title: Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl Bendrijos finansinės paramos Tarptautiniam Airijos fondui (2007–2010 m.) {SEK(2006) 1227}

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52006PC0564

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 12.10.2006KOM(2006) 564 galutinis2006/0194 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl Bendrijos finansinės paramos Tarptautiniam Airijos fondui (2007–2010 m.)(pateikta Komisijos) {SEK(2006) 1227}AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASTarptautinis Airijos fondas (TAF) buvo įsteigtas 1986 m. siekiant įgyvendinti 1985 m. lapkričio 15 d. Anglijos ir Airijos susitarimo 10 straipsnio a punktą, kuriame numatyta, kad „ dvi vyriausybės bendradarbiauja siekdamos skatinti abiejų labiausiai per paskutinius metus nuo nestabilumo nukentėjusių Airijos dalių ekonominę ir socialinę plėtrą ir apsvarsto galimybę šiam darbui gauti tarptautinę paramą “.TAF tikslai yra „skatinti ekonominę ir socialinę pažangą bei remti nacionalistų ir unionistų bendravimą, dialogą ir susitaikymą visoje Airijoje“*.Europos bendrija, atsižvelgdama į ankstesnę Jungtinių Amerikos Valstijų ir kitų šalių paramą bei pripažindama, kad TAF tikslai atspindi jos pačios tikslus, pageidavo tinkamai remti šią iniciatyvą. Ji pradėjo remti TAF 1989 m. Šiuo metu EB parama sudaro maždaug 48 % metinės paramos fondui ir 40 % visos iki šiol skirtos paramos. Nuo 1989 m. pradžios TAF valdybos posėdžiuose Komisijai atstovavo stebėtojas.Pagrindiniai šio regiono politiniai įvykiai per daugelį metų: 1994 m. pagrindinės sukarintos grupuotės paskelbė, kad nutraukia ugnį, o 1998 m. balandžio mėn. Belfasto (vadinamajame Didžiojo penktadienio, angl. – Good Friday ) susitarime buvo pateiktos taikos proceso politinio sureguliavimo gairės, įskaitant valdžios perdavimą Šiaurės Airijos asamblėjai ir Vykdomajam komitetui, kurie buvo įsteigti 1999 m. pabaigoje. Tačiau dėl siauro požiūrio įvyksta daug su saugumu susijusių incidentų, o psichologiniai ir fiziniai nesutarimai tarp pagrindinių bendruomenių intensyvėja. ŠA asamblėjos veikla šiuo metu yra sustabdyta – tai rodo grėsmę šio regiono taikos procesui ir jį supantį netikrumą.Tokiomis aplinkybėmis ekonominė ir socialinė plėtra, remianti taiką ir susitaikymą paprastų žmonių lygiu, yra ilgalaikis procesas. Siekdamas šio tikslo TAF prisideda prie veiklos, vykdomos pagal ES Taikos ir susitaikymo Šiaurės Airijoje bei Airijos pasienio regione programas („PEACE I“ 1995–1999 m., „PEACE II“ 2000–2006 m., „PEACE III“ 2007–2013 m.).Vis dėlto Tarptautinis fondas, pripažindamas, kad dabartinis tarptautinės paramos lygis gali būti užtikrinamas tik iki tam tikro laiko, taip pat siekdamas iš naujo apibrėžti savo misiją atsižvelgiant į pasikeitusias aplinkybes, 2005 m. peržiūrėjo savo struktūrą bei prioritetus ir priėmė strateginę programą, pagal kurią Fondas savo veiklą baigs 2010 m. Ši strateginė programa, pavadinta „Pasidalykime erdve“, apima paskutinį Fondo veiklos etapą (2006–2010 m.). Paskutiniajame veiklos etape Fondas sieks spręsti pačius aktualiausius klausimus ir užtikrinti tvarius rezultatus ilgalaikėje perspektyvoje.Remdamasi dabartinio paramos teikimo etapo nuostatomis**, Europos Komisija biudžeto valdymo institucijai pateikė TAF veiklos įvertinimo ataskaitą***. Joje pripažįstami vertingi ir teigiami TAF veiksmai siekiant taikos ir susitaikymo regione, o kartu ir tai, kad Fondo tikslai yra pasiekti. Ataskaitoje daroma išvada, kad „ Komisija mano, jog finansavimas po 2006 m. turėtų būti teikiamas remiantis šios ataskaitos pastabomis, kurias būtų galima įtraukti į būsimą Tarybos reglamentą dėl EB paramos TAF, arba pasitelkiant kitas atitinkamas Komisijos ir TAF bendradarbiavimo priemones “.Remiantis minėta vertinimo ataskaita, siūloma, kad 15 mln. EUR dydžio kasmetė ES parama TAF būtų toliau teikiama ateinančius ketverius metus. Siūlomas naujas laikotarpis baigsis 2010 m., taigi, jo pabaiga sutaps su TAF veiklos pabaiga.Naujajame Tarybos reglamente taip pat turėtų būti atsižvelgiama į Komisijos ataskaitos pastabas, visų pirma į pastabas, susijusias su struktūrinių fondų intervencinių priemonių tikslų ir koordinavimo sąveikos stiprinimu, ypač su naująja PEACE programa ir nuostatomis dėl Fondo veiklos užbaigimo.Pateikiami šie pasiūlymai:-  Tarybos reglamento dėl Bendrijos finansinės paramos Tarptautiniam Airijos fondui (2007–2010 m.) pasiūlymas;-  Komisijos komunikatas. Tarptautinio Airijos fondo ataskaita pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 177/2005 5 straipsnį.2006/0194 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl Bendrijos finansinės paramos Tarptautiniam Airijos fondui (2007–2010 m.)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,Atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 308 straipsnį,Atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[1],Atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[2],kadangi:(1) Tarptautinis Airijos fondas (toliau – Fondas) buvo įsteigtas 1986 m. rugsėjo 18 d. Airijos vyriausybės ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės vyriausybės susitarimu dėl Tarptautinio Airijos fondo (toliau – Susitarimas), siekiant skatinti ekonominę ir socialinę pažangą bei remti nacionalistų ir unionistų bendravimą, dialogą ir susitaikymą visoje Airijoje įgyvendinant vieną iš 1985 m. lapkričio 15 d. Anglijos ir Airijos susitarime nurodytų uždavinių.(2) Bendrija finansinę paramą Fondui skyrė nuo 1989 m. Vadovaujantis 2005 m. sausio 24 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 177/2005 dėl Bendrijos finansinės paramos Tarptautiniam Airijos fondui[3], 2005–2006 m. iš Bendrijos biudžeto kasmet buvo skirta 15 mln. EUR. Šio reglamento galiojimas baigsis 2006 m. gruodžio 31 d.(3) Vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 177/2005 5 straipsniu atlikti įvertinimai patvirtino poreikį toliau remti Fondo veiklą, stiprinti struktūrinių fondų intervencinių priemonių, ypač Specialiosios Šiaurės Airijos ir Airijos pasienio grafysčių taikos ir susitaikymo programos (toliau – PEACE programa), parengtos remiantis 1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1260/1999, nustatančiu bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų[4], tikslų ir koordinavimo sąveiką.(4) Taikos procesui šiaurės Airijoje palaikyti Bendrijos paramą Fondui būtina teikti ir po 2006 m. gruodžio 31 d. Pripažįstant, kad siekiant taikos reikia dėti ypatingas pastangas ir vadovaujantis Tarybos reglamento Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo bei panaikinančio Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999[5], II priedo 22 pastraipa, PEACE programai iš Struktūrinių fondų 2007–2013 m. buvo skirta papildoma parama.(5) 2005 m. gruodžio 15–16 d. Briuselyje vykusio susitikimo metu Europos Vadovų Taryba ragino Komisiją imtis būtinų veiksmų teikiant Bendrijos paramą Fondui galutiniame lemiamame jo veiklos etape iki 2010 m.(6) Bendrijos parama Fondui turėtų būti teikiama kaip finansinė parama 2007, 2008, 2009 ir 2010 metams ir nutraukiama Fondui baigus savo veiklą.(7) Skirstydamas Bendrijos paramą, Fondas turėtų teikti pirmenybę tarpvalstybiniams projektams arba projektams, kuriuose dalyvauja kelios Bendrijos šalys, taip, kad būtų papildyta 2007–2010 metais pagal PEACE programą finansuojama veikla.(8) Remiantis Susitarimu, visi finansiniai Fondo rėmėjai dalyvauja Tarptautinio Airijos fondo valdybos posėdžiuose stebėtojų teisėmis.(9) Būtina užtikrinti tinkamą Fondo veiklos ir Sutarties 159 straipsnyje numatytų Bendrijos struktūrinių fondų finansuojamos veiklos, ypač PEACE programos, derinimą.(10) Fondo pagalba turėtų būti laikoma veiksminga tik tuomet, jei ji skatina tvarią ekonomikos ir socialinę pažangą ir nėra naudojama kaip kitų valstybės arba privačių išlaidų pakaitalas.(11) Iki 2008 m. liepos 1 d. reikėtų įvertinti Fondo veiklos pabaigos nuostatas.(12) Finansinė orientacinė suma, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir patikimo finansų valdymo[6] 38 punkte, įtraukiama į šį Reglamentą visai programos trukmei, tačiau tai nekeičia Sutartimi nustatytų biudžeto valdymo institucijos įgaliojimų.(13) 2007, 2008, 2009 ir 2010 metais Bendrijos paramos Fondui suma turėtų būti 15 mln. EUR kasmet einamąja verte.(14) Ši parama padės stiprinti valstybių narių ir jų tautų solidarumą.(15) Šiam reglamentui priimti Sutartyje nenustatomi kiti įgaliojimai, be nustatytųjų 308 straipsnyje,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisOrientacinė suma, skiriama Tarptautinio Airijos fondo (toliau – Fondo) veiklai 2007–2010 m. finansuoti, yra 60 mln. EUR.Metinius asignavimus tvirtina biudžeto valdymo institucija, neviršydama finansinėje programoje numatytų ribų.2 straipsnisFondas naudoja paramą vadovaudamasis 1986 m rugsėjo 18 d. Airijos vyriausybės ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės vyriausybės susitarimu dėl Tarptautinio Airijos fondo (toliau – Susitarimas).Skirstydamas Bendrijos paramą, Fondas turėtų teikti pirmenybę tarpvalstybiniams projektams arba projektams, kuriuose dalyvauja kelios Bendrijos šalys ir taip papildyti Struktūrinių fondų finansuojamą veiklą ir o ypač Šiaurės Airijoje ir Airijos pasienio grafystėse vykdomos PEACE programos veiklą.Parama naudojama taip, kad skatintų tvarią ekonomikos ir socialinę pažangą atitinkamose srityse. Ji neturėtų būti naudojama kaip kitų valstybės arba privačių išlaidų pakaitalas.3 straipsnisFondo valdybos (toliau – Valdyba) posėdžiuose Bendrijai stebėtojo teisėmis atstovauja Komisija.Fondui stebėtojo teisėmis yra atstovaujama PEACE programos ir kitų struktūrinių fondų intervencinių priemonių Priežiūros komitetų posėdžiuose.4 straipsnisKomisija, bendradarbiaudama su Fondo valdyba, numato atitinkamas procedūras Fondo, valdymo ir vykdomųjų institucijų, įsteigtų tam tikroms Struktūrinių fondų intervencinėms priemonėms ir ypač PEACE programos priemonėms įgyvendinti, veiklos koordinavimui visuose lygmenyse skatinti.5 straipsnisSiekdama viešai skelbti apie Bendrijos paramą Fondo finansuojamiems projektams, Komisija kartu su Fondo valdyba nustato tinkamą viešinimo ir informavimo tvarką.6 straipsnisNe vėliau kaip 2008 m. birželio 30 d. Fondas pateikia Komisijai Fondo veiklos užbaigimo strategiją, įskaitant:a) veiksmų planą, kuriame pateikiamos numatomos išmokos ir preliminari veiklos užbaigimo data;b) įsipareigojimų panaikinimo procedūrą;c) likučių ir palūkanų, sukauptų Fondo veiklos užbaigimo metu, panaudojimo tvarką.Tolesnė parama Fondui bus galima tik Komisijai patvirtinus veiklos užbaigimo strategiją. Nepateikus veiklos užbaigimo strategijos iki 2008 m. birželio 30 d., mokėjimai Fondui bus sustabdyti kol strategija bus pateikta.7 straipsnis1. Paramą administruoja Komisija.Atsižvelgiant į 2 dalį, metinė parama mokama tokiomis dalimis:a) pirmasis 40 % išankstinis mokėjimas mokamas Komisijai gavus Fondo valdybos pirmininko pasirašytą įsipareigojimą, kuriuo Fondas įsipareigoja laikytis šiame Reglamente nustatytų paramos teikimo sąlygų;b) antrasis 40 % išankstinis mokėjimas mokamas po šešių mėnesių;c) galutinis 20 % mokėjimas mokamas Komisijai gavus ir patvirtinus atitinkamų metų metinę Fondo veiklos ataskaitą ir informaciją apie sąskaitų auditą.2. Prieš atlikdama dalinį mokėjimą, Komisija, remdamasi kiekvienam mokėjimui nustatomu Fondo grynųjų pinigų likučiu, įvertina Fondo finansinius poreikius. Jei įvertinus paaiškėja, kad Fondo finansiniai poreikiai nepateisina numatyto dalinio mokėjimo, šis mokėjimas atidedamas. Komisija, remdamasi nauja Fondo pateikta informacija, persvarsto šį sprendimą ir, nusprendusi, kad mokėjimus galima pagrįsti, toliau juos moka.8 straipsnisFondas gali remti veiklą, gaunančią ar galinčią gauti finansinę paramą pagal struktūrinių fondų intervencines priemones, tačiau tik tuomet, jei šios finansinės paramos suma kartu su 40 % Fondo paramos suma neviršija 75 % visų tai veiklai skirtų reikalavimus atitinkančių išlaidų.9 straipsnisGalutinė ataskaita Komisijai pateikiama likus šešiems mėnesiams iki 6 straipsnio 1 dalies a punkte numatytoje veiklos užbaigimo strategijoje nurodytos veiklos užbaigimo datos arba per šešis mėnesius nuo paskutinio Bendrijos mokėjimo (priklausomai nuo to, kas nutinka pirmiau); ataskaitoje pateikiama būtina informacija, kuria remdamasi Komisija galėtų įvertinti, kaip panaudota parama ir pasiekti tikslai.10 straipsnisPaskutinių metų parama išmokama atsižvelgiant į finansinių poreikių analizę, kaip numatyta 7 straipsnio 2 dalyje, ir su sąlyga, kad Fondo veikla vykdoma pagal 6 straipsnyje numatytą veiklos užbaigimo strategiją.11 straipsnisGalutinė data, iki kurios išlaidos atitinka reikalavimus, yra 2013 m. gruodžio 31 d.12 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja 2007 m. sausio 1 d.Jis galioja iki 2010 m. gruodžio 31 d.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje, […]Tarybos varduPirmininkas FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMAPolitikos sritis: REGIO Veikla: Kita veikla regionuose |PRIEMONė: BENDRIJOS PARAMA TARPTAUTINIAM AIRIJOS FONDUI (2007–2010 M.) |1. BIUDžETO EILUTė(S) IR PAVADINIMAS(-AI)13.03.122. BENDRIEJI FINANSINIAI DUOMENYS2.1. Visa priemonei skirta suma (B dalis): 60 mln. EUR įsipareigojimui2.2. Taikymo laikotarpis: 2007–2010 m.2.3. Bendroji daugiametė išlaidų sąmata:(a) Įsipareigojimų asignavimų ir (arba) mokėjimų asignavimų tvarkaraštis (finansinė intervencija) ( žr. 6.1.1 punktą )mln. eurų ( tūkstantųjų tikslumu )[n] metai 2007 | [n+1]metai 2008 | [n+2]metai 2009 | [n+3]metai 2010 | [n+4]metai | [n + 5 metai ir vėliau] | Iš viso |Įsipareigojimai | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |Mokėjimai | 15 | 15 | 15 | 12 | 3 | 60 |b) Techninė ir administracinė pagalba bei veiklos rėmimo išlaidos ( žr. 6.1.2 punktą )Įsipareigojimai |Mokėjimai |a+b tarpinė suma |Įsipareigojimai | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |Mokėjimai | 15 | 15 | 15 | 12 | 3 | 60 |c) Žmogiškųjų išteklių ir kitų administracinių išlaidų bendras finansinis poveikis (žr. 7.2 ir 7.3 punktus)Įsipareigojimai / mokėjimai | 0,042 | 0,042 | 0,042 | 0,042 |IŠ VISO a+b+c |Įsipareigojimai | 15,042 | 15,042 | 15,042 | 15,042 | 60,168 |Mokėjimai | 0,042 | 15,042 | 15,042 | 15,042 | 12 | 3 | 60,168 |2.4. Suderinamumas su finansinėmis programomis ir finansine perspektyvaPasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą.2.5. Finansinis poveikis įplaukoms:Pasiūlymas neturi finansinio poveikio (susijęs su priemonės įgyvendinimo techniniais aspektais).3. BIUDŽETO YPATYBĖSIšlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija |NPI | Dif | NE | NE | NE | 1A |4. TEISINIS PAGRINDAS308 straipsnis (EB)5. APRAŠYMAS IR SPRENDIMO PAGRINDAS5.1. Bendrijos intervencijos poreikis5.1.1. TikslaiRemti nacionalistų ir unionistų bendravimą, dialogą ir susitaikymą visoje Airijoje bei skatinti abiejų bendruomenių ekonominę ir socialinę pažangą.5.1.2. Veiklos pagrindasEuropos bendrija, pripažindama, kad Fondo ir Bendrijos tikslai sutampa, remia Fondą finansiškai (nuo 1989 m. kasmet – 15 mln. EUR; 1995, 1996 ir 1997 m. po 20 mln. EUR kasmet; 1998 ir 1999 m. po 17 mln. EUR kasmet; 2000, 2001, 2002 2003, 2004, 2005 ir 2006 m. – po 15 mln. EUR kasmet).2005 m. gruodžio 15–16 d. Briuselyje vykusio susitikimo metu Europos Vadovų Taryba ragino Komisiją imtis būtinų veiksmų teikiant tolesnę Bendrijos paramą Fondui galutiniame lemiamame jo veiklos etape iki 2010 m.Tolesnis paramos teikimas ateinančius ketverius metus iki TAF veiklos užbaigimo pagrindžia aiškią ES paramą taikos procesui Šiaurės Airijoje remti.5.2. Numatomos priemonės ir susitarimai dėl biudžetinės intervencijos-  Tikslai: skatinti ekonominę ir socialinę pažangą bei remti nacionalistų ir unionistų bendravimą, dialogą ir susitaikymą visoje Airijoje.-  Fondo veikla vykdoma daugiausia Šiaurės Airijoje ir Airijos pasienio regione; ja siekiama spręsti problemas nustatytuose nepalankioje padėtyje esančiuose regionuose.-  Išsami informacija apie Fondo veiklą: Komisijos ataskaita ir priedai COM(2006) 563 / SEC(2006) 1226, 12.10.2006.5.3. Įgyvendinimo metodaiAtsižvelgiant į Fondo finansinių poreikių vertinimą, metinė parama paprastai mokama tokiomis dalimis: pirmasis 40 % išankstinis mokėjimas mokamas Komisijai gavus Fondo valdybos pirmininko pasirašytą įsipareigojimą, parengtą vadovaujantis Tarybos reglamentu; antrasis 40 % išankstinis mokėjimas mokamas po šešių mėnesių, o galutinis 20 % mokėjimas mokamas Komisijai gavus ir patvirtinus atitinkamų metų metinę Fondo veiklos ataskaitą ir sąskaitų auditą.6. FINANSINIS POVEIKIS6.1. Bendras finansinis poveikis B daliai (per visą programos laikotarpį)6.1.1. Finansinė intervencijaĮsipareigojimai (mln. eurų, tūkstantųjų tikslumu)Paskirstymas | [n metai] 2007 | [n+1 metai] 2008 | [n+2 metai] 2009 | [n+3 metai] 2010 | [n+4 metai] | [n + 5 metai ir vėliau] | Iš viso |1 priemonė | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |2 priemonė |T. t. |IŠ VISO | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |6.1.2. Techninė ir administracinė pagalba, veiklos rėmimo išlaidos ir IT išlaidos (įsipareigojimų asignavimai)Netaikoma.6.2. Išlaidų apskaičiavimas kiekvienai B dalyje numatytai priemonei (per visą programos laikotarpį)Netaikoma.7. POVEIKIS PERSONALO IR ADMINISTRAVIMO IŠLAIDOMS7.1. Poveikis žmogiškiesiems ištekliamsPareigų rūšis | Darbuotojai, skiriami priemonei įgyvendinti iš esamų ir (arba) papildomų išteklių | Iš viso | Užduočių, susijusių su priemone, aprašymas |Nuolatinių darbo vietų skaičius | Laikinųjų darbo vietų skaičius |Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai | A B C | 0,2 0,1 | 0,2 0,1 | Prireikus, gali būti pridėtas išsamesnis užduočių aprašymas |Kiti žmogiškieji ištekliai |Iš viso | 0,3 | 0,3 |7.2. Žmogiškųjų išteklių bendras finansinis poveikisŽmogiškųjų išteklių rūšis | Suma (€) | Įgyvendinimo metodai* |Pareigūnai Laikinieji darbuotojai | 32 400 | 0,3 * €108 000 |Kiti žmogiškieji ištekliai (nurodyti biudžeto eilutę) |Iš viso | 32 400 |Nurodytos sumos yra visos 12 mėn. išlaidos.7.3. Kitos su priemone susijusios administravimo išlaidosBiudžeto eilutė (numeris ir pavadinimas) | Suma (€) | Apskaičiavimo metodas |Bendri asignavimai (A7 antraštinė dalis) A0701 – Komandiruotės A07030 – Susitikimai A07031 – Privalomi komitetai A07032 – Neprivalomi komitetai A07040 – Konferencijos A0705 – Tyrimai ir konsultacijos Kitos išlaidos (nurodyti) Auditas | 8 000 1 600 | €800 * 10 dienų per metus. (5 komandiruotės, vidutiniškai 2 dienų trukmės) €800 * 2 per metus |Informacijos sistemos (A-5001/A-4300) |Kitos išlaidos – A dalis (nurodyti) |Iš viso | 9 600 |Nurodytos sumos yra visos 12 mėn. išlaidos.I. Iš viso per metus (7.2 + 7.3) II. Priemonės trukmė III. Bendra priemonės išlaidų suma (I x II) | 42 000€ 4 metai 168 000€ |8. TOLESNI VEIKSMAI IR VERTINIMAS8.1. Tolesni veiksmaiKomisija, stebėtojos teisėmis dalyvaudama Fondo valdybos posėdžiuose, stebės Fondo veiklą. Ji yra informuojama apie visus Fondo siūlomus sprendimus prieš juos pateikiant valdybai. Be to, Fondo veiklą kontroliuoja GD REGIO audito ir kontrolės tarnybos. Rezultatus bus galima vertinti pagal TAF patvirtintų projektų skaičių ir vertę.8.2. Numatyto vertinimo tvarka ir tvarkaraštisKiekvienais metais TAF pateikia Komisijai metinės atskaitomybės ir veiklos ataskaitą, kurią turi patvirtinti Komisija – tik tuomet galima tęsti mokėjimus Fondui. Be to, mokėjimai Fondui galimi Komisijai tik įvertinus Fondo finansinius poreikius, remiantis kiekvienam mokėjimui parengtu Fondo grynųjų pinigų balansu.Fondas savo veiklą baigs 2010 m., todėl vėliausiai iki 2008 m. birželio mėn. jis turi pateikti Komisijai savo veiklos užbaigimo strategiją, o tolesnė parama Fondui bus galima tik Komisijai patvirtinus veiklos užbaigimo strategiją.Galutinė ataskaita Komisijai turi būti pateikta likus šešiems mėnesiams iki strategijoje numatytos veiklos užbaigimo datos, kaip numatyta šio Reglamento 6 straipsnio a dalyje, arba per šešis mėnesius nuo paskutinio Bendrijos mokėjimo (atsižvelgiant į tai, kas nutinka pirmiau); ataskaitoje pateikiama būtina informacija, kuria remdamasi Komisija galėtų įvertinti, kaip panaudota parama ir pasiekti tikslai.9. KOVOS SU SUKČIAVIMU PRIEMONĖSKomisijai yra atstovaujama Fondo valdyboje, o galutinė metinė parama yra mokama tik gavus ir patvirtinus atitinkamų metų metinę fondo veiklos ataskaitą ir sąskaitų auditą. Be to, Fondo veiklą kontroliuoja GD REGIO audito ir kontrolės tarnybos.* 1986 m. rugsėjo 18 d. Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Jungtinės Karalystės vyriausybės ir Airijos vyriausybės susitarimas dėl Tarptautinio Airijos fondo (su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2000 m. spalio 10 d.); JK sutarčių serija Nr. 58 (1987) Cm 266 / Airijos Respublika Nr. 1 (1986) Cmnd 9908.** 2005 m. sausio 24 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 177/2005; OL L 30, 2005 2 3, p. 1.*** COM(2006) 563 galutinis, 2006.10.12.[1] OL C, p.[2] OL C , p.[3] OL L 30, 2005 2 3, p. 1.[4] OL L 161, 1999 6 26, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 173/2005 (OL L 29, 2005 2 2, p.3), nuo 2007 m. sausio 1 d. anuliuojamas ir pakeičiamas Reglamentu (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 210, 2006 7 31, p. 210) .[5] OL L 210, 2006 7 31, p. 25.[6] OL C 139, 2006 6 14, p. 1.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52005PC0677

Pasiūlymas Tarybos reglamentas denonsuojantis Europos ekonominės bendrijos ir Angolos Liaudies Respublikos Vyriausybės susitarimą dėl žvejybos prie Angolos krantų ir nukrypstantis nuo Reglamento (EB) Nr. 2792/1999  /* KOM/2005/0677 galutinis - CNS 2005/0262 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 21.12.2005KOM(2005) 677 galutinis2005/0262 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdenonsuojantis Europos ekonominės bendrijos ir Angolos Liaudies Respublikos Vyriausybės susitarimą dėl žvejybos prie Angolos krantų ir nukrypstantis nuo Reglamento (EB) Nr. 2792/1999(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASEuropos ekonominės bendrijos ir Angolos Liaudies Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl žvejybos prie Angolos krantų[1] buvo pasirašytas 1989 m. vasario 1 d. Luandoje. Pagal šio susitarimo 15 straipsnio nuostatas[2] jis įsigaliojo tą pačią dieną.Paskutinis prie susitarimo pridėtas protokolas, kuriame laikotarpiui nuo 2002 m. rugpjūčio 3 d. iki 2004 m. rugpjūčio 2 d. nustatytos susitarime numatytos jūros priedugnio, pelaginių žuvų ir tunų žvejybos galimybės ir finansinis indėlis[3], nebuvo atnaujintas. Po dviejų oficialių derybų etapų ir daugybės Komisijos tarnybų bei Angolos valdžios institucijų diskusijų abiems šalims nepavyko susitarti dėl pagrindinių naujo protokolo principų. 2004 m. spalį Angolos priimtuose naujuose teisės aktuose nustatyta, kad žvejyba, kuriai taikomas Bendrijos ir Angolos susitarimas, vykdoma pagal žvejybą reglamentuojančius Angolos įstatymus ir nuostatas. Pagal naują Angolos biologinių vandens išteklių įstatymą visa žvejybos veikla turėtų būti vykdoma kartu su Angolos įmonėmis, o sugautos žuvys turėtų būti Angolos kilmės. Visas sužvejotas tunas pagal ICCAT taisykles būtų registruojamas kaip Angolos sužvejotas tunas. Be to, visuose ES laivuose turėtų būti įrengtos su Angolos žvejybos laivų stebėjimo centru tiesiogiai susijusios palydovinio ryšio priemonės (stebėtų pakrantės, o ne vėliavos valstybė).Esant tokioms aplinkybėms, Komisija birželio mėn. pranešė Angolai, kad derybos nutraukiamos ir kad būtina oficialiai denonsuoti Žvejybos susitarimą jo 14 straipsnyje numatyta tvarka.Kad susitarimo denonsavimas įsigaliotų 2008 m. vasario 1 d., Bendrija iki 2007 m. spalio 31 d. turėtų perspėti Angolą apie denonsavimą.Šis denonsavimas turės įtakos Bendrijos žvejybos laivams, kurie vykdė žvejybos veiklą vadovaudamiesi dvišaliu Europos bendrijos ir Angolos susitarimu. Iki šiol šiems laivams buvo skiriama parama pagal pagalbos schemą šešių mėnesių švartavimosi laikotarpiui, kuris prasidėjo 2004 m. rugpjūčio mėn. Ispanijai pateikus pertvarkymo planą, kurį patvirtino Komisija, ši schema buvo pratęsta dar šešiems mėnesiams. Kad būtų lengviau įgyvendinti šį pertvarkymo planą, dabar siūloma panaikinti laivų, kurie nuspręstų žvejoti su Angolos vėliava, esamus įsipareigojimus grąžinti statybos ir švartavimosi pagalbos lėšas, arba laivų, kurie pasirinktų pagalbą už visišką pasitraukimą, įsipareigojimus vykdyti nenutrūkstamą veiklą metus prieš išbraukimą iš Bendrijos laivyno registro.2005/0262 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdenonsuojantis Europos ekonominės bendrijos ir Angolos Liaudies Respublikos Vyriausybės susitarimą dėl žvejybos prie Angolos krantų ir nukrypstantis nuo Reglamento (EB) Nr. 2792/1999EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 36 ir 37 straipsnius, siejant su 300 straipsnio 2 dalimi ir 300 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[4],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[5],kadangi:(1) Europos ekonominės bendrijos ir Angolos Liaudies Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl žvejybos prie Angolos krantų[6] buvo pasirašytas 1989 m. vasario 1 d. Luandoje ir pagal to susitarimo 15 straipsnį[7] įsigaliojo tą pačią dieną.(2) Paskutinis prie susitarimo pridėtas protokolas, kuriame laikotarpiui nuo 2002 m. rugpjūčio 3 d. iki 2004 m. rugpjūčio 2 d. nustatytos susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis indėlis[8], nebuvo atnaujintas, nes tam tikros 2004 m. spalį Angolos priimtuose naujuose biologinius vandens išteklius reglamentuojančiuose teisės aktuose nustatytos sąlygos prieštaravo Bendrijos reikalavimams, taikomiems Angolos vandenyse žvejojantiems Bendrijos žvejybos laivams.(3) Todėl tikslinga tą susitarimą denonsuoti jo 14 straipsnyje nustatyta tvarka.(4) Pagal 1999 m. gruodžio 17 d. Reglamentą (EB) Nr. 2792/1999, nustatantį išsamias Bendrijos struktūrinės paramos žuvininkystės sektoriui taisykles ir tvarką[9], valstybės narės gali skirti kompensaciją Bendrijos laivyno, kuriam taikomas žvejybos susitarimas, žvejams ir laivų savininkams laikinai nutraukusiems veiklą, kai tas susitarimas nėra atnaujinamas arba yra laikinai sustabdomas. Kompensacija negali būti mokama ilgiau kaip šešis mėnesius. Jos mokėjimas gali būti pratęstas dar šešiems mėnesiams, jei bus įgyvendintas Komisijos patvirtintas atitinkamo laivyno pertvarkymo planas.(5) 2005 m. liepos 18 d. Komisija priėmė sprendimą, kuriuo patvirtinamas žvejybos laivų, kuriems turėjo įtakos tai, kad nebuvo atnaujintas Europos bendrijos ir Angolos Respublikos žvejybos protokolas pagal ŽOFI veiklos programą, susijusią su Bendrijos struktūrinėmis intervencijomis žuvininkystės sektoriuje I tikslo regionuose Ispanijoje 2000–2006 metais, pertvarkymo planas.(6) Kad būtų lengviau įgyvendinti partvarkymo planą, Bendrijos žvejybos laivams, kuriems taikomas tas planas ir kurie dėl minėto susitarimo denonsavimo nutraukia savo veiklą, pagal tą susitarimą turėtų būti netaikomos tam tikros Reglamento (EB) Nr. 2792/1999 nuostatos. Visų pirma, jie turėtų būti atleisti nuo įsipareigojimo kompensuoti valstybės pagalbos, skiriamos laikinai nutraukus veiklą arba laivams atnaujinti, modernizuoti arba įrengti, lėšas arba nuo įsipareigojimo metus prieš išbraukimą iš Bendrijos laivyno registro vykdyti nenutrūkstamą veiklą.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisBendrijos vardu denonsuojamas 1989 vasario 1 d. pasirašytas Europos ekonominės bendrijos ir Angolos Liaudies Respublikos Vyriausybės susitarimas dėl žvejybos prie Angolos krantų.2 straipsnisTarybos pirmininkui suteikiama teisė paskirti asmenis, kurie įgaliojami pranešti Angolos Respublikos vyriausybei apie 1 straipsnyje minimo Žvejybos susitarimo denonsavimą.3 straipsnis2005 m. liepos 18 d. Komisijos sprendimu patvirtintame pertvarkymo plane išvardytiems Bendrijos žvejybos laivams netaikomos Reglamento (EB) Nr. 2792/1999 10 straipsnio 3 dalies b punkto ii papunkčio arba 4 dalies arba to reglamento III priedo 1.1 punkto a papunkčio nuostatos.4 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje, […]Tarybos varduPirmininkasTEISINĘ GALIĄ TURINTI FINANSINĖ PAŽYMA1. PASIŪLYMO PAVADINIMAS :Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, denonsuojančio Europos ekonominės bendrijos ir Angolos Liaudies Respublikos Vyriausybės susitarimą dėl žvejybos prie Angolos krantų ir nukrypstančio nuo Reglamento (EB) 2792/19992. VEIKLA PAGRĮSTO VALDYMO IR BIUDŽETO SUDARYMO PAGAL VEIKLAS STRUKTŪRAAtitinkama(-os) politikos sritis(-ys) ir susijusios veiklos rūšys:11. Žuvininkystė, 1103. Tarptautiniai žvejybos susitarimai1106: Žuvininkystės orientavimo finansinė priemonė3. BIUDŽETO EILUTĖS3.1 Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės ir administracinės pagalbos eilutės (buvusios BA eilutės)), įskaitant pavadinimus:110301: „Tarptautiniai žvejybos susitarimai“11010404: „Tarptautiniai žvejybos susitarimai, administracinės išlaidos“.1106: 1106: Žuvininkystės orientavimo finansinė priemonė3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė :Šio pasiūlymo poveikis Bendrijos biudžetui, išreikštas išlaidomis arba pajamomis:-  Susitarimo denonsavimas ir tai, kad prie jo pridėtas protokolas nebuvo atnaujintas, panaikins įsipareigojimų asignavimus ir mokėjimų asignavimus, skirtus Bendrijos ir Angolos žvejybos susitarimui pagal daugiametes biudžeto programas nuo 2004 m. Metinės išmokos pagal paskutinį protokolą, kurio galiojimas baigėsi 2004 m. rugpjūčio mėn., sudarė 15,5 mln. EUR.-  Atleidimas nuo įsipareigojimo pagal ŽOFI reglamentą[10] grąžinti statybai ir švartavimosi pagalbai skirtas lėšas nepareikalaus jokių papildomų Bendrijos biudžeto išlaidų pagal ŽOFI, nes atitinkamos lėšos Ispanijai jau buvo paskirtos. Dėl jų taip pat nesumažės Bendrijos biudžeto įplaukų, nes Ispanija būtų turėjusi teisę paskirti tas lėšas kitiems projektams.3.3 Biudžetinės charakteristikos (jei reikia, įterpti eilučių):Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija |11.0301 | Prival. | DIF[11] | NE | NE | NE | Nr.4 |11.010404 | Prival. | NDIF[12] | NE | NE | NE | Nr.4 |4. IŠTEKLIŲ APŽVALGA4.1 Finansiniai ištekliai4.1.1 Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinėmln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu)Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | Min. Maks. | n metai | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 ir vėliau | Iš viso |Veiklos išlaidos[13] |Įsipareigojimų asignavimai (ĮA)[14] | a | Min. Maks. |Mokėjimų asignavimai (MA) | b | Min. Maks. |Administracinės išlaidos, neviršijančios orientacinės sumos[15] |Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | c |BENDRA ORIENTACINĖ SUMA |Įsipareigojimų asignavimai | A+c | Min. Maks. |Mokėjimų asignavimai | B+c | Min. Maks. |Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos[16] |Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | d |Administracinės išlaidos, nepriskiriamos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms, neįskaičiuotos į orientacinę sumą. (NDIF) | e |Bendra orientacinė intervencijos finansinių išlaidų sumaIŠ VISO ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | A+c+d+e | Min. Maks. |Iš VISO MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | B+c+d+e | Min. Maks. |Išsami informacija apie bendrą finansavimąmln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu)Bendrą finansavimą teikianti įstaiga | Min. Maks. | n metai | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n +4 ir vėliau | Iš viso |…………………… | f |IŠ VISO ĮA, įskaitant bendrą finansavimą | a+c+d+e+f |4.1.2 Suderinamumas su finansinėmis programomisX Pasiūlymas atitinka esamas finansines programas.( Atsižvelgiant į pasiūlymą, teks pakeisti atitinkamų finansinės perspektyvos išlaidų kategorijų programas.( Įgyvendinant pasiūlymą gali tekti taikyti tarpinstitucinio susitarimo[17] nuostatas (t.y. panaudoti lankstumo priemonę arba pertvarkyti finansinę perspektyvą).4.1.3 Finansinis poveikis pajamomsX Pasiūlymas neturi finansinio poveikio pajamoms( Pasiūlymas turi finansinį poveikį, poveikis pajamoms yra toks:Pastaba. Visa išsami su įtakos pajamoms skaičiavimo metodais susijusi informacija ir pastabos turėtų būti pateikti atskirame priede.mln. EUR (vienos dešimtosios tikslumu)Prieš taikant priemonę [n-1 metai ] | Padėtis pradėjus taikyti priemonę |Iš viso žmogiškųjų išteklių | - 0,8 | - 0,8 | - 0,8 |5. CHARAKTERISTIKOS IR TIKSLAIAiškinamajame memorandume reikia pateikti išsamią informaciją apie pasiūlymo kontekstą. Šiame teisinę galią turinčios finansinės pažymos skirsnyje turėtų būti pateikta ši konkreti papildoma informacija:5.1. Poreikis, kurį reikia patenkinti per trumpą ar ilgą laikotarpįBendrijos žvejybos laivai, kurie vykdo žvejybos veiklą pagal Europos ekonominės bendrijos ir Angolos Liaudies Respublikos Vyriausybės susitarimą dėl žvejybos prie Angolos krantų, buvo priversti nutraukti savo veiklą pagal tą susitarimą dėl jo denonsavimo ir dėl to, kad nebuvo atnaujintas prie jo pridėtas protokolas. Komisija patvirtino Ispanijos valdžios institucijų sudarytą pertvarkymo planą, kuriame išvardyti laivai, kuriems turės įtakos tai, kad protokolas nebuvo atnaujintas. Dėl pertvarkymo plano kai kurie atitinkami laivai gali sudaryti kitus žvejybos susitarimus arba jie gali būti išbraukti iš Bendrijos sąrašo dėl jų eksploatavimo nutraukimo arba vėliavos pakeitimo.Tam tikros nuostatos, taikomos skiriant finansinę pagalbą pagal ŽOFI minėtiems laivams, gali sutrukdyti jų pertvarkymą pagal pirmiau minėtą planą. Todėl būtina tiems laivams netaikyti minėtų nuostatų, t.y. įsipareigojimo grąžinti statybai skirtų pagalbos lėšų, gautų per praėjusius 10 metų (pro rata temporis), ir švartavimosi pagalbos lėšų. Toks atleidimas nuo įsipareigojimų yra visiškai pateisinamas, nes 2002 m. vykdant BŽP reformą buvo panaikinta eksporto pagalba ir pagalba bendroms įmonėms, taip išvengiant dvigubo finansavimo rizikos, kuri buvo pagrindinė priežastis nustatyti tokius įsipareigojimus.5.2 Bendrijai dalyvaujant sukurta pridėtinė vertė, pasiūlymo derėjimas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sinergijaŽuvininkystė priklauso išskirtinei Bendrijos kompetencijai.Kaip teigiama komunikate dėl BŽP reformos [19] ir komunikate dėl žvejybos partnerystės susitarimų, būtina kartu su visais privačiojo ir viešojo sektoriaus partneriais nustatyti geresnę Bendrijos žvejybos susitarimų politiką. Šiai pozicijai 2003 m. pritarė Europos Parlamentas, o 2004 m. liepos mėn. – Taryba.Žvejybos partnerystės susitarimo sudaryti nepavyko, kadangi Angolos Respublikos Vyriausybė priėmė naujus nacionalinius įstatymus, kuriais žvejyba Angolos vandenyse pereina Angolos kompetencijai.Bendrija turėtų patvirtinti priemones Bendrijos žvejybos laivams, labai priklausantiems nuo žvejybos Angolos vandenyse, pertvarkyti.5.3 Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai veikla pagrįsto valdymo sistemos atžvilgiuŽvejybos susitarimų su trečiosiomis šalimis sudarymas atitinka bendrąjį tikslą palaikyti ir užtikrinti tradicinę Bendrijos laivyno veiklą. Tačiau naujo susitarimo su Angola sudaryti nepavyko. Todėl šio pasiūlymo tikslas – denonsuoti galiojantį susitarimą ir priimti tam tikras nuostatas, palengvinančias laivų, labai priklausančių nuo žvejybos Angolos vandenyse, pertvarkymą.Šiuo pasiūlymu siekiama, kad būtų denonsuotas dabartinis susitarimas ir pertvarkyti Bendrijos žvejybos laivai, kuriems turėjo įtakos tai, kad prie susitarimo pridėtas protokolas nebuvo atnaujintas. Rodiklis – sėkmingas atitinkamų laivų pertvarkymas.5.4 Įgyvendinimo metodai (preliminarūs)Toliau pateikite metodą(-us)[20], kurį(-iuos) pasirinkote priemonei įgyvendinti.X Centralizuotas valdymasX Tiesioginis Komisijosٱ Netiesioginis, deleguojant:ٱ Vykdomosioms agentūromsٱ Bendrijų įkurtoms įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 185 str.ٱ Nacionalinei(-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai(-oms), teikiančiai(-ioms) visuomenines paslaugasٱ Pasidalijamas arba decentralizuotas valdymasٱ Su valstybėmis narėmisٱ Su trečiosiomis šalimisٱ Bendras valdymas su tarptautinėmis organizacijomis (nurodykite organizacijas)Atitinkami komentarai:6. STEBĖJIMAS IR VERTINIMAS6.1 Stebėjimo sistemaŠiame pasiūlyme nepateikiamos konkrečios stebėjimo nuostatos. Kai netaikomos tam tikros ŽOFI nuostatos, taikomos išsamesnės stebėjimo nuostatos, priimtos remiantis bendrąja struktūrinių fondų politika.6.2 Vertinimas6.2.1 Ex-ante vertinimasPaskutinio protokolo ex-post vertinimą ir naujo Bendrijos ir Angolos susitarimo poveikio vertinimą atliko nepriklausomas konsultantas. Šiais vertinimais buvo naudojamasi rengiant išsamią derybų dėl Bendrijos ir Angolos žvejybos partnerystės susitarimo strategiją.Pagal Angolos priimtus naujus teisės aktus užsienio laivai, žvejojantys Angolos vandenyse, turi laikytis keleto nuostatų, ypač tų, kuriose reikalaujama, kad visus laivus eksploatuotų Angolos bendros įmonės ir kad visos sugautos žuvys būtų Angolos kilmės. Todėl visi užsienio laivai, žvejojantys Angolos vandenyse, turėtų plaukioti su Angolos vėliava. Kadangi šios nuostatos prieštarauja Bendrijos laivų žvejybai Angolos vandenyse, derybos dėl Bendrijos ir Angolos žvejybos partnerystės susitarimo buvo sustabdytos. Be to, reikėtų denonsuoti dabartinį Bendrijos ir Angolos susitarimą, nes jis prieštarauja naujiems Angolos teisės aktams.Bendrijos laivyno, paprastai žvejojančio Angolos vandenyse, situacija buvo įvertinta kartu su Ispanijos valdžios institucijomis. Nemažai Bendrijos laivų, plaukiojančių su Ispanijos vėliava (16), kurie pagal susitarimą žvejojo tik arba beveik vien Angolos vandenyse, yra labai priklausomi nuo žvejybos tuose vandenyse. Šiems laivams turi įtakos tai, kad denonsuojamas minėtas susitarimas ir kad nebuvo atnaujintas paskutinis protokolas. Pasibaigus paskutinio protokolo galiojimui šie laivai įgijo teisę gauti laikino švartavimosi pagalbą, kuri jiems buvo teikiama 6 mėnesius. Pagal pirmiau minėtą Ispanijos sudarytą ir Komisijos patvirtintą pertvarkymo planą šie laivai turi teisę gauti švartavimosi pagalbą dar 6 mėnesius.Aktyviai ieškoma galimybių tiems laivams vykdyti savo veiklą pagal kitus žvejybos susitarimus arba kitur, tačiau neradus tinkamų alternatyvių žvejybos galimybių tų laivų veikla bus nutraukta. Jų savininkai tuomet turėtų teisę gauti eksploatavimo nutraukimo atveju skiriamą ŽOFI pagalbą, laivai būtų sunaikinti arba padaryti netinkami žvejybai, o tai sąlygotų kapitalo praradimą ir papildomas Ispanijai priklausančios ŽOFI fondų dalies išlaidas.Kitu atveju laivai, norintys likti Angoloje, pagal naujus nacionalinius teisės aktus turės plaukioti su Angolos vėliava. Atsižvelgiant į žvejybos pramonės vystymasi Angoloje, logiškiausias sprendimas būtų pasilikti Angoloje, o tai neprieštarauja BŽP ir ypač Derybų dėl žvejybos partnerystės susitarimų gairėms[21].Ispanijos valdžios institucijos yra atsakingos už tai, kad minėtiems laivams būtų parinkta geriausia galimybė neviršijant ŽOFI skirtų biudžeto lėšų. Tačiau pagal galiojančias ŽOFI nuostatas minėti laivai nebeturi teisės gauti valstybės paramos bendroms įmonėms kurti. Be to, jei jie atsisakytų Ispanijos vėliavos, iš jų būtų reikalaujama grąžinti dalį ŽOFI pagalbos, kuri buvo skirta laivams statyti, atnaujinti ir laikinai švartuotis, o tokiu atveju galimybė toliau žvejoti Angolos vandenyse su Angolos vėliava nebėra tokia patraukli, ir kyla pavojus, kad kai kurie laivai nutrauks savo veiklą ir turės teisę gauti pasitraukimo atveju skiriamą ŽOFI pagalbą.Siekiant paskatinti laivus toliau žvejoti Angolos vandenyse, ir teikti ekonominę ir socialinę naudą, o ne naudotis teise gauti pagalbą, siūloma netaikyti šių ŽOFI nuostatų. Be to, kaip minėta pirmiau, panaikinus valstybės pagalbą eksportui ir bendroms įmonėms pagal 2002 m. BŽP reformą, nebeliko dvigubo finansavimo pavojaus, kuris buvo pagrindinė tų įsipareigojimų nustatymo priežastis.6.2.2 Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex-post vertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis)Paskutinio protokolo ex-post vertinimą ir naujo susitarimo poveikio vertinimą atliko nepriklausomas konsultantas. Kadangi Bendrija sustabdė šalių derybas ir nėra vilties, kad pavyks pasiekti susitarimą, nuo šiol susitarimo nebus. Esant tokioms aplinkybėms ne tik bus prarastos žvejybos galimybės ir su jomis susijusios darbo vietos bei pridėtinė vertė, bet Bendrija patirs išlaidų pertvarkydama laivus, kurie priklauso nuo žvejybos Angolos vandenyse.Kadangi Bendrijos ir Maroko žvejybos susitarimo nutraukimas dydžiu ir pasekmių rimtumu neprilygsta Bendrijos ir Angolos susitarimo nutraukimui, šioje srityje nėra jokios panašios patirties.6.2.3 Būsimų vertinimų sąlygos ir dažnumasŠiuo pasiūlymu nutraukiamas Bendrijos ir Angolos susitarimas, o tam tikriems laivams bus specialiai nebetaikomos tam tikros ŽOFI nuostatos, jeigu jie pasinaudos alternatyviomis žvejybos galimybėmis. Todėl konkretus šio pasiūlymo vertinimas nėra numatytas.7. KOVOS SU SUKČIAVIMU PRIEMONĖSKonkrečios kovos su sukčiavimu priemonės nėra numatytos.8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS8.1 Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal jų finansines išlaidasĮsipareigojimų asignavimai mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu)(Turėtų būti pateikti šių tikslų antraštinės dalys, priemonės ir rezultatai) | Rezultato rūšis | Vid. išlaidos | n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai ir vėliau | IŠ VISO |n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai |Pareigūnai arba laikinasis personalas[23] (XX 01 01) | A*/AD | - 0,3 | - 0,3 | - 0,3 |B*, C*/AST | - 0,3 | - 0,3 | - 0,3 |Personalas, finansuojamas[24] pagal XX 01 02 str. | - | - | - |Kitas personalas[25], finansuojamas pagal 11 01 04/05 str. | - 0,2 | - 0,2 | - 0,2 |IŠ VISO | - 0,8 | - 0,8 | - 0,8 |8.2.2 Užduočių, susijusių su priemone, aprašymas( Padėti derybininkui rengti ir vesti derybas dėl žvejybos susitarimų:-  Dalyvauti derybose dėl žvejybos susitarimų sudarymo su trečiosiomis šalimis.-  Rengti įvertinimo ataskaitų projektus ir strategijų matmenis komisarui.-  Pristatyti ir ginti Komisijos pozicijas Tarybos išorės darbo grupėje.-  Dalyvauti ieškant kompromisų su valstybėmis narėmis ir juos pateikti galutiniuose susitarimų tekstuose.( Susitarimų laikymosi stebėjimas:-  Kasdienis žvejybos sutarčių laikymasis.-  Rengti ir tikrinti įsipareigojimus ir finansinių kompensacijų bei tikslinės veiklos mokėjimų pavedimus.-  Reguliariai teikti ataskaitas apie susitarimų įgyvendinimą.-  Susitarimų vertinimas – moksliniai ir techniniai aspektai.( Politikos formavimas:-  Rengti Tarybos reglamentų ir sprendimų projektus. Parengti išsamius susitarimų tekstus.-  Pradėti ir toliau vykdyti patvirtinimo procedūras.( Techninė pagalba:-  Parengti Komisijos poziciją atsižvelgiant į jungtinių komitetų nuomonę.( Instituciniai ryšiai:-  Atstovauti Komisijai Taryboje, Europos Parlamente ir valstybėse narėse derybų proceso metu.-  Rengti atsakymus į Parlamento raštu ir žodžiu pateiktus klausimus.( Tarnybų bendradarbiavimas ir konsultacijos:-  Palaikyti ryšį su kitais generaliniais direktoratais sprendžiant su derybomis ir susitarimų vykdymu susijusius klausimus.-  Teikti ir dalyvauti tarnybų rengiamose konsultacijose.( Vertinimas:-  Dalyvauti atliekant įvairius ( ex-ante , vidurio laikotarpio, ex-post ) vertinimus ir poveikio vertinimus.-  Analizuoti tikslų pasiekimą ir kiekybinius rodiklius.8.2.3 Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai(Pateikus daugiau kaip vieną šaltinį, nurodyti su kiekvienu šaltiniu susijusių pareigybių skaičių)X Šiuo metu programos valdymui skirtos pareigybės, kurios bus pakeistos arba joms skirtas laikas pratęstas( Pareigybės, preliminariai skirtos MPS/PBP vykdyti n metais.( Pareigybės, kurių bus prašoma kitos MPS/PBP procedūros metu.( Pareigybės, kurios bus perskirstytos, naudojant valdymo tarnybų išteklius (vidinis perskirstymas)( Pareigybės, reikalingos n metams, tačiau nenumatytos tų metų MPS/PBP.8.2.4 Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą ( 11 01 04/05 – Administracinės valdymo išlaidos )mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu)Biudžeto eilutė (11 01 04 04, 4 eilutė) | n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau | IŠ VISO |Kita techninė ir administracinė pagalba |- intra muros |- extra muros | - 0,033 | - 0,033 | - 0,073 | - 0,139 |Iš viso techninei ir administracinei pagalbai | - 0,033 | - 0,033 | - 0,073 | - 0,139 |8.2.5 Finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumąmln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu)Žmogiškųjų išteklių rūšis | n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau |Pareigūnai arba laikinasis personalas (XX 01 01) | - 0,065 | - 0,065 | - 0,065 |Personalas, finansuojamas pagal XX 01 02 str. (pagalbinis personalas, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, personalas, dirbantis pagal sutartis ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) |Iš viso žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms (NEĮSKAIČIUOTOMS į orientacinę sumą) | - 0,065 | - 0,065 | - 0,065 |Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji tarnautojaiJei tinka, pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą.1A = € 108.000* 0.3 = € 32 4001B = € 108.000* 0.15 = € 16 2001C = € 108.000* 0.15 = € 16 200Tarpinė suma: € 64 800 per metus1 ALAT = 165,000 X 0,20 = 33 000Tarpinė suma: € 33 000 per metusIš viso: € 97 800 per metusApskaičiuota – Personalas, finansuojamas pagal XX 01 02 str.Jei tinka, pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą.8.2.6 Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu) |n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | IŠ VISO |XX 01 02 11 01 – Misijos | - 0,010 | - 0,010 | - 0,010 | - 0,030 |XX 01 02 11 02 – Susitikimai ir konferencijos | - 0,002 | - 0,002 | - 0,002 | - 0,006 |XX 01 02 11 03 – Komitetai[27] |XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos |XX 01 02 11 05 – Informacinės sistemos |2 Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) |3 Kitos administravimui priskiriamos išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę) |Iš viso administracinių išlaidų, nepriskiriamų žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms (NEĮSKAIČIUOTOMS į orientacinę sumą) | - 0,012 | - 0,012 | - 0,012 | - 0,036 |Apskaičiuota – Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą [1] OL L 268, 1987 9 19.[2] OL L 39, 1989 2 11.[3] OL L 351, 2002 12 28.[4] OL C […], […], p. […].[5] OL C […], […], p. […].[6] OL L 268, 1987 9 19.[7] OL L 39, 1989 2 11.[8] OL L 351, 2002 12 28.[9] OL L 337, 1999 12 20, p.10. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB)Nr. 485/2005 (OL L 81, 2005 3 30, p.1).[10] ˇr. 1999 m. gruod˛io 17 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2792/1999 (OL L 337, 1999 12 30, p. 10) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. kovo 16 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 485/2005(OL L 81, 2005 3 30, p. 1), 10 straipsnį.[11] Diferencijuoti asignavimai[12] Nediferencijuoti asignavimai, vėliau nurodomi kaip NDIF[13] Išlaidos neįtrauktos į 11 antraštinės dalies 11 01 01 skyrių.[14] Išlaidos pagal 11 01 skyrių, nepriskiriamos 11 01 04 straipsniams.[15] Išlaidos pagal 11 antraštinės dalies 11 01 04 straipsnį.[16] Išlaidos pagal 11 01 skyrių, nepriskiriamos 11 01 04 straipsniams.[17] ˇr. tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.[18] Jei būtina, t.y. jei veiksmas trunka ilgiau nei 6 metus, reikėtų pridėti papildomų skilčių.[19] 2002 m. gegužės 28 d. KOM(2002) 181 galutinis[20] Jeigu nurodomas daugiau nei vienas metodas, papildomą išsamią informaciją pateikti šio punkto atitinkamų komentarų skiltyje.[21] 2004 m. liepos mėn. Tarybos priimtos gairės.[22] Kaip aprašyta 5.3 skirsnyje.[23] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą[24] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą[25] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą[26] Prie atitinkamos(-ų) vykdomosios(-ų) agentūros(-ų) reikėtų pateikti nuorodą į konkrečią teisinę galią turinčią finansinę pažymą.[27] Nurodyti komiteto tipą ir grupę, kuriai jis priklauso.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52006PC0361

Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1207/2001 dėl pasekmių įvedus visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių kilmės kumuliacijos sistemą  /* KOM/2006/0361 galutinis - ACC 2006/0119 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 5.7.2006KOM(2006) 361 galutinis2006/0119 (ACC)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1207/2001 dėl pasekmių įvedus visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių kilmės kumuliacijos sistemą(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1) Pasiūlymo aplinkybės-  Pasiūlymo pagrindas ir tikslaiTarybos reglamentu (EB) Nr. 1207/2001 nustatomos nuostatos ir tvarka, siekiant sudaryti sąlygas eksportuotojams nustatyti prekių, kurias jie gavo iš savo tiekėjų Bendrijoje, kilmę prieš jas eksportuojant, tos pačios būklės arba toliau perdirbus, iš EB pagal lengvatinius susitarimus.Šiuo tikslu Bendrijos tiekėjai Bendrijos eksportuotojams teikia deklaracijas, pranešdami jiems apie prekių būklę, susijusią su kilmės taisyklėmis, numatytomis atitinkamame (-uose) lengvatiniame (-uose) susitarime (-uose). Ši „tiekėjo deklaracija“ naudojama kaip patvirtinamasis dokumentas, siekiant nustatyti lengvatinės kilmės įrodymus.Įvedama visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių kumuliacija siekiama „tiekėjų deklaracijose prekėms, turinčioms lengvatinės kilmės statusą“ (reglamento I ir II priedai) – kiek tai susiję su lengvatiniais santykiais su visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių zona – parodyti, ar tiekiamos prekės šį statusą įgijo dėl šios įstrižinės kumuliacijos sistemos.-  Bendrosios aplinkybės2002 m. kovo mėn. vykusioje Palermo konferencijoje Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių prekybos ministrai susitarė dėl visos Europos kilmės kumuliacijos sistemos taikymo visiems Viduržemio jūros regiono partneriams, jeigu ekspertai aktyviai stengsis parengti priemones, būtinas sklandžiam šio taikymo įgyvendinimui užtikrinti.Remiantis EB ir Farerų salų/Danijos jungtinio komiteto susitikimo, vykusio 2003 m. lapkričio 28 d., rezultatais, buvo susitarta į visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių kilmės kumuliacijos sistemą įtraukti ir Farerų salas.Siekiant šio taikymo iš esmės reikėjo įsteigti laisvosios prekybos susitarimų tinklą su identiškomis kilmės taisyklėmis tarp, viena vertus, Viduržemio jūros regiono partnerių ir visos Europos valstybių, bei kita vertus, tarp pačių Viduržemio jūros regiono partnerių, tokiu būdu skatinant regionų bendradarbiavimą ir ekonominę visų susijusių šalių integraciją. Taikant šią visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių kumuliaciją buvo susitarta remtis lanksčiu metodu (vadinamu „kintamosios geometrijos“ metodu). Tai reiškia, kad sistema gali būti taikoma tarp trijų šalių, kai tik tarp atitinkamų šalių įgyvendinama sąlyga dėl laisvosios prekybos susitarimų, kuriuose nustatomos identiškos kilmės taisyklės.Taikant šią įstrižinės kilmės kumuliacijos „kintamosios geometrijos“ sistemą reikės naudoti naujų rūšių lengvatinės kilmės įrodymus, judėjimo sertifikatus EUR-MED ir deklaracijas sąskaitose EUR-MED, kuriuose būtų nurodyta, ar įstrižinė kilmės kumuliacija buvo taikoma ir su kuriomis zonos valstybėmis.2005 m. spalio 11 d. ES priėmė naujų visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių protokolų tekstą, o visi teisės aktai, būtini oficialiai juos priimti atitinkamoje asociacijos taryboje arba jungtiniame komitete, buvo pateikti patvirtinti šalims partnerėms. Tuo tarpu kai kurios šalys partnerės atsakė teigiamai, ir tai leido su šiomis valstybėmis oficialiai patvirtinti naujus visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių protokolus dėl kilmės taisyklių. Šiuo metu Bendrija šias naujas taisykles taiko su Maroku, Izraeliu, Egiptu, ELPA šalimis (įskaitant EEE – Europos ekonominę erdvę) ir Farerų salomis. Tokiu būdu šios šalys galės faktiškai taikyti visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių kilmės kumuliaciją savo prekybos ryšiuose su Bendrija ir gauti iš jos naudos, jeigu savo santykiuose su atitinkamomis šalimis partnerėmis jos bus priėmusios identiškas kilmės taisykles.Siekiant šio tikslo, Bendrijos eksportuotojams sudaromos sąlygos nustatyti, ar prekės, kurias jie nupirko iš tiekėjų Bendrijoje, atitinka sąlygas, pagal kurias jos įgytų kilmės statusą, siekiant palengvinti kilmės įrodymo nustatymą. Šiam tikslui jie naudoja „tiekėjo deklaracijas“, kaip apibrėžta Tarybos reglamente (EB) Nr. 1207/2001, kuriose nurodomas tiekiamų prekių kilmės statusas. Tačiau dėl „kintamosios geometrijos“ prekėms, eksportuotinoms taikant visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių kumuliaciją, šiame dokumente taip pat turėtų būti nurodoma, ar tokia kumuliacija buvo taikoma ir su kuriomis zonos valstybėmis.Reikia pabrėžti, kad nuostatos, panašios į tas, kurios įvedamos šiuo pasiūlymu, bus taip pat siūlomos pagal Bendrijos ir Turkijos muitų sąjungą. Atsižvelgiant į tai, tiekėjo deklaracijos taip pat naudojamos kilmės įrodymų nustatymui Bendrijoje arba Turkijoje palengvinti, siekiant sudaryti sąlygas abiems šalims taikyti visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių kilmės kumuliaciją su jų bendrais prekybos partneriais. Šiuo metu 1999 m. gegužės 28 d. EB ir Turkijos muitinių bendradarbiavimo komiteto sprendime Nr. 1/1999 (OL L 204, 1999 8 4, p. 43) nustatytos nuostatos dėl tiekėjo deklaracijos bus įtrauktos į naują EB ir Turkijos muitinių bendradarbiavimo komiteto sprendimą („pereinamojo laikotarpio teisės aktas“) ir pritaikytos visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių kumuliacijos tikslais. Komisija pasiūlys Tarybai priimti Bendrijos poziciją dėl šio naujo EB ir Turkijos muitinių bendradarbiavimo komiteto sprendimo projekto.-  Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos2001 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1207/2001 dėl tvarkos, skirtos palengvinti judėjimo sertifikatų EUR.1 išdavimą, deklaracijų sąskaitose bei formų EUR.2 parengimą ir kai kurių patvirtintų eksportuotojų leidimų išdavimą, numatytos nuostatose, reguliuojančiose lengvatinę prekybą tarp Europos bendrijos ir kai kurių šalių ir Reglamento Nr. 3351/83 panaikinimo (OL L 165, 2001 6 21, p. 1 - klaidų atitaisymas OL L 170, 2002 6 29, p. 88).-  Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisPasiūlymu siekiama sudaryti palankesnes sąlygas lengvatiniams Bendrijos ir jos partnerių prekybos ryšiams visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių kilmės kumuliacijos sistemoje.2) Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas-  Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisNera svarbios.-  Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimasNera svarbios.-  Poveikio vertinimasSiūlomas pakeitimas yra teisinis dokumentas, būtinas siekiant Bendrijoje įgyvendinti visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių kilmės kumuliacijos sistemą, kuri buvo sukurta remiantis Bendrijos įsipareigojimu, priimtu visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių Barselonos procese. Šios sistemos įsteigimą visapusiškai remia valstybės narės, šalys partnerės ir prekybos bendruomenė.3) Teisiniai pasiūlymo aspektai-  Siūlomų veiksmų santraukaĮstrižinės kilmės kumuliacijos sistemos taikymui su Farerų salomis arba bet kuria kita šalimi, dalyvaujančia Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystėje, pagrįstoje Barselonos deklaracija, priimta 1995 m. lapkričio 27−28 d. vykusioje Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių konferencijoje, išskyrus Turkiją, turi būti naudojami naujų rūšių lengvatinės kilmės įrodymai, judėjimo sertifikatai EUR-MED ir deklaracijos sąskaitose EUR-MED.Todėl reikia atitinkamai iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 1207/2001, siekiant jo taikymo sritį išplėsti visų rūšių lengvatinės kilmės įrodymams.Siekiant sudaryti sąlygas teisingam prekių kilmės statusui nustatyti ir siekiant šiomis naujomis aplinkybėmis tinkamai palengvinti kilmės įrodymų nustatymą, į tiekėjo deklaraciją prekėms, turinčioms lengvatinės kilmės statusą, turi būti įtraukiamas papildomas pareiškimas, kuriuo nurodoma, ar įstrižinė kilmės kumuliacija buvo taikoma ir su kuriomis valstybėmis.-  Teisinis pagrindasEB 133 straipsnis.-  Subsidiarumo principasNetaikoma. Išimtinė Bendrijos kompetencija.-  Proporcingumo principasSiūloma priemonė yra būtina ir pakankama, kad būtų tinkamai įgyvendinta visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių kumuliacija.-  Pasirinkta priemonėPasiūlymas yra susijęs su galiojančios priemonės pakeitimu.4) Poveikis biudžetuiNeturi poveikio.5) Papildoma informacija-  Imitacija, bandymų etapas ir pereinamasis laikotarpisNetaikoma.-  Nauja teisės aktų redakcijaPakeitimas nėra toks svarbus, kad būtų galima juo pagrįsti naują reglamento (EB) 1207/2001 redakciją.2006/0119 (ACC)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1207/2001 dėl pasekmių įvedus visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių kilmės kumuliacijos sistemąEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač jos 133 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[1],kadangi:(1) 2001 m. birželio 11 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1207/2001 dėl tvarkos, skirtos palengvinti judėjimo sertifikatų EUR.1 išdavimą, deklaracijų sąskaitose bei formų EUR.2 parengimą ir kai kurių patvirtintų eksportuotojų leidimų išdavimą, numatytos nuostatose, reguliuojančiose lengvatinę prekybą tarp Europos bendrijos ir kai kurių šalių ir Reglamento Nr. 3351/83 panaikinimo[2] nustatomos nuostatos, kuriomis siekiama palengvinti teisingą kilmės įrodymų prekių eksportui iš Bendrijos išdavimą arba parengimą pagal jos lengvatinius prekybos ryšius su kai kuriomis trečiosiomis šalimis.(2) Visos Europos įstrižinės kilmės kumuliacijos sistema buvo įvesta 1997 m. tarp Bendrijos, Bulgarijos, Lenkijos, Vengrijos, Čekijos Respublikos, Slovakijos Respublikos, Rumunijos, Lietuvos, Latvijos, Estijos, Slovėnijos, Islandijos, Norvegijos ir Šveicarijos (įskaitant Lichtenšteiną) ir 1999 m. pradėta taikyti Turkijai. 2004 m. gegužės 1 d. Lenkija, Vengrija, Čekijos Respublika, Slovakijos Respublika, Lietuva, Latvija, Estija ir Slovėnija įstojo į Europos Sąjungą.(3) 2002 m. kovo mėn. Tolede įvykusiame Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių prekybos ministrų susitikime ministrai susitarė šią visos Europos kilmės kumuliacijos sistemą taikyti ir Viduržemio jūros regiono valstybėms, išskyrus Turkiją, dalyvaujančioms Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystėje, pagrįstoje Barselonos deklaracija, priimta 1995 m. lapkričio 27−28 d. vykusioje Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių konferencijoje. 2003 m. liepos mėn. 7 d. Palerme įvykusiame Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių prekybos ministrų susitikime ministrai, siekdami sudaryti sąlygas tokiam taikymui įgyvendinti, patvirtino naują Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių susitarimų visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių protokolo modelį dėl sąvokos „produktų kilmė“ apibrėžimo ir administracinio bendradarbiavimo metodų. Remiantis EB ir Farerų salų/Danijos jungtinio komiteto susitikimo, vykusio 2003 m. lapkričio 28 d., rezultatais, buvo susitarta į visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių kilmės kumuliacijos sistemą įtraukti ir Farerų salas.(4) Atitinkamų asociacijos tarybų arba jungtinių komitetų sprendimai, kuriais į Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių susitarimus ir į EB ir Farerų salų/Danijos susitarimą įtraukiamas naujas visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių protokolas, jau priimti arba bus priimti.(5) Taikant šią naują įstrižinės kumuliacijos sistemą turi būti naudojami naujų rūšių lengvatinės kilmės įrodymai, kuriuos sudaro judėjimo sertifikatai EUR-MED ir deklaracijos sąskaitose EUR-MED. Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1207/2001 turėtų taip pat būti taikomas šioms lengvatinės kilmės įrodymų rūšims.(6) Siekiant sudaryti sąlygas teisingam prekių kilmės statusui nustatyti ir siekiant šiomis naujomis aplinkybėmis tinkamai palengvinti kilmės įrodymų nustatymą, į tiekėjo deklaraciją prekėms, turinčioms lengvatinės kilmės statusą, turėtų būti įtraukiamas papildomas pareiškimas, kuriuo nurodoma, ar įstrižinė kilmės kumuliacija buvo taikoma ir su kuriomis valstybėmis.(7) Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1207/2001,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamentas (EB) Nr. 1207/2001 iš dalies keičiamas taip:(1) Pavadinimas pakeičiamas taip:„2001 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1207/2001 dėl tvarkos, skirtos palengvinti kilmės įrodymų išdavimą arba parengimą Bendrijoje ir tam tikrų patvirtintų eksportuotojų leidimų išdavimą, numatytos nuostatose, reglamentuojančiose Europos bendrijos ir kai kurių šalių lengvatinę prekybą“(2) 1 straipsnio a punktas pakeičiamas taip:„a) kilmės įrodymų išdavimą arba parengimą Bendrijoje pagal nuostatas, reglamentuojančias Bendrijos ir kai kurių šalių lengvatinę prekybą;“(3) 2 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:„2. Eksportuotojai naudojasi tiekėjų deklaracijomis kaip įrodymu, ypač patvirtindami prašymus išduoti arba parengti kilmės įrodymus Bendrijoje pagal nuostatas, reglamentuojančias Bendrijos ir kai kurių šalių lengvatinę prekybą;“(4) 10 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:„5. Jei per penkis mėnesius nuo prašymo patikrinti negautas joks atsakymas ar jei atsakyme nėra pakankamai informacijos, kuri parodytų tikrą produktų kilmę, eksporto valstybės muitinė paskelbia negaliojančiais kilmės įrodymą, nustatytą vadovaujantis gautais dokumentais.“(5) I priedas pakeičiamas tekstu, nurodytu šio reglamento I priede.(6) II priedas pakeičiamas tekstu, nurodytu šio reglamento II priede.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkasI PRIEDAS„I PRIEDASTiekėjo deklaracija prekėms, turinčioms lengvatinės kilmės statusąTiekėjo deklaracija, kurios tekstas pateikiamas toliau, turi būti parengta vadovaujantis išnašomis. Tačiau pačių išnašų perkelti nereikia.DEKLARACIJAAš, toliau pasirašęs, pareiškiu, kad šiame dokumente ….. ….. ….. ….. (1) nurodytos prekės yra kilusios iš ….. ….. ….. ….. (2) ir atitinka lengvatinei prekybai su ….. ….. ….. ….. (3) taikomas kilmės taisykles:Pareiškiu, kad (4):( Kumuliacija taikoma su ……..( šalies (-ių) pavadinimas (-ai))( Kumuliacija netaikomaĮsipareigoju pateikti muitinei bet kokius papildomus patvirtinamuosius dokumentus, kurių ji pareikalaus:….. ….. ….. ….. ….. ..... (5)….. ….. ….. ….. ….. ..... (6)….. ….. ….. ….. ….. ..... (7)((((((((((((1) Jei deklaracija susijusi tiktai su kai kuriomis dokumente nurodytomis prekėmis, šios prekės turi būti aiškiai nurodomos arba pažymimos, nurodant šį žymėjimą deklaracijoje:„..... nurodytos šioje sąskaitoje faktūroje ir pažymėtos ..... kilusios iš .....“.(2) Bendrija, šalis, šalių grupė arba teritorija, iš kurių kilusios prekės.(3) Susijusi šalis, šalių grupė arba teritorija.(4) Pildyti tik prekėms, turinčioms lengvatinės kilmės statusą, atsižvelgiant į lengvatinius prekybos santykius su viena iš valstybių, nurodytų atitinkamo kilmės protokolo 3 ir 4 straipsniuose, su kuria yra taikoma visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių kilmės kumuliacija.(5) Vieta ir data.(6) Pavardė ir pareigos bendrovėje.(7) Parašas.“II PRIEDAS„II PRIEDASIlgalaikė tiekėjo deklaracija prekėms, turinčioms lengvatinės kilmės statusąTiekėjo deklaracija, kurios tekstas pateikiamas toliau, turi būti parengta vadovaujantis išnašomis. Tačiau pačių išnašų perkelti nereikia.DEKLARACIJAAš, toliau pasirašęs, pareiškiu, kad toliau aprašytos prekės:…………………………….....…………………….… (1)...................................................................................... (2)kurios yra reguliariai tiekiamos į ….. ….. ….. ….. (3), yra kilusios iš ….. ….. ….. ….. (4) ir atitinka lengvatinei prekybai su ….. ….. ….. ….. ….. ….. ….. (5) taikomas kilmės taisykles.Pareiškiu, kad (6):( Kumuliacija taikoma su ……..( šalies (-ių) pavadinimas (-ai))( Kumuliacija netaikomaŠi deklaracija galioja visoms tolesnėms prekių siuntoms iš:….. ….. ….. ….. į ..... ….. ….. ….. (7).Šiai deklaracijai netekus galios, įsipareigoju nedelsiant pranešti apie tai ….. ….. ….. ….. .Įsipareigoju pateikti muitinei bet kokius papildomus patvirtinamuosius dokumentus, kurių ji pareikalaus.….. ….. ….. ….. ….. ….. ….. ….. (8)….. ….. ….. ….. ….. ….. ….. ….. (9)….. ….. ….. ….. ….. ….. ….. ….. (10)((((((((((((1) Aprašymas.(2) Komercinė paskirtis, kaip nurodoma sąskaitose faktūrose, pvz., modelio numeris.(3) Bendrovės, kuriai tiekiamos prekės, pavadinimas.(4) Bendrija, šalis, šalių grupė arba teritorija, iš kurių kilusios prekės.(5) Susijusi šalis, šalių grupė arba teritorija.(6) Pildyti tik prekėms, turinčioms lengvatinės kilmės statusą, atsižvelgiant į lengvatinius prekybos santykius su viena iš valstybių, nurodytų atitinkamo kilmės protokolo 3 ir 4 straipsniuose, su kuria yra taikoma visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių kilmės kumuliacija.(7) Nurodyti datas. Laikotarpis neturi viršyti 12 mėnesių.(8) Vieta ir data.(9) Pavardė ir pareigos, bendrovės pavadinimas ir adresas.(10) Parašas.“[1] OL C […], […], p. […].[2] OL L 165, 2001 6 21, p. 1.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52008PC0539

Pasiūlymas Tarybos reglamentas kuriuo nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės 2009 m. ir su jomis susijusios sąlygos  /* KOM/2008/0539 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 8.9.2008KOM(2008) 539 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės 2009 m. ir su jomis susijusios sąlygosAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. PASIūLYMO APLINKYBėS110-  Pasiūlymo tikslaiŠio pasiūlymo tikslas − valstybėms narėms nustatyti komerciniu požiūriu svarbiausių Baltijos jūros žuvų išteklių žvejybos galimybes 2009 metams.120-  Bendrosios aplinkybėsPagal 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką, bendrąja žuvininkystės politika (BŽP) reikia užtikrinti, kad gyvieji vandens ištekliai būtų naudojami laikantis tvarių ekonominių, aplinkos ir socialinių sąlygų. Svarbi priemonė siekiant šių tikslų yra kiekvienais metais nustatomos žvejybos galimybės, t. y. bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK), kvotos ir žvejybos pastangų apribojimai.Siekiant paprastumo ir aiškumo, pirmą kartą žvejybos Baltijos jūroje galimybės buvo nustatytos 2006 metams atskiru reglamentu – 2005 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 52/2006, nustatančiu Baltijos jūroje 2006 m. taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas.Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (TJTT) ir Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK) mokslines rekomendacijas dėl žvejybos Baltijos jūroje galimybių 2009 m. pateikė 2008 m. liepos mėnesį.Pasiūlymas sudarytas iš trijų svarbių žvejybos Baltijos jūroje valdymo 2009 m. skyrių: pirmame skyriuje nustatomi BLSK ir kvotos, antrame apribojamos žvejybos pastangos, trečiame nustatomos susijusios techninės priemonės.-  Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatosŽvejybos galimybės ir jų paskirstymo valstybėms narėms tvarka reglamentuojami kasmet. Naujausias reglamentas yra 2007 m. lapkričio 26 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1404/2007, nustatantis Baltijos jūroje 2008 m. taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas.Žvejybai valdyti Baltijos jūroje taip pat svarbus 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2187/2005 dėl žuvų išteklių apsaugos techninėmis priemonėmis Baltijos jūroje, Beltų ir Zundo sąsiauriuose, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1434/98 ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 88/98.2007 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1098/2007, nustatančiame Baltijos jūros menkių išteklių ir jų žvejybos būdų daugiametį planą bei iš dalies keičiančiame Reglamentą (EEB) Nr. 2847/93 ir panaikinančiame Reglamentą (EB) Nr. 779/97 apibūdintos atitinkamų atlantinių menkių išteklių atkūrimo kontrolės ir stebėsenos priemonės. Jame taip pat išdėstytos vakarinės ir rytinės dalies atlantinių menkių išteklių BLSK ir susijusių žvejybos pastangų apribojimų nustatymo taisyklės.-  Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisSiūlomos priemonės atitinka bendrosios žuvininkystės politikos tikslus ir yra suderintos su Bendrijos vykdoma darnaus vystymosi politika.2. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS-  Patirties kaupimas ir panaudojimasPagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais konsultuotasiKonsultuotasi su šiomis mokslinėmis organizacijomis: Tarptautine jūrų tyrinėjimo taryba (TJTT) ir Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetu (ŽMTEK).Bendrija kiekvienais metais prašo TJTT ir ŽMTEK pateikti mokslines rekomendacijas dėl svarbių žuvų išteklių būklės. Gautose rekomendacijose aptarti visi Baltijos jūros žuvų ištekliai, kuriems siūloma nustatyti BLSK, išskyrus jūrines plekšnes, dėl kurių šiais metais rekomendacijos nepateiktos. Siūlomi BLSK yra pagrįsti rekomendacijomis, tačiau į jas ne visada atsižvelgiama besąlygiškai. Atsižvelgiant į Komisijos tikslą užtikrinti tausų žuvininkystės išteklių naudojimą, kartu išlaikant stabilias žvejybos galimybes, kiekvienais metais nustatomas BLSK nuo ankstesnių metų BLSK gali skirtis ne daugiau kaip 15 %, jeigu dėl išteklių būklės nereikia imtis griežtesnių priemonių. Kai ištekliams taikomas valdymo planas, siūlomas BLSK turi atitikti planą.Atlantinių menkių ištekliams siūlomi BLSK atitinka Baltijos jūros atlantinių menkių ištekliams ir žvejybos būdams, kuriais žvejojami tie ištekliai, daugiamečiame plane taikomą laipsnišką metodą. Pagrindinė plano dalis – palaipsniui mažinti žvejybos pastangas iki ilgalaikių tausių žvejybos lygių, kuriais bus užtikrintas išteklių atkūrimas ir dideli bei stabilūs sužvejojamų žuvų kiekiai.Baltijos jūros atlantinių lašišų ištekliams valdyti jūrų ir vidaus vandenyse reikia papildomų priemonių, kad prireikus būtų palengvintas veiksmingas išteklių atkūrimas. Todėl 2008 m. ketinama parengti atlantinių lašišų valdymo planą.-  Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisSkyrius, kuriame nustatomi žvejybos pastangų apribojimai, ir skyrius, kuriame nustatomos susijusios techninės priemonės, atitinka Tarybos 2006 m. gruodžio mėnesį priimtus sprendimus dėl 2006 m. gruodžio 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1941/2006, nustatančio Baltijos jūroje 2007 m. taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas, ir dėl 2007 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1098/2007, nustatančio Baltijos jūros menkių išteklių ir jų žvejybos būdų daugiametį planą. Priimant abu šiuos reglamentus, 2005 m. ir 2006 m. konsultuotasi su suinteresuotaisiais subjektais: žvejybos pramonės atstovais, žuvininkystės srityje veikiančiomis nevyriausybinėmis organizacijomis ir atitinkamomis valstybėmis narėmis.2008 m. birželio mėn. konsultuotasi su Baltijos jūros regiono patariamąja taryba jos jungtiniame darbo grupės posėdyje ir vykdomojo komiteto posėdyje, remiantis Komisijos politikos pareiškimu apie 2009 m. žvejybos galimybes. Pasiūlymą moksliškai pagrindė TJTT ir ŽMTEK. Žuvininkystės ir jūrų reikalų generalinis direktoratas pateikė taisykles, kurių jis laikytųsi nustatydamas BLSK ir kvotas 2009 metams remiantis politikos pareiškimu. Pasiūlyme atitinkamai apsvarstytos šiuose posėdžiuose pareikštos preliminarios nuomonės bei vėliau pateiktos raštiškos rekomendacijos dėl visų susijusių žuvų išteklių ir į jas atsižvelgta.-  Poveikio vertinimasJei siūlomos priemonės bus įgyvendintos, Bendrijos laivų žvejybos Baltijos jūroje galimybės visų susijusių žuvų rūšių atžvilgiu iš viso sumažės apie 15 %. Kelių atlantinių silkių išteklių ir atlantinių šprotų atveju sumažėjimas pagrįstas mažesniu išteklių papilnėjimu. Ekonomiškai svarbiausi yra vakarinės Baltijos jūros dalies atlantinių menkių BLSK sumažinimas pagal daugiametį planą ir vakarinės Baltijos jūros dalies atlantinių silkių BLSK sumažinimas dėl to, kad ištekliai neatitinka saugių biologinių ribų, ir numatoma, kad šie ištekliai toliau mažės kitais metais. Vadovaujantis daugiamečiu planu padidintas rytinės Baltijos jūros dalies atlantinių menkių BLSK.Pasiūlymas nėra tik trumpalaikis sprendimas, bet ir per ilgesnį laiką įgyvendintino metodo, kuriuo žvejybos mastas palaipsniui mažinamas tol, kol bus užtikrintas ilgalaikis tausus žvejybos lygis, dalis.Todėl, taikant pasiūlyme nustatytą metodą, per vidutinės trukmės arba ilgą laikotarpį sumažės žvejybos pastangos, tačiau ilguoju laikotarpiu kvotos išliks stabilios arba padidės. Todėl numatoma, kad metodo taikymo ilgalaikiai padariniai bus sumažėjęs poveikis aplinkai dėl žvejybos pastangų sumažėjimo, žvejybos sektoriaus sumažėjimas dėl mažesnio laivų skaičiaus ir (arba) sumažėjusių vidutinių kiekvieno laivo žvejybos pastangų ir nepakitęs arba padidėjęs iškraunamų žuvų kiekis. Žvejybos veiklos tvarumas ilguoju laikotarpiu padidės.3. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI-  Teisinis pagrindasTeisinis šio pasiūlymo pagrindas: Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2371/2002, ypač jo 20 straipsnis, Tarybos reglamentas (EB) Nr. 847/1996, ypač jo 2 straipsnis, ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1098/2007, ypač jo 5 straipsnis ir 8 straipsnio 3 dalis.4. POVEIKIS BIUDžETUIPasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui.5. PAPILDOMA INFORMACIJA-  Išsamus paaiškinimasŠiuo pasiūlymu nustatomos valstybių narių tam tikrų žuvų išteklių arba išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje 2009 m. galimybės ir su jomis susijusios sąlygos.Valstybėms narėms nustatyti BLSK ir skirtos kvotos nurodyti I priede. Siūlomi skaičiai pagrįsti mokslinėmis rekomendacijomis ir bendrosiomis BLSK bei kvotų nustatymo nuostatomis, apibrėžtomis Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui „Europos Komisijos politikos pareiškimas. 2009 m. žvejybos galimybės“.Dvejų menkių išteklių BLSK ir kvotos glaudžiai susiję su II priede nustatytais žvejybos pastangų apribojimais.III priede nustatytos techninės priemonės – tai papildomos europinių upinių plekšnių ir paprastųjų otų žvejybos valdymo priemonės.PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės 2009 m. ir su jomis susijusios sąlygosEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[1], ypač į jo 20 straipsnį,atsižvelgdama į 1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 847/1996, nustatantį bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas[2], ypač jo 2 straipsnį,atsižvelgdama į 2007 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1098/2007, nustatantį Baltijos jūros menkių išteklių ir jų žvejybos būdų daugiametį planą[3], ypač į jo 5 straipsnį ir 8 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:(1) Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 4 straipsnyje reikalaujama, kad Taryba, atsižvelgdama į turimas mokslines rekomendacijas, visų pirma Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) parengtą ataskaitą, taip pat atsižvelgdama į visas rekomendacijas, gautas iš Baltijos jūros regiono patariamosios tarybos (BJRPT), patvirtintų priemones, reikalingas užtikrinti, kad būtų galima naudotis vandenimis bei ištekliais ir vykdyti tausiąją žvejybos veiklą.(2) Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnyje numatyta, kad Taryba turi nustatyti žvejybos galimybių apribojimus žvejybos rajone arba žvejybos rajonų grupėje ir šias žvejybos galimybes paskirstyti valstybėms narėms.(3) Siekiant užtikrinti veiksmingą žvejybos galimybių valdymą turėtų būtų nustatytos specialiosios sąlygos, pagal kurias vykdomi žvejybos veiksmai.(4) Bendrijos lygmeniu reikia nustatyti žvejybos valdymo principus ir tam tikras procedūras, kad valstybės narės galėtų užtikrinti su jų vėliava plaukiojančių laivų valdymą.(5) Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 3 straipsnyje pateiktos apibrėžtys, kurios yra svarbios paskirstant žvejybos galimybes.(6) Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96 2 straipsnį privaloma nustatyti išteklius, kuriems taikomos įvairios tame reglamente nurodytos priemonės.(7) Žvejybos galimybės turėtų būti naudojamos pagal Bendrijos teisės aktus, visų pirma pagal 1987 m. gegužės 20 d. Komisijos reglamentą (EEB) Nr. 1381/87, nustatantį išsamias žvejybos laivų ženklinimo ir jų dokumentacijos taisykles[4], 1983 m. rugsėjo 22 d. Komisijos reglamentą (EEB) Nr. 2807/83, nustatantį išsamias informacijos apie valstybių narių žuvies sugavimus registravimo taisykles[5], 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą[6], 2003 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2244/2003, nustatantį išsamias nuostatas dėl palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemų[7], 1986 m. rugsėjo 22 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2930/86, nustatantį žvejybinių laivų charakteristikas[8], 1991 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3880/91 dėl valstybių narių, žvejojančių šiaurės rytų Atlante, nominalių sugavimų statistinių duomenų pateikimo[9], 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2187/2005 dėl žuvų išteklių apsaugos techninėmis priemonėmis Baltijos jūroje, Beltų ir Zundo sąsiauriuose[10] ir 2007 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1098/2007, nustatantį Baltijos jūros menkių išteklių ir jų žvejybos būdų daugiametį planą[11].(8) Siekiant užtikrinti, kad kiekvienų metų žvejybos galimybės būtų nustatytos taip, kad aplinkos, ekonominiu ir socialiniu požiūriu ištekliai būtų naudojami tausiai, atsižvelgta į BLSK nustatymo principus, apibūdintus Komisijos komunikate „Europos Komisijos politikos pareiškimas. 2009 m. žvejybos galimybės“[12].(9) Siekiant prisidėti prie žuvų išteklių išsaugojimo, 2009 m. turėtų būti įgyvendintos tam tikros papildomos priemonės, susijusios su techninėmis žvejybos sąlygomis.(10) Siekiant užtikrinti pragyvenimo šaltinį Bendrijos žvejams, svarbu, kad žvejybą šiuose rajonuose būtų galima pradėti 2009 m. sausio 1 d. Atsižvelgiant į klausimo skubumą būtina nustatyti išimtį taikant šešių savaičių laikotarpį, nurodytą protokolo dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje, pridėto prie Europos Sąjungos Sutarties ir Europos bendrijos, Europos Anglių ir plieno bendrijos bei Europos Atominės energijos bendrijos steigimo sutarčių, I dalies 3 punkte,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:I SKYRIUS Taikymo sritis ir apibrėžtys1 straipsnis DalykasŠiuo reglamentu nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės 2009 m. ir tų galimybių naudojimo sąlygos.2 straipsnis Taikymo sritis1. Šis reglamentas taikomas Bendrijos žvejybos laivams (toliau – Bendrijos laivai), vykdantiems veiklą Baltijos jūroje.2. Nukrypstant nuo 1 dalies, šis reglamentas netaikomas žvejybos veiklai, vykdomai tik mokslinių tyrimų, kurie atliekami gavus leidimą bei atitinkamai valstybei narei suteikus įgaliojimus ir apie kuriuos Komisijai bei valstybei narei, kurios vandenyse atliekami tie moksliniai tyrimai, buvo pranešta iš anksto, tikslais.3 straipsnis ApibrėžtysŠiame reglamente greta Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 3 straipsnyje nustatytų apibrėžčių taikomos šios apibrėžtys:a) Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (TJTT) zonos – kaip apibrėžta Reglamente (EEB) Nr. 3880/91;b) Baltijos jūra – TJTT 22–32 pakvadračiai;c) bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK) – kasmet leidžiamas sužvejoti kiekvieno išteklio kiekis;d) kvota – Bendrijai, valstybei narei arba trečiajai valstybei skirto BLSK dalis;e) nebuvimo uoste diena – nepertraukiamas 24 valandų laikotarpis, kuriuo laivas nebūna uoste, arba šio laikotarpio dalis.II SKYRIUSŽvejybos galimybės ir susijusios sąlygos4 straipsnis Sužvejojamo žuvų kiekio apribojimai ir paskirstymasSužvejojamo kiekio apribojimai, šių apribojimų paskirstymas valstybėms narėms ir papildomos sąlygos pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 2 straipsnį nurodyti šio reglamento I priede.5 straipsnis Specialiosios paskirstymo nuostatos1. I priede nustatyti sužvejojamo žuvų kiekio apribojimai valstybėms narėms nustatomi nepažeidžiant:a) žvejybos galimybių, kuriomis buvo pasikeista pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį;b) perskirstymo pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 21 straipsnio 4 dalį, 23 straipsnio 1 dalį ir 32 straipsnio 2 dalį;c) papildomų iškrovimų, kuriuos leidžiama vykdyti pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį;d) pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį perkeliamų neišnaudotų kvotos dalių;e) išskaitymų, atliekamų pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnį.2. Siekiant atidėti kvotų, kurios turi būti perkeltos į 2010 metus, panaudojimą, visiems ištekliams, kuriems taikomas mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK, galima taikyti Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnio 2 dalį, nukrypstant nuo minėto reglamento.6 straipsnis Sužvejojamų žuvų kiekiui ir priegaudai taikomos sąlygos1. Išteklių, kurių žvejybai nustatyti sužvejojamo kiekio apribojimai, žuvis galima laikyti laive arba iškrauti tiktai jeigu:a) žuvis sužvejojo kvotą turinčios valstybės narės laivai, ir ta kvota nėra išeikvota;b) kitų nei atlantinės silkės ir atlantiniai šprotai rūšių žuvys susimaišiusios su kitų rūšių žuvimis, žuvys sužvejotos tralais, daniškais velkamaisiais tinklais arba panašiais žvejybos įrankiais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra mažesnis nei 32 mm, ir sugautos žuvys nerūšiuojamos nei laive, nei iškraunant.2. Visi iškrautų žuvų kiekiai įskaitomi į kvotą arba, jeigu Bendrijos dalis valstybėms narėms nebuvo paskirstyta kvotomis, į Bendrijos dalį, išskyrus pagal 1 dalies b punktą sužvejotų žuvų kiekius.3. Jeigu valstybei narei paskirta atlantinių silkių kvota išeikvota, tai žvejybos laivams, plaukiojantiems su tos valstybės narės vėliava, registruotiems Bendrijoje ir veiklą vykdantiems tuose žvejybos rajonuose, kuriuose taikoma atitinkama kvota, draudžiama iškrauti neišrūšiuotas sužvejotas žuvis, jei tarp jų yra atlantinių silkių.7 straipsnis Žvejybos pastangų apribojimaiŽvejybos pastangų apribojimai nustatyti II priede.1. Tie apribojimai taikomi TJTT 27 ir 28.2 pakvadračiams, jei Komisija nėra priėmusi sprendimo pagal Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 29 straipsnio 2 dalį tiems pakvadračiams netaikyti to reglamento 8 straipsnio 1 dalies b punkte, 3, 4 bei 5 dalyse ir 13 straipsnyje nustatytų apribojimų.2. Tie apribojimai netaikomi TJTT 28.1 pakvadračiui, jei Komisija nėra priėmusi sprendimo pagal Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 29 straipsnio 4 dalį, kad tam pakvadračiui taikomi Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 8 straipsnio 1 dalies b punkte ir 3, 4 bei 5 dalyse nustatyti apribojimai.8 straipsnis Techninės pereinamojo laikotarpio priemonėsTechninės pereinamojo laikotarpio priemonės nustatytos III priede.III SKYRIUS Baigiamosios nuostatos9 straipsnis Duomenų perdavimasValstybės narės, pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 15 straipsnio 1 dalį siųsdamos Komisijai duomenis apie iškrautus sužvejotų žuvų išteklių kiekius, naudoja šio reglamento I priede nustatytus išteklių kodus.10 straipsnis ĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.Jis taikomas nuo 2009 m. sausio 1 d.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje […]Tarybos varduPirmininkas[…]I PRIEDASSužvejojamų žuvų kiekio apribojimai ir susijusios sąlygos, taikomos vykdant kasmetinį sužvejojamų žuvų kiekio apribojimų, taikomų Bendrijos laivams rajonuose, kuriuose galioja sužvejojamų žuvų kiekio apribojimai pagal rūšis ir žvejybos rajoną, valdymąToliau pateiktose lentelėse nustatytas kiekvieno išteklio BLSK ir kvotos (gyvojo svorio tonomis, jei nenurodyta kitaip), valstybėms narėms nustatyti kiekiai ir susijusios kasmetinio kvotų valdymo sąlygos.Kiekvieno rajono žuvų ištekliai nurodomi pagal lotyniškus abėcėlės tvarka išdėstytus rūšių pavadinimus. Šiose lentelėse naudojami tokie skirtingų rūšių kodai:Mokslinis pavadinimas | 3 raidžių (alpha-3) kodas | Bendrinis pavadinimas |Clupea harengus | HER | Atlantinė silkė |Gadus morhua | COD | Atlantinė menkė |Platichthys flesus | FLX | Europinė upinė plekšnė |Pleuronectes platessa | PLE | Jūrinė plekšnė |Psetta maxima | TUR | Paprastasis otas |Salmo salar | SAL | Atlantinė lašiša |Sprattus sprattus | SPR | Atlantinis šprotas |Rūšis | Atlantinė silkė | Zona | 30–31 pakvadračiai |Clupea harengus | HER/3D30.; HER/3D31. |Suomija | 60 643 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. Taikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Taikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. |Švedija | 13 324 |EB | 73 967 |BLSK | 73 967 |Rūšis | Atlantinė silkė | Zona | 22–24 pakvadračiai |Clupea harengus | HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. |Danija | 2 299 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. |Vokietija | 9 048 |Suomija | 1 |Lenkija | 2 134 |Švedija | 2 918 |EB | 16 400 |BLSK | 16 400 |Rūšis | Atlantinė silkė | Zona | 25–27, 28.2, 29 ir 32 pakvadračiai |Clupea harengus | HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32. |Danija | 3 159 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. |Vokietija | 838 |Estija | 16 134 |Suomija | 31 493 |Latvija | 3 982 |Lietuva | 4 192 |Lenkija | 35 779 |Švedija | 48 032 |EB | 143 609 |BLSK | Netaikoma |Rūšis | Atlantinė silkė | Zona | 28.1 pakvadratis |Clupea harengus | HER/03D.RG |Estija | 16 113 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. Taikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Taikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. |Latvija | 18 779 |EB | 34 892 |BLSK | 34 892 |Rūšis | Atlantinė menkė | Zona | 25–32 pakvadračių EB vandenys |Gadus morhua | COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. |Danija | 10 241 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. |Vokietija | 4 074 |Estija | 998 |Suomija | 784 |Latvija | 3 808 |Lietuva | 2 509 |Lenkija | 11 791 |Švedija | 10 375 |EB | 44 580 |BLSK | Netaikoma |Rūšis | Atlantinė menkė | Zona | 22–24 pakvadračių EB vandenys |Gadus morhua | COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |Danija | 7 130 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. |Vokietija | 3 487 |Estija | 158 |Suomija | 140 |Latvija | 590 |Lietuva | 383 |Lenkija | 1 908 |Švedija | 2 541 |EB | 16 337 |BLSK | 16 337 |Rūšis | Jūrinė plekšnė | Zona | IIIbcd zonos EB vandenys |Pleuronectes platessa | PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. |Danija | 1 949 | Prevencinis BLSK. Taikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. |Vokietija | 217 |Lenkija | 408 |Švedija | 147 |EB | 2 721 |BLSK | 2 721 |Rūšis | Atlantinė lašiša | Zona | IIIbcd zonos EB vandenys, išskyrus 32 pakvadratį |Salmo salar | SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |Danija | 64 184 | (1) | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. |Vokietija | 7 141 | (1) |Estija | 6 523 | (1) |Suomija | 80 033 | (1) |Latvija | 40 824 | (1) |Lietuva | 4 799 | (1) |Lenkija | 19 471 | (1) |Švedija | 86 758 | (1) |EB | 309 733 | (1) |BLSK | Netaikoma |__________ |(1) Nurodomas žuvų skaičius. |Rūšis | Atlantinė lašiša | Zona | 32 pakvadratis |Salmo salar | SAL/3D32. |Estija | 1 344 | (1) | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. |Suomija | 11 762 | (1) |EB | 13 106 | (1) |BLSK | Netaikoma |_________ |(1) Nurodomas žuvų skaičius. |Rūšis | Atlantinis šprotas | Zona | IIIbcd zonos EB vandenys |Sprattus sprattus | SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. |Danija | 38 108 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. |Vokietija | 24 142 |Estija | 44 251 |Suomija | 19 948 |Latvija | 53 445 |Lietuva | 19 333 |Lenkija | 113 422 |Švedija | 73 669 |EB | 386 318 |BLSK | Netaikoma |II PRIEDASŽvejybos pastangų apribojimaiValstybės narės užtikrina, kad su jų vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams žvejoti tralais, daniškais velkamaisiais tinklais arba panašiais žvejybos įrankiais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 90 mm arba daugiau, žiauniniais tinklaičiais, pinkliaisiais tinklais arba sieniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 90 mm arba daugiau, inkarinėmis ūdomis, ūdomis, išskyrus dreifuojančias ūdas, skrituliais ir kapeliais būtų leidžiama ne ilgiau nei:a) 201 nebuvimo uoste dieną 22–24 pakvadračiuose, išskyrus laikotarpį nuo balandžio 1 d. iki 30 d., kai taikomas Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 8 straipsnio 1 dalies a punktas, irb) 160 nebuvimo uoste dienų 25–28 pakvadračiuose, išskyrus laikotarpį nuo liepos 1 d. iki rugpjūčio 31 d., kai taikomas Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 8 straipsnio 1 dalies b punktas.III PRIEDASTechninės pereinamojo laikotarpio priemonėsEuropinių upinių plekšnių ir paprastųjų otų žvejybos apribojimai1. Draudžiama laivuose laikyti šių toliau nurodytuose geografiniuose rajonuose ir toliau nurodytais laikotarpiais sužvejotų rūšių žuvis:Rūšis | Geografinis rajonas | Laikotarpis |Europinė upinė plekšnė (Platichthys flesus) | 26–28 ir 29 pakvadračiai į pietus nuo 59°30′ šiaurės platumos 32 pakvadratis | Vasario 15 d.–gegužės 15 d. Vasario 15 d.–gegužės 31 d. |Paprastasis otas (Psetta maxima) | 25–26 ir 28 pakvadračiai į pietus nuo 56° 50′ šiaurės platumos | Birželio 1 d.–liepos 31 d. |2. Nukrypstant nuo 1 punkto, žvejojant tralais, daniškais velkamaisiais tinklais arba panašiais žvejybos įrankiais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 105 mm arba daugiau, arba žiauniniais tinklaičiais, pinkliaisiais tinklais arba sieniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 100 mm arba daugiau, paprastųjų otų ir europinių upinių plekšnių priegaudos gali būti laikomos laive ir iškraunamos neviršijant 10 % visų laive laikomų ir iškrautų sužvejotų žuvų gyvojo svorio 1 punkte nurodytais draudimo laikotarpiais.[…][1] OL L 358, 2002 12 31, p. 59. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 865/2007 (OL L 192, 2007 7 24, p. 1).[2] OL L 115, 1996 5 9, p. 3. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 338/2008 (OL L 107, 2008 4 17, p. 1).[3] OL L 248, 2007 9 22, p. 1.[4] OL L 132, 1987 5 21, p. 9.[5] OL L 276, 1983 10 10, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 804/2005 (OL L 290, 2005 11 4, p. 10).[6] OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1559/2007 (OL L 340, 2007 12 22, p. 8).[7] OL L 333, 2003 12 20, p. 17.[8] OL L 274, 1986 9 25, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 3259/94 (OL L 339, 1994 12 29, p. 11).[9] OL L 365, 1991 12 31, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 448/2005 (OL L 74, 2005 3 19, p. 5).[10] OL L 16, 2005 1 20, p. 184. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 809/2007 (OL L 182, 2007 7 12, p. 1).[11] OL L 248, 2007 9 22, p. 1[12] COM (2008) 331, galutinis.