               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 03 11
            COM(2021) 114 final
            2021/0059(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu, dėl numatomo Susitarimo dėl oficialiai remiamų eksporto kreditų dalyvių sprendimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios, atsižvelgdama į Susitarimą dėl oficialiai remiamų eksporto kreditų (toliau – Susitarimas), Europos Sąjungos vardu turi laikytis Komisija, dėl numatomo sprendimo iš dalies pakeisti Susitarimo nuostatas dėl vietos išlaidų. Šiomis nuostatomis nustatoma didžiausia remiamos eksporto sutarties vertės procentinė dalis, kurią gali sudaryti vietoje, t. y. paskirties šalyje, o ne eksportuojančioje šalyje ar trečiojoje šalyje, įsigyjami produktai ir paslaugos. Numatomu sprendimu ši didžiausia procentinė dalis būtų padidinta, taip suteikiant daugiau lankstumo atsižvelgiant į rinkos realijas.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Susitarimas dėl oficialiai remiamų eksporto kreditų

               Susitarimas – tai ES, JAV, Kanados, Japonijos, Korėjos, Norvegijos, Šveicarijos, Australijos, Naujosios Zelandijos ir Turkijos savanoriškas susitarimas, kuriuo siekiama nustatyti tinkamo oficialiai remiamų eksporto kreditų naudojimo sistemą. Praktiškai tai reiškia, kad sudaromos vienodos sąlygos (t. y. konkurencija grindžiama eksportuojamų prekių ir paslaugų kaina ir kokybe, o ne suteiktomis finansinėmis sąlygomis) ir kartu siekiama panaikinti subsidijas ir prekybos iškraipymus, susijusius su oficialiai remiamais eksporto kreditais. Susitarimas įsigaliojo 1978 m. balandžio mėn., jis yra neribotos trukmės ir, nors jam teikiama EBPO sekretoriato administracinė parama, jis nėra EBPO aktas
                  1
               .

               Susitarimas reguliariai atnaujinamas, atsižvelgiant į finansų rinkos ir politikos pokyčius, darančius įtaką oficialiai remiamų eksporto kreditų teikimui. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1233/2011
                  2
                nustatyta, kad Susitarime pateiktos gairės turi būti taikomos Sąjungoje, todėl jis yra teisiškai privalomas ES
                  3
               . Pagal to reglamento 2 straipsnį Susitarimo sąlygų pakeitimai į ES teisę įtraukiami deleguotaisiais aktais.

               2.2.Susitarimo dėl oficialiai remiamų eksporto kreditų dalyvės

               Susitarimo dalyvių (toliau – Dalyvės) susitikimuose, taip pat rašytinėse procedūrose, kurias Dalyvės taiko priimdamos sprendimus, Sąjungai atstovauja Europos Komisija. Sprendimai dėl visų Susitarimo pakeitimų priimami bendru sutarimu. Sąjungos poziciją priima Taryba, o valstybės narės ją svarsto Tarybos eksporto kreditų darbo grupėje
                  4
               .

               Susitarimo 62 straipsnyje nustatyta, kad „Dalyvės reguliariai peržiūri Susitarimo veikimą. Peržiūrėdamos dalyvės nagrinėja, inter alia, pranešimų teikimo tvarką, diferencijuotos diskonto normos sistemos įgyvendinimą ir veikimą, sąlygotosios pagalbos taisykles ir teikimo tvarką, suderinimo klausimus, išankstinius įsipareigojimus ir galimybes plėsti Susitarimą taikančių dalyvių sąrašą.“

               2.3.Numatomas Susitarimo dėl oficialiai remiamų eksporto kreditų Dalyvių aktas

               2019 m. birželio mėn. įvykusiame 141-ajame Dalyvių susitikime aptartas ES pasiūlymo dėl oficialios paramos vietos išlaidoms didinimo projektas. Pasiūlymo projektas sulaukė kitų Dalyvių palaikymo, tačiau viena delegacija nepateikė savo pozicijos ir paprašė ES pateikti daugiau susijusios informacijos ir paaiškinimų.

               Kitame, 2019 m. lapkričio mėn. surengtame Dalyvių susitikime oficialios paramos vietos išlaidoms didinimo klausimas aptartas dar kartą. Diskutuota dėl galimų pasiūlymo projekto pakeitimų, be kita ko, dėl vietos išlaidų aprėpties ribojimo ir taikymo konkretiems sektoriams ar šalims. Tačiau Dalyvės sutarimo nepasiekė ir diskusijos atidėtos būsimiems susitikimams. 2020 m. birželio mėn. įvykusiame 144-ajame Dalyvių susitikime ES pasiūlymo projekto neparėmusi delegacija pateikė alternatyvų pasiūlymą dėl vietos išlaidų rėmimo. Šiam pasiūlymui nepritarė kitos dalyvės, tačiau pasiūlyti ir aptarti kompromisiniai sprendimai ir pakeitimai likusiems klausimams išspręsti.

               ES peržiūrėjo savo pasiūlymo projektą atsižvelgdama į ankstesniuose Dalyvių susitikimuose pareikštas nuomones ir 2020 m. lapkričio 17 d. įvykusiame 145-ajame Dalyvių susitikime pateikė kompromisinio pasiūlymo projektą. Kai kurios dalyvės pasiūlė nedidelių kompromisinio pasiūlymo projekto pakeitimų. Po nedidelių diskusijų visos Dalyvės pareiškė pritariančios kompromisinio pasiūlymo projektui kartu su pasiūlytais pakeitimais. Sprendimą dėl Sąjungos kompromisinio pasiūlymo projekto Dalyvės turi priimti pagal rašytinę procedūrą.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Pagrindiniai oficialios paramos vietos išlaidoms principai išdėstyti Susitarimo 10 straipsnyje. Jame nustatyta, kad oficiali parama vietos išlaidoms negali viršyti 30 proc. eksporto sutarties vertės (nacionalinis turinys ir trečiųjų šalių prekės ir paslaugos). Šios nuostatos nustatytos 2006 m., kai maksimali oficiali parama buvo padidinta nuo 15 iki 30 proc. eksporto sutarties vertės. Per pastaruosius dešimtmečius pasaulinės prekybos ir gamybos modeliai smarkiai pasikeitė. Pasaulinių vertės grandinių atsiradimas pakeitė tai, kaip eksportuotojai apsirūpina ištekliais: bendrovės, kurių pirminė gamyba buvo sutelkta vienoje šalyje, dabar savo apsirūpinimą ištekliais optimizavo atsižvelgdamos į ekonominį veiksmingumą ir geografinį prieinamumą, todėl galutinis produktas dažnai gaunamas naudojant daugelyje šalių esančias gamybos ir surinkimo linijas. ES eksporto pramonė jau seniai ragino užtikrinti didesnį vietos išlaidų lankstumą. Dėl dabartinio vietos išlaidų rėmimo ribojimo ES eksportuotojai atsiduria nepalankioje konkurencinėje padėtyje, palyginti su šalių, kurioms Susitarimas netaikomas, eksportuotojais.

               Numatomas sprendimas dėl oficialios paramos vietos išlaidoms padidinimo reikštų, kad didžiausias vietos išlaidų lygis bus padidintas iki 40 proc. eksporto sutarties vertės dideles pajamas gaunančiose šalyse
                  5
                (Susitarimo I šalių kategorija) ir iki 50 proc. vidutines ir mažas pajamas gaunančiose šalyse (Susitarimo II šalių kategorija). Sektorių susitarimo dėl eksporto kreditų atsinaujinantiesiems energijos ištekliams, klimato kaitos švelninimui ir prisitaikymui prie jos ir vandens projektams nuostatos dėl vietos išlaidų bus suderintos su Susitarimo pagrindinės dalies nuostatomis dėl vietos išlaidų. Be to, į Susitarimą būtų įtraukta peržiūros nuostata, pagal kurią po trejų metų nuo naujųjų nuostatų dėl vietos išlaidų įsigaliojimo turėtų būti atlikta peržiūra.

               Todėl rekomenduojama Sąjungos pozicija – patvirtinti numatomą Dalyvių sprendimą, priimamą pagal rašytinę procedūrą, padidinti oficialią paramą vietos išlaidoms.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  6
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Numatomas aktas gali labai paveikti ES teisės aktų turinį, visų pirma 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1233/2011 dėl tam tikrų gairių taikymo oficialiai remiamiems eksporto kreditams, kuriuo panaikinami Tarybos sprendimai 2001/76/EB ir 2001/77/EB, nuostatas. Taip yra todėl, kad šio reglamento 2 straipsnyje nustatyta, jog „[i]š dalies pakeitus gaires, kaip susitarta Susitarimo dalyvių, Komisija, remdamasi 3 straipsniu, priima deleguotuosius aktus, susijusius su daliniu II priedo pakeitimu“.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su bendra prekybos politika. Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 207 straipsnis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 207 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               5.Numatomo akto paskelbimas

               Numatomu Dalyvių sprendimu bus iš dalies pakeistas Susitarimas, todėl tikslinga priimtą aktą paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               2021/0059 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu, dėl numatomo Susitarimo dėl oficialiai remiamų eksporto kreditų dalyvių sprendimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Susitarimas dėl oficialiai remiamų eksporto kreditų (toliau – Susitarimas) pagal 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1233/2011 dėl tam tikrų gairių taikymo oficialiai remiamiems eksporto kreditams, kuriuo panaikinami Tarybos sprendimai 2001/76/EB ir 2001/77/EB
                  7
               , yra teisiškai privalomas Europos Sąjungoje;

               (2)2020 m. lapkričio 17 d. įvykusiame 145-ajame susitikime Susitarimo dalyvės (toliau – Dalyvės) susitarė pagal rašytinę procedūrą priimti sprendimą iš dalies pakeisti Susitarimą, kad būtų padidinta oficiali parama eksporto kreditams vietos išlaidų forma;

               (3)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi dėl sprendimo, kurį turi priimti Susitarimo dalyvės pagal rašytinę procedūrą, nes numatomas sprendimas dėl Reglamento (ES) Nr. 1233/2011 2 straipsnio gali labai paveikti Sąjungos teisės aktų turinį;

               (4)numatomu sprendimu padidinti oficialią paramą vietos išlaidoms Susitarimo nuostatos dėl vietos išlaidų rėmimo turėtų būti pritaikytos prie vyraujančių prekybos ir gamybos modelių. Pasaulinės vertės grandinės pakeitė eksportuotojų sprendimus dėl apsirūpinimo ištekliais – dabar dauguma eksportuotojų prekes įsigyja įvairiose šalyse ir vis dažniau tose, kuriose įsikūręs pirkėjas. Siekiant ES eksportuotojams suteikti daugiau lankstumo ir sudaryti sąlygas optimalioms apsirūpinimo ištekliais strategijoms įgyvendinti, oficialios paramos vietos išlaidoms riba turėtų būti padidinta nuo 30 iki 40 proc. eksporto sutarties vertės dideles pajamas gaunančiose šalyse ir nuo 30 iki 50 proc. eksporto sutarties vertės vidutines ir mažas pajamas gaunančiose šalyse,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Šio sprendimo priede pateikiama pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi taikant Susitarimo dėl oficialiai remiamų eksporto kreditų Dalyvių rašytinę procedūrą, dėl numatomo sprendimo padidinti oficialią paramą vietos išlaidoms.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        Kaip apibrėžta EBPO konvencijos 5 straipsnyje.

                     (2)

                        2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1233/2011 dėl tam tikrų gairių taikymo oficialiai remiamiems eksporto kreditams, kuriuo panaikinami Tarybos sprendimai 2001/76/EB ir 2001/77/EB (OL L 326, 2011 12 8, p. 45).

                     (3)

                        Ankstesnės EBPO susitarimo redakcijos į ES teisę perkeltos Tarybos sprendimais.

                     (4)

                        Tarybos sprendimas dėl Politikos koordinavimo kreditų draudimo, kreditų garantijų ir finansinių kreditų klausimais grupės sudarymo (OL 66, 1960 10 27, p. 1339).

                     (5)

                        Kaip kasmet nustato Pasaulio bankas pagal BNP vienam gyventojui.

                     (6)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (7)

                        2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1233/2011 dėl tam tikrų gairių taikymo oficialiai remiamiems eksporto kreditams, kuriuo panaikinami Tarybos sprendimai 2001/76/EB ir 2001/77/EB (toliau – Reglamentas (ES) Nr. 1233/2011).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 03 11
            COM(2021) 114 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu, dėl numatomo Susitarimo dėl oficialiai remiamų eksporto kreditų dalyvių sprendimo

               PRIEDAS

               PASIŪLYMAS

               II SKYRIUS. EKSPORTO KREDITŲ FINANSINĖS SĄLYGOS

               11.PRADINĖ ĮMOKA, DIDŽIAUSIA OFICIALI PARAMA IR VIETOS IŠLAIDOS

               d)Dalyvės gali teikti oficialią paramą vietos išlaidoms laikydamosi šių sąlygų:

               1)didžiausia oficialios paramos vietos išlaidoms suma negali viršyti:

               –I kategorijos šalyse – 40 % eksporto sutarties vertės;

               –II kategorijos šalyse – 50 % eksporto sutarties vertės;

               2)oficiali parama vietos išlaidoms neteikiama palankesnėmis (mažiau ribojančiomis) sąlygomis už sutartąsias susijusiam eksportui sąlygas;

               3)jei oficiali parama vietos išlaidoms viršija 15 % eksporto sutarties vertės, tokia oficiali parama teikiama pagal 48 straipsnį gavus išankstinį pranešimą, kuriame nurodytas remiamų vietos išlaidų pobūdis.

               65.OFICIALIOS PARAMOS VIETOS IŠLAIDOMS PERŽIŪRA

               Dalyvės peržiūri nuostatas dėl paramos vietos išlaidoms ne vėliau kaip per 3 metus nuo oficialaus patvirtinimo.

               Susitarimo IV PRIEDAS

               SEKTORIŲ SUSITARIMAS DĖL EKSPORTO KREDITŲ ATSINAUJINANTIESIEMS ENERGIJOS IŠTEKLIAMS, KLIMATO KAITOS ŠVELNINIMUI IR PRISITAIKYMUI PRIE JOS, IR VANDENS PROJEKTAMS

               7. VIETOS IŠLAIDOS

               a)Oficialiai remiamų eksporto kreditų, susijusių su sutartimis, kurių vertė ne mažesnė kaip 10 mln. SST, oficiali parama vietos išlaidoms neviršija 30 % eksporto sutarties vertės.

               b)Oficialiai remiamų eksporto kreditų, susijusių su sutartimis, kurių vertė mažesnė kaip 10 mln. SST:

               1)šio Sektorių susitarimo I priedėlyje išvardytuose sektoriuose oficiali parama vietos išlaidoms neviršija 45 % eksporto sutarties vertės;

               2)šio Sektorių susitarimo II priedėlyje išvardytuose sektoriuose ir šio Sektorių susitarimo 4 straipsnyje apibrėžtiems vandens projektams oficiali parama vietos išlaidoms neviršija 30 % eksporto sutarties vertės.

               c)Jei oficiali parama vietos išlaidoms viršija 15 % eksporto sutarties vertės, ši parama teikiama pagal šio Sektorių susitarimo 8 straipsnį gavus išankstinį pranešimą, kuriame nurodytas remiamų vietos išlaidų pobūdis.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 03 18
            COM(2021) 127 final
            2021/0066(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinės jūrų organizacijos Jūrų saugumo komiteto 103-iojoje sesijoje ir Jūrų aplinkos apsaugos komiteto 76-ojoje sesijoje, dėl Tarptautinės konvencijos dėl jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų, Tarptautinio išplėstinės tikrinimo vykdant balkerių ir naftos tanklaivių apžiūras programos kodekso, Tarptautinio apsaugos nuo gaisro sistemų kodekso ir Tarptautinės konvencijos dėl laivuose naudojamų kenksmingų apsaugos nuo užsiteršimo sistemų kontrolės pakeitimų priėmimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinės jūrų organizacijos Jūrų saugumo komiteto 103-iojoje sesijoje (MSC 103), kuri vyks virtualiai 2021 m. gegužės 5–14 d., ir Tarptautinės jūrų organizacijos Jūrų aplinkos apsaugos komiteto 76-ojoje sesijoje (MEPC 76), kuri vyks virtualiai 2021 m. birželio 7–17 d. MSC 103 sesijoje numatyta priimti šių teisės aktų pakeitimus:

               –Tarptautinės konvencijos dėl jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų (JRAB konvencijos),

               –Tarptautinio išplėstinės tikrinimo vykdant balkerių ir naftos tanklaivių apžiūras programos kodekso (IAP kodekso),

               –Tarptautinio apsaugos nuo gaisro sistemų kodekso (FSS kodekso).

               MEPC 76 sesijoje numatyta priimti šio teisės akto pakeitimus:

               –Konvencijos dėl apsaugos nuo užsiteršimo sistemų (AFS konvencijos).

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Tarptautinės jūrų organizacijos konvencija

               Tarptautinės jūrų organizacijos konvencija įsteigta Tarptautinė jūrų organizacija (IMO). IMO tikslas – būti forumu, kuriame bendradarbiaujama reguliuojant ir pritaikant praktikoje įvairiausius su tarptautine prekyba susijusios laivybos techninius aspektus. Be to, ji siekia skatinti visuotinai priimti aukščiausius praktiškai įmanomus standartus tokiose srityse kaip saugi laivyba, efektyvi navigacija ir jūros taršos iš laivų prevencija bei kontrolė ir užtikrinti visiems vienodas veiklos sąlygas. Ji taip pat sprendžia atitinkamus administracinius ir teisinius klausimus.

               Konvencija įsigaliojo 1958 m. kovo 17 d.

               Visos valstybės narės yra konvencijos šalys.

               Visos valstybės narės yra 1973 m. Tarptautinės konvencijos dėl teršimo iš laivų prevencijos (MARPOL konvencijos), įsigaliojusios 1983 m. spalio 2 d., ir 2005 m. gegužės 18 d. įsigaliojusio jos VI priedo šalys. Sąjunga nėra MARPOL konvencijos šalis.

               Visos valstybės narės yra 1974 m. Tarptautinės konvencijos dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (SOLAS konvencijos), įsigaliojusios 1980 m. gegužės 25 d., šalys. Sąjunga nėra SOLAS konvencijos šalis.

               Pagal SOLAS konvenciją tapo privalomas Tarptautinis dujas ar kitą žemos pliūpsnio temperatūros kurą naudojančių laivų saugos kodeksas (IGF kodeksas). Jo tikslas – nustatyti tarptautinį standartą laivams, kaip kurą naudojantiems dujas arba žemos pliūpsnio temperatūros skysčius. Kodeksas taikomas visoms sritims, kuriose dėl dujų ar žemos pliūpsnio temperatūros skysčių naudojimo reikalingas ypatingas dėmesys. Kodekse pateikti kriterijai dėl varomųjų ir pagalbinių laivo mechanizmų, kaip kurą naudojančių gamtines dujas, išdėstymo ir įrengimo: jų saugos, patikimumo ir veikimo sklandumo lygis turi prilygti tam, kurį įmanoma pasiekti eksploatuojant panašius naujus įprastinius naftos kuru varomus pagrindinius ir pagalbinius laivo mechanizmus.

               2.2.Tarptautinė jūrų organizacija

               Tarptautinė jūrų organizacija (IMO) yra Jungtinių Tautų specializuotoji agentūra, atsakinga už laivybos saugą ir saugumą ir už jūros taršos iš laivų prevenciją. Ji nustato pasaulinius tarptautinės laivybos saugos, saugumo ir aplinkosauginio veiksmingumo standartus. Pagrindinis jos uždavinys – sukurti visuotinai pripažintą ir visuotinai įgyvendinamą objektyvią ir veiksmingą laivybos pramonės reguliavimo sistemą.

               Prie IMO gali prisijungti bet kuri valstybė; visos ES valstybės narės yra IMO narės. ES santykiai su IMO visų pirma grindžiami bendradarbiavimo susitarimu, kurį 1974 m. sudarė Vyriausybių konsultacijų laivybos klausimais organizacija (IMCO) ir Europos Bendrijų Komisija.

               IMO Jūrų saugumo komitetas yra sudarytas iš visų IMO narių ir posėdžiauja bent kartą per metus. Jis svarsto visus šios organizacijos kompetencijai priskiriamus klausimus, susijusius su pagalbinėmis navigacijos priemonėmis, laivų statyba ir įranga, įgulos komplektavimu atsižvelgiant į saugą, laivų susidūrimo prevencijos taisyklėmis, pavojingųjų krovinių gabenimu, saugios laivybos procedūromis ir reikalavimais, hidrografine informacija, laivų žurnalais ir navigacijos įrašais, jūrų avarijų tyrimu, žmonių bei turto gelbėjimu ir visais kitais su saugia laivyba susijusiais aspektais.

               IMO Jūrų aplinkos apsaugos komitetas taip pat sudarytas iš visų IMO narių ir posėdžiauja bent kartą per metus. Jis sprendžia šios organizacijos kompetencijai priskirtus aplinkosaugos klausimus, susijusius su taršos iš laivų, kuriai taikoma MARPOL konvencija, įskaitant taršą nafta, balkeriais gabenamomis cheminėmis medžiagomis, nuotekomis, šiukšlėmis ir iš laivų į orą išmetamais teršalais (be kita ko, oro teršalais ir išmetamomis šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis), kontrole ir prevencija. Kiti šio komiteto svarstomi klausimai – balastinio vandens tvarkymas, apsaugos nuo užsiteršimo sistemos, laivų perdirbimas, pasirengimas taršos įvykiams ir reagavimas į juos, taip pat specialių teritorijų ir ypač jautrių jūros rajonų nustatymas.

               Tiek IMO Jūrų saugumo komitetas, tiek Jūrų aplinkos apsaugos komitetas užtikrina visų pareigų, jiems nustatytų IMO konvencija, IMO asamblėjos ar IMO tarybos, taip pat bet kokios minėtai taikymo sričiai priskiriamos pareigos, kuri gali būti nustatyta bet kuriuo kitu tarptautiniu dokumentu arba remiantis tuo dokumentu ir kurią pripažįsta IMO, vykdymo mechanizmą. Jūrų saugumo komiteto, Jūrų aplinkos apsaugos komiteto ir jų padalinių sprendimai priimami narių balsų dauguma.

               2.3.Numatomi IMO Jūrų saugumo komiteto aktai

               2021 m. gegužės 5–14 d. MSC 103 sesijoje turi būti priimti JRAB konvencijos ir kodekso, IAP kodekso, FSS kodekso, SOLAS konvencijos III skyriaus ir LSA kodekso pakeitimai.

               Numatomais JRAB konvencijos I/1 taisyklės pakeitimais siekiama įtraukti termino „aukštoji įtampa“ apibrėžtį, o JRAB kodekso A-I/1 poskyrio pakeitimais – iš dalies pakeisti termino „eksploatavimo lygis“ apibrėžtį, įtraukiant elektrotechnikos specialisto pareigas.

               Numatomais 2011 m. IAP kodekso B priedo A dalies 2 priedo pakeitimais siekiama, kad per pirmąją dvigubo korpuso naftos tanklaivių liudijimo atnaujinimo apžiūrą storio matavimai būtų atliekami tik įtartinose vietose.

               Numatomais Apsaugos nuo gaisro sistemų (FSS) kodekso 9 skyriaus pakeitimais siekiama paaiškinti, kad krovininiuose laivuose ir keleivinių laivų kajučių balkonuose įrengtoms atskirai identifikuojamoms gaisro detektorių sistemoms gali būti pritaikytas paprastesnis ir pigesnis segmentinis trikčių izoliavimas.

               2.4.Numatomas IMO Jūrų aplinkos apsaugos komiteto aktas

               2021 m. birželio 10–17 d. MEPC 76 sesijoje turi būti priimti AFS konvencijos pakeitimai. Numatomų pakeitimų tikslas – įtraukti cibutriną į uždraustų nuo apaugimo apsaugančių medžiagų sąrašą. Tai yra ES iniciatyvos rezultatas.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               3.1.Tarptautinės konvencijos dėl jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų pakeitimai

               2019 m. balandžio 29 d. – gegužės 3 d. Londone įvykusioje 6-ojoje Žmogiškųjų išteklių, mokymo ir budėjimo pakomitečio (angl. Sub-Committee on Human Element, Training and Watchkeeping, HTW 6) sesijoje pakomitetis priėmė Tarptautinės transporto darbuotojų federacijos (ITF) prašymą, kuriame siūloma JRAB kodekso A-I/1 poskyryje („Sąvokos ir paaiškinimai“) pateikto termino „eksploatavimo lygis“ apibrėžtyje patikslinti elektrotechnikos specialisto funkcijų eksploatavimo lygį ir į tą poskyrį įtraukti naujo termino „aukštoji įtampa“ apibrėžtį.

               Pakomitetis susitarė dėl termino „aukštoji įtampa“ apibrėžties projekto – pagal HTW 6/13 7 priedą ši apibrėžtis turi būti įtraukta į JRAB konvencijos I/1 taisyklę ir pateikta MSC 102 patvirtinti ir vėliau priimti. Pakomitetis taip pat pritarė JRAB kodekso A-I/1 poskyrio pakeitimo projektui dėl elektrotechnikos specialisto pareigų įtraukimo į termino „eksploatavimo lygis“ apibrėžtį (tai būtų logiškai nuoseklus pakeitimas, susijęs su šių pareigų įtraukimu atliekant 2010 m. Manilos pakeitimus, kaip išdėstyta HTW 6/13 8 priede), kad šis pakeitimo projektas galėtų būti pateiktas MSC 102 patvirtinti ir vėliau priimti.

               MSC 102 sesijoje pakeitimai buvo patvirtinti, o MSC 102 sesijos ataskaitos (MSC 102/24) 13.9 ir 13.10 punktuose nurodyta, kad pakeitimus numatoma priimti MSC 103 sesijoje.

               Sąjunga turėtų pritarti šiems pakeitimams, nes jais paaiškinamas elektrotechnikos specialisto funkcijų eksploatavimo lygis ir nustatoma bendra termino „aukštoji įtampa“ apibrėžtis.

               3.2.Tarptautinio išplėstinės tikrinimo vykdant balkerių ir naftos tanklaivių apžiūras programos kodekso (IAP kodekso) pakeitimai

               7-ojoje sesijoje Laivų projektavimo ir statybos pakomitetis apsvarstė tyrimu paremtą Tarptautinės klasifikacinių bendrovių asociacijos (IACS) pasiūlymą iš dalies pakeisti 2011 m. IAP kodekso su pakeitimais, padarytais rezoliucija MSC.461(101), B priedo A dalies 2 priedą, kad per pirmąją dvigubo korpuso naftos tanklaivių liudijimo atnaujinimo apžiūrą storio matavimus užtektų atlikti tik įtartinose vietose. Po trumpos diskusijos pakomitetis susitarė dėl 7 priede išdėstytų 2011 m. IAP kodekso pakeitimų, kurie turi būti pateikti MSC 102 sesijoje patvirtinti ir vėliau priimti, projekto.

               MSC 102 sesijoje pakeitimai buvo patvirtinti; MSC ataskaitos (MSC 102/24) 17.24 punkte nurodyta, kad pakeitimus numatoma priimti MSC 103 sesijoje. Šis klausimas jau buvo įtrauktas į MSC 102 sesijai skirtą neoficialų ES dokumentą.

               Sąjunga turėtų pritarti šiems pakeitimams, nes pagal juos IACS daugiausia dėmesio galėtų skirti storio matavimams dvigubo korpuso naftos tanklaivių įtartinose vietose.

               3.3.Tarptautinio apsaugos nuo gaisro sistemų kodekso (FSS kodekso) pakeitimai

               MSC 98 sesijoje į pakomitečio dvimetę 2018–2019 m. darbotvarkę ir preliminarią SSE 6 darbotvarkę įtrauktas naujas pasiūlymas dėl FSS kodekso 9 skyriaus pakeitimų, susijusių su krovininių laivų ir keleivinių laivų kajučių balkonų, kuriuose įrengtos atskirai identifikuojamos gaisro detektorių sistemos, trikčių izoliavimo reikalavimais, o jį planuota įgyvendinti 2020 m. (MSC 98/23, 20.34 punktas).

               7-ojoje sesijoje Laivų sistemų ir įrangos pakomitetis (SSE) susitarė dėl Tarptautinio apsaugos nuo gaisro sistemų kodekso (FSS kodekso) 9 skyriaus pakeitimų projekto ir susijusio MSC rezoliucijos projekto, išdėstytų jo ataskaitos SSE 7/21 3 priede, ir susitarė pateikti juos patvirtinti MSC 102 sesijoje.

               MSC 102 sesijoje FSS kodekso 9 skyriaus pakeitimų projektas buvo patvirtintas; MSC ataskaitos (MSC 102/24) 19.8 punkte nurodyta, kad pakeitimus numatoma priimti MSC 103 sesijoje.

               Sąjunga turėtų pritarti šiems pakeitimams, nes jais numatoma įrengti sistemas, kuriose padidinta keleiviniams laivams būtinų atskirai identifikuojamų gaisro detektorių sauga derinama su paprastesniu ir pigesniu segmentiniu trikčių izoliavimu, priimtinu tik krovininiams laivams ir keleivinių laivų kajučių balkonams.

               3.4.Konvencijos dėl apsaugos nuo užsiteršimo sistemų pakeitimai

               MEPC 71 sesijoje priimtas ES prašymas dėl naujo pasiūlymo iš dalies pakeisti 2001 m. Tarptautinės konvencijos dėl laivuose naudojamų kenksmingų apsaugos nuo užsiteršimo sistemų kontrolės (AFS konvencijos) 1 priedą, jame numatant cibutrino kontrolę, ir perdavė jį svarstyti 5-ojoje Taršos prevencijos ir kontrolės pakomitečio sesijoje (PPR 5).

               MEPC 73 sesijoje pažymėta, kad PPR 5 sesijoje iš pradžių susitarta, jog pirminis pasiūlymas (pateiktas Sąjungos vardu dokumente PPR 5/19 kartu su dokumente PPR 5/INF.9 esančia informacija) iš dalies pakeisti AFS konvencijos 1 priedą, jame numatant cibutrino kontrolę, atitinka AFS konvencijos 2 priedo reikalavimus, o vėliau susitarta, kad reikia atlikti išsamesnę cibutrino peržiūrą.

               Po PPR 7 sesijoje vykusių diskusijų pakomitetis susitarė dėl 1) AFS konvencijos 1 priedo (Apsaugos nuo užsiteršimo sistemų kontrolė) pakeitimo projekto, jame numatant cibutrino kontrolę, kaip išdėstyta 6 priedo 1 priede, kad jis būtų apsvarstytas MEPC 75 sesijoje, siekiant nustatyti šiuo metu laužtiniuose skliaustuose nurodytas įsigaliojimo datas ir vėliau jas patvirtinti, ir 2) AFS konvencijos 4 priedo (Apsaugos nuo užsiteršimo sistemų apžiūros ir liudijimų išdavimo reikalavimai) pakeitimų projekto, įskaitant Tarptautinio apsaugos nuo užsiteršimo sistemos liudijimo formos pakeitimų projektą, kad jis būtų apsvarstytas MEPC 75 sesijoje, numatant jį patvirtinti.

               MSC 75 sesijoje patvirtinta AFS konvencijos pakeitimų teksto galutinė redakcija; MEPC ataskaitos (MEPC 75/18) 10.17 punkte nurodyta, kad pakeitimus numatoma priimti MEPC 76 sesijoje. Pozicija pritarti šiems pakeitimams buvo įtraukta į MEPC 75 skirtą neoficialų ES dokumentą.

               Sąjunga paragino šią nuo apaugimo apsaugančią medžiagą, kuria ES dabar prekiauti draudžiama, uždrausti pasauliniu mastu. Todėl Sąjunga turėtų pritarti šiems pakeitimams, nes jais bus nustatytas visuotinis šios medžiagos draudimas ir taip bus pasiektas ES tikslas.

               3.5.Susiję ES teisės aktai ir ES kompetencija

               3.5.1.Tarptautinės konvencijos dėl jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų pakeitimai

               Direktyva 2008/106/EB
                  1
                reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų, jog jūrininkai būtų rengiami bent pagal JRAB konvencijos reikalavimus, ir taikytų privalomą JRAB kodekso A dalį. Šiuo atveju ypač svarbios direktyvos 1 straipsnio 6 ir 7 dalys, kuriose nustatyta konkrečių laivo specialistų atsakomybė už elektros įrangą, ir I priedo I skyriaus 2 punkto 5 papunktis, kuriame nurodoma konkreti su elektromechanika, elektronika ir valdymo įranga susijusi funkcija, kuriai priskiriami kompetencijos standartuose nurodyti gebėjimai. Pakeitimai, kurie turi būti priimti MSC 103 ir kuriais daromi JRAB kodekso A dalies pakeitimai, turės poveikį direktyvos reikalavimams.

               3.5.2.Tarptautinio išplėstinės tikrinimo vykdant balkerių ir naftos tanklaivių apžiūras programos kodekso pakeitimai

               Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 530/2012
                  2
                5 ir 6 straipsnius senesniems negu 15 metų viengubo korpuso naftos tanklaiviams privaloma taikyti IMO būklės įvertinimo sistemą. Kaip atlikti tokį intensyvų įvertinimą, nurodoma Išplėstinėje tikrinimo vykdant balkerių ir naftos tanklaivių apžiūras programoje (Išplėstinėje apžiūrų programoje). Išplėstine apžiūrų programa naudojamasi taikant būklės įvertinimo sistemą, todėl bet kokie pagal Išplėstinę apžiūrų programą atliekamų tikrinimų pakeitimai, pvz., dabartiniai pakeitimai, pagal kuriuos per pirmąją dvigubo korpuso naftos tanklaivių liudijimo atnaujinimo apžiūrą storio matavimai būtų atliekami tik įtartinose vietose, bus automatiškai taikomi pagal Reglamentą (ES) Nr. 530/2012.

               3.5.3.Tarptautinio apsaugos nuo gaisro sistemų kodekso (FSS kodekso) pakeitimai

               Pagal Direktyvos 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų
                  3
                6 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktį A klasės keleiviniams laivams taikomi SOLAS konvencijos su pakeitimais reikalavimai. Pagal SOLAS konvenciją FSS kodeksą keleiviniams laivams taikyti privaloma.

               Todėl FSS kodekso pakeitimai, kurie turi būti priimti MSC 103, turėtų poveikį pagal Direktyvą 2009/45/EB taikomiems reikalavimams.

               3.5.4.Konvencijos dėl apsaugos nuo užsiteršimo sistemų pakeitimai

               Nuo apaugimo apsaugančių produktų tiekimas rinkai ir naudojimas reglamentuojamas ES Biocidinių produktų reglamentu (ES) Nr. 528/2012
                  4
                . Atsižvelgdama į kelių mokslinių tyrimų ir ES lygmeniu atlikto tarpusavio vertinimo rezultatus, 2016 m. sausio 27 d. Komisija priėmė Įgyvendinimo sprendimą (ES) 2016/107
                  5
               , kuriuo visose ES valstybėse narėse ir EEE valstybėse faktiškai draudžiama tiekti rinkai ir naudoti nuo apaugimo apsaugančius dažus, kurių sudėtyje yra cibutrino. Todėl Konvencijos dėl apsaugos nuo užsiteršimo sistemų pakeitimai turės poveikį Reglamentui (ES) 528/2012.

               3.5.5.ES kompetencija

               JRAB kodekso A dalies pakeitimai turėtų poveikį ES teisei taikant Direktyvą 2008/106/EB.

               IAP kodekso pakeitimai turėtų poveikį ES teisei taikant Reglamentą (ES) Nr. 530/2012.

               Tarptautinio apsaugos nuo gaisro sistemų kodekso (FSS kodekso) pakeitimai turėtų poveikį ES teisei taikant Direktyvos 2009/45/EB 6 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktį.

               Tarptautinės konvencijos dėl laivuose naudojamų kenksmingų apsaugos nuo užsiteršimo sistemų kontrolės pakeitimai turėtų poveikį ES teisei taikant Reglamentą (ES) Nr. 528/2012.

               Taigi remiantis SESV 3 straipsnio 2 dalies paskutine sakinio dalimi Sąjunga šioje srityje turi išimtinę kompetenciją, todėl būtina nustatyti Sąjungos poziciją dėl aktų, kuriais priimami pirmiau nurodyti pakeitimai.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               SESV 218 straipsnio 9 dalis taikoma neatsižvelgiant į tai, ar Sąjunga yra organo narė arba susitarimo šalis
                  6
               .

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  7
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               IMO Jūrų saugumo komitetas ir Jūrų aplinkos apsaugos komitetas – pagal susitarimą, t. y. Tarptautinės jūrų organizacijos konvenciją, įsteigti organai.

               Aktai, kuriuos šie du IMO komitetai raginami priimti, yra teisinę galią turintys aktai. Numatomi aktai gali stipriai paveikti visų pirma šių ES teisės aktų turinį:

               –2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/106/EB dėl minimalaus jūrininkų rengimo. Taip yra todėl, kad pagal direktyvą taikoma JRAB kodekso A dalis;

               –2012 m. birželio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 530/2012 dėl dvigubo korpuso arba lygiaverčių dizaino reikalavimų greitesnio įvedimo viengubo korpuso naftos tanklaiviams. Taip yra todėl, kad pagal reglamentą IMO būklės įvertinimo sistemą privaloma taikyti senesniems negu 15 metų viengubo korpuso naftos tanklaiviams. Kaip atlikti tokį intensyvų įvertinimą, nurodoma Išplėstinėje tikrinimo vykdant balkerių ir naftos tanklaivių apžiūras programoje (Išplėstinėje apžiūrų programoje). Išplėstine apžiūrų programa naudojamasi taikant būklės vertinimo sistemą, todėl bet kokie pagal Išplėstinę apžiūrų programą atliekamų tikrinimų pakeitimai pagal Reglamentą (ES) Nr. 530/2012 bus taikomi automatiškai;

               –Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų. Taip yra todėl, kad Direktyvoje 2009/45/EB nustatyta, jog A klasės keleiviniai laivai turi visiškai atitikti SOLAS konvencijos su pakeitimais reikalavimus. Pagal SOLAS konvenciją FSS kodeksą taikyti privaloma;

               –2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo. Taip yra todėl, kad reglamentu visose ES valstybėse narėse ir EEE valstybėse draudžiama tiekti rinkai ir naudoti nuo apaugimo apsaugančius dažus, kurių sudėtyje yra cibutrino.

               Todėl

               –Tarptautinės konvencijos dėl jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų,

               –Tarptautinio išplėstinės tikrinimo vykdant balkerių ir naftos tanklaivių apžiūras programos kodekso,

               –Tarptautinio apsaugos nuo gaisro sistemų kodekso (FSS kodekso),

               –Tarptautinės konvencijos dėl laivuose naudojamų kenksmingų apsaugos nuo užsiteršimo sistemų kontrolės

               pakeitimai turėtų poveikį ES teisei taikant 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/106/EB dėl minimalaus jūrininkų rengimo; 2012 m. birželio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 530/2012 dėl dvigubo korpuso arba lygiaverčių dizaino reikalavimų greitesnio įvedimo viengubo korpuso naftos tanklaiviams; 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų ir 2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo.

               Numatomais aktais susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su jūrų transportu. Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 100 straipsnio 2 dalis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 100 straipsnio 2 dalis kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               2021/0066 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinės jūrų organizacijos Jūrų saugumo komiteto 103-iojoje sesijoje ir Jūrų aplinkos apsaugos komiteto 76-ojoje sesijoje, dėl Tarptautinės konvencijos dėl jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų, Tarptautinio išplėstinės tikrinimo vykdant balkerių ir naftos tanklaivių apžiūras programos kodekso, Tarptautinio apsaugos nuo gaisro sistemų kodekso ir Tarptautinės konvencijos dėl laivuose naudojamų kenksmingų apsaugos nuo užsiteršimo sistemų kontrolės pakeitimų priėmimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Tarptautinės jūrų organizacijos (IMO) konvencija įsigaliojo 1958 m. kovo 17 d.;

               (2)IMO yra specializuota Jungtinių Tautų agentūra, atsakinga už laivybos saugą ir saugumą ir už jūrų ir oro taršos iš laivų prevenciją. Visos ES valstybės narės yra IMO narės. Sąjunga nėra IMO narė;

               (3)pagal IMO konvencijos 28 straipsnio b punktą Jūrų saugumo komitetas gali priimti Tarptautinės konvencijos dėl jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų (JRAB konvencijos)
                  8
                ir Tarptautinės konvencijos dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (SOLAS konvencijos)
                  9
                pakeitimus;

               (4)pagal IMO konvencijos 38 straipsnio a punktą Jūrų aplinkos apsaugos komitetas gali priimti Tarptautinės konvencijos dėl laivuose naudojamų kenksmingų apsaugos nuo užsiteršimo sistemų kontrolės (AFS konvencijos)
                  10
                pakeitimus;

               (5)2021 m. gegužės 5–14 d. vyksiančioje 103-iojoje sesijoje Jūrų saugumo komitetas turi priimti JRAB konvencijos, Tarptautinio išplėstinės tikrinimo vykdant balkerių ir naftos tanklaivių apžiūras programos kodekso (IAP kodekso) ir Tarptautinio apsaugos nuo gaisro sistemų kodekso (FSS kodekso) pakeitimus;

               (6)2021 m. birželio 10–17 d. vyksiančioje 76-ojoje sesijoje Jūrų aplinkos apsaugos komitetas turi priimti AFS konvencijos pakeitimus;

               (7)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jūrų saugumo komiteto 103-iojoje sesijoje, nes JRAB konvencijos ir kodekso, IAP kodekso ir FSS kodekso pakeitimai gali stipriai paveikti Sąjungos teisės aktų, visų pirma Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/106/EB
                  11
               , Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 530/2012
                  12
                ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/45/EB
                  13
               , turinį;

               (8)JRAB konvencijos JRAB kodekso A dalies pakeitimais būtų aiškiau apibrėžtas elektrotechnikos specialisto funkcijų eksploatavimo lygis ir nustatyta bendra termino „aukštoji įtampa“ apibrėžtis. Todėl Sąjunga turėtų pritarti tiems pakeitimams, nes jais paaiškinamos laive dirbančių asmenų funkcijos ir taip užtikrinamas didesnis su įvairiomis pareigomis ir užduotimis susijęs aiškumas;

               (9)iš dalies pakeitus IAP kodekso B priedo A dalies 2 priedą, inspektoriai, dvigubo korpuso naftos tanklaiviuose atlikdami storio matavimus, daugiausia dėmesio galėtų skirti įtartinoms vietoms. Todėl Sąjunga turėtų pritarti šiems pakeitimams, nes jais bus užtikrintas didesnis saugumas jūroje ir sumažinta išsiliejimo rizika nelaimingų atsitikimų atveju;

               (10)FSS kodekso 9 skyriaus pakeitimais būtų numatyta įrengti sistemas, kuriose padidinta keleiviniams laivams būtinų atskirai identifikuojamų gaisro detektorių sauga derinama su paprastesniu ir pigesniu segmentiniu trikčių izoliavimu, priimtinu tik krovininiams laivams ir keleivinių laivų kajučių balkonams. Todėl Sąjunga turėtų pritarti tiems pakeitimams, nes jais bus užtikrinta geresnė laive esančių asmenų apsauga gaisro atveju;

               (11)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jūrų aplinkos apsaugos komiteto 76-ojoje sesijoje, nes AFS konvencijos 1 ir 4 priedų pakeitimai gali stipriai paveikti Sąjungos teisės aktų, visų pirma 2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo, turinį;

               (12)AFS konvencijos 1 ir 4 priedų pakeitimais būtų užtikrintas visuotinis draudimas prekiauti Sąjungoje jau uždrausta nuo apaugimo apsaugančia medžiaga cibutrinu;

               (13)Sąjungos poziciją, veikdamos kartu, turi pareikšti Sąjungos valstybės narės, kurios yra IMO Jūrų saugumo komiteto ir Jūrų aplinkos apsaugos komiteto narės,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinės jūrų organizacijos (IMO) Jūrų saugumo komiteto 103-iojoje sesijoje, yra pritarti:

               (a)IMO dokumento MSC 102/24 7 ir 8 prieduose išdėstytų Tarptautinės konvencijos dėl jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų pakeitimų priėmimui;

               (b)IMO dokumento MSC 102/24 15 priede išdėstytų Tarptautinio išplėstinės tikrinimo vykdant balkerių ir naftos tanklaivių apžiūras programos kodekso pakeitimų priėmimui ir

               (c)IMO dokumento MSC 102/24 20 priede išdėstytų Tarptautinio apsaugos nuo gaisro sistemų kodekso pakeitimų priėmimui.

               2 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi IMO Jūrų aplinkos apsaugos komiteto 76-ojoje sesijoje, yra pritarti IMO dokumento MEPC 75/18 7 priede išdėstytų Tarptautinės konvencijos dėl laivuose naudojamų kenksmingų apsaugos nuo užsiteršimo sistemų kontrolės pakeitimų priėmimui.

               3 straipsnis

               1.1 straipsnyje nurodytą poziciją, veikdamos kartu, pareiškia Sąjungos valstybės narės, kurios yra IMO Jūrų saugumo komiteto narės.

               2.2 straipsnyje nurodytą poziciją, veikdamos kartu, pareiškia Sąjungos valstybės narės, kurios yra IMO Jūrų aplinkos apsaugos komiteto narės.

               4 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 323, 2008 12 3, p. 33–61.

                     (2)

                        OL L 172, 2012 6 30, p. 3–9.

                     (3)

                        OL L 163, 2009 6 25, p. 1–140.

                     (4)

                        OL L 167, 2012 6 27, p. 1–123.

                     (5)

                        OL L 21, 2016 1 28, p. 81–82.

                     (6)

                        Sprendimo Vokietija prieš Tarybą (OIV), C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64 punktas.

                     (7)

                        Sprendimo Vokietija prieš Tarybą (OIV), C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (8)

                        JRAB konvencija įsigaliojo 1984 m. balandžio 28 d.

                     (9)

                        SOLAS konvencija įsigaliojo 1980 m. gegužės 25 d.

                     (10)

                        AFS konvencija įsigaliojo 2008 m. rugsėjo 17 d.

                     (11)

                        2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/106/EB dėl minimalaus jūrininkų rengimo (OL L 323, 2008 12 3, p. 33).

                     (12)

                        2012 m. birželio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 530/2012 dėl dvigubo korpuso arba lygiaverčių dizaino reikalavimų greitesnio įvedimo viengubo korpuso naftos tanklaiviams (OL L 172, 2012 6 30, p. 3).

                     (13)

                        2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų (OL L 163, 2009 6 25, p. 1).


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 06 21
            COM(2021) 314 final
            2021/0147(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu Prekybos komitete, įsteigtame Europos Sąjungos ir Vietnamo Socialistinės Respublikos laisvosios prekybos susitarimu, dėl Prekybos komiteto darbo tvarkos taisyklių priėmimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu Europos Sąjungos ir Vietnamo Socialistinės Respublikos laisvosios prekybos susitarimu (toliau – Susitarimas) įsteigtame Prekybos komitete, dėl numatomo Prekybos komiteto darbo tvarkos taisyklių priėmimo.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Europos Sąjungos ir Vietnamo Socialistinės Respublikos laisvosios prekybos susitarimas

               Susitarimu sukuriama Sąjungos ir Vietnamo laisvosios prekybos erdvė. Jo tikslai – liberalizuoti ir lengvinti Šalių tarpusavio prekybą ir investicijas. Šie tikslai yra dalis platesnio Šalių pasiryžimo stiprinti savo ekonominius, prekybos ir investicinius ryšius, atsižvelgiant į darnaus vystymosi tikslą, ir skatinti prekybą bei investicijas pagal Susitarimą, atsižvelgiant į aukštą aplinkos ir darbo apsaugos lygį ir atitinkamus tarptautiniu mastu pripažintus standartus bei susitarimus. Susitarimas įsigaliojo 2020 m. rugpjūčio 1 d.

               2.2.Prekybos komitetas

               Susitarimo 17.1 straipsniu įsteigiamas Prekybos komitetas. Susitarimo 17.2 straipsniu įsteigiami penki specialieji komitetai: Prekybos prekėmis komitetas, Muitinės komitetas, Sanitarijos ir fitosanitarijos priemonių komitetas, Investicijų, prekybos paslaugomis, elektroninės prekybos ir viešųjų pirkimų komitetas ir Prekybos ir darnaus vystymosi komitetas. 17.3 straipsniu taip pat įsteigiamos dvi darbo grupės: Intelektinės nuosavybės teisių, įskaitant geografines nuorodas, darbo grupė ir Variklinių transporto priemonių ir jų dalių darbo grupė.

                  Prekybos komitetą sudaro Šalių atstovai ir jis posėdžiauja kartą per metus, nebent jis nuspręstų kitaip, arba skubos atvejais Šalies prašymu. Prekybos komitetui bendrai pirmininkauja Vietnamo pramonės ir prekybos ministras ir už prekybą atsakingas Europos Komisijos narys.

                  Prekybos komitetas, specialieji komitetai ir darbo grupės yra atsakingi už Susitarimo įgyvendinimą ir taikymą atitinkamose srityse.

               2.3.Numatomas Prekybos komiteto aktas

               Pagal Susitarimo 17.1 straipsnio 4 dalies f punktą Prekybos komitetas gali priimti savo darbo tvarkos taisykles (toliau – numatomas aktas).

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi, turėtų būti siekiama priimti Prekybos komiteto darbo tvarkos taisykles, kaip numatyta Susitarime.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  1
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Prekybos komitetas yra organas, įsteigtas susitarimu, būtent Europos Sąjungos ir Vietnamo Socialistinės Respublikos laisvosios prekybos susitarimu.

               Sprendimas, kurį turi priimti Prekybos komitetas, yra teisinę galią turintis aktas.

               Numatomas aktas yra privalomas ir juo Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su bendra prekybos politika ir tarptautiniu transportu.

                  Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač jos 91 straipsnio 1 dalis, 100 straipsnio 2 dalis ir 207 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa.

               4.3.Išvada

                  Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 91 straipsnio 1 dalis, 100 straipsnio 2 dalis ir 207 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               5.Numatomo akto skelbimas

               Prekybos komiteto sprendimą numatoma paskelbti, kai jis bus priimtas.

               2021/0147 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu Prekybos komitete, įsteigtame Europos Sąjungos ir Vietnamo Socialistinės Respublikos laisvosios prekybos susitarimu, dėl Prekybos komiteto darbo tvarkos taisyklių priėmimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnio 1 dalį, 100 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Europos Sąjungos ir Vietnamo Socialistinės Respublikos laisvosios prekybos susitarimas (toliau – Susitarimas) buvo Sąjungos sudarytas Tarybos sprendimu (ES) 2020/753
                  2
                ir įsigaliojo 2020 m. rugpjūčio 1 d.;

               (2)pagal Susitarimo 17.1 straipsnio 4 dalies f punktą Prekybos komitetas gali priimti savo darbo tvarkos taisykles;

               (3)Susitarime numatyta, kad savo pirmame posėdyje Prekybos komitetas turi priimti savo darbo tvarkos taisykles;

               (4)todėl, siekiant užtikrinti veiksmingą Susitarimo įgyvendinimą, tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Prekybos komitete, grindžiamą pridedamu Prekybos komiteto sprendimo dėl darbo tvarkos taisyklių projektu,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu Prekybos komiteto, įsteigto Europos Sąjungos ir Vietnamo Socialistinės Respublikos laisvosios prekybos susitarimu, pirmame posėdyje dėl Prekybos komiteto darbo tvarkos taisyklių priėmimo, grindžiama prie šio sprendimo pridedamu Prekybos komiteto sprendimo projektu.

               2 straipsnis

               Priimtas Prekybos komiteto sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (2)

                        OL L 186, 2020 6 12, p. 1.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 06 21
            COM(2021) 314 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu Prekybos komitete, įsteigtame Europos Sąjungos ir Vietnamo Socialistinės Respublikos laisvosios prekybos susitarimu, dėl Prekybos komiteto darbo tvarkos taisyklių priėmimo

               PRIEDĖLIS

               PREKYBOS KOMITETO
               SPRENDIMAS Nr. […/2021]

               ...

               dėl darbo tvarkos taisyklių priėmimo

               PREKYBOS KOMITETAS,

               atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Vietnamo Socialistinės Respublikos laisvosios prekybos susitarimą, ypač į jo 17.1 straipsnio 4 dalies f punktą,

               kadangi:

               (1)pagal Susitarimo 17.1 straipsnio 4 dalies f punktą Prekybos komitetas gali priimti savo darbo tvarkos taisykles,

               NUSPRENDĖ:

               1.Priimamos priede pateiktos Prekybos komiteto darbo tvarkos taisyklės.

               2.Šis sprendimas įsigalioja [dėl datos bus susitarta].

               Priimta ...

                        Prekybos komiteto vardu

                        Bendrapirmininkiai

               PRIEDAS

               PREKYBOS KOMITETO DARBO TVARKOS TAISYKLĖS

               nustatytos Europos Sąjungos ir Vietnamo Socialistinės Respublikos laisvosios prekybos susitarimo 17.1 straipsniu

               1 STRAIPSNIS

               Prekybos komiteto vaidmuo ir pavadinimas

               1.
                     Europos Sąjungos ir Vietnamo Socialistinės Respublikos laisvosios prekybos susitarimo (toliau – Susitarimas) 17.1 straipsniu įsteigtas komitetas yra atsakingas už visus Susitarimo 17.1 straipsnyje nurodytus klausimus.

               2.
                     Šis komitetas jo dokumentuose, įskaitant sprendimus ir rekomendacijas, vadinamas Prekybos komitetu.

               2 STRAIPSNIS

               Sudėtis ir pirmininkas

               1.
                     Pagal Susitarimo 17.1 straipsnio 1 dalį Prekybos komitetą sudaro Europos Sąjungos ir Vietnamo Socialistinės Respublikos atstovai.

               2.
                     Prekybos komitetui bendrai pirmininkauja už prekybą atsakingas Europos Komisijos narys ir Vietnamo pramonės ir prekybos ministras arba atitinkami jų atstovai.

               3.
                     Jeigu Prekybos komitetui bendrai pirmininkauja atitinkami atstovai, kiekviena Šalis praneša kitai Šaliai už bendrą pirmininkavimą Prekybos komitetui atsakingo įgaliotojo pareigūno vardą, pavardę, pareigas ir kontaktinius duomenis. Laikoma, kad šis įgaliotasis pareigūnas yra įgaliotas atstovauti Šaliai iki tos dienos, kurią Šalis praneša kitai Šaliai apie naują bendrapirmininkį.

               3 STRAIPSNIS

               Sekretoriatas

               1.
                     Kiekvienos Šalies už prekybą atsakingų tarnybų pareigūnai kartu atlieka Prekybos komiteto sekretoriato funkcijas.

               2.
                     Sekretoriatas veikia kaip ryšių centras ir tarpininkas organizuojant Prekybos komiteto darbą, kaip nurodyta šiose darbo tvarkos taisyklėse.

               3.
                     Kiekviena Šalis praneša kitai Šaliai Prekybos komiteto sekretoriato nario pareigas einančio tai Šaliai atstovaujančio pareigūno vardą, pavardę, pareigas ir kontaktinius duomenis. Laikoma, kad šis pareigūnas Šaliai sekretoriate atstovauja iki tos dienos, kurią Šalis praneša kitai Šaliai apie naują sekretoriato narį.

               4 STRAIPSNIS

               Posėdžiai

               1.
                     Prekybos komitetas posėdžiauja pagal Susitarimo 17.1 straipsnio 2 dalį. Konkrečiai, Prekybos komitetas posėdžiauja kartą per metus, nebent jis nuspręstų kitaip, arba skubos atvejais Šalies prašymu.

               2.
                     Posėdžius sušaukia posėdį rengiančiai Šaliai atstovaujantis bendrapirmininkis.

               3.
                     Posėdis gali būti organizuojamas dalyviams atvykstant asmeniškai, surengiant vaizdo konferenciją arba bet kokiomis kitomis priemonėmis.

               5 STRAIPSNIS

               Delegacijos

               Kiekvienos Šalies Prekybos komiteto sekretoriato narys praneša kitos Šalies sekretoriato nariui apie numatomą Europos Sąjungos ir Vietnamo delegacijų sudėtį, jei įmanoma, likus ne mažiau kaip 14 dienų iki posėdžio. Sąrašuose nurodomas kiekvieno delegacijos nario vardas, pavardė ir pareigos.

               6 STRAIPSNIS

               Posėdžių darbotvarkė

               1.
                     Prekybos komiteto sekretoriatas, remdamasis posėdį rengiančios Šalies sekretoriato nario pateiktu pasiūlymu, parengia preliminarią kiekvieno posėdžio darbotvarkę, o kitai Šaliai nustatomas terminas pastaboms pateikti. Jei įmanoma, preliminari darbotvarkė parengiama likus 30 dienų iki posėdžio, bet ne vėliau kaip likus 14 dienų iki posėdžio.

               2.
                     Prekybos komitetas darbotvarkę tvirtina kiekvieno posėdžio pradžioje. Į preliminarią darbotvarkę neįtraukti klausimai į darbotvarkę gali būti įtraukiami bendru sutarimu.

               7 STRAIPSNIS

               Protokolas

               1.
                     Jei bendrapirmininkiai nenusprendžia kitaip, kiekvieno posėdžio protokolo projektą per 15 dienų nuo posėdžio pabaigos parengia posėdį rengiančios Šalies sekretoriato narys. Protokolo projektas perduodamas kitos Šalies sekretoriato nariui, kad ta Šalis pateiktų savo pastabas.

               2.
                     Protokole paprastai apibendrinamas kiekvienas darbotvarkės punktas ir, kai taikoma, nurodomi:

               a)
                     visi Prekybos komitetui pateikti dokumentai;

               b)
                     bet kokie pareiškimai, kuriuos įtraukti į protokolą paprašė vienas iš Prekybos komiteto bendrapirmininkių, ir

               c)
                     priimti sprendimai, pateiktos rekomendacijos, pareiškimai, dėl kurių sutarta, ir konkrečiais klausimais priimtos išvados.

               3.
                     Protokole pateikiamas visų Prekybos komiteto sprendimų, priimtų nuo paskutinio Komiteto posėdžio taikant rašytinę procedūrą pagal 8 straipsnio 2 dalį, sąrašas.

               4.
                     Protokolo priede taip pat pateikiamas visų Prekybos komiteto posėdžio dalyvių vardų, pavardžių, prievardžių ir pareigų sąrašas.

               5.
                     Posėdį rengiančios Šalies sekretoriato narys patikslina protokolo projektą atsižvelgdamas į gautas pastabas ir Šalys patikslintą protokolo projektą patvirtina per 30 dienų nuo posėdžio dienos arba iki bet kurios kitos bendrapirmininkių sutartos dienos. Kai protokolas patvirtinamas, sekretoriatas parengia du protokolo originalus ir kiekviena Šalis gauna po vieną protokolo originalą.

               6.
                     Kai šios taisyklės taikomos specialiųjų komitetų posėdžiams, specialiųjų komitetų posėdžių protokolai pateikiami paskesniuose Prekybos komiteto posėdžiuose.

               8 STRAIPSNIS

               Sprendimai ir rekomendacijos

               1.
                     Prekybos komitetas gali priimti sprendimus ir rekomendacijas visais Susitarime numatytais klausimais. Prekybos komitetas sprendimus ir rekomendacijas priima bendru sutarimu, kaip numatyta Susitarimo 17.4 straipsnyje.

               2.
                     Laikotarpiu tarp posėdžių Prekybos komitetas sprendimus ar rekomendacijas gali priimti laikydamasis rašytinės procedūros.

               3.
                     Sprendimo ar rekomendacijos projekto tekstą bendrapirmininkis kitam bendrapirmininkiui pateikia surašytą Prekybos komiteto darbo kalba. Kita Šalis pritarimą sprendimo ar rekomendacijos projektui turi pareikšti per vieną mėnesį arba siūlančiosios Šalies nurodytą ilgesnį laikotarpį. Jei kita Šalis pritarimo nepareiškia, siūlomas sprendimas ar rekomendacija aptariami ir gali būti priimti kitame Prekybos komiteto posėdyje. Sprendimų ar rekomendacijų projektai laikomi priimtais kitai Šaliai pareiškus pritarimą, o jų priėmimas patvirtinamas įrašu Komiteto posėdžio protokole pagal 7 straipsnio 2 dalį.

               4.
                     Kai pagal Susitarimą Prekybos komitetas yra įgaliotas priimti sprendimus ar rekomendacijas, tokie aktai atitinkamai vadinami sprendimais arba rekomendacijomis. Prekybos komiteto sekretoriatas tokiems sprendimams ar rekomendacijoms suteikia eilės numerį, nurodo jų priėmimo datą ir apibūdina jų dalyką. Kiekviename sprendime ar rekomendacijoje nurodoma jų įsigaliojimo data.

               5.
                     Prekybos komiteto priimti sprendimai ir rekomendacijos parengiami dviem egzemplioriais, kurių autentiškumą patvirtina bendrapirmininkiai, ir kiekvienai Šaliai perduodamas vienas egzempliorius.

               9 STRAIPSNIS

               Skaidrumas

               1.
                     Šalys bendru sutarimu gali nuspręsti rengti viešus posėdžius.

               2.
                     Kiekviena Šalis gali nuspręsti, ar Prekybos komiteto sprendimus ir rekomendacijas skelbti savo atitinkamame oficialiajame leidinyje ar internete.

               3.
                     Visi Šalies pateikti dokumentai turėtų būti laikomi konfidencialiais, nebent ta Šalis nuspręstų kitaip.

               4.
                     Preliminarios posėdžių darbotvarkės skelbiamos viešai prieš Prekybos komiteto posėdžius. Pagal 7 straipsnį suderinti posėdžių protokolai skelbiami viešai.

               5.
                     2–4 dalyse nurodyti dokumentai skelbiami ir atskleidžiami laikantis kiekvienos Šalies taikomų duomenų apsaugos taisyklių ir Susitarimo 17.15 straipsnio.

               10 STRAIPSNIS

               Kalbos

               1.
                     Prekybos komiteto darbo kalba yra anglų kalba.

               2.
                     Prekybos komitetas sprendimus dėl Susitarimo keitimo arba aiškinimo priima Susitarimo autentiškų tekstų kalbomis. Visi kiti Prekybos komiteto sprendimai, įskaitant sprendimą, kuriuo priimamos šios darbo tvarkos taisyklės, priimami 1 dalyje nurodyta darbo kalba.

               3.
                     Kiekviena Šalis atsako už sprendimų ir kitų dokumentų vertimą raštu į savo oficialiąją (-iąsias) kalbą (-as), jei to reikalaujama pagal šį straipsnį, ir padengia su tokiu vertimu raštu susijusias išlaidas.

               11 STRAIPSNIS

               Išlaidos

               1.
                     Kiekviena Šalis padengia visas dėl dalyvavimo Prekybos komiteto posėdžiuose patirtas išlaidas – visų pirma personalo, kelionių ir pragyvenimo išlaidas, taip pat vaizdo konferencijų arba telekonferencijų, pašto ir telekomunikacijų išlaidas.

               2.
                     Posėdžių organizavimo ir dokumentų dauginimo išlaidas apmoka posėdį rengianti Šalis.

               3.
                     Vertimo žodžiu į Prekybos komiteto darbo kalbą ir iš tos kalbos paslaugų teikimo per posėdžius išlaidas padengia posėdį rengianti Šalis.

               12 STRAIPSNIS

               Specialieji komitetai ir darbo grupės

               1.
                     Prekybos komitetui raštu pranešama apie pagal Susitarimą įsteigtų specialiųjų komitetų ar darbo grupių paskirtus ryšių centrus. Visa susijusi korespondencija, dokumentai ir pranešimai, kuriais dėl Susitarimo įgyvendinimo tarpusavyje keičiasi kiekvieno specialiojo komiteto ir darbo grupės ryšių centrai, vienu metu perduodami Prekybos komiteto sekretoriatui.

               2.
                     Pagal Susitarimo 17.2 straipsnio 6 dalį specialusis komitetas Prekybos komitetui praneša apie kiekvieno savo posėdžio rezultatus ir išvadas.

               13 STRAIPSNIS

               Darbo tvarkos taisyklių keitimas

               Šios darbo tvarkos taisyklės gali būti keičiamos raštu Prekybos komiteto sprendimu pagal 8 straipsnį.

               14 STRAIPSNIS

               Jungtiniam komitetui teikiama informacija

               Pagal Susitarimo 17.1 straipsnio 5 dalį Prekybos komitetas atitinkamai apie savo ir specialiųjų komitetų veiklą informuoja pagal Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą įsteigtą Jungtinį komitetą, kuris yra bendros institucinės struktūros dalis, reguliariai rengiamuose Jungtinio komiteto posėdžiuose.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 09 29
            COM(2021) 612 final
            2021/0311(NLE)

            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl Europos Sąjungos ir Baltarusijos Respublikos susitarimo dėl vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo taikymo dalinio sustabdymo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               ES ir Baltarusijos Respublikos susitarimas dėl vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo (toliau – Susitarimas dėl vizų režimo supaprastinimo) įsigaliojo 2020 m. liepos 1 d.
                  1
                kartu su Readmisijos susitarimu
                  2
               . Susitarimo dėl vizų režimo supaprastinimo tikslas – abipusiškumo pagrindu supaprastinti vizų ne ilgesniam kaip 90 dienų per 180 dienų buvimo laikotarpiui išdavimo tvarką Sąjungos ir Baltarusijos piliečiams.

               Susitarimu dėl vizų režimo supaprastinimo prisidedama prie žmonių tarpusavio ryšių stiprinimo ir bendrų vertybių, įskaitant žmogaus teises ir ES demokratines vertybes, puoselėjimo. Susitarimo dėl vizų režimo supaprastinimo preambulėje pabrėžiama pagrindinių principų, kuriais reglamentuojamas ES ir Baltarusijos bendradarbiavimas, taip pat prievolių ir atsakomybės (įskaitant pagarbą žmogaus teisėms ir demokratijos principams), kylančių iš atitinkamų tarptautinių dokumentų, kurie joms yra privalomi, svarba.

               2020 m. spalio 12 d. Taryba priėmė išvadas dėl ES atsako į įvykius Baltarusijoje
                  3
               . Šiose išvadose Taryba pakartojo, kad 2020 m. rugpjūčio 9 d. prezidento rinkimai nebuvo nei laisvi, nei sąžiningi, o Baltarusijos režimas neturi demokratinio legitimumo. Taryba pakartojo visiškai remianti Baltarusijos suverenitetą ir nepriklausomybę ir pabrėžė demokratinę Baltarusijos žmonių teisę išrinkti prezidentą laisvuose ir sąžininguose rinkimuose be išorės kišimosi. Išvadose taip pat primintos ribojamosios priemonės, kurias sudaro draudimas keliauti ir turto įšaldymas, taikomos 40 asmenų, atsakingų už prezidento rinkimų klastojimą ir smurtinį susidorojimą su taikiais protestuotojais, ir nurodyta, kad ES yra pasirengusi nustatyti papildomų ribojamųjų priemonių prieš subjektus ir aukšto rango pareigūnus, įskaitant A. Lukašenką
                  4
               .

               ES apribojo dvišalį bendradarbiavimą su centrinio lygmens Baltarusijos valdžios institucijomis, padidino paramą Baltarusijos gyventojams ir pilietinei visuomenei ir atitinkamai pritaikė savo dvišalę finansinę pagalbą. Taikydama šias priemones, ES nedelsdama skyrė papildomų finansinių išteklių smurto aukoms, pilietinės visuomenės organizacijoms ir nepriklausomai žiniasklaidai.

               Susidorojimas su opozicijos aktyvistais, pilietinės visuomenės organizacijomis, žmogaus teisių gynėjais ir nepriklausoma žiniasklaida tęsiasi. 2021 m. rugsėjo mėn. viduryje buvo daugiau kaip 670 politinių kalinių ir jų skaičius didėja kiekvieną savaitę. Jiems keliamos politiniais motyvais grindžiamos bylos, kurios neretai skubotai nagrinėjamos už uždarų durų priimant gėdingus nuosprendžius ir skiriant daugelio metų laisvės atėmimo bausmes.

               Susitarimas dėl vizų režimo supaprastinimo toliau taikomas, o Jungtinio vizų režimo supaprastinimo komiteto, turinčio stebėti Susitarimo įgyvendinimą, įsteigimas atidėtas.

               Reaguodama į tebesitęsiančias žiaurias represijas prieš visus Baltarusijos visuomenės sluoksnius, visų pirma 2021 m. gegužės 23 d. įvykdytą keleivinio orlaivio užgrobimą, ES uždraudė Baltarusijos vežėjams skristi virš ES oro erdvės ir naudotis ES oro uostais
                  5
               , priėmė ketvirtą sankcijų dokumentų rinkinį, kuriame išvardyti asmenys ir subjektai
                  6
               , ir tikslines ekonomines sankcijas
                  7
               .

               Po šių priemonių Baltarusijos valdžios institucijos ėmėsi atsakomųjų veiksmų ir paskelbė sustabdančios dalyvavimą Rytų partnerystėje, o 2021 m. birželio 28 d. – sustabdančios Readmisijos susitarimo su ES galiojimą. Be to, Baltarusija atšaukė konsultacijoms savo ambasadorių Sąjungoje, paprašė atšaukti konsultacijoms ES ambasadorių Briuselyje ir paskelbė, kad Europos institucijų atstovams ir asmenims iš ES, prisidėjusiems rengiant sankcijas, bus draudžiama atvykti į Baltarusiją. Baltarusijos valdžios institucijos pareikalavo sustabdyti valstybių narių kultūros institucijų veiklą. Baltarusija taip pat pareiškė svarstysianti kitas galimas atsakomąsias priemones. Be to, 2021 m. rugsėjo 8 d. Baltarusijos parlamentui pateiktas įstatymo projektas dėl Readmisijos susitarimo su ES galiojimo sustabdymo.

               Nors padėtis prie ES išorės sienų su Baltarusija stabilizavosi atvykėlių skaičiaus atžvilgiu, be kita ko, dėl sustabdytų tiesioginių skrydžių iš Bagdado į Minską, ji išlieka įtempta, o migracijos spaudimas tebėra didelis, nes sustabdytų bandymų neteisėtai kirsti sieną skaičius išlieka didelis. 2021 m. rugsėjo 19 d. duomenimis, Lietuvos ir Baltarusijos sieną neteisėtai kirto 4 145 asmenys; šis skaičius yra 56 kartus didesnis nei 2020 m. Daugiau nei pusė Lietuvos sieną su Baltarusija kirtusių trečiųjų šalių piliečių atvyko iš Irako (2 805), taip pat atvyko daug Kongo Brazavilio, Kamerūno piliečių, o nedidelę procentinę dalį sudarė Sirijos, Irano ir Afganistano piliečiai. Kalbant apie Lenkiją, per tą patį laikotarpį sieną su Baltarusija kirto 1 493 trečiųjų šalių piliečiai. Palyginti su 2020 m., šis skaičius yra 23 kartus didesnis. Analogiškai daugiausia atvykėlių yra iš Irako, bet taip pat atvyko daugiau Afganistano piliečių. Vis dėlto santykinai didžiausio padidėjimo būta Latvijoje: 2020 m. joje nustatyti trys neteisėto sienos kirtimo atvejai, o 2021 m. – 377. Ta pati tendencija būdinga ir prieglobsčio prašymams. Palyginti su tuo pačiu praėjusių metų laikotarpiu, 2021 m. Lietuvoje užregistruota 14 kartų daugiau prieglobsčio prašymų (2 399), daugiausia pateiktų Irako piliečių (50 proc.). Lenkijoje užregistruota 131 proc. daugiau prieglobsčio prašymų (4 109), o dažniausia prieglobsčio prašo afganistaniečiai (33 proc.), taip pat baltarusiai (29 proc.) ir rusai (18 proc.). Analogiškai Latvija gavo 465 prieglobsčio prašymus, t. y. beveik 6 kartus daugiau nei 2020 m.

               Toks staigus padidėjimas leidžia manyti, kad režimas skatina neteisėtą migraciją politiniais tikslais, visų pirma keršydamas Lietuvai, Lenkijai ir Latvijai už jų poziciją Baltarusijos atžvilgiu. Į Baltarusijos veiksmus prieš ES valstybes nares reikia reaguoti vieningai.

               2.SIŪLOMOS PRIEMONĖS

               Susitarimas dėl vizų režimo supaprastinimo buvo sudarytas remiantis prielaida, kad pagarba žmogaus teisėms ir demokratijos principams yra vienas pagrindinių principų, kuriais grindžiamas Sąjungos ir Baltarusijos bendradarbiavimas, taip pat jų prievolės ir atsakomybė
                  8
               . Tiek Sąjunga, tiek Baltarusija pripažino, kad Susitarimas dėl vizų režimo supaprastinimo neturėtų skatinti neteisėtos migracijos, kartu ypatingą dėmesį skiriant saugumui ir readmisijai
                  9
               .

               Atsižvelgiant į pirmiau nurodytas aplinkybes, Baltarusija pažeidžia šiuos principus. Baltarusija ne tik kelia pavojų Sąjungos ir jos valstybių narių tarpusavio santykiams, bet ir eskalavo žmogaus teisių pažeidimus, kurie prieštarauja jos tarptautiniams įsipareigojimams
                  10
               .

               Todėl tinkama priemonė yra sustabdyti tam tikrų Susitarimo dėl vizų režimo supaprastinimo straipsnių taikymą prašymą pateikiantiems tam tikrų konkrečių kategorijų asmenims, t. y:

               i) Baltarusijos oficialių delegacijų nariams, taip pat nuolatiniams tokių delegacijų nariams, kurie pagal oficialų Baltarusijai adresuotą kvietimą turėtų dalyvauti oficialiuose susitikimuose, konsultacijose, derybose arba mainų programose, taip pat renginiuose, kuriuos vienos iš valstybių narių teritorijoje organizuoja tarpvyriausybinės organizacijos;

               ii) Baltarusijos nacionalinės ir regioninės vyriausybės ir parlamentų, Baltarusijos Konstitucinio Teismo ir Baltarusijos Aukščiausiojo Teismo nariams, vykdantiems savo pareigas.

               Todėl turėtų būti sustabdytas toliau nurodytų Susitarimo dėl vizų režimo supaprastinimo straipsnių taikymas: 4 straipsnio „Kelionės tikslą patvirtinantys dokumentai“ 1 dalies a punkto, 5 straipsnio „Daugkartinių vizų išdavimas“ 1 dalies a ir b punktų ir 2 dalies a punkto ir 6 straipsnio „Prašymo išduoti vizą tvarkymo mokestis“ 3 dalies a ir b punktų.

               Įsigaliojus Tarybos sprendimui, šiuose straipsniuose nustatytų konkrečių taisyklių taikymas bus sustabdytas. Todėl vietoj jų bus taikomos bendrosios Vizų kodekso taisyklės
                  11
               .

               Kitų Susitarimo dėl vizų režimo supaprastinimo nuostatų taikymas nestabdomas, o jomis numatytas supaprastinimas paprastų Baltarusijos piliečių atžvilgiu bus taikomas ir toliau. Tai leis palaikyti „žmonių tarpusavio ryšius“. Vis dėlto Susitarimo dėl vizų režimo supaprastinimo nuostatos, kurių taikymas nėra sustabdytas, neturėtų būti naudojamos siekiant apeiti Tarybos sprendimo dėl Susitarimo dėl vizų režimo supaprastinimo taikymo dalinio sustabdymo tikslą. Valstybės narės turėtų pranešti Komisijai apie bandymus apeiti Susitarimo dėl vizų režimo supaprastinimo taikymo dalinį sustabdymą arba įtariamą apėjimą.

               3.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               Šio pasiūlymo procedūrinis teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalis. Materialinis teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 77 straipsnio 2 dalies a punktas.

               Be to, Susitarimo dėl vizų režimo supaprastinimo 14 straipsnio 5 dalyje nustatyta, kad „[k]iekviena Šalis gali visiškai arba iš dalies sustabdyti šio susitarimo taikymą. Apie sprendimą dėl sustabdymo kitai Šaliai pranešama ne vėliau kaip likus 48 valandoms iki tokio sprendimo įsigaliojimo. Šio susitarimo taikymą sustabdžiusi Šalis iš karto informuoja kitą Šalį, jeigu sustabdymo priežastys nustoja galioti“.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Netaikoma.

               •Pagalbos proporcingumas

                  Šiuo pasiūlymu neviršijama to, kas būtina siekiamam tikslui pasiekti, t. y. sustabdyti tam tikrų galiojančių supaprastintų reikalavimų taikymą Baltarusijos pareigūnams, tuo pat metu toliau padedant paprastiems Baltarusijos piliečiams jiems taikant supaprastintas vizų išdavimo procedūras.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Dėl šio pasiūlymo ES biudžetas nepatirs papildomų išlaidų.

               2021/0311 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl Europos Sąjungos ir Baltarusijos Respublikos susitarimo dėl vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo taikymo dalinio sustabdymo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies a punktą ir 218 straipsnio 9 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)2020 m. liepos 1 d. įsigaliojo Europos Sąjungos ir Baltarusijos Respublikos susitarimas dėl vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo
                  12
                (toliau – Susitarimas) ir Europos Sąjungos ir Baltarusijos Respublikos susitarimas dėl be leidimo gyvenančių asmenų readmisijos
                  13
                (toliau – Readmisijos susitarimas);

               (2)Susitarimo tikslas – abipusiškumo pagrindu supaprastinti vizų ne ilgesniam kaip 90 dienų per 180 dienų buvimo laikotarpiui išdavimo tvarką Sąjungos ir Baltarusijos piliečiams. Susitarimu prisidedama prie žmonių tarpusavio ryšių stiprinimo ir bendrų vertybių, įskaitant žmogaus teises ir demokratijos principus, puoselėjimo;

               (3)Susitarimo 14 straipsnio 5 dalyje nustatyta, kad bet kuri šalis gali visiškai arba iš dalies sustabdyti Susitarimo taikymą. Apie sprendimą dėl sustabdymo kitai šaliai turi būti pranešama ne vėliau kaip likus 48 valandoms iki tokio sprendimo įsigaliojimo. Šio Susitarimo taikymą sustabdžiusi šalis turi iš karto informuoti kitą šalį, jeigu sustabdymo priežastys nustoja galioti;

               (4)reaguodama į tebesitęsiančias žiaurias represijas prieš visus Baltarusijos visuomenės sluoksnius, visų pirma 2021 m. gegužės 23 d. įvykdytą keleivinio orlaivio užgrobimą, Sąjunga uždraudė Baltarusijos vežėjams skristi virš ES oro erdvės ir naudotis Sąjungos oro uostais, priėmė ketvirtą sankcijų dokumentų rinkinį, kuriame išvardyti asmenys ir subjektai, ir tikslines ekonomines sankcijas pagal Reglamentą (EB) Nr. 765/2006
                  14
                ir Sprendimą 2012/642/BUSP
                  15
               ;

               (5)po šių priemonių Baltarusija ėmėsi atsakomųjų veiksmų ir paskelbė stabdanti dalyvavimą Rytų partnerystėje, o 2021 m. birželio 28 d. – sustabdanti Readmisijos susitarimo galiojimą. 2021 m. rugsėjo 8 d. Baltarusijos parlamentui pateiktas įstatymo projektas dėl Readmisijos susitarimo su Europos Sąjunga galiojimo sustabdymo;

               (6)tuo pat metu Lietuva, o pastaruoju metu ir Lenkija bei Latvija susiduria su precedento neturinčiu neteisėtos migracijos srautų iš Baltarusijos padidėjimu. Toks staigus padidėjimas leidžia manyti, kad režimas skatina neteisėtą migraciją politiniais tikslais, visų pirma keršydamas Lietuvai, Lenkijai ir Latvijai už jų poziciją Baltarusijos atžvilgiu;

               (7)nurodyti Baltarusijos veiksmai pažeidžia pagrindinius principus, kuriais remiantis buvo sudarytas Susitarimas, ir prieštarauja Sąjungos bei jos valstybių narių interesams. Visų pirma, Baltarusijos veiksmais nepaisoma žmogaus teisių ir demokratijos principų, jais taip pat skatinama neteisėta migracija iš Baltarusijos teritorijos į Sąjungą;

               (8)todėl turėtų būti sustabdytas tam tikrų Susitarimo nuostatų dėl supaprastinto trumpalaikių vizų išdavimo prašymą pateikiantiems tam tikrų kategorijų asmenims, t. y. Baltarusijos nacionalinės ir regioninės vyriausybės ir parlamentų, Baltarusijos Konstitucinio Teismo ir Baltarusijos Aukščiausiojo Teismo nariams, vykdantiems savo pareigas, taikymas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Sustabdomas toliau nurodytų Susitarimo nuostatų taikymas:

               (a)4 straipsnio 1 dalies a punktas – bet kuriam prašymą išduoti vizą pateikiančiam asmeniui, kuris yra Baltarusijos oficialios delegacijos narys, taip pat nuolatinis tokios delegacijos narys, kuris pagal Baltarusijai adresuotą oficialų kvietimą turi dalyvauti oficialiuose susitikimuose, konsultacijose, derybose ar mainų programose, taip pat tarpvyriausybinių organizacijų renginiuose vienos iš valstybių narių teritorijoje;

               (b)5 straipsnio 1 dalies a ir b punktai – bet kuriam prašymą išduoti vizą pateikiančiam asmeniui, kuris, vykdydamas savo pareigas, yra Baltarusijos nacionalinės ar regioninės vyriausybės ar parlamento, Baltarusijos Konstitucinio Teismo ar Baltarusijos Aukščiausiojo Teismo narys, taip pat bet kuriam prašymą išduoti vizą pateikiančiam asmeniui, kuris yra nuolatinis Baltarusijos oficialios delegacijos narys ir pagal Baltarusijai adresuotą oficialų kvietimą turi reguliariai dalyvauti susitikimuose, konsultacijose, derybose ar mainų programose, taip pat tarpvyriausybinių organizacijų renginiuose vienos iš valstybių narių teritorijoje;

               (c)5 straipsnio 2 dalies a punktas – bet kuriam prašymą išduoti vizą pateikiančiam asmeniui, kuris yra Baltarusijos oficialios delegacijos narys ir pagal Baltarusijai adresuotą oficialų kvietimą turi reguliariai dalyvauti susitikimuose, konsultacijose, derybose ar mainų programose, taip pat tarpvyriausybinių organizacijų renginiuose vienos iš valstybių narių teritorijoje;

               (d)6 straipsnio 3 dalies a ir b punktai – bet kuriam prašymą išduoti vizą pateikiančiam asmeniui, kuris yra Baltarusijos nacionalinės ar regioninės vyriausybės ar parlamento, Baltarusijos Konstitucinio Teismo ar Baltarusijos Aukščiausiojo Teismo narys, taip pat bet kuriam prašymą išduoti vizą pateikiančiam asmeniui, kuris yra Baltarusijos oficialios delegacijos narys ir pagal Baltarusijai adresuotą oficialų kvietimą turi dalyvauti susitikimuose, konsultacijose, derybose ar mainų programose, taip pat tarpvyriausybinių organizacijų renginiuose vienos iš valstybių narių teritorijoje.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja antrą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        Europos Sąjungos ir Baltarusijos Respublikos susitarimas dėl vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo (OL L 180, 2020 6 9).

                     (2)

                        Europos Sąjungos ir Baltarusijos Respublikos susitarimas dėl be leidimo gyvenančių asmenų readmisijos (OL L 181, 2020 6 9).

                     (3)

                        2020 m. spalio 12 d. Tarybos išvados dėl Baltarusijos, dok. Nr. 11661/20.

                     (4)

                        2020 m. lapkričio 6 d. priimtas antras sankcijų dokumentų rinkinys (2020 m. lapkričio 6 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/1648, kuriuo įgyvendinama Reglamento (EB) Nr. 765/2006 dėl Baltarusijai taikomų ribojamųjų priemonių 8a straipsnio 1 dalis; 2020 m. lapkričio 6 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (BUSP) 2020/1650, kuriuo įgyvendinamas Sprendimas 2012/642/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Baltarusijai (OL L 370I)). 2020 m. gruodžio 17 d. priimtas trečias sankcijų dokumentų rinkinys (2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/2129, kuriuo įgyvendinama Reglamento (EB) Nr. 765/2006 dėl Baltarusijai taikomų ribojamųjų priemonių 8a straipsnio 1 dalis; 2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (BUSP) 2020/2130, kuriuo įgyvendinamas Sprendimas 2012/642/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Baltarusijai (OL L 426I)). Abiejuose dokumentų rinkiniuose numatytos ribojamosios priemonės apima draudimą keliauti ir turto įšaldymą, kurie susiję su pirmiau minėtuose teisės aktuose išvardytais asmenimis ir subjektais.

                     (5)

                        2021 m. birželio 4 d. Tarybos reglamentas (ES) 2021/907, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 765/2006 dėl Baltarusijai taikomų ribojamųjų priemonių, ir 2021 m. birželio 4 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2021/908, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2012/642/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Baltarusijoje (OL L 197I).

                     (6)

                        2021 m. birželio 21 d. Tarybos reglamentas (ES) 2021/996, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 765/2006 dėl Baltarusijai taikomų ribojamųjų priemonių; 2021 m. birželio 21 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/997, kuriuo įgyvendinama Reglamento (EB) Nr. 765/2006 dėl Baltarusijai taikomų ribojamųjų priemonių 8a straipsnio 1 dalis; 2021 m. birželio 21 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/999, kuriuo įgyvendinama Reglamento (EB) Nr. 765/2006 dėl Baltarusijai taikomų ribojamųjų priemonių 8a straipsnio 1 dalis; 2021 m. birželio 21 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2021/1001, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2012/642/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Baltarusijoje; 2021 m. birželio 21 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (BUSP) 2021/1002, kuriuo įgyvendinamas Sprendimas 2012/642/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Baltarusijoje (OL L 219I). Minėtuose teisės aktuose išvardytiems asmenims ir subjektams taikomas turto įšaldymas, o ES piliečiams ir bendrovėms draudžiama tiems į sąrašą įtrauktiems asmenims ir subjektams sudaryti galimybę naudotis lėšomis. Ribojamosios priemonės taip pat apima draudimą keliauti į sąrašą įtrauktiems asmenims.

                     (7)

                        2021 m. birželio 24 d. Tarybos reglamentas (ES) 2021/1030, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 765/2006 dėl Baltarusijai taikomų ribojamųjų priemonių; 2021 m. birželio 24 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2021/1031, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos sprendimas 2012/642/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Baltarusijoje (OL L 224I).

                     (8)

                        Susitarimo dėl vizų režimo supaprastinimo preambulės 3 konstatuojamoji dalis.

                     (9)

                        Susitarimo dėl vizų režimo supaprastinimo preambulės 2 konstatuojamoji dalis.

                     (10)

                        Kaip nurodyta 2021 m. gegužės 4 d. specialiosios pranešėjos žmogaus teisių padėties Baltarusijoje klausimais Anaïs Marin pranešime, dok. Nr. A/HRC/47/49.

                     (11)

                        2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) 810/2009, nustatantis Bendrijos vizų kodeksą (OL L 243, 2009 9 15, p. 1).

                     (12)

                        Europos Sąjungos ir Baltarusijos Respublikos susitarimas dėl vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo (OL L 180, 2020 6 9).

                     (13)

                        Europos Sąjungos ir Baltarusijos Respublikos susitarimas dėl be leidimo gyvenančių asmenų readmisijos (OL L 181, 2020 6 9).

                     (14)

                        2006 m. gegužės 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 765/2006 dėl ribojančių priemonių Prezidentui Lukašenkai ir tam tikriems Baltarusijos pareigūnams (OL L 134, 2006 5 20, p. 1) su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (ES) 2021/907 (OL L 197I, 2021 6 4, p. 1), Tarybos reglamentu (ES) 2021/996 (OL L 219I, 2021 6 21, p. 1), Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/997 (OL L 219I, 2021 6 21, p. 3), Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/999 (OL L 219I, 2021 6 21, p. 55) ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/1030 (OL L 224I, 2021 6 24, p. 1).

                     (15)

                        2012 m. spalio 15 d. Tarybos sprendimas 2012/642/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Baltarusijai (OL L 285, 2012 10 17, p. 1) su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu (BUSP) 2021/908 (OL L 197I, 2021 6 4, p. 3), Tarybos sprendimu (BUSP) 2021/1001 (OL L 219I, 2021 6 21, p. 67), Tarybos įgyvendinimo sprendimu (BUSP) 2021/1002 (OL L 219I, 2021 6 21, p. 70) ir Tarybos sprendimu (BUSP) 2021/1031 (OL L 224I, 2021 6 24).