Svarbus teisinis pranešimas

|

52008PC0173

Pasiūlymas Tarybos reglamentas nustatantis importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės kumarinui galutinį antidempingo muitą, kurio taikymas, atlikus priemonių taikymo pabaigos peržiūrą remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalimi, išplečiamas Indijai, Tailandui, Indonezijai bei Malaizijai  /* KOM/2008/0173 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 4.4.2008KOM(2008)173 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASnustatantis importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės kumarinui galutinį antidempingo muitą, kurio taikymas, atlikus priemonių taikymo pabaigos peržiūrą remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalimi, išplečiamas Indijai, Tailandui, Indonezijai bei Malaizijai(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS |110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas yra susijęs su 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 211/2005, (toliau – pagrindinis reglamentas) taikymu importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos (KLR) kilmės kumarinui. |120 | Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas pateikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus. |130 | Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos 1996 m. kovo 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 600/96, įvedantis galutinį antidempingo muitą Kinijos Liaudies Respublikos kilmės kumarino importui. 2002 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 769/2002, įvedantis galutinį antidempingo muitą Kinijos Liaudies Respublikos kilmės kumarino importui. 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2272/2004, praplečiantis galutinio antidempingo muito, nustatyto Reglamentu (EB) Nr. 769/2002 dėl Kinijos Liaudies Respublikos kilmės kumarino importo, taikymą kumarino importui, siunčiamam iš Indijos ar Tailando, deklaruojamam arba nedeklaruojamam kaip Indijos ar Tailando kilmės. 2005 m. sausio 3 d. Komisijos sprendimas Nr. 2005/3/EB, priimantis siūlomą įsipareigojimą, susijusį su muitų apėjimui užkardyti skirtu tyrimu dėl antidempingo priemonių, nustatytų Tarybos reglamentu (EB) Nr. 769/2002 dėl Kinijos Liaudies Respublikos kilmės kumarino importo, taikymo kumarino siuntoms iš Indijos ar Tailando, deklaruojamoms arba nedeklaruojamoms kaip Indijos ar Tailando kilmės. 2006 m. lapkričio 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1650/2006, išplečiantis galutinio antidempingo muito, nustatyto Reglamentu (EB) Nr. 769/2002 Kinijos Liaudies Respublikos kilmės kumarino importui, taikymą kumarino, įvežamo iš Indonezijos ar Malaizijos, deklaruojamo arba nedeklaruojamo kaip Indonezijos ar Malaizijos kilmės, importui. |141 | Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |211 | Su tyrimu susijusios suinteresuotosios šalys turėjo galimybę ginti savo interesus atliekant tyrimą pagal pagrindinio reglamento nuostatas. |212 |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |229 | Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |230 | Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nenumatytas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame yra pateiktas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |305 | Siūlomų veiksmų santrauka 2007 m. gegužės 8 d. pradėta antidempingo priemonių, nuo 1996 m. taikomų importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės kumarinui, taikymo pabaigos peržiūra remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi. Atlikus tyrimą buvo patvirtinta dempingo ir žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybė, todėl importuojamam kumarinui taikomas antidempingo priemones siūloma palikti tokio paties lygio. Su valstybėmis narėmis buvo konsultuojamasi 2008 m. kovo 12 d. Antidempingo komitete, 24 pasiūlymui pritarė. Todėl Tarybai siūloma priimti pridedamą reglamento pasiūlymą, kuris turėtų būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ne vėliau kaip 2008 m. gegužės 7 d. |310 | Teisinis pagrindas 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 211/2005. |329 | Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytos priežasties. |331 | Veiksmų pobūdis aprašytas pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą. |332 |Pasirinkta priemonė |341 | Siūloma priemonė – reglamentas. |342 | Kitos priemonės nebūtų tinkamos dėl toliau nurodytos priežasties. Kitos priemonės nebūtų tinkamos, nes pagrindiniame reglamente kitų galimybių nenumatyta. |POVEIKIS BIUDžETUI |409 | Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. |E-2742 |PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASnustatantis importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės kumarinui galutinį antidempingo muitą, kurio taikymas, atlikus priemonių taikymo pabaigos peržiūrą remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalimi, išplečiamas Indijai, Tailandui, Indonezijai bei MalaizijaiEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1], ypač į jo 9 straipsnį, 11 straipsnio 2 dalį ir 8 bei 13 straipsnius,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,kadangi:A. PROCEDŪRA1. Galiojančios priemonės1.  Taryba Reglamentu (EB) Nr. 769/2002[2] nustatė importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės kumarinui galutinį 3479 EUR už toną antidempingo muitą, kurio taikymas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2272/2004[3] išplėstas iš Indijos ir Tailando siunčiamam importui, o Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1650/2006[4] – iš Indonezijos ir Malaizijos siunčiamam importui.2.  2005 m. sausio 3 d. sprendimu[5] Komisija priėmė Indijos gamintojo pasiūlytą įsipareigojimą, susijusį su tariamo antidempingo priemonių, nustatytų iš Indijos arba Tailando siunčiamam kumarino importui, vengimo tyrimu.2. Prašymas atlikti peržiūrą3.  2007 m. vasario 8 d. Europos chemijos pramonės taryba (CEFIC) (toliau – pareiškėjas) vienintelio gamintojo, kuris pagamina visą kumariną Bendrijoje, vardu pateikė prašymą.4.  Pareiškėjas tvirtino ir pateikė pakankamai prima facie įrodymų, kad: a) yra dempingo ir žalos Bendrijos pramonei tęsimosi arba pasikartojimo tikimybė ir b) ir toliau iš Kinijos Liaudies Respublikos į Bendriją importuojamas didelis nagrinėjamojo produkto kiekis dempingo kaina.5.  Taip pat buvo tvirtinama, kad importuojamo nagrinėjamojo produkto kiekis bei kainos ir toliau, be kitų pasekmių, darė neigiamą poveikį Bendrijos pramonės nustatytam prekių kainų lygiui, ir dėl to labai neigiamai paveikė Bendrijos pramonės finansinę padėtį ir užimtumą Bendrijos pramonėje.6.  Be to, pareiškėjas nurodė, kad priemonių galiojimo laikotarpiu nagrinėjamojo produkto eksportuotojai ir (arba) gamintojai iš Kinijos Liaudies Respublikos vengdami galiojančių priemonių sumažino jų poveikį, o į jų veiksmus buvo atsakyta išplečiant priemonių taikymą Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2272/2004 ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1650/2006.3. Inicijavimas7.  Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad įrodymų priemonių taikymo pabaigos peržiūrai pradėti pakanka, Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje[6] paskelbtu pranešimu pradėjo tyrimą.4. Tyrimo laikotarpis8.  Peržiūros tiriamasis laikotarpis (toliau – PTL), skirtas dempingo ir žalos tęsimuisi arba pasikartojimui ištirti – tai 2006 m. balandžio 1 d.–2007 m. kovo 31 d. laikotarpis. Su besitęsiančios arba pasikartojančios žalos vertinimu susijusių tendencijų tyrimas apėmė 2003 m. sausio 1 d. – PTL pabaigą (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).5. Su tyrimu susijusios šalys9.  Komisija Bendrijos gamintojui pareiškėjui, KLR eksportuojantiems gamintojams ir jų atstovams, Kinijos valdžios institucijoms bei importuotojams, žinomiems susijusiems naudotojams ir asociacijoms oficialiai pranešė apie peržiūros inicijavimą. Komisija išsiuntė klausimynus eksportuojantiems gamintojams, gamintojui Indijoje (analogiškoje šalyje, kaip nurodyta 26 konstatuojamojoje dalyje), vieninteliam Bendrijos gamintojui, žinomiems importuotojams ir naudotojams bei šalims, kurios pačios pranešė apie save per pranešime apie peržiūros inicijavimą nustatytą laiką.Kinijos Liaudies Respublikos eksportuotojų ir (arba) gamintojų atranka10.  Atsižvelgiant į didelį tyrime dalyvaujančių eksportuojančių gamintojų skaičių, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį pranešime apie inicijavimą buvo numatyta taikyti atrankos metodus. Kad būtų galima nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad būtų galima atrinkti bendroves), visų eksportuojančių gamintojų prašyta pranešti apie save ir, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pateikti pagrindinę informaciją apie su kumarinu susijusią savo veiklą tyrimo laikotarpiu. Dvi bendrovės Kinijos Liaudies Respublikoje pateikė klausimyno atsakymus, bet tik toliau nurodyta bendrovė išreiškė pageidavimą bendradarbiauti ir pateikė dempingo klausimyno atsakymus:11.  Nanjing Jingqiao Perfumery/China Tuhsu Flavours & Fragrances Imp. & Exp. Corp.12.  Bendrijos gamintojas ir keturi importuotojai ir (arba) naudotojai pateikė klausimynų atsakymus. Kalbant apie analogišką šalį, Indijos gamintojas, su kuriuo susisiekė Komisijos tarnybos, atsisakė bendradarbiauti.6. Gautos informacijos patikrinimas13.  Komisija surinko ir patikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, būtina dempingo bei žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei ir Bendrijos interesui nustatyti. Komisija taip pat suteikė galimybę tiesiogiai susijusioms šalims raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti.14.  Tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:Bendrijos gamintojas:-  Rhodia Organics , (Lionas) Prancūzija;Importuotojai (naudotojai):-  Henkel KGaA , (Krefeldas) Vokietija.B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS1. Nagrinėjamasis produktas15.  Nagrinėjamasis produktas yra tas pats, kaip ir nagrinėtas pirminiame tyrime, t. y. kumarinas, balkšvi, kristalų pavidalo milteliai, turintys jiems būdingą ką tik nupjauto šieno kvapą. Daugiausia jis naudojamas kaip aromatinis cheminis preparatas ir kaip fiksatorius ruošiant kvepalų mišinius, naudojamus gaminant ploviklius, kosmetikos priemones ir švelnius kvepalus.16.  Kumarinas, iš pradžių buvęs natūralus iš kvapiosios tongapupės išgaunamas produktas, dabar gaminamas sintetiniu būdu. Jis gali būti išgaunamas sintezės būdu, pradedant nuo fenolio panaudojimo salicilaldehidui išgauti (Perkino reakcija) arba iš ortokrezolio sintezės (Raschigo reakcija). Pagrindinė kumarino fizikinė savybė yra grynumas, kurį rodo jo lydymosi temperatūra. Į Bendrijos rinką teikiamo standartinės kokybės kumarino lydymosi temperatūra svyruoja nuo 68°C iki 70°C, o tai atitinka 99 % grynumą.17.  Nagrinėjamojo produkto klasifikacinis KN kodas yra ex 2932 21 00.2. Panašus produktas18.  Kaip ir pirminiame tyrime, nustatyta, kad iš KLR į Bendriją eksportuojamas kumarinas ir Bendrijos pramonės gaminamas bei Bendrijos rinkoje parduodamas kumarinas iš esmės pasižymi tomis pačiomis fizikinėmis savybėmis ir paskirtimi, todėl yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.C. DEMPINGO TĘSIMOSI AR PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ1. Bendrieji klausimai19.  Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi buvo išnagrinėta, ar pastaruoju metu vykdomas dempingas ir ar yra tikimybės, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas bus tęsiamas arba pasikartos.20.  Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 9 dalį buvo taikoma tokia pati metodika kaip ir pirminiame tyrime. Kadangi priemonių taikymo pabaigos peržiūroje neanalizuojamos pasikeitusios aplinkybės, iš naujo nebuvo svarstoma, ar gamintojams buvo galima suteikti rinkos ekonomikos režimą (toliau – RER).21.  Statistiniai duomenys parodė, kad iš visų šaltinių į ES buvo importuota apie 214 tonų, iš jų 137 tonos buvo Kinijos kilmės – tai sudaro apie 20 % ES sunaudojamo kiekio.2. Atranka (eksportuotojų) ir bendradarbiavimas22.  Primenama, kad atliekant ankstesnį tyrimą, kurio rezultatai buvo paskelbti 2002 m. gegužės mėn., Kinijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo ir nei vienam nebuvo suteiktas RER arba individualus režimas (IR).23.  Atrankos anketos nusiųstos 21 potencialiam gamintojui ir (arba eksportuotojui) Kinijos Liaudies Respublikoje, tačiau atsakymo sulaukta tik iš dviejų bendrovių, iš kurių tik viena bendradarbiavo atliekant tyrimą – pateikė klausimyno atsakymus, todėl atrankos atlikti nereikėjo. Šios atsakymus pateikusios bendrovės importas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sudarė apie 5 % importo iš Kinijos. Vertinant šios bendradarbiaujančios bendrovės pajėgumus, jie sudarė apie 17 % visų Kinijos pajėgumų.24.  Atsižvelgiant į tai, kad bendradarbiavimo lygis labai menkas, o viena bendrovė atspindi labai mažą Kinijos rinkos ir gamybos dalį, buvo nuspręsta, kad neįmanoma tiesiogiai iš eksportuojančių gamintojų surinkti patikimos informacijos apie į Bendriją importuojamą nagrinėjamąjį produktą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Tokiomis aplinkybėmis ir remdamasi pagrindinio reglamento 18 straipsniu Komisija pasinaudojo turimais duomenimis, t. y. su KN kodu susijusiais duomenimis. Nepaisant to, iš vienintelės bendrovės klausimyno atsakymų gauta informacija buvo kiek įmanoma pasinaudota siekiant ją patikrinti su turimais duomenimis pagrįstais rezultatais remiantis 18 straipsniu.25.  Buvo nustatyta, kad su KN kodu susiję duomenys buvo geriausi turimi faktai, reikalingi daugeliui šio tyrimo aspektų. TARIC duomenimis ir pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį surinktais duomenims buvo patvirtintas su KN kodu susijusių skaičių tikslumas.26.  Papildomai buvo naudojami Komisijos turimi eksporto kainų duomenys, gauti iš bendradarbiaujančių gamintojų ir Kinijos eksporto statistiniai duomenys (ne vien tik apie nagrinėjamąjį produktą), kai toks naudojimas buvo pagrįstas.3. Analogiška šalis27.  Kumarinas yra kvapioji medžiaga, kuri gaminama tik keliose pasaulio šalyse, todėl analogiškos šalies pasirinkimas buvo labai ribotas. Remiantis atliekant tyrimą turėtais duomenimis, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vienintelės šalys gamintojos buvo Prancūzija, Kinija ir Indija. Atliekant ankstesnį peržiūros tyrimą tokia šalimi buvo pasirinktos JAV, bet vėliau šios šalies bendrovė nutraukė gamybą. Pranešime apie iniciavimą buvo pasiūlyta Indija, bet nė vienas Indijos gamintojas nesutiko bendradarbiauti.28.  Atsižvelgiant į šiuos faktus, normalioji vertė turėjo būti nustatyta „bet kuriuo kitu pagrįstu būdu“ remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu. Duomenys apie Bendrijos pramonę buvo laikomi tinkamais šiam tikslui.4. Dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu29.  Dėl 23 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių, dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas naudojant su KN kodu susijusius duomenis, kurie buvo tikrinami pagal informaciją, gautą iš vienintelio bendradarbiaujančio Kinijos eksportuojančio gamintojo. Importo iš Kinijos eksporto kainos buvo pakoreguotos siekiant užtikrinti, kad jas būtų galima palyginti su normaliąja verte. Atlikus koregavimus buvo užtikrinta, kad apskaičiavimai buvo atlikti remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis, o eksporto kainos ir normaliosios vertės skirtumas buvo išreikštas CIF eksporto kainos procentais. Tuo remiantis dempingo skirtumas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo apie 45 %.5. Kainų palyginimas30.  Buvo akivaizdu, kad nustojus galioti priemonėms, Kinijos eksportuotojai būtų aiškiai suinteresuoti parduodi didelį produkto kiekį labai didelėje ES rinkoje. Ši išvada grindžiama šia atliekant tyrimą apskaičiuota informacija:i) peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kainos Kinijos vidaus rinkoje buvo apie 25 % mažesnės negu ES rinkoje;ii) Kinijos gamintojai didžiąją dalį savo gamybos parduoda eksporto rinkose, kadangi jų vidaus rinka nėra pakankamai didelė, kad joje galėtų realizuoti visą savo produkciją, o vidaus rinkos kainos yra panašios į trečiųjų šalių rinkose nustatytas kainas;iii) kainos Bendrijos rinkoje buvo didesnės už Kinijos eksportuojančių gamintojų nustatytas eksporto į trečiąsias šalis kainas, tai rodytų, kad dempingas yra ir kitų trečiųjų šalių rinkose, o gamintojai Kinijos Liaudies Respublikoje būtų labai suinteresuoti nukreipti savo eksportą į Bendriją.6. Nepanaudoti pajėgumai ir atsargos Kinijos Liaudies Respublikoje31.  Atlikus ankstesnį tyrimą (jis baigtas 2002 m. gegužės mėn.) buvo nustatyta, kad didelė Kinijos gamybos pajėgumų dalis buvo nepanaudota (nuo 50 % iki 60 % gamybos pajėgumų). Kadangi Kinijos eksportuojantys gamintojai menkai bendradarbiavo, tyrimui buvo surinkta labai mažai informacijos apie nepanaudotus pajėgumus ir atsargas Kinijos Liaudies Respublikoje.32.  Tačiau remiantis vienintelės bendradarbiavusios bendrovės klausimyno atsakymais, didelė jos pajėgumų dalis buvo nepanaudota. PTL pabaigoje šio gamintojo atsargų kiekis buvo 500 tonų, tai sudarė daugiau negu 70 % ES rinkos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Atsižvelgiant į tai, kad šio gamintojo pajėgumai sudaro 15–20 % Kinijos gamybos pajėgumų, tikėtina, kad esama dar didesnio atsargų kiekio, kuris panaikinus priemones gali būti pateiktas į ES rinką.7. Galimi trečiųjų šalių rinkų arba KLR vidaus rinkos absorbcijos pajėgumai33.  Atsižvelgiant į minėtus kainų palyginimus, esamus nepanaudotus pajėgumus ir turimas atsargas, negalima teigti, kad Kinijos gamyba bus realizuota trečiųjų šalių rinkose ir Kinijos vidaus rinkoje. To priežastis – trečiųjų šalių rinkose vartojimo lygis išliko palyginti nepakitęs per pastaruosius 10 metų ir tikimasi, kad toks išliks ir ateityje. Į tai atsižvelgiant, akivaizdu, kad Kinijos gamintojams gali reikėti toliau eksportuoti į Bendriją. Taip yra dėl to, kad ES rinka yra viena patraukliausių rinkų pasaulyje dėl savo dydžio ir dėl to, kad galima nustatyti palyginti dideles kainas. Akivaizdu, kad panaikinus priemones, į ES rinką būtų nukreiptas dar didesnis kiekis importo dempingo kaina.8. Priemonių vengimas34.  Kaip minėta 1 konstatuojamojoje dalyje, atlikus priemonių vengimo tyrimą nagrinėjamosios priemonės pradėtos taikyti ir Indijai, Tailandui, Malaizijai bei Indonezijai. Tai rodo, kad Kinijos eksportuotojai yra labai suinteresuoti patekti į Bendrijos rinką, o jų susidomėjimas išlieka net ir tada, kai yra nustatytos antidempingo priemonės. Todėl tai, kad vengiama šių priemonių, patvirtina išvadą, jog yra didelė tikimybė, kad panaikinus priemones į Bendrijos rinką vėl būtų importuojamas didesnis produkto kiekis dempingo kaina.9. Išvada dėl dempingo tęsimosi ir (arba) pasikartojimo tikimybės35.  Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, padaryta išvada, kad panaikinus priemones, tikėtina, jog dempingas tęsis.D. BENDRIJOS PRAMONĖS SĄVOKOS APIBRĖŽTIS36.  Pareiškėjo atstovaujama bendrovė tyrimo laikotarpiu buvo vienintelė kumarino gamintoja Bendrijoje. Todėl laikoma, kad šis Bendrijos gamintojas sudaro Bendrijos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje.E. BENDRIJOS PADĖTIES ANALIZĖ1. Bendrijos vartojimas[7]37.  Nagrinėjamasis produktas sudaro dalį atskiro KN kodo. Siekdamos nustatyti produktų, kuriems priskiriamas šis KN kodas ir kurie nėra nagrinėjamasis produktas, kiekį, Komisijos tarnybos palygino KN duomenis su kitais turimais statistinių duomenų šaltiniais, kaip nurodyta 23 konstatuojamojoje dalyje. Šis palyginimas parodė, kad beveik 100 % importuotų produktų, kuriems priskirimams šis kodas, faktiškai buvo nagrinėjamasis produktas.38.  Todėl Bendrijoje suvartotas kiekis buvo nustatytas pridėjus visus su KN kodu susijusius duomenis apie importo į Europos bendriją kiekį prie Bendrijos pramonės Bendrijos rinkoje parduoto kiekio, kaip nurodyta klausimyno atsakyme.39.  Apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu faktinis kumarino vartojimas sumažėjo 8 %, iki 2005 m. jis mažėjo, o vėliau didėjo. Panašu, kad šiuo metu vartojimo lygis nekinta.40.  Bendrijos vartojimo raida:1 lentelė2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PTL |Vartojimas Bendrijoje (2003 m. indeksas=100) | 100 | 91,4 | 82,4 | 90 | 92,3 |2. Importas iš nagrinėjamosios šaliesa) Kiekis ir rinkos dalis41.  Kaip nurodyta 36 konstatuojamojoje dalyje, KN kodas 2932 21 00 buvo naudojamas kaip duomenų apie į Bendriją importuojamą nagrinėjamąjį produktą šaltinis.42.  Kalbant apie Kinijos importą reikėtų atkreipti dėmesį į įrodytą priemonių vengimą, dėl kurio priemonių taikymas buvo išplėstas iš Indijos, Tailando, Indonezijos ir Malaizijos siunčiamam kumarino importui. Priėmus vengimui pašalinti skirtas priemones, KLR kilmės importas ir KLR kilmės importas, kuris gabenamas iš kitų šalių, nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo. Nors Kinijos kilmės importas vis dar didelis, šis sumažėjimas rodė, kad vengimui pašalinti skirtos priemonės buvo veiksmingos.43.  Kaip nurodyta 38 konstatuojamojoje dalyje, faktinis suvartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo. Palyginti su juo Kinijos importas dar labiau sumažėjo, dėl to buvo prarasta rinkos dalis Bendrijoje, kuri atiteko Bendrijos pramonei. Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo kiekis iš trečiųjų šalių į Bendriją nepakito.2 lentelė2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PTL |Importo dempingo kaina kiekis (2003 m. indeksas=100) | 100 | 99,4 | 49,7 | 47 | 50,1 |Importo iš trečiųjų šalių kiekis | 100 | 78 | 74,7 | 65,5 | 66,6 |Importo dempingo kaina rinkos dalies intervalas | 30% - 40% | 40% - 50% | 20% - 30% | 10% - 20% | 20% - 30% |b) Kainos44.  Nagrinėjamuoju laikotarpiu iš Kinijos importuoto kumarino vidutinės CIF kainos išliko žymiai mažesnės už Bendrijos pramonės kainas.3. Bendrijos pramonės ekonominė padėtisa) Gamyba45.  Bendrijos pramonei teko sumažinti nagrinėjamojo produkto gamybos apimtį 25 % laikotarpiu nuo 2003 m. iki PTL. Tai susiję su tuo, kad nuo 2003 m. Bendrijos pramonė prarado dalį pardavimo, nes priemonių buvo vengiama. Be to, ji taip pat prarado dalį trečiosioms šalims skirto eksporto pardavimo, nes Bendrijos pramonė trečiųjų šalių eksporto rinkose irgi patyrė spaudimą dėl Kinijos eksporto mažomis kainomis.b) Pajėgumai ir pajėgumų panaudojimas46.  Kaip paaiškinta 36–39 konstatuojamosiose dalyse, Bendrijos pramonės nagrinėjamojo produkto pardavimas Bendrijoje buvo palyginti stabilus per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Tačiau tuo pačiu laikotarpiu, Bendrijos pramonės eksporto į trečiąsias šalis kiekis smarkiai sumažėjo. Tokiomis aplinkybėmis siekiant optimizuoti pajėgumų panaudojimo lygį Bendrijos pramonei reikėjo sumažinti pajėgumus. Nepaisant to, pajėgumų panaudojimas išliko palyginti menkas.3 lentelė2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PTL |Gamyba | 100 | 63,4 | 66,3 | 70,3 | 75,4 |Gamybos pajėgumai | 100 | 63,5 | 63,5 | 63,5 | 63,5 |Pajėgumų panaudojimas | 100 | 99,8 | 104,4 | 110,8 | 118,8 |c) Pardavimas Bendrijoje47.  Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės Europos bendrijoje parduodamas kiekis padidėjo 36 %. Taip įvyko dėl to, kad buvo nustatytas naujas 5 metų trukmės priemonių taikymo laikotarpis ir buvo veiksmingai užkirstas kelias priemonių vengimui. Dėl šios priežasties ir kaip paaiškinta 41 konstatuojamojoje dalyje, tuo pačiu laikotarpiu Kinijos importas sumažėjo. Importas iš Indijos – vienintelės kitos trečiosios šalies, gaminančios kumariną, neviršijo pagal įsipareigojimą nustatyto dydžio.d) Atsargos48.  Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės atsargų kiekis sumažėjo.e) Rinkos dalis49.  Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonė padidino užimamą rinkos dalį. Kaip paaiškinta 41 ir 42 konstatuojamosiose dalyse, dėl taikomų priemonių veiksmingumo Bendrijos pramonė galėjo atgauti rinkos dalį. Nagrinėjamuoju laikotarpiu 22 procentiniais punktais padidėjusi rinkos dalis buvo akivaizdžiai susijusi su tuo, kad buvo užkirstas kelias priemonių vengimui.f) Kainos50.  Vidutinė grynoji kumarino pardavimo kaina EB rinkoje 2004 m. sumažėjo 10 % palyginti su 2003 m. kainomis. Po 2004 m. kainos palaipsniui didėjo, bet niekada nepasiekė 2003 m. kainų peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Todėl iki šiol kainos nepasiekė ankstesnio lygio, kaip to buvo galima tikėtis.51.  Kainų padėtis atspindi didelį spaudimą, kurį sukelia importas iš Kinijos. Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Kinijos vidutinės CIF kainos išliko nepakitusios ir buvo žymiai mažesnės už Bendrijos pramonės kainas. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu taikant tas pačias priemones, Kinijos kilmės kumarinas buvo parduodamas tokiomis pačiomis kaip ir Bendrijos pramonės kainomis. Todėl Kinijos eksporto kainos buvo aukščiausia riba, su kuria Bendrijos pramonė buvo priversta atitinkamai suderinti savo kainas. Dėl to Bendrijos pramonės kainos yra smarkiai sumažintos ir matyti, kad šios pramonės pelningumas yra mažas.52.  Siekiant nustatyti, ar dėl Kinijos kilmės kumarino kainos išlieka priverstinai sumažintos, Bendrijos pramonės gamintojo kainos EXW sąlygomis, taikomos nesusijusiems pirkėjams, buvo lyginamos su CIF importo kainomis Bendrijos pasienyje naudojant su KN kodu susijusius duomenis, kaip paaiškinta 23 konstatuojamojoje dalyje. Palyginus paaiškėjo, kad nors kainos buvo artimos Bendrijos pramonei nustatytai nežalingai kainai, dėl importo Bendrijos pramonė nebuvo priversta mažinti kainų.4 lentelė2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PTL |Atsargos | 100 | 50,3 | 31 | 20,9 | 3,7 |Bendrijos pramonės rinkos dalis | 100 | 98 | 136,5 | 149,3 | 148 |Kainos | 100 | 90,4 | 93,7 | 96,6 | 97,3 |g) Pelningumas53.  Panašu, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Bendrijoje pelningumas yra šiek tiek teigiamas. Jis buvo neigiamas laikotarpiu nuo 2004 m. ir vėliau, o 2006 m. padėtis truputį pagerėjo. Toks žemas pelningumo lygis susidarė dėl sumažėjusių pardavimo kainų, kaip paaiškinta 49 ir 50 konstatuojamosiose dalyse, ir dėl padidėjusių sąnaudų, vidų pirma susijusių su žaliavų kaina. Padidėjęs našumas galėtų tik iš dalies kompensuoti šių veiksnių neigiamą poveikį pelningumui. Apskritai, visu nagrinėjamuoju laikotarpiu pelnas buvo žymiai mažesnis už normalų pelną.h) Grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas didinti kapitalą54.  Bendrijos pramonės sukuriamo grynųjų pinigų srauto raida, susijusi su nagrinėjamojo produkto pardavimu ES rinkoje, atspindi pelningumo raidą. Reikia paminėti tai, kad nors grynųjų pinigų srautas buvo mažas, nagrinėjamuoju laikotarpiu jį išreiškiančios vertės išliko teigiamos.55.  Atlikus tyrimą nustatyta, kad Bendrijos pramonė nesusiduria su sunkumais, siekdama padidinti kapitalą, o kapitalo išlaidos nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo labai mažos. Tačiau pajėgumo didinti kapitalą negalima laikyti šiam tyrimui reikšmingu rodikliu, nes Bendrijos pramonė yra didelė grupė, o jos kumarino gamyba sudaro tik mažą visos gamybos dalį. Pajėgumas didinti kapitalą glaudžiai susijęs su visos grupės veiklos rezultatais, o ne vien tik su atskirais nagrinėjamojo produkto gamybos rezultatais.i) Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis56.  Nagrinėjamuoju laikotarpiu užimtumo lygis Bendrijos pramonėje sumažėjo, ypač 2004 m. ir vėliau. Šis sumažėjimas susijęs su kumarino gamybos proceso reorganizacija, kurią atliko Bendrijos pramonė. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės našumas, nustatomas pagal vienam darbuotojui tenkantį gamybos kiekį, labai padidėjo.57.  Bendros darbo užmokesčio sąnaudos sumažėjo – tam tiesioginės įtakos turėjo reorganizavimas, kaip aprašyta 55 konstatuojamojoje dalyje. Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinis darbo užmokestis, tenkantis vienam darbuotojui, išliko nepakitęs.5 lentelė2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PTL |Darbuotojai | 100 | 86 | 61 | 57 | 57 |Darbo užmokestis | 100 | 89,6 | 65,5 | 63,4 | 63,4 |Našumas | 100 | 76,4 | 111,8 | 129,4 | 135,3 |j) Investicijos ir investicijų grąža58.  Nagrinėjamuoju laikotarpiu didžiausias investicijų lygis buvo 2004 m., o vėliau pradėjo mažėti. Dabartinėmis rinkos sąlygomis Bendrijos pramonei svarbiau išlaikyti esamą gamybos įrangą, užuot didinus gamybos pajėgumus.59.  Šiuo požiūriu investicijų grąža, išreikšta grynojo Bendrijos pramonės pelno ir jos buhalterinės pastoviojo turto vertės santykiu, parodo pelningumo tendenciją, kaip paaiškinta 52 konstatuojamojoje dalyje.k) Augimas60.  Kaip paaiškinta 36 konstatuojamojoje dalyje ir toliau, Bendrijos pramonės pardavimo kiekis ES rinkoje gerokai padidėjo ir tai leido Bendrijos pramonei atgauti didelę rinkos dalį.l) Dempingo skirtumo dydis61.  Atliekant dempingo dydžio analizę atsižvelgiama į tai, kad galioja žalingam dempingui pašalinti skirtos priemonės. Nepaisant to, atsižvelgiant į importo kiekį peržiūros tiriamuoju laikotarpiu ir nustatytą didelį dempingą (žr. 28 konstatuojamąją dalį), šio dempingo poveikio Bendrijos pramonės padėčiai negalima laikyti nereikšmingu.m) Atsigavimas po ankstesnio dempingo62.  Taip pat reikėtų atsižvelgti į tai, kad 2002 m. nustačius antidempingo priemones Bendrijos pramonė nebūtų galėjusi atsigauti po ankstesnio dempingo, nes priemonių buvo vengiama, o vengimui pašalinti skirtos priemonės buvo priimtos tik 2004 m. ir 2006 m. Prieš Tarybai nustatant vengimui pašalinti skirtas priemones, taikomas Indijai, Tailandui, Indonezijai ir Malaizijai, ir prieš Komisijai priimant įsipareigojimą 2005 m., importo kiekis iš minėtų keturių šalių buvo didelis ir dėl jo Bendrijos pramonė negalėjo atsigauti nuo dempingo.4. Išvada dėl padėties Bendrijos rinkoje63.  Nustačius, kad tam tikros šalys vengia priemonių, ir įvedus antidempingo priemones importuojamam KLR kilmės kumarinui bei išplėtus priemonių taikymą toms šalims, Bendrijos pramonei buvo padarytas teigiamas poveikis, nes ji galėjo iš dalies atsigauti po sunkios ekonominės padėties. Nuolatinės Bendrijos pramonės pastangos (sąnaudų mažinimo ir vieno darbuotojo našumo didinimo) galėjo tik atsverti žaliavų kainų padidėjimą ir pardavimo kainų sumažėjimą Bendrijos rinkoje.64.  Tai, kad Kinijos gamintojai vengia priemonių, kaip paaiškinta 33 konstatuojamojoje dalyje, patvirtina išvadą, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai yra labai suinteresuoti patekti į Bendrijos rinką.65.  Atsižvelgiant į minėtą analizę, Bendrijos pramonės padėtis vis dar nesaugi, nors priemonės padėjo apriboti žalingą dempingo poveikį. Tačiau labai tikėtina, kad padidėjus importui dempingo kaina, padėtis pablogėtų, o visos Bendrijos pramonės pastangos nueitų perniek ir ji greičiausiai turėtų nutraukti kumarino gamybą.F. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ1. Žalos pasikartojimo tikimybė66.  Siekiant įvertinti galimą poveikį Bendrijos pramonei nustojus galioti nustatytoms priemonėms, buvo nagrinėjami toliau nurodyti veiksniai, atsižvelgiant į aspektus, apibendrintus 28–34 konstatuojamose dalyse.67.  Bendrijos pramonė padidino prekybos apimtį Bendrijos rinkoje dėl galiojančių priemonių. Duomenys aiškiai rodo, kad Bendrijos pramonės rinkos dalis labai padidėjo rinkoje, kurioje nagrinėjamuoju laikotarpiu vartojimas sumažėjo 8 %. Tačiau mažesnės kainos Bendrijos pramonei ir toliau turi neigiamos įtakos.68.  Kaip paaiškinta 38 konstatuojamojoje dalyje, vartojimas sumažėjo 8 %, tačiau nesitikima, kad prognozuojamas pasaulio suvartojimas, nors ir iš dalies priklausantis nuo mados tendencijų, labai pasikeis. Yra akivaizdžių požymių, kad nenustačius priemonių importas iš Kinijos dempingo kaina ir toliau bus didelis. Be to, dideli neišnaudoti gamybos pajėgumai Kinijoje leidžia manyti, jog yra didelė tikimybė, kad panaikinus priemones importo apimtis į Bendriją padidėtų.69.  Po priemonių vengimo tyrimo išplėtus priemonių taikymą, jos buvo iš esmės veiksmingos, nes buvo užkirstas kelias vengti priemonių nagrinėjamajam produktui, kuris yra KLR kilmės, bet siunčiamas iš Indijos, Tailando, Indonezijos ir Malaizijos. Tikėtina, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai turės Bendrijoje vykdyti agresyvią kainų politiką siekdami kompensacijos už rinkos dalį, kuri buvo prarasta užkirtus kelią priemonių vengimui.70.  Kaip teigiama 29 konstatuojamojoje dalyje, atlikus tyrimą nustatyta, kad nustojus galioti priemonėms Kinijos eksportuotojai būtų akivaizdžiai suinteresuoti nukreipti didelį produkto kiekį į Bendriją. Taip Kinijos eksportuotojai galėtų išnaudoti dalį savo perteklinių pajėgumų.71.  Tokios galimybės tikimybę patvirtina ir tai, kad kainos Bendrijoje yra didesnės negu Kinijos eksporto į kitas trečiąsias šalis kainos. Labai tikėtina, kad tai paskatintų Kinijos gamintojus suintensyvinti veiklą Bendrijos rinkoje.72.  Nustojus taikyti priemones, tai galėtų turėti tiesioginės įtakos importui mažesnėmis kainomis – jis padidėtų, o dėl to Bendrijos pramonė greičiausiai patirtų didelį neigiamą poveikį. Tokiomis aplinkybėmis Bendrijos pramonė arba taip pat turėtų mažinti kainas siekdama išlaikyti savo rinkos dalį, arba išlaikyti dabartinio lygio pardavimo kainas ir netekti klientų, o galiausiai ir pardavimo. Pirmuoju atveju Bendrijos pramonė turėtų dirbti nuostolingai, o antruoju atveju dėl prarasto pardavimo padidėtų sąnaudos, o vėliau būtų patirta nuostolių.73.  Todėl atlikus tyrimą nustatyta, jog yra didelė tikimybė, kad žala ir taip jau nusilpusiai Bendrijos pramonei pasikartos, jeigu panaikinus priemones importas, kaip prognozuojama, padidėtų. Iš esmės, Bendrijos pramonei nebeapsimokėtų toliau gaminti kumariną.G. BENDRIJOS INTERESAI1. Įžanga74.  Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija ištyrė, ar galiojančių antidempingo priemonių taikymo pratęsimas apskritai prieštarautų Bendrijos interesams. Bendrijos interesai buvo nustatomi įvertinant visus susijusius interesus, t.y. Bendrijos pramonės, kumarino importuotojų ir (arba) prekiautojų ir naudotojų interesus. Poveikiui, kuris galėtų atsirasti dėl tolesnio priemonių taikymo arba netaikymo, įvertinti Komisija paprašė informacijos iš visų pirmiau išvardytų suinteresuotų šalių.75.  Tuo remiantis buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvadų, kad yra tikimybė, jog dempingas tęsis ir pasikartos žala, buvo įtikinamų priežasčių, kurios leistų padaryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitinka Bendrijos interesų.2. Bendrijos pramonės interesai76.  Akivaizdu, kad vienintelis Bendrijos gamintojas būtų suinteresuotas turėti galimybę toliau gaminti kumariną.77.  Taip pat manoma, kad panaikinus antidempingo priemones, dempingas gali tęstis ir didėti, dėl to Bendrijos pramonės padėtis toliau blogėtų iki tol, kol ši pramonė greičiausiai visai išnyktų.78.  Apskritai galima daryti išvadą, kad tolesnis priemonių taikymas akivaizdžiai atitiktų Bendrijos pramonės interesus.3. Importuotojų ir (arba) naudotojų interesai79.  Susisiekta su 13 importuotojų ir 10 pramonės naudotojų ir jiems išsiųsti klausimynai. Iš bendradarbiauti sutikusių bendrovių Komisijos tarnybos gavo keturis atsakymus.80.  Iš keturių atsakymų, vienas importuotojas nepritarė priemonėms, nes jam visų pirma rūpėjo kaina, už kurią perkamas nagrinėjamasis produktas. Tačiau ši bendrovė taip pat nurodė, kad kumarino sąnaudų poveikis bendroms gamybos sąnaudoms yra nedidelis.81.  Nors nagrinėjamasis produktas naudojamas ir kitose pramonės srityse, kuriose gana dažnai neįmanoma naudoti jo pakaitalo, jo svarba pagaminto produkto sandarai yra labai nedidelė, kiekio ir kainų atžvilgiu daugeliu atveju šią svarbą galima išreikšti mažiau negu vienu procentu. Todėl muito poveikis naudotojui bei galutiniam vartotojui yra labai nedidelis.82.  Kai kurie naudotojai nurodė, kad jie teikia didelę pirmenybę Bendrijos kilmės kumarinui dėl geresnės jo kokybės. Jeigu panaikinus priemones Bendrijos pramonė turėtų nutraukti gamybą, tai turėtų didelio poveikio šiems naudotojams.83.  Nagrinėjant Bendrijos interesus, ypač reikėtų įvertinti būtinybę pašalinti žalingo dempingo prekybą iškraipantį poveikį ir atstatyti veiksmingą konkurenciją. Tokiu atveju reikėtų pabrėžti, kad pasaulinė kumarino rinka yra labai koncentruota – ją sudaro tik keli gamintojai, svarbiausi iš jų įsikūrę Kinijoje ir Bendrijoje. Į tai atsižvelgiant, turėtų būti svarbu užtikrinti kelis tiekimo šaltinius (įskaitant Bendrijos pramonę). Be to, reikėtų priminti, kad antidempingo priemonių tikslas – ne apriboti tiekimą iš šaltinių už Bendrijos ribų ir kad į Bendriją gali būti toliau importuojamas pakankamas Kinijos kilmės kumarino kiekis.84.  Pirmiau pateikti svarstymai ir tai, kad bendrovės menkai bendradarbiauja, patvirtina, kad importuotojų ir naudotojų ekonominei padėčiai nedaromas didelis neigiamas poveikis dėl šiuo metu galiojančių priemonių. Be to, atlikus tyrimą nebuvo nustatyta, kad bet koks susijęs neigiamas poveikis padidėtų, jeigu priemonių taikymas būtų pratęstas.4. Išvada dėl Bendrijos interesų85.  Atsižvelgiant į visus minėtus veiksnius daroma išvada, jog nėra įtikinamų priežasčių, kad tolesnis priemonių taikymas prieštarautų Bendrijos interesams.H. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS86.  Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Buvo nustatytas laikas pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti.87.  Remiantis tuo, kas pasakyta pirmiau, šiuo metu importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės kumarinui taikomos antidempingo priemonės turėtų būti taikomos ir toliau.88.  Kaip nustatyta 1 konstatuojamojoje dalyje, galiojančių antidempingo muitų, nustatytų iš KLR importuojamam nagrinėjamajam produktui, taikymas buvo išplėstas ir importuojamam kumarinui, siunčiamam iš Indijos, Tailando, Indonezijos bei Malaizijos ir deklaruojamam arba nedeklaruojamam kaip Indijos, Tailando, Indonezijos ar Malaizijos kilmės. Galiojantis antidempingo muitas, kurį reikia toliau taikyti importuojamam nagrinėjamajam produktui, taip pat turėtų būti toliau taikomas ir importuojamam kumarinui, siunčiamam iš Indijos, Tailando, Indonezijos bei Malaizijos ir deklaruojamam arba nedeklaruojamam kaip Indijos, Tailando, Indonezijos ar Malaizijos kilmės. 2 konstatuojamojoje dalyje nurodytam Indijos eksportuojančiam gamintojui, kuriam netaikomos priemonės remiantis įsipareigojimu, kurį priėmė Komisija, taip pat reikėtų toliau netaikyti priemonių, nustatytų šiuo reglamentu tokiomis pačiomis sąlygomis.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis1. Importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės kumarinui, kurio klasifikacinis kodas yra ex 2932 21 00 (TARIC kodas 2932 21 00 19), nustatomas galutinis antidempingo muitas.2. Nustatomas muito tarifas yra 3 479 EUR už toną.3. Galutinio 3479 EUR už toną antidempingo muito, taikomo Kinijos kilmės importui, taikymas išplečiamas 1 dalyje minėtam tam pačiam importuojamam produktui, siunčiamam iš Indijos, Tailando, Indonezijos bei Malaizijos ir deklaruojamam arba nedeklaruojamam kaip Indijos, Tailando, Indonezijos ar Malaizijos kilmės (TARIC kodai 2932 21 00 11, 2932 21 00 15 ir 2932 21 00 16).2 straipsnisJeigu nenurodyta kitaip, taikomos su muitais susijusios nuostatos.3 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .4 straipsnisTais atvejais, kai prekėms buvo padaryta žala prieš išleidžiant jas į laisvą apyvartą ir todėl, siekiant nustatyti muitinės vertę pagal Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 145 straipsnį, faktiškai sumokėta ar mokėtina kaina yra paskirstoma proporcingai, antidempingo muito dydis, apskaičiuotas remiantis minėtu dydžiu, yra sumažinamas proporcingai faktiškai sumokėtai arba mokėtinai kainai.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkas[…] [1] OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).[2] OL L 123, 2002 5 9, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1854/2003 (OL L 272, 2003 10 23, p. 1).[3] OL L 396, 2004 12 31, p. 18.[4] OL L 311, 2006 11 10, p. 1.[5] OL L 1, 2005 1 4, p. 15.[6] OL C 103, 2007 5 8, p. 15.[7] Konfidencialumo sumetimais atsižvelgiant į tai, kad vienintelis Bendrijos gamintojas sudaro Bendrijos pramonę, šiame reglamente pateikiami skaičiai bus indeksuojami arba nurodomi apytiksliai.


title: Pasiūlymas Tarybos reglamentas, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, įgyvendinantį Sprendimą 2000/597/EB, Euratomas dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52008PC0223

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 29.4.2008KOM(2008) 223 galutinis2008/0089 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTAS,iš dalies keičiantis Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, įgyvendinantį Sprendimą 2000/597/EB, Euratomas dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASŠio pasiūlymo tikslas – atnaujinti finansines taisykles pagal 2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimą 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (toliau – NIS 2007) [1]. Pasiūlyme taip pat atsižvelgiama į Bendrijos teisės aktų raidą nuo tada, kai Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2028/2004[2] buvo padaryti paskutiniai pakeitimai.Komisijos siūlomi pakeitimai apibendrinti toliau:1. NUOSTATOS, KURIAS REIKIA Iš DALIES PAKEISTI DėL SPRENDIMO 2007/436/EB, EURATOMASa. Skirtumų tarp žemės ūkio mokesčių ir importo mokesčių panaikinimasES teisėje įgyvendinus Urugvajaus raunde sudarytus susitarimus, nebeliko esminių skirtumų tarp žemės ūkio mokesčių ir muitų mokesčių. Todėl NIS 2007 buvo panaikintas skirtumas tarp šių mokesčių, ir tą patį reikėtų padaryti Reglamente Nr. 1150/2000.b. Bendras metinių bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis pagrįstų įmokų sumažinimas Nyderlandams ir Švedijai 2007–2013 m.Pagal NIS 2007 Nyderlandams ir Švedijai 2007–2013 m. bus taikomas bendras metinių bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis pagrįstų įmokų sumažinimas. NIS 2007 nurodoma tokio sumažinimo suma (kuri turi būti tikslinama pagal einamąsias kainas) ir pažymima, kad toks sumažinimas suteikiamas tik apskaičiavus korekciją JK naudai. Tokį sumažinimą turėtų finansuoti visos valstybės narės savo kas mėnesį mokama dvyliktąja dalimi.Toks sumažinimas nesumažins Nyderlandų ir Švedijos dalies, skirtos JK korekcijai finansuoti, nes jis bus taikomas tik apskaičiavus JK korekciją ir jos finansavimą.Pasiūlyme nustatoma bendro sumažinimo finansavimo procedūra ir laikas. Kaip ir JK korekcija, sumažinimas Nyderlandams ir Švedijai bus suteikiamas kaip kas mėnesį mokama dvyliktoji dalis. Raginimas atlikti išankstinį kas mėnesį mokamų dvyliktųjų dalių mokėjimą pirmąjį metų ketvirtį, atsižvelgiant į specialius EŽŪGF poreikius ir Bendrijos turimus grynuosius pinigus, taip pat bus taikomas sumoms, kurias valstybės narės turi skirti Nyderlandams ir Švedijai taikomam bendram sumažinimui. Todėl atitinkamai turi būti suderinta 6 straipsnio 3 dalis ir 10 straipsnio 3 dalis.Reglamente Nr. 1150/2000 taip pat reikia nustatyti, kad, pasibaigus konkretiems biudžetiniams metams, bendrųjų sumų finansavimas nebus keičiamas, pagal Reglamento Nr. 1287/2003 2 straipsnio 2 dalį pasikeitus finansinių metų bendrųjų nacionalinių pajamų skaičiams. Tai reiškia, kad Nyderlandams ir Švedijai taikomo bendro sumažinimo finansavimas nebus tikslinamas kaskart, kai tik gaunami atnaujinti bendrųjų nacionalinių pajamų išteklių duomenys. Panaši išlyga jau taikoma patikslinimui, apskaičiuojamam dėl kai kurių valstybių narių nedalyvavimo atliekant specifinius Europos Sąjungos veiksmus ar įgyvendinant politikos kryptis.2. TECHNINIAI PAKEITIMAI, NESUSIJę SU NIS 2007a. Nuorodos į bendrąjį nacionalinį produktą / bendrąsias nacionalines pajamasNuo 2002 m. kaip nuoroda į papildomus išteklius naudojamas nebe bendrasis nacionalinis produktas, bet bendrosios nacionalinės pajamos. Todėl nuorodos į bendrąjį nacionalinį produktą keičiamos nuorodomis į bendrąsias nacionalines pajamas.Atsižvelgiant į tai reikėtų paminėti šiuos klausimus:- Apskaičiuojant kai kurių valstybių narių pridėtinės vertės mokesčio (PVM) ir bendrųjų nacionalinių pajamų likutį gali būti atsižvelgiama į ankstesnius metus nei 2002–ieji. Apskaičiuojant papildomus to laikotarpio išteklius buvo remiamasi bendruoju nacionaliniu produktu. Kadangi bendrasis nacionalinis produktas ir bendrosios nacionalinės pajamos yra du skirtingi makroekonominiai skaičiai, 10 straipsnyje bus nurodyta, kuris skaičius taikomas iki 2002 m. ir vėliau.- Reglamentu Nr. 2028/2004 panaikinama Reglamento Nr. 1150/2000 10 straipsnio 5 dalis, susijusi su finansinių bendrojo nacionalinio produkto įnašų (kuriuos tam tikrą laikotarpį po įstojimo mokėjo Ispanija, Portugalija ir Graikija) patikslinimu. Tačiau kitos nuorodos į finansinius bendrojo nacionalinio produkto įnašus 5 straipsnyje ir 10 straipsnio 6 dalyje liko nepakitusios. Kadangi tokių išteklių nebėra, tokias nuorodas reikia panaikinti.Be to, nuorodos į Direktyvą 89/130 (susijusią su bendruoju nacionaliniu produktu) turėtų būti papildytos, jei reikia, atitinkamomis nuorodomis į Reglamentą Nr. 1287/2003 (susijusį su bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis).b. Kas mėnesį mokamos dvyliktosios dalies nukėlimas, atsižvelgiant į specialius EŽŪGF poreikius ir Bendrijos turimus grynuosius pinigusDabartinėje Reglamento Nr. 1150/2000 10 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyta, kad, turint omenyje specialius EŽŪOGF Garantijų skyriaus išlaidų poreikius, pagal Reglamentą (EEB) Nr. 1765/92 ir, atsižvelgiant į Bendrijos turimus grynuosius pinigus, valstybės narės gali būti paragintos nukelti vienu ar dviem mėnesiais į priekį nuosavų išteklių, kurie nėra tradiciniai nuosavi ištekliai, dvyliktąją dalį arba dvyliktosios dalies dalį. Kad ši nuostata būtų įvykdyta, reikia tokių pakeitimų:- Reglamentas Nr. 1765/92 nebegalioja nuo 1999 m. Šiuo metu nuoroda turėtų būti daroma į Reglamentą Nr. 1782/2003.- Nuo 2006 m. pabaigos EŽŪOGF Garantijų skyrių pakeitė Europos žemės ūkio garantijų fondas (EŽŪGF), todėl reikia naudoti naują nuorodą.c. Paskolų ir paskolų garantijų atsarga ir pagalbos nelaimės atveju atsargaNuo 2007 m. biudžeto naujame tarpinstituciniame susitarime nebenumatyta konkreti biudžeto išlaidų kategorija paskolų ir paskolų garantijų atsargai ir pagalbos nelaimės atveju atsargai. Biudžete pagalbos nelaimės atveju atsarga yra laikoma atidėjimu, o atitinkami mokėjimų asignavimai įvedami į biudžetą tik kai to prireikia. Paskolų ir paskolų garantijų atsarga dabar jau yra privalomos bendrojo biudžeto išlaidos.Todėl pajamų atžvilgiu nebereikia specialaus mechanizmo išlaidoms, susijusioms su tokiomis atsargomis, finansuoti, nes jos, kaip ir visos kitos išlaidos, laikomos įprastomis mėnesinėmis išlaidomis. Todėl nuorodos į tokias atsargas Reglamento Nr. 1150/2000 10 straipsnyje nebereikalingos.d. Veiksmingas nuosavų išteklių sąskaitų valdymasSiekiant veiksmingai realiu laiku valdyti Komisijos nuosavų išteklių sąskaitas, reikia suderinti 9 straipsnio 1a dalies ir 12 straipsnio 5 dalies nuostatas su standartine bankininkystės sektoriuje taikoma praktika.Todėl siūloma, kad valstybės narės arba jų paskirtos įstaigos tą dieną, kai nuosavi ištekliai įskaitomi Komisijos vardu turimoje sąskaitoje, pateiktų Komisijai arba tos dienos sąskaitos išrašą, kur būtų nurodytas toks įskaitymas, arba bent jau atskirus kiekvieno tokio sandorio įskaitymo pranešimus. Taip pat siūloma, kad dabartinis išrašų perdavimo po įskaitymo sąskaitoje laikotarpis būtų sutrumpintas viena diena. Ateityje šis laikotarpis bus dvi darbo dienos.Siūlomi panašūs 12 straipsnio 5 dalies, kurioje nurodoma, kada valstybės narės arba jų paskirtos įstaigos turėtų vykdyti Komisijos mokėjimo pavedimus ir grynųjų pinigų pervedimo operacijas, pakeitimai. Naujas siūlomas mokėjimo pavedimų terminas yra trys darbo dienos (tokia dabartinė valstybių narių praktika). Valstybės narės Komisijai apie įvykdymą praneša per dvi darbo dienas nuo Komisijos nurodytos įskaitymo dienos.Be to, pasiūlyme ribojamos pranešimo priemonės ir leidžiamas tik elektroninių duomenų pranešimas, atsižvelgiant į tai, kad dauguma valstybių narių turi IT priemones, ir į dabartinę praktiką.e. 10 straipsnio konsolidavimasPaminėti 10 straipsnio pakeitimai papildo nemažai techninių pakeitimų, jau padarytų Reglamentu Nr. 2028/2004. Siekiant aiškumo ir racionalumo, siūloma, kad iš dalies keičiančiame reglamente būtų pateiktas išsamus konsoliduotas to straipsnio tekstas.3. ĮSIGALIOJIMASSu NIS 2007 susiję pakeitimai gali įsigalioti tik visoms valstybėms narėms priėmus sprendimą pagal jų konstitucinius reikalavimus. Todėl siūlomas reglamentas turėtų įsigalioti tą pačią dieną, kaip ir NIS 2007, ir galioti atgaline data nuo 2007 m. sausio 1 d.2008/0089 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTAS,iš dalies keičiantis Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, įgyvendinantį Sprendimą 2000/597/EB, Euratomas dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemosEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 279 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 183 straipsnį,atsižvelgdama į 2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimą 2007/436/EB dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos[3], ypač į jo 8 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[4],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[5],atsižvelgdama į Audito Rūmų nuomonę[6],kadangi:(1) 2006 m. gruodžio 15–16 d. Briuselyje įvykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime buvo padaryta išvadų dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos, dėl kurių buvo priimtas Sprendimas 2007/436/EB, Euratomas.(2) Pagal Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas 2 straipsnio 1 dalies a punktą nebėra skirtumo tarp žemės ūkio mokesčių ir muito mokesčių.(3) Pagal Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas 2 straipsnio 5 dalies antrąją pastraipą 2007–2013 m. Nyderlandams ir Švedijai taikomas bendras jų bendrųjų nacionalinių pajamų įnašų sumažinimas, kurį turėtų finansuoti visos valstybės narės. To bendro sumažinimo finansavimas nebebus tikslinamas, jei vėliau bus pakeistas bendrųjų nacionalinių pajamų skaičius.(4) Atsižvelgiant į tai, kad Sprendime 2007/436/EB, Euratomas daroma nuoroda į bendrąsias nacionalines pajamas, bet ne į bendrąjį nacionalinį produktą, reikia suderinti Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000[7].(5) Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemoje nebenumatyti bendrojo nacionalinio produkto finansiniai įnašai, todėl Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 nebereikia jų minėti.(6) Siekiant veiksmingai valdyti Komisijos nuosavų išteklių sąskaitas, reikėtų nustatyti konkrečias nuostatas, kad duomenų perdavimas ir ataskaitiniai laikotarpiai būtų suderinti su dabartine bankininkystės praktika.(7) Nuo 2007 m. biudžeto Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstituciniame susitarime dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo[8] nebenumatytas konkretus finansavimo mechanizmas paskolų ir paskolų garantijų atsargai ir pagalbos nelaimės atveju atsargai. Pagalbos nelaimės atveju atsarga įvesta į biudžetą kaip atidėjinys, o paskolų ir paskolų garantijų atsarga laikoma privalomomis bendrojo biudžeto išlaidomis.(8) Todėl atitinkamai reikėtų iš dalies pakeisti Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000.(9) Atsižvelgiant į Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas 11 straipsnį, šis reglamentas turėtų įsigalioti tą pačią dieną, kaip ir tas sprendimas, ir turėtų galioti nuo 2007 m. sausio 1 d.,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 iš dalies keičiamas taip:1.  Pavadinime frazė „Sprendimą 94/728/EB, Euratomas dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos“ pakeičiama fraze „Sprendimą 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos“;2.  1 straipsnis pakeičiamas taip:„1 straipsnisTarybos sprendime 2007/436/EB, Euratomas* numatyti Europos Bendrijų nuosavi ištekliai (toliau – nuosavi ištekliai) yra Komisijos žinioje ir tikrinami šiame reglamente nustatyta tvarka, nepažeidžiant Tarybos reglamento (EEB, Euratomas) Nr. 1553/89**, Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003*** ir Tarybos direktyvos 89/130/EEB, Euratomas****.*OL L 163, 2007 6 21, p. 17.**OL L 155, 1989 6 7, p. 9.*** OL L 181, 2003 7 19, p. 1.**** OL L 49, 1989 2 21, p. 26.“;3.  2 straipsnio 1 dalyje frazė „Sprendimo 2000/597/EB, Euratomas 2 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose“ pakeičiama fraze „Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas 2 straipsnio 1 dalies a punkte“;4.  3 straipsnio antroji pastraipa pakeičiama taip:„Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 3 straipsnyje nurodytų statistinių procedūrų ir bazių pateisinamuosius dokumentus valstybės narės saugo iki ketvirtųjų metų, einančių po atitinkamų finansinių metų, rugsėjo 30 d.“;5.  5 straipsnis pakeičiamas taip:„5 straipsnisSprendimo 2007/436/EB, Euratomas 2 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytas tarifas, nustatomas laikantis biudžeto sudarymo tvarkos, skaičiuojamas kaip procentinė numatytos valstybių narių bendrųjų nacionalinių pajamų (toliau – BNP) sumos dalis taip, kad būtų visai padengta ta biudžeto dalis, kuri nefinansuojama iš pajamų, nurodytų Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas 2 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose, finansinių įnašų į papildomas tyrimų ir technologijų plėtros programas ir kitų pajamų.Minėtas tarifas biudžete išreiškiamas skaičiumi su tiek ženklų po kablelio, kiek reikia visiems bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis pagrįstiems ištekliams paskirstyti tarp valstybių narių.“;6.  6 straipsnio 3 dalies c punktas pakeičiamas taip:„c) Tačiau PVM ištekliai ir papildomi ištekliai, atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės korekcijos ir Nyderlandams ir Švedijai taikomo bendro sumažinimo poveikį šiems ištekliams, į a punkte nurodytas sąskaitas mokami toliau nurodytu būdu:-  10 straipsnio 3 dalyje nurodyta dvyliktoji dalis mokama pirmąją kiekvieno mėnesio darbo dieną,-  10 straipsnio 4 ir 6 dalyse nurodyti likučiai mokami ir 10 straipsnio 5 ir 7 dalyse nurodyti patikslinimai atliekami kiekvienais metais, išskyrus 10 straipsnio 5 dalies pirmojoje įtraukoje nurodytus konkrečius patikslinimus, kurie sąskaitose atliekami pirmąją mėnesio, einančio po atitinkamos valstybės narės ir Komisijos susitarimo, darbo dieną.“;-  9 straipsnio 1a dalis pakeičiama taip:„1a. Valstybės narės arba jų paskirtos įstaigos elektroninėmis priemonėmis Komisijai perduoda:a) darbo dieną, kurią nuosavi ištekliai įskaitomi į Komisijos sąskaitą, sąskaitos išrašą arba įskaitymo pranešimą, kuriame nurodomas nuosavų išteklių sumokėjimas;b) nepažeidžiant a punkto, ne vėliau kaip antrąją darbo dieną, kai nuosavi ištekliai įskaitomi į sąskaitą, sąskaitos išrašą, kuriame nurodomas nuosavų išteklių sumokėjimas.“;7.  10 straipsnis pakeičiamas taip:„10 straipsnis1. Pagal Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas 2 straipsnio 3 dalį ir 10 straipsnio 3 dalį išskaičius surinkimo išlaidas, nuosavi ištekliai, nurodyti minėto sprendimo 2 straipsnio 1 dalies a punkte, mokami ne vėliau kaip pirmąją darbo dieną po devynioliktos antrojo mėnesio, einančio po mėnesio, per kurį pagal šio reglamento 2 straipsnį buvo nustatyta priklausanti mokėti suma, dienos.Tačiau mokėtinos sumos, pagal šio reglamento 6 straipsnio 3 dalies b punktą nurodomos atskirose sąskaitose, turi būti mokamos ne vėliau kaip pirmąją darbo dieną po devynioliktos antrojo mėnesio, einančio po mėnesio, per kurį buvo išieškotos priklausančios mokėti sumos, dienos.2. Prireikus Komisija gali pareikalauti, kad valstybės narės, remdamosi to mėnesio penkioliktą dieną savo turima informacija, lėšų, išskyrus PVM ir papildomus išteklius, mokėjimą nukeltų vienu mėnesiu į priekį.Kiekviena nukelta suma tikslinama kitą mėnesį, kai mokama šio straipsnio 1 dalyje nurodyta suma. Atliekant šį patikslinimą, perkeltajai sumai lygi suma įrašoma su minuso ženklu.3. PVM ir papildomi ištekliai, atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės biudžeto disbalanso korekcijos ir Nyderlandams ir Švedijai taikomo bendro sumažinimo poveikį šiems ištekliams, mokami pirmąją kiekvieno mėnesio darbo dieną kaip viena dvyliktoji atitinkamų bendrų biudžeto sumų dalis, perskaičiuota į nacionalines valiutas pagal paskutinės kalendorinių metų, einančių prieš biudžetinius metus, dienos valiutų kursus, paskelbtus Europos Bendrijų oficialiojo leidinio C serijoje.Siekdama garantuoti lėšas Tarybos reglamente (EB) Nr. 1782/2003* nurodytiems specialiems EŽŪGF išlaidų poreikiams tenkinti ir atsižvelgdama į Bendrijos turimus grynuosius pinigus, Komisija gali pareikalauti, kad valstybės narės finansinių metų pirmąjį ketvirtį nukeltų vienu ar dviem mėnesiais į priekį vienos dvyliktosios arba vienos dvyliktosios dalies biudžete numatytų PVM išteklių ir (arba) papildomų išteklių sumų mokėjimą, atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės biudžeto disbalanso korekcijos ir Nyderlandams ir Švedijai taikomo bendro sumažinimo poveikį šiems ištekliams.Pasibaigus pirmajam ketvirčiui prašomas mėnesio mokėjimas turi būti ne didesnis už vieną dvyliktąją PVM ir bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis pagrįstų išteklių ir neviršyti tam tikslui į biudžetą įtrauktų sumų.Komisija valstybes nares apie tai informuoja iš anksto, ne vėliau kaip likus dviem savaitėms iki reikalavimo sumokėti minėtąją sumą.Aštuntasis papunktis dėl kiekvienų metų sausio mėnesį mokėtinos sumos ir devintasis papunktis taikomi tuo atveju, jeigu iki finansinių metų pradžios biudžetas nebuvo galutinai patvirtintas, ir taikomi pirmiau nurodytoms iš anksto mokamoms sumoms.Kiekvienas bendro PVM išteklių tarifo, papildomų išteklių tarifo, Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas 4 ir 5 straipsniuose nurodytos Jungtinės Karalystės biudžeto disbalanso korekcijos ir jos finansavimo, ir Nyderlandams ir Švedijai taikomo bendro sumažinimo finansavimo pakeitimas turi būti galutinai patvirtintas taisomajame biudžete, atitinkamai ištaisant dvyliktąsias dalis, sumokėtas nuo finansinių metų pradžios.Šie patikslinimai daromi po pirmojo mokėjimo, galutinai patvirtinus taisomąjį biudžetą, jeigu jis patvirtinamas iki mėnesio šešioliktos dienos. Kitais atvejais patikslinimai daromi po antrojo mokėjimo, galutinai patvirtinus biudžetą. Taikant išlygą Finansinio reglamento 8 straipsniui, ištaisytos sumos įtraukiamos į atitinkamo taisomojo biudžeto finansinių metų sąskaitas.Kiekvienų finansinių metų sausio mėnesio dvyliktosios dalys skaičiuojamos pagal biudžeto projekte nurodytas sumas, minimas EB sutarties 272 straipsnio 3 dalyje ir EAEB sutarties 177 straipsnio 3 dalyje, perskaičiuotas į nacionalines valiutas pagal pirmosios nustatymo dienos po kalendorinių metų, einančių prieš biudžetinius metus, gruodžio 15 dienos valiutų kursus; patikslinant daromas įrašas kitam mėnesiui.Jeigu iki finansinių metų pradžios biudžetas nebuvo galutinai patvirtintas, pirmąją kiekvieno mėnesio darbo dieną, įskaitant sausio mėnesį, valstybės narės sumoka vieną dvyliktąją PVM išteklių ir papildomų išteklių, atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės biudžeto disbalanso korekcijos ir Nyderlandams ir Švedijai taikomo bendro sumažinimo poveikį šiems ištekliams, įtrauktų į paskutinį galutinai patvirtintą biudžetą, sumos dalį; patikslinimas daromas pirmąją nustatytą dieną po galutinio biudžeto patvirtinimo, jeigu jis patvirtinamas iki mėnesio šešioliktos dienos. Kitais atvejais patikslinimas daromas antrąją nustatytą dieną po galutinio biudžeto patvirtinimo.4. Atsižvelgiant į metinę PVM išteklių bazės ataskaitą, numatytą Reglamento (EEB, Euratomas) Nr. 1553/89 7 straipsnio 1 dalyje, kiekvienos valstybės narės sąskaita debetuojama suma, apskaičiuota pagal minėtoje ataskaitoje pateiktą informaciją, taikant praėjusiems finansiniams metams patvirtintą vienodą tarifą ir kredituojama 12 įmokų į minėtą sąskaitą, atliktų per tuos finansinius metus. Tačiau kiekvienos valstybės narės PVM išteklių bazė, kuriai taikomas pirmiau nurodytas tarifas, negali būti didesnė už Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas 2 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytus bendrųjų nacionalinių pajamų procentus, kaip nurodoma šio straipsnio 6 dalies pirmajame sakinyje. Komisija apskaičiuoja likutį ir valstybes nares laiku informuoja, kad apskaičiuotą likutį į šio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje nurodytą sąskaitą jos galėtų sumokėti tų pačių metų gruodžio mėnesio pirmąją darbo dieną.5. Reglamento (EEB, Euratomas) Nr. 1553/89 9 straipsnio 1 dalyje nurodytas PVM išteklių bazės pataisas kiekviena valstybė narė, jeigu jos PVM išteklių bazė, kurioje tokios pataisos gali būti daromos, yra ne didesnė už Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas 2 straipsnio 1 dalies b punkte ir 10 straipsnio 2 dalyje nustatytus procentus, gali daryti tokius šio straipsnio 4 dalyje nurodyto likučio patikslinimus:-  jeigu pataisos pagal Reglamento (EEB, Euratomas) Nr. 1533/89 9 straipsnio 1 dalies pirmąją pastraipą atliekamos iki liepos 31 d., pirmąją tų pačių metų gruodžio mėnesio darbo dieną šio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje nurodytoje sąskaitoje turi būti daromas bendras patikslinimas. Tačiau iki minėtos datos gali būti padarytas konkretus patikslinimas, jeigu atitinkama valstybė narė ir Komisija yra dėl to susitarusios,-  jeigu dėl Komisijos taikomų bazės ištaisymo priemonių, numatytų Reglamento (EEB, Euratomas) Nr. 1553/89 9 straipsnio 1 dalies antrojoje pastraipoje, reikia patikslinti šio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje nurodytas į sąskaitą sumokėtas sumas, patikslinimas pagal minėtas priemones daromas Komisijos nustatytą dieną.Pagal šio straipsnio 7 dalį pasikeitus bendrosioms nacionalinėms pajamoms, taip pat patikslinamas valstybės narės, kurios bazė, galinti būti šitaip ištaisyta, yra ne didesnė už Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas 2 straipsnio 1 dalies b punkte ir 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą procentą, bendrųjų nacionalinių pajamų likutis.Komisija valstybes nares laiku informuoja apie šiuos patikslinimus, kad iki tų pačių metų pirmosios gruodžio mėnesio darbo dienos valstybės narės galėtų juos atlikti 9 straipsnio 1 dalyje nurodytoje sąskaitoje.Tačiau konkretus patikslinimas gali būti bet kuriuo metu atliktas, jeigu atitinkama valstybė narė ir Komisija yra taip susitarusios.6. Atsižvelgiant į pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 2 straipsnio 2 dalį valstybių narių pateiktus duomenis apie bendras bendrųjų nacionalinių pajamų sumas rinkos kainomis ir į jų praėjusių metų sudedamąsias dalis, kiekvienos valstybės narės sąskaita debetuojama suma, apskaičiuota taikant bendrosioms nacionalinėms pajamoms praėjusiems finansiniams metams patvirtintą tarifą, ir kredituojama tais praėjusiais finansiniais metais sumokėtomis sumomis. Komisija apskaičiuoja likutį ir valstybes nares laiku informuoja, kad apskaičiuotą likutį į šio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje nurodytą sąskaitą jos galėtų sumokėti tų pačių metų gruodžio mėnesio pirmąją dieną.7. Pagal šio reglamento 5 straipsnį, esant kokiems nors Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 2 straipsnio 2 dalyje nurodytiems praėjusių finansinių metų bendrųjų nacionalinių pajamų pasikeitimams, atitinkama valstybė narė patikslina šio straipsnio 6 dalyje nustatyta tvarka apskaičiuotą likutį. Šis patikslinimas atliekamas šio straipsnio 5 dalies pirmojoje pastraipoje nustatyta tvarka. Komisija informuoja valstybes nares apie šiuos patikslinimus, kad iki tų pačių metų pirmosios gruodžio mėnesio darbo dienos valstybės narės galėtų juos atlikti šio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje nurodytoje sąskaitoje. Po ketvirtųjų metų, einančių po atitinkamų finansinių metų, rugsėjo 30 d. į jokius bendrųjų nacionalinių pajamų pasikeitimus daugiau neatsižvelgiama, išskyrus atvejus, apie kuriuos per šį laikotarpį praneša Komisija arba valstybė narė.8. Šio straipsnio 4–7 dalyse nurodytos operacijos priskiriamos finansinių metų, kuriais jos atliekamos, biudžeto pajamų pasikeitimams.9. Nyderlandams ir Švedijai taikomą bendrą sumažinimą finansuoja visos valstybės narės. To bendro sumažinimo finansavimas nebebus tikslinamas, jei vėliau bus pakeistas bendrųjų nacionalinių pajamų skaičius.10. Pagal Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas 2 straipsnio 7 dalį, taikant šį sprendimą, bendrosios nacionalinės pajamos reiškia tų metų bendrąsias nacionalines pajamas rinkos kainomis, kaip apibrėžta Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003, išskyrus iki 2002 m. buvusius metus, kai apskaičiuojant papildomus išteklius ir toliau remiamasi bendruoju nacionaliniu produktu rinkos kainomis, kaip apibrėžta Direktyvoje 89/130/EEB, Euratomas.__________________* OL L 270, 2003 10 21, p. 1.“;8.  10a straipsnyje nuorodos į „bendrąjį nacionalinį produktą“ pakeičiamos nuorodomis į „bendrąsias nacionalines pajamas“;9.  11 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:„4. Palūkanų, paminėtų 1 dalyje, mokėjimui, 9 straipsnio 1a ir 2 dalys taikomos mutatis mutandis .“;10.  12 straipsnio 5 dalis iš dalies keičiama taip:a) pirmoji pastraipa pakeičiama taip:„Valstybės narės arba jų paskirtos įstaigos Komisijos mokėjimo pavedimus įvykdo gavusios Komisijos nurodymus ir ne ilgiau kaip per tris darbo dienas nuo gavimo.“b) po antrosios pastraipos įterpiama ši pastraipa:„Valstybės narės arba jų paskirtos įstaigos elektroninėmis priemonėmis ir ne vėliau kaip antrąją darbo dieną po kiekvieno sandorio atlikimo siunčia Komisijai sąskaitos išrašą, kuriame nurodomos susijusios pervedimo operacijos.“11.  VI antraštinėje dalyje frazė „Sprendimo 2000/597/EB, Euratomas“ pakeičiama fraze „Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas“;12.  Įvadiniame 15 straipsnio sakinyje frazė „Sprendimo 2000/597/EB, Euratomas“ pakeičiama fraze „Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas“;13.  16 straipsnyje nuoroda į „10 straipsnio 4–8 dalis“ pakeičiama nuoroda į „10 straipsnio 4–7 dalis“;14.  18 straipsnis iš dalies keičiamas taip:a) 1 dalies pirmasis sakinys pakeičiamas taip:„1. Valstybės narės atlieka patikras ir apklausas dėl Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas 2 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų nuosavų išteklių nustatymo ir perdavimo.“;b) 4 dalies c punktas pakeičiamas taip:„c) EB sutarties 279 straipsnio b punkte ir EAEB sutarties 183 straipsnio b punkte numatytų tikrinimo priemonių.“;15.  19 straipsnyje nuoroda į „bendrąjį nacionalinį produktą“ pakeičiama nuoroda į „bendrąsias nacionalines pajamas“.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas įsigaliojimo dieną.Jis įsigalioja 2007 m. sausio 1 d.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje […]Tarybos varduPirmininkas[…]FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA, SKIRTA PASIŪLYMAMS, KURIŲ POVEIKIS BIUDŽETUI YRA IŠIMTINAI SUSIJĘS SU PAJAMOMIS1. PASIūLYMO PAVADINIMAS :Tarybos reglamentas, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, įgyvendinantį Sprendimą 2000/597/EB, Euratomas dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos2. BIUDŽETO EILUTĖSAntraštinė dalis: 1 ir 3 antraštinės dalysAtitinkamiems metams biudžete numatyta suma: 118 921,8 mln. EUR3. FINANSINIS POVEIKIS( Pasiūlymas neturi finansinio poveikio( Pasiūlymas neturi finansinio poveikio išlaidoms, bet turi tokį finansinį poveikį pajamoms:Mln. EUR (dešimtųjų tikslumu)Biudžeto eilutė | Pajamos[9] | 12 mėnesių laikotarpis, prasidedantis (metai, mėnuo, diena) | [n metai] |... straipsnis | Poveikis nuosaviems ištekliams |... straipsnis | Poveikis nuosaviems ištekliams |Padėtis pradėjus taikyti priemonę |[n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |... straipsnis |... straipsnis |4. KOVOS SU SUKČIAVIMU PRIEMONĖSNEREIKIA IMTIS JOKIų PRIEMONIų.5. KITOS PASTABOS[…] [pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][1] OL L 163, 2007 6 21, p. 17.[2] OL L 352, 2004 11 27, p. 1.[3] OL L 163, 2007 6 23, p. 17.[4] OL C […], […], p. […].[5] OL C […], […], p. […].[6] OL C […], […], p. […].[7] OL L 130, 2000 5 31, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2028/2004 (OL L 352, 2004 11 27, p. 1).[8] OL C 139, 2006 6 14, p. 1.[9] Nurodytos tradicinių nuosavų išteklių (žemės ūkio mokesčių, rinkliavų už cukrų, muitų) sumos turi būti grynosios sumos, t. y. bendrosios sumos atėmus 25 % surinkimo išlaidų.