               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 04 15
            COM(2021) 178 final
            2021/0095(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybinės organizacijos (OTIF) Techninių ekspertų komiteto 13-ajame posėdyje, dėl lokomotyvų ir keleivinių riedmenų VTN, riedmenų (prekinių vagonų) VTN ir geležinkelių sistemos prieinamumo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims VTN pakeitimų, dėl traukinių sudėčiai ir maršruto suderinamumo patikroms taikytinos VTN ir infrastruktūros posistemiui taikytinos VTN priėmimo, dėl TAF VTN I priedėlio sąraše pateiktų TAF TSS techninių dokumentų nuorodų atnaujinimo ir dėl ATMF nuostatų, susijusių su už techninę priežiūrą atsakingais subjektais (ECM), persvarstymo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               2021 m. birželio 22 d. Berne įvyks 13-asis Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybinės organizacijos (OTIF) Techninių ekspertų komiteto posėdis. Į posėdžio darbotvarkę įtraukta:

               –pasiūlymas iš dalies pakeisti su lokomotyvais ir keleiviniais riedmenimis susijusią vienodą techninę normą (VTN);

               –pasiūlymas iš dalies pakeisti su geležinkelių riedmenimis (prekiniais vagonais) susijusią VTN;

               –pasiūlymas iš dalies pakeisti su geležinkelių sistemos prieinamumu neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims susijusią VTN;

               –pasiūlymas priimti VTN, taikytiną traukinių sudėčiai ir maršruto suderinamumo patikroms;

               –pasiūlymas priimti infrastruktūros posistemiui taikytiną VTN;

               –pasiūlymas persvarstyti ATMF nuostatas dėl už techninę priežiūrą atsakingų subjektų (ECM);

               –pasiūlymas atnaujinti TAF TSS techninių dokumentų nuorodas, pateiktas TAF VTN I priedėlio sąraše.

               Remiantis SESV 218 straipsnio 9 dalimi, pozicija, kurios dėl minėtų Techninių ekspertų komiteto ketinamų priimti sprendimų turi būti laikomasi Sąjungos vardu, turi būti nustatyta Tarybos sprendimu.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutartis (COTIF)

               1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutartis (COTIF) su pakeitimais, padarytais 1999 m. birželio 3 d. Vilniaus protokolu, yra tarptautinis susitarimas, kurio susitariančiosios šalys yra Sąjunga ir 25 valstybės narės (išskyrus Kiprą ir Maltą).

               Europos Sąjunga prie COTIF prisijungė 2011 m. birželio 16 d. Tarybos sprendimu 2013/103/ES
                  1
               . To sprendimo III priede nustatyta Tarybos, valstybių narių ir Komisijos dalyvavimo OTIF procedūrose vidaus tvarka. Pagal to III priedo 3.1 punktą, jei darbotvarkės punktas yra susijęs su išimtinei Sąjungos kompetencijai priklausančiais klausimais, Sąjungos vardu balsuos Komisija.

               Pagal COTIF 2 straipsnio 1 dalį OTIF tikslas – visais atžvilgiais skatinti, gerinti ir lengvinti tarptautinį geležinkelių susisiekimą, visų pirma įvairiose tarptautinio geležinkelių susisiekimo teisės srityse sukuriant vienodos teisės sistemas. COTIF taip pat nustatomas organizacijos valdymas, jos tikslai, funkcijos, santykiai su susitariančiosiomis valstybėmis ir jos veikla apskritai.

               Taigi COTIF reglamentuoja skirtingus geležinkelių srities teisės aktų teisinius ir techninius aspektus; ji padalyta į dvi dalis: pati Sutartis, kuria reglamentuojamas OTIF veikimas, ir aštuoni priedėliai, kuriais nustatoma vienoda geležinkelių teisė:

               –A priedėlis. Tarptautinio keleivių vežimo geležinkeliais sutartis (CIV);

               –B priedėlis. Tarptautinio krovinių vežimo geležinkeliais sutartis (CIM);

               –C priedėlis. Pavojingų krovinių tarptautinis vežimas geležinkeliais (RID);

               –D priedėlis. Transporto priemonių naudojimo tarptautiniam geležinkelių susisiekimui sutartis (CUV);

               –E priedėlis. Infrastruktūros naudojimo tarptautiniam geležinkelių susisiekimui sutartis (CUI);

               –F priedėlis. Vienodosios techninių standartų tvirtinimo ir vienodų techninių normų, taikomų geležinkelio priemonėms, kurias ketinama naudoti tarptautiniam susisiekimui, priėmimo taisyklės (APTU vienodosios taisyklės);

               –G priedėlis. Vienodosios tarptautiniam susisiekimui naudojamų geležinkelio priemonių techninio priėmimo taisyklės (ATMF vienodosios taisyklės);

               –H priedėlis. Vienodosios saugaus traukinių eksploatavimo tarptautinio susisiekimo srityje taisyklės (EST vienodosios taisyklės).

               Remiantis COTIF F ir G priedėliais, techninei sąveikai užtikrinti taikoma 12 VTN. Pagal COTIF taikomų VTN paskirtis yra tokia pati kaip ir ES TSS, kurių būtina laikytis norint gauti leidimą vykdyti tarptautinį susisiekimą.

               42 iš 47 valstybių, kurios yra COTIF šalys, įskaitant jau minėtas 25 ES valstybes nares, taiko F ir G priedėlius.

               2.2.OTIF Techninių ekspertų komitetas

               Techninių ekspertų komitetas įsteigtas pagal COTIF 13 straipsnio 1 dalies f punktą. Jį sudaro OTIF valstybės narės, taikančios COTIF F ir G priedėlius (APTU, ATMF).

               Techninių ekspertų komiteto kompetencijai priklauso klausimai, susiję su sąveika ir techniniu derinimu geležinkelių srityje, ir techninio patvirtinimo procedūros. Jis rengia APTU ir ATMF priedėlių ir juose nustatytų vienodųjų taisyklių, taikomų geležinkelio priemonėms, kurias ketinama naudoti tarptautiniam susisiekimui, redakcijas; tas darbas visų pirma susijęs su:

               ·transporto priemonių ir infrastruktūros techninių normų priėmimu ir standartų tvirtinimu;

               ·transporto priemonių atitikties vertinimo procedūromis;

               ·transporto priemonių techninės priežiūros nuostatomis;

               ·atsakomybe už traukinių sudėtį ir saugų transporto priemonių naudojimą;

               ·rizikos vertinimo ir bendro įvertinimo nuostatomis;

               ·registrų specifikacijomis.

               Šiuo metu Techninių ekspertų komitete veikia nuolatinė darbo grupė (WG TECH), atsakinga už komiteto sprendimų rengimą.

               Pagal COTIF 20 straipsnio 1 dalies b punktą ir F priedėlio (APTU) 6 straipsnį Techninių ekspertų komitetas yra kompetentingas priimti arba iš dalies keisti VTN. Pagal ATMF 15 straipsnio 2 dalį Techninių ekspertų komitetas yra kompetentingas siūlyti ATMF pakeitimus, susijusius su ECM.

               2.3.Aktų priėmimas Techninių ekspertų komitete

               Pagal APTU 6 straipsnį Techninių ekspertų komitetas nusprendžia, ar priimti VTN ar nuostatą, kuria ji iš dalies keičiama, laikydamasis Sutarties 16, 20 straipsniuose ir 33 straipsnio 6 dalyje nustatytos tvarkos. Paprastai VTN priėmimo procesas gali trukti apie pusantrų metų.

               2.4.Numatomi aktai, kuriuos Techninių ekspertų komitetas turi priimti 2021 m. birželio 22 d. posėdyje

               2.4.1.Su lokomotyvais ir keleiviniais riedmenimis, su riedmenimis (prekiniais vagonais) ir su geležinkelių sistemos prieinamumu neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims susijusių VTN pakeitimai

               OTIF VTN – tai techninių specifikacijų, grindžiamų COTIF principais, tikslais bei procedūromis ir susijusių su geležinkelio priemonių projektavimu ir eksploatavimu, rinkinys, kurio pagrindinis tikslas – užtikrinti kuo didžiausią sąveikumą. OTIF VTN paskirtis yra ta pati kaip ES TSS.

               Siekiant užtikrinti transporto priemonių, kurias leidžiama naudoti pagal Europos Sąjungos teisę, ir transporto priemonių, kurias leidžiama naudoti tarptautinėms operacijoms pagal ATMF 3a straipsnį, lygiavertiškumą, Europos Sąjungos TSS ir COTIF VTN turi derėti.

               Pakeitimais, kuriuos Techninių ekspertų komitetui siūloma priimti, bus užtikrintas nuolatinis visiškas Europos Sąjungos ir COTIF nuostatų lygiavertiškumas, kaip apibrėžta ATMF.

               ·Su lokomotyvais ir keleiviniais riedmenimis (LOC&PAS) susijusi VTN

               Ši VTN yra specifikacija, pagal kurią užtikrinama, kad konkretus posistemis atitiktų esminius reikalavimus ir būtų užtikrintas tarptautiniam geležinkelių eismui būtinų techninių sistemų ir sudedamųjų dalių sąveikumas. Dabartinė LOC&PAS VTN buvo parengta remiantis Europos Sąjungos Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1302/2014 (LOC&PAS TSS)
                  2
               .

               Šiuo pasiūlymu iš dalies pakeisti LOC&PAS VTN siekiama įtraukti naujus elementus, atsiradusius 2019 m. kovo 1 d. persvarsčius APTU vienodąsias taisykles, ir užtikrinti, kad ji būtų suderinta su Europos Sąjungos LOC&PAS TSS su pakeitimais, padarytais 2019 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/776
                  3
                ir 2020 m. kovo 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/387
                  4
               .

               Siekiant užtikrinti transporto priemonių, kurias leidžiama naudoti pagal Europos Sąjungos teisę, ir transporto priemonių, kurias leidžiama naudoti tarptautinėms operacijoms pagal ATMF 3a straipsnį, nuolatinį abipusį pripažinimą, Europos Sąjungos TSS ir COTIF VTN turi išlikti suderintos.

               Be to, po „Brexit’o“ Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės tinklo specifiniai atvejai turėtų būti įtraukti į VTN, nes iš TSS jie pašalinti.

               Išvada – Europos Sąjunga gali balsuoti už OTIF pasiūlytą lokomotyvų ir keleivinių riedmenų VTN pakeitimą.

               ·Su geležinkelių riedmenimis (prekiniais vagonais) susijusi VTN (WAG VTN)

               Prekinių vagonų VTN nustatomi reikalavimai, susiję su sunkvežimiams vežti skirtomis transporto priemonėmis. Dabar galiojančios redakcijos VTN yra lygiavertė Europos Sąjungos WAG TSS, iš dalies pakeistai 2019 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/776.

               Šiuo pasiūlymu iš dalies pakeisti WAG VTN siekiama įtraukti naujus elementus, atsiradusius 2019 m. kovo 1 d. persvarsčius APTU vienodąsias taisykles, ir ją suderinti su teisiniais pokyčiais Europos Sąjungoje.

               Europos Sąjunga paskelbė 2020 m. kovo 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2020/387, kuriuo vėl iš dalies pakeista WAG TSS. Todėl WAG VTN turi būti vėl pakeista, kad būtų užtikrintas tolesnis VTN ir TSS lygiavertiškumas.

               Be to, po „Brexit’o“ Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės tinklo specifiniai atvejai turėtų būti įtraukti į VTN, nes iš TSS jie pašalinti.

               Išvada – Europos Sąjunga gali balsuoti už OTIF pasiūlytą prekinių vagonų VTN pakeitimą.

               ·Su neįgaliaisiais susijusi VTN (PRM VTN)

               PRM VTN nustatyti suderinti prieinamumo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims reikalavimai, taikomi tarptautiniam eismui naudojamoms transporto priemonėms. Dabartinė PRM VTN buvo parengta remiantis Europos Sąjungos 2014 m. PRM TSS.

               Ši ES TSS buvo iš dalies pakeista 2019 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/772
                  5
               , kiek tai susiję su inventoriniu aprašu, siekiant nustatyti prieinamumo kliūtis, teikti naudotojams informaciją ir stebėti bei vertinti su prieinamumu susijusią pažangą.

               Siekiant užtikrinti transporto priemonių, kurias leidžiama naudoti pagal Europos Sąjungos teisę, ir transporto priemonių, kurias leidžiama naudoti tarptautinėms operacijoms pagal ATMF 3a straipsnį, nuolatinį abipusį pripažinimą, Europos Sąjungos TSS ir COTIF VTN turi išlikti suderintos.

               Siūlomais pakeitimais PRM VTN bus suderinta su naujausia TSS redakcija ir bus užtikrintas nuolatinis visiškas transporto priemonių, naudojamų tarptautiniame geležinkelių eisme, PRM taisyklių lygiavertiškumas pagal ATMF.

               Be to, po „Brexit’o“ Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės tinklo specifiniai atvejai turėtų būti įtraukti į VTN, nes iš TSS jie pašalinti.

               Išvada – Europos Sąjunga gali balsuoti už OTIF pasiūlytą PRM VTN pakeitimą.

               2.4.2.Traukinių sudėčiai, maršruto suderinamumo patikroms ir infrastruktūros posistemiui taikytinų VTN priėmimas

               ·Traukinių sudėčiai ir maršruto suderinamumo patikroms taikytina VTN (TCRC VTN)

               Šioje VTN nustatomos išsamios nuostatos dėl geležinkelio įmonių atsakomybės, susijusios su tarptautiniam eismui naudojamų traukinių sudėtimi, ir nuostatos dėl infrastruktūros valdytojų pareigų tikrinti traukinių ir maršrutų, kuriuose juos ketinama naudoti, suderinamumą.

               Siūlomoje TCRC VTN sujungiami tam tikri parametrai iš dviejų skirtingų ES teisės aktų, t. y. Traukinių eismo organizavimo ir valdymo techninės sąveikos specifikacijos (OPE TSS) ir Infrastruktūros registro (RINF) specifikacijos.

               WAG VTN ir LOC&PAS VTN pateikiamos nuorodos į maršruto suderinamumo patikras, per kurias geležinkelio įmonės tikrina visus svarbius transporto priemonių arba traukinių parametrus, kad užtikrintų jų suderinamumą su maršrutu, kuriame bus naudojami. Siūlomos TCRC VTN nuostatomis ketinama pakeisti tiek WAG VTN I priedėlį, tiek LOC&PAS VTN K priedėlį.

               Todėl, įsigaliojus TCRC VTN, 2020 m. rugsėjo 30 d. Techninių ekspertų komiteto priimta WAG VTN I priedėlio redakcija, įsigaliojusi 2021 m. balandžio 1 d., ir VTN LOC&PAS 2015 m. sausio 1 d. K priedėlio redakcija turėtų būti panaikintos.

               Išvada – Europos Sąjunga gali balsuoti už OTIF pasiūlytą TCRC VTN priėmimą.

               ·Infrastruktūros posistemiui taikytina VTN (INF VTN)

               Šioje VTN nustatomi geležinkelių infrastruktūros parametrai, kurie yra svarbūs suderinamumui su transporto priemonėmis užtikrinti, ir konkretūs šių parametrų tikrinimo metodai.

               Techninių ekspertų komitetas išsamiai išnagrinėjo teisinį pagrindą ir suformulavo pagrindinius VTN INF rengimo principus ir tikslus.

               VTN INF buvo parengta atsižvelgiant į WG TECH nuomonę ir yra grindžiama INF TSS su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2019 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/776.

               Išvada – Europos Sąjunga gali balsuoti už OTIF pasiūlytą VTN INF priėmimą.

               2.4.3.ATMF nuostatų dėl ECM persvarstymas

               Siekiant užtikrinti nuolatinį Europos Sąjungos taisyklių ir COTIF taisyklių lygiavertiškumą (kaip apibrėžta ATMF 3a straipsnio 5 dalyje), COTIF taisyklės turėtų būti iš dalies pakeistos.

               Pagrindinis naujojo teksto tikslas – išplėsti sertifikavimo taikymo sritį, kad būtų sertifikuojami už visų rūšių geležinkelių transporto priemonių – ne tik prekinių vagonų (kaip anksčiau) – priežiūrą atsakingi subjektai.

               Todėl, nepriklausomai nuo to, ar sertifikavimas yra privalomas konkrečiam ECM, kiekvienas ECM, įskaitant tuos, kurių nesertifikuoja išorės sertifikavimo įstaigos, turi laikytis VTN pasiūlymo II priede nustatytų bendrųjų reikalavimų ir kriterijų, kuriais užtikrinamas minimalus techninės priežiūros lygis.

               ATMF vienodosiose taisyklėse (COTIF G priedėlyje, toliau – ATMF) nustatytos bendrosios taisyklės, susijusios su ECM.

               Apibendrinant, yra dvi priežastys, dėl kurių reikėtų keisti galiojančius tekstus:

               –ECM sertifikavimas naujajame ATMF A priede apima ne tik prekinių vagonų ECM. Tai turėtų atsispindėti visų pirma ATMF 15 straipsnyje, kuriame šiuo metu reikalaujama sertifikuoti tik prekinių vagonų ECM.

               –ATMF 3a straipsnyje daroma nuoroda į nebegaliojančius ES teisės aktus (Direktyva 2004/49/EB
                  6
                buvo panaikinta ir pakeista Direktyva (ES) 2016/798
                  7
               ).

               Išvada – Europos Sąjunga gali balsuoti už OTIF pasiūlytą visapusišką už techninę priežiūrą atsakingų subjektų specifikacijų persvarstymą.

               2.4.4.TAF TSS techninių dokumentų nuorodų, pateiktų TAF VTN I priedėlio sąraše, atnaujinimas

               TAF VTN pateiktos TAF TSS techninių dokumentų
                  8
               , kurie skelbiami ir reguliariai atnaujinami ES geležinkelių agentūros (ERA) interneto svetainėje, nuorodos. Tokia nuoroda buvo įtraukta į VTN, kad IT nuostatos būtų įtvirtintos COTIF, tačiau jas tvarkytų ERA. Kadangi šių nuorodų pakeitimas formaliai reiškia TAF VTN pakeitimą, dėl jo turi būti priimtas Techninių ekspertų komiteto sprendimas pagal COTIF 20 straipsnio 1 dalies b punktą ir APTU 6 ir 8a straipsnius.

               Todėl reikia padaryti TAF VTN I priedėlyje nurodytų techninių dokumentų pakeitimų, kad būtų ištaisytos klaidos, atsižvelgta į grįžtamąją informaciją, neatsilikta nuo technikos pažangos ir išlaikytas lygiavertiškumas ES taikomoms specifikacijoms.

               Išvada – Europos Sąjunga gali balsuoti už OTIF pasiūlymą atnaujinti TAF TSS techninių dokumentų nuorodas.

               2.5.Sąjungos kompetencija ir balsavimo teisės

               Pagal Europos Sąjungos ir Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybinės organizacijos susitarimo dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie COTIF, patvirtinto 2011 m. birželio 16 d. Tarybos sprendimu, 6 straipsnį:

               „1. Priimant sprendimus Sąjungos išimtinei kompetencijai priklausančiais klausimais Sąjunga naudojasi savo valstybių narių balsavimo teisėmis pagal Sutartį.

               2. Priimant sprendimus tais klausimais, kurie priskirti pasidalijamajai Sąjungos ir jos valstybių narių kompetencijai, balsuoja Sąjunga arba jos valstybės narės.

               3. Atsižvelgiant į Sutarties 26 straipsnio 7 dalį, Sąjunga turi tiek balsų, kiek jų turi visos jos valstybės narės, kurios taip pat yra Sutarties Šalys. Jei balsuoja Sąjunga, jos valstybės narės nebalsuoja.“

               Pagal Sąjungos teisę Sąjunga turi išimtinę kompetenciją spręsti geležinkelių transporto klausimus tais atvejais, kai COTIF arba kiti pagal ją priimti teisės aktai gali turėti įtakos šioms galiojančioms Sąjungos taisyklėms arba pakeisti jų apimtį.

               Siūlomų sprendimų tikslas:

               ·suderinti lokomotyvų ir keleivinių riedmenų VTN ir riedmenų (prekinių vagonų) VTN su Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/387
                  9
               ,

               ·suderinti geležinkelių sistemos prieinamumo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims VTN su Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/772
                  10
               ,

               ·priimti naują VTN, taikytiną traukinių sudėčiai ir maršruto suderinamumo patikroms pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2019/773
                  11
               ,

               ·priimti naują VTN, taikytiną infrastruktūros posistemiui pagal Komisijos reglamentą (ES) Nr. 1299/2014
                  12
                su pakeitimais, padarytais Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/776
                  13
               ,

               ·pasiūlyti OTIF Peržiūros komitetui persvarstyti ATMF nuostatas, susijusias su ECM, siekiant suderinti jas su Direktyva (ES) 2016/798
                  14
               ,

               ·suderinti TAF TSS techninių dokumentų nuorodas, pateiktas TAF VTN I priedėlio sąraše
                  15
               .

               Šių sprendimų priėmimas turės aiškų poveikį Sąjungos taisyklėms.

               Sąjunga, atstovaujama Komisijos, naudojasi balsavimo teisėmis priimant šiuos sprendimus.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Dėl visų pirmiau nurodytų priežasčių Sąjunga turėtų balsuoti už pakeitimus.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               SESV 218 straipsnio 9 dalis taikoma neatsižvelgiant į tai, ar Sąjunga yra organo narė arba susitarimo šalis
                  16
               .

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  17
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Aktai, kuriuos turi priimti Techninių ekspertų komitetas, yra teisinę galią turintys aktai. Numatomi aktai turi teisinę galią, nes jais iš dalies keičiami OTIF teisės aktai, COTIF VTN suderinant su ES TSS, ECM taisykles ir transporto priemonių registro specifikacijas su atitinkamais ES įgyvendinimo reglamentais, ir jie yra privalomi Sąjungai.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su geležinkelių transportu.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 91 straipsnis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 91 straipsnis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               2021/0095 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybinės organizacijos (OTIF) Techninių ekspertų komiteto 13-ajame posėdyje, dėl lokomotyvų ir keleivinių riedmenų VTN, riedmenų (prekinių vagonų) VTN ir geležinkelių sistemos prieinamumo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims VTN pakeitimų, dėl traukinių sudėčiai ir maršruto suderinamumo patikroms taikytinos VTN ir infrastruktūros posistemiui taikytinos VTN priėmimo, dėl TAF VTN I priedėlio sąraše pateiktų TAF TSS techninių dokumentų nuorodų atnaujinimo ir dėl ATMF nuostatų, susijusių su už techninę priežiūrą atsakingais subjektais (ECM), persvarstymo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)pagal Tarybos sprendimą 2013/103/ES
                  18
                Sąjunga prisijungė prie 1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties (toliau – COTIF) su pakeitimais, padarytais 1999 m. birželio 3 d. Vilniaus protokolu;

               (2)COTIF šalys yra visos valstybės narės, išskyrus Kiprą ir Maltą;

               (3)pagal COTIF 13 straipsnio 1 dalies f punktą įsteigtas Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybinės organizacijos (OTIF) Techninių ekspertų komitetas;

               (4)pagal COTIF 20 straipsnio 1 dalies b punktą ir F priedėlio (APTU) 6 straipsnį Techninių ekspertų komitetas yra kompetentingas priimti arba iš dalies pakeisti, inter alia, vienodas technines normas (VTN), susijusias su lokomotyvais ir keleiviniais riedmenimis (LOC&PAS VTN), prekiniais vagonais (vagonų VTN), geležinkelių sistemos prieinamumu neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims (PRM VTN), telematikos priemonių, skirtų krovinių vežimo paslaugoms teikti, VTN (TAF VTN) I priedėlyje nurodytus techninius dokumentus, traukinių sudėčiai ir maršruto suderinamumo patikroms taikytinas VTN ir infrastruktūros posistemiui taikytiną VTN;

               (5)galiausiai pagal ATMF 15 straipsnio 2 dalį Techninių ekspertų komitetas yra kompetentingas siūlyti persvarstyti ATMF nuostatas, susijusias su ECM;

               (6)Techninių ekspertų komitetas į savo 13-ojo posėdžio, vyksiančio 2021 m. birželio 22 d., darbotvarkę įtraukė pasiūlymą dėl sprendimų iš dalies pakeisti lokomotyvų ir keleivinių riedmenų VTN, riedmenų (prekinių vagonų) VTN ir geležinkelių sistemos prieinamumo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims VTN, priimti traukinių sudėčiai ir maršruto suderinamumo patikroms taikytiną VTN ir infrastruktūros posistemiui taikytiną VTN, atnaujinti TAF TSS techninių dokumentų nuorodas, pateiktas TAF VTN I priedėlio sąraše, ir persvarstyti ATMF nuostatas, susijusias su ECM;

               (7)tikslinga nustatyti poziciją, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu Techninių ekspertų komitete, o dėl ATMF persvarstymo – OTIF Peržiūros komitete, nes numatomi pakeitimai bus privalomi Sąjungai;

               (8)tų sprendimų tikslas – suderinti lokomotyvų ir keleivinių riedmenų VTN, riedmenų (prekinių vagonų) VTN ir geležinkelių sistemos prieinamumo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims VTN su atitinkamai Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/387
                  19
                ir Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/772
                  20
               , priimti naują VTN, taikytiną traukinių sudėčiai ir maršruto suderinamumo patikroms, ir naują VTN, taikytiną infrastruktūros posistemiui, parengtas remiantis Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/773
                  21
                ir Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1299/2014
                  22
                su pakeitimais, padarytais Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/776
                  23
               , ir pasiūlyti OTIF Peržiūros komitetui persvarstyti ATMF nuostatas, susijusias su ECM, siekiant suderinti jas su Direktyva (ES) 2016/798
                  24
               ;

               (9)siūlomi sprendimai atitinka Sąjungos teisę ir strateginius tikslus, nes jais prisidedama prie OTIF teisės aktų suderinimo su lygiavertėmis Sąjungos teisės nuostatomis, todėl Sąjunga jiems turėtų pritarti,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi 1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties Techninių ekspertų komiteto 13-ajame posėdyje, dėl lokomotyvų ir keleivinių riedmenų VTN, prekinių vagonų VTN ir geležinkelių sistemos prieinamumo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims VTN pakeitimų, dėl traukinių sudėčiai ir maršruto suderinamumo patikroms taikytinos VTN ir infrastruktūros posistemiui taikytinos VTN priėmimo, dėl TAF TSS techninių dokumentų nuorodų, pateiktų TAF VTN I priedėlio sąraše, atnaujinimo ir dėl ATMF nuostatų, susijusių su ECM, persvarstymo:

               (1)balsuoti už Techninių ekspertų komiteto pasiūlytus lokomotyvų ir keleivinių riedmenų VTN pakeitimus, išdėstytus Techninių ekspertų komiteto darbiniuose dokumentuose „TECH-20041-CTE13-UTP LOC PAS annex“ ir „TECH-20041 LOC PAS decision“;

               (2)balsuoti už Techninių ekspertų komiteto pasiūlytus riedmenų (prekinių vagonų) VTN pakeitimus, išdėstytus Techninių ekspertų komiteto darbiniuose dokumentuose „TECH-20042-CTE13 WAG draft amendments“ ir „TECH-20042 WAG decision“;

               (3)balsuoti už Techninių ekspertų komiteto pasiūlytus geležinkelių sistemos prieinamumo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims VTN pakeitimus, išdėstytus Techninių ekspertų komiteto darbiniuose dokumentuose „TECH-20043-CTE UTP PRM draft amendments“ ir „TECH-20043 PRM decision“;

               (4)balsuoti už Techninių ekspertų komiteto pasiūlymą priimti VTN, taikytiną traukinių sudėčiai ir maršruto suderinamumo patikroms, išdėstytą Techninių ekspertų komiteto darbiniuose dokumentuose „TECH-20039 UTP TCRC“ ir „TECH-20039 TCRC decision“;

               (5)balsuoti už Techninių ekspertų komiteto pasiūlymą priimti VTN, taikytiną infrastruktūros posistemiui, išdėstytą Techninių ekspertų komiteto darbiniuose dokumentuose „TECH-20040 UTP INF draft“ ir „TECH-20040 INF decision“;

               (6)balsuoti už Techninių ekspertų komiteto pasiūlymą atnaujinti TAF TSS techninių dokumentų nuorodas, pateiktas TAF VTN I priedėlio sąraše, išdėstytą Techninių ekspertų komiteto darbiniame dokumente „TECH-21009-CTE UTP TAF decision“;

               (7)balsuoti už ATMF nuostatų, susijusių su ECM, persvarstymą, kaip išdėstyta Techninių ekspertų komiteto darbiniame dokumente „TECH-20045 ATMF decision“.

               2 straipsnis

               Priimti Techninių ekspertų komiteto sprendimai skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, nurodant jų įsigaliojimo dieną.

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2011 m. birželio 16 d. Tarybos sprendimas 2013/103/ES dėl Europos Sąjungos ir Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybinės organizacijos susitarimo dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie 1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties (COTIF) su pakeitimais, padarytais 1999 m. birželio 3 d. Vilniaus protokolu, pasirašymo ir sudarymo (OL L 51, 2013 2 23, p. 1).

                     (2)

                        2014 m. lapkričio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1302/2014 dėl Europos Sąjungos geležinkelių sistemos posistemio „Lokomotyvai ir keleiviniai riedmenys“ techninės sąveikos specifikacijos (OL L 356, 2014 12 12, p. 228).

                     (3)

                        2019 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/776, kuriuo dėl suderinimo su Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/797 ir konkrečių tikslų, išdėstytų Komisijos deleguotajame sprendime (ES) 2017/1474, įgyvendinimo iš dalies keičiami Komisijos reglamentai (ES) Nr. 321/2013, (ES) Nr. 1299/2014, (ES) Nr. 1301/2014, (ES) Nr. 1302/2014 ir (ES) Nr. 1303/2014, Komisijos reglamentas (ES) 2016/919 ir Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2011/665/ES (OL L 139I, 2019 5 27, p. 108).

                     (4)

                        2020 m. kovo 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/387, kuriuo dėl naudojimo teritorijos išplėtimo ir pereinamųjų etapų iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 321/2013, (ES) Nr. 1302/2014 ir (ES) 2016/919 (OL L 73, 2020 3 10, p. 6).

                     (5)

                        2019 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/772, kuriuo dėl inventorinio aprašo, daromo siekiant nustatyti prieinamumo kliūtis, teikti informaciją naudotojams ir stebėti bei vertinti prieinamumo pažangą, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1300/2014 (OL L 139I, 2019 5 27, p. 1).

                     (6)

                        2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/49/EB dėl saugos Bendrijos geležinkeliuose ir iš dalies pakeičianti Tarybos direktyvą 95/18/EB dėl geležinkelio įmonių licencijavimo bei Direktyvą 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo ir saugos sertifikavimo (Saugos geležinkeliuose direktyva).

                     (7)

                        2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/798 dėl geležinkelių saugos (OL L 138, 2016 5 26, p. 102).

                     (8)

                        2019 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/778, kuriuo dėl pakeitimų valdymo tvarkos iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1305/2014 (OL L 139I, 2019 5 27, p. 356).

                     (9)

                        2020 m. kovo 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/387, kuriuo dėl naudojimo teritorijos išplėtimo ir pereinamųjų etapų iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 321/2013, (ES) Nr. 1302/2014 ir (ES) 2016/919 (OL L 73, 2020 3 10, p. 6).

                     (10)

                        2019 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/772, kuriuo dėl inventorinio aprašo, daromo siekiant nustatyti prieinamumo kliūtis, teikti informaciją naudotojams ir stebėti bei vertinti prieinamumo pažangą, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1300/2014 (OL L 139I, 2019 5 27, p. 1).

                     (11)

                        2019 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/773 dėl Europos Sąjungos geležinkelių sistemos traukinių eismo organizavimo ir valdymo posistemio techninės sąveikos specifikacijos, kuriuo panaikinimas Sprendimas 2012/757/ES (OL L 139I, 2019 5 27, p. 5).

                     (12)

                        2014 m. lapkričio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1299/2014 dėl Europos Sąjungos geležinkelių sistemos infrastruktūros posistemio techninės sąveikos specifikacijos (OL L 356, 2014 12 12, p. 1).

                     (13)

                        2019 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/776, kuriuo dėl suderinimo su Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/797 ir konkrečių tikslų, išdėstytų Komisijos deleguotajame sprendime (ES) 2017/1474, įgyvendinimo iš dalies keičiami Komisijos reglamentai (ES) Nr. 321/2013, (ES) Nr. 1299/2014, (ES) Nr. 1301/2014, (ES) Nr. 1302/2014 ir (ES) Nr. 1303/2014, Komisijos reglamentas (ES) 2016/919 ir Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2011/665/ES (OL L 139I, 2019 5 27, p. 108).

                     (14)

                        2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/798 dėl geležinkelių saugos (OL L 138, 2016 5 26, p. 102).

                     (15)

                        2019 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/778, kuriuo dėl pakeitimų valdymo tvarkos iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1305/2014 (OL L 139I, 2019 5 27, p. 356).

                     (16)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64 punktas.

                     (17)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (18)

                        2011 m. birželio 16 d. Tarybos sprendimas 2013/103/ES dėl Europos Sąjungos ir Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybinės organizacijos susitarimo dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie 1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties (COTIF) su pakeitimais, padarytais 1999 m. birželio 3 d. Vilniaus protokolu, pasirašymo ir sudarymo (OL L 51, 2013 2 23, p. 1).

                     (19)

                        2020 m. kovo 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/387, kuriuo dėl naudojimo teritorijos išplėtimo ir pereinamųjų etapų iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 321/2013, (ES) Nr. 1302/2014 ir (ES) 2016/919 (OL L 73, 2020 3 10, p. 6).

                     (20)

                        2019 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/772, kuriuo dėl inventorinio aprašo, daromo siekiant nustatyti prieinamumo kliūtis, teikti informaciją naudotojams ir stebėti bei vertinti prieinamumo pažangą, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1300/2014 (OL L 139I, 2019 5 27, p. 1).

                     (21)

                        2019 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/773 dėl Europos Sąjungos geležinkelių sistemos traukinių eismo organizavimo ir valdymo posistemio techninės sąveikos specifikacijos, kuriuo panaikinimas Sprendimas 2012/757/ES (OL L 139I, 2019 5 27, p. 5).

                     (22)

                        2014 m. lapkričio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1299/2014 dėl Europos Sąjungos geležinkelių sistemos infrastruktūros posistemio techninės sąveikos specifikacijos (OL L 356, 2014 12 12, p. 1).

                     (23)

                        2019 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/776, kuriuo dėl suderinimo su Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/797 ir konkrečių tikslų, išdėstytų Komisijos deleguotajame sprendime (ES) 2017/1474, įgyvendinimo iš dalies keičiami Komisijos reglamentai (ES) Nr. 321/2013, (ES) Nr. 1299/2014, (ES) Nr. 1301/2014, (ES) Nr. 1302/2014 ir (ES) Nr. 1303/2014, Komisijos reglamentas (ES) 2016/919 ir Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2011/665/ES (OL L 139I, 2019 5 27, p. 108).

                     (24)

                        2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/798 dėl geležinkelių saugos (OL L 138, 2016 5 26, p. 102).


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 04 20
            COM(2021) 194 final
            2021/0100(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Šalių konferencijoje, dėl Roterdamo konvencijos dėl sutikimo, apie kurį pranešama iš anksto, procedūros, taikomos tam tikroms pavojingoms cheminėms medžiagoms ir pesticidams tarptautinėje prekyboje, III priedo pakeitimų

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

                  Roterdamo konvencija dėl sutikimo, apie kurį pranešama iš anksto, procedūros, taikomos tam tikroms pavojingoms cheminėms medžiagoms ir pesticidams tarptautinėje prekyboje (toliau – Konvencija), įsigaliojo 2004 m. vasario 24 d. Ji patvirtinta Tarybos sprendimu 2006/730/EB dėl Roterdamo konvencijos dėl sutikimo, apie kurį pranešama iš anksto, procedūros, taikomos tam tikroms pavojingoms cheminėms medžiagoms ir pesticidams tarptautinėje prekyboje (taikomu atgaline data nuo 2002 m. gruodžio 19 d.)
                     1
                  , sudarymo Europos bendrijos vardu ir Europos Bendrijoje įsigaliojo 2004 m. vasario 24 d. Konvencijos tikslas – skatinti tarptautinėje prekyboje tam tikromis pavojingomis cheminėmis medžiagomis dalyvaujančias Šalis dalytis atsakomybe ir bendradarbiauti, siekiant apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką nuo galimos žalos ir prisidėti prie aplinkai nekenksmingo jų naudojimo. Konvencijoje nustatyta keitimosi informacija apie tam tikrų cheminių medžiagų savybes, nacionalinių sprendimų dėl jų importo ir eksporto priėmimo proceso ir pranešimo apie tuos sprendimus Šalims sistema.

                  Konvencijoje nustatyti įsipareigojimai Sąjungos teisėje įgyvendinami 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 649/2012
                     2
                  .

                  Pagal Konvencijos 18 straipsnį įsteigta Šalių konferencija yra Roterdamo konvencijos valdymo organas. Šis organas paprastai renkasi kas dvejus metus, kad stebėtų, kaip įgyvendinama Konvencija. Šalių konferencija taip pat peržiūri chemines medžiagas, kurias jai svarstyti pateikia Cheminių medžiagų kontrolės komitetas.

                  Pagal Konvencijos 5 straipsnio 1 dalį reikalaujama, kad Šalys teiktų pranešimus apie galutinius reglamentuojančius dokumentus, priimtus siekiant uždrausti arba griežtai apriboti cheminės medžiagos naudojimą nacionaliniu lygmeniu. Sekretoriatui gavus du tokius pranešimus apie tą pačią cheminę medžiagą iš dviejų Šalių, priklausančių dviem skirtingiems IPS regionams, tie pranešimai bus pateikti Cheminių medžiagų kontrolės komitetui. Cheminių medžiagų kontrolės komitetas tuos pranešimus turi peržiūrėti pagal Konvencijos II priede nustatytus kriterijus. Remdamasis tos peržiūros rezultatais, Cheminių medžiagų kontrolės komitetas rekomendavo į Konvencijos III priedą įtraukti acetochlorą, karbosulfaną, chrizotilo asbestą, dekabromdifenileterį, fentioną (labai mažo kiekio (angl. ULV) preparatus, kurių sudėtyje veikliosios medžiagos yra ne mažiau kaip 640 g/l), skystuosius preparatus (emulsuojamąjį koncentratą ir tirpųjį koncentratą), kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 276 g/l parakvato dichlorido (atitinkančio ne mažesnį kaip 200 g/l parakvato jonų kiekį), ir perfluoroktano rūgštį (PFOA), jos druskas ir PFOA giminingus junginius, nes šios cheminės medžiagos atitinka visus kriterijus. Priedų pakeitimų priėmimo procedūra nustatyta Konvencijos 22 straipsnyje.

                  Vadovaujantis Konvencijos 23 straipsniu, kiekviena Šalis turi po vieną balsą. Tačiau ekonominės integracijos regioninės organizacijos, kaip antai ES, balsuodamos turi tiek balsų, kiek jų valstybių narių yra Konvencijos šalys.

                  Dešimtajame eiliniame posėdyje Šalių konferencija svarstys galimybę priimti sprendimus į Konvencijos III priedą įtraukti acetochlorą, karbosulfaną, chrizotilo asbestą, dekabromdifenileterį, fentioną (labai mažo kiekio (angl. ULV) preparatus, kurių sudėtyje veikliosios medžiagos yra ne mažiau kaip 640 g/l), skystuosius preparatus (emulsuojamąjį koncentratą ir tirpųjį koncentratą), kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 276 g/l parakvato dichlorido (atitinkančio ne mažesnį kaip 200 g/l parakvato jonų kiekį), ir perfluoroktano rūgštį (PFOA), jos druskas ir PFOA giminingus junginius.

                  Įtraukimas į III priedą reiškia, kad tomis cheminėmis medžiagomis prekiaujant tarptautiniu mastu bus taikoma sutikimo, apie kurį pranešama iš anksto, procedūra. Todėl reikės, kad Šalys sekretoriatui pateiktų atsakymus dėl importo, kad sekretoriatas galėtų tuos atsakymus dėl importo pateikti visoms Šalims. Eksportuojančios Šalys, eksportuodamos šias chemines medžiagas, turės atsižvelgti į atsakymus dėl importo.

                  Numatomas aktas taps privalomas Šalims pagal Konvencijos 22 straipsnio 5 dalies c punktą, kuriame nustatyta: „depozitarijus nedelsdamas praneša Šalims apie sprendimą papildyti III priedą. Pakeitimas visoms Šalims įsigalioja sprendime nurodytą dieną.“

                  Atitinkamais teisės aktais Sąjungoje naudoti acetochlorą, karbosulfaną, chrizotilo asbestą, fentioną (labai mažo kiekio (angl. ULV) preparatus, kurių sudėtyje veikliosios medžiagos yra ne mažiau kaip 640 g/l) ir skystuosius preparatus (emulsuojamąjį koncentratą ir tirpųjį koncentratą), kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 276 g/l parakvato dichlorido (atitinkančio ne mažesnį kaip 200 g/l parakvato jonų kiekį), draudžiama. Dekabromdifenileterio ir perfluoroktano rūgšties (PFOA), jos druskų ir PFOA giminingų junginių naudojimas ribojamas Reglamentu (ES) 2019/1021 dėl patvariųjų organinių teršalų
                     3
                  , nes abiem cheminėms medžiagoms taikoma Stokholmo konvencija dėl patvariųjų organinių teršalų.

                  Šis pasiūlymas susijęs su sprendimu, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Roterdamo konvencijos Šalių konferencijoje dėl numatomo sprendimų iš dalies pakeisti Konvencijos III priedą, įtraukiant į jį acetochlorą, karbosulfaną, chrizotilo asbestą, dekabromdifenileterį, fentioną (labai mažo kiekio (angl. ULV) preparatus, kurių sudėtyje veikliosios medžiagos yra ne mažiau kaip 640 g/l), skystuosius preparatus (emulsuojamąjį koncentratą ir tirpųjį koncentratą), kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 276 g/l parakvato dichlorido (atitinkančio ne mažesnį kaip 200 g/l parakvato jonų kiekį), ir perfluoroktano rūgštį (PFOA), jos druskas ir PFOA giminingus junginius, priėmimo.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Pasiūlymas dera su Reglamentu (ES) Nr. 649/2012, kuriuo Sąjungoje įgyvendinama Roterdamo konvencija, ir papildys jo įgyvendinimą. Jis visiškai atitinka Konvencijos tikslą skatinti tarptautinėje prekyboje tam tikromis pavojingomis cheminėmis medžiagomis dalyvaujančias Šalis dalytis atsakomybe ir bendradarbiauti, siekiant apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką nuo galimos žalos ir prisidėti prie aplinkai nekenksmingo jų naudojimo.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Pasiūlymas dera su Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009, Reglamentu (ES) Nr. 528/2012 ir Reglamentu (EB) Nr. 1907/2006, nes juo nedaromas poveikis jokiems sprendimams dėl cheminių medžiagų pateikimo Europos Sąjungos rinkai.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Siūlomo Tarybos sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis, kuri yra tinkamas pagrindas priimti teisės aktą, kuriuo nustatoma su tarptautiniu susitarimu (šiuo atveju – Roterdamo konvencija) susijusi Europos Sąjungos pozicija.

                  Materialinis teisinis pagrindas – SESV 192 straipsnio 1 dalis, nes priemonėmis, dėl kurių susitarta pagal Roterdamo konvenciją, daugiausia siekiama su aplinka susijusių tikslų (t. y. užtikrinti žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugą kontroliuojant tarptautinę prekybą tam tikromis pavojingomis cheminėmis medžiagomis ir pesticidais).

                  Todėl siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 192 straipsnio 1 dalis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Žmonių sveikatos ir aplinkos apsauga nuo galimos tam tikrų pavojingų cheminių medžiagų žalos ir pastangos prisidėti prie aplinkai nekenksmingo jų naudojimo kelia visuotinį susirūpinimą, o Roterdamo konvencija Sąjungoje įgyvendinama Reglamentu (ES) Nr. 649/2012. Kadangi Sąjunga yra Konvencijos šalis, tikslinga, kad Sąjunga dalyvautų Šalių konferencijos sprendimų priėmimo procese.

               •Proporcingumo principas

                  Žmonių sveikatos ir aplinkos apsauga nuo galimos tam tikrų pavojingų cheminių medžiagų žalos ir pastangos prisidėti prie aplinkai nekenksmingo jų naudojimo kelia visuotinį susirūpinimą, todėl reikia imtis veiksmų pasauliniu lygmeniu. Cheminių medžiagų kontrolės komitetas rekomendavo į Konvencijos III priedą įtraukti acetochlorą, karbosulfaną, chrizotilo asbestą, dekabromdifenileterį, fentioną (labai mažo kiekio (angl. ULV) preparatus, kurių sudėtyje veikliosios medžiagos yra ne mažiau kaip 640 g/l), skystuosius preparatus (emulsuojamąjį koncentratą ir tirpųjį koncentratą), kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 276 g/l parakvato dichlorido (atitinkančio ne mažesnį kaip 200 g/l parakvato jonų kiekį), ir perfluoroktano rūgštį (PFOA), jos druskas ir PFOA giminingus junginius, kadangi buvo nustatyta, kad aptariamosios cheminės medžiagos atitinka Konvencijos II priedo kriterijus. Todėl, siekiant užtikrinti, kad būtų imtasi atitinkamų veiksmų pasauliniu lygmeniu, tikslinga pritarti tų cheminių medžiagų įtraukimui į Konvencijos III priedą.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Su suinteresuotosiomis šalimis nuolat konsultuojamasi nebuvo, nes Europos Sąjungos suinteresuotosioms šalims pasiūlymas neturės jokio poveikio, išskyrus tai, kad eksportuojant šias chemines medžiagas turi būti laikomasi tam tikrų taisyklių. Tačiau su suinteresuotosiomis šalimis konsultuotasi Konvencijos Cheminių medžiagų kontrolės komitetui atliekant pranešimų apie tas chemines medžiagas peržiūrą ir į jų pastabas atsižvelgta.

               •Poveikio vertinimas

                  Poveikio vertinimas nebuvo atliktas, nes sprendimai, kurie gali būti priimti pagal Konvenciją, jokio poveikio tų cheminių medžiagų naudojimui Europos Sąjungoje neturės.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Pasiūlymas gali turėti nedidelį poveikį komercinei veiklai, nes aptariamosios cheminės medžiagos Sąjungoje nėra naudojamos komerciniais tikslais, bet gali būti gaminamos eksporto reikmėms, todėl labai mažoms įmonėms nėra numatyta taikyti išimties ir neįtrauktos specialios MVĮ skirtos taisyklės. Pasiūlymas gali turėti nedidelį poveikį ES sektorių konkurencingumui arba Sąjungos ir trečiųjų šalių prekybai, nes prekiaujant tomis cheminėmis medžiagomis tarptautiniu mastu reikėtų laikytis tam tikrų taisyklių.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Pasiūlymas neturi poveikio biudžetui.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Laikoma, kad įgyvendinimo planas, stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimas nėra būtini.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

                  Pasiūlymu Komisijai suteikiami įgaliojimai Europos Sąjungos vardu Roterdamo konvencijos Šalių konferencijoje pritarti acetochloro, karbosulfano, chrizotilo asbesto, dekabromdifenileterio, fentiono (labai mažo kiekio (angl. ULV) preparatų, kurių sudėtyje veikliosios medžiagos yra ne mažiau kaip 640 g/l), skystųjų preparatų (emulsuojamojo koncentrato ir tirpiojo koncentrato), kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 276 g/l parakvato dichlorido (atitinkančio ne mažesnį kaip 200 g/l parakvato jonų kiekį), ir perfluoroktano rūgšties (PFOA), jos druskų ir PFOA giminingų junginių įtraukimui į priedą.

               2021/0100 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Šalių konferencijoje, dėl Roterdamo konvencijos dėl sutikimo, apie kurį pranešama iš anksto, procedūros, taikomos tam tikroms pavojingoms cheminėms medžiagoms ir pesticidams tarptautinėje prekyboje, III priedo pakeitimų

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Roterdamo konvencija dėl sutikimo, apie kurį pranešama iš anksto, procedūros, taikomos tam tikroms pavojingoms cheminėms medžiagoms ir pesticidams tarptautinėje prekyboje (toliau – Konvencija), įsigaliojo 2004 m. vasario 24 d. ir Sąjungos vardu buvo sudaryta Tarybos sprendimu 2006/730/EB
                  4
               ;

               (2)Roterdamo konvencija Sąjungoje įgyvendinama 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 649/2012
                  5
               ;

               (3)pagal Konvencijos 7 straipsnį Šalių konferencija nusprendžia, ar įtraukti chemines medžiagas į III priedą;

               (4)numatoma, kad dešimtojoje Roterdamo konvencijos Šalių konferencijoje bus priimti sprendimai į III priedą įtraukti papildomas chemines medžiagas;

               (5)atsižvelgiant į tai, kad sprendimai Sąjungai bus privalomi, tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Šalių konferencijoje;

               (6)siekiant užtikrinti, kad importuojančiosios šalys galėtų pasinaudoti Roterdamo konvencijos teikiama apsauga, ir kadangi visi reikiami Konvencijos kriterijai yra tenkinami, būtina ir tinkama pritarti Roterdamo konvencijos pagalbinio organo – Cheminių medžiagų kontrolės komiteto – rekomendacijai į Roterdamo konvencijos III priedą įtraukti acetochlorą, karbosulfaną, chrizotilo asbestą, dekabromdifenileterį, fentioną (labai mažo kiekio (angl. ULV) preparatus, kurių sudėtyje veikliosios medžiagos yra ne mažiau kaip 640 g/l), skystuosius preparatus (emulsuojamąjį koncentratą ir tirpųjį koncentratą), kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 276 g/l parakvato dichlorido (atitinkančio ne mažesnį kaip 200 g/l parakvato jonų kiekį), ir perfluoroktano rūgštį (PFOA), jos druskas ir PFOA giminingus junginius. Tų medžiagų naudojimas Sąjungoje jau yra uždraustas arba griežtai ribojamas, todėl pagal Reglamentą (ES) Nr. 649/2012 daugumai jų taikomi dar griežtesni eksporto reikalavimai negu nustatytieji Roterdamo konvencijoje,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Roterdamo konvencijos dešimtojoje Šalių konferencijoje Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi šios pozicijos: Sąjunga pritaria Roterdamo konvencijos dėl sutikimo, apie kurį pranešama iš anksto, procedūros, taikomos tam tikroms pavojingoms cheminėms medžiagoms ir pesticidams tarptautinėje prekyboje, III priedo pakeitimų, susijusių su acetochloro, karbosulfano, chrizotilo asbesto, dekabromdifenileterio, fentiono (labai mažo kiekio (angl. ULV) preparatų, kurių sudėtyje veikliosios medžiagos yra ne mažiau kaip 640 g/l), skystųjų preparatų (emulsuojamojo koncentrato ir tirpiojo koncentrato), kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 276 g/l parakvato dichlorido (atitinkančio ne mažesnį kaip 200 g/l parakvato jonų kiekį), ir perfluoroktano rūgšties (PFOA), jos druskų ir PFOA giminingų junginių įtraukimu, priėmimui.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2006 m. rugsėjo 25 d. Tarybos sprendimas 2006/730/EB dėl Roterdamo konvencijos dėl sutikimo, apie kurį pranešama iš anksto, procedūros, taikomos tam tikroms pavojingoms cheminėms medžiagoms ir pesticidams tarptautinėje prekyboje, sudarymo Europos bendrijos vardu (OL L 299, 2006 10 28, p. 23).

                     (2)

                        2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 649/2012 dėl pavojingų cheminių medžiagų eksporto ir importo (OL L 201, 2012 7 27, p. 60).

                     (3)

                        2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1021 dėl patvariųjų organinių teršalų (OL L 169, 2019 6 25, p. 45).

                     (4)

                        2006 m. rugsėjo 25 d. Tarybos sprendimas 2006/730/EB dėl Roterdamo konvencijos dėl sutikimo, apie kurį pranešama iš anksto, procedūros, taikomos tam tikroms pavojingoms cheminėms medžiagoms ir pesticidams tarptautinėje prekyboje, sudarymo Europos bendrijos vardu (OL L 299, 2006 10 28, p. 23).

                     (5)

                        2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 649/2012 dėl pavojingų cheminių medžiagų eksporto ir importo (OL L 201, 2012 7 27, p. 60).


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 06 30
            COM(2021) 352 final
            2021/0173(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi pagal Konvenciją dėl šiaurės rytų Atlanto jūros aplinkos apsaugos (OSPAR konvenciją) įsteigtoje komisijoje, dėl sprendimo dėl Šiaurės Atlanto srovės ir Jevlanovo jūrkalnio (NACES) saugomos jūrų teritorijos ribų nustatymo ir rekomendacijos dėl jos valdymo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Šiaurės rytų Atlanto jūrų aplinkos apsaugos komisijoje, dėl numatomo sprendimo dėl Šiaurės Atlanto srovės ir Jevlanovo jūrkalnio (toliau – NACES) saugomos jūrų teritorijos ribų nustatymo ir rekomendacijos dėl jos valdymo pagal Konvenciją dėl šiaurės rytų Atlanto jūros aplinkos apsaugos (toliau – OSPAR konvencija) priėmimo.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.OSPAR konvencija

               OSPAR konvencijos tikslas – apsaugoti šiaurės rytų Atlanto jūros baseiną nuo neigiamo žmogaus veiklos poveikio siekiant saugoti žmonių sveikatą, išsaugoti jūrų ekosistemas ir, jei įmanoma, atkurti neigiamai paveiktas jūrų teritorijas. Konvenciją pasirašė 16 susitariančiųjų šalių: Airija, Belgija, Danija, ES
                  1
               , Islandija, Ispanija, Jungtinė Karalystė, Liuksemburgas, Nyderlandai, Norvegija, Portugalija, Prancūzija, Suomija, Švedija, Šveicarija ir Vokietija. Konvencija buvo pateikta pasirašyti 1992 m. rugsėjo 22 d. Paryžiuje vykusiame Oslo ir Paryžiaus komisijų ministrų susitikime ir įsigaliojo 1998 m. kovo 25 d.

               2.2.OSPAR komisija

               OSPAR komisiją (įsteigtą pagal Konvencijos 10 straipsnį) sudaro visų susitariančiųjų šalių atstovai; ji renkasi reguliariai arba, jei reikalauja ypatingos aplinkybės, bet kuriuo metu. Jos pareigos yra, be kita ko, prižiūrėti Konvencijos įgyvendinimą ir vertinti jūros baseino būklę, priimtų priemonių veiksmingumą, prioritetus ir bet kokių papildomų ar kitų priemonių poreikį.

               Remiantis Konvencijos 20 straipsniu, kiekviena susitariančioji šalis komisijoje turi vieną balsą. ES gali turėti tiek balsų, kiek jos valstybių narių yra Konvencijos susitariančiosios šalys. ES nesinaudoja savo balsavimo teise, jei ta teise naudojasi jos valstybės narės, ir atvirkščiai.

               Pagal Konvencijos 15 straipsnio 3 dalį komisija Konvencijos pakeitimus priima vienbalsiai pritarus susitariančiosioms šalims.

               2.3.Numatomi OSPAR komisijos aktai

               2021 m. spalio 1 d. metinio susitikimo ministrų posėdyje OSPAR komisija turi priimti sprendimą dėl NACES saugomos jūrų teritorijos ribų nustatymo ir rekomendaciją dėl jos valdymo (toliau – numatomi aktai).

               Numatomu OSPAR komisijos sprendimu dėl ribų nustatymo nustatoma NACES saugoma jūrų teritorija, nurodant jos ribų geografines koordinates (platumą / ilgumą). Numatomos OSPAR komisijos rekomendacijos dėl NACES saugomos jūrų teritorijos valdymo tikslas – padėti OSPAR konvencijos susitariančiosioms šalims priimti priemones, kuriomis siekiama apsaugoti ir išsaugoti jūrų paukščius ir ekosistemas, įskaitant jų biologinę įvairovę ir tas populiacijas palaikančius procesus, laikantis šios rekomendacijos priede nustatytų bendrųjų ir konkrečių išsaugojimo tikslų.

               Pagrindžiamosios mokslinės analizės, atliktos siekiant nustatyti šios teritorijos kaip jūrų paukščių maitinimosi vietos svarbą, pateiktos išsamiame 2020 m. gruodžio mėn. paskelbtame dokumente
                  2
               . Jei būtų nustatyta, siūloma saugoma jūrų teritorija būtų didžiausia – beveik 600 000 km2 ploto (tokio, kaip Prancūzijos plotas) – OSPAR konvencijos tinkle saugoma jūrų teritorija ir aštuntoji OSPAR konvencijoje apibrėžtame jūros baseine, esančiame nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiame rajone, bendrai nustatyta saugoma jūrų teritorija.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Poreikis apsaugoti jūrų biologinę įvairovę ir ekosistemas, be kita ko, nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose jūrų rajonuose, yra pripažintas ne kartą. 2020 m. spalio mėn. priimtose Tarybos išvadose dėl Komisijos komunikato „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ raginama 15-ojoje Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferencijoje nustatyti plataus užmojo tikslus ir palankiai vertinamas tikslas apsaugoti bent 30 proc. ES jūrų ploto, o jo trečdaliui, t. y. 10 proc. ES jūrų, taikyti griežtą apsaugą. Be to, jose pabrėžiama, kad šio tikslo valstybės narės turi siekti kolektyviai, ir pripažįstama, kad reikia skubiai didinti pastangas siekiant užtikrinti veiksmingą visų saugomų teritorijų valdymą, nustatyti aiškius išsaugojimo tikslus ir priemones, juos stebėti ir tikslų užmojus atitinkamai didinti, o priemones – griežtinti. Jose taip pat pabrėžiama, kad svarbu siekti sinergijos ir bendros naudos su tokiais su biologine įvairove susijusiais daugiašaliais aplinkos susitarimais, kaip OSPAR konvencija, o biologinės įvairovės aspektus ir tikslus integruoti į atitinkamus tarptautinius ir regioninius procesus. Šiomis aplinkybėmis jose patvirtinama, kad ES pritaria tam, kad 2021 m. būtų sudarytas plataus užmojo teisiškai privalomas tarptautinis susitarimas dėl nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančių rajonų jūrų biologinės įvairovės (BBNJ) pagal Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją (UNCLOS). Galiausiai jose pakartojama, jog ES pritaria tam, kad Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos komisijoje būtų nustatytos trys didelės saugomos jūrų teritorijos Pietų vandenyne.

               Atsižvelgiant į spalio mėn. įvyksiantį OSPAR konvencijos ministrų susitikimą, būtina priimti Sąjungos poziciją, nes numatomas OSPAR komisijos sprendimas dėl saugomos jūrų teritorijos ribų nustatymo, kuris bus priimtas kartu su rekomendacija dėl jos valdymo, yra teisiškai privalomas dokumentas. Net jei rekomendacija nebūtų teisiškai privaloma, Sąjungos poziciją siūloma priimti dėl abiejų numatomų aktų, nes jie yra glaudžiai susiję. Šiais aktais bus palengvintas ES tarptautinių įsipareigojimų ir užmojų įgyvendinimas ir pagerinta aplinkos apsauga, todėl Sąjungai siūloma sprendimo ir rekomendacijos priėmimui pritarti.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas.

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               OSPAR komisija yra susitarimu, būtent OSPAR konvencija, įsteigtas organas.

               Sprendimas, kurį OSPAR komisija raginama priimti, yra teisinę galią turintis aktas, nes pagal OSPAR konvenciją (13 straipsnio 2 dalį) visi OSPAR komisijos sprendimai susitariančiosioms šalims yra teisiškai privalomi. Nors rekomendacijos nėra teisiškai privalomos, šiuo atveju OSPAR komisijos rekomendacija dėl NACES saugomos jūrų teritorijos valdymo yra glaudžiai susijusi su OSPAR komisijos sprendimu dėl jos ribų nustatymo, todėl tikslinga tą pačią Sąjungos poziciją teikti dėl jų abiejų.

               Numatomais aktais OSPAR konvencijos institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su aplinkos apsauga.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 192 straipsnio 1 dalis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 192 straipsnio 1 dalis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               2021/0173 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi pagal Konvenciją dėl šiaurės rytų Atlanto jūros aplinkos apsaugos (OSPAR konvenciją) įsteigtoje komisijoje, dėl sprendimo dėl Šiaurės Atlanto srovės ir Jevlanovo jūrkalnio (NACES) saugomos jūrų teritorijos ribų nustatymo ir rekomendacijos dėl jos valdymo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Konvencija dėl šiaurės rytų Atlanto jūros aplinkos apsaugos
                  3
                (toliau – Konvencija), kurios susitariančioji šalis yra Sąjunga, įsigaliojo 1998 m. kovo 25 d.;

               (2)pagal Konvencijos 10 straipsnio 3 dalį, Konvencijos 10 straipsnio 1 dalimi įsteigta komisija (toliau – OSPAR komisija) pagal Konvencijos 13 straipsnį gali priimti sprendimus ir rekomendacijas;

               (3)2021 m. spalio 1 d. įvyksiančioje 24-ojoje sesijoje / susitikime OSPAR komisija turi priimti sprendimą dėl Šiaurės Atlanto srovės ir Jevlanovo jūrkalnio (NACES) saugomos jūrų teritorijos ribų nustatymo ir rekomendaciją dėl jos valdymo;

               (4)numatomu OSPAR komisijos sprendimu nustatoma NACES saugoma jūrų teritorija, nurodant jos ribas;

               (5)numatomos OSPAR komisijos rekomendacijos tikslas – padėti susitariančiosioms šalims imtis veiksmų ir priimti priemones, kad būtų įgyvendinti rekomendacijos priede nustatyti išsaugojimo tikslai;

               (6)abu numatomi OSPAR komisijos aktai yra glaudžiai susiję, todėl tikslinga tą pačią Sąjungos poziciją teikti dėl jų abiejų;

               (7)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi OSPAR komisijoje, nes jos priimtinas sprendimas bus privalomas Sąjungai,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi OSPAR komisijos 24-ojoje sesijoje / susitikime, yra pritarti sprendimo dėl Šiaurės Atlanto srovės ir Jevlanovo jūrkalnio (NACES) saugomos jūrų teritorijos ribų nustatymo ir rekomendacijos dėl jos valdymo priėmimui.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        1997 m. spalio 7 d. Tarybos sprendimas 98/249/EB dėl Konvencijos dėl šiaurės rytų Atlanto jūros aplinkos apsaugos sudarymo (OL L 104, 1998 4 3, p. 1).

                     (2)

                  https://www.ospar.org/documents?v=43885

                     (3)

                        OL L 104, 1998 4 3, p. 2.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 07 06
            COM(2021) 363 final
            2021/0179(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo valstybės narės įgaliojamos dėl Europos Sąjungos interesų pritarti Jamaikos prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

                  1980 m. spalio 25 d. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų (toliau – 1980 m. Hagos konvencija), kurią iki šiol ratifikavo 101 šalis, įskaitant visas ES valstybes nares, tikslas – susitariančiųjų valstybių paskirtoms centrinėms įstaigoms bendradarbiaujant atkurti ankstesnę padėtį greitai grąžinant neteisėtai išvežtus ar laikomus vaikus.

                  Vaikų grobimo prevencija yra vienas iš esminių ES vaiko teisių rėmimo politikos aspektų, todėl Europos Sąjunga tarptautiniu lygmeniu aktyviai siekia gerinti 1980 m. Hagos konvencijos taikymą ir ragina trečiąsias valstybes prie jos prisijungti.

                  2017 m. vasario 24 d. Jamaika deponavo prisijungimo prie 1980 m. Hagos konvencijos dokumentą. Konvencija Jamaikoje įsigaliojo 2017 m. gegužės 5 d.

                  1980 m. Hagos konvencijos 38 straipsnio 4 pastraipoje nustatyta, kad ji bus taikoma tik prisijungiančios valstybės ir tų susitariančiųjų valstybių, kurios pareikš, kad pritaria jos prisijungimui, tarpusavio santykiams.

                  Tai, kad ES turi išimtinę kompetenciją dėl pritarimo trečiosios valstybės prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos, patvirtino Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, su kuriuo konsultuotasi Komisijos iniciatyva.

                  2014 m. spalio 14 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuomonėje 1/13 pareikšta, kad trečiosios valstybės prisijungimo prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų priėmimas priklauso išimtinei Europos Sąjungos kompetencijai.

                  Teismas pabrėžė, kad šioje srityje ES lygmeniu reikalingas vienodumas – būtina vengti vadinamosios kintamosios geometrijos tarp valstybių narių.

                  Kovos su tarptautiniu vaikų grobimu sritis priklauso išimtinei Europos Sąjungos išorės kompetencijai, todėl nuspręsti pritarti Jamaikos prisijungimui reikia ES lygmeniu – priimant Tarybos sprendimą. Todėl Europos Sąjungos valstybės narės turėtų deponuoti pareiškimą dėl pritarimo Jamaikos prisijungimui dėl Europos Sąjungos interesų.

                  Europos Sąjungos valstybėms narėms pritarus, 1980 m. Hagos konvencija būtų taikoma Jamaikos ir ES valstybių narių, išskyrus Daniją, santykiams.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Kalbant apie tėvų vykdomą vaikų grobimą, 1980 m. Hagos konvencija yra Tarybos reglamento Nr. 2201/2003 (reglamento „Briuselis IIa“), kuris yra ES teisminio bendradarbiavimo bylose, susijusiose su santuoka ir tėvų pareigomis, kertinis akmuo, tarptautinis atitikmuo.

                  Vienas iš pagrindinių šio reglamento tikslų – atgrasyti nuo vaikų grobimo tarp valstybių narių, nustatant procedūras, kuriomis būtų užtikrinama, kad vaikas būtų greitai grąžintas į valstybę narę, kurioje yra jo nuolatinė gyvenamoji vieta. Todėl reglamento „Briuselis IIa“ 11 straipsnis apima 1980 m. Hagos konvencijoje išdėstytą procedūrą ir ją papildo – išaiškinami kai kurie jos aspektai, visų pirma vaiko išklausymas, taip pat laikotarpis, per kurį reikia priimti sprendimą po to, kai pateiktas pareiškimas dėl grąžinimo, ir vaiko negrąžinimo priežastys. Jame taip pat įvestos nuostatos, reglamentuojančios skirtingose valstybėse narėse priimtus prieštaringus sprendimus dėl grąžinimo ir negrąžinimo.

                  Tarptautiniu lygmeniu Europos Sąjunga remia trečiųjų valstybių prisijungimą prie 1980 m. Hagos konvencijos, kad jos valstybės narės galėtų remtis bendra teisine sistema kovos su tarptautiniu vaikų grobimu srityje.

                  Nuo 2015 m. birželio mėn. iki 2019 m. vasario mėn. jau priimta 18 Tarybos sprendimų, kuriais pritarta 26 trečiųjų šalių (Maroko, Singapūro, Rusijos Federacijos, Albanijos, Andoros, Seišelių, Armėnijos, Korėjos Respublikos, Kazachstano, Peru, Gruzijos, Pietų Afrikos, Čilės, Islandijos, Bahamų, Panamos, Urugvajaus, Kolumbijos, Salvadoro, San Marino, Dominikos Respublikos, Baltarusijos, Uzbekistano, Hondūro, Ekvadoro ir Ukrainos)
                     1
                   prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Šis pasiūlymas yra akivaizdžiai susijęs su Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje įtvirtintu bendru tikslu – saugoti vaiko teises. 1980 m. Hagos konvencijos sistema siekiama apsaugoti vaikus nuo žalingo tėvų vykdomo vaikų grobimo poveikio ir užtikrinti, kad vaikai galėtų išsaugoti ryšį su abiem tėvais, pavyzdžiui, užtikrinant galimybę faktiškai naudotis teise matytis su vaiku.

                  Taip pat reikia paminėti ryšį su skatinimu naudotis tarpininkavimu sprendžiant tarpvalstybinius šeimos ginčus. Direktyva dėl tam tikrų mediacijos civilinėse ir komercinėse bylose aspektų
                     2
                  , be kita ko, taikoma šeimos teisei bendroje Europos teisminėje erdvėje. 1980 m. Hagos konvencija taip pat skatinama šeimos ginčus spręsti draugiškai. Vienos iš geros praktikos gairių pagal 1980 m. Hagos konvenciją, kurias paskelbė Hagos tarptautinės privatinės teisės konferencija, skirtos naudojimuisi tarpininkavimu sprendžiant į konvencijos taikymo sritį patenkančius tarptautinius šeimos ginčus dėl vaikų. Europos Komisijos iniciatyva šios gairės išverstos į visas ES kalbas (išskyrus anglų ir prancūzų k.) bei arabų kalbą, siekiant paskatinti dialogą su konvencijos dar neratifikavusiomis ar prie konvencijos neprisijungusiomis valstybėmis ir padėti kartu rasti konkrečius dėl tarptautinio vaikų grobimo kylančių problemų sprendimo būdus
                     3
                  .

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  1980 m. Hagos konvencijos 38 straipsnyje nustatyta, kad „Konvencija bus taikoma tik santykiams tarp prisijungiančios valstybės ir tų Susitariančiųjų Valstybių, kurios pareikš, kad priima jos prisijungimą“. Atsižvelgiant į tai, kad šis sprendimas yra susijęs su valstybių narių Sąjungos labui reiškiamu aiškiu pritarimu tam, kad prisijungiančioji valstybė prisijungtų prie 1980 m. Hagos konvencijos, taikytinas teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 6 dalis. Materialinis teisinis pagrindas yra SESV 81 straipsnio 3 dalis, todėl Taryba, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, sprendžia vieningai.

                  Airijai Reglamentas (EB) Nr. 2201/2003 yra privalomas, todėl ji dalyvauja priimant ir taikant šį sprendimą.

                  Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas.

               •Proporcingumo principas

                  Šis pasiūlymas parengtas atsižvelgiant į jau priimtus Tarybos sprendimus dėl to paties dalyko ir juo neviršijama to, kas būtina pasiekti tikslui užtikrinti suderintus ES veiksmus kovos su tarptautiniu vaikų grobimu srityje, užtikrinant, kad Europos Sąjungos valstybės narės per nurodytą laiką pritartų Jamaikos prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Europos Sąjungos valstybės narės, su kuriomis Komisija konsultavosi dėl jų pasirengimo pritarti Jamaikos prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos, pateikė teigiamą nuomonę.

                  Diskusijos 2019 m. liepos 2 d. ekspertų posėdyje parodė, kad šiame etape valstybės narės neprieštarauja tam, kad būtų pritarta Jamaikos prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Rengdamasi 2019 m. liepos 2 d. ekspertų posėdžiui ir su juo susijusiems tolesniems veiksmams, Komisija glaudžiai bendradarbiavo su Hagos tarptautinės privatinės teisės konvencija ir ES delegacija Jamaikoje.

               •Poveikio vertinimas

                  2015–2019 m. priimtų 18 Tarybos sprendimų dėl pritarimo kelių trečiųjų valstybių prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos atveju, atsižvelgiant į šio teisėkūros procedūra priimamo akto pobūdį, konkretaus poveikio vertinimo neatlikta. Tačiau 2019 m. liepos 2 d. ekspertų posėdyje, kuriame dalyvavo visų ES valstybių narių atstovai, buvo išnagrinėta, kaip Jamaika įgyvendina konvenciją.

                  Jamaika yra visapusiškai įsipareigojusi įgyvendinti konvenciją ir priėmė atitinkamus nacionalinės teisės aktus, be kita ko, dėl jurisdikcijos sutelkimo. Jamaika paskyrė Hagos tinklo teisėją dirbti su centrine institucija dėl įgyvendinimo priemonių. Mokymų srityje jau vykdoma tam tikra veikla, pavyzdžiui, susitikimai ir diskusijos su JAV centrinės institucijos teisėju dėl teismo vaidmens Hagos pagrobimo bylose, internetinio seminaro diskusijos su JAV centrine institucija, pažintinis vizitas į JAV ir konferencija Gajanoje. 2018 m. spalio mėn. Jamaika dalyvavo Hagos tarptautinės privatinės teisės konferencijos surengtame Karibų jūros regiono šalių susitikime tarptautinės vaikų apsaugos klausimais „Hagos vaikų apsaugos konvencijų įgyvendinimas ir vykdymas“ (angl. Caribbean Meeting on International Child Protection – Implementing and Operating the Hague Child Protection Conventions). Grobimo bylas nagrinėjantiems darbuotojams buvo surengti mokymai mediacijos klausimais.

                  Jamaikos prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos pritarė 13 susitariančiųjų šalių, įskaitant Šveicariją, Japoniją ir JAV.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Siūlomas sprendimas poveikio biudžetui neturi.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Kadangi pasiūlymas susijęs tik su Europos Sąjungos valstybių narių įgaliojimu pritarti Jamaikos prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos, jo įgyvendinimo stebėsena apima tik šiuos aspektus: kaip valstybės narės laikosi pareiškimo teksto, deponavimo laikotarpio ir pranešimo apie deponavimą Komisijai reikalavimų, nustatytų Tarybos sprendime.

               2021/0179 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo valstybės narės įgaliojamos dėl Europos Sąjungos interesų pritarti Jamaikos prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 81 straipsnio 3 dalį kartu su 218 straipsnio 6 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę
                  4
               ,

               kadangi:

               (1)Europos Sąjunga yra nusistačiusi kaip vieną iš savo tikslų skatinti vaiko teisių apsaugą, kaip nurodyta Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje. Priemonės, skirtos vaikams apsaugoti nuo neteisėto išvežimo ar laikymo, yra vienas iš esminių tos politikos aspektų;

               (2)Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 2201/2003
                  5
                (toliau – reglamentas „Briuselis IIa“), kuriuo siekiama apsaugoti vaikus nuo žalingų padarinių, kuriuos sukelia neteisėtas išvežimas ar laikymas, ir nustatyti tvarką, kuri užtikrintų greitą jų sugrąžinimą į valstybę, kurioje jie nuolat gyvena, taip pat užtikrinti bendravimo teisių ir globos teisių apsaugą;

               (3)Reglamentu „Briuselis IIa“ papildoma ir sustiprinama 1980 m. spalio 25 d. Hagos konvencija dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų (toliau – 1980 m. Hagos konvencija), kuria tarptautiniu lygmeniu nustatoma susitariančiųjų valstybių ir centrinių įstaigų įsipareigojimų ir bendradarbiavimo sistema ir siekiama užtikrinti greitą neteisėtai išvežtų ar laikomų vaikų grąžinimą;

               (4)visos Sąjungos valstybės narės yra 1980 m. Hagos konvencijos šalys;

               (5)Sąjunga ragina trečiąsias valstybes prisijungti prie 1980 m. Hagos konvencijos ir remia tinkamą 1980 m. Hagos konvencijos taikymą, inter alia, kartu su valstybėmis narėmis dalyvaudama specialiųjų komisijų, kurias reguliariai organizuoja Hagos tarptautinės privatinės teisės konferencija, veikloje;

               (6)opiais tarptautinio vaikų grobimo atvejais geriausiu sprendimu galėtų būti bendra teisinė sistema, taikoma Sąjungos valstybių narių ir trečiųjų valstybių santykiams;

               (7)1980 m. Hagos konvencijoje nustatyta, kad ji taikoma tik prisijungiančios valstybės ir tų susitariančiųjų valstybių, kurios pareiškė, kad pritaria jos prisijungimui, tarpusavio santykiams;

               (8)pagal 1980 m. Hagos konvenciją ekonominės integracijos regioninėms organizacijoms, kaip antai Sąjungai, neleidžiama tapti jos šalimi. Todėl Sąjunga negali nei prisijungti prie konvencijos, nei deponuoti savo pareiškimo dėl pritarimo valstybės prisijungimui;

               (9)remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuomone 1/13, pareiškimai dėl pritarimo prisijungimui pagal 1980 m. Hagos konvenciją priklauso išimtinei Sąjungos išorės kompetencijai;

               (10)2017 m. vasario 24 d. Jamaika deponavo prisijungimo prie 1980 m. Hagos konvencijos dokumentą. Konvencija Jamaikoje įsigaliojo 2017 m. gegužės 5 d.;

               (11)įvertinus padėtį Jamaikoje padaryta išvada, kad Europos Sąjungos valstybės narės gali dėl Sąjungos interesų pritarti Jamaikos prisijungimui pagal 1980 m. Hagos konvencijos sąlygas;

               (12)todėl Europos Sąjungos valstybės narės turėtų būti įgaliotos deponuoti pareiškimą dėl pritarimo Jamaikos prisijungimui dėl Sąjungos interesų laikydamosi šiame sprendime išdėstytų sąlygų;

               (13)Airijai reglamentas „Briuselis IIa“ yra privalomas, todėl ji dalyvauja priimant ir taikant šį sprendimą;

               (14)pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Europos Sąjungos valstybės narės šiuo sprendimu įgaliojamos dėl Sąjungos interesų pritarti Jamaikos prisijungimui prie 1980 m. spalio 25 d. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų (toliau – 1980 m. Hagos konvencija).

               Europos Sąjungos valstybės narės ne vėliau kaip [dvylika mėnesių po šio sprendimo priėmimo] deponuoja pareiškimą dėl pritarimo Jamaikos prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl Sąjungos interesų, išdėstytą taip:

               „[Visas VALSTYBĖS NARĖS pavadinimas] pareiškia, kad pritaria Jamaikos prisijungimui prie 1980 m. spalio 25 d. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų, vadovaujantis Tarybos sprendimu (ES) 2021/…“.

               Europos Sąjungos valstybės narės informuoja Tarybą ir Komisiją apie savo pareiškimo dėl pritarimo Jamaikos prisijungimui deponavimą ir perduoda Komisijai to pareiškimo tekstą per du mėnesius nuo jo deponavimo.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja […] dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        Jau priimta 18 Tarybos sprendimų, kuriais valstybės narės įgaliojamos pritarti, kad prie 1980 m. Hagos konvencijos prisijungtų Andora (2015 m. birželio 15 d. priimtas Tarybos sprendimas (ES) 2015/1023); Seišeliai (2015 m. gruodžio 10 d. priimtas Tarybos sprendimas 2015/2354); Rusija (2015 m. gruodžio 10 d. priimtas Tarybos sprendimas 2015/2355); Albanija (2015 m. gruodžio 10 d. priimtas Tarybos sprendimas 2015/2356); Singapūras (2015 m. birželio 15 d. priimtas Tarybos sprendimas 2015/1024); Marokas (2015 m. gruodžio 10 d. priimtas Tarybos sprendimas 2015/2357); Armėnija (2015 m. gruodžio 10 d. priimtas Tarybos sprendimas 2015/2358); Korėjos Respublika (2016 m. gruodžio 8 d. priimtas Tarybos sprendimas 2016/2313), Kazachstanas (2016 m. gruodžio 8 d. priimtas Tarybos sprendimas 2016/2311), Peru (2016 m. gruodžio 8 d. priimtas Tarybos sprendimas 2016/2312); Gruzija ir Pietų Afrika (2017 m. gruodžio 18 d. priimtas Tarybos sprendimas (ES) 2017/2462); Čilė, Islandija ir Bahamos (2017 m. gruodžio 18 d. priimtas Tarybos sprendimas (ES) 2017/2424); Panama, Urugvajus, Kolumbija ir Salvadoras (2017 m. gruodžio 18 d. priimtas Tarybos sprendimas (ES) 2017/2464); San Marinas (2017 m. gruodžio 18 d. priimtas Tarybos sprendimas (ES) 2017/2463); Dominikos Respublika (2019 m. vasario 18 d. priimtas Tarybos sprendimas (ES) 2019/305); Ekvadoras ir Ukraina (2019 m. vasario 18 d. priimtas Tarybos sprendimas (ES) 2019/306); Hondūras (2019 m. vasario 18 d. Tarybos sprendimas (ES) 2019/307); Baltarusija ir Uzbekistanas (2019 m. vasario 18 d. priimtas Tarybos sprendimas (ES) 2019/308).

                     (2)

                        2008 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/52/EB dėl tam tikrų mediacijos civilinėse ir komercinėse bylose aspektų (OL L 136, 2008 5 24, p. 3).

                     (3)

                  https://www.hcch.net/en/publications-and-studies/details4/?pid=5568&dtid=3

                     (4)

                        OL C , , p. .

                     (5)

                        2003 m. lapkričio 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2201/2003 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų, susijusių su santuoka ir tėvų pareigomis, pripažinimo bei vykdymo, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1347/2000 (OL L 338, 2003 12 23, p. 1).