               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 11 23
            COM(2017) 772 final
            2017/0309(COD)
            Pasiūlymas
            EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

                  Pasiūlymu siekiama padaryti tikslinių Tarybos sprendimo Nr. 1313/2013/ES (toliau – Sprendimas) dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo (toliau – Sąjungos mechanizmas) pakeitimų. Pagal šį sprendimą Europos Sąjunga remia, koordinuoja ir papildo valstybių narių veiksmus civilinės saugos srityje siekiant užkirsti kelią ir pasirengti gaivalinėms ir žmogaus sukeltoms nelaimėms Sąjungoje ir už jos ribų ir į jas reaguoti. Remiantis solidarumo ir bendros atsakomybės principais bendras šio pasiūlymo tikslas – užtikrinti, kad Sąjunga galėtų teikti geresnę paramą kilus krizėms ir skubią pagalbą savo piliečiams Europoje ir už jos ribų. Pasiūlymu pripažįstama, kad nelaimių prevencijos pastangos yra be galo svarbios siekiant sumažinti pagalbos kilus krizėms ir skubios pagalbos poreikį.

                  Remiantis neseniai atliktu Sąjungos civilinės saugos mechanizmo tarpiniu vertinimu
                     1
                  , numatytu Sprendimo Nr. 1313/2013/ES 34 straipsnyje, ir kitais veiklos rezultatų vertinimais, pavyzdžiui, Europos Audito Rūmų atlikta Sąjungos civilinės saugos mechanizmo peržiūra
                     2
                  , patvirtinta, kad Sąjungos mechanizmas yra naudinga priemonė, kuria sutelkiama ir koordinuojama dalyvaujančiųjų valstybių teikiama pagalba reaguojant į krizes Sąjungoje ir už jos ribų, ir yra konkretus Europos solidarumo įrodymas. Tačiau remiantis kai kuriomis šių dokumentų išvadomis ir papildomais įrodymais nustatytos tam tikros sritys, kuriose reikėtų padaryti teisės aktų pakeitimų. Šiuo atžvilgiu labiausiai atsižvelgta į veiklos patirtį, kuri ir nulėmė šią iniciatyvą, nes ji parodė esamos sistemos trūkumus.

                  Nuo 2013 m. Sąjunga susidūrė su daugybe nelaimių, tragiškai nusinešusių gyvybių ir sukėlusių kitų žalingų padarinių piliečiams, verslui, bendruomenėms ir aplinkai. Konkrečiau, reagavimas į įvairias pastarojo meto nelaimes, humanitarinis pabėgėlių ir migracijos krizės poveikis, išteklių trūkumas per 2016 ir 2017 m. miško gaisrų sezoną (pastarasis buvo itin ilgas ir intensyvus ir nusinešė 100 žmonių gyvybių), keli uraganai Karibų jūros regione, didelės audros ir potvyniai ES Sąjungos civilinės saugos mechanizmui tapo tikru išbandymu nepalankiausiomis sąlygomis. Tai buvo ypač akivaizdu per didelio masto ekstremaliąsias situacijas, susidariusias tuo pačiu metu keliose valstybėse narėse. Tokiomis aplinkybėmis savanoriško valstybių narių indėlio reaguojant į nelaimes pernelyg dažnai nepakako, o esami esminių reagavimo pajėgumų trūkumai, kaip išdėstyta 2017 m. pradžioje paskelbtoje pajėgumų trūkumų ataskaitoje
                     3
                  , tapo per daug akivaizdūs. Ryškiausi to pavyzdžiai – ES bendrų pajėgumų nesugebėjimas reaguoti į visus 17 pagalbos kovoti su miško gaisrais prašymų. Iš jų buvo galima patenkinti tik 10, kartais procesą apsunkino vėlavimai, dėl kurių mažiau reagavimo veiksmų buvo atlikta laiku.

                  Atsižvelgiant į šias aplinkybes, yra svarių priežasčių tikslingai peržiūrėti dabartinį Sąjungos civilinės saugos mechanizmo teisės aktą ir išspręsti pagrindinius sunkumus, šiuo metu kylančius Sąjungos mechanizmui. Konkrečiai šiame pasiūlyme pateiktais pakeitimais siekiama šių tikslų:

                  a) padidinti prevencijos veiksmų, kaip nelaimių rizikos valdymo ciklo dalies, veiksmingumą, taip pat sustiprinti ryšius su kitomis ES politikos sritimis, susijusiomis su nelaimių prevencija ir reagavimu į nelaimes;

                  b) sustiprinti Sąjungos ir valstybių narių bendrą gebėjimą reaguoti į nelaimes ir pašalinti pasikartojančius ir atsirandančius pajėgumų trūkumus, visų pirma sukuriant specialų Sąjungos lygmens reagavimo pajėgumų rezervą, dėl kurio išteklių dislokavimo spręstų ir už kurio valdymą ir kontrolę būtų atsakinga Komisija (rezervas bus vadinamas „rescEU“). „rescEU“ bus aprūpintas specialiai skirtais reagavimo į ekstremaliąsias situacijas pajėgumais, kad būtų galima atitinkamai reaguoti į gaisrus, potvynius, žemės drebėjimus ir sveikatos krizes. Po diskusijų su valstybėmis narėmis taip pat turėtų būti numatyta galimybė greitai dislokuoti Europos medicinos korpuso lauko ligonines Sąjungoje ar už jos ribų kilus tokioms epidemijoms kaip Ebolos ar Zikos virusas. Be to, Europa nukentėjo nuo įvairių teroristinių išpuolių. Jeigu tokiais pajėgumais bus galima naudotis ES lygmeniu, tai taip pat padės kurti masto ekonomiją ir sumažinti išlaidas, patiriamas perkant tokius pačius pajėgumus atskirai;

                  c) siekiant paremti skubios pagalbos operacijas, užtikrinti, kad Sąjungos mechanizmo administracinės procedūros būtų greitos ir veiksmingos.

                  Poreikis stiprinti Europos civilinę saugą plačiai pripažintas, atsižvelgiant į nelaimių tendencijas, įskaitant ekstremalius meteorologinius reiškinius, ir į su vidaus saugumu susijusias problemas. Šis pasiūlymas grindžiamas kartu su atsakingomis civilinės saugos institucijomis neseniai atliktomis papildomomis analizėmis ir išsamiais svarstymais apie nustatytus trūkumus.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               Šiuo pasiūlymu prisidedama prie vieno iš dešimties Komisijos 2015–2019 m. politinių prioritetų, būtent siekio sukurti abipusiu pasitikėjimu grindžiamą teisingumo ir pagrindinių teisių erdvę. Abipusis pasitikėjimas yra solidarumo principo, kuriuo grindžiamas Sprendimas Nr. 1313/2013/ES, dalis ir bus sustiprintas šiuo pasiūlymu kartu su bendros atsakomybės ir atskaitomybės principais.

               Siūlomi pakeitimai visiškai dera su platesniu tikslu kurti saugančią Europą, kuriuo buvo grindžiamas Komisijos darbas pastaraisiais metais ir kuriuo bus toliau vadovaujamasi ateityje. Šis pasiūlymas grindžiamas iki šiol pasiektais teigiamais šios sistemos rezultatais ir sustiprinus nuostatas juo ketinama ištaisyti sistemos trūkumus, kad būtų galima toliau remti, koordinuoti ir papildyti valstybių narių veiksmus šioje srityje.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

               Pagal persvarstytą Sąjungos civilinės saugos mechanizmą numatyti veiksmai atitinka bendrą Sąjungos tikslą užtikrinti, kad visos susijusios ES politikos sritys ir priemonės padėtų stiprinti Sąjungos pajėgumus nelaimių rizikos valdymo srityje, įskaitant nelaimių prevenciją, pasirengimą nelaimėms, reagavimą į jas ir atsigavimą po jų. Taip pat atsižvelgta į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalyje nustatytą tikslą remti valstybių narių solidarumą.

               Visų pirma, ypatingas dėmesys sutelkiamas į tai, kad būtų užtikrintas glaudus koordinavimas ir suderinamumas su veiksmais kitose ES politikos srityse, pvz., prisitaikymo prie klimato kaitos, ir su nelaimių prevencijos bei nelaimių rizikos mažinimo priemonėmis kitose srityse, kaip antai sanglaudos, kaimo plėtros, mokslinių tyrimų, sveikatos, migracijos ir saugumo politikos. Be to, pasiūlymu siekiama sukurti tvirtesnę sąveiką su humanitarinės pagalbos politika, ypač reaguojant į ekstremaliąsias situacijas už Sąjungos ribų.

               Jokiu kitos Sąjungos politikos srities teisėkūros procedūra priimamu aktu šiuo metu negalima pasiekti šiuo pasiūlymu siekiamų tikslų. Todėl veiksmai šioje srityje neturėtų sutapti.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               Šio pasiūlymo teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 196 straipsnis.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Šio pasiūlymo tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti vienos. Sąjungos civilinės saugos mechanizmas sukurtas todėl, kad didelio masto nelaimės gali viršyti bet kurios pavieniui veikiančios valstybės narės reagavimo pajėgumus. Jo esmė – tinkamai koordinuojamos, greitos valstybių narių savitarpio pagalbos teikimas.

                  Be pakeitimų, kuriais siekiama užtikrinti nuoseklumą ir supaprastinimą, šiuo pasiūlymu taip pat numatomos papildomos galimybės stiprinti bendrą gebėjimą pasirengti nelaimėms ir į jas reaguoti. Tai ypač svarbu įvykus nelaimei ar kelioms nelaimėms, turinčioms plataus masto padarinių, kurie tuo pačiu metu viršija kritinio valstybių narių skaičiaus pajėgumus ir kurie gali paralyžuoti jų savitarpio pagalbą. Tą patį galima pasakyti apie pajėgumus, kurių reikėtų įvykus didelei nelaimei, kuri mažai tikėtina, tačiau kuri turėtų sunkių padarinių. Akivaizdu, kad tokiais atvejais valstybės narės vienos negali užtikrinti tinkamo reagavimo, todėl reikalinga ES parama, siekiant paremti ir papildyti valstybių narių veiksmus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 196 straipsnį.

                  Atsižvelgiant į naudą, susijusią su galimybe sumažinti žmonių žūčių skaičių, žalą aplinkai ir ekonominę bei materialinę žalą, pasiūlymu suteikiama akivaizdi papildoma ES nauda.

               •Proporcingumo principas

                  Šiuo pasiūlymu neviršijama to, kas būtina tikslams pasiekti. Juo pašalinami trūkumai, nustatyti atliekant tarpinį vertinimą ir kituose naujausiuose dokumentuose, kuriuose įvertinti Sąjungos civilinės saugos mechanizmo veiklos rezultatai (minėta Europos Audito Rūmų specialioji ataskaita dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo
                     4
                  , Komisijos ataskaita dėl Europos reagavimo į nelaimes pajėgumų pažangos ir trūkumo
                     5
                   ir ES rizikos apžvalga
                     6
                  ), ir siūlomi sprendimai pagal Tarybos ir Europos Parlamento suteiktus įgaliojimus.

                  Sąjungai ir valstybėms narėms tenka nedidelė administracinė našta ir ja neviršijama to, kas būtina pasiūlymo tikslams pasiekti. Be to, supaprastinus kai kurias bendro ES finansavimo normas ir kai kuriose srityse panaikinus bendrą finansavimą, sumažės administracinė našta.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo, pasiūlymas.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

               Trūkumai, kuriuos siekiama pašalinti šiuo pasiūlymu, buvo nustatyti remiantis veiklos patirtimi ir atliekant Sąjungos civilinės saugos mechanizmo tarpinį vertinimą
                  7
                neseniai surengtų išsamių konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis rezultatais. Šių konsultacijų bendras tikslas buvo suteikti visoms suinteresuotosioms šalims galimybę pareikšti savo nuomonę apie Sąjungos civilinės saugos mechanizmo veikimą per pirmąją jo įgyvendinimo laikotarpio pusę. Konkretūs tikslai buvo šie:

               (a)sužinoti Europos piliečių nuomonę apie iki šiol pasiektus Sąjungos civilinės saugos mechanizmo rezultatus;

               (b)nustatyti, kaip ES suvokiama įvairių nelaimių rizikos valdymo prioritetų svarba;

               (c)gauti iš pagrindinių Sąjungos civilinės saugos mechanizmo suinteresuotųjų šalių tikslinės grįžtamosios informacijos ir techninių patarimų;

               (d)gauti įrodymų, kuriais remiantis būtų galima padėti pagal kiekvieną pagrindinį vertinimo kriterijų atlikti Sąjungos civilinės saugos mechanizmo tarpinį vertinimą.

               Konsultuotasi su keturiomis pagrindinėmis suinteresuotųjų šalių grupėmis:

               –Sąjungos civilinės saugos mechanizmą įgyvendinančiais subjektais: valstybių narių civilinės saugos institucijomis, skiriančiomis modulių ir (arba) ekspertų Europos reagavimo į nelaimes pajėgumams; kitomis valstybių narių civilinės saugos institucijomis; kitomis dalyvaujančiųjų valstybių
                  8
                civilinės saugos institucijomis;

               –subjektais, kuriems Sąjungos civilinės saugos mechanizmas daro poveikį: priimančiosiomis šalimis, gavusiomis Sąjungos civilinės saugos mechanizmo paramą (ES valstybėmis narėmis, narystės siekiančiomis šalimis, Europos kaimynystės priemonėje dalyvaujančiomis šalimis ir kitomis trečiosiomis šalimis), Europos Parlamentu, Regionų komitetu, vietos valdžios institucijomis;

               –subjektais, pareiškusiais susidomėjimą Sąjungos civilinės saugos mechanizmu; kitomis valstybių narių institucijomis, kitomis dalyvaujančiųjų valstybių institucijomis, JT agentūromis, Pasaulio banku, nevyriausybinėmis organizacijomis, privačiuoju sektoriumi, fondais ir kt.;

               –subjektais, turinčiais Sąjungos civilinės saugos mechanizmui svarbios patirties (pvz., nelaimių rizikos valdymo): universitetais / kompetencijos centrais ir idėjų institutais (angl. think tanks), daugiausia – dalyvaujančiosiose valstybėse.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

               Tarpinį vertinimą, kuriuo grindžiamas šis pasiūlymas, atliko išorės vertintojas 2016 m. rugsėjo mėn. – 2017 m. birželio mėn. Jis pagrįstas informacija, gauta per diskusijas su dalyvaujančiosiomis valstybėmis (Civilinės saugos komitete, Civilinės saugos tarybos darbo grupėje ir generalinių direktorių posėdžiuose), ir jame atsižvelgta į informaciją, gautą iš atvirų viešų konsultacijų, Europos Audito Rūmų specialiosios ataskaitos dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo ir Komisijos ataskaitos dėl Europos reagavimo į nelaimes pajėgumų pažangos ir trūkumo.

               Vertinimą sudarė trys etapai:

               i)pradinis: atlikta Sąjungos civilinės saugos mechanizmo dokumentų peržiūra ir pokalbiai su administratoriais;

               ii)mokslinių tyrimų: vykdytos tikslinės konsultacijos su pagrindinėmis Sąjungos civilinės saugos mechanizmo suinteresuotosiomis šalimis
                  9
                – surengtos internetinės apklausos, gyvi ir telefoniniai pokalbiai ir atlikti trys atvejo tyrimai (miško gaisrų Kipre, modulių pratybų Estijoje ir migracijos krizės);

               iii)analizės ir apibendrinimo: atlikta duomenų trianguliacija, parengtos išvados ir rekomendacijos ir teksto projektas.

               Pirmiau minėtos atviros viešos konsultacijos vykdytos internete tris mėnesius (2016 m. lapkričio mėn. – 2017 m. vasario mėn.). Jose nuomonę apie Sąjungos civilinės saugos mechanizmą pateikė 130 respondentų iš visos Europos. 2017 m. kovo mėn. pabaigoje paskelbta atvirų viešų konsultacijų ataskaita
                  10
               .

               Poveikio vertinimas

               Šio pasiūlymo poveikio vertinimas nebuvo atliktas, atsižvelgiant į tai, kad siūlomus pokyčius reikia įgyvendinti ypatingai skubiai, nes Europos lygmeniu yra esminių pajėgumų trūkumų, kurie ypač išryškėjo per 2017 m. miško gaisrų gesinimo sezoną. Šie trūkumai labai paveikė Europos reagavimą į nelaimes, lėmė didelį aukų skaičių, sunkius ekonominius padarinius ir žalą aplinkai.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

               Siūlomos peržiūros taikymo sritis ir pobūdis ribota, ja suderinami valstybių narių interesai ir ji proporcinga veiklos reikalavimams.

               Kadangi peržiūrimas esamas teisės aktas, Komisija išnagrinėjo galimybes supaprastinti ir sumažinti naštą. Nustatyta įvairių supaprastinimo galimybių (jos aprašytos toliau), tačiau jų nebuvo galima kiekybiškai įvertinti, atsižvelgiant į nedidelį turimų duomenų kiekį ir labai trumpą terminą.

               Šiuo pasiūlymu panaikinama biurokratinė našta – pateikiama konkreti nuoroda į vieneto sumų, fiksuotųjų sumų ir fiksuotųjų normų naudojimą, kiek tai susiję su bendru transporto išlaidų finansavimu. Be to, juo supaprastinamos esamos administracinės procedūros, nes supaprastinamos bendro finansavimo taisyklės.

               Bendriau kalbant, šiuo pasiūlymu siekiama atnaujinti veiklos procedūras ir užtikrinti, kad jos atitiktų paskirtį, būtų greitos ir paprastos suprasti bei taikyti, taip užtikrinant, kad valstybės narės prireikus galėtų gauti Sąjungos mechanizmo paramą ir palankesnes sąlygas. Pavyzdžiui, pastarojo meto nelaimės parodė, kad Sąjunga gali būtų nepakankamai pasirengusi ekstremaliosioms situacijoms, vienu metu apimančioms kelias valstybes nares (pvz., gaisrams, ekstremaliems meteorologiniams reiškiniams, didelio masto potvyniams, žemės drebėjimams, epidemijoms (pvz., Ebolos), teroristiniams išpuoliams). Tokiais atvejais valstybės narės ne visada gali padėti.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Kaip nurodyta Sprendimo Nr. 1313/2013/ES 19 straipsnyje, Sąjungos mechanizmo įgyvendinimo finansinis paketas 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos laikotarpiu – 368,4 mln. EUR. Šią sumą sudaro 223,8 mln. EUR įnašas pagal 3 išlaidų kategoriją „Saugumas ir pilietybė“ ir 144,6 mln. EUR pagal 4 išlaidų kategoriją „Europos vaidmuo pasaulyje“. Be to, pagal 5 išlaidų kategoriją numatyta iš viso maždaug 52,5 mln. EUR administracinių ir žmogiškųjų išteklių išlaidų.

                  Kad būtų galima pasiekti 1 skirsnyje nustatytus tikslus, būtent:

               –sustiprinti valstybių narių ir Sąjungos bendrą pajėgumą reaguoti į nelaimes, sukuriant specialų reagavimo pajėgumų rezervą, kurį valdytų ir kontroliuotų Komisija („rescEU“);

               –nustatyti didesnes pajėgumų, skirtų Europos rezervui, bendro finansavimo normas (75 %). Tai apima adaptavimo, taisymo, transportavimo ir veiklos išlaidas;

               –daugiau dėmesio skirti prevencijai ir derėjimo su kitomis ES politikos sritimis didinimui ir

               –stiprinti bendradarbiavimą su kaimyninėmis šalimis.

                  Šiuo pasiūlymu siekiama bendrą Sąjungos civilinės saugos mechanizmo 2018–2020 m. finansinį paketą iš viso padidinti 280 mln. EUR.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Taikoma Sprendimo Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo 34 straipsnio 2 dalis. Joje nustatyta, kad reguliariai vykdoma veiksmų, kuriems teikiama finansinė parama, stebėsena, siekiant stebėti jų įgyvendinimą. Joje taip pat nustatyti bendresnio pobūdžio reikalavimai Komisijai įvertinti, kaip taikomas Sprendimas, ir pateikti tarpinio ir ex post vertinimo ataskaitas bei komunikatą dėl įgyvendinimo. Tokie vertinimai turėtų būti grindžiami Sprendimo 3 straipsnyje nustatytais rodikliais.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

                  Siekiant pirmiau išdėstytų tikslų šiuo pasiūlymu iš dalies keičiami kai kurie Sprendimo Nr. 1313/2013/ES straipsniai.

                  Pirmojo tikslo, t. y. didinti bendrą pajėgumą reaguoti į nelaimes ir padėti valstybėms narėms įveikti nelaimes, kurios per pastaruosius kelerius metus vis dažniau darė poveikį Europos socialinei aplinkai (miško gaisrų gesinimo iš oro pajėgumai, didelio galingumo siurbimo pajėgumai, paieškos ir gelbėjimo operacijos miestuose, lauko ligoninių ir greitosios medicinos pagalbos komandos), siekiama toliau nurodytomis priemonėmis:

               –sukuriamas specialus išteklių rezervas „rescEU“. Šiuo pasiūlymu Komisijai aiškiai leidžiama įsigyti nuosavų veiklos pajėgumų ir sudaryti susitarimus dėl greito tų pajėgumų naudojimo, siekiant sukurti specialų išteklių rezervą, kuris padės pašalinti nacionalinio lygmens trūkumus. Pagal ES susitarimus nuomojami arba išperkamąja nuoma įsigyjami pajėgumai arba vien tik ES lėšomis perkami pajėgumai taptų „rescEU“ dalimi. Visos su šiais pajėgumais susijusios išlaidos būtų visiškai padengtos ES lėšomis. ES toliau turės šių išteklių veiklos valdymo ir kontrolės funkcijas ir spręs dėl jų dislokavimo, kai tik mechanizmas pradės veikti. Papildomi pajėgumai bus nustatomi konsultuojantis su „rescEU“ ekspertų grupe;

               –sustiprinami Europos reagavimo į nelaimes pajėgumai, dėl kurių valstybės narės gali iš anksto įsipareigoti skirti nacionalinių reagavimo pajėgumų (pvz., ChBRB medžiagų aptikimo ir mėginių ėmimo, vandens valymo, miško gaisrų gesinimo žemėje, gelbėjimo nuo potvynio naudojant valtis arba kitų pajėgumų, kaip antai mobiliųjų laboratorijų), ir toliau bus pagrindinė Sąjungos civilinės saugos mechanizmo dalis ir nuo šiol bus vadinami Europos civilinės saugos rezervu. Šiuo pasiūlymu peržiūrima paskatų skirti lėšų Europos civilinės saugos rezervui sistema, padidinant bendro finansavimo normas, ir tinkamų finansuoti išlaidų rūšys. Visų pirma, pagal naująjį pasiūlymą ištekliams, kuriuos įsipareigota skirti Europos civilinės saugos rezervui, bus taikoma 75 % visų vykdant Sąjungos civilinės saugos mechanizmo operacijas Sąjungoje patirtų išlaidų, įskaitant adaptavimo, taisymo, transportavimo ir veiklos išlaidas, kompensavimo norma.

                  Pajėgumai, kuriems skiriamas bet koks ES bendras finansavimas, turės būti įtraukti į Europos civilinės saugos rezervą. Siekiant supaprastinti sistemą ir užtikrinti, kad išteklių prieinamumas būtų labiau nuspėjamas, Europos civilinės saugos rezervui nepriklausantiems ištekliams finansinė parama nebebus teikiama. Be to, įtrauktos didesnės paskatos telkti pajėgumus (pvz., Komisija padengtų pagalbos, kuri turėtų būti sutelkta, transportavimo iš vienos valstybės narės į kitą išlaidas ir sutelktos pagalbos trečiosiose šalyse pervežimo tranzitu ir sandėliavimo išlaidas).

                  Kalbant apie antrąjį tikslą, sustiprinti prevencijos, pasirengimo nelaimėms ir reagavimo į jas ryšiai rizikos vertinimus susiejant su rizikos valdymo planavimu ir reikalaujant valstybių narių ne vėliau kaip iki 2019 m. sausio 31 d. pateikti savo rizikos valdymo planus Komisijai. Siekiant užtikrinti, kad visos valstybės narės turėtų veiksmingas prevencijos priemones ir kad „rescEU“ nebūtų naudojamasi kaip nacionalinių pajėgumų pakaitu, Komisija galės reikalauti vienos ar kelių valstybių narių pateikti konkrečius prevencijos ir pasirengimo planus. Prevencijos planuose be trumpalaikių prevencijos veiksmų taip pat turi būti nustatytos ilgalaikės prevencijos priemonės, atsižvelgiant į bendras pastangas prisitaikyti prie didėjančio klimato kaitos poveikio. Be to, planuojant būsimus scenarijus, turėtų būti remiamasi rizikos vertinimu ir pajėgumų plėtojimu ir kuriami tvirtesni prevencijos, pasirengimo nelaimėms ir reagavimo į jas ryšiai.

                  Kuriant šio mechanizmo ir sanglaudos, kaimo plėtros, sveikatos bei mokslinių tyrimų politikos sričių ryšį taip pat didinamas suderinamumas su kitomis Sąjungos nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo priemonėmis. Į valstybių narių padarytą pažangą prevencijos ir pasirengimo srityse bus atsižvelgta priimant atitinkamus finansavimo sprendimus. Be to, kalbant apie suderinamumą su kitomis ES politikos sritimis, susijusiomis su reagavimu į nelaimes, taip pat gerinamas pagal Sąjungos mechanizmą ir kitas Sąjungos priemones (pvz., Humanitarinės pagalbos reglamentą) teikiamos finansinės pagalbos papildomumas ir (arba) sinchroniškumas. Atsižvelgiant į tai, taikant nukrypti nuo Reglamento (ES, Euratomas) 966/2012
                     11
                   129 straipsnio 1 dalies leidžiančią nuostatą bus užtikrintas geresnis esamų finansavimo galimybių naudojimas ir pagerės valstybių narių reagavimo operacijų veiksmingumas. Taip pat specialiu straipsniu padidinamas ES matomumas.

                  Siekiant antrojo tikslo ir didesnio politinio suderinamumo, į šį pasiūlymą taip pat įtrauktos nuostatos, kuriomis užtikrinama, kad skirstant ES lėšas pagal Sąjungos mechanizmą taip pat būtų užtikrintas tinkamas Sąjungos matomumas. Be to, šiuo pasiūlymu taip pat suteikiama galimybių kurti specialią tinklo pobūdžio struktūrą – Sąjungos civilinės saugos žinių tinklą, kuris sustiprins Sąjungos civilinės saugos mechanizmo mokymo komponentą, glaudžiai bendradarbiaujant šiuo klausimu su atitinkamomis nacionalinėmis struktūromis.

                  Galiausiai, kiek tai susiję su trečiuoju tikslu, pasiūlymu siekiama supaprastinti administracines procedūras ir užtikrinti, kad būtų mažiau vėluojama teikti pagalbą. Juo supaprastinama dabartinė sistema, nustatant tik vienos kategorijos reagavimo išteklius, t. y. Europos civilinės saugos rezervą, kurį naudojant reikalingas bendras valstybių narių ir ES biudžeto finansavimas. Siekiant pagerinti nuoseklumą ir veiksmingumą, pateikiama konkreti nuoroda į vieneto sumų, fiksuotųjų sumų ir fiksuotųjų normų naudojimą, kiek tai susiję su bendru transporto išlaidų finansavimu. Be to, įtrauktos konkrečios nuostatos, kuriomis nustatomas 90 dienų Sąjungos mechanizmo aktyvavimo apribojimas (nebent tai pagrįsta), siekiant patikslinti taikymo sritį ir suteikti paskatų naudoti išteklius neatidėliotino reagavimo į nelaimę etape.

               2017/0309 (COD)

               Pasiūlymas

               EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo

               EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 196 straipsnį,

               atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

               teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

               atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę,

               laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

               kadangi:

               (1)Sąjungos civilinės saugos mechanizmu (toliau – Sąjungos mechanizmas), reglamentuojamu Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1313/2013/ES
                  12
               , stiprinamas Sąjungos ir valstybių narių bendradarbiavimas ir sudaromos lengvesnės sąlygos koordinuoti veiksmus civilinė saugos srityje siekiant pagerinti Sąjungos reagavimą į gaivalines ir žmogaus sukeltas nelaimes;

               (2)Sąjungos mechanizmu skatinamas valstybių narių solidarumas pagal Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalį, kartu pripažįstant, kad už gaivalinių ir žmogaus sukeltų nelaimių prevenciją, pasirengimą joms ir reagavimą į jas pirmiausia atsakingos valstybės narės;

               (3)gaivalinės ir žmogaus sukeltos nelaimės gali įvykti bet kur pasaulyje, dažnai – be įspėjamųjų ženklų. Ir gaivalinės, ir žmogaus sukeltos nelaimės darosi vis dažnesnės, ekstremalesnės ir sudėtingesnės, jas pasunkina klimato kaitos poveikis, jos nepaiso nacionalinių sienų. Nelaimių sukelti padariniai žmonėms, aplinkai ir ekonomikai gali būti didžiuliai;

               (4)pastarojo meto patirtis parodė, kad ne visada pakanka savanoriškos pagal Sąjungos mechanizmą koordinuojamos ir remiamos savitarpio pagalbos, kad būtų užtikrinta pakankamai pajėgumų pagrindiniams nuo nelaimių nukentėjusių žmonių poreikiams tinkamai patenkinti ir kad būtų tinkamai apsaugotas turtas ir aplinka. Tai ypač aktualu, kai valstybės narės vienu metu nukenčia nuo besikartojančių nelaimių ir bendrų pajėgumų nepakanka;

               (5)siekiant apsisaugoti nuo nelaimių, svarbiausia – prevencija, ir šioje srityje reikia imtis daugiau veiksmų. Šiuo tikslu valstybės narės turėtų reguliariai dalytis rizikos vertinimais ir savo nelaimių rizikos valdymo planavimo santraukomis, kad būtų užtikrintas integruotas požiūris į nelaimių valdymą ir susiejami rizikos prevencijos, pasirengimo ir reagavimo veiksmai. Be to, Komisijai turėtų būti suteikta galimybė reikalauti valstybių narių pateikti konkrečius prevencijos ir pasirengimo planus, susijusius su konkrečiomis nelaimėmis, visų pirma siekiant kuo labiau padidinti bendrą Sąjungos paramą nelaimių rizikos valdymui. Turėtų būti sumažinta administracinė našta ir sustiprinta prevencijos politika, be kita ko, užtikrinant būtinus ryšius su kitomis pagrindinėmis Sąjungos politikos sritimis ir priemonėmis, būtent Europos struktūriniais ir investicijų fondais, išvardytais Reglamento (ES) Nr. 1303/2013
                  13
                2 konstatuojamojoje dalyje;

               (6)reikia stiprinti bendrą gebėjimą pasirengti nelaimėms ir į jas reaguoti, visų pirma teikiant savitarpio paramą Europoje. Turėtų būti ne tik didinamos galimybės, kurias teikia Europos reagavimo į nelaimes pajėgumai (toliau – ERNP arba savanoriškas telkinys), nuo šiol vadinami Europos civilinės saugos rezervu, tačiau Komisija taip pat turėtų sukurti „rescEU“. „rescEU“ turėtų sudaryti greitai dislokuotini reagavimo į ekstremaliąsias situacijas pajėgumai, kad būtų galima reaguoti į gaisrus, didelio masto potvynius ir žemės drebėjimus, taip pat Pasaulio sveikatos organizacijos standartus atitinkančios lauko ligoninės ir medicinos pagalbos komandos;

               (7)Sąjunga turėtų galėti paremti nepakankamai pajėgumų veiksmingai reaguoti į nelaimes turinčias valstybes nares, padėdama finansuoti išperkamąją nuomą arba nuomą ir užtikrinti, kad tokiais pajėgumais būtų galima greitai pasinaudoti, arba padėdama finansuoti jų įsigijimą. Tai labai padidintų Sąjungos mechanizmo veiksmingumą ir užtikrintų galimybes naudotis pajėgumais tais atvejais, kai antraip nebūtų galima veiksmingai reaguoti į nelaimes, ypač nelaimes, turinčias plataus masto padarinių daugelyje valstybėse narių. Perkant pajėgumus Sąjungos lygmeniu turėtų būti galima pasiekti masto ekonomiją ir geriau koordinuoti veiksmus reaguojant į nelaimes;

               (8)siekiant sustiprinti Europos civilinės saugos rezervą, reikia didesnio Sąjungos finansavimo pajėgumų adaptavimui ir taisymui bei veiklos išlaidoms;

               (9)siekiant padidinti mokymų ir pratybų veiksmingumą ir efektyvumą ir sustiprinti valstybių narių nacionalinių civilinės saugos institucijų ir tarnybų bendradarbiavimą, būtina sukurti Sąjungos civilinės saugos žinių tinklą, grindžiamą esamomis struktūromis;

               (10)siekiant, kad „rescEU“ pajėgumai veiktų, reikėtų skirti papildomų finansinių asignavimų veiksmams pagal Sąjungos mechanizmą finansuoti;

               (11)reikia supaprastinti Sąjungos mechanizmo procedūras siekiant užtikrinti, kad valstybės narės galėtų naudotis pagalba ir pajėgumais, kurių reikia, kad būtų galima kuo greičiau reaguoti į gaivalines ar žmogaus sukeltas nelaimes;

               (12)siekiant užtikrinti, kad būtų kuo daugiau naudojamasi esamomis finansavimo priemonėmis, ir paremti valstybes nares teikiant pagalbą, visų pirma reaguojant į nelaimes už Sąjungos ribų, turėtų būti numatyta nukrypti nuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 966/2012
                  14
                129 straipsnio 1 dalies leidžianti nuostata, kai finansavimas skiriamas pagal Sprendimo Nr. 1313/2013/ES 21, 22 ir 23 straipsnius;

               (13)svarbu užtikrinti, kad valstybės narės imtųsi visų reikalingų veiksmų veiksmingai užkirsti kelią gaivalinėms ir žmogaus sukeltoms nelaimėms ir sušvelninti jų poveikį. Nuostatomis turėtų būtų sustiprinti pagal Sąjungos mechanizmą vykdomų prevencijos, pasirengimo ir reagavimo veiksmų ryšiai. Taip pat turėtų būtų užtikrintas suderinamumas su kitais aktualiais Sąjungos teisės aktais prevencijos ir nelaimių rizikos valdymo srityje, įskaitant tarpvalstybinius prevencijos veiksmus ir reagavimą į grėsmes, kaip antai dideles tarpvalstybines grėsmes sveikatai
                  15
               . Taip pat turėtų būti užtikrintas suderinamumas su tarptautiniais įsipareigojimais, pavyzdžiui, Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programa 2015–2030 m., Paryžiaus susitarimu ir Darnaus vystymosi darbotvarke iki 2030 m.;

               (14)delegavimo įgaliojimai, suteikti Komisijai Sprendimu Nr. 1313/2013/ES, turėtų būti iš dalies pakeisti, kad būtų galima užtikrinti veiksmingus Europos Sąjungos skubios pagalbos teikimo pajėgumus („rescEU“). Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais, remiantis nustatyta rizika ir atsižvelgiant į įvairius pavojus apimantį požiūrį, apibrėžiamos papildomos reagavimo pajėgumų rūšys;

               (15)kadangi šio sprendimo tikslų valstybės narės, veikdamos vienos, negali deramai pasiekti, o dėl siūlomo veiksmo masto ar poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

               (16)todėl Sprendimas Nr. 1313/2013/ES turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Sprendimas Nr. 1313/2013/ES iš dalies keičiamas taip:

               1)3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

               a) 1 dalis papildoma e punktu:

               „e)didinti mokslo žinių apie nelaimes prieinamumą ir naudojimą.“;

               b) 2 dalies a punktas pakeičiamas taip:

               „a)pažanga, padaryta įgyvendinant nelaimių prevencijos sistemos priemones: vertinama pagal valstybių narių, pateikusių Komisijai savo rizikos vertinimus, rizikos valdymo gebėjimų vertinimą ir savo nelaimių valdymo planavimo santrauką, kaip nurodyta 6 straipsnyje, skaičių;“.

               2)4 straipsnis papildomas 12 punktu:

               „12. dalyvaujančioji valstybė – trečioji šalis, dalyvaujanti veikloje pagal Sąjungos mechanizmą pagal 28 straipsnio 1 dalį.“.

               3)5 straipsnio 1 dalies a punktas pakeičiamas taip:

               „a)imasi veiksmų, kad pagerintų žinių apie nelaimių riziką bazę ir sudarytų palankesnes sąlygas keistis žiniomis, mokslinių tyrimų rezultatais, geriausia praktika ir informacija, be kita ko, tarp valstybių narių, kurioms kyla panašaus pobūdžio rizika;“.

               4)6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

               a)a ir b punktai pakeičiami taip:

               „a)ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 22 d., o vėliau – kas trejus metus parengia rizikos vertinimus nacionaliniu arba atitinkamu subnacionaliniu lygiu ir juos pateikia Komisijai;

               b)plėtoja ir tobulina savo nelaimių rizikos valdymo planavimą nacionaliniu arba atitinkamu subnacionaliniu lygiu, remdamosi a punkte nurodytais rizikos vertinimais ir atsižvelgdamos į c punkte nurodytą savo rizikos valdymo gebėjimų vertinimą bei 5 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytą rizikos apžvalgą;“;

               b)įterpiama antra pastraipa:

               „Ne vėliau kaip 2019 m. sausio 31 d., o vėliau – kas trejus metus Komisijai pateikiama atitinkamų rizikos valdymo planavimo elementų santrauka, įskaitant informaciją apie pasirinktas prevencijos ir pasirengimo priemones. Be to, Komisija gali reikalauti valstybių narių pateikti konkrečius prevencijos ir pasirengimo planus, kuriuose aprašomi trumpalaikiai ir ilgalaikiai veiksmai. Sąjunga tinkamai apsvarsto valstybių narių padarytą pažangą nelaimių prevencijos ir pasirengimo joms srityje įgyvendinant bet kokį būsimą ex ante sąlygų mechanizmą pagal Europos struktūrinius ir investicijų fondus.“;

               c)įterpiamas e punktas:

               „e)Komisija taip pat gali sukurti specialius konsultavimosi mechanizmus, kad pagerintų tinkamą prevencijos ir pasirengimo planavimą ir koordinavimą tarp valstybių narių, kuriose gali kilti panašių nelaimių.“.

               4)10 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

               „1.Komisija ir valstybės narės dirba kartu, kad pagerintų reagavimo į nelaimes operacijų pagal Sąjungos mechanizmą planavimą, be kita ko, reagavimo į nelaimes scenarijų kūrimą remiantis 6 straipsnio a punkte nurodytais rizikos vertinimais ir 5 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyta rizikos apžvalga, išteklių planavimą ir reagavimo pajėgumų dislokavimo planų rengimą.“.

               5)11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

               a)pavadinimas pakeičiamas taip:

               „Europos civilinės saugos rezervas“;

               b) 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

               „1.Sukuriamas Europos civilinės saugos rezervas. Jį sudaro iš anksto valstybių narių skirtų reagavimo pajėgumų rezervas, įskaitant modulius, kitus reagavimo pajėgumus ir ekspertus.

               2.Atsižvelgdama į nustatytą riziką, Komisija apibrėžia Europos civilinės saugos rezervui reikalingų pagrindinių reagavimo pajėgumų rūšis ir kiekį (toliau – pajėgumų tikslai). Komisija stebi siekiant pajėgumų tikslų daromą pažangą ir likusius trūkumus ir ragina valstybes nares tuos trūkumus pašalinti. Komisija gali remti valstybes nares pagal 20 straipsnį, 21 straipsnio 1 dalies i punktą ir 21 straipsnio 2 dalį.“;

               c)7 ir 8 dalys pakeičiamos taip:

               „7.Pateikus pagalbos prašymą per Reagavimo į nelaimes koordinavimo centrą, reagavimo pajėgumus, kuriuos valstybė narė skiria Europos civilinės saugos rezervui, galima naudoti reagavimo operacijoms pagal Sąjungos mechanizmą, nebent valstybėje narėje susidarė išskirtinė padėtis, dėl kurios labai sunku vykdyti nacionalines užduotis.

               8.Kai dislokuojami tokie reagavimo pajėgumai, jiems toliau vadovauja ir juos kontroliuoja juos skiriančios valstybės narės ir jie gali būti atšaukti, kai valstybėse narėse susidaro išskirtinė padėtis, dėl kurios labai sunku vykdyti nacionalines užduotis ir jos negali užtikrinti tų reagavimo pajėgumų. Tokiais atvejais konsultuojamasi su Komisija.

               Atitinkamais atvejais pagal 15 ir 16 straipsnius Komisija per Reagavimo į nelaimes koordinavimo centrą sudaro palankesnes sąlygas koordinuoti skirtingus reagavimo pajėgumus.“;

               d)įterpiama 10 dalis:

               „10.Nuorodos į Europos reagavimo į nelaimes pajėgumus ir savanorišką telkinį suprantamos kaip nuorodos į Europos civilinės saugos rezervą.“.

               6)12 straipsnis pakeičiamas taip:

               „rescEU“

               1.Siekiant suteikti pagalbą, kai turimais pajėgumais negalima veiksmingai reaguoti į nelaimes, sukuriamas „rescEU“.

               2.„rescEU“ sudaro šie pajėgumai:

               a)
                     miško gaisrų gesinimo iš oro pajėgumai;

               b)
                     didelio galingumo siurbimo įranga;

               c)
                     paieškos ir gelbėjimo miestuose pajėgumai;

               d)
                     lauko ligoninės ir greitosios medicinos pagalbos komandos.

               3.Komisija pagal Sąjungos finansines taisykles gali pirkti, nuomotis, pagal išperkamosios nuomos sutartį ir (arba) kitokią sutartį įsigyti pajėgumų, kurie būtų naudojami 1 dalyje nurodytais atvejais.

               4.Remiantis nustatyta rizika ir atsižvelgiant į įvairius pavojus apimantį požiūrį Komisijai pagal 30 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais apibrėžiamos reagavimo pajėgumų, reikalingų be šio straipsnio 2 dalyje nustatytų pajėgumų, rūšys ir atitinkamai peržiūrima „rescEU“ sudėtis. Užtikrinamas suderinamumas su kitų sričių Sąjungos politika.

               Jeigu su nelaime ar gresiančia nelaime susijusiais atvejais yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 31 straipsnyje numatyta procedūra.

               5.Komisija apibrėžia „rescEU“ sudarančių reagavimo pajėgumų kokybės reikalavimus. Kokybės reikalavimai grindžiami nusistovėjusiais tarptautiniais standartais, kai jau yra tokių standartų.

               6.Komisija užtikrina, kad 2 dalyje nurodytus pajėgumus būtų galima naudoti ir dislokuoti pagal Sąjungos mechanizmą.

               7.„rescEU“ pajėgumus galima naudoti reagavimo operacijoms pagal Sąjungos mechanizmą pateikus pagalbos prašymą per Reagavimo į nelaimes koordinavimo centrą. Sprendimą dėl jų dislokavimo priima Komisija ir ji toliau yra atsakinga už „rescEU“ pajėgumų valdymą bei kontrolę.

               8.Dislokavimo atveju Komisija susitaria su prašančiąja valstybe nare dėl „rescEU“ pajėgumų operacinio dislokavimo. Kai vykdomos operacijos, prašančioji valstybė narė sudaro palankesnes sąlygas užtikrinti savo pajėgumų ir „rescEU“ veiklos operacinį koordinavimą.

               9.Atitinkamais atvejais pagal 15 ir 16 straipsnius Komisija per Reagavimo į nelaimes koordinavimo centrą sudaro palankesnes sąlygas koordinuoti skirtingus reagavimo pajėgumus.

               10.Jei Komisija įgyja įrangą, pavyzdžiui, miško gaisrų gesinimo iš oro įrangą, ją pirkdama, sudarydama išperkamosios nuomos sutartį arba nuomodama, turi būti užtikrinta, kad:

               a)jei įranga perkama, Komisijos ir valstybės narės susitarime numatoma ją įregistruoti toje valstybėje narėje;

               b)jei sudaroma išperkamosios nuomos ar nuomos sutartis, įranga registruojama valstybėje narėje.

               11.Valstybės narės turi būti informuojamos per CECIS apie „rescEU“ pajėgumų eksploatacinę būklę.“.

               7)Įterpiamas 12a straipsnis:

               „12a straipsnis
               Informacija Europos Parlamentui ir Tarybai

               Komisija kas dvejus metus informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie operacijas ir padarytą pažangą pagal 11 ir 12 straipsnius.“.

               8)13 straipsnio pavadinimas ir 1 dalies pirmas sakinys pakeičiami taip:

               „Sąjungos civilinės saugos žinių tinklas

               1. Komisija sukuria atitinkamų civilinės saugos ir nelaimių valdymo subjektų bei institucijų tinklą, kuris kartu su Komisija sudaro Sąjungos civilinės saugos žinių tinklą.

               Kai tinkama, tinklas, glaudžiai bendradarbiaudamas su atitinkamais žinių centrais, atlieka toliau nurodytas užduotis, susijusias su mokymu, pratybomis, įgyta patirtimi ir žinių sklaida:“.

               9)15 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

               „1.Kai Sąjungoje įvyksta ar gresia nelaimė, nukentėjusioji valstybė narė gali prašyti pagalbos per Reagavimo į nelaimes koordinavimo centrą. Prašymas turi būti kuo konkretesnis. Pagalbos prašymas galioja ne ilgiau kaip 90 dienų, nebent Reagavimo į nelaimes koordinavimo centrui pateikiama naujos informacijos, kuria pagrindžiamas poreikis toliau teikti pagalbą arba suteikti papildomos pagalbos.“.

               10)16 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

               „1.Kai už Sąjungos ribų įvyksta ar gresia nelaimė, nukentėjusioji valstybė gali prašyti pagalbos per Reagavimo į nelaimes koordinavimo centrą. Pagalbos taip pat gali būti prašoma per Jungtines Tautas ir jų agentūras ar atitinkamą tarptautinę organizaciją arba jos gali prašyti šie subjektai. Pagalbos prašymas galioja ne ilgiau kaip 90 dienų, nebent Reagavimo į nelaimes koordinavimo centrui pateikiama naujos informacijos, kuria pagrindžiamas poreikis toliau teikti pagalbą arba suteikti papildomos pagalbos.“.

               11)19 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

               „1.Sąjungos mechanizmui įgyvendinti 2014–2020 m. skiriamas finansinis paketas yra 631 566 000 EUR dabartinėmis kainomis.

               480 630 000 EUR dabartinėmis kainomis skiriama iš finansinės programos 3 išlaidų kategorijos „Saugumas ir pilietybė“, o 150 936 000 EUR dabartinėmis kainomis – iš 4 išlaidų kategorijos „Europos vaidmuo pasaulyje“.“.

               12)Įterpiamas 20a straipsnis:

               „20a straipsnis
               Matomumas

               Bet kokia pagal šį sprendimą teikiama pagalba ar finansavimu užtikrinamas tinkamas Sąjungos matomumas, be kita ko, naudojant Sąjungos ženklą, kai naudojami 11 straipsnyje, 12 straipsnyje ir 21 straipsnio 2 dalies c punkte nurodyti pajėgumai.“.

               13)21 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

               a)1 dalies j punktas pakeičiamas taip:

               „j)„rescEU“ sukūrimas, valdymas ir priežiūra pagal 12 straipsnį;“;

               b)2 dalis iš dalies keičiama taip:

               i) c punktas pakeičiamas taip:

               „c)išlaidas, būtinas reagavimo pajėgumams didinti arba taisyti, kad jie būtų parengties lygio ir juos būtų galima dislokuoti kaip Europos civilinės saugos rezervo dalį, laikantis Europos civilinės saugos rezervo kokybės reikalavimų ir, kai tinkama, per sertifikavimo procesą suformuluotų rekomendacijų (toliau – adaptavimo išlaidos). Tos išlaidos gali apimti išlaidas, susijusias su modulių ir kitų reagavimo pajėgumų eksploatavimo galimybėmis ir sąveikumu, autonomija, savarankišku apsirūpinimu, transportavimo galimybėmis, pakavimo ir panašiomis išlaidomis, jei jos yra konkrečiai susijusios su pajėgumų dalyvavimu Europos civilinės saugos rezerve.

               Adaptavimo išlaidas gali sudaryti:

               i) 75 % tinkamų finansuoti išlaidų pajėgumų didinimo atveju, jei jos neviršija 50 % vidutinių pajėgumų plėtojimo išlaidų;

               ii) 75 % tinkamų finansuoti išlaidų pajėgumų taisymo atveju.

               Reagavimo pajėgumais, kuriems skiriamas finansavimas pagal i ir ii punktus, galima naudotis kaip Europos civilinės saugos rezervo dalimi ne trumpiau kaip atitinkamai 5 ir 10 metų, išskyrus atvejus, kai jų eksploatacijos trukmė yra trumpesnė.

               Adaptavimo išlaidas gali sudaryti vieneto išlaidos arba fiksuotosios sumos, nustatytos pagal pajėgumo rūšį.“;

               ii) d punktas išbraukiamas;

               c) įterpiamos šios dalys:

               „3.Finansinė parama 1 dalies j punkte nurodytam veiksmui apima visas išlaidas, būtinas „rescEU“ pajėgumų pagal Sąjungos mechanizmą prieinamumui ir dislokavimo galimybėms užtikrinti, kai jie dislokuojami įvykus arba gresiant nelaimei Sąjungoje arba dalyvaujančiojoje valstybėje.

               Pirmoje pastraipoje nurodytos išlaidos, kai tinkama, apima:

               (a)išlaidas, susijusias su „rescEU“ pajėgumų pirkimu, nuoma ir (arba) įsigijimu išperkamąja nuoma;

               (b)išlaidas, susijusias „rescEU“ pajėgumų eksploatavimu, įskaitant transportavimą;

               (c)išlaidas, susijusias su viešųjų ar privačiųjų subjektų paslaugų, reikalingų „rescEU“ pajėgumams eksploatuoti, pirkimu.

               4.3 dalies a punkte nurodytos išlaidos gali būti vieneto išlaidos, fiksuotosios sumos arba fiksuotosios normos, atitinkamai nustatytos pagal pajėgumo kategoriją ar rūšį.“.

               14)23 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

               a) pavadinimas pakeičiamas taip:

               „Reikalavimus atitinkantys veiksmai, susiję su įranga ir operacijomis“;

               b) 2, 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:

               „2. Sąjungos finansinės paramos suma ištekliams, skiriamiems Europos civilinės saugos rezervui, neviršija 75 % pajėgumų eksploatavimo išlaidų, įskaitant transportą, įvykus arba gresiant nelaimei Sąjungoje arba dalyvaujančiojoje valstybėje.

               3. Sąjungos finansinė parama transportui negali viršyti 75 % visų tinkamų finansuoti išlaidų, susijusių su iš anksto skirtų pajėgumų Europos civilinės saugos rezervui, transportavimu, kai jie dislokuojami įvykus arba gresiant nelaimei už Sąjungos ribų, kaip nurodyta 16 straipsnyje.

               4. Sąjungos finansinė parama transporto ištekliams, susijusiems su iš anksto skirtais pajėgumais Europos civilinės saugos rezervui pagal 11 straipsnį, gali papildomai padengti ne daugiau kaip 100 % visų tinkamų finansuoti išlaidų, nurodytų a, b, c ir d punktuose, jeigu tai būtina tam, kad valstybių narių sutelktą pagalbą būtų galima veiksmingai naudoti ir jeigu išlaidos susijusios su viena iš šių kategorijų:

               a)trumpalaike sandėliavimo pajėgumų nuoma siekiant laikinai sandėliuoti valstybių narių pagalbos priemones, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos jas koordinuotai transportuoti;

               b) transportavimu iš pagalbą teikiančios valstybės narės į valstybę narę, sudarančią palankesnes sąlygas ją koordinuotai transportuoti;

               c)valstybių narių pagalbos priemonių perpakavimu, kad būtų kuo geriau panaudoti turimi transporto pajėgumai arba būtų laikomasi specialių veiklos reikalavimų, arba

               e)sutelktos pagalbos priemonių transportavimu vietoje, pervežimu tranzitu ir sandėliavimu siekiant užtikrinti koordinuotą pagalbos teikimą į galutinę paskirties vietą prašančiojoje valstybėje.“;

               e) įterpiama ši dalis:

               „8.
                     Transporto išlaidas gali sudaryti vieneto išlaidos arba fiksuotosios sumos, nustatytos pagal išlaidų kategorijas.“.

               15) 26 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

               „1.
                     Veiksmai, kuriems pagal šį sprendimą teikiama finansinė parama, nefinansuojami pagal kitas Sąjungos finansines priemones. Nukrypstant nuo šios nuostatos, pagal šio sprendimo 21, 22 ir 23 straipsnius suteikta finansinė parama neužkerta kelio finansavimui pagal kitas Sąjungos priemones nustatytomis jų sąlygomis.

               Komisija užtikrina, kad finansinės paramos pagal šį sprendimą prašantys asmenys ir tokios paramos gavėjai informuotų ją apie iš kitų šaltinių, įskaitant Sąjungos bendrąjį biudžetą, gautą finansinę paramą ir apie teikiamas paraiškas suteikti tokią paramą.

               2.
                     Siekiama sąveikos ir papildomumo su kitomis Sąjungos priemonėmis, pavyzdžiui, kuriomis remiamos sanglaudos, kaimo plėtros, mokslinių tyrimų, sveikatos, migracijos ir saugumo politikos sritys. Reagavimo į humanitarines krizes trečiosiose valstybėse atveju Komisija užtikrina pagal šį sprendimą ir pagal Reglamentą (EB) Nr. 1257/96 finansuojamų veiksmų papildomumą ir nuoseklumą.“.

               16)28 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

               „3.
                     Tarptautinės organizacijos, regioninės organizacijos arba Europos kaimynystės politikos šalys gali bendradarbiauti pagal Sąjungos mechanizmą vykdomoje veikloje, jeigu tokia galimybė numatyta atitinkamuose dvišaliuose arba daugiašaliuose susitarimuose.“.

               17)32 straipsnio 1 dalies g ir h punktai pakeičiami taip:

               „g)
                     „rescEU“ sukūrimo, valdymo ir priežiūros, kaip numatyta 12 straipsnyje, įskaitant sprendimų dėl dislokavimo ir veiklos procedūrų kriterijus;

               h)
                     Sąjungos civilinės saugos žinių tinklo sukūrimo ir organizavimo, kaip numatyta 13 straipsnyje;“.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

               Priimta Briuselyje

                  Europos Parlamento vardu
                        Tarybos vardu

                  Pirmininkas
                        Pirmininkas

               FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA

               1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA

               1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas

               1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje

               1.3.Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis

               1.4.Tikslas (-ai)

               1.5.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas

               1.6.Trukmė ir finansinis poveikis

               1.7.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)

               2.VALDYMO PRIEMONĖS

               2.1.Stebėsenos ir atskaitomybės taisyklės

               2.2.Valdymo ir kontrolės sistema

               2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės

               3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS

               3.1.Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)

               3.2.Numatomas poveikis išlaidoms

               3.2.1.Numatomo poveikio išlaidoms santrauka

               3.2.2.Numatomas poveikis veiklos asignavimams

               3.2.3.Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams

               3.2.4.Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa

               3.2.5.Trečiųjų šalių įnašai

               3.3.Numatomas poveikis įplaukoms

               FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA

               1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA

               1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas

                  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo peržiūros

               1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
                  16

                  23 01 – HUMANITARINĖS PAGALBOS IR CIVILINĖS SAUGOS POLITIKOS SRITIES ADMINISTRACINĖS IŠLAIDOS

                  23 03 – SĄJUNGOS CIVILINĖS SAUGOS MECHANIZMAS

               1.3.Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis

               ◻ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone

               ◻ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus
                  17

               X Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu

               ◻ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę

               1.4.Tikslas (-ai)

               1.4.1.Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva)

                  Bendras šio sprendimo tikslas – stiprinti Sąjungos ir valstybių narių bendradarbiavimą ir sudaryti palankesnes sąlygas koordinuoti veiklą civilinės saugos srityje, vykdant gaivalinių ir žmogaus sukeltų nelaimių prevenciją, rengiantis joms ir į jas reaguojant.

               1.4.2.Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla

                  1 konkretus tikslas

                  Užtikrinti aukštą apsaugos nuo nelaimių lygį užkertant joms kelią arba mažinant galimą jų poveikį, skatinant prevenciją ir gerinant civilinės saugos ir kitų atitinkamų tarnybų bendradarbiavimą.

                  2 konkretus tikslas

                  Gerinti parengtį valstybių narių ir Sąjungos lygmeniu reaguoti į nelaimes.

                  3 konkretus tikslas

                  Sudaryti palankesnes sąlygas greitai ir veiksmingai reaguoti įvykus nelaimėms ar joms gresiant.

                  4 konkretus tikslas

                  Didinti visuomenės informuotumą ir pasirengimą nelaimių atvejais.

                  Atitinkama VGV / VGB veikla

                  23 01 – HUMANITARINĖS PAGALBOS IR CIVILINĖS SAUGOS POLITIKOS SRITIES ADMINISTRACINĖS IŠLAIDOS

                  23 03 – SĄJUNGOS CIVILINĖS SAUGOS MECHANIZMAS

               1.4.3.Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis

               Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų padaryti tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms).

                  Remdamasi pasiūlymu:

                  Sąjunga galės remti, koordinuoti ir papildyti valstybių narių civilinės saugos veiksmus taikydama Sąjungos civilinės saugos mechanizmą (toliau – mechanizmą) 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos galiojimo metu, visų pirma:

                  a) priemonėmis, skirtomis nelaimei išvengti ar jos poveikiui sumažinti,

                  b) veiksmais, skirtais ES pasirengimui reaguoti į nelaimes stiprinti, įskaitant ES piliečių informuotumo didinimo veiksmus, ir

                  c) reagavimo į nelaimes pagalbos veiksmais pagal mechanizmą.

                  Dabartinis mechanizmas pasitvirtino kaip gera priemonė sutelkti ir koordinuoti dalyvaujančiųjų valstybių teikiamą pagalbą reaguojant į nelaimes Sąjungoje ir už jos ribų. Remiantis šiais privalumais šiuo pasiūlymu bus sustiprintos kai kurios dabartinės sistemos nuostatos siekiant padidinti bendrą valstybių narių pajėgumą reaguoti į nelaimes, sukuriant didesnius Europos civilinės saugos pajėgumus, kurie turėtų būtų vadinami „rescEU“. Dėl šių naujojo rezervo pajėgumų, taip pat didesnių Europos civilinės saugos rezervo (anksčiau vadinto Europos reagavimo į nelaimes pajėgumais) bendro finansavimo normų bus pašalinti struktūriniai ir kartais pasireiškiantys esminių reagavimo pajėgumų trūkumai. Ši iniciatyva taip pat padės sustiprinti mechanizmo vidinį nuoseklumą ir padidinti veiksmingumą, nes bus supaprastintas administravimas ir procedūros.

               1.4.4.Rezultatų ir poveikio rodikliai

               Nurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.

                  Konkretus tikslas: užtikrinti aukštą apsaugos nuo nelaimių lygį, užkertant kelią jų padariniams arba juos sumažinant ir skatinant prevenciją:

                  1.
                        valstybių narių, pateikusių nacionalinius rizikos vertinimus ir nelaimių rizikos valdymo pajėgumus, skaičius;

                  2.
                        valstybių narių, pateikusių nelaimių rizikos valdymo planavimo santrauką, skaičius.

                  Konkretus tikslas: stiprinti Sąjungos pasirengimą reaguoti į nelaimes:

                  1.
                        ekspertų, parengtų pagal Sąjungos civilinės saugos mechanizmą ir dislokuotų vykdyti Sąjungos civilinės saugos mechanizmo reagavimo misiją, skaičius;

                  2.
                        ekspertų mainų ES viduje ir su kaimyninėmis šalimis skaičius;

                  3.
                        įgytų išteklių, kurie bus „rescEU“ dalis, skaičius ir rūšis;

                  4.
                        išteklių, sertifikuotų įtraukti į Europos civilinės saugos rezervą, skaičius ir rūšis;

                  5.
                        valstybių narių, savanoriškai skiriančių išteklių Europos civilinės saugos rezervui skaičius;

                  6.
                        „rescEU“ misijų skaičius, palyginti su bendru Europos civilinės saugos rezervo reagavimo misijų skaičiumi.

                  Konkretus tikslas: sudaryti palankesnes sąlygas greitai ir veiksmingai reaguoti įvykus didelio masto nelaimėms ar joms gresiant:

                  1.
                        operacijų greitis: laikotarpis nuo prašymo suteikti pagalbą iki jos suteikimo įvykio vietoje, taip pat vertinimo ir (arba) koordinavimo komandų operatyvumas;

                  2.
                        „rescEU“ dislokuotų išteklių ir Europos civilinės saugos mechanizmo dislokuotų išteklių santykis;

                  3.
                        transporto dotacijų ir paslaugų skaičius;

                  4.
                        ES finansavimo „rescEU“ operacijoms Europoje ir už Europos ribų sumos (veiklos ir transporto išlaidos išimtinėmis aplinkybėmis);

                  5.
                        ES bendro finansavimo Europos civilinės saugos rezervo operacijoms Europoje ir už jos ribų sumos (transporto operacijos);

                  6.
                        bendra ES valstybėms narėms skiriamo bendro finansavimo suma;

                  7.
                        išteklių sutelkimo atvejų skaičius, palyginti su bendru Sąjungos civilinės saugos mechanizmo misijų skaičiumi.

                  4 konkretus tikslas: didinti visuomenės informuotumą ir pasirengimą nelaimių atvejais:

                  1.
                        Sąjungos civilinės saugos mechanizmo finansuojamų viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių informuotumo apie riziką didinimo srityje dalyvių arba interneto svetainės lankytojų skaičius;

                  2.
                        ES piliečių informuotumas apie Sąjungos civilinės saugos mechanizmą (ES piliečių apklausos).

               1.5.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas

               1.5.1.Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai

                  Europos civilinė sauga pastaraisiais metais sparčiai vystėsi. Nuo 2001 m., kai buvo sukurtas pirmasis mechanizmas (Bendrijos civilinės saugos mechanizmas), iki šių dienų ES lygmens civilinės saugos teisinis pagrindas buvo sustiprintas (konkreti nuoroda sutartyje nuo Lisabonos sutarties 2009 m.) ir padidinti jo veiklos pajėgumai (sukurti Europos reagavimo į nelaimes pajėgumai / Europos medicinos korpusas, Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras ir t. t.). Taikant esamą Sąjungos civilinės saugos mechanizmą daugiau nei 80 kartų suteikta skubi pagalba tiek Europoje, tiek už jos ribų, padėta plėtoti ir skleisti patirtį bei žinias apie nelaimių valdymą, dalyvaujančiosiose valstybėse puoselėta prevencija.

                  Tačiau neseniai atliktame tarpiniame vertinime, taip pat kitose pagrindinėse ataskaitose ir dokumentuose nustatyta keletas tobulintinų sričių. Atsižvelgiant į tai, šiuo pasiūlymu siekiama iš dalies pakeisti galiojantį teisės aktą šiais tikslais:

                  a) sustiprinti Sąjungos ir valstybių narių bendrą gebėjimą reaguoti į nelaimes ir pašalinti pasikartojančius ir atsirandančius pajėgumų trūkumus, visų pirma sukuriant specialų reagavimo pajėgumų rezervą, kuris turėtų būti vadinamas „rescEU“.

                  b) daugiau dėmesio skirti prevencijos veiksmams, kaip nelaimių rizikos valdymo ciklo daliai, taip pat padidinti derėjimą su kitomis ES politikos sritimis, susijusiomis su nelaimių prevencija ir reagavimu į nelaimes;

                  c) siekiant paremti skubios pagalbos operacijas, užtikrinti, kad Sąjungos mechanizmo administracinės procedūros būtų greitos ir veiksmingos.

               1.5.2.Papildoma ES dalyvavimo nauda

                  Papildoma ES nauda:

                  - mažesnis žūčių skaičius, mažesnė žala aplinkai ir ekonominiai bei materialiniai nuostoliai;

                  - geresnis civilinės saugos veiklos koordinavimas, nes visi pasiūlymai suteikti pagalbą nukentėjusios valstybės valdžios institucijoms pateikiami per Reagavimo į nelaimes koordinavimo centrą;

                  - išlaidų efektyvumas, nes pagalbą, kurią nukentėjusioji šalis priima, galima derinti su kitų šalių siūloma pagalba pagal transporto procedūrą;

                  - didesnis veiksmingumas, nes sustiprintas pasirengimas ir vykdoma nuoseklesnė nelaimių rizikos valdymo politika;

                  - nuoseklus ir veiksmingas reagavimas sukūrus „rescEU“, kurį galima pasitelkti bet kur ES ir prireikus dalyvaujančiosiose valstybėse;

                  - geresnis ES reagavimo į nelaimes veiksmų matomumas;

                  - geresnis ribotų išteklių naudojimas dalijantis ES finansuojamais ištekliais;

                  - didesnis regioninių veiksmų koordinavimas ir dalijimasis žiniomis sukūrus ES civilinės saugos centrų tinklą.

               1.5.3. Panašios patirties išvados

                  Šie pasiūlymai grindžiami:

                  - išorės konsultanto atliktu Sąjungos civilinės saugos mechanizmo tarpiniu vertinimu (2014–2016 m.), 2017 m. rugpjūčio mėn.;

                  - Europos Audito Rūmų specialiąja ataskaita. „Sąjungos civilinės saugos mechanizmas: reagavimo į nelaimes už ES ribų veiksmų koordinavimas buvo iš esmės veiksmingas.“ Specialioji ataskaita Nr. 33, 2016 m.;

                  - Komisijos tarnybų darbiniu dokumentu „Overview of Natural and Man-made Disaster Risks the European Union may face“, SWD(2017) 176 final, 2017 05 23;

                  - Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Europos reagavimo į nelaimes pajėgumų pažangos ir trūkumo, COM(2017) 78 final, 2017 02 17; patirtimi, įgyta reaguojant į nelaimes pagal mechanizmą nuo jo sukūrimo 2001 m.;

                  - patirtimi, įgyta vykdant pasirengimo ir prevencijos srities projektus, finansuotus pagal kvietimus teikti paraiškas, skelbtus nuo 2013 m.;

                  - patirtimi, įgyta vykdant bandomąjį projektą, finansuotą pagal 2008 m. kvietimą teikti paraiškas „Bandomasis projektas, skirtas sustiprinti valstybių narių bendradarbiavimui kovos su miško gaisrais srityje“.

               1.5.4.Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis

                  Suderinamumas su:

                  - 1996 m. birželio 20 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1257/96 dėl humanitarinės pagalbos;

                  - 2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiančiu Europos jūrų saugumo agentūrą;

                  - 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiančiu Europos Sąjungos solidarumo fondą;

                  - 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1717/2006, nustatančiu stabilumo priemonę;

                  - Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1313/2013/ES 2013 m. gruodžio 17 d. dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo;

                  - 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 375/2014, kuriuo įsteigiamas Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusas (ES pagalbos savanorių iniciatyva);

                  - 2016 m. kovo 15 d. Tarybos reglamentu (ES) 2016/369 dėl skubios paramos teikimo Sąjungoje.

               1.6.Trukmė ir finansinis poveikis

               ◻ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota:

               ◻
                     pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo MMMM [MM DD] iki MMMM [MM DD];

               ◻
                     finansinis poveikis nuo MMMM [MM DD] iki MMMM [MM DD].

               X Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota:

               X įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo 2018 01 01 iki 2020 12 31,

               vėliau – visuotinis taikymas.

               1.7.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)
                  18

               X Tiesioginis valdymas, vykdomas Komisijos:

               X padalinių, įskaitant Sąjungos delegacijų darbuotojus;

               ◻
                     vykdomųjų įstaigų.

               ◻ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis.

               X Netiesioginis valdymas, biudžeto vykdymo užduotis perduodant:

               ◻
                     trečiosioms šalims arba jų paskirtoms įstaigoms;

               X tarptautinėms organizacijoms ir jų agentūroms (nurodyti);

               ◻
                     EIB ir Europos investicijų fondui;

               ◻
                     įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 208 ir 209 straipsniuose;

               ◻
                     viešosios teisės įstaigoms;

               ◻
                     įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja privatinė teisė, veikiančioms viešųjų paslaugų srityje, jeigu jos pateikia pakankamų finansinių garantijų;

               ◻
                     įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja valstybės narės privatinė teisė, kurioms pavesta įgyvendinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir kurios pateikia pakankamų finansinių garantijų;

               ◻
                     asmenims, kuriems pavestas konkrečių BUSP veiksmų vykdymas pagal ES sutarties V antraštinę dalį ir kurie nurodyti atitinkamame pagrindiniame teisės akte.

               Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje.

               Pastabos

                  […]

                  […]

               2.VALDYMO PRIEMONĖS

               2.1.Stebėsenos ir atskaitomybės taisyklės

               Nurodyti dažnumą ir sąlygas.

                  Reguliariai atliekama veiksmų ir priemonių, kurioms pagal šiuos sprendimus skiriama finansinė parama, stebėsena.

                  Komisija parengia ir pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai:

                  - tarpinę vertinimo ataskaitą ne vėliau kaip iki 2017 m. birželio 30 d. (jau užbaigta);

                  - komunikatą dėl šio sprendimo įgyvendinimo tąsos ne vėliau kaip iki 2018 m. gruodžio 31 d.;

                  - ex post vertinimo ataskaitą ne vėliau kaip iki 2021 m. gruodžio 31 d.

               2.2.Valdymo ir kontrolės sistema

               2.2.1.Nustatyta rizika

                  Atsižvelgiant į platesnį Reagavimo į nelaimes koordinavimo centro vaidmenį, jei nebus skirta pakankamai etatų, dėl per mažo darbuotojų skaičiaus gali kilti pavojus, kad nepavyks:

                  - reaguoti į visus uždavinius, kylančius dėl didesnio civilinės saugos operacijų skaičiaus, ir visus politinius reikalavimus, susijusius su Integruotu politinio atsako į krizes mechanizmu (IPCR) ir solidarumo sąlyga;
                     - plėsti veiklos ir (arba) vykdyti papildomos veiklos;
                     - naudotis naujomis technologijų sistemomis ir (arba) jas plėtoti, kad būtų užtikrintas nuolatinis prieinamumas;
                     - tinkamai reaguoti į gresiančias civilinės saugos krizes;
                     - tinkamai įgyvendinti vidaus kontrolės sistemą, kaip aprašyta 2.2.2 punkte.

               2.2.2.Informacija apie įdiegtą vidaus kontrolės sistemą

                  Numatyta taikyti dabartinę ECHO GD vidaus kontrolės sistemą, kuria užtikrinama, kad pagal naująją priemonę skiriamos lėšos būtų naudojamos tinkamai ir laikantis atitinkamų teisės aktų.

                  Dabartinės sistemos struktūra:

                  1. ECHO GD vidaus kontrolės grupė, kurios tikslas – užtikrinti, kad būtų laikomasi galiojančių administracinių procedūrų ir teisės aktų civilinės saugos srityje. Šiuo tikslu naudojama Komisijos vidaus kontrolės sistema.

                  2. Reguliarus pagal priemonę skirtų dotacijų ir sutarčių auditas, kurį atlieka ECHO GD išorės auditoriai ir kuris visiškai įtraukiamas į ECHO GD metinį audito planą.

                  3. Išorės partnerių atliekamas veiklos vertinimas.

                  Veiksmų auditą taip pat gali atlikti OLAF (sukčiavimo atvejai) ir Audito Rūmai.

               2.2.3.Kontrolės sąnaudų ir naudos apskaičiavimas ir numatomo klaidų rizikos lygio vertinimas

                  Numatomos ECHO GD kontrolės strategijos sąnaudos sudaro 1,9 % 2016 m. biudžeto. Pagrindinės šio rodiklio sudedamosios dalys:

                  - bendros ECHO GD ekspertų vietoje darbuotojų sąnaudos, plius finansų ir operacijų padalinių sąnaudos, padaugintos iš numatomos laiko, skirto kokybės užtikrinimo, kontrolės ir stebėsenos veiklai, dalies (50 %);

                  - bendri ECHO GD išorės audito sektoriaus ištekliai, skirti auditui ir patikrinimams atlikti.

                  Atsižvelgdama į labai ribotas tokios kontrolės sąnaudas ir kartu su jomis susijusią kiekybiškai įvertinamą (klaidų ištaisymai ir susigrąžinamos lėšos) ir kiekybiškai neįvertinamą (kontrolės atgrasomasis poveikis ir kokybės draudimo poveikis) naudą, Komisija gali daryti išvadą, kad kiekybiškai įvertinama ir kiekybiškai neįvertinama kontrolės nauda iš esmės nusveria nedideles tokios kontrolės sąnaudas.

                  Tai matyti iš Komisijos patvirtinto 1,02 % daugiamečio likutinio klaidų lygio, nustatyto humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos departamente 2016 m.

               2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės

               Nurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones.

                  ECHO GD kovos su sukčiavimu strategija, atitinkanti Komisijos kovos su sukčiavimu strategiją, taikoma siekiant, be kita ko, užtikrinti, kad:

                  - ECHO GD vidaus kontrolės priemonės, susijusios su kova su sukčiavimu, visiškai atitiktų Komisijos kovos su sukčiavimu strategiją;

                  - ECHO GD sukčiavimo rizikos valdymo metodas leistų nustatyti sukčiavimo rizikos sritis ir tinkamus sprendimo būdus.

                  ES lėšų naudojimo trečiosiose šalyse sistemose galima gauti svarbių duomenų siekiant juos panaudoti sukčiavimo rizikai valdyti (pavyzdžiui, dvigubam finansavimui nustatyti).

                  Prireikus gali būti sukurtos tinklų grupės ir įdiegtos tinkamos IT priemonės, skirtos su šia sritimi susijusio sukčiavimo atvejams nagrinėti.

               3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS

               3.1.Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)

               Dabartinės biudžeto eilutės

               Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.

                        Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija

                        Biudžeto eilutė

                        Išlaidų
                           rūšis

                        Įnašas

                        Numeris ir pavadinimas

                        DA / NDA
                           19

                        ELPA šalių
                           20

                        šalių kandidačių
                           21

                        trečiųjų šalių

                        pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą

                        3

                        23 03 01 01 – Nelaimių prevencija ir

                        pasirengimas joms Sąjungoje

                        DA

                        TAIP

                        TAIP

                        NE

                        NE

                        4

                        23 03 01 01 – Nelaimių prevencija ir

                        pasirengimas joms trečiosiose šalyse

                        DA

                        TAIP

                        TAIP

                        NE

                        NE

                        3

                        23 03 02 01 – Greitas ir veiksmingas reagavimas ištikus didelio masto nelaimei Sąjungoje

                        DA

                        TAIP

                        TAIP

                        NE

                        NE

                        4

                        23 03 02 02 – Greitas ir veiksmingas reagavimas ištikus didelio masto nelaimei trečiosiose šalyse

                        DA

                        TAIP

                        TAIP

                        NE

                        NE

                        4

                        23 01 04 – Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos politikos srities veiklos ir programų rėmimo išlaidos

                        NDA

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

               3.2.Numatomas poveikis išlaidoms

               3.2.1.Numatomo poveikio išlaidoms santrauka

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Daugiametės finansinės programos išlaidų
                        kategorija

                        Numeris

                        3 išlaidų kategorija – Saugumas ir pilietybė

                        ECHO GD – Europos civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos operacijos

                        2018

                        2019

                        2020

                        IŠ VISO

                        • Veiklos asignavimai

                        23 03 01 01

                        Įsipareigojimai

                        (1)

                        14,000

                        105,900

                        109,279

                        229,179

                        Mokėjimai

                        (2)

                        7,000

                        46,560

                        104,395

                        157,955

                        23 03 02 01

                        Įsipareigojimai

                        (1a)

                        5,157

                        9,300

                        13,218

                        27,675

                        Mokėjimai

                        (2a)

                        4,000

                        10,000

                        11,000

                        25,000

                        Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami iš konkrečių programų rinkinio lėšų
                           22

                        Biudžeto eilutės numeris

                        (3)

                        2018

                        2019

                        2020

                        IŠ VISO

                        IŠ VISO asignavimų
                           ECHO GD

                        Įsipareigojimai

                        =1+1a +3

                        19,157

                        115,200

                        122,497

                        256,854

                        Mokėjimai

                        =2+2a

                        +3

                        11,000

                        56,560

                        115,395

                        182,955

                        • IŠ VISO veiklos asignavimų

                        Įsipareigojimai

                        (4)

                        19,157

                        115,200

                        122,497

                        256,854

                        Mokėjimai

                        (5)

                        11,000

                        56,560

                        115,395

                        182,955

                        • IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų iš konkrečių programų rinkinio lėšų

                        (6)

                        0

                        0

                        0

                        IŠ VISO

                        IŠ VISO asignavimų
                           pagal daugiametės finansinės programos
                        3 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

                        Įsipareigojimai

                        =4+ 6

                        19,157

                        115,200

                        122,497

                        256,854

                        Mokėjimai

                        =5+ 6

                        11,000

                        56,560

                        115,395

                        182,955

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Daugiametės finansinės programos išlaidų
                        kategorija

                        Numeris

                        4 išlaidų kategorija – Europos vaidmuo pasaulyje

                        ECHO GD – Europos civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos operacijos

                        2018

                        2019

                        2020

                        IŠ VISO

                        • Veiklos asignavimai

                        23 03 01 02

                        Įsipareigojimai

                        (1)

                        -

                        -

                        -

                        -

                        Mokėjimai

                        (2)

                        -

                        -

                        -

                        -

                        23 03 02 02

                        Įsipareigojimai

                        (1a)

                        2

                        2

                        2,284

                        6,284

                        Mokėjimai

                        (2a)

                        0,8

                        1,8

                        2,014

                        4,614

                        Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami iš konkrečių programų rinkinio lėšų
                           23

                        Biudžeto eilutės numeris

                        (3)

                        2018

                        2019

                        2020

                        IŠ VISO

                        IŠ VISO asignavimų
                           ECHO GD

                        Įsipareigojimai

                        =1+1a +3

                        2

                        2

                        2,284

                        6,284

                        Mokėjimai

                        =2+2a

                        +3

                        0,8

                        1,8

                        2,014

                        4,614

                        • IŠ VISO veiklos asignavimų

                        Įsipareigojimai

                        (4)

                        2

                        2

                        2,284

                        6,284

                        Mokėjimai

                        (5)

                        0,8

                        1,8

                        2,014

                        4,614

                        • IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų iš konkrečių programų rinkinio lėšų

                        (6)

                        0

                        0

                        0

                        IŠ VISO

                        IŠ VISO asignavimų
                           pagal daugiametės finansinės programos
                        4 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

                        Įsipareigojimai

                        =4+ 6

                        2

                        2

                        2,284

                        6,284

                        Mokėjimai

                        =5+ 6

                        0,8

                        1,8

                        2,014

                        4,614

                        Daugiametės finansinės programos išlaidų
                        kategorija

                        5

                        „Administracinės išlaidos“

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        2018

                        2019

                        2020

                        IŠ VISO

                        ECHO GD – Europos civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos operacijos

                        • Žmogiškieji ištekliai

                                    1,682

                             5,034

                               9,436

                                               16,152

                        • Kitos administracinės išlaidos

                        0,1500

                        0,230

                        0,330

                        0,710

                        IŠ VISO ECHO GD

                        Asignavimai

                                      1,832

                              5,264

                                9,766

                                       16,862

                        IŠ VISO asignavimų
                           pagal daugiametės finansinės programos
                        5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

                        (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų)

                        1,832

                        5,264

                        9,766

                        16,862

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        2018

                        2019

                        2020

                        IŠ VISO

                        IŠ VISO asignavimų
                           pagal daugiametės finansinės programos
                        1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS

                        Įsipareigojimai

                        22,989

                        122,464

                        134,547

                        280,000

                        Mokėjimai

                        13,632

                        63,624

                        127,174

                        204,430

               3.2.2.Numatomas poveikis veiklos asignavimams

               ◻
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami

               ◻
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip:

               Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Nurodyti tikslus ir rezultatus

                        ⇩

                        Metai
                        2018

                        Metai
                        2019

                        Metai
                        2020

                        IŠ VISO

                        REZULTATAI

                        Rezultato rūšis
                           24

                        Vidutinės rezultato
                        sąnaudos

                        Rezultatų
                        skaičius

                        Sąnaudos

                        Rezultatų
                        skaičius

                        Sąnaudos

                        Rezultatų
                        skaičius

                        Sąnaudos

                        Bendras rezultatų skaičius

                        Iš viso
                        sąnaudos

                        1 KONKRETUS TIKSLAS – Prevencija
                           25
                        ...

                        Finansuotų prevencijos projektų skaičius

                        Dotacijų susitarimai

                        0,3

                        15

                        3

                        15

                        3

                        15

                        3

                        45

                        9

                        Tyrimai

                        Sutarčių skaičius

                        0,1

                        5

                        0,5

                        5

                        0,5

                        5

                        0,5

                        15

                        1,5

                        1 konkretaus tikslo tarpinė suma

                        20

                        3,5

                        20

                        3,5

                        20

                        3,5

                        60

                        10,5

                        2 KONKRETUS TIKSLAS – Pasirengimas

                        Finansuotų pasirengimo projektų skaičius (įskaitant mokymą ir pratybas)

                        Dotacijų susitarimai ir sutartys

                        0,5

                        100

                        5

                        100

                        5

                        100

                        5

                        300

                        15

                        Išankstinio perspėjimo sistemos

                        Administracinių susitarimų skaičius

                        1,25

                        2

                        2,5

                        2

                        2,5

                        2

                        2,5

                        6

                        7,5

                        Pajėgumas reaguoti į nelaimes

                        Dotacijų susitarimų ir sutarčių skaičius

                        1

                        7

                        7

                        13

                        13

                        20

                        20

                        40

                        40

                        2 konkretaus tikslo tarpinė suma

                        109

                        14,5

                        115

                        20,5

                        122

                        27,5

                        346

                        62,5

                        3 KONKRETUS TIKSLAS – Reagavimas
                           26

                        Ekspertų dislokavimas

                        Sutarčių skaičius

                        0,005

                        200

                        1

                        200

                        1

                        200

                        1

                        600

                        3

                         Operacijų ES skaičius

                        Dotacijų susitarimai ir (arba) paslaugų sutartys

                        0,1

                        80

                        8

                        80

                        8

                        80

                        8

                        240

                        24

                         Transporto operacijų už ES ribų skaičius

                        Dotacijų susitarimai ir (arba) paslaugų sutartys

                        0,13

                        40

                        5,2

                        40

                        5,2

                        40

                        5,2

                        120

                        15,6

                        3 konkretaus tikslo tarpinė suma

                        320

                        14,2

                        320

                        14,2

                        320

                        14,2

                        960

                        42,6

                        IŠ VISO SĄNAUDŲ

                        449

                        32,2

                        455

                        38,2

                        462

                        45,2

                        1366

                        115,6

               3.2.3.Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams

               3.2.3.1.Santrauka

               ◻
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio pobūdžio asignavimų nenaudojama

               X
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio pobūdžio asignavimai naudojami taip:

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        2018

                        2019

                        2020

                        IŠ VISO

                        Daugiametės finansinės programos
                        5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA

                        Žmogiškieji ištekliai

                        1,682

                        5,034

                        9,436

                        16,152

                        Kitos administracinės išlaidos

                        0,15

                        0,23

                        0,33

                        0,710

                        Daugiametės finansinės programos
                        5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma

                        1,832

                        5,264

                        9,766

                        16,862

                        Neįtraukta į daugiametės finansinės programos
                           27

                        5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

                        Žmogiškieji ištekliai

                        Kitos administracinio
                        pobūdžio išlaidos

                        Tarpinė suma, neįtraukta į
                        daugiametės finansinės programos
                        5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

                        0

                        0

                        0

                        0

                        IŠ VISO

                        1,832

                        5,264

                        9,766

                        16,862

               Žmogiškųjų išteklių ir kitų administracinio pobūdžio išlaidų asignavimų poreikiai bus tenkinami iš GD asignavimų, jau paskirtų priemonei valdyti ir (arba) perskirstytų generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.

               3.2.3.2.Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai

               ◻
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškųjų išteklių nenaudojama.

               X
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip:*

               Sąmatą surašyti etatų vienetais

                        Metai
                        N

                        N+1 metai

                        N+2 metai

                        2018

                        2019

                        2020

                        • Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai)

                        23 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės)

                        7

                        12

                        16

                        XX 01 01 02 (Delegacijos)

                        XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai)

                        10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai)

                        • Išorės darbuotojai (etatų vienetais)
                           28

                        23 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto)

                        10

                        24

                        31

                        XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose)

                        XX 01 04 yy
                           29

                        - būstinėje
                           30

                        - delegacijose

                        XX  01 05 02 (CA, INT ir SNE – netiesioginiai moksliniai tyrimai)

                        10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiesioginiai moksliniai tyrimai)

                        Kitos biudžeto eilutės (nurodyti)

                        IŠ VISO

                        17

                        36

                        47

               *  Šie skaičiai gali būti papildyti 15 papildomų etatų vienetų, juos perskirsčius iš kitų generalinių direktoratų pagal kvietimą pareikšti susidomėjimą.

               XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.

               Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.

               Vykdytinų užduočių aprašymas:

                        Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai

                        Papildomų darbuotojų, kurių prašoma 2018–2020 m. laikotarpiu, reikia šioms užduotims atlikti: a) plėtoti ir valdyti naujai sukurtus pajėgumus „rescEU“; b) stiprinti savanorišką telkinį; c) remti politinius skyrius, įskaitant prevencijos veiklą; d) plėtoti Europos civilinės saugos akademijos koncepciją ir e) užtikrinti, kad būtų vykdoma valdymo ir paramos veikla.

                        Didžioji dalis papildomų darbuotojų bus skirta „rescEU“ plėtoti; jie atliks užduotis, susijusias su išteklių įsigijimo ir (arba) išperkamosios nuomos (sutarčių) valdymu, išteklių valdymu, taip pat stebėsenos ir koordinavimo užduotis ir komunikacijos užduotis.

                        Išorės darbuotojai

                        Visą parą veikiančio reagavimo į nelaimes centro veikimo užtikrinimas; būtinas darbas vietoje; administracinė parama.

               3.2.4.Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa

               ◻
                     Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę finansinę programą.

               X
                     Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą. Toliau nurodytos sumos bus perskirstytos:

                        3 išlaidų kategorija

                        2018

                        2019

                        2020

                        iš viso

                        Teisės, lygybė ir pilietiškumas

                        33 02 01

                        Teisių apsaugos ir didesnių galių suteikimo piliečiams užtikrinimas

                        1,34

                        1,55

                        2,89

                        33 02 02

                        Nediskriminavimo ir lygybės skatinimas

                        0,98

                        1,22

                        2,2

                        Teisingumas

                        33 03 01

                        Teisėjų mokymo rėmimas ir skatinimas

                        4,93

                        5,25

                        10,18

                        33 03 02

                        Palankesnių sąlygų teismų bendradarbiavimui civilinėse ir baudžiamosiose bylose sudarymas ir jo rėmimas

                        4,77

                        5,02

                        9,79

                        iš viso 3 antraštinė dalis

                        12,02

                        13,04

                        25,06

                        4 išlaidų kategorija

                        2018

                        2019

                        2020

                        iš viso

                        21 02 07 03

                        Žmogaus socialinė raida (vystomojo bendradarbiavimo priemonė).

                        2,00

                        2,00

                        22 02 03 02

                        Parama Turkijai. Ekonominio, socialinio ir teritorinio vystymosi ir susijusio laipsniško teisės aktų derinimo su Sąjungos acquis rėmimas (PNPP II – Turkija)

                        2,00

                        2,28

                        4,284

                        iš viso 4 antraštinė dalis

                        2,00

                        2,00

                        2,28

                        6,284

               X
                     Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo priemonę.

                               2018

                               2019

                        2020

                        Lankstumo priemonės panaudojimas

                        19,157

                        103,18

                        109,457

               3.2.5.Trečiųjų šalių įnašai

               Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo.

               Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas apskaičiuojamas taip:

               Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Metai
                        N

                        Metai
                        N+1

                        Metai
                        N+2

                        Metai
                        N+3

                        Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)

                        Iš viso

                        Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą

                        IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų

               3.3.Numatomas poveikis įplaukoms

               X
                     Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms.

               ◻
                     Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:

               ◻
                     nuosaviems ištekliams

               ◻
                     įvairioms įplaukoms

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Biudžeto įplaukų eilutė

                        Einamųjų finansinių metų asignavimai

                        Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis
                           31

                        Metai
                        N

                        Metai
                        N+1

                        Metai
                        N+2

                        Metai
                        N+3

                        Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)

                        ………….straipsnis

               Įvairių asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų eilutę (-es), kuriai (-ioms) daromas poveikis.

                  […]

               Nurodyti poveikio įplaukoms apskaičiavimo metodą.

                  […]

                     (1)

                        ICF, „Sąjungos civilinės saugos mechanizmo tarpinis vertinimas 2014–2016 m.“. Galutinė ataskaita, 2017 m. rugpjūčio mėn. (toliau – tarpinis vertinimas). Galutinė tarpinio vertinimo ataskaita pateikta adresu https://publications.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/eb41bfee-78c3-11e7-b2f2-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF.

                     (2)

                        Europos Audito Rūmų specialioji ataskaita (2016 m.). „Sąjungos civilinės saugos mechanizmas: reagavimo į nelaimes už ES ribų veiksmų koordinavimas buvo iš esmės veiksmingas.“ Pateikta adresu http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR16_33/SR_DISASTER_RESPONSE_lt.pdf.

                     (3)

                        2017 m. vasario 17 d. Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Europos reagavimo į nelaimes pajėgumų pažangos ir trūkumo.

                     (4)

                        Žr. 2 išnašą.

                     (5)

                        Žr. 3 išnašą.

                     (6)

                        Komisijos tarnybų darbinis dokumentas „Overview of Natural and Man-made Disaster Risks the European Union may face“, 2017 05 23, SWD(2017) 176 final.

                     (7)

                        Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo tarpinio vertinimo 2014–2016 m. laikotarpiu, 2017 08 30, COM(2017) 460 final.

                     (8)

                        Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Islandija, Juodkalnija, Norvegija, Serbija ir Turkija.

                     (9)

                        Atsakymus pateikė šios suinteresuotosios šalys: 26 dalyvaujančiųjų valstybių civilinės saugos institucijos (internetinės apklausos); 17 dalyvaujančiųjų valstybių civilinės saugos institucijos (pokalbiai); 21 dalyvaujančiosios valstybės nacionaliniai mokymo koordinatoriai (internetinės apklausos); 137 ekspertai, dalyvavę ekspertų mainų programoje, ir 23 projektų, finansuojamų iš Sąjungos civilinės saugos mechanizmo, vadovai iš 13 dalyvaujančiųjų valstybių (internetinės apklausos); 14 tarptautinių partnerių, įskaitant Jungtinių Tautų agentūras, EBPO, Pasaulio banką, Raudonąjį Kryžių ir t. t. (pokalbiai); 15 ES generalinių direktoratų ir tarnybų (pokalbiai).

                     (10)

                        Ataskaita pateikta adresu
                  http://ec.europa.eu/echo/EUCPM-consult_en
                  .

                     (11)

                        2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).

                     (12)

                        2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo (OL L 347, 2013 12 20, p. 924).

                     (13)

                        2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

                     (14)

                        2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).

                     (15)

                        2013 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1082/2013/ES dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 2119/98/EB (OL L 293, 2013 11 5, p. 1).

                     (16)

                        VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas.

                     (17)

                        Kaip nurodyta Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies a arba b punkte.

                     (18)

                        Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“
                  http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.

                     (19)

                        DA – diferencijuotieji asignavimai, NDA – nediferencijuotieji asignavimai.

                     (20)

                        ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.

                     (21)

                        Šalių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.

                     (22)

                        Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.

                     (23)

                        Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.

                     (24)

                        Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir kt.).

                     (25)

                        Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ...“.

                     (26)

                        Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ...“.

                     (27)

                        Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.

                     (28)

                        CA – sutartininkas („Contract Staff“), INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“), JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Junior Expert in Delegations“), LA – vietinis darbuotojas („Local Agent“), SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“).

                     (29)

                        Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių).

                     (30)

                        Paprastai struktūrinių fondų, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondo (EŽF) atveju.

                     (31)

                        Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo sąnaudų.