčius nepaprastajai
padėčiai mechanizmus ir kt.
Tam Vidaus reikalų GD turės taikyti naujus valdymo ir kontrolės
metodus.
Naujoms kryptims skirsimos sumos dar nenustatytos, tačiau tikėtina,
kad jos nesudarys didelės bendro vidaus reikalų biudžeto dalies. Vis
dėlto itin svarbu bus kuo ankstesniu laikotarpio etapu priimti naujoms
užduotims vykdyti reikalingas vidaus priemones ir darbo tvarką, griežtai
laikantis patikimo finansų valdymo principų.
Iš pateiktos
analizės akivaizdžiai matyti, kad nepaisant sistemos supaprastinimo Vidaus
reikalų generaliniam direktoratui prireiks daugiau žmogiškųjų
išteklių padidėjusiam biudžetui vykdyti.
Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant
generalinio direktorato darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba)
perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami papildomomis
lėšomis, kurios atsakingam generaliniam direktoratui gali būti
skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir
atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.

2.3.
Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos
priemonės

Nurodyti dabartines
arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones.
Vidaus
reikalų GD ne tik taikys visus teisės aktuose nustatytus
kontrolės mechanizmus, bet ir parengs kovos su sukčiavimu
strategiją, atitinkančią 2011 m. birželio 24 d.
Komisijos priimtą naują kovos su sukčiavimu strategiją,
siekdamas, inter alia, užtikrinti, kad vidaus kontrolė,
susijusi su kova su sukčiavimu, visiškai atitiktų naują
Komisijos kovos su sukčiavimu strategiją ir kad sukčiavimo
rizikos valdymo metodu būtų siekiama nustatyti sukčiavimo
rizikos zonas ir rasti tinkamus sprendimus. Prireikus bus sukurti tinklai ir
įdiegtos tinkamos IT priemonės, skirtos su fondais susijusio
sukčiavimo atvejams nagrinėti.
Komisijos
kovos su sukčiavimu strategijoje dėl pasidalijamojo valdymo aiškiai
nurodyta, kad Komisijos pasiūlymuose dėl 2014–2020 m.
reglamentų reikia reikalauti, kad valstybės narės imtųsi
veiksmingų ir nustatytai sukčiavimo rizikai proporcingų
sukčiavimo prevencijos priemonių. Dabartinio pasiūlymo 5 straipsnyje
aiškiai reikalaujama, kad valstybės narės užkirstų kelią
pažeidimams, juos nustatytų, pašalintų ir apie juos praneštų
Komisijai. Daugiau informacijos apie šiuos įpareigojimus bus pateikta
išsamiose taisyklėse dėl atsakingos institucijos funkcijų, kaip
nustatyta 24 straipsnio 5 dalies c punkte.
Be to, 41
straipsnyje aiškiai nurodyta, kaip lėšos, gautos po finansinių
klaidų ištaisymo, atlikto atsižvelgiant į Komisijos arba Audito
Rūmų išvadas, pakartotinai panaudojamos.

3.
NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
3.1.
Atitinkama (-os) daugiametės finansinės
programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė
(-s)

·      Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės
Daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti
eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija   || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris || DA[18] || ELPA šalių[19] || šalių kandidačių[20] || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 3 ||   || DA || NE || NE || NE || NE
·      Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės
Daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti
eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris 3 išlaidų kategorija || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 3 || 18 01 04 aa – Prieglobsčio ir migracijos fondas – Techninė pagalba || NDA || NE || NE || NE || NE
 3 || 18 02 aa – Prieglobsčio ir migracijos fondas || DA || NE || NE || NE || NE
 3 || 18 01 04 bb – Vidaus saugumo fondas – Policija ir nusikalstamumas – Techninė pagalba || NDA || NE || NE || TAIP || NE
 3 || 18 02 bb – Vidaus saugumo fondas – Policija ir nusikalstamumas || DA || NE || NE || TAIP || NE
 3 || 18 01 04 cc – Vidaus saugumo fondas – Sienos ir vizos – Techninė pagalba || NDA || NE || NE || TAIP || NE
 3 || 18 02 cc – Vidaus saugumo fondas – Sienos ir vizos || DA || NE || NE || TAIP || NE
Trečiųjų šalių įnašai
susiję su abiem Vidaus saugumo fondo komponentais.
Dėl įnašų apskaičiavimo
kriterijų ir metodo ES ir asocijuotosios valstybės turi tartis
atskira tvarka.
Jei procentinė dalis būtų
panaši į dabartinį asocijuotųjų valstybių
įnašą į Išorės sienų fondą, jų įnašas
sienų ir vizų komponentui finansuoti būtų apie 210 mln. EUR,
o policijos bendradarbiavimo komponentui finansuoti – maždaug 50 mln. EUR.

3.2.
Numatomas poveikis išlaidoms
3.2.1.
Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė

mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Numeris 3 || Saugumas ir pilietybė
 HOME GD ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Po 2020 || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai (dabartinėmis kainomis) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 02 aa  Prieglobsčio ir migracijos fondas || Įsipareigojimai || (1) || 517.492 || 527.892 || 538.500 || 549.320 || 560.356 || 571.613 || 586.266 || - || 3,851.439
 Mokėjimai || (2) || 90.085 || 102.823 || 270.844 || 420.790 || 532.681 || 543.385 || 554.303 || 1,336 528 || 3,851.439
 18 02 bb Vidaus saugumo fondas – Policija ir bendradarbiavimas || Įsipareigojimai || (1a) || 135.076 || 143.047 || 151.283 || 159.791 || 168.578 || 177.653 || 187.022 ||   || 1,122.450
 Mokėjimai || (2a) || 15.714 || 43.881 || 71.419 || 111.709 || 147.854 || 156.248 || 164.918 || 410.707 || 1,122.450
 18 02 cc  Vidaus saugumo fondas – Sienos ir vizos || Įsipareigojimai || (1a) || 422.310 || 447.186 || 472.886 || 499.435 || 526.856 || 555.173 || 584.412 || - || 3,508.258
 Mokėjimai || (2a) || 59.999 || 120.794 || 223.204 || 350.813 || 461.098 || 487.256 || 514.275 || 1,290.818 || 3,508.258
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[21] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 01 04 aa             Prieglobsčio ir migracijos fondas ||   || (3) || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 ||   || 18.500
 18 01 04 bb            Vidaus saugumo fondas – Policija ir bendradarbiavimas ||   ||   || 0.800 || 0.800 || 0.800 || 0.800 || 0.800 || 0.800 || 0.800 ||   || 5.600
 18 01 04 cc             Vidaus saugumo fondas – Sienos ir vizos ||   ||   || 1.700 || 1.700 || 1.700 || 1.700 || 1.700 || 1.700 || 1.700 ||   || 11.900
 IŠ VISO asignavimų HOME GD || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 1.079,878 || 1.123,125 || 1.167,669 || 1.213,546 || 1.260,790 || 1.309,439 || 1.362,700 ||   || 8.517,147
 Mokėjimai || =2+2a +3 || 170.799 || 272.497 || 570.467 || 888.313 || 1,146.634 || 1,191.889 || 1,238.496 || 3,038.053 || 8.517,147
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 5 || Administracinės išlaidos
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Po 2020 || IŠ VISO
 Vidaus reikalų GD ||
  Žmogiškieji ištekliai || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 ||   || 145.887
  Kitos administracinės išlaidos || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 ||   || 1,157
 IŠ VISO VIDAUS REIKALŲ GD || Asignavimai || 20.997 || 21.000 || 21.003 || 21.006 || 21.009 || 21013 || 21.016 ||   || 147.044
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų)) || 20.997 || 21.000 || 21.003 || 21.006 || 21.009 || 21.013 || 21.016 ||   || 147.044
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Po 2020 || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 1,100.875 || 1,144.125 || 1,188.672 || 1,234.552 || 1,281.799 || 1,330.452 || 1,383.716 ||   || 8,664.191
 Mokėjimai || 191.796 || 293.497 || 591.470 || 909.319 || 1,167.643 || 1,212.902 || 1,259.512 || 3,038.053 || 8,664.191

3.2.2.
Numatomas poveikis veiklos asignavimams

–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
nenaudojami
–
þ  Pasiūlymui įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip:
Vidaus reikalų politika iš esmės vykdoma pasidalijamojo valdymo
būdu. Išlaidų prioritetai nustatomi ES lygmeniu, o faktinis kasdienis
valdymas pavedamas nacionaliniu lygmeniu atsakingoms institucijoms. Dėl bendrų
rezultatų rodiklių ir tikslų rengiant nacionalines programas
spręs Komisija ir atsakingos institucijos, o juos tvirtins Komisija.
Todėl nurodyti rezultatų tikslus sunku, kol 2013–2014 m. nebus
parengtos, sutartos ir patvirtintos programos.
Dėl centralizuoto valdymo: Vidaus reikalų GD taip pat negali pateikti
baigtinio visų rezultatų, siektinų panaudojant finansinės
intervencijos iš fondų lėšas, jų vidutinių išlaidų ir
duomenų, sąrašo. Šiuo metu nėra statistinių priemonių,
pagal kurias būtų galima apskaičiuoti tikslias vidutines
išlaidas remiantis dabartinėmis programomis, be to, tikslus išlaidų
nustatymas prieštarautų principui, pagal kurį būsima programa
turėtų būti pakankamai lanksti, kad būtų galima
prisitaikyti prie 2014–2020 m. politinių prioritetų. Ypač
tai pasakytina apie paramą susiklosčius nepaprastajai
padėčiai ir trečiosiose šalyse vykdomus bei su jomis susijusius
veiksmus.
Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
 Nurodyti tikslus ir rezultatus   ò ||   ||   || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO
 REZULTATAI
 Rezultato rūšis[22]   || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų
 1 KONKRETUS TIKSLAS[23]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 1 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2 KONKRETUS TIKSLAS ... ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO IŠLAIDŲ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Numatomas poveikis administracinio pobūdžio
asignavimams
3.2.3.1.
Suvestinė

–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
asignavimai nenaudojami
–
þ Pasiūlymui įgyvendinti administraciniai asignavimai
naudojami taip:
mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu) HOME
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA[24]   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
 HOME GD žmogiškieji ištekliai || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 145.887
 Kitos administracinės išlaidos || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 || 1,157
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 20.997 || 21.000 || 21.003 || 21.006 || 21.009 || 21.013 || 21.016 || 147.044
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos[25] 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[26]   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
 HOME GD žmogiškieji ištekliai || 1.280 || 1.280 || 1.280 || 1.280 || 1.280 || 1.280 || 1.280 || 8.960
 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos || 3.720 || 3.720 || 3.720 || 3.720 || 3.720 || 3.720 || 3.720 || 26.040
 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 5.000 || 5.000 || 5.000 || 5.000 || 5.000 || 5.000 || 5.000 || 35.000
 IŠ VISO || 25.997 || 26.000 || 26.003 || 26.006 || 26.009 || 26.013 || 26.016 || 182.044

3.2.3.2.
 Numatomi
žmogiškųjų išteklių poreikiai

–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
nenaudojami
–
þ pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
naudojami taip: n metų duomenys yra 2011 m. duomenys.
Sąmatą nurodyti sveikais
skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu)
 ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Vidaus reikalų GD etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) ||
 || 18 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136
 || XX 01 01 02 (Delegacijos) || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15
 || 18 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais FTE[27])   ||
 || 18 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16
 || XX 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 || 18 01 04 aa[28]   || - būstinėje[29]   || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 || - delegacijose || * || * || * || * || * || * || *
 || 18 01 04 bb[30]   || - būstinėje[31]   || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4
 || - delegacijose || * || * || * || * || * || * || *
 || 18 01 04 cc[32]   || - būstinėje[33]   || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6
 || - delegacijose || * || * || * || * || * || * || *
 || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE - netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE - tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Kiti 13 01 04 02) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || IŠ VISO || 197 || 197 || 197 || 197 || 197 || 197 || 197
XX yra
atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
Žmogiškųjų išteklių poreikiai
bus tenkinami panaudojant generalinio direktorato darbuotojus, jau paskirtus
priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir
prireikus finansuojami papildomomis lėšomis, kurios atsakingam
generaliniam direktoratui gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų
skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Sumos
ir jų priskyrimas būtų taisomi, jei užduotys būtų
pavedamos vykdomajai įstaigai.
Vykdytinų
užduočių aprašymas:
 Būstinėje dirbantys pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Vykdytinos užduotys apima visas užduotis, reikalingas finansinei programai valdyti, pvz.: – prisidėti prie biudžetinės procedūros;           – palaikyti politinį dialogą su valstybėmis narėmis;       – rengti metines darbo programas ir (arba) finansavimo sprendimus, nustatyti metinius prioritetus, tvirtinti nacionalines programas;  – administruoti nacionalines programas, kvietimus teikti paraiškas, kvietimus dalyvauti konkursuose ir su jais susijusias atrankos procedūras;                – bendrauti su suinteresuotosiomis šalimis (galimais arba dabartiniais paramos gavėjais, valstybėmis narėmis ir kt.); – rengti valstybėms narėms skirtas gaires;      – administruoti einamuosius ir finansinius projektų klausimus;  – vykdyti minėtus patikrinimus (ex ante patikrinimas, pirkimų komitetas, ex post auditas, vidaus auditas, sąskaitų patvirtinimas);           – tvarkyti apskaitą;              – rengti ir administruoti dotacijų ir nacionalinių programų valdymo IT priemones; – stebėti ir atsiskaityti, kaip įgyvendinami tikslai, įskaitant nustatytuosius metinės veiklos ataskaitoje ir perįgaliotojo leidimus suteikiančio pareigūno ataskaitoje.
 Išorės personalas || Užduotys panašios į pareigūnų ir laikinųjų darbuotojų vykdomas užduotis, išskyrus tas, kurių išorės personalas negali vykdyti.
 Delegacijose dirbantis personalas || Kad padėtų plėtoti vidaus reikalų politiką, visų pirma jos išorės dimensiją, ES delegacijoms reikės pakankamai vidaus reikalų srityje kompetentingų specialistų. Tai galėtų būti Europos Komisijos ir (arba) Europos išorės veiksmų tarnybos darbuotojai.
Kad padėtų
plėtoti vidaus reikalų politiką, visų pirma jos išorės
dimensiją, ES delegacijoms reikės pakankamai vidaus reikalų
srityje kompetentingų specialistų. Tai galėtų būti
Europos Komisijos ir (arba) Europos išorės veiksmų tarnybos
darbuotojai.

3.2.4.
Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine
programa

–
þ  Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka kitą
daugiametę finansinę programą
–
¨  Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą),
reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos
išlaidų kategorijos programavimą
Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir
nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.
–
¨  Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina
taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę
programą[34].
Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti
atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.

3.2.5.
Trečiųjų šalių įnašai

–
Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su
trečiosiomis šalimis finansavimo
–
þ Pasiūlyme numatyta, kad, be Europos finansavimo, turi būti
taikomas bendras finansavimas. Tiksli suma kiekybiškai neišreiškiama.
Reglamentu nustatomos didžiausio bendro finansavimo normos, diferencijuotos
pagal veiksmų rūšį:
Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Iš viso
 Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą || VN || VN || VN || VN || VN || VN || VN ||
 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų || bus nustatyta || bus nustatyta || bus nustatyta || bus nustatyta || bus nustatyta || bus nustatyta || bus nustatyta ||

3.3.
Numatomas poveikis įplaukoms

–
þ  Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms
–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
–
¨         nuosaviems ištekliams
–
¨         įvairioms įplaukoms
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Biudžeto įplaukų eilutė || Asignavimai, skirti einamųjų metų biudžetui || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[35]
 N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą)
 Straipsnis …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Įvairių
asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų
eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas poveikis.
Nurodyti poveikio
įplaukoms apskaičiavimo metodą.
[1]               COM(2011) 500 galutinis.
[2]               COM(2010) 700 galutinis.
[3]               COM(2010) 543 galutinis.
[4]               „ES biudžeto peržiūra“, COM(2010)
700, 2010 m. spalio 19 d.
[5]               Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo
nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam
fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo
plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui,
kurių veiklos gairės pateiktos Bendroje strateginėje programoje,
bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos
socialiniam fondui ir Sanglaudos fondui taikytinos bendrosios nuostatos, ir
panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1083/2006, pasiūlymas (COM(2011) 615 galutinis).

[6]               Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl
bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos
pasiūlymas (COM(2011) 628/3).
[7]               Žr. 1 išnašą.
[8]               OL C , , p. .
[9]               OL C , , p. .
[10]             Trimetė finansinio reglamento peržiūra.
Komisijos pasiūlymas COM(2010) 0260.
[11]             Trimetė finansinio reglamento peržiūra.
Komisijos pasiūlymas COM(2010) 0260.
[12]             OL L 55, 2011 2 28, p. 13.
[13]             OL L 83, 1999 3 27, p. 1.
[14]             VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla
grindžiamas biudžeto sudarymas.
[15]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies
a arba b punkte.
[16]             Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į
Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[17]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje.
[18]             DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA –
nediferencijuotieji asignavimai.
[19]             ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.
[20]             Šalių kandidačių ir, kai taikoma,
Vakarų Balkanų potencialių šalių
kandidačių.
[21]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[22]             Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz.,
finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir
kt.).
[23]             Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus (-ūs)
tikslas (-ai) ...“.
[24]             Bendras biudžetas, grindžiamas atlikus 2011 m.
galutinį žmogiškųjų išteklių, įskaitant
pareigūnus ir išorės darbuotojus, asignavimų paskirstymą.
[25]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[26]             Išorės darbuotojai, finansuojami iš buvusių BA
eilučių remiantis 2011 m. galutiniu žmogiškųjų
išteklių, įskaitant būstinėje ir delegacijose
dirbančius išorės darbuotojus, asignavimų paskirstymu.
[27]             CA – sutartininkas („Contract Agent“); INT – per
agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED –
jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en Délégation“); LA – vietinis
darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas
(„Seconded National Expert“).
[28]             Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės
personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA
eilučių).
[29]             Būtina struktūriniams fondams, Europos
žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos
žuvininkystės fondui (EŽF).
[30]             Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės
personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA
eilučių).
[31]             Būtina struktūriniams fondams, Europos
žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos
žuvininkystės fondui (EŽF).
[32]             Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės
personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA
eilučių).
[33]             Būtina struktūriniams fondams, Europos
žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos
žuvininkystės fondui (EŽF).
[34]             Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.
[35]             Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus
mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros
sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų.