				|

		52012PC0608

			Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo ES laivams nustatomos 2013 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių, dėl kurių nevedamos tarptautinės derybos ir kuriems netaikomi tarptautiniai susitarimai, žvejybos galimybės /* COM/2012/0608 final - 2012/0292 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
Pagrindas ir tikslai
Visais žvejybos galimybių reglamentais
žuvų išteklių žvejybos mastas turi būti apribojamas tiek, kad
atitiktų bendros žuvininkystės politikos (BŽP) bendruosius tikslus.
Šiuo atžvilgiu 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentu (EB)
Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir
tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės
politiką nustatomi metiniai sužvejojamų žuvų kiekio ir žvejybos
pastangų apribojimo pasiūlymų tikslai, kuriais siekiama
užtikrinti, kad Sąjungos žuvininkystės sektoriaus veikla
būtų ekologiškai, ekonomiškai ir socialiai tausi.
Žvejybos galimybės nustatomos per
kasmetinį valdymo ciklą (giliavandenių žuvų išteklių
atveju – kas dvejus metus). Tačiau tai netrukdo diegti ilgalaikio
išteklių valdymo strategijų. Sąjunga šiuo atžvilgiu smarkiai
pažengė į priekį ir pagrindiniams komercinės svarbos
ištekliams šiuo metu taikomi daugiamečiai išteklių valdymo planai.
Pagal juos turi būti derinami metiniai bendri leidžiami sužvejoti kiekiai
(BLSK) ir didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos.
Taikymo sritis
Šis pasiūlymas taikomas Atlanto vandenyno
ir Šiaurės jūros išteklių, dėl kurių naudojimo lygio
Sąjunga sprendimus priima savarankiškai, žvejybai. Pasiūlymai
dėl žvejybos galimybių, kurios numatytos regioninėse
žuvininkystės valdymo organizacijose arba dėl kurių deramasi konsultacijose
su Norvegija ir kitomis trečiosiomis valstybėmis (bendrų
išteklių žvejybos galimybių), priimami metų pabaigoje, kai jau
žinomi atitinkamų tarptautinių derybų rezultatai.
Išteklių padėtis
Komisija jau septynerius metus skelbia
komunikatą, kuriame apžvelgia bendrą padėtį, pagal
kurią derinamas žvejybos galimybių pasiūlymas. Šiais metais
Komisijos komunikate dėl konsultacijų dėl 2013 m. žvejybos
galimybių (COM(2012) 278 final), (toliau – Komisijos
konsultacijos dėl žvejybos galimybių) apžvelgiama išteklių
būklė remiantis 2011 m. paskelbtų mokslinių
rekomendacijų išvadomis. Taigi, Komunikate nurodoma, kad 65 % ES
vandenyse esančių žuvų išteklių nėra visiškai
įvertinti. Be to, jame nurodoma susirūpinimą keliančių
tendencijų, ypač mažėjanti biologiniu požiūriu saugaus
dydžio išteklių dalis, tačiau taip pat nurodoma ir teigiamų
tendencijų – įvertintų išteklių būklė pamažu
gerėja. Atlante ir netoliese esančiose teritorijose pereikvotų
išteklių dalis sumažėjo beveik perpus – iki maždaug 47 %,
palyginti su 94 % 2004 m.
Mokslinės rekomendacijos pirmiausia
grindžiamos turimais duomenimis – visiškai įvertinti gali būti tik
tie ištekliai, apie kuriuos surinkta pakankamai patikimų duomenų, kad
būtų galima apskaičiuoti išteklių dydį ir prognozuoti,
kaip jie reaguos į įvairius naudojimo scenarijus (tai vadinama
sužvejojamų žuvų kiekio variantų lentele, angl. catch options
table). Tokiais atvejais rekomendacijoje galima pateikti apytikslius
žvejybos galimybių reguliavimo, kuriuo užtikrinamas didžiausias galimas
tausios žvejybos laimikis (DTL), įvertinimus. Tokia rekomendacija tada
vadinama „DTL rekomendacija“.
2012 m. liepos mėn., pradžioje,
reaguodama į Komisijos prašymą, Tarptautinė jūrų
tyrinėjimo taryba (angl. santrumpa ICES) pateikė kasmetinę
rekomendaciją dėl daugumos į šį pasiūlymą
įtrauktų žuvų išteklių. Šią rekomendaciją
Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (angl. santrumpa
STECF) peržiūrėjo savo vasaros plenariniame posėdyje liepos
9–13 d. Atkreiptinas dėmesys į perspektyvą, matomą iš
šios naujausios rekomendacijos, – joje teigiama, kad padaryta didelė
pažanga, susijusi su žinių apie išteklius kaupimu ir mokslinių
institucijų gebėjimu juos vertinti. Vien 83 į šį
pasiūlymą įtrauktų išteklių atveju valdymo žinių
bazės patobulinimą galima apibendrinti pažymint, kad iš 55
išteklių, kuriems dėl duomenų trūkumo pernai buvo pateikta
tik kokybinė rekomendacija, 8 buvo perkelti į DTL rekomendacijų
grupę. Dar 24 iš pirmiau minėtų išteklių atveju dabar
pateikta kiekybinė rekomendacija, kurioje naudojamasi turimais duomenimis,
rodikliais ir tendencijomis. Tad situacijų, kuriose turima mažai
duomenų, įtaka šiemet gerokai sumažėjo. Taip yra iš dalies
dėl pastangų, įdėtų siekiant įveikti duomenų
trūkumą, įskaitant suinteresuotųjų šalių
pastangas, o iš dalies dėl pačių mokslininkų pastangų
kurti metodus, pagal kuriuos būtų galima geriausiai išnaudoti turimus
duomenis.
Be to, labai svarbu, kad šiame pasiūlyme padaugėjo
išteklių, dėl kurių pateiktos DTL rekomendacijos. Jų šiuo metu yra 20 – tai sudaro
ketvirtadalį visų į šį pasiūlymą
įtrauktų išteklių. Šie
skaičiai yra beveik du kartus didesni, palyginti su praeitų metų
statistiniais duomenimis (12 išteklių). Tai
reikšminga pažanga, susijusi su galimybėmis gauti mokslinių
rekomendacijų, kuriomis grindžiamas tikslas šiais metais užtikrinti
optimalų žuvininkystės išteklių ES vandenyse panaudojimą,
srityje, nes ši išteklių grupė apima ekonomiškai vertingiausius
išteklius, kaip antai paprastąsias jūrines lydekas, atlantines
menkes, europinius jūrų velnius, jūrų liežuvius, megrimus,
juodadėmes menkes ir norveginius omarus.
Siūlomos žvejybos galimybės atitinka
Komisijos gautas mokslines rekomendacijas apie išteklių būklę,
kuriomis buvo pasinaudota taip, kaip išdėstyta Komisijos komunikate
dėl konsultacijų dėl 2013 m. žvejybos galimybių
(COM(2012) 278 final).
Derėjimas su kitomis Sąjungos
politikos sritimis ir tikslais
Siūlomos priemonės yra parengtos
atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos tikslus ir taisykles
ir dera su Europos Sąjungos vykdoma darnaus vystymosi politika.
2.           KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
Konsultacijos su suinteresuotomis šalimis
a)           Konsultacijų metodai,
pagrindiniai tiksliniai sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas
Remdamasi Konsultacijomis dėl
2013 m. žvejybos galimybių, Komisija konsultavosi su
suinteresuotosiomis šalimis, visų pirma regioninėse patariamosiose
tarybose (RPT), ir valstybėmis narėmis dėl siūlomo
įvairių žvejybos galimybių pasiūlymų rengimo metodo.
Be to, Komisija vadovavosi gairėmis,
apibrėžtomis jos Komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl
konsultacijų dėl Bendrijos žvejybos valdymo gerinimo
(COM(2006) 246 galutinis), kuriame nustatyti vadinamojo pirminio
aptarimo proceso principai.
Per pirminio aptarimo procesą Komisija
parengė du konsultacinius dokumentus atskirais svarbiais šio
pasiūlymo klausimais, t. y.:
–
dėl paprastųjų vilkešerių –
dėl galimybės nustatyti naują paprastųjų
vilkešerių (Dicentrarchus labrax) BLSK, atsižvelgiant į tai,
kad nuo dešimtojo praeito amžiaus dešimtmečio pradžios išaugo šios
rūšies naudojimas, ir į netikslumus, susijusius su jų gausa tam
tikruose rajonuose;
–
dėl ataskaitų apie plekšniažuves – mokslinėje
rekomendacijoje teigiama, kad galėtų būti tinkama priimti
atskiras valdymo priemones 3 suderintiems plekšniažuvių BLSK Šiaurės
jūroje (paprastųjų gelsvapelekių plekšnių ir
europinių upinių plekšnių, europinių mažažiočių
plekšnių ir raudonųjų plekšnių, paprastųjų
otų ir švelniųjų rombų).
Šie pirminio aptarimo dokumentai buvo pateikti
valstybėms narėms, kad jos galėtų pateikti savo
atsiliepimus. Be to, 2012 m. rugsėjo mėn. Komisija surengė
renginį suinteresuotosioms šalims, kuriame buvo pristatyti ir aptarti
mokslinės rekomendacijos rezultatai ir pagrindinės išvados.
b)           Atsakymų santrauka ir kaip
į juos atsižvelgta
Nors pirminio aptarimo procesas sutelktas
į techninius aspektus, atsakas į pirmiau minėtas Komisijos
konsultacijas dėl žvejybos galimybių rodo valstybių narių
ir suinteresuotųjų šalių nuomonę apie Komisijos
atliktą išteklių būklės vertinimą ir apie būdus,
kaip užtikrinti tinkamą išteklių valdymą.
Valstybės narės
Palankiai
įvertinusios kai kuriuos teigiamus Komisijos konsultacijų aspektus,
valstybės narės pabrėžė, kad tausią žvejybą
užtikrinančio sužvejojamų žuvų kiekio tikslo reikėtų
siekti palaipsniui (kai įmanoma nustatyta 2015 m. data turėtų
būti taikoma ne visiems ištekliams), kad daugiamečiais valdymo
planais iš tiesų reikia vadovautis, kai jais reglamentuojamas koks nors
konkretus išteklius. Išteklių, kuriems rekomendacijų pateikta mažai
ar nepateikta visai, atveju, valstybės narės pasisakė už tai,
kad atvejai būtų svarstomi individualiai arba BLSK kiekis kiekvienais
metais paliekamas toks pat.
Pietvakarių vandenų RPT
Pietvakarių vandenų RPT palankiai
įvertino mokslinį darbą, kuriuo remiantis pateiktos
kiekybinės rekomendacijos dėl išteklių, apie kurių
populiacijos dydį duomenų nėra, t. y. išteklius, apie
kuriuos trūksta duomenų. Be to, ji toliau pasisako už
daugiamečių valdymo planų sudarymą ir prašo, kad
suinteresuotosios šalys dalyvautų visuose proceso etapuose.
Pietvakarių vandenų RPT apgailestauja, kad metodika, naudotina
nustatant išteklių, apie kuriuos trūksta duomenų, arba
išteklių, dėl kurių mokslinių rekomendacijų
nepateikta, žvejybos galimybes yra netiksli. Galiausiai Pietvakarių
vandenų RPT pabrėžė, kad nustatant 2013 m. žvejybos
galimybes svarbu atsižvelgti į socialinę ir ekonominę
padėtį, ir pareiškė, kad nors ji pritaria tikslui iki
2015 m. pasiekti DTL, kai įmanoma, šį terminą
reikėtų pratęsti, kad būtų sumažintos neigiamos
socialinės ir ekonominės pasekmės.
Šiaurės vakarų vandenų RPT
Šiaurės vandenų RPT palankiai
vertina tai, kad Komisijos konsultacijoje pripažįstamas bendras žuvų
išteklių, dėl kurių pateiktos pagrįstos mokslinės
rekomendacijos, būklės pagerėjimas. Tačiau ji
apgailestauja, kad neatlikta išsamesnė socialinė-ekonominė
analizė. Mokslinių rekomendacijų atžvilgiu Šiaurės
vandenų RPT prašo paaiškinti, kaip taikomos ICES atsargumo ribos tiems
ištekliams, apie kuriuos trūksta duomenų, arba ištekliams, dėl
kurių mokslinių rekomendacijų nepateikta; šiai RPT kelia
susirūpinimą šios metodikos poveikis 2013 m. Komisijos siūlomiems
BLSK lygiams. Šiaurės vandenų RPT reiškia susirūpinimą
dėl perėjimo prie žuvų mirtingumo dėl žvejybos
reglamentavimo pagal MSY lygį ir dėl praktinio tokio perėjimo
įgyvendinimo. Ji mano, kad tuo tikslu būtų tinkama taikyti
technines ir atrankos priemones, o ne pastangų ir kvotų
mažinimą. Daugiamečių valdymo planų atžvilgiu Šiaurės
vandenų RPT primena, kad ji padėjo ICES sudarant juodadėmių
menkių išteklių, esančių vandenyse į vakarus nuo
Škotijos, planus ir dabar rengia priedugnio žuvų, esančių tiek
vandenyse į vakarus nuo Škotijos, tiek dalyje Keltų ir Airijos
jūrų vandenų, mišrios žvejybos koncepciją.
Pelaginių žuvų rūšių
RPT
Pelaginių žuvų RPT tiesiogiai į
Komisijos konsultacijas nesureagavo, tačiau per 2012 m. teikė
konkrečią informaciją, kaip ši RPT norėtų tvarkyti
įvairius jos kompetencijai priklausančius išteklius, pvz.,
smulkiadyglių saulažuvių, atlantinių silkių ir Pietų
Atlanto paprastųjų stauridžių, šiaurinių žydrųjų
merlangų išteklius. Svarbiausias dalykas – Pelaginių žuvų
rūšių RPT, glaudžiai bendradarbiaudama su ICES ir STECF, nori
siūlyti tokių žuvų išteklių valdymo planus.
Šiaurės jūros RPT
Šiaurės jūros RPT iš esmės
palankiai įvertino Komisijos konsultacinį dokumentą ir
nurodė, kad, palyginti su ankstesniais metais, padaryta pažanga, o
ypač Komisijos pastangas nustatyti naują BLSK nustatymo
būdą, kai neturima išsamios kiekybinės rekomendacijos ir
trūksta duomenų. Nepaisant šių teigiamų aspektų,
Šiaurės jūros RPT taip pat mano, kad kai kurių teksto dalių
tonas ir išdėstymas pernelyg pesimistiški. Komisija apsvarstė visas
pirmiau minėtas nuomones ir tuos aspektus, kurie atitinka Tarybos
reglamento dėl žvejybos galimybių pobūdį, pamėgino
įtraukti į pasiūlymą.
Tiriamųjų duomenų rinkimas
ir naudojimas
Naudojamos metodikos klausimu Komisija
konsultavosi su dviem pagrindinėmis ekspertų organizacijomis – ICES,
kuri yra tarptautinė nepriklausoma mokslinė institucija, ir STECF.
ICES rekomendacijos grindžiamos ICES mokslininkų sukurta
rekomendacijų sistema, kuri naudojama atsižvelgiant į susitarimo
memorandumą, dėl kurio susitarta su Komisija. STECF pateikia
rekomendacijas pagal Komisijos suteiktus įgaliojimus.
a)           Gautų ir panaudotų
rekomendacijų santrauka
Pagrindinis Sąjungos tikslas yra pasiekti
tokį žuvų išteklių lygį, kuriam esant būtų galima
pasiekti didžiausią tausų leidžiamą sužvejoti kiekį (DTL). Klausimas – kaip to pasiekti ne vėliau kaip
2015 m., nes tokį įsipareigojimą Sąjunga
prisiėmė, kai 2002 m. Johanesburge vykusiame Pasauliniame
aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais pritarė
šio susitikimo išvadoms ir susijusiam įgyvendinimo planui. Pirmiausia svarstoma, ar tai iš tiesų
įgyvendinama. Jei mokslinėse
rekomendacijose yra reikiama informacija apie išteklius, atsakymas į
šį klausimą yra teigiamas. Kaip jau
minėta, išteklių, apie kuriuos tokios informacijos iš tiesų
turima, skaičius, palyginti su praeitais metais, padvigubėjo, tad
sudarytos sąlygos Johanesburgo įsipareigojimą įgyvendinti
ketvirčio į šį pasiūlymą įtrauktų
išteklių atžvilgiu. Į šį
skaičių įeina ir svarbiausi pagal sužvejojamus kiekius ir
komercinę vertę ištekliai, kaip antai paprastosios jūrinės
lydekos, atlantinės menkės, europiniai jūrų velniai,
jūrų liežuviai, megrimai, juodadėmės menkės ir
norveginiai omarai.
Norint pasiekti DTL tikslą, tam tikrais
atvejais gali reikėti sumažinti žuvų mirtingumo dėl žvejybos
lygį ir (arba) sužvejojamą kiekį.
Tačiau spręsti, ar tai turėtų būti padaryta
greitai arba palaipsniui, yra vadovų kompetencija.
Du pagrindiniai variantai yra a) kuo greičiau (t. y. 2013 m.) pasiekti,
kad žuvų mirtingumo dėl žvejybos lygis būtų mažesnis nei
DTL arba b) pasiekti šį lygį iki 2015 m. (t. y. laipsniškai
per ateinančius trejus metus). ICES šiuos
du scenarijus vadina atitinkamai DTL sistemos rekomendacija ir perėjimo
prie DTL rekomendacija. Kiekvieno scenarijaus
rekomendacijoje nustatyti atitinkami leidžiamo sužvejoti kiekio variantai ir
tarpinės vertės. Tačiau prie
kiekvienų išteklių ICES pažymi, koks scenarijus jiems labiau tinka.
Tuo remiantis šiame pasiūlyme
atsižvelgiama į DTL rekomendacijas, siūlant, kai įmanoma, BLSK,
suderinamą su mirtingumo dėl žvejybos sumažinimu, atitinkančiu
2013 m. DTL tikslą. Šis metodas
atitinka Komisijos konsultacijas dėl žvejybos galimybių.
Išteklių, dėl kurių pateikiamos
kokybinės rekomendacijos, atveju rekomenduojama arba sumažinti
sužvejojamų žuvų kiekius, arba juos stabilizuoti, arba leisti
sužvejoti daugiau žuvų. Daugeliu atveju ICES
rekomendacijose pateikiamos kiekybinės tokių svyravimų
gairės, grindžiamos metodika, pagal kurią atsargumo sumetimais
numatomas ne daugiau kaip 20 % sužvejojamų žuvų kiekio pokytis
į vieną ar kitą pusę. Šiomis
gairėmis pasinaudota nustatant siūlomus BLSK.

Kai mokslinės rekomendacijos iš viso
nėra, laikomasi atsargos principo, t. y., atsargumo sumetimais BLSK
sumažinami 20 %.
12 išteklių atveju (daugiausia
plačiai pasiskirsčiusių išteklių, ryklių ir
rajų), rekomendacijos bus paskelbtos šį rudenį. Gavus šias rekomendacijas pasiūlymą
reikės atitinkamai atnaujinti. Devynių
išteklių atveju, rekomendacijos naudojamos siekiant įgyvendinti
taikomus išteklių valdymo planus arba sutartas žvejybos kontrolės
taisykles.
Atsižvelgiant į dabartines išteklių
būklės kaitos tendencijas gali būti išskirti šie atvejai:
·
norveginių omarų išteklių,
esančių vandenyse į vakarus nuo Škotijos, atveju yra keletas funkcinių vienetų, kurie atitinka DTL lygį,
ir bendrą BLSK galima padidinti 18 %;
·
jūrinių plekšnių ištekliai
Lamanšo sąsiauryje – rytinėje dalyje esantys
ištekliai atitinka DTL lygį, ir jų BLSK, kartu su vakarinėje
sąsiaurio dalyje esančių išteklių BLSK, galima padidinti
18 %;
·
Keltų jūros atlantinių menkių
ištekliai atitinka DTL lygį, o praeitais metais
gerokai padidintos ir šiuo metu didelės žvejybos galimybės gali likti
nepakeistos;
·
paprastųjų jūrų
liežuvių ištekliai Keltų jūroje
atitinka DTL lygį, ir žvejybos galimybės gali būti padidintos
4 %;
·
paprastųjų jūrų
liežuvių ištekliai vakarinėje Lamanšo
sąsiaurio dalyje atitinka DTL lygį, ir pagal šių išteklių
valdymo planą žvejybos galimybes galima padidinti 15 %.
Ne tokios teigiamos tendencijos
pastebėtos įvertinus šių išteklių būklę:
·
atlantinių menkių ir
paprastųjų merlangų ištekliai į
vakarus nuo Škotijos – vykdant kitą žvejybos veiklą, į
jūrą kaip priegauda išmetamas itin didelis šių išteklių
kiekis ir akivaizdu, kad šie ištekliai neatsinaujina. Šiais metais veiklos
sektorius ir susijusios valstybės narės imasi veiksmų, siekdamos
užtikrinti, kad toje žvejybos veikloje būtų naudojami atrankūs
žvejybos įrankiai; jei norima išvengti visiško šių išteklių
žlugimo komerciniu požiūriu, svarbu išlaikyti tokias pastangas ir jas
stiprinti;
·
apie atlantinių menkių išteklius
Airijos jūroje ir Kategato sąsiauryje ir toliau nepakanka
duomenų, tad šiems ištekliams taikomas privalomas BLSK sumažinimas
25 %, nustatytas atlantinių menkių plane. Nė iš vieno
galimo rodiklio, nagrinėto mokslinių institucijų, negalima teigti,
kad būtų labai pagerėjusi šių išteklių
būklė, nepaisant to, kad ketverius metus iš eilės atlikti
mažinimai;
·
juodadėmių menkių ištekliams
Keltų jūroje dabar taikoma DTL rekomendacija
– tai teigiamas dalykas. Tačiau, norint pasiekti, kad šie ištekliai būtų
DTL lygio, būtina sumažinti žvejybos limitą; pernai jis buvo
nustatytas per didelis. Todėl jį reikia sumažinti 55 %. Tuo
pačiu metu Komisija, padedama suinteresuotųjų šalių, rengia
atrankos priemones;
·
paprastųjų jūrų
liežuvių išteklių Biskajos įlankoje
atvejis panašus į juodadėmių menkių išteklių
Keltų jūroje atvejį – norint pasiekti, kad šie ištekliai
atitiktų DTL lygį, šiemet būtina sumažinti žvejybos galimybes.
Siūloma BLSK sumažinti 29 %;
·
laikoma, kad paprastųjų jūrų
liežuvių išteklių Airijos jūroje yra itin mažai, tad dabar
mokslinėje rekomendacijoje siūloma nesiimti tikslinės šių
išteklių žvejybos ir kuo labiau sumažinti šių išteklių
priegaudą. Šio ištekliaus DTL rekomendacijoje nurodoma sumažinti BLSK (kuris
tokiu atveju išties teapimtų priegaudą) 80 % iki vos 60
tonų.
STECF
pritarė ICES pateiktai rekomendacijai ir kai kuriais atvejais ją
išplėtė.
b)         Ekspertų rekomendacijų
paskelbimas visuomenei
Visos STECF ataskaitos, Komisijai jas
oficialiai priėmus, yra pateikiamos Jūrų reikalų ir
žuvininkystės generalinio direktorato interneto svetainėje. Visos
ICES ataskaitos pateikiamos jos svetainėje.
Poveikio vertinimas
Taryba negali žvejybos galimybių
reglamentu priimti sudėtinių priemonių paketų,
dabartinė šio reglamento taikymo sritis nustatyta Sutarties 43 straipsnio
3 dalyje. Tad jis gerai pritaikytas valdymo pagal rezultatus strategijai.
Metinės žvejybos galimybės padidės, jei bus geriau
įgyvendinama visa politika, visų pirma laivynų valdymas,
techninės priemonės, struktūrinė parama, kontrolė ir
vykdymo užtikrinimas, rinkų reguliavimas ir valdymo priemonių
įtraukimas į visą jūrų politiką. Tačiau
žvejybos galimybių reglamentą ir toliau būtina naudoti nustatant
korekcijas, reikalingas siekiant išsaugoti Europos žvejybos ir perdirbimo
pramonės išteklių bazę, taip pat siekiant apsaugoti
jūrų aplinką nuo neigiamo per didelio žuvų mirtingumo
dėl žvejybos poveikio arba šį poveikį sumažinti.
Sąjunga priėmė
daugiamečius daugelio ekonomikai svarbiausių išteklių, pvz.,
europinių paprastųjų jūrinių lydekų,
atlantinių menkių, plekšniažuvių ir kt., valdymo planus. Prieš
patvirtinant šiuos planus atliekamas jų poveikio vertinimas. Planams
įsigaliojus, siekiant ilgalaikių jų tikslų taikomi juose
nustatyti atitinkamų metų BLSK. Komisija yra įsipareigojusi
pateikti BLSK pasiūlymus atsižvelgdama į šiuos planus. Todėl
daugelio svarbių išteklių BLSK šiame pasiūlyme nustatyti
atsižvelgiant į konkrečius poveikio vertinimus, atliktus pagal
tų išteklių valdymo planus.
Likusiems ištekliams, kurių
daugiamečiai valdymo planai dar neįsigalioję, taip pat
siūloma taikyti ilgalaikio tvarumo principu grindžiamas strategijas
vengiant trumpalaikio poveikio sprendimų. Daugeliu atveju tai reiškia
lėtesnį žvejybos galimybių mažinimą.
Įgyvendinant BŽP reformą, kurios
materialia išraiška tapo 2011 m. liepos 13 d. pateiktas
pasiūlymų rinkinys, atlikta išsami į didžiausią galimą
tausios žvejybos laimikį, kuriuo grindžiamas Komisijos ilgalaikis valdymo
metodas, orientuotos politikos analizė ir poveikio įvertinimas. Šiame
kontekste buvo nagrinėjamas siekis vidutinės trukmės laikotarpiu
užtikrinti su didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu suderinamą
išteklių valdymą – Poveikio vertinimo ataskaitoje
(SEC(2011) 891) šis siekis nurodomas kaip būtina sąlyga siekiant
ekonominio, socialinio ir aplinkos tvarumo.
Analizės duomenimis, pasiekus DTL
lygį iki nustatytos datos susidarytų trumpalaikių
ekonominių ir socialinių sąnaudų. Tačiau jos
garantuotai atsipirktų per vidutinės trukmės laikotarpį.
Tačiau analizėje aiškiai parodoma, kad būtina
neatidėliojant pagerinti žinių bazę, jei norima, kad BŽP
būtų sėkminga. Šiai žinių bazei reikalingi tiek moksliniai
išteklių būklės duomenys, tiek veiklos ekonominiams ir
socialiniams aspektams įvertinti ir paveikti būtini duomenys.
Būtent remiantis šia analize šiuo pasiūlymu siekiama žengti reikiama
linkme ir taikyti papildomus bei suderintus metodus. Pirma, pasiūlyme
numatyta ryžtingai siekti didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio tikslo,
jei turima tam reikalinga mokslinė bazė – taip kuo geriau
išnaudojamos mokslinės rekomendacijos. Antra, išteklių, kurių
negalima valdyti taikant DTL, nes jie nėra visapusiškai įvertinti,
atveju pasiūlyme numatytas atsargumo principu ir rekomendacijose
pateiktomis gairėmis grindžiamas metodas. Sumažinti atsargumo
priemonių būtinybę iš esmės reiškia sumažinti
rekomendacijų nepatikimumą. Per pastaruosius 12 mėnesių
šiuo požiūriu padaryta didelė pažanga, bet dar reikia daug nuveikti.
Susijusios nacionalinės administracijos ir suinteresuotosios šalys turi
atnaujinti savo pastangas rinkti ir pateikti mokslininkams būtinus
duomenis.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
Teisinis pagrindas
Šio pasiūlymo teisinis pagrindas yra
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio
3 dalis.
Sąjungos prisiimti tausaus
gyvųjų vandens išteklių naudojimo įsipareigojimai – tai
Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 2 straipsnyje nustatytų
įsipareigojimų dalis.
Pasiūlymo santrauka
Pasiūlymu nustatomi Sąjungoje
žvejybos veiklai taikomi leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio ir žvejybos
pastangų apribojimai siekiant BŽP tikslo užtikrinti ekonominiu, socialiniu
ir aplinkos požiūriu tausų žuvininkystės lygį.
Taikymas
Pasiūlymo srities nuostatos taikomos iki
2013 m. gruodžio 31 d., išskyrus kai kurias žvejybos pastangų
apribojimų nuostatas, kurios taikomos iki 2014 m. sausio 31 d.
Subsidiarumo principas
Pasiūlymas priklauso išimtinei
Sąjungos kompetencijai, kaip nurodyta Sutarties 3 straipsnio 1 dalies d
punkte. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.
Proporcingumo principas
Pasiūlymas atitinka proporcingumo
principą dėl šios priežasties: BŽP yra bendroji politika. Pagal
Sutarties 43 straipsnio 3 dalį Taryba privalo priimti žvejybos
galimybių nustatymo ir paskirstymo priemones.
Siūlomu Tarybos reglamentu
valstybėms narėms yra skiriamos žvejybos galimybės.
Atsižvelgdamos į Reglamento Nr. 2371/2002 20 straipsnio 3 dalį
valstybės narės tas galimybes gali savarankiškai paskirstyti
regionams arba veiklos vykdytojams taip, kaip jos mano esant tinkama. Taigi
valstybės narės gali pasirinkti joms tinkamą socialinį ir
(arba) ekonominį paskirtų žvejybos galimybių naudojimo
modelį.
Pasiūlymas papildomo finansinio poveikio
valstybėms narėms neturi. Taryba šį reglamentą priima
kasmet, ir valstybinės bei privačios priemonės jam
įgyvendinti jau yra parengtos.
Pasirinkta priemonė
Siūloma priemonė – reglamentas.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Pasiūlymas
neturi poveikio Sąjungos biudžetui.
5.           PAPILDOMA INFORMACIJA
Supaprastinimas
Pasiūlyme numatyta supaprastinti
Sąjungos arba nacionalinių valdžios institucijų
administracinę tvarką, ypač su žvejybos pastangų valdymu
susijusius reikalavimus.
Persvarstymo, keitimo, laikino galiojimo
sąlyga
Pasiūlymas teikiamas dėl
2013 m. metinio reglamento, todėl jame persvarstymo sąlygos
nėra.
Išsamus pasiūlymo paaiškinimas
Šis pasiūlymas susijęs tik su
žvejybos galimybių nustatymu ir paskirstymu ir su sąlygų,
funkciškai susietų su tų galimybių naudojimu, nustatymu.
Kai kurių išteklių, pvz.,
europinių paprastųjų jūrinių lydekų,
paprastųjų jūrų liežuvių, jūrinių
plekšnių ir norveginių omarų, žvejybos galimybės nustatytos
remiantis daugiamečiuose tų išteklių valdymo planuose
nustatytomis taisyklėmis. Tų išteklių, kuriems valdyti
pasiūlyti nauji daugiamečiai planai (paprastųjų
stauridžių vakarinių išteklių), ir tų išteklių,
dėl kurių sektorius pasiūlė ilgalaikę valdymo
strategiją ir kurią mokslinės patariamosios institucijos
įvertino kaip veiksmingą ir prevencinę (Keltų jūros
atlantinių silkių), atvejais pasiūlyme vadovaujamasi tuose
planuose ir strategijose pateiktomis taisyklėmis.
Rekomendacijoje
dėl atlantinių menkių išteklių Kategato sąsiauryje
pažymima, kad nėra su šių išteklių mirtingumu susijusio tikrumo,
tačiau šių išteklių yra išties mažai. Atlantinių
menkių ištekliams taikomame valdymo plane[1]
tokie atvejai sprendžiami BLSK sumažinant 25 %. Tokios pačios
nuostatos taikomos atlantinių menkių ištekliams Airijos jūroje,
tad šiuo atveju taip pat siūloma BLSK sumažinti 25 %. Atlantinių
menkių išteklių, esančių vandenyse į vakarus nuo
Škotijos, atveju mokslinės institucijos stengėsi apdoroti pateiktus
duomenis ir įvertinti dabartinį šių išteklių mirtingumo
dėl žvejybos lygį. Rekomendacijoje teigiama, kad vandenyse į
vakarus nuo Škotijos į jūrą išmetamas itin didelis kiekis
atlantinių menkių, nors tikslų išmetamą kiekį tebėra
sudėtinga nustatyti. Akivaizdu, kad būtina ne tik dėti daugiau pastangų
aptariamiems duomenims patikrinti, bet ir išlaikyti dabar galiojančias
priemones, konkrečiai BLSK, kuris būtų lygus nuliui, taip pat
taikyti ribotą leidimą iškrauti priegaudą, kurios išvengti
neįmanoma. Be to, Komisija ir toliau bendradarbiauja su susijusiomis
valstybėmis narėmis, siekdama, kad vykdant šią žvejybos veiklą
būtų naudojama atrankesnė įranga.
Šiame reglamente nustatytos žvejybos
galimybės, išreikštos žvejybos pastangomis, taikomos atlantinių
menkių ištekliams, paprastųjų jūrų liežuvių
ištekliams vakarinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje, Zelandijos
merlūzų ištekliams ir norveginių omarų ištekliams ir
reguliuojamos pagal atitinkamą kiekvienų išteklių valdymo
planą. Zelandijos merlūzų išteklių, norveginių
omarų išteklių ir paprastųjų jūrų liežuvių
išteklių vakarinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje atveju,
2013 m. bus toliau taikoma dienų, kurias atitinkamo tipo laivas, jau
turintis tų išteklių žvejybos įrašų, praleido jūroje,
skaičiaus sistema, tačiau siūlomu reglamentu valstybėms
narėms ir toliau bus leidžiama taikyti kilovatdienių sistemą,
kad kuo efektyviau būtų panaudotos žvejybos galimybės ir
skatinama žvejybos sektoriaus palaikoma išteklių išsaugojimo praktika.
Galiausiai, šiame reglamente trečią
kartą per visą metinių žvejybos galimybių reguliavimo
istoriją numatoma galimybė valstybėms narėms pačioms
priimti kai kurių išteklių BLSK, tačiau įsipareigojant
laikytis BŽP tikslų.
2012/0292 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo ES laivams nustatomos 2013 m. tam
tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių,
dėl kurių nevedamos tarptautinės derybos ir kuriems netaikomi
tarptautiniai susitarimai, žvejybos galimybės
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
kadangi:
(1)       Sutarties 43 straipsnio 3
dalyje numatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, turi
patvirtinti žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo priemones;
(2)       2002 m. gruodžio 20 d.
Tarybos reglamente (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos
ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės
politiką[2] reikalaujama, kad
priemonės, kuriomis reglamentuojama galimybė naudotis vandenimis bei
ištekliais ir tausi žvejybos veikla, būtų nustatomos atsižvelgiant
į turimas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas, ypač
į Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (toliau –
STECF) parengtas ataskaitas, taip pat atsižvelgiant į rekomendacijas,
gautas iš Regioninių konsultacinių tarybų;
(3)       Taryba įsipareigojusi
patvirtinti žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo pagal žuvų
išteklius arba žuvų išteklių grupę priemones, įskaitant tam
tikras su jomis funkciškai susietas sąlygas. žvejybos galimybės
valstybėms narėms turėtų būti paskirstytos taip, kad
kiekvienai valstybei narei būtų užtikrintas sąlyginis kiekvienos
išteklių rūšies arba žuvų išteklių grupės kiekviename
rajone stabilumas, tinkamai atsižvelgiant į bendrosios žuvininkystės
politikos tikslus, nustatytus Reglamente (EB) Nr. 2371/2002;
(4)       Bendri leidžiami sužvejoti
kiekiai (BLSK) turėtų būti nustatyti remiantis turimomis
mokslinėmis rekomendacijos ir atsižvelgiant į biologinius bei
socialinius ir ekonominius aspektus, kartu užtikrinant vienodas veiklos
sąlygas visiems žvejybos sektoriams, taip pat atsižvelgiant į
nuomones, pareikštas konsultacijose su suinteresuotosiomis šalimis, visų
pirma susitikimuose su atitinkamų regioninių patariamųjų
tarybų atstovais;
(5)       išteklių, kuriems
valdyti parengti specialūs daugiamečiai planai, BLSK turėtų
būti nustatyti pagal tuose planuose apibrėžtas taisykles. Todėl
Zelandijos merlūzų, norveginių omarų, paprastųjų
jūros liežuvių vakarinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje,
atlantinių silkių, esančių vandenyse į vakarus nuo
Škotijos ir atlantinių menkių, esančių Kategato sąsiauryje,
vandenyse į vakarus nuo Škotijos ir Airijos jūroje, išteklių
BLSK reikia nustatyti vadovaujantis taisyklėmis, nustatytomis:
2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2166/2005,
nustatančiame Zelandijos merlūzų ir norveginių omarų
išteklių Kantabrijos jūroje ir prie vakarinės Pirėnų
pusiasalio dalies atkūrimo priemones[3], 2007 m.
gegužės 7 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 509/2007,
nustatančiame Lamanšo sąsiaurio vakarinės dalies jūrų
liežuvių išteklių tausojančio naudojimo daugiametį
planą[4], 2008 m. gruodžio
18 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1300/2008, nustatančiame
atlantinių silkių išteklių, esančių į vakarus nuo
Škotijos, ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą[5],
2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1342/2008, nustatančiame
menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų
daugiametį planą[6] („atlantinių
menkių planą“); Tačiau šiaurinių jūrų lydekų
(2004 m. balandžio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 811/2004[7])
ir paprastųjų jūrų liežuvių Biskajos įlankoje
(2006 m. vasario 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 388/2006[8])
išteklių atveju minimalūs atitinkamų atkūrimo ir valdymo
planų tikslai yra pasiekti, todėl kad taikant BLSK (priklausomai nuo
atvejo) būtų pasiektas arba išlaikytas didžiausias galimas tausios
žvejybos laimikio lygis, reikėtų vadovautis pateiktomis
mokslinėmis rekomendacijomis;
(6)       tais atvejais, kai apie
išteklius trūksta duomenų arba jie nėra patikimi ir
išteklių dydžio apskaičiuoti neįmanoma, valdymo priemonės
ir BLSK turėtų būti grindžiami žuvininkystės valdymui
taikomu atsargos principu, kaip apibrėžta Tarybos reglamento (EB)
Nr. 2371/2002 3 straipsnio i punkte;
(7)       pagal 1996 m.
gegužės 6 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96,
nustatančio bendrų leistinų sugavimų ir kvotų
kasmetinio valdymo papildomas sąlygas[9], 2 straipsnį
turėtų būti nustatyti ištekliai, kuriems taikomos tame
reglamente nurodytos įvairios priemonės;
(8)       jei su konkrečiais
ištekliais siejamas BLSK skiriamas tik vienai valstybei narei, tikslinga
tą valstybę narę pagal Sutarties 2 straipsnio 1 dalį
įgalioti nustatyti tą BLSK. Reikėtų numatyti nuostatas,
kuriomis būtų užtikrinta, kad nustatydama tą BLSK atitinkama
valstybė narė visapusiškai laikytųsi bendros žuvininkystės
politikos principų bei taisyklių;
(9)       kai kurių BLSK atveju
valstybėms narėms turėtų būti leidžiama suteikti
papildomą kvotos dalį laivams, kurie dalyvauja bandomuosiuose
visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose. Tokių
bandymų tikslas – išbandyti sužvejojamų žuvų kvotų
sistemą, kuria siekiama išvengti žuvų išmetimo į jūrą
ir žuvų išteklių, kuriuos galima kitaip panaudoti, eikvojimo veltui.
Nekontroliuojamas žuvų išmetimas į jūrą kelia
grėsmę ilgalaikiam žuvų kaip bendro turto tiekimo užtikrinimui
ir bendros žuvininkystės politikos tikslams. Priešingai, sužvejojamų
žuvų kvotų sistema yra paskata žvejams siekti, kad jų žvejybos
operacijos būtų kuo selektyvesnės. Kad būtų
užtikrintas racionalus žuvų išmetimo į jūrą valdymas,
turėtų būti visapusiškai dokumentuojama ne tai, kas iškraunama
uoste, o kiekviena jūroje vykdoma operacija. Todėl į
sąlygas, kuriomis valstybės narės gali suteikti tokias
papildomas kvotas, reikėtų įtraukti įsipareigojimą
naudoti prie jutiklių sistemos prijungtas uždarosios grandinės televizijos
kameras (angl. CCTV) (toliau tokia sistema vadinama „CCTV sistema“). Tai
turėtų sudaryti sąlygas išsamiai registruoti visus paliekamus ir
į jūrą išmetamus sužvejotų žuvų kiekius. Sistema,
pagal kurią tai atliktų realiuoju laiku laive esantys
stebėtojai, būtų ne tokia efektyvi, brangesnė ir mažiau
patikima. Todėl CCTV naudojimas yra šiuo metu būtina sąlyga
siekiant įgyvendinti į jūrą išmetamų žuvų kiekio
sumažinimo priemones, pvz., visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos
priemonę. Naudojant tokią sistemą reikėtų laikytis
1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl
asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių
duomenų judėjimo[10] reikalavimų;
(10)     siekiant užtikrinti, kad
dalyvaujant bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos
reisuose būtų galima veiksmingai įvertinti sužvejojamų
žuvų kvotų sistemų potencialą kontroliuoti susijusių
išteklių absoliutųjį žuvų mirtingumą dėl
žvejybos, būtina visas tokiuose bandomuosiuose reisuose sužvejotas žuvis,
įskaitant tas, kurių dydis yra mažesnis už mažiausią leidžiamą
iškrauti dydį, įskaičiuoti į bendrą
dalyvaujančiam laivui paskirtą kvotą, o laivui visiškai
išnaudojus minėtą kvotą, žvejybą nutraukti. Taip pat
būtina išvengti, kad bandomuosiuose visapusiškai dokumentais
pagrįstos žvejybos reisuose dalyvaujantys laivai ir juose nedalyvaujantys
laivai paskirtų kvotų neperduotų vieni kitiems;
(11)     būtina nustatyti žvejybos
pastangų ribas 2013 metams pagal Reglamento (EB) Nr. 2166/2005 8
straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 509/2007 5 straipsnį, Reglamento (EB)
Nr. 1342/2008 11 ir 12 straipsnius, atsižvelgiant į 2009 m. liepos 27
d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 754/2009, kuriuo leidžiama tam
tikrų grupių laivams netaikyti Reglamento (EB) Nr. 1342/2008[11]
III skyriuje nustatytos žvejybos pastangų sistemos;
(12)     netgi ribota tam tikrų
rūšių žuvų, pavyzdžiui, tam tikrų rūšių
ryklių, žvejybos veikla galėtų sukelti rimtą pavojų
jų išsaugojimui. Todėl tokių rūšių žuvų žvejybos
galimybės turėtų būti visapusiškai ribojamos taikant
bendrą draudimą žvejoti tų rūšių žuvis;
(13)     žvejybos galimybės
turėtų būti naudojamos griežtai laikantis taikytinos
Sąjungos teisės;
(14)     šiame reglamente nustatytos ES
laivams skirtos žvejybos galimybės naudojamos pagal 2009 m.
lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009,
nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas
bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis[12],
ypač jo 33 ir 34 straipsnius, susijusius su sužvejoto kiekio ir žvejybos
pastangų registravimu ir duomenų apie žvejybos galimybių
išnaudojimą perdavimu. Todėl būtina nurodyti kodus, kuriuos turi
naudoti valstybės narės, siųsdamos Komisijai duomenis apie
iškraunamus žuvų išteklių, kuriems taikomas šis reglamentas, kiekius;
(15)     siekiant užtikrinti vienodas
šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų
būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su leidimu
atskirai valstybei narei pasinaudoti savo žvejybos pastangų paskirstymo
pagal kilovatdienių sistemą valdymo sistema, papildomų
dienų jūroje suteikimu visam laikui nutraukus žvejybos veiklą
arba siekiant sustiprinti mokslinį stebėjimą, taip pat
susiję su informacijai apie žvejybos laivo, plaukiojančio su
valstybės narės vėliava, dienų jūroje perleidimą
kitam su tos pačios valstybės narės vėliava
plaukiojančiam žvejybos laivui rinkti ir perduoti skirtų
lentelinės skaičiuoklės formatų nustatymu. Tais
įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m.
vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES)
Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos
Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės
mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[13];
(16)     siekiant išvengti žvejybos
veiklos sutrikdymo ir užtikrinti pragyvenimą Sąjungos žvejams, šis
reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2013 m. sausio 1 d.,
išskyrus nuostatas dėl žvejybos pastangų apribojimų, kurios
turėtų būti taikomos nuo 2013 m. vasario 1 d. Dėl skubos
priežasčių šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto,
kai tik bus paskelbtas,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
I ANTRAŠTINĖ DALIS
DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖŽTYS
1 straipsnis
Dalykas
1.           Šiuo reglamentu ES laivams
nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir išteklių grupių,
dėl kurių nevedamos tarptautinės derybos ir kuriems netaikomi
tarptautiniai susitarimai, žvejybos galimybės.
2.           1 dalyje nurodytos žvejybos
galimybės apima:
a)      2013 m. sužvejojamų žuvų
kiekio apribojimus;
b)      2013 m. vasario 1 d.–2014 m. sausio 31 d.
laikotarpio žvejybos pastangų apribojimus.
2 straipsnis
Taikymo sritis
Šis reglamentas taikomas ES laivams.
3 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų
terminų apibrėžtys:
a)      ES laivas – su valstybės narės
vėliava plaukiojantis ir Sąjungoje registruotas žvejybos laivas;
b)      ES vandenys – vandenys, į kuriuos
valstybės narės turi suverenias teises arba kurie priklauso jų
jurisdikcijai, išskyrus vandenis, esančius greta Sutarties II priede
išvardytų užjūrio šalių ir teritorijų;
c)      bendras leidžiamas sužvejoti kiekis
(BLSK) – kiekvienos rūšies žuvų išteklių kiekis, kurį per
metus galima sužvejoti ir iškrauti;
d)      kvota – Sąjungai arba valstybei
narei skirta BLSK dalis;
e)      tarptautiniai vandenys – vandenys, į
kuriuos nė viena valstybė neturi suverenių teisių arba
kurie nepriklauso nė vienos valstybės jurisdikcijai;
f)       akių dydis – žvejybos tinklo
akių dydis, nustatytas pagal Reglamentą (EB) Nr. 517/2008[14];
g)      ES žvejybos laivyno registras – pagal
Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 15 straipsnio 3 dalį Komisijas sukurtas
registras;
h)      žvejybos žurnalas – Reglamento (EB)
Nr. 1224/2009 14 straipsnyje nurodytas žurnalas;
i)       analitinis įvertinimas – kiekybinis
tam tikrų išteklių tendencijų įvertinimas pagal duomenis
apie išteklių biologiją ir eksploataciją, kuris atliekant
mokslinę peržiūrą įvertintas kaip pakankamos kokybės,
kad juo remiantis būtų galima teikti mokslines rekomendacijas
dėl ateityje sužvejojamų žuvų kiekių variantų.
4 straipsnis
Žvejybos zonos
Šiame reglamente nurodytų žvejybos
zonų apibrėžtys:
a)      ICES (Tarptautinės jūrų
tyrinėjimo tarybos) zonos – geografiniai rajonai, apibrėžti
Reglamento (EB) Nr. 218/2009[15] III priede;
b)      Skagerako sąsiauris – geografinis
rajonas, kurio ribą vakaruose žymi linija, brėžiama nuo Hanstholmo
švyturio iki Lindesnes švyturio, o pietuose – linija, brėžiama nuo Skageno
švyturio iki Tistlarnos švyturio ir iš šio taško iki artimiausio Švedijos
pakrantės taško;
c)      Kategato sąsiauris – geografinis
rajonas, kurio ribą šiaurėje žymi linija, brėžiama nuo Skageno
švyturio iki Tistlarnos švyturio ir iš šio taško iki artimiausio Švedijos
pakrantės taško, o pietuose – linija, brėžiama nuo Hasenøre iki
Gnibens Spids, nuo Korshage iki Spodsbjerg ir nuo Gilbjerg Hoved iki Kullen;
d)      ICES VII parajonio 16 funkcinis vienetas
– geografinis rajonas, apibrėžtas laksodromomis, kuriomis paeiliui
sujungiami šie taškai:
53° 30' šiaurės platumos, 15° 00'
vakarų ilgumos,
53° 30' šiaurės platumos, 11° 00'
vakarų ilgumos,
51° 30' šiaurės platumos, 11° 00'
vakarų ilgumos,
51° 30' šiaurės platumos, 13° 00'
vakarų ilgumos,
51° 00' šiaurės platumos, 13° 00'
vakarų ilgumos,
51° 00' šiaurės platumos, 15° 00'
vakarų ilgumos,
53° 30' šiaurės platumos, 15° 00'
vakarų ilgumos;
e)      Kadiso įlanka – geografinis rajonas,
kurį sudaro ICES IXa kvadrato dalis į rytus nuo 7° 23' 48″
vakarų ilgumos;
f)       CECAF (Žvejybos rytų vidurio
Atlante komitetas) rajonai – geografiniai rajonai, apibrėžti Reglamento
(EB) Nr. 216/2009[16]
II priede.
II ANTRAŠTINĖ DALIS
ŽVEJYBOS GALIMYBĖS
5 straipsnis
BLSK ir jų paskirstymas
ES vandenyse arba kai kuriuose ES
nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems ES laivams taikomi BLSK,
jų paskirstymas valstybėms narėms ir atitinkamais atvejais su
jomis funkciškai susietos sąlygos nustatyti I priede.
6 straipsnis
Valstybių narių nustatytini BLSK
1.           Tam tikrų žuvų
išteklių BLSK nustato atitinkama valstybė narė. Tie ištekliai
nurodyti I priede.
2.           Valstybės narės
nustatytini BLSK:
a)      turi atitikti bendros žuvininkystės
politikos principus ir taisykles, ypač tausaus išteklių naudojimo
principą, ir
b)      turi būti:
i)        jei yra analitinis įvertinimas,
tokie, kad būtų kuo didesnė tikimybė, jog nuo 2015 m.
ir tolesniais metais ištekliai bus naudojami atsižvelgiant į
didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį;
ii)       jei analitinio įvertinimo
nėra arba jis yra neišsamus, tokie, kad ištekliai būtų naudojami
vadovaujantis žuvininkystės valdymui taikomu atsargos principu.
3.           Iki 2013 m. kovo 15 d.
kiekviena atitinkama valstybė narė Komisijai pateikia šią informaciją:
a)      patvirtintus BLSK;
b)      atitinkamos valstybės narės
surinktus ir įvertintus duomenis, kuriais grindžiami patvirtinti BLSK;
c)      išsamius duomenis apie tai, kaip
patvirtinti BSLK atitinka 2 dalį.
7 straipsnis
Papildoma kvotos dalis, skiriama laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose
visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose
1.           Valstybė narė gali
suteikti papildomą tam tikrų išteklių kvotą su jos
vėliava plaukiojantiems laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose
visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose. Tie ištekliai
nurodyti I priede.
2.           Papildoma tam tikrų
išteklių kvota, kurią valstybė narė gali suteikti su jos
vėliava plaukiojantiems laivams, sudaro tokią tai valstybei narei
suteiktos kvotos procentinę dalį, kuri neviršija bendros I priede
nustatytos ribos.
3.           Papildoma laivui suteikta
kvota turi atitikti tokias sąlygas:
a)      laive naudojamos prie jutiklių
sistemos prijungtos uždarosios grandinės televizijos kameros (toliau
bendrai vadinamos „CCTV sistema“), skirtos visai laivuose vykdomai žvejybos ir
perdirbimo veiklai užfiksuoti;
b)      atskiram laivui, dalyvaujančiam
bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose,
suteikta papildoma kvota negali viršyti jokios iš šių ribų:
(1)
75 % į jūrą išmetamų
žuvų kiekio pagal susijusios valstybės narės apytikslį
įvertinimą, koks paprastai išmetamas iš tokio tipo laivo, koks yra
laivas, kuriam suteikta papildoma kvota;
(2)
30 % laivo kvotos prieš jam pradedant
dalyvauti bandomuosiuose reisuose;
c)      visas laivo sužvejojamas išteklių,
kurių papildoma kvota yra skirta tam laivui, kiekis, įskaitant žuvis,
kurių dydis mažesnis už mažiausią leidžiamų iškrauti žuvų
dydį, nustatytą Reglamento (EB) Nr. 850/98 XII priede,
įskaičiuojamas į laivo kvotą, kuriai priskiriamos visos
pagal šį straipsnį suteiktos papildomos kvotos;
d)      laivui visiškai išnaudojus kurių
nors išteklių kvotą, toks laivas turi nutraukti bet kokią
žvejybos veiklą BLSK rajone;
e)      laivai, dalyvaujantys bandomuosiuose
visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, ir tokiuose
bandomuosiuose reisuose nedalyvaujantys laivai negali vieni kitiems perleisti
laivui skirtos išteklių, kuriems gali būti taikomas šis straipsnis,
kvotos ar kokios nors jos dalies.
4.           Nepaisant 3 dalies b punkto 1
papunkčio, valstybė narė gali išimties tvarka suteikti su jos
vėliava plaukiojančiam laivui papildomą kvotą, kuri viršija
75 % įvertinto į jūrą išmetamų žuvų kiekio,
koks paprastai išmetamas iš tokio tipo laivo, koks yra laivas, kuriam suteikta
papildoma kvota, su sąlyga, kad:
a)      atitinkamo tipo laivo pagal apytikslius
įvertinimus į jūrą išmetamų išteklių dalis yra
mažesnė nei 10 %;
b)      tokio tipo laivo įtraukimas yra
svarbus norint įvertinti CCVT sistemos potencialą kontrolės
tikslais;
c)      nėra viršyta visiems bandomuosiuose
reisuose dalyvaujantiems laivams nustatyta paprastai išmetamo išteklių
kiekio 75 % bendra riba.
5.           Jei pagal 3 dalies a
punktą gauti užregistruoti duomenys yra susiję su asmens duomenų
tvarkymu, kaip apibrėžta Direktyvoje 95/46/EB, tvarkant tokius duomenis
taikoma ta direktyva.
6.           Jei valstybė narė
nustato, kad laivas, dalyvaujantis bandomuosiuose visapusiškai dokumentais
pagrįstos žvejybos reisuose, nesilaiko 3 dalyje nustatytų
sąlygų, ji nedelsiant panaikina tam laivui suteiktą
papildomą kvotą ir likusiu 2013 m. laikotarpiu neleidžia jam
dalyvauti tuose bandomuosiuose reisuose.
7.           Prieš suteikdama 1–6 dalyse
nurodytą papildomą kvotą valstybė narė Komisijai
pateikia šią informaciją:
a)      su jos vėliava
plaukiojančių laivų, dalyvaujančių bandomuosiuose
visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, sąrašą;
b)      tuose laivuose įrengtos
elektroninės nuotolinės stebėjimo įrangos specifikacijas;
c)      tuose laivuose naudojamų žvejybos
įrankių pajėgumą, rūšį ir specifikacijas;
d)      žuvų kiekį, paprastai
išmetamą į jūrą iš kiekvieno tipo bandomuosiuose reisuose
dalyvaujančio laivo;
e)      bandomuosiuose reisuose
dalyvaujančių laivų 2012 m. sužvejotą žuvų,
kurių ištekliams taikomas atitinkamas BLSK, kiekį.
8.           Siekdama stebėti, kaip
įgyvendinamas 3 dalies b punkto 1 papunktyje nustatytas reikalavimas,
Komisija gali pareikalauti, kad bet kuri šį straipsnį taikanti
valstybė narė mokslinei patariamajai įstaigai pateiktų jos
parengtą iš kiekvieno tipo laivų išmetamų žuvų kiekio
vertinimą, kad pastaroji galėtų jį peržiūrėti.
Jei išmetamą kiekį patvirtinantis vertinimas negaunamas, atitinkama
valstybė narė imasi visų tinkamų priemonių šio
reikalavimo atitikčiai užtikrinti ir apie jas praneša Komisijai.
8 straipsnis
Sužvejotų žuvų ir priegaudos iškrovimo sąlygos
Išteklių, kuriems nustatyti BLSK, žuvys
laikomos laive arba iškraunamos tik tuo atveju, jeigu:
a)      tas žuvis sužvejojo su kvotą
turinčios valstybės narės vėliava plaukiojantys laivai ir
ta kvota nėra išnaudota; arba
b)      sužvejoti žuvų kiekiai sudaro ES
kvotos dalį, kuri nebuvo paskirstyta valstybėms narėms kvotomis,
ir ta ES kvota nebuvo išnaudota.
9 straipsnis
Žvejybos pastangų apribojimai
2013 m. vasario 1 d.– 2014 m. sausio 31 d.
žvejybos pastangų valdymo priemonės taikomos taip:
a)      IIA priedas taikomas atlantinių
menkių ištekliams Kategato sąsiauryje, ICES VIIa ir VIa kvadratuose
ir ICES Vb kvadrato ES vandenyse valdyti;
b)      IIB priedas taikomas europinių
paprastųjų jūrinių lydekų ir norveginių
omarų ištekliams ICES VIIIc ir IXa kvadratuose, išskyrus Kadiso
įlanką, atkurti;
c)      IIC priedas taikomas paprastųjų
jūrų liežuvių ištekliams ICES VIIe kvadrate valdyti.
10 straipsnis
Specialiosios žvejybos galimybių skyrimo nuostatos
1.           Šiame reglamente nustatytos
žvejybos galimybės valstybėms narėms skiriamos nedarant
poveikio:
a)      žvejybos galimybėms, kuriomis
pasikeista pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5
dalį;
b)      žvejybos galimybių perskirstymui
pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 straipsnį arba pagal
Reglamento (EB) Nr. 1006/2008[17]
10 straipsnio 4 dalį;
c)      papildomam kiekiui, leidžiamam iškrauti
pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį;
d)      pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4
straipsnį perkeliamiems neišnaudotiems kiekiams;
e)      išskaitymams, atliekamiems pagal
Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37, 105, 106 ir 107 straipsnius.
2.           Reglamento (EB) Nr. 847/96 3
straipsnis taikomas ištekliams, kuriems taikomas prevencinis BLSK, o to
reglamento 3 straipsnio 2 bei 3 dalys ir 4 straipsnis taikomi ištekliams,
kuriems taikomas mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK,
išskyrus atvejus, kai šio reglamento I priede nurodyta kitaip.
11 straipsnis
Žvejybos draudimo laikotarpis
1.           2013 m. gegužės
1 d.–liepos 31 d. Porkupino seklumoje draudžiama žvejoti arba laikyti
laive šių rūšių žuvis: atlantines menkes, megrimus, europinius
jūrų velnius, juodadėmes menkes, paprastuosius merlangus,
europines paprastąsias jūrines lydekas, norveginius omarus,
jūrines plekšnes, sidabrinius polakus, ledjūrio menkes, rombines
rajas, europinius jūrų liežuvius ir paprastuosius dygliaryklius.
2.           Taikant šį
straipsnį Porkupino seklumą sudaro geografinis rajonas,
apibrėžtas laksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai:
 Taškas || Platuma || Ilguma
 1 || 52° 27' šiaurės platumos || 12° 19' vakarų ilgumos
 2 || 52° 40' šiaurės platumos || 12° 30' vakarų ilgumos
 3 || 52° 47' šiaurės platumos || 12° 39.600' vakarų ilgumos
 4 || 52° 47' šiaurės platumos || 12° 56' vakarų ilgumos
 5 || 52° 13,5' šiaurės platumos || 13° 53.830' vakarų ilgumos
 6 || 51° 22' šiaurės platumos || 14° 24' vakarų ilgumos
 7 || 51° 22' šiaurės platumos || 14° 03' vakarų ilgumos
 8 || 52° 10' šiaurės platumos || 13° 25' vakarų ilgumos
 9 || 52° 32' šiaurės platumos || 13° 07,500' vakarų ilgumos
 10 || 52° 43' šiaurės platumos || 12° 55' vakarų ilgumos
 11 || 52° 43' šiaurės platumos || 12° 43' vakarų ilgumos
 12 || 52° 38.800' šiaurės platumos || 12° 37' vakarų ilgumos
 13 || 52° 27' šiaurės platumos || 12° 23' vakarų ilgumos
 14 || 52° 27' šiaurės platumos || 12° 19' vakarų ilgumos
3.           Nukrypstant nuo 1 dalies,
Porkupino seklumoje leidžiama tranzitu laivuose gabenti toje dalyje
nurodytų rūšių žuvis pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 50
straipsnio 3, 4 ir 5 dalis.
12 straipsnis
Draudimai
1.           ES laivams draudžiama
žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti
šių rūšių žuvis:
a)      milžinryklius (Cetorhinus maximus)
ir baltuosius ryklius (Carcharodon carcharias) visuose vandenyse;
b)      atlantinius silkiaryklius (Lamna nasus)
visuose vandenyse, išskyrus tuos atvejus, kai I priedo B dalyje nustatyta
kitaip;
c)      europinius plokščiakūnius
ryklius (Squatina squatina) ES vandenyse;
d)      švelniąsias rajas (Dipturus batis)
ICES IIa kvadrato bei ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX ir X parajonių ES
vandenyse;
e)      marmurines rombines rajas (Raja
undulata) ir baltąsias rajas (Raja alba) ICES VI, VII, VIII, IX
ir X parajonių ES vandenyse;
f)       gitaržuves (Rhinobatidae) ICES I,
II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ir XII parajonių ES vandenyse;
g)      didžiąsias mantas (Manta
birostris) visuose vandenyse.
2.           Jei 1 dalyje nurodytų
rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, siekiama jų nesužaloti.
Jos nedelsiant paleidžiamos.
13 straipsnis
Duomenų perdavimas
Valstybės narės, pagal Reglamento
(EB) Nr. 1224/2009 33 ir 34 straipsnius Komisijai pateikdamos duomenis apie
iškrautą sužvejotų žuvų išteklių kiekį, naudoja šio
reglamento I priede nustatytus žuvų išteklių kodus.
III ANTRAŠTINĖ DALIS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
14 straipsnis
Komiteto procedūra
1.           Komisijai padeda
Žuvininkystės ir akvakultūros komitetas, įsteigtas pagal
Reglamentą (EB) Nr. 2371/2002. Tai komitetas, apibrėžtas Reglamente
(ES) Nr. 182/2011.
2.           Kai daroma nuoroda į
šią dalį, taikomas Reglamento (EB) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
15 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą
dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2013 m. sausio 1 d.
Tačiau 9 straipsnis taikomas nuo 2013 m.
vasario 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai
taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
PRIEDŲ SĄRAŠAS
I PRIEDAS. BLSK, taikomi ES laivams rajonuose,
kuriuose galioja pagal žuvų rūšį ir žvejybos rajoną
nustatyti BLSK:
·
A dalis. Bendrosios nuostatos
·
B dalis. Kategato sąsiauris, ICES I, II, III,
IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV parajoniai, CECAF rajono ES vandenys,
Prancūzijos Gvianos vandenys
IIA PRIEDAS. IIA PRIEDAS. Laivų žvejybos
pastangos atsižvelgiant į atlantinių menkių išteklių
valdymą Kategato sąsiauryje, ICES VIa ir VIIa kvadratuose ir ICES Vb
kvadrato ES vandenyse
IIB PRIEDAS. Laivų žvejybos pastangos
atsižvelgiant į europinių paprastųjų jūrinių
lydekų pietinių išteklių ir norveginių omarų
išteklių atkūrimą ICES VIIIc ir IXa kvadratuose, išskyrus Kadiso
įlanką
IIC PRIEDAS. Laivų žvejybos pastangos
atsižvelgiant į vakarinės Lamanšo sąsiaurio dalies
paprastųjų jūrų liežuvių išteklių valdymą
ICES VIIe kvadrate
I PRIEDAS
BLSK, TAIKOMI ES LAIVAMS RAJONUOSE,
KURIUOSE GALIOJA
PAGAL ŽUVŲ RŪŠĮ IR ŽVEJYBOS RAJONĄ NUSTATYTI BLSK

A DALIS
BENDROSIOS NUOSTATOS
Šio priedo B dalies lentelėse nustatyti
kiekvienos rūšies išteklių BLSK bei kvotos (gyvojo svorio tonomis,
išskyrus atvejus, kai nurodyta kitaip) ir atitinkamais atvejais funkciškai su
jais susijusios sąlygos.
Visoms šiame priede nustatytoms žvejybos
galimybėms taikomos Reglamente (EB) Nr. 1224/2009, ypač jo 33 ir 34
straipsniuose, nustatytos taisyklės.
Nuorodos į žvejybos zonas reiškia
nuorodas į ICES zonas, jei nenurodyta kitaip. Kiekvieno rajono žuvų
ištekliai nurodomi pagal abėcėlės tvarka išdėstytus
lotyniškus rūšių pavadinimus. Šiame reglamente pateikiama tokia
lotyniškų ir bendrinių pavadinimų atitikmenų lentelė:
 Mokslinis pavadinimas || Triraidis kodas || Bendrinis pavadinimas
 Amblyraja radiata || RJR || Žvaigždėtoji raja
 Ammodytes spp. || SAN || Paprastieji tobiai
 Argentina silus || ARU || Atlantinė argentina
 Beryx spp. || ALF || Paprastieji beriksai
 Brosme brosme || USK || Paprastoji brosmė
 Caproidae || BOR || Smulkiadyglės saulažuvės
 Centrophorus squamosus || GUQ || Pilkasis trumpadyglis ryklys
 Centroscymnus coelolepis || CYO || Portugalinis baltaakis dygliaryklis
 Chaceon spp. || CGE || Gelminiai krabai
 Champsocephalus gunnari || ANI || Lydžiažiotė ledžuvė
 Chionoecetes spp. || PCR || Snieginiai krabai
 Clupea harengus || HER || Atlantinė silkė
 Coryphaernoides rupestris || RNG || Bukasnukis ilgauodegis grenadierius
 Dalatias licha || SCK || Šokoladinis dygliaryklis
 Deania calcea || DCA || Paprastasis ilgasnukis dygliaryklis
 Dipturus batis || RJB || Marmurinė švelnioji raja
 Dissostichus eleginoides || TOP || Patagoninis nototeninis dančius
 Dissostichus mawsoni || TOA || Atlantinis nototeninis dančius
 Engraulis encrasicolus || ANE || Europinis ančiuvis
 Etmopterus princeps || ETR || Didysis juodasis dygliaryklis
 Etmopterus pusillus || ETP || Mažasis juodasis dygliaryklis
 Euphausia superba || KRI || Kriliai
 Gadus morhua || COD || Atlantinė menkė
 Galeorhinus galeus || GAG || Paprastasis sriubinis ryklys
 Glyptocephalus cynoglossus || WIT || Raudonoji plekšnė
 Hippoglossoides platessoides || PLA || Amerikinė paltusinė plekšnė
 Hippoglossus hippoglossus || HAL || Atlantinis paltusas
 Hoplostethus atlanticus || ORY || Islandinis pjūklapilvis beriksas
 Illex illecebrosus || SQI || Šiaurinis trumpačiuptuvis kalmaras
 Lamna nasus || POR || Atlantinis silkiaryklis
 Lepidonotothen squamifrons || NOS || Pilkoji nototenija
 Lepidorhombus spp. || LEZ || Megrimai
 Raja circularis || RJI || Apvalioji raja
 Raja fullonica || RJF || Šagreninė raja
 Leucoraja naevus || RJN || Raja gegutė
 Limanda ferruginea || YEL || Geltonuodegė plekšnė
 Limanda limanda || DAB || Mažažiotė plekšnė
 Lophiidae || ANF || Velniažuvinės
 Macrourus spp. || GRV || Paprastieji grenadieriai
 Makaira nigricans || BUM || Atlantinis marlinas
 Mallotus villosus || CAP || Paprastoji stintenė
 Manta birostris || RMB || Didžioji manta
 Martialia hyadesi || SQS || Kalmaras
 Melanogrammus aeglefinus || HAD || Juodadėmė menkė
 Merlangius merlangus || WHG || Paprastasis merlangas
 Merluccius merluccius || HKE || Europinė paprastoji jūrinė lydeka
 Micromesistius poutassou || WHB || Šiaurinis žydrasis merlangas
 Microstomus kitt || LEM || Europinė mažažiotė plekšnė
 Molva dypterygia || BLI || Melsvoji molva
 Molva molva || LIN || Paprastoji molva
 Nephrops norvegicus || NEP || Norveginis omaras
 Pandalus borealis || PRA || Šiaurinė paprastoji krevetė
 Paralomis spp. || PAI || Krabai
 Penaeus spp. || PEN || Plonaūsės krevetės
 Platichthys flesus || FLE || Europinė upinė plekšnė
 Pleuronectes platessa || PLE || Jūrinė plekšnė
 Pleuronectiformes || FLX || Plekšniažuvės
 Pollachius pollachius || POL || Sidabriniai polakai
 Pollachius virens || POK || Ledjūrio menkė
 Psetta maxima || TUR || Paprastasis otas
 Raja brachyura || RJH || Trumpauodegė raja
 Raja clavata || RJC || Dyglioji raja
 Raja (Dipturus) nidarosiensis || JAD || Norveginė raja
 Raja microocellata || RJE || Šlakuotoji raja
 Raja montagui || RJM || Montegju šlakuotoji raja
 Raja undulata || RJU || Marmurinė rombinė raja
 Rajiformes || SRX || Rombinės rajožuvės
 Reinhardtius hippoglossoides || GHL || Juodasis paltusas
 Raja alba || RJA || Baltoji raja
 Scomber scombrus || MAC || Atlantinė skumbrė
 Scophthalmus rhombus || BLL || Švelnusis rombas
 Sebastes spp. || RED || Paprastieji jūriniai ešeriai
 Solea solea || SOL || Europinis jūrų liežuvis
 Solea spp. || SOO || Jūrų liežuviai
 Sprattus sprattus || SPR || Atlantinis šprotas
 Squalus acanthias || DGS || Paprastasis dygliaryklis
 Tetrapturus albidus || WHM || Atlantinis baltasis marlinas
 Thunnus maccoyii || SBF || Australinis tunas
 Thunnus obesus || BET || Didžiaakis tunas
 Thunnus thynnus || BFT || Paprastasis tunas
 Trachurus murphyi || CJM || Peru stauridė
 Trachurus spp. || JAX || Paprastosios stauridės
 Trisopterus esmarkii || NOP || Norveginė menkutė
 Urophycis tenuis || HKW || Balkšvoji siaurapelekė vėgėlė
 Xiphias gladius || SWO || Durklažuvė
Ši bendrinių ir
lotyniškų pavadinimų palyginimo lentelė pateikiama tik
aiškinamaisiais tikslais.
 Paprastieji beriksai || ALF || Beryx spp.
 Amerikinė paltusinė plekšnė || PLA || Hippoglossoides platessoides
 Europinis ančiuvis || ANE || Engraulis encrasicolus
 Velniažuvinės || ANF || Lophiidae
 Lydžiažiotė ledžuvė || ANI || Champsocephalus gunnari
 Atlantinis nototeninis dančius || TOA || Dissostichus mawsoni
 Atlantinis paltusas || HAL || Hippoglossus hippoglossus
 Didžiaakis tunas || BET || Thunnus obesus
 Paprastasis ilgasnukis dygliaryklis || DCA || Deania calcea
 Trumpauodegė raja || RJH || Raja brachyura
 Melsvoji molva || BLI || Molva dypterygia
 Atlantinis marlinas || BUM || Makaira nigricans
 Šiaurinis žydrasis merlangas || WHB || Micromesistius poutassou
 Paprastasis tunas || BFT || Thunnus thynnus
 Smulkiadyglės saulažuvės || BOR || Caproidae
 Švelnusis rombas || BLL || Scophthalmus rhombus
 Paprastoji stintenė || CAP || Mallotus villosus
 Atlantinė menkė || COD || Gadus morhua
 Mažažiotė plekšnė || DAB || Limanda limanda
 Marmurinė švelnioji raja || RJB || Dipturus batis
 Europinis jūrų liežuvis || SOL || Solea solea
 Krabai || PAI || Paralomis spp.
 Raja gegutė || RJN || Leucoraja naevus
 Gelminiai krabai || CGE || Chaceon spp.
 Europinė upinė plekšnė || FLE || Platichthys flesus
 Plekšniažuvės || FLX || Pleuronectiformes
 Didžioji manta || RMB || Manta birostris
 Didysis juodasis dygliaryklis || ETR || Etmopterus princeps
 Atlantinė argentina || ARU || Argentina silus
 Juodasis paltusas || GHL || Reinhardtius hippoglossoides
 Paprastieji grenadieriai || GRV || Macrourus spp.
 Pilkoji nototenija || NOS || Lepidonotothen squamifrons
 Juodadėmė menkė || HAD || Melanogrammus aeglefinus
 Europinė paprastoji jūrinė lydeka || HKE || Merluccius merluccius
 Atlantinė silkė || HER || Clupea harengus
 Paprastosios stauridės || JAX || Trachurus spp.
 Peru stauridė || CJM || Trachurus murphyi
 Šokoladinis dygliaryklis || SCK || Dalatias licha
 Kriliai || KRI || Euphausia superba
 Pilkasis trumpadyglis ryklys || GUQ || Centrophorus squamosus
 Europinė mažažiotė plekšnė || LEM || Microstomus kitt
 Paprastoji molva || LIN || Molva molva
 Atlantinė skumbrė || MAC || Scomber scombrus
 Megrimai || LEZ || Lepidorhombus spp.
 Šiaurinė paprastoji krevetė || PRA || Pandalus borealis
 Norveginis omaras || NEP || Nephrops norvegicus
 Norveginė menkutė || NOP || Trisopterus esmarkii
 Norveginė raja || JAD || Raja (Dipturus) nidarosiensis
 Islandinis pjūklapilvis beriksas || ORY || Hoplostethus atlanticus
 Patagoninis nototeninis dančius || TOP || Dissostichus eleginoides
 Plonaūsės krevetės || PEN || Penaeus spp.
 Jūrinė plekšnė || PLE || Pleuronectes platessa
 Sidabriniai polakai || POL || Pollachius pollachius
 Atlantinis silkiaryklis || POR || Lamna nasus
 Portugalinis baltaakis dygliaryklis || CYO || Centroscymnus coelolepis
 Paprastieji jūriniai ešeriai || RED || Sebastes spp.
 Bukasnukis ilgauodegis grenadierius || RNG || Coryphaernoides rupestris
 Ledjūrio menkė || POK || Pollachius virens
 Paprastieji tobiai || SAN || Ammodytes spp.
 Apvalioji raja || RJI || Raja circularis
 Šagreninė raja || RJF || Raja fullonica
 Šiaurinis trumpačiuptuvis kalmaras || SQI || Illex illecebrosus
 Rombinės rajožuvės || SRX || Rajiformes
 Šlakuotoji raja || RJE || Raja microocellata
 Mažasis juodasis dygliaryklis || ETP || Etmopterus pusillus
 Snieginiai krabai || PCR || Chionoecetes spp.
 Jūrų liežuviai || SOO || Solea spp.
 Australinis tunas || SBF || Thunnus maccoyii
 Montegju šlakuotoji raja || RJM || Raja montagui
 Atlantinis šprotas || SPR || Sprattus sprattus
 Paprastasis dygliaryklis || DGS || Squalus acanthias
 Kalmaras || SQS || Martialia hyadesi
 Žvaigždėtoji raja || RJR || Amblyraja radiata
 Durklažuvės || SWO || Xiphias gladius
 Dyglioji raja || RJC || Raja clavata
 Paprastasis sriubinis ryklys || GAG || Galeorhinus galeus
 Paprastasis otas || TUR || Psetta maxima
 Paprastoji brosmė || USK || Brosme brosme
 Marmurinė rombinė raja || RJU || Raja undulata
 Balkšvoji siaurapelekė vėgėlė || HKW || Urophycis tenuis
 Atlantinis baltasis marlinas || WHM || Tetrapturus albidus
 Baltoji raja || RJA || Raja alba
 Paprastasis merlangas || WHG || Merlangius merlangus
 Raudonoji plekšnė || WIT || Glyptocephalus cynoglossus
 Geltonuodegė plekšnė || YEL || Limanda ferruginea
B DALIS
KATEGATO SĄSIAURIS, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII
IR XIV PARAJONIAI, CECAF RAJONO ES VANDENYS, PRANCŪZIJOS GVIANOS VANDENYS
 Rūšis || Atlantinė argentina Argentina silus || Zona || I ir II zonų ES ir tarptautiniai vandenys (ARU/1/2.) ||
 Vokietija ||  22 ||   || Prevencinis BLSK ||
 Prancūzija ||  7 ||   ||
 Nyderlandai ||  18 ||   ||
 Jungtinė Karalystė ||  37 ||   ||
 Sąjunga ||  84 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK ||  84 ||   ||
   ||
 Rūšis || Atlantinė argentina Argentina silus || Zona || III ir IV zonų ES vandenys (ARU/34-C) ||
 Danija ||  843 ||   || Prevencinis BLSK ||
 Vokietija ||  9 ||   ||
 Prancūzija ||  6 ||   ||
 Airija ||  6 ||   ||
 Nyderlandai ||  40 ||   ||
 Švedija ||  33 ||   ||
 Jungtinė Karalystė ||  15 ||   ||
 Sąjunga ||  952 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK ||  952 ||   ||
   ||
 Rūšis || Atlantinė argentina Argentina silus || Zona || V, VI ir VII zonų ES ir tarptautiniai vandenys (ARU/567.) ||
 Vokietija ||  289 ||   || Prevencinis BLSK ||
 Prancūzija ||  6 ||   ||
 Airija ||  268 ||   ||
 Nyderlandai || 3 023 ||   ||
 Jungtinė Karalystė ||  212 ||   ||
 Sąjunga || 3 798 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || 3 798 ||   ||
   ||
 Rūšis || Paprastoji brosmė Brosme brosme || Zona || IIIa zona; 22–32 pakvadračių ES vandenys (USK/3A/BCD) ||
 Danija ||  15 ||   || Prevencinis BLSK ||
 Švedija ||  7 ||   ||
 Vokietija ||  7 ||   ||
 Sąjunga ||  29 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK ||  29 ||   ||
   ||
 Rūšis || Aksominė saulažuvė Caproidae || Zona || VI, VII ir VIII zonų ES ir tarptautiniai vandenys (BOR/678-) ||
 Danija || pm ||   || Prevencinis BLSK ||
 Airija || pm ||   ||
 Jungtinė Karalystė || pm ||   ||
 Sąjunga || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || pm ||   ||
   ||
 Rūšis || Atlantinės silkės Clupea harengus || Zona || VIaS(1), VIIb, VIIc (HER/6AS7BC) ||
 Airija || pm ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.   ||
 Nyderlandai || pm ||   ||
 Sąjunga || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || pm ||   ||
 (1)        Nuoroda daroma į atlantinės silkės išteklius VIa zonoje į pietus nuo 56º 00' šiaurės platumos ir į vakarus nuo 07º 00' vakarų ilgumos. || pm
   || pm
 Rūšis || Atlantinės silkės Clupea harengus || Zona || VI Klaidas(1) (HER/06ACL.) ||
 Jungtinė Karalystė || Bus nustatyta || (2) || Prevencinis BLSK ||
 Sąjunga || Bus nustatyta || (3) ||
   ||   ||   ||
 BLSK || Bus nustatyta || (3) ||
 (1)        Klaido ištekliai: nuoroda daroma į atlantinės silkės išteklius jūros rajone į šiaurės rytus nuo linijos, iš Kintairo kyšulio brėžiamos į Corsewall kyšulį. (2)        Taikomas šio reglamento 6 straipsnis. (3)        Tas pats kiekis, kaip nustatytasis pagal 2 išnašą. ||
   ||
 Rūšis || Atlantinės silkės Clupea harengus || Zona || VIIa(1) (HER/07A/MM) ||
 Airija || 1 300 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK ||
 Jungtinė Karalystė || 3 693 ||   ||
 Sąjunga || 4 993 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || 4 993 ||   ||
 (1)         Ši zona sumažinama rajonu, kuris apibrėžiamas: –   šiaurėje iki 52º 30' šiaurės platumos, –   pietuose iki 52º 00' šiaurės platumos, –   vakaruose iki Airijos pakrantės, –   rytuose iki Jungtinės Karalystės pakrantės. ||
   ||
 Rūšis || Atlantinės silkės Clupea harengus || Zona || VIIe ir VIIf (HER/7EF.) ||
 Prancūzija ||  392 ||   || Prevencinis BLSK ||
 Jungtinė Karalystė ||  392 ||   ||
 Sąjunga ||  784 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK ||  784 ||   ||
   ||
 Rūšis || Atlantinės silkės Clupea harengus || Zona || VIIg(1), VIIh(1), VIIj(1) ir VIIk(1) (HER/7G-K.) ||
 Vokietija ||  191 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK ||
 Prancūzija || 1 062 ||   ||
 Airija || 14 864 ||   ||
 Nyderlandai || 1 062 ||   ||
 Jungtinė Karalystė ||  21 ||   ||
 Sąjunga || 17 200 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || 17 200 ||   ||
 (1)         Ši zona padidinama rajonu, kuris apibrėžiamas: –   šiaurėje iki 52º 30' šiaurės platumos, –   pietuose iki 52º 00' šiaurės platumos, –   vakaruose iki Airijos pakrantės, –   rytuose iki Jungtinės Karalystės pakrantės. ||
   ||
 Rūšis || Europiniai ančiuviai Engraulis encrasicolus || Zona || IX ir X; CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (ANE/9/3411) ||
 Ispanija || 3 998 ||   || Prevencinis BLSK ||
 Portugalija || 4 362 ||   ||
 Sąjunga || 8 360 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || 8 360 ||   ||
   ||
 Rūšis || Atlantinė menkė Gadus morhua || Zona || Kategato sąsiauris (COD/03AS.) ||
 Danija ||  62 || (1) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK ||
 Vokietija ||  1 || (1) ||
 Švedija ||  37 || (1) ||
 Sąjunga ||  100 || (1) ||
   ||   ||   ||
 BLSK ||  100 || (1) ||
   ||   ||   ||   ||
 (1)           Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama. ||
   ||
 Rūšis || Atlantinė menkė Gadus morhua || Zona || VIb; Vb zonos į vakarus nuo 12° 00' vakarų ilgumos ir XII bei XIV zonų ES ir tarptautiniai vandenys (COD/5W6-14) ||
 Belgija ||  0 ||   || Prevencinis BLSK ||
 Vokietija ||  2 ||   ||
 Prancūzija ||  20 ||   ||
 Airija ||  8 ||   ||
 Jungtinė Karalystė ||  32 ||   ||
 Sąjunga ||  62 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK ||  62 ||   ||
   ||
 Rūšis || Atlantinė menkė Gadus morhua || Zona || VIa; Vb zonos į rytus nuo 12° 00' vakarų ilgumos ES ir tarptautiniai vandenys (COD/5BE6A) ||
 Belgija || 0 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK ||
 Vokietija || 0 ||   ||
 Prancūzija || 0 ||   ||
 Airija || 0 ||   ||
 Jungtinė Karalystė || 0 ||   ||
 Sąjunga || 0 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || 0 || (1) ||
   ||   ||   ||   ||
 (1)           Rajone, kuriame taikomas šis BLSK, gali būti iškraunama atlantinių menkių priegauda, su sąlyga, kad ji neviršija 1,5 proc. viso per žvejybos reisą sužvejotų žuvų kiekio gyvojo svorio. ||
   ||
 Rūšis || Atlantinė menkė Gadus morhua || Zona || VIIa (COD/07A.) ||
 Belgija ||  4 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK ||
 Prancūzija ||  10 ||   ||
 Airija ||  188 ||   ||
 Nyderlandai ||  1 ||   ||
 Jungtinė Karalystė ||  82 ||   ||
 Sąjunga ||  285 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK ||  285 ||   ||
   ||   ||   ||   ||
   ||
 Rūšis || Atlantinė menkė Gadus morhua || Zona || VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (COD/7XAD34) ||
 Belgija ||  456 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis.   ||
 Prancūzija || 7 459 ||   ||
 Airija || 1 479 ||   ||
 Nyderlandai ||  2 ||   ||
 Jungtinė Karalystė ||  804 ||   ||
 Sąjunga || 10 200 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || 10 200 ||   ||
   ||
 Rūšis || Atlantinis silkiaryklis Lamna nasus || Zona || Prancūzijos Gvianos vandenys, Kategato sąsiauris; Skagerako sąsiaurio ir I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV zonų ES vandenys; CECAF 34.1.1, 34.1.2 ir 34.2 rajono ES vandenys (POR/3-1234) ||
 Danija || pm || (1) || Prevencinis BLSK ||
 Prancūzija || pm || (1) ||
 Vokietija || pm || (1) ||
 Airija || pm || (1) ||
 Ispanija || pm || (1) ||
 Jungtinė Karalystė || pm || (1) ||
 Sąjunga || pm || (1) ||
   ||   ||   ||
 BLSK || pm || (1) ||
   ||
 (1)           Jei šios rūšies žuvys atsitiktinai sužvejojamos, jos negali būti sužalotos. Jos nedelsiant paleidžiamos. ||
   ||
 Rūšis || Megrimai Lepidorhombus spp. || Zona || IIa ir IV zonų ES vandenys (LEZ/2AC4-C) ||
 Belgija ||  8 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK ||
 Danija ||  7 ||   ||
 Vokietija ||  7 ||   ||
 Parncūzija ||  46 ||   ||
 Nyderlandai ||  36 ||   ||
 Jungtinė Karalystė || 2 716 ||   ||
 Sąjunga || 2 820 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || 2 820 ||   ||
   ||
 Rūšis || Megrimai Lepidorhombus spp. || Zona || Vb zonos ES ir tarptautiniai vandenys; VI; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (LEZ/56-14) ||
 Ispanija ||  232 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK ||
 Prancūzija ||  904 ||   ||
 Airija ||  264 ||   ||
 Jungtinė Karalystė ||  640 ||   ||
 Sąjunga || 2 040 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || 2 040 ||   ||
   ||
 Rūšis || Megrimai Lepidorhombus spp. || Zona || VII (LEZ/07.) ||
 Belgija ||  376 || (1) || Prevencinis BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. ||
 Ispanija || 4 172 || (1) ||
 Prancūzija || 5 064 || (1) ||
 Airija || 2 302 || (1) ||
 Jungtinė Karalystė || 1 994 || (1) ||
 Sąjunga || 13 908 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || 13 908 ||   ||
   ||   ||   ||
 (1) Be šios kvotos, su jos vėliava plaukiojantiems laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, valstybė narė gali skirti papildomą kvotą, kuri neviršytų 1 % tai valstybei narei skirtos kvotos, laikantis šio reglamento 7 straipsnyje išdėstytų sąlygų. ||
   ||
 Rūšis || Megrimai Lepidorhombus spp. || Zona || VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe (LEZ/8ABDE.) ||
 Ispanija ||  760 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.   ||
 Prancūzija ||  613 ||   ||
 Sąjunga || 1 373 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || 1 373 ||   ||
   ||
 Rūšis || Megrimai Lepidorhombus spp. || Zona || VIIIc, IX ir X; CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (LEZ/8C3411) ||
 Ispanija ||  822 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK ||
 Prancūzija ||  41 ||   ||
 Portugalija ||  27 ||   ||
 Sąjunga ||  890 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK ||  890 ||   ||
   ||
 Rūšis || Velniažuvinės Lophiidae || Zona || VI; Vb zonos ES ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (ANF/56-14) ||
 Belgija ||  149 ||   || Prevencinis BLSK ||
 Vokietija ||  170 ||   ||
 Ispanija ||  159 ||   ||
 Prancūzija || 1 833 ||   ||
 Airija ||  415 ||   ||
 Nyderlandai ||  144 ||   ||
 Jungtinė Karalystė || 1 276 ||   ||
 Sąjunga || 4 146 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || 4 146 ||   ||
   ||
 Rūšis || Velniažuvinės Lophiidae || Zona || VII (ANF/07.) ||
 Belgija || 2 268 || (1) (2) || Prevencinis BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis.   ||
 Vokietija ||  253 || (1) (2) ||
 Ispanija ||  901 || (1) (2) ||
 Prancūzija || 14 553 || (1) (2) ||
 Airija || 1 860 || (1) (2) ||
 Nyderlandai ||  294 || (1) (2) ||
 Jungtinė Karalystė || 4 413 || (1) (2) ||
 Sąjunga || 24 542 || (1) ||
   ||   ||   ||
 BLSK || 24 542 || (1) ||
 (1)         Specialioji sąlyga: iš kurių ne daugiau kaip 5 % gali būti sužvejojama VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe zonose (ANF/*8ABDE). (2) Be šios kvotos, su jos vėliava plaukiojantiems laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, valstybė narė gali skirti papildomą kvotą, kuri neviršytų 1 % tai valstybei narei skirtos kvotos, laikantis šio reglamento 7 straipsnyje išdėstytų sąlygų. ||
   ||
 Rūšis || Velniažuvinės Lophiidae || Zona || VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe (ANF/8ABDE.) ||
 Ispanija || 1 002 ||   || Prevencinis BLSK   ||
 Prancūzija || 5 574 ||   ||
 Sąjunga || 6 576 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || 6 576 ||   ||
   ||
 Rūšis || Velniažuvinės Lophiidae || Zona || VIIIc, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (ANF/8C3411) ||
 Ispanija || 1 708 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK ||
 Prancūzija ||  2 ||   ||
 Portugalija ||  340 ||   ||
 Sąjunga || 2 050 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || 2 050 ||   ||
   ||
 Rūšis || Juodadėmė menkė Melanogrammus aeglefinus || Zona || Vb ir VIa zonų ES ir tarptautiniai vandenys (HAD/5BC6A.) ||
 Belgija || 7 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK ||
 Vokietija || 8 ||   ||
 Prancūzija || 342 ||   ||
 Airija || 244 ||   ||
 Jungtinė Karalystė || 2 499 ||   ||
 Sąjunga || 3 100 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || 3 100 ||   ||
   ||
 Rūšis || Juodadėmė menkė Melanogrammus aeglefinus || Zona || VIIb–k, VIII, IX ir X; CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (HAD/7X7A34) ||
 Belgija ||  83 || (1) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. ||
 Prancūzija || 5 000 || (1) ||
 Airija || 1 667 || (1) ||
 Jungtinė Karalystė ||  750 || (1) ||
 Sąjunga || 7 500 || (1) ||
   ||   ||   ||
 BLSK || 7 500 ||   ||
 (1)           Be šios kvotos, su jos vėliava plaukiojantiems laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, valstybė narė gali skirti papildomą kvotą, kuri neviršytų 5 % tai valstybei narei skirtos kvotos, laikantis šio reglamento 7 straipsnyje išdėstytų sąlygų. ||
   ||
 Rūšis || Juodadėmė menkė Melanogrammus aeglefinus || Zona || VIIa (HAD/07A.) ||
 Belgija ||  16 ||   || Prevencinis BLSK ||
 Prancūzija ||  72 ||   ||
 Airija ||  433 ||   ||
 Jungtinė Karalystė ||  480 ||   ||
 Sąjunga || 1 001 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || 1 001 ||   ||
   ||
 Rūšis || Sidabrinės jūrinės lydekos Merlangius merlangus || Zona || VI; Vb zonos ES ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (WHG/56-14) ||
 Vokietija ||  2 ||   || Prevencinis BLSK ||
 Prancūzija ||  30 ||   ||
 Airija ||  73 ||   ||
 Jungtinė Karalystė ||  141 ||   ||
 Sąjunga ||  246 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK ||  246 ||   ||
   ||
 Rūšis || Sidabrinės jūrinės lydekos Merlangius merlangus || Zona || VIIa (WHG/07A.) ||
 Belgija ||  0 ||   || Prevencinis BLSK ||
 Prancūzija ||  5 ||   ||
 Airija ||  28 ||   ||
 Nyderlandai ||  0 ||   ||
 Jungtinė Karalystė ||  38 ||   ||
 Sąjunga ||  71 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK ||  71 ||   ||
   ||
 Rūšis || Sidabrinės jūrinės lydekos Merlangius merlangus || Zona || VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ir VIIk (WHG/7X7A-C) ||
 Belgija ||  239 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. ||
 Prancūzija || 14 700 ||   ||
 Airija || 6 812 ||   ||
 Nyderlandai ||  120 ||   ||
 Jungtinė Karalystė || 2 629 ||   ||
 Sąjunga || 24 500 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || 24 500 ||   ||
   ||
 Rūšis || Sidabrinės jūrinės lydekos Merlangius merlangus || Zona || VIII zona (WHG/08.) ||
 Ispanija || 1 016 ||   || Prevencinis BLSK ||
 Prancūzija || 1 524 ||   ||
 Sąjunga || 2 540 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || 2 540 ||   ||
   ||
 Rūšis || Sidabrinės jūrinės lydekos Merlangius merlangus || Zona || IX ir X; CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (WHG/9/3411) ||
 Portugalija || Bus nustatyta || (1) || Prevencinis BLSK ||
 Sąjunga || Bus nustatyta || (2) ||
   ||   ||   ||
 BLSK || Bus nustatyta || (2) ||
 (1)        Taikomas šio reglamento 6 straipsnis. (2)        Tas pats kiekis, kaip nustatytasis pagal 1 išnašą. ||
   ||
 Rūšis || Jūrinės lydekos Merluccius merluccius || Zona || IIIa zona; 22–32 pakvadračių ES vandenys (HKE/3A/BCD) ||
 Danija || 1 033 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK ||
 Švedija ||  88 ||   ||
 Sąjunga || 1 121 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || 1 121 || (1) ||
 (1)         Neviršijant viso europinių paprastųjų jūrinių lydekų šiaurinių išteklių 37 200 tonų BLSK. ||
   ||
 Rūšis || Jūrinės lydekos Merluccius merluccius || Zona || IIa ir IV zonų ES vandenys (HKE/2AC4-C) ||
 Belgija ||  19 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK ||
 Danija ||  755 ||   ||   ||
 Vokietija ||  87 ||   ||
 Prancūzija ||  167 ||   ||
 Nyderlandai ||  43 ||   ||
 Jungtinė Karalystė ||  235 ||   ||
 Sąjunga || 1 306 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || 1 306 || (1) ||
 (1)         Neviršijant viso europinių paprastųjų jūrinių lydekų šiaurinių išteklių 37 200 tonų BLSK. ||
   ||
 Rūšis || Jūrinės lydekos Merluccius merluccius || Zona || VI ir VII; Vb zonos ES ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (HKE/571214) ||
 Belgija ||  192 || (1) (3) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. ||
 Ispanija || 6 149 || (3) ||
 Prancūzija || 9 495 || (1) (3) ||
 Airija || 1 151 || (3) ||
 Nyderlandai ||  124 || (1) (3) ||
 Jungtinė Karalystė || 3 749 || (1) (3) ||
 Sąjunga || 20 860 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || 20 860 || (2) ||
 (1)        Šią kvotą galima perkelti į IIa ir IV zonų ES vandenis. Tačiau apie tokį perkėlimą turi būti iš anksto pranešta Komisijai. (2)        Neviršijant viso europinių paprastųjų jūrinių lydekų šiaurinių išteklių 37 200 tonų BLSK. (3) Be šios kvotos, su jos vėliava plaukiojantiems laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, valstybė narė gali skirti papildomą kvotą, kuri neviršytų 1 % tai valstybei narei skirtos kvotos, laikantis šio reglamento 7 straipsnyje išdėstytų sąlygų. ||
 Specialioji sąlyga: ||
 laikantis pirmiau minėtų kvotų, šiose zonose galima sužvejoti ne didesnį nei nurodytąjį toliau kiekį: ||
   || VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe (HKE/*8ABDE) ||   ||
 Belgija ||  25 ||   ||   ||
 Ispanija ||  992 ||   ||
 Prancūzija ||  992 ||   ||
 Airija ||  124 ||   ||
 Nyderlandai ||  12 ||   ||
 Jungtinė Karalystė ||  558 ||   ||
 Sąjunga || 2703 ||   ||
   ||
 Rūšis || Jūrinės lydekos Merluccius merluccius || Zona || VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe (HKE/8ABDE.) ||
 Belgija ||  6 || (1) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK ||
 Ispanija || 4 281 ||   ||
 Prancūzija || 9 614 ||   ||
 Nyderlandai ||  12 || (1) ||
 Sąjunga || 13 913 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || 13 913 || (2) ||
 (1)        Šią kvotą galima perkelti į IV zoną ir IIa zonos ES vandenis. Tačiau apie tokį perkėlimą turi būti iš anksto pranešta Komisijai. (2)         Neviršijant viso europinių paprastųjų jūrinių lydekų šiaurinių išteklių 37 200 tonų BLSK. ||
 Specialioji sąlyga: ||
 laikantis pirmiau minėtų kvotų, šiose zonose galima sužvejoti ne didesnį nei nurodytąjį toliau kiekį: ||
   || VI ir VII; Vb zonos ES ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (HKE/*57-14) ||   ||
 Belgija ||  1 ||   ||
 Ispanija || 1 240 ||   ||
 Prancūzija || 2 232 ||   ||
 Nyderlandai ||  4 ||   ||
 Sąjunga || 3477 ||   ||
   ||
 Rūšis || Jūrinės lydekos Merluccius merluccius || Zona || VIIIc, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (HKE/8C3411) ||
 Ispanija || 9 051 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK ||
 Prancūzija ||  869 ||   ||
 Portugalija || 4 224 ||   ||
 Sąjunga || 14 144 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || 14 144 ||   ||
   ||
 Rūšis || Melsvoji molva Molva dypterygia || Zona || XII zonos tarptautiniai vandenys (BLI/12INT-) ||
 Estija ||  2 || (1) || Prevencinis BLSK ||
 Ispanija ||  622 || (1) ||
 Prancūzija ||  15 || (1) ||
 Lietuva ||  6 || (1) ||
 Jungtinė Karalystė ||  6 || (1) ||
 Kiti ||  2 || (1) ||
 Sąjunga ||  652 || (1) ||
   ||   ||   ||
 BLSK ||  652 || (1) ||
 (1)         Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama. ||
   ||
 Rūšis || Paprastoji molva Molva molva || Zona || IIIa zona; IIIb, IIIc ir IIId zonų ES vandenys (LIN/3A/BCD) ||
 Belgija || pm || (1) || Prevencinis BLSK ||
 Danija || pm ||   ||
 Vokietija || pm || (1) ||
 Švedija || pm ||   ||
 Jungtinė Karalystė || pm || (1) ||
 Sąjunga || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK ||  pm ||   ||
 (1)         Pagal šią kvotą galima žvejoti tik IIIa zonos ES vandenyse ir IIIb, IIIc ir IIId zonų ES vandenyse. ||
   ||
 Rūšis || Norveginiai omarai Nephrops norvegicus || Zona || IIa ir IV zonų ES vandenys (NEP/2AC4-C) ||
 Belgija ||  908 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK ||
 Danija ||  908 ||   ||
 Vokietija ||  13 ||   ||
 Prancūzija ||  27 ||   ||
 Nyderlandai ||  467 ||   ||
 Jungtinė Karalystė || 15 027 ||   ||
 Sąjunga || 17 350 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || 17 350 ||   ||
   ||
 Rūšis || Norveginiai omarai Nephrops norvegicus || Zona || VI; Vb zonos ES ir tarptautiniai vandenys (NEP/5BC6.) ||
 Ispanija ||  34 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK ||
 Prancūzija ||  135 ||   ||
 Airija ||  225 ||   ||
 Jungtinė Karalystė || 16 256 ||   ||
 Sąjunga || 16 650 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || 16 650 ||   ||
   ||
 Rūšis || Norveginiai omarai Nephrops norvegicus || Zona || VII (NEP/07.) ||
 Ispanija || 1 115 || (1) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. ||
 Parncūzija || 4 517 || (1) ||
 Airija || 6 851 || (1) ||
 Jungtinė Karalystė || 6 093 || (1) ||
 Sąjunga || 18 576 || (1) ||
   ||   ||   ||
 BLSK || 18 576 || (1) ||
 (1)           Specialioji sąlyga: iš kurių ne daugiau kaip toliau nurodytos kvotos gali būti sužvejota ICES VII parajonio 16 funkciniame vienete (NEP/*07U16): ||
 Ispanija ||  418 ||
 Prancūzija ||  262 ||
 Airija ||  503 ||
 Jungtinė Karalystė ||  203 ||
 Sąjunga || 1 386 ||
   ||
 || Rūšis || Norveginiai omarai Nephrops norvegicus || Zona || VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe (NEP/8ABDE.) ||
 || Ispanija ||  192 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.   ||
 || Prancūzija || 3 008 ||   ||
 || Sąjunga || 3 200 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || BLSK || 3 200 ||   ||
 ||   ||
 || Rūšis || Norveginiai omarai Nephrops norvegicus || Zona || VIIIc (NEP/08C.) ||
 || Ispanija ||  71 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK ||
 || Prancūzija ||  3 ||   ||
 || Sąjunga ||  74 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || BLSK ||  74 ||   ||
 ||   ||
 || Rūšis || Norveginiai omarai Nephrops norvegicus || Zona || IX ir X; CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (NEP/9/3411) ||
 || Ispanija ||  62 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK ||
 || Portugalija ||  184 ||   ||
 || Sąjunga ||  246 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || BLSK ||  246 ||   ||
 ||   ||
 || Rūšis || Plonaūsės krevetės Penaeus spp. || Zona || Prancūzijos Gvianos vandenys (PEN/FGU.) ||
 || Prancūzija || Bus nustatyta || (1) (2) || Prevencinis BLSK ||
 || Sąjunga || Bus nustatyta || (2) (3) ||
 ||   ||   ||   ||
 || BLSK || Bus nustatyta || (2) (3) ||
 || (1)        Taikomas šio reglamento 6 straipsnis. (2)        Žvejoti krevetes Penaeus subtilis ir Penaeus brasiliensis draudžiama vandenyse, kurių gylis yra mažesnis nei 30 m. (3)        Tas pats kiekis, kaip nustatytasis pagal 1 išnašą. ||
 ||   ||
 || Rūšis || Jūrinė plekšnė Pleuronectes platessa || Zona || VI; Vb zonos ES ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (PLE/56-14) ||
 || Prancūzija ||  15 ||   || Prevencinis BLSK ||
 || Airija ||  202 ||   ||
 || Jungtinė Karalystė ||  337 ||   ||
 || Sąjunga ||  554 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || BLSK ||  554 ||   ||
 ||   ||
 || Rūšis || Jūrinė plekšnė Pleuronectes platessa || Zona || VII a (PLE/07A.) ||
 || Belgija ||  83 ||   || Prevencinis BLSK ||
 || Prancūzija ||  36 ||   ||
 || Airija ||  651 ||   ||
 || Nyderlandai ||  25 ||   ||
 || Jungtinė Karalystė ||  832 ||   ||
 || Sąjunga || 1 627 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || BLSK || 1 627 ||   ||
 ||   ||
 || Rūšis || Jūrinė plekšnė Pleuronectes platessa || Zona || VIIb ir VIIc (PLE/7BC.) ||
 || Prancūzija ||  12 ||   || Prevencinis BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. ||
 || Airija ||  50 ||   ||
 || Sąjunga ||  62 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || BLSK ||  62 ||   ||
 ||   ||
 || Rūšis || Jūrinė plekšnė Pleuronectes platessa || Zona || VIId ir VIIe (PLE/7DE.) ||
 || Belgija ||  874 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK ||
 || Prancūzija || 2 914 ||   ||
 || Jungtinė Karalystė || 1 554 ||   ||
 || Sąjunga || 5 342 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || BLSK || 5 342 ||   ||
 || (1) Be šios kvotos, su jos vėliava plaukiojantiems laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, valstybė narė gali skirti papildomą kvotą, kuri neviršytų 1 % tai valstybei narei skirtos kvotos, laikantis šio reglamento 7 straipsnyje išdėstytų sąlygų. ||
 || Rūšis || Jūrinė plekšnė Pleuronectes platessa || Zona || VIIf ir VIIg (PLE/7FG.) ||
 || Belgija ||  74 ||   || Prevencinis BLSK ||
 || Prancūzija ||  135 ||   ||
 || Airija ||  21 ||   ||
 || Jungtinė Karalystė ||  70 ||   ||
 || Sąjunga ||  300 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || BLSK ||  300 ||   ||
 ||   ||
 || Rūšis || Jūrinė plekšnė Pleuronectes platessa || Zona || VIIh, VIIj ir VIIk (PLE/7HJK.) ||
 || Belgija ||  7 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. ||
 || Prancūzija ||  14 ||   ||
 || Airija ||  50 ||   ||
 || Nyderlandai ||  28 ||   ||
 || Jungtinė Karalystė ||  14 ||   ||
 || Sąjunga ||  113 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || BLSK ||  113 ||   ||
 ||   ||
 || Rūšis || Jūrinė plekšnė Pleuronectes platessa || Zona || VIII, IX ir X; CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (PLE/8/3411) ||
 || Ispanija ||  53 ||   || Prevencinis BLSK ||
 || Prancūzija ||  210 ||   ||
 || Portugalija ||  53 ||   ||
 || Sąjunga ||  316 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || BLSK ||  316 ||   ||
 ||   ||
 || Rūšis || Sidabriniai polakai Pollachius pollachius || Zona || VI; Vb zonos ES ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (POL/56-14) ||
 || Ispanija ||  6 ||   || Prevencinis BLSK ||
 || Prancūzija ||  190 ||   ||
 || Airija ||  56 ||   ||
 || Jungtinė Karalystė ||  145 ||   ||
 || Sąjunga ||  397 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || BLSK ||  397 ||   ||
 ||   ||
 || Rūšis || Sidabriniai polakai Pollachius pollachius || Zona || VII (POL/07.) ||
 || Belgija ||  420 ||   || Prevencinis BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. ||
 || Ispanija ||  25 ||   ||
 || Prancūzija || 9 667 ||   ||
 || Airija || 1 030 ||   ||
 || Jungtinė Karalystė || 2 353 ||   ||
 || Sąjunga || 13 495 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || BLSK || 13 495 ||   ||
 ||   ||
 || Rūšis || Sidabriniai polakai Pollachius pollachius || Zona || VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe (POL/8ABDE.) ||
 || Ispanija ||  202 ||   || Prevencinis BLSK ||
 || Prancūzija ||  984 ||   ||
 || Sąjunga || 1 186 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || BLSK || 1 186 ||   ||
 ||   ||
 || Rūšis || Sidabriniai polakai Pollachius pollachius || Zona || VIIIc (POL/08C.) ||
 || Ispanija ||  166 ||   || Prevencinis BLSK ||
 || Prancūzija ||  19 ||   ||
 || Sąjunga ||  185 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || BLSK ||  185 ||   ||
 ||   ||
 || Rūšis || Sidabriniai polakai Pollachius pollachius || Zona || IX ir X; CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (POL/9/3411) ||
 || Ispanija ||  218 || (1) || Prevencinis BLSK ||
 || Portugalija ||  8 || (1) ||
 || Sąjunga ||  226 || (1) ||
 ||   ||   ||   ||
 || BLSK ||  226 ||   ||
 || (1)           Specialioji sąlyga: iš kurių ne daugiau kaip 5 % gali būti sužvejota VIIIc zonos ES vandenyse (POL/*08C.). ||
 ||   ||
 || Rūšis || Ledjūrio menkė Pollachius virens || Zona || VII, VIII, IX ir X; CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (POK/7/3411) ||
 || Belgija ||  7 ||   || Prevencinis BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. ||
 || Prancūzija || 1 505 ||   ||
 || Airija ||  752 ||   ||
 || Jungtinė Karalystė ||  410 ||   ||
 || Sąjunga || 2 674 ||   ||
 ||   ||   ||   ||
 || BLSK || 2 674 ||   ||
 ||   ||
 || Rūšis || Rombinės rajožuvės Rajiformes || Zona || IIa ir IV zonų ES vandenys (SRX/2AC4-C) ||
 || Belgija ||  pm || (1) (2) (3) || Prevencinis BLSK ||
 || Danija || pm || (1) (2) (3) ||
 || Vokietija ||  pm || (1) (2) (3) ||
 || Prancūzija || pm || (1) (2) (3) ||
 || Nyderlandai ||  pm || (1) (2) (3) ||
 || Jungtinė Karalystė || pm || (1) (2) (3) ||
 || Sąjunga ||  pm || (1) (3) ||
 ||   ||   ||   ||
 || BLSK ||  pm || (3) ||
 || (1)        Atskirai pranešama apie sužvejotų rajų gegučių (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), dygliųjų rajų (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), trumpauodegių rajų (Raja brachyura) (RJH/2AC4-C), Montegju šlakuotųjų rajų (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) ir žvaigždėtųjų rajų (Amblyraja radiata) (RJR/2AC4-C) kiekį. (2)        Priegaudos kvota. Šių rūšių žuvys neturi sudaryti daugiau kaip 25 % laive laikomų per vieną žvejybos reisą sužvejotų žuvų gyvojo svorio. Ši sąlyga taikoma tik didesnio nei 15 m bendro ilgio laivams. (3)        Netaikoma švelniosioms rajoms (Dipturus batis). Jei šių rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, jos negali būti sužalotos. Jos nedelsiant paleidžiamos. Žvejai raginami ieškoti būdų bei įrangos, kuriuos naudojant būtų lengviau greitai ir saugiai paleisti visų šių rūšių žuvis, ir juos naudoti. || pm
 ||   ||
 || Rūšis || Rombinės rajožuvės Rajiformes || Zona || IIIa zonos ES vandenys (SRX/03A-C.) ||
 || Danija ||  pm || (1) (2) || Prevencinis BLSK ||
 || Švedija || pm || (1) (2) ||
 || Sąjunga ||  pm || (1) (2) ||
 ||   ||   ||   ||
 || BLSK ||  pm || (2) ||
 || (1)        Atskirai pranešama apie sužvejotų rajų gegučių (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C), dygliųjų rajų (Raja clavata) (RJC/03A-C), trumpauodegių rajų (Raja brachyura) (RJH/03A-C), Montegju šlakuotųjų rajų (Raja montagui) (RJM/03A-C.) ir žvaigždėtųjų rajų (Amblyraja radiata) (RJR/03A-C.) kiekį. (2)       Netaikoma švelniosioms rajoms (Dipturus batis). Jei šios rūšies žuvys atsitiktinai sužvejojamos, jos negali būti sužalotos. Jos nedelsiant paleidžiamos. Žvejai raginami ieškoti būdų bei įrangos, kuriuos naudojant būtų lengviau greitai ir saugiai paleisti visų šių rūšių žuvis, ir juos naudoti. || pm
 ||   ||
 Rūšis || Rombinės rajožuvės Rajiformes || Zona || VIa, VIb ir VIIa–c, VIIe–k zonų ES vandenys (SRX/67AKXD) ||
 Belgija ||  pm || (1) (2) (3) || Prevencinis BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. ||
 Estija || pm || (1) (2) (3) ||
 Prancūzija ||  pm || (1) (2) (3) ||
 Vokietija || pm || (1) (2) (3) ||
 Airija ||  pm || (1) (2) (3) ||
 Lietuva || pm || (1) (2) (3) ||
 Nyderlandai ||  pm || (1) (2) (3) ||
 Portugalija || pm || (1) (2) (3) ||
 Ispanija ||  pm || (1) (2) (3) ||
 Jungtinė Karalystė || pm || (1) (2) (3) ||
 Sąjunga ||  pm || (1) (2) (3) ||
   ||   ||   ||
 BLSK ||  pm || (2) ||
 (1)        Atskirai pranešama apie sužvejotų rajų gegučių (Leucoraja naevus) (RJN/67 AKXD), dygliųjų rajų (Raja clavata) (RJC/67 AKXD), trumpauodegių rajų (Raja brachyura) (RJH/67 AKXD), Montegju šlakuotųjų rajų (Raja montagui) (RJM/67 AKXD), šlakuotųjų rajų (Raja microocellata) (RJE/67 AKXD), apvaliųjų rajų (Raja circularis) (RJI/67 AKXD) ir šagreninių rajų (Raja fullonica) (RJF/67 AKXD) kiekį. (2)        Netaikoma marmurinėms rombinėms rajoms (Raja undulata), švelniosioms rajoms (Dipturus batis), norveginėms rajoms (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ir baltosioms rajoms (Raja alba). Jei šių rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, jos negali būti sužalotos. Jos nedelsiant paleidžiamos. Žvejai raginami ieškoti būdų bei įrangos, kuriuos naudojant būtų lengviau greitai ir saugiai paleisti visų šių rūšių žuvis, ir juos naudoti. (3)        Specialioji sąlyga: iš kurių ne daugiau kaip 5 % gali būti sužvejota VIId zonos ES vandenyse (SRX/*07D.). || pm
   ||
 Rūšis || Rombinės rajožuvės Rajiformes || Zona || VIId zonos ES vandenys (SRX/07D.) ||
 Belgija ||  pm || (1) (2) (3) || Prevencinis BLSK ||
 Prancūzija || pm || (1) (2) (3) ||
 Nyderlandai ||  pm || (1) (2) (3) ||
 Jungtinė Karalystė || pm || (1) (2) (3) ||
 Sąjunga ||  pm || (1) (2) (3) ||
   ||   ||   ||
 BLSK ||  pm || (2) ||
 (1)        Atskirai pranešama apie sužvejotų rajų gegučių (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), dygliųjų rajų (Raja clavata) (RJC/07D), trumpauodegių rajų (Raja brachyuran) (RJH/07D.), Montegju šlakuotųjų rajų (Raja montagui) (RJM/07d.) ir žvaigždėtųjų rajų (Amblyraja radiate) (RJR/07D.) kiekį. (2)        Netaikoma švelniosioms rajoms (Dipturus batis) ir marmurinėms rombinėms rajoms (Raja undulate). Jei šių rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, jos negali būti sužalotos. Jos nedelsiant paleidžiamos. Žvejai raginami ieškoti būdų bei įrangos, kuriuos naudojant būtų lengviau greitai ir saugiai paleisti visų šių rūšių žuvis, ir juos naudoti. (3)        Specialioji sąlyga: iš kurių ne daugiau kaip 5 % gali būti sužvejota VIa, VIb, VIIa–c ir VIIe–k parajonių ES vandenyse (SRX/*67AKD). ||
   ||
 Rūšis || Rombinės rajožuvės Rajiformes || Zona || VIII ir IX zonų ES vandenys (SRX/89-C.) ||
 Belgija ||  pm || (1) (2) || Prevencinis BLSK ||
 Prancūzija || pm || (1) (2) ||
 Portugalija ||  pm || (1) (2) ||
 Ispanija || pm || (1) (2) ||
 Jungtinė Karalystė ||  pm || (1) (2) ||
 Sąjunga || pm || (1) (2) ||
   ||  pm ||   ||
 BLSK || pm || (2) ||
 (1)        Atskirai pranešama apie sužvejotų rajų gegučių (Leucoraja naevus) (RJN/89-C) ir dygliųjų rajų (Raja clavata) (RJC/89-C) kiekį. (2)        Netaikoma marmurinėms rombinėms rajoms (Raja undulata), švelniosioms rajoms (Dipturus batis) ir baltosioms rajoms (Raja alba). Jei šių rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, jos negali būti sužalotos. Jos nedelsiant paleidžiamos. Žvejai raginami ieškoti būdų bei įrangos, kuriuos naudojant būtų lengviau greitai ir saugiai paleisti visų šių rūšių žuvis, ir juos naudoti. ||
   ||
 Rūšis || Europiniai jūrų liežuviai Solea solea || Zona || IIIa; 22–32 pakvadračių ES vandenys (SOL/3A/BCD) ||
 Danija ||  470 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK ||
 Vokietija ||  27 || (1) ||
 Nyderlandai ||  45 || (1) ||
 Švedija ||  18 ||   ||
 Sąjunga ||  560 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK ||  560 || (2) ||
 (1)         Pagal šią kvotą galima žvejoti tik IIIa zonos ES vandenyse, 22–32 pakvadračiuose. (2)         Specialioji sąlyga: iš kurių ne daugiau nei 496 tonas galima sužvejoti IIIa zonoje. ||
   ||
 Rūšis || Europiniai jūrų liežuviai Solea solea || Zona || VI; Vb zonos ES ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (SOL/56-14) ||
 Airija ||  38 ||   || Prevencinis BLSK ||
 Jungtinė Karalystė ||  10 ||   ||
 Sąjunga ||  48 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK ||  48 ||   ||
   ||
 Rūšis || Europiniai jūrų liežuviai Solea solea || Zona || VIIa (SOL/07A.) ||
 Belgija ||  31 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.   ||
 Prancūzija ||  0 ||   ||
 Airija ||  7 ||   ||
 Nyderlandai ||  9 ||   ||
 Jungtinė Karalystė ||  13 ||   ||
 Sąjunga ||  60 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK ||  60 ||   ||
   ||
 Rūšis || Europiniai jūrų liežuviai Solea solea || Zona || VIIb ir VIIc (SOL/7BC.)
 Prancūzija ||  6 ||   || Prevencinis BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis.
  Airija ||  29 ||
 Sąjunga ||  35 ||
   ||   ||
 BLSK ||  35 ||
 Rūšis || Europiniai jūrų liežuviai Solea solea || Zona || VIId (SOL/07D.)
 Belgija || 1 292 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK
 Prancūzija || 2 585 ||
 Jungtinė Karalystė ||  923 ||
 Sąjunga || 4 800 ||
   ||   ||
 BLSK || 4 800 ||
 Rūšis || Europiniai jūrų liežuviai Solea solea || Zona || VIIe (SOL/07E.) ||
 Belgija ||  32 || (1) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK ||
 Prancūzija ||  337 || (1) ||
 Jungtinė Karalystė ||  525 || (1) ||
 Sąjunga ||  894 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK ||  894 ||   ||
 (1)         Be šios kvotos, su jos vėliava plaukiojantiems laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, valstybė narė gali skirti papildomą kvotą, kuri neviršytų 5 % tai valstybei narei skirtos kvotos, laikantis šio reglamento 7 straipsnyje išdėstytų sąlygų. ||
   ||
 Rūšis || Europiniai jūrų liežuviai Solea solea || Zona || VIIf ir VIIg (SOL/7FG.) ||
 Belgija ||  688 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK ||
 Prancūzija ||  69 ||   ||
 Airija ||  34 ||   ||
 Jungtinė Karalystė ||  309 ||   ||
 Sąjunga || 1 100 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || 1 100 ||   ||
   ||
 Rūšis || Europiniai jūrų liežuviai Solea solea || Zona || VIIh, VIIj ir VIIk (SOL/7HJK.) ||
 Belgija ||  28 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. ||
 Prancūzija ||  56 ||   ||
 Airija ||  153 ||   ||
 Nyderlandai ||  45 ||   ||
 Jungtinė Karalystė ||  56 ||   ||
 Sąjunga ||  338 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK ||  338 ||   ||
   ||
 Rūšis || Europiniai jūrų liežuviai Solea solea || Zona || VIIIa ir VIIIb (SOL/8AB.) ||
 Belgija ||  37 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK ||
 Ispanija ||  7 ||   ||
 Prancūzija || 2 750 ||   ||
 Nyderlandai ||  206 ||   ||
 Sąjunga || 3 000 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || 3 000 ||   ||
   ||
 Rūšis || Jūrų liežuviai Solea spp. || Zona || VIIIc, VIIId, VIIIe, IX ir X; CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (SOO/8CDE34) ||
 Ispanija ||  323 ||   || Prevencinis BLSK ||
 Portugalija ||  535 ||   ||
 Sąjunga ||  858 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK ||  858 ||   ||
   ||
 Rūšis || Atlantiniai šprotai Sprattus sprattus || Zona || VIId ir VIIe (SPR/7DE.) ||
 Belgija ||  21 ||   || Prevencinis BLSK ||
 Danija || 1 339 ||   ||
 Vokietija ||  21 ||   ||
 Prancūzija ||  288 ||   ||
 Nyderlandai ||  288 ||   ||
 Jungtinė Karalystė || 2 163 ||   ||
 Sąjunga || 4 120 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || 4 120 ||   ||
   ||
 Rūšis || Paprastieji dygliarykliai Squalus acanthias || Zona || IIIa zonos ES vandenys (DGS/03A-C.) ||
 Danija || pm ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.   ||
 Švedija ||  pm ||   ||
 Sąjunga || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || pm ||   ||
   ||
 Rūšis || Paprastieji dygliarykliai Squalus acanthias || Zona || IIa ir IV zonų ES vandenys (DGS/2AC4-C) ||
 Belgija || pm || (1) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.     ||
 Danija ||  pm || (1) ||
 Vokietija || pm || (1) ||
 Prancūzija ||  pm || (1) ||
 Nyderlandai || pm || (1) ||
 Švedija ||  pm || (1) ||
 Jungtinė Karalystė || pm || (1) ||
 Sąjunga ||  pm || (1) ||
   ||   ||   ||
 BLSK || pm || (1) ||
 (1)       Įskaitant ūdomis sužvejotus paprastuosius siurblinius ryklius (Galeorhinus galeus), šokoladinius dygliaryklius (Dalatias licha), paprastuosius ilgasnukius dygliaryklius (Deania calcea), trumpuosius trumpadyglius ryklius (Centrophorus squamosus), naktinius juoduosius dygliaryklius (Etmopterus princeps), mažuosius juoduosius dygiaryklius (Etmopterus pusillus), portugalinius baltaakius dygliaryklius (Centroscymnus coelolepis) ir paprastuosius dygliaryklius (Squalus acanthias). Jei šių rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, jos negali būti sužalotos. Jos nedelsiant paleidžiamos. ||
   ||
 Rūšis || Paprastieji dygliarykliai Squalus acanthias || Zona || I, V, VI, VII, VIII, XII ir XIV zonų ES ir tarptautiniai vandenys (DGS/15X14) ||
 Belgija || pm || (1) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. ||
 Vokietija ||  pm || (1) ||
 Ispanija || pm || (1) ||
 Prancūzija ||  pm || (1) ||
 Airija || pm || (1) ||
 Nyderlandai ||  pm || (1) ||
 Portugalija || pm || (1) ||
 Jungtinė Karalystė ||  pm || (1) ||
 Sąjunga || pm || (1) ||
   ||   ||   ||
 BLSK || pm || (1) ||
 (1)        Įskaitant ūdomis sužvejotus paprastuosius siurblinius ryklius (Galeorhinus galeus), šokoladinius dygliaryklius (Dalatias licha), paprastuosius ilgasnukius dygliaryklius (Deania calcea), trumpuosius trumpadyglius ryklius (Centrophorus squamosus), naktinius juoduosius dygliaryklius (Etmopterus princeps), mažuosius juoduosius dygiaryklius (Etmopterus pusillus), portugalinius baltaakius dygliaryklius (Centroscymnus coelolepis) ir paprastuosius dygliaryklius (Squalus acanthias). Jei šių rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, jos negali būti sužalotos. Jos nedelsiant paleidžiamos. ||
   ||
 Rūšis || Paprastosios stauridės Trachurus spp. || Zona || VIIIc (JAX/08C.) ||
 Ispanija || pm || (1) (2) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK ||
 Prancūzija ||  pm || (1) ||
 Portugalija || pm || (1) (2)   ||
 Sąjunga || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || pm ||   ||
 (1)        Iš kurių ne daugiau nei 5 % gali sudaryti 12–14 cm dydžio paprastosios stauridės, nepaisant Reglamento (EB) Nr. 850/98[18] 19 straipsnio. Siekiant kontroliuoti tą kiekį, iškrautų žuvų svoriui taikomas 1,20 perskaičiavimo koeficientas. (2)        Specialioji sąlyga: ne daugiau kaip 5 % šios kvotos gali būti sužvejota IX zonoje (JAX/*09.). ||
   ||
 Rūšis || Paprastosios stauridės Trachurus spp. || Zona || IX (JAX/09.) ||
 Ispanija || 7 762 || (1) (2) || Prevencinis BLSK ||
 Portugalija || 22 238 || (1) (2) ||
 Sąjunga || 30 000 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || 30 000 ||   ||
 (1)        Iš kurių ne daugiau nei 5 % gali sudaryti 12–14 cm paprastosios stauridės, nepaisant Reglamento (EB) Nr. 850/98 19 straipsnio. Siekiant kontroliuoti tą kiekį, iškrautų žuvų svoriui taikomas 1,20 perskaičiavimo koeficientas. (2)        Specialioji sąlyga: ne daugiau kaip 5 % šios kvotos gali būti sužvejota VIIIc zonoje (JAX/*08C). ||
   ||
 Rūšis || Paprastosios stauridės Trachurus spp. || Zona || X; CECAF rajono ES vandenys(1) (JAX/X34PRT) ||
 Portugalija || Bus nustatyta || (2) (3) || Prevencinis BLSK ||
 Sąjunga || Bus nustatyta || (4) ||
   ||   ||   ||
 BLSK || Bus nustatyta || (4) ||
 (1)         Vandenys prie Azorų salų. (2)         Iš kurių ne daugiau nei 5 % gali sudaryti 12–14 cm paprastosios stauridės, nepaisant Reglamento (EB) Nr. 850/98 19 straipsnio. Siekiant kontroliuoti tą kiekį, iškrautų žuvų svoriui taikomas 1,20 perskaičiavimo koeficientas. (3)         Taikomas šio reglamento 6 straipsnis. (4)         Tas pats kiekis, kaip nustatytasis pagal 3 išnašą. ||
   ||
 Rūšis || Paprastosios stauridės Trachurus spp. || Zona || CECAF rajono ES vandenys(1) (JAX/341PRT) ||
 Portugalija || Bus nustatyta || (2) (3) || Prevencinis BLSK ||
 Sąjunga || Bus nustatyta || (4) ||
   ||   ||   ||
 BLSK || Bus nustatyta || (4) ||
 (1)         Vandenys prie Madeiros salos. (2)         Iš kurių ne daugiau nei 5 % gali sudaryti 12–14 cm paprastosios stauridės, nepaisant Reglamento (EB) Nr. 850/98 19 straipsnio. Siekiant kontroliuoti tą kiekį, iškrautų žuvų svoriui taikomas 1,20 perskaičiavimo koeficientas. (3)         Taikomas šio reglamento 6 straipsnis. (4)         Tas pats kiekis, kaip nustatytasis pagal 3 išnašą. ||
   ||
 Rūšis || Paprastosios stauridės Trachurus spp. || Zona || CECAF rajono ES vandenys(1) (JAX/341SPN)
 Ispanija || Bus nustatyta || (2) || Prevencinis BLSK
 Sąjunga || Bus nustatyta || (3)
   ||   ||
 BLSK || Bus nustatyta || (3)
 (1)         Vandenys prie Kanarų salų. (2)         Taikomas šio reglamento 6 straipsnis. (3)         Tas pats kiekis, kaip nustatytasis pagal 2 išnašą.
IIA PRIEDAS
LAIVŲ ŽVEJYBOS PASTANGOS
ATSIŽVELGIANT Į ATLANTINIŲ MENKIŲ IŠTEKLIŲ VALDYMĄ
KATEGATO SĄSIAURYJE, ICES VIa IR VIIa KVADRATUOSE IR ICES Vb KVADRATO ES
VANDENYSE
1.           TAIKYMO SRITIS
1.1.        Šis priedas taikomas ES laivams,
turintiems arba naudojantiems bet kuriuos iš Reglamento (EB) Nr. 1342/2008
I priedo 1 punkte nurodytų žvejybos įrankių ir esantiems bet
kuriame iš šio priedo 2 punkte nurodytų geografinių rajonų.
1.2.        Šis priedas netaikomas laivams,
kurių bendras ilgis yra mažesnis nei 10 m. Nereikalaujama, kad šie laivai
turėtų pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 7 straipsnį
išduotus žvejybos veiklos leidimus. Atitinkamos valstybės narės
tų laivų žvejybos pastangas vertina pagal pastangų grupes,
kurioms jie priklauso, taikydamos tinkamus imčių ėmimo metodus.
2013 m. Komisijai reikės mokslinių rekomendacijų, kad
galėtų įvertinti tų laivų pastangų
naudojimą, siekdama tuos laivus ateityje įtraukti į
pastangų valdymo sistemą.
2.           Reglamentuojami
įrankiai ir geografiniai rajonai
Taikant šį priedą, taikomos nuostatos
dėl Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 I priedo 1 punkte nurodytų žvejybos
įrankių grupių ir to priedo 2 punkto a, c ir d papunkčiuose
nurodytų geografinių rajonų grupių.
3.           LEIDIMAI
Valstybė narė neišduoda leidimo visuose
geografiniuose rajonuose, kuriems taikomas šis priedas, žvejoti reglamentuojamu
žvejybos įrankiu visiems su jos vėliava plaukiojantiems laivams,
kurie iki tol nėra vykdę tokios žvejybos veiklos, jei, jos manymu,
tai tikslinga siekiant sustiprinti tvarų šios žvejybos pastangų
sistemos įgyvendinimą, nebent ji užtikrintų, kad tame rajone
nebūtų naudojami lygiaverčiai žvejybos pajėgumai, išreikšti
kilovatais.
4.           Didžiausios
leidžiamos žvejybos pastangos
4.1.        Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 12
straipsnio 1 dalyje nurodytos didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos 2013 m.
valdymo laikotarpiu (t. y., 2013 m. vasario 1 d.–2014 m.
sausio 31 d.) kiekvienos valstybės narės kiekvienai žvejybos
pastangų grupei yra nustatytos šio priedo 1 priedėlyje.
4.2.        Didžiausias metinių žvejybos
pastangų lygis, nustatytas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1954/2003[19],
neturi poveikio šiame priede nustatytoms didžiausioms leidžiamoms žvejybos
pastangoms.
5.           VALDYMAS
5.1.        Valstybės narės valdo
didžiausias leidžiamas žvejybos pastangas pagal Reglamento
(EB) Nr. 1342/2008 4 ir 13–17 straipsniuose ir Reglamento (EB)
Nr. 1224/2009 26–35 straipsniuose nustatytas sąlygas.
5.2.        Valstybė narė gali
nustatyti valdymo laikotarpius, kuriais atskiriems laivams arba laivų
grupėms skiriamos visos didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos arba
jų dalis. Tokiu atveju dienų arba valandų, kurias laivas gali
būti rajone valdymo laikotarpiu, skaičių atitinkama valstybė
narė nustato savo nuožiūra. Tokiais valdymo laikotarpiais atitinkama
valstybė narė gali perskirstyti žvejybos pastangas atskiriems laivams
arba laivų grupėms.
5.3.        Jei valstybė narė
laiką, kurį su jos vėliava plaukiojantys laivai gali būti
rajone, nustato valandomis, panaudotų dienų skaičių ji ir
toliau skaičiuoja pagal 5.1 punkte nurodytas sąlygas. Komisijos
prašymu atitinkama valstybė narė nurodo, kokių prevencinių
priemonių ji ėmėsi, kad rajone nebūtų panaudota per
daug žvejybos pastangų dėl to, kad laivas išplaukia iš to rajono
prieš pasibaigiant 24 valandų laikotarpiui.
6.           Žvejybos
pastangų ataskaitos
Laivams, kuriems taikomas šis priedas, taikomas
Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 28 straipsnis. Tame straipsnyje nurodytas
geografinis rajonas atlantinių menkių išteklių valdymo tikslais
yra kiekviena iš šio priedo 2 punkte nurodytų geografinių rajonų
grupių.
7.           ATITINKAMŲ
Duomenų pateikimas
Valstybės narės Komisijai perduoda savo
žvejybos laivų panaudotų žvejybos pastangų duomenis pagal
Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 ir 34 straipsnius. Šie duomenys perduodami per
Žuvininkystės duomenų mainų sistemą arba kitą
būsimą Komisijos įgyvendintą duomenų rinkimo
sistemą.
IIA priedo 1 priedėlis
Didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos
kilovatdienėmis
 Geografinis rajonas || Reglamentuojamas įrankis || DK || DE || SE
 a) Kategato sąsiauris || TR1 || pm || pm || pm
 TR2 || pm || pm || pm
 TR3 || pm || pm || pm
 BT1 || pm || pm || pm
 BT2 || pm || pm || pm
 GN || pm || pm || pm
 GT || pm || pm || pm
 LL || pm || pm || pm
 Geografinis rajonas || Reglamentuojamas įrankis || BE || FR || IE || NL || UK
 c) ICES VIIa kvadratas || TR1 || pm || pm || pm || pm || pm
 TR2 || pm || pm || pm || pm || pm
 TR3 || pm || pm || pm || pm || pm
 BT1 || pm || pm || pm || pm || pm
 BT2 || pm || pm || pm || pm || pm
 GN || pm || pm || pm || pm || pm
 GT || pm || pm || pm || pm || pm
 LL || pm || pm || pm || pm || pm
 Geografinis rajonas || Reglamentuojamas įrankis || BE || DE || ES || FR || IE || UK
 d) ICES VIa kvadratas ir ICES Vb kvadrato ES vandenys || TR1 || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 TR2 || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 TR3 || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 BT1 || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 BT2 || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 GN || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 GT || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 LL || pm || pm || pm || pm || pm || pm
IIB PRIEDAS
LAIVŲ ŽVEJYBOS PASTANGOS
ATSIŽVELGIANT Į EUROPINIŲ PAPRASTŲJŲ JŪRINIŲ
LYDEKŲ PIETINIŲ IŠTEKLIŲ IR NORVEGINIŲ OMARŲ
IŠTEKLIŲ ATKŪRIMĄ ICES VIIIc IR IXa KVADRATUOSE, IŠSKYRUS KADISO
ĮLANKĄ
I SKYRIUS
BENDROSIOS NUOSTATOS
1.           TAIKYMO SRITIS
Šis priedas taikomas ES laivams, kurių
bendras ilgis yra 10 m arba daugiau, turintiems tralų, daniškų
velkamųjų tinklų arba panašių žvejybos įrankių,
kurių tinklo akių dydis yra 32 mm arba daugiau, žiauninių
tinklų, kurių tinklo akių dydis yra 60 mm arba daugiau, arba
dugninių ūdų ar juos naudojantiems pagal Reglamentą (EB)
Nr. 2166/2005, ir kurie yra ICES VIIIc ir IXa kvadratuose, išskyrus Kadiso
įlanką.
2.           APIBRĖŽTYS
Šiame priede:
a)      žvejybos įrankių grupė –
grupė, kurią sudaro dviejų toliau nurodytų kategorijų
įrankiai:
i)        tralai, daniški velkamieji tinklai arba
panašūs žvejybos įrankiai, kurių tinklo akių dydis yra
32 mm arba daugiau;
ii)       žiauniniai tinklai, kurių tinklo
akių dydis yra 60 mm arba daugiau, ir dugninės ūdos;
b)      reglamentuojamas žvejybos įrankis –
bet kuris iš įrankių grupei priskiriamų dviejų
kategorijų žvejybos įrankių;
c)      rajonas – ICES VIIIc ir IXa kvadratai,
išskyrus Kadiso įlanką;
d)      2013 m. valdymo laikotarpis –
laikotarpis nuo 2013 m. vasario 1 d. iki 2014 m. sausio
31 d.;
e)      specialiosios sąlygos – 6.1 punkte
nurodytos specialiosios sąlygos.
3.           Veiklos
apribojimai
Nedarant poveikio Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 29
straipsniui, kiekviena valstybė narė užtikrina, kad su jos
vėliava plaukiojantys ES laivai, turintys bet kokį
reglamentuojamą žvejybos įrankį, rajone būtų ne daugiau
dienų, nei nurodyta šio priedo III skyriuje.
II SKYRIUS
LEIDIMAI
4.           Leidimą turintys laivai
4.1.        Valstybė
narė šiame rajone neleidžia žvejoti reglamentuojamais žvejybos
įrankiais nė vienam su jos vėliava plaukiojančiam laivui,
kuris tokios žvejybos veiklos rajone nevykdė 2002–2012 m. (išskyrus
žvejybos veiklą, vykdytą žvejybos laivams tarpusavyje perleidus
dienas), išskyrus tuos atvejus, kai valstybė narė užtikrina, kad tame
rajone nebus naudojami lygiaverčiai žvejybos pajėgumai, išreikšti
kilovatais.
4.2.        Laivui, plaukiojančiam su valstybės
narės, kuri neturi kvotų tame rajone, vėliava, neleidžiama
žvejoti tame rajone naudojant reglamentuojamą žvejybos įrankį,
išskyrus atvejus, kai tam laivui kvota skiriama perleidus žvejybos pastangas
pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį ir skiriamos
dienos jūroje pagal šio priedo 11 arba 12 punktą.
III SKYRIUS
ES ŽVEJYBOS LAIVAMS SKIRIAMAS DIENŲ, KURIAS JIE GALI BŪTI RAJONE,
SKAIČIUS
5.           Didžiausias dienų skaičius
5.1.        Didžiausias dienų jūroje,
kuriomis valstybė narė gali leisti su jos vėliava
plaukiojančiam laivui, turinčiam kurį nors reglamentuojamą
žvejybos įrankį, būti rajone 2013 m. valdymo laikotarpiu,
skaičius nurodytas I lentelėje.
5.2.        Jei galima įrodyti, kad
laivo sužvejotas europinių paprastųjų jūrinių
lydekų kiekis sudaro mažiau nei 4 % viso per žvejybos reisą
sužvejotų žuvų gyvojo svorio, žvejybos laivo valstybei narei
leidžiama per tą reisą jūroje praleistų dienų
neįskaičiuoti į taikomą didžiausią dienų
jūroje skaičių, nustatytą I lentelėje.
6.           Specialiosios
dienų skyrimo sąlygos
6.1.        Norint nustatyti didžiausią
dienų jūroje, kurias valstybė narė su jos vėliava
plaukiojančiam ES laivui gali leisti būti rajone, skaičių,
pagal I lentelę taikomos šios specialiosios sąlygos:
a)      bendras 2010 m. arba 2011 m. iš
atitinkamo laivo iškrautų europinių paprastųjų
jūrinių lydekų kiekis turi sudaryti mažiau nei 5 tonas
pagal iškrautų žuvų gyvąjį svorį ir
b)      bendras 2010 m. arba 2011 m. iš
atitinkamo laivo iškrautų norveginių omarų kiekis turi sudaryti
mažiau nei 2,5 tonas pagal iškrautų žuvų gyvąjį svorį.
6.2.        Jeigu laivas dėl jo atitikimo
specialiosioms sąlygoms gavo neribotą dienų jūroje
skaičių, 2013 m. valdymo laikotarpiu to laivo iškraunamų
europinių paprastųjų jūrinių lydekų kiekis neviršija
5 tonų viso iškrautų žuvų gyvojo svorio, o iškraunamų
norveginių omarų kiekis – 2,5 tonos viso iškrautų žuvų
gyvojo svorio.
6.3.        Jeigu laivas nesilaiko kurios nors iš
specialiųjų sąlygų, jam nedelsiant panaikinama teisė
gauti dienų, kurios skiriamos, kai laivas atitinka tą
specialiąją sąlygą.
6.4.        Teisę
pasinaudoti 6.1 punkte nurodyta specialiąja sąlyga laivas gali
perleisti vienam arba keliems laivams, kurie pakeičia tą laivą
laivyne, su sąlyga, kad pakeičiantysis laivas naudoja panašų
žvejybos įrankį ir nė vienais savo veiklos metais nėra iškrovęs
didesnio europinių paprastųjų jūrinių lydekų arba
norveginių omarų kiekio, nei nurodytas 6.1 punkte.
 || I lentelė
 || Didžiausias dienų, kurias laivas gali būti rajone, skaičius per metus pagal žvejybos įrankius
 || Specialioji sąlyga || Reglamentuojamas įrankis || Didžiausias dienų skaičius
 ||   || Dugniniai tralai, daniški velkamieji tinklai ir panašūs tralai, kurių tinklo akių dydis ≥ 32 mm, žiauniniai tinklai, kurių tinklo akių dydis ≥ 60 mm, ir inkarinės ūdos || ES || pm
   ||   || FR || pm ||
   ||   || PT || pm ||
 || 6.1 punkto a ir b papunkčiai || Dugniniai tralai, daniški velkamieji tinklai ir panašūs tralai, kurių tinklo akių dydis ≥ 32 mm, žiauniniai tinklai, kurių tinklo akių dydis ≥ 60 mm, ir inkarinės ūdos || neribotas
7.           KILOVATDIENIŲ
SISTEMA
7.1.        Valstybė narė gali valdyti
savo žvejybos pastangų paskirstymą pagal kilovatdienių
sistemą. Pagal tą sistemą ji gali atitinkamam laivui,
turinčiam reglamentuojamą žvejybos įrankį ir
besinaudojančiam I lentelėje pateiktomis specialiosiomis sąlygomis,
skirti kitokį didžiausią dienų, kurias laivas gali būti rajone,
skaičių, nei nustatytasis toje lentelėje, jeigu laikomasi bendro
tokiam reglamentuojam įrankiui ir specialiosioms sąlygoms taikomo
kilovatdienių skaičiaus.
7.2.        Šis bendras kilovatdienių
skaičius yra visų atskirų žvejybos pastangų,
paskirstytų su tos valstybės narės vėliava plaukiojantiems
laivams, atitinkantiems reglamentuojamų žvejybos įrankių ir, jei
taikoma, specialiosios sąlygos reikalavimus, suma. Tokios individualios
žvejybos pastangos apskaičiuojamos kilovatdienėmis, dauginant
kiekvieno laivo variklio galią iš dienų jūroje, kuriomis tas
laivas galėtų pasinaudoti pagal I lentelę, jeigu
nebūtų taikomas 7.1 punktas, skaičiaus. Kol dienų
skaičius neapribotas pagal I lentelę, santykinis dienų
jūroje, kuriomis laivas gali pasinaudoti, skaičius yra 360.
7.3.        7.1 punkte nurodyta sistema
pasinaudoti pageidaujanti valstybė narė Komisijai pateikia
prašymą ir elektronines ataskaitas, kuriose nurodoma išsami informacija
apie I lentelėje nustatytų reglamentuojamo žvejybos įrankio ir
specialiųjų sąlygų duomenų apskaičiavimą,
grindžiamą:
a)      žvejybos leidimą turinčių
laivų, nurodant šių laivų ES žvejybos laivyno registro
numerį (CFR) ir variklio galią, sąrašu;
b)      tokių
laivų 2010 m. ir 2011 m. duomenimis, nurodant, kokių rūšių
žuvys buvo žvejojamos pagal 6.1 punkto a arba b papunkčio
specialiąsias sąlygas, jeigu tie laivai gali pasinaudoti tokiomis
specialiosiomis sąlygomis;
c)      dienų jūroje, kuriomis
kiekvienam laivui būtų leista žvejoti pagal I lentelę,
skaičiumi ir dienų jūroje, kuriomis kiekvienas laivas galėtų
pasinaudoti taikant 7.1 punktą, skaičiumi.
7.4.        Remdamasi tuo prašymu, Komisija
įvertina, ar laikomasi 7 punkte nurodytų sąlygų ir
atitinkamu atveju gali leisti tai valstybei narei pasinaudoti 7.1 punkte
nurodyta sistema.
8.           Papildomos
dienos, skiriamos atsižvelgiant į visam laikui nutrauktą žvejybos
veiklą
8.1.        Atsižvelgdama į tai, kad
2012 m. vasario 1 d.–2013 m. sausio 31 d. žvejybos
veikla buvo visam laikui nutraukta pagal Reglamento
(EB) Nr. 1198/2006[20] 23 straipsnį arba
pagal Reglamentą (EB) Nr. 744/2008[21],
Komisija valstybei narei gali skirti papildomų dienų jūroje,
kuriomis laivui, turinčiam bet kurį reglamentuojamą žvejybos
įrankį, jo valstybė narė gali leisti būti rajone.
Komisija gali atskirai svarstyti žvejybos veiklos nutraukimo dėl kitų
priežasčių atvejus, jei atitinkama valstybė narė jai
pateikia rašytinį ir tinkamai pagrįstą prašymą. Tokiame
rašytiniame prašyme nurodomi susiję laivai ir prie kiekvieno iš jų
patvirtinama, kad jie niekuomet nebevykdys žvejybos veiklos.
8.2.        Žvejybos veiklai nebenaudojamų
laivų, kurie naudojo reglamentuojamą žvejybos įrankį,
2003 m. išnaudotos žvejybos pastangos, išmatuotos kilovatdienėmis,
padalijamos iš visų tokį patį įrankį 2003 m.
naudojusių laivų pastangų. Tokiu atveju papildomas dienų
jūroje skaičius apskaičiuojamas dauginant gautą
santykį iš dienų, kurios būtų buvusios skirtos pagal I
lentelę, skaičiaus. Jeigu apskaičiavus susidaro ne visa diena,
ji apvalinama iki artimiausio visos dienos skaičiaus.
8.3.        8.1 ir 8.2 punktai netaikomi, jei
laivas pakeistas kitu remiantis 3 arba 6.4 punktu arba jei ankstesniais metais
jau buvo pasinaudota galimybe už nebenaudojamo laivo pastangas gauti
papildomų dienų jūroje.
8.4.        Valstybė
narė, pageidaujanti gauti 8.1 punkte nurodytų dienų, ne
vėliau kaip 2013 m. birželio 15 d. Komisijai pateikia prašymą ir
elektronines ataskaitas, kuriose nurodoma išsami informacija apie I
lentelėje nustatytų žvejybos įrankių grupės ir
specialiųjų sąlygų duomenų apskaičiavimą,
grindžiamą:
a)      nebenaudojamų laivų, nurodant
tų laivų ES žvejybos laivyno registro numerį (CFR) ir variklio
galią, sąrašais;
b)      tokių laivų 2003 m. vykdyta
žvejybos veikla, apskaičiuojama dienomis jūroje pagal tam tikrą
žvejybos įrankių grupę ir, jei būtina, specialiąsias
sąlygas.
8.5.        Remdamasi tokiu valstybės
narės prašymu, Komisija gali įgyvendinimo aktais skirti tai valstybei
narei papildomų dienų, kurios pridedamos prie 5.1 punkte nurodyto tai
valstybei narei skirto dienų skaičiaus. Tokie įgyvendinimo aktai
priimami pagal 14 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
8.6.        2013 m. valdymo laikotarpiu
valstybė narė gali perskirstyti papildomas dienas jūroje visiems
laivyne dar naudojamiems laivams, atitinkantiems tam tikrų
reglamentuojamų žvejybos įrankių naudojimo reikalavimus, arba jų
daliai. Tačiau neleidžiama savo veiklą nutraukusio laivo, kuris
naudojosi 6.1 punkto a arba b papunktyje nurodyta specialiąja sąlyga,
turėtų papildomų dienų perkelti toliau naudojamam laivui,
kuriam netaikoma jokia specialioji sąlyga.
8.7.        Jei Komisija paskiria papildomų
dienų jūroje už 2013 m. valdymo laikotarpiu visam laikui
nutrauktą žvejybos veiklą, I lentelėje nurodytas valstybei narei
skirtas 2014 m. valdymo laikotarpio didžiausias dienų jūroje
skaičius ir nustatytas įrankis atitinkamai pakoreguojami.
9.           Papildomų
dienų skyrimas siekiant sustiprinti mokslinį stebėjimą
9.1.        Komisija pagal sustiprintą
mokslinio stebėjimo programą, grindžiamą mokslininkų ir
žvejybos sektoriaus atstovų bendradarbiavimu, valstybei narei gali skirti
tris papildomas dienas, kurias laivas gali būti rajone, turėdamas bet
kurį reglamentuojamą žvejybos įrankį. Pagal tokią
programą daugiausia dėmesio skiriama į jūrą
išmetamų žuvų kiekiui ir sužvejotų žuvų kiekio
sudėčiai, ir joje nustatyti griežtesni duomenų rinkimo
reikalavimai, nei nustatytieji Reglamente (EB) Nr. 199/2008[22]
ir jo nuostatų dėl nacionalinių programų įgyvendinimo
taisyklėse.
9.2.        Moksliniai stebėtojai yra
nepriklausomi nuo laivo savininko, kapitono ir įgulos narių.
9.3.        Valstybė
narė, pageidaujanti gauti pagal 9.1 punktą skiriamų dienų,
pateikia Komisijai tvirtinti savo sustiprinto mokslinio stebėjimo
programos aprašymą.
9.4.        Remdamasi tuo aprašymu ir
pasikonsultavusi su STECF, Komisija gali įgyvendinimo aktais skirti
atitinkamai valstybei narei papildomų dienų, kurios pridedamos prie
5.1 punkte nurodyto tai valstybei narei skirto dienų skaičiaus ir
skiriamos su tos valstybės narės sustiprinto mokslinio stebėjimo
programa susijusiems laivams, rajonui ir įrankiams. Tokie
įgyvendinimo aktai priimami pagal 14 straipsnio 2 dalyje nurodytą
nagrinėjimo procedūrą.
9.5.        Jeigu atitinkama valstybė
narė nori ir toliau be pakeitimų taikyti anksčiau savo
pateiktą ir Komisijos patvirtintą sustiprinto mokslinio
stebėjimo programą, ji, likus keturioms savaitėms iki programos
taikymo laikotarpio pradžios, praneša Komisijai apie tolesnį tos programos
taikymą.
IV SKYRIUS
VALDYMAS
10.         BENDRI ĮSIPAREIGOJIMAI
Valstybės narės valdo didžiausias
leidžiamas žvejybos pastangas pagal Reglamento (EB) Nr. 2166/2005 8 straipsnyje
ir Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 26–35 straipsniuose nustatytas sąlygas.
11.         Valdymo
laikotarpiai
11.1.      Valstybė narė I
lentelėje nurodytas dienas, kuriomis laivas gali būti rajone, gali
suskirstyti į vieno ar daugiau kalendorinių mėnesių
trukmės valdymo laikotarpius.
11.2.      Dienų arba valandų, kuriomis
laivas gali būti rajone valdymo laikotarpiu, skaičių nustato
atitinkama valstybė narė.
11.3.      Jei valstybė narė
laiką, kurį su jos vėliava plaukiojantys laivai gali būti
rajone, nustato valandomis, panaudotų dienų skaičių ji ir
toliau skaičiuoja pagal 10 punkte nurodytas sąlygas. Komisijos
prašymu valstybė narė nurodo, kokių prevencinių
priemonių ji ėmėsi, kad rajone nebūtų išnaudota per
daug žvejybos dienų dėl to, kad laivas išplaukia iš rajono prieš
pasibaigiant 24 valandų laikotarpiui.
V SKYRIUS
PASIKEITIMAS PASKIRTOMIS ŽVEJYBOS PASTANGOMIS
12.         Su
valstybės narės vėliava plaukiojančio žvejybos laivo
dienų perleidimas kitam su tos pačios valstybės narės
vėliava plaukiojančiam žvejybos laivui
12.1.      Valstybė narė gali leisti su
jos vėliava plaukiojančiam žvejybos laivui perleisti jam skirtas
dienas, kuriomis jis gali būti rajone, kitam su jos vėliava tame
rajone plaukiojančiam laivui, jeigu laivui perleistų dienų
skaičius, padaugintas iš jo variklio galios kilovatais (kilovatdienės),
yra lygus perleidžiančiojo laivo perleistų dienų skaičiui,
padaugintam iš to laivo variklio galios kilovatais, arba yra už jį
mažesnis. Laivo variklio galia kilovatais –tai ES žvejybos laivyno registre
užregistruota laivo variklio galia.
12.2.      Pagal 12.1 punktą perleistų
dienų, kurias laivas gali būti rajone, bendras skaičius,
padaugintas iš perleidžiančiojo laivo variklio galios kilovatais, negali
būti didesnis nei 2010 m. ir 2011 m. žvejybos žurnale nurodytas
perleidžiančiojo laivo vidutinis dienų tame rajone skaičius per
metus, padaugintas iš to laivo variklio galios kilovatais.
12.3.      Perleisti dienas, kaip nurodyta 12.1
punkte, leidžiama laivams, naudojantiems bet kurį reglamentuojamą
žvejybos įrankį ir vykdantiems veiklą tuo pačiu valdymo
laikotarpiu.
12.4.      Perleisti dienas gali tik laivai,
kuriems žvejybos dienos skiriamos netaikant specialiųjų
sąlygų.
12.5.      Komisijai paprašius valstybės
narės pateikia informaciją apie perleistas dienas. Komisija gali
įgyvendinimo aktais nustatyti šiame punkte nurodytai informacijai rinkti
ir perduoti skirtus lentelinės skaičiuoklės formatus. Tokie
įgyvendinimo aktai priimami pagal 14 straipsnio 2 dalyje nurodytą
nagrinėjimo procedūrą.
13.         Su
VIENOS valstybės narės vėliava plaukiojančio žvejybos laivo
dienų perleidimas su KITOS valstybės narės vėliava
plaukiojančiam žvejybos laivui
Valstybės narės gali leisti su jų
vėliavomis plaukiojantiems žvejybos laivams perleisti vieni kitiems
dienas, kurias jie gali būti rajone, galiojančias tuo pačiu
valdymo laikotarpiu ir tame pačiame rajone, su sąlyga, kad 4.1 bei
4.2 ir 12 punktai taikomi mutatis mutandis. Jeigu valstybės
narės nusprendžia leisti tokį perleidimą, jos prieš tokį
perleidimą Komisijai praneša išsamią perleidimo informaciją,
įskaitant perleidžiamų dienų skaičių, žvejybos pastangas
ir su jomis susijusias žvejybos kvotas, jei tokios taikomos.
VI SKYRIUS
ĮSIPAREIGOJIMAI TEIKTI ataskaitas
14.         Žvejybos
pastangų ataskaitos
Laivams, kuriems taikomas šis priedas, taikomas
Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 28 straipsnis. Tame straipsnyje nurodytas
geografinis rajonas yra šio priedo 2 punkte nurodytas rajonas.
15.         ATITINKAMŲ
Duomenų rinkimas
Valstybės narės, remdamosi informacija,
kuri naudojama žvejybos dienoms, kurias laivas gali būti šiame priede
nurodytame rajone, valdyti, renka kiekvieno metų ketvirčio
informaciją apie visas žvejybos pastangas rajone, naudotas žvejojant
velkamaisiais ir pasyviaisiais žvejybos įrankiais, apie įvairių
rūšių žvejybos įrankius rajone naudojančių laivų
žvejybos pastangas ir tų laivų variklio galią
kilovatdienėmis.
16.         ATITINKAMŲ
Duomenų pateikimas
Komisijos prašymu valstybės narės
Komisijos joms nurodytu tam skirtu elektroninio pašto adresu nusiunčia jai
lentelinę skaičiuoklę, kurioje II ir III lentelėse nurodyta
forma pateikiami 15 punkte nurodyti duomenys. Komisijos prašymu valstybės
narės jai nusiunčia išsamią informaciją apie visais 2012 ir
2013 m. valdymo laikotarpiais arba atskirų jų dalių metu
paskirtas ir panaudotas žvejybos pastangas, naudodamos IV ir V lentelėse
nurodytą duomenų formatą.
 || II lentelė ||
 || Kilovatdienių duomenų pateikimo pagal metus formatas ||
 || Valstybė narė || Žvejybos įrankis || Metai || Bendra pastangų deklaracija ||
 || (1) || (2) || (3) || (4) ||
 III lentelė ||   ||
 Kilovatdienių duomenų pagal metus formatas ||   ||
 Laukelio pavadinimas || Didžiausias rašmenų ir (arba) skaitmenų skaičius || Išlygiavimas[23] K(airė)/D(dešinė) || Apibrėžtis ir pastabos ||   ||
 (1) Valstybė narė || 3 ||   || Valstybė narė (triraidis ISO kodas), kurioje registruotas laivas ||   ||
 (2) Žvejybos įrankis || 2 ||   || Viena iš šių žvejybos įrankių rūšių: TR – tralai, daniški velkamieji tinklai ir panašūs žvejybos įrankiai, kurių tinklo akių dydis ≥ 32 mm GN – žiauniniai tinklai, kurių tinklo akių dydis ≥ 60 mm LL – dugninės ūdos ||   ||
 (3) Metai || 4 ||   || 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012 arba 2013 m. ||   ||
 (4) Bendra pastangų deklaracija || 7 || D || Bendras žvejybos pastangų, išreikštų kilovatdienėmis, kiekis nuo atitinkamų metų sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. ||   ||
 IV lentelė ||
 Laivo informacijos pateikimo formatas ||
 Valstybė narė || CFR || Išorinis ženklinimas || Valdymo laikotarpio trukmė || Žvejybos įrankis, apie kurį pranešta || Įrankiui (-iams), apie kurį (-iuos) pranešta, taikoma speciali sąlyga || Dienos, kuriomis leidžiama naudoti įrankį (-ius), apie kurį (-iuos) pranešta || Dienos, kuriomis buvo naudotas (-i) įrankis (-iai), apie kurį (-iuos) pranešta || Perleistos dienos ||
 (1)  (2) || (3) || (4) || Nr. 1 || Nr. 2 || Nr. 3 || … || Nr. 1 || Nr. 2 || Nr. 3 || … || Nr. 1 || Nr. 2 || Nr. 3 || … || Nr. 1 || Nr. 2 || Nr. 3 || … || (9)
 (5)  (5) || (5) || (5) || (6) || (6) || (6) || (6) || (7) || (7) || (7) || (7) || (8) || (8) || (8) || (8)
 V lentelė ||
 Laivo informacijos formatas ||
 Laukelio pavadinimas || Didžiausias rašmenų ir (arba) skaitmenų skaičius || Išlygiavimas[24] K(airė)/D(dešinė) || Apibrėžtis ir pastabos ||
 (1) Valstybė narė || 3 ||   || Valstybė narė (triraidis ISO kodas), kurioje registruotas laivas ||
 (2) CFR || 12 ||   || ES žvejybos laivyno registro numeris (CFR) Unikalus žvejybos laivo atpažinties numeris Valstybė narė (triraidis ISO kodas) ir atpažinties numeris (9 rašmenys). Jei numerį sudaro mažiau kaip 9 rašmenys, kairėje pusėje privaloma įrašyti papildomus nulius. ||
 (3) Išorinis ženklinimas || 14 || K || Pagal Reglamentą (EEB) Nr. 1381/87[25]   ||
 (4) Valdymo laikotarpio trukmė || 2 || K || Valdymo laikotarpio trukmė mėnesiais ||
 (5) Žvejybos įrankiai, apie kuriuos pranešta || 2 || K || Viena iš šių žvejybos įrankių rūšių: TR – tralai, daniški velkamieji tinklai ir panašūs žvejybos įrankiai, kurių tinklo akių dydis ≥ 32 mm GN – žiauniniai tinklai, kurių tinklo akių dydis ≥ 60 mm LL – dugninės ūdos ||
 || (6) Įrankiui (-iams), apie kurį (-iuos) pranešta, taikoma speciali sąlyga || 2 || K || Nurodoma, kuri iš IIB priedo 6.1 punkto a arba b papunkčiuose nurodytų specialiųjų sąlygų taikoma, jei taikoma
 || (7) Dienos, kuriomis leidžiama naudoti įrankį (-ius), apie kurį (-iuos) pranešta || 3 || K || Nurodomas dienų, kuriomis laivui pagal IIB priedą leidžiama rinktis žvejybos įrankius, skaičius ir valdymo laikotarpio, apie kurį pranešta, trukmė
 || (8) Dienos, kuriomis buvo naudotas (-i) įrankis (-iai), apie kurį (-iuos) pranešta || 3 || K || Dienų, kurias laivas faktiškai praleido rajone, naudodamas įrankį, apie kurį pranešta, valdymo laikotarpiu, apie kurį pranešta, skaičius
 || (9) Perleistos dienos || 4 || K || Apie kitam laivui perleistas dienas nurodyti „– perleistų dienų skaičius“, o apie gautas dienas „+ perleistų dienų skaičius“.
IIC PRIEDAS
LAIVŲ ŽVEJYBOS PASTANGOS
ATSIŽVELGIANT Į VAKARINĖS LAMANŠO SĄSIAURIO DALIES
PAPRASTŲJŲ JŪRŲ LIEŽUVIŲ IŠTEKLIŲ VALDYMĄ
ICES VIIe KVADRATE
I SKYRIUS
BENDROSIOS NUOSTATOS
1.           TAIKYMO SRITIS
1.1.        Šis priedas taikomas ICES VIIe
kvadrate esantiems ES laivams, kurių bendras ilgis yra 10 m arba daugiau,
turintiems plačiažiočių tralų, kurių tinklo akių
dydis yra ne mažesnis kaip 80 mm, ir pasyviųjų tinklų,
įskaitant žiauninius tinklus, sieninius tinklus ir inkarinius žiauninius
tinklus, kurių tinklo akių dydis yra ne didesnis kaip 220 mm, arba
juos naudojantiems pagal Reglamentą (EB) Nr. 509/2007. Šiame priede
nuoroda į 2013 m. valdymo laikotarpį reiškia laikotarpį nuo
2013 m. vasario 1 d. iki 2014 m. sausio 31 d.
1.2.        Laivams, žvejojantiems pasyviaisiais
tinklais, kurių tinklo akių dydis yra ne mažesnis kaip 120 mm,
ir kurie pagal žvejybos įrašus per pastaruosius trejus metus
paprastųjų jūrų liežuvių sužvejojo mažiau nei
300 kg gyvojo svorio per metus, šis priedas netaikomas, jeigu:
a)      2013 m. valdymo laikotarpiu šie laivai
sužvejoja mažiau nei 300 kg paprastųjų jūrų liežuvių
gyvojo svorio;
b)      jūroje iš šių laivų žuvis
neperkraunama į kitą laivą; ir
c)      ne vėliau kaip 2013 m. liepos 31 d.
ir 2014 m. sausio 31 d. kiekviena atitinkama valstybė narė Komisijai
pateikia ataskaitą, nurodydama šių laivų per pastaruosius trejus
metus sužvejotų paprastųjų jūrų liežuvių kiekius
ir 2013 m. sužvejotų paprastųjų jūrų
liežuvių kiekius.
Jei neįvykdoma bent viena iš šių
sąlygų, atitinkamiems laivams nedelsiant vėl pradedamas taikyti
šis priedas.
2.         APIBRĖŽTYS
Šiame priede vartojamų terminų
apibrėžtys:
a)      žvejybos įrankių grupė –
grupė, kurią sudaro dviejų toliau nurodytų kategorijų
žvejybos įrankiai:
i) plačiažiočiai tralai, kurių
tinklo akių dydis yra 80 mm arba daugiau, ir
ii) pasyvieji tinklai, įskaitant žiauninius
tinklus, sieninius tinklus ir inkarinius žiauninius tinklus, kurių tinklo
akių dydis yra 220 mm arba mažiau.
b)      reglamentuojamas žvejybos įrankis –
bet kuris iš įrankių grupei priskiriamų dviejų
kategorijų žvejybos įrankių;
c)      rajonas – ICES VIIe kvadratas;
d)      2013 m. valdymo laikotarpis –
laikotarpis nuo 2013 m. vasario 1 d. iki 2014 m. sausio
31 d.
3.           Veiklos
apribojimai
Nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 29
straipsnio, kiekviena valstybė narė užtikrina, kad su jos
vėliava plaukiojantys ir Sąjungoje registruoti ES laivai, turintys
bet kokį reglamentuojamą žvejybos įrankį, rajone
būtų ne daugiau dienų, nei nurodyta šio priedo III skyriuje.
II SKYRIUS
LEIDIMAI
4.           Leidimą
žvejoti turintys laivai
4.1         Valstybė narė su jos
vėliava plaukiojantiems laivams neleidžia rajone žvejoti reglamentuojamais
žvejybos įrankiais, jei tie laivai nėra vykdę tokios žvejybos
veiklos tame rajone 2002–2012 m., išskyrus tuos atvejus, kai valstybė
narė užtikrina, kad tame rajone nebus panaudoti lygiaverčiai žvejybos
pajėgumai, išreikšti kilovatais.
4.2         Tačiau laivui, naudojusiam
reglamentuojamus žvejybos įrankius, galima leisti naudoti kitokį
žvejybos įrankį, jeigu pastarajam žvejybos įrankiui naudoti
skirtų dienų skaičius yra didesnis nei reglamentuojamam žvejybos
įrankiui skirtų dienų skaičius arba lygus tam
skaičiui.
4.3         Laivui, plaukiojančiam su
valstybės narės, kuri neturi kvotų tame rajone, vėliava,
neleidžiama žvejoti tame rajone naudojant reglamentuojamą žvejybos
įrankį, išskyrus atvejus, kai tam laivui kvota skiriama perleidus
žvejybos pastangas pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5
dalį ir skiriamos dienos jūroje pagal šio priedo 10 arba 11
punktą.
III SKYRIUS
ES ŽVEJYBOS LAIVAMS SKIRIAMAS DIENŲ, KURIAS JIE GALI BŪTI RAJONE,
SKAIČIUS
5.           Didžiausias
dienų skaičius
Didžiausias dienų jūroje, kuriomis
valstybė narė gali leisti su jos vėliava plaukiojančiam
laivui, turinčiam kurį nors reglamentuojamą žvejybos
įrankį, būti rajone 2013 m. valdymo laikotarpiu, skaičius
nurodytas I lentelėje.
 I lentelė
 Didžiausias dienų, kurias laivas gali būti rajone, skaičius per metus pagal reglamentuojamų žvejybos įrankių kategoriją
   Reglamentuojamas įrankis || Didžiausias dienų skaičius
 Plačiažiočiai tralai, kurių tinklo akių dydis ≥ 80 mm || 164
 Pasyvieji tinklai, kurių tinklo akių dydis ≤ 220 mm || 164
6.           KILOVATDIENIŲ
SISTEMA
6.1.        2013 m. valdymo laikotarpiu
valstybė narė gali valdyti savo žvejybos pastangų
paskirstymą pagal kilovatdienių sistemą. Pagal tą
sistemą ji gali atitinkamam laivui, turinčiam reglamentuojamą
žvejybos įrankį, nurodytą I lentelėje, skirti kitokį
didžiausią dienų, kurias laivas gali būti rajone,
skaičių, nei nustatytasis toje lentelėje, jeigu laikomasi bendro
tokiam reglamentuojamam įrankiui taikomo kilovatdienių
skaičiaus.
6.2.        Bendras kilovatdienių
skaičius yra visų atskirų žvejybos pastangų, skirtų su
tos valstybės narės vėliava plaukiojantiems laivams, galintiems
naudoti reglamentuojamus žvejybos įrankius, suma. Tokios individualios
žvejybos pastangos apskaičiuojamos kilovatdienėmis, dauginant
kiekvieno laivo variklio galią iš dienų jūroje, kuriomis tas
laivas galėtų pasinaudoti pagal I lentelę, jeigu
nebūtų taikomas 6.1 punktas, skaičiaus.
6.3.        6.1. punkte nurodyta sistema
pasinaudoti pageidaujanti valstybė narė Komisijai pateikia
prašymą ir elektronines ataskaitas, kuriose nurodoma išsami informacija
apie I lentelėje nustatytų reglamentuojamo žvejybos įrankio duomenų
apskaičiavimą, grindžiamą:
a)      žvejybos leidimą turinčių
laivų, nurodant šių laivų ES žvejybos laivyno registro
numerį (CFR) ir variklio galią, sąrašu;
b)      dienų jūroje, kuriomis
kiekvienam laivui būtų leista žvejoti pagal I lentelę,
skaičiumi ir dienų jūroje, kuriomis kiekvienas laivas
galėtų pasinaudoti taikant 6.1 punktą, skaičiumi.
6.4.        Remdamasi tuo prašymu, Komisija
įvertina, ar laikomasi 6 punkte nurodytų sąlygų ir
atitinkamu atveju gali leisti tai valstybei narei pasinaudoti 6.1 punkte
nurodyta sistema.
7.           Papildomos
dienos, skiriamos atsižvelgiant į visam laikui nutrauktą žvejybos
veiklą
7.1.        Atsižvelgdama į tai, kad nuo
2004 m. sausio 1 d. žvejybos veikla buvo visam laikui nutraukta pagal
Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 [26]
23 straipsnį arba Reglamentą (EB) Nr. 744/2008[27], Komisija valstybei narei gali
skirti papildomų dienų jūroje, kuriomis laivui, turinčiam
bet kurį reglamentuojamą žvejybos įrankį, jo valstybė
narė gali leisti būti rajone. Komisija gali atskirai svarstyti
žvejybos veiklos nutraukimo dėl kitų priežasčių atvejus,
jei atitinkama valstybė narė jai pateikia rašytinį ir tinkamai
pagrįstą prašymą. Tokiame rašytiniame prašyme nurodomi
susiję laivai ir prie kiekvieno iš jų patvirtinama, kad jie niekuomet
nebevykdys žvejybos veiklos.
7.2.        Žvejybos
veiklai nebenaudojamų laivų, kurie naudojo atitinkamos grupės
žvejybos įrankį, 2003 m. išnaudotos žvejybos pastangos,
išmatuotos kilovatdienėmis, padalijamos iš visų tokios pačios
grupės įrankį 2003 m. naudojusių laivų pastangų.
Tokiu atveju papildomas dienų jūroje skaičius
apskaičiuojamas dauginant gautą santykį iš dienų, kurios
būtų buvusios skirtos pagal I lentelę, skaičiaus. Jeigu
apskaičiavus susidaro ne visa diena, ji apvalinama iki artimiausio visos
dienos skaičiaus.
7.3.        7.1 ir 7.2 punktai netaikomi, jei
laivas pakeistas kitu remiantis 4.2 punktu arba jei ankstesniais metais jau
buvo pasinaudota galimybe už nebenaudojamo laivo pastangas gauti papildomų
dienų jūroje.
7.4.        Valstybė narė,
pageidaujanti gauti 7.1 punkte nurodytų dienų, ne vėliau kaip
2013 m. birželio 15 d. Komisijai pateikia prašymą ir elektronines
ataskaitas, kuriose nurodoma išsami informacija apie I lentelėje
nustatytų žvejybos įrankių grupės duomenų
apskaičiavimą, grindžiamą:
a)      nebenaudojamų laivų, nurodant
tų laivų ES žvejybos laivyno registro numerį (CFR) ir variklio
galią, sąrašais;
b)      tokių laivų 2003 m. vykdyta
žvejybos veikla, apskaičiuojama dienomis jūroje pagal atitinkamas
žvejybos įrankių grupes.
7.5.        Remdamasi tokiu valstybės
narės prašymu, Komisija gali įgyvendinimo aktais skirti tai valstybei
narei papildomų dienų, kurios pridedamos prie 5 punkte nurodyto tai
valstybei narei skirto dienų skaičiaus. Tokie įgyvendinimo aktai
priimami pagal 18 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo
procedūrą.
7.6.        2013 m. valdymo laikotarpiu
valstybė narė gali perskirstyti papildomas dienas jūroje visiems
laivyne dar naudojamiems laivams, atitinkantiems reglamentuojamų žvejybos
įrankių naudojimo reikalavimus, arba jų daliai.
7.7.        2013 m. valdymo laikotarpiu
valstybė narė negali perskirstyti papildomų dienų
skaičiaus, kurį anksčiau paskyrė Komisija už visam laikui
nutrauktą veiklą, nebent Komisija būtų priėmusi
sprendimą, kuriuo iš naujo įvertinamas tas papildomų dienų
skaičius, remdamasi galiojančiomis nuostatomis dėl
įrankių grupių ir dienų jūroje skaičiaus
apribojimo. Valstybei narei paprašius iš naujo įvertinti dienų
skaičių, tai valstybei narei laikinai leidžiama perskirstyti 50 %
papildomo dienų skaičiaus, kol Komisija priims sprendimą.
8.           Papildomų dienų skyrimas siekiant
sustiprinti stebėjimą
8.1.        Komisija pagal sustiprintą
mokslinio stebėjimo programą, grindžiamą mokslininkų ir
žvejybos sektoriaus atstovų bendradarbiavimu, valstybei narei 2013 m.
vasario 1 d.–2014 m. sausio 31 d. laikotarpiu gali skirti tris
papildomas dienas, kurias laivas gali būti rajone, turėdamas bet
kurį reglamentuojamą žvejybos įrankį. Pagal tokią
programą daugiausia dėmesio skiriama į jūrą
išmetamų žuvų kiekiui ir sužvejotų žuvų kiekio
sudėčiai, ir joje nustatyti griežtesni duomenų rinkimo
reikalavimai, nei nustatytieji Reglamente (EB) Nr. 199/2008 ir jo
nuostatų dėl nacionalinių programų įgyvendinimo
taisyklėse.
8.2.        Moksliniai stebėtojai yra
nepriklausomi nuo žvejybos laivo savininko, kapitono arba įgulos
narių.
8.3.        Valstybė narė,
pageidaujanti gauti pagal 8.1 punktą skiriamų dienų, pateikia
Komisijai tvirtinti savo sustiprinto mokslinio stebėjimo programos
aprašymą.
8.4.        Remdamasi tuo aprašymu ir
pasikonsultavusi su STECF, Komisija gali įgyvendinimo aktais skirti
atitinkamai valstybei narei papildomų dienų, kurios pridedamos prie 5
punkte nurodyto tai valstybei narei skirto dienų skaičiaus ir
skiriamos su tos valstybės narės sustiprinto mokslinio stebėjimo
programa susijusiems laivams, rajonui ir įrankiams. Tokie įgyvendinimo
aktai priimami pagal 14 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo
procedūrą.
8.5.        Jeigu atitinkama valstybė
narė nori ir toliau be pakeitimų taikyti anksčiau savo
pateiktą ir Komisijos patvirtintą sustiprinto mokslinio
stebėjimo programą, ji, likus keturioms savaitėms iki programos
taikymo laikotarpio pradžios, praneša Komisijai apie tolesnį tos programos
taikymą.
IV SKYRIUS
VALDYMAS
9.           BENDRI ĮSIPAREIGOJIMAI
Didžiausias leidžiamas pastangas valstybės
narės valdo pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 26–35 straipsnius.
10.         Valdymo laikotarpiai
10.1.      Valstybė narė I
lentelėje nurodytas dienas, kuriomis laivas gali būti rajone, gali
suskirstyti į vieno ar daugiau kalendorinių mėnesių
trukmės valdymo laikotarpius.
10.2.      Dienų arba valandų, kuriomis
laivas gali būti rajone valdymo laikotarpiu, skaičių nustato
atitinkama valstybė narė.
10.3.      Jei valstybė narė
laiką, kurį su jos vėliava plaukiojantys laivai gali būti
rajone, nustato valandomis, panaudotų dienų skaičių ji ir
toliau skaičiuoja pagal 9 punkte nurodytas sąlygas. Komisijos prašymu
valstybė narė nurodo, kokių prevencinių priemonių ji
ėmėsi, kad rajone nebūtų išnaudota per daug žvejybos
dienų dėl to, kad laivas išplaukia iš rajono prieš pasibaigiant 24
valandų laikotarpiui.
V SKYRIUS
PASIKEITIMAS PASKIRTOMIS ŽVEJYBOS PASTANGOMIS
11.         Su
valstybės narės vėliava plaukiojančio žvejybos laivo
dienų perleidimas kitam su tos pačios valstybės narės
vėliava plaukiojančiam žvejybos laivui
11.1.      Valstybė narė gali leisti su
jos vėliava plaukiojančiam žvejybos laivui perleisti jam skirtas
dienas, kuriomis jis gali būti rajone, kitam su jos vėliava tame
rajone plaukiojančiam laivui, jeigu laivui perleistų dienų
skaičius, padaugintas iš jo variklio galios kilovatais
(kilovatdienės), yra lygus perleidžiančiojo laivo perleistų
dienų skaičiui, padaugintam iš to laivo variklio galios kilovatais,
arba yra už jį mažesnis. Laivo variklio galia kilovatais – ES žvejybos
laivyno registre užregistruota laivo variklio galia.
11.2.      Pagal 11.1 punktą perleistų
dienų, kurias laivas gali būti rajone, bendras skaičius,
padaugintas iš perleidžiančiojo laivo variklio galios kilovatais, negali
būti didesnis nei 2001, 2002, 2003, 2004 ir 2005 m. žvejybos žurnale
nurodytas perleidžiančiojo laivo vidutinis dienų tame rajone
skaičius per metus, padaugintas iš to laivo variklio galios kilovatais.
11.3.      Perleisti dienas, kaip nurodyta 11.1
punkte, leidžiama laivams, naudojantiems bet kurį reglamentuojamą
žvejybos įrankį ir vykdantiems veiklą tuo pačiu valdymo
laikotarpiu.
11.4.      Komisijai paprašius valstybės
narės pateikia informaciją apie perleistas dienas. Komisija gali
įgyvendinimo aktais nustatyti šiame punkte nurodytai informacijai rinkti
ir perduoti skirtus lentelinės skaičiuoklės formatus. Tokie
įgyvendinimo aktai priimami pagal 18 straipsnio 2 dalyje nurodytą
nagrinėjimo procedūrą.
12.         Su vienos valstybės narės
vėliava plaukiojančio žvejybos laivo dienų perleidimas su kitos
valstybės narės vėliava plaukiojančiam žvejybos laivui
Valstybės narės gali leisti su jų
vėliavomis plaukiojantiems žvejybos laivams perleisti vieni kitiems
dienas, kuriomis jie gali būti rajone, galiojančias tuo pačiu
valdymo laikotarpiu ir tame pačiame rajone, su sąlyga, kad 4.2, 4.4,
5, 6 ir 10 punktai taikomi mutatis mutandis. Jeigu valstybės
narės nusprendžia leisti perleisti dienas, prieš tai jos Komisijai praneša
išsamią perleidimo informaciją, įskaitant perleidžiamų
dienų skaičių, žvejybos pastangas ir su jomis susijusias
žvejybos kvotas, jei tokios taikomos.
VI SKYRIUS
ĮSIPAREIGOJIMAI TEIKTI ATASKAITAS
13.         Žvejybos
pastangų ataskaitos
Laivams, kuriems taikomas šis priedas, taikomas
Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 28 straipsnis. Tame straipsnyje nurodytas
geografinis rajonas yra šio priedo 2 punkte nurodytas rajonas.
14.         ATITINKAMŲ
Duomenų rinkimas
Valstybės narės, remdamosi informacija,
kuri naudojama žvejybos dienoms, kurias laivas gali būti šiame priede
nurodytame rajone, valdyti, renka kiekvieno metų ketvirčio
informaciją apie visas žvejybos pastangas rajone, naudotas žvejojant
velkamaisiais ir pasyviaisiais žvejybos įrankiais, apie įvairių
rūšių žvejybos įrankius rajone naudojančių laivų
žvejybos pastangas ir tų laivų variklio galią
kilovatdienėmis.
15.         ATITINKAMŲ
Duomenų pateikimas
Komisijos prašymu valstybės narės
Komisijos joms nurodytu tam skirtu elektroninio pašto adresu nusiunčia jai
lentelinę skaičiuoklę, kurioje II ir III lentelėse nurodyta
forma pateikiami 14 punkte nurodyti duomenys. Komisijos prašymu valstybės
narės jai nusiunčia išsamią informaciją apie visais 2012 ir
2013 m. valdymo laikotarpiais arba atskirų jų dalių metu
paskirtas ir panaudotas žvejybos pastangas, naudodamos IV ir V lentelėse
nurodytą duomenų formatą.
 II lentelė ||
 Kilovatdienių duomenų pateikimo pagal metus formatas ||
 Valstybė narė || Žvejybos įrankis || Metai || Bendra pastangų deklaracija ||
 (1)  (2) || (3) || (4) ||
 III lentelė ||
 Kilovatdienių duomenų pagal metus formatas ||
 Laukelio pavadinimas || Didžiausias rašmenų ir (arba) skaitmenų skaičius || Išlygiavimas[28] K(airė)/D(dešinė) || Apibrėžtis ir pastabos ||
 (1) Valstybė narė || 3 ||   || Valstybė narė (triraidis ISO kodas), kurioje registruotas laivas ||
 (2) Žvejybos įrankis || 2 ||   || Viena iš šių žvejybos įrankių rūšių: BT – plačiažiočiai tralai, kurių tinklo akių dydis ≥ 80mm GN – žiauniniai tinklai, kurių tinklo akių dydis < 220 mm TN – sieninis tinklas arba vertikalusis tinklas, kurio tinklo akių dydis < 220 mm ||
 (3) Metai || 4 ||   || 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012 arba 2013 m. ||
 (4) Bendra pastangų deklaracija || 7 || D || Bendras žvejybos pastangų, išreikštų kilovatdienėmis, kiekis nuo atitinkamų metų sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. ||
 IV lentelė
 Laivo informacijos pateikimo formatas
 Valstybė narė || CFR || Išorinis ženklinimas || Valdymo laikotarpio trukmė || Žvejybos įrankis, apie kurį pranešta || Dienos, kuriomis leidžiama naudoti įrankį (-ius), apie kurį (-iuos) pranešta || Dienos, kuriomis buvo naudotas (-i) įrankis (-iai), apie kurį (-iuos) pranešta || Perleistos dienos
 Nr. 1 || Nr. 2 || Nr. 3 || … || Nr. 1 || Nr. 2 || Nr. 3 || … || Nr. 1 || Nr. 2 || Nr. 3 || …
 (1)  (2) || (3) || (4) || (5) || (5) || (5) || (5) || (6) || (6) || (6) || (6) || (7) || (7) || (7) || (7) || (8)
 V lentelė
 Laivo informacijos formatas
 Laukelio pavadinimas || Didžiausias rašmenų ir (arba) skaitmenų skaičius || Išlygiavimas[29] K(airė)/D(dešinė) || Apibrėžtis ir pastabos
 (1) Valstybė narė || 3 ||   || Valstybė narė (triraidis ISO kodas), kurioje registruotas laivas
 (2) CFR || 12 ||   || ES žvejybos laivyno registro numeris (CFR) Unikalus žvejybos laivo atpažinties numeris Valstybė narė (triraidis ISO kodas) ir atpažinties numeris (9 rašmenys). Jei numerį sudaro mažiau kaip 9 rašmenys, kairėje pusėje privaloma įrašyti papildomus nulius.
 (3) Išorinis ženklinimas || 14 || K || Pagal Reglamentą (EEB) Nr. 1381/87
 (4) Valdymo laikotarpio trukmė || 2 || K || Valdymo laikotarpio trukmė mėnesiais
 (5) Žvejybos įrankiai, apie kuriuos pranešta || 2 || K || Vienos iš šių rūšių žvejybos įrankiai: BT – plačiažiočiai tralai, kurių tinklo akių dydis ≥ 80 mm GN – žiauniniai tinklai, kurių tinklo akių dydis < 220 mm TN – sieninis tinklas arba vertikalusis tinklas, kurio tinklo akių dydis < 220 mm
 (6) Įrankiui (-iams), apie kurį (-iuos) pranešta, taikoma speciali sąlyga || 3 || K || Nurodomas dienų, kuriomis laivui pagal IIC priedą leidžiama rinktis žvejybos įrankius, skaičius ir valdymo laikotarpio, apie kurį pranešta, trukmė
 (8) Dienos, kuriomis buvo naudotas (-i) įrankis (-iai), apie kurį (-iuos) pranešta || 3 || K || Dienų, kurias laivas faktiškai praleido rajone, naudodamas įrankį, apie kurį pranešta, valdymo laikotarpiu, apie kurį pranešta, skaičius.
 (9) Perleistos dienos || 4 || K || Apie kitam laivui perleistas dienas nurodyti „– perleistų dienų skaičius“, o apie gautas dienas „+ perleistų dienų skaičius“.
[1]               2008 m. gruod˛io 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr.
1342/2008, nustatantis menkių išteklių ir šių išteklių
žvejybos būdų daugiametį planą („atlantinių
menkių planas“).
[2]               OL L 358, 2002 12 31, p. 59.
[3]               OL L 345, 2005 12 28, p. 5.
[4]               OL L 122, 2007 5 11, p. 7.
[5]               OL L 344, 2008 12 20, p. 6.
[6]               OL L 348, 2008 12 24, p. 20.
[7]               OL L 150, 2004 4 30, p. 1.
[8]               OL L 65, 2006 3 7, p. 1.
[9]               OL L 115, 1996 5 9, p. 3.
[10]             OL L 281, 1995 11 23, p. 31.
[11]             OL L 214, 2009 8 19, p. 16.
[12]             OL L 343, 2009 12 22, p. 1.
[13]             OL L 55, 2011 2 28, p. 13.
[14]             2008 m. bir˛elio 10 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr.
517/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 850/98
įgyvendinimo taisyklės, taikomos nustatant žvejybos tinklų
akių dydį ir vertinant gijų storį (OL L 151, 2008 6 11, p.
5).
[15]             2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentas (EB) Nr. 218/2009 dėl valstybių narių,
žvejojančių Šiaurės Rytų Atlante, nominalių
sugavimų statistinių duomenų pateikimo (OL L 87,
2009 3 31, p. 70).
[16]             2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentas (EB) Nr. 216/2009 dėl tam tikruose ne Šiaurės Atlanto
rajonuose žvejojančių valstybių narių statistikos
duomenų pateikimo apie nominalius sugavimus (OL L 87, 2009 3 31, p. 1).
[17]             2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr.
1006/2008 dėl Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos
vandenyse leidimų ir trečiųjų šalių laivų
žvejybos galimybių Bendrijos vandenyse (OL L 286, 2008 10 29, p. 33).
[18]             1998 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 850/98
dėl žuvininkystės išteklių apsaugos naudojant technines
priemones jūrų organizmų jaunikliams apsaugoti (OL L 125, 1998 4
27, p. 1).
[19]             2003 m. lapkričio 4 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr.
1954/2003 dėl žvejybos pastangų, susijusių su tam tikrais
Bendrijos žvejybos rajonais ir ištekliais, valdymo (OL L 289, 2003 11 7, p. 1).
[20]             2006 m. liepos 27 d. Tarybos
reglamentas (EB) Nr. 1198/2006 dėl Europos žuvininkystės
fondo (OL L 223, 2006 8 15, p. 1).
[21]             2008 m. liepos 24 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr.
744/2008, kuriuo nustatomi laikinieji specialieji veiksmai ekonominės
krizės paveiktų Europos bendrijos žvejybos laivynų
restruktūrizavimui skatinti (OL L 202, 2008 7 31, p. 1).
[22]             2008 m. vasario 25 d. Tarybos reglamentas (EB)
Nr. 199/2008 dėl Bendrijos sistemos, skirtos duomenų rinkimui,
tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai
mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos,
sukūrimo (OL L 60, 2008 3 5, p. 1).
[23]             Svarbi informacija, kai duomenys perduodami fiksuotojo
ilgio formatu.
[24]             Svarbi informacija, kai duomenys perduodami fiksuotojo
ilgio formatu.
[25]             1987 m. gegužės 20 d. Komisijos reglamentas (EEB) Nr.
1381/87, nustatantis išsamias taisykles dėl žvejybos laivų
žymėjimo ir dokumentų (OL L 132, 1987 5 21, p. 9).
[26]             2006 m. liepos 27 d. Tarybos
reglamentas (EB) Nr. 1198/2006 dėl Europos žuvininkystės
fondo (OL L 223, 2006 8 15, p. 1).
[27]             2008 m. liepos 24 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr.
744/2008, kuriuo nustatomi laikinieji specialieji veiksmai ekonominės
krizės paveiktų Europos bendrijos žvejybos laivynų
restruktūrizavimui skatinti (OL L 202, 2008 7 31, p. 1).
[28]             Svarbi informacija, kai duomenys perduodami fiksuotojo
ilgio formatu.
[29]             Svarbi informacija, kai duomenys perduodami fiksuotojo
ilgio formatu.