title: Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl pažeidžiamų jūrų ekosistemų atviroje jūroje apsaugos nuo dugniniais žvejybos įrankiais daromo neigiamo poveikio {SEK(2007) 1315} {SEK(2007) 1317}

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52007PC0605

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 17.10.2007KOM(2007) 605 galutinis2007/0224 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl pažeidžiamų jūrų ekosistemų atviroje jūroje apsaugos nuo dugniniais žvejybos įrankiais daromo neigiamo poveikio(pateikta Komisijos) {SEK(2007) 1315}{SEK(2007) 1317}AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. PASIūLYMO APLINKYBėS-  Pasiūlymo pagrindas ir tikslaiSiūlomu Tarybos reglamentu įgyvendinamos Jungtinių Tautų Generalinės asamblėjos rekomendacijas dėl atviros jūros pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms grėsmę keliančios žalingos žvejybos praktikos panaikinimo priemonių (2006 m. gruodžio 8 d. Rezoliucija 61/105). Pasiūlymas taikomas ES laivams, vykdantiems veiklą tuose atviros jūros rajonuose, kurių nereguliuoja jokia regioninė žuvininkystės valdymo organizacija (RŽVO) ir kuriuos dėl šios priežasties turi vienašališkai reguliuoti vėliavos valstybė narė.-  Bendrosios aplinkybėsŽvejybos praktika, galinti turėti naikinamojo poveikio buveinės fiziniam vientisumui, kelia grėsmę kai kurioms jūrų ekosistemoms, kaip antai povandeniniams kalnams, giliavandeniams koralams ir hidroterminėms versmėms. Nustatyta, kad rajonuose, kuriuose yra šių ekosistemų, naudojant dugninius žvejybos įrankius naikinami giliavandeniai koralai ir pintys, o drauge – ir visa sudėtinga apie juos susikūrusi ir jų palaikoma ekosistema. Nors šios buveinės dar nėra iki galo ištirtos ir apibūdintos, rasta gausių mokslinių įrodymų, kad jos yra be galo svarbios biologinės įvairovės požiūriu.JT Generalinė asamblėja naikinamosios žvejybos praktikos atviroje jūroje keliamas problemas svarsto jau nuo 2004 m. Todėl problema tapo opiu tarptautinio žuvininkystės valdymo klausimu. Jis ypač aktualus tuose atviros jūros rajonuose, kuriuose vykdomai žvejybai ir jos poveikiui aplinkai reguliuoti nėra įsteigta regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos. ES labai aktyviai dalyvavo šiose diskusijose ir padėjo sudaryti rekomendacijų paketą, dėl kurio galiausiai sutarė Generalinė asamblėja.JT diskusijų metu kai kurios JT narės priėmė bendrąjį dugninio tralavimo atviroje jūroje moratoriumą, tačiau kitos šalys pradžioje nepritarė jokiems bendrai vykdytiniems pasauliniu lygmeniu apibrėžtiems veiksmams. ES sėkmingai išpopuliarino alternatyvų pasiūlymą, pagrįstą griežtu dugninės žvejybos veiklos reguliavimu. Šiuo reguliavimu turėtų būti grindžiamos RŽVO priimtos išsaugojimo ir valdymo priemonės ir nustatyta tvarka, kurią vėliavos valstybės privalėtų taikyti savo laivams, kai šie vykdys veiklą jokios RŽVO nereguliuojamuose atviros jūros rajonuose. Šis principas pagrįstas reikalavimu atlikti poveikio aplinkai vertinimą, kuris yra būtina sąlyga leisti vykdyti žvejybos veiklą ir kurį papildo apsaugos taisyklės, didesnės pastangos nustatyti ir apibūdinti pažeidžiamas jūrų ekosistemas atliekant mokslinius tyrimus ir žvalgymus bei nuolat priimamos atitinkamam rajonui skirtos priemonės ir nustatomi draudimai žvejoti, kad būtų apsaugotos šios ekosistemos.Rajonuose, kuriuose neįsteigta jokia RŽVO, kuri reguliuotų dugninę žvejybą, pirmiausia Pietvakarių Atlante, žvejoja nemažai ES dugninių tralerių. ES privalo atsiliepti į JT Generalinės asamblėjos raginimus ir priimti taisykles, kuriomis būtų užkirstas kelias grėsmei, kad dėl dugninės žvejybos veiklos gali būti sunaikintos šiuose rajonuose esančios pažeidžiamos jūrų ekosistemos.Rezoliucijoje 61/105 valstybės raginamos iki 2008 m. gruodžio mėn. priimti šiame pasiūlyme numatytąsias atitinkančias priemones. 2009 m. Generalinė asamblėja įvertins, kaip buvo atsižvelgta į jos raginimus, ir prireikus pateiks tolesnes rekomendacijas.-  Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatosBendrija priėmė giliavandenių ekosistemų ES vandenyse apsaugojimo priemones, tuo pačiu tikslu pateikė pasiūlymus atitinkamose regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose – Šiaurės Atlanto ŽŠRAK (angl. NEAFC) ir ŽŠVAO (angl. NAFO), Pietryčių Atlanto ŽPAO (angl. SEAFO), Antarkties KAJGIA (angl. CCAMLR) ir Viduržemio jūros VJBŽK (angl. GFCM) – ir taip priimtas priemones perkėlė į Bendrijos teisę. Šiuo pasiūlymu baigiamas priimti ES priemonių rinkinys, nes jame nagrinėjama ir veikla ne ES vandenyse bei rajonuose, nepriklausančiuose jokios RŽVO atsakomybės sričiai.-  Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisŠiame pasiūlyme sujungiama Europos Sąjungos aplinkos ir bendroji žuvininkystės politika nustatant taisykles, kurioms galima sustabdyti neigiamą tam tikros žvejybos praktikos poveikį jūrų aplinkai ir jį panaikinti.2. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS-  Konsultacijos su suinteresuotomis šalimisKonsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimasŠis klausimas buvo svarstomas Jungtinėse Tautose dvejus metus, per kuriuos gautos suinteresuotųjų šalių bei pilietinės visuomenės atstovų nuomonės. Pirmiausia Komisija viešai paskelbė 2006 m. balandžio mėn. JT generaliniam sekretoriui pateiktą ataskaitą ir Komisijos tarnybų darbinį dokumentą, kuriame apibrėžta numatyta ES pozicija 2006 m. rugsėjo mėn. Generalinės asamblėjos konsultacijose. Suinteresuotosios šalys parengė Komisijai nuomones dėl abiejų dokumentų, kuriuos prieš pateikiant ir paskelbiant taip pat patvirtino valstybės narės.Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgtaKomisijai iš esmės buvo pateiktos dvi priešingos nuomonės. Nevyriausybinės aplinkosaugos organizacijos (NAO) ragino ES paremti visišką dugninio tralavimo atviroje jūroje moratoriumą kaip vienintelę pažeidžiamų giliavandenių jūrų ekosistemų išsaugojimo veiksmingo užtikrinimo priemonę. Tačiau žvejybos sektorius pareiškė prieštaravimą visiškam uždraudimui.Komisija pasiūlė derybinę poziciją, kuria buvo ieškoma visiems tinkamo sprendimo, dėl kurio bus siekiama ir tarptautinio sutarimo. Komisija pritarė NAVO nuomonei, kad grėsmė yra rimta ir būtina imtis ryžtingų veiksmų, tačiau taip pat sutiko su žvejybos sektoriumi, kad griežtas reguliavimas gali būti veiksmingesnis nei žvejybos atviroje jūroje uždraudimas − ypač tuomet, jei dėl tokio uždraudimo nebūtų pasiektas sutarimas Jungtinėse Tautose. Tokiu atveju, jei vienos vėliavos valstybės laikytųsi moratoriumo, o kitos ne, nebūtų užtikrinamos visiems vienodos veiklos atviroje jūroje sąlygos. Vietoj to Generalinėje asamblėjoje buvo pasiektas sutarimas dėl priemonių paketo, kuriame pateikiamos aiškios gairės visoms valstybėms ir RŽVO, kaip reguliuoti dugninės žvejybos veiklą, įdiegiant atsargumo principu paremtą galimo poveikio aplinkai vertinimą ir nusprendžiant pagal šio vertinimo rezultatus, ar leisti vykdyti žvejybos veiklą. Šiomis gairėmis turi būti grindžiami ryžtingi veiksmai, skirti ne tik atvirai jūrai, bet ir regioninėms žuvininkystės valdymo organizacijoms ir net valstybių nacionalinei jurisdikcijai priklausantiems rajonams, todėl jos turėtų turėti įvairiapusiškesnės naudos aplinkai visuose rajonuose.-  Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimasSusijusios mokslo ir (arba) tiriamųjų duomenų sritysGiliųjų jūros vandenų ekologija, žuvininkystės duomenys.Naudoti metodaiRemiamasi paskelbta moksline literatūra apie giliavandenes ekosistemas, ypač šaltųjų vandenų koralus, ir žvejybos bei kitos žmogaus veiklos poveikį joms. Šis klausimas nagrinėjamas Tarptautinėje jūrų tyrinėjimo taryboje. Atliekami vidiniai laivynų veiklos atviros jūros rajonuose, nereguliuojamuose jokios RŽVO, tyrimai. Vykdomi mokslinių tyrimų projektai pagal Šeštąją bendrąją programą (pirmiausia HERMES projektas, įskaitant ad-hoc techninį susitikimą su jame dalyvaujančiais specialistais).Pagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais buvo konsultuotasiTJTT, HERMES projekto atstovai, JT aplinkos programos publikacijos.Gautų ir panaudotų patarimų santraukaPažymėta, kad egzistuoja galimai didelė rizika, kuri, jeigu nebus pašalinta, gali sukelti neatitaisomų pasekmių. Dėl šio fakto plačiai sutariama.Norint apsaugoti pažeidžiamas jūrų ekosistemas, kaip antai rifus, giliavandenius koralus, povandeninius kalnus, hidrotermines versmes, giliavandenes pintis, nuo dugniniais žvejybos įrankiais daromo poveikio, reikia apriboti arba sustabdyti tokių įrankių naudojimą rajonuose, kuriuose yra šių ekosistemų. Nors įvairių įrankių poveikis yra nevienodas, šios ekosistemos yra ypatingai trapios ir turėtų būti apsaugotos uždraudžiant žvejybą atitinkamuose rajonuose. Taip pat buvo patariama, kad, nors remiantis atsargumo principu veiksmų reikėtų imtis nedelsiant, taip pat reikėtų atlikti daugiau mokslinių tyrimų žvejybos poveikiui visapusiškai pagrįsti dokumentais.Ekspertų nuomonių viešo paskelbimo priemonėsKomisijos 2006 m. rugsėjo mėn. paskelbtame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente pateiktos gautomis rekomendacijomis ir nuomonėmis paremtos Komisijos analizės išvados.-  Poveikio vertinimas1 variantas: nesiimti jokių specialių veiksmų Rezoliucijai 61/105 perkelti į ES teisę, nes tai nėra privalomas aktas. Tačiau šis variantas nereikštų, kad ES neatsižvelgtų į šias rekomendacijas. Jomis būtų grindžiama ES pozicija bendradarbiaujant tarptautiniu lygmeniu žuvininkystės srityje. Už savo laivus, vykdančius veiklą jokios RŽVO nereguliuojamuose rajonuose, atsakytų atitinkama ES valstybė narė. Buvo nustatyta, kad šis variantas turėtų neigiamo poveikio ES patikimumui tarptautiniu lygmeniu ir galimybei užimti pirmaujančią poziciją stiprinant tarptautinį žuvininkystės valdymą. Tai reikštų ir ES įsipareigojimų pagal bendrąją žuvininkystės politiką nesilaikymą.2 variantas:imtis griežtesnių priemonių nei nurodytosios Generalinės asamblėjos rekomendacijose ir taikyti vienašališką žvejybos atitinkamuose rajonuose draudimą ES laivams.Nustatyta, kad šis variantas turėtų didelio neigiamo ekonominio ir socialinio poveikio ES laivynams. Taip pat įvertinta, kad pasirinkusi šį variantą ES parodytų tvirtą pasiryžimą apsaugoti pažeidžiamas jūrų ekosistemas. Tačiau jei kitos vėliavos valstybės toliau leistų žvejybą, šių ES pastangų veiksmingumas nebūtų užtikrintas ir būtų nelengva pagrįsti ES laivynui taikomus apribojimus.3 variantas: nustatyti aiškią politiką ir griežtas Generalinės asamblėjos rekomendacijų įgyvendinimo taisykles. Pasirinkus šį variantą reikėtų imtis specialių rezoliucijos įgyvendinimo veiksmų, t. y. priimti a) politinį dokumentą su nurodytais tikslais ir numatytais veiksmais, įpareigojantį Komisiją bei ES imtis aiškios strategijos tarptautiniuose forumuose, ir b) reglamentą, kuriuo įgyvendinamos Generalinės asamblėjos rekomenduotos priemonės, skirtos jokios RŽVO nereguliuojamuose rajonuose veiklą vykdantiems ES laivams, t. y. šį pasiūlymą. Nustatyta, kad pasirinkus šį variantą ES įsipareigojimas pasiekti tikslą taptų plačiai žinomas, padidėtų ES patikimumas ir galimybė užimti pirmaujančią poziciją tarptautiniu lygmeniu. Jis turėtų poveikio nacionalinėms valdžios institucijoms, kurios atsakytų už šių taisyklių, pirmiausia išankstinio vertinimo procedūros, įgyvendinimą, bet tuo pat metu būtų galima tęsti žvejybos veiklą, jei ji būtų nežalinga aplinkai. Taigi sistemos tikslas − užtikrinti pažeidžiamų jūrų ekosistemų apsaugą.3. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI-  Siūlomų veiksmų santraukaPagal pasiūlymą žvejybos dugniniais žvejybos įrankiais veiklai jokios RŽVO nereguliuojamuose rajonuose reikalingas žvejybos leidimas, kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 1627/94. Šis leidimas išduodamas tik tuo atveju, jei leidimus išduodanti valstybės narės institucija atlieka žvejybos veiklos galimo poveikio pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms vertinimą ir nustato, kad didelio neigiamo poveikio rizikos nėra. Atliekant šį vertinimą subjektai pateikia žvejybos planus, o leidimą išduodanti institucija juos išnagrinėja, atsižvelgdama į turimą mokslinę informaciją ir nuomonę apie tai, ar numatomuose žvejybos veiklos rajonuose yra (arba ar tikėtina, kad yra) atitinkamų ekosistemų, kad galėtų patvirtinti, jog veikla numatoma ne pažeidžiamose vietovėse.Po to leidimas galioja tik tuo atveju, jei žvejybos veikla vykdoma pagal žvejybos planus, o tai reiškia, kad numatomos tokio planų laikymosi kontrolės priemonės (įskaitant atidų laivo stebėjimą naudojant palydovinį ryšį ir į laivą priimtų stebėtojų), o nesilaikymo atvejais nustatomi teisiniai padariniai (įskaitant „šiurkščių pažeidimų“ sankcijų tvarką pagal bendrąją žuvininkystės politiką). Pasiūlymu nustatomas ir įpareigojimas nutraukti veiklą vietovėse, kuriose yra pažeidžiamų ekosistemų, ir atsargumo principu pagrįstą dugninių žvejybos įrankių išdėstymo gylio ribą (daugiausia 1 000 m), kad visuose žvejybos rajonuose būtų užtikrinta tam tikrame gylyje esančio ploto apsauga. Galiausiai pasiūlymu nustatomas duomenų perdavimo įpareigojimas valstybėms narėms ir reglamento persvarstymo po dvejų metų nuo jo įsigaliojimo sąlyga.-  Teisinis pagrindasEB sutarties 37 straipsnis.-  Subsidiarumo principasPasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.-  Proporcingumo principasPasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šių priežasčių.Pasiūlymas paremtas jau egzistuojančia tvarka, nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1627/94, pagal kurią valstybės narės yra atsakingos už specialių žvejybos leidimų išdavimą kartu užtikrindamos, kad visoje Bendrijoje sistema būtų taikoma suderintai ir skaidriai. Pasiūlymu nesukuriama nauja leidimų išdavimo tvarka, o remiamasi minėtais specialiais leidimais kaip priemone siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi žvejybos operacijų vykdymo reikalavimų, padedančių užkirsti kelią pažeidžiamų jūrų ekosistemų naikinimui.Šiuo metu pagal bendrosios žuvininkystės politikos taisykles nereikalaujama, kad valstybės narės, prieš išduodamos bet kokios atskiros žvejybos veiklos leidimą, atliktų išankstinį poveikio aplinkai vertinimą. Nors šios rūšies žvejybos veikla yra gana ribota, įgyvendinant šią Generalinės asamblėjos rekomenduojamą sistemą padidėtų leidimus išduodančių institucijų darbo krūvis. Tačiau pasiūlyme yra numatyti šio vertinimo kriterijai, ypač naudojimasis valstybių narių turima moksline informacija, todėl dabartinės leidimų sistemos neturėtų reikėti peržiūrėti. Šiai leidimų procedūrai tiesiog reikės parengti daugiau dokumentų. Tai būtiniausias reikalavimas, kurį privaloma įtraukti į sistemą, kad ji veiksmingai atitiktų Generalinėje asamblėjoje sutartą strategiją.-  Pasirinkta priemonėSiūloma priemonė – reglamentas.Kitos priemonės nebūtų tinkamos dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių).Bendroji žuvininkystės politika – tai išimtinės Bendrijos kompetencijos sritis. Siekiant išvengti skirtingų standartų taikymo valstybėse narėse, Bendrijos lygmeniu priimtos taisyklės turi būti vienodos ir privalomos. Dėl šios priežasties pagrįsta, kad priemonės būtų įtrauktos į reglamento pasiūlymą.4. POVEIKIS BIUDžETUIPasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui.5. PAPILDOMA INFORMACIJA-  Persvarstymo, pakeitimo, laikino galiojimo sąlygaĮ pasiūlymą įtraukta persvarstymo sąlyga.2007/0224 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl pažeidžiamų jūrų ekosistemų atviroje jūroje apsaugos nuo dugniniais žvejybos įrankiais daromo neigiamo poveikioEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[2],kadangi:(1) Bendrija yra Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos ir Susitarimo dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo susitariančioji šalis. Šiuose tarptautiniuose dokumentuose nustatoma valstybių pareiga bendradarbiauti siekiant išsaugoti atviros jūros gyvuosius išteklius ir nurodoma, kad šį bendradarbiavimą valstybės vykdo tiesiogiai arba atitinkamose paregioninėse ar regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose, taip pat pagal įvairius susitarimus.(2) Dėl to, kad nėra įkurta jokia regioninė žuvininkystės valdymo organizacija arba netaikomas joks susitarimas, valstybės nėra atleidžiamos nuo įpareigojimo pagal jūrų teisę priimti jų nacionaliniams subjektams taikomas priemones, būtinas atviros jūros gyviesiems ištekliams išsaugoti, tarp jų ir pažeidžiamų jūrų ekosistemų apsaugos nuo žalingo žvejybos veiklos poveikio priemones.(3) 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[3] 2 straipsnyje numatoma, kad pagal bendrąją žuvininkystės politiką turi būti laikomasi atsargumo principo imantis priemonių žvejybos veiklos poveikiui jūrų ekosistemoms kuo labiau sumažinti. To paties reglamento 7 straipsnyje numatoma, kad, jei dėl žvejybos veiklos atsiranda didelės grėsmės gyvųjų vandens išteklių išsaugojimui arba jūrų ekosistemai įrodymų ir reikia nedelsiant imtis veiksmų, Komisija pagrįstu valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva gali nuspręsti imtis skubių priemonių.(4) Bendrija yra įsipareigojusi saugoti tokias jūrų ekosistemas kaip rifai, povandeniniai kalnai, giliavandeniai koralai, hidroterminės versmės ir pinčių klodai. Surinkta daug mokslinių duomenų, iš kurių matyti, kad žvejybos dugniniais įrankiais veikla kelia grėsmę šių ekosistemų vientisumui. Bendrija jau priėmė priemones dugninei žvejybai Bendrijos vandenų rajonuose, kuriuose yra tokių ekosistemų, uždrausti. Bendrija padėjo ir priimant panašias priemones atviros jūros rajonams, priklausantiems visų esamų regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų, kurios įgaliotos reguliuoti dugninę žvejybą, kompetencijai. Taip pat Bendrija aktyviai prisidėjo kuriant naujas organizacijas bei sudarant susitarimus, kuriais siekiama, kad visiems pasaulio vandenynams būtų taikoma atitinkama regioninė išteklių išsaugojimo ir valdymo tvarka. Tačiau su tokios institucijos įsteigimu kai kuriuose atviros jūros rajonuose susiję daug sunkumų.(5) 2006 m. gruodžio 8 d. priimta Jungtinių Tautų Generalinės asamblėjos rezoliucija 61/105[4] tarptautinė bendrija sutarė, kad būtina nedelsiant priimti priemones pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms apsaugoti nuo naikinamojo dugninės žvejybos veiklos poveikio; pagal šias priemones tokia žvejybos veikla būtų griežtai reguliuojama regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų, atitinkamais susitarimais arba, jei laivai vykdo veiklą jokiai organizacijai arba susitarimo aprėpčiai nepriklausančiuose rajonuose – šių laivų vėliavos valstybių. Generalinės asamblėjos pateikė gaires, kokias priemones reikėtų priimti šiuo tikslu.(6) Nemažai Bendrijos laivų dugninę žvejybą vykdo rajonuose, kurie nereguliuojami jokios regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos arba jokiu susitarimu ir kuriems artimiausiu metu tokios organizacijos įsteigti arba susitarimo sudaryti nenumatyta. Nepamiršdama nuolatinių pastangų ištaisyti šiuos likusius tarptautinės žuvininkystės valdymo sistemos su rajonais susijusius trūkumus, Komisija privalo vykdyti savo jūrų teisės įpareigojimus dėl šių rajonų gyvųjų jūros išteklių išsaugojimo ir todėl priimti tinkamas šiems laivynams taikomas priemones. Tai darydama Bendrija turi veikti atsižvelgdama į Generalinės asamblėjos rezoliucijoje 61/105 nustatytas gaires.(7) Pagrindinis Generalinės asamblėjos rekomendacijų aspektas – priemonės, kuriomis siekiama remiantis patikimiausia turima moksline informacija įvertinti, ar konkreti dugninės žvejybos veikla turėtų didelio neigiamo poveikio pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms, ir, jei nustatyta, jog turėtų, užtikrinti, kad ši veikla būtų valdoma, kad jos poveikiui būtų užkirstas kelias arba kad ji nebūtų leidžiama[5].(8) Šiai rekomendacijai įgyvendinti reikia, kad atitinkamiems žvejybos laivams būtų leidžiama žvejoti tik su specialiu žvejybos leidimu, išduotu pagal 1994 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1627/94, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl specialių žvejybos leidimų[6], ir 1995 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2943/95, nustatantį išsamias taisykles Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1627/94, nustatančiam bendrąsias nuostatas dėl specialių žvejybos leidimų, taikyti[7]. Be to, tokie leidimai turi būti išduodami ir galioti pagal specialias sąlygas, kuriomis užtikrinama, kad leidžiamos vykdyti žvejybos veiklos poveikis buvo tinkamai įvertintas ir kad žvejybos operacijos vykdomos laikantis šio vertinimo.(9) Įgyvendinant Generalinės asamblėjos rekomendacijas turi būti priimtos ir atitinkamos kontrolės priemonės, kuriomis užtikrinama, kad būtų laikomasi leidimų išdavimo sąlygų. Šios priemonės – tai į laivą priimami stebėtojai ir specialios palydovinės laivų stebėjimo sistemos veikimo nuostatos, taikomos sistemos techninio gedimo arba neveikimo atvejais; pastarosios papildo 2003 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 2244/2003, nustatančiame išsamias nuostatas dėl palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemų[8], numatytus reikalavimus.(10) Pažeidžiamos jūrų ekosistemos jokios regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos nereguliuojamuose rajonuose tebenustatomos, ir šios srities mokslinės informacijos turima palyginti nedaug. Dugninių žvejybos įrankių išdėstymo gylio riba – tai atsargumo principu paremta riba, žemiau kurios esanti vandens storymės dalis, kurioje aptinkami giliavandeniai koralai ir pintys, turi būti apsaugota. 1 000 m gylis yra pakankamas tinkamam apsaugos lygiui užtikrinti ir neužkerta kelio giliavandenių rūšių, kurios paprastai aptinkamos seklesnėse vietose, pvz., paprastųjų jūrinių lydekų ir kalmarų, dugninei žvejybai. Šis gylio apribojimas taip pat neprieštarauja pagal šį reglamentą palaipsniui plėtojamoms atskiriems rajonams skirtoms priemonėms, kuriomis siekiama visapusiškai apsaugoti vietoves, kuriose žinoma, kad yra, arba tikėtina, kad yra, pažeidžiamų ekosistemų.(11) Nesilaikant specialių sąlygų, pavyzdžiui, susijusių su gylio apribojimu, laivų stebėjimo sistemos veikimu arba veiklos perkėlimu netikėtai pastebėjus pažeidžiamą jūrų ekosistemą, gali būti padaryta nepataisoma žala tokioms ekosistemoms, todėl šių sąlygų nesilaikymas turėtų būti įtrauktas į šiurkščių pažeidimų sąrašą, pateiktą 1999 m. birželio 24 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1447/1999, nustatančiame bendrosios žuvininkystės politikos taisykles šiurkščiai pažeidžiančių veikimo būdų sąrašą[9].(12) Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2347/2002, nustatančiu konkrečius prieinamumo reikalavimus ir susijusias sąlygas, taikomas giliavandenių žuvų išteklių žvejybai[10], Bendrija nustatė specialią giliavandenių jūros išteklių žvejybos valdymo tvarką. Tikslinga užtikrinti, kad Reglamente (EB) 2347/2002 nustatyti reikalavimai būtų taikomi ir Bendrijos žvejybos laivams, žvejojantiems giliavandenių išteklių žuvis rajonuose, kuriuose negalioja jokios tarptautinio valdymo priemonės ir jokie susitarimai,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisTaikymo sritis1. Šis reglamentas taikomas atviroje jūroje dugniniais žvejybos įrankiais žvejybos veiklą vykdantiems Bendrijos žvejybos laivams.2. Šis reglamentas netaikomas Bendrijos žvejybos laivams, kurie veiklą vykdo rajonuose:1.  už kuriuos atsakinga regioninė žuvininkystės valdymo organizacija, įgaliota reguliuoti tokią žvejybos veiklą,2.  kuriems jau steigiama regioninė žuvininkystės valdymo organizacija, jei šio steigimo proceso dalyviai yra sutarę dėl laikinų priemonių pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms apsaugoti nuo naikinamojo dugninių žvejybos įrankių naudojimo poveikio.2 straipsnisApibrėžtysŠiame reglamente taikomos tokios apibrėžtys:(a) jūrų ekosistema – dinamiška augalų, gyvūnų ir mikroorganizmų bendrijų ir jų negyvosios aplinkos, kuri sąveikauja kaip funkcinis vienetas, visuma;(b) pažeidžiama jūrų ekosistema – bet kokia jūrų ekosistema, kurios savitai struktūrai ir funkcijai, kaip nustatyta remiantis patikimiausia turima moksline informacija ir atsargumo principu, gali kelti pavojų įtampa, kylanti dėl fizinio kontakto su dugniniais žvejybos įrankiais, naudojamais per žvejybos operacijas; šioms ekosistemoms priklauso inter alia rifai, povandeniniai kalnai, hidroterminės versmės, šaltųjų vandenų koralai arba šaltųjų vandenų pinčių klodai;(c) dugniniai žvejybos įrankiai – dugniniai tralai, dragos, dugniniai žiauniniai tinklaičiai, dugninės ūdos, gaudyklės.3 straipsnisSpecialus žvejybos leidimas1. Kad galėtų vykdyti 1 straipsnio 1 dalyje nurodytą žvejybos veiklą, Bendrijos žvejybos laivai privalo turėti specialų žvejybos leidimą.2. Specialus žvejybos leidimas išduodamas pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1627/94[11] ir laikantis šiame reglamente nustatytų sąlygų.4 straipsnisIšdavimo sąlygos1. Prie 3 straipsnio 1 dalyje numatyto žvejybos leidimo paraiškos pridedamas išsamus žvejybos planas, kuriame pirmiausia nurodoma:3.  numatyta veiklos vykdymo vieta,4.  numatytos gaudyti rūšys,5.  įrankių išdėstymo gylis,6.  jūros dugno batimetrinis išsidėstymas numatytame žvejybos rajone.2. Kompetentingos institucijos išduoda specialių žvejybos leidimą tik po to, kai atlieka numatytos laivo žvejybos veiklos galimo poveikio įvertinimą ir nustato, kad ši veikla greičiausiai neturės didelio neigiamo poveikio pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms.3. Atlikdamos 2 dalyje nurodytą vertinimą, kompetentingos institucijos remiasi patikimiausia turima moksline informacija apie pažeidžiamų jūrų ekosistemų išsidėstymą rajonuose, kuriuose atitinkami žvejybos laivai ketina vykdyti veiklą. Šią mokslinę informaciją, jei įmanoma, sudaro ir moksliniai duomenys, kuriais remiantis būtų galima įvertinti tokių ekosistemų buvimo rajone tikimybę.4. Kompetentingos institucijos, atlikdamos 2 dalyje nurodytą vertinimą, taiko atsargumo principą. Iškilus abejonėms dėl galimo neigiamo poveikio reikšmingumo, bet kokį neigiamą poveikį, kurio tikimybę įrodo pateikta mokslinė informacija, jos turi laikyti reikšmingu.5. Jei vertinime parodoma, kad pagal pateiktą žvejybos planą vykdoma veikla gali turėti didelio neigiamo poveikio pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms, kompetentingos institucijos tiksliai apibūdina galimą riziką ir leidžia pareiškėjams pakoreguoti žvejybos planą, kad jos būtų išvengta. Jei planas nepakoreguojamas, kompetentingos institucijos neišduoda prašomo specialaus žvejybos leidimo.5 straipsnisGaliojimo sąlygos1. 3 straipsnio 1 dalyje numatytas žvejybos leidimas galioja, kol įgyvendinamas pagal 4 straipsnio 1 dalį pateiktas žvejybos planas, su sąlyga, kad žvejybos veikla visą laiką atitinka šį planą.2. Jei dėl aplinkybių, kurios nepriklauso nuo už laivo operacijas atsakingo asmens, būtina pakeisti pateiktą planą, tas asmuo nedelsdamas apie tai praneša kompetentingoms institucijoms nurodydamas numatytus pradinio plano pakeitimus. Kompetentingos institucijos išnagrinėja tokius pakeitimus ir leidimo galiojimą patvirtina tik tuo atveju, jei pakeitimuose nenumatyta perkelti žvejybos veiklos į rajonus, kuriuose yra arba tikėtina, kad yra, pažeidžiamų jūrų ekosistemų.6 straipsnisGylio apribojimaiDraudžiama išdėstyti dugninius žvejybos įrankius didesniame nei 1 000 m gylyje.7 straipsnisNetikėtai pastebėtos pažeidžiamos jūrų ekosistemos1. Jei vykdydamas žvejybos operacijas žvejybos laivas pastebi pažeidžiamą jūrų ekosistemą, jis tuojau pat nutraukia žvejybą arba nepradeda žvejybos toje vietoje. Jis atnaujina operacijas tik atplaukęs į kitą vietą, esančią rajone, numatytame 4 straipsnio 1 dalyje nurodytame jo žvejybos plane, ne arčiau kaip 5 jūrmylės nuo vietos, kurioje pastebėta pažeidžiama ekosistema.2. Jei 1 dalyje nurodytoje kitoje vietoje taip pat pastebima pažeidžiama jūrų ekosistema, laivas vėl perkelia veiklą į kitą vietą pagal toje dalyje nustatytas taisykles, kol pasiekia vietą, kurioje tokių ekosistemų nėra.3. Žvejybos laivas apie visas pastebėtas ekosistemas nedelsdamas praneša kompetentingoms institucijoms, tiksliai nurodydamas jų pobūdį, vietą, laiką ir bet kokią kitą susijusią informaciją.8 straipsnisŽvejybos draudimas rajone1. Valstybės narės, remdamosi patikimiausia turima moksline informacija apie regionuose, kuriuose jų žvejybos laivai vykdo žvejybos veiklą, esančias pažeidžiamas jūrų ekosistemas arba jų buvimo tikimybę, nustato rajonus, kuriuose uždraudžia žvejybą dugniniais žvejybos įrankiais. Valstybės narės nedelsdamos pradeda taikyti šį draudimą savo laivams ir pateikia Komisijai 13 straipsnyje nurodytą ataskaitą.2. Nepažeidžiant Tarybos reglamento 2371/2002 7 straipsnio, Komisija išnagrinėja šią informaciją ir atitinkamais atvejais pateikia Tarybai priimti Bendrijos priemonių šiems rajonams apsaugoti pasiūlymus. Tam tikrais atvejais Komisija nusprendžia priimti tokias priemones savo iniciatyva.9 straipsnisLaivų stebėjimo sistema1. Nepaisant Komisijos reglamento (EB) Nr. 2244/2003 11 straipsnio 1 dalies, jei žvejybos laive įtaisytas palydovinio stebėjimo prietaisas sugenda arba neveikia, laivo kapitonas kas dvi valandas praneša vėliavos valstybei narei laivo geografinę padėtį.2. Grįžęs iš reiso laivas lieka uoste, kol palydovinio stebėjimo prietaisas vėl veikia taip, kaip reikalauja kompetentingos institucijos.10 straipsnisŠiurkštūs pažeidimai1. Jei dėl kitų aplinkybių, nei nurodytosios 5 straipsnio 2 dalyje, nesilaikoma 4 straipsnio 1 dalyje numatyto žvejybos plano, nustoja galioti atitinkamam žvejybos laivui išduotas specialus žvejybos leidimas. Visa žvejybos veikla, vykdoma nuo to momento, kai laivas nukrypo nuo savo žvejybos planų, laikoma žvejyba be žvejybos leidimo, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1447/1999 priedo C pastraipos pirmoje įtraukoje.2. Pakartotinio 6, 7 ir 9 straipsniuose nustatytų įpareigojimų nesilaikymo atvejai laikomi veiksmais, pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1447/1999 šiurkščiai pažeidžiančiais bendrąją žuvininkystės politiką.11 straipsnisGiliavandenių išteklių žuvis gaudantys žvejybos laivai1 straipsnio 1 dalyje nurodytiems Bendrijos žvejybos laivams, kurie gaudo giliavandenių išteklių žuvis, taikomi ir 2002 m. gruodžio 16 d. Reglamente (EB) Nr. 2347/2002 nustatyti reikalavimai.12 straipsnisStebėtojai1. Visos valstybės narės laivams, kuriems išduotas 3 straipsnio 1 dalyje numatytas žvejybos leidimas, paskiria mokslinius stebėtojus. Stebėtojai visą 4 straipsnio 1 dalyje numatyto žvejybos plano vykdymo laiką stebi laivo žvejybos veiklą.2. Moksliniai stebėtojai:7.  atskirai į laivo žurnalą registruoja Reglamento (EEB) Nr. 2847/93[12] 6 straipsnyje nurodytą informaciją apie sugautą kiekį;8.  registruoja visus 5 straipsnio 2 dalyje nurodytus nukrypimo nuo žvejybos plano atvejus;9.  registruoja visus 7 straipsnyje nurodytus netikėtai pastebėtų pažeidžiamų jūrų ekosistemų atvejus, taip pat renka informaciją, kuri gali praversti vietovės apsaugai;10.  registruoja gylį, kuriame išdėstomi žvejybos įrankiai;11.  per 20 dienų nuo stebėjimo laikotarpio pabaigos atitinkamos valstybės narės kompetentingoms institucijoms pateikia ataskaitą. Per 30 dienų nuo rašytinio prašymo gavimo Komisijai nusiunčiama šios ataskaitos kopija.3. Moksliniu stebėtoju negali būti:12.  laivo, kuriam jis paskirtas, kapitono arba kito pareigūno giminaitis,13.  laivo, kuriam jis paskirtas, kapitono darbuotojas,14.  kapitono atstovo darbuotojas,15.  kapitono arba jo atstovo kontroliuojamos bendrovės darbuotojas,16.  kapitono atstovo giminaitis.13 straipsnisInformacija1. Valstybės narės per tris mėnesius nuo kiekvieno kalendorinio pusmečio pabaigos pateikia Komisijai to pusmečio ataskaitą apie:17.  be Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 18 straipsnyje nustatytų reikalavimų, 1 straipsnyje nurodytų žvejybos laivų sugautus kiekius; ataskaita sudaroma remiantis laivo žurnaluose užregistruotais duomenimis, įskaitant išsamius užregistruotus žvejybos dienų už uosto ribų duomenis ir mokslinių stebėtojų ataskaitas, už metų ketvirčius pagal įrankių tipus ir žuvų rūšis;18.  tai, kaip 1 straipsnio 1 dalyje nurodyti žvejybos laivai laikosi žvejybos planų ir 6, 7 ir 8 straipsniuose nustatytų reikalavimų, taip pat apie atitaisomąsias ir baudžiamąsias priemones, kurių imtasi reikalavimų nesilaikymo arba 10 straipsnyje nurodytų šiurkščių pažeidimų atvejais;19.  tai, kaip jos įgyvendina 8 straipsnį.2. Komisija nedelsdama atitinkamoms mokslinėms įstaigoms persiunčia 1 dalyje nurodytoje atskaitoje pateiktą informaciją.14 straipsnisTolesni veiksmaiKomisija Europos Parlamentui ir Tarybai iki 2010 m. birželio 30 d. pateikia šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą. Prie ataskaitos prireikus pateikiami šio reglamento pakeitimų pasiūlymai.15 straipsnisĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje [...]Tarybos varduPirmininkas[pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic] [1] OL C [...], [...], p. [...].[2] OL C [...], [...], p. [...].[3] OL L 358, 2002 12 31, p. 59.[4] Generalinės asamblėjos rezoliucija 61/105 dėl tausios žuvininkystės, kurios siekiama 1995 m. Susitarimu dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo bei susijusiomis priemonėmis.[5] Rezoliucija 61/105, 83 dalies a punktas.[6] OL L 171, 1994 7 6, p. 7.[7] OL L 308, 1995 12 21, p. 15.[8] OL L 333, 2003 12 20, p. 17.[9] OL L 167, 1999 7 2, p. 5.[10] OL L 351, 2002 12 28, p. 6.[11] OL L 171, 1994 7 6, p. 7.[12] OL L 261, 1993 10 20, su pakeitimais.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52008PC0088

Pasiūlymas Tarybos reglamentas kuriuo pritaikomos Lenkijai 2008–2011 m. skirtinos menkių žvejybos Baltijos jūroje (25–32 pakvadračiai, EB vandenys) kvotos  /* KOM/2008/0088 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 13.3.2008KOM(2008) 88 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo pritaikomos Lenkijai 2008–2011 m. skirtinos menkių žvejybos Baltijos jūroje (25–32 pakvadračiai, EB vandenys) kvotos(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS-  Pasiūlymo tikslaiŠio pasiūlymo tikslas – nustatyti taisykles ir sąlygas sužvejotų menkių kiekiams, kuriais Lenkija 2007 m. viršijo jai skirtą menkių žvejybos 25–32 pakvadračiuose kvotą, išskaičiuoti.-  Bendrosios aplinkybės2006 m. gruodžio 11 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1941/2006, nustatančiame Baltijos jūroje 2007 m. taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas[1], nustatyta menkių kiekio, kurį 2007 m. Baltijos jūroje gali sužvejoti su Lenkijos vėliava plaukiojantys laivai, kvota.1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2847/93, nustatančiame bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą, numatytos procedūros, kurių turi būti laikomasi viršijus metinę žvejybos kvotą.Sprendžiant iš oficialių duomenų apie 2007 m. 25–32 pakvadračiuose Lenkijos laivų sužvejotas menkes, nacionalinė kvota buvo viršyta 8000 t.2007 m. spalio 23 d. Žuvininkystės tarybos posėdyje Lenkijos atstovai pripažino, kad būtina parengti ir įgyvendinti veiksmų planus siekiant pašalinti esamus Lenkijos nacionalinės kontrolės sistemos trūkumus bei imtis spręsti priežastis, dėl kurių duomenys apie Baltijos jūroje sužvejotas menkes buvo pateikti neteisingai arba sužvejotų menkių kiekiai nebuvo deklaruoti. Remdamasi šiuo įsipareigojimu bei atsižvelgdama į poreikį spręsti sunkumus, su kuriais Lenkijoje susiduriama įgyvendinant bendrosios žuvininkystės politikos priemones po įstojimo į Europos Sąjungą, taip pat į pasekmes, kurias Lenkijos žuvininkystės sektoriui šiuo konkrečiu atveju sukeltų Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio taikymas, Komisija pareiškė, kad yra pasirengusi svarstyti kuo lankstesnes 2007 m. kvotos viršijimo atlyginimo sąlygas, jei veiksmų planais ir juos įgyvendinant bus laikomasi reikalavimų Komisijai priimtinu būdu. Todėl Komisija siūlo, kad 2007 m. kvotos perviršis būtų atlygintas per ketverius metus.Tarybos prašoma priimti reglamentą, kuriuo nustatoma per ketverius metus išskaičiuoti Lenkijai 25–32 pakvadračiuose skirtą menkių žvejybos kvotą viršijantį sužvejotą kiekį. Tai būtina siekiant leisti nukrypti nuo Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio.-  Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2847/93, nustatantis bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą.1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 847/96, nustatantis bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas.-  Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisSiūlomos priemonės parengtos atsižvelgiant į bendrosios žuvininkystės politikos tikslus ir yra suderintos su Bendrijos tvaraus vystymosi politika.KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS-  Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisNetaikytina.-  Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimasRemiantis Lenkijos pateiktomis oficialiomis atitinkamo laikotarpio sužvejotų žuvų kiekio ataskaitomis nustatyta, kad Lenkijai 2007 m. skirta menkių žvejybos 25–32 pakvadračiuose kvota buvo viršyta 8000 t.-  Poveikio vertinimasNetaikytina.TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI-  Teisinis pagrindasŠio pasiūlymo teisinis pagrindas yra Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2847/1993, ypač jo 23 straipsnio 2 dalis.POVEIKIS BIUDžETUIPasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui.PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTAS[data]kuriuo pritaikomos Lenkijai 2008–2011 m. skirtinos menkių žvejybos Baltijos jūroje (25–32 pakvadračiai, EB vandenys) kvotosEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2847/1993, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą[2], ypač į jo 23 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:1.  2006 m. gruodžio 11 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1941/2006, nustatančiu Baltijos jūroje 2007 m. taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas[3], Lenkijai buvo skirtos menkių žvejybos Baltijos jūroje 2007 m. kvotos.2.  Komisijos reglamentu (EB) Nr. 804/2007[4] buvo nustatyta, kad žvejojant menkes, Lenkijai skirta menkių žvejybos rytinėje Baltijos jūros dalyje (25–32 pakvadračiai, EB vandenys) 2007 m. kvota buvo išnaudota, dėl to nuo 2007 m. liepos 12 d. su Lenkijos vėliava plaukiojantiems laivams buvo uždrausta Baltijos jūroje žvejoti tų išteklių žuvis.3.  Remdamasi turima informacija Komisija 2007 m. liepos mėn. apskaičiavo, kad rytinėje Baltijos jūros dalyje (25–32 pakvadračiai, EB vandenys) su Lenkijos vėliava plaukiojantys laivai sužvejojo tris kartus didesnį menkių kiekį nei iš pradžių deklaravo Lenkija. Be to, paskelbus draudimą su Lenkijos vėliava plaukiojantys žvejybos laivai ir toliau žvejojo tų išteklių žuvis, todėl Lenkijai skirta 2007 m. kvota buvo viršyta dar daugiau.4.  Po kelių Lenkijos valdžios institucijų ir Komisijos atstovų techninių susitikimų, kurie surengti siekiant nustatyti tikrąjį viršytą kiekį, Lenkija pranešė, kad kvotą viršijo 8 000 t.5.  Reglamento (EB) Nr. 2847/1993 23 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad Taryba turi priimti taisykles, pagal kurias iš metinių kvotų išskaičiuojami viršijant kvotą sužvejotų žuvų kiekiai. Tos taisyklės turi būti nustatytos pagal bendrosios žuvininkystės politikos (BŽP) tikslą ir valdymo strategijas visų pirma atsižvelgiant į žvejybos išteklių pereikvojimo laipsnį ir atitinkamų išteklių biologinę būklę.6.  Tokios taisyklės nustatytos 1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 847/96, nustatančiu bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas[5]. Pagal to reglamento 5 straipsnį metines kvotas viršijantys sužvejoti kiekiai turėtų būti išskaičiuojami iš kitų metų to paties ištekliaus kvotos.7.  Pagrindinės priežastys, dėl kurių su Lenkijos vėliavai plaukiojantys laivai sužvejojo menkių žvejybos kvotą viršijantį kiekį, yra netobula kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema ir laivynas, kurio menkių žvejybos potencialas neproporcingas, palyginti su kiekvienais metais Lenkijai Tarybos skiriamomis žvejybos galimybėmis.8.  Kad būtų visapusiškai sprendžiami rimti trūkumai, susiję su bendrosios žuvininkystės politikos įgyvendinimu Lenkijoje, dėl kurių visų pirma neteisingai pateikiamos menkių žvejybos rytinėje Baltijos jūros dalyje ataskaitos ir ta žvejyba nedeklaruojama, ir kad menkių žvejybos kvotos vėl nebūtų viršytos kaip 2007 m., Lenkija įsipareigojo priimti ir įgyvendinti nacionalinius veiksmų planus, į kuriuos būtų įtrauktos neatidėliotinos priemonės kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistemoms pagerinti pagal Bendrijos standartus ir konkrečios priemonės Lenkijos žvejybos laivynų pajėgumui pritaikyti, kad būtų pasiekta stabili to pajėgumo ir Lenkijai nustatytų menkių žvejybos Baltijos jūroje galimybių pusiausvyra.9.  Remiantis šiuo įsipareigojimu ir atsižvelgiant į didelį žvejybos išteklių pereikvojimą ir socialines bei ekonomines pasekmes, jei būtų nustatyta atlyginti kvotą nedelsiant, tikslinga nukrypti nuo Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio ir priimti specialias taisykles kvotą viršijantiems sužvejotiems kiekiams išskaičiuoti.10.  Todėl kvotą viršijantis 2007 m. Lenkijos sužvejotų menkių kiekis turėtų būti išskaičiuotas iš Lenkijai skiriamos kvotos per ketverius metus taip, kad būtų sumažintos socialinės ir ekonominės pasekmės, ypač pirmaisiais metais.11.  Komisija turėtų vertinti, kaip Lenkija įgyvendina priimtus nacionalinių veiksmų planus. Jeigu nesilaikoma planuose nustatytų veiksmų ir terminų, Taryba gali iš dalies pakeisti sužvejotų kiekių, kuriais viršyta žvejybos kvota, išskaičiavimo taisykles.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisŠiame reglamente „kiekis, kuriuo viršyta kvota 2007 metais“ reiškia kiekį, kuriuo 2007 m. buvo viršyta Lenkijai skirta menkių ( Gadus morhua ) žvejybos Baltijos jūroje (25–32 pakvadračiai, EB vandenys) kvota.2 straipsnisNukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio, 2008–2011 m. Lenkijai skirtinos menkių ( Gadus morhua ) žvejybos Baltijos jūroje (25–32 pakvadračiai, EB vandenys) kvotos mažinamos ketverius metus tokiu būdu:a) 2008 m. kvota mažinama 10 % kiekio, kuriuo kvota viršyta 2007 metais,b) 2009 m., 2010 m. ir 2011 m. kvotos mažinamos 30 % kiekio, kuriuo kvota viršyta 2007 metais.3 straipsnis1. Lenkija priima ir įgyvendina nacionalinius kontrolės ir laivyno restruktūrizavimo veiksmų planus, kuriuose visų pirma numatytos priemonės, kuriomis siekiama:12.  sustiprinti žvejybos veiklos, ypač tos, kurią vykdo laivyno dalis, kurios pagrindinę sugaunamų žuvų dalį sudaro menkės, kontrolę;13.  užtikrinti geresnį Bendrijos ir nacionalinių apsaugos taisyklių, ypač sužvejoto žuvų kiekio apribojimų, laikymąsi;14.  pritaikyti tos laivyno dalies, kurios pagrindinę sugaunamų žuvų dalį sudaro menkės, pajėgumus.2. Kiekvienais metais Komisija vertina, kaip įgyvendinami pirmoje dalyje nurodyti nacionaliniai veiksmų planai. Jeigu veiksmai neįgyvendinami taip, kaip planuota, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, gali pakeisti 2 straipsnio a ir b punktuose nurodytą išskaičiavimo būdą.4 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje […]Tarybos varduPirmininkas [1] OL L 367, 2007 12 22, p. 1.[2] OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1098/2007 (OL L 248, 2007 9 22, p. 1).[3] OL L 367, 2006 12 22, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 754/2007 (OL L 172, 2007 6 30, p. 26).[4] OL L 180, 2007 7 10, p. 3.[5] OL L 115, 1996 5 9, p. 3.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 11 18
            COM(2015) 496 final
            2015/0239(COD)
            Pasiūlymas
            EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
            dėl Europos gamtinių dujų ir elektros energijos kainų statistikos, kuriuo panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/92/EB dėl Bendrijos tvarkos, leidžiančios padidinti dujų ir elektros energijos kainų galutiniams pramonės vartotojams skaidrumą
            (Tekstas svarbus EEE)

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindas ir tikslai

               Komisija (Eurostatas) renka duomenis apie gamtinių dujų ir elektros energijos kainas galutiniams pramonės vartotojams (galutiniams ne namų ūkių vartotojams). Kainos galutiniams pramonės vartotojams teisės aktais reglamentuotos nuo 1990 m., šiuo metu jos reglamentuojamos Direktyva 2008/92/EB, kuria panaikinta Direktyva 90/377/EEB. Nacionalinės institucijos renka duomenis apie kainas namų ūkių vartotojams pagal savanorišką susitarimą. Nacionalinės institucijos pranešė Komisijai, kad dėl ribotų finansinių ir žmogiškųjų išteklių kai kurie duomenų teikėjai (gamtinių dujų ir elektros energijos bendrovės) abejoja, ar turės galimybę šiuos duomenis rinkti ateityje.

               2013 m. gegužės 22 d. Europos Vadovų Tarybos susitikime dėl energetikos ir apmokestinimo valstybių ir vyriausybių vadovai nurodė, kad ES energetikos politika turėtų būti siekiama užtikrinti, kad energija namų ūkiams ir bendrovėms būtų tiekiama saugiai ir tvariai, taip pat prieinamomis ir konkurencingomis kainomis. Taigi Komisijos paprašyta pateikti „energijos kainų ir sąnaudų sudedamųjų dalių ir veiksnių valstybėse narėse“ analizę. Šia analize turėjo būti siekiama nustatyti energijos kainų poveikį namų ūkiams, mažosioms ir vidutinėms įmonėms, taip pat daug energijos suvartojantiems pramonės sektoriams, ir platesniu mastu išnagrinėti ES konkurencingumą, palyginti su atitinkamais pasauliniais ekonominiais subjektais.

               Komisija, nustačiusi, kad šiai analizei reikia papildomų išsamių kainodaros duomenų, surinko reikiamą informaciją iš visų 28 ES valstybių narių pagal savanorišką susitarimą. Ataskaita, į kurią įtraukta išsami gamtinių dujų ir elektros energijos kainų komponentų analizė, 2014 m. sausio mėn. pateikta Tarybai.

               2014 m. politikos formuotojai kelis kartus paprašė pateikti išsamesnių oficialių statistinių duomenų apie gamtinių dujų ir elektros energijos kainas. 2014 m. birželio 13 d. susitikime Transporto, telekomunikacijų ir energetikos (TTE) taryba pripažino neigiamą didelių ir toliau didėjančių energijos kainų bei sąnaudų poveikį Europos konkurencingumui pasaulyje ir pavienių vartotojų gyvenimo lygiui. Todėl TTE taryba paragino Komisiją iki 2016 m. atlikti tolesnę poveikio energijos kainoms bei sąnaudoms ir vartotojams apžvalgą.

               2015 m. vasario 25 d. Europos Komisija priėmė energetikos sąjungos dokumentų rinkinį. Vienas iš energetikos sąjungos dokumentų rinkinyje su energijos vidaus rinka susijusiame skyriuje numatytų veiksmų – 2016 m. ir vėliau kas 2 metus atliktina energijos kainų ir sąnaudų analizė.

               Atsižvelgiant į energetikos sąjungos dokumentų rinkinio tikslus, sudarytas papildomas subkomponentų rinkinys, susijęs su mokesčiais ir rinkliavomis bei gamtinių dujų ir elektros energijos tinklų kainomis; taip visų pirma tenkinamas poreikis užtikrinti didesnį energijos sąnaudų ir kainų skaidrumą, kaip nurodyta dokumentų rinkinio 8 punkte.

               •Derėjimas su esamomis nuostatomis šioje politikos srityje

               2014 m. birželio mėn. Europos Vadovų Taryba dar kartą patvirtino, kad reikia stiprinti ES bendrąją rinką, didinti konkurenciją ir skaidrumą dujų rinkoje ir visiškai integruoti Europos energijos rinką. Be to, Taryba paragino papildomai išnagrinėti rinkos integraciją, kiek tai susiję su energijos vartojimo efektyvumu ir energetiniu saugumu.

               •Derėjimas su kitomis ES politikos sritimis

                  2015 m. vasario 25 d. Komisija priėmė energetikos sąjungos dokumentų rinkinį. Šiomis aplinkybėmis Komisija nuo 2016 m. teiks duomenis apie energijos kainas ir sąnaudas (įskaitant mokesčius ir subsidijas). Šis energijos kainų ir sąnaudų išskirstymas leis Komisijai stebėti padėtį energijos rinkoje.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 338 straipsnio 1 dalis.

               • Subsidiarumas (neišimtinės kompetencijos sritys)

                  Komisija (Eurostatas) renka nacionalinius gamtinių dujų ir elektros energijos kainų duomenis, taikydama metodiką, kuri leidžia palyginti kainas skirtingose valstybėse narėse. Šie kainų duomenys turi būti renkami ES lygmeniu, siekiant užtikrinti, kad visų ES valstybių narių duomenys būtų patikimi ir palyginami, ir sukaupti duomenis apie ES ir euro zoną. Nacionaliniu lygmeniu kainų duomenis renka atitinkamos nacionalinės institucijos ir Eurostatas.

               •Proporcingumas

                  Siūlomas teisės aktas reglamentuos duomenų apie gamtinių dujų ir elektros energijos kainas namų ūkių ir ne namų ūkių sektoriuose rinkimą. Anksčiau pramonės sektoriaus kainų duomenys buvo renkami pagal Direktyvą 2008/92/EB, o namų ūkių sektoriaus kainų duomenys – remiantis savanorišku susitarimu. Kadangi nėra teisiškai privalomų įpareigojimų teikti tokius duomenis, visų pirma namų ūkių sektoriaus duomenis, dėl didėjančio energijos vidaus rinkos sudėtingumo vis sunkiau gauti patikimų ir atnaujintų duomenų apie gamtinių dujų ir elektros energijos kainas. Siūloma pakeisti taikant Direktyvą 2008/92/EB susidariusią padėtį ir šiuo metu savanoriškai renkamus duomenis įtraukti į siūlomą teisės aktą. Siūlomais pakeitimais neviršijama to, kas būtina nustatytiems tikslams pasiekti.

               •Pasirinkta teisinė priemonė

                  Pasirinkta teisinė priemonė – Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas – turėtų padėti užtikrinti greitą, sklandų ir darnų įgyvendinimą visoje ES.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Ex-post vertinimas ir (arba) galiojančių teisės aktų tinkamumo patikros

                  Galiojantis taikytinas teisės aktas (Direktyva 2008/92/EB) reglamentuoja tik pramonės sektoriaus gamtinių dujų ir elektros energijos kainų duomenų rinkimą. 2007 m. pradėta taikyti šių kainų tyrimų metodika pasiteisino.

               •Konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais

                  2015 m. sausio mėn. Eurostatas raštu konsultavosi su Energetikos statistikos darbo grupe (ESDG). Į jų pastabas ir rekomendacijas atsižvelgta. Raštu pasikonsultavus su ESDG, sumažintas mokesčių ir rinkliavų subkomponentų skaičius (nuo 11 iki 6 subkomponentų) ir gerokai sumažintas pateiktinų duomenų apie elektros energijos ir gamtinių dujų tinklų kainas kiekis. 2015 m. gegužės ir birželio mėn. raštu konsultuotasi su Už sektorių ir aplinkos statistiką ir sąskaitas atsakingų direktorių (DIMESA) grupe; po šių konsultacijų pratęsti terminai, per kuriuos galima pateikti prašymą taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą dėl pranešimo apie kainų komponentus ir (arba) subkomponentus. Gamtinių dujų kainų namų ūkių sektoriuje atveju nustatyta riba, kad duomenų nereikėtų teikti šalims, kurių namų ūkiuose sunaudojama mažai gamtinių dujų. Iš dalies pakeistas projektas 2015 m. birželio 11 d. pateiktas grupės DIMESA posėdyje ir 2015 m. birželio 24 d. ESWG posėdyje.

               •Konsultavimasis su ekspertais ir naudojimasis jų patarimais

                  Eurostatas dėl duomenų rinkimo galimybių konsultavosi su dviem dujų ir elektros energijos sektoriuose veiklą vykdančiomis asociacijomis – „Eurogas“ ir „Eurelectric“. Atsižvelgta į jų rekomendacijas dėl galimybės gauti informacijos apie elektros energijos ir gamtinių dujų tinklų kainų subkomponentus.

               •Reglamentavimo kokybė ir paprastinimas

                  Ataskaitas teikiančių institucijų ir Komisijos administracinė našta labai nepadidės, nes apie daugelį kainų duomenų jau pranešama savanoriškai. Nors į rinktinų duomenų sąrašą įtraukta keletas su mokesčiais ir tinklų kainomis susijusių subkomponentų, sumažintas ataskaitų teikimo dažnumas – jas reikės teikti ne kasmet, o kas trejus metus. Todėl tikėtina, kad bendra administracinė našta nepasikeis.

               •Poveikio vertinimas

                  Šio pasiūlymo poveikio vertinimas nebuvo atliktas, nes dėl jo nei ataskaitas teikiančių institucijų, nei Komisijos veikla gerokai nepakis. Priežastys, dėl kurių nuspręsta neatlikti poveikio vertinimo, išsamiai paaiškintos Komisijos gairėse, paskelbtose Komisijos interneto svetainėje adresu http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/planned_ia/docs/2014_estat_001_roadmap_electricityprices.pdf.

               •Pagrindinės teisės

                  Netaikoma.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Pasiūlymas ES biudžetui poveikio neturi. Kadangi veiklos gerokai nepadaugės, papildomų išlaidų nebus.

               5.KITI ASPEKTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėjimo, vertinimo ir ataskaitų teikimo taisyklės

                  Nėra.

               •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

                  Netaikoma.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

                  Patikimi, laiku teikiami ir išsamūs statistiniai gamtinių dujų ir elektros energijos kainų duomenys Europos politikos formuotojams yra svarbus informacijos šaltinis. Kadangi dujų ir elektros energijos kainų namų ūkių sektoriuje duomenys renkami pagal savanorišką susitarimą, pavieniai duomenų teikėjai (elektros energijos arba dujų bendrovės) gali nuspręsti to nebedaryti. Duomenų rinkimą reglamentavus teisine sistema, bus užtikrintas tolesnis ataskaitų teikimas.

                  Siekiant išnagrinėti pagrindinius elektros energijos ir gamtinių dujų kainų veiksnius, nepakanka vertinti vien galutines dujų ir elektros energijos kainas bei tinklų kainas, mokesčius ir produktų kainas. Siekiant nustatyti kainų veiksnius, rinktinų duomenų sąrašas papildytas kintamųjų rodiklių (subkomponentų) rinkiniu; tai padės pagal darnią metodiką išsamiau nagrinėti renkamus duomenis.

               Europos ekonominė erdvė

               Siūlomas teisės aktas susijęs su Europos ekonominei erdvei (EEE) svarbiu klausimu, todėl turėtų būti taikomas joje.

               2015/0239 (COD)

               Pasiūlymas

               EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

               dėl Europos gamtinių dujų ir elektros energijos kainų statistikos, kuriuo panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/92/EB dėl Bendrijos tvarkos, leidžiančios padidinti dujų ir elektros energijos kainų galutiniams pramonės vartotojams skaidrumą

               (Tekstas svarbus EEE)

               EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 338 straipsnio 1 dalį,

               atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

               teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

               laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros
                  1
               ,

               kadangi:

               (1)konkurencingumas, tvarumas ir energetinis saugumas yra pagrindiniai atsparios Europos Sąjungos, taikančios perspektyvią klimato kaitos politiką, tikslai;

               (2)siekiant rengti energetikos sąjungos politiką ir stebėti valstybių narių energetikos rinkas, reikia aukštos kokybės, palyginamos, atnaujintos, patikimos ir suderintos informacijos apie galutiniams vartotojams taikomas gamtinių dujų ir elektros energijos kainas;

               (3)šio reglamento tikslas – teikti Europos statistinius duomenis, kuriais būtų grindžiama energetikos politika, visų pirma siekiant vartotojų labui sukurti visiškai integruotą energijos vidaus rinką. Siekiant pagerinti rinkos integraciją, reikia didinti energijos sąnaudų ir kainų, taip pat viešosios paramos skaidrumą;

               (4)iki šiol bendra palyginamų statistinių duomenų apie gamtinių dujų ir elektros energijos mažmenines kainas pramonės vartotojams Sąjungoje rengimo, perdavimo ir platinimo sistema buvo užtikrinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/92/EB
                  2
               ;

               (5)iki šiol duomenys apie gamtinių dujų ir elektros energijos mažmenines kainas, taikomas galutiniams vartotojams namų ūkių sektoriuje, buvo renkami pagal savanorišką susitarimą;

               (6)kadangi nėra teisiškai privalomų įpareigojimų teikti tokius duomenis, visų pirma namų ūkių sektoriaus duomenis, dėl didėjančio energijos vidaus rinkos kompleksiškumo vis sunkiau gauti patikimų ir atnaujintų gamtinių dujų ir elektros energijos kainų duomenų;

               (7)siekiant užtikrinti, kad būtų teikiami aukštos kokybės duomenys apie kainas namų ūkių sektoriuje ir ne namų ūkių sektoriuje, į teisės aktą turėtų būti įtrauktas abiejų rūšių duomenų rinkimas;

               (8)daugelyje šalių duomenis apie perdavimo sistemas teikia energetikos reguliavimo institucijos. Tačiau duomenis apie skirstymo sąnaudas renka gerokai daugiau subjektų ir kai kuriose valstybėse narėse tokių duomenų teikimas sukelia daugiau sunkumų. Atsižvelgiant į skirstymo sąnaudų svarbą ir poreikį šioje srityje užtikrinti skaidrumą, duomenų rinkimas turi būti suderintas remiantis patikima metodika;

               (9)suvartojimo grupių sistema, kurią Komisija (Eurostatas) taiko savo kainų leidiniuose, turėtų užtikrinti rinkos skaidrumą ir plačią nekonfidencialių kainų duomenų sklaidą, taip pat suteikti galimybę nustatyti Europos suvestinius rodiklius;

               (10)Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 223/2009
                  3
                nustatyta, kad statistiniai duomenys rinktini vadovaujantis nešališkumo, skaidrumo, patikimumo, objektyvumo, profesinio nepriklausomumo ir išlaidų efektyvumo principais, užtikrinant statistinių duomenų konfidencialumą;

               (11)informacija apie gamtinių dujų ir elektros energijos kainas galutiniams vartotojams turėtų suteikti galimybę jas palyginti su kitų energetikos produktų kainomis;

               (12)informacija apie kainų duomenų rinkimą ir jų kokybę turėtų būti teikiama pagal įprastą ataskaitų teikimo tvarką;

               (13)išsamūs duomenys apie suvartojimo grupių išskirstymą ir jų atitinkamas rinkos dalis yra svarbi gamtinių dujų ir elektros energijos kainų statistinių duomenų dalis;

               (14)kainų analizę galima atlikti, tik jeigu iš valstybių narių galima gauti aukštos kokybės oficialių statistinių duomenų apie įvairius gamtinių dujų ir elektros energijos kainų komponentus bei subkomponentus. Peržiūrėjus metodiką, pagal kurią išsamiai išskiriami įvairūs gamtinių dujų ir elektros energijos kainų galutiniams vartotojams komponentai ir subkomponentai, bus galima nagrinėti įvairių aspektų poveikį galutinėms kainoms;

               (15)Komisijai (Eurostatui) pateikti duomenys apie kainas ir pardavimo galutiniams vartotojams sąlygas bei galutinių vartotojų skaičiaus išskirstymas pagal suvartojimą kiekvienoje suvartojimo grupėje turėtų padėti Komisijai gauti pakankamai informacijos, kad ji galėtų spręsti dėl tinkamų priemonių ar pasiūlymų, susijusių su energetikos politika;

               (16)siekiant užtikrinti kainų skaidrumą, svarbu gerai išmanyti mokesčius ir rinkliavas kiekvienoje valstybėje narėje. Nustatyta, kad svarbu išskirstyti duomenis apie tinklų sąnaudas, išlaidas, mokesčius, rinkliavas ir įmokas;

               (17)valstybės narės, kuriose gamtinių dujų suvartojimas sudaro nedidelę dalį galutinio energijos suvartojimo namų ūkiuose, turėtų būti atleistos nuo prievolės teikti duomenis apie gamtinių dujų kainas galutiniams namų ūkių vartotojams;

               (18)siekdama pagerinti duomenų patikimumą, Komisija (Eurostatas) kartu su valstybėmis narėmis turėtų įvertinti ir prireikus patobulinti tikslaus duomenų rinkimo ir tvarkymo metodiką, atitinkančią gero statistikos valdymo principą. Todėl turėtų būti reguliariai rengiamos kokybės ataskaitos ir atliekami kainų duomenų kokybės vertinimai;

               (19)remdamasi pagrįstu valstybės narės prašymu, Komisija gali leisti valstybėms narėms taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas, susijusias su tomis konkrečiomis prievolėmis, dėl kurių taikant šį reglamentą valstybės narės nacionalinės statistikos sistemai prireiks didelių pakeitimų ir gali susidaryti didelė papildoma našta respondentams;

               (20)siekiant išlaikyti aukštą valstybių narių teikiamų duomenų kokybę, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti teisės aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, kad būtų galima pakoreguoti ribas, kurios gali būti taikomos gamtinių dujų rinkai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;

               (21)Komisija turėtų užtikrinti, kad deleguotaisiais aktais valstybėms narėms arba respondentams nebūtų nustatoma didelė papildoma administracinė našta;

               (22)siekiant užtikrinti vienodas reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su duomenų perdavimo formatu ir tvarka, taip pat kokybės ataskaitoms taikomais reikalavimais, jų struktūra ir palyginamumu bei leidimu taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai;

               (23)Direktyva 2008/92/EB panaikinama;

               (24)konsultuotasi su Europos statistikos sistemos komitetu,

               PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

               1 straipsnis

               Dalykas

               Šiuo reglamentu sukuriama bendra palyginamų Europos statistinių duomenų apie gamtinių dujų ir elektros energijos kainų namų ūkių ir galutiniams ne namų ūkių vartotojams ES plėtojimo, rengimo ir sklaidos sistema.

               2 straipsnis

               Apibrėžtys

               Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

               (1)terminai „namų ūkis“, „galutinis energijos naudojimas“ ir „gamintojai savoms reikmėms“ vartojami tokiomis pačiomis reikšmėmis kaip Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (EB) Nr. 1099/2008
                  4
                A priede;

               (2)terminai „vartotojas“, „galutinis vartotojas“, „namų ūkio vartotojas“, „ne namų ūkio vartotojas“, „perdavimas“, „skirstymas“ ir „tiekimas“, susiję su elektros energija, vartojami tokiomis pačiomis reikšmėmis kaip Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/72/EB
                  5
               , kai vartojami kalbant apie elektros energiją;

               (3)terminai „vartotojas“, „galutinis vartotojas“, „namų ūkio vartotojas“, „ne namų ūkio vartotojas“, „perdavimas“, „skirstymas“ ir „tiekimas“, susiję su gamtinėmis dujomis, vartojami tokiomis pačiomis reikšmėmis kaip Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/73/EB
                  6
               , kai vartojami kalbant apie gamtines dujas;

               (4)tinklo komponentas – perdavimo ir skirstymo tinklų sąnaudų derinys, kaip nurodyta I priedo 6 punkte ir II priedo 5 punkte.

               3 straipsnis

               Duomenų šaltiniai

               Taikydamos naštos respondentams nedidinimo ir administravimo supaprastinimo principą, valstybės narės renka duomenis apie gamtinių dujų ir elektros energijos kainas ir jų subkomponentus, susijusius su tinklų sąnaudomis, mokesčiais, rinkliavomis, įmokomis ir išlaidomis, kaip nurodyta I ir II prieduose, bei suvartotus kiekius ir parengia kokybės ataskaitą, naudodamosi šiais šaltiniais:

               (a)specialiais statistiniais tyrimais, susijusiais su gamtinių dujų ir elektros energijos mažmeninėmis kainomis, skirtomis gamintojams ir prekybininkams, perdavimo ir skirstymo sistemų operatoriams, energetikos produktų importuotojams ar eksportuotojams ir tiekimo įmonėms;

               (b)kitais statistiniais tyrimais, skirtais vartotojams namų ūkių sektoriuje ir galutiniams vartotojams ne namų ūkių sektoriuje;

               (c)administraciniais šaltiniais, pvz., gamtinių dujų ir elektros energijos rinkų nacionalinių reguliavimo institucijų turimais šaltiniais;

               (d)kitais šaltiniais, remdamosi tinkamomis statistinio vertinimo procedūromis.

               4 straipsnis

               Apimtis

               (1)Valstybės narės užtikrina, kad duomenų rinkimo ir rengimo sistema būtų reprezentatyvi.

               (2)Valstybės narės neprivalo Komisijai (Eurostatui) perduoti gamtinių dujų kainų namų ūkių vartotojams duomenų, jei gamtinių dujų suvartojimas namų ūkių sektoriuje sudaro mažiau negu 1 % visos šalies namų ūkių sektoriuje suvartojamos energijos. Komisija (Eurostatas) reguliariai, bent kas 3 metus, peržiūri, kurios valstybės narės, atsižvelgiant į gamtinių dujų suvartojimą jų namų ūkių sektoriuje, gali būti atleistos nuo prievolės perduoti duomenis.

               (3)Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kaip nustatyta 10 straipsnyje, atsižvelgiant į ekonomines ir technines tendencijas, susijusias su suvartojimo ribos koregavimu.

               5 straipsnis

               Duomenų perdavimas

               (1)Valstybės narės Komisijai (Eurostatui) teikia I ir II prieduose nurodytus duomenis.

               (2)Komisija įgyvendinimo aktais nustato ir priima duomenų perdavimo formatą ir tvarką, kaip nurodyta prieduose. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 11 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

               6 straipsnis

               Ataskaitinis laikotarpis ir perdavimo dažnumas

               (1)Valstybės narės nuo kalendorinių metų pradžios po šio reglamento priėmimo renka visus šio reglamento prieduose nurodytus duomenis ir per tris mėnesius nuo ataskaitinio laikotarpio pabaigos pateikia statistinius duomenis Komisijai (Eurostatui).

               (2)Perdavimo dažnumas turi būti toks:

               (a)
                     duomenys, nurodyti I priedo 6 punkto a papunktyje ir 7 punkte bei II priedo 5 punkto a papunktyje ir 6 punkte, perduodami kas metus (nuo sausio iki gruodžio mėn.);

               (b)duomenys, nurodyti I priedo 6 punkto b papunktyje ir II priedo 5 punkto b papunktyje, – du kartus per metus (nuo sausio iki birželio mėn. ir nuo liepos iki gruodžio mėn.).

               7 straipsnis

               Kokybės vertinimas ir ataskaitos

               (1)Valstybės narės užtikrina, kad duomenų kokybė atitiktų kokybės kriterijus, nustatytus Reglamento (EB) Nr. 223/2009 12 straipsnio 1 dalyje.

               (2)Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai (Eurostatui) apie bet kokius metodinius arba kitus pakeitimus, kurie galėtų turėti didelį poveikį gamtinių dujų ir elektros energijos kainų statistiniams duomenims, – bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per vieną mėnesį po tokių pakeitimų.

               (3)Valstybės narės kas trejus metus Komisijai (Eurostatui) pateikia duomenų kokybės ataskaitą, kurioje nurodo, kaip šie duomenys apskaičiuoti. Šioje ataskaitoje pateikiama informacija apie duomenų apimtį ir rinkimą, apskaičiavimo kriterijus, metodiką ir duomenų šaltinius, kuriais naudotasi, taip pat apie bet kokius šaltinių ar metodikos pokyčius.

               (4)Komisija (Eurostatas) įvertina perduotų duomenų ir kokybės ataskaitose pateiktos informacijos kokybę, taip pat parengia ir išplatina suvestinę kokybės vertinimo ataskaitą.

               (5)Nustačiusi statistiškai reikšmingų netikslumų ar neatitikimų Komisija (Eurostatas) gali prašyti nacionalinių institucijų tinkamai išskirstyti duomenis ir skaičiavimo ar vertinimo metodus, kuriais grindžiami pateikti duomenys, kad galėtų įvertinti duomenis ir prireikus paprašyti atitinkamos valstybės narės pakeisti arba iš naujo pateikti bet kokius duomenis arba bet kokią informaciją, kuri, kaip manoma, yra netiksli.

               (6)Komisija įgyvendinimo aktais nustato reikalavimus dėl kokybės ataskaitų, jų struktūros ir palyginamumo, kaip nurodyta 3 dalyje. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 11 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

               8 straipsnis

               Sklaida

               Komisija (Eurostatas) išplatina gamtinių dujų ir elektros energijos kainų statistinius duomenis ne vėliau kaip per penkis mėnesius nuo kiekvieno ataskaitinio laikotarpio pabaigos.

               9 straipsnis

               Nukrypti leidžiančios nuostatos

               (1)Įgyvendinimo aktuose gali būti numatomos nukrypti leidžiančios nuostatos, susijusios su tomis konkrečiomis prievolėmis, dėl kurių taikant šį reglamentą valstybės narės nacionalinės statistikos sistemai prireiks didelių pakeitimų ir gali susidaryti didelė papildoma našta respondentams. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 11 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros ne vėliau kaip [xxxx-xx-xx].

               (2)1 dalies tikslais ne vėliau kaip per devynis mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo atitinkama valstybė narė Komisijai pateikia tinkamai pagrįstą prašymą.

               (3)Nukrypti leidžiančios nuostatos taikomos kuo trumpiau ir bet kuriuo atveju ne ilgiau nei trejus metus.

               (4)Valstybė narė, kuriai pagal 1 dalį leista taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą, nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimo laikotarpiu toliau taiko atitinkamas Direktyvos 2008/92/EB nuostatas.

               10 straipsnis

               Įgaliojimų delegavimas

               (1)Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

               (2)4 straipsnio 3 dalyje nurodyti įgaliojimai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo [xxxx-xx-xx].

               (3)Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 4 straipsnio 3 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

               (4)Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

               (5)Pagal 4 straipsnio 3 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui arba Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

               11 straipsnis

               Komiteto procedūra

               (1)Komisijai padeda Europos statistikos sistemos komitetas, įsteigtas pagal Reglamentą (EB) Nr. 223/2009. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011
                  7
               .

               (2)Jei daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

               12 straipsnis

               Direktyvos 2008/92/EB panaikinimas

               (1)Direktyva 2008/92/EB panaikinama.

               (2)Nuorodos į panaikintą direktyvą laikomos nuorodomis į šį reglamentą.

               13 straipsnis

               Įsigaliojimas

               Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

               Priimta Briuselyje

                  Europos Parlamento vardu
                        Tarybos vardu

                  Pirmininkas
                        Pirmininkas

                     (1)
                  ... Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir ... Tarybos sprendimas.

                     (2)
                  2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/92/EB dėl Bendrijos tvarkos, leidžiančios padidinti dujų ir elektros energijos kainų galutiniams pramonės vartotojams skaidrumą (OL L 298, 2008 11 7, p. 9).

                     (3)
                  2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos, panaikinantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1101/2008 dėl konfidencialių statistinių duomenų perdavimo Europos Bendrijų statistikos tarnybai, Tarybos reglamentą (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos ir Tarybos sprendimą 89/382/EEB, Euratomas, įsteigiantį Europos Bendrijų statistikos programų komitetą (OL L 87, 2009 3 31, p. 164).

                     (4)
                  2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1099/2008 dėl energetikos statistikos (OL L 304, 2008 11 14, p. 6–11).

                     (5)
                  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/72/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinanti Direktyvą 2003/54/EB (OL L 211, 2009 8 14, p. 55).

                     (6)
                  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/73/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinanti Direktyvą 2003/55/EB (OL L 211, 2009 8 14, p. 94).

                     (7)
                  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13–18).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 11 18
            COM(2015) 496 final
            PRIEDAI
            priePasiūlymo dėlEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTOdėl Europos gamtinių dujų ir elektros energijos kainų statistikos, kuriuo panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/92/EB dėl Bendrijos tvarkos, leidžiančios padidinti dujų ir elektros energijos kainų galutiniams pramonės vartotojams skaidrumą

               PRIEDAI

               I PRIEDAS. GAMTINIŲ DUJŲ KAINOS

               Šiame priede išdėstyta statistinių duomenų apie gamtinių dujų kainas namų ūkių ir galutiniams ne namų ūkių vartotojams rinkimo ir rengimo metodika.

               1. Kainos

               Praneštinos kainos – tai kainos, taikomos namų ūkių ir galutiniams ne namų ūkių vartotojams, savo reikmėms perkantiems dujotiekiais tiekiamas gamtines dujas.

               2. Gamtinės dujos

               Gamtinės dujos apima gamtines dujas ir kitą dujinį kurą, perdavimo ir skirstymo tinkle sumaišytą su gamtinėmis dujomis, kaip antai biodujomis. Kitas dujinis kuras, kuris specialiais tinklais skirstomas nesumaišytas su gamtinėmis dujomis (pvz., dujų gamyklų dujos, koksavimo dujos, aukštakrosnės dujos ir biodujos), neapimamas.

               3. Vienetai, apie kuriuos pranešama

               Duomenys turi apimti visus namų ūkių ir galutinius ne namų ūkių gamtinių dujų vartotojus, tačiau turi neapimti vartotojų, kurie dujas naudoja tik:

               elektros energijai gaminti jėgainėse arba bendros šilumos ir elektros energijos gamybos jėgainėse arba

               ne energetikos tikslais (pvz., chemijos pramonėje).

               4. Matavimo vienetai

               Praneštinos kainos yra vidutinės nacionalinės kainos namų ūkių ir galutiniams ne namų ūkių vartotojams.

               Kainos turi būti nurodomos nacionaline valiuta (nurodoma suma, kurią reikia mokėti už gigadžaulio energijos kiekio pagaminimą). Sunaudotas energijos vienetas matuotinas remiantis viršutiniu šilumingumu.

               Turi būti nustatomos svertinės kainos, atsižvelgiant į gamtinių dujų tiekimo įmonių rinkos dalį kiekvienoje suvartojimo grupėje. Jeigu neįmanoma apskaičiuoti vidutinių svertinių kainų, gali būti pateikiamas aritmetinis kainų vidurkis. Bet kuriuo atveju duomenys turi apimti reprezentatyvią nacionalinės rinkos dalį.

               5. Suvartojimo grupės

               Praneštinos kainos turi būti grindžiamos tipinių metinių gamtinių dujų suvartojimo grupių sistema.

               a) Namų ūkių vartotojams taikomos šios grupės:

                        Suvartojimo grupė

                        Metinis suvartojamas gamtinių dujų kiekis (GJ)

                        Mažiausias

                        Didžiausias

                        D1 grupė

                        <20

                        D2 grupė

                        ≥20

                        <200

                        D3 grupė

                        ≥200

               b) Galutiniams ne namų ūkių vartotojams taikomos šios grupės:

                        Suvartojimo grupė

                        Metinis suvartojamas gamtinių dujų kiekis (GJ)

                        Mažiausias

                        Didžiausias

                        I1 grupė

                        <1 000

                        I2 grupė

                        ≥1 000

                        <10 000

                        I3 grupė

                        ≥10 000

                        <100 000

                        I4 grupė

                        ≥100 000

                        <1 000 000

                        I5 grupė

                        ≥1 000 000

                        <4 000 000

                        I6 grupė

                        ≥4 000 000

               6. Išsamumas

               Nagrinėjamos kainos turi apimti visus mokėtinus mokesčius: tinklo mokesčius, prie kurių pridedamas mokestis už sunaudotą energiją ir iš kurių atimamos visos grąžinamos permokos arba priemokos, ir prie kurių pridedamos bet kokios kitos išlaidos (pvz., skaitiklių nuomos įmokos, abonentiniai mokesčiai). Pradiniai prijungimo mokesčiai nėra apimami.

               Turi būti pateikiami išsamūs duomenys, kaip nurodyta toliau.

               a) Reikalaujamas komponentų ir subkomponentų išsamumas

               Turi būti pateikiamos į tris pagrindinius komponentus ir atskirus subkomponentus suskirstytos kainos.

               Galutinė gamtinių dujų kaina vartotojams pagal suvartojimo grupę yra trijų pagrindinių komponentų suma: energijos ir tiekimo komponento, tinklo komponento (perdavimo ir skirstymo) bei komponento, kurį sudaro mokesčiai, rinkliavos, įmokos ir išlaidos.

                        Komponentas ir

                        subkomponentas

                        Aprašymas

                        Energija ir tiekimas

                        Šis komponentas turi apimti gamtinių dujų kainą, kurią moka tiekėjas, arba gamtinių dujų kainą įleidimo į perdavimo sistemą punkte, įskaitant, jei taikoma, saugojimo sąnaudas ir sąnaudas, susijusias su gamtinių dujų pardavimu galutiniams vartotojams.

                        Tinklas

                        Tinklo kaina turi apimti šias sąnaudas: perdavimo ir skirstymo tarifus, perdavimo ir skirstymo nuostolius, tinklo sąnaudas, vartotojų aptarnavimo sąnaudas, sistemos priežiūros sąnaudas, skaitiklių nuomos ir skaitiklių rodmenų nuskaitymo sąnaudas.

                        Subkomponentas

                        Tinklo komponentas turi būti padalytas į perdavimo sąnaudas ir skirstymo tinklų sąnaudas, kaip nurodyta toliau:

                        1. Bendra vidutinė santykinė perdavimo sąnaudų dalis (apskaičiuota kaip visų tinklo sąnaudų procentinė dalis ir grindžiama suvartojimo grupėmis, nurodytomis 5 punkte).

                        2. Bendra vidutinė santykinė skirstymo sąnaudų dalis (apskaičiuota kaip visų tinklo sąnaudų procentinė dalis ir grindžiama suvartojimo grupėmis, nurodytomis 5 punkte).

                        Mokesčiai, įmokos, rinkliavos ir išlaidos

                        Šis komponentas yra visų toliau išvardytų subkomponentų (mokesčių, įmokų, rinkliavų ir išlaidų) suma.

                        Subkomponentai

                        Toliau nurodyti subkomponentai praneštini atskirai pagal kiekvieną 5 punkte nurodytą suvartojimo grupę.

                        1. Pridėtinės vertės mokestis, kaip apibūdinta Tarybos direktyvoje 2006/112/EB
                           1
                         dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos.

                        2. Mokesčiai, įmokos, rinkliavos ar išlaidos, susijusios su skatinimu naudoti atsinaujinančiuosius energijos šaltinius, energijos vartojimo efektyvumo didinimu ir bendros šilumos ir elektros energijos gamybos skatinimu.

                        3. Mokesčiai, įmokos, rinkliavos arba išlaidos, susijusios su strateginėmis atsargomis, mokėjimais už pajėgumus ir energetiniu saugumu; dujų skirstymo mokesčiai; neatgaunamos sąnaudos ir rinkliavos, kuriomis finansuojamos energetikos reguliavimo institucijos arba rinkos dalyviai.

                        4. Mokesčiai, įmokos, rinkliavos ar išlaidos, susijusios su oro kokybe ir aplinkos apsauga; CO2 arba kitų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų mokesčiai.

                        5. Visi kiti mokesčiai, įmokos, rinkliavos ar išlaidos, nepatenkančios į nė vieną iš pirmiau nurodytų keturių kategorijų: pagalba centralizuotam šilumos tiekimui; vietos ar regioniniai mokesčiai; mokesčiai už tiekimą atokioje zonoje; koncesijos mokesčiai, susiję su licencijomis, taip pat mokesčiai už tinklams ir kitiems įrenginiams naudojamą žemę arba valstybinę ar privačią nuosavybę.

               b) Išsamumas, atsižvelgiant į apmokestinimą

               Kainų duomenys turi būti suskirstyti į šiuos tris lygmenis:

                        Lygmuo

                        Aprašymas

                        Kainos be visų mokesčių, įmokų, rinkliavų ir išlaidų

                        Šis kainų lygmuo apima tik energijos ir tiekimo komponentą bei tinklo komponentą.

                        Kainos be pridėtinės vertės mokesčio (PVM) ir kitų susigrąžinamų mokesčių

                        Šis kainų lygmuo apima energijos ir tiekimo komponentą, tinklo komponentą ir mokesčius, įmokas, rinkliavas bei išlaidas, laikomas nesusigrąžinamomis galutiniams ne namų ūkių vartotojams. Namų ūkių vartotojų atveju šis kainų lygmuo apima energijos ir tinklo komponentus ir mokesčius, įmokas, rinkliavas bei išlaidas, tačiau neapima PVM.

                        Kainos, apimančios visus mokesčius

                        Šis kainų lygmuo apima energijos ir tiekimo komponentą, tinklo komponentą ir visus susigrąžinamus ir nesusigrąžinamus mokesčius, įmokas, rinkliavas ir išlaidas.

               7. Suvartojami kiekiai

               Valstybės narės privalo perduoti informaciją apie santykinę gamtinių dujų dalį kiekvienoje suvartojimo grupėje, remdamosi bendru kiekiu, su kuriuo susijusios kainos.

               Metiniai suvartojami kiekiai, susiję su kiekviena suvartojimo grupe, praneštini kartą per metus tuo pačiu metu, kuriuo pranešami antro pusmečio kainų duomenys.

               Duomenys turi būti ne senesni kaip dvejų metų.

               II PRIEDAS. ELEKTROS ENERGIJOS KAINOS

               Šiame priede išdėstyta statistinių duomenų apie elektros energijos kainas namų ūkių ir galutiniams ne namų ūkių vartotojams rinkimo ir rengimo metodika.

               1. Kainos

               Praneštinos kainos – tai kainos, taikomos namų ūkių ir galutiniams ne namų ūkių vartotojams, savo reikmėms perkantiems elektros energiją.

               2. Vienetai, apie kuriuos pranešama

               Duomenys turi apimti visus namų ūkių ir galutinius ne namų ūkių elektros energijos vartotojus, tačiau neturi apimti gamintojų savoms reikmėms pagamintos ir sunaudotos elektros energijos.

               3. Matavimo vienetas

               Praneštinos kainos yra vidutinės nacionalinės kainos namų ūkių ir galutiniams ne namų ūkių vartotojams.

               Kainos turi būti nurodomos nacionaline valiuta (nurodoma suma už kilovatvalandę, kWh).

               Turi būti nustatomos svertinės kainos, atsižvelgiant į elektros energijos tiekimo įmonių rinkos dalį kiekvienoje suvartojimo grupėje. Jeigu neįmanoma apskaičiuoti vidutinių svertinių kainų, gali būti pateikiamas aritmetinis kainų vidurkis. Bet kuriuo atveju duomenys turi apimti reprezentatyvią nacionalinės rinkos dalį.

               4. Suvartojimo grupės

               Praneštinos kainos turi būti grindžiamos tipinių metinių elektros energijos suvartojimo grupių sistema.

               a) Namų ūkių vartotojams taikomos šios grupės:

                        Suvartojimo grupė

                        Per metus suvartojamas elektros energijos kiekis (kWh)

                        Mažiausias

                        Didžiausias

                        DA grupė

                        <1 000

                        DB grupė

                        ≥1 000

                        <2 500

                        DC grupė

                        ≥2 500

                        <5 000

                        DD grupė

                        ≥5 000

                        <15 000

                        DE grupė

                        ≥15 000

               b) Galutiniams ne namų ūkių vartotojams taikomos šios grupės:

                        Suvartojimo grupė

                        Metinis elektros energijos suvartojimas (MWh)

                        Mažiausias

                        Didžiausias

                        IA grupė

                        <20

                        IB grupė

                        ≥20

                        <500

                        IC grupė

                        ≥500

                        <2 000

                        ID grupė

                        ≥2 000

                        <20 000

                        IE grupė

                        ≥20 000

                        <70 000

                        IF grupė

                        ≥70 000

                        <150 000

                        IG grupė

                        ≥150 000

               5. Išsamumas

               Nagrinėjamos kainos turi apimti visus mokėtinus mokesčius: tinklo mokesčius, prie kurių pridedamas mokestis už sunaudotą energiją, iš kurių atimamos visos grąžinamos permokos arba priemokos, ir prie kurių pridedami kiti mokesčiai (pvz., skaitiklių nuomos, abonentiniai mokesčiai). Pradiniai prijungimo mokesčiai nėra apimami.

               Turi būti pateikiami išsamūs duomenys, kaip nurodyta toliau.

               a) Reikalaujamas komponentų ir subkomponentų išsamumas

               Pateiktos kainos suskirstytinos į tris pagrindinius komponentus ir atskirus subkomponentus.

               Elektros energijos kaina galutiniams vartotojams pagal suvartojimo grupę yra trijų pagrindinių komponentų suma: energijos ir tiekimo komponento, tinklo komponento (perdavimo ir skirstymo) bei komponento, kurį sudaro mokesčiai, rinkliavos, įmokos ir išlaidos.

                        Komponentas ir

                        subkomponentas

                        Aprašymas

                        Energija ir tiekimas

                        Šis komponentas turi apimti šias sąnaudas: gamybos, agregavimo, balansavimo energijos, elektros energijos tiekimo sąnaudas, paslaugų teikimo vartotojams, vartotojų aptarnavimo ir kitas tiekimo sąnaudas.

                        Tinklas

                        Tinklo kaina turi apimti šias sąnaudas: perdavimo ir skirstymo tarifus, perdavimo ir skirstymo nuostolius, tinklo sąnaudas, vartotojų aptarnavimo sąnaudas, sistemos priežiūros sąnaudas, skaitiklių nuomos ir skaitiklių rodmenų nuskaitymo sąnaudas.

                        Subkomponentas

                        Tinklo komponentas turi būti padalytas į perdavimo ir skirstymo tinklų sąnaudas, kaip nurodyta toliau:

                        1. Bendra vidutinė santykinė perdavimo sąnaudų dalis (apskaičiuota kaip visų tinklo sąnaudų procentinė dalis ir grindžiama suvartojimo grupėmis, nurodytomis 4 punkte).

                        2. Bendra vidutinė santykinė skirstymo sąnaudų dalis (apskaičiuota kaip visų tinklo sąnaudų procentinė dalis ir grindžiama suvartojimo grupėmis, nurodytomis 4 punkte).

                        Mokesčiai, įmokos, rinkliavos ir išlaidos

                        Šis komponentas yra visų toliau išvardytų mokesčių, įmokų, rinkliavų ir išlaidų suma.

                        Subkomponentas

                        Toliau nurodyti subkomponentai praneštini atskirai pagal kiekvieną 4 punkte nurodytą suvartojimo grupę.

                        1. Pridėtinės vertės mokestis, kaip nurodyta Tarybos direktyvoje 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos.

                        2. Mokesčiai, įmokos, rinkliavos ar išlaidos, susijusios su skatinimu naudoti atsinaujinančiuosius energijos šaltinius, energijos vartojimo efektyvumo didinimu ir bendros šilumos ir elektros energijos gamybos skatinimu.

                        3. Mokesčiai, įmokos, rinkliavos arba išlaidos, susijusios su mokėjimais už pajėgumus, energetiniu saugumu ir gamybos pakankamumu; anglies pramonės restruktūrizavimo mokesčiai; elektros skirstymo mokesčiai. Neatgaunamos sąnaudos ir rinkliavos, kuriomis finansuojamos energetikos reguliavimo institucijos arba rinkos dalyviai.

                        4. Mokesčiai, įmokos, rinkliavos ar išlaidos, susijusios su oro kokybe ir aplinkos apsaugos tikslais, CO2 arba kitų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijomis.

                        5. Mokesčiai, įmokos, rinkliavos ar išlaidos, susijusios su branduoliniu sektoriumi, įskaitant branduolinių įrenginių eksploatavimo nutraukimą, patikrinimus ir mokesčius už branduolinės energetikos objektus.

                        6. Visi kiti mokesčiai, įmokos, rinkliavos ar išlaidos, nepatenkančios į nė vieną iš pirmiau nurodytų penkių kategorijų: pagalba centralizuotam šilumos tiekimui; vietos ar regioniniai mokesčiai; mokesčiai už tiekimą atokioje zonoje; koncesijos mokesčiai, susiję su licencijomis, taip pat mokesčiai už tinklams ir kitiems įrenginiams naudojamą žemę arba valstybinę ar privačią nuosavybę.

               b) Išsamumas, atsižvelgiant į apmokestinimą

               Kainų duomenys turi būti suskirstyti į šiuos tris lygmenis:

                        Lygmuo

                        Aprašymas

                        Kainos be visų mokesčių, įmokų, rinkliavų ir išlaidų

                        Šis kainų lygmuo apima tik energijos ir tiekimo komponentą bei tinklo komponentą.

                        Kainos be pridėtinės vertės mokesčio (PVM) ir kitų susigrąžinamų mokesčių

                        Šis kainų lygmuo apima energijos ir tiekimo komponentą, tinklo komponentą ir mokesčius, įmokas, rinkliavas bei išlaidas, laikomas nesusigrąžinamomis galutiniams ne namų ūkių vartotojams. Namų ūkių vartotojų atveju šis kainų lygmuo apima energijos ir tinklo komponentus ir mokesčius, įmokas, rinkliavas bei išlaidas, tačiau neapima PVM.

                        Kainos, apimančios visus mokesčius

                        Šis kainų lygmuo apima energijos ir tiekimo komponentą, tinklo komponentą ir visus susigrąžinamus ir nesusigrąžinamus mokesčius, įmokas, rinkliavas ir išlaidas.

               6. Suvartojami kiekiai

               Valstybės narės privalo perduoti informaciją apie santykinę elektros energijos dalį kiekvienoje suvartojimo grupėje, remdamosi bendru kiekiu, su kuriuo susijusios kainos.

               Metiniai suvartojami kiekiai, susiję su kiekviena suvartojimo grupe, praneštini kartą per metus tuo pačiu metu, kuriuo pranešami antro pusmečio kainų duomenys.

               Duomenys turi būti ne senesni kaip dvejų metų.

                     (1)
                  2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (OL L 347/1, 2006 12 11, p. 1).