               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 02 23
            COM(2021) 89 final
            2021/0049(COD)
            Pasiūlymas
            EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių bendrai vykdomoje Europos metrologijos partnerystėje
            {SEC(2021) 91 final} - {SWD(2021) 35 final} - {SWD(2021) 36 final}

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               Naująja mokslinių tyrimų ir inovacijų bendrąja programa „Europos horizontas“ (2021–2027 m.) siekiama didesnio poveikio moksliniams tyrimams ir inovacijoms, per sudarant Europos partnerystes skiriamas bendras investicijas pritraukiant papildomų privačiųjų ir viešųjų lėšų. Šios partnerystės numatytos tose srityse, kuriose mokslinių tyrimų ir inovacijų išteklių apimtis ir mastas yra pagrįsti siekiant remti Sąjungos prioritetų, kuriems skirta programa „Europos horizontas“, visų pirma jos 2 ramstis „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“, įgyvendinimą.

               Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) [XXX]
                  1
                (toliau – Reglamentas dėl programos „Europos horizontas“) 8 straipsnyje nustatyta, kad, remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 185 ir 187 straipsniais, institucionalizuotosios Europos partnerystės įgyvendinamos tik jei įgyvendinant kitas programos „Europos horizontas“ dalis, be kita ko, kitų rūšių Europos partnerystes, nebūtų pasiekti nustatyti tikslai arba nebūtų padarytas reikalingas numatomas poveikis ir jei tai pateisinama atsižvelgiant į ilgalaikę perspektyvą ir didelį integravimo laipsnį.

               Reglamente dėl programos „Europos horizontas“ teisėkūros institucijos taip pat nustatė aštuonias prioritetines sritis, kuriose, remiantis SESV 185 arba 187 straipsniu, galima sudaryti institucionalizuotas Europos partnerystes. Todėl nustatyta 12 iniciatyvų kandidačių ir atliktas jų koordinuotas poveikio vertinimas
                  2
               .

               Teisėkūros institucijos viena iš šių prioritetinių sričių pagal Reglamentą dėl programos „Europos horizontas“ pripažino metrologiją, todėl teikiamas šis pasiūlymas dėl Europos metrologijos partnerystės. Jis grindžiamas patirtimi, įgyta įgyvendinant Europos metrologijos mokslinių tyrimų programą (EMRP) ir Europos metrologijos inovacijų ir mokslinių tyrimų programą (EMPIR). Tačiau ši iniciatyva yra susijusi su nauja partneryste naujiems uždaviniams spręsti. Ji nėra skirta vien tik ankstesnėms programoms tęsti.

               Pasiūlymas yra susijęs su Europos Sąjungos dalyvavimu kelių valstybių narių vykdomoje Europos metrologijos programoje. Metrologija – matavimus tiriantis mokslas. Jos poveikis ekonominei ir socialinei veiklai yra didelis, todėl ji yra viešoji gėrybė. Šiuo metu metrologijos mokslinių tyrimų programos nedaro poveikio ES lygmeniu, nes veikla yra fragmentiška ir dubliuojamos valstybių narių pastangos.

               Ši padėtis yra susiklosčiusi dabar, kai dėl investicijų masto ir joms skiriamo dėmesio, taip pat dėl ilgalaikio finansinio įsipareigojimo siekti metrologijos tikslų, Europa susiduria su didėjančia pasauline konkurencija metrologijos srityje. Per pastarąjį dešimtmetį JAV, Kinija ir Indija savo investicijas į metrologiją padidino atitinkamai 60, 50 ir 52 proc. Šiuo laikotarpiu Europos institutams skiriamos investicijos išliko palyginti pastovios ir netenkino naujų ir vis svarbesnių mokslinių tyrimų sričių poreikių. Nepakankamas investicijų lygis Europoje ir metrologijos pajėgumų susiskaidymas lėmė tai, kad pastangos yra pernelyg mažos ir nėra jokio strateginio akcento. Ankstesnės ES lygmeniu finansuotos programos – EMPR ir EMPIR – parodė, kad pajėgumų sumažinti šį susiskaidymą yra, taip pat įmanoma bendrai finansuoti su naujais metrologijos pajėgumais ir bendrais prioritetais susijusią veiklą.

               Pastaraisiais metais ES nepriklausančios valstybės toliau investavo. JAV Nacionalinio standartų ir technologijų instituto (NIST) – šalies nacionalinio metrologijos instituto – bendras metinis biudžetas 2018 ir 2019 m. buvo 724,5 mln. JAV dolerių. Paminėtini veiksmai – speciali tiriamiesiems matavimo mokslams skirta programa (vadinamoji laboratorijų programa), kurios metinis biudžetas viršija 60 mln. JAV dolerių, ir fundamentinių matavimų mokslinių tyrimų, įskaitant kvantinį mokslą, programa, kurios metinis biudžetas yra didesnis kaip 160 mln. JAV dolerių. Remiantis naujausia turima informacija, 2018 m. Kinijos Nacionalinio metrologijos instituto (NIM) veiklos biudžetas buvo 180 mln. EUR. Be to, 2016–2019 m. Kinija įgyvendino maždaug 65 mln. EUR vertės tikslinę metrologijos mokslinių tyrimų programą ir finansavo 160 bendradarbiaujamųjų mokslinių tyrimų projektų visoje Kinijoje. Palyginti, PTB, Vokietijos nacionalinio metrologijos instituto (NMI), kuris yra didžiausias Europoje, metinis veiklos biudžetas yra iš viso 200 mln. EUR, kurio didžioji dalis skiriama ne moksliniams tyrimams, bet metrologijos paslaugoms pramonei ir visuomenei.

               Šias strategines investicijas mūsų pasauliniai konkurentai skiria todėl, kad didėja metrologijos sprendimų, skirtų besiformuojančioms technologijoms ir kuriamiems naujiems produktams, poreikis. Be to, visuomenei kyla vis daugiau uždavinių, reikalaujančių patikimų standartų ir taisyklių, todėl būtina skubiai spręsti nepakankamo metrologijos integravimo į inovacijų sistemą Europos lygmeniu problemą.

               Siekiant išlaikyti Europos konkurencinę lyderystę besiformuojančių technologijų ir naujų produktų kūrimo srityje ir užtikrinti į ateitį orientuotą požiūrį į patikimus standartus ir taisykles, kuriuose numatomi visuomenei iškilsiantys uždaviniai
                  3
               , labai svarbu, kad įgyvendinant Europos metrologijos iniciatyvą būtų užtikrinta, jog iki 2030 m. metrologijos sprendimai Europoje būtų bent lygiaverčiai geriausių pasaulinio masto veikėjų sprendimams, ir parodyta, kad gali būti teikiamos pasaulinio lygio metrologijos paslaugos esamiems sudėtingiems matavimo uždaviniams spręsti ir naujoms technologijoms kurti. To turėtų būti siekiama pasitelkiant specializuotus visos Europos tinklus, telkiančius išteklius, kad būtų pasiekta kritinė pajėgumų masė. Šie metrologijos sprendimai turėtų padėti parduoti naujus novatoriškus produktus ir paslaugas diegiant ir naudojant pagrindines besiformuojančias technologijas. Šie sprendimai taip pat turėtų padėti veiksmingai rengti ir įgyvendinti konkrečius standartus ir reglamentus, kuriais grindžiama viešoji politika, skirta visuomenės uždaviniams spręsti.

               Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               Kadangi metrologija daro poveikį visoms mokslo ir technologijų sritims, metrologijos pajėgumų gerinimas gali paspartinti mokslo pažangą ir pramonės plėtrą siekiant padėti spręsti uždavinius, susijusius, pavyzdžiui, su sveikata, aplinka, klimato kaita, socialine apsauga ir kultūros paveldu. Todėl pagal bet kokią būsimą Europos metrologijos iniciatyvą, skirtą bendriems moksliniams tyrimams ir inovacijoms, turėtų būti kuriamos ir išnaudojamos sąsajos su keliomis kitomis iniciatyvomis, įgyvendinamomis pagal programą „Europos horizontas“ ir už jos ribų.

               Programoje „Europos horizontas“ metrologija yra svarbi mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklai, finansuojamai iš programos skaitmeninių, pramonės ir kosmoso veiksmų grupės lėšų, nes patikimi tikslūs metrologiniai matavimai labai svarbūs visuose gamybos sektoriuose, visų pirma tikslumo reikalaujančiai didelės pridėtinės vertės produktų, pavyzdžiui, orlaivių ir erdvėlaivių, našių IRT ir kosmoso įrangos bei vaistų, gamybai.

               Tačiau patikimų tikslių matavimų naudojimas yra daug platesnis, todėl Europos metrologijos partnerystė yra svarbi daugeliui kitų Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos sričių ir iniciatyvų, įskaitant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes. Pavyzdžiui, ji svarbi pažangiųjų elektros tinklų eksploatavimui. Metrologija taip pat svarbi siekiant užtikrinti tikslius matavimus sveikatos diagnostikos ir priežiūros srityje.

               Apskritai ji papildo pagal programą „Europos horizontas“ numatytas Europos partnerystes:

               ·daug skaitmeninių technologijų reikalaujančioms pramonės šakoms skirtas partnerystes, pvz., Made in Europe, kuri yra susijusi su išskirtinių produktų gamyba;

               ·išmetamo CO2 kiekio ir bendros oro taršos stebėsenai skirtas partnerystes „Perėjimas prie švarios energetikos“ ir „Processes4Planet“;

               ·Bazinių skaitmeninių technologijų partnerystę, Pažangiųjų tinklų ir paslaugų, Dirbtinio intelekto, duomenų ir robotikos partnerystes;

               ·Netaršaus kelių transporto (2Zero), Saugaus ir automatizuoto kelių transporto naudojant susietąjį vairavimą ir Netaršios aviacijos partnerystes.

               ·Taip pat reikėtų kurti sąveiką su Novatoriškų sveikatos sprendimų iniciatyva ir Didelio masto sveikatos srities inovacijų ir sveikatos sistemų pertvarkos skaitmeninėje ir senėjančioje visuomenėje partnerystei. Dėl kompleksinio pobūdžio būsima Europos metrologijos partnerystė taip pat turėtų padėti įgyvendinti būsimas programos „Europos horizontas“ misijas. Ją įgyvendinant taip pat turėtų būti kuriamos sąsajos su būsima Europos atvirojo mokslo debesijos partneryste.

               Be programos „Europos horizontas“, bus papildomos kitos Europos programos, kurios padės diegti metrologijos sprendimus, pavyzdžiui, Europos infrastruktūros tinklų priemonė, Skaitmeninės Europos programa ir aplinkos programa LIFE. Nauja iniciatyvinė grupė prižiūrės Metrologijos partnerystės ir kitų atitinkamų programų sąsajas ir veiksmingą komunikaciją.

               Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

               Europos metrologijos iniciatyva bus labai naudinga kitoms Sąjungos politikos sritims, nesusijusių su moksliniais tyrimais ir inovacijomis. Metrologijos sprendimai, kurie daro poveikį įvairiems sektoriams ir įvairioms disciplinoms, yra susiję su visais šešiais Komisijos įgyvendinamais prioritetais, kaip parodyta toliau pateiktoje lentelėje.

               Lentelė. Metrologijos vaidmuo įgyvendinant Komisijos prioritetus

                        Prioritetas

                        Metrologijos vaidmens pavyzdžiai

                        Europos žaliasis kursas

                        Teikia siektinus poveikio klimatui neutralizavimo rodiklius

                        Žmonėms tarnaujanti ekonomika

                        Novatoriškos ir tikslesnės matavimo priemonės yra sėkmingo kovos su vėžiu plano dalis

                        Prie skaitmeninio amžiaus prisitaikiusi Europa

                        Sudaro 5G tinklų ir skaitmeninių paslaugų standartų nustatymo pagrindą

                        Europinio gyvenimo būdo apsauga

                        Užtikrina pasitikėjimą visapusiškai veikiančia Šengeno erdve siekiant sustiprinti europinį požiūrį į muitinės rizikos valdymą

                        Pasaulyje stipresnė Europa

                        Padeda Europai vykdyti standartų nustatymo funkciją vadovaujantis tvirta, atvira ir sąžininga prekybos darbotvarke ir veikiančia apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema

                        Naujas postūmis Europos demokratijai

                        Užtikrina Europos apsaugos nuo slapto išorės kišimosi standartus

               Metrologija užtikrina, kad atliekami matavimai galėtų būti pagrįsti tarptautiniu mastu sutartomis apibrėžtimis ir standartais. Tai nacionalinių ir tarptautinių metrologijos sistemų, kurios sukuria tikslius, patikimus matavimus, kuriais grindžiama įvairi ekonominė veikla ir viešosios paslaugos ir kurie apima visą žmonėms naudingos ekonomikos vidaus rinką, pagrindas. Tai susiję su vartojimo prekių ir finansinių paslaugų saugumu, kai remiantis metrologija galima tiksliai pažymėti kiekvieno finansinio sandorio laiką, siekiant užtikrinti, kad būtų galima jį atsekti bei įrodyti jo atlikimą ir užtikrinti Europos finansinių taisyklių laikymąsi.

               Siekiant skatinti Europos prisitaikymą prie skaitmeninio amžiaus, nacionalinių metrologijos institutų ir paskirtų institutų tikslūs pažangiausi matavimo pajėgumai atvers kelią šiuolaikinėms skaitmeninėms paslaugoms, taip pat visoms atsirandančioms skaitmeninėms technologijoms, pavyzdžiui, kvantinėms technologijoms ar dirbtiniam intelektui.

               Norint iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui, reikės aiškių matavimo pajėgumų nuotolinio stebėjimo (pvz., Žemės stebėjimo), aplinkos ir energijos srityse. Konkrečiau, visos Europos žaliojo kurso politikos sritys yra tiesiogiai susijusios su metrologijos uždaviniais. Tikslūs ir atsekami matavimo pajėgumai sudaro sąlygas patikimai vykdyti aplinkos stebėseną, susijusią su klimato būkle. Naudojantis šiais pajėgumais taip pat galima veiksmingai rengti aplinkos apsaugos taisykles ir užtikrinti jų vykdymą, nes jie teikia patikimus duomenis klimato kintamiesiems, kuriais grindžiamas Paryžiaus susitarimas dėl klimato kaitos, ir aplinkos parametrams, pvz., oro ir vandens kokybei, nustatyti.

               Pavyzdžiui, energijos matavimo mokslas bus labai svarbus siekiant padėti pereiti prie atsinaujinančiųjų energijos išteklių. Ateityje, kai bus išmetama mažai anglies dioksido, svarbiausia bus suprasti klimato kaitos mastą, trukmę ir poveikį. Todėl būtina užtikrinti, kad visų klimato kintamųjų stebėsena ilguoju laikotarpiu, reikalingu siekiant nustatyti ir suprasti klimato tendencijas, būtų tiksli ir patikima.

               Be to, metrologija turėtų būti pagrįsti paskirtį atitinkantys aplinkos apsaugos teisės aktai, pavyzdžiui, vandens ar oro taršos, įskaitant stebėseną ir vykdymo užtikrinimą. Žaliojo kurso politikos sritims, pavyzdžiui, tvariai pramonei, tvariam judumui ir biologinei įvairovei, reikės ne tik energetikos ir aplinkos politikos, bet ir modernios ir pajėgios metrologijos sistemos.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               Teisinis pagrindas

               Europos metrologijos iniciatyvos pasiūlymas grindžiamas SESV 185 straipsniu, kuriame numatyta galimybė Europos Sąjungai dalyvauti mokslinių tyrimų ir plėtros programose, kurias įgyvendina kelios valstybės narės, įskaitant dalyvavimą toms programoms vykdyti sukurtose struktūrose.

               Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

               Kadangi pasiūlymas nepriklauso išimtinei Europos Sąjungos kompetencijai, taikomas subsidiarumo principas. Subsidiarumas užtikrinamas pasiūlymą grindžiant SESV 185 straipsniu, kuriame aiškiai numatomas Sąjungos dalyvavimas kelių valstybių narių vykdomose mokslinių tyrimų programose.

               Pasiūlymo tikslų pačios valstybės narės negali deramai pasiekti, nes dėl metrologijos masto ir sudėtingumo būtinos investicijos, viršijančios nacionalinių metrologijos institutų pagrindinių mokslinių tyrimų biudžetus. Pačių moderniausių metrologijos sprendimų moksliniams tyrimams ir plėtrai reikalinga kompetencija yra pasklidusi po įvairias valstybes, todėl vien nacionaliniu lygmeniu jos pasiekti neįmanoma. Be nuoseklaus požiūrio Europos lygmeniu ir kritinės masės kyla didelis pastangų dubliavimo pavojus, kuris lemtų didesnes išlaidas ir mažesnį poveikį.

                  Iki šiol iš ES lygmens paramos matyti, kad visoje Europoje galima skatinti reikšmingą metrologijos mokslinių tyrimų pastangų integravimą. Kol kas integracija skatinama pagal principą „iš apačios į viršų“ bendradarbiaujant projektų lygmeniu. Atsižvelgiant į didėjančią metrologijos svarbą sudarant palankesnes sąlygas besiformuojančioms technologijoms ir reaguojant į visuomenės uždavinius, metrologijos pastangų integravimas turi būti strategiškesnis, kad būtų sustiprintas mokslinių tyrimų kryptingumas. Todėl ES lygmens veiksmų pridėtinė vertė įgyvendinant Europos metrologijos iniciatyvą bus gauta kuriant ir įgyvendinant programavimu pagrįstą metodą, skirtą metrologijos moksliniams tyrimams besiformuojančių technologijų ir visuomeninės svarbos srityse.

               Proporcingumo principas

               SESV 185 straipsniu Sąjunga raginama „susitarusi su suinteresuotosiomis valstybėmis narėmis, [...] nuspręsti dalyvauti mokslinių tyrimų ir plėtros programose, kurių imasi kelios valstybės narės, taip pat dalyvauti toms programoms vykdyti sukurtose struktūrose“.

               Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą, nes valstybės narės bus atsakingos už savo bendros programos sukūrimą ir visus veiklos aspektus. Speciali įgyvendinimo struktūra – Europos nacionalinių metrologijos institutų asociacija (EURAMET) – jau ankstesnėse metrologijos iniciatyvose Europos lygmeniu (EMRP ir EMPIR) įrodė, kad gali veiksmingai ir efektyviai įgyvendinti programą. Sąjunga skatins geresnį koordinavimą, užtikrins sąveiką su ES politika ir programos „Horizontas 2020“ prioritetais ir užtikrins, kad būtų prisidedama prie tos politikos ir prioritetų įgyvendinimo, stebės programos įgyvendinimą ir užtikrins ES finansinių interesų apsaugą.

               Europos metrologijos iniciatyvos ex ante poveikio vertinime daroma išvada, kad SESV 185 straipsnis yra tinkamiausias pagrindas tikslui pasiekti. Tai išsamiai aprašyta poveikio vertinimo
                  4
                6 skirsnyje, kuriame pagal SESV 185 straipsnį įgyvendinama iniciatyva veiksmingumo ir suderinamumo požiūriu vertinama geriausiai, o jos ekonominis efektyvumas toks pat, koks būtų pasiektas įgyvendinant pagal programą „Europos horizontas“ skelbiamuose kvietimuose teikti pasiūlymus nurodytą atskaitos scenarijų.

               Atitinkamai poveikio vertinimo 6.4 poskirsnyje patvirtinama, kad tokios formos partnerystė būtų stabili sistema, kuria užtikrinami partnerių įsipareigojimai siekti ilgalaikių tikslų. Ji taip pat suteiktų pagrindą strateginiam požiūriui į būsimą metrologijos plėtrą Europoje ir šiuo atžvilgiu būtų pakankamai lanksti, kad iniciatyvinė grupė galėtų teikti gaires „iš viršaus į apačią“ ir kad iniciatyva galėtų būti tikslingai įgyvendinama per specializuotus tinklus.

               Be to, poveikio vertinime nustatyta, kad, sudarydama palankesnes sąlygas laikytis ilgalaikio strateginio požiūrio ir tikslingai įgyvendinti jos uždavinius, šios formos partnerystė paskatintų pramonės atstovus ir kitus galutinius naudotojus labiau įsipareigoti ir aktyviau dalyvauti, o tai paskatintų taikyti metrologijos sprendimus. Šis strateginis požiūris ir tikslingas įgyvendinimas, o kartu – aktyvesnis pramonės atstovų ir kitų galutinių naudotojų dalyvavimas padėtų sukurti metrologijos sistemą, pasižyminčią daug didesniais pajėgumais ir vienais geriausių rezultatų pasauliniu lygmeniu.

               Priemonės pasirinkimas

               Siūloma Europos metrologijos iniciatyva bus grindžiama SESV 185 straipsniu Iš tarpinio vertinimo išvadų ir poveikio vertinime aptartų galimų politikos priemonių analizės matyti, kad 185 straipsnis – tinkamiausia priemonė užtikrinti, kad būtų pasiekti Europos metrologijos iniciatyvos tikslai. Ši išvada atitinka išvadas, padarytas dėl ankstesnių programų (EMRP ir EMPIR). Pagal SESV 188 straipsnio 2 dalį reikalaujama, kad dėl tokios SESV 185 straipsnyje numatytos priemonės Europos Parlamentas ir Taryba priimtų sprendimą.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               Ex post vertinimai

               2017 m. nepriklausoma išorės ekspertų grupė atliko tarpinį metrologijos iniciatyvos EMPIR, įgyvendintos pagal SESV 185 straipsnį, vertinimą.

                  Atlikus vertinimą patvirtinta, kad įgyvendinant EMPIR programą padaryta didelė pažanga siekiant daugumos programos tikslų ir tikimasi, kad naudojant sukurtas technologijas apyvarta Europoje padidės.

                  Vertinime rekomenduota nauja partnerystė Europos lygmeniu, grindžiama trimis rekomendacijomis. Pirma, reikėtų sustiprinti strateginį komponentą. Nacionaliniai metrologijos institutai turėtų bendradarbiauti su kitomis suinteresuotųjų subjektų bendruomenėmis, kad sukurtų metrologijos vertės grandines, kurios galėtų būti naudingos bendrajai rinkai. Vertinime nepritariama centralizuotos Europos struktūros galimybei rekomendacijai įgyvendinti. Jame pirmenybė teikiama metrologijos veiklos principui „iš apačios į viršų“, grindžiamam sutartais Europos lygmens tikslais. Dėl šių priežasčių vertinime rekomenduota, kad visos Europos kompetencijos centrai per tinklus (toliau – Europos metrologijos tinklai) turėtų įsitraukti į potencialų partnerystės susitarimą, kad būtų sustiprinti metrologijos pajėgumai siekiant reaguoti į svarbiausius visuomenės uždavinius.

                  Antra, išorės suinteresuotųjų subjektų, pavyzdžiui, universitetų ir pramonės atstovų, vaidmuo neturėtų apsiriboti dalyvavimu po kvietimų teikti paraiškas atrinktuose projektuose. Ateityje jie turėtų aktyviau dalyvauti rengiant programas ir turėti daugiau galimybių dalyvauti projektuose.

                  Trečioji rekomendacija buvo susijusi su programos įgyvendinimu – turi būti iniciatyviai sprendžiami metrologijos prietaikų naujose mokslo srityse klausimai ir daugiau dėmesio skiriama visuomenės uždavinių sprendimui.

               Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

               Komisija surengė atviras viešas konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais dėl būsimos Europos metrologijos iniciatyvos
                  5
               . Viešose internetinėse konsultacijose dalyvavo 225 respondentai. Iš jų 50 proc. nurodė, kad jie yra mokslininkai ir (arba) tyrėjai, 16 proc. – ES piliečiai, 14 proc. – įmonės ir (arba) verslo organizacijos ir 12 proc. – valdžios institucijos. Likę 8 proc. – verslo asociacijos, nevyriausybinės organizacijos, ne ES piliečiai ir nevyriausybinės organizacijos.

               Respondentai pateikė savo nuomonę apie metrologijos mokslinių tyrimų svarbą, nurodė problemas, kurios kyla Europos metrologijos mokslinių tyrimų sistemoje, ir įvertino kelis galimus politikos sprendimus. Per konsultacijas paaiškėjo keletas problemų, įskaitant nepakankamą naudojimą pramonėje, nacionalinių metrologijos institutų (NMI) ir platesnės mokslo bendruomenės bendradarbiavimo trūkumą, skirtingus gebėjimus ES valstybėse narėse, nepakankamą mokslininkų judumą NMI ir Europos standartizavimo tarnybų nedalyvavimą.

               Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Rengdama pasiūlymą dėl Europos metrologijos iniciatyvos, Komisija bendradarbiavo su įvairiais išorės ekspertais. Buvo siekiama pasinaudoti nepriklausomo išorės tyrimo analize, kurią papildytų susitikimai ir pokalbiai su pagrindiniais suinteresuotaisiais subjektais, taip pat rašytinė grįžtamoji informacija.

                  Todėl Komisija užsakė išorės tyrimą, apimantį visas galimas institucionalizuotąsias partnerystes, įskaitant Metrologijos partnerystę
                     6
                  , ir rengdama pasiūlymą dėl metrologijos išsamiai rėmėsi jo analize ir išvadomis.

                  Be to, 2019 m. Komisija rengė susitikimus ir pokalbius su EURAMET e.V ir kitais metrologijos ekspertais.

                  2019 m. lapkričio mėn. Komisija taip pat surengė konsultacinį seminarą su valstybių narių ekspertais. Vėliau 2020 m. kovo mėn. raštu konsultuotasi su nacionalinėmis ministerijomis, atsakingomis už metrologijos klausimus
                     7
                  .

               Poveikio vertinimas

                  Siūlomos metrologijos iniciatyvos poveikio vertinimo ataskaita (SWD(2021) 36) baigta rengti 2020 m. birželio mėn.

                  2020 m. liepos 15 d. teigiamą nuomonę dėl poveikio vertinimo ataskaitos pateikė Reglamentavimo patikros valdyba (SEC(2021) 91). Savo nuomonėje Reglamentavimo patikros valdyba paprašė paaiškinti toliau nurodytus aspektus.

               1) Ataskaitoje paaiškinama, kad įgyvendinant tikslą sukurti tarpvalstybinius metrologijos tinklus, tam tikru metu (iki 2030 m.) partnerystės nebereikės. Ataskaitoje turėtų būti paaiškinta, kodėl tai įtraukta į poveikio vertinimo ataskaitą ir kaip tai susiję su dabartine iniciatyva, kuri apima finansavimo laikotarpį iki 2027 m. Jei bus patvirtinta, kad partnerystė bus nebereikalinga, ataskaitoje turėtų būti aiškiau išdėstyta, kaip numatoma, kad šiuo metu siūloma partnerystė padės sudaryti būtinas sąlygas ją ateityje nutraukti.

               2) Ataskaitoje turėtų būti geriau paaiškinta, kaip privačiojo sektoriaus subjektai dalyvautų pagal tinkamiausią viešojo sektoriaus subjektų partnerystės formą. Joje turėtų būti paaiškintos jų dalyvavimo paskatos.

               3) Ataskaitoje būtų naudinga pateikti daugiau bendro pobūdžio paaiškinimų apie nacionalines metrologijos mokslinių tyrimų įstaigas ir jų veiklą.

                  Į poveikio vertinimą įtrauktos šios galimos politikos priemonės:

                  Atskaitos scenarijus – padėtis be partnerystės ir tik tradiciniai kvietimai teikti pasiūlymus pagal programą „Europos horizontas“. Pagal šį scenarijų dabartinė 185 straipsniu pagrįsta įgyvendinimo struktūra būtų uždaryta ir 2023 m. būtų baigtas EMPIR projektų vykdymas, o tai lemtų veiklos užbaigimo ir socialines nutraukimo išlaidas.

                  Pagal 1 politikos priemonę būtų sukurta bendrai finansuojama Europos partnerystė. Tokia partnerystė sudarytų palankesnes sąlygas NMI sutelkti išteklius, tačiau kiltų didelė rizika tapti uždaru klubu, atgrasančiu akademinę bendruomenę nuo dalyvavimo.

                  Pagal 2 politikos priemonę būtų sukurta institucionalizuotoji Europos partnerystė (SESV 185 straipsnis). Tokia iniciatyva būtų grindžiama pažanga, padaryta įgyvendinant EMPIR – esamą institucionalizuotąją Europos partnerystę – išplečiant Europos metrologijos tinklų sąrašą ir į jį įtraukiant papildomus tinklus, apimančius naujas prioritetines sritis. Joje dalyvautų visos platesnės metrologijos vertės grandinės dalyviai, be kita ko, nacionalinės ministerijos, standartizacijos įstaigos, reguliavimo institucijos, pramonės atstovai, galutiniai naudotojai ir vartotojai. Išsiplėtus partnerystės veiklos sričiai, reikėtų daugiau išteklių, todėl, palyginti su programa „Horizontas 2020“, padidėtų ES finansavimo pagal programą „Europos horizontas“ lygis.

                  Poveikio vertinimo ataskaitoje padaryta išvada, kad 2 politikos priemonė yra priimtiniausia. Tai atitinka viešų konsultacijų rezultatus, per kurias 62 proc. respondentų pritarė institucionalizuotajai partnerystei kaip tinkamiausiai naujos metrologijos iniciatyvos formai. Jai pritarė visi keturi pagrindiniai respondentų pogrupiai (akademinės bendruomenės, įmonės, ES piliečiai ir valdžios institucijų atstovai) ir nebuvo net nedidelės grupės, kuri teiktų pirmenybę kitokiai galimybei.

                  Siūlomos iniciatyvos ekonominė nauda yra ir tiesioginė, ir netiesioginė. Tiesioginė nauda – didesnis matavimo prietaisų ir susijusių paslaugų pardavimas pramonei. Apskaičiuota, kad tai gali sudaryti 50 mln. EUR per metus. Be to, tikslas skatinti inovacijas strateginėse taikymo srityse netiesiogiai turi papildomą ilgalaikį sverto poveikį pardavimui. Socialinė nauda ir nauda aplinkai yra tiesiogiai susijusios su specializuotais metrologijos tinklais. Tinklai teikia konkrečius metrologijos sprendimus visiems metrologijos vertės grandinės suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant pramonės atstovus, galutinius naudotojus ir piliečius.

               Supaprastinimas

               Šiuo pasiūlymu bus supaprastintos (ES arba nacionalinių) valdžios institucijų ir tarnybų bei privačiojo sektoriaus subjektų administracinės procedūros.

               ES tiesiogiai palaikys ryšius su specialia Europos metrologijos iniciatyvos įgyvendinimo struktūra, kuri bus atsakinga už ES įnašo skyrimą, stebėjimą ir jo panaudojimo ataskaitų teikimą.

               Pagrindinės teisės

                  Siūlomas sprendimas poveikio pagrindinių teisių apsaugai neturi.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Kartu su šiuo sprendimu pateikiamoje finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje nurodytas numatomas poveikis biudžetui. Bendrosios programos „Europos horizontas“ įgyvendinimo laikotarpiu Metrologijos partnerystei skiriamas didžiausias Sąjungos finansinis įnašas, įskaitant ELPA asignavimus, bus 300 mln. EUR dabartinėmis kainomis.

               Šio sprendimo ir susitarimo dėl įnašo, kurį turi sudaryti Komisija ir speciali įgyvendinimo struktūra (Euramet e.V.), nuostatomis privalo būti užtikrinta ES finansinių interesų apsauga.

               5.KITI ELEMENTAI

               Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

               Iniciatyvos įgyvendinimas bus grindžiamas strategine mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarke, dėl kurios šioje iniciatyvoje susitarta su nacionaliniais partneriais.

               Iniciatyvos įgyvendinimo rezultatai bus stebimi rengiant metines ataskaitas; jas tvirtins Europos Komisija. Tai apims pažangos, padarytos įgyvendinant pagrindinius veiklos rodiklius ir kitas priemones, nustatytas strateginėje mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkėje, ataskaitas.

                  Į pasiūlymą įtraukta peržiūros nuostata, pagal kurią ne vėliau kaip 2025 m. turi būti atliktas tarpinis vertinimas, o ne vėliau kaip 2030 m. – galutinis vertinimas.

               Europos ekonominė erdvė

               Siūlomas sprendimas susijęs su Europos ekonomine erdve, todėl turėtų ją apimti. Vis dėlto, siekiant užtikrinti papildomumą su trečiosiomis šalimis, jų dalyvavimas numatytas atitinkamoje nuostatoje.

               Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

                  Siūlomo sprendimo 1 straipsnyje nustatoma dabartinė ir galima būsima Europos metrologijos partnerystės geografinė aprėptis.

                  2 straipsnyje pabrėžiama sąsaja su Reglamentu dėl programos „Europos horizontas“ ir nustatomas tokios partnerystės tikslas atsižvelgiant į šį pagrindą. Jame taip pat nustatomi bendrieji ir konkretūs tikslai, kurių įgyvendinant būsimą partnerystę turėtų būti laikomasi ir kurie turėtų būti pasiekti.

                  3 ir 4 straipsniuose nustatomas finansinis įnašas, kurį Europos Sąjunga skirs EURAMET iš ES biudžeto.

                  5, 6 ir 7 straipsniuose nustatomi įpareigojimai, kuriuos vykdydamos valstybės narės ir kitos dalyvaujančiosios šalys gali prisidėti prie būsimos partnerystės. Jame paaiškinama, kad dalyvaujančiosios šalys turėtų ne tik skirti įnašus, lygiaverčius ES įnašui, bet ir finansuoti kitą susijusią veiklą, pavyzdžiui, būsimus Europos metrologijos tinklus.

                  8 straipsnyje paaiškinamos dalyvavimo taisyklės, kurioms tinkamai pagrįstais atvejais gali būti taikoma nuo programos „Europos horizontas“ taisyklių nukrypti leidžianti nuostata; jame taip pat nustatomos minimalios garantijos, kuriomis siekiama užtikrinti didesnį būsimų kvietimų teikti pasiūlymus atvirumą, pavyzdžiui, pagal šią partnerystę įgyvendinsimus projektus turėtų turėti teisę koordinuoti ne tik nacionaliniai metrologijos institutai, bet ir kiti suinteresuotieji subjektai.

                  9 straipsnyje nustatoma Europos Komisijos ir EURAMET susitarimų įgyvendinimo sistema. Pagal 10 straipsnį Europos Komisija gali imtis veiksmų, jei dalyvaujančiosios šalys nesilaiko savo įsipareigojimų pagal šį sprendimą. 11 ir 12 straipsniuose numatomos Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos priemonės.

                  13–17 straipsniuose nustatoma nauja būsimo partnerystės valdymo sistema. Nors šią partnerystę turi iš esmės sudaryti EURAMET, Komisija siūlo įsteigti išorės iniciatyvinę grupę, kuriai bendrai pirmininkautų Komisija ir valstybės narės atstovas. Grupė turėtų suteikti postūmį naujai partnerystei, kad ji labiau atitiktų naudotojų poreikius, ir sustiprinti jos poveikį pramonei ir reguliavimo bei standartizacijos institucijoms. Į grupę taip pat turėtų būti įtraukti kitų Europos partnerysčių su privačiais partneriais atstovai.

                  Kaip ir kitų institucinių partnerysčių atveju, 18 straipsnyje siūloma atlikti tarpinį ir galutinį vertinimus, atitinkančius geresnio reglamentavimo principus. 19–21 straipsniais siekiama užtikrinti sklandų būsimos Europos partnerystės veikimą.

               2021/0049 (COD)

               Pasiūlymas

               EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių bendrai vykdomoje Europos metrologijos partnerystėje

               EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 185 straipsnį ir 188 straipsnio antrą pastraipą,

               atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

               teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

               atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę
                  8
               ,

               laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

               kadangi:

               (1)siekiant užtikrinti kuo didesnį Sąjungos finansavimo poveikį ir kuo veiksmingiau įgyvendinti Sąjungos politikos tikslus, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) [XXX]
                  9
                nustatyta bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“, t. y. Europos partnerysčių su privačiojo ir (arba) viešojo sektoriaus partneriais politinis ir teisinis pagrindas. Europos partnerystės yra pagrindinis programos „Europos horizontas“ politikos metodo elementas. Jos sudaromos siekiant įgyvendinti programoje „Europos horizontas“ numatytus Sąjungos prioritetus ir užtikrinti akivaizdų poveikį Sąjungai ir jos žmonėms – šiuos tikslus galima veiksmingiau pasiekti sudarius partnerystę, kurios bendrą strateginę viziją įsipareigoja įgyvendinti partneriai, o ne vien Sąjunga;

               (2)visų pirma tikimasi, kad programos „Europos horizontas“ veiklos sričiai „Pasauliniai uždaviniai ir Europos pramonės konkurencingumas“ priklausančios Europos partnerystės atliks svarbų vaidmenį siekiant strateginių tikslų – paspartinti perėjimą prie darnaus vystymosi tikslų ir žaliosios ir skaitmeninės Europos kūrimą – ir ekonomikos atsigavimo
                  10
               . Europos partnerystės yra labai svarbios sprendžiant sudėtingas tarpvalstybines problemas, kai reikalingas integruotas požiūris. Jos padeda spręsti transformacines, sistemines ir rinkos nepakankamumo problemas, nes suteikia galimybių sutelkti įvairius vertės grandinių ir pramonės ekosistemų dalyvius, kad jie siektų bendros vizijos – ją paverstų konkrečiais veiksmų planais ir koordinuotai įgyvendintų veiklą. Be to, šios partnerystės sudaro sąlygas sutelkti pastangas ir išteklius bendriems prioritetams siekiant spręsti sudėtingus ateities uždavinius;

               (3)kad būtų įgyvendinami prioritetai ir daromas poveikis, Europos partnerystės turėtų būti sudaromos įtraukiant daugybę atitinkamų suinteresuotųjų subjektų iš visos Europos, be kita ko, pramonę, mokslinių tyrimų organizacijas, įstaigas, kurioms pavesta teikti viešąsias paslaugas vietos, regioniniu, nacionaliniu ar tarptautiniu lygmeniu, ir pilietinės visuomenės organizacijas, pavyzdžiui, fondus, kurie remia ir (arba) vykdo mokslinius tyrimus ir inovacijas. Šios Europos partnerystės taip pat turėtų būti viena iš priemonių, skirtų privačiojo ir (arba) viešojo sektoriaus partnerių bendradarbiavimui tarptautiniu lygmeniu stiprinti, be kita ko, sujungiant mokslinių tyrimų ir inovacijų programas ir tarpvalstybines investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas, taip užtikrinant abipusę naudą žmonėms ir įmonėms;

               (4)atsižvelgiant į Reglamento (ES) XXX tikslus, teisę dalyvauti Europos metrologijos partnerystėje (toliau – Metrologijos partnerystė) turėtų turėti bet kuri valstybė narė ir bet kuri programos „Europos horizontas“ asocijuotoji šalis. Siekiant užtikrinti papildomumą Europos ekonominėje erdvėje ir su kitomis kaimyninėmis šalimis, kitos trečiosios valstybės turėtų turėti galimybę dalyvauti Metrologijos partnerystėje su sąlyga, kad bus sudarytas atitinkamas tarptautinis mokslo ir technologijų srities bendradarbiavimo susitarimas su Sąjunga ir dalyvaujančiųjų valstybių susitarimas;

               (5)programoje „Europos horizontas“ nustatytas strategiškesnis, nuoseklesnis ir į poveikį orientuotas Europos partnerystės sudarymo metodas, grindžiamas patirtimi, įgyta atliekant programos „Horizontas 2020“ tarpinį vertinimą. Reglamentu dėl programos „Europos horizontas“ siekiama veiksmingiau naudotis institucionalizuotomis Europos partnerystėmis, visų pirma sutelkiant dėmesį į aiškius tikslus, rezultatus ir poveikį, kuriuos galima pasiekti iki 2030 m., ir užtikrinant aiškų jų indėlį įgyvendinant susijusius Sąjungos politikos prioritetus ir politiką. Siekiant didesnio poveikio ir užtikrinant rezultatų panaudojimą, labai svarbus glaudus bendradarbiavimas ir sinergija su kitomis atitinkamomis iniciatyvomis Sąjungos, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, visų pirma su kitomis Europos partnerystėmis;

               (6)Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 555/2014/ES
                  11
                Sąjunga nusprendė 2014–2020 m. bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos (toliau – „Horizontas 2020“), nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1291/2013
                  12
               , galiojimo laikotarpiu skirti finansinį įnašą Europos metrologijos inovacijų ir mokslinių tyrimų programai (EMPIR), kuris atitinka dalyvaujančiųjų valstybių finansinį įnašą, bet neviršija 300 000 000 EUR. 2017 m. liepos mėn. atliktame EMPIR laikotarpio vidurio vertinime pasiūlyta nauja iniciatyva;

               (7)Sąjungos finansinis įnašas turėtų būti teikiamas su sąlyga, kad dalyvaujančiosios valstybės oficialiai įsipareigos finansiškai prisidėti prie Metrologijos partnerystės įgyvendinimo ir kad jos tuos įsipareigojimus vykdys. Dalyvaujančiųjų valstybių narių įnašai turėtų apimti įnašą administracinėms išlaidoms padengti, laikantis 5 proc. Metrologijos partnerystės biudžeto viršutinės ribos. Kad būtų užtikrintas dalyvaujančiųjų valstybių gebėjimas finansuoti Metrologijos partnerystės veikloje dalyvaujančius savo nacionalinius subjektus, nacionalinius metrologijos institutus (NMI) ir specializuotus institutus (SI), jos turėtų įsipareigoti savo Metrologijos partnerystei skirtą įnašą prireikus padidinti, nustatydamos finansavimo rezervą. Bendrai įgyvendinant Metrologijos partnerystę reikalinga įgyvendinimo struktūra. Sąjungos finansinis įnašas turėtų būti valdomas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) 2018/1046
                  13
                išdėstytus patikimo finansų valdymo principą ir atitinkamas netiesioginio valdymo taisykles;

               (8)turėtų būti sudaryta Metrologijos partnerystė. Tokia partnerystė būtų veiksmingesnė, palyginti su tradiciniais kvietimais teikti pasiūlymus arba bendrai finansuojama partneryste pagal darbo programas, parengtas pagal visas susijusias programos „Europos horizontas“ II veiklos srities veiksmų grupes;

               (9)šio sprendimo tikslas – Sąjungos dalyvavimas Metrologijos partnerystėje siekiant remti jos bendruosius tikslus. Dėl metrologijos reikalavimų masto ir sudėtingumo reikia investicijų, viršijančių pagrindinius NMI ir SI mokslinių tyrimų biudžetus. Pačių moderniausių metrologijos sprendimų moksliniams tyrimams ir plėtrai reikalinga kompetencija yra pasklidusi po įvairias valstybes, todėl vien nacionaliniu lygiu jos pasiekti neįmanoma. Kadangi šio sprendimo tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, o integruojant nacionalines pastangas į nuoseklų Europos metodą, suvienijant atskiras nacionalines mokslinių tyrimų programas, padedant rengti bendras tarpvalstybines mokslinių tyrimų ir finansavimo strategijas ir sutelkiant reikalingą subjektų ir investicijų kritinę masę juos būtų galima pasiekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame pačiame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

               (10)Metrologijos partnerystė, suderinta su Komisijos politiniais prioritetais (įskaitant Europos žaliąjį kursą, žmonėms tarnaujančią ekonomiką ir prie skaitmeninio amžiaus prisitaikiusią Europą), turėtų būti įgyvendinama dešimties metų laikotarpiu (2021–2031 m.). Palyginti su EMPIR iniciatyva pagal programą „Horizontas 2020“, ši programa turėtų apimti naują veiklą, visų pirma Europos metrologijos tinklų, kuriais bus naudojamasi sprendžiant neatidėliotinus visuomenės uždavinius ir metrologijos poreikius, susijusius su besiformuojančiomis technologijomis, kūrimą. Šių tinklų užtikrinami metrologijos pajėgumai turėtų būti lygiaverčiai kitų pasaulio pirmaujančių metrologijos sistemų pajėgumams ir su jais palyginami siekiant įrodyti pasaulinio lygio kompetenciją. Kvietimai teikti pasiūlymus pagal Metrologijos partnerystę turėtų būti skelbiami įgyvendinant programą „Europos horizontas“;

               (11)Metrologijos partnerystės veikla turėtų derėti su programos „Europos horizontas“ tikslais ir mokslinių tyrimų bei inovacijų sričių prioritetais, taip pat atitikti Reglamento (ES) [XXX] [Reglamentas dėl programos „Europos horizontas“] XXX straipsnyje nustatytus bendruosius principus ir sąlygas;

               (12)turėtų būti nustatyta Sąjungos finansinio dalyvavimo Metrologijos partnerystėje programos „Europos Horizontas“ įgyvendinimo laikotarpiu viršutinė riba. Neviršijant tos ribos, Sąjungos įnašas neturėtų viršyti Metrologijos partnerystėje dalyvaujančių valstybių narių įnašo, kad būtų pasiektas didelis sverto efektas ir užtikrinta tvirtesnė dalyvaujančiųjų valstybių programų integracija;

               (13)pagal Reglamento (ES) [XXX] [Reglamentas dėl programos „Europos horizontas“] XX straipsnį bendrasis programos „Europos horizontas“ tikslas – Sąjungos investicijomis į mokslinius tyrimus ir inovacijas užtikrinti poveikį mokslui, ekonomikai ir visuomenei, taip sustiprinti Sąjungos mokslinę ir technologinę bazes ir skatinti jos konkurencingumą, be kita ko, pramonės srityje, įgyvendinti strateginius Sąjungos prioritetus ir padėti spręsti pasaulinius uždavinius, įskaitant darnaus vystymosi tikslus, laikantis Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. ir Paryžiaus susitarimo pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją principų;

               (14)dalyvaujančiosios valstybės susitarė dėl ankstesnių iniciatyvų – Europos metrologijos mokslinių tyrimų programos (EMRP) ir EMPIR – įgyvendinimo struktūros. Šios struktūros funkcijoms atlikti 2007 m. buvo įsteigta EURAMET e.V. (toliau – EURAMET) – Europos regioninė metrologijos organizacija, pagal Vokietijos teisę įsteigta ne pelno asociacija. EURAMET veikla apima taip pat ir užduotis bei įsipareigojimus, susijusius su metrologijos derinimu visoje Europoje ir pasaulyje. Tapti EURAMET nariais gali visi Europos NMI, o asocijuotaisiais nariais – SI. Narystė EURAMET organizacijoje nepriklauso nuo to, ar vykdomos nacionalinės metrologijos mokslinių tyrimų programos. Atsižvelgiant į tai, kad, kaip nustatyta EMPIR tarpinio vertinimo ataskaitoje, EURAMET valdymo struktūra veiksmingai ir labai kokybiškai padeda įgyvendinti EMRP ir EMPIR, įgyvendinant Metrologijos partnerystę taip pat reikėtų pasitelkti EURAMET. Todėl EURAMET turėtų valdyti Sąjungos finansinį įnašą;

               (15)kad Metrologijos partnerystės tikslai būtų pasiekti, EURAMET turėtų teikti finansinę paramą daugiausia dotacijomis, skirtomis EURAMET lygmeniu atrinktų veiksmų dalyviams. Šie veiksmai turėtų būti atrenkami paskelbus kvietimus teikti pasiūlymus, už kuriuos atsakinga EURAMET. Atrenkant pasiūlymus ir skirstant finansavimą, skiriamą iš Sąjungos finansinio įnašo ir dalyvaujančiųjų valstybių finansinių įnašų mokslinių tyrimų projektams ir susijusiai veiklai, turėtų būti privaloma laikytis sudaryto eiliškumo sąrašo. Už veiklą, finansuojamą dalyvaujančiųjų valstybių įnašais, skirtais Europos metrologijos tinklams, taip pat turėtų būti atsakinga EURAMET;

               (16)dalyvaujant Metrologijos partnerystės lėšomis finansuojamuose netiesioginiuose veiksmuose taikomas Tarybos reglamentas (ES) Nr. XXX
                  14
                [dalyvavimo taisyklių reglamentas, programa „Europos horizontas“]. Tačiau dėl konkrečių Metrologijos partnerystės veiklos poreikių, visų pirma siekiant kurti ir valdyti būsimus Europos metrologijos tinklus ir sudaryti palankesnes sąlygas dalyvaujančiosioms valstybėms tinkamai dalyvauti finansiškai, prireikus turėtų būti įmanoma nustatyti koordinatoriaus funkcijos apribojimą pasiūlymuose, teikiamuose dalyvaujančiųjų valstybių NMI ir SI;

               (17)dalyvaujančiųjų valstybių įnašai turėtų būti užtikrinami instituciniu finansavimu, kurį skiria NMI ir SI. Didelė pagrindinės veiklos rūšių įvairovė turėtų padėti siekti Metrologijos partnerystės tikslų ir ši įvairi veikla turėtų būti nustatyta metiniuose darbo planuose, susiejant ją su veiklos sąnaudomis ir išlaidomis. Be kita ko, įnašai turėtų padengti išlaidas paslaugoms, kurios reikalingos tiesiogiai atliekant kalibravimą, ir kitoms paslaugoms, susijusioms su tarptautine vienetų sistema. Dalyvaujančiųjų valstybių įnašai taip pat turėtų apimti finansinį įnašą, skiriamą Metrologijos partnerystės administracinėms išlaidoms;

               (18)siekiant užtikrinti programos skaidrumą ir prieinamumą, Metrologijos partnerystės kvietimai teikti pasiūlymus taip pat turėtų būti skelbiami dalyviams skirtame bendrame portale ir pasitelkiant kitas Komisijos valdomas programos „Europos horizontas“ elektronines sklaidos priemones;

               (19)finansavimo modelio veikimas, atsižvelgiant į lygiaverčio finansavimo Sąjungos ir ne Sąjungos lėšomis principą, turėtų būti iš naujo įvertintas atliekant tarpinį Metrologijos partnerystės vertinimą, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi dalyvaujančiųjų valstybių lygiaverčių finansinių įnašų principo;

               (20)Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti apsaugoti proporcingomis priemonėmis viso išlaidų ciklo metu, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, atitinkamais atvejais, administracines ir finansines sankcijas;

               (21)kad būtų apsaugoti Sąjungos finansiniai interesai, Komisija turėtų turėti teisę sumažinti Sąjungos finansinį įnašą arba sustabdyti ar nutraukti jo teikimą, jei Metrologijos partnerystė įgyvendinama netinkamai, iš dalies arba vėluojant arba jei dalyvaujančiosios valstybės neprisideda, prisideda iš dalies arba vėluoja prisidėti prie Metrologijos partnerystės finansavimo. Tos teisės turėtų būti numatytos Sąjungos ir EURAMET sudarytiname susitarime dėl įnašo;

               (22)supaprastinimo tikslais administracinė našta turėtų būti sumažinta visoms šalims. Reikėtų vengti dvigubo audito, neproporcingo kiekio dokumentų ir ataskaitų. Atliekant auditą, prireikus turėtų būti atsižvelgiama į konkrečius nacionalinių programų ypatumus. Pagal šį sprendimą suteiktų Sąjungos lėšų gavėjų auditas turėtų būti atliekamas taip, kad būtų sumažinta administracinė našta, kaip numatyta Reglamente (ES, Euratomas) 2018/1046;

               (23)Komisijai, Europos Parlamentui, Tarybai arba Europos Audito Rūmams paprašius EURAMET ir dalyvaujančiosios valstybės turėtų pateikti visą informaciją, kurią Komisija turi įtraukti į Metrologijos partnerystės vertinimo ataskaitas;

               (24)ne vėliau kaip 2025 m. Komisija turėtų atlikti tarpinį vertinimą, kuriuo pirmiausia būtų įvertinta Metrologijos partnerystės kokybė, veiksmingumas ir pažanga siekiant nustatytų tikslų, o ne vėliau kaip 2030 m. – galutinį vertinimą, ir turėtų parengti tų vertinimų ataskaitą,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Dalyvavimas Europos metrologijos partnerystėje

               1.Sąjunga dalyvauja Europos metrologijos partnerystėje – institucionalizuotoje partnerystėje, nurodytoje Reglamento (ES) [...] [programa „Europos horizontas“] 8 straipsnio 1 dalies c punkte, kurią kartu vykdo Airija, Austrija, Belgija, [Bosnija ir Hercegovina], Bulgarija, Čekija, Danija, Estija, Graikija, Ispanija, Italija, Kroatija, Lenkija, Lietuva, Nyderlandai, [Norvegija], Portugalija, Prancūzija, Rumunija, [Serbija], Slovakija, Slovėnija, Suomija, Švedija, [Šveicarija], [Turkija], Vengrija ir Vokietija (toliau – dalyvaujančiosios valstybės), pagal šiuo sprendimu nustatytas sąlygas.

               2.Bet kuri kita nei 1 dalyje nurodyta valstybė narė ir bet kuri kita programos „Europos horizontas“ asocijuotoji šalis gali dalyvauti Metrologijos partnerystėje, jei ji vykdo 4 straipsnio 1 dalies c punkte nustatytą sąlygą. Ji šio sprendimo tikslais laikoma dalyvaujančiąja valstybe.

               3.Bet kuri trečioji šalis, kuri nėra programos „Europos horizontas“ asocijuotoji šalis, gali dalyvauti Metrologijos partnerystėje, jei ji su Sąjunga sudaro tarptautinį mokslo ir technologijų srities bendradarbiavimo susitarimą, kuriame išdėstomos jos dalyvavimo Metrologijos partnerystėje sąlygos, ir jei tam pritaria 13 straipsnio 3 dalies f punkte nurodytas Metrologijos partnerystės komitetas. Jei vykdo šias sąlygas, ji šio sprendimo tikslais laikoma dalyvaujančiąja valstybe.

               2 straipsnis

               Metrologijos partnerystės tikslai

               1.Metrologijos partnerystė padeda įgyvendinti Reglamentą (ES)... [XXX] [programa „Europos horizontas“], visų pirma jo 3 straipsnį.

               2.Nedarant poveikio 1 daliai, Metrologijos partneryste, partneriams dalyvaujant ir prisiimant įsipareigojimus, kai jie rengia ir įgyvendina mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos programą, siekiama šių bendrųjų tikslų:

               (a)Europos lygmeniu sukurti tvarią koordinuotą metrologijos sistemą;

               (b)užtikrinti, kad novatoriai pažangiausius metrologijos pajėgumus tiesiogiai įtrauktų į savo ekosistemas;

               (c)didinti metrologijos poveikį visuomenės uždaviniams, susijusiems su politikos, standartų ir taisyklių įgyvendinimu, kad jie atitiktų savo paskirtį.

               3.Įgyvendinant 2 dalyje išdėstytus bendruosius tikslus, Metrologijos partneryste siekiama šių konkrečių tikslų:

               (a)iki 2030 m. sukurti naujus mokslinių tyrimų pajėgumus, kurie būtų plėtojami naujuose Europos metrologijos tinkluose ir kurių kalibravimo ir matavimo pajėgumai būtų bent lygiaverčiai dalyvaujančiosioms valstybėms nepriklausančių pagrindinių metrologijos institutų pajėgumams;

               (b)iki 2030 m. remti naujų novatoriškų produktų ir paslaugų pardavimą naudojant ir diegiant naujus metrologijos pajėgumus pagrindinėse besiformuojančiose technologijose;

               (c)iki 2030 m. visapusiškai ir veiksmingai padėti rengti ir įgyvendinti konkrečius standartus ir reglamentus, kuriais grindžiama viešoji politika, skirta visuomenės uždaviniams spręsti.

               3 straipsnis

               Metrologijos partnerystei skiriamas Sąjungos finansinis įnašas

               1.Metrologijos partnerystei skiriamas Sąjungos finansinis įnašas, įskaitant Europos laisvosios prekybos asociacijos asignavimus ir trečiųjų šalių asignavimus, neviršija dalyvaujančiųjų valstybių Metrologijos partnerystei skiriamų įnašų. Kad atitiktų 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų dalyvaujančiųjų valstybių įnašus, Sąjungos finansinis įnašas neviršija 300 mln. EUR.

               2.Apskaičiuojant Sąjungos finansinį įnašą neatsižvelgiama į visus dalyvaujančiųjų valstybių įnašus, skirtus administracinėms išlaidoms, 5 proc. viršijančioms visų Metrologijos partnerystei skirtų bendrų įnašų sumą.

               3.Sąjungos finansinis įnašas mokamas iš Sąjungos bendrojo biudžeto asignavimų, skirtų atitinkamoms specialiosios programos, kuria įgyvendinama programa „Europos horizontas“ ir kuri nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu [XXX]
                  15
                dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“, dalims.

               4.Sąjungos finansinį įnašą naudoja EURAMET e.V. (toliau – EURAMET) 6 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytai veiklai finansuoti.

               5.Metrologijos partnerystės administracinės išlaidos iš Sąjungos finansinio įnašo nedengiamos.

               4 straipsnis

               Sąjungos finansinio įnašo teikimo sąlygos

               1.Sąjungos finansinis įnašas teikiamas, jei tenkinamos visos toliau išvardytos sąlygos:

               (a)dalyvaujančiosios valstybės įrodo, kad Metrologijos partnerystė sudaryta pagal šį sprendimą;

               (b)dalyvaujančiosios valstybės arba dalyvaujančiųjų valstybių paskirti nacionaliniai metrologijos institutai (NMI) skiria EURAMET atsakingą už Metrologijos partnerystės įgyvendinimą ir už Sąjungos finansinio įnašo gavimą, paskirstymą ir stebėseną;

               (c)kiekviena dalyvaujančioji valstybė įsipareigoja prisidėti prie Metrologijos partnerystės finansavimo ir nustatyti 50 proc. įsipareigojimo sumos dydžio rezervinį finansavimą;

               (d)EURAMET įrodo, kad turi pajėgumų įgyvendinti Metrologijos partnerystę, be kita ko, gauti, paskirstyti ir stebėti Sąjungos finansinį įnašą, netiesiogiai valdydama Sąjungos biudžetą pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 62 ir 154 straipsnius;

               (e)pagal šio sprendimo 13–16 straipsnius sukuriamas Metrologijos partnerystės valdymo modelis.

               2.Įgyvendinant Metrologijos partnerystę Sąjungos finansiniam įnašui taip pat taikomos šios sąlygos:

               (a)EURAMET vykdo 6 straipsnyje nustatytą Metrologijos partnerystės veiklą pagal 2 straipsnyje nustatytus tikslus;

               (b)išlaikomas tinkamas ir efektyvus valdymo modelis pagal 13–16 straipsnius;

               (c)EURAMET laikosi Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 155 straipsnyje nustatytų ataskaitų teikimo reikalavimų;

               (d)vykdomi šio straipsnio 1 dalies c punkte nurodyti įsipareigojimai.

               5 straipsnis

               Metrologijos partnerystei skiriamas dalyvaujančiųjų valstybių finansinis įnašas

               1.1 straipsnio 1 dalyje nurodytos dalyvaujančiosios valstybės nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2031 m. gruodžio 31 d. skiria bent 363 mln. EUR finansinį ar nepiniginį įnašą arba pasirūpina, kad šį įnašą skirtų jų nacionalinės finansavimo įstaigos. Dalyvaujančiųjų valstybių įnašų dalis yra finansiniai įnašai.

               2.Dalyvaujančiųjų valstybių įnašus sudaro:

               (a)finansiniai ar nepiniginiai įnašai, teikiami 6 straipsnio 1 dalyje nurodytai veiklai įgyvendinti, taip pat

               (b)finansiniai ar nepiniginiai įnašai, teikiami visoms EURAMET administracinėms išlaidoms padengti.

               3.2 dalies a punkte nurodyti finansiniai ar nepiniginiai įnašai skiriami su 6 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytos veiklos įgyvendinimu susijusioms dalyvaujančiųjų valstybių patirtoms išlaidoms padengti, atskaičius visą toms išlaidoms padengti skiriamą tiesioginį ar netiesioginį Sąjungos finansinį įnašą.

               4.2 dalies b punkte nurodyti finansiniai ar nepiniginiai įnašai skiriami dalyvaujančiųjų valstybių išlaidoms, susijusioms su EURAMET administracinėmis partnerystės įgyvendinimo išlaidomis.

               5.Siekiant įvertinti 2 dalies a ir b punktuose nurodytus nepiniginius įnašus, išlaidos nustatomos pagal įprastą atitinkamų dalyvaujančiųjų valstybių ar nacionalinių finansavimo įstaigų apskaitos praktiką, taikytinus dalyvaujančiosios valstybės, kurioje įsteigtos atitinkamos nacionalinės finansavimo įstaigos, apskaitos standartus ir taikytinus tarptautinius apskaitos standartus ir tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus. Išlaidas sertifikuoja atitinkamų dalyvaujančiųjų valstybių ar nacionalinių finansavimo įstaigų paskirtas nepriklausomas auditorius. Jei kiltų su sertifikavimu susijusio netikrumo, EURAMET gali patikrinti vertinimo metodą. Jei dar liktų netikrumo, EURAMET gali atlikti vertinimo metodo auditą.

               6.2 dalyje nurodyti įnašai, kurie laikomi dalyvaujančiųjų valstybių įnašais, teikiami priėmus metinę darbo programą.  Jei metinė darbo programa priimama per 6 straipsnio 3 dalyje nurodytus ataskaitinius metus, 2 dalies b punkte nurodyti įnašai, kurie laikomi dalyvaujančiųjų valstybių įnašais ir kurie yra įtraukti į metinę darbo programą, gali apimti nuo tų metų sausio 1 d. teikiamus įnašus. Išimties tvarka 2 dalies b punkte nurodyti įnašai, teikiami po Sprendimo dėl Metrologijos partnerystės įsigaliojimo dienos, gali būti laikomi dalyvaujančiųjų valstybių įnašais, jei jie įtraukti į pirmąją Metrologijos partnerystės metinę darbo programą.

               6 straipsnis

               EURAMET veikla

               1.Metrologijos partnerystė padeda vykdyti įvairią mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą:

               (a)netiesioginiais veiksmais, apibrėžtais Reglamento (ES) [XXX] [Reglamentas dėl programos „Europos horizontas“] 2 straipsnio 25 punkte, kurie pagal šio sprendimo 7 straipsnį yra finansuojami EURAMET lėšomis daugiausia dotacijų forma, paskelbus EURAMET parengtus tarptautinius atvirus konkursinius kvietimus teikti pasiūlymus įskaitant:

               –i) mokslinius ir techninius veiksmus, kuriais remiama fundamentinė mokslinė metrologija ir grindžiami visi tolesni etapai, įskaitant taikomuosius metrologijos mokslinius tyrimus ir plėtrą, taip pat su metrologija susijusias paslaugas;

               –ii) metrologijos mokslinius tyrimus, siekiant rasti visuomenės uždavinių sprendimus, daugiausia dėmesio skiriant energetikai, sveikatai ir klimatui, ir plėtoti projektus konkrečiuose Europos metrologijos tinkluose, kurie  šias problemas sprendžia;

               –iii) mokslinius tyrimus, kurių tikslas – kurti naujoviškas matavimo priemones, siekiant kad pramonė įsisavintų metrologijos technologijas ir būtų skatinamos pramonės inovacijos;

               –iv) ikinormatyvinius ir bendranormatyvinius metrologijos mokslinius tyrimus ir plėtrą padedant įgyvendinti politiką, atlikti reglamentavimą ir spartinti novatoriškų produktų ir paslaugų pateikimą rinkai;

               (b)dalyvaujančiųjų valstybių finansuojama veikla be 3 straipsnyje nurodyto Sąjungos finansinio įnašo, kurią sudaro metrologijos pajėgumų stiprinimo veikla įvairiais technologiniais lygmenimis ir kuria siekiama sukurti subalansuotą ir integruotą metrologijos sistemą dalyvaujančiosiose valstybėse, kad jos galėtų plėtoti savo mokslinius ir techninius pajėgumus metrologijos srityje, taip pat kuri apima pagal a punkte nurodytus kvietimus teikti pasiūlymus neatrinktą veiklą ir kuri išdėstyta metinėse darbo programose, įskaitant bet kurį iš šių veiksmų:

               –i) pagal dalyvaujančiųjų valstybių nacionalines programas vykdomą veiklą, pavyzdžiui, tarpvalstybinius projektus, kuriais prisidedama įgyvendinant Europos metrologijos tinklo ir EURAMET techninių komitetų nustatytus prioritetus;

               –ii) metrologijos mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos ir panaudojimo veiksmus;

               –iii) veiksmus, konkrečiai skirtus metrologijos institutams, kurie neturi mokslinių pajėgumų arba turi ribotus mokslinius pajėgumus, padedant jiems naudotis kitomis Sąjungos, nacionalinėmis ar regioninėmis mokymo ir judumo, tarpvalstybinio bendradarbiavimo ar investicijų į metrologijos infrastruktūrą programomis;

               –iv) išorės sklaidos ir žinių perdavimo veiklos organizavimą siekiant propaguoti Metrologijos partnerystę ir kuo labiau padidinti jos poveikį.

               2.Prieš nustatydama kiekvieno 1 dalies a punkte nurodyto kvietimo teikti pasiūlymus temas, EURAMET kviečia suinteresuotuosius asmenis arba organizacijas, priklausančius metrologijos mokslinių tyrimų bendruomenei ir bendrajai metrologijos vertės grandinei, siūlyti galimas mokslinių tyrimų temas.

               7 straipsnis

               Metinė darbo programa

               1.Metrologijos partnerystė įgyvendinama remiantis metinėmis darbo programomis, apimančiomis veiklą, kuri turi būti vykdoma nuo atitinkamų metų sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. (toliau – ataskaitiniai metai).

               2.Gavusi Komisijos pritarimą, EURAMET metines darbo programas priima iki ataskaitinių metų kovo 31 d. Priimant metines darbo programas ir EURAMET, ir Komisija veikia nedelsdamos. EURAMET metinę darbo programą paskelbia viešai.

               3.6 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodyta veikla gali būti pradėta vykdyti tik ataskaitiniais metais ir tik priėmus tų metų metinę darbo programą.

               4.EURAMET gali finansuoti tik metinėje darbo programoje nustatytą veiklą. Metinėje darbo programoje atskiriama 6 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyta veikla, 6 straipsnio 1 dalies b punkte nurodyta veikla ir EURAMET administracinės išlaidos. Į metinę darbo programą įtraukiamos atitinkamos išlaidų sąmatos ir biudžetas, skiriamas veiklai, finansuojamai 3 straipsnyje nurodyto Sąjungos finansinio įnašo lėšomis, ir dalyvaujančiųjų valstybių finansuojamai veiklai be tokio Sąjungos finansinio įnašo. Į metinę darbo programą taip pat įtraukiama numatoma dalyvaujančiųjų valstybių nepiniginių įnašų, nurodytų 5 straipsnio 2 dalies b punkte, vertė.

               5.Iš dalies pakeistose ataskaitinių metų metinėse darbo programose ir vėlesnių ataskaitinių metų metinėse darbo programose atsižvelgiama į ankstesnių kvietimų teikti pasiūlymus rezultatus. Jomis siekiama išspręsti nepakankamos mokslinių temų aprėpties problemas, visų pirma įtraukiant tas temas, kurios iš pradžių buvo įtrauktos į 6 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytą veiklą, tačiau negalėjo būti tinkamai finansuojamos.

               6.Kvietimai teikti pasiūlymus pagal atitinkamas metines darbo programas paskelbiami iki 2027 m. gruodžio 31 d. Tinkamai pagrįstais atvejais jie gali būti paskelbti iki 2028 m. gruodžio 31 d.

               7.EURAMET atlieka į metinę darbo programą įtrauktos visos veiklos įgyvendinimo stebėseną ir kasmet teikia Komisijai šios veiklos įgyvendinimo ataskaitas.

               8.Visuose pranešimuose ar leidiniuose, susijusiuose su Metrologijos partnerystės veikla ir parengtuose bendradarbiaujant su Metrologijos partneryste – nepriklausomai nuo to, ar juos parengė EURAMET, dalyvaujančioji valstybė ar jos nacionalinės finansavimo įstaigos arba veiklos dalyviai – pateikiamas pagrindinis arba papildomas įrašas, kad tai yra pagal programą „Europos horizontas“ vykdomos Metrologijos partnerystės bendrai finansuojama veikla.

               8 straipsnis

               Dalyvavimo ir sklaidos taisyklės

               1.EURAMET laikoma Reglamento (ES) [XXX] [Reglamentas dėl programos „Europos horizontas“] 2 straipsnio 13 punkte apibrėžta finansavimo įstaiga ir teikia finansinę paramą netiesioginiams veiksmams, nurodytiems šio sprendimo 6 straipsnio 1 dalies a punkte pagal Reglamento (ES) [XXX] 6 straipsnio 2 dalį.

               2.Remiantis Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 13 straipsnio 1 dalimi, tinkamai pagrįstais atvejais, siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti tikslai ir dalyvaujančiųjų valstybių įnašo tiksliniai rodikliai, metinėje darbo programoje gali būti nustatytas dalyvaujančiųjų valstybių NMI ir SI koordinavimo funkcijų vykdant netiesioginius veiksmus apribojimas.

               3.EURAMET užtikrina tinkamą sąveiką su NMI ir SI vykdant 6 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytus netiesioginius veiksmus, atsižvelgdama į tai, ką paskiria atitinkamos nacionalinės institucijos. EURAMET taip pat skatina ir remia kitų subjektų dalyvavimą visuose kvietimuose teikti pasiūlymus.

               9 straipsnis

               Sąjungos ir EURAMET susitarimai

               Jeigu užtikrinama lygiavertė Sąjungos finansinių interesų apsauga, EURAMET pavedama naudoti Sąjungos įnašą pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 62 straipsnio 3 dalį ir 154 straipsnį.

               10 straipsnis

               Sąjungos finansinio įnašo teikimo nutraukimas ar sustabdymas arba finansinio įnašo sumažinimas

               1.Jei Metrologijos partnerystė neatitinka sąlygų, pagal kurias jai patikimas Sąjungos finansinis įnašas, Komisija gali nutraukti 3 straipsnyje nurodytą Sąjungos finansinio įnašo teikimą, jį proporcingai sumažinti arba jo teikimą sustabdyti.

               2.Jei dalyvaujančiosios valstybės neprisideda prie Metrologijos partnerystės finansavimo, prisideda tik iš dalies arba nesilaiko 5 straipsnyje nurodytų įnašų mokėjimo terminų, Komisija gali 3 straipsnyje nurodyto Sąjungos finansinio įnašo teikimą nutraukti ar sustabdyti arba įnašą proporcingai sumažinti. Komisijos sprendimas netrukdo kompensuoti tinkamų finansuoti išlaidų, kurias dalyvaujančiosios valstybės jau patyrė prieš Metrologijos partnerystei gaunant pranešimą apie sprendimą Sąjungos finansinio įnašo teikimą nutraukti ar sustabdyti arba įnašą proporcingai sumažinti.

               11 straipsnis

               Ex post auditai

               1.Netiesioginių veiksmų, nurodytų 6 straipsnio 1 dalies a punkte, išlaidų ex post auditus EURAMET atlieka pagal Reglamento... [Reglamentas dėl programos „Europos horizontas“] (ES) [XXX] [] 48 straipsnį.

               2.Komisija gali nuspręsti 1 dalyje nurodytus auditus atlikti pati. Tokiais atvejais ji tai daro vadovaudamasi taikytinomis taisyklėmis, visų pirma Reglamento (ES) [XXX] [Reglamentas dėl programos „Europos horizontas“] 48 straipsnio 3 dalies ir Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 127 straipsnio nuostatomis.

               12 straipsnis

               Sąjungos finansinių interesų apsauga

               1.Komisija tinkamomis priemonėmis užtikrina, kad įgyvendinant pagal šį sprendimą finansuojamus veiksmus Sąjungos finansiniai interesai būtų saugomi taikant prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus, ir, jei nustatoma pažeidimų – susigrąžinant nepagrįstai išmokėtas sumas ir prireikus taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas.

               2.Įgyvendindamos Metrologijos partnerystę, dalyvaujančiosios valstybės imasi teisėkūros, reguliavimo, administracinių ir kitų priemonių, būtinų Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti, visų pirma užtikrinti visišką Sąjungai priklausančių sumų susigrąžinimą pagal Reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046.

               3.EURAMET suteikia Komisijos darbuotojams ir kitiems Komisijos ir Audito Rūmų įgaliotiems asmenims galimybę patekti į savo objektus ir patalpas ir susipažinti su visa informacija, įskaitant informaciją elektroniniu formatu, kurios jiems reikia auditui atlikti.

               4.Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali, laikydamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 883/2013
                  16
                ir Tarybos reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96
                  17
                nustatytų nuostatų ir procedūrų, atlikti tyrimus, įskaitant patikras ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar vykdant pagal šį sprendimą finansuojamą susitarimą, sprendimą ar sutartį, nebuvo sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams.

               5.Europos prokuratūra gali atlikti tyrimus pagal Tarybos reglamento (ES) 2017/1939
                  18
                nuostatas ir jame nustatytas procedūras, siekdama tirti Sąjungos finansiniams interesams kenkiančias nusikalstamas veikas, kaip nustatyta to reglamento 4 straipsnyje.

               6.Nedarant poveikio3, 4 ir 5 dalims, į susitarimus, sprendimus ir sutartis, sudarytus įgyvendinant šį sprendimą, įtraukiamos nuostatos, kuriomis Komisija, EURAMET, Audito Rūmai, Europos prokuratūra ir OLAF aiškiai įgaliojami atlikti tokius auditus, patikras vietoje ir tyrimus pagal jų atitinkamą kompetenciją.

               13 straipsnis

               Metrologijos partnerystės valdymas

               1.Metrologijos partnerystės valdymo organai yra bent jau šie:

               (a)Metrologijos partnerystės komitetas,

               (b)iniciatyvinė grupė,

               (c)EURAMET sekretoriatas.

               14 straipsnis

               Metrologijos partnerystės komitetas

               1.Metrologijos partnerystės komitetas valdo Metrologijos partnerystę, siekdamas užtikrinti, kad vykdoma Metrologijos partnerystė atitiktų savo tikslus.

               2.Metrologijos partnerystės komitetą sudaro EURAMET narių atstovai iš visų dalyvaujančiųjų valstybių. Paskirstomi balsai apskaičiuojami pagal nacionalinius įsipareigojimus, pritaikius įsipareigojimo kvadratinės šaknies taisyklę.

               3.Metrologijos partnerystės komitetas visų pirma:

               (a)priima sprendimus dėl strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės;

               (b)priima sprendimus dėl kvietimų teikti pasiūlymus ir vertinimo peržiūros procedūros planavimo;

               (c)gavęs Komisijos pritarimą ir pasikonsultavęs su 15 straipsnyje nurodyta iniciatyvine grupe, priima metinę darbo programą;

               (d)priima sprendimus dėl finansuotinų projektų atrankos pagal eiliškumo sąrašus po 6 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyto kvietimo teikti pasiūlymus vertinimo;

               (e)stebi finansuojamų projektų pažangą;

               (f)tvirtina bet kurios trečiosios šalies, kuri nėra programos „Europos horizontas“ asocijuotoji šalis, dalyvavimą Metrologijos partnerystėje, jei trečioji šalis yra sudariusi 1 straipsnio 3 dalyje nurodytą tarptautinį susitarimą su Sąjunga.

               4.Komisija dalyvauja Metrologijos partnerystės komiteto posėdžiuose kaip stebėtoja. Tačiau prieš priimdamas metinę darbo programą, Metrologijos partnerystės komitetas privalo gauti išankstinį Komisijos sutikimą. Metrologijos partnerystės komitetas Komisiją kviečia į savo posėdžius ir jai siunčia visus susijusius dokumentus. Komisija gali dalyvauti Metrologijos partnerystės komiteto diskusijose.

               5.Metrologijos partnerystės komitetas savo pirmininką ir jo pavaduotoją renka pagal 2 dalyje paaiškintą balsų paskirstymo principą. Metrologijos partnerystės komiteto pirmininkas atstovauja EURAMET su Metrologijos partneryste susijusiais klausimais.

               15 straipsnis

               Iniciatyvinė grupė

               1.Komisija įsteigia iniciatyvinę grupę. Iniciatyvinė grupė yra Metrologijos partnerystės patariamasis organas ir teikia patarimus Metrologijos partnerystei dėl naujų Europos lygmens metrologijos mokslinių tyrimų prioritetų. Konkrečiai, ji:

               (a)nustato besiformuojančias technologijas ir rinkas, kuriose metrologijos moksliniai tyrimai galėtų būti svarbūs ateityje;

               (b)nustato mokslinių tyrimų sritis, kurios svarbios sklandžiam bendrosios rinkos veikimui, įskaitant atitinkamas taisykles ir standartus;

               (c)teikia patarimus Metrologijos partnerystei dėl būsimų darbo programų prioritetų.

               2.Iniciatyvinę grupę sudaro 12 narių:

               (a)keturi EURAMET paskirtų Europos standartus nustatančių ir reguliuojančių institucijų atstovai;

               (b)penki įvairių Europos partnerysčių, sudarytų pagal Reglamentą [(ES) [XXX][Reglamentas dėl programos „Europos horizontas“] su pramonei atstovaujančiais privačiais partneriais, atstovai. Komisija skiria atstovus atvirai ir skaidriai;

               (c)EURAMET pirmininkas;

               (d)vienas Komisijos paskirtas atstovas ir vienas nacionalinės ministerijos atstovas, kuris nėra EURAMET atstovaujamo nacionalinio metrologijos instituto darbuotojas. Ministerijos atstovą turėtų paskirti Metrologijos partnerystės komitetas.

               3.Ne mažiau kaip 50 proc. 2 dalies a ir b punktuose nurodytų narių rotacijos tvarka pakeičiama ne vėliau kaip po 18 straipsnio 1 dalyje nurodyto tarpinio vertinimo.

               4.Iniciatyvinei grupei bendrai pirmininkauja 2 dalies d punkte nurodyti atstovai.

               16 straipsnis

               EURAMET sekretoriatas

               1.EURAMET sekretoriatas, teikiantis EURAMET bendro pobūdžio administracinę paramą, tvarko Metrologijos partnerystės banko sąskaitas.

               2.EURAMET sekretoriate įsteigiamas Valdymo paramos skyrius, atsakingas už Metrologijos partnerystės įgyvendinimą ir einamąjį valdymą.

                17 straipsnis

               Informacijos perdavimas

               1.Komisijos prašymu EURAMET jai teikia visą 18 straipsnyje nurodytoms vertinimo ataskaitoms rengti būtiną informaciją.

               2.Dalyvaujančiosios valstybės per EURAMET Komisijai teikia visą su Metrologijos partnerystės finansiniu valdymu susijusią informaciją, kurią jų prašo pateikti Europos Parlamentas, Taryba arba Audito Rūmai.

               3.Komisija 2 dalyje nurodytą informaciją įtraukia į 18 straipsnyje nurodytus vertinimus.

               18 straipsnis

               Vertinimas

               1.Vadovaudamasi programos „Europos horizontas“ vertinimų sistema, nurodyta Reglamento (ES) .... [Reglamentas dėl programos „Europos horizontas“] 47 straipsnyje, Komisija atlieka tarpinį ir galutinį Metrologijos partnerystės vertinimus.

               2.Atliekant vertinimus nagrinėjama, kaip Metrologijos partnerystė atlieka savo misiją ir atitinka tikslus bei vykdo visą savo veiklą, taip pat vertinama jos Europos pridėtinė vertė, veiksmingumas, efektyvumas, įskaitant atvirumą ir skaidrumą, vykdomos veiklos aktualumas ir suderinamumas ir (arba) papildomumas su atitinkamomis regioninėmis, nacionalinėmis ir Sąjungos politikos kryptimis, įskaitant sinergiją su kitomis programos „Europos horizontas“ dalimis (pavyzdžiui, misijomis, grupėmis arba teminėmis / konkrečiomis programomis). Vertinimuose atsižvelgiama tiek į Europos, tiek į nacionalinio lygmens suinteresuotųjų subjektų nuomones, o prireikus į juos taip pat įtraukiamas ankstesnių iniciatyvų ilgalaikio mokslinio, socialinio, ekonominio ir technologinio poveikio vertinimas. Prireikus juose įvertinama, koks politikos intervencijos būdas būtų veiksmingiausias imantis bet kokių būsimų veiksmų, taip pat galimo Metrologijos partnerystės atnaujinimo aktualumas ir suderinamumas, atsižvelgiant į bendrus politikos prioritetus ir mokslinių tyrimų ir inovacijų rėmimo sistemą, ir, be kita ko, nustatoma jos padėtis, palyginti su kitomis pagal bendrąją programą „Europos horizontas“ remiamomis iniciatyvomis.

               19 straipsnis

               Galimybė susipažinti su rezultatais ir informacija apie pasiūlymus

               1.EURAMET suteikia Komisijai prieigą prie visos su jos finansuojamais netiesioginiais veiksmais susijusios informacijos. Tokią informaciją sudaro Metrologijos partnerystės netiesioginiuose veiksmuose dalyvaujančių paramos gavėjų veiklos rezultatai arba bet kokia kita informacija, laikoma būtina rengiant, įgyvendinant, stebint ir vertinant Sąjungos politiką ar programas. Tokios prieigos teisės suteikiamos tik nekomerciniam ir nekonkurenciniam naudojimui laikantis taikytinų konfidencialumo taisyklių.

               2.Sąjungos politikos ar programų rengimo, įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo tikslais EURAMET pateikia Komisijai į pateiktus pasiūlymus įtrauktą informaciją.

               20 straipsnis

               Konfidencialumas

               Nedarant poveikio 17 straipsniui, EURAMET užtikrina konfidencialios informacijos, kurios atskleidimas už Sąjungos institucijų ir kitų Sąjungos organų, tarnybų ar agentūrų ribų galėtų pakenkti jos narių ar Metrologijos partnerystės veiklos dalyvių interesams, apsaugą. Tokia konfidenciali informacija apima asmeninę, komercinę, neskelbtiną neįslaptintą ir įslaptintą informaciją, tačiau ja neapsiriboja.

               21 straipsnis

               Interesų konfliktas

               1.EURAMET, jos organai ir darbuotojai, taip pat Metrologijos partnerystės organai, vykdydami veiklą, vengia bet kokio interesų konflikto.

               2.EURAMET pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 154 straipsnio 4 dalies d punktą priima interesų konfliktų prevencijos, vengimo ir valdymo taisykles, skirtas EURAMET darbuotojams, Metrologijos partnerystės komitete ir kituose EURAMET ir Metrologijos partnerystės organuose ar grupėse dirbantiems nariams ir kitiems asmenims.

               22 straipsnis

               Įsigaliojimas

               Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               23 straipsnis

               Adresatai

               Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

               Priimta Briuselyje

                  Europos Parlamento vardu

                        Tarybos vardu

                  Pirmininkas

                        Pirmininkas

               FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA

               1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA

               1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas

               1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje

               1.3.Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis

               1.4.Tikslas (-ai)

               1.5.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas

               1.6.Trukmė ir finansinis poveikis

               1.7.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)

               2.VALDYMO PRIEMONĖS

               2.1.Stebėsenos ir ataskaitų teikimo taisyklės

               2.2.Valdymo ir kontrolės sistemos

               2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės

               3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS

               3.1.Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės), kurioms daromas poveikis

               3.2.Numatomas poveikis išlaidoms

               3.2.1.Numatomo poveikio išlaidoms santrauka

               3.2.2.Numatomas poveikis veiklos asignavimams

               3.2.3.Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams

               3.2.4.Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa

               3.2.5.Trečiųjų šalių įnašai

               3.3.Numatomas poveikis pajamoms

               FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA

               1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA

               1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas

                  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių bendrai vykdomoje Europos metrologijos partnerystėje

               1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) (programų grupė)

                  Veikla: „Europos horizontas“

                  4 veiksmų grupė. Skaitmeninė ekonomika, pramonė ir kosmosas

               1.3.Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su:

               ☑ nauju veiksmu

               ◻ nauju veiksmu, kai bus įgyvendintas bandomasis projektas ir (arba) atlikti parengiamieji veiksmai
                  19

               ◻ esamo veiksmo galiojimo pratęsimu

               ◻ vieno ar daugiau veiksmų sujungimu arba nukreipimu į kitą / naują veiksmą

               1.4.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas

               1.4.1.Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai, įskaitant išsamų iniciatyvos įgyvendinimo pradinio etapo tvarkaraštį

                  Pagrindiniai iniciatyvos tikslai gali būti suskirstyti į mokslinius, ekonominius ir visuomeninius tikslus. Mokslinis tikslas – sukurti tvarią suderintą pasaulinio lygio metrologijos sistemą Europos lygmeniu. Ekonominis tikslas – užtikrinti, kad novatoriai pažangiausius metrologijos pajėgumus tiesiogiai įtrauktų į savo ekosistemas. Visuomeninis tikslas – didinti metrologijos poveikį visuomenės uždaviniams, susijusiems su politikos, standartų ir taisyklių įgyvendinimu, kad jie atitiktų savo paskirtį.

                  Iniciatyva turėtų būti pradėta vykdyti 2021 m. antrąjį arba trečiąjį ketvirtį (atsižvelgiant į tai, kada Taryba ir Europos Parlamentas priims bendrąjį pagrindinį aktą).

                  Pagrindinė iniciatyvos veikla – remti metrologijos institutų ir išorės metrologijos srities suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimo mokslinių tyrimų srityje veiksmus. 2021 ir 2022 pasiūlymų teikimo metais prasidės pradinis plėtros etapas, kad 2023–2026 m. būtų pasiektas stabilus kvietimams teikti pasiūlymus skiriamas biudžetas. Numatoma, kad paskutiniais 2027 pasiūlymų teikimo metais kvietimams teikti pasiūlymus skiriamas biudžetas bus sumažintas siekiant jį laipsniškai panaikinti. Tuo pat metu Europos metrologijos tinklams kurti strateginėse technologinėse ir socialinėse srityse skiriamas nacionalinis finansavimas. Pirmieji tinklai kuriami nuo pat iniciatyvos pradžios, o kiekvienais įgyvendinimo metais gali būti pradėti naudoti kiti nauji tinklai.

                  Iki 2030 m. visi bendrieji ir konkretūs tikslai bus pasiekti ir bus atliekamas jų ex post vertinimas.

               1.4.2.Sąjungos dalyvavimo pridėtinė vertė (gali būti susijusi su įvairiais veiksniais, pvz., koordinavimo nauda, teisiniu tikrumu, didesniu veiksmingumu ar papildomumu). Šiame punkte „Sąjungos dalyvavimo pridėtinė vertė“ – dalyvaujant Sąjungai užtikrinama vertė, papildanti vertę, kuri būtų užtikrinta vien valstybių narių veiksmais.

                  Priežastys imtis Europos lygmens veiksmų (ex ante)

                  Įgyvendinant iniciatyvą sprendžiamos problemos yra tokio pobūdžio ir masto, kad ES lygmens suderinti veiksmai bus tinkamesni nei atskirų valstybių narių, plėtojančių savo iniciatyvas, veiksmai. Taip bus sudarytos sąlygos nuoseklesnėms ir geriau suderintoms pastangoms ir išvengta dubliavimosi.

                  Pagrindinė priežastis, dėl kurios Sąjungos finansinis įnašas skiriamas iniciatyvai, yra galimybė finansuoti tarpvalstybinius mokslinių tyrimų veiksmus, tiesiogiai susijusius su bendrais strateginiais metrologijos prioritetais. Pagal 185 straipsnį vykdoma iniciatyva taip pat užtikrinamas teisinis ir ilgalaikis institucinio finansavimo tikrumas – įsipareigojimus prisiima Sąjunga, taip pat nacionaliniu lygmeniu skiriamu institucinis finansavimas.

                  Numatoma sukurti Sąjungos pridėtinę vertę (ex post).

                  ES dalyvavimas leidžia sukurti masto ekonomiją ir konsoliduoti metrologijos mokslinių tyrimų pajėgumus. ES dalyvavimas taip pat užtikrins, kad bus skiriama nacionalinių išteklių siekiant sukurti Europos metrologijos pajėgumus, tinkamus bendriems visuomenės uždaviniams ir technologinei pertvarkai, atsižvelgiant į bendrosios rinkos poreikius.

                  Šie klausimai toliau nagrinėjami prie šio pasiūlymo pridėtame poveikio vertinimo dokumente.

               1.4.3.Panašios patirties išvados

                  ES veiksmais pagal Septintąją bendrąją programą ir programą „Horizontas 2020“ sėkmingai integruotos nacionalinės metrologijos pastangos, todėl Europa tapo pasauline lydere daugelyje metrologijos sričių. Kadangi metrologijos moksliniai tyrimai tampa vis svarbesni, nes daro poveikį besiformuojančioms technologijoms, kiti pasaulio regionai gerokai didina savo investicijas į metrologiją ir skiria jas strategiškai. Todėl šiame etape ES turi imtis veiksmų, kad būtų išlaikytas integracijos tempas, kad ji įsitvirtintų metrologijos vertės grandinėje ir taip didėtų metrologijos srities suinteresuotųjų subjektų, įskaitant reguliavimo institucijas ir standartus nustatančius subjektus, pramonės ir visuomenės galutinius naudotojus, taip pat piliečius, dalyvavimas. Tai labai svarbu siekiant ilgalaikio integruotų metrologijos mokslinių tyrimų tvarumo Europoje.

                  Kad būtų pasiektas tvarumas itin svarbu dabar tokius ES veiksmus vykdyti toliau. Nevykdant tokių veiksmų, kaip nurodyta 2017 m. laikotarpio vidurio vertinime, metrologijos pastangos Europoje gali vėl susiskaidyti: mažesnių nacionalinių metrologijos institutų (NMI) gebėjimų stiprinimas gali būti sutrikdytas, o didesni NMI gali sudaryti dvišalius susitarimus su institutais iš kitų pasaulio regionų, taigi, gali būti pakenkta Europos technologiniam suverenumui.

               1.4.4.Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis

                  Pagal Reglamentą dėl programos „Europos horizontas“ visos Europos partnerystės turi užtikrinti koordinavimą ir (arba) bendrą veiklą įgyvendinant kitas atitinkamas mokslinių tyrimų ir inovacijų iniciatyvas, kad būtų užtikrinti tinkamiausio lygmens tarpusavio ryšiai ir veiksminga sąveika.

                  Turėtų būti užtikrinta gera sąveika su kitomis Europos partnerystėmis, glaudžiai susijusiomis su daug matavimų reikalaujančiomis prietaikomis. Be to, 185 straipsnyje numatyta priemonė leidžia sklandžiai integruoti nacionalines finansavimo programas, suderintas su nacionaliniais metrologijos prioritetais.

                  Ji visų pirma bus suderinta su kitomis priemonėmis pagal Europos prioritetus „Prie skaitmeninio amžiaus prisitaikiusi Europa“, „Žmonėms tarnaujanti ekonomika“ ir „Europos žaliasis kursas“, ją bus galima derinti su visomis programomis ir veiksmais pagal siūlomą bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Europos horizontas“, įskaitant visas II veiklos srities „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“ veiksmų grupes.

                  Sąveikos ir bendradarbiavimo stebėsena bus atliekama rengiant metinę veiklos ataskaitą.

               1.5.Trukmė ir finansinis poveikis

               ☑ trukmė ribota

               –☑
                     galioja nuo 2021[/01/01] iki 2031[/12/31]

               –☑
                     įsipareigojimų asignavimų finansinis poveikis nuo 2021 iki 2027 m., o mokėjimų asignavimų – nuo 2022 iki 2030 m.

               ◻ trukmė neribota

               –Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM,

               –vėliau – visuotinis taikymas.

               1.6.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)
                  20

               ◻ Tiesioginis valdymas, vykdomas Komisijos:

               –◻ padalinių, įskaitant Sąjungos delegacijų darbuotojus;

               –◻
                     vykdomųjų įstaigų

               ◻ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis

               ☑ Netiesioginis valdymas, biudžeto vykdymo užduotis pavedant:

               –◻ trečiosioms valstybėms arba jų paskirtiems organams;

               –◻ tarptautinėms organizacijoms ir jų agentūroms (nurodyti);

               –◻ EIB ir Europos investicijų fondui;

               –◻ įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 70 ir 71 straipsniuose;

               –◻ viešosios teisės reglamentuojamoms įstaigoms;

               –☑ įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja privatinė teisė ir kurioms pavesta teikti viešąsias paslaugas, jeigu jos pateikia pakankamas finansines garantijas;

               –◻ įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja valstybės narės privatinė teisė, kurioms pavesta įgyvendinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir kurios pateikia pakankamas finansines garantijas;

               –◻ atitinkamame pagrindiniame akte nurodytiems asmenims, kuriems pavesta vykdyti konkrečius veiksmus BUSP srityje pagal ES sutarties V antraštinę dalį.

               –Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje.

               Pastabos

                  EURAMET yra asociacija (Eingetragener Verein, e.V.), veikinati pagal Vokietijos teisę, kuriai valstybės narės ir kitos Europos šalys patikėjo joms atstovauti kaip Europos regioninei metrologijos organizacijai. Per šią organizaciją bus teikiamas iniciatyvai skirtas Sąjungos finansinis įnašas.

               2.VALDYMO PRIEMONĖS

               2.1.Stebėsenos ir ataskaitų teikimo taisyklės

                  Vadovaudamasi Reglamentu dėl programos „Europos horizontas“, partnerystė tvirtina stebėsenos sistemą, atitinkančią Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 45 straipsnyje, III priede ir V priede nustatytus reikalavimus, ir remiasi ta pačia bendra duomenų baze, į kurią patenka ir kiti programos „Europos horizontas“ komponentai. Atskaitomybės ir stebėsenos sistema pateikia pagrindinius valdymo ir įgyvendinimo duomenis (įskaitant mikroduomenis atskirų subjektų lygmeniu), leidžia stebėti pažangą remiantis pagrindinėmis poveikio trajektorijomis (įskaitant pažangą, padarytą įgyvendinant ES prioritetus) ir partnerystės kriterijus. Partnerystė praneša apie konkrečius rodiklius (kuriems netaikomos pagrindinės poveikio trajektorijos), leidžiančius stebėti trumpalaikę, vidutinio laikotarpio ir ilgalaikę pažangą siekiant partnerystės vizijos ir konkrečių bei veiklos tikslų, nustatytų partnerystės steigimo reglamente, įskaitant tikslus, kuriuos reikia pasiekti iki 2030 m. Rodikliais, duomenų šaltiniais ir metodologija sudaromos sąlygos ilgainiui įvertinti pasiekimus, pažangą siekiant poveikio, įskaitant ES politikos tikslų įgyvendinimą, ir nustatyti galimus taisomųjų priemonių poreikius. Reikėtų atsižvelgti tiek į kokybinius, tiek į kiekybinius duomenis, nustatyti atsakomybę už duomenų rinkimą ir nustatyti konkrečius metodus, kaip sukurti realistiškus bazinius rodiklius, tikslus ir (arba) lyginamuosius indeksus pažangai, jei reikia, nustatyti ir pagal programos „Europos horizontas“ poveikio metodą. Visa surinkta informacija beveik tikruoju laiku pateikiama Komisijos tarnyboms, remiantis bendrais duomenų modeliais, ir įtraukiama į vieną duomenų bazę, kaip nurodyta Reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 45 straipsnyje. Šiuo tikslu turi būti įdiegtos tinkamos atskaitomybės sistemos, kad būtų galima nuolat ir skaidriai teikti ataskaitas, taip pat ir dėl įsipareigotų ir faktiškai skirtų finansinių ir nepiniginių įnašų, matomumo ir padėties tarptautinėmis aplinkybėmis, poveikio su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusiai privačiojo sektoriaus investicijų rizikai. Ataskaitų teikimas turėtų atitikti standartinius programos „Europos horizontas“ atskaitomybės reikalavimus. Kuriant atskaitomybės sistemas strateginio koordinavimo procese taip pat dalyvauja valstybės narės ir partnerystės atstovai, kad būtų užtikrintas atskaitomybės ir stebėsenos pastangų, įskaitant duomenų rinkimo ir atskaitomybės užduočių pasidalijimą, sinchronizavimas ir koordinavimas. Projektų lygmens atskaitomybės sistema apima išsamią informaciją apie finansuojamus projektus, jų rezultatus, pagrindinių tikslinių grupių užtikrinamą sklaidą ir naudojimą bei bendrą skirtumą, kurį tai daro mokslui, ekonomikai, visuomenei ir (arba) aplinkai, atsižvelgiant į projektų tikslus ir numatomą poveikį. Tai turėtų būti papildyta atitinkamais duomenimis apie partnerystės pridėtinę vertę ir poveikį Europos, nacionaliniu ir regionų lygmenimis. Reikia užtikrinti tinkamą keitimosi duomenimis mechanizmą su bendromis programos „Europos horizontas“ stebėsenos ir atskaitomybės duomenų bazėmis.

                  Iki 2024 m. gruodžio 31 d. Komisija atliks tarpinį iniciatyvos vertinimą ir iki 2025 m. birželio 30 d. išvadas su savo pastabomis pateiks Europos Parlamentui ir Tarybai. Per šešis mėnesius nuo iniciatyvos užbaigimo, bet ne vėliau kaip per dvejus metus nuo sprendimo ją užbaigti priėmimo, Komisija atliks galutinį iniciatyvos vertinimą. Galutinio įvertinimo rezultatai bus pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai.

                  Iki kiekvienų metų vasario 15 d. EURAMET pateiks Komisijai tvirtinti metinę partnerystės praėjusiais kalendoriniais metais padarytos pažangos ataskaitą, visų pirma susijusią su tų metų darbo planu. Šioje ataskaitoje bus pateikiama informacija apie atliktus mokslinius tyrimus, inovacijas ir kitus veiksmus, taip pat apie atitinkamas išlaidas, pateiktus pasiūlymus atskirai nurodant dalyvių rūšis ir šalis, finansuoti atrinktus netiesioginius veiksmus atskirai nurodant dalyvių rūšis ir šalis, taip pat nurodant atskiriems dalyviams ir veiksmams skirtą Sąjungos įnašą.

               2.2.Valdymo ir kontrolės sistema (-os)

               2.2.1.Valdymo būdo (-ų), finansavimo įgyvendinimo mechanizmo (-ų), mokėjimo tvarkos ir siūlomos kontrolės strategijos pagrindimas

                  Netiesioginis valdymas yra pagrįstas, nes Europos metrologijos partnerystė yra viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė, kurios finansavimo dalį sudaro dalyvaujančiųjų valstybių nepiniginiai įnašai.

                  Kasmet sprendimas dėl Europos metrologijos partnerystei skirto įnašo bus priimamas remiantis tais metais priimtu ES biudžetu.

                  Europos Komisijos ir EURAMET pasirašytame susitarime dėl įnašo bus nurodyta, kad už kasmet vykdytinas užduotis Komisija sumokės įnašą, su EURAMET sudariusi susitarimą dėl lėšų pervedimo. Prieš sudarant susitarimą dėl įnašo turėtų būti atliktas EURAMET ex ante vertinimas, siekiant įvertinti jo vidaus kontrolės sistemą ir finansų valdymą.

                  Komisija užtikrins, kad Europos metrologijos partnerystei taikytinos taisyklės visiškai atitiktų Finansinio reglamento reikalavimus.

                  Stebėsenos tvarka, be kita ko, Sąjungai prižiūrint partnerystės valdymą, taip pat atskaitomybės tvarka bus užtikrinta, kad Komisijos tarnybos galėtų laikytis atskaitomybės kolegijai ir biudžeto valdymo institucijai reikalavimų.

                  EURAMET vidaus kontrolės sistema, skirta Europos metrologijos partnerystei įgyvendinti, grindžiama:

                  •
                        vidaus kontrolės standartų įgyvendinimu suteikiant ne mažesnes garantijas kaip Komisijos garantijos;

                  •
                        geriausių projektų atrankos procedūromis (atliekant nepriklausomą vertinimą) ir nustatant jas teisinėmis priemonėmis;

                  •
                        projektų ir sutarčių valdymu kiekvieno projekto įgyvendinimo laikotarpiu;

                  •
                        ex ante visų 100 proc. pareiškimų patikrinimu, įskaitant audito pažymėjimų gavimą ir išlaidų metodų ex ante sertifikavimą;

                  •
                        dalies reikalavimų ex post auditais, vykdomais kaip programos „Europos horizontas“ ex post auditai;

                  •
                        moksliniu projektų rezultatų vertinimu.

               2.2.2.Informacija apie nustatytą riziką ir jai sumažinti įdiegtą (-as) vidaus kontrolės sistemą (-as)

                  1)
                        Specialios vykdomosios struktūros pajėgumas valdyti Sąjungos biudžetą ir saugoti ES finansinius interesus.

                  Kontrolės metodas atitiks ES finansiniuose reglamentuose nustatytus reikalavimus, visų pirma tai, kad Komisija pasilieka teisę nutraukti įnašo teikimą, jį sumažinti arba jo teikimą sustabdyti, jei įgyvendinimas yra nepriimtinas ar netinkamas.

                  2)
                        Dalyvaujančių valstybių pajėgumas finansuoti programai skirtus savo įnašus.

                  ES lėšos gali būti suteiktos tik gavus įrodymus, kad nacionaliniai finansiniai įsipareigojimai įvykdyti tiek metinio finansavimo susitarimo lygmeniu, tiek išmokų nacionaliniams projektų dalyviams lygmeniu. Kita apsaugos priemonė – ES finansavimas negali viršyti 50 proc. bendrų programoje numatytų viešųjų lėšų, be to, iš ES biudžeto nefinansuojamos administracinės išlaidos.

               2.2.3.Kontrolės išlaidų efektyvumo apskaičiavimas ir pagrindimas (kontrolės sąnaudų ir susijusių valdomų lėšų vertės santykis) ir numatomo klaidų rizikos lygio vertinimas (atliekant mokėjimą ir užbaigiant programą)

                  Kadangi programoje „Europos horizontas“ nustatytos dalyvavimo Metrologijos partnerystėje taisyklės panašios į tas, kurias savo darbo programoje naudos Komisija, ir kadangi naudos gavėjų tiriamoji visuma bus panašaus rizikos profilio kaip ir Komisijos naudos gavėjai, galima tikėtis, kad klaidų lygis bus panašus į tą, kurį Komisija numatė programos „Europos horizontas“ atveju; t. y. galima suteikti pakankamą patikinimą, kad klaidų rizika daugiamečiu išlaidų laikotarpiu kasmet svyruos nuo 2 iki 5 proc., o galutinis tikslas būtų užtikrinti, kad daugiamečių programų įgyvendinimo pabaigoje likutinių klaidų dydis būtų kuo artimesnis 2 proc. (atsižvelgus į visų auditų, taisomųjų ir susigrąžinimo priemonių finansinį poveikį).

                  Išsami informacija apie numatomą dalyvių klaidų lygį pateikiama programos „Europos horizontas“ finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje.

               2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės

               Nurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones, pvz., išdėstytas Kovos su sukčiavimu strategijoje.

                  Komisija užtikrins, kad Europos metrologijos partnerystė visais valdymo proceso etapais taikytų kovos su sukčiavimu procedūras.

                  Pasiūlymas dėl programos „Europos horizontas“ buvo patikrintas dėl veiksmingos apsaugos nuo sukčiavimo, taip pat atliktas jo poveikio vertinimas. Apskritai pasiūlytos priemonės, ypač skiriant daugiau dėmesio rizika grindžiamam auditui ir griežtesniam moksliniam vertinimui ir kontrolei, turėtų padaryti teigiamą poveikį kovai su sukčiavimu.

                  Komisija tinkamomis priemonėmis užtikrins, kad įgyvendinant pagal šį sprendimą finansuojamus veiksmus Sąjungos finansiniai interesai būtų saugomi taikant prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus, ir, jei nustatoma pažeidimų – susigrąžinant nepagrįstai išmokėtas sumas ir prireikus taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas.

                  Pagal 185 straipsnį įgyvendindama EMPIR iniciatyvą, EURAMET jau bendradarbiauja su Komisijos tarnybomis sukčiavimo ir pažeidimų klausimais. Komisija užtikrins, kad tai būtų tęsiama ir stiprinama.

                  Be to, Audito Rūmai turės įgaliojimus atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, pagal programą gavusių Sąjungos lėšų, dokumentų auditą ir auditą vietoje.

                  Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF), laikydamasi procedūrų, nustatytų Tarybos reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96, gali atlikti ekonominės veiklos vykdytojų, tiesiogiai ar netiesiogiai susijusių su šiuo finansavimu, patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar būta Sąjungos finansiniams interesams kenkiančio sukčiavimo, korupcijos ar kokios nors kitos neteisėtos veiklos, susijusios su dotacijos sutartimi, dotacijos sprendimu ar sutartimi dėl Sąjungos finansavimo.

               3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS

               3.1.Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir siūloma nauja biudžeto išlaidų eilutė (-ės)

                        Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija

                        Biudžeto eilutė

                        Išlaidų
                           rūšis

                        Įnašas

                        1 išlaidų kategorija.

                        Bendroji rinka, inovacijos ir skaitmeninė ekonomika – programa „Europos horizontas“

                        DA / NDA
                           21
                        .

                        ELPA šalių
                           22

                        valstybių kandidačių
                           23

                        trečiųjų valstybių

                        pagal Finansinio reglamento [21 straipsnio 2 dalies b punktą]

                        1

                        01 02 02 40 – Skaitmeninės ekonomikos, pramonės ir kosmoso grupė

                        DA

                        TAIP

                        TAIP

                        TAIP

                        TAIP

               3.2.Numatomas poveikis išlaidoms

               3.2.1.Numatomo poveikio išlaidoms santrauka

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Daugiametės finansinės programos
                           išlaidų kategorija

                        1

                        Išlaidų kategorija „Bendroji rinka, inovacijos ir skaitmeninė ekonomika“

                        „Europos horizontas“

                        2021 m.

                        2022 m.

                        2023 m.

                        2024 m.

                        2025 m.

                        2026 m.

                        2027 m.

                        Po 2027 m.

                        IŠ VISO

                        Veiklos asignavimai (išskaidyti pagal 3.1 punkte išvardytas biudžeto eilutes)

                        Įsipareigojimai

                        1)

                        26 000

                        43 000

                        51 000

                        51 000

                        47 000

                        43 000

                        39 000

                        300 000

                        Mokėjimai

                        2)

                        0

                        11 700

                        31 050

                        44 900

                        50 200

                        49 200

                        45 600

                        67 350

                        300 000

                        Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami iš programos paketo lėšų
                           24

                        Įsipareigojimai = Mokėjimai

                        3)

                         0,381

                         0,389

                         0,396

                         0,405

                         0,413

                         0,420

                         0,430

                         -

                         2,834

                        IŠ VISO asignavimų programos paketui

                        Įsipareigojimai

                        =1+3

                        26,381

                        43,389

                        51,396

                        51,405

                        47,413

                        43,420

                        39,430

                        302,834

                        Mokėjimai

                        =2+3

                         0,381

                         12,089

                        31,446

                        45,305

                        50,613

                        49,620

                        46,030

                        67,350

                         302,834

                        Daugiametės finansinės programos
                           išlaidų kategorija

                        7

                        „Administracinės išlaidos“

               Šią dalį pildyti naudojant administracinio pobūdžio biudžeto duomenų lentelę, kuri pirmiausia bus pateikta f

                  inansinės teisės akto pasiūlymo pažymos priede

                (Vidaus taisyklių V priedas) ir įkelta į DECIDE tarnybų tarpusavio konsultacijoms.

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        2021 m.

                        2022 m.

                        2023 m.

                        2024 m.

                        2025 m.

                        2026 m.

                        2027 m.

                        Po 2027 m.

                        IŠ VISO

                        Žmogiškieji ištekliai

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        0

                        Kitos administracinės išlaidos

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        0

                        IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 7 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

                        (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų)

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        0

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        2021 m.

                        2022 m.

                        2023 m.

                        2024 m.

                        2025 m.

                        2026 m.

                        2027 m.

                        Po 2027 m.

                        IŠ VISO

                        IŠ VISO asignavimų
                            visose daugiametės finansinės programos
                           IŠLAIDŲ KATEGORIJOSE

                        Įsipareigojimai

                        26,381

                        43,389

                        51,396

                        51,405

                        47,413

                        43,420

                        39,430

                        302,834

                        Mokėjimai

                         0,381

                         12,089

                        31,446

                        45,305

                        50,613

                        49,620

                        46,030

                        67,350

                         302,834

               3.2.2.Numatomo poveikio administracinio pobūdžio asignavimams santrauka

               –☑
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio pobūdžio asignavimų nenaudojama

               –◻
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio pobūdžio asignavimai naudojami taip:

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Metai

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        IŠ VISO

                        Daugiametės finansinės programos
                        7 IŠLAIDŲ KATEGORIJA

                        Žmogiškieji ištekliai

                        Kitos administracinės išlaidos

                        Daugiametės finansinės programos
                        7 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma

                        Neįtraukta į 7 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ
                           25

                        of the multiannual financial framework

                        Žmogiškieji ištekliai

                        Kitos administracinio
                            pobūdžio išlaidos

                        Daugiametės finansinės programos
                        Į 7 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ neįtraukta suma

                        IŠ VISO

                        0

               Žmogiškųjų išteklių ir kitų administracinio pobūdžio išlaidų asignavimų poreikiai bus tenkinami iš GD asignavimų, jau paskirtų veiksmui valdyti ir (arba) perskirstytų generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę lėšų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.

               3.2.2.1.Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai

               –◻
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškųjų išteklių nenaudojama.

               –☑ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip
                  26
               :

               Sąmatą surašyti etatų vienetais

                        Metai

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        • Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai)

                        Komisijos būstinė ir atstovybės

                        Delegacijos

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        Moksliniai tyrimai

                        2,5

                        2,5

                        2,5

                        2,5

                        2,5

                        2,5

                        2,5

                        • Išorės darbuotojai (etatų vienetais): CA, LA, SNE, INT ir JES
                           27

                        7 išlaidų kategorija.

                        Finansuojama pagal daugiametės finansinės programos 7 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

                        – būstinėje

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        – delegacijose

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        Finansuojama iš programos paketo lėšų
                           28

                        – būstinėje

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        – delegacijose

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        Moksliniai tyrimai

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        Kita (nurodyti)

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        IŠ VISO

                        2,5

                        2,5

                        2,5

                        2,5

                        2,5

                        2,5

                        2,5

               Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę lėšų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.

               Vykdytinų užduočių aprašymas:

                        Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai

                        Programos priežiūra ir politikos gairės (PO ir LO), vertinimo ir (arba) valdymo administracinės užduotys ir atsakomybė Komisijai.

                        Išorės darbuotojai

                        n/a

               3.2.3.Trečiųjų šalių įnašai

               Pasiūlyme (iniciatyvoje):

               –◻
                     nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo

               –☑
                     numatytas trečiųjų šalių bendras finansavimas apskaičiuojamas taip:

               Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Metai

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        IŠ VISO

                        Dalyvaujančiosios valstybės

                        31,000

                        52,000

                        62,000

                        62,000

                        57,000

                        52,000

                        47,000

                        363,000

                        IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų

                        31,000

                        52,000

                        62,000

                        62,000

                        57,000

                        52,000

                        47,000

                        363,000

               3.3.Numatomas poveikis pajamoms

               –☑
                     Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio pajamoms.

               –◻
                     Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:

               nuosaviems ištekliams

               kitoms pajamoms

               Nurodyti, jei pajamos priskirtos išlaidų eilutėms ◻

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Biudžeto pajamų eilutė:

                        Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis
                           29

                        2021 m.

                        2022 m.

                        2023 m.

                        2024 m.

                        2025 m.

                        2026 m.

                        2027 m.

                        ............straipsnis

               Asignuotųjų pajamų atveju nurodyti biudžeto išlaidų eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas poveikis.

               […]

               Kitos pastabos (pvz., poveikio pajamoms apskaičiavimo metodas (formulė) arba kita informacija).

               […]

                     (1)

                        Reglamentas (ES) …[Reglamentas dėl programos „Europos horizontas“].

                     (2)

                        Buvo atliktas tik 12 iniciatyvų koordinuotas poveikio vertinimas, nes vienos Našiosios kompiuterijos iniciatyvos poveikio vertinimas jau buvo atliktas 2017 m. (SEC(2018) 47).

                     (3)

                        2020 m. Europos Komisijos strateginio prognozavimo ataskaitoje nurodoma, kad dabar ES „turi stiprinti ateities perspektyvomis grindžiamus aljansus, kad galėtų toliau formuoti tarptautines normas ir standartus taip, kad jie atspindėtų Europos vertybes ir interesus“, 2020 m. strateginio prognozavimo ataskaita „Strateginis prognozavimas – kelias į didesnį Europos atsparumą“, p. 15.

                     (4)

                        Orientacinis Europos metrologijos partnerystės poveikio vertinimas

                     (5)

                        Atviros viešos konsultacijos vyko 2019 m. rugsėjo–lapkričio mėn.

                     (6)

                        Technopolis Group (2020 m.), Institucionalizuotųjų Europos partnerysčių pagal programą „Europos horizontas“ poveikio vertinimo tyrimas, galutinė ataskaita, Europos Komisijos Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros GD skirtas tyrimas.

                     (7)

                        Komisija konsultavosi su ES ir Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) valstybių narių ministerijų, kurios vykdė savo šalies nacionalinę metrologijos programą, ekspertais. Iš 32 šalių 20 pateikė atsiliepimus, iš kurių 16 aiškiai pareiškė pritariantys metrologijos iniciatyvos tęsimui institucionalizuotosios partnerystės forma, tačiau nebuvo nuomonių, prieštaraujančių šiai idėjai. Iš viso 89 proc. korespondentų manė, kad metrologija yra svarbi jų mokslinių tyrimų organizacijoms, įskaitant universitetus, o 86 proc. manė, kad ji yra svarbi nacionalinei politikai ir prioritetams įgyvendinti.

                     (8)

                        OL C , , p. .

                     (9)

                        [data] Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas [XXX], kuriuo nustatoma bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“ (OL C , , p. ). [Prašom įrašyti visą nuorodą].

                     (10)

                        Europos Komisija (2018 m.), programos „Europos horizontas“ poveikio vertinimas, SWD(2018) 307.

                     (11)

                        2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 555/2014/ES dėl Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių kartu įgyvendinamoje Europos metrologijos inovacijų ir mokslinių tyrimų programoje (EMPIR) (OL L 169, 2014 6 7, p. 2).

                     (12)

                        2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1291/2013, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1982/2006/EB ( OL L 347, 2013 12 20, p. 104).

                     (13)

                        2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

                     (14)

                        ... Tarybos reglamentas (ES) XXX (OL …).

                     (15)

                        Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas [XXX] dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“ (OL C […], […], p. […]). [Prašom įrašyti visą nuorodą].

                     (16)

                        2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).

                     (17)

                        1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2).

                     (18)

                        2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (OL L 283, 2017 10 31, p. 1).

                     (19)

                        Kaip nurodyta Finansinio reglamento 58 straipsnio 2 dalies a arba b punkte.

                     (20)

                        Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
                  .

                     (21)

                        DA – diferencijuotieji asignavimai, NDA – nediferencijuotieji asignavimai.

                     (22)

                        ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.

                     (23)

                        Valstybių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių kandidačių.

                     (24)

                        Techninė ir (arba) administracinė parama bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai. Apimamas su programa „Europos horizontas“ susijusių veiksmų administravimas. Etato ekvivalentų išlaidos nustatomos remiantis vidutinėmis metinėmis išlaidomis, kurios nuo 2021 m. sausio mėn. naudojamos nuolatinių darbuotojų darbo užmokesčiui (0,127 EUR) ir kitoms su pastatais susijusioms administracinėms išlaidoms (0,025 EUR) bei netiesioginių mokslinių tyrimų personalo IT išlaidoms padengti. 2022–2027 m. taikomas metinis 2 proc. indeksavimas. Reikiamų Komisijos GD darbuotojų skaičiaus nurodymas taip pat yra orientacinio ir neprivalomojo pobūdžio.

                     (25)

                        Techninė ir (arba) administracinė parama bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.

                     (26)

                        Reikiamų Komisijos GD darbuotojų skaičiaus nurodymas taip pat yra orientacinio ir neprivalomojo pobūdžio.

                     (27)

                        CA – sutartininkas („Contract Staff“), LA – vietos darbuotojas („Local Staff“), SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“), INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („agency staff“), JPD – jaunesnysis delegacijos specialistas („Junior Professionals in Delegations“).

                     (28)

                        Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės darbuotojams, finansuojamiems iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių).

                     (29)

                        Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 20 proc. surinkimo sąnaudų.