Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0093

Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano  /* KOM/2009/0093 galutinis - CNS 2009/0029 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 26.2.2009KOM(2009)93 galutinis2009/0029 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planoAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS2008 m. metiniame Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos konvencijos (TATAK, angl. ICCAT) susitikime buvo priimtas rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planas. TATAK išteklių atkūrimo planu siekiama tų pačių tikslų, kaip ir Reglamentu (EB) Nr. 1559/2007 perkeltu išteklių atkūrimo planu.Siekiant atkurti išteklius, naujajame TATAK išteklių atkūrimo plane numatyta iki 2011 m. mažinti bendrą leidžiamą sužvejoti kiekį (BLSK), riboti žvejybą tam tikruose rajonuose ir nustatytais laikotarpiais, nustatyti naują verslinį žuvų dydį, su sportinės ir pramoginės žūklės veikla susijusias priemones, su žvejybos bei auginimo pajėgumais susijusias priemones bei griežtesnės kontrolės priemones ir įdiegti TATAK parengtą Jungtinio tarptautinio inspektavimo sistemą, kad būtų užtikrintas išteklių atkūrimo plano veiksmingumas.Bendrija nuo 1997 m. yra TATAK šalis; rekomendacijos yra privalomos visoms susitariančiosioms šalims, kurios joms neprieštarauja. Kadangi Bendrija yra šios organizacijos susitariančioji šalis, ji privalo laikytis priimtų rekomendacijų, kurioms ji neprieštaravo. Todėl būtina įgyvendinti TATAK išteklių atkūrimo planą priimant reglamentą, kuriuo nustatomas išteklių atkūrimo planas, numatytas 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[1] 5 straipsnyje.Šio pasiūlymo tikslas – perkelti TATAK rekomendacijas, kuriomis nustatomas rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planas, į Bendrijos teisę.Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui.Teisinis pagrindas – EB sutarties 37 straipsnis.Tarybos prašoma kuo greičiau priimti šį pasiūlymą.2009/0029 (COD)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planoEUROPOS SAJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[2],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[3],kadangi:(1) Bendrija nuo 1997 m. lapkričio 14 d. yra Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos konvencijos[4] susitariančioji šalis.(2) 2008 m. lapkričio mėn. įvykusiame 16-ajame neeiliniame Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (TATAK, angl. ICCAT) susitikime buvo priimta rekomendacija [08-05] parengti naują rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planą, kuris būtų taikomas iki 2022 m. ir kuriuo būtų pakeistas 2006 m. priimtas išteklių atkūrimo planas.(3) Siekiant atkurti paprastųjų tunų išteklius, naujame TATAK parengtame išteklių atkūrimo plane numatyta 2007–2011 m. laipsniškai mažinti bendrą leidžiamą sužvejoti kiekį (BLSK), apriboti žvejybą tam tikruose rajonuose ir nustatytais laikotarpiais, nustatyti naują verslinį paprastųjų tunų dydį, su sportinės ir pramoginės žūklės veikla susijusias priemones, žvejybos bei auginimo pajėgumų priemones, griežtesnės kontrolės priemones ir įdiegti TATAK parengtą Jungtinio tarptautinio inspektavimo sistemą, kad būtų užtikrintas išteklių atkūrimo plano veiksmingumas.(4) Todėl būtina įgyvendinti naująjį TATAK parengtą išteklių atkūrimo planą priimant prieš pagrindinio žvejybos sezono pradžią įsigalioti turėsiantį reglamentą, kuriuo nustatomas išteklių atkūrimo planas, numatytas 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką 5 straipsnyje.(5) 2006 m. TATAK parengtas išteklių atkūrimo planas į Bendrijos teisę įtrauktas Reglamentu (EB) Nr. 1559/2007, nustatančiu daugiametį paprastųjų tunų išteklių Atlanto vandenyno rytinėje dalyje ir Viduržemio jūroje atkūrimo planą bei iš dalies keičiančiu Reglamentą (EB) Nr. 520/2007[5]. Kad TATAK galėtų priimti naują paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planą, reikia panaikinti pirmiau nurodytą reglamentą ir jį pakeisti šiuo reglamentu,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:I SKYRIUSBENDROSIOS NUOSTATOS1 straipsnisTaikymo sritis ir tikslasŠiame reglamente nustatomos bendrosios taisyklės, pagal kurias Bendrija taikys daugiametį Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (TATAK) rekomenduojamą paprastųjų tunų ( thunnus thynnus ) išteklių atkūrimo planą. Šis reglamentas taikomas rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų ištekliams.To išteklių atkūrimo plano tikslas – pasiekti biomasę, atitinkančią didžiausią tausią žvejybą užtikrinantį sužvejotų žuvų kiekį didesne nei 50 % tikimybe.2 straipsnisApibrėžtysŠiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:a) konvencijos susitariančiosios šalys (KSŠ) – Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos konvencijos susitariančiosios šalys ir konvencijos nepasirašiusios bendradarbiaujančios šalys, subjektai arba žvejybos subjektai;b) žvejybos laivas – laivas, kuris komerciniais tikslais naudojamas arba yra skirtas naudoti su paprastųjų tunų išteklių naudojimu susijusiai veiklai, įskaitant žūklės laivus, žuvų perdirbimo laivus, aprūpinimo laivus, vilkikus, perkrovimo operacijoms naudojamus laivus ir transportinius laivus, įrengtus tunų produktams transportuoti, ir pagalbinius laivus, išskyrus konteinervežius;c) žūklės laivas – laivas, naudojamas komercinei paprastųjų tunų žvejybai;d) pagalbinis laivas – laivas, naudojamas negyviems (neperdirbtiems) paprastiesiems tunams transportuoti iš varžos į paskirtąjį uostą;e) perdirbimo laivas – laivas, kuriame prieš supakuojant žuvininkystės produktus atliekama viena arba daugiau iš šių operacijų: filė gamyba arba pjaustymas gabalais, šaldymas ir (arba) perdirbimas;f) žvejyba aktyviaisiais žvejybos įrankiais – paprastųjų tunų žvejyba naudojantis žūklės laivu tam tikru žvejybos sezonu;g) jungtinė žvejybos operacija – dviejų arba daugiau su skirtingų KSŠ arba skirtingų valstybių narių vėliavomis plaukiojančių žūklės laivų atliekama operacija, kai vieno žūklės laivo sužvejotas kiekis priskiriamas kitam žūklės laivui arba laivams pagal sužvejotų žuvų kiekio paskirstymo formulę;h) perkėlimo veikla:i) gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš žūklės laivo tinklo į transportavimo varžą;ii) gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš vienos transportavimo varžos į kitą;iii) negyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš transportavimo varžos į pagalbinį laivą;iv) perkėlimas iš paprastųjų tunų žuvininkystės ūkio arba tunų gaudyklės į perdirbimo laivą, transportinį laivą ar į krantą;i) tunų gaudyklė – statomasis prie dugno tvirtinamas žvejybos įrankis su nukreipiamuoju tinklu, kuriuo žuvys nukreipiamos į aptvarą;j) perkėlimas į varžas – paprastųjų tunų perkėlimas iš transportavimo varžos į tukinimo ir auginimo varžas;k) tukinimas – trumpalaikis (paprastai nuo dviejų iki šešių mėnesių) paprastųjų tunų laikymas varžose siekiant, kad juose susikauptų daugiau riebalų;l) auginimas – paprastųjų tunų laikymas varžose ilgiau nei metus siekiant padidinti bendrą biomasę;m) perkrovimas – visų paprastųjų tunų arba bet kokio jų kiekio perkrovimas iš vieno žvejybos laivo į kitą;n) sportinė žūklė – nekomercinė žūklė, kurios dalyviai yra nacionalinės sporto organizacijos nariai arba kuriems išduota nacionalinė sporto licencija;o) pramoginė žūklė – nekomercinė žūklė, kurios dalyviai nėra nacionalinės sporto organizacijos nariai arba kuriems neišduota nacionalinė sporto licencija;p) II užduotis – TATAK „Praktiniame statistinių duomenų apie Atlanto tunus ir tunams giminingas žuvis rinkimo ir jų imčių ėmimo vadove“ (trečias leidimas, TATAK, 1990 m.) nustatyta II užduotis.3 straipsnisLaivų ilgisVisi šiame reglamente nurodyti laivų ilgiai laikomi visu laivo ilgiu.II SKYRIUSŽVEJYBOS GALIMYBĖS4 straipsnisSu žvejybos galimybėmis susijusios sąlygos1. Kiekviena valstybė narė imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad jos žūklės laivų ir tunų gaudyklių žvejybos pastangos atitiktų tos valstybės narės paprastųjų tunų žvejybos galimybes, kuriomis ji gali naudotis rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje.2. Kiekviena valstybė narė parengia rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje paprastuosius tunus žvejojančių žūklės laivų ir tunų gaudyklių metinį žvejybos planą.3. Metiniame žvejybos plane visų pirma:a) nurodomi ilgesni nei 24 metrų žūklės laivai, įtraukti į 14 straipsnyje nurodytą sąrašą, individualios jiems skirtos kvotos bei būdas, kurį taikant paskirstytos kvotos, ir individualių kvotų laikymosi užtikrinimo priemonė;b) trumpesnių nei 24 metrų žūklės laivų ir gaudyklių atveju nurodomos bent gamintojų organizacijoms arba laivų, žvejojančių panašiais įrankiais, grupėms skirtos kvotos.4. Kasmet ne vėliau kaip iki sausio 31 d. metinis žvejybos planas perduodamas Komisijai. Kasmet iki kovo 1 d. Komisija žvejybos planus perduoda TATAK sekretoriatui.5. Apie visus paskesnius metinio žvejybos plano arba konkretaus paskirtos kvotos valdymo būdo pakeitimus Komisijai pranešama ne vėliau nei likus 15 dienų iki veiklos, atitinkančios tą pakeitimą, vykdymo pradžios. Komisija informaciją apie tokius pakeitimus TATAK sekretoriatui perduoda ne vėliau nei likus 10 dienų iki veiklos, atitinkančios tą pakeitimą, vykdymo pradžios.6. Laivo vėliavos valstybė narė imasi veiksmų pagal šią dalį, jei su jos vėliava plaukiojantis laivas:a) neįvykdė 20 straipsnyje nurodyto ataskaitų teikimo reikalavimo;b) padarė 33 straipsnyje nurodytą pažeidimą.Laivo vėliavos valstybė narė užtikrina, kad fizinis patikrinimas vyktų jos uostuose jai kontroliuojant arba kad jį vykdytų jos paskirtas asmuo, kai laivas yra ne viename iš jos uostų.Laivo vėliavos valstybė narė gali reikalauti, kad laivas nedelsdamas plauktų į jos nurodytą uostą, kai laikoma, kad individuali kvota išnaudota.7. Kasmet ne vėliau kaip iki rugsėjo 15 d. valstybės narės praneša Komisijai apie savo metinių žvejybos planų įgyvendinimą tais metais. Tuose pranešimuose nurodoma:a) rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje paprastuosius tunus aktyviais žvejybos įrankiais žvejojančių žūklės laivų sąrašas;b) kiekvieno žūklės laivo sužvejotas kiekis irc) visas kiekvieno žūklės laivo rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje vykdytos žvejybos dienų skaičius.Komisija iki kiekvienų metų spalio 15 d. šiuos pranešimus perduoda TATAK sekretoriatui.8. Privatūs valstybės narės ir KSŠ piliečių komerciniai susitarimai, pagal kuriuos su tos valstybės narės vėliava plaukiojančiu žvejybos laivu būtų žvejojami KSŠ paskirtos kvotos paprastieji tunai, sudaromi gavus atitinkamos valstybės narės, kuri apie tuos susitarimus praneša Komisijai, leidimą ir TATAK komisijos leidimą.9. Kasmet iki kovo 1 d. valstybės narės atsiunčia Komisijai informaciją apie visus privačius valstybės narės piliečių ir KSŠ komercinius susitarimus.10. 9 dalyje nurodytą informaciją sudaro:a) visų su tos valstybės narės vėliava plaukiojančių žvejybos laivų, kuriems leista pagal privatų komercinį susitarimą žvejoti paprastuosius tunus aktyviaisiais žvejybos įrankiais, sąrašas;b) laivo vidaus numeris, apibrėžtas 2003 m. gruodžio 30 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 26/2004 dėl Bendrijos žvejybos laivyno registro[6] I priede;c) privačių komercinių susitarimų trukmė;d) valstybės narės sutikimas, kad būtų sudarytas privatus susitarimas;e) atitinkamos KSŠ pavadinimas.11. Komisija 9 dalyje nurodytą informaciją nedelsdama atsiunčia TATAK sekretoriatui.12. Komisija užtikrina, kad kitų KSŠ paprastųjų tunų kvotų, kurias galima panaudoti Bendrijos žvejybos laivams frachtuoti pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1936/2001[7] 8b straipsnį, procentinė dalis 2009 metais neviršytų 20 % šių KSŠ kvotų.13. Bendrijos žvejybos laivų frachtavimas paprastiesiems tunams žvejoti rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje draudžiamas 2010 m. ir paskesniais metais.14. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad paprastuosius tunus žvejojančių frachtuotų jos laivų skaičius ir frachto trukmė atitiktų frachtuojančiai šaliai paskirtą kvotą.15. Kiekviena valstybė narė iki 7 straipsnio 5 dalyje nurodyto žvejybos sezono pradžios paskiria specialiąją pramoginės ir sportinės žūklės kvotą ir apie ją praneša Komisijai.III SKYRIUSPAJĖGUMŲ PRIEMONĖS5 straipsnisŽvejybos pajėgumų priemonės1. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jos žvejybos pajėgumai atitiktų jai paskirtą kvotą.2. Su valstybės narės vėliava plaukiojančių žvejybos laivų, kurie gali žvejoti paprastuosius tunus, juos laikyti laive, perkrauti, transportuoti ar iškrauti, skaičius ir visa atitinkama bendroji registrinė talpa yra ne didesni nei su tos valstybės narės vėliava plaukiojančių žvejybos laivų, kurie nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2008 m. liepos 1 d. žvejojo paprastuosius tunus, juos laikė laive, perkrovė, transportavo ar iškrovė, skaičius ir visa atitinkama bendroji registrinė talpa. Šis ribojimas žūklės laivams taikomas pagal žvejybos įrankių tipą, o kitiems žvejybos laivams – pagal laivo tipą.3. Kad būtų laikomasi 2 dalies, Taryba, vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 2371/2002[8] 20 straipsnyje nustatyta tvarka, nustato kiekvienos valstybės narės žvejybos laivų, kurie nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2008 m. liepos 1 d. žvejojo paprastuosius tunus, juos laikė laive, perkrovė, transportavo ar iškrovė, skaičių ir visą atitinkamą bendrąją registrinę talpą. Šis ribojimas žūklės laivams taikomas pagal žvejybos įrankių tipą, o kitiems žvejybos laivams – pagal laivo tipą.4. Valstybės narės, vykdančios paprastųjų tunų žvejybą rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje, gaudyklių skaičius yra ne didesnis nei gaudyklių, kurioms ta valstybė narė iki 2008 m. liepos 1 d. suteikė leidimą, skaičius.5. Kad būtų laikomasi 4 dalies, Taryba, vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnyje nustatyta tvarka, nustato gaudyklių, kurioms kiekviena valstybė narė suteikė leidimą iki 2008 m. liepos 1 d., skaičių.6. 2 ir 4 dalyse nurodytų žvejybos pajėgumų sustabdymas gali būti netaikomas valstybei narei, kuri įrodo, kad ji turi didinti žvejybos pajėgumus, kad visiškai išnaudotų savo kvotą.7. 2 ir 4 dalyse ir 9 straipsnyje nurodyti žvejybos pajėgumai sumažinami, kad iki 2010 m. kiekviena valstybė narė bent 25 % sumažintų savo žvejybos pajėgumų ir žvejybos pajėgumų, atitinkančių 2010 m. jai paskirtą kvotą, skirtumą.Apskaičiuojant, kiek turi būti mažinami žvejybos pajėgumai, atsižvelgiama į prognozuojamą metinį vieno laivo ir vienu įrankiu sužvejojamą žuvų kiekį.Šis reikalavimas mažinti žvejybos pajėgumus gali būti netaikomas valstybei narei, kuri įrodo, kad jos žvejybos pajėgumai atitinka jai paskirtą kvotą.8. Kad būtų laikomasi 7 dalies, Taryba, vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnyje nustatyta tvarka, nustato kiekvienos valstybės narės žvejybos laivų, kuriems gali būti leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, juos laikyti laive, perkrauti, transportuoti ar iškrauti, skaičių ir visą bendrąją registrinę talpą.9. Kiekviena valstybė narė parengia 2010–2013 m. žvejybos pajėgumų valdymo planą. Tas planas pateikiamas Komisijai iki 2009 m. rugpjūčio 15 d., ir jame pateikiama 2, 4, 6 ir 7 dalyse nurodyta informacija. Komisija 2010–2013 m. Bendrijos žvejybos pajėgumų valdymo planą iki 2009 m. rugsėjo 15 d. pateikia TATAK.6 straipsnisAuginimo ir tukinimo pajėgumų priemonės1. Valstybės narės paprastųjų tunų auginimo ir tukinimo pajėgumai yra ne didesni nei tos valstybės narės žuvininkystės ūkių, kurie nuo 2008 m. liepos 1 d. buvo registruoti TATAK žuvininkystės ūkių registre arba kuriems suteiktas leidimas ir apie kuriuos pranešta TATAK, paprastųjų tunų auginimo ir tukinimo pajėgumų.2. Didžiausias laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, perkeliamų į valstybės narės žuvininkystės ūkius, kiekis yra ne didesnis nei perkeltų paprastųjų tunų kiekis, kurį tos valstybės narės žuvininkystės ūkiai 2005, 2006, 2007 arba 2008 m. užregistravo Tarptautinėje Atlanto tunų apsaugos komisijoje.3. Kiekviena valstybė narė 2 dalyje nurodytą didžiausią laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, perkeliamų į valstybės narės žuvininkystės ūkius, kiekį paskirsto savo žuvininkystės ūkiams.4. Kad būtų laikomasi 1 ir 2 dalių, Taryba, vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnyje nustatyta tvarka, nustato kiekvienos valstybės narės paprastųjų tunų auginimo ir tukinimo pajėgumus ir didžiausią laisvėje sužvejojamų paprastųjų tunų, perkeliamų į valstybės narės žuvininkystės ūkius, kiekį, kurį kiekviena valstybė narė gali paskirstyti savo žuvininkystės ūkiams.5. Kiekviena valstybė narė, kurioje auginami arba tukinami paprastieji tunai, parengia 2010–2013 m. tunų auginimo ir tukinimo pajėgumų valdymo planą. Tas planas pateikiamas Komisijai iki 2009 m. rugpjūčio 15 d., ir jame pateikiama 1–3 dalyse nurodyta informacija. Komisija 2010–2013 m. Bendrijos tunų auginimo ir tukinimo pajėgumų valdymo planą iki 2009 m. rugsėjo 15 d. pateikia TATAK.IV SKYRIUSTECHNINĖS PRIEMONĖS7 straipsnisŽvejybos draudimo laikotarpis1. Paprastuosius tunus ilgesniais nei 24 m pelaginėmis ūdomis žvejojančiais žūklės laivais rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje draudžiama žvejoti nuo birželio 1 d. iki gruodžio 31 d., išskyrus žvejybos rajoną, kuris apibrėžiamas taip: į vakarus nuo 10° vakarų ilgumos ir į šiaurę nuo 42° šiaurės platumos; jame paprastųjų tunų žvejyba draudžiama nuo vasario 1 d. iki liepos 31 d.2. Paprastuosius tunus gaubiamaisiais tinklais rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje draudžiama žvejoti nuo birželio 15 d. iki balandžio 15 d.3. Paprastuosius tunus kartinėmis ūdomis ir velkamosiomis ūdomis žvejojančiais laivais rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje draudžiama žvejoti nuo spalio 15 d. iki birželio 15 d.4. Paprastuosius tunus pelaginiais tralais žvejojančiais traleriais rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje draudžiama žvejoti nuo spalio 15 d. iki birželio 15 d.5. Poilsinė ir sportinė paprastųjų tunų žūklė rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje draudžiama nuo spalio 15 d. iki birželio 15 d.6. Jeigu valstybė narė gali įrodyti, kad dėl vėjo, kurio greitis siekia 5 Boforto skalės balus arba daugiau, tam tikri paprastuosius tunus gaubiamaisiais tinklais rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje žvejojantys tos valstybės narės žūklės laivai negalėjo išnaudoti jiems skirtų žvejybos dienų, ta valstybė narė, nukrypdama nuo 2 dalies, gali ne daugiau kaip 5 neišnaudotas dienas perkelti iki birželio 20 d.Atitinkama valstybė narė apie suteiktas papildomas žvejybos dienas Komisijai praneša iki liepos 14 d. Tokiame pranešime pateikiama ši informacija:i) ataskaita, kurioje nurodoma išsami informacija apie atitinkamos žvejybos veiklos nutraukimą, įskaitant atitinkamą patvirtinamąją meteorologinę informaciją;ii) žūklės laivo pavadinimas;iii) Reglamento (EB) Nr. 26/2004 I priede apibrėžtas laivo vidaus numeris.Komisija tą informaciją nedelsdama persiunčia TATAK.8 straipsnisLėktuvų naudojimasDraudžiama naudoti lėktuvus arba sraigtasparnius paprastiesiems tunams ieškoti.9 straipsnisVerslinis dydis ir specialiosios tam tikrų rūšių žvejybos priemonės1. Verslinis rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų dydis yra 30 kg arba 115 cm.2. Nukrypstant nuo 1 dalies ir nepažeidžiant 11 straipsnio, verslinis paprastųjų tunų dydis – 8 kg arba 75 cm – taikomas:a) rytinėje Atlanto vandenyno dalyje kartinėmis ūdomis ir velkamosiomis ūdomis žvejojančiais laivais žvejojamiems paprastiesiems tunams;b) Adrijos jūroje žvejojamiems paprastiesiems tunams, kurie bus auginami žuvininkystės ūkiuose;c) Viduržemio jūros pakrantės vandenyse tradiciniais žvejybos įrankiais, naudojant kartines ūdas, ilgąsias ūdas ir rankines ūdas, žvejojančių laivų sužvejotiems paprastiesiems tunams, kurie pateikiami švieži.3. Kad būtų laikomasi 2 dalies a punkto, Taryba, vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnyje nustatyta tvarka, nustato didžiausią kartinėmis ūdomis ir velkamosiomis ūdomis žvejojančių laivų, kuriems leidžiama aktyviaisiais žvejybos įrankiais rytinėje Atlanto vandenyno dalyje žvejoti paprastuosius tunus, skaičių. Nukrypstant nuo 5 straipsnio 2 dalies, kartinėmis ūdomis ir velkamosiomis ūdomis žvejojančių laivų skaičius lygus Bendrijos žūklės laivų, vykdžiusių specializuotąją paprastųjų tunų žvejybą 2006 m., skaičiui.4. Kad būtų laikomasi 2 dalies b punkto, Taryba, vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnyje nustatyta tvarka, nustato didžiausią žūklės laivų, kuriems leidžiama aktyviaisiais žvejybos įrankiais Adrijos jūroje žvejoti paprastuosius tunus, kurie bus auginami žuvininkystės ūkiuose, skaičių. Nukrypstant nuo 5 straipsnio 2 dalies, žūklės laivų skaičius lygus Bendrijos žūklės laivų, vykdžiusių specializuotąją paprastųjų tunų žvejybą 2008 m., skaičiui.5. Kad būtų laikomasi 2 dalies c punkto, Taryba, vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnyje nustatyta tvarka, nustato didžiausią kartinėmis ūdomis, ilgosiomis ūdomis ir rankinėmis ūdomis žvejojančių laivų, kuriems leidžiama aktyviaisiais žvejybos įrankiais Viduržemio jūroje žvejoti paprastuosius tunus, skaičių. Nukrypstant nuo 5 straipsnio 2 dalies, žūklės laivų skaičius lygus Bendrijos žūklės laivų, vykdžiusių specializuotąją paprastųjų tunų žvejybą 2008 m., skaičiui.6. Komisija 3, 4 ir 5 dalyse nurodytą žūklės laivų skaičių perduoda TATAK sekretoriatui iki kiekvienų metų sausio 30 d.7. Kad būtų laikomasi 2 dalies a, b ir c punktų, Taryba, vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnyje nustatyta tvarka, valstybėms narėms paskirsto žūklės laivų skaičių, nustatytą pagal 3, 4 ir 5 dalis.8. Kad būtų laikomasi 2 dalies a punkto, 3 dalyje nurodytiems leidimus turintiems žūklės laivams paskirstoma ne daugiau kaip 7 % Bendrijos paprastųjų tunų, kurių verslinis dydis 8–30 kg arba 75–115 cm, kvotos; nukrypstant nuo 2 dalies, trumpesniems nei 17 m kartinėmis ūdomis žvejojantiems laivams leidžiama sužvejoti ne daugiau kaip 100 tonų paprastųjų tunų, kurie sveria ne mažiau kaip 6,4 kg arba yra ne mažesni nei 70 cm. Vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnyje nustatyta tvarka, Taryba nusprendžia, kaip Bendrijos kvota paskirstoma valstybėms narėms.9. Kad būtų laikomasi 2 dalies b punkto, Taryba, vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnyje nustatyta tvarka, nusprendžia, kaip didžiausia Bendrijos kvota paskirstoma valstybėms narėms.10. Kad būtų laikomasi 2 dalies c punkto, 5 dalyje nurodytiems leidimus turintiems žūklės laivams paskirstoma ne daugiau kaip 2 % Bendrijos paprastųjų tunų, kurių verslinis dydis 8–30 kg arba 75–115 cm, kvotos. Vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnyje nustatyta tvarka, Taryba nusprendžia, kaip Bendrijos kvota paskirstoma valstybėms narėms.11. I priede pateiktos papildomos specialiosios sąlygos, taikomos rytinėje Atlanto vandenyno dalyje kartinėmis ūdomis ir velkamosiomis ūdomis žvejojančiais laivais sužvejotiems paprastiesiems tunams, Adrijos jūroje sužvejotiems paprastiesiems tunams, kurie bus auginami žuvininkystės ūkiuose, ir Viduržemio jūros pakrantės vandenyse tradiciniais žvejybos įrankiais, naudojant kartines ūdas, ilgąsias ūdas ir rankines ūdas, žvejojančių laivų sužvejotiems paprastiesiems tunams, kurie pateikiami švieži.12. Visiems aktyviaisiais žvejybos įrankiais paprastuosius tunus žvejojantiems žūklės laivams leidžiama atsitiktinai sužvejoti ne daugiau kaip 5 % paprastųjų tunų, kurių svoris 10–30 kg.13. 11 dalyje nurodyta procentinė dalis apskaičiuojama pagal visą atsitiktinai sužvejotų paprastųjų tunų skaičių visame šių žūklės laivų sužvejotų ir iškrautų žuvų kiekyje arba pagal procentais išreikštą svorio ekvivalentą.14. Atsitiktinai sužvejotas kiekis išskaičiuojamas iš vėliavos valstybės narės kvotos. Išmesti į jūrą negyvas žuvis, kurios yra 11 dalyje nurodyto atsitiktinai sužvejotų žuvų kiekio dalis, draudžiama; tos žuvys išskaičiuojamos iš vėliavos valstybės narės kvotos.15. Atsitiktinai sužvejotiems paprastiesiems tunams taikomi 17, 18, 21 ir 23 straipsniai.10 straipsnisPaprastųjų tunų imčių ėmimo planas1. Kiekviena valstybė narė parengia imčių ėmimo programą, kad būtų nustatytas sužvejotas kiekvienos dydžio kategorijos paprastųjų tunų kiekis.2. Imtį iš varžų siekiant nustatyti žuvų dydį sudaro 100 žuvų, paimtų iš 100 tonų gyvų žuvų, arba 10 % viso varžose laikomų žuvų skaičiaus. Imtis žuvų dydžiui nustatyti, jeigu dydis nustatomas atsižvelgiant į žuvų ilgį ar svorį, imama išaugintas žuvis paimant žuvininkystės ūkyje, o jeigu tai yra vežant negyvas žuvis imama imtis, – pagal TATAK nustatytą metodą, kuris naudojamas pranešant duomenis, kuriuos reikia pateikti vykdant II užduotį.3. Parengiami papildomi metodai ir imtys, skirtos ilgiau nei metus auginamoms žuvims.4. Imtys imamos atsitiktinės atrankos būdu, ir žuvys paimamos iš visų varžų. Kasmet atliekamo imčių ėmimo duomenys Komisijai pateikiami iki kitų metų gegužės 31 d.11 straipsnisPriegauda1. Bendrijos žūklės laivams, kurie nežvejoja paprastųjų tunų aktyviaisiais žvejybos įrankiais, neleidžiama laive laikyti paprastųjų tunų kiekio, didesnio nei 5 % viso laive laikomo sužvejotų žuvų svorio ir (arba) skaičiaus.2. Priegauda išskaičiuojama iš vėliavos valstybės narės kvotos. Draudžiama išmesti į jūrą negyvas žuvis, kurios yra 1 dalyje nurodytos priegaudos dalis, laikotarpiu, kai leidžiama paprastųjų tunų žvejyba; tos žuvys išskaičiuojamos iš vėliavos valstybės narės kvotos.3. Paprastųjų tunų priegaudai taikomi 17, 18, 21 ir 23 straipsniai.12 straipsnisPramoginė žūklė1. Kiekviena valstybė narė pramoginę žūklę vykdantiems laivams išduoda žvejybos leidimus.2. Vykdant pramoginę žūklę per kiekvieną reisą draudžiama sužvejoti, laikyti laive, perkrauti ir iškrauti daugiau nei vieną paprastąjį tuną.3. Draudžiama parduoti paprastuosius tunus, sužvejotus vykdant pramoginę žūklę, išskyrus atvejus, kai jie parduodami labdaros tikslais.4. Kiekviena valstybė narė renka pramoginės žūklės metu sužvejotų paprastųjų tunų kiekio duomenis ir kasmet iki birželio 30 d. perduoda juos Komisijai. Komisija tą informaciją persiunčia TATAK Nuolatiniam mokslinių tyrimų ir statistikos komitetui.5. Kiekviena valstybė narė imasi reikiamų priemonių kuo geriau užtikrinti, kad vykdant pramoginę žūklę sužvejoti gyvi paprastieji tunai, ypač jų jaunikliai, būtų paleidžiami.13 straipsnisSportinė žūklė1. Kiekviena valstybė narė reguliuoja sportinę žūklę, visų pirma sportinę žūklę vykdantiems laivams išduoda žvejybos leidimus.2. Draudžiama parduoti paprastuosius tunus, sužvejotus sportinės žūklės varžybose, išskyrus atvejus, kai jie parduodami labdaros tikslais.3. Kiekviena valstybė narė renka sportinės žūklės metu sužvejotų paprastųjų tunų kiekio duomenis ir kasmet iki birželio 30 d. perduoda juos Komisijai. Komisija tą informaciją persiunčia TATAK Nuolatiniam mokslinių tyrimų ir statistikos komitetui.4. Kiekviena valstybė narė imasi reikiamų priemonių kuo geriau užtikrinti, kad vykdant sportinę žūklę sužvejoti gyvi paprastieji tunai, ypač jų jaunikliai, būtų paleidžiami.V SKYRIUSKONTROLĖS PRIEMONĖS14 straipsnisLaivų registrai1. Ne vėliau kaip likus 45 dienoms iki 7 straipsnyje nurodytų žvejybos sezonų pradžios kiekviena valstybė narė Komisijai elektroniniu būdu atsiunčia šią informaciją TATAK reikalaujamų duomenų ir informacijos teikimo gairėse nurodyta forma:a) visų su jos vėliava plaukiojančių žūklės laivų, kuriems išdavus specialųjį žvejybos leidimą leidžiama aktyviaisiais žvejybos įrankiais žvejoti paprastuosius tunus rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje, sąrašą;b) visų kitų su jos vėliava plaukiojančių žvejybos laivų (išskyrus žūklės laivus), kuriems leidžiama dalyvauti rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų žvejybos veikloje, sąrašą.Kalendoriniais metais žvejybos laivas įtraukiamas tik į vieną iš šioje dalyje nurodytų sąrašų.2. Paskesni 1 dalyje nurodytų sąrašų pakeitimai kalendoriniais metais negalimi, išskyrus atvejus, kai žvejybos laivas, apie kurį pranešta, negali dalyvauti žvejybos veikloje dėl teisėtų veiklos priežasčių arba force majeure . Tokiomis aplinkybėmis atitinkama valstybė narė nedelsdama apie tai informuoja Komisiją, nurodydama:a) išsamius duomenis apie 1 dalyje nurodytą (-us) žvejybos laivą (-us), kuriuo (-iais) bus pakeistas žvejoti negalintis laivas;b) išsamias priežastis, kuriomis grindžiamas laivo pakeitimas, ir visus svarbius įrodymus ar informaciją.3. Komisija 1 ir 2 dalyse nurodytą informaciją siunčia TATAK sekretoriatui, kad šie laivai galėtų būti įtraukti į TATAK žūklės laivų, kuriems leidžiama aktyviaisiais žvejybos įrankiais žvejoti paprastuosius tunus, registrą arba TATAK visų kitų žvejybos laivų (išskyrus žūklės laivus), kuriems leidžiama dalyvauti paprastųjų tunų žvejybos veikloje, registrą.4. Nepažeisdami 11 straipsnio, Bendrijos žvejybos laivai, neįtraukti į TATAK registrus, rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje nežvejoja paprastųjų tunų, nelaiko jų laive, neperkrauna, netransportuoja, neperkelia, neperdirba ir neiškrauna į krantą.5. Reglamento (EB) Nr. 1936/2001 8a straipsnio 2, 6, 7 ir 8 dalys taikomos mutatis mutandis .15 straipsnisTunų gaudyklių, kuriomis leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, registras1. Kasmet iki vasario 15 d. kiekviena valstybė narė elektroninėmis priemonėmis Komisijai atsiunčia visų tunų gaudyklių, kuriomis žvejoti paprastuosius tunus rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje išduotas specialusis žvejybos leidimas, sąrašą. Į sąrašą įrašomi gaudyklių pavadinimai ir registravimo numeriai.2. Komisija minėtą sąrašą perduoda TATAK sekretoriatui, kad tas tunų gaudykles būtų galima įtraukti į TATAK tunų gaudyklių, kurioms leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, registrą.3. Bendrijos tunų gaudyklėmis, neįtrauktomis į TATAK registrą, neleidžiama rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje žvejoti paprastųjų tunų, jų laikyti, perkelti arba iškrauti į krantą.4. Reglamento (EB) Nr. 1936/2001 8a straipsnio 2, 4, 6, 7 ir 8 dalys taikomos mutatis mutandis.16 straipsnisInformacija apie žvejybos veiklą1. Kasmet iki vasario 15 d. kiekviena valstybė narė perduoda Komisijai į 14 straipsnyje nurodytą TATAK registrą įtrauktų žūklės laivų, kurie praėjusiais žvejybos metais rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje žvejojo paprastuosius tunus, sąrašą.2. Kiekviena valstybė narė Komisijai perduoda visą informaciją, susijusią su laivais, kuriems netaikoma 1 dalis, tačiau kurie, kaip žinoma ar manoma, rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje žvejojo paprastuosius tunus.3. Komisija TATAK sekretoriatui perduoda 1 dalyje nurodytą informaciją kasmet iki kovo 1 d., taip pat perduoda antroje dalyje nurodytą informaciją.17 straipsnisPaskirtieji uostai1. Valstybės narės paskiria paprastiesiems tunams iškrauti arba perkrauti naudotiną vietą arba netoli kranto esančią vietą (paskirtieji uostai), kurioje leidžiama atlikti paprastųjų tunų iškrovimo arba perkrovimo operacijas.2. Kad uostas būtų laikomas paskirtuoju, uosto valstybė narė nurodo leidžiamą iškrovimo ir perkrovimo laiką bei vietas. Uosto valstybė narė užtikrina, kad visada iškraunant ir perkraunant paprastuosius tunus ir visose jų iškrovimo bei perkrovimo vietose dalyvautų inspektoriai.3. Valstybės narės kasmet ne vėliau kaip iki vasario 15 d. Komisijai perduoda paskirtųjų uostų sąrašą. Kasmet iki kovo 1 d. Komisija šią informaciją atsiunčia TATAK sekretoriatui.4. Draudžiama, išskyrus KSŠ ir valstybių narių paskirtuose uostuose, iš žvejybos laivų iškrauti ar perkrauti bet kokį rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje sužvejotų paprastųjų tunų kiekį pagal 1 ir 2 dalis.18 straipsnisDuomenų registravimo reikalavimai1. 14 straipsnyje nurodytų Bendrijos žūklės laivų kapitonai ne tik turi laikytis 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2847/93, nustatančio bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą[9], 6 ir 8 straipsnių, bet ir, jei taikoma, į laivo žurnalą įrašo II priede nurodytą informaciją.2. Bendrijos žūklės laivo, dalyvaujančio jungtinėje žvejybos operacijoje, kapitonas į laivo žurnalą įrašo šią papildomą informaciją:a) žūklės laivo, iš kurio žuvys perkeliamos į varžas, atveju:i) laivo pavadinimą ir tarptautinį radijo šaukinį;ii) žuvų sužvejojimo ir perkėlimo datą bei laiką;iii) vietą, kurioje žuvys sužvejotos ir perkeliamos (ilguma ir platuma);iv) į laivą paimtų ir į varžas perkeltų žuvų kiekį;v) sužvejotų žuvų kiekį, palyginti su individualia laivo kvota;vi) vilkiko pavadinimą ir jo TATAK numerį;b) kitų žūklės laivų, kurie nedalyvauja žuvų perkėlimo operacijoje, atveju:i) laivų pavadinimus ir tarptautinius radijo šaukinius;ii) žuvų sužvejojimo ir perkėlimo datą bei laiką;iii) vietą, kurioje žuvys sužvejotos ir perkeliamos (ilguma ir platuma);iv) kad joks sužvejotų žuvų kiekis nebuvo paimtas į laivą ar perkeltas į varžas;v) sužvejotų žuvų kiekį, palyginti su individualia laivų kvota;vi) a punkte nurodyto žūklės laivo pavadinimą ir TATAK numerį;vii) vilkiko pavadinimą ir jo TATAK numerį.19 straipsnisJungtinės žvejybos operacijos1. Vykdyti jungtines paprastųjų tunų žvejybos operacijas, kuriose dalyvauja su vienos ar daugiau valstybių narių vėliava plaukiojantis žvejybos laivas ar laivai, leidžiama tik gavus atitinkamos vėliavos valstybės narės ar atitinkamų vėliavos valstybių narių sutikimą. Kad gautų leidimą, kiekvienas žvejybos laivas yra įrengtas paprastiesiems tunams žvejoti ir turi individualią kvotą.2. Gavusi leidimo paraišką, kiekviena valstybė narė imasi reikiamų priemonių, kad iš jungtinėje žvejybos operacijoje dalyvaujančių laivų gautų šią informaciją:a) trukmė;b) dalyvaujančių operatorių tapatybė;c) individualios laivų kvotos;d) susijusio sužvejotų žuvų kiekio paskirstymo žvejybos laivams formulėe) ir informacija apie paskirties ūkius, kuriuose tukinami arba auginami paprastieji tunai.3. Kiekviena valstybė narė V priede nustatytos formos informaciją, nurodytą 2 dalyje, Komisijai perduoda ne vėliau kaip likus penkiolikai dienų iki operacijos pradžios. Komisija tą informaciją TATAK sekretoriatui ir kitų jungtinėje žvejybos operacijoje dalyvaujančių žvejybos laivų vėliavos valstybei persiunčia ne vėliau kaip likus dešimčiai dienų iki operacijos pradžios.20 straipsnisSužvejotų žuvų kiekio ataskaitos1. Gaubiamaisiais tinklais žvejojančių žūklės laivų ar kitų žūklės laivų, ilgesnių nei 24 m, aktyviaisiais įrankiais žvejojančių paprastuosius tunus, kapitonai elektroninėmis arba kitokiomis priemonėmis savo vėliavos valstybės narės kompetentingoms institucijoms kasdien siunčia IV priede nustatytos formos sužvejotų žuvų kiekio ataskaitą, kurioje nurodoma bent jau informacija apie sužvejotų žuvų kiekį (taip pat ir tai, kad žuvų nesužvejota) ir datą bei vietą (platuma ir ilguma), kurioje žuvys sužvejotos.2. 1 dalyje nenurodytų žūklės laivų kapitonai savo vėliavos valstybės narės kompetentingoms institucijoms kas savaitę siunčia sužvejotų žuvų kiekio ataskaitą, kurioje nurodoma bent jau informacija apie sužvejotą žuvų kiekį (taip pat ir tai, kad žuvų nesužvejota) ir datą bei vietą (platuma ir ilguma), kurioje žuvys sužvejotos. Iki praėjusios savaitės sekmadienio vidurnakčio (Grinvičo laiku) sužvejotų žuvų kiekio ataskaita perduodama ne vėliau kaip iki pirmadienio vidurdienio. Šioje ataskaitoje pateikiama informacija apie dienų jūroje, kurias nuo žvejybos pradžios arba paskutinės savaitinės ataskaitos pateikimo laivas buvo rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje, skaičių.3. Kiekviena valstybė narė, gavusi 1 ir 2 dalyse nurodytas sužvejotų žuvų kiekio ataskaitas, nedelsdama persiunčia jas elektroniniu būdu IV priede nustatyta forma Komisijai. Komisija tą IV priede nustatytos formos informaciją kiekvieną savaitę persiunčia TATAK sekretoriatui.4. Valstybės narės iki kiekvieno mėnesio penkioliktos dienos Komisijai praneša apie su jų vėliava plaukiojančių žvejybos laivų per ankstesnį mėnesį rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje sužvejotų paprastųjų tunų kiekius, kurie buvo iškrauti, perkrauti, sužvejoti gaudyklėmis arba perkelti į varžas. Komisija tą informaciją nedelsdama persiunčia TATAK sekretoriatui.21 straipsnisIškrovimas1. Nukrypdamas nuo Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 7 straipsnio, Bendrijos žvejybos laivo, nurodyto šio Reglamento 14 straipsnyje, kapitonas arba jo atstovas valstybės narės (įskaitant vėliavos valstybę narę) arba KSŠ, kurios uostais ar žuvų iškrovimo vietų infrastruktūra ketina naudotis, kompetentingai institucijai ne vėliau kaip likus keturioms valandoms iki numatyto atvykimo į uostą laiko praneša šią informaciją:a) numatomą atvykimo į uostą laiką;b) apytikriai apskaičiuotą laive laikomą paprastųjų tunų kiekį;c) informaciją apie zoną, kurioje sužvejotos žuvys.2. Uosto valstybės narės institucijos registruoja visus išankstinius pranešimus einamaisiais metais.3. Uosto valstybės narės institucijos duomenis apie į krantą iškrautą žuvų kiekį per 48 valandas nuo žuvų iškrovimo pabaigos perduoda žvejybos laivo vėliavos valstybės institucijoms.4. Po kiekvieno reiso per 48 valandas nuo žuvų iškrovimo Bendrijos žūklės laivų kapitonai valstybės narės arba KSŠ, kur iškrautos žuvys, kompetentingoms institucijoms ir savo vėliavos valstybei narei pateikia iškrovimo deklaraciją. Už deklaracijos, kurioje nurodomas bent jau iškrautų paprastųjų tunų kiekis ir jų sužvejojimo vieta, tikslumą atsakingas leidimą turinčio žūklės laivo kapitonas. Visas iškrautas sužvejotų žuvų kiekis pasveriamas, o ne apskaičiuojamas apytikriai.5. Ši nuostata netaikoma iškrautiems kartinėmis ūdomis ir velkamosiomis ūdomis žvejojančių laivų rytinėje Atlanto vandenyno dalyje sužvejotiems paprastiesiems tunams, iškrautiems Adrijos jūroje sužvejotiems paprastiesiems tunams, kurie bus auginami žuvininkystės ūkiuose, ir iškrautiems Viduržemio jūros pakrantės vandenyse tradiciniais žvejybos įrankiais, naudojant kartines ūdas, ilgąsias ūdas ir rankines ūdas, žvejojančių laivų sužvejotiems paprastiesiems tunams, kurie pateikiami švieži.22 straipsnisPerkėlimo operacijos1. Prieš bet kurią žuvų perkėlimo į velkamąsias varžas operaciją žūklės laivo kapitonas vėliavos valstybės narės, su kurios vėliava laivas plaukiojo iki žuvų perkėlimo, kompetentingoms institucijoms nusiunčia išankstinį pranešimą apie perkėlimą, nurodydamas:a) žūklės laivo pavadinimą ir TATAK registro numerį;b) numatytą perkėlimo laiką;c) apytikriai apskaičiuotą paprastųjų tunų, kurie bus perkelti, kiekį;d) vietos, kurioje bus perkeltos žuvys, koordinates (platumą ir ilgumą);e) vilkiko pavadinimą, velkamų varžų skaičių ir TATAK registro numerį.2. Perkėlimo operacija nepradedama be išankstinio žūklės laivo vėliavos valstybės leidimo. Vėliavos valstybė narė informuoja žūklės laivo kapitoną, kad leidimas perkelti žuvis nesuteikiamas, ir nurodo paleisti žuvis į jūrą, jei ji, gavusi išankstinį pranešimą apie perkėlimą, mano, kad:a) žūklės laivas, kuris, kaip deklaruota, sužvejojo žuvų, neturėjo pakankamos į varžą perkeltų paprastųjų tunų žvejybos kvotos;b) apie žuvų kiekį nebuvo tinkamai pranešta ir į jį nebuvo atsižvelgta naudojant taikytiną kvotą;c) žūklės laivui, kuris, kaip deklaruota, sužvejojo žuvų, leidimas žvejoti paprastuosius tunus nesuteiktas arbad) vilkikas, į kurį, kaip deklaruota, perkeltos žuvys, neregistruotas 14 straipsnyje nurodytame TATAK visų kitų žvejybos laivų registre arba jame neįrengta laivų stebėjimo sistema.3. Žuvų perkėlimo į vilkiką operacijos pabaigoje žūklės laivo kapitonas užpildo ir savo vėliavos valstybės narės kompetentingoms institucijoms perduoda III priede nustatytos formos TATAK perkėlimo deklaraciją.4. Perkeltos žuvys į žuvininkystės ūkį arba paskirtąjį uostą transportuojamos kartu su perkėlimo deklaracija.5. Vėliavos valstybės suteiktas leidimas perkelti žuvis nėra leidimas atlikti žuvų perkėlimo į varžas operaciją.6. Žūklės laivo kapitonas užtikrina, kad žuvų perkėlimo veikla būtų stebima vandenyje esančia vaizdo kamera.7. Kaip nurodyta TATAK regioninėje stebėtojų programoje (VII priedas), žūklės laive esantis TATAK regioninis stebėtojas registruoja vykdomą žuvų perkėlimo veiklą ir rengia jos ataskaitą, tikrina žuvų perkėlimo operacijoje dalyvaujančio žūklės laivo buvimo vietą, stebi, kaip perkeliamos žuvys, vertina perkeltų žuvų kiekį ir tikrina 2 dalyje nurodyto išankstinio pranešimo apie perkėlimą bei 3 dalyje nurodytos TATAK perkėlimo deklaracijos įrašus.TATAK regioninis stebėtojas pasirašo išankstinį pranešimą apie perkėlimą ir TATAK perkėlimo deklaraciją. Jis tikrina, ar TATAK perkėlimo deklaracija tinkamai užpildyta ir perduota vilkiko kapitonui.8. Žuvų perkėlimo į žvejybos laivą operacijos pabaigoje tunų gaudyklės operatorius užpildo ir savo valstybės narės kompetentingoms institucijoms nusiunčia III priede nustatytos formos TATAK perkėlimo deklaraciją.23 straipsnisPerkrovimas1. Nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 11 straipsnio, draudžiama rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje perkrauti paprastuosius tunus.2. Prieš įplaukiant į bet kurį uostą, žvejybos laivo, iš kurio bus perkrautos žuvys, kapitonas arba atstovas valstybės, kurios uostu jis ketina naudotis, kompetentingoms institucijoms ne vėliau kaip prieš 48 valandas iki numatyto atvykimo į uostą laiko pateikia šią informaciją:a) numatomą atvykimo į uostą laiką;b) apytikriai apskaičiuotą laive laikomų paprastųjų tunų kiekį ir informaciją apie geografinį rajoną, kuriame jie buvo sužvejoti;c) žvejybos laivo, iš kurio bus perkrautos žuvys, pavadinimą ir TATAK žūklės laivų, kuriems leidžiama žvejoti paprastuosius tunus aktyviaisiais žvejybos įrankiais, registro numerį arba TATAK kitų žvejybos laivų, kuriems leidžiama dalyvauti žvejybos veikloje rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje, registro numerį;d) žvejybos laivo, į kurį bus perkrautos žuvys, pavadinimą ir TATAK žūklės laivų, kuriems leidžiama žvejoti paprastuosius tunus aktyviaisiais žvejybos įrankiais, registro numerį arba TATAK kitų žvejybos laivų, kuriems leidžiama dalyvauti žvejybos veikloje rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje, registro numerį;e) paprastųjų tunų, kurie bus perkrauti, kiekį tonomis ir geografinį rajoną, kuriame jie sužvejoti.3. Žvejybos laivams neleidžiama perkrauti žuvų, jeigu jie iš anksto nėra gavę savo vėliavos valstybės leidimo.4. Žvejybos laivo, iš kurio bus perkrautos žuvys, kapitonas prieš perkrovimą savo vėliavos valstybei praneša:a) paprastųjų tunų, kurie bus perkrauti, kiekį;b) perkrovimo datą ir uostą, kuriame bus perkrautos žuvys;c) žvejybos laivo, į kurį bus perkrautos žuvys, pavadinimą, registracijos numerį bei vėliavą ir TATAK žūklės laivų, kuriems leidžiama žvejoti paprastuosius tunus aktyviaisiais žvejybos įrankiais, registro numerį arba TATAK kitų žvejybos laivų, kuriems leidžiama dalyvauti paprastųjų tunų žvejybos veikloje rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje, registro numerį;d) geografinį rajoną, kuriame sužvejoti paprastieji tunai.5. Valstybės narės, kurios uoste perkraunamos žuvys, kompetentinga institucija:a) inspektuoja atplaukusį žvejybos laivą, į kurį bus perkrautos žuvys, ir patikrina jo krovinį bei su perkrovimo operacija susijusius dokumentus;b) per 48 valandas nuo perkrovimo pabaigos žvejybos laivo, iš kurio perkrautos žuvys, vėliavos valstybės institucijai nusiunčia duomenis apie perkrovimo operaciją.6. Bendrijos žvejybos laivų kapitonai užpildo TATAK perkrovimo deklaraciją ir ją perduoda valstybės narės, su kurios vėliava laivai plaukioja, kompetentingoms institucijoms. III priede nustatytos formos deklaracija perduodama ne vėliau kaip per 48 valandas nuo uoste atlikto perkrovimo dienos.24 straipsnisŽuvų perkėlimo į varžas operacijos1. Valstybė narė, kurios jurisdikcijai priklauso paprastųjų tunų tukinimo arba auginimo ūkis, per savaitę nuo žuvų perkėlimo į varžas operacijos pabaigos valstybei narei arba KSŠ, su kurios vėliava plaukiojantys laivai sužvejojo tunus, ir Komisijai pateikia stebėtojo patvirtintą žuvų perkėlimo į varžas ataskaitą. Komisija tą informaciją nedelsdama persiunčia TATAK sekretoriatui. Šioje ataskaitoje pateikiama žuvų perkėlimo į varžas deklaracijoje nurodyta informacija, kaip išdėstyta TATAK rekomendacijoje [06-07] dėl paprastųjų tunų auginimo.2. Jei paprastųjų tunų tukinimo arba auginimo ūkiai yra atviroje jūroje, 1 dalis mutatis mutandis taikomos valstybėms narėms, kuriose yra įsisteigę už paprastųjų tunų tukinimo arba auginimo ūkius atsakingi fiziniai ar juridiniai asmenys.3. Prieš pradedant žuvų perkėlimo į žuvininkystės ūkį operaciją, valstybės narės, kurioje yra tukinimo arba auginimo ūkis, kompetentinga institucija žūklės laivo vėliavos valstybei narei arba vėliavos KSŠ praneša apie į varžas perkeltų žuvų, kurias sužvejojo su jos vėliava plaukiojantys žūklės laivai, kiekį.Žūklės laivo vėliavos valstybė narė nurodo valstybės narės, kurioje yra tukinimo arba auginimo ūkis, kompetentingai institucijai konfiskuoti sužvejotas žuvis ir jas paleisti į jūrą, jei, gavusi tą informaciją, ji mano, kad:a) žūklės laivas, kuris, kaip deklaruota, sužvejojo žuvų, neturėjo pakankamos individualios į varžą perkeltų paprastųjų tunų žvejybos kvotos;b) apie žuvų kiekį nebuvo tinkamai pranešta ir į jį nebuvo atsižvelgta apskaičiuojant taikytiną kvotą;c) žūklės laivui, kuris, kaip deklaruota, sužvejojo žuvų, leidimas žvejoti paprastuosius tunus nesuteiktas.4. Perkėlimo operacija nepradedama be išankstinio žūklės laivo vėliavos valstybės arba vėliavos KSŠ leidimo.5. Valstybė narė, kurios jurisdikcijai priklauso paprastųjų tunų žuvininkystės ūkis, imasi reikiamų priemonių, kad neleistų į varžas auginti arba tukinti perkelti paprastųjų tunų, su kuriais nepateikiami tikslūs, visiškai užpildyti ir patvirtinti TATAK reikalaujami dokumentai.6. Valstybė narė, kurios jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse yra paprastųjų tunų žuvininkystės ūkis, užtikrina, kad žuvų perkėlimo iš varžų į ūkį veiksmai būtų stebimi vandenyje esančia vaizdo kamera. Šis reikalavimas netaikomas, jei varžos yra tiesiogiai pritvirtintos prie laivo švartavimosi sistemos.25 straipsnisLaivų stebėjimo sistema1. 2 straipsnio b punkte nurodytiems žvejybos laivams taikomas 2003 m. gruodžio 18 d. Reglamentas (EB) Nr. 2244/2003[10]. Be to, valstybės narės užtikrina, kad visuose su jų vėliava plaukiojančiuose vilkikuose, neatsižvelgiant į jų ilgį, būtų įrengta laivų stebėjimo sistema.2. Valstybės narės užtikrina, kad jų žuvininkystės stebėjimo centrai realiuoju laiku duomenų teikimo formatu „https“ Komisijai persiųstų iš žvejybos laivų, plaukiojančių su jų vėliava, gautus laivų stebėjimo sistemos pranešimus. Komisija šiuos pranešimus elektroniniu būdu nusiunčia TATAK sekretoriatui.3. Valstybės narės užtikrina, kad:a) pranešimai, gauti iš žvejybos laivų, plaukiojančių su jų vėliava, Komisijai būtų siunčiami bent kas dvi valandas, jei tie laivai dalyvauja žvejybos veikloje rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje;b) įvykus techniniams sutrikimams, iš žvejybos laivų, žvejojančių su jų vėliava, gauti pranešimai Komisijai būtų persiųsti per 24 valandas nuo tų pranešimų gavimo žuvininkystės stebėjimo centruose;c) Komisijai persiųsti pranešimai būtų numeruojami eilės tvarka (nurodant unikalųjį atpažinties kodą), siekiant išvengti kartotinio siuntimo;d) Komisijai persiunčiami pranešimai atitiktų VIII priede nurodytą duomenų siuntimo formatą.4. Valstybės narės imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad visi jų inspektavimo laivams atsiųsti pranešimai būtų laikomi konfidencialiais ir kad jais būtų naudojamasi tik atliekant inspektavimo jūroje operacijas.26 straipsnisGaudyklėmis vykdomos veiklos registravimas ir ataskaitos1. Duomenys apie gaudyklėmis sužvejotų žuvų kiekius registruojami po kiekvienos tunų gaudyklėmis atliktos žvejybos operacijos ir ne vėliau kaip per 48 valandas nuo kiekvienos žvejybos operacijos pabaigos elektroninėmis arba kitomis priemonėmis perduodami valstybės narės, kurioje yra gaudyklė, kompetentingai institucijai.2. Kiekviena valstybė narė, gavusi duomenis apie gaudyklėmis sužvejotų žuvų kiekį, elektroninėmis priemonėmis juos persiunčia Komisijai. Komisija šią informaciją nedelsdama persiunčia TATAK sekretoriatui.27 straipsnisKontrolė uoste arba žuvininkystės ūkyje1. Valstybės narės imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad visi į TATAK laivų, kuriems leidžiama aktyviaisiais žvejybos įrankiais žvejoti paprastuosius tunus, registrą įtraukti žūklės laivai, į paskirtuosius uostus įplaukiantys iškrauti rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje sužvejotus paprastuosius tunus ir (arba) juos perkrauti, būtų tikrinami uoste.2. Valstybės narės imasi reikiamų priemonių visoms jų jurisdikcijai priklausančiuose paprastųjų tunų tukinimo arba auginimo ūkiuose atliekamoms žuvų perkėlimo į varžas operacijoms kontroliuoti.3. Jei paprastųjų tunų tukinimo arba auginimo ūkiai yra atviroje jūroje, 2 dalis mutatis mutandis taikoma valstybėms narėms, kuriose yra įsisteigę už paprastųjų tunų tukinimo arba auginimo ūkius atsakingi fiziniai ar juridiniai asmenys.28 straipsnisKryžminis patikrinimas1. Valstybės narės tikrina, įskaitant tikrinimą, atliekamą naudojant laivų stebėjimo sistemos (LSS) duomenis, ar buvo pateikti laivų žurnalai ir atitinkamą į tų žvejybos laivų žurnalus, perkėlimo ir (arba) perkrovimo dokumentus ir dokumentus apie sužvejotų žuvų kiekį įrašytą informaciją.2. Valstybės narės atlieka kryžminius visų iškrautų, perkrautų arba į varžas perkeltų kiekvienos rūšies žuvų kiekių, įrašytų žvejybos laivo žurnale arba perkrovimo deklaracijoje, ir kiekių, įrašytų iškrovimo deklaracijoje arba žuvų perkėlimo į varžas deklaracijoje, taip pat bet kokiuose susijusiuose dokumentuose (pvz., sąskaitose faktūrose ir (arba) pardavimo pažymose), patikrinimus.29 straipsnisTATAK jungtinio tarptautinio inspektavimo sistema1. TATAK ketvirtajame eiliniame susitikime (1975 m. lapkričio mėn. Madride) priimta, TATAK 16-ajame neeiliniame susitikime pakeista ir šio reglamento VI priede pateikta jungtinio tarptautinio inspektavimo sistema taikoma Bendrijoje.2. Valstybės narės, kurių žvejybos laivams leidžiama rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje žvejoti paprastuosius tunus, paskiria inspektorius ir pagal tą sistemą atlieka inspektavimus jūroje.3. Komisija arba jos paskirta įstaiga gali skirti Bendrijos inspektorius dalyvauti įgyvendinant tą sistemą.4. Komisija arba jos paskirta įstaiga Bendrijos vardu koordinuoja priežiūros ir inspektavimo veiklą. Ji kartu su suinteresuotosiomis valstybėmis narėmis tuo tikslu gali parengti jungtines inspektavimo programas, kurias įgyvendindama Bendrija galėtų įvykdyti savo įsipareigojimus pagal tą sistemą. Valstybės narės, kurių žvejybos laivai žvejoja paprastuosius tunus, patvirtina reikiamas priemones, kad būtų sudarytos palankios sąlygos įgyvendinti šias programas, visų pirma atsižvelgiant į reikalingus žmogiškuosius ir materialiuosius išteklius ir laikotarpius, per kuriuos tie ištekliai turi būti naudojami, bei jų naudojimo zonas.5. Valstybės narės iki kiekvienų metų balandžio 1 d. praneša Komisijai inspektorių vardus bei pavardes ir nurodo inspektavimo laivus, kuriuos kitais metais jos ketina skirti sistemai įgyvendinti. Remdamasi šia informacija ir bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Komisija parengia perspektyvinį planą, pagal kurį Bendrija kiekvienais metais dalyvaus įgyvendinant sistemą; Komisija tą planą nusiunčia TATAK sekretoriatui ir valstybėms narėms.30 straipsnisNacionalinė stebėtojų programa1. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jos ilgesniuose nei 15 m žūklės laivuose, žvejojančiuose paprastuosius tunus aktyviaisiais žvejybos įrankiais, stebėtojų veikla būtų vykdoma bent:a) 20 % gaubiamaisiais tinklais žvejojančių valstybės narės žūklės laivų, kurių ilgis 15–24 m;b) 20 % valstybės narės pelaginiais tralais žvejojančių tralerių, kuriais vykdoma žvejyba;c) 20 % ilgosiomis ūdomis žvejojančių valstybės narės laivų;d) 20 % kartinėmis ūdomis žvejojančių valstybės narės laivų;e) 100 % žvejybos laivų, dalyvaujančių paprastųjų tunų paėmimo iš tunų gaudyklių operacijose.2. Iki to laiko, kai TATAK pradės įgyvendinti 31 straipsnyje nurodytą regioninę stebėtojų programą, kiekviena valstybė narė užtikrina, kad:a) būtų stebima ne mažiau kaip 20 % gaubiamaisiais tinklais žvejojančių valstybės narės žūklės laivų, ilgesnių nei 24 metrai;b) būtų stebimos jungtinės žvejybos operacijos.3. Stebėtojo užduotys visų pirma yra šios:a) stebėti, ar žūklės laivas atitinka šio reglamento reikalavimus;b) registruoti žvejybos veiklą ir rengti jos ataskaitą, nurodant, inter alia , šiuos duomenis:i) sužvejotų žuvų (įskaitant priegaudą) kiekį, į kurį taip pat įskaičiuojamas kiekvienos rūšies žuvų, pvz., laive laikomų arba išmestų negyvų arba gyvų žuvų, kiekis;ii) rajono, kuriame sužvejotos žuvys, platumą ir ilgumą;iii) žvejybos pastangų apimtį (pvz., kiek kartų panaudoti žvejybos įrankiai, kabliukų skaičių ir t. t.), kaip nurodyta skirtingiems žvejybos įrankiams TATAK praktiniame vadove;iv) žuvų sužvejojimo datą;c) stebėti bei apytikriai apskaičiuoti sužvejotų žuvų kiekį ir tikrinti į laivo žurnalą įrašytus duomenis;d) nustatyti ir registruoti laivus, kurie žvejodami galbūt nesilaiko TATAK nustatytų išsaugojimo priemonių.Be to, stebėtojas, atsižvelgdamas į TATAK nuolatinio mokslinių tyrimų ir statistikos komiteto nurodymus, vykdo mokslinį darbą, pavyzdžiui, renka duomenis pagal TATAK apibrėžtos II užduoties reikalavimus, jeigu to prašo TATAK.4. Įgyvendindamos šį su stebėtojais susijusį reikalavimą, valstybės narės:a) užtikrina, kad būtų kaupiami laiko ir erdviniai duomenys, siekdamos garantuoti, kad Komisijai būtų pateikiami tikslūs ir tinkami duomenys bei informacija apie sužvejotų žuvų kiekį, pastangas ir kitus mokslinius bei valdymo aspektus, atsižvelgiant į laivynų bei žuvininkystės charakteristikas;b) užtikrina, kad būtų naudojami patikimi duomenų rinkimo protokolai;c) užtikrina, kad stebėtojai, prieš juos skiriant atlikti užduotį, būtų tinkamos kvalifikacijos ir patvirtinti;d) užtikrina, kad konvencijos rajone žvejojantiems laivams būtų kuo mažiau trukdoma atlikti operacijas.5. Iki to laiko, kai TATAK pradės įgyvendinti 31 straipsnyje nurodytą regioninę stebėtojų programą, kiekviena valstybė narė, kurios jurisdikcijai priklauso paprastųjų tunų tukinimo arba auginimo ūkis, užtikrina, kad stebėtojas dalyvautų kiekvieną kartą paprastuosius tunus perkeliant į varžas ir paimant iš žuvininkystės ūkio visas sužvejotas žuvis.31 straipsnisTATAK regioninė stebėtojų programa1. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad TATAK stebėtojas būtų:a) visuose gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose, ilgesniuose nei 24 m, per visą žvejybos sezoną;b) visuose jungtinėse žvejybos operacijose dalyvaujančiuose gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose, neatsižvelgiant į laivų ilgį. TATAK stebėtojas dalyvauja žvejybos operacijoje.Ilgesniems nei 24 m gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams, kuriuose nėra TATAK regioninio stebėtojo, neleidžiama žvejoti paprastųjų tunų ar dalyvauti jų žvejybos veikloje.2. Kiekviena valstybė narė, kurios jurisdikcijai priklauso paprastųjų tunų tukinimo arba auginimo ūkis, užtikrina, kad TATAK stebėtojas dalyvautų kiekvieną kartą paprastuosius tunus perkeliant į varžas ir paimant iš žuvininkystės ūkio visas sužvejotas žuvis.TATAK stebėtojo užduotys visų pirma yra šios:a) stebėti, ar auginant žuvis laikomasi Reglamento (EB) Nr. 1936/2001 4a, 4b ir 4c straipsnių reikalavimų, ir kontroliuoti, kad minėtų reikalavimų būtų laikomasi;b) tvirtinti 24 straipsnyje nurodytą žuvų perkėlimo į varžas ataskaitą;c) atsižvelgiant į TATAK nuolatinio mokslinių tyrimų ir statistikos komiteto nurodymus vykdyti mokslinį darbą, pavyzdžiui, imti imtis, kaip reikalauja TATAK;d) TATAK stebėtojams leidžiama komunikuoti su laivo bei žuvininkystės ūkio personalu ir prieiti prie žvejybos įrankių, varžų bei įrenginių;e) kad TATAK stebėtojai galėtų vykdyti VII priedo 4 dalyje nurodytas pareigas, jų pačių prašymu jiems leidžiama prieiti prie toliau nurodytų įrenginių, jeigu tokių yra jiems priskirtuose laivuose:i) satelitinės navigacijos įrangos;ii) radiolokacinio vaizdo ekranų, jei jie naudojami;iii) elektroninių ryšio priemonių;f) TATAK stebėtojams užtikrinami visi patogumai, įskaitant būstą, maistą ir tinkamas sanitarines sąlygas, kurie užtikrinami laivo įgulai;g) TATAK stebėtojams suteikiama reikiama vieta ant kapitono tiltelio ar locmano kabinoje kanceliariniam darbui atlikti ir atitinkama vieta ant denio stebėtojo pareigoms atlikti irh) vėliavos valstybės narės užtikrina, kad kapitonai, įgula, žuvininkystės ūkių ir laivų savininkai, TATAK stebėtojams vykdant pareigas, jiems netrukdytų, jų nebaugintų, nesikištų į jų veiklą, neduotų ar nebandytų jiems duoti kyšių.3. Visas išlaidas, patirtas TATAK stebėtojams vykdant veiklą, apmoka valstybės narės. Visas šias išlaidas arba jų dalį valstybės narės gali pavesti apmokėti žuvininkystės ūkių operatoriams ir gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų savininkams.4. VII priede išdėstyta TATAK regioninė stebėtojų programa taikoma Bendrijoje.32 straipsnisNaudojimasis vaizdo įrašaisKiekviena valstybė narė užtikrina, kad TATAK inspektoriai ir stebėtojai galėtų naudotis jos žvejybos laivų ir žuvininkystės ūkių vaizdo įrašais, įskaitant žuvų perkėlimo ir perkėlimo į varžas operacijų vaizdo įrašus.Kiekviena valstybė narė, kurios jurisdikcijai priklauso paprastųjų tunų žuvininkystės ūkis, užtikrina, kad Bendrijos inspektoriai ir stebėtojai galėtų naudotis jos žvejybos laivų ir žuvininkystės ūkių vaizdo įrašais, įskaitant žuvų perkėlimo ir perkėlimo į varžas operacijų vaizdo įrašus.33 straipsnisVykdymas1. Valstybės narės imasi vykdymo užtikrinimo priemonių, kurios su jos vėliava plaukiojančiam laivui taikomos tuo atveju, jeigu remiantis valstybių narių įstatymais nustatoma, kad laivas nesilaiko 4, 6, 8, 17, 18, 19, 20 ir 23 straipsnių nuostatų. Atsižvelgiant į pažeidimo sunkumą ir remiantis valstybių narių įstatymais, vykdymo užtikrinimo priemonės visų pirma gali būti šios:a) baudos;b) neteisėtų žvejybos įrankių ir neteisėtai sužvejotų žuvų konfiskavimas;c) laivo areštas;d) žvejybos leidimo galiojimo sustabdymas arba panaikinimas;e) prireikus, žvejybos kvotos sumažinimas arba panaikinimas.2. Kiekviena valstybė narė, kurios jurisdikcijai priklauso paprastųjų tunų žuvininkystės ūkis, tam ūkiui taiko vykdymo užtikrinimo priemones, jeigu remiantis tos valstybės įstatymais nustatoma, kad minėtas ūkis nesilaiko šio reglamento 24 straipsnio ir 31 straipsnio 2 dalies nuostatų ir Reglamento (EB) Nr. 1936/2001 4a, 4b ir 4c straipsnių nuostatų. Atsižvelgiant į pažeidimo sunkumą ir remiantis nacionaliniais įstatymais, vykdymo užtikrinimo priemonės visų pirma gali būti šios:a) baudos;b) laikinas pašalinimas iš žuvų tukinimo ūkių registro arba pašalinimas iš jo visam laikui;c) draudimas paprastųjų tunų kiekius perkelti į varžas arba juos parduoti.34 straipsnisRinkos priemonės1. Draudžiama Bendrijoje prekiauti rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastaisiais tunais, juos iškrauti, importuoti, eksportuoti, perkelti į varžas tukinimo arba auginimo tikslais, pakartotinai eksportuoti bei perkrauti, jei nepateikiami tikslūs išsamūs ir patvirtinti pagal šio reglamento reikalavimus teiktini dokumentai.2. Draudžiama Bendrijoje prekiauti rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastaisiais tunais, juos importuoti, iškrauti, perkelti į varžas tukinimo arba auginimo tikslais, perdirbti, eksportuoti, pakartotinai eksportuoti bei perkrauti, jeigu juos sužvejojo žvejybos laivai, kurių vėliavos valstybei pagal TATAK išteklių valdymo ir išsaugojimo priemones neskirta rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų kvota, nenustatyti sužvejojamų žuvų kiekio apribojimai arba žvejybos pastangos arba jeigu tų laivų vėliavos valstybė jau išnaudojo žvejybos galimybes ar 4 straipsnyje nurodytas individualias kvotas. Remdamasi TATAK sekretoriato gauta informacija, Komisija visoms valstybėms narėms praneša apie tai, kad vienos iš KSŠ kvota yra išeikvota.3. Draudžiama Bendrijoje prekiauti, importuoti, iškrauti, perdirbti ir eksportuoti paprastuosius tunus iš tukinimo arba auginimo ūkių, neatitinkančių TATAK rekomendacijos [06-07] dėl paprastųjų tunų auginimo reikalavimų.35 straipsnisPerskaičiavimo koeficientaiApskaičiuojant lygiavertį suapvalintą perdirbtų paprastųjų tunų svorį taikomi TATAK nuolatinio mokslinių tyrimų ir statistikos komiteto nustatyti perskaičiavimo koeficientai.36 straipsnisTukinamų arba auginamų tunų augimo koeficientaiValstybės narės nustato joms priklausančiose varžose tukinamų arba auginamų paprastųjų tunų augimo koeficientus ir iki 2009 m. rugsėjo 15 d. Komisijai praneša naudojamus koeficientus ir metodiką. Komisija tą informaciją persiunčia TATAK sekretoriatui ir TATAK nuolatiniam mokslinių tyrimų ir statistikos komitetui.37 straipsnisVertinimasKiekviena valstybė narė iki kiekvienų metų rugsėjo 15 d. Komisijai pateikia išsamią reglamento įgyvendinimo ataskaitą. Komisija iki kiekvienų metų spalio 15 d. TATAK sekretoriatui pateikia išsamią TATAK rekomendacijos [08-05] įgyvendinimo ataskaitą.38 straipsnisFinansavimasVadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 5 straipsniu, daugiametis rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planas laikomas išteklių atkūrimo planu.VI SKYRIUSBAIGIAMOSIOS NUOSTATOS39 straipsnisPanaikinimas1. Reglamentas (EB) Nr. 1559/2007[11], nustatantis daugiametį paprastųjų tunų išteklių Atlanto vandenyno rytinėje dalyje ir Viduržemio jūroje atkūrimo planą bei iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 520/2007, panaikinamas.2. Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal IX priede pateiktą atitikties lentelę.40 straipsnisReglamento (EB) Nr. 43/2009 pakeitimaiReglamento (EB) Nr. 43/2009[12] 92 ir 93 straipsniai išbraukiami.41 straipsnisĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasI PRIEDASPapildomos specialiosios sąlygos, taikomos rytinėje Atlanto vandenyno dalyje kartinėmis ūdomis ir velkamosiomis ūdomis žvejojantiems laivams, paprastuosius tunus Adrijos jūroje auginimo tikslais žvejojantiems laivams ir Viduržemio jūros pakrantės vandenyse tradiciniais žvejybos įrankiais (naudojant kartines ūdas, ilgąsias ūdas ir rankines ūdas) žuvis, kurios pateikiamos šviežios, žvejojantiems laivams.1. a) Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad žūklės laivai, kuriems išduoti specialieji žvejybos leidimai, būtų įrašyti į sąrašą, kuriame nurodomas tų laivų pavadinimas ir Bendrijos laivyno registro (BLR) numeris, kaip apibrėžta Komisijos reglamento (EB) Nr. 26/2004 I priede. Valstybės narės specialųjį žvejybos leidimą išduoda tik tada, jei laivas įrašytas į TATAK žūklės laivų, kuriems leidžiama žvejoti paprastuosius tunus aktyviaisiais žvejybos įrankiais, registrą.b) Kiekviena valstybė narė iki kiekvienų metų sausio 15 d. Komisijai elektroniniu būdu atsiunčia a punkte nurodytą sąrašą ir visus vėlesnius jo pakeitimus.c) Vėlesni pakeitimai priimami tik tada, jei žūklės laivui, apie kurį pranešta, dėl teisėtų priežasčių arba force majeure aplinkybių uždrausta dalyvauti žvejyboje. Tokiomis aplinkybėmis atitinkama valstybė narė apie tai nedelsdama informuoja Komisiją, nurodydama:i) išsamius duomenis apie laivą, kuriuo ketinama pakeisti šio priedo 3 dalyje nurodytą žūklės laivą;ii) išsamiai išdėstytas priežastis, kuriomis grindžiamas laivo pakeitimas, ir visus papildomus susijusius įrodymus ar informaciją.Komisija pakeitimus nedelsdama persiunčia TATAK sekretoriatui.2. a) Draudžiama iš 1 dalyje nurodytų žūklės laivų iškrauti ir (arba) perkrauti bet kokį sužvejotų paprastųjų tunų kiekį uostuose, kurie nėra valstybių narių arba KSŠ paskirtieji uostai.b) Valstybės narės nurodo iškrovimui naudojamą vietą arba netoli kranto esančią vietą (nurodytieji uostai), kurioje leidžiamos paprastųjų tunų iškrovimo arba perkrovimo operacijos.c) Kad uostas būtų laikomas paskirtuoju uostu, jo valstybė narė nurodo leidžiamą iškrovimo ir perkrovimo laiką bei vietas. Uosto valstybė narė užtikrina, kad visada iškraunant ir perkraunant paprastuosius tunus ir visose jų iškrovimo bei perkrovimo vietose dalyvautų inspektoriai.d) Valstybės narės ne vėliau kaip iki kiekvienų metų vasario 15 d. perduoda Komisijai paskirtųjų uostų sąrašą. Komisija iki kiekvienų metų kovo 1 d. šią informaciją nusiunčia TATAK sekretoriatui.3. Nukrypdamas nuo Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 7 straipsnio nuostatų, to straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyto Bendrijos žūklės laivo kapitonas arba jo atstovas valstybės narės arba KSŠ, kurios uostu arba žuvų iškrovimo vietos infrastruktūra jie ketina naudotis, kompetentingai institucijai (įskaitant jų vėliavos valstybės kompetentingą instituciją) ne vėliau kaip likus keturioms valandoms iki numatyto atvykimo į uostą laiko pateikia šią informaciją:a) numatomą atvykimo į uostą laiką;b) apytikriai apskaičiuotą laive laikomą paprastųjų tunų kiekį;c) duomenis apie zoną, kurioje sužvejotos žuvys.Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad inspektavimas uoste būtų atliekamas kiekvieną kartą iškraunant žuvis.4. Kiekviena valstybė narė įgyvendina ataskaitų apie sužvejotų žuvų kiekius teikimo tvarką, kuria užtikrinama veiksminga kiekvienam žūklės laivui skirtos kvotos panaudojimo stebėsena. Kiekvienos valstybės narės uosto institucijos registruoja visus išankstinius pranešimus einamaisiais metais.5. Žūklės laivo kapitonas užtikrina, kad bet koks paskirtajame uoste iškrautas paprastųjų tunų kiekis būtų pasvertas prieš juos pirmą kartą parduodant arba prieš juos iš iškrovimo uosto išvežant į kitą vietą.6. Sužvejotų paprastųjų tunų neleidžiama teikti mažmeninei prekybai (nesvarbu, koks pardavimo būdas galėtų būti pasirinktas), kad jie būtų parduoti galutiniam vartotojui, jeigu atitinkamu žymeniu arba etikete nenurodoma:a) žuvų rūšis, naudotas žvejybos įrankis;b) rajonas, kuriame sužvejotos žuvys, ir žuvų sužvejojimo data.7. Valstybės narės, kurių laivams, žvejojantiems kartinėmis, ilgosiomis, rankinėmis ir velkamosiomis ūdomis, leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, nustato šiuos reikalavimus dėl prie žuvies uodegos prisegamo įsago:a) visi paprastieji tunai prie žuvies uodegos prisegamais įsagais ženklinami nedelsiant, juos tik iškrovus;b) kiekviename prie žuvies uodegos prisegamame įsage nurodomas unikalusis atpažinties numeris, kuris įrašomas į paprastiesiems tunams skirtus statistinius dokumentus ir užrašomas ant visų pakuočių, kuriose yra tunų.II PRIEDASLaivų žurnalams taikomi reikalavimaiBūtiniausi laivų žurnalams taikomi reikalavimai:1. Laivo žurnalo puslapiai turi būti sunumeruoti;2. Laivo žurnalas turi būti pildomas kasdien (vidurnaktį) arba prieš atplaukiant į uostą;3. Laivo žurnalas pildomas, jei atliekamas patikrinimas jūroje;4. Viena laivo žurnalo lapų kopija turi būti prisegama prie laivo žurnalo;5. Laive turi būti laikomi visi laivo žurnalai, kuriuose aprašyta laivo per vienerius metus įvykdyta veikla.Būtiniausia standartinė laivo žurnaluose pateikiama informacija:1. Kapitono vardas, pavardė ir adresas;2. Uostai, iš kurių buvo išplaukta, bei išplaukimo datos ir uostai, į kuriuos buvo įplaukta, bei įplaukimo datos;3. Laivo pavadinimas, registro numeris, TATAK numeris ir Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) numeris (jeigu jis suteiktas). Jei vykdomos jungtinės žvejybos operacijos, nurodomi visų tose operacijose dalyvaujančių laivų pavadinimai, registro numeriai, TATAK numeriai ir TJO numeriai (jeigu jie suteikti);4. Žvejybos įrankiai:a) tipas pagal Maisto ir žemės ūkio organizacijos (MŽŪO) kodą;b) matmenys (ilgis, tinklinio audeklo akies dydis, kabliukų skaičius ir kt.);5. Operacijų jūroje, atliktų naudojantis viena ūda (mažiausiai) per vieną reiso dieną, duomenys, nurodant:a) veiklą (žvejyba, navigacija ir kt.);b) buvimo vietą: kasdien tiksliai nurodoma (laipsniais ir minutėmis) laivo buvimo vieta, užregistruota atliekant kiekvieną žvejybos operaciją arba vidurdienį, jeigu tą dieną nebuvo žvejojama;c) duomenys apie sužvejotų žuvų kiekius;6. Žuvų rūšys:a) pagal MŽŪO kodą;b) pateikiant suapvalintą per dieną sužvejotų žuvų svorį (kg);7. Laivo kapitono parašas;8. Stebėtojo parašas (jei stebėtojas dalyvavo);9. Svorio nustatymo priemonės: apytikris apskaičiavimas, svėrimas laive;10. Į laivo žurnalą įrašomas lygiavertis gyvasis žuvų svoris ir nurodomi perskaičiavimo koeficientai, kurie buvo naudoti svoriui apskaičiuoti.Būtiniausia informacija, pateikiama žuvis iškraunant, perkraunant ir (arba) perkeliant:1. Uostas, kuriame žuvys iškrautos, perkrautos ir (arba) perkeltos, ir šių operacijų atlikimo datos;2. Produktai:a) pateikimas;b) žuvų arba dėžių skaičius ir kiekis (kg);3. Laivo kapitono arba laivo atstovo parašas.III PRIEDASTATAK PERKĖLIMO IR (ARBA) PERKROVIMO DEKLARCIJADokumento Nr.Vilkikas ir (arba) transportinis laivas Laivo pavadinimas ir radijo šaukinys Vėliava Laivo vėliavos valstybės leidimo Nr. Nacionalinio registro Nr. TATAK registro Nr. Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) Nr. | Žvejybos laivas Laivo pavadinimas ir radijo šaukinys Vėliava Laivo vėliavos valstybės leidimo Nr. Nacionalinio registro Nr. TATAK registro Nr. Išorės atpažinties numeris: Laivo žurnalo lapo Nr. | Paskirties žuvininkystės ūkis Pavadinimas TATAK registro Nr. | Gaudyklė Pavadinimas TATAK registro Nr. |Vėliava | TATAK numeris | Laivo pavadinimas | Ataskaitos pradžios data | Ataskaitos pabaigos data | Ataskaitos laikotarpis (dienomis) | Žuvų sužvejojimo data | Sužvejotų žuvų | Priskirtas svoris (kg), jei atliekama jungtinė žvejybos operacija |Registravimo pradžia | SR | P | Išsamūs duomenys apie sistemą; nurodoma įrašo pradžia |Adresas | AD | P | Char*3 | ISO-3166 adresas | Išsamūs duomenys apie pranešimą; paskirties vieta; jei Komisija – nurodoma „EEB“ |Iš | FR | P | Char*3 | ISO-3166 adresas | Išsamūs duomenys apie pranešimą; pranešimą perduodančios susitariančiosios šalies ISO-3 kodas |Eilės numeris | SQ | N | Num*6 | NNNNNN | Išsamūs duomenys apie pranešimą; pranešimo eilės numeris einamaisiais metais |Pranešimo tipas | TM | P | Char*3 | Kodas | Išsamūs duomenys apie pranešimą; pranešimo tipas, „POS“ – pranešimas apie buvimo vietą, kurį LSS ar kitomis priemonėmis turi perduoti laivai, kurių palydovinio sekimo įrenginys sugedęs |Radijo šaukinys | RC | N1 | Char*7 | Tarptautinio signalų sąvado (angl. IRCS) kodas | Išsamūs laivo registracijos duomenys; laivo pavadinimas |Reiso numeris | TN | N | Num*3 | NNN | Išsamūs duomenys apie veiklą; žvejybos reiso eilės numeris einamaisiais metais |Laivo pavadinimas | NA | N | Char*30 | Išsamūs laivo registracijos duomenys; laivo pavadinimas |Susitariančiosios šalies vidaus kodas | IR | N1 | Char*12 | ISO-3166 + kodas | Išsamūs laivo registracijos duomenys; unikalusis susitariančiosios šalies laivo numeris, kurį sudaro vėliavos valstybės ISO-3 kodas ir kodas (BLR numeris) |Išorės registravimo numeris | XR | N1 | Char*14 | Ant laivo šono nurodytas numeris; jei jo nėra – TJO numeris |Platuma (dešimtainėje sistemoje) | LT | P | Char*7 | +/-DD.ddd | Išsamūs duomenys apie veiklą; buvimo vieta duomenų perdavimo metu |Ilguma (dešimtainėje sistemoje) | LG | P | Char*8 | +/-DDD.ddd | Išsamūs duomenys apie veiklą; buvimo vieta duomenų perdavimo metu |Kursas | CO | P | Char*3 | 360° skalė | Laivo kursas |Greitis | SP | P | Char*3 | Mazgai * 10 | Laivo greitis |Laisvas tekstas | MS | N | Char*255 | Pavojaus atvejai | Pranešimas apie pavojaus atvejus |Data | DA | P | Num*8 | MMMMMMDD | Išsamūs duomenys apie pranešimą; perdavimo data |Laikas | TI | P | Num*4 | VVMM | Išsamūs duomenys apie pranešimą; perdavimo laikas |Registravimo pabaiga | ER | P | Išsamūs duomenys apie sistemą; nurodoma įrašo pabaiga |1 Privaloma nurodyti bent vieną iš šių laukelio kodų: RC, IR arba XR.Bandomosios sistemos pranešimo, nusiųsto protokolu „Trackwell protocol“, pavyzdys (httpsgwt)https://fides.ec.europa.eu/httpsgwt.index.php?application=CYP&method=send&message=//SR//AD/EEC//FR/CYP//SQ/28285//TM/POS//RC/ZWXS//TN/001//NA/LA GROSSE POULE//IR/CYP000000123//XR/ZZ-0604//LT/+47.612//LG/-47.528//CO/280//SP/23//MS/SWITCHING on VMS//DA/20080307//TI//ER//IX PRIEDASAtitikties lentelėReglamentas (EB) Nr. 1559/2007 | Šis reglamentas |1 straipsnis | 1 straipsnis |2 straipsnis | 2 straipsnis |3 straipsnis |4 straipsnis | 4 straipsnis |5 straipsnis | 7 straipsnis |6 straipsnis | 8 straipsnis |7 straipsnis | 9 straipsnis |8 straipsnis | 10 straipsnis |9 straipsnis | 11 straipsnis |10 straipsnis | 12 straipsnis |11 straipsnis | 13 straipsnis |12 straipsnis | 14 straipsnis |13 straipsnis | 15 straipsnis |14 straipsnis | 17 straipsnis |15 straipsnis | 18 straipsnis |16 straipsnis | 19 straipsnis |17 straipsnis | 20 straipsnis |18 straipsnis | 21 straipsnis |19 straipsnis | 23 straipsnis |20 straipsnis | 24 straipsnis |21 straipsnis | 26 straipsnis |22 straipsnis | 27 straipsnis |23 straipsnis | 28 straipsnis |24 straipsnis | 29 straipsnis |25 straipsnis | 30 straipsnis |26 straipsnis | 33 straipsnis |27 straipsnis | 34 straipsnis |28 straipsnis | 35 straipsnis |29 straipsnis | 38 straipsnis |[1] OL L 358, 2002 12 31, p. 59. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 865/2007 (OL L 192, 2007 7 24, p. 1).[2] OL C […], […], p. […].[3] OL C […], […], p. […].[4] OL L 162, 1986 6 18, p. 33.[5] OJ L 340, 2007 12 22, p. 8.[6] OL L 5, 2004 1 9, p. 25. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1799/2006 (OL L 341, 2006 12 7, p. 26).[7] OL L 263, 2001 10 3, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 869/2004 (OL L 162, 2004 4 30, p. 8).[8] OL L 5, 2004 1 9, p. 25. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1799/2006 (OL L 341, 2006 12 7, p. 26).[9] OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1098/2007 (OL L 248, 2007 9 22, p. 1).[10] OL L 333, 2003 12 20, p. 17.[11] OL L 340, 2007 12 22, p. 8.[12] OL L 22, 2009 1 26, p. 1.[13] Laivo kapitonas – už laivą atsakingas asmuo.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52010PC0065

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas kuriuo iš dalies keičiama Europos parlamento ir Tarybos direktyva 2009/42/EB dėl krovinių ir keleivių vežimo jūra statistinių ataskaitų  /* KOM/2010/0065 galutinis - COD 2010/0041 */

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.3.8KOM(2010)65 galutinis2010/0041 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASkuriuo iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/42/EB dėl krovinių ir keleivių vežimo jūra statistinių ataskaitų2010/0041 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASkuriuo iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/42/EB dėl krovinių ir keleivių vežimo jūra statistinių ataskaitų(Tekstas svarbus EEE)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS |110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šio Europos Parlamento ir Tarybos reglamento pasiūlymo tikslas – iš dalies pakeisti Direktyvą 2009/42/EB, kad rengiant jūrų transporto statistiką būtų privaloma rinkti duomenis pagal krovinių tipą. Rinkti duomenis pagal krovinių tipą privaloma rengiant kelių[1], geležinkelių[2] ir vidaus vandenų kelių[3] transporto Europos statistiką. Visų transporto rūšių Europos statistiniai duomenys turėtų būti renkami remiantis bendromis sąvokomis ir bendrais standartais, kad transporto rūšis būtų galima kuo geriau palyginti. Pirmiausia turima išsami ir vienarūšė visų transporto rūšių statistika pagal krovinių tipą taptų bendru pagrindu, kuriuo remiantis būtų galima remti ir stebėti politiką, kuria siekiama skatinti transporto daugiarūšiškumą, t. y. galimybes tinkamai derinti įvairias transporto rūšis vienoje transporto sistemoje, ir krovininio transporto logistikos modernizavimą[4]. |120 | Bendrosios aplinkybės Siekiant pasiūlyti galimų techninių sprendimų su statistikos rengimu susijusiems veiksmams paprastinti, užtikrinant, kad statistiniai rezultatai tenkintų esamus ir numatomus naudotojų poreikius, Europos mastu atlikta techninė duomenų, surinktų pagal krovinių ir keleivių vežimo jūra statistines ataskaitas reglamentuojančius Europos teisės aktus, ir duomenų platinimo politikos analizė. Atliekant analizę apsvarstyta galimybė veiksmingiau naudoti krovinių ir keleivių vežimo jūra statistinėms ataskaitoms skirtus išteklius, veiklą sutelkiant srityse, naudotojų manymu, svarbesnėse (krovinių statistika) už kitas (keleivių ir laivų eismo statistika). Remdamasi analizės rezultatais, Komisija neseniai nustatė keleivių vežimo pagrindiniuose Europos uostuose ir laivų eismo pagrindiniuose Europos uostuose statistiką supaprastinančias nuostatas[5]. Tam tikra techninės analizės dalis buvo skirta ištirti, kokios yra galimybės ir kokių reikia sąlygų, kad būtų privaloma rinkti duomenis pagal krovinio tipą (duomenų grupė B1). Pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/42/EB dėl krovinių ir keleivių vežimo jūra statistinių ataskaitų[6] VIII priedo antrą pastraipą, B1 grupės duomenų (susijusių su „Jūrų transportu pagrindiniuose Europos uostuose pagal uostus, krovinio tipą, krovinius ir priklausomybę“) rinkimo sąlygas nustato Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir atsižvelgdama į per trejų metų pereinamąjį laikotarpį, kaip numatyta 1995 m. gruodžio 8 d. direktyvos 95/64/EB dėl krovinių ir keleivių vežimo jūra statistinių ataskaitų[7] 10 straipsnyje, atliktų bandomųjų tyrimų dėl pagrįstumo ir valstybių narių bei respondentų sąnaudas renkant tokią informaciją, rezultatus. Remiantis Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui dėl patirties, įgytos vykdant veiklą pagal Tarybos direktyvą 95/64/EB dėl krovinių ir keleivių vežimo jūra statistinių ataskaitų[8], įmanoma rinkti išsamią informaciją apie birius ir piltinius krovinius, o su tuo susijusios sąnaudos – pagrįstos; tačiau didžiausi sunkumai kilo tokią informaciją rengiant apie konteinerius ir ro-ro krovinius. Apsvarstyti galimybę išplėsti Direktyvos 95/64/EB taikymo sritį į ją įtraukiant kitą 10 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytą informaciją buvo tikslinga tik įgijus daugiau patirties renkant dabartinius kintamuosius ir dabartinei sistemai nusistovėjus. Dėl informacijos apie prekes rinkimo turėtų būti atsižvelgiama į galimą NST/R klasifikatoriaus (Standartinė transporto statistikos krovinių nomenklatūra, pataisyta, 1967 m.) persvarstymą. Dabartinės rinkimo sistemos veikimo principai, įskaitant 2005 m. kovo 4 d. Komisijos sprendimu 2005/366[9] nustatytų pakeitimų įgyvendinimą ir geografinį sistemos išplėtimą po 2004[10] ir 2007 m.[11] Europos Sąjungos plėtros, yra aiškiai nustatyti. Daugelis Eurostatui pagal minėtą direktyvą duomenis teikiančių valstybių narių reguliariai savanoriškai Eurostatui teikė duomenų grupės B1 duomenis pagal NST/R klasifikatorių. Pagrindiniai sunkumai rengiant duomenis pagal krovinio tipą pagal NST/R klasifikatorių, kaip nurodyta minėtoje ataskaitoje, pašalinti nustačius NST 2007 (Standartinė transporto statistikos krovinių nomenklatūra, 2007 m.)[12] kaip vienintelį jūrų, kelių, geležinkelių ir vidaus vandenų kelių transportu vežamų krovinių klasifikatorių, taikytiną nuo 2008 ataskaitinių metų, kurių duomenys rengiami[13]. Renkančioms B1 grupės duomenis pagal NST 2007 klasifikatorių valstybėms narėms būtina perklasifikuoti kompetentingų nacionalinių statistikos institucijų jau turimą informaciją, nesudarant papildomos naštos respondentams ir laikantis tos pačios tvarkos kaip ir kelių, geležinkelių ir vidaus vandens kelių transporto statistikos atveju. Kitos valstybės narės turėtų galėti rengti B1 grupės duomenis naudodamosi kompetentingų nacionalinių statistikos institucijų turima informacija, išskyrus labai retus atvejus. Daugeliu atvejų, rengiant B1 grupės duomenis, respondentams papildomų sunkumų nekils. Galiausiai sutarta, kad 2011 m. nustačius prievolę teikti Komisijai (Eurostatui) B1 grupės duomenis valstybėms narėms bus suteikta pakankamai laiko, per kurį būtiniems tyrimams ir pakeitimams atlikti būtų galima naudoti savanoriškai rengiamą informaciją. |130 | Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Nuostatos jau įtrauktos į galiojančius teisės aktus (Direktyvos 2009/42/EB VIII priedas, duomenų grupė B1), duomenys renkami savanoriškai. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |211 | 2006 m. pradžioje sudaryta Jūrų transporto statistikos ekspertų darbo grupė, kurios tikslas – atlikti techninę galiojančios duomenų rinkimo ir platinimo politikos analizę pagal Europos teisės aktus dėl krovinių ir keleivių vežimo jūra statistinių ataskaitų. Ekspertų darbo grupę sudaro įvairių organizacijų atstovai (duomenų rengėjai, naudotojai ir jūrų transporto ekspertai): kompetentingų nacionalinių statistikos institucijų (nacionalinių statistikos institutų, nacionalinių jūrų administracijų, transporto ministerijų) atstovai; Komisijos tarnybų atstovai; Europos jūrų saugumo agentūros atstovai; ūkinės veiklos vykdytojai (Europos jūrų uostų organizacija (EJUO), Europos bendrijos laivų savininkų asociacija (EBLSA)). Siekiant pasirengti ekspertų darbo grupės darbui ir jį pildyti, Eurostatas 2006 m. pagrindiniams jūrų transporto statistikos naudotojams Komisijoje – Energetikos ir transporto, Konkurencijos, Aplinkos, Žuvininkystės ir jūrų reikalų (dabar – Jūrų reikalų ir žuvininkystės), Teisingumo, laisvės ir saugumo, ir Mokesčių ir muitų sąjungos generaliniams direktoratams – pateikė klausimyną. Vėliau šios grupės parengti pasiūlymai buvo apsvarstyti remiantis Europos statistikos sistema, juos taip pat svarstė Jūrų transporto statistikos darbo grupė ir Transporto statistikos koordinavimo komitetas. Dėl šio Europos Parlamento ir Tarybos reglamento pasiūlymo vyko intensyvios suinteresuotųjų šalių derybos, be to, šis pasiūlymas yra bendro teisės aktų iniciatyvų, atitinkančių Komisijos politinį požiūrį į teisės aktų paprastinimą ir geresnį reglamentavimą[14], rinkinio, į kurį taip pat įeina toliau nurodyti teisės aktai, dalis: 2007 m. lapkričio 7 d. Komisijos reglamentas[15], kuriuo nustatomas NST 2007 klasifikatorius tam tikrų rūšių transportu gabenamoms prekėms; ... d. Komisijos sprendimo Nr. .../.../ES iš dalies keisti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/42/EB dėl krovinių ir keleivių vežimo jūra statistinių ataskaitų, ir paprastinti keleivių transporto ir laivų eismo statistiką, projektas. Be to, buvo keičiami anksčiau galioję teisės aktai – pagrindinis teisės aktas[16] išdėstytas nauja redakcija, o jį įgyvendinantys teisės aktai[17] – kodifikuoti. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |225 | Jūrų transporto statistikos ekspertų darbo grupė ir Jūrų transporto statistikos darbo grupė buvo sudarytos iš galiojančius teisės aktus, nacionalines jūrų transporto statistinių duomenų rinkimo ir rengimo sistemas ir naujas jūrų transporto plėtros tendencijas išmanančių ekspertų. |230 | Poveikio ir rezultatų analizė 1 galimybė (galiojantys teisės aktai paliekami galioti) – nebūtų įmanoma užtikrinti, kad būtų nuolat teikiami išsamūs statistiniai duomenys apie jūrų transportą pagal krovinių tipą. 2 galimybė (galiojantys teisės aktai iš dalies keičiami) – būtų įmanoma užtikrinti, kad būtų nuolat teikiami išsamūs statistiniai duomenys apie jūrų transportą pagal krovinių tipą. Išsami ir vienarūšė visų transporto rūšių statistika pagal krovinių tipą taptų bendru pagrindu, kuriuo remiantis būtų galima remti ir stebėti politiką, kuria siekiama skatinti transporto daugiarūšiškumą, t. y. galimybes tinkamai derinti įvairias transporto rūšis vienoje transporto sistemoje, ir krovininio transporto logistikos modernizavimą. Apskritai, siūlomu iš dalies pakeistu teisės aktu ir kitomis teisinėmis iniciatyvomis statistiniai rezultatai būtų derinami prie esamų ir numatomų naudotojų poreikių. Kaip nurodyta šio aiškinamojo memorandumo 1 dalyje, Jūrų transporto statistikos ekspertų darbo grupė, Jūrų transporto statistikos darbo grupė (kurioje atstovaujamos už tokių duomenų rinkimą atsakingos nacionalinės statistikos institucijos) ir Transporto statistikos koordinavimo komitetas vertino šio pasiūlymo poveikį respondentų naštai ir priėjo prie išvados, kad daugeliu atvejų, rengiant B1 grupės duomenis, respondentai nepatirs papildomos naštos. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |305 | Siūlomų veiksmų santrauka Reglamento tikslas – užtikrinti, kad būtų nuolat teikiami išsamūs, nuoseklūs ir su jau turima kitų susijusių transporto rūšių statistika suderinti statistiniai duomenys apie jūrų transportą pagal krovinių tipą. |310 | Teisinis pagrindas Europos statistikos teisinis pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 338 straipsnis. Europos Parlamentas ir Taryba, priimdami sprendimą pagal įprastą teisėkūros procedūrą, nustato statistikos rengimo priemones, jeigu tai būtina vykdant Sąjungos veiklą. Šiame straipsnyje išdėstyti Europos statistikos rengimo reikalavimai: laikytis nešališkumo, patikimumo, objektyvumo, mokslinio nepriklausomumo, ekonomiškumo ir statistinių duomenų konfidencialumo principų. |320 | Subsidiarumo principas Subsidiarumo principas taikomas, jei pasiūlymas nepriklauso išimtinei Europos Sąjungos kompetencijai. |321 | Savanoriškai rinkdamos duomenis, valstybės narės negali deramai pasiekti šio pasiūlymo tikslų – sukurti bendrą Europos jūros transportu vežamų krovinių statistikos sistemingo rengimo, taikant statistikai pagal krovinių tipą tą patį klasifikatorių kaip ir kitų susijusių transporto rūšių statistikai, sistemą. |324 | Šiuos tikslus galima geriau įgyvendinti Europos lygmeniu remiantis Europos teisės aktu, nes tik Komisija gali koordinuoti būtiną statistinės informacijos derinimą Europos lygmeniu, o valstybės narės gali organizuoti palyginamų jūrų transporto statistinių duomenų rinkimą ir rengimą. Todėl Europos Sąjunga gali imtis veiksmų laikydamasi subsidiarumo principo, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje. |Todėl pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių. |331 | Atsižvelgiant į proporcingumo principą, šiuo reglamentu nesiekiama daugiau, nei yra būtina užsibrėžtam tikslui įgyvendinti, ir jame nenumatyta jokių veiksmų, kurie nėra būtini siekiant šio tikslo. Šiame reglamente valstybėms narėms nenurodomos duomenų rinkimo priemonės, o Europos teisės aktuose tik apibrėžiami teiktini duomenys siekiant užtikrinti suderintą struktūrą ir teikimo terminus. |Pasirinkta priemonė |341 | Siūloma priemonė: Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas. |POVEIKIS BIUDžETUI |401 | Duomenų rinkimas neturi papildomo poveikio Europos Sąjungos biudžetui. |PAPILDOMA INFORMACIJA |511 | Siūlomas teisės aktas susijęs su EEE, todėl turėtų būti taikomas visai Europos ekonominei erdvei. |PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASkuriuo iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/42/EB dėl krovinių ir keleivių vežimo jūra statistinių ataskaitų(Tekstas svarbus EEE)EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 338 straipsnio 1 dalį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,pateikę pasiūlymą nacionaliniams parlamentams,laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,kadangi:1.  Pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/42/EB dėl krovinių ir keleivių vežimo jūra statistinių ataskaitų[18] VIII priedo antrą pastraipą B1 grupės duomenų (susijusių su „Jūrų transportu pagrindiniuose Europos uostuose pagal uostus, krovinio tipą, krovinius ir priklausomybę“) rinkimo sąlygas nustato Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir atsižvelgdama į per trejų metų pereinamąjį laikotarpį, kaip numatyta 1995 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyvos 95/64/EB dėl krovinių ir keleivių vežimo jūra statistinių ataskaitų[19] 10 straipsnyje, atliktų bandomųjų tyrimų rezultatus.2.  Remiantis Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui dėl patirties, įgytos vykdant veiklą pagal Direktyvą 95/64/EB[20], įmanoma rinkti išsamią informaciją apie birius ir piltinius krovinius, o su tuo susijusios sąnaudos – pagrįstos; tačiau didžiausi sunkumai kilo tokią informaciją rengiant apie konteinerius ir ro-ro krovinius. Apsvarstyti galimybę išplėsti Direktyvos 95/64/EB taikymo sritį ir įtraukti į ją kitą 10 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytą informaciją buvo tikslinga tik įgijus daugiau patirties renkant dabartinius kintamuosius ir dabartinei sistemai nusistovėjus. Dėl informacijos apie prekes rinkimo turėtų būti atsižvelgiama į galimą NST/R klasifikatoriaus (Standartinė transporto statistikos krovinių nomenklatūra, pataisyta, 1967 m.) persvarstymą.3.  Dabartinės rinkimo sistemos veikimo principai, įskaitant 2005 m. kovo 4 d. Komisijos sprendimu 2005/366, įgyvendinančiu Tarybos direktyvą 95/64/EB dėl krovinių ir keleivių vežimo jūra statistinių ataskaitų ir iš dalies keičiančiu jos priedus[21], nustatytų pakeitimų įgyvendinimą, yra aiškiai nustatyti.4.  Daugelis Eurostatui pagal Direktyvą 95/64/EB duomenis teikiančių valstybių narių reguliariai savanoriškai Eurostatui teikė B1 grupės duomenis pagal NST/R klasifikatorių.5.  2007 m. lapkričio 7 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1304/2007, iš dalies keičiančiu Tarybos direktyvą 95/64/EB, Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1172/98, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (EB) Nr. 91/2003 ir (EB) Nr. 1365/2006 dėl NST 2007 nustatymo vieninteliu klasifikatoriumi tam tikrų rūšių transportu gabenamoms prekėms[22], NST 2007 (Standartinė transporto statistikos krovinių nomenklatūra, 2007 m.) nurodomas kaip vienintelis jūrų, kelių, geležinkelių ir vidaus vandenų kelių transportu vežamų krovinių klasifikatorius. Šis klasifikatorius taikomas nuo 2008 ataskaitinių metų, kurių duomenys rengiami. Pagrindiniai 2 konstatuojamojoje dalyje nurodytoje ataskaitoje minimi sunkumai rengiant duomenis pagal krovinių tipą pagal NST/R klasifikatorių pašalinti pradėjus taikyti NST 2007. Todėl daugeliu atvejų, rengiant B1 grupės duomenis, respondentai nepatirs papildomos naštos.6.  Rinkti duomenis pagal krovinių tipą privaloma rengiant kelių[23], geležinkelių[24] ir vidaus vandenų kelių[25] transporto Europos statistiką, o rengiant jūrų transporto statistiką duomenys renkami savanoriškai. Europos statistiniai duomenys apie visas transporto rūšis turėtų būti renkami remiantis bendromis sąvokomis ir bendrais standartais, kad transporto rūšis būtų galima kiek įmanoma geriau palyginti.7.  2011 m. nustačius prievolę teikti Komisijai (Eurostatui) B1 grupės duomenis valstybėms narėms suteikiama pakankamai laiko, per kurį būtiniems tyrimams ir pakeitimams atlikti būtų galima naudoti savanoriškai rengiamą informaciją.8.  Todėl Direktyvą 2009/42/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisDirektyvos 2009/42/EB VIII priedo antra pastraipa išbraukiama.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas taikomas nuo 2011 ataskaitinių metų, kurių duomenys rengiami.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeEuropos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas [1] 1998 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1172/98 dėl krovinių vežimo keliais statistinių ataskaitų, OL L 163, 1998 6 6, p. 1.[2] 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 91/2003 dėl geležinkelių transporto statistikos, OL L 14, 2003 1 21, p. 1.[3] 2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1365/2006 dėl krovinių vežimo vidaus vandenų keliais statistikos, OL L 264, 2006 9 25, p. 1.[4] Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui – Europos Komisijos 2001 m. baltosios knygos dėl transporto politikos laikotarpio vidurio apžvalga, COM(2006) 314 galutinis, 2006 6 22.[5] ... d. Komisijos sprendimas Nr. .../.../ES iš dalies keisti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/42/EB dėl krovinių ir keleivių vežimo jūra statistinių ataskaitų, OL ... .[6] OL L 141, 2009 6 6, p. 29.[7] OL L 320, 1995 12 30, p. 25. Direktyva 95/64/EB buvo panaikinta Direktyva 2009/42/EB.[8] COM (2001) 93, 2001 2 20.[9] OL L 123, 2005 5 17, p. 1.[10] Aktas dėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimo sąlygų ir sutarčių, kuriomis įkurta Sąjunga, pritaikomosios pataisos, OL L 236, 2003 9 23, p. 573.[11] 2006 m. spalio 23 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1792/2006 dėl Bulgarijos ir Rumunijos stojimo pritaikantis kai kuriuos reglamentus ir sprendimus laisvo prekių judėjimo, laisvo asmenų judėjimo, konkurencijos politikos, žemės ūkio (veterinarijos ir fitosanitarijos teisės aktai), žuvininkystės, transporto politikos, mokesčių, statistikos, socialinės politikos ir užimtumo, aplinkos, muitų sąjungos ir išorės santykių srityse, OL L 362, 2006 12 20, p. 53.[12] Direktyvos III priedas.[13] 2007 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1304/2007, OL L 290, 2007 11 8, p. 14.[14] COM(2006) 689; COM(2006) 693; COM(2007) 23; COM(2008) 35; COM(2009) 28.[15] OL L 290, 2007 11 8, p. 14.[16] 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/42/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus, OL L 141, 2009 6 6, p. 29.[17] 2008 m. spalio 29 d. Komisijos sprendimas 2008/861/EB, OL L 306,15, 2008 11 15, p. 66.[18] OL L 141, 2009 6 6, p. 29.[19] OL L 320, 1995 12 30, p. 25. Direktyva 95/64/EB buvo panaikinta Direktyva 2009/42/EB.[20] COM (2001) 93, 2001 2 20.[21] OL L 123, 2005 5 17, p. 1.[22] OL L 290, 2007 11 8, p. 14.[23] 1998 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1172/98 dėl krovinių vežimo keliais statistinių ataskaitų, OL L 163, 1998 6 6, p. 1.[24] 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 91/2003 dėl geležinkelių transporto statistikos, OL L 14, 2003 1 21, p. 1.[25] 2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1365/2006 dėl krovinių vežimo vidaus vandenų keliais statistikos, OL L 264, 2006 9 25, p. 1.