               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 02 02
            COM(2016) 43 final
            2016/0027(COD)
            Pasiūlymas
            EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl 470–790 MHz dažnių juostos naudojimo Sąjungoje
            {SWD(2016) 19 final}{SWD(2016) 20 final}

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindas ir tikslai

                  Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos vizija – įmonėms ir visuomenei užtikrinti galimybę naudotis visiems prieinamu kokybišku ryšiu. Strategijoje numatyta, kad Komisija pateiks specialius pasiūlymus, „kaip turėtų būti koordinuotai atlaisvinta 700 MHz juosta (694–790 MHz), kuri ypač tinka plačiajuosčio ryšio paslaugoms kaimo vietovėse teikti, kartu patenkinant specialius garso ir vaizdo žiniasklaidos platinimo poreikius“.

                  Jungimosi belaidžiu ryšiu galimybei užtikrinti būtina spektro prieiga žemiau 1 GHz esančiose juostose, nes jose galima užtikrinti tiek didelę aprėptį, tiek didelę ryšio spartą. Perėjus prie efektyviau spektrą naudojančių skaitmeninės televizijos technologijų, 800 MHz juosta (790–862 MHz, vadinamasis skaitmeninis dividendas) buvo pirmoji UHF transliavimo juostos (470-862 MHz dažnių) dalis, kurią Sąjungoje numatyta naudoti pagal naują paskirtį – belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugoms. Šiuo metu UHF transliavimo juostą sudaro 470–790 MHz dažnių diapazonas (toliau – UHF juosta). Ši juosta naudojama skaitmeninei antžeminei televizijai, taip pat programų kūrimo ir specialiųjų renginių garso ryšio įrangai, daugiausia belaidžiams mikrofonams.

                  2012 m. Pasaulinė radijo ryšio konferencija (WRC-12) – Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos (ITU) konferencija, kurioje persvarstomi privalomieji radijo ryšio reglamentai – nusprendė, kad 2015 m. 700 MHz juosta 1 regione (Europa ir Afrika) turėtų būti skirta tiek transliavimo, tiek judriojo ryšio paslaugoms.

                  Konferencijoje WRC-15, kuri įvyko 2015 m. lapkričio mėn., užbaigtos tarptautinės derybos dėl 700 MHz juostos naudojimo belaidžiam plačiajuosčiam ryšiui techninių ir reglamentavimo parametrų. Tai, kad visuose ITU regionuose
                     1
                   padėtis, susijusi su 700 MHz dažnių juostos naudojimu, yra panaši, suteikia retą progą suderinti šią dažnių juostą beveik visame pasaulyje naudoti belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugoms. Be to, konferencijoje WRC-15 paliktas galioti 470–694 MHz (žemesnių nei 700 MHz) dažnių juostos paskyrimas išimtinai transliavimo paslaugoms 1 regione.

                  2013 m. Komisijos pirmininko pavaduotoja Neelie Kroes paprašė buvusio Komisijos nario Pascalio Lamy pirmininkauti judriojo ryšio, transliavimo ir žiniasklaidos sektorių atstovų aukšto lygio darbo grupei, siekiant rasti bendrą poziciją dėl UHF juostos naudojimo ateityje. Pirmininkas savo ataskaitoje („Lamy ataskaita“) rekomendavo pakeisti 700 MHz juostos paskirtį ir naudoti ją belaidžiam plačiajuosčiam ryšiui, tačiau kartu išsaugoti Europos garso ir vaizdo žiniasklaidos modelį, numatant apsaugos priemones, kad antžeminiam transliavimui būtų galima naudoti spektrą žemesnių nei 700 MHz dažnių juostoje.

                  Per Komisijos viešas konsultacijas dėl Lamy ataskaitos nustatyta, kad yra pritarimas koordinuotiems Sąjungos veiksmams. Tuo pačiu metu Radijo spektro politikos grupė (RSPG) priėmė nuomonę
                     2
                  , kurioje taip pat parėmė darnų Sąjungos požiūrį, kad 700 MHz dažnių juosta turėtų būti skirta belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugoms teikti. RSPG nuomonėje rekomenduojama suderinti technines sąlygas ir bendrą terminą siekiant užtikrinti veiksmingą 700 MHz juostos naudojimą ir ilguoju laikotarpiu naudoti žemesnių nei 700 MHz dažnių juostą garso ir vaizdo žiniasklaidai, įskaitant galimybę naudoti skaitmeninei antžeminei televizijai.

                  Reaguodama į konsultavimosi su Europos suinteresuotaisiais subjektais rezultatus ir tarptautinius susitarimus, sudarytus globojant ITU, Komisija parengė Sąjungos strategiją dėl UHF juostos naudojimo ilguoju laikotarpiu. Įgyvendinant strategiją bus skatinama bendroji skaitmeninė rinka ir užtikrinamas efektyvus radijo spektro valdymas UHF juostoje, atsižvelgiant į jo socialinę, kultūrinę ir ekonominę vertę. UHF juostos naudojimo strategiją sudaro trys pagrindinės dalys:

               suderintos belaidžio plačiajuosčio elektroninio ryšio paslaugų teikimo 700 MHz dažnių juostoje techninės sąlygos, grindžiamos technologijų ir paslaugų neutralumo principu;

               galimybės veiksmingai naudoti 700 MHz juostą belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugoms pirmiau minėtomis suderintomis techninėmis sąlygomis užtikrinimo bendras terminas ir koordinavimo priemonės šiam perėjimui paremti;

               pirmenybė garso ir vaizdo žiniasklaidos paslaugoms žemesnių nei 700 MHz dažnių juostoje ir lankstūs juostos naudojamo principai; tai būtina siekiant skatinti įvairovę, atsižvelgiant į skaitmeninės antžeminės televizijos rinkos svarbą valstybėse narėse.

               •Derėjimas su galiojančiomis šios politikos srities nuostatomis

                  Šiuo pasiūlymu prisidedama prie tikslo skirti 1 200 MHz spektro belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugoms, kuris yra vienas iš pagrindinių Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo 2012/243/ES, kuriuo nustatoma daugiametė radijo spektro politikos programa (RSPP), tikslų. Pasiūlymu taip pat skatinama toliau plėtoti novatoriškas garso ir vaizdo žiniasklaidos paslaugas, o tai dera su RSPP tikslais, Leidimų direktyva
                     3
                   ir Pagrindų direktyva
                     4
                  , ypač su pastarosios direktyvos 9 ir 9a straipsniais.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Ši teisėkūros priemonė grindžiama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsniu, siekiant užtikrinti vidaus rinkos veikimą.

               •Subsidiarumas ir proporcingumas

                  Kaip paaiškinta ir poveikio vertinime, šis sprendimo pasiūlymas, vertinant pagal subsidiarumo ir proporcingumo principus, yra geriausias variantas.

                  Subsidiarumo principo laikomasi, nes iniciatyvos tikslų valstybės narės, veikdamos atskirai, pasiekti negali, tačiau kartu sudaromos sąlygos atsižvelgti (tiek 700 MHz juostoje, tiek žemesnių nei 700 MHz dažnių juostoje) į nacionalines aplinkybes.

               ES turėtų nuspręsti, kaip ji ketina naudoti 700 MHz dažnių juostą ateityje, jei nori išvengti nacionalinių principų skirtumų ir apriboti tarpvalstybinius trukdžius. Nesant bendrų Sąjungos teisės aktų dėl UHF juostos, jos naudojimas Sąjungoje žalingai susiskaidytų. Dėl susiskaidymo atsirastų tarpvalstybinių trukdžių, kurie galėtų paveikti iki 13 % ES gyventojų.

               Todėl reikia iki 2020 m. suderintai paskirti ir leisti naudoti 700 MHz juostą belaidžiam plačiajuosčiam ryšiui ir suderintai paskirti žemesnių nei 700 MHz dažnių juostą naudoti lanksčiai, numatant apsaugos priemones, kad būtų galima teikti garso ir vaizdo žiniasklaidos paslaugas plačiajai auditorijai, taip pat investuoti į našesnes technologijas, kurių reikia norint atlaisvinti 700 MHz juostą, dabar naudojamą skaitmeninei antžeminei televizijai.

                  Lankstus žemesnių nei 700 MHz dažnių juostos naudojimas yra ir proporcingas, nes taip būtų našiausiu būdu sprendžiama problema ir pasiekti tikslai. Pavyzdžiui, atlaisvinus visą žemesnių nei 700 MHz dažnių juostą belaidžiam plačiajuosčiam ryšiui būtų viršyta tai, kas šiuo metu būtina norint patenkinti žemesnių nei 1 GHz dažnių spektro poreikį belaidžiu plačiajuosčiu ryšiu perduodamų duomenų srautui. Kartu lankstus naudojimas užtikrintų skaitmeninės antžeminės televizijos reglamentavimo tikrumą žemesnių nei 700 MHz dažnių juostoje tose valstybėse narėse, kurios nori išlaikyti turimus skaitmeninės antžeminės televizijos pajėgumus. Be to, pagal Sprendimą Nr. 676/2002/EB, dėl suderintų spektro naudojimo techninių sąlygų gali būti susitarta su nacionaliniais ekspertais Radijo spektro komitete.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Komisijos UHF juostos naudojimo Sąjungoje strategija bus įgyvendinama remiantis dviem teisinėmis priemonėmis. Priėmus neįpareigojamąją priemonę, pavyzdžiui, Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją, koordinavimas Sąjungos lygmeniu nebūtų privalomas ir nebūtų reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi priemonių. Sprendimas, o ne reglamentas, buvo pasirinktas kaip valstybių narių įpareigojimo priemonė, kuri tiesiogiai neveikia privačiųjų subjektų valstybėse narėse. Sprendimas taip pat yra tinkamesnis už direktyvą, nes tokia planuojama priemone nenustatoma bendrųjų taisyklių, kurios turėtų būti perkeltos į nacionalinę teisę, visumos, tik numatomas ribotas skaičius konkrečių veiksmų, kurių turi imtis valstybės narės. Pavyzdžiui, panašūs įpareigojimai ir veiksmai, kurių turi imtis valstybės narės, nustatyti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 243/2012/ES, kuriuo nustatoma RSPP, 6 straipsnio 4 dalyje, be to, panašaus pobūdžio įpareigojimai ir veiksmai, kurių turi imtis valstybės narės, nustatyti anksčiau priimtais Europos Parlamento ir Tarybos sprendimais Nr. 128/1999/EB, 626/2008/EB ir 676/2002/EB.

                  Šią priemonę pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnį papildys Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuris, vadovaujantis Sprendimu Nr. 676/2002/EB
                     5
                  , bus priimtas pagal komiteto procedūrą ir kuriuo 700 MHz dažnių juosta bus paskirta ir leista naudoti belaidžio plačiajuosčio elektroninio ryšio paslaugoms suderintomis techninėmis sąlygomis, kurios bus parengtos padedant CEPT
                     6
                  . Toks metodas taikytas ir derinant 800 MHz dažnių juostą belaidžio plačiajuosčio elektroninio ryšio paslaugoms pagal RSPP ir Komisijos sprendimą 2010/267/ES
                     7
                  .

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

               Šiame pasiūlyme atsižvelgta į šias suinteresuotųjų šalių nuomones:

               (a)Lamy ataskaitą
                  8
               , kurią parengė Pascalis Lamy, remdamasis aukšto lygio darbo grupės, kuriai jis pirmininkavo, atliktu darbu;

               (b)per viešas konsultacijas dėl Lamy ataskaitos
                  9
                pareikštas nuomones;

               (c)RSPG ataskaitą dėl siūlomo spektro naudojimo transliavimui koordinavimo metodo keičiant 700 MHz juostos paskirtį
                  10
               ;

               (d)RSPG nuomonę dėl UHF juostos (470–790 MHz) naudojimo ateityje Europos Sąjungoje ilgalaikės strategijos.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Komisijos užsakymu buvo atlikti du specialūs nepriklausomi tyrimai, kurių rezultatais pasinaudota rengiant šį pasiūlymą. Tai tyrimai:

               700 MHz dažnių juostos paskirties pakeitimo, paskiriant ją naudoti belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugoms Europos Sąjungoje, ekonominis ir socialinis poveikis;

               transliavimo ir plačiajuosčio ryšio konvergencijos uždaviniai ir galimybės ir jos poveikis spektro ir tinklo naudojimui.

                  Pirmajame tyrime nagrinėjamos perėjimo išlaidos, belaidžio plačiajuosčio ryšio, kuriam naudojama 700 MHz juosta, aprėpties poveikis ir skaitmeninei antžeminei televizijai naudojamo spektro sutelkimo į žemesnių nei 700 MHz dažnių juostą socialiniai ir kultūriniai aspektai.

                  Antrajame tyrime pateiktas išsamus skaitmeninės antžeminės televizijos ir belaidžio plačiajuosčio ryšio konvergencijos po 2020 m. galimybių vertinimas.

               •Poveikio vertinimas

                  Komisijos parengtas poveikio vertinimas buvo palankiai įvertintas 2015 m. lapkričio 27 d. Reglamentavimo patikros valdybos nuomonėje
                     11
                  .

                  Poveikio vertinime nagrinėtos keturios politikos galimybės:

               (1)nesiimti jokių veiksmų Sąjungos lygmeniu;

               (2)iki 2020 m. suderintai skirti ir leisti naudoti 700 MHz dažnių juostą belaidžiam plačiajuosčiam ryšiui ir rezervuoti žemesnių nei 700 MHz dažnių juostą skaitmeninei antžeminei televizijai ir programų kūrimo ir specialiųjų renginių garso ryšiui;

               (3)iki 2020 m. suderintai skirti ir leisti naudoti 700 MHz dažnių juostą belaidžiam plačiajuosčiam ryšiui. Suderintai skirti žemesnių nei 700 MHz dažnių juostą naudoti lanksčiai, atsižvelgiant į nacionalinę paklausą, ir taip užtikrinti plačiajai auditorijai teikiamų garso ir vaizdo žiniasklaidos paslaugų (laikantis technologijų neutralumo principo), įskaitant nemokamą platinimą, apsaugą ir galimybę naudoti spektrą programų kūrimo ir specialiųjų renginių garso ryšiui. Siekiant išvengti trukdžių, žemesnių nei 700 MHz dažnių juostos spektro naudojimas turėtų būti techniškai apribotas tik žemynkryptės linijos režimu
                  12
               . Pagal šią galimybę turėtų būti numatyta ir nuostata dėl spektro naudojimo programų kūrimo ir specialiųjų renginių garso ryšiui strategijos, kurioje būtų atsižvelgta į spektro programų kūrimo ir specialiųjų renginių garso ryšiui praradimą UHF juostoje, parengimo;

               (4)Iki 2020 m. suderintai skirti ir leisti naudoti visą UHF juostą belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugoms.

                  Komisija pasirinko 3 galimybę, kaip tinkamiausią politikos tikslams pasiekti variantą. Pasirinkus tinkamiausią galimybę būtų prisidėta prie Sąjungos lygmens spektro ir plačiajuosčio ryšio užtikrinimo tikslų siekimo. Naudojant 700 MHz dažnių juostą belaidžiam plačiajuosčiam ryšiui kartu su 800 MHz ir 900 MHz dažnių juostų spektru labai padidėtų judriojo ryšio tinklų pralaidumas. Tai užtikrintų visuotinę aprėptį ir didelę bent 30 Mb/s vienam naudotojui ryšio spartą reprezentatyvioje konkurencingoje 3–4 operatorių rinkoje. Nustatyti 2020 m. kaip bendrą 700 MHz dažnių juostos paskirties pakeitimo terminą yra tinkama, nes šis terminas siejamas su 5G ryšio diegimo pradžia. 3 galimybė taip pat suteikia tikrumo dėl spektro prieigos žemesnių nei 700 MHz dažnių juostoje transliuotojams ir garso ir vaizdo žiniasklaidos paslaugų, visų pirma skaitmeninio antžeminio transliavimo, visuomenei teikėjams. Žemesnių nei 700 MHz dažnių juostos spektro naudojimo lankstumas padėtų lengviau sumažinti trukdžius ir užtikrintų galimybę sukurti novatorišką „ekosistemą“, kuri skatintų investuoti ir kurti naujus verslo modelius.

                  3 galimybei palankus pirmiau minėtas WRC-15 rezultatas dėl 700 MHz dažnių juostos ir žemesnių nei 700 MHz dažnių juostos. Žemesnių nei 700 MHz dažnių juosta ir toliau lieka paskirta išimtinai transliavimo paslaugoms Europoje ir Afrikoje, taip pat daugelyje kitų pasaulio šalių.

                  Pirmojo iš minėtų Komisijos užsakytų tyrimų duomenimis, atlaisvinti 700 MHz juostą 2020 m. ir pereiti prie naujos kartos antžeminio transliavimo technologijos kainuotų maždaug 1,2–4,4 mlrd. EUR. Didžiąją dalį šių išlaidų patirtų galutiniai paslaugų gavėjai, atnaujindami savo imtuvus įprastam įrangos atnaujinimo ciklui nesibaigus. Su programų kūrimo ir specialiųjų renginių garso ryšio įranga susijusios perėjimo 2020 m. išlaidos sudarytų 200 mln. EUR – apskaičiuota remiantis tuo, kad 30 proc. dabartinių programų kūrimo ir specialiųjų renginių garso ryšio naudotojų naudojasi 700 MHz dažnių juostoje veikiančia įranga. Tačiau ES šalys gali siūlyti technologijų neutralumo principu grindžiamas valstybės paramos priemones, kurios padėtų apriboti šias išlaidas, jei tos priemonės atitinka valstybės pagalbos taisykles
                     13
                  . Be to, apskaičiuota, kad skaitmeninės antžeminės televizijos tinklų pritaikymas, kad jais būtų galima perduoti tą patį programų turinio kiekį naudojant mažiau spektro, daugiausiai kainuotų maždaug 890 mln. EUR. Tai gali visų pirma apimti išlaidas, kurias patirtų teisių turėtojai, kurių naudojimo teises reikėtų pakeisti jų galiojimo laikotarpiui nesibaigus. Jei valstybės narės svarsto priemones, kuriomis siekiama tokias išlaidas sumažinti, tos priemonės turi atitikti technologijų neutralumo principą ir atitinkamą Komisijos valstybės pagalbos srities sprendimų priėmimo praktiką
                     14
                   taip pat susijusių bylų nagrinėjimo ES teismuose praktiką
                     15
                  . Kai kuriais atvejais priemonės, patvirtintos siekiant kompensuoti už teisių atšaukimą, kai tokia kompensacija neviršija dėl teisių atšaukimo padarytos žalos, tam tikromis aplinkybėmis galėtų atitikti Sąjungos valstybės pagalbos teisę. RSPG teigimu, 14-oje valstybių narių naudojimo teisės suteiktos neribotam laikui arba vėlesniam nei 2020 m. laikotarpiui.

               Atsižvelgiant į neseniai įvykusių 800 MHz ir 900 MHz dažnių juostų spektro aukcionų rezultatus ir konservatyviai vertinant, bendros pajamos iš 700 MHz dažnių juostos paskyrimo 28 ES valstybėse narėse iki 2020 m. sudarytų maždaug 11 mlrd. EUR, jei visos kitos sąlygos būtų tokios pačios.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Konkretaus poveikio Sąjungos biudžetui nenumatoma.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

                  Laikantis UHF juostos naudojimo strategijos, šiame pasiūlyme:

               nustatomi 700 MHz dažnių juostos paskirties pakeitimo, paskiriant ją naudoti belaidžio plačiajuosčio elektroninio ryšio paslaugoms Sąjungos lygmeniu suderintomis techninėmis sąlygomis, terminai;

               nustatomos priemonės, kuriomis sudaromos sąlygos pereiti prie kitokio UHF juostos spektro naudojimo;

               nustatomos priemonės dėl žemesnių nei 700 MHz dažnių juostos naudojimo ilguoju laikotarpiu, nors jos apims ir peržiūrą.

                  1 straipsnyje nustatomi du valstybėms narėms privalomi bendri 700 MHz dažnių juostos paskirties pakeitimo, paskiriant ją naudoti belaidžiam plačiajuosčiam ryšiui, terminai:

               tarpvalstybinio koordinavimo susitarimai turi būti sudaryti iki 2017 m. pabaigos;

               iki 2020 m. vidurio turi būti užtikrinta galimybė veiksmingai naudoti 700 MHz juostą belaidžio plačiajuosčio elektroninio ryšio paslaugoms, vadovaujantis Komisijos įgyvendinimo sprendimu dėl suderintų juostos naudojimo techninių sąlygų
                  16
               .

                  1 straipsnyje taip pat numatyta, kad suėjus bendram Sąjungos terminui turi būti užtikrinta 700 MHz dažnių juostos naudojimo belaidžiam plačiajuosčiam ryšiui tarpvalstybinė apsauga.

                  2 straipsnyje reikalaujama, kad valstybės narės leistų prekiauti 700 MHz dažnių juostos naudojimo teisėmis. Tai atitinka politikos tikslus, RSPP
                     17
                   ir Pagrindų direktyvos nuostatas.

                  3 straipsnyje reikalaujama, kad valstybės narės konsultuotųsi nacionaliniu lygmeniu ir suteikdamos 700 MHz juostos naudojimo belaidžio plačiajuosčio elektroninio ryšio paslaugoms teises apsvarstytų, ar reikia imtis priemonių, kurios užtikrintų aukštą gyventojų ir teritorijos aprėpties kokybės lygį. Taip siekiama iš UHF juostos išgauti socialinės ir ekonominės naudos, padedant įveikti skaitmeninę atskirtį ir sudarant sąlygas sukurti visuotinį daiktų internetą.

                  4 straipsnyje aptariamas žemesnių nei 700 MHz dažnių juostos naudojimas ilguoju laikotarpiu. Jame reikalaujama, kad valstybės narės ilguoju laikotarpiu užtikrintų, kad ši juosta būtų naudojama garso ir vaizdo žiniasklaidos plačiajai auditorijai (arba visuomenei) paslaugoms. Tai turėtų apimti tolesnį naudojimą programų kūrimo ir specialiųjų renginių garso ryšiui, atsižvelgiant į nacionalinius prioritetus.

                  Siekiant užtikrinti, kad įpareigojimai valstybėms narėms derėtų su Pagrindų direktyvos 9 ir 9a straipsniais, įpareigojimas užtikrinti žemesnių nei 700 MHz dažnių juostos naudojimo apsaugą taikomas garso ir vaizdo žiniasklaidos plačiajai auditorijai paslaugų teikimui, o ne belaidžio ryšio technologijai, kuria jos grindžiamos, ar elektroninio ryšio paslaugų tipui. Todėl 4 straipsnyje numatyta apsauga suteikia tikrumo dėl spektro prieigos ir galimybę toliau plėtoti skaitmeninę antžeminę televiziją, kaip svarbiausią garso ir vaizdo žiniasklaidos antžeminio transliavimo visuomenei paslaugų platformą. Straipsnyje taip pat leidžiama žemesnių nei 700 MHz dažnių juostą naudoti kitoms technologijoms ar elektroninių ryšių paslaugoms, apsiribojant tik žemynkryptėmis linijomis (t. y. iš tinklo į galinius priėmimo įtaisus, kaip antai televizorius ar planšetinius kompiuterius).

                  5 straipsnyje reikalaujama, kad valstybės narės priimtų ir visoje Sąjungoje praneštų savo nacionalinius veiksmų planus dėl 700 MHz dažnių juostos paskirties pakeitimo, paskiriant ją naudoti belaidžiam plačiajuosčiam ryšiui, ir su visa UHF juosta susijusio pereinamojo laikotarpio proceso. Ši nuostata grindžiama pereinamojo laikotarpio veiksmų planu, dėl kurio susitarė suinteresuotosios šalys (žr. Lamy ataskaitos 2 priedą). Veiksmų plane nustatyta priemonių, kurias reikia apsvarstyti pereinant prie naujų skaitmeninės antžeminės televizijos technologijų dėl 700 MHz dažnių juostos paskirties pakeitimo, apimtis. Taip siekiama užtikrinti, kad poveikis visuomenei ir verslui būtų ribojamas taikant skaidrų procesą.

                  6 straipsnyje reikalaujama, kad Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, iki 2025 m. atliktų žemesnių nei 700 MHz dažnių juostos naudojimo peržiūrą. Atlikusi šią peržiūrą, Komisija turi pranešti savo išvadas Europos Parlamentui ir Tarybai ir kartu pateikti pasiūlymus dėl reglamentavimo pakeitimų, kurie galėtų būti, pvz., apsaugos priemonių turinio, formos ar trukmės pakeitimai. Ši sprendimo nuostata dera su Lamy ataskaitoje pateikta rekomendacija. Peržiūrėdama radijo spektro naudojimą žemesnių nei 700 MHz dažnių juostoje, Komisija turėtų atsižvelgti į planuojamą šios juostos naudojimo peržiūrą 2023 m. ITU Pasaulinėje radijo ryšio konferencijoje.

               2016/0027 (COD)

               Pasiūlymas

               EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl 470–790 MHz dažnių juostos naudojimo Sąjungoje

               EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

               atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

               teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

               atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę
                  18
               ,

               atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę
                  19
               ,

               laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

               kadangi:

               (1)Sprendimu Nr. 243/2012/ES
                  20
                priimtoje daugiametėje radijo spektro politikos programoje (RSPP) Europos Parlamentas ir Taryba nustatė tikslus: iki 2015 m. surasti bent 1 200 MHz spektro, tinkamo belaidžio plačiajuosčio elektroninio ryšio paslaugoms teikti Sąjungoje; remti tolesnę novatoriškų audiovizualinių žiniasklaidos paslaugų plėtrą, užtikrinant pakankamai spektro palydoviniam ir antžeminiam ryšiui tokioms paslaugoms teikti, jeigu toks poreikis yra aiškiai pagrįstas; užtikrinti pakankamai spektro programų kūrimo ir specialiųjų renginių ryšio reikmėms;

               (2)bendrosios skaitmeninės rinkos strategijoje
                  21
                Komisija pabrėžė 694–790 MHz juostos (vadinamoji 700 MHz juosta) svarbą siekiant užtikrinti, kad plačiajuosčio ryšio paslaugos būtų teikiamos kaimo vietovėse, ir poreikį suderintai atlaisvinti tą dažnių juostą, kartu atsižvelgiant į specialius garso ir vaizdo žiniasklaidos paslaugų poreikius;

               (3)spektras 470–790 MHz dažnių juostoje yra vertingas išteklius siekiant ekonomiškai efektyviai diegti belaidžio ryšio tinklus, kuriais užtikrinama visuotinė aprėptis patalpose ir lauke. Dabar šis spektras Sąjungoje naudojamas skaitmeninei antžeminei televizijai ir belaidei programų kūrimo ir specialiųjų renginių garso įrangai. Jis tinkamas žiniasklaidos, kūrybos ir kultūros sektorių, kuriems šis spektro išteklius būtinas, kad būtų galima teikti turinį plačiosioms auditorijoms belaidžiu ryšiu, plėtrai;

               (4)Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos Radijo ryšio reglamentu, priimtu Pasaulinėje radijo ryšio konferencijoje, 700 MHz dažnių juosta 1 regione, kuriam priklauso Sąjunga, paskirta bendra pirmenybės teise naudoti transliavimo ir judriojo ryšio (išskyrus oreivystės judrųjį ryšį) paslaugoms, o 470–694 MHz dažnių juosta (žemesnių nei 700 MHz dažnių juosta) – išimtinai transliavimo paslaugoms (pagrindinė paskirtis) ir belaidžiam programų kūrimo ir specialiųjų renginių garso ryšiui (šalutinė paskirtis);

               (5)dėl sparčiai didėjančio belaidžio plačiajuosčio ryšio duomenų srauto būtina didinti belaidžių tinklų pralaidumą. Spektras 700 MHz dažnių juostoje padėtų užtikrinti tiek papildomą pralaidumą, tiek visuotinę aprėptį, ypač ekonomiškai sudėtingomis kaimo ir atokių vietovių sąlygomis, ir būtų tinkamas naudoti patalpose ir įvairiems mašininiams ryšiams. Šiomis aplinkybėmis, nuosekliomis priemonėmis, kurios užtikrintų aukštos kokybės antžeminio belaidžio ryšio aprėptį visoje Sąjungoje ir būtų grindžiamos geriausia valstybių narių turima operatorių licencinių įpareigojimų patirtimi, turėtų būti siekiama RSPP tikslo – iki 2020 m. užtikrinti, kad visi piliečiai galėtų naudotis plačiajuosčiu bent 30 Mb/s spartos ryšiu. Taip šiomis priemonėmis bus skatinama teikti novatoriškas skaitmenines paslaugas ir užtikrinama ilgalaikė socialinė ir ekonominė nauda;

               (6)bendrai naudoti spektrą bendroje dažnių juostoje, viena vertus, belaidžiam plačiajuosčiam ryšiui abiem kryptimis (aukštynkryptei ir žemynkryptei linijoms) ir, kita vertus, vienkrypčiam televizijos transliavimui arba programų kūrimo ir specialiųjų renginių garso ryšiui, yra techniškai sudėtinga. Tai reiškia, kad pakeitus 700 MHz dažnių juostos paskirtį, paskiriant ją naudoti dvikrypčio belaidžio plačiajuosčio elektroninio ryšio paslaugoms, iš skaitmeninės antžeminės televizijos ir belaidžio programų kūrimo ir specialiųjų renginių garso ryšio naudotojų būtų atimta dalis jų spektro išteklių. Todėl skaitmeninės antžeminės televizijos ir programų kūrimo ir specialiųjų renginių sektoriams būtina užtikrinti galimybės naudotis pakankamu spektro kiekiu reglamentavimo nuspėjamumą ilguoju laikotarpiu, kad jie galėtų garantuoti tvarų savo paslaugų, ypač nemokamos televizijos, teikimą ir plėtrą. Priemonių gali reikėti imtis ir nacionaliniu, ir Sąjungos lygmeniu, siekiant užtikrinti papildomų spektro išteklių belaidžiam programų kūrimo ir specialiųjų renginių garso ryšiui už 470–790 MHz dažnių juostos ribų;

               (7)savo ataskaitoje Komisijai (toliau – Lamy ataskaita)
                  22
                Pascalis Lamy, aukšto lygio darbo grupės dėl būsimo 470–790 MHz dažnių juostos naudojimo pirmininkas, rekomendavo iki 2020 m. (+/– dveji metai) užtikrinti, kad 700 MHz dažnių juostą būtų galima naudoti belaidžiam plačiajuosčiam ryšiui. Tai padėtų pasiekti tikslą skaitmeninės antžeminės televizijos paslaugų teikėjams užtikrinti reglamentavimo nuspėjamumą ilguoju laikotarpiu, kad bus užtikrinta galimybė naudoti žemesnių nei 700 MHz dažnių juostą iki 2030 m., nors tai turėtų būti peržiūrėta iki 2025 m. Lamy ataskaitoje taip pat rekomenduojamas nacionalinio lygmens lankstumas dėl žemesnių nei 700 MHz dažnių juostos spektro naudojimo, kuris ribojamas tik žemynkryptėmis linijomis. Taikant naudojimo tik žemynkryptėms linijoms apribojimą bet koks belaidžio ryšio sistemos, nepriklausomai nuo joje naudojamos technologijos, perdavimas leidžiamas tik viena kryptimi, iš centrinių infrastruktūros stočių, kaip antai televizijos transliavimo bokšto ar judriojo ryšio bazinės stoties, į kilnojamuosius ar mobiliuosius galinius įrenginius, kaip antai televizorius ar mobiliuosius telefonus;

               (8)Radijo spektro politikos grupė (RSPG) nuomonėje dėl ilgalaikės būsimo 470–790 MHz dažnių juostos naudojimo Sąjungoje strategijos (toliau – RSPG nuomonė) rekomenduoja patvirtinti visoje Sąjungoje suderintą požiūrį, siekiant iki 2020 m. pabaigos užtikrinti, kad 700 MHz dažnių juostą būtų galima veiksmingai naudoti belaidžio plačiajuosčio elektroninio ryšio paslaugoms. Tai turėtų būti daroma kartu užtikrinant galimybę ilguoju laikotarpiu iki 2030 m. žemesnių nei 700 MHz dažnių juostą naudoti tik žemynkryptėms linijoms teikiant garso ir vaizdo žiniasklaidos paslaugas. RSPG ypač rekomenduoja lankstumą tam, kad žemesnių nei 700 MHz dažnių juostą būtų galima naudoti ir teikiant belaidžio plačiajuosčio elektroninio ryšio paslaugas (tik žemynkryptėms linijoms);

               (9)kai kuriose valstybėse narėse jau pradėtas arba užbaigtas nacionalinis leidimo naudoti 700 MHz dažnių juostą dvikrypčio antžeminio belaidžio plačiajuosčio elektroninio ryšio paslaugoms procesas, todėl reikėtų nedelsiant imtis Sąjungos veiksmų, kad būtų išvengta bendrosios rinkos susiskaidymo. Reikia suderinto požiūrio į 470–790 MHz dažnių juostos naudojimą ateityje, kuris taip pat užtikrintų reglamentavimo nuspėjamumą, valstybių narių įvairovės ir bendros rinkos tikslų pusiausvyrą ir skatintų laikytis nuoseklios Sąjungos pozicijos tarptautinėje arenoje. Todėl turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės laiku pakeistų 700 MHz dažnių juostos paskirtį, vadovaudamosi Sąjungos ir nacionaline teise;

               (10)kaip leidžiama pagal tarptautinius susitarimus, 700 MHz dažnių juosta Sąjungai nepriklausančiose šalyse ar nacionalinių teritorijų dalyse, kurių valstybių narių institucijos negali veiksmingai kontroliuoti, gali būti naudojama kitais tikslais, todėl kai kuriose valstybėse narėse juostos naudojimas antžeminio belaidžio plačiajuosčio elektroninio ryšio paslaugoms gali būti ribojamas. Tai atimtų joms galimybę laikytis bendro Sąjungos lygmeniu nustatyto tvarkaraščio. Tokios valstybės narės turėtų imtis visų būtinų priemonių, kad kuo labiau sumažintų tokių apribojimų trukmę ir geografinę aprėptį ir prireikus kreiptis Sąjungos pagalbos pagal RSPP 10 straipsnio 2 dalį. Be to, apie tokius apribojimus jos pagal Sprendimo Nr. 676/2002/EB
                  23
                6 straipsnio 2 dalį ir 7 straipsnį turėtų pranešti Komisijai ir pagal to sprendimo 5 straipsnį ši informacija turėtų būti skelbiama viešai;

               (11)700 MHz dažnių juostos naudojimui antžeminio belaidžio plačiajuosčio elektroninio ryšio paslaugoms kuo anksčiau turėtų būti pradėta taikyti lanksti leidimo tvarka. Joje turėtų būti numatyta galimybė spektro naudojimo teisių turėtojams parduoti ir išnuomoti savo turimas teises, taikant Direktyvos 2002/21/EB
                  24
                9, 9a ir 9b straipsnius;

               (12)vadovaudamosi Direktyvos 2002/21/EB 9 ir 9a straipsniais, valstybės narės turėtų, kai įmanoma, laikytis lankstaus požiūrio ir gali leisti žemesnių nei 700 MHz dažnių juostą naudoti tik žemynkryptėms linijoms alternatyviais tikslais, pvz., antžeminio belaidžio plačiajuosčio elektroninio ryšio paslaugoms, atsižvelgiant į nacionalinius garso ir vaizdo medžiagos skleidimo plačiajai auditorijai poreikius. Leisdamos naudoti žemesnių nei 700 MHz dažnių juostą tik žemynkryptėms linijoms teikiant antžeminio belaidžio plačiajuosčio elektroninio ryšio paslaugas, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad toks jų naudojimas nedarytų poveikio žemesnių nei 700 MHz dažnių juostos naudojimui skaitmeniniam antžeminiam transliavimui kaimyninėse valstybėse narėse, kaip numatyta 2006 m. Regioninės radijo ryšio konferencijos
                  25
                susitarime.

               (13)bet kuriuo atveju spektro naudojimas 470–694 MHz dažnių juostoje turėtų būti iš naujo įvertintas Sąjungos lygmeniu ne vėliau kaip 2025 m. Atliekant tokį vertinimą reikėtų atsižvelgti ir į planuojamą šios dažnių juostos naudojimo peržiūrą 2023 m. Pasaulinėje radijo ryšio konferencijoje. Darant žemesnių nei 700 MHz dažnių juostos naudojimo pakeitimus reikėtų atsižvelgti į technologijų pažangą, vartotojų elgseną, tolesnio nemokamos televizijos paslaugų užtikrinimo svarbą
                  26
                ir socialinius, ekonominius ir kultūrinius bendrojo intereso tikslus. Atsižvelgiant į tai, reikia atlikti tyrimus dėl techninių ir reglamentavimo sąlygų, kuriomis galima užtikrinti žemesnių nei 700 MHz dažnių juostos spektro naudotojų esamais ir naujais tikslais sambūvį. Tai užtikrintų įvairių valstybių narių požiūrio į lankstų ir efektyvų radijo spektro naudojimą nuoseklumą ir sudarytų sąlygas parengti šios juostos naudojimo ir jos naudotojų sambūvio techninio derinimo priemones. Tokie tyrimai ir priemonės gali būti parengti pagal Sprendimą Nr. 676/2002/EB;

               (14)valstybės narės turėtų priimti nuoseklius nacionalinius veiksmų planus, kad sudarytų sąlygas naudoti 700 MHz dažnių juostą antžeminio belaidžio plačiajuosčio elektroninio ryšio paslaugoms, kartu užtikrinant tęstinumą televizijos transliavimo paslaugų, kurios iškeliamos iš šios juostos. Priėmusios veiksmų planus, valstybės narės apie juos turėtų skaidriai pranešti visoje Sąjungoje. Veiksmų planuose turėtų būti numatyti dažnių naudojimo plano pakeitimo veiksmai ir laikotarpiai, tinklo ir galutinių naudotojų įrangos techniniai pakeitimai, radijo ir ne radijo ryšio įrangos sambūvis, esama ir nauja leidimų suteikimo tvarka ir informacija apie galimybę kompensuoti perėjimo išlaidas, jei tokių būtų, kad būtų išvengta, inter alia, išlaidų galutiniams naudotojams. Jei valstybės narės ketina išsaugoti esamas skaitmeninės antžeminės televizijos paslaugas, veiksmų planuose turėtų būti skirtas ypatingas dėmesys tam, kaip palengvinti transliavimo įrangos modernizavimą pereinant prie efektyviau spektrą naudojančių technologijų, kaip antai pažangiųjų vaizdo formatų (pvz., HEVC) ar signalų perdavimo technologijų (pvz., DVB-T2);

               (15)galimo kompensavimo už spektro naudojimo 470–790 MHz dažnių juostoje perėjimo užbaigimą apimtis ir mechanizmas turėtų būti nagrinėjami laikantis atitinkamų nacionalinių nuostatų, kaip numatyta Direktyvos 2002/20/EB
                  27
                14 straipsnyje, ir turi atitikti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių nuostatas;

               (16)kadangi šio sprendimo tikslo, t. y. užtikrinti koordinuotą perėjimą prie 470–790 MHz dažnių juostos spektro naudojimo Sąjungoje siekiant bendrų tikslų, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               (1)Iki 2020 m. birželio 30 d. valstybės narės leidžia naudoti 694–790 MHz dažnių juostą antžeminėms sistemoms, kuriomis galima teikti belaidžio plačiajuosčio elektroninio ryšio paslaugas, tik suderintomis techninėmis sąlygomis, kurias pagal Sprendimo Nr. 676/2002/EB 4 straipsnį nustato Komisija. Jei būtina, vadovaudamosi Direktyva 2002/20/EB valstybės narės įvykdo leidimų suteikimo procedūras arba iš dalies pakeičia atitinkamas galiojančias spektro naudojimo teises, kad būtų galima leisti tokį naudojimą.

               (2)Kad galėtų leisti naudoti 694–790 MHz dažnių juostą pagal 1 dalį, valstybės narės iki 2017 m. gruodžio 31 d. sudaro visus būtinus dažnių naudojimo tarpvalstybinio koordinavimo Sąjungoje derinimo susitarimus.

               (3)Valstybės narės nesaistomos įpareigojimais pagal 1 ir 2 dalis geografinėse vietovėse, kuriose dažnių naudojimo derinimo su Sąjungai nepriklausančiomis šalimis klausimas lieka neišspręstas, jei valstybės narės deda visas įmanomas pastangas kuo greičiau suderinti dažnių naudojimą ir siekia, kad geografinės sritys, kuriose naudojimas nesuderintas, būtų kuo mažesnės ir kasmet praneša Komisijai rezultatus, kol tokie derinimo klausimai bus išspręsti. Ši dalis taip pat taikoma radijo spektro naudojimo derinimo problemoms Kipro Respublikoje, kylančioms dėl to, kad Kipro Vyriausybei užkirstas kelias faktiškai kontroliuoti dalį savo teritorijos.

               2 straipsnis

               Iki 2022 m. birželio 30 d. valstybės narės leidžia perleisti arba išnuomoti spektro naudojimo elektroninio ryšio paslaugoms 694–790 MHz dažnių juostoje teises.

               3 straipsnis

               Leisdamos naudoti 694–790 MHz dažnių juostą arba iš dalies keisdamos galiojančias 694–790 MHz dažnių juostos naudojimo teises, valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, kad užtikrintų kokybišką savo gyventojų ir teritorijos aprėptį ne mažesnės kaip 30 Mb/s spartos ryšiu tiek patalpose, tiek lauke, įskaitant prireikus iš anksto nustatytas nacionalines prioritetines teritorijas ir išilgai pagrindinių sausumos transporto linijų. Tokios priemonės gali apimti sąlygas, kurios palengvintų arba skatintų bendrą naudojimąsi tinklo infrastruktūra arba spektru laikantis Sąjungos teisės aktų.

               Tuo tikslu valstybės narės įvertina poreikį nustatyti su dažnių naudojimo 694–790 MHz dažnių juostoje teisėmis siejamas sąlygas ir dėl jo konsultuojasi.

               4 straipsnis

               (1)Valstybės narės užtikrina, kad 470–694 MHz dažnių juostą ar jos dalis būtų galima naudoti garso ir vaizdo žiniasklaidos, įskaitant nemokamą televiziją, paslaugoms teikti plačiosioms auditorijoms naudojant antžeminį ryšį, taip pat programų kūrimo ir specialiųjų renginių garso ryšio įrangai, atsižvelgiant į nacionalinius transliavimo poreikius. Valstybės narės užtikrina, kad joks kitas 470–694 MHz dažnių juostos naudojimas jų teritorijoje nekeltų žalingųjų trukdžių garso ir vaizdo žiniasklaidos paslaugoms, teikiamoms naudojant antžeminį ryšį kaimyninėse valstybėse narėse.

               (2)Jei valstybės narės leidžia naudoti 470–694 MHz dažnių juostą antžeminėms sistemoms, kuriomis galima teikti ne televizijos transliavimo tinklų, o kitas elektroninio ryšio paslaugas, toks naudojimas apsiriboja tik žemynkryptėmis linijomis. Minėtais tikslais juosta naudojama nepažeidžiant įsipareigojimų pagal tarptautinius susitarimus ir Sąjungos teisę.

               5 straipsnis

               Iki 2017 m. birželio 30 d. valstybės narės patvirtina ir paskelbia savo įpareigojimų pagal šio sprendimo 1 ir 4 straipsnius vykdymo nacionalinius planus ir tvarkaraščius (nacionalinius veiksmų planus).

               Siekdamos užtikrinti, kad 694–790 MHz dažnių juosta būtų naudojama pagal 1 straipsnio 1 dalį, valstybės narės nacionaliniuose veiksmų planuose prireikus nurodo informaciją apie priemones, kuriomis siekiama sumažinti būsimo perėjimo proceso poveikį visuomenei ir belaidės programų kūrimo ir specialiųjų renginių garso ryšio įrangos naudotojams bei sudaryti sąlygas, kad vidaus rinkoje būtų galima laiku įsigyti sąveikios televizijos transliavimo tinklo įrangos ir imtuvų.

               6 straipsnis

               Iki 2025 m. sausio 1 d. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, įvertina 470–694 MHz dažnių juostos naudojimo raidą, atsižvelgdama į socialinius, kultūrinius, ekonominius ir technologinius aspektus, nuo kurių priklauso juostos naudojimas pagal 1 ir 4 straipsnius, ir pateikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai. Ataskaitoje įvertinama, ar reikia keisti 470–694 MHz dažnių juostos ar kurios nors jos dalies naudojimą Sąjungoje.

               7 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja 20-ą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               8 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

               Priimta Briuselyje

                  Europos Parlamento vardu
                        Tarybos vardu

                  Pirmininkas
                        Pirmininkas

                     (1)
                  700 MHz juosta 3 regione, taip pat 698–790 MHz juosta 2 regione iki 2012 m. buvo skirtos judriojo ryšio paslaugoms bendra pirmenybės teise.

                     (2)
                  Dokumentas RSPG15-595 final, nuoroda

                     http://rspg-spectrum.eu/wp-content/uploads/2013/05/RSPG15-595_final-RSPG_opinion_UHF.pdf

                  .

                     (3)
                  2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (Pagrindų direktyva) (OL L 108, 2002 4 24, p. 33).

                     (4)
                  2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (Leidimų direktyva) (OL L 108, 2002 4 24, p. 21).

                     (5)
                  2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 676/2002/EB dėl radijo spektro politikos teisinio reguliavimo pagrindų Europos bendrijoje (Sprendimas dėl radijo spektro) (OL L 108, 2002 4 24, p. 1).

                     (6)
                  Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencija.

                     (7)
                  2010 m. gegužės 6 d. Komisijos sprendimas dėl antžeminių sistemų, kuriomis galima teikti elektroninio ryšio paslaugas, naudojimo 790–862 MHz dažnių juostoje Europos Sąjungoje suderintų techninių sąlygų (OL L 117, 2010 5 11, p. 95).

                     (8)
                  Nuoroda –

                     http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/report-results-work-high-level-group-future-use-uhf-band

                  .

                     (9)
                  Nuoroda –

                     https://ec.europa.eu/eusurvey/runner/PublicConsultationLamyReport2014

                  .

                     (10)
                  Dokumentas RSPG13-524 1 red., nuoroda –

                     https://circabc.europa.eu/d/a/workspace/SpacesStore/614d3daf-76a0-402d-8133-77d2d3dd2518/RSPG13-524 %20rev1 %20Report_700MHz_reallocation_REV.pdf

                  .

                     (11)
                  Nuoroda –

                     http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/ia_carried_out/cia_2015_en.htm#cnect

                     (12)
                  Perdavimas tik iš tinklo infrastruktūros į galinius priėmimo įtaisus, kaip antai į televizorius ar planšetinius kompiuterius.

                     (13)
                  Keliuose sprendimuose Komisija patvirtino valstybės pagalbą, kuria siekiama apriboti poveikį vartotojams ir programų kūrimo ir specialiųjų renginių ryšio naudotojams. Žr., be kitų, N622/03 Digitalisierungsfonds (Austrija) (OL C 228, 2005 9 17); C25/04 dėl skaitmeninės antžeminės televizijos (DVB-T) įrengimo Berlyne ir Brandenburge (Vokietija) (OL L 200, 2006 7 22); C24/04 dėl skaitmeninės antžeminės televizijos Švedijoje (OL L 112, 2007 4 30); C52/05 dėl skaitmeninių dekoderių Italijoje (OL L 147, 2007 6 8, p. 1); N270/06 dėl subsidijų skaitmeniniams dekoderiams su programų sąsaja (Italija) (OL C 80, 2007 4 13); N107/07 dėl subsidijų IdTV (Italija) (OL C 246, 2007 10 20); C34/06 dėl skaitmeninės antžeminės televizijos (DVB-T) įrengimo Šiaurės Reine-Vestfalijoje (OL L 236, 2008 9 3); SA.28685 Captación de Televisión Digital en Cantabria (Ispanija) (OL C 119, 2012 4 24). N671b/2009 dėl perėjimo prie skaitmeninių technologijų Slovakijoje (OL C 39, 2011 2 8);

                     (14)
                  Valstybės pagalba C 25/2004, DVB-T Berlynas, Brandenburgas;  valstybės pagalba C 52/2005, skaitmeniniai dekoderiai; numatytas priimti 2016 m. sausio mėn. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.32619, apie kurią yra pranešusi Ispanijos Karalystė ir kuri skirta dėl skaitmeninio dividendo dažnių juostų atlaisvinimo patiriamiems nuostoliams kompensuoti.

                     (15)
                  2006 m. sausio 10 d. ETT Sprendimo Cassa di Risparmio di Firenze, C-222/04, 131 punktas; 2003 m. lapkričio 20 d. ETT Sprendimo GEMO SA, C-126/01, 28 punktas; 2001 m. lapkričio 22 d. ETT Sprendimo Ferring SA, C-53/00, 19 punkto ff papunktis;  2001 m. lapkričio 8 d. ETT Sprendimo Adria-Wien Pipeline, C-143/99, 38 punktas; ETT Sprendimo Italija prieš Komisiją, C-310/99, 251 punktas; 2004 m. sausio 14 d. ETT Sprendimo Fleuren Compost BV prieš Komisiją, T-109/01, 54 punktas; 1999 m. spalio 5 d. ETT Sprendimo Prancūzija prieš Komisiją, C-251/97, 40 punktas; 2010 m. birželio 15 d. BT Sprendimas Mediaset prieš Komisiją, T-177/07 ir 2011 m. liepos 28 d. ETT Sprendimas Mediaset prieš Komisiją, C-403/10 P; 2009 m. spalio 6 d. BT Sprendimas Vokietija prieš Komisiją dėl DVB-T – Berlynas/Brandenburgas, T-21/06, BT sprendimai Ispanija prieš Komisiją, T-461/13, Baskų kraštas ir Itelazpi prieš Komisiją, T-462/13, Galisija prieš Komisiją ir Retegal prieš Komisiją,

                     T-463/13

                   ir

                     T-464/13

                  , Katalonija ir CTTI prieš Komisiją,

                     T-465/13

                  , Navarra prieš Komisiją,

                     T-487/13

                   ir galiausiai Abertis Telecom and Retevisión prieš Komisiją,

                     T-541/13

                  .

                     (16)
                  Šie terminai dera su RSPG ataskaita, RSPG nuomone ir Lamy ataskaita.

                     (17)
                  Žr. 6 straipsnio 8 dalį.

                     (18)
                  OL C , , p. .

                     (19)
                  OL C , , p. .

                     (20)
                  2012 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 243/2012/ES, kuriuo nustatoma daugiametė radijo spektro politikos programa (OL L 81, 2012 3 21, p. 7).

                     (21)
                  Žr.

                     http://ec.europa.eu/priorities/digital-single-market/index_en.htm

                  .

                     (22)
                  Pascalio Lamy ataskaitą galima rasti

                     https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/report-results-work-high-level-group-future-use-uhf-band

                  .

                     (23)
                  2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 676/2002/EB dėl radijo spektro politikos teisinio reguliavimo pagrindų Europos bendrijoje (Sprendimas dėl radijo spektro) (OL L 108, 2002 4 24, p. 1).

                     (24)
                  2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (Pagrindų direktyva) (OL L 108, 2002 4 24, p. 33).

                     (25)
                  2006 m. Regioninė radijo ryšio konferencija dėl skaitmeninio antžeminio transliavimo paslaugų planavimo 1 ir 3 regionų dalyse 174–230 MHz ir 470–862 MHz dažnių juostose (RRK-06) Ženevoje.

                     (26)
                  Kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2010/13/ES (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva).

                     (27)
                  2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (Leidimų direktyva) (OL L 108, 2002 4 24, p. 21).


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 08 31
            COM(2016) 548 final
            2016/0262(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl kontrolės priemonių taikymo naujai psichoaktyviajai medžiagai 2- [[1- (cikloheksilmetil)] 1H-indol-3- karbonil]amino]-3,3-dimetilbutanoatui (MDMB-CHMICA)

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               Tarybos sprendime 2005/387/TVR dėl keitimosi informacija apie naujas psichoaktyvias medžiagas, jų rizikos įvertinimo ir kontrolės
                  1
                numatyta trijų etapų procedūra, pagal kurią naujai psichoaktyviajai medžiagai visoje Sąjungoje gali būti pradėtos taikyti kontrolės priemonės.

               2016 m. balandžio 15 d. buvo paskelbta bendra Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro (EMCDDA) ir Europolo ataskaita, parengta pagal Tarybos sprendimo 2005/387/TVR 5 straipsnį. 2016 m. gegužės 26 d. Taryba, vadovaudamasi Komisijos ir trylikos valstybių narių pateiktu prašymu ir pirmiau nurodyto Tarybos sprendimo 6 straipsnio 1 dalimi, paprašė įvertinti riziką, kurią kelia naujos psichoaktyviosios medžiagos MDMB-CHMICA vartojimas, gamyba ir neteisėta prekyba šia psichoaktyviąja medžiaga, organizuotą nusikalstamumą šioje srityje ir galimas šiai medžiagai skirtų kontrolės priemonių nustatymo pasekmes.

               MDMB-CHMICA keliamą riziką įvertino Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro (EMCDDA) mokslinis komitetas, veikdamas pagal Tarybos sprendimo 6 straipsnio 2, 3 ir 4 dalių nuostatas. 2016 m. liepos 28 d. Mokslinio komiteto pirmininkas pateikė Komisijai ir Tarybai rizikos vertinimo ataskaitą. Pagrindinės rizikos vertinimo išvados:

               MDMB-CHMICA klasifikuojamas kaip sintetinių kanabinoidų receptorių agonistas, priklausantis chemiškai skirtingų medžiagų grupei, taip pat vadinamai sintetinių kanabinoidų grupe. Medžiaga Europos Sąjungos narkotikų rinkoje prieinama bent nuo 2014 m. rugpjūčio mėn. ir buvo užfiksuota 23 valstybėse narėse.

               Didelė MDMB-CHMICA veikimo geba ir labai svyruojantis junginio kiekis teisėtose psichoaktyviose medžiagose kelia didelę ūmaus toksiškumo riziką. Aštuonios valstybės narės pranešė apie 28 mirties atvejus ir 25 ūmaus apsinuodijimo atvejus, susijusius su MDMB-CHMICA.

               Pagal Tarybos sprendimo 2005/387/TVR 8 straipsnio 1 dalį Komisija per šešias savaites nuo rizikos vertinimo ataskaitos gavimo dienos pateikia Tarybai iniciatyvą dėl kontrolės priemonių taikymo naujoms psichoaktyviosioms medžiagoms visoje Sąjungoje arba ataskaitą, kurioje paaiškinama, kodėl tokia iniciatyva nelaikoma būtina. Pagal 2015 m. balandžio 16 d. Teisingumo Teismo sprendimą sujungtose bylose C-317/13 ir C-679/13 prieš priimant teisės aktą, grindžiamą Tarybos sprendimo 2005/387/TVR 8 straipsnio 1 dalimi, turi būti pasikonsultuota su Europos Parlamentu.

               Remdamasi rizikos vertinimo ataskaitos išvadomis Komisija mano, kad yra pagrindas šiai medžiagai taikyti kontrolės priemones visoje Sąjungoje. Pagal rizikos vertinimo ataskaitą MDMB-CHMICA ūmus toksiškumas yra toks, kad medžiaga gali padaryti didelę žalą žmonių sveikatai. Keliose ataskaitose taip pat nurodyta smurto ir agresijos galimybė kaip medžiagos naudojimo pasekmė.

               2.PASIŪLYMO TIKSLAS

               Šio Tarybos sprendimo pasiūlymo tikslas – paraginti valstybes nares taikyti medžiagos DMB-CHMICA kontrolės priemones ir baudžiamąsias sankcijas, kaip numatyta jų teisės aktuose, kuriais vykdomi jų įsipareigojimai pagal 1971 m. Jungtinių Tautų psichotropinių medžiagų konvenciją.

               2016/0262 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl kontrolės priemonių taikymo naujai psichoaktyviajai medžiagai 2- [[1- (cikloheksilmetil)] 1H-indol-3- karbonil]amino]-3,3-dimetilbutanoatui (MDMB-CHMICA)

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

               atsižvelgdama į 2005 m. gegužės 10 d. Tarybos sprendimą 2005/387/TVR dėl keitimosi informacija apie naujas psichoaktyvias medžiagas, jų rizikos įvertinimo ir kontrolės
                  2
               , ypač į jo 8 straipsnio 3 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos iniciatyvą,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę
                  3
               ,

               laikydamasi specialios teisėkūros procedūros,

               kadangi:

               (1)remiantis Sprendimo 2005/387/TVR 6 straipsniu neeiliniame Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro (EMCDDA) išplėstinio mokslinio komiteto posėdyje buvo parengta naujos psichoaktyviosios medžiagos MDMB-CHMICA rizikos vertinimo ataskaita, o 2016 m. liepos 28 d. ši ataskaita pateikta Komisijai ir Tarybai;

               (2)MDMB-CHMICA klasifikuojama kaip sintetinių kanabinoidų receptorių agonistas, priklausantis chemiškai skirtingų medžiagų grupei, taip pat vadinamai sintetinių kanabinoidų grupe. Sintetinių kanabinoidų receptorių agonistai funkciškai yra panašūs į
                  Δ9-tetrahidrokanabinolį (THC), pagrindinę kanapių psichoaktyviąją medžiagą. Kanabinoidų receptorių agonistai, kontroliuojami pagal 1971 m. Jungtinių Tautų psichotropinių medžiagų konvenciją: pagrindinė kanapių veiklioji medžiaga delta-9-tetrahidrokanabinolis (Δ9-THC) ir du sintetiniai kanabinoidai, naftalen-1-il(1-pentil-1H-indol-3-il)metanonas (JWH-018) ir 1-(5-fluorpentil)-1H-indol-3-il]-(naftalen-1-il)-metanonas (AM-2201);

               (3)didelė MDMB-CHMICA veikimo geba ir labai svyruojantis junginio kiekis teisėtose psichoaktyviose medžiagose kelia didelę ūmaus toksiškumo riziką;

               (4)medžiaga Europos Sąjungos narkotikų rinkoje prieinama bent nuo 2014 m. rugpjūčio mėn. ir buvo užfiksuota 23 valstybėse narėse. Paprastai ji parduodama kaip teisėta psichoaktyvioji medžiaga rūkymo reikmenų parduotuvėse, o internetu kaip teisėtas kanapių pakaitalas. Iš turimos informacijos matyti, kad nefasuotus MDMB-CHMICA miltelius pagamino Kinijoje įsisteigusios cheminių medžiagų gamybos įmonės. Jie įvežami į Sąjungą, kur yra perdirbami ir pakuojami į komercinius rūkymo mišinius arba parduodami kaip milteliai. Nėra jokios informacijos, rodančios MDMB-CHMICA gamybą Sąjungoje;

               (5)MDMB-CHMICA paprastai vartojama rūkant augalinį mišinį iš komercinių vartoti parengtų teisėtų narkotikų arba, rečiau, paruoštą paties rūkančiojo. Parduodamuose produktuose paprastai nenurodyta, ar gaminio sudėtyje yra MDMB-CHMICA arba kitų sintetinių kanabinoidų receptorių agonistų. Todėl ekspoziciją MDMB-CHMICA patyrę daugelis asmenų gali nežinoti, kad jie vartoja tą cheminę medžiagą. Be to, šie vartotojai gali nežinoti apie jų vartojamą dozę. Gamybos procesas taip pat gali sukelti netolygų medžiagos pasiskirstymą augalinėje medžiagoje, todėl kai kuriuose produktuose yra fragmentų, kuriuose yra labai didelė kanabinoidų koncentracija, dėl kurios didėja ūmaus toksiškumo ir masinių apsinuodijimų protrūkio rizika;

               (6)remiantis turimais duomenimis galima teigti, kad MDMB-CHMICA vartoja kanapių vartotojai, vadinamieji psichonautai ir tie, kuriems nuolat atliekamos tikrinimo dėl narkotikų procedūros, įskaitant esančius įkalinimo įstaigose;

               (7)nors nėra konkrečios informacijos apie MDMB-CHIMICA galimą poveikį tiesioginei  socialinei aplinkai arba visai visuomenei, esama daugybės pranešimų, kad jų naudojimas gali sukelti smurtą ir prievartą. Be to, MDMB-CHMICA aptikimas įtariamo vairavimo pavartojus svaigiųjų medžiagų atvejais rodo galimą platesnio masto riziką visuomenės saugumui;

               (8)aštuonios valstybės narės pranešė apie 28 mirties atvejus ir 25 ūmaus apsinuodijimo atvejus, susijusius su MDMB-CHMICA. MDMB-CHMICA tapus plačiau prieinamai ir naudojamai, galėtų kilti rimtų pasekmių asmenų ir visuomenės sveikatai;

               (9)esama tik nedaug informacijos apie organizuotų nusikalstamų grupuočių galimą dalyvavimą gaminant, platinant, neteisėtai prekiaujant ir tiekiant  MDMB-CHMICA Sąjungoje;

               (10)1961 m. Jungtinių Tautų bendrojoje narkotinių medžiagų konvencijoje ir 1971 m. Jungtinių Tautų psichotropinių medžiagų konvencijoje MDMB-CHMICA nėra nurodyta kaip kontroliuojama medžiaga. Tačiau ji įvardyta kaip viena iš medžiagų, kuri svarstoma 38-ame PSO narkomanijos ekspertų komiteto (ECDD), kuris teikia rekomendacijas Jungtinių Tautų Narkotinių medžiagų komisijai dėl kontrolės priemonių, kurias jis laiko tinkamomis, posėdyje;

               (11)MDMB-CHMICA neturi nustatytos ar pripažįstamos žmonėms skirtų ar veterinarinių vaistų medicininės paskirties. Išskyrus tai, kad šiai medžiagai atsiradus narkotikų rinkoje ji naudojama kaip etaloninė analizės medžiaga bei jos cheminių savybių, farmakologijos ir toksikologijos moksliniuose tyrimuose, nėra duomenų, kad ji būtų naudojama kitiems tikslams;

               (12)rizikos vertinimo ataskaitoje atskleidžiama, kad yra nedaug mokslinių įrodymų, susijusių su MDMB-CHMICA, ir nurodoma, kad bus reikalingi tolesni moksliniai tyrimai. Tačiau esami įrodymai ir informacija apie medžiagos keliamą riziką sveikatai ir socialinę riziką yra pakankamas pagrindas taikyti MDMB-CHMICA kontrolės priemones visoje Sąjungoje;

               (13)dešimtyje valstybių narių jau taikomos MDMB-CHMICA kontrolės priemonės pagal nacionalinės teisės aktus, kuriais vykdomi įsipareigojimai pagal 1971 m. Jungtinių Tautų psichotropinių medžiagų konvenciją, o dar penkios valstybės narės taiko kitas teisėkūros priemones šiai medžiagai kontroliuoti, todėl visoje Sąjungoje taikomos jos kontrolės priemonės padėtų išvengti galimų sunkumų tarpvalstybinio teisėsaugos ir teisminio bendradarbiavimo srityse ir apsaugotų nuo rizikos, kurią galėtų kelti jos prieinamumas ir vartojimas;

               (14)Jungtinei Karalystei Sprendimas 2005/387/TVR nėra privalomas, todėl ji nedalyvauja priimant šį sprendimą, kuriuo įgyvendinamas Sprendimas 2005/387/TVR, ir jis nėra jai privalomas ar taikomas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Naujai psichoaktyviajai medžiagai 2-[[1- (cikloheksilmetil)] 1H-indol-3- karbonil]amino]-3,3-dimetilbutanoatui (MDMB-CHMICA) turi būti taikomos kontrolės priemonės visoje Sąjungoje.

               2 straipsnis

               Kaip įmanoma greičiau, bet ne vėliau kaip iki [per metus nuo šio sprendimo paskelbimo dienos] valstybės narės, vadovaudamosi nacionaliniais teisės aktais, imasi reikiamų priemonių, kad 1 straipsnyje nurodytai naujai psichoaktyviajai medžiagai būtų taikomos kontrolės priemonės ir baudžiamosios sankcijos, kaip numatyta šių valstybių teisės aktuose, kuriais vykdomi įsipareigojimai pagal 1971 m. Jungtinių Tautų psichotropinių medžiagų konvenciją.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               Šis sprendimas taikomas pagal Sutartis.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 127, 2005 5 20, p. 32.

                     (2)
                  OL L 127, 2005 5 20, p. 32.

                     (3)
                  OL C , , p. .


				|

		52014PC0631

			Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl valstybių narių finansinių įnašų, įskaitant trečiąją 2014 m. įnašo dalį, Europos plėtros fondui finansuoti 2014 m. /* COM/2014/0631 final - 2014/0292 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
Vidaus susitarime ir 10-ajam EPF taikomame
finansiniame reglamente numatyta valstybių narių įnašų EPF
finansuoti mokėjimo tvarka. Pagal 10-ajam EPF taikomo finansinio
reglamento 57 straipsnio 3 dalį šiame pasiūlyme nurodoma
–
trečiosios 2014 m. įnašo dalies
suma.
Pagal 10-ajam EPF taikomo finansinio
reglamento 57 straipsnio 7 dalį atskirai nurodomos Komisijos
valdoma suma ir EIB valdoma suma.
Pagal 10-ojo EPF finansinio reglamento
145 straipsnį EIB atsiuntė Komisijai atnaujintus jos
administruojamų priemonių įsipareigojimų ir
mokėjimų įverčius.
Finansinio reglamento 58 straipsnio 2 dalyje
nustatyta, kad reikalavimuose sumokėti įnašus pirmiausia paeiliui
panaudojamos sumos, nustatytos ankstesniems EPF. Todėl pagal šį
pasiūlymą reikalavimai sumokėti įnašus susiję su
10-ajam EPF nustatytomis Komisijos sumomis.
Pagal 10-ajam EPF taikomo finansinio
reglamento 57 straipsnio 5 dalį Taryba turi priimti
sprendimą dėl šio pasiūlymo ne vėliau kaip per
21 kalendorinę dieną nuo tos dienos, kai Komisija pateikė
pasiūlymą, o valstybės narės turi sumokėti
trečiąją dalį ne vėliau kaip per
21 kalendorinę dieną nuo tos dienos, kai joms buvo pranešta apie
Tarybos sprendimą.
Finansinio reglamento 60 straipsnio 1 dalyje
nustatyta, kad valstybei narei nesumokėjus mokėtinos įnašų
dalies iki nustatyto termino, jos bus pareikalauta sumokėti
nesumokėtos sumos palūkanas. Nesumokėtos sumos palūkanos
mokamos tame straipsnyje nustatyta tvarka.
2014/0292 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS SPRENDIMAS
dėl valstybių narių finansinių
įnašų, įskaitant trečiąją 2014 m. įnašo
dalį, Europos plėtros fondui finansuoti 2014 m.
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į Taryboje
posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų
vidaus susitarimą dėl Bendrijos pagalbos finansavimo pagal
2008–2013 m. daugiametę finansavimo programą vadovaujantis AKR
ir EB partnerystės susitarimu ir dėl finansinės pagalbos skyrimo
užjūrio šalims ir teritorijoms, kurioms taikoma EB sutarties ketvirta
dalis[1]
(toliau – Vidaus susitarimas), ypač į jo 7 straipsnį,
atsižvelgdama į 2008 m. vasario
18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 215/2008 dėl 10-ajam
Europos plėtros fondui taikomo finansinio reglamento (toliau – 10-ajam EPF
taikomas finansinis reglamentas)[2]
su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2011 m. balandžio 11 d.[3], ypač į jo
57 straipsnio 5 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą,
kadangi:
(1)       pagal 10-ajam EPF taikomo
finansinio reglamento 57–61 straipsniuose nustatytą tvarką iki
spalio 10 d. Komisija pateikia pasiūlymą, kuriame nurodoma a)
trečiosios 2014 m. įnašo dalies suma ir b) patikslinta
metinė 2014 m. įnašo suma, atitinkanti realius poreikius, jeigu pagal
Vidaus susitarimo 7 straipsnio 3 dalį metinė suma
neatitinka realių poreikių;
(2)       Komisijos siūlymu
2013 m. lapkričio 8 d. Taryba priėmė sprendimą,
kuriuo nustatė, kad valstybių narių įnašų EPF
finansuoti 2014 m. bendra metinė suma yra
3 250 000 000 EUR. Anksčiau Komisijai nustatyta dalis
buvo 3 100 000 000 EUR, o EIB – 150 000 000 EUR;

(3)       pagal 10-ajam EPF taikomo
finansinio reglamento 145 straipsnio pirmą pastraipą Europos
investicijų bankas atsiuntė Komisijai atnaujintus jo
administruojamų priemonių įsipareigojimų ir
mokėjimų įverčius;
(4)       Komisijos ir EIB prašymu
bendra 2014 m. suma neviršija 3 250 000 000 EUR ribos,
taip pat iš naujo paskirstoma valstybių narių įnašų EPF
finansuoti dalis: i) Komisijos dalis – 3 144 308 777,01 EUR
ir ii) EIB dalis – 105 691 222,99 EUR;
(5)       10-jam Europos plėtros
fondui (toliau – EPF) taikomo finansinio reglamento 58 straipsnio 2 dalyje
nustatyta, kad reikalavimuose sumokėti įnašus pirmiausia paeiliui
panaudojamos sumos, nustatytos ankstesniems EPF,
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Valstybių narių Komisijai
mokėtinos trečiosios 2014 m. EPF įnašo dalys nurodytos
priede pateiktoje lentelėje.
2 straipsnis
Šis sprendimas taikomas nuo jo priėmimo
dienos.
3 straipsnis
Šis sprendimas skirtas valstybėms
narėms.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L 247, 2006 9 9, p. 32.
[2]               OL L 78, 2008 3 19, p. 1.
[3]               OL L 102, 2011 4 16, p. 1.
PRIEDAS
prie
TARYBOS SPRENDIMO
dėl valstybių narių
finansinių įnašų, įskaitant trečiąją 2014 m.
įnašo dalį, Europos plėtros fondui finansuoti 2014 m.

 Trečioji 2014 m. EPF įnašo dalis (EUR)
   ||   ||   ||   ||
 VALSTYBĖ NARĖ || 10-asis EPF % || 3-ioji įnašo dalis
 sumokėta || sumokėta || Iš viso
 EIB || Komisijai
 10-asis EPF || 10-asis EPF
 BELGIJA || 3,53 || 0,00 || 10 389 099 83 || 10 389 099 83
 DANIJA || 2,00 || 0,00 || 5 886 175,54 || 5 886 175,54
 VOKIETIJA || 20,50 || 0,00 || 60 333 299,29 || 60 333 299,29
 GRAIKIJA || 1,47 || 0,00 || 4 326 339,02 || 4 326 339,02
 ISPANIJA || 7,85 || 0,00 || 23 103 239,00 || 23 103 239,00
 PRANCŪZIJA || 19,55 || 0,00 || 57 537 365,91 || 57 537 365,91
 AIRIJA || 0,91 || 0,00 || 2 678 209,87 || 2 678 209,87
 ITALIJA || 12,86 || 0,00 || 37 848 108,72 || 37 848 108,72
 LIUKSEMBURGAS || 0,27 || 0,00 || 794 633,70 || 794 633,70
 NYDERLANDAI || 4,85 || 0,00 || 14 273 975,68 || 14 273 975,68
 AUSTRIJA || 2,41 || 0,00 || 7 092 841,53 || 7 092 841,53
 PORTUGALIJA || 1,15 || 0,00 || 3 384 550,94 || 3 384 550,94
 SUOMIJA || 1,47 || 0,00 || 4 326 339,02 || 4 326 339,02
 ŠVEDIJA || 2,74 || 0,00 || 8 064 060,49 || 8 064 060,49
 JUNGTINĖ KARALYSTĖ || 14,82 || 0,00 || 43 616 560,75 || 43 616 560,75
 BULGARIJA || 0,14 || 0,00 || 412 032,29 || 412 032,29
 ČEKIJA || 0,51 || 0,00 || 1 500 974,76 || 1 500 974,76
 ESTIJA || 0,05 || 0,00 || 147 154,39 || 147 154,39
 KIPRAS || 0,09 || 0,00 || 264 877,90 || 264 877,90
 LATVIJA || 0,07 || 0,00 || 206 016,14 || 206 016,14
 LIETUVA || 0,12 || 0,00 || 353 170,53 || 353 170,53
 VENGRIJA || 0,55 || 0,00 || 1 618 698,27 || 1 618 698,27
 MALTA || 0,03 || 0,00 || 88 292,63 || 88 292,63
 LENKIJA || 1,30 || 0,00 || 3 826 014,10 || 3 826 014,10
 RUMUNIJA || 0,37 || 0,00 || 1 088 942,47 || 1 088 942,47
 SLOVĖNIJA || 0,18 || 0,00 || 529 755,80 || 529 755,80
 SLOVAKIJA || 0,21 || 0,00 || 618 048,43 || 618 048,43
 Iš viso ES 27 || 100,00 || 0,00 || 294 308 777,01 || 294 308 777,01


title: Pasiūlymas Tarybos sprendimas iš dalies keičiantis Europos parlamento ir Tarybos Direktyvą 2002/95/EB siekiant nustatyti didžiausią leistiną tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir elektroninėje įrangoje vertės koncentraciją

text:
                   EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA

                                                     Briuselis, 23.9.2004
                                                     KOM(2004) 606 galutinis

                                        Pasiūlymas

                               TARYBOS SPRENDIMAS

     iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvą 2002/95/EB siekiant
      nustatyti didžiausią leistiną tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir
                          elektroninėje įrangoje vertės koncentraciją

                                   (pateikta Komisijos)

LT                                                                                LT
 ---pagebreak---                                  AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

     1.      Direktyvos 2002/95/EB dėl tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir
             elektroninėje įrangoje apribojimo 4 straipsnio 1 dalyje numatoma, kad nuo 2006 m.
             liepos 1 d. į rinką teikiamoje elektros ir elektroninėje įrangoje nebūtų švino,
             gyvsidabrio, kadmio, šešiavalenčio chromo, polibrominuotų bifenilų (PBB) arba
             polibrominuotų difenilo eterių (PBDE).

     2.      5 straipsnio 1 dalies a punkte numatomas 4 straipsnio 1 dalyje nurodytų medžiagų
             didžiausios leistinos koncentracijos specialiose medžiagose ir elektros ir elektroninės
             įrangos komponentuose verčių nustatymas. Šią užduoti vykdyti Komisijai padeda
             Direktyvos 75/442/EEB dėl atliekų1 18 straipsniu įsteigtas komitetas. Tvarka
             nustatyta Direktyvos 2002/95/EB 7 straipsnyje.

     Remdamasi tuo Komisija 2004 m. birželio 10 d. pateikė sprendimo projektą balsavimui
     Direktyvos 75/442/EEB dėl atliekų 18 straipsniu įsteigtame Komitete. Už sprendimo projektą
     nebuvo nubalsuota kvalifikuota balsų dauguma.

     Todėl, laikantis Direktyvos 75/442/EEB 18 straipsnyje nustatytos tvarkos, Tarybos sprendimo
     pasiūlymas pateiktas Tarybai. Jei, gavusi pasiūlymą, Taryba per tris mėnesius nepriima jokio
     sprendimo, pasiūlytas priemones patvirtina Komisija.

     1
            Su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu 1999/468/EB (OL L 184, 1999 7 17, p. 23).

LT                                                       2                                                        LT
 ---pagebreak---                                                    Pasiūlymas

                                          TARYBOS SPRENDIMAS

           iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvą 2002/95/EB siekiant
            nustatyti didžiausią leistiną tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir
                                elektroninėje įrangoje vertės koncentraciją

     EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

     atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

     atsižvelgdama į 2003 m. sausio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/95/EB
     dėl tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir elektroninėje įrangoje apribojimo2,
     ypač į jos 5 straipsnio 1 dalies a punktą,

     kadangi:

     (1)      Akivaizdu, kad kartais nepavyks visiškai išvengti sunkiųjų metalų ir bromiruotų
              antipirenų, todėl reikėtų toleruoti tam tikrą švino, gyvsidabrio, kadmio, šešiavalenčio
              chromo, polibrominuotų bifenilų (PBB) arba polibrominuotų difenilo eterių (PBDE)
              koncentracijos vertę medžiagose.

     (2)      Pasiūlyta didžiausia leistina koncentracijos vertė grindžiama esamais Bendrijos
              cheminių medžiagų teisės aktais ir laikoma pačia tinkamiausia užtikrinti gerą saugos
              lygį.

     (3)      Remiantis 5 straipsnio 2 dalimi Komisija konsultavosi su elektros ir elektroninės
              įrangos gamintojais, perdirbėjais, apdorojimo operatoriais, aplinkosaugos
              organizacijomis ir darbuotojų bei vartotojų asociacijomis, ir pateikė savo pastabas
              1975 m. liepos 15 d. Tarybos direktyvos 75/442/EEB dėl atliekų3 18 straipsniu
              įsteigtam komitetui.

     PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

     2
              OL L 37, 2003 2 13, p. 19.
     3
              OL L 194, 1975 7 25, p. 39, su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos sprendimu 96/350/EB
              (OL L 135, 1996 6 6, p. 32).

LT                                                       3                                                        LT
 ---pagebreak---                                              1 straipsnis

     Direktyvos 2002/95/EB priede papildomai įrašoma ši pastaba:

     „Taikant 5 straipsnio 1 dalies a punktą toleruojama 0,1 % svorio didžiausia leistina
     koncentracijos vertė vientisose medžiagose švinui, gyvsidabriui, šešiavalenčiam chromui,
     polibrominuotam bifenilui (PBB) arba polibrominuotam difenilo eteriui (PBDE) ir 0,01 %
     svorio vientisose medžiagose – kadmiui.“

                                             2 straipsnis

     Šis sprendimas taikomas nuo 2006 m. liepos 1 d.

                                             3 straipsnis

     Šis sprendimas yra skirtas valstybėms narėms.

     Priimta Briuselyje,

                                               Tarybos vardu

                                               Pirmininkas

LT                                                   4                                          LT


Svarbus teisinis pranešimas

|

52008PC0028

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl pozicijos, kurią reikia priimti Bendrijai dėl pasiūlymo iš dalies pakeisti Muitinės konvenciją dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis (1975 m. TIR konvencija)  /* KOM/2008/0028 galutinis - ACC 2008/0010 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 29.1.2008KOM(2008) 28 galutinis2008/0010 (ACC)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl pozicijos, kurią reikia priimti Bendrijai dėl pasiūlymo iš dalies pakeisti Muitinės konvenciją dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis (1975 m. TIR konvencija)(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS |110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2112/78 Europos ekonominės bendrijos vardu buvo patvirtinta 1975 m. lapkričio 14 d. Muitinės konvencija dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis (TIR konvencija). Bendrijoje konvencija įsigaliojo 1983 m. birželio 20 d. Siūlomu sprendimu siekiama į TIR konvencijos 3 straipsnį įtraukti naują aiškinamąją pastabą. Šis pakeitimas taikomas lengvųjų automobilių, kurie juda patys, gabenimui pagal TIR procedūrą. TIR valdančioji taryba ir TIR sekretoriatas buvo informuoti apie skirtingus 3 straipsnio a punkto iii papunkčio nuostatų aiškinimus, todėl jas reikia patikslinti įvedant siūlomą naują aiškinamąją pastabą. |120 | Bendrosios aplinkybės TIR konvencijoje, kurią administruoja Ženevoje įsikūrusi Jungtinių Tautų Europos ekonominė komisija (JT/EEK), nustatyta muitinio tranzito procedūra, taikoma tarptautiniam krovinių gabenimui kelių transportu. Gabenant prekes, kurių apmuitinimas ir apmokestinimas yra sustabdyti, pagal konvenciją galima kirsti tarptautines sienas muitinei atliekant minimalius intervencinius veiksmus. Taikant TIR sistemą sumažėja įprastinių kliūčių tarptautiniam prekių gabenimui – taip skatinama tarptautinės prekybos plėtra. Dėl šios sistemos mažėja gabenimo tranzitu vėlavimo atvejų ir sutaupoma daug transporto išlaidų. Svarbiausias sistemos privalumas – tai, kad TIR konvencija suteikia galimybę naudojantis tarptautine garantijų grandine palyginti paprastai naudotis reikiamomis garantijomis. Per pastaruosius mėnesius TIR valdančioji taryba buvo informuota apie skirtingą 3 straipsnio a punkto iii papunkčio, kuriame kalbama apie transporto priemones, kurios yra „eksportuojamos, taigi priskiriamos prekėms, kurios gali pačios judėti“, aiškinimą valstybėse narėse. Kai kurios susitariančiosios šalys buvo linkusios sutikti, kad lengviesiems automobiliams, kurie juda patys, taikoma pirmiau minėta nuostata, tačiau kitose susitariančiosiose šalyse nacionaliniais teisės aktais aiškiai uždrausta naudoti TIR knygeles transportuojant lengvuosius automobilius, išskyrus atvejus, kai tie automobiliai yra pakrauti ant kitos transporto priemonės. Dėl tokių aiškinimo skirtumų buvo atvejų, kai vienoje susitariančioje šalyje TIR knygelės buvo išduotos lengviesiems automobiliams transportuoti, tačiau kitos susitariančiosios šalies tarpinėje muitinės įstaigoje buvo atsisakyta jas priimti. Apsikeitus nuomonėmis, TIR valdančioji taryba nusprendė, kad šį klausimą reikia tikslinti teisiniu atžvilgiu ir pasiūlė naują aiškinamąją pastabą. Dėl šio pasiūlymo buvo diskutuojama su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupėje ir TIR konvencijos administraciniame komitete, tačiau jokių prieštaravimų neiškilo. |139 | Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Nėra jokių galiojančių nuostatų, susijusių su šiuo pasiūlymu. |140 | Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Siūlomas sprendimas atitinka bendrąją prekybos ir transporto politiką. Pagal TIR sistemą, kuria lengvinamas kelių transportas, prekes galima gabenti per 67 susitariančiąsias šalis muitinių administracijoms atliekant minimalius intervencinius veiksmus, ir ji suteikia galimybę naudojantis tarptautine garantijų grandine palyginti paprastai naudotis reikiamomis garantijomis. Supaprastinimas, kurį leidžia pasiekti TIR konvencija, atitinka persvarstytą Lisabonos strategiją. |KONSULTAVIMASIS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |211 | Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Dėl pasiūlymo buvo konsultuojamasi su Tarptautine kelių transporto sąjunga, visomis garantijas teikiančiomis asociacijomis, TIR valdančiąja taryba ir TIR konvencijos susitariančiųjų šalių muitinėmis. Konsultacijos taip pat vyko per Muitinės kodekso komiteto posėdžius ir su transportu susijusių muitinės klausimų darbo grupės susirinkimus bei TIR konvencijos administraciniame komitete. |212 | Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgta Palanki nuomonė. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |229 | Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |230 | Poveikio vertinimas TIR knygelės naudojimo taisyklės eksportuojamiems lengviesiems automobiliams, kurie juda patys, turi būti aiškiai išdėstytos ir išaiškintos TIR konvencijoje. Įvedus šį pakeitimą, visose konvencijos susitariančiosiose šalyse būtų užtikrintas tinkamas 3 straipsnio a punkto iii papunkčio aiškinimas. Būtų pašalintos galimos problemos, kylančios transporto operatoriams dėl eksportuojamų automobilių, priskiriamų prekėms, kurios gali pačios judėti, muitinio tikrinimo. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |305 | Siūlomų veiksmų santrauka Šiuo pakeitimu siūloma nauja TIR konvencijos 3 straipsnio aiškinamoji pastaba. |310 | Teisinis pagrindas Europos bendrijos steigimo sutarties 133 straipsnis ir 300 straipsnio 2 dalis. |329 | Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių). |331 | Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą. Juo įgyvendinamas tarptautinio susitarimo, kuriuo laikomasi proporcingumo principo, pakeitimas. |332 | Pasiūlymas yra susijęs su nauja aiškinamąja pastaba: Šio pakeitimo tikslas – pateikti išsamų TIR konvencijos 3 straipsnio a punkto iii papunkčio išaiškinimą. |Pasirinkta priemonė |341 | Siūlomos priemonės: sprendimas. |342 | Kitos priemonės nėra laikomos tinkamomis dėl šios (-ių) priežasties (-čių). Tarptautiniai susitarimai ir tokių susitarimų pakeitimai paprastai įtraukiami į Bendrijos teisinę sistemą priimant sprendimą. |POVEIKIS BIUDžETUI |409 | Pasiūlymas neturi jokio poveikio Bendrijos biudžetui. |1.  2008/0010 (ACC)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl pozicijos, kurią reikia priimti Bendrijai dėl pasiūlymo iš dalies pakeisti Muitinės konvenciją dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis (1975 m. TIR konvencija)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 straipsnį, kartu su 300 straipsnio 2 dalimi,kadangi:2.  1978 m. liepos 25 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2112/78 Bendrijos vardu buvo patvirtinta 1975 m. lapkričio 14 d. Muitinės konvencija dėl tarptautinio krovinių gabenimo su TIR knygelėmis (TIR konvencija)[1], įsigaliojusi Bendrijoje 1983 m. birželio 20 d[2].3.  TIR valdančioji taryba buvo informuota apie rimtas problemas dėl TIR knygelių naudojimo lengviesiems automobiliams, kurie yra „eksportuojami, taigi priskiriami prekėms, kurios juda pačios“. Nuspręsta, kad reikėtų pasiūlyti naują konvencijos 3 straipsnio a punkto iii papunkčio aiškinamąją pastabą, kuria būtų ribojama galimybė su TIR knygele transportuoti lengvuosius automobilius, kurie juda patys, nes dėl TIR procedūros taikymo tokioms prekėms gali kilti daug neigiamų pasekmių ir kilti didesnis sukčiavimo pavojus.4.  2007 m. rugsėjo mėn. TIR konvencijos administracinis komitetas nusprendė, kad, siekiant tinkamai taikyti TIR konvencijos 3 straipsnio a punkto iii papunktį, reikia pateikti naują šio straipsnio aiškinamąją pastabą. Šia nauja aiškinamąja pastaba siekiama pašalinti skirtingą 3 straipsnio nuostatų, susijusių su eksportuojamomis transporto priemonėmis, kurios gali pačios judėti, aiškinimą valstybėse narėse.5.  Reikėtų nustatyti Bendrijos poziciją dėl siūlomo pakeitimo,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisBendrija Administraciniame komitete turi laikytis pozicijos pritarti prie šio sprendimo pridėtam pakeitimo projektui.2 straipsnisŠis sprendimas skirtas valstybėms narėms.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkasPRIEDASPridedama nauja aiškinamoji pastaba:„3 straipsnio a punkto iii papunktis. 3 straipsnio a punkto iii papunkčio nuostatos netaikomos lengviesiems automobiliams (SS–8703 kodas), kurie juda patys. Tačiau lengvieji automobiliai gali būti vežami taikant TIR procedūrą, jei jie transportuojami kitomis transporto priemonėmis, kaip nurodyta 3 straipsnio a punkto i ir ii papunkčiuose.“[1] OL L 252, 1978 9 14.[2] OL L 31, 1983 2 2, p. 13.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 10 28
            COM(2016) 694 final
            2016/0343(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos bendrijos susitarimas dėl bendradarbiavimo civilinės aviacijos saugos reglamentavimo srityje, sudarymo Europos Sąjungos vardu

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               1.1.Pagrindiniai faktai

               Tarybai priėmus sprendimą dėl Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos bendrijos susitarimo (toliau – Susitarimas)
                  1
                dėl bendradarbiavimo civilinės aviacijos saugos reglamentavimo srityje
                  2
                sudarymo, Susitarimas įsigaliojo 2011 m. gegužės 1 d. . Dėl Susitarimo derėtasi remiantis 2004 m. kovo 9 d. Tarybos sprendimu, kuriuo Komisijai buvo leista pradėti derybas.

               Be kita ko, Susitarimo tikslas – užtikrinti nenutrūkstamą Jungtinių Valstijų ir Europos Sąjungos aukšto lygio bendradarbiavimą ir derinimą Susitarimo taikymo srityse.

               Pradinė Susitarimo taikymo sritis, kaip nurodyta 2 straipsnio B dalyje, apima:

               civilinės aviacijos gaminių tinkamumo skraidyti patvirtinimas ir stebėsena;

               civilinės aviacijos gaminių aplinkosauginiai bandymai ir patvirtinimas; taip pat

               techninės priežiūros patvirtinimus ir stebėseną.

               Įgyvendindamos Susitarimą, visų pirma vykstant pagal Susitarimą įsteigtos Dvišalės priežiūros valdybos (jungtinio komiteto) diskusijoms, Jungtinių Valstijų Federalinė aviacijos administracija (toliau – FAA) ir Komisija nustatė, kad abi šalys pageidauja, kad būtų daugiau bendradarbiavimo aviacijos saugos srityje galimybių ir kad būtų išplėstos dabartinės Susitarimo nuostatos.

               Abi šalys pažymėjo, kad pirmiausia glaudesnį bendradarbiavimą reikėtų plėtoti pilotų licencijavimo ir mokymo srityje, ir pavedė ekspertams išnagrinėti galimybes ir parengti techninius pasiūlymus. Iniciatyvos rezultatai patvirtino, kad yra galimybė ir poreikis išplėsti Susitarimo bendradarbiavimo sritis ir pripažinimą.

               Kad papildomos bendradarbiavimo sritys būtų nustatytos, 2014 m. rugsėjo 25 d. Taryba leido Komisijai vesti derybas dėl Susitarimo pakeitimo. Vėliau dėl Susitarimo pakeitimo derėjosi Komisija ir FAA. Remiantis atitinkamu Tarybos sprendimu, susitarimas, kuriuo iš dalies keičiamas Susitarimas, buvo pasirašytas Sąjungos vardu. Dabar Susitarimo pakeitimas turėtų būti patvirtintas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies a punktą.

               1.2.Taikymo sritis

               Pradinio Susitarimo 2 straipsnio B dalis pakeičiama taip, kad į ją būtų įtrauktos toliau išvardytos konkrečios sritys, kuriose bendradarbiavimas vyktų pagal atitinkamus Susitarimo priedus:

               (1)civilinės aviacijos gaminių tinkamumo skraidyti patvirtinimas ir stebėsena;

               (2)civilinės aviacijos gaminių aplinkosauginiai bandymai ir patvirtinimas;

               (3)techninės priežiūros patvirtinimas ir stebėsena;

               (4)personalo licencijavimas ir mokymas;

               (5)orlaivio eksploatavimas;

               (6)aerodromai; taip pat

               (7)oro eismo paslaugos ir oro eismo valdymas.

               Atitinkamai buvo iš dalies pakeistas ir 5 straipsnis.

               1.3.Pakeitimo užbaigimo grafikas

               Šio pakeitimo užbaigimo laikas yra labai svarbus dėl parengiamojo darbo, kuris buvo atliktas siekiant patvirtinti ir įtraukti į Susitarimą naująjį priedą dėl pilotų licencijavimo.

               Remiantis Reglamentu (EB) Nr. 216/2008
                  3
               , Europos Sąjungoje gyvenantis pilotas turi gauti piloto licenciją, kurią išduoda valstybė narė. Komisijos reglamente (ES) Nr. 1178/2011
                  4
                numatyta galimybė trečiojoje šalyje išduotos licencijos turėtojui, kuria pasinaudodamas pilotas gali arba patvirtinti užsienyje išduotą licenciją vieniems metams, arba pakeisti ją į nuolatinę. Tačiau, derantis dėl Komisijos reglamento (ES) Nr. 1178/2011, tapo akivaizdu, kad nacionalinės taisyklės, nors ir tam tikru lygiu suderintos, gali labai skirtis, kai tvarkomos trečiosiose šalyse išduotos licencijos. Dėl to gali susidaryti tokia padėtis, kad daug piloto mėgėjo licencijų turėtojų (daugiau kaip 10 000), turinčių užsienyje išduotas licencijas, neatitiktų Europos sistemos reikalavimų. Reikia pažymėti, kad į tokią padėtį gali patekti daugiausia Europos piliečiai, turintys JAV išduotas piloto mėgėjo licencijas (PPL).  Pagal Komisijos reglamentą (ES) Nr. 1178/2011 keisdami šias licencijas, PPL turėtojai gali patirti didelių papildomų finansinių ir organizacinių išlaidų.

               Taigi valstybėms narėms, Europos Parlamentui ir pramonės šakos atstovams pritarus, Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1178/2011 buvo nustatytas pereinamasis laikotarpis, kad būtų laiko susiderėti dėl Susitarimo priedo, kurio tikslas – palengvinti JAV išduotų piloto mėgėjo licencijų pakeitimą.

               Atsižvelgiant į Komisijos reglamento (ES) Nr. 1178/2011 atitinkamas nuostatas ir terminus (2017 m. balandžio 8 d.), manoma, kad įtraukti į Susitarimą naują priedą dėl pilotų licencijavimo reikia neatidėliojant. Todėl Susitarimą iš dalies pakeisti reikia greitai.

               2.KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               Dėl susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Susitarimas, Komisija ir FAA derėjosi pagal Susitarimo 2 straipsnio C dalį ir 19 straipsnio B dalį.

               Aviacijos sektorius iš esmės nuolat remia glaudesnį dviejų didžiausių rinkų – JAV ir ES – bendradarbiavimą, pripažinimą ir derinimą, kad sumažintų nereikalingas sandorių sąnaudas, dėl kurių nepadidėja arba menkai didėja sauga, bet mažėja bendras šios pramonės šakos konkurencingumas. Konkrečiai, ši nauda yra svarbi tuo metu, kai nauji rinkos dalyviai ateina į rinką kitose pasaulio šalyse.

               Palyginus ES ir JAV reglamentavimo sistemas matyti, kad patartina dar labiau supaprastinti visų 1.2 punkte nurodytų sričių reglamentavimo reikalavimus ir procedūras abiejose Atlanto pusėse. Dar labiau suderinus abi sistemas bus galima sutaupyti daug lėšų, skiriamų organizacinėms struktūroms, ištekliams, mokymo programoms, vidiniams procesams, taip pat ir priežiūros programoms.

               Papildomi Susitarimo priedai, būtini savitarpio pripažinimui ir veiksmingam taikymui konkrečioje srityje, bus parengti ir priimti pagal specialias susitarime ir Sprendime 2011/719/ES nustatytas procedūras. Jie bus įtraukti į atskirus papildomus Komisijos pasiūlymus dėl Tarybos sprendimų.

               3.TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI

               Įsigaliojus siūlomam susitarimui, kuriuo iš dalies keičiamas Susitarimas, būtų suteikta galimybė bendradarbiauti papildomose srityse – tokio bendradarbiavimo pageidauja abi šalys, – jeigu atitinkamus kiekvienai naujai sričiai skirtus priedus patvirtins Dvišalė priežiūros valdyba pagal persvarstytą Susitarimo 5 straipsnį ir 19 straipsnio B dalį.

               Teisinis pagrindas

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalis kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu.

               Reikia pažymėti, kad iš dalies remiamasi ir 2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 216/2008 dėl bendrųjų taisyklių civilinės aviacijos srityje ir įsteigiančio Europos aviacijos saugos agentūrą 12 straipsnio 1 dalimi. Jame numatyta galimybė Europos Sąjungai ir trečiosioms šalims sudaryti pripažinimo susitarimus, pagal kuriuos valdžios institucijos valstybėse narėse gali išduoti pažymėjimus, remdamosi trečiųjų šalių aviacijos institucijų išduotais pažymėjimais.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               ES biudžetui poveikio nėra.

               2016/0343 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos bendrijos susitarimas dėl bendradarbiavimo civilinės aviacijos saugos reglamentavimo srityje, sudarymo Europos Sąjungos vardu

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,

               kadangi:

               (1)remiantis [DATA] Tarybos sprendimu [XXX]
                  5
               , Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos bendrijos susitarimo dėl bendradarbiavimo civilinės aviacijos saugos reglamentavimo srityje (toliau – Susitarimas) 1 pakeitimas buvo pasirašytas [DATA] su sąlyga, kad tas pakeitimas bus sudarytas vėliau;

               (2)Susitarimo 1 pakeitimu išplečiamos Šalių bendradarbiavimo sritys, kuriose gali būti taikomas patvirtinimų ir atitikties išvadų savitarpio pripažinimas, kad būtų optimaliai panaudoti ištekliai ir sutaupomos atitinkamos sąnaudos išlaikant aukštą oro transporto saugos lygį;

               (3)taigi Susitarimo 1 pakeitimas turėtų būti patvirtintas Europos Sąjungos vardu,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Sąjungos vardu patvirtinamas Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos bendrijos susitarimo dėl bendradarbiavimo civilinės aviacijos saugos reglamentavimo srityje 1 pakeitimas.

               Susitarimo 1 pakeitimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

               2 straipsnis

               Tarybos pirmininkas paskiria asmenį, kuris įgaliojamas Europos Sąjungos vardu pasikeisti Susitarimo 19 straipsnio B dalyje nurodytomis diplomatinėmis notomis ir taip išreikšti Europos Sąjungos sutikimą laikytis Susitarimo 1 pakeitimo.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  Sprendimas 2011/719/ES (OL L 291, 2011 11 9, p. 1).

                     (2)
                  OL L 291, 2011 11 9, p. 1.

                     (3)
                  2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 216/2008 dėl bendrųjų taisyklių civilinės aviacijos srityje ir įsteigiantis Europos aviacijos saugos agentūrą (OL L 79, 2008 3 19, p. 1).

                     (4)
                  2011 m. lapkričio 3 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1178/2011, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 nustatomi su civilinės aviacijos orlaivių įgula susiję techniniai reikalavimai ir administracinės procedūros (OL L 311, 2011 11 25, p. 1).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 10 28
            COM(2016) 694 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl TARYBOS SPRENDIMO
            dėl susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos bendrijos susitarimas dėl bendradarbiavimo civilinės aviacijos saugos reglamentavimo srityje, sudarymo Europos Sąjungos vardu

               PRIEDAS

               prie

               Pasiūlymo dėl TARYBOS SPRENDIMO

               dėl susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos bendrijos susitarimas dėl bendradarbiavimo civilinės aviacijos saugos reglamentavimo srityje, sudarymo Europos Sąjungos vardu

               JUNGTINIŲ AMERIKOS VALSTIJŲ IR

               EUROPOS BENDRIJOS

               SUSITARIMO

               DĖL BENDRADARBIAVIMO

               CIVILINĖS AVIACIJOS SAUGOS

               REGLAMENTAVIMO SRITYJE 1 PAKEITIMAS

               1 STRAIPSNIS. BENDROSIOS NUOSTATOS

               Remdamosi Jungtinių Amerikos Valstijų (toliau - Jungtinės Valstijos) ir Europos bendrijos (toliau kartu – Šalys, pavieniui – Šalis) susitarimo dėl bendradarbiavimo civilinės aviacijos saugos reglamentavimo srityje (toliau – Susitarimas) 19 straipsnio B dalyje išvardytomis sąlygomis, Šalys susitaria pakeisti Susitarimą taip:

               (1)Visas Susitarimo 2 straipsnio B dalies tekstas išbraukiamas ir pakeičiamas taip:

               „Pagal Susitarimą bendradarbiavimas apima:

               (1)civilinės aviacijos gaminių tinkamumo skraidyti patvirtinimą ir stebėseną;

               (2)civilinės aviacijos gaminių aplinkosauginius bandymus ir patvirtinimus;

               (3)techninės priežiūros patvirtinimą ir stebėseną;

               (4)personalo licencijavimą ir mokymą;

               (5)orlaivio eksploatavimą;

               (6)aerodromus; taip pat

               (7)oro eismo paslaugas ir oro eismo valdymą.“

               (2)Visas Susitarimo 5 straipsnio tekstas išbraukiamas ir pakeičiamas taip:

               „5 STRAIPSNIS

               Priedai

               .Klausimais, kuriems taikomas Susitarimas, Šalys arba jų atstovai Valdyboje parengia priedus, kuriuose apibūdinamos tokių atitikties išvadų ir patvirtinimų savitarpio pripažinimo sąlygos, kai susitariama, kad kiekvienos Šalies civilinės aviacijos standartai, taisyklės, praktika ir tvarka yra pakankamai suderinti, todėl patvirtinimų bei atitikties suderintiems standartams išvadų, kurias viena Šalis parengė kitos Šalies vardu, savitarpio pripažinimas yra galimas. Šalys taip pat susitaria, kad jų civilinės aviacijos sistemų techniniai skirtumai aptariami prieduose.“

               2 STRAIPSNIS. LAIKINAS TAIKYMAS

               Kol pakeitimas įsigalios, Šalys susitaria laikinai taikyti jį nuo jo pasirašymo dienos.

               3 STRAIPSNIS. ĮSIGALIOJIMAS

               Šis pakeitimas įsigalioja pirmą kito mėnesio dieną praėjus vienam mėnesiui po to, kai Šalys viena kitai paskutine diplomatine nota patvirtino, kad visos Susitarimui įsigalioti būtinos procedūros yra baigtos.

               TAI PATVIRTINDAMI šį Susitarimą pasirašė toliau nurodyti tinkamai įgalioti asmenys.

               JUNGTINĖS AMERIKOS VALSTIJOS

                     EUROPOS SĄJUNGA

                  _____________________________

                     ___________________________

               PAREIGOS
                     Administratorius, Federalinė aviacijos

                     PAREIGOS

                     administracija

               DATA _____________________________
                     DATA  __________________________


Svarbus teisinis pranešimas

|

52006PC0151

Pakeistas pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Kroatijoje atlikto oficialaus veislių tyrimo lygiavertiškumo  /* KOM/2006/0151 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 4.4.2006KOM(2006) 151 galutinisPakeistas pasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl Kroatijoje atlikto oficialaus veislių tyrimo lygiavertiškumo(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASTarybos direktyvoje 2002/53/EB dėl bendrojo žemės ūkio augalų veislių katalogo numatyta, kad Taryba nustato, ar trečiojoje šalyje atliktas oficialus veislių tyrimas suteikia tokias pačias garantijas, kaip ir valstybių narių atliekami tyrimai.Pateikiama nuoroda į veislių, kurios turi būti priimamos įtraukimui į oficialų žemės ūkio augalų veislių katalogą, auginimo ir vartojimo išskirtinumo, stabilumo, vienodumo ir vertės reikalavimų vertinimą.Kroatija paprašė, kad Bendrija pripažintų oficialiai atliktą veislių išskirtinumo, stabilumo ir vienodumo tyrimą. Pirmuoju 2004 m. gruodžio 8 d. raštu buvo kreiptasi į Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinį direktoratą. Nuo tada kelis kartus buvo užmegzti ryšiai tarnybų lygiu. Dokumentai buvo pateikti Komisijos tarnyboms. Šie dokumentai buvo skirti trims grūdų veislėms: kviečiams, miežiams ir kukurūzams. Reikėtų pažymėti, kad Kroatija nuo 2001 m. yra Tarptautinės naujų augalų veislių apsaugos sąjungos (UPOV) narė, o tai reiškia, kad tarptautiniu mastu pripažįstama, jog Kroatija yra pajėgi oficialiai atlikti veislių išskirtinumo, stabilumo ir vienodumo tyrimus.Slovėnija visapusiškai pritaria, kad Kroatijos prašymas būtų patenkintas.Ištyrusios bylą, Komisijos tarnybos mano, kad Kroatija suteikia prašomas garantijas.Šiuo pasiūlymu bus patvirtintas aptariamas lygiavertiškumas ir Komisijai bus leista atnaujinti šio sprendimo techninius elementus, kaip nustatyta prieduose, atsižvelgiant į Žemės ūkio, sodininkystės, daržininkystės ir miškininkystės sėklos bei dauginamosios medžiagos nuolatinio komiteto nuomonę.Pakeistas pasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl Kroatijoje atlikto oficialaus veislių tyrimo lygiavertiškumo(Tekstas svarbus EEE)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 2002 m. birželio 13 d. Tarybos direktyvą 2002/53/EB dėl bendrojo žemės ūkio augalų veislių katalogo[1], ypač į jo 22 straipsnio 1 dalies a punktą,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:1.  Tarybos direktyva 2002/53/EB leidžia Tarybai nustatyti, ar trečiojoje šalyje atlikti oficialūs veislių tyrimai suteikia tokias pačias garantijas, kaip ir valstybių narių atliekami tyrimai.2.  Kroatijoje atlikto kviečių, miežių ir kukurūzų oficialaus veislių tyrimo taisyklėse numatyta, kad veislių patvirtinimas, susijęs su jų išskirtinumu, stabilumu ir vienodumu, yra paremtas oficialių tyrimų rezultatais, ypač auginimo bandymų, apimančių tokį savybių skaičių, kad būtų galima aprašyti veislę.3.  Šių taisyklių ir jų taikymo Kroatijoje trijų minėtų veislių atžvilgiu tyrimas parodė, kad jos suteikia tokias pačias garantijas, kaip ir valstybių narių atliekami tyrimai, jei yra laikomasi kitų sąlygų.4.  Šis sprendimas netrukdo panaikinti Bendrijos išvadų dėl lygiavertiškumo, kai sąlygos, kuriomis grindžiamos išvados, daugiau nevykdomos arba jas nustojama vykdytiPRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisOficialūs I priede nurodytos institucijos Kroatijoje atlikti I priede išvardytų veislių išskirtinumo, stabilumo ir vienodumo tyrimai pripažįstami, kaip suteikiantys tokias pačias garantijas, kaip ir valstybių narių atliekami tyrimai, jei jie atitinka II priede išdėstytas sąlygas.2 straipsnisPriedų pakeitimai priimami 3 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.3 straipsnis1. Komisijai padeda Žemės ūkio, sodininkystės, daržininkystės ir miškininkystės sėklos bei dauginamosios medžiagos nuolatinis komitetas (toliau – Komitetas).2. Tais atvejais, kai daroma nuoroda į šio straipsnio šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai.3. Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis yra vienas mėnuo.4. Komitetas nustato savo darbo tvarkos taisykles.4 straipsnisŠis sprendimas skirtas valstybėms narėms.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkasI PRIEDASInstitucija | Veislės |Sėklų ir sodinukų institutas, Osijek | Hordeum vulgare L. Triticum aestivum L. Zea Mays L. |II PRIEDASSąlygos1. Veislių patvirtinimas, susijęs su išskirtinumo, stabilumo ir vienodumo vertinimu, yra paremtas oficialių tyrimų rezultatais.2. Išskirtinumui nustatyti auginimo bandymuose reikia panaudoti bent jau turimas lygintinas veisles:-  pateiktas bendrajame žemės ūkio augalų veislių kataloge; ir-  kurios buvo patvirtintos priimtinomis arba pateiktos patvirtinti priimti Bendrijos valstybėje narėje sertifikavimui ir prekybai arba sertifikavimui kitoms šalims, tačiau nepateiktos minėtame kataloge.3. Būtiniausiai tikrintinų aptariamų veislių požymių ir minimalių tikrinimo reikalavimų įgyvendinimo priemonės yra nustatytos Komisijos direktyvoje 2003/90/EB[2].[1] OJ L 193, 2002 7 20, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1829/2003 (OL L 268, 2003 10 18, p. 1).[2] OL L 254, 2003 10 8, p. 7.