				|

		52014PC0083

			Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu reikia laikytis 66-ajame Tarptautinės jūrų organizacijos Jūrų aplinkos apsaugos komiteto posėdyje Tarptautinės konvencijos dėl taršos iš laivų prevencijos (MARPOL) VI priedo pakeitimų, susijusių su išmetamųjų NOx III lygio standartų taikymo atidėjimu, priėmimo klausimais /* COM/2014/083 final - 2014/0042 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           ĮŽANGA
Šis Komisijos pasiūlymas susijęs su
pozicijos, kurios Sąjunga laikysis 66-ajame Tarptautinės
jūrų organizacijos Jūrų aplinkos apsaugos komiteto
posėdyje Tarptautinės konvencijos dėl taršos iš laivų
prevencijos (MARPOL) VI priedo pakeitimų klausimais, nustatymu. Šiais
MARPOL VI priedo 13 taisyklės 5.1 punkto pakeitimais penkeriems metams
atidedamas išmetamųjų NOx III lygio standartų taikymas.
Pakeitimai pateikti Jūrų aplinkos apsaugos komiteto ataskaitos (MEPC 65/22)
12 priede. Šios ataskaitos 4.64 punkte nurodoma, kad minėti pakeitimai bus
priimti 66-ajame Jūrų aplinkos apsaugos komiteto posėdyje.
2.           TARPTAUTINĖS
JŪRŲ ORGANIZACIJOS PAKEITIMŲ PRIĖMIMAS
2.1.        MARPOL VI priedo
pakeitimų, susijusių su išmetamųjų NOx III lygio
standartų taikymo atidėjimu, priėmimas
Šių pakeitimų projektai patvirtinti 2013 m.
gegužės 13–17 d. vykusiame 65-ajame Jūrų aplinkos apsaugos
komiteto susitikime ir bus pateikti priėmimui 66-ajame minėto
komiteto posėdyje, įvyksiančiame 2014 m. kovo 31 –
balandžio 4 d.
2.2.        Pritarimas ir
įsigaliojimas
Jūrų aplinkos apsaugos komiteto
patvirtinti ir priimti pakeitimai bus pateikti atitinkamoms
susitariančiosioms šalims, kad šios sutiktų įsipareigoti pagal
minėtus pakeitimus.
3.           AKTUALŪS ES TEISĖS
AKTAI IR ES KOMPETENCIJA
ES politika
Pagal ES Sutartį aplinkos apsauga (MARPOL
pakeitimų dalykas) yra kompetencijos pasidalijimo klausimas ir yra iš
esmės reguliuojamas Sąjungos teisės aktais. Savo kompetencija ES
aktyviai naudojasi oro ir vandens politikos srityse, tiek priimdama teisės
aktus, tiek derindama politikos tikslus. Aplinkos apsaugos politikoje numatytas
aiškus Sąjungos įsipareigojimas gerinti, įskaitant tarptautiniu
lygiu, vandens ir oro kokybę.
ES oro kokybės politikos pagrindų
tikslas ir sandara, nustatyta, pavyzdžiui, Teminėje oro taršos
strategijoje[1],
yra padaryti esminę pažangą siekiant ilgalaikių ES tikslų –
išlaikyti, saugoti ir gerinti aplinkos kokybę ir saugoti žmonių
sveikatą (SESV 191 straipsnio 1 dalis), t. y. pasiekti „tokią
oro kokybę, kuri neleistų pasireikšti neigiamam poveikiui ir
nekeltų pavojaus žmonių sveikatai ir aplinkai“. Šis prieš
dešimtmetį Šeštojoje aplinkosaugos veiksmų programoje[2] nustatytas uždavinys
patvirtintas neseniai ES sutartoje Septintojoje aplinkosaugos veiksmų
programoje, pagal kurią rengiama ES politika iki 2020 m.[3], taip pat pastaruoju
metu į jį atsižvelgta Komisijos priimtoje Europos švaraus oro
programoje[4].
Šie politikos tikslai būtų paveikti
neigiamai, jei išmetamųjų NOx kiekio kontrolės rajonams
nustatytų griežtesnių NOx standartų taikymas būtų
atidėtas.
ES teisės aktai
Galiojantys teisės aktai aprėpia daug
teršalų, įskaitant NOx, taip pat daug taršos šaltinių,
įskaitant visų rūšių transportą.
Direktyvoje dėl tam tikrų atmosferos
teršalų išmetimo nacionalinių ribų (2001/81/EB)[5] ir Aplinkos oro
kokybės direktyvoje (2008/50/EB)[6]
nustatytos ribinės NOx ore vertės. Pagal Direktyvą dėl tam
tikrų atmosferos teršalų išmetimo nacionalinių ribų
reikalaujama, kad būtų nustatytas jūrų laivybos
išmetamųjų teršalų kiekis ir teikiamos jo ataskaitos.
Nacionalinės jūrų laivybos išmetamieji teršalai ir
tarptautinės vidaus vandenų laivybos išmetamieji teršalai yra
įtraukti į nacionalines išmetimo ribas, taikomas pagal Direktyvą
dėl tam tikrų atmosferos teršalų išmetimo nacionalinių
ribų. Tačiau kiti tarptautinės jūrų laivybos
išmetamieji teršalai neįtraukti į nacionalines išmetimo ribas, nors
jie labai veikia ES oro kokybę. Ši išimtis padaryta atsižvelgus į
Tarptautinės jūrų organizacijos vykdomas šių
išmetamųjų teršalų reguliavimo funkcijas. Todėl
būtinybė imtis išorinių priemonių dėl šių
išmetamųjų teršalų aiškiai pripažinta Direktyvos dėl tam
tikrų atmosferos teršalų išmetimo nacionalinių ribų 11
straipsnyje, kuriame rašoma: „Kad būtų skatinama siekti 1 straipsnyje
nurodytų tikslų, Komisija ir valstybės narės atitinkamais
atvejais, nepažeisdamos Sutarties 300 straipsnio, toliau tęsia
dvišalį ir daugiašalį bendradarbiavimą su trečiosiomis
šalimis ir konkrečiomis tarptautinėmis organizacijomis, kaip antai
Jungtinių Tautų Europos ekonomine komisija (UNECE), Tarptautine
jūrų organizacija (IMO) ir Tarptautine civilinės aviacijos
organizacija (ICAO), įskaitant apsikeitimą informacija apie mokslo ir
technikos tyrimus bei plėtrą, siekiant pagerinti bazę,
padedančią lengviau sumažinti išmetamų teršalų kiekius.“
Be to, 2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos
priimtų Švaraus oro kokybės dokumentų rinkinyje[7] patvirtintas laivybos
išmetamųjų teršalų poveikis oro kokybei sausumoje ir
tolesnių šiame sektoriuje taikomų priemonių ekonominis
efektyvumas. Laivybos išmetamieji NOx tiesiogiai skatina vidaus ir jūros
vandenų, taip pat sausumos buveinių eutrofikaciją, dėl jo
susidaro sveikatą veikiančių (antrinių) kietųjų
dalelių. Taigi, jei šio šaltinio klausimas nebūtų
išspręstas, pablogėtų Baltijos ir Šiaurės jūrų
pakrantės valstybių galimybės įvykdyti Vandens politikos
pagrindų direktyvoje (2000/60/EB)[8],
Jūrų strategijos pagrindų direktyvoje (2008/56/EB)[9], Buveinių
direktyvoje (92/43/EEB)[10]
ir Laukinių paukščių apsaugos direktyvoje (79/409/EEB)[11] nustatytą uždavinį
mažinti neigiamą, įskaitant eutrofikacijos, poveikį vandens ir
sausumos ekosistemoms. Be to, tai pablogintų galimybes pasiekti Aplinkos
oro kokybės direktyvoje (2008/50/EB) žmonių sveikatos apsaugai
nustatytas kietųjų dalelių KD10 ir KD 2,5
ribines vertes.
Išmetamųjų NOx III lygio standartai –
svarstomas šios priemonės klausimas – niekada nebuvo konkrečių
Sąjungos teisės aktų dalykas, tačiau laikoma, kad dabar
Tarptautinės jūrų organizacijos pagal MARPOL VI priedą (iš
dalies pakeistą 2008 m.) vykdomas jų reguliavimas yra
būtinas ir dera su bendrai sutartais ES politikos uždaviniais.
Atidėjus standartų taikymo datą, valstybėms narėms
būtų, visų pirma, apribotos galimybės NOx kiekio
kontrolės rajonais naudotis siekiant spręsti oro taršos ir jo
poveikio klausimus.
Tarybos sprendimas
Poziciją, kurios ES laikysis posėdyje,
dera teisiškai grįsti SESV 218 straipsnio 9 dalimi, nes ji yra susijusi su
teisinę galią turinčiais aktais. 66-ojo Jūrų aplinkos
apsaugos komiteto posėdžio sprendimas dėl išmetamųjų NOx
III lygio standartų įsigaliojimo datos bus teisiškai privalomas, nes
juo bus nustatyta data, nuo kurios išmetamųjų NOx III lygio
standartai teritorijose, laikomose NOx kiekio kontrolės rajonais, bus
taikomi visoms Tarptautinės jūrų organizacijos MARPOL VI priedo
šalims.
              Santrauka
Atsižvelgdama į aktualią ES
politiką ir minėtą acquis, Komisija mano, kad su
daliniais pakeitimais, kurie veikiausiai bus priimti 66-ajame Jūrų
aplinkos apsaugos komiteto posėdyje, susijęs klausimas yra svarbus
ES, todėl reikia priimti bendrą ES poziciją, kurios
Jūrų aplinkos apsaugos komiteto posėdyje Sąjungos
interesais laikysis visos valstybės narės.
4.           IŠVADA
Todėl Komisija siūlo Tarybos
sprendimą dėl Europos Sąjungos vardu priimtinos pozicijos
pirmiau 2.1 punkte nurodytais pakeitimų klausimais, kurios reikia laikytis
66-ajame Jūrų aplinkos apsaugos komiteto posėdyje.
2014/0042 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS SPRENDIMAS
dėl pozicijos, kurios Europos
Sąjungos vardu reikia laikytis 66-ajame Tarptautinės jūrų
organizacijos Jūrų aplinkos apsaugos komiteto posėdyje
Tarptautinės konvencijos dėl taršos iš laivų prevencijos
(MARPOL) VI priedo pakeitimų, susijusių su išmetamųjų NOx
III lygio standartų taikymo atidėjimu, priėmimo klausimais
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį
ir 218 straipsnio 9 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą,
kadangi:
(1)       2008 m. iš dalies
pakeitus MARPOL VI priedą nustatyta, kad išmetamųjų NOx III
lygio standartai nuo 2016 m. būtų taikomi po pastarosios datos
pastatytiems laivams, plaukiantiems per išmetamų azoto oksidų kiekio
kontrolės rajonus;
(2)       2013 m. gegužės
mėn. Tarptautinės jūrų organizacijos Jūrų
aplinkos apsaugos komitetas savo 65-ajame posėdyje patvirtino MARPOL VI
priedo 13 taisyklės 5.1 punkto pakeitimų projektą. Šie
pakeitimai bus veikiausiai priimti 66-ajame Jūrų aplinkos apsaugos
komiteto posėdyje, įvyksiančiame 2014 m. kovo 31 – balandžio 4 d.;
(3)       MARPOL VI priedo 13
taisyklės 5.1 punkto pakeitimais, susijusiais su išmetamųjų NOx
III lygio standartų taikymo atidėjimu, standartų
įsigaliojimas bus atidėtas penkeriems metams ir jie taps privalomi
praėjus šešiems mėnesiams po to, kai pagal MARPOL 16 straipsnio 2
dalį MARPOL VI priedo šalys pareikš pritariančios pakeitimams;
(4)       aplinkos apsauga
(pasiūlytų pakeitimų dalykas) iš esmės reguliuojama
Sąjungos teisės aktais. Savo kompetencija ES aktyviai naudojasi oro
ir vandens politikos srityse, tiek priimdama teisės aktus, tiek derindama
politikos tikslus. Galiojantys teisės aktai aprėpia daug
teršalų, įskaitant azoto oksidus (NOx), taip pat daug taršos
šaltinių, įskaitant visų rūšių transportą.
Direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos
srityje pagrindus[12],
Direktyva 2008/56/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos
politikos srityje pagrindus[13],
Direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės
faunos bei floros apsaugos[14]
ir Direktyva 79/409/EEB dėl laukinių paukščių apsaugos[15] nustatytas uždavinys
riboti neigiamą poveikį, įskaitant eutrofikaciją, vandens
ir sausumos ekosistemoms, kurio vieni iš pagrindinių veiksnių yra
NOx. Direktyva 2008/50/EB dėl aplinkos oro kokybės ir švaresnio oro
Europoje[16]
nustatytos kietųjų dalelių ir ozono – jo pirmtakai yra NOx –
ribinės ir siektinos vertės;
(5)       pagal Direktyvą 2001/81/EB
dėl tam tikrų atmosferos teršalų išmetimo nacionalinių
ribų[17]
reikalaujama, kad būtų nustatytas jūrų transporto
išmetamųjų teršalų kiekis ir teikiamos jo ataskaitos,
tačiau pripažįstama, kad tarptautinės jūrų (išskyrus
vidaus vandenų) laivybos išmetamieji teršalai yra Tarptautinės
jūrų organizacijos sprendžiamas klausimas;
(6)       pagal Direktyvos 2001/81/EB 11
straipsnį, taikomą drauge su tos direktyvos 1 straipsniu, Komisija ir
valstybės narės turi vykdyti tarptautinį bendradarbiavimą,
kad sumažintų tam tikrų išmetamųjų atmosferos teršalų,
įskaitant NOx, kiekius;
(7)       atsižvelgiant į
bendruosius sutartos ES politikos tikslus ir į acquis,
išmetamųjų NOx III lygio standartų taikymo atidėjimas,
kuris veikiausiai bus priimtas 66-ajame Jūrų aplinkos apsaugos
komiteto posėdyje, yra svarbus ES, todėl reikia priimti bendrą
ES poziciją, kurios Jūrų aplinkos apsaugos komiteto
posėdyje Sąjungos interesais laikysis visos valstybės narės;
(8)       Sąjunga nėra nei
Tarptautinės jūrų organizacijos narė, nei atitinkamų
konvencijų ir kodeksų susitariančioji šalis. Kad Sąjungos
interesais veikdamos valstybės narės pareikštų toliau
pateiktą poziciją, Tarybai būtina jas tam įgalioti,
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
1.           Sąjungos pozicija 66-ajame
Tarptautinės jūrų organizacijos Jūrų aplinkos apsaugos
komiteto posėdyje yra nepritarti MARPOL VI priedo 13 taisyklės 5.1
punkto pakeitimų, pateiktų Tarptautinės jūrų
organizacijos dokumento MEPC 65/22 12 straipsnyje, priėmimui.
2.           1 dalyje pateiktą
Sąjungos poziciją pareiškia valstybės narės, kurios yra
Tarptautinės jūrų organizacijos narės, bendrai veikdamos
Sąjungos interesais.
3.           Nedideliems šios pozicijos
pakeitimams galima pritarti nereikalaujant keisti pozicijos.
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas valstybėms
narėms.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               KOM(2005) 446 galutinis.
[2]               OL L 242, 2002 9 10, p. 1.
[3]               Bendroji Sąjungos aplinkosaugos veiksmų
programa „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“, COM(2012) 710 final.
[4]               COM(2013) 918 final.
[5]               OL L 309, 2001 11 27, p. 22.
[6]               OL L 152, 2008 6 11, p. 1.
[7]               Visi aktualūs dokumentai pateikti
http://ec.europa.eu/environment/air/clean_air_policy.htm.
[8]               OL L 327, 2000 12 22, p. 1.
[9]               OL L 164, 2008 6 25, p. 19.
[10]             OL L 206, 1992 7 22, p. 7.
[11]             OL 103, 1979 4 25, p. 1.
[12]             OL L 327, 2000 12 22, p. 1.
[13]             OL L 164, 2008 6 25. p. 19.
[14]             OL L 206, 1992 7 22, p. 7.
[15]             OL L 103, 1979 4 25, p. 1.
[16]             OL L 152, 2008 6 11, p. 1.
[17]             OL L 309, 2001 11 27, p. 22.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52005PC0704

Pasiūlymas Tarybos sprendimas leidžiantis Lietuvai taikyti priemonę, nukrypstančią nuo Šeštosios Tarybos direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo 21 straipsnio  /* KOM/2005/0704 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 10.1.2006KOM(2005) 704 galutinisPasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASleidžiantis Lietuvai taikyti priemonę, nukrypstančią nuo Šeštosios Tarybos direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo 21 straipsnio(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS |Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Pagal 1977 m. gegužės 17 d. Šeštosios Tarybos direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo – Bendra pridėtinės vertės mokesčio sistema: vienodas vertinimo pagrindas 27 straipsnio 1 dalį Taryba, Komisijos pasiūlymu, vieningai gali leisti bet kuriai valstybei narei imtis specialių priemonių, nukrypstant nuo tos direktyvos nuostatų, kad būtų supaprastinta mokesčių taikymo tvarka arba užkirstas kelias tam tikriems mokesčių slėpimo arba vengimo atvejams. Laišku, kurį Komisijos generalinis sekretoriatas užregistravo 2005 m. birželio 28 d., Lietuvos Respublika paprašė leisti nustatyti priemones, nukrypstančias nuo Direktyvos 77/388/EEB 21 straipsnio. Laikydamasi direktyvos 77/388/EEB 27 straipsnio 2 dalies, Komisija 2005 m. rugpjūčio 22 d. laišku informavo kitas valstybes nares apie Lietuvos prašymą. 2005 m. rugpjūčio 23 d. laišku Komisija pranešė Lietuvai, kad turi visą informaciją, kuri, Komisijos nuomone, yra būtina prašymui įvertinti. |Bendrosios aplinkybės Direktyvos 77/388/EEB 21 straipsnio 1 dalyje, kaip ji išdėstyta minėtos direktyvos 28g straipsnyje, nustatyta, kad paprastai pagal vidaus sistemą pridėtinės vertės mokestį (PVM) privalo sumokėti apmokestinamasis asmuo, tiekiantis prekes ar teikiantis paslaugas. Lietuvos Vyriausybė norėtų taikyti atvirkštinio mokesčio procedūrą, pagal kurią apmokestinamasis asmuo, kuriam yra tiekiamos prekės arba teikiamos paslaugos, tampa atsakingu už PVM mokėjimą toliau išvardytais atvejais: – prekių tiekimas arba paslaugų teikimas, vykdomas apmokestinamojo asmens, dėl kurio pradėta nemokumo procedūra arba restruktūrizavimo procedūra, kuriai taikoma teisminė priežiūra; – apmokestinamojo asmens vykdomas medienos tiekimas; – apmokestinamojo asmens vykdomas juodųjų metalų atliekų ir laužo, likučių ir kitų perdirbamų medžiagų, kurias sudaro juodieji ir spalvotieji metalai, tiekimas; – subrangovo atliekami statybos darbai generaliniam rangovui, kitam subrangovui arba bendrovei, vykdančiai savo statybos darbus. Kalbant apie apmokestinamųjų asmenų, dėl kurių pradėta nemokumo procedūra arba restruktūrizavimo procedūra, kuriai taikoma teisminė priežiūra, vykdomą prekių tiekimą arba paslaugų teikimą, dažnai jie neturi galimybės arba neketina pervesti kompetentingosioms institucijoms PVM, kurį gavo tiekdami prekes arba teikdami paslaugas. Kita vertus, pirkėjas, kuris paprastai yra reikalavimus vykdantis prekybininkas, gali atskaityti sumokėtą PVM. Lietuvos medienos sektoriuje egzistuoja didelė mokesčių slėpimo ir vengimo rizika. Sektoriuje dirba nemažai prekybininkų, dažnai smulkių perpardavėjų ir tarpininkų, kurie neretai dingsta nesumokėję mokesčių, kuriuos buvo nurodę klientams pateikiamose sąskaitose. Todėl Lietuvos Vyriausybė mano, kad yra svarbu taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą visuose medienos tiekimo tarp apmokestinamųjų asmenų etapuose. Panaši padėtis yra atliekų sektoriuje, kai dažnai nebeįmanoma surasti ūkio subjektų, besiverčiančių atliekų surinkimu, rūšiavimu ir priminiu perdirbimu. Tokio pobūdžio problemos taip pat pastebimos statybos sektoriuje, ypač kai statybos darbus vykdo subrangovai, kurie galiausiai nesumoka mokesčių. Prašomą priemonę bus leista taikyti iki 2009 m. gruodžio 31 d. Tačiau reikėtų atsižvelgti į tai, kad 2005 m. kovo 16 d. Komisija pateikė direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvos 77/388/EEB nuostatas, susijusias su tam tikromis priemonėmis, kuriomis siekiama supaprastinti PVM taikymo tvarką ir padėti užkirsti kelią mokesčių slėpimui ir vengimui, bei panaikinančios tam tikrus sprendimus, kuriais suteikiama teisė taikyti leidžiančias nukrypti nuostatas (pagal 27 straipsnį leidžiančių nukrypti nuostatų racionalizavimas), pasiūlymą. Šiame pasiūlyme, be kitų klausimų, numatytas atvirkštinio mokesčio mechanizmo taikymas tam tikrais atvejais. Kalbant apie tas leidžiančios nukrypti nuostatos dalis, kurios bus racionalizuojamos, įsigaliojus minėtai direktyvai leidžianti nukrypti nuostata neteks galios. |Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos Kitoms valstybėms narėms buvo suteiktos panašios leidžiančios nukrypti nuostatos, susijusios su Direktyvos 77/388/EEB 21 straipsniu. |Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |Netaikoma. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |Išorės ekspertų pagalba buvo nereikalinga. |Poveikio vertinimas Sprendimo pasiūlymu siekiama supaprastinti apmokestinimo tvarką ir kovoti su galimu PVM slėpimu ir vengimu, todėl jis gali turėti teigiamą poveikį ekonomikai. Poveikis bet kuriuo atveju bus ribotas dėl siauros leidžiančios nukrypti nuostatos taikymo srities. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |Siūlomų veiksmų santrauka Leidimas Lietuvai taikyti priemonę, nukrypstančią nuo Šeštosios Tarybos direktyvos 77/388/EEB 21 straipsnio, dėl atvirkštinio mokesčio mechanizmo naudojimo tais atvejais, kai pradėta nemokumo procedūra, restruktūrizavimo procedūra, kuriai taikoma teisminė priežiūra, taip pat medienos tiekimo ir tam tikrais atliekų tiekimo bei statybos darbų atvejais. |Teisinis pagrindas 1977 m. gegužės 17 d. Šeštosios Tarybos direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo – Bendra pridėtinės vertės mokesčio sistema: vienodas vertinimo pagrindas 27 straipsnio 1 dalis. |Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytos(-ų) priežasties(-čių). |Šis sprendimas suteikia leidimą valstybei narei jos pačios prašymu ir nėra privalomas. |Atsižvelgiant į ribotą šios leidžiančios nukrypti nuostatos taikymo sritį, speciali priemonė yra proporcinga siekiamam tikslui. |Priemonės pasirinkimas |Siūlomos priemonės: kitos. |Kitos priemonės yra laikomos netinkamomis dėl šios(-ų) priežasties(-čių). Pagal Šeštosios Tarybos direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo 27 straipsnį galimas tik Tarybos sprendimas. |POVEIKIS BIUDžETUI |Pasiūlymas neturi jokio poveikio Bendrijos biudžetui. |PAPILDOMA INFORMACIJA |Persvarstymo, keitimo, laikino galiojimo sąlyga |Pasiūlyme pateikiama laikino galiojimo sąlyga. |1.  PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASleidžiantis Lietuvai taikyti priemonę, nukrypstančią nuo Šeštosios Tarybos direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo 21 straipsnio (Tik tekstas lietuvių kalba yra autentiškas)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1977 m. gegužės 17 d. Šeštąją Tarybos direktyvą 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo – Bendra pridėtinės vertės mokesčio sistema: vienodas vertinimo pagrindas[1], ypač į jos 27 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:2.  Pagal Direktyvos 77/388/EEB 27 straipsnio 1 dalį Taryba, Komisijos pasiūlymu, vieningai gali leisti bet kuriai valstybei narei imtis specialių priemonių, nukrypstant nuo tos direktyvos nuostatų, kad būtų supaprastinta mokesčių taikymo tvarka arba užkirstas kelias tam tikriems mokesčių slėpimo ar vengimo atvejams.3.  Laišku, kurį Komisijos generalinis sekretoriatas užregistravo 2005 m. birželio 28 d., Lietuva paprašė leisti nustatyti priemones, nukrypstančias nuo Direktyvos 77/388/EEB 21 straipsnio.4.  Laikydamasi direktyvos 77/388/EEB 27 straipsnio 2 dalies, Komisija 2005 m. rugpjūčio 22 d. laišku informavo kitas valstybes nares apie Lietuvos prašymą. 2005 m. rugpjūčio 23 d. laišku Komisija pranešė Lietuvai, kad turi visą informaciją, kuri, Komisijos nuomone, yra būtina prašymui įvertinti.5.  Direktyvos 77/388/EEB 21 straipsnio 1 dalyje, kaip ji išdėstyta minėtos direktyvos 28g straipsnyje, nustatyta, kad paprastai pagal vidaus sistemą pridėtinės vertės mokestį (PVM) privalo sumokėti apmokestinamasis asmuo, tiekiantis prekes arba teikiantis paslaugas.6.  Lietuvos prašoma leidžiančia nukrypti nuostata siekiama, kad esant tam tikroms sąlygoms prekių arba paslaugų gavėjas būtų atsakingas už PVM, mokėtiną už apmokestinamųjų asmenų, dėl kurių pradėta nemokumo procedūra arba restruktūrizavimo procedūra, kuriai taikoma teisminė priežiūra, tiekiamas prekes arba teikiamas paslaugas, medienos sandorius, juodųjų arba spalvotųjų metalų atliekų tiekimą bei statybos darbų paslaugas.7.  Dažnai apmokestinamieji asmenys, dėl kurių pradėta nemokumo procedūra arba restruktūrizavimo procedūra, kuriai taikoma teisminė priežiūra, dėl finansinių sunkumų negali sumokėti sąskaitose nurodyto PVM, kuris taikomas jų tiekiamoms prekėms arba teikiamoms paslaugoms. Tačiau gavėjas gali atskaityti PVM, net jei jo nesumokėjo tiekėjas.8.  Lietuvos medienos rinkoje susiduriama su problemomis dėl rinkos pobūdžio ir joje veikiančių įmonių. Rinkoje dominuoja mažos vietos bendrovės, dažnai perpardavėjai arba tarpininkai, kuriuos mokesčių institucijoms yra sunku kontroliuoti. Dažniausiai mokesčių išvengiama tokiu būdu: įmonė pateikia sąskaitą faktūrą už prekes ir nesumokėjusi mokesčių dingsta, tačiau ji palieka klientui galiojančią sąskaitą faktūrą, suteikiančią teisę atskaityti mokesčius.9.  Su panašiomis problemomis, kai nesumokamas sąskaitoje nurodytas PVM, susiduriama Lietuvos juodųjų ir spalvotųjų metalų atliekų perdirbimo sektoriuje.10.  Panašių problemų pasitaiko Lietuvos statybos sektoriuje, ypač dėl PVM, kurį sąskaitose nurodo vėliau dingstantys subrangovai.11.  Sudarydama sąlygas pirmiau minėtais atvejais prekių arba paslaugų gavėją paskirti atsakingu už PVM sumokėjimą, leidžianti nukrypti nuostata leidžia pašalinti sunkumus, dėl kurių daromas neigiamas poveikis valstybės finansams, ir neturi poveikio mokėtinai mokesčio sumai. Tai supaprastina mokesčių institucijų darbą renkant mokesčius ir užkertant kelią tam tikroms mokesčių slėpimo ir vengimo formoms.12.  Ši priemonė yra proporcinga siekiamiems tikslams, nes ji nenumatyta taikyti bendrai, o tik konkrečioms operacijoms ir sektoriams, kurie kelia nemažai problemų, susijusių su mokesčių rinkimu ir mokesčių slėpimu bei vengimu.13.  Kitoms valstybės narėms buvo suteiktos panašios leidžiančios nukrypti nuostatos, kurios pasirodė veiksmingos.14.  Leidimas turėtų galioti iki 2009 m. gruodžio 31 d., kad, atsižvelgiant į iki minėtos datos sukauptą patirtį, būtų galima įvertinti, ar tebėra pagrįstas leidžiančios nukrypti nuostatos taikymas. Tačiau 2005 m. kovo 16 d. Komisija pasiūlė Direktyvą, kuria racionalizuojamos kai kurios pagal Direktyvos 77/388/EEB[2] 27 straipsnį leidžiančios nukrypti nuostatos. Todėl, kol įsigalios ši direktyva, būtina apriboti tų sprendimo dalių, kurios įtrauktos į pasiūlymą, taikymo laikotarpį.15.  Leidžianti nukrypti nuostata neturi neigiamo poveikio Bendrijos nuosaviems ištekliams, kuriuos sudaro surenkamas PVM,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisNukrypstant nuo Šeštosios Tarybos direktyvos 77/388 21 straipsnio 1 dalies a punkto, kaip jis išdėstytas minėtos direktyvos 28g straipsnyje, Lietuvai leidžiama paskirti apmokestinamąjį asmenį, kuriam yra tiekiamos prekės arba teikiamos paslaugos, išvardytos 2 straipsnyje, atsakingu už PVM mokėjimą asmeniu.2 straipsnisTiekiamų prekių arba teikiamų paslaugų gavėjas gali būti paskirtas už PVM mokėjimą atsakingu asmeniu toliau nurodytais atvejais:16.  – prekių tiekimas arba paslaugų teikimas, vykdomas apmokestinamojo asmens, dėl kurio pradėta nemokumo procedūra arba restruktūrizavimo procedūra, kuriai taikoma teisminė priežiūra;17.  medienos tiekimas;18.  – juodųjų metalų atliekų ir laužo, likučių ir kitų perdirbamų medžiagų, kurias sudaro juodieji ir spalvotieji metalai, tiekimas;19.  – subrangovo atliekami statybos darbai generaliniam rangovui, kitam subrangovui arba bendrovei, vykdančiai savo statybos darbus.3 straipsnisPagal 1 straipsnį suteikto leidimo galiojimas baigiasi 2009 m. gruodžio 31 d. Tačiau 2 straipsnio 1, 3 arba 4 dalys nustos galioti įsigaliojus direktyvai, racionalizuojančiai pagal Direktyvos 77/388/EEB 27 straipsnį leidžiančias nukrypti nuostatas ir numatančiai specialią PVM taikymo tame sektoriuje tvarką, jei minėta direktyva įsigalios iki 2009 m. gruodžio 31 d.4 straipsnisŠis sprendimas skirtas Lietuvos Respublikai.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas [1] OL L 145, 1977 6 13, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/66/EB (OL L 168, 2004 5 1, p. 35).[2] OL C 125, 2005 5 24, p. 12. KOM(2005)89.


title: Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito Kipre

text:
     LT

LT        LT
 ---pagebreak---      EUROPOS KOMISIJA

                                   Briuselis, 2010.6.15
                                   SEK(2010) 740 galutinis

                      Pasiūlymas

             TARYBOS SPRENDIMAS

             dėl perviršinio deficito Kipre

LT                                                           LT
 ---pagebreak---                                  AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

     1.       STABILUMO IR AUGIMO PAKTO TAIKYMAS DABARTINĖS KRIZĖS METU

     Šiuo metu daugelyje ES šalių valdžios sektoriaus biudžeto deficitas viršija Sutartyje nustatytą
     3 % BVP pamatinę vertę. Dažnai stiprus deficito bei skolos būklės pablogėjimas turi būti
     vertinamas turint omenyje beprecedentę 2008–2009 m. pasaulinę finansų krizę ir ekonomikos
     nuosmukį. Tam įtakos turi keli veiksniai. Pirma, dėl ekonomikos nuosmukio mažėja
     mokestinės pajamos ir didėja socialinių išmokų išlaidos (pvz., bedarbių pašalpos). Antra,
     pripažindama, kad biudžeto politika dabartinėje ypatingoje ekonominėje situacijoje vaidina
     svarbų vaidmenį, 2008 m. lapkričio mėn. Europos ekonomikos atkūrimo plane (EEAP), kurį
     gruodžio mėn. patvirtino Europos Vadovų Taryba, Komisija paragino imtis fiskalinių
     skatinamųjų priemonių. Plane numatyta, kad skatinamosios priemonės turi būti taikomos
     laiku, jos turi būti tikslinės, laikinos ir skirtingos įvairiose valstybėse narėse, atsižvelgiant į
     skirtingą šalių būklę valstybės finansų tvarumo ir konkurencingumo požiūriu, o pagerėjus
     ekonomikos sąlygoms jos turi būti panaikintos. Galiausiai kelios šalys ėmėsi priemonių
     finansų sektoriui stabilizuoti; kai kurios iš šių priemonių turėjo įtakos skolos būklei arba kelia
     didesnio deficito ir skolos riziką ateityje, nors tam tikras vyriausybės suteiktos paramos
     išlaidas ateityje būtų galima susigrąžinti.

     Pagal Stabilumo ir augimo paktą Komisija turi pradėti perviršinio deficito procedūrą (PDP),
     kai valstybės narės deficitas viršija 3 % BVP pamatinę vertę. Stabilumo ir augimo pakto
     2005 m. pakeitimais siekta užtikrinti, kad visuose perviršinio deficito procedūros etapuose
     būtų visų pirma atsižvelgiama į ekonomikos ir biudžeto aplinkybes. Taip Stabilumo ir augimo
     pakte numatyta struktūra, kuria palaikoma vyriausybės politika, skirta, atsižvelgiant į
     ekonominę padėtį, greitai atkurti patikimą biudžeto būklę, ir taip užtikrinamas ilgalaikis
     valstybės finansų tvarumas.

     2.       ANKSTESNI PERVIRŠINIO DEFICITO PROCEDŪROS VEIKSMAI

     Perviršinio deficito procedūra (PDP) nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo
     126 straipsnyje. Ši procedūra išaiškinta Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio
     deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo1, kuris yra Stabilumo ir
     augimo pakto sudedamoji dalis.

     Pagal Sutarties 126 straipsnio 2 dalį Komisija turi stebėti, kaip laikomasi biudžetinės
     drausmės pagal šiuos du kriterijus: a) ar planuojamo arba faktinio valstybės biudžeto deficito
     ir bendrojo vidaus produkto (BVP) santykis viršija 3 % pamatinę vertę (išskyrus atvejus, kai
     tas santykis smarkiai ir nuolat mažėjo ir pasiekė lygį, artimą pamatinei vertei; arba pamatinės
     vertės perviršis yra tik išimtinis ir laikinas, o santykis lieka artimas pamatinei vertei); ir b) ar
     valstybės skolos santykis su BVP viršija 60 % pamatinę vertę (išskyrus atvejus, kai tas
     santykis pakankamai mažėja ir tinkamu tempu artėja prie pamatinės vertės).

     1
            OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Pranešime taip pat atsižvelgiama į 2009 m. lapkričio 10 d. ECOFIN tarybos
            patvirtintas „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygas bei stabilumo ir konvergencijos
            programų       formos    ir   turinio    gaires“,     su    jomis    galima     susipažinti  adresu
            http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm.

LT                                                      2                                                         LT
 ---pagebreak---      126 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad, valstybei narei nevykdant reikalavimų pagal vieną ar
     abu šiuos kriterijus, Komisija turi parengti pranešimą. Šiame pranešime taip pat turi būti
     „atsižvelgiama, ar bendrojo šalies biudžeto deficitas yra didesnis už valstybės investicijų
     išlaidas, be to, įvertinami ir kiti svarbūs veiksniai, įskaitant valstybės narės vidutinės trukmės
     ekonomikos ir biudžeto būklę“.

     Remdamasi duomenimis, kuriuos 2010 m. kovo mėn. pateikė Kipro valdžios institucijos2, ir
     atsižvelgdama į 2010 m. Komisijos tarnybų pavasario prognozę, 2010 m. gegužės 12 d.
     Komisija priėmė pranešimą dėl Kipro pagal Sutarties 104 straipsnio 3 dalį3.

     Po to 2010 m. gegužės 27 d. pagal 126 straipsnio 4 dalį Ekonomikos ir finansų komitetas
     parengė nuomonę apie Komisijos pranešimą.

     3.       PERVIRŠINIO DEFICITO SUSIDARYMAS

     Remiantis 2010 m. balandžio mėn. Kipro valdžios institucijų pateiktais duomenimis, 2009 m.
     valdžios sektoriaus deficitas Kipre siekė 6,1 % BVP, taigi, viršijo 3 % BVP pamatinę vertę.
     Komisijos pranešime pagal 126 straipsnio 3 dalį laikoma, kad deficitas nebuvo artimas 3 %
     BVP pamatinei vertei ir kad pamatinės vertės viršijimas gali būti laikomas išimtiniu, kaip
     apibrėžta Sutartyje ir Stabilumo ir augimo pakte. Visų pirma, jis susidarė dėl didelio
     ekonomikos nuosmukio, kaip apibrėžta Sutartyje bei Stabilumo ir augimo pakte. Pagal
     Komisijos tarnybų 2010 m. pavasario prognozę numatoma, kad realusis BVP Kipre toliau
     mažės, nors šiek tiek mažiau, beveik ½ % 2010 m., palyginti su 1¾ % 2009 m. Tačiau
     numatomas pamatinės vertės viršijimas negali būti laikomas laikinu. Pagal Komisijos tarnybų
     2010 m. pavasario prognozę numatoma, kad 2011 m. biudžeto deficitas sudarys maždaug
     7¾ % BVP, jei politika nesikeis. Sutartyje nustatytas deficito kriterijus nėra įvykdytas.

     Remiantis 2010 m. balandžio mėn. Kipro valdžios institucijų pateiktais duomenimis, bendroji
     valdžios sektoriaus skola išlieka mažesnė už 60 % BVP pamatinę vertę ir 2009 m. sudarė
     56,2 % BVP. Kipras pranešė apie 2010 m. planuojamą 62 % BVP dydžio skolą, viršijančią
     60 % BVP Sutartyje nustatytą pamatinę vertę. Komisijos tarnybų 2010 m. pavasario
     prognozėje numatoma, kad 2010 m. skola išaugs iki 62,3 % BVP, o 2011 m. – iki 67,6 % dėl
     pablogėjusio pirminio balanso. Atsižvelgiant į šias tendencijas, negalima laikyti, kad skolos
     santykis pakankamai mažėja ir tinkamu tempu artėja prie pamatinės vertės, kaip apibrėžta
     Sutartyje ir Stabilumo ir augimo pakte. Sutartyje nustatytas skolos kriterijus nėra įvykdytas.

     Pagal Sutarties ir Stabilumo ir augimo pakto nuostatas Komisija pranešime taip pat nagrinėjo
     svarbius veiksnius. Pagal Stabilumo ir augimo paktą, priimant sprendimą dėl perviršinio
     deficito, į juos galima atsižvelgti tik tuomet, jei deficitas atitinka dvigubą artumo pamatinei
     vertei ir laikinumo sąlygą. Kipro atveju dviguba sąlyga nėra įvykdyta. Svarbūs veiksniai patys
     savaime šiuo atveju iš esmės yra nevienareikšmiai.

     2
            Pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 479/2009 valstybės narės du kartus per metus turi teikti Komisijai
            savo planuojamų bei faktinių valdžios sektoriaus deficito ir skolos lygių ataskaitas. Paskutinis Kipro
            pranešimas pateiktas tinklavietėje
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_
            notification_tables.
     3
            Visi su PDP susiję Kiprui skirti dokumentai pateikti tinklavietėje
            http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.

LT                                                        3                                                            LT
 ---pagebreak---      Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonė pagal Sutarties 126 straipsnio 4 dalį atitinka
     Komisijos pranešime pagal 126 straipsnio 3 dalį pateiktą vertinimą.

     Atsižvelgdama į savo pranešimą pagal 126 straipsnio 3 dalį ir Ekonomikos ir finansų komiteto
     nuomonę pagal 126 straipsnio 4 dalį, Komisija laikosi nuomonės, kad Kipre yra susidaręs
     perviršinis deficitas. Pagal 126 straipsnio 5 dalį ši Komisijos nuomonė, priimta [2010 m.
     birželio 15 d.], yra skirta Tarybai. Komisija siūlo Tarybai priimti atitinkamą sprendimą
     remiantis 126 straipsnio 6 dalimi. Be to, Komisija teikia Tarybai rekomendaciją dėl Tarybos
     rekomendacijos Kiprui pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį siekiant ištaisyti perviršinio
     deficito padėtį.

     4.       REKOMENDACIJOS DĖL PERVIRŠINIO DEFICITO PADĖTIES IŠTAISYMO

     Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4 dalį Tarybos rekomendacijoje
     pagal 126 straipsnio 7 dalį turi būti nustatytas ne ilgesnis kaip šešių mėnesių laikotarpis, per
     kurį atitinkama valstybė narė turi imtis veiksmingų priemonių perviršiniam deficitui ištaisyti,
     ir terminas, per kurį reikia ištaisyti perviršinį deficitą, o „ištaisymas turėtų būti užbaigtas per
     metus nuo tokio deficito nustatymo, nebent atsirastų ypatingų aplinkybių“. Reglamento 2
     straipsnio 6 dalyje nustatyta, kad sprendžiant, ar egzistuoja ypatingos aplinkybės, reikia
     atsižvelgti į svarbius veiksnius, aptartus Komisijos pranešime pagal Sutarties 126 straipsnio 3
     dalį. Reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad rekomendacijoje Taryba nurodo, kad,
     „siekiant ištaisyti perviršinį deficitą per rekomendacijoje nustatytą terminą, valstybė narė turi
     pasiekti minimalų metinį kiekvienam ciklui pritaikyto balanso pagerėjimą, kurio etalonas būtų
     ne mažiau kaip 0,5 % BVP, atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones“.

     Atsižvelgiant į tai, kad dėl 2005 m. Stabilumo ir augimo pakto reformos galimas lankstesnis
     PDP taikymas, laikoma, kad Kipro atveju egzistuoja ypatingos aplinkybės. 2009 m. pirmą
     kartą per 35 metus ekonominė veikla susitraukė 1¾ %. Ekonomikos nuosmukis rodė smarkų
     vidaus paklausos sumažėjimą ir nepalankią išorės aplinką. Visų pirma dėl didelio namų ūkių
     įsiskolinimo ir griežtesnių skolinimo sąlygų, darbo rinkos perspektyvų blogėjimo ir neigiamo
     pasitikėjimo sumažėjo privatus vartojimas. Tuo pat metu sumažėjus būsto paklausai iš
     užsienio, esant nedideliam pajėgumų panaudojimo lygiui ir vykstant įmonių balanso
     restruktūrizavimui, įvyko didelė korekcija investicijų srityje. Be to, prekių ir paslaugų, ypač
     turizmo, eksportas dėl finansų krizės ir pasaulio ekonominės veiklos sulėtėjimo, visų pirma,
     dėl daug prastesnių pagrindinių prekybos partnerių (euro zonos, Jungtinės Karalystės,
     Rusijos) augimo perspektyvų, staiga sumažėjo. 2009 m. deficitą lėmė tiek ekonomikos
     nuosmukis, tiek skatinamosios priemonės, kurių ėmėsi Kipro valdžios institucijos,
     laikydamosi EEAP.

     Atsižvelgiant į tai, tikslinga numatyti perviršinio deficito padėties ištaisymą per vidutinės
     trukmės laikotarpį iki 2012 m. termino. Pripažindamos, kad Kipro biudžeto būklė 2009 m.
     pablogėjo dėl priemonių, kurių imtasi reaguojant į krizę ir kurios sudarė apie 1½ % BVP per
     metus 2009 ir 2010 m. ir buvo tinkamas atsakas pagal Europos ekonomikos atkūrimo planą, ir
     dėl nevaržomo savaiminių stabilizatorių veikimo, Kipro valdžios institucijos 2010 m. turėtų
     stiprinti fiskalinę strategiją dabartinėms išlaidoms valdyti skirtomis priemonėmis. Visų pirma,
     atsižvelgiant į vidaus ir išorės ekonominį disbalansą, kad koregavimas būtų patikimas ir
     tvarus, reikėtų, kad Kipro valdžios institucijos 2010–2012 m. laikotarpiu užtikrintų 1¾
     procentinių punktų BVP vidutinį metinį struktūrinį koregavimą. Tam taip pat reikėtų, kad
     Kipro valdžios institucijos nurodytų priemonės, kurios yra būtinos perviršiniam deficitui
     ištaisyti iki 2012 m., greitam bendrosios skolos santykio sumažinimui iki mažesnio už

LT                                                   4                                                     LT
 ---pagebreak---      pamatinę vertę užtikrinti ir deficito mažinimui paspartinti, jei ekonomikos ir biudžeto sąlygos
     būtų geresnės negu šiuo metu tikimasi. Tokiomis aplinkybėmis labai svarbu laiku įgyvendinti
     vidutinės trukmės biudžeto struktūrą siekiant sėkmingos ir ilgalaikės valstybės finansų
     konsolidacijos. Be to, turint omenyje tai, kad ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis
     biudžetui Kipre yra gerokai didesnis už ES vidurkį, daugiausia dėl santykinai didelio pensijų
     išlaidų padidėjimo, reikalingos priemonės ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui didinti.

     Siekiant vykdyti griežtesnę priežiūrą pagal PDP, kuri būtina dar ir dėl perviršinio deficito
     ištaisymo termino, reikės reguliariai ir laiku stebėti pažangą, padarytą įgyvendinant fiskalinio
     konsolidavimo strategiją, kad perviršinis deficitas būtų ištaisytas. Todėl būsimose atnaujintose
     Kipro stabilumo programose šiam klausimui galėtų būti skirtas atskiras skyrius.

                     Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas
                                                                  2007   2008     2009     2010     2011    2012       2013
                                                                                Nėra       Nėra
                                          2010 m. pavasario
                 Realusis BVP                                                                               duom       duom
                                               COM
                 (pokytis, %)                                     5,1     3,6      -1,7     -0,4     1,3     enų        enų
                                          balandžio mėn. SP       5,1     3,6      -1,7      0,5     1,5     3,0        3,2
                                                                                Nėra       Nėra
                                          2010 m. pavasario
                                                                                duom       duom
          Gamybos apimties atotrūkis1          COM2
                                                                  2,4     3,4      -0,7     -2,1    -1,6     enų        enų
            (% potencialiojo BVP)
                                         2010 balandžio mėn.
                                                                  1,9     2,9      -1,3     -2,4    -2,5     -1,6      -0,5
                                                 SP3
                                                                                Nėra       Nėra
                                          2010 m. pavasario
                                                                                duom       duom
          Valdžios sektoriaus balansas         COM
                                                                  3,4     0,9      -6,1     -7,1    -7,7     enų        enų
                   (% BVP)
                                          2010 m. balandžio
                                                                  3,4     0,9      -6,1     -6,0    -4,5     -3,4      -2,5
                                              mėn. SP
                                                                                Nėra       Nėra
                                          2010 m. pavasario
                                                                                duom       duom
               Pirminis balansas               COM
                                                                  6,4     3,7      -3,6     -4,4    -4,8     enų        enų
                   (% BVP)
                                          2010 m. balandžio
                                                                  6,4     3,7      -3,6     -3,7    -2,1     -1,0      0,1
                                              mėn. SP
                                                                                Nėra       Nėra
                                          2010 m. pavasario
           Pagal ciklą pakoreguotas                                                                         duom       duom
                                               COM
                   balansas1                                      2,5     -0,4     -5,8     -6,3    -7,1     enų        enų
                   (% BVP)                2010 m. balandžio
                                                                  2,6     -0,2     -5,6     -5,2    -3,6     -2,9      -2,3
                                              mėn. SP
                                                                                Nėra       Nėra
                                          2010 m. pavasario
                                   4                                                                        duom       duom
             Struktūrinis balansas             COM
                                                                  2,5     -0,4     -5,8     -6,3    -7,1     enų        enų
                   (% BVP)
                                          2010 m. balandžio
                                                                  2,6     -0,2     -5,6     -5,2    -3,6     -2,9      -2,3
                                              mėn. SP
                                                                                Nėra       Nėra
                                          2010 m. pavasario
          Bendroji valdžios sektoriaus                                                                      duom       duom
                                               COM
                     skola                                        58,3    48,4     56,2    62,3     67,6     enų        enų
                   (% BVP)               2010 balandžio mėn.
                                                                  58,3    48,4     56,2    61,0     63,2     63,1      62,3
                                                 SP5
      Pastabos:
      1
        Programose nurodytas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų
      perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.
      2
        Remiantis potencialaus augimo apskaičiavimais: 2,0 %, 2,8 %, 2,8 %, 2,8 % ir 2,8 % atitinkamai 2009–2013 m.
      laikotarpiu.
      3
        Remiantis potencialaus augimo apskaičiavimais: 2,5 %, 1,6 %, 1,6 %, 2,0 % ir 2,2 % atitinkamai 2009–2013 m.
      laikotarpiu.

LT                                                            5                                                           LT
 ---pagebreak---      4
       Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Vienkartinės ir kitos laikinosios
     priemonės sudaro 0,1 % 2010, 2011 ir 2012 m. (visos mažinančios deficitą) pagal naujausią programą. Į Komisijos
     tarnybų 2010 m. pavasario prognozę neįtraukta jokių vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių.
     5
       Kipras pranešė apie 2010 m. planuojamą 62 % BVP dydžio skolą, viršijančią Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę
     vertę. 2010 m. balandžio mėn. stabilumo programoje numatomas šiek tiek mažesnis skaičius (61 %) ir tolesnis didėjimas
     iki 63,2 % BVP 2011 m.
     Šaltinis:
     stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2010 m. pavasario prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

LT                                                               6                                                                LT
 ---pagebreak---                                                   Pasiūlymas

                                         TARYBOS SPRENDIMAS

                                                   2010.6.15

                                         dėl perviršinio deficito Kipre

     EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

     atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 6 dalį,

     atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą

     atsižvelgdama į Kipro pateiktas pastabas,

     kadangi:

     (1)    Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnį valstybės narės turi vengti
            perviršinio valdžios sektoriaus deficito.

     (2)    Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai –
            priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir smarkiam tvariam augimui,
            leidžiančiam kurti naujas darbo vietas.

     (3)    Pagal Sutarties 126 straipsnyje numatytą perviršinio deficito procedūrą, kuri išaiškinta
            Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros
            įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo4, kuris yra Stabilumo ir augimo pakto
            sudėtinė dalis, pateikiamas sprendimas dėl perviršinio deficito. Prie Sutarties
            pridėtame Protokole dėl perviršinio deficito procedūros nustatomos papildomos
            nuostatos, susijusios su PDP įgyvendinimu. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 479/20095
            nustatytos išsamios taisyklės ir apibrėžtys, susijusios su minėto protokolo nuostatų
            taikymu.

     (4)    Stabilumo ir augimo pakto 2005 m. reforma siekta sustiprinti jo veiksmingumą ir
            ekonominius pagrindus bei užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą. Ja buvo
            siekiama užtikrinti, kad visuose perviršinio deficito procedūros (PDP) etapuose būtų
            visų pirma atsižvelgta į ekonomikos ir biudžeto aplinkybes. Taip Stabilumo ir augimo
            pakte numatyta struktūra, kuria palaikoma vyriausybės politika, skirta greitai grįžti
            prie patikimos biudžeto būklės, atsižvelgiant į ekonominę padėtį.

     (5)    Sutarties 126 straipsnio 5 dalyje reikalaujama, kad Komisija pateiktų Tarybai
            nuomonę, jeigu Komisija mano, kad valstybėje narėje yra susidaręs arba gali

     4
            OL L 209, 1997 8 2, p. 6.
     5
            OL L 145, 2009 6 10, p. 1.

LT                                                     7                                               LT
 ---pagebreak---             susidaryti perviršinis deficitas. Atsižvelgusi į savo pranešimą pagal 126 straipsnio 3
            dalį ir į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę pagal 126 straipsnio 4 dalį,
            Komisija padarė išvadą, kad Kipre susidarė perviršinis deficitas. Todėl [2010 m.
            birželio 15 d.] Komisija tokią nuomonę dėl Kipro pateikė Tarybai6.

     (6)    Sutarties 126 straipsnio 6 dalyje nustatyta, kad Taryba, prieš priimdama sprendimą, ar
            yra susidaręs perviršinis deficitas, turėtų apsvarstyti ir nuodugniai įvertinti visas
            pastabas, kurias atitinkama valstybė narė pageidauja pateikti. Kipro atveju, atlikus
            nuodugnų vertinimą, padarytos tokios išvados.

     (7)    Remiantis 2010 m. balandžio mėn. Kipro valdžios institucijų pateiktais duomenimis,
            2009 m. valdžios sektoriaus deficitas Kipre siekė 6,1 % BVP, taigi, viršijo 3 % BVP
            pamatinę vertę. Deficitas nebuvo artimas 3 % BVP pamatinei vertei, bet pamatinės
            vertės viršijimas gali būti laikomas išimtiniu, kaip apibrėžta Sutartyje ir Stabilumo ir
            augimo pakte. Visų pirma, jis susidarė dėl didelio ekonomikos nuosmukio, kaip
            apibrėžta Sutartyje bei Stabilumo ir augimo pakte. Pagal Komisijos tarnybų 2010 m.
            pavasario prognozę, numatoma, kad realusis BVP Kipre toliau mažės, nors šiek tiek
            mažiau, beveik ½ % 2010 m., palyginti su 1¾ % 2009 m. Tačiau numatomas
            pamatinės vertės viršijimas negali būti laikomas laikinu. Pagal Komisijos tarnybų
            2010 m. pavasario prognozę 2011 m. biudžeto deficitas sudarys maždaug 7¾ % BVP,
            jei politika nesikeis. Sutartyje nustatytas deficito kriterijus nėra įvykdytas.

     (8)    Remiantis 2010 m. balandžio mėn. Kipro valdžios institucijų pateiktais duomenimis,
            bendroji valdžios sektoriaus skola išlieka mažesnė už 60 % BVP pamatinę vertę ir
            2009 m. sudarė 56,2 % BVP. Kipras pranešė apie 2010 m. planuojamą 62 % BVP
            dydžio skolą, viršijančią 60 % BVP Sutartyje nustatytą pamatinę vertę. Komisijos
            tarnybų 2010 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2010 m. skola dar išaugs iki
            62,3 % BVP, o 2011 m. – iki 67,6 % dėl pablogėjusio pirminio balanso. Atsižvelgiant
            į šias tendencijas, negalima laikyti, kad skolos santykis pakankamai mažėja ir tinkamu
            tempu artėja prie pamatinės vertės, kaip apibrėžta Sutartyje ir Stabilumo ir augimo
            pakte. Sutartyje nustatytas skolos kriterijus nėra įvykdytas.

     (9)    Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 4 dalį, Tarybai priimant
            sprendimą dėl perviršinio deficito pagal 126 straipsnio 6 dalį, į svarbius veiksnius
            galima atsižvelgti tik tuomet, jeigu visapusiškai laikomasi dvigubos sąlygos – kad
            deficitas išliktų artimas pamatinei vertei ir pamatinės vertės perviršis būtų laikinas.
            Kipro atveju ši dviguba sąlyga nėra tenkinama. Todėl priimant šį sprendimą į svarbius
            veiksnius neatsižvelgiama,

     PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

                                                   1 straipsnis

     Atlikus bendrą įvertinimą nustatyta, kad Kipre yra perviršinis deficitas.

     6
            Visi su PDP susiję Kiprui skirti dokumentai pateikti tinklavietėje
            http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.

LT                                                       8                                             LT
 ---pagebreak---                                              2 straipsnis

     Šis sprendimas skirtas Kipro Respublikai.

     Priimta Briuselyje, 2010.6.15

                                                 Tarybos vardu
                                                 Pirmininkas
                                                 […]

LT                                                 9             LT