title: Pasiūlymas Tarybos reglamentas kuriuo nukrypstama nuo Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 (Bendro bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamento) dėl sviestui ir nugriebto pieno milteliams 2009 ir 2010 m. taikomos intervencijos laikotarpių

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0354

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 7.7.2009KOM(2009) 354 galutinis2009/0094 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo nukrypstama nuo Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 (Bendro bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamento) dėl sviestui ir nugriebto pieno milteliams 2009 ir 2010 m. taikomos intervencijos laikotarpiųAIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPer praėjusius 12 mėnesių padėtis pieno rinkoje labai pablogėjo. Po 2007 m. kainų šuolio, ES ir pasaulio rinkoje esant didelėms maisto kainoms, per paskutinius šešis 2008 m. mėnesius ir 2009 m. gerokai sumažėjusios kainos turėjo neigiamo poveikio pieno gamintojų pajamoms. Labai sumažėjo į pienines pristatomo pieno supirkimo kainos.Kainų griūtį pasaulio rinkoje pirmiausia lėmė padidėjusi gamyba pasaulio lygiu, o ypač dėl finansų ir ekonomikos krizės visame pasaulyje sumažėjusi paklausa. Pasaulio rinkos kainų kritimas turėjo tiesioginio poveikio ES rinkos kainoms, kurios nuo maždaug 30-40 centų už litrą pieno sumažėjo iki beveik ES minimalios apsauginės ribos – 21 cento už litrą. Esant tokiam kainų lygiui būtų galima padengti kintamąsias gamybos sąnaudas, bet sunkiau padengti daugelio mažiau veiksmingų pieno gamintojų pastoviąsias sąnaudas; žinoma, neįmanoma padengti visų sąnaudų, įskaitant nuosavą žemę, darbo jėgą ir kapitalą. Nors reaguojant į didėjančias maisto produktų kainas 2008 m. buvo 2 % padidinta pieno kvota, 2008–2009 kvotos metais pieno gamyba ES sumažėjo 0,6 %, dėl to bendra pieno produkcija buvo 4,2 % mažesnė už bendrą kvotos lygį.2009 m. sausio mėn. Komisija pradėjo teikti paramą už sviesto saugojimą privačiuose sandėliuose, vėl pradėjo taikyti eksporto grąžinamąsias išmokas už pieno produktus ir viršydama 30 000 tonų viršutinę ribą sviestui ir 109 000 tonų viršutinę ribą pieno milteliams tęsė intervencinį pirkimą taikydama viešųjų konkursų sistemą kainomis, kurios labai artimos nustatytoms intervencinio supirkimo kainoms.Eksporto grąžinamosios išmokos nustatytos labai apdairiai, kad nebūtų mažinamos pasaulio rinkos kainos.Intervencinėmis kainomis supirkti kiekiai (iki 2009 6 25: supirkta sviesto – 81 000 t; nugriebto pieno miltelių – 203 000 t) rodo, kad rinkoje ir toliau bus labai suardyta pusiausvyra, kuri tam tikra prasme yra sezoninio pobūdžio, nes daugiausia pagaminama kiekvienų metų pirmąjį pusmetį. 2009 m. rugpjūčio 31 d. nutraukus intervencinį pirkimą, kaip nustatyta bendrame bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamente, greičiausiai kainos sumažės iki mažesnio už intervencinį lygmens, o tai labai sutrikdys rinką ir turės įtakos jau ir taip labai žemoms gamintojų kainoms.Dėl išimtinės padėties sviesto ir nugriebto pieno miltelių intervencinį supirkimą, valstybės vykdomą viešųjų konkursų tvarka, reikėtų pratęsti, kad dabartinis intervencijos laikotarpis truktų iki 2010 m. vasario 28 d. Be to, kadangi neaišku, kada galima tikėtis pieno rinkos atsigavimo, Komisijai turėtų būti leista pratęsti 2010–2011 m. intervencinio sezono supirkimo laikotarpį (taip pat viešųjų konkursų tvarka), jeigu to prireiktų atsižvelgiant į padėtį rinkoje.Tokios priemonės reikš pasitikėjimą pieno rinkos ateitimi. Iš tiesų vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu numatomas paklausos augimas, o pagerėjus ekonominei bei finansinei padėčiai ir pirkėjams vėl ėmus įprastai elgtis turėtų normalizuotis kainos.2009/0094 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo nukrypstama nuo Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 (Bendro bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamento) dėl sviestui ir nugriebto pieno milteliams 2009 ir 2010 m. taikomos intervencijos laikotarpiųEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[2],kadangi:(1) Dėl finansų ir ekonomikos krizės padidėjus pasaulinei pasiūlai ir sumažėjus paklausai gerokai sumažėjo pieno produktų pasaulio rinkos kainos. Labai sumažėjo pieno produktų Bendrijos rinkos kainos. Kadangi nuo šių metų pradžios imtasi įvairių rinkos priemonių, Bendrijos kainos stabilizavosi ties palaikomųjų kainų lygiu. Svarbu, kad šios rinkos rėmimo priemonės, visų pirma valstybės intervencinis supirkimas, būtų ir toliau taikomos tol, kol būtina siekiant išvengti tolesnio kainų mažėjimo ir Bendrijos rinkos sutrikdymo.(2) 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007, nustatančio bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas[3], 11 straipsnio e punkte nustatyta, kad sviestui ir nugriebto pieno milteliams valstybės intervencija taikoma nuo kovo 1 d. iki rugpjūčio 31 d.(3) Atsižvelgiant į numatomą padėtį rinkoje būtina nustatyti, kad sviesto ir nugriebto pieno miltelių valstybės intervencinis supirkimas būtų tęsiamas po 2009 m. rugpjūčio 31 d., prireikus iki 2010 m. vasario mėn. 28 d.(4) Be to, jei būtų labai tikėtina, kad gerokai sumažės rinkos kainos ir dėl to bus sutrikdyta rinka arba kils rinkos sutrikdymo grėsmė, Komisijai turėtų būti leista pratęsti sviesto ir nugriebto pieno miltelių intervencinio supirkimo laikotarpį po 2010 m. rugpjūčio 31 d., prireikus iki 2011 m. vasario 28 d.,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisNukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 11 straipsnio e punkto, 2009 m. laikotarpis, per kurį valstybės intervencija taikoma sviestui ir nugriebto pieno milteliams, baigiasi 2010 m. vasario 28 d.2 straipsnisJei būtų labai tikėtina, kad Bendrijos rinkos kainos pieno ir pieno produktų sektoriuje gerokai mažės ir dėl to bus sutrikdyta rinka arba kils rinkos sutrikdymo grėsmė, nukrypdama nuo Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 11 straipsnio e punkto ir laikydamasi to reglamento 195 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos Komisija gali nuspręsti tęsti valstybės intervenciją viešųjų konkursų tvarka po 2010 m. rugpjūčio 31 d., prireikus iki 2011 m. vasario 28 d.3 straipsnisKomisija, laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 195 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos, imasi šiam reglamentui įgyvendinti būtinų priemonių.4 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasFINANSINĖ PAŽYMA | Fichefin/09/MS/dz Ares 143713 rev1 6.142.2009.1 |DATA: 2009 6 11 |1. | BIUDŽETO EILUTĖ 05 02 12 02 05 02 12 04 | ASIGNAVIMAI: p.m. 16.980.747 € |2. | PAVADINIMAS Tarybos reglamentas, kuriuo nukrypstama nuo Reglamento Nr. 1234/2007 dėl sviestui ir nugriebto pieno milteliams taikomos intervencijos laikotarpių |3. | TEISINIS PAGRINDAS: Sutarties 37 straipsnis |4. | TIKSLAI Atsižvelgiant į numatomą padėtį rinkoje ir mažėjančias rinkos kainas nustatyti, kad valstybės vykdomas sviesto ir nugriebto pieno miltelių intervencinis supirkimas būtų tęsiamas po 2009 m. rugpjūčio 31 d., prireikus iki 2010 m. vasario mėn. 28 d. |5. | FINANSINIS POVEIKIS | 12 MĖNESIŲ LAIKOTARPIS (mln. EUR) | EINAMIEJI FINANSINIAI METAI (2009 m.) (mln. EUR) | KITI FINANSINIAI METAI (2010 m.) (mln. EUR) |5.0 | IŠLAIDOS - IŠ EB BIUDŽETO (GRĄŽINAMOSIOS IŠMOKOS IR (ARBA) INTERVENCIJOS) - NACIONALINIŲ VALDŽIOS INSTITUCIJŲ - KITOS | - | 9,2 |5.1 | PAJAMOS - EB NUOSAVIEJI IŠTEKLIAI (MOKESČIAI IR (ARBA) MUITAI) - NACIONALINĖS | - | - |2011 | 2012 | 2013 | 2014 |5.0.1 | NUMATOMOS IŠLAIDOS | 13,5 | 4,2 | - | - |5.1.1 | NUMATOMOS PAJAMOS | - | - | - | - |5.2 | APSKAIČIAVIMO METODAS Su laikotarpio, kuriuo gali būti tęsiamas intervencinis supirkimas, pratęsimu susijusios išlaidos pagrįstos šia prielaida: Remiantis 2009 m. pavasario vartojimo modeliu ir numatomu 2009 m. rugsėjo mėn.–2010 m. sausio mėn. gamybos modeliu, apskaičiuota, kad per pratęstą laikotarpį bus supirkta 50 000 tonų nugriebto pieno miltelių ir 31 000 tonų sviesto. Be to, buvo daroma prielaida, kad šis papildomas kiekis bus laikomas 2 metus ir vėliau parduotas rinkoje intervencine kaina. Techninėms išlaidoms padengti panaudotos atitinkamos 2009 m. biudžeto lėšos. Remiantis šiomis prielaidomis ir įverčiais, numatomos išlaidos sviestui 2010–2012 biudžetiniais metais sudarys 12,5 mln. EUR. Išlaidos nugriebto pieno milteliams tais pačiais biudžetiniais metais bus 14,4 mln. EUR. |6.0 | AR PROJEKTAS GALI BŪTI FINANSUOJAMAS IŠ ASIGNAVIMŲ, ĮRAŠYTŲ Į ATITINKAMĄ EINAMOJO BIUDŽETO SKYRIŲ? | TAIP NE |6.1 | AR PROJEKTAS GALI BŪTI FINANSUOJAMAS PERVEDANT LĖŠAS IŠ VIENO EINAMOJO BIUDŽETO SKYRIAUS Į KITĄ? | TAIPNEO |6.2 | AR REIKĖS SKIRTI PAPILDOMĄ BIUDŽETĄ? | TAIPNE |6.3 | AR ASIGNAVIMUS REIKĖS ĮTRAUKTI Į BŪSIMUS BIUDŽETUS? | TAIPNE |PASTABOS |[1] OL C[…], […], p. […].[2] OL C[…], […], p. […].[3] OL L 299, 2007 11 16, p. 1.


|

52010PC0681

/* KOM/2010/0681 galutinis - NLE 2010/0331 */  Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 7/2010, kuriuo nustatomos tam tikrų žemės ūkio ir pramonės produktų Sąjungos autonominės tarifinės kvotos ir numatomas jų administravimas

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.11.19KOM(2010) 681 galutinis2010/0331 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 7/2010, kuriuo nustatomos tam tikrų žemės ūkio ir pramonės produktų Sąjungos autonominės tarifinės kvotos ir numatomas jų administravimasAIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIŪLYMO APLINKYBĖSSąjungos autonominės tarifinės kvotos reikalingos produktams, kurių Sąjungoje gaminama nepakankamai, kad būtų galima patenkinti Sąjungos naudotojų pramonės poreikius esamuoju kvotų laikotarpiu. Atsižvelgdama į kelių valstybių narių prašymus, Komisija kartu su suinteresuotųjų vyriausybių ekspertais svarstė galimybę nustatyti tam tikrų žemės ūkio ir pramonės produktų autonomines tarifines kvotas.2009 m. gruodžio 22 d. Taryba priėmė Reglamentą (ES) Nr. 7/2010, kuriuo nustatomos tam tikrų žemės ūkio ir pramonės produktų Sąjungos autonominės tarifinės kvotos ir numatomas jų administravimas bei panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 2505/96, siekdama, kad šių produktų paklausa Sąjungoje būtų patenkinta pačiomis palankiausiomis sąlygomis.Tam tikram produktų kiekiui reiktų nustatyti nulinio arba sumažinto bendrojo muitų tarifo muito normos Sąjungos tarifines kvotas, nesutrikdant tų produktų rinkų. Per Ekonominių muitų tarifų klausimų grupės posėdžiuose vykusius svarstymus paaiškėjo, kad valstybės narės yra pasirengusios leisti pradėti naudoti šiame reglamento pasiūlyme nurodytų produktų kvotas, nes tai nesutrikdys tų produktų rinkų.Šis pasiūlymas atitinka žemės ūkio, prekybos, įmonių, plėtros ir išorės santykių politikos kryptis. Šiuo pasiūlymu nepažeidžiami šalių, sudariusių lengvatinės prekybos susitarimus su ES (tokių kaip bendroji lengvatų sistema, AKR režimas, Vakarų Balkanų šalių kandidačių arba galimų šalių kandidačių), interesai.KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAIBuvo tariamasi su Ekonominių muitų tarifų klausimų grupe, kurią sudaro visų valstybių narių pramonės atstovai. Visos išvardytos kvotos atitinka grupės susitarimą.Galimų rimtų pavojų, kurių pasekmės būtų nepataisomos, nustatyta nebuvo.Šis pasiūlymas bus pateiktas pasibaigus tarnybų konsultacijų procedūrai ir paskelbtas, kai jį priims Taryba.TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAITarybos reglamento, kuriuo nustatomas tam tikrų žemės ūkio bei pramonės produktų Sąjungos autonominės tarifinės kvotos ir numatomas jų administravimas, remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 31 straipsniu dalinis pakeitimas. Pagal šį straipsnį autonomines tarifines kvotas Komisijos siūlymu tvirtina Taryba kvalifikuota balsų dauguma.Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.Šios priemonės atitinka tarptautinės prekybos veiklos vykdytojams skirtų procedūrų paprastinimo principus ir Komisijos komunikatą dėl autonominių muitų tarifų taikymo sustabdymo ir kvotų (C 128, 1998 4 25, p. 2).POVEIKIS BIUDŽETUINesurinkti muitai – iš viso 9 422 228 EUR.2010/0331 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 7/2010, kuriuo nustatomos tam tikrų žemės ūkio ir pramonės produktų Sąjungos autonominės tarifinės kvotos ir numatomas jų administravimasEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 31 straipsnį,atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą[1],kadangi:1.  Siekiant užtikrinti pakankamą ir nepertraukiamą tam tikrų prekių, kurių Sąjungoje pagaminama nepakankamai, tiekimą ir norint išvengti bet kokių rinkos sutrikimų, tam tikriems žemės ūkio ir pramonės produktams Tarybos reglamentu (ES) Nr. 7/2010[2] buvo nustatytos autonominės tarifinės kvotos. Pagal šias tarifines kvotas produktai gali būti importuojami mokant mažesnės ar nulinės normos muitus. Todėl nuo 2011 m. sausio 1 d. atitinkamam tam tikrų produktų kiekiui būtina nustatyti naują nulinės muito normos tarifinę kvotą.2.  Autonominių tarifinių kvotų, kurių numeriai yra 09.2977 ir 09.2635, kiekis yra nepakankamas, kad būtų patenkinti Sąjungos pramonės poreikiai dabartiniu kvotos laikotarpiu, pasibaigsiančiu 2010 m. gruodžio 31 d. Dėl to šis kvotų kiekis turėtų būti padidintas ir turėtų įsigalioti nuo 2010 m. liepos 1 d.3.  Sąjunga nebesuinteresuota 2011 m. vėl suteikti tarifines kvotas tam tikriems produktams, kuriems šios kvotos buvo nustatytos 2010 m. Dėl to nuo 2011 m. sausio 1 d. šios kvotos turėtų būti panaikintos ir atitinkami produktai išbraukti iš Reglamento (ES) Nr. 7/2010 I priedo sąrašo.4.  Atsižvelgiant į tai, kad reikia padaryti daug pakeitimų, siekiant aiškumo būtina pakeisti visą Reglamento (ES) Nr. 7/10 I priedą.5.  Todėl Reglamentas (ES) Nr. 7/2010 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.6.  Tarifinėmis kvotomis turi būti leista pradėti naudotis nuo 2011 m. sausio 1 d., todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo tos pačios dienos ir įsigalioti nedelsiant.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamento (ES) Nr. 7/2010 priedas pakeičiamas šio reglamento priede išdėstytu tekstu.2 straipsnisNuo 2010 m. liepos 1 d. Reglamento (ES) Nr. 7/2010 priede:– nustatytas tarifinės kvotos, kurios numeris yra 09.2977, kiekis yra 40 000 tonų;– nustatytas tarifinės kvotos, kurios numeris yra 09.2635, kiekis yra 1 300 000 km.3 straipsnisNuo 2011 m. sausio 1 d. Reglamento (ES) Nr. 7/2010 priede įterpiamos tarifinių kvotų, kurių numeriai yra 09.2638, 09.2639, 09.2640, 09.2941, 09.2642 ir 09.2643, eilutės.4 straipsnisNuo 2011 m. sausio 1 d. Reglamento (ES) Nr. 7/2010 priede išbraukiamos tarifinių kvotų, kurių numeriai yra 09.2002, 09.2604, 09.2611, 09.2807 ir 09.2914, eilutės.5 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.Šis reglamentas taikomas nuo 2011 m. sausio 1 d.Tačiau 2 straipsnis taikomas nuo 2010 m. liepos 1 d.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasPRIEDAS„PRIEDASEilės Nr. | KN kodas | TARIC | Aprašymas | Kvotos laikotarpis | Kvotos kiekis | Kvotos muitas (%) |09.2849 | ex 0710 80 69 | 10 | Auricularia polytricha rūšies grybai (nevirti, arba virti vandenyje arba garuose) šaldyti, skirti paruoštam maistui gaminti (1)(2) | 1.1.-12.31. | 700 tonų | 0 % |09.2913 | ex 2401 10 35 ex 2401 10 70 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 20 35 ex 2401 20 70 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95 | 91 10 11 21 91 91 10 11 21 91 | Neperdirbtas tabakas, supjaustytas arba nesupjaustytas taisyklingos formos gabalėliais, kurių muitinė vertė ne mažesnė kaip 450 eurų už 100 kg neto masės, vartojami kaip rišiklis arba įvynioklis gaminant prekes, klasifikuojamas 2402 10 00 subpozicijoje (1) | 1.1.-12.31. | 6 000 tonų | 0 % |09.2841 | ex 2712 90 99 | 10 | 1-alkenų mišinys, kurio sudėtyje 1-alkenai sudaro ne mažiau kaip 80 % masės, o grandinės ilgis yra 20 ir 22 anglies atomai | 1.1.-12.31. | 10 000 tonų | 0 % |09.2703 | ex 2825 30 00 | 10 | Vanadžio oksidai ir hidroksidai, skirti tik lydiniams gaminti (1) | 1.1.-12.31. | 13 000 tonų | 0 % |09.2806 | ex 2825 90 40 | 30 | Volframo trioksidas ir volframo mėlynasis oksidas | 1.1.-12.31. | 12 000 tonų | 0 % |09.2837 | ex 2903 49 80 | 10 | Bromochlorometanas | 1.1.-12.31. | 600 tonų | 0 % |09.2933 | ex 2903 69 90 | 30 | 1,3-Dichlorbenzenas | 1.1.-12.31. | 2 600 tonų | 0 % |09.2950 | ex 2905 59 98 | 10 | 2-Chloroatanolis, naudojamas 4002 99 90 subpozicijoje klasifikuojamiems skystiesiems tioplastams gaminti (1) | 1.1.-12.31. | 15 000 tonų | 0 % |09.2851 | ex 2907 12 00 | 10 | o-Krezolis, kurio grynumas yra ne mažesnis kaip 98,5 % masės | 1.1.-12.31. | 20 000 tonų | 0 % |09.2767 | ex 2910 90 00 | 80 | Alilo glicidilo eteris | 1.1.-12.31. | 2 500 tonų | 0 % |09.2624 | 2912 42 00 | Etilvanilinas (3-etoksi-4-hidroksibenzaldehidas) | 1.1.-12.31. | 600 tonų | 0 % |*09.2638 | ex 2915 21 00 | 10 | Acto rūgštis, kurios grynumas ne mažesnis kaip 99 % masės | 1.1.-12.31. | 500 000 tonų | 0 % |09.2972 | 2915 24 00 | Acto rūgšties anhidridas | 1.1.-12.31. | 20 000 tonų | 0 % |09.2769 | ex 2917 13 90 | 10 | Dimetilsebacatas | 1.1.-12.31. | 1 300 tonų | 0 % |09.2634 | ex 2917 19 90 | 40 | Dodekandionė rūgštis, kurios grynumas didesnis kaip 98,5 % masės | 1.1.-12.31. | 4 600 tonų | 0 % |09.2808 | ex 2918 22 00 | 10 | o-Acetilsalicilo rūgštis | 1.1.-12.31. | 120 tonų | 0 % |09.2975 | ex 2918 30 00 | 10 | Benzofenon-3,3’,4,4’-tetrakarboksidianhidridas | 1.1.-12.31. | 1 000 tonų | 0 % |09.2632 | ex 2921 22 00 | 10 | Heksametilendiaminas | 1.1.-12.31. | 35 000 tonų | 0 % |09.2602 | ex 2921 51 19 | 10 | o-Fenilendiaminas | 1.1.-12.31. | 1 800 tonų | 0 % |09.2977 | 2926 10 00 | Akrilnitrilas | 1.1.-12.31. | 30 000 tonų | 0 % |09.2917 | ex 2930 90 13 | 90 | Cistinas | 1.1.-12.31. | 600 tonų | 0 % |09.2603 | ex 2930 90 99 | 79 | Bis(3-trietoksisililpropil) tetrasulfidas | 1.1.-12.31. | 9 000 tonų | 0 % |09.2810 | 2932 11 00 | Tetrahidrofuranas | 1.1.-12.31. | 20 000 tonų | 0 % |09.2955 | ex 2932 19 00 | 60 | Flurtamonas (ISO) | 1.1.-12.31. | 300 tonų | 0 % |09.2812 | ex 2932 29 85 | 77 | Heksan-6-olidas | 1.1.-12.31. | 4 000 tonų | 0 % |09.2615 | ex 2934 99 90 | 70 | Ribonukleino rūgštis | 1.1.-12.31. | 110 tonų | 0 % |09.2945 | ex 2940 00 00 | 20 | D-ksilozė | 1.1.-12.31. | 400 tonų | 0 % |09.2908 | ex 3804 00 00 | 10 | Natrio lignosulfonatas | 1.1.-12.31. | 40 000 tonų | 0 % |09.2889 | 3805 10 90 | Sulfatinis terpentinas | 1.1.-12.31. | 20 000 tonų | 0 % |09.2935 | ex 3806 10 00 | 10 | Kanifolija ir kanifolijos rūgštys, pagamintos iš šviežių aliejingų dervų (oleorezinų) | 1.1.-12.31. | 280 000 tonų | 0 % |09.2814 | ex 3815 90 90 | 76 | Katalizatorius, sudarytas iš titano dioksido ir volframo trioksido | 1.1.-12.31. | 2 200 tonų | 0 % |09.2829 | ex 3824 90 97 | 19 | Liekanų, netirpstančių alifatiniuose angliavandeniliuose, gautų ekstrahuojant kanifoliją iš medienos, kietas ekstraktas, pasižymintis šiomis charakteristikomis: — kanifolijos rūgštis sudaro ne daugiau kaip 30 % masės, — rūgščių skaičius ne didesnis kaip 110, ir — lydymosi temperatūra ne žemesnė kaip 100° C | 1.1.-12.31. | 1 600 tonų | 0 % |09.2986 | ex 3824 90 97 | 76 | Tretinių aminų mišinys, kurio sudėtyje esančio: — dodecildimetilamino yra ne mažiau kaip 60 % masės, — dimetil(tetradecil)amino yra ne mažiau kaip 20 % masės, — heksadecildimetilamino yra ne mažiau kaip 0,5 % masės skirtas amino oksidams gaminti (1) | 1.1.-12.31. | 14 315 tonų | 0 % |09.2907 | ex 3824 90 97 | 86 | Miltelių pavidalo fitosterolių mišinys, kurio sudėtyje yra: — ne mažiau kaip 75 % masės sterolių, — ne daugiau kaip 25 % masės stanolių, skirtas stanolių/sterolių arba stanolių/sterolių esterių gamybai (1) | 1.1.-12.31. | 2 500 tonų | 0 % |09.2140 | ex 3824 90 97 | 98 | Tretinių aminų mišiniai, kurių sudėtyje esantis: — N,N-dimetil-1-oktanaminas sudaro 2,0-4,0 % masės — N,N-dimetil-1-dekanamino yra ne mažiau kaip 94 % masės — N,N-dimetil-1-dodekanamino yra ne daugiau kaip 2 % masės | 1.1.-12.31. | 4 500 tonų | 0 % |09.2992 | ex 3902 30 00 | 93 | Propileno-butileno kopolimeras, kurio sudėtyje esantis propilenas sudaro ne mažiau kaip 60 %, bet ne daugiau 68 % masės, ir butilenas sudaro ne mažiau kaip 32 %, bet ne daugiau kaip 40 % masės, kurio lydymosi klampumas ne didesnis kaip 3 000 mPa esant 190° C temperatūrai (nustatyta ASTM D 3236 metodu), naudojamas kaip rišiklis produktams, klasifikuojamiems 4818 40 subpozicijoje, gaminti (1) | 1.1.-12.31. | 1 000 tonų | 0 % |*09.2947 | ex 3904 69 80 | 95 | Polivinilidenfluorido milteliai, skirti metalui skirtiems dažams arba lakams gaminti (1) | 1.1.-12.31. | 1 300 tonų | 0 % |*09.2639 | 3905 30 00 | Poli(vinilo alkoholis) | 1.1.-12.31. | 18 000 tonų | 0 % |*09.2640 | ex 3905 99 90 | 91 | Polivinilbutiralis | 1.1.-12.31. | 8 000 tonų | 0 % |09.2616 | ex 3910 00 00 | 30 | Polidimetilsiloksanas, kurio polimerizacijos laipsnis yra 2 800 monomerų vienetų (± 100) | 1.1.-12.31. | 1 300 tonų | 0 % |*09.2816 | ex 3912 11 00 | 20 | Celiuliozės acetato dribsniai | 1.1.-12.31. | 58 500 tonų | 0 % |*09.2641 | ex 3913 90 00 | 87 | Natrio hialuronatas, nesterilus, kurio: — vidutinis svertinis molekulinis svoris (Mw) ne didesnis nei 900 000, — endotoksino lygis neviršija 0,008 endotoksino vienetų (EU)/mg, — sudėtyje esantis etanolis sudaro ne daugiau nei 1 % masės, — sudėtyje esantis izopropanolis sudaro ne daugiau nei 0,5 % masės | 1.1.-12.31. | 200 kg | 0 % |09.2813 | ex 3920 91 00 | 94 | Koekstruzijos būdu pagaminta trijų sluoksnių polivinilbutiralio plėvelė, neturinti laipsniškai nudažytos juostos, kurios sudėtyje yra ne mažiau kaip 29 %, bet ne daugiau kaip 31 % 2,2’-etilendioksidietil-bis(2-etilheksanoato) kaip plastifikatoriaus | 1.1.-12.31. | 2 000 000 m² | 0 % |09.2818 | ex 6902 90 00 | 10 | Ugniai atsparios plytos, kurių: — kraštas ilgesnis kaip 300mm; — sudėtyje TiO2 sudaro ne daugiau kaip 1 % masės; — sudėtyje Al2O3 sudaro ne daugiau kaip 0,4 % masės bei — tūrio pokytis 1700° C temperatūroje yra mažesnis kaip 9 % | 1.1.-12.31. | 75 tonų | 0 % |09.2815 | ex 6909 19 00 | 70 | Katalizatorių arba filtrų atramos iš porėtos keramikos, pagamintos visų pirma iš aliuminio ir titano oksidų; bendras tūris neviršija 65 litrų ir vienam skerspjūvio cm² tenka mažiausiai viena akutė (vienu arba abiem atvirais galais) | 1.1.-12.31. | 380 000 vienetų | 0 % |09.2628 | ex 7019 52 00 | 10 | 120 g/m²(± 10 g/m²) masės plastiku padengtas stiklo pluošto audinys, paprastai naudojamas nuo vabzdžių apsaugančioms vyniojamoms uždangoms ir rėmuose esančioms uždangoms gaminti | 1.1.-12.31. | 350 000 m² | 0 % |09.2799 | ex 7202 49 90 | 10 | Ferochromas, kurio sudėtyje esanti anglis sudaro ne mažiau kaip 1,5 % masės, bet ne daugiau kaip 4 % masės, o chromas – ne daugiau kaip 70 % masės | 1.1.-12.31. | 50 000 tonų | 0 % |09.2629 | ex 7616 99 90 | 85 | Teleskopinės rankenos iš aliuminio, skirtos kelioniniam bagažui gaminti (1) | 1.1.-12.31. | 240 000 vienetų | 0 % |*09.2636 | ex 8411 82 80 | 20 | 64 MW pramoniniai aviaciniai dujų turbininiai varikliai, skirti įmontuoti į pramoninius elektros energijos gamybos agregatus, didžiausiu arba vidutiniu režimu veikiantys mažiau kaip 5 500 valandų per metus, kurių paprasto ciklo naudingumo koeficientas didesnis kaip 40 % | 1.1.-12.31. | 10 vienetų | 0 % |09.2763 | ex 8501 40 80 | 30 | Elektrinis vienfazis kintamosios srovės kolektorinis variklis, kurio galia didesnė kaip 750 W, įėjimo galia didesnė kaip 1 600 W, bet ne didesnė kaip 2 700 W, išorinis skersmuo didesnis kaip 120 mm (± 0,2 mm), bet ne didesnis kaip 135 mm (± 0,2 mm), nominalusis greitis daugiau kaip 30 000 aps/min, bet ne daugiau kaip 50 000 aps/min, su oro įtraukimo ventiliatoriumi, skirtas naudoti vakuuminių siurblių gamybai (1) | 1.1.-12.31. | 2 000 000 vienetų | 0 % |*09.2642 | ex 8501 40 80 | 40 | Rinkinys, kurį sudaro: — vienfazis elektros kintamosios srovės komutatoriaus variklis, ne mažesnės nei 480 W, bet ne didesnės nei 1 400 W galios ir kurio įėjimo galia didesnė nei 900 W, bet mažesnė nei 1 600 W, kurio išorinis skersmuo didesnis nei 119,8 mm, bet ne didesnis nei 135,2 mm ir kurio apsukų greitis didesnis nei 30 000 rpm, bet ne didesnis nei 50 000 rpm, ir — oro įleidimo ventiliatorius, skirtas dulkių siurbliams gaminti (1) | 1.1.-12.31. | 120 000 vienetų | 0 % |*09.2633 | ex 8504 40 82 | 20 | Elektros tinklo adapteris, kurio galia ne didesnė kaip 1 kVA, naudojamas plaukų šalinimo įtaisų gamyboje (1) | 1.1.-12.31. | 4 500 000 vienetų | 0 % |*09.2643 | ex 8504 40 82 | 30 | Maitinimo plokštės, skirtos 8521 ir 8528 pozicijose klasifikuojamoms prekėms gaminti (1) | 1.1.-12.31. | 1 038 000 vienetų | 0 % |09.2620 | ex 8526 91 20 | 20 | Komplektas skirtas GPS sistemoms su pozicijos nustatymo funkcija | 1.1.-12.31. | 3 000 000 vienetų | 0 % |09.2003 | ex 8543 70 90 | 63 | Reguliuojamos įtampos dažnio generatorius, sudarytas iš aktyviųjų ir pasyviųjų elementų, sumontuotų ant spausdintinės plokštės, esančios korpuse, kurio matmenys ne didesni kaip 30 x 30 mm | 1.1.-12.31. | 1 400 000 vienetų | 0 % |*09.2635 | ex 9001 10 90 | 20 | Šviesolaidžiai, skirti 8544 pozicijoje nurodytiems stiklo pluoštų kabeliams gaminti (1) | 1.1.-12.31. | 2 600 000 km | 0 % |09.2631 | ex 9001 90 00 | 80 | Neaptaisyti stiklo lęšiai, prizmės ir suklijuoti elementai, naudojami prekių, kurių KN kodai 9005, 9013 ir 9015, gamyboje (1) | 1.1.-12.31. | 5 000 000 vienetų | 0 % |(1) | Nuo muitų atleidžiama arba muitai sumažinami laikantis sąlygų, nustatytų atitinkamose Sąjungos nuostatose, numatančiose tokių prekių naudojimo muitinės priežiūrą (žr. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 (OL L 253, 1993 10 11, p. 1) 291–300 straipsnius). |(2) | Tačiau priemonė netaikoma, jei perdirbimą vykdo mažmeninės prekybos arba viešojo maitinimo įmonės. |* | Nauja arba iš dalies pakeista pozicija. |“  FINANSINĖ TEISĖS AKTO, KURIO POVEIKIS BIUDŽETUI SUSIJĘS TIK SU PAJAMOMIS, PASIŪLYMO PAŽYMA1. PASIŪLYMO PAVADINIMASTarybos Reglamentas, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 7/2010, kuriuo nustatomos tam tikrų žemės ūkio ir pramonės produktų Sąjungos autonominės tarifinės kvotos ir numatomas jų administravimas.2. BIUDŽETO EILUTĖSSkyrius ir straipsnis: 12 skyriaus 120 straipsnis.2010 metams biudžete numatyta suma: 14 079 700 000 EUR 2011 metams biudžete numatyta suma: 14 079 700 000 EUR (2011 m. BP)3. FINANSINIS POVEIKIS( Pasiūlymas neturi finansinio poveikio.x( (Pasiūlymas neturi finansinio poveikio išlaidoms, bet turi tokį finansinį poveikį įplaukoms:(mln. EUR, dešimtųjų tikslumu)Biudžeto eilutė | Įplaukos[3] | 6 mėnesių laikotarpis, prasidedantis 2010 07 01 | [2011] |120 straipsnis | Poveikis nuosaviems ištekliams | - 0,2 | - 9,2 |I PRIEDASGalioja nuo 2010 m. liepos 1 d.2 straipsnyje nurodytos tarifinės kvotosProdukto aprašymas | Kvotos kiekis (vienetai / tonos) | Svertinė kaina (EUR už toną, km) | Muitas (%) (2011 m. BMT) | Kvotos muitas (%) | Numatomos negautos įplaukos (EUR) |ACN 09.2977 | + 10 000 tonų (pradinis kiekis – 30 000 tonų) | 900 | 2,9 | 0 | 261 000 |Optinės skaidulos 09.2635 | + 150 000 km (pradinis kiekis – 1 150 000 km) | 6,66 | 2,9 | 0 | 28 971 |Bendra negautų įplaukų suma: (289 971 EUR – 72 493 EUR) = 217 478 EUR neto.II PRIEDASGalioja nuo 2010 m. liepos 1 d.3 straipsnyje nurodytos tarifinės kvotosProdukto aprašymas | Kvotos kiekio svyravimai (tonos / g) | Svertinė kaina (EUR už toną, kg, vnt.) | Muitas (%) (2011 m. BMT) | Kvotos muitas (%) | Numatomas negautų įplaukų pokytis, palyginti su ankstesniu kvotos laikotarpiu (EUR) |09.2638 Acto rūgštis | + 500 tonų (pradinis kiekis – 0 tonų) | 260 000 EUR/t | 5,5 | 0 | 7 150 000 |09.2639 Alkoholis | + 18 000 tonų (pradinis kiekis – 0 tonų) | 1 825 EUR/t | 6,5 | 0 | 2 135 250 |09.2640 Butiralas | + 500 tonų (pradinis kiekis – 0 tonų) | 3 580 EUR/t | 6,5 | 0 | 116 350 |09.2641 Hialuronatas | + 200 kg (pradinis kiekis – 0 tonų) | 173 081 EUR/kg | 6,5 | 0 | 2 250 053 |09.2642 Sąranka | + 120 000 vnt. (pradinis kiekis – 0 vnt.) | 6,76 EUR/vnt. | 2,7 | 0 | 21 902 |09.2643 Plokštė | + 1 038 000 vnt. (pradinis kiekis – 0 vnt.) | 17,50 EUR/vnt. | 3,3 | 0 | 599 445 |Bendros negautos įplaukos, palyginti su ankstesniuoju kvotų laikotarpiu:(12 273 000 EUR – 3 068 250 EUR) = 9 204 750 EUR neto.4. KOVOS SU SUKČIAVIMU PRIEMONĖSĮ tarifinių kvotų administravimo nuostatas įtrauktos priemonės, būtinos užkirsti kelią sukčiavimui bei pažeidimams ir nuo jų apsisaugoti.5. KITOS PASTABOS[1] OL C ... , ..., p. ... .[2] OL L 3, 2010 1 7, p. 1.PUT THE FOLLOWING FOOTNOTE IN THE FINANCIAL STATEMENT[3] Tradicinių nuosavų išteklių atveju (žemės ūkio mokesčiai, cukraus mokesčiai, muitai) turi būti nurodytos grynosios sumos, t. y. bendros sumos atskaičius 25 proc. surinkimo išlaidų.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 09 20
            COM(2017) 538 final
            2017/0232(COD)
            Pasiūlymas
            EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
            kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo
            (Tekstas svarbus EEE)
            {SWD(2017) 313 final}

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

                  Po finansų krizės
                     1
                   ES sukūrė Europos finansų priežiūros institucijų sistemą (EFPIS), grindžiamą dviem ramsčiais: makroprudencine ir mikroprudencine priežiūra.

               EFPIS makroprudencinis ramstis – 2010 m. gruodžio mėn. įsteigta Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV). ESRV atsako už ES finansų sistemos makroprudencinę priežiūrą. Jos užduotys, be kitų, yra šios: i) prisidėti prie sisteminės rizikos, kuri kyla finansiniam stabilumui Europos Sąjungoje dėl pokyčių finansų sistemoje, prevencijos ar mažinimo, kad, atsižvelgiant į makroekonominius pokyčius, būtų išvengta plataus masto finansinių sunkumų laikotarpių; ii) prisidėti prie sklandaus vidaus rinkos veikimo ir taip užtikrinti tvarų finansų sektoriaus indėlį į ekonomikos augimą.

               ESRV nariai labai įvairūs: nacionaliniai centriniai bankai, priežiūros institucijos ir Europos institucijos. Ji turi konkrečių ES makroprudencinės politikos formavimo priemonių, pvz., gali teikti rekomendacijas ir įspėjimus. ESRV turi visai sistemai taikomus įgaliojimus, kurie itin svarbūs stebint ir vertinant keliems sektoriams būdingą ir tarpvalstybinę riziką ir šalutinį poveikį, o jos koordinuojamasis vaidmuo riboja užkrato riziką. Be to, padėdama pripažinti nacionalines makroprudencines priemones, ESRV užtikrina, kad kuo labiau sumažėtų tarpvalstybinis išplitimas ir reglamentavimo arbitražas. Dėl to ESRV daro tiesioginę įtaką ES šalių makroprudencinių priemonių veiksmingumui ir savo ruožtu – ES finansinio stabilumo laipsniui. Taigi, pagerinus ESRV veikimą tikimasi padidinti makroprudencinės politikos veiksmingumą.

                  Nuo įsteigimo ESRV:

               ·įvairiems adresatams teikė rekomendacijas ir įspėjimus;

               ·prisidėjo prie besitęsiančio ES makroprudencinės sistemos kūrimo;

               ·sėkmingai naudojosi įvairių savo narių institucijų ištekliais bei kompetencija ir nepriklausomu akademiniu patariamojo mokslinio komiteto indėliu;

               ·atliko svarbų vaidmenį koordinuojant ir vertinant pranešimus apie ES makroprudencines priemones.

                  ESRV svarbą patvirtina jos, kaip koordinavimo ir informavimo centro, darbas, susijęs su rizikos stebėjimu iš visos ES perspektyvos ir su rekomendacijų dėl makroprudencinių priemonių naudojimo teikimu.

                  Tačiau dėl pastarųjų institucinių pokyčių, susijusių su bankų sąjunga ir pastangomis sukurti kapitalo rinkų sąjungą, aplinkybės, kuriomis ESRV buvo įsteigta, skiriasi nuo jos veikimo aplinkybių. Tai turi pasekmių visų pirma ESRV sudėčiai ir jos darbo organizavimui. Siekiant atsižvelgti į laipsniškus makroprudencinės sistemos pokyčius ir bangomis įgyvendintus reglamentavimo pokyčius, reikia gerinti ESRV sudėtį ir bendradarbiavimo su Europos institucijomis metodus.

                  Be to, pokyčių reikia siekiant užtikrinti, kad ESRV galėtų vykdyti visos finansų sistemos makroprudencinę priežiūrą augant rinka grindžiamo finansavimo svarbai, visų pirma sukūrus kapitalo rinkų sąjungą.

                  Padidinus ESRV veiksmingumą ir rezultatyvumą pagerės ES makroprudencinės politikos koordinavimas ir bus sudarytos sąlygos ESRV geriau vykdyti savo įgaliojimus. Pasiūlymas papildomai paaiškintas pasekmių analizėje.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Šis pasiūlymas yra vykdomos Europos priežiūros institucijų (EPI) veiklos peržiūros dalis. ESRV ir EPI yra EFPIS makroprudencinis ir mikroprudencinis ramsčiai.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  ESRV veiklos peržiūra taip pat vykdoma atsižvelgiant į bankų sąjungos ir kapitalo rinkų sąjungos kūrimą. Siekiant pagilinti ir paspartinti ES kapitalo rinkų integraciją reikėtų proporcingai pakoreguoti sisteminės rizikos priežiūros sistemą.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Siūlomų pakeitimų pagrindas tas pats kaip ir iš dalies keičiamo teisės akto teisinis pagrindas, t. y. SESV 114 straipsnis. Reglamentą, kuriuo įsteigiama ESRV, papildo Tarybos reglamentas, kuriuo Europos Centriniam Bankui (ECB) pavedamas uždavinys užtikrinti ESRV sekretoriato paslaugas.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

               ESRV yra juridinio asmens statuso neturinti įstaiga. Ji atsako už ES finansų sistemos makroprudencinę priežiūrą. Pasiūlymo tikslus, kurie yra padidinti ESRV veiksmingumą ir pagerinti makroprudencinį koordinavimą ES, galima pasiekti papildant jau esamus ES teisės aktus, o tai reiškia, kad tų tikslų geriausia siekti ES lygmeniu, o ne skirtingomis nacionalinėmis iniciatyvomis. Kadangi ESRV veiksmingai prisideda prie abipusiškumo, susijusio su nacionalinėmis makroprudencinėmis priemonėmis, tai taip pat padeda nacionalinėms institucijoms valdyti nacionaliniu lygmeniu atsirandančią sisteminę riziką.

               •Proporcingumo principas

                  Pasiūlymu iš dalies keičiamas esamas reglamentas. Tiksliniais pakeitimais siekiama paaiškinti arba sugriežtinti esamas nuostatas, todėl jie proporcingi nustatytoms problemoms. Pagrindinė ESRV struktūra liks iš esmės nepasikeitusi.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Esamo reglamento pakeitimai.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

                  Kaip reikalaujama ESRV reglamentu, Komisija atliko peržiūrą, kad nustatytų, ar reikia atnaujinti ESRV misiją ir struktūrą. Pirmoji ESRV reglamento peržiūra atlikta 2014 m.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Antrąjį 2016 m. pusmetį surengtos viešos konsultacijos dėl makroprudencinės sistemos ir viešas posėdis. Suinteresuotosios šalys iš esmės laikėsi nuomonės, kad ESRV įgaliojimai ir užduotys yra tinkami makroprudencinės politikos veiksmingumui ir rezultatyvumui užtikrinti, ir išreiškė pritarimą ESRV darbinės praktikos pakoregavimui, kad ji būtų rezultatyvesnė. Dauguma respondentų pritarė tam, kad ESRV pirmininku liktų ECB pirmininkas. Kai kurie pasisakė už tai, kad pripažįstant bankų sąjungos sukūrimą ESRV bendrojoje valdyboje būtų Bendro priežiūros mechanizmo ir Bendros pertvarkymo valdybos atstovai, bet dauguma nematė reikalo labai keisti valdybos sudėtį. Kai kurie respondentai pritarė tam, kad būtų sustiprintas ESRV sekretoriatas ir padidintas ESRV vaidmuo racionalizuojant pranešimo procedūras ES lygmeniu.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Netaikoma (kiek tai susiję su konsultacijomis su suinteresuotosiomis šalimis ir viešu posėdžiu, žr. pirmiau).

               •Poveikio vertinimas

                  Komisija išanalizavo siūlomų ESRV reglamento pakeitimų pasekmes. Oficialus poveikio vertinimas nebuvo atliktas, nes pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto nustatomi pakeitimai yra tiksliniai.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Netaikoma

               •Pagrindinės teisės

                  Netaikoma

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  ESRV sekretoriato biudžeto išlaidos tenka ECB ir tiesioginių pasekmių ES biudžetui neturi.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Reglamentas bus peržiūrėtas po 5 metų.

               •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

                  Netaikoma

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

                  Pirmininkas

                  Pagal dabartinę struktūrą ESRV pirmininkauja ECB pirmininkas. Kaip pirmininkas, ECB pirmininkas ESRV suteikia autoritetą ir patikimumą ir užtikrina, kad ji galėtų veiksmingai remtis ir pasikliauti ECB kompetencija finansinio stabilumo srityje. Todėl siūloma, kad ECB pirmininkas nuolat pirmininkautų ESRV.

                  ESRV sekretoriatas

                  Kadangi ESRV bendroji valdyba neturi etatinių narių (įskaitant tai, kad nėra etatinio pirmininko ar pirmininko pavaduotojų), nėra narių, kurie galėtų visą savo laiką skirti su ESRV susijusiems klausimams ir pareigoms. Be to, oficialios ESRV sekretoriato vadovo užduotys yra ribotos. Dėl to ESRV darbas gali būti mažiau matomas, nepaisant to, kad ESRV pirmininkas reguliariai dalyvauja Parlamento posėdžiuose. Sustiprinus ESRV sekretoriato vadovo vaidmenį, padidėtų įspėjimų ir rekomendacijų poveikis ir veiksmingumas.

                  Čia siūloma nustatyti konsultacijų procedūrą, pagal kurią bendroji valdyba vertintų ECB siūlomus kandidatus į ESRV sekretoriato vadovo postą, visų pirma jų savybes ir patirtį, kurios būtinos sekretoriato vadovui. Apie procedūrą būtų pranešta Parlamentui ir Tarybai. Taip būtų išlaikytas ryšys su ECB ir sekretoriato vadovo atskaitomybė bendrajai valdybai. Dėl to procesas taip pat taptų skaidresnis, o kartu padidėtų sekretoriato vadovo matomumas. Siūloma papildomai patikslinti sekretoriato vadovui skiriamas užduotis, įskaitant pirmininkui suteikiamą galimybę išorės atstovavimo pirmininkui užduotį pavesti sekretoriato vadovui.

                  ESRV sudėtis

                  Pasiūlymu atnaujinamas ESRV reglamentas, kad būtų atsižvelgta į bankų sąjungos kūrimą ir, kaip balsavimo teises turintys ESRV bendrosios valdybos nariai, pridedami Bendro priežiūros mechanizmo ir Bendros pertvarkymo valdybos atstovai. Atitinkamai pakoreguoti reikėtų ir valdymo komiteto bei patariamojo techninio komiteto sudėtį.

                  ESRV įspėjimų ir rekomendacijų adresatai

                  Kaip galimą ESRV įspėjimų ir rekomendacijų adresatą taip pat siūloma įtraukti ECB, kai kalbama apie uždavinius, kurie jam pavesti Bendro priežiūros mechanizmo reglamentu (Reglamentu (ES) Nr. 1024/2013), t. y. priežiūros uždavinius, nesusijusius su pinigų politikos vykdymu. Taip bus išspręsta dabartinės asimetrijos problema, kai tokius įspėjimus ir rekomendacijas nacionalinės institucijos gauna kaip bendrosios valdybos narės, bet jie nėra siunčiami ECB kaip kompetentingai arba paskirtajai institucijai bankų sąjungos lygmeniu.

                  Geresnis reglamentavimas

               Laikantis geresnio reglamentavimo principų ir atsižvelgiant į atitinkamas aplinkybes, ESRV patariamieji komitetai dėl ESRV nuomonių, rekomendacijų ir sprendimų turėtų konsultuotis su suinteresuotaisiais subjektais,  pavyzdžiui, rinkos dalyviais, vartotojų organizacijomis ir ekspertais.

               2017/0232 (COD)

               Pasiūlymas

               EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

               kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo

               (Tekstas svarbus EEE)

               EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

               atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

               teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

               atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę
                  2
               ,

               laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

               kadangi:

               (1)pagal Reglamento (ES) Nr. 1092/2010
                  3
                (ESRV reglamento) 20 straipsnį Europos Parlamentas ir Taryba, remdamiesi Komisijos ataskaita
                  4
               , išnagrinėjo ESRV reglamentą, kad nuspręstų, ar reikia peržiūrėti ESRV misiją ir struktūrą. Taip pat peržiūrėta ESRV pirmininko skyrimo tvarka;

               (2)2017 m. Komisijos ataskaitoje dėl ESRV misijos ir struktūros
                  5
                daroma išvada, kad ESRV apskritai veikia tinkamai, bet reikia pagerinti tam tikrus konkrečius aspektus;

               (3)vienas iš svarbių privalumų – tai, kad ESRV bendrąją valdybą sudaro įvairūs nariai. Tačiau tos bendrosios valdybos sudėtis neatspindi naujausių Sąjungos finansų priežiūros struktūros pokyčių ir visų pirma bankų sąjungos sukūrimo. Todėl reikėtų, kad balsavimo teisę turinčiais ESRV bendrosios valdybos nariais taptų ECB priežiūros valdybos pirmininkas ir Bendros pertvarkymo valdybos pirmininkas. Atitinkamai pakoreguoti reikėtų ir valdymo komiteto bei patariamojo techninio komiteto sudėtį;

               (4)ECB pirmininkas ESRV pirmininkavo pirmuosius 5 jos veikimo metus, o po to jis ESRV pirmininkavo laikinai. Per tą laiką ECB pirmininkas ESRV suteikė autoritetą ir patikimumą ir užtikrino, kad ESRV galėtų veiksmingai remtis ir pasikliauti ECB kompetencija finansinio stabilumo srityje. Todėl tikslinga, kad ECB pirmininkas nuolat pirmininkautų ESRV;

               (5)siekiant padidinti ESRV, kaip nuo savo narių atskiros įstaigos, matomumą, ESRV pirmininkas turėtų turėti galimybę užduotis, susijusias su išorės atstovavimu ESRV,  pavesti ESRV sekretoriato vadovui;

               (6)Tarybos reglamento (ES) Nr. 1096/2010
                  6
                3 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad ESRV sekretoriato vadovą skiria ECB, pasikonsultavęs su ESRV bendrąja valdyba. Siekiant padidinti ESRV sekretoriato vadovo vaidmenį, ESRV bendroji valdyba vadovaudamasi atvira ir skaidria procedūra turėtų įvertinti, ar atrinkti kandidatai į ESRV sekretoriato vadovo postą turi savybių ir patirties, kurios būtinos ESRV sekretoriato vadovui. Apie vertinimo procedūrą bendroji valdyba turėtų informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą. Be to, reikėtų paaiškinti ESRV sekretoriato vadovo užduotis;

               (7)pagal Reglamento (ES) Nr. 1092/2010 5 straipsnio 2 dalį pirmąjį ESRV pirmininko pavaduotoją iki šiol iš savo narių rinko ECB bendrosios tarybos nariai, atsižvelgdami į poreikį proporcingai atstovauti visoms valstybėms narėms bei valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, ir valstybėms narėms, kurių valiuta nėra euro. Sukūrus bankų sąjungą, nuorodą į valstybes nares, kurių valiuta yra euro, ir valstybes nares, kurių valiuta nėra euro, tikslinga pakeisti nuoroda į valstybes nares, kurios dalyvauja bankų sąjungoje, ir valstybes nares, kurios joje nedalyvauja;

               (8)turint omenyje Europos ekonominės erdvės (EEE) susitarimo dalinius pakeitimus
                  7
                ir visų pirma tai, kad EEE valstybės narės priėmė Reglamentą (ES) Nr. 1092/2010, to reglamento 9 straipsnio 5 dalis nebeaktuali ir dėl to ją reikėtų išbraukti;

               (9)siekiant sumažinti sąnaudas ir padidinti procedūrinį rezultatyvumą, Komisijos atstovų skaičių ESRV patariamajame techniniame komitete reikėtų sumažinti nuo dabartinių dviejų atstovų iki vieno;

               (10)Reglamento (ES) Nr. 1092/2010 16 straipsnio 3 dalyje reikalaujama, kad ESRV įspėjimai ir rekomendacijos būtų perduodami Tarybai ir Komisijai ir, kai jie skirti vienai ar daugiau nacionalinių priežiūros institucijų, – EPI. Siekiant padidinti demokratinę kontrolę ir skaidrumą, tie įspėjimai ir rekomendacijos turėtų taip pat būti perduodami Europos Parlamentui ir EPI;

               (11)siekiant užtikrinti ESRV nuomonių, rekomendacijų ir sprendimų kokybę ir aktualumą, patariamasis techninis komitetas ir patariamasis mokslinis komitetas prireikus turėtų iš anksto atvirai ir skaidriai konsultuotis su suinteresuotais subjektais;

               (12)todėl Reglamentas (ES) Nr. 1092/2010 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

               PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

               1 straipsnis

               Reglamentas (ES) Nr. 1092/2010 iš dalies keičiamas taip:

               1)
                     4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

               a)
                     įterpiama 2a dalis:

               „2a.
                     Kai pagal Tarybos reglamento (ES) Nr. 1096/2010* 3 straipsnio 2 dalį su bendrąja valdyba konsultuojamasi dėl ESRV sekretoriato vadovo paskyrimo, vadovaudamasi atvira ir skaidria procedūra bendroji valdyba įvertina, ar atrinkti kandidatai į ESRV sekretoriato vadovo postą turi savybių ir patirties, kurios būtinos ESRV sekretoriato vadovui. Apie konsultacijų procedūrą bendroji valdyba informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą.

               *
                     2010 m. lapkričio 17 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1096/2010, kuriuo Europos centriniam bankui pavedami konkretūs uždaviniai, susiję su Europos sisteminės rizikos valdybos veikla (OL L 331, 2010 12 15, p. 162).“;

               _______________________________________________________________________________

               b)
                     įterpiama 3a dalis:

               „3a.
                     ESRV sekretoriato vadovui nurodydamas gaires pagal Tarybos reglamento (ES) Nr. 1096/2010 4 straipsnio 1 dalį, ESRV pirmininkas ir valdymo komitetas visų pirma aptaria:

               a)
                     kasdienį ESRV sekretoriato valdymą;

               b)
                     su ESRV sekretoriatu susijusius administracinius ir biudžeto klausimus;

               c)
                     bendrosios valdybos darbo ir sprendimų priėmimo koordinavimą ir rengimą;

               d)
                     metinės ESRV programos pasiūlymo rengimą ir jos įgyvendinimą;

               e)
                     metinės ESRV veiklos ataskaitos rengimą ir atsiskaitymą apie jos įgyvendinimą bendrajai valdybai.“;

               2)
                     5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

               a)
                     1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

               „1.
                     ESRV pirmininkauja ECB pirmininkas.

               2.
                     Pirmąjį pirmininko pavaduotoją penkerių metų kadencijai iš savo narių renka ECB bendrosios tarybos nariai, atsižvelgdami į poreikį proporcingai atstovauti visoms valstybėms narėms bei valstybėms narėms, kurios yra dalyvaujančios valstybės narės, kaip apibrėžta Tarybos reglamento (ES) Nr. 1024/2013** 2 straipsnio 1 dalyje, ir valstybėms narėms, kurios nėra dalyvaujančios valstybės narės. Pirmasis pirmininko pavaduotojas gali būti vieną kartą perrinktas kitai kadencijai.

               __________________________________________________________________

               **
                     2013 m. spalio 15 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1024/2013, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedami specialūs uždaviniai, susiję su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika (OL L 287, 2013 10 29, p. 63).“;

               b)
                     8 dalis pakeičiama taip:

               „8.
                     Pirmininkas atstovauja ESRV jos išoriniuose santykiuose. Užduotis, susijusias su išorės atstovavimu ESRV, pirmininkas gali pavesti sekretoriato vadovui.“;

               3)
                     6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

               a)
                     1 dalis iš dalies keičiama taip:

               i)
                     įterpiami fa ir fb punktai:

               „fa)
                     ECB priežiūros valdybos pirmininkas;

               fb)
                     Bendros pertvarkymo valdybos pirmininkas;“;

               ii)
                     g punktas pakeičiamas taip:

               „g)
                     Patariamojo mokslinio komiteto pirmininkas;“;

               b)
                     2 dalis iš dalies keičiama taip:

               i)
                     a punktas pakeičiamas taip:

               „a)
                     po vieną arba nacionalinių kompetentingų institucijų, arba nacionalinių institucijų, kurios paskirtos taikyti sisteminės arba su makrolygio rizikos ribojimu susijusios rizikos valdymo priemones, aukšto lygio atstovą iš kiekvienos valstybės narės vadovaujantis 3 dalimi;“;

               c)
                     3 dalis pakeičiama taip:

               „3.
                     Atstovaujant nacionalinėms institucijoms, nurodytoms 2 straipsnio a punkte, atitinkami aukšto lygio atstovai iš kiekvienos valstybės narės keičiasi, atsižvelgiant į svarstomą darbotvarkės punktą, išskyrus atvejus, kai konkrečios valstybės narės nacionalinės institucijos susitaria dėl bendro atstovo.“;

               4)
                     9 straipsnio 5 dalis išbraukiama;

               5)
                     11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

               a)
                     1 dalis iš dalies keičiama taip:

               i)
                     c punktas pakeičiamas taip:

               „c)
                     keturi kiti bendrosios valdybos nariai, kurie taip pat yra ECB bendrosios tarybos nariai, atsižvelgiant į poreikį proporcingai atstovauti visoms valstybėms narėms bei valstybėms narėms, kurios yra dalyvaujančios valstybės narės, kaip apibrėžta Tarybos reglamento (ES) Nr. 1024/2013 2 straipsnio 1 dalyje, ir valstybėms narėms, kurios nėra dalyvaujančios valstybės narės. Juos iš savo narių trejų metų laikotarpiui renka bendrosios valdybos nariai, kurie taip pat yra ECB bendrosios tarybos nariai;“;

               ii)
                     įterpiami ga ir gb punktai:

               „ga)
                     ECB priežiūros valdybos pirmininkas;

               gb)
                     Bendros pertvarkymo valdybos pirmininkas;“;

               6)
                     12 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

               a)
                     5 dalis pakeičiama taip:

               „5.
                     Prireikus patariamasis mokslinis komitetas iš anksto atvirai ir skaidriai, tačiau laikydamasis konfidencialumo reikalavimo rengia konsultacijas su suinteresuotais subjektais.“;

                7)
                     13 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

               a)
                     1 dalis iš dalies keičiama taip:

               i)
                     f punktas pakeičiamas taip:

               „f)
                     Komisijos atstovas;“;

               ii)
                     įterpiami fa ir fb punktai:

               „fa)
                     ECB priežiūros valdybos atstovas;

               fb)
                     Bendros pertvarkymo valdybos atstovas;“;

               b)
                     įterpiama 4a dalis:

               „4a.
                     Prireikus patariamasis techninis komitetas iš anksto atvirai ir skaidriai, tačiau laikydamasis konfidencialumo reikalavimo rengia konsultacijas su suinteresuotais subjektais.“;

               8)
                     16 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

               a)
                     2 dalies pirmas sakinys pakeičiamas taip:

               „Įspėjimai ar rekomendacijos, kuriuos ESRV teikia pagal 3 straipsnio 2 dalies c ir d punktus, gali būti bendro arba konkretaus pobūdžio ir yra skirti visų pirma visai Sąjungai arba vienai ar kelioms valstybėms narėms, arba vienai ar daugiau Europos priežiūros institucijų, arba vienai ar daugiau nacionalinių kompetentingų institucijų, arba ECB tuo atveju, kai kalbama apie ECB uždavinius, jam pavestus pagal Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 4 straipsnio 1 ir 2 dalis ir 5 straipsnio 2 dalį.“;

               b)
                     3 dalis pakeičiama taip:

               „3.
                     Tuo pačiu metu, kai įspėjimai ar rekomendacijos pagal 2 dalį perduodami adresatams, tie įspėjimai ar rekomendacijos, laikantis griežtų konfidencialumo taisyklių, perduodami Tarybai, Europos Parlamentui, Komisijai ir EPI.“;

               9)
                     17 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

               „1.
                     Kai 3 straipsnio 2 dalies d punkte nurodyta rekomendacija skiriama Komisijai, vienai ar kelioms valstybėms narėms, vienai ar daugiau EPI arba vienai ar daugiau nacionalinių kompetentingų institucijų, adresatai informuoja Europos Parlamentą, Tarybą ir ESRV apie veiksmus, kurių imtasi atsižvelgiant į rekomendacijas, o neveikimą pagrindžia. Atitinkamais atvejais apie gautus atsakymus ESRV, laikydamasi griežtų konfidencialumo taisyklių, nedelsdama informuoja EPI.

               2.
                     Nusprendusi, kad jos rekomendacijos nesilaikoma ar kad adresatai nesugebėjo tinkamai pagrįsti savo neveikimo, ESRV, laikydamasi griežtų konfidencialumo taisyklių, informuoja apie tai adresatus, Europos Parlamentą, Tarybą ir atitinkamas EPI.“;

               10)
                     20 straipsnis pakeičiamas taip:

               „Ne anksčiau kaip penkeri metai po [OL prašoma įrašyti įsigaliojimo datą] Komisija atlieka šio reglamento vertinimą ir pateikia pagrindinių išvadų ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui.“

               2 straipsnis

               Šis reglamentas įsigalioja […] dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

               Priimta Briuselyje

                  Europos Parlamento vardu
                        Tarybos vardu

                  Pirmininkas
                        Pirmininkas

                     (1)
                  J. de Larosière ataskaitoje (galutinė ataskaita pateikta 2009 m. vasario 25 d.) rekomenduota sukurti sąjungą visos finansų sistemos rizikai stebėti.

                     (2)
                  OL C, , p. .

                     (3)
                  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo (OL L 331, 2010 12 15, p. 1).

                     (4)
                  Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Europos sisteminės rizikos valdybos (ESRV) misijos ir struktūros, COM(2014) 508 final.

                     (5)
                  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas „ESRV reglamento dalinių pakeitimų pasekmių analizė“, COM(2017).

                     (6)
                  2010 m. lapkričio 17 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1096/2010, kuriuo Europos centriniam bankui pavedami konkretūs uždaviniai, susiję su Europos sisteminės rizikos valdybos veikla (OL L 331, 2010 12 15, p. 162).

                     (7)
                  2016 m. rugsėjo 30 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 198/2016, kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo IX priedas (Finansinės paslaugos) [2017/275] (OL L 46, 2017 2 23, p. 1).


Svarbus teisinis pranešimas

|

52007PC0861

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 460/2004, įsteigiantį Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūrą, jos veiklos trukmės atžvilgiu  /* KOM/2007/0861 galutinis - COD 2007/0291 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 20.12.2007KOM(2007) 861 galutinis2007/0291 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 460/2004, įsteigiantį Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūrą, jos veiklos trukmės atžvilgiu(pateikta Komisijos)  AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPAGRINDINė INFORMACIJARyšių tinklai ir informacinės sistemos tapo esminiu ekonominio ir visuomenės vystymosi veiksniu. Visuomenei vis labiau rūpi ryšių tinklų ir informacinių sistemų saugumas ir atsparumas. Strategijoje i2010 „Europos informacinė visuomenė augimui ir užimtumui skatinti“[1] Komisija pakartojo, koks svarbus tinklų ir informacijos saugumas kuriant bendrą Europos informacinę erdvę.Visai neseniai komunikate Saugios informacinės visuomenės strategija – „Dialogas, partnerystė ir teisių suteikimas“ [2] buvo apžvelgtos dabartinės grėsmės informacinei visuomenei ir pateikta atnaujinta politikos strategija, kurioje pabrėžiamas teigiamas technologijų įvairovės poveikis saugumui ir atvirumo bei sąveikos svarba.2007 m. kovo 22 d. Taryba priėmė Rezoliuciją dėl saugios informacinės visuomenės strategijos Europoje[3], kurioje ENISA raginama „toliau dirbti glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, Komisija ir kitais suinteresuotais subjektais, siekiant įvykdyti tas užduotis bei tikslus, apibrėžtus Reglamente (EB) Nr. 460/2004, ir padėti Komisijai ir valstybėms narėms joms dedant pastangas vykdyti tinklų ir informacijos saugumo reikalavimus, tokiu būdu prisidedant prie šiame reglamente išdėstytos saugios informacinės visuomenės strategijos Europoje įgyvendinimo ir tolesnio plėtojimo.“ENISA įSTEIGIMASSiekiant sustiprinti Bendrijos, valstybių narių, o kartu ir verslo bendruomenės pajėgumus vykdyti prevencinę veiklą, spręsti tinklų ir informacijos saugumo problemas ir į jas reaguoti, 2004 m. penkerių metų laikotarpiui buvo įsteigta Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra (ENISA)[4].Agentūra buvo įsteigta pirmiausia siekiant „užtikrinti aukštą ir veiksmingą Bendrijos tinklų ir informacijos saugumo lygį bei siekiant Europos Sąjungos piliečių, vartotojų, įmonių ir valstybinio sektoriaus organizacijų labui formuoti tinklų kultūrą ir informacijos apsaugą, tuo prisidedant prie sklandaus vidaus rinkos funkcionavimo“.Savo pasiūlyme dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ENISA įsteigimo[5] Komisija patvirtino, kad tinklų ir informacijos saugumas „ tapo svarbiu politiniu klausimu . Vyriausybės suvokia, kad jų atsakomybė už visuomenę vis didėja, ir deda vis daugiau pastangų, kad pagerintų saugumą savo teritorijose. Jos nori skatinti saugumą, pavyzdžiui, remdamos kompiuterinių incidentų tyrimo padalinius, mokslinius tyrimus ir informavimo kampanijas. <...> Tačiau valstybės narės yra skirtinguose savo veiklos etapuose ir kreipia dėmesį į nevienodus dalykus. <...> valstybės sistemingai nebendradarbiauja tarpusavyje tinklų ir informacijos saugumo klausimais <...>. Nevienodai įgyvendinama teisinė sistema. Produktai sertifikuojami nacionaliniu lygmeniu, o pagrindinius standartus rengia viso pasaulio pramonė, ir vyriausybės nevienodai žiūri į operatorius ir pardavėjus. Visa tai lemia sąveikos stoką, kuri trukdo tinkamai naudoti saugumo produktus ir paslaugas .“ Pasiūlyme buvo pasisakoma už geresnį ir veiksmingą valstybių narių ir valstybių narių bei suinteresuotųjų šalių tarpusavio koordinavimą siekiant sustiprinti Bendrijos, valstybių narių, o kartu ir verslo bendruomenės pajėgumus vykdyti prevencinę veiklą, spręsti tinklų ir informacijos saugumo problemas ir į jas reaguoti.ENISA VERTINIMASAgentūrą įsteigiančio reglamento 25 straipsnyje numatoma, kad iki 2007 m. kovo mėn. Komisija atlieka agentūros vertinimą. Komisija „ įvertinimą atlieka pirmiausia siekdama nustatyti, ar pasibaigus 27 straipsnyje nustatytam laikotarpiui, agentūros veiklos trukmė turėtų būti pratęsta “ (t. y. po penkerių metų). Be to, „ vertinimo metu nustatomas agentūros poveikis siekiant tikslų ir uždavinių, jos darbo praktika ir, jei būtina, numatomi atitinkami pasiūlymai “.Pagal kartu su ENISA valdančiąja taryba sutartą techninę užduotį 2006 m. spalio mėn. Komisija pradėjo išorės ekspertų grupės atliekamą nepriklausomą vertinimą, kuris turėjo tapti ENISA reglamente numatyto vertinimo pagrindu. Išorės vertinimo tikslas buvo pateikti agentūros darbo praktikos, struktūros bei įgaliojimų tarpinį vertinimą ir prireikus pasiūlyti tobulinimo rekomendacijas. Kaip nurodyta techninėje užduotyje, išorės vertinimo metu buvo atsižvelgta į visų susijusių suinteresuotųjų šalių nuomones. 2007 m. sausio mėn. ekspertai pateikė ataskaitą, kurioje buvo patvirtinta, kad pirminės politinės agentūros įsteigimo priežastys ir jos pirminiai tikslai tebėra aktualūs[6].Laikydamasi agentūrą įsteigiančio reglamento 25 straipsnio 3 dalies, 2007 m. kovo mėn. agentūros valdančioji taryba pateikė rekomendacijas dėl atitinkamų reglamento pakeitimų[7]. Be kita ko buvo rekomenduojama, kad reikėtų iš dalies pakeisti reglamentą siekiant pratęsti agentūros įgaliojimus, tačiau agentūros veiklos sritis neturėtų būti iš esmės keičiama.2007 m. birželio mėn. Komisija pateikė Europos Parlamentui ir Tarybai komunikatą COM(2007) 285 dėl agentūros vertinimo, kuriame bendrais bruožais buvo apibūdintas vertinimo procesas ir nagrinėjamas išorės ekspertų grupės vertinimas.Laikantis Komisijos geresnio reglamentavimo strategijos[8], nuo 2007 m. birželio 13 d. iki rugsėjo 7 d. buvo surengtos viešos konsultacijos dėl agentūros veiklos trukmės pratęsimo ir ateities[9]. Dauguma respondentų sutiko, inter alia , kad agentūra vis dar būtų tinkama priemonė su tinklų ir informacijos saugumu susijusiems uždaviniams spręsti.PRIEžASTYS IMTIS VEIKSMųLapkričio 13 d. Komisija pasiūlė įsteigti Europos elektroninių ryšių rinkos instituciją[10]. Komisija pasiūlė, kad nuo 2011 m. kovo 14 d. ši institucija perimtų atsakomybę už visą ENISA vykdomą veiklą, kuri patenka į instituciją įsteigiančio reglamento taikymo sritį.Agentūros įgaliojimai baigsis 2009 m. kovo 13 d., todėl siekiant užtikrinti tęstinumą būtina priimti laikiną priemonę dvejiems metams nuo planuojamos agentūros veiklos pabaigos iki dienos, kurią Europos elektroninių ryšių rinkos institucija perims atsakomybę už jos veiklą, patenkančią į instituciją įsteigiančio reglamento taikymo sritį.2007/0291 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 460/2004, įsteigiantį Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūrą, jos veiklos trukmės atžvilgiu(Tekstas svarbus EEE)EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[11],atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[12],atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[13],laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[14],kadangi:1.  2004 m. Europos Parlamentas ir Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 460/2004, įsteigiantį Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūrą[15], (toliau − agentūra).2.  2007 m. kovo mėn. agentūros valdančioji taryba pateikė rekomendacijas dėl atitinkamų reglamento pakeitimų. Be kita ko buvo rekomenduojama, kad reikėtų iš dalies pakeisti reglamentą siekiant pratęsti agentūros įgaliojimus, tačiau agentūros veiklos sritis neturėtų būti iš esmės keičiama.3.  Laikydamasi Komisijos geresnio reglamentavimo strategijos, Komisija pradėjo viešas konsultacijas dėl agentūros veiklos trukmės pratęsimo ir ateities, kurios vyko nuo 2007 m. birželio 13 d. iki rugsėjo 7 d.4.  Lapkričio 13 d. Komisija pasiūlė įsteigti Europos elektroninių ryšių rinkos instituciją[16]. Komisija pasiūlė, kad nuo 2011 m. kovo 14 d. ši institucija perimtų atsakomybę už visą ENISA vykdomą veiklą, kuri patenka į instituciją įsteigiančio reglamento taikymo sritį.5.  Agentūros įgaliojimai baigsis 2009 m. kovo 13 d., todėl siekiant užtikrinti tęstinumą būtina priimti laikiną priemonę dvejiems metams nuo planuojamos agentūros veiklos pabaigos iki dienos, nuo kurios siūloma, kad Europos elektroninių ryšių rinkos institucija perimtų atsakomybę už agentūros veiklą, patenkančią į instituciją įsteigiančio reglamento taikymo sritį.6.  Todėl agentūros veiklos trukmė turėtų būti pratęsta iki 2011 m. kovo 13 d.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis Reglamento (EB) Nr. 460/2004 pakeitimasReglamento (EB) Nr. 460/2004 27 straipsnis pakeičiamas taip:„27 straipsnis – Veiklos trukmėAgentūra įsteigiama 2004 m. kovo 14 d. septynerių metų laikotarpiui.“2 straipsnis ĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta [...] [...]Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas PirmininkasFINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA1. PASIŪLYMO PAVADINIMAS:Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 460/2004, įsteigiantį Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūrą.2. VALDYMO IR BIUDŽETO SUDARYMO PAGAL VEIKLOS RŪŠIS SISTEMAAtitinkama (-os) politikos sritis (-ys) ir susijusi (-ios) veiklos rūšis (-ys):Informacinė visuomenė ir žiniasklaidai2010 − Elektroninių ryšių politika ir tinklo saugumas3. BIUDŽETO EILUTĖS3.1. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės bei administracinės pagalbos eilutės (buvusios BA eilutės)) su pavadinimais:09 02 03 Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra09 02 03 01 Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra. Subsidija pagal 1 ir 2 antraštines dalis09 02 03 02 Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra. Subsidija pagal 3 antraštinę dalį3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė:Ši finansinė pažyma pagrįsta veiklos trukmės pratęsimu iki 2011 m. kovo 13 d.3.3. Biudžeto ypatybės:Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija |09 02 03 01 | NPI | DIF[17] | Ne | Taip | Ne | Nr. 1.a Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti |09 02 03 02 | NPI | DIF | Ne | Taip | Ne | Nr. 1.a Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti |4. IŠTEKLIŲ APŽVALGA4.1. Finansiniai ištekliai4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinėMln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | 2009 m. kovo 14 d. − gruodžio 31 d. | 2010 | 2011 m. sausio 1 d. − kovo 13 d. | 2012 | 2013 | 2014 m. ir vėliau | Iš viso |Veiklos išlaidos (3 antraštinė dalis) |Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1. | a | 2,192 | 2,788 | 0,563 | 5,543 |Mokėjimų asignavimai (MA) | b | 2,192 | 2,788 | 0,563 | 5,543 |Administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą (1 ir 2 antraštinės dalys) |Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | 8.2.4. | c | 4,482 | 5,702 | 1,151 | 11,335 |ORIENTACINĖ SUMA IŠ VISO |Įsipareigojimų asignavimai | a+c | 6,674 | 8,490 | 1,714 | 16,878 |Mokėjimų asignavimai | b+c | 6,674 | 8,490 | 1,714 | 16,878 |Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos[18] |Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5. | d | 0,329 | 0,410 | 0,081 | 0,819 |Žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms nepriskiriamos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą (NDIF) | 8.2.6. | e | 0,008 | 0,010 | 0,002 | 0,020 |Iš viso orientacinių priemonės finansinių išlaidų |Iš viso ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+c+d+e | 7,011 | 8,910 | 1,797 | 17,717 |IŠ VISO MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b+c+d+e | 7,011 | 8,910 | 1,797 | 17,717 |Išsami informacija apie bendrą finansavimąJeigu numatoma, kad pasiūlymą bendrai finansuos kelios valstybės narės arba kitos įstaigos (nurodyti kokios), toliau pateiktoje lentelėje reikėtų nurodyti tokio bendro finansavimo dalies įvertinimą (jei numatoma, kad bendrai finansuos kelios skirtingos įstaigos, galima pridėti papildomų eilučių):Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)Bendrą finansavimą teikianti įstaiga | 2009 m. kovo 14 d. − gruodžio 31 d. | 2010 | 2011 m. sausio 1 d. − kovo 13 d. | 2012 | 2013 | 2014 m. ir vėliau | Iš viso |f |Iš viso ĮA, įskaitant bendrą finansavimą | a+c+d+e+f | 7,011 | 8,910 | 1,797 | 17,717 |4.1.2. Suderinamumas su finansiniu programavimu:( Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą.( Atsižvelgiant į pasiūlymą, reikės pakeisti atitinkamų finansinės perspektyvos išlaidų kategorijų programas.( Įgyvendinant pasiūlymą, gali tekti taikyti Tarpinstitucinio susitarimo nuostatas[19] (t. y. taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti finansinę perspektyvą).4.1.3. Finansinis poveikis įplaukoms:( Pasiūlymas neturi finansinio poveikio įplaukoms.( Pasiūlymas įplaukoms turi tokį finansinį poveikį:Mln. eurų (dešimtųjų tikslumu)Prieš taikant priemonę [n-1 metai] | Padėtis pradėjus taikyti priemonę |Iš viso žmogiškųjų išteklių | 55 | 55 | 55 |5. YPATYBĖS IR TIKSLAI5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiaiIki ENISA dabartinių įgaliojimų pabaigos išsamioms diskusijoms esminiais klausimais dėl visiškai naujo pasiūlymo nepakanka laiko, todėl vien pratęsus tokios pačios ENISA įgaliojimus Europos Parlamentas ir Taryba galės nedelsdami priimti laikiną teisinį pagrindą, kad būtų užtikrintas ENISA veiklos tęstinumas ir nebūtų nutrauktas priemonių, skirtų tinklų ir informacijos saugumo uždaviniams spręsti, taikymas.5.2. Papildoma nauda, sukurta dalyvaujant Bendrijai, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sinergijaAtsižvelgiant į tai, kiek daug priklauso nuo tinklų ir informacinių sistemų, tapo itin svarbu, kad jie saugiai veiktų. Informacinės sistemos nepaprastai svarbios visai ekonomikai − ne tik daugumai pramonės sektorių, bet ir viešajam sektoriui bei privatiems piliečiams. Blogas tokių sistemų veikimas turi poveikio visiems − piliečiams, viešojo valdymo institucijoms ir įmonėms.Todėl saugumas tapo labai svarbiu politiniu klausimu. Vyriausybės suvokia, kad jų atsakomybė už visuomenę vis didėja, ir deda vis daugiau pastangų, kad pagerintų saugumą savo teritorijose. Tačiau valstybės narės yra skirtinguose savo veiklos etapuose ir kreipia dėmesį į nevienodus dalykus. Taip pat nevienodai įgyvendinama teisinė sistema. Trūksta sąveikos, o tai trukdo tinkamai naudoti saugumo produktus.Agentūros veikla skirta stiprinti tinklų ir informacijos saugumą Europoje ir gerinti valstybių narių pajėgumus atskirai ir kartu reaguoti į svarbiausias tinklų ir informacijos saugumo problemas. Jos tikslas − užtikrinti sistemingą tarpvalstybinį valstybių narių bendradarbiavimą tinklų ir informacijos saugumo klausimais.5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į valdymo pagal veiklos rūšis sistemą-  Europos e. ryšių tinklų atsparumo gerinimasIki 2009 m. agentūra, be kita ko, atliks su atsparumu susijusių įpareigojimų, reikalavimų bei naudojamos gerosios patirties tyrimus[20] ir analizuos kitus atsparumo gerinimo metodus ir procedūras. 2009 ir 2010 m. bus įgyvendinami papildomi bandomieji projektai siekiant įvertinti reikalavimų, metodų ir praktikos pagrįstumą. Vykdant šią programą bus laikomasi elektroninių ryšių direktyvų persvarstymo bei atnaujinimo ir prireikus remiamas šis persvarstymas bei atnaujinimas.-  Valstybių narių bendradarbiavimo plėtojimas ir palaikymasENISA turėtų tęsti savo veiklą visos Europos saugumo kompetencijos laukams nustatyti tokiose srityse kaip informuotumo didinimas ir reagavimas į incidentus, bendradarbiavimas visos Europos elektroninio identifikavimo sąveikos klausimais[21] ir platformos, skirtos tarpininkavimui perduodant tinklų ir informacijos saugumo europinę gerąją patirtį, palaikymas[22]. Nuo 2009 iki 2010 m. reikėtų toliau didinti valstybių narių bendradarbiavimą, kad būtų pagerinti visų valstybių narių pajėgumai ir pakeltas bendras nuoseklumo ir sąveikos lygis.-  Kylančių pavojų nustatymas pasitikėjimui padidinti2009 ir 2010 m. bus tobulinamas kylančių pavojų nustatymas, įgyvendinant sistemingo duomenų rinkimo, apdorojimo, skaidos ir pastabų teikimo praktiką. Todėl kylantys pavojai bus nustatomi anksčiau įgyvendinant ir diegiant naujas prietaikas ir paslaugas.-  Labai mažų įmonių pasitikėjimo informacija didinimasSkaitmeninės informacijos amžius ir toliau suteikia daug galimybių įmonėms, o ypač labai mažoms įmonėms. Tačiau tebėra trūkumų, susijusių su tolesne IRT plėtra ir tuo, kaip IRT įsisavina vartotojai. Tikslas − rinkti ir vertinti informaciją apie labai mažų įmonių poreikius ir lūkesčius šioje srityje, atliekant trūkumų analizę ir išbandant ENISA rizikos valdymo vertinimo metodą.5.4. Įgyvendinimo metodai (orientaciniai)( Centralizuotas valdymas:( Tiesioginis, vykdomas Komisijos( Netiesioginis, deleguojama:( vykdomosioms agentūroms( Bendrijų įkurtoms įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 185 str.( nacionalinei (-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai (-oms) ar įstaigai (-oms), teikiančiai (-čioms) viešąsias paslaugas( Pasidalijamasis arba decentralizuotas valdymas( kartu su valstybėmis narėmis( kartu su trečiosiomis šalimis( Bendras valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)Pastabos:6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS6.1. Stebėsenos sistemaVykdomasis direktorius yra atsakingas už agentūros veiklos kontrolę ir vertinimą atsižvelgiant į tikslus ir kasmet teikia ataskaitas valdančiajai tarybai.Vykdomasis direktorius parengia bendrąją ataskaitą, kurioje nagrinėjama visa agentūros praėjusių metų veikla ir kurioje visų pirma lyginami pasiekti rezultatai su metinės darbo programos tikslais. Valdančiajai tarybai patvirtinus, ši ataskaita perduodama Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, Audito Rūmams, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui ir yra paskelbiama.6.2. VertinimasNuo įsteigimo 2004 m. buvo atliekamas ENISA išorės ir vidaus vertinimas.Pagal ENISA reglamento 25 straipsnį pirmas žingsnis šiame procese buvo nepriklausomas ENISA vertinimas, kurį 2006−2007 m. atliko išorės ekspertų grupė. Išorės ekspertų grupės ataskaitoje[23] buvo patvirtinta, kad pirminės ENISA įsteigimo politinės priežastys ir jos pirminiai tikslai tebėra aktualūs; joje taip pat buvo nurodytos kai kurios spręstinos problemos.2007 m. kovo mėn. Komisija pateikė vertinimo ataskaitą valdančiajai tarybai, kuri po to pateikė savo rekomendacijas dėl agentūros ateities ir dėl ENISA reglamento pakeitimų[24].2007 m. birželio mėn. komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai[25] Komisija pati įvertino išorės vertinimo rezultatus ir valdančiosios tarybos rekomendacijas. Komunikate buvo nurodyta, kad reikia nuspręsti, ar pratęsti agentūros įgaliojimus, ar ją pakeisti kita struktūra, pavyzdžiui, nuolatiniu suinteresuotųjų šalių forumu arba saugumo organizacijų tinklu. Komunikatu taip pat buvo pradėtos viešos konsultacijos šiuo klausimu. Jame Europos suinteresuotųjų šalių buvo prašoma atsakyti į klausimus, kurie suteiktų gaires tolimesnėms diskusijoms[26].7. Kovos su sukčiavimu priemonėsAgentūros darbuotojai tikrina mokėjimus už bet kokią prašomą paslaugą arba tyrimus prieš atliekant tuos mokėjimus, atsižvelgdami į visus sutartinius įsipareigojimus, ekonominius principus ir gerą finansinę arba valdymo praktiką. Nuostatos dėl kovos su sukčiavimu (priežiūra, atskaitomybės reikalavimai ir t. t.) bus įtrauktos į visus agentūros ir mokėjimų gavėjų sudarytus susitarimus ir sutartis.8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS8.1. Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal finansines išlaidasĮsipareigojimų asignavimai mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)(Nurodyti tikslų, priemonių ir rezultatų pavadinimus) | 2009 m. kovo 14 d. − gruodžio 31 d. | 2010 | 2011 m. sausio 1 d. − kovo 13 d. | 2012 | 2013 | 2014 m. ir vėliau | Iš viso išlaidų |VEIKLOS TIKSLAS Nr. 1: Europos e. ryšių tinklų atsparumo gerinimas |1 priemonė: teisinių ir reguliavimo priemonių, darančių poveikį viešųjų ryšių tinklų atsparumui, analizė |2 priemonė: kompiuterinių krizių valdymo pratybų skatinimas |3 priemonė: kitų atsparumo gerinimo priemonių kūrimas |- Rezultatas: virtuali ekspertų grupė atsparumo gerinimo klausimais (įskaitant DNSSEC (domeno vardo sistemos saugos patobulinimą)); technologijų, skirtų gerinti pagrindinio tinklo ir interneto atsparumą, ataskaitos; išsami naujų atsparumo gerinimo technologijų ataskaita |1 tikslo tarpinė suma | 0,245 | 0,305 | 0,060 | 0,610 |VEIKLOS TIKSLAS Nr. 2: valstybių narių bendradarbiavimo plėtojimas ir palaikymas |1 priemonė: Bendradarbiavimo platforma už informuotumo didinimą atsakingai bendruomenei |- Rezultatas: vidinis už informuotumo didinimą atsakingų ekspertų, priklausančių ENISA už informuotumo didinimą atsakingai bendruomenei, duomenų ryšiams sąrašas |2 priemonė: CERT bendruomenei skirtas saugumo kompetencijos laukas. ENISA remsis Europoje ir už jos ribų esančių įvairių CERT bendruomenių žiniomis, gerąja patirtimi ir sėkmingais projektais |2 tikslo tarpinė suma | 0,241 | 0,300 | 0,059 | 0,600 |VEIKLOS TIKSLAS Nr. 3: kylančių pavojų nustatymas pasitikėjimui didinti |1 priemonė: kylančių pavojų duomenų bazės prototipas |2 priemonė: rašytinės nuomonės, kurių tikslas − analizuoti naujas technologines grėsmes remiantis suinteresuotųjų šalių ir PSG (nuolatinės suinteresuotųjų šalių grupės) pasiūlymais |3 tikslo tarpinė suma | 0,172 | 0,215 | 0,043 | 0,430 |VEIKLOS TIKSLAS Nr. 4: labai mažų įmonių pasitikėjimo informacija didinimas |1 priemonė: nuolatinė labai mažų įmonių poreikių ir lūkesčių analizė, mainų tarp suinteresuotųjų šalių ir jų žinių didinimas |2 priemonė: labai mažų įmonių rizikos valdymo proceso vertinimas |- Rezultatas: bandomieji projektai, kuriuos įgyvendinant didinamos ir naudojamos reikiamos rizikos valdymo žinios |4 tikslo tarpinė suma | 0,088 | 0,110 | 0,022 | 0,220 |VEIKLOS TIKSLAS Nr. 5: horizontaliosios veiklos valdymas |1 priemonė: ryšių palaikymas su tinklų ir informacijos saugumo suinteresuotosiomis šalimis ir jų informavimas |2 priemonė: ENISA organų ir grupių valdymas, t. y. valdančiosios tarybos ir nuolatinės suinteresuotųjų šalių grupės posėdžiai, darbo grupių veiklos koordinavimas ir nacionalinių ryšių palaikymo pareigūnų tinklo valdymas |5 tikslo tarpinė suma | 1,446 | 1,858 | 0,379 | 3,683 |IŠ VISO IŠLAIDŲ | 2,192 | 2,788 | 0,563 | 5,543 |8.2. Administracinės išlaidos8.2.1. Žmogiškųjų išteklių skaičius ir rūšisPareigų rūšis | Darbuotojai, skiriami priemonei įgyvendinti iš esamų ir (arba) papildomų išteklių (darbo vietų arba visos darbo dienos ekvivalentų skaičius) |2009 m. kovo 14 d. − gruodžio 31 d. | 2010 | 2011 m. sausio 1 d. − kovo 13 d. | 2012 | 2013 | 2014 |Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai | A*/AD | 29 | 29 | 29 |B*, C*/AST | 15 | 15 | 15 |Kiti darbuotojai | 11 | 11 | 11 |IŠ VISO | 55 | 55 | 55 |8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymasAgentūra ir toliau:-  vykdys konsultacinę ir koordinavimo funkcijas, rinkdama ir analizuodama su informacijos saugumu susijusius duomenis . Šiuo metu viešosios ir privačiosios organizacijos skirtingais tikslais renka duomenis apie informacinių technologijų incidentus ir kitus informacijos saugumo požiūriu svarbius duomenis. Tačiau Europos lygmeniu nėra centralizuoto subjekto, kuris išsamiai rinktų ir analizuotų duomenis ir teiktų nuomones ir konsultacijas Bendrijos tinklų ir informacijos saugumo politikai paremti;-  bus kompetencijos centru , į kurį gali kreiptis ir valstybės narės, ir Bendrijos institucijos, pašydamos nuomonės ir konsultacijų su saugumu susijusiais techniniais klausimais ;-  prisidės prie plataus įvairių subjektų bendradarbiavimo informacijos saugumo srityje, pavyzdžiui, suteikdama paramą stebėjimo veiklai, kuri būtina užtikrinant e. verslo saugumą. Toks bendradarbiavimas bus esminė saugaus tinklų ir informacinių sistemų veikimo Europoje sąlyga. Būtinas visų suinteresuotųjų šalių dalyvavimas;-  prisidės prie koordinuoto požiūrio į informacijos saugumą teikdama paramą valstybėms narėms , pavyzdžiui, skatinant rizikos vertinimą ir didinant informuotumą;-  užtikrins tinklų ir informacinių sistemų sąveiką valstybėms narėms taikant poveikį saugumui turinčius techninius reikalavimus;-  nustatys atitinkamus standartizavimo poreikius, įvertins esamus saugumo standartus bei sertifikavimo schemas ir skatins kuo platesnį jų naudojimą paremiant Europos teisės aktus;-  rems tarptautinį šios srities bendradarbiavimą , kuris tampa vis būtinesniu dėl tinklų ir informacijos saugumo pasaulinio pobūdžio.8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų Tarnybos nuostatuose) šaltiniai( Šiuo metu programos valdymui skirtų darbo vietų, kurias reikia pakeisti arba pratęsti.( Darbo vietų, pagal MPS (metinę politikos strategiją)/PBP (preliminarų biudžeto projektą) iš anksto skirtų n-tiesiems metams.( Darbo vietų, kurių bus prašoma kitos MPS/PBP procedūros metu.( Darbo vietų, kurios bus perskirstytos naudojant valdymo tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas).( Darbo vietų, reikalingų n-tiesiems metams, tačiau nenumatytų tų metų MPS/PBP.8.2.4. Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą (XX 01 04/05 – Administracinės valdymo išlaidos)Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)Biudžeto eilutė (numeris ir pavadinimas) | 2009 m. kovo 14 d. − gruodžio 31 d. | 2010 | 2011 m. sausio 1 d. − kovo 13 d. | 2012 | 2013 | 2014 m. ir vėliau | IŠ VISO |2 antraštinė dalis − Agentūros veikla Šie asignavimai skirti padengti: pastatų ir susijusioms išlaidoms, kilnojamajam turtui ir susijusioms išlaidoms, einamosioms administracinėms išlaidoms ir išlaidoms IRT | 0,501 | 0,637 | 0,129 | 1,266 |Iš viso techninei ir administracinei pagalbai | 4,482 | 5,702 | 1,151 | 11,335 |8.2.5. Finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumąMln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)Žmogiškųjų išteklių rūšis | 2009 m. kovo 14 d. − gruodžio 31 d. | 2010 | 2011 m. sausio 1 d. − kovo 13 d. | 2012 | 2013 | 2014 m. ir vėliau |Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (XX 01 01) | 0,329 (3,5 pareigūno) | 0,410 (3,5 pareigūno) | 0,081 (3,5 pareigūno) |Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) |Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,329 | 0,410 | 0,081 |Tai išlaidos Komisijos darbuotojams, paskirtiems agentūrai vertinti, stebėti ir veiklai su ja koordinuoti.Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji tarnautojai2009−2010 metais 3,5 pareigūno per metus bus skiriama priežiūrai, biudžeto kontrolei ir finansavimui ir Komisijos bei agentūros tarpusavio koordinavimui. Išsamiau apie tai žr. 8.2.5 lentelę. Darbo krūvis vertinamas remiantis ligšioline darbo su agentūra patirtimi.Apskaičiuota – Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str.Tokių darbuotojų nenumatyta.8.2.6. Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) |2009 m. kovo 14 d. − gruodžio 31 d. | 2010 | 2011 m. sausio 1 d. − kovo 13 d. | 2012 | 2013 | 2014 m. ir vėliau | IŠ VISO |XX 01 02 11 01 – Komandiruotės | 0,008 | 0,010 | 0,002 | 0,020 |XX 01 02 11 02 – Posėdžiai ir konferencijos |XX 01 02 11 03 – Komitetai[27] |XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos |XX 01 02 11 05 – Informacinės sistemos |Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) |3 Kitos administravimui priskiriamos išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę) |Iš viso administracinių išlaidų, nepriskiriamų žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,008 | 0,010 | 0,002 | 0,020 |Apskaičiuota − Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą.[1] COM (2005) 229.[2] COM(2006) 251, 2006 5 31.[3] OL C 68, 2007 3 24, p. 1.[4] 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 460/2004, įsteigiantis Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūrą, OL L 77, 2004 3 13, p. 1 (toliau – „ENISA reglamentas“).[5] COM(2003) 63, 2003 2 11.[6] Galima rasti adresu: http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/studies/index_en.htm.[7] Galima rasti adresu: http://enisa.europa.eu/pages/03_02.htm.[8] Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Geresnio reglamentavimo Europos Sąjungoje strateginė apžvalga“, COM(2006) 689.[9] Šioje svetainėje pateikiama nuoroda į viešų konsultacijų rezultatus: http://ec.europa.eu/information_society/policy/nis/enisa/index_en.htm.[10] Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos elektroninių ryšių rinkos institucijos įsteigimo, COM(2007) 699.[11] OL C […], […], p. […].[12] OL C […], […], p. […].[13] OL C […], […], p. […].[14] OL C […], […], p. […].[15] 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 460/2004, įsteigiantis Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūrą (OL L 77, 2004 3 13, p. 1).[16] Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos elektroninių ryšių rinkos institucijos įsteigimo, COM(2007) 699.[17] Diferencijuoti asignavimai.[18] Išlaidos pagal xx 01 skyrių, nepriskiriamos xx 01 04 arba xx 01 05 straipsniams.[19] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.[20] Tokie tyrimai bus pagrįsti ENISA 2006 ir 2007 m. atliktais e. ryšių operatorių įgyvendinamų saugumo priemonių tyrimais.[21] Šia parama bus tęsiama ENISA 2006 ir 2007 m. vykdyta veikla bendrai kalbai rasti gerinant elektroninio identifikavimo sąveiką.[22] Ši platforma yra skirta tęsti 2007 m. vykdytai veiklai nustatant tarpininkavimo perduodant europinę gerąją patirtį tinklų ir informacijos saugumo srityje planą.[23] http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/studies/index_en.htm.[24] Kaip numatyta ENISA reglamento 25 straipsnyje. Visą ENISA valdančiosios tarybos priimto dokumento tekstą, kuriame pateikti ir tarybos svarstymai, galima rasti tinklavietėje: http://enisa.europa.eu/pages/03_02.htm.[25] Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūros (ENISA) vertinimo, COM(2007) 285 galutinis, 2007 6 1: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52007DC0285:EN:NOT.[26] http://ec.europa.eu/yourvoice/ipm/forms/dispatch?form=EnisaFuture&lang=en.[27] Nurodyti komiteto rūšį ir kuriai grupei jis priklauso.