|

52011PC0267

/* KOM/2011/0267 galutinis - NLE 2011/0116 */  TARYBOS SPRENDIMAS dėl iš dalies pakeistų Tarptautinės kaučiuko studijų grupės įstatų ir darbo tvarkos taisyklių sudarymo Europos Sąjungos vardu Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl iš dalies pakeistų Tarptautinės kaučiuko studijų grupės įstatų ir darbo tvarkos taisyklių sudarymo Europos Sąjungos vardu

	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASRemiantis 2002 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimu (2002/651/EB) dėl Bendrijos dalyvavimo Tarptautinėje kaučiuko studijų grupėje Europos Sąjunga tapo Tarptautinės kaučiuko studijų grupės (toliau – TKSG) nare.2008 m. liepos 1 d., iš TKSG pasitraukus JK, TKSG delegacijos vadovai priėmė sprendimą grupės būstinę perkelti į Singapūrą, todėl reikėjo atitinkamai pakeisti susijusias TKSG įstatų nuostatas.2008 m. vasario 12–13 d. TKSG Vykdomojo komiteto susitikime ir 2008 m. kovo 5–6 d. delegacijos vadovų susitikime nuspręsta išsamiau peržiūrėti įstatus ir darbo tvarkos taisykles ir, inter alia , nustatyti sąvokų „narės“ arba „šalys“ apibrėžtį, kurioje būtų atsižvelgta į ypatingą Europos Sąjungos teisinį statusą.Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas dėl Tarptautinės kaučiuko studijų grupės įstatų peržiūros[1]. Šiuo įgaliojimu buvo taip pat nustatyti derybiniai nurodymai. Derybose dėl įstatų ir darbo tvarkos taisyklių pakeitimo Komisija atidžiai laikėsi minėtų nurodymų, o derybų rezultatai atitinka Komisijos derybų įgaliojimus.TKSG sudėtis gerokai pasikeitė, visų pirma dėl to, kad kai kurios narės pasitraukė arba pranešė pasitrauksiančios, ir dėl to, kad padidėjo kitų narių įnašai į biudžetą. Vykstant deryboms Komisija, remdamasi savo derybų įgaliojimais, siekė iš naujo subalansuoti pagrindinį ir kintamąjį įnašą pastarojo naudai, kad būtų sumažinta finansinė našta grupės narėms, kurios yra mažai gaminančios besivystančios šalys. Tačiau derybų pabaigoje kitos TKSG narės pritarė tik nedideliems pakeitimams.Dėl galutinio TKSG įstatų ir darbo tvarkos taisyklių pakeitimo projekto susitarta per 2010 m. lapkričio 18–19 d. delegacijos vadovų neeilinį susitikimą ir jis oficialiai priimtas per delegacijos vadovų susitikimą 2011 m. MMMM DD d.[2] Dėl iš dalies pakeistų Tarptautinės kaučiuko studijų grupės įstatų ir darbo tvarkos taisyklių pasirašymo Europos Sąjungos vardu Taryba nutarė Sprendimu 2011/XXX[3].Todėl Taryba pagal 218 straipsnio 6 punkto a dalį turėtų priimti sprendimą sudaryti susitarimą.2011/0116 (NLE)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl iš dalies pakeistų Tarptautinės kaučiuko studijų grupės įstatų ir darbo tvarkos taisyklių sudarymo Europos Sąjungos varduEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 3 ir 4 dalis kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punkto v papunkčiu,atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,gavusi Europos Parlamento sutikimą,kadangi:1.  Po kelių derybų raundų 2010 m. lapkričio 18–19 d. Tarptautinės kaučiuko studijų grupės delegacijos vadovai susitarė dėl grupės įstatų ir darbo tvarkos taisyklių pakeitimų teksto.2.  Europos Sąjunga yra Tarptautinės kaučiuko studijų grupės šalis.3.  Šiuo metu Tarptautinei kaučiuko studijų grupei priklausančios ES valstybės narės pateikė oficialius pranešimus dėl pasitraukimo; iš grupės jos pasitrauks 2011 m. liepos 1 d.4.  Būtina priimti iš dalies pakeistus įstatus ir darbo tvarkos taisykles, kad būtų galima patvirtinti naują grupės būstinę ir aiškiai nurodyti nuostatas dėl ES statuso grupėje, taip pat iš naujo suderinti organizacinę struktūrą, įnašus į biudžetą ir sprendimo priėmimo procedūras.5.  Sprendimu 2011/XXX Taryba nusprendė, kad delegacijos vadovų susitikime Europos Sąjunga pasirašys Tarptautinės kaučiuko studijų grupės įstatus ir darbo tvarkos taisykles balsuodama už abu tekstus, kuriuos sudarius jie turi būti patvirtinti raštu.6.  Tikslinga sudaryti iš dalies pakeistus įstatus ir darbo tvarkos taisykles,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisEuropos Sąjungos vardu patvirtinami Tarptautinės kaučiuko studijų grupės įstatai ir darbo tvarkos taisyklės.Prie šio sprendimo pridedami iš dalies pakeistų įstatų ir darbo tvarkos taisyklių tekstai.2 straipsnisTarybos pirmininkas įgaliojamas skirti asmenį (-is) įgaliotą (-us) Tarptautinės kaučiuko studijų grupės generaliniam sekretoriui raštu patvirtinti Sąjungos sutikimą laikytis iš dalies pakeistų įstatų ir darbo tvarkos taisyklių ir pateikti prie šio sprendimo pridėtą pareiškimą dėl kompetencijos pagal iš dalies pakeistų įstatų XVI straipsnio 2 dalį.3 straipsnisTarptautinės kaučiuko studijų grupės delegacijos vadovų susitikime Sąjungai atstovauja Komisijos atstovai, kaip nustatyta iš dalies pakeistų įstatų IX straipsnyje.Delegacijos vadovų susitikimuose valstybės narės gali dalyvauti Europos Sąjungos delegacijoje.4 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasPRIEDASTarptautinės kaučiuko studijų grupės įstataiPratarmėTarptautinė kaučiuko studijų grupė (toliau – grupė) įsteigta 1944 m. Jungtinėje Karalystėje; ji turi pripažintos tarptautinės organizacijos statusą. Nuo 2008 m. liepos 1 d. grupės, kuri yra pripažinta tarptautinė organizacija, būstinė yra Singapūre.I Tikslai1. Grupė sudaro forumą klausimams, susijusiems su natūraliojo ir sintetinio kaučiuko gamyba, naudojimu ir prekyba, aptarti. Grupės tikslas – rinkti ir platinti išsamią statistinę informaciją apie pasaulinę kaučiuko pramonę ir taip didinti kaučiuko rinkos ir rinkos tendencijų skaidrumą.2. Grupė gali bendradarbiauti su kitomis tarptautinėmis organizacijomis, susijusiomis su jos siekiamais tikslais.II Funkcijos1. Grupė periodiškai susitinka narėms patogiu laiku ir patogioje vietoje siekdama peržiūrėti statistinius duomenis ir aptarti kaučiuko pramonei bendras problemas.2. Grupė savo nuožiūra atlieka arba paveda atlikti pasaulinės kaučiuko pramonės padėties peržiūras ir tyrimus, ypač daug dėmesio skirdama išsamios informacijos apie pasiūlą ir paklausą ir jų galimus pokyčius teikimui.III Apibrėžtys1. „Grupė“ – Tarptautinė kaučiuko studijų grupė (toliau – TKSG).2. „Delegacijos vadovai“ – aukščiausia grupės institucija, kurią sudaro jos narių atstovai.3. „Priimanti šalis“ – narė, su kuria grupė sudarė būstinės susitarimą.4. Laikoma, kad bet kuri šių įstatų nuoroda į „narę“ arba „šalį“ apima Europos Sąjungą ir kitas tarpvyriausybines organizacijas, turinčias išskirtinę kompetenciją šiuose įstatuose išdėstytais klausimais ir pareigomis, susijusiomis su derybomis dėl tarptautinių susitarimų, ypač susitarimų dėl prekių, jų sudarymu ir taikymu.5. Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimas dėl kaučiuko yra TKSG organizuojama vieša pramonės ir vyriausybių konferencija.6. Natūraliojo kaučiuko gamintoja yra bet kuri narė, kurios pagaminamas natūraliojo kaučiuko kiekis viršija sunaudojamą natūraliojo kaučiuko kiekį.7. Kaučiuko naudotoja yra bet kuri narė, išskyrus natūraliojo kaučiuko gamintoją.8. Natūralusis kaučiukas – produktas, gaunamas iš Hevea brasiliensis medžio latekso.9. Sintetinis kaučiukas yra sudarytas iš polimerizacijos procese gautų termoreaktyvių elastomerų; tai yra cheminis monomerų junginys, sudarantis polimerą.10. Kaučiukas – natūralusis arba sintetinis kaučiukas, išskyrus regeneruotąjį kaučiuką.11. „Paprasta dauguma“ reiškia balsų daugumą.IV BūstinėGrupės būstinė yra narės teritorijoje; būstinėje įsteigiamas sekretoriatas grupės veiklai vykdyti.V Narystė1. Prie grupės gali laisvai prisijungti šalys, suinteresuotos natūraliojo ir sintetinio kaučiuko gamyba arba naudojimu, arba prekyba juo.2. Grupės narės skirstomos pagal dvi kategorijas – natūraliojo kaučiuko gamintojai ir kaučiuko naudotojai.VI Narių pareigos1. Narės, kiek įmanoma, teikia sekretoriatui tikslią statistiką apie kaučiuko gamybą ir naudojimą bei prekybą juo jų atitinkamose teritorijose ir teikia kitą informaciją, kuri susijusi su dabartiniais vertinimais ir ateities tendencijomis.2. Jei dvejus metus iš eilės narė nepateikė tikslios statistikos ir prašomos informacijos bei patenkinamo paaiškinimo, delegacijos vadovai imasi jų nuomone tinkamų veiksmų.VII Balsavimo teisės ir procedūros1. Iš viso narės turi 100 balsų.2. Balsai paskirstomi narėms pagal atitinkamas jų metinio įnašo dalis.3. Jei narystė pasikeičia arba sustabdomos arba atkuriamos bet kurios narės balsavimo teisės pagal bet kurią nuostatą, balsai perskaičiuojami ir perskirstomi narėms prieš būsimą balsavimą.4. Kiekviena narė turi tiek balsavimui skirtų balsų, kiek jai suteikta, ir negali dalyti savo balsų.5. Bet kuris natūraliojo kaučiuko gamintojas raštu pranešdamas delegacijos vadovams, Statistikos ir ekonomikos komitetui arba kitiems komitetams gali leisti kitam natūraliojo kaučiuko gamintojui ir bet kuris kaučiuko naudotojas gali leisti kitam kaučiuko naudotojui atstovauti jo interesams ir balsuoti bet kuriame susitikime.6. Bet kuriame grupės susitikime kvorumui sudaryti būtina, kad dalyvautų paprasta narių dauguma, kuri apimtų mažiausiai du natūraliojo kaučiuko gamintojus ir du kaučiuko naudotojus.7. Balsavimo tvarka7.1. Sprendimai visuose susitikimuose, kai tik įmanoma, priimami bendru sutarimu nebalsuojant prieš, nepateikiant oficialių prieštaravimų arba išlygų dėl pozicijos. Susitikimų pirmininkai visada siekia bendro sutarimo priimant visus sprendimus, o kai pozicijos nesutampa, jeigu įmanoma, skiriama pakankamai laiko kompromisui ir bendram sutarimui pasiekti.7.2. Jeigu susitikimo pirmininko nuomone nėra galimybių pasiekti bendrą sutarimą bet kuriuo klausimu, dėl jo balsuojama.7.3. Balsavimas paprastai organizuojamas taip, kad būtų užtikrintas kuo didesnis sprendimų priėmimo skaidrumas, susitikimo pirmininkas savo nuožiūra nusprendžia, ar bus balsuojama pakeliant ranką ar vardiniu balsavimu. Išskirtinėmis aplinkybėmis pirmininkas gali nuspręsti, kad būtina, jog atitinkamos narės balsuotų slaptai arba paštu. Vienos arba daugiau narių prašymu pirmininkas prašo balsuoti slaptai.7.4. Balsuojant priimamiems sprendimams taikomos 7.5 ir 7.6 dalių nuostatos; jie paprastai priimami paprasta dalyvaujančių ir balsuojančių narių balsų dauguma, jei teigiamai balsuoja bent du natūraliojo kaučiuko gamintojai ir du kaučiuko naudotojai. Susilaikiusi narė laikoma nebalsavusia.Jei narė pasinaudoja šio straipsnio 5 dalies nuostatomis ir jos balsai atiduodami posėdyje, taikant šio straipsnio 7.4, 7.5 ir 7.6 dalis ji laikoma dalyvavusia ir balsavusia.7.5. Balsuojant dėl sprendimų, susijusių su:a. generalinio sekretoriaus rinkimu;b. biudžeto tvirtinimu irc. narių teisių sustabdymu, kaip nurodyta XIV straipsnio 4 dalyje,reikalinga natūraliojo kaučiuko gamintojų grupės paprasta balsų dauguma ir dalyvaujančių ir balsuojančių kaučiuko naudotojų grupės paprasta balsų dauguma; be to, šie balsai kartu sudaro bent dviejų trečdalių dalyvaujančių ir balsuojančių daugumą.7.6. Sprendimams, kurie susiję sua. būstinės susitarimo peržiūra arba nutraukimu,b. įstatų daliniu keitimu arba panaikinimu;c. būstinės vieta ird. auditorių patikrintų preliminarių sąskaitų patvirtinimu,būtinas bendras sutarimas.VIII Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimas dėl kaučiukoGrupė kasmet susitinka narės teritorijoje. Tačiau, kai Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimas dėl kaučiuko rengiamas ne narės teritorijoje, ten rengiami ir grupės susitikimai. Jei negaunamas ir nepriimamas joks kvietimas, Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimas dėl kaučiuko vyks priimančioje šalyje. Narėmis nesančios šalys, pramonės patarėjai ir kiti ekspertai bei stebėtojai gali būti pakviesti dalyvauti Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime dėl kaučiuko.IX Delegacijos vadovai1. Kiekviena grupei priklausanti narė skiria po vieną atstovą, kuris delegacijos vadovų susitikimuose gali dalyvauti kartu su patarėjais.2. Pirmininką ir vicepirmininką renka delegacijos vadovai, jie užima šias pareigas dvejus grupės finansinius metus ir gali būti renkami dar vienai kadencijai.3. Delegacijos vadovai susitinka būstinėje ar kitoje vietoje jų sprendimu.4. Delegacijos vadovai susitinka bent vieną kartą pirmąjį kiekvienų kalendorinių metų pusmetį ir kitus kartus delegacijos vadovų sprendimu.5. Jeigu jos atstovas negali dalyvauti grupės susitikime, bet kuriai narei gali atstovauti pakaitinis atstovas. Tokiam pakaitiniam atstovui suteikiamos visos atstovo privilegijos, įskaitant balso teisę.6. Delegacijos vadovai gali skirti kitus komitetus ir patarėjų grupes, kokios laikas nuo laiko manoma esant būtinomis, parenka jų narius ir nustato funkcijas.7. Delegacijos vadovai paskiria nepriklausomus auditorius, kurie tikrina grupės sąskaitas.8. Delegacijos vadovai savo nuožiūra patvirtina tyrimų apie kaučiuko pramonės padėtį pasaulyje bei kitomis temomis rengimą ir spausdinimą.9. Delegacijos vadovai priima grupės darbo tvarkos taisykles.X Sekretoriatas ir generalinis sekretorius1. Sekretoriatas įsteigtas tinkamam grupės darbui užtikrinti.2. Generalinis sekretorius vadovauja sekretoriato vykdomajam darbui ir už savo darbą atsiskaito delegacijos vadovams.3. Delegacijos vadovai skiria generalinį sekretorių ketverių metų kadencijai, kuri gali būti atnaujinama dar ketveriems metams. Delegacijos vadovai nusprendžia dėl pasirinkimo taisyklių.4. Delegacijos vadovai nusprendžia dėl generalinio sekretoriaus pareigų.5. Sekretoriatas atlieka šias funkcijas:a. teikia visą įmanomą statistinę informaciją ir informaciją platesniais su kaučiuku susijusiais ekonominiais klausimais;b. rengia ir įgyvendina darbo programą;c. padeda narėms bendradarbiauti kaučiuko klausimais tarp susitikimų;d. tinkamai pasirengia susitikimams ire. palaiko ryšį su kitomis tarptautinėmis organizacijomis ir pramonės atstovais, kurių veikla yra svarbi grupei arba ją domina.XI Statistikos ir ekonomikos komitetas1. Statistikos ir ekonomikos komitetą sudaro visos narės, pageidaujančios jame dirbti.2. Komiteto veikla grindžiama Pramonės patariamosios grupės patirtimi.3. Komiteto nariai iš savo narių arba Pramonės patariamosios grupės narių išrenka pirmininką ir pirmininko pavaduotoją. Šie pareigūnai tarnauja dvejus finansinius metus ir gali būti perrenkami dar vienai kadencijai.4. Komitetas susitinka mažiausiai kartą per metus ir bet kada, kai nusprendžia komitetas.5. Komitetas:a. tiria ir peržiūri sekretoriato pateiktus statistinius duomenis dėl kaučiuko pasiūlos ir paklausos pozicijų;b. patvirtina, stebi ir peržiūri sekretoriato darbo programą, atsižvelgdamas į jam pateiktą Pramonės patariamosios grupės nuomonę ir rekomendacijas irc. delegacijos vadovams teikia rekomendacijas dėl darbo programoje parengtų dokumentų inicijavimo, tęsimo ir skelbimo, įskaitant šios ataskaitos pateikimą delegacijos vadovams tvirtinti.XII Pramonės patariamoji grupė1. Delegacijos vadovai įsteigia Pramonės patariamąją grupę, skirtą visoms susijusioms kaučiuko sektoriaus šalims, įskaitant pramonę, prekybą, akademinę bendruomenę, tyrimus ir technologijas, bendradarbiauti. Delegacijos vadovai nustato skaidrią Pramonės patariamosios grupės narių rinkimo procedūrą.2. Pramonės patariamoji grupė renka savo pirmininką ir pirmininko pavaduotoją. Šie pareigūnai tarnauja dvejus finansinius metus ir gali būti perrenkami dar vienai kadencijai.3. Pramonės patariamoji grupė:a. teikia nuomonę ir rekomendacijas dėl sekretoriato darbo programos sudarymo;b. padeda Statistikos ir ekonomikos komitetui stebėti ir peržiūrėti sekretoriato darbo programą;c. padeda Statistikos ir ekonomikos komitetui įvertinti kitų institucijų finansuojamų projektų pasiūlymus ird. kai tai tikslinga, teikti ataskaitas ir rekomendacijas delegacijos vadovams.4. Pramonės patariamoji grupė susitinka mažiausiai kartą per metus ir bet kada, kai nusprendžia Pramonės patariamoji grupė. Pramonės patariamosios grupės susitikimuose narėms atitinkamai suteikiamas stebėtojo statusas.5. Delegacijos vadovų susitikimuose Pramonės patariamajai grupei, kuriai atstovauja pirmininkas arba jo pavaduotojas, atitinkamai suteikiamas stebėtojo statusas.XIII Statusas1. Grupė turi juridinio asmens statusą. Jai suteikiami įgaliojimai sudaryti sutartis dėl kilnojamo ir nekilnojamo turto, jį įsigyti ir juo disponuoti ir kelti bylą, kaip nustatyta priimančios šalies ir grupės sudarytame būstinės susitarime.2. Grupės, jos generalinio sekretoriaus, darbuotojų ir ekspertų bei narių atstovų statusą, privilegijas ir imunitetus, kol šie pareigūnai yra priimančios šalies teritorijoje savo pareigoms atlikti, lemia priimančios šalies ir grupės sudarytas būstinės susitarimas.XIV Biudžetas ir finansų taisyklės1. Sutartomis sąlygomis narės moka įnašus, kurie reikalingi grupės veiklai. Visų narių mokamos sumos nurodomos priimančios šalies valiuta.2. 60 % patvirtinto biudžeto sudaro pagrindiniai įnašai, kuriuos po lygiai moka visos narės. Likusius 40 % biudžeto sudaro narių įnašai, kuriuos narės moka proporcingai nuo vidutinės jų kaučiuko gamybos ir naudojimo apimties (priklausomai nuo to ar daugiau pagamino, ar daugiau sunaudojo) per trejus kalendorinius metus prieš konkrečius finansinius metus. Trūkstant reikiamų statistinių duomenų generalinis sekretoriatas pagal tiksliausią turimą informaciją nusprendžia dėl įnašų dydžio ir paragina susijusias nares pritarti tokiam sprendimui.3. Naujos narės, prisijungiančios prie grupės, finansiniais metais moka pro rata (per mėnesį) įnašą už metų likutį. Iš naujų narių gauti įnašai neturi įtakos esamų narių įnašams susijusiais finansiniais metais, bet į juos atsižvelgiama vertinant įnašus kitiems metams.4. Jeigu grupė nenusprendžia kitaip, narių, kurios du metus nesumoka įnašų, teisės yra sustabdomos iki tol, kol jos padengia įsiskolinimą už praėjusius metus ir sumoka įnašą už einamuosius metus.XV Pakeitimai1. Delegacijos vadovai pagal VII straipsnio 7.6 dalį gali bendru sutarimu priimti dalinius šių įstatų pakeitimus. Sekretoriatas praneša narėms apie pakeitimus.2. Delegacijos vadovai nurodo pakeitimų taikymo procedūras ir datą.XVI Prisijungimas prie grupės, pasitraukimas ir pašalinimas iš jos1. Prisijungimas prie grupės įsigalioja pranešus generaliniam sekretoriui.2. Prisijungdama Europos Sąjunga arba bet kuri III straipsnio 4 dalyje nurodyta tarptautinė organizacija sekretoriatui deponuoja tokios organizacijos atitinkamos valdžios institucijos išduotą deklaraciją, kurioje nurodomas kompetencijos šiais įstatais reglamentuojamais klausimais pobūdis ir apimtis, ir informuoja sekretoriatą apie bet kokį svarbų šios kompetencijos pasikeitimą. Jei Europos Sąjunga arba bet kuri tarpvyriausybinė organizacija paskelbia išskirtinę kompetenciją visais šiais įstatais reglamentuojamais klausimais, tokių organizacijų valstybės narės negali tapti grupės narėmis, o esančios narėmis turi pasitraukti iš grupės.3. Pranešimą apie pasitraukimą narė pateikia generaliniam sekretoriatui raštu iki lapkričio 1 d.; pasitraukimas įsigalioja kitų kalendorinių metų birželio 30 d. Narės, pateikusios pranešimą po lapkričio 1 d., turi sumokėti narystės įnašus už kitus finansinius metus.4. Jei delegacijos vadovai nusprendžia, kad narė pažeidė savo įsipareigojimus pagal šiuos įstatus, tokia narė bendru sutarimu gali būti pašalinta iš grupės. Įsipareigojimus pažeidusi narė su ja susijusiais klausimais nebalsuoja.5. Iki narės pasitraukimo arba pašalinimo pagal šiuos įstatus nustatyti jos finansiniai įsipareigojimai grupei dėl pasitraukimo arba pašalinimo nenutrūksta.6. Iš grupės pasitraukusiai arba pašalintai narei nepriklauso jokia likviduoto turto ar kito grupės turto dalis; tokia narė taip pat neturi padengti jokios grupės deficito dalies nutraukus įstatų galiojimą.XVII Nutraukimas1. Šie įstatai galioja, nebent delegacijos vadovai bendru sutarimu nusprendžia nutraukti jų galiojimą.2. Nepaisant šių įstatų nutraukimo, delegacijos vadovai vykdo veiklą dar 18 mėnesių, per kuriuos likviduoja grupę, atlieka atsiskaitymus ir, remdamiesi pagal VII straipsnio 7.6 dalį bendru sutarimu priimtais atitinkamais sprendimais, tuo laikotarpiu naudojasi tokiomis teisėmis bei vykdo tokias funkcijas, kurios gali būti reikalingos įgyvendinant minėtus tikslus.TARPTAUTINėS KAUčIUKO STUDIJų GRUPėS DARBO TVARKOS TAISYKLėSPratarmėTarptautinės kaučiuko studijų grupės darbo tvarkos taisyklės yra suformuluotos kaip reikalaujama Tarptautinės kaučiuko studijų grupės įstatų IX straipsnio 9 dalyje. Šias darbo tvarkos taisykles priėmė grupė delegacijos vadovų susitikime, vykusiame .... ......1. Finansinio pobūdžio taisyklės ir procedūrosFinansiniai metai trunka nuo liepos 1 d. iki birželio 30 d.1.1. Narių įnašai1.1.1. Narių įnašai mokami kasmet liepos 1 d., gavus oficialią sekretoriato sąskaitą faktūrą.1.1.2. Jeigu narė nesumokėjo viso įnašo iki gruodžio 1 d., generalinis sekretorius skubiai pareikalauja nedelsiant jį sumokėti.1.1.3. Jei visas įnašas nesumokamas iki vasario 1 d., generalinis sekretorius apie įsiskolinimą praneša delegacijos vadovams. Tuomet delegacijos vadovai svarsto visų narės balsavimo teisių sustabdymą, išskyrus kuomet balsuojama dėl klausimų, tiesiogiai susijusių su sprendimu likviduoti grupę.1.1.4. Jeigu visas įnašas nesumokamas iki balandžio 1 d., delegacijos vadovai, jeigu konkrečiomis aplinkybėmis nenusprendžia kitaip, sustabdo visų sekretoriato paslaugų teikimą narei.1.1.5. Jeigu narė nesumokėjo viso įnašo iki finansinių metų pabaigos, mokamos sumos vertė apskaičiuojama atsižvelgiant į priimančioje šalyje esančios metinės infliacijos procentą, kuris naudojamas apskaičiuojant kiekvienų metų biudžetą, į kurį turi būti sumokėta įsiskolinta suma, nebent delegacijos vadovai nusprendžia kitaip.1.1.6. Kiekvieno finansinių metų ketvirčio pabaigoje generalinis sekretorius apskaičiuoja peržiūrėtą mokėjimą ir praneša narei.1.1.7. Nė vienas pagal šios sąlygos nuostatas priimtas sprendimas arba veiksmas neriboja narės teisių.1.2. Banko sąskaita1.2.1. Banko sąskaita Tarptautinės kaučiuko studijų grupės vardu yra priimančioje šalyje.1.2.2. Iš banko sąskaitos apmokami čekiai ir vykdomos elektroninės bankininkystės operacijos, kuriuos patvirtina:a) generalinis sekretorius;b) jam nesant – Ekonomikos ir statistikos grupės pirmininkas arbac) jiems nesant – paskirtas priimančios šalies atstovas delegacijos vadovų susitikime.1.2.3. Viršijus 15 000 SGD čekių arba elektroninės bankininkystės operacijų ribą reikalingi du parašai – sekretoriato ir priimančios šalies atstovo delegacijos vadovų susitikime.1.2.4. Sekretoriato sąskaitas tvarko Valdymo ir administracijos vadovas.1.2.5. Sekretoriatas prižiūri visas susijusias banko sąskaitas priimančioje šalyje.1.2.6. Visos pinigų sumos nedelsiant deponuojamos banke. Tarpinę sąskaitą tvarko generalinis sekretorius, apmokėdamas smulkias pinigines išlaidas ir kvitus, kurie neviršija 1 000 SGD.1.3. Konkurso taisyklėsSekretoriatas perka paslaugas taikydamas vieną iš toliau nurodytų metodų, pagrįstų sąmatine viešojo pirkimo verte (toliau – SVPV). Sekretoriatas nedalija SVPV siekdamas netinkamai taikyti viešojo pirkimo procedūrą.1.3.1. Mažos vertės pirkimai, kurių SVPV neviršija 3 000 SGD be prekių ir paslaugų mokesčio. Gali būti perkama tiesiogiai iš tiekėjo, jei: a) prekių (prekių arba paslaugų) kaina yra žinoma iš ankstesnio pirkimo arba b) tiekėjų paskelbtos kainos atitinka žiniasklaidoje arba kituose patikimuose informacijos šaltiniuose, pvz. skrajutėse, internete, paskelbtas kainas. Prekių kaina turėtų būti pagrįsta.1.3.2. Perkant pagal sąmatas, kai SVPV neviršija 70 000 SGD be prekių ir paslaugų mokesčio, sekretoriatas turi prašyti bent 3 tinkamų tiekėjų sąmatų ir, jei tinkama, priimdamas mažiausios kainos pasiūlymą. Jei perkant pasirenkamas ne mažiausios kainos pasiūlymas, tai turi būti tinkamai pagrindžiama dokumentais. Bet kuriuo pirkimo klausimu būtinas generalinio sekretoriaus sutikimas.1.3.3. Pirkimas skelbiant konkursą, kai SVPV viršija 70 000 SGD be prekių ir paslaugų mokesčio. Sekretoriatas turi gauti bent 3 tinkamų tiekėjų paraiškas dalyvauti konkurse. Sekretoriatas privalo pateikti konkurso vertinimo ataskaitą ir reikiamas rekomendacijas ir pastabas delegacijos vadovams. Bet kuriuo pirkimo klausimu būtinas delegacijos vadovų sutikimas.1.4. Auditorių skyrimas1.4.1. Auditoriai skiriami vadovaujantis įstatų IX straipsnio 7 dalimi pagal generalinio sekretoriaus, kuris atsakingas už auditorių veiklos stebėseną, rekomendaciją. Kas ketverius metus generalinis sekretorius kviečia teikti bent trijų teisinę kvalifikaciją turinčių audito bendrovių siūlymus.1.4.2. Pasibaigus kiekvieniems finansiniams metams narės kuo skubiau gauna nepriklausomų auditorių patikrintų sąskaitų ataskaitas, bet ne vėliau kaip po šešių mėnesių nuo tos dienos, o jų tvirtinimas svarstomas kitame delegacijos vadovų posėdyje. Po to TKSG interneto svetainėje skelbiama patikrintų sąskaitų ir balanso suvestinė.1.5. Biudžetas1.5.1. Generalinis sekretorius yra atsakingas už laikinojo kitų finansinių metų biudžeto sudarymą ir pateikimą delegacijos vadovams ne vėliau kaip iki kiekvienų metų kovo 31 d., kad jis būtų patvirtintas.1.5.2. Generalinis sekretorius yra atsakingas už patvirtinto biudžeto pateikimą narėms.1.5.3. Grupės susitikimuose dalyvaujančių narių kelionės ir pragyvenimo išlaidas padengia atitinkamos narės.1.6. Metinė finansinė ataskaita1.6.1. Pasibaigus finansiniams metams generalinis sekretorius visoms narėms kuo skubiau pateikia metinę finansinę ataskaitą. Delegacijos vadovams patvirtinus, metinę finansinę ataskaitą patvirtina pirmininkas arba pirmininko pavaduotojas, generalinis sekretorius ir auditoriai.1.6.2. Tinkamai pasirašyta ir patvirtinta ataskaita saugoma sekretoriate.2. Delegacijos vadovų susitikimai2.1. Delegacijos vadovų narių paprastos daugumos prašymu arba generalinio sekretoriaus (gavus pirmininko pritarimą) prašymu delegacijos vadovai gali surengti specialius posėdžius.2.2. Pranešimus apie posėdžius ir preliminarią posėdžių dienotvarkę ir rašytinį posėdžio paaiškinimą narėms perduoda generalinis sekretorius, pasitaręs su pirmininku, iki posėdžio likus ne mažiau kaip 30 dienų, išskyrus ypatingus atvejus, kai pranešimas turi būti perduodamas bent jau prieš 15 dienų. Skubos atvejais pranešime nurodomas skubos pobūdis.2.3. Generalinis sekretorius, konsultuodamasis su pirmininku, parengia kiekvieno posėdžio išankstinę darbotvarkę. Jeigu narė nori konkretų klausimą nagrinėti posėdyje, ji, jeigu įmanoma, apie tai praneša generaliniam sekretoriui likus 60 dienų iki posėdžio pradžios, o pranešime pateikia rašytinį paaiškinimą.2.4. Kiekviena narė stengiasi ne vėliau kaip likus penkioms dienoms iki posėdžio pradžios pranešti generaliniam sekretoriui atstovų, pakaitinių atstovų ir patarėjų, kurie jai atstovaus susitikime, pavardes.3. Generalinio sekretoriaus skyrimas3.1. Delegacijos vadovai skiria generalinį sekretorių vadovaudamiesi įstatų X straipsnio 3 dalimi pagal šiuo tikslu sudarytos atrankos grupės rekomendaciją.3.2. Atrankos grupę delegacijos vadovai steigia paprastai likus bent dvylikai mėnesių iki pareigas einančio generalinio sekretoriaus kadencijos pabaigos.3.3. Atrankos grupę sudaro delegacijos vadovų pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas, kurie atitinkamai yra atrankos grupės pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas, ir kiti nariai, pageidaujantys dalyvauti grupėje.3.4. Pareigas einantis generalinis sekretorius dalyvauja atrankos grupės susitikime kaip patarėjas, neturintis balsavimo teisės.3.5. Visas sąnaudas ir išlaidas, kurias patiria narių atstovai dalyvaudami atrankos grupės susitikimuose ir atrankos procese, apmoka narės.3.6. Atrankos grupė nustato atrankos kriterijus ir susitaria dėl skelbimo, siūlančio užimti generalinio sekretoriaus postą. Skelbimas skelbiamas atitinkamoje tarptautinėje spaudoje bei TKSG kanalais. Skelbimas prieinamas visoms narėms, kurios užtikrina jo platinimą savo šalyse.3.7. Prašymus priima generalinis sekretorius, kuris atsakingas už administracinius priėmimo proceso aspektus.3.8. Kai būtina, atrankos grupė susitinka, kad pokalbiui atrinktų ne daugiau kaip šešis kandidatus. Pareiškėjai turi būti narių piliečiai arba turėti jų tautybę.3.9. Pokalbiai su į galutinį etapą atrinktais kandidatais vyksta siekiant vienbalsiai arba bendru sutarimu išrinkti kandidatą, kuris turėtų reikiamą patirtį, asmenybės bruožus, būtų nešališkas, sugebėtų veiksmingai dirbti su narių ir kitų vyriausybių, taip pat tarptautinių ir privačių organizacijų vyresniaisiais pareigūnais, ir rekomenduoti delegacijos vadovams jį skirti generaliniu sekretoriumi. Pakaitinis kandidatas pasiūlomas, kai išrinktas kandidatas negali eiti šių pareigų dėl ligos arba kitų priežasčių. Jeigu negalima sutarti dėl vieno kandidato, delegacijos vadovams galima pasiūlyti du bendru sutarimu išrinktus kandidatus.3.10. Skyrimo ir sutarties sąlygas nustato delegacijos vadovai.3.11. Ankstyvas sutarties nutraukimas dėl priežasties turi būti nusprendžiamas natūraliojo kaučiuko gamintojų grupės ir kaučiuko naudotojų grupės dalyvaujančių ir balsuojančių narių paprasta dauguma; be to, šie balsai kartu turi sudaryti bent dviejų trečdalių dalyvaujančių ir balsuojančių balsų daugumą.4. Sekretoriato veikla4.1. Vykdydamas savo veiklą sekretoriatas neužsiima veikla, dėl kurios kyla interesų konfliktas.4.2. Sekretoriatas nesiekia ir nepriima jokios grupei nepriklausančios narės arba institucijos nurodymų. Generalinis sekretorius ir kiti darbuotojai susilaiko nuo bet kokių veiksmų, galinčių neigiamai atsiliepti jų, kaip tarptautinių pareigūnų, atskaitingų vien tik delegacijos vadovams, pareigoms.4.3. Kiekvienas narys gerbia generalinio sekretoriaus ir kitų darbuotojų pareigas ir nesiekia jiems einant pareigas daryti įtakos.4.4. Sekretoriatas stengiasi užtikrinti, kad paskelbta informacija nepažeistų kaučiuką gaminančių, perdirbančių, juo prekiaujančių arba jį naudojančių asmenų ar bendrovių vykdomos veiklos konfidencialumo.4.5. Sekretoriatas reguliariai skelbia Statistinį kaučiuko biuletenį ir Kaučiuko pramonės ataskaitą bei ataskaitas dėl projektų ir tyrimų.5. Pramonės patariamoji grupė5.1. Pramonės patariamąją grupę sudaro ne daugiau nei trisdešimt asmenų, kuriuos delegacijos vadovai priėmė dėl jų konkrečios patirties ne ilgesniam nei trejų metų laikotarpiui. Narystę galima atnaujinti dar trejų metų laikotarpiui.5.2. Delegacijos vadovams priėmus sprendimą atnaujinti Pramonės patariamosios grupės sudėtį, sekretoriatas kviečia siūlyti kandidatus į Pramonės patariamąją grupę iš narių, Pramonės patariamosios grupės ir asocijuotųjų narių.5.3. Rekomendacijas dėl šių kandidatų sekretoriatas teikia delegacijos vadovams svarstyti ir priimti.5.4. Nauji nariai priimami delegacijos vadovams priėmus sprendimą.5.5. Generalinis sekretorius padeda rengti Pramonės patariamosios grupės susirinkimus.5.6. Pramonės patariamoji grupė nustato savo darbo tvarkos taisykles, atitinkančias Tarptautinės kaučiuko studijų grupės įstatų nuostatas ir šias darbo tvarkos taisykles.5.7. Pateikiant nuorodą į įstatus, visuose grupės susitikimuose stebėtojo statusas netaikomas diskusijose konfidencialiais, biudžeto ir finansiniais klausimais.5.8. Pramonės patariamosios grupės nariai, dalyvaujantys susitikimuose, patys padengia kelionės ir pragyvenimo išlaidas.6. Asocijuotieji nariai6.1. Bet kuri bendrovė arba organizacija, kuri turi interesų kaučiuko pramonėje, mokėdama tam tikrą metinį narystės mokestį, gali būti asocijuotąja nare.6.2. Metinis narystės mokestis yra 3 000 SGD organizacijoms arba asmenims, įsikūrusiems narių teritorijoje, ir 6 000 SGD įsikūrusiems ne narių teritorijoje.6.3. Asocijuotosioms narėms suteikiama nemokama prieiga prie visos asocijuotosioms narėms skirtoje interneto svetainėje pateikiamos informacijos. Bet koks papildomas prašymas apmokestinamas.7. Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimas dėl kaučiukoKai grupė gauna ne narės arba narės kvietimą joje surengti Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimą dėl kaučiuko, grupė svarsto kvietimą ir jį priima tik tuo atveju, jei turi pakankamai išteklių.8. Pakeitimai ir peržiūraDelegacijos vadovai gali bet kuriuo metu gali iš dalies pakeisti ir peržiūrėti šias darbo tvarkos taisykles tik bendru sutarimu.Europos Sąjungos deklaracija pagal įstatų XVI straipsnio 2 dalįPagal Tarptautinės kaučiuko studijų grupės įstatų XVI straipsnio 2 dalį šia deklaracija nurodomi Europos Sąjungos valstybių narių Europos Sąjungai suteikti įgaliojimai įstatuose nustatytais klausimais.Europos Sąjunga pareiškia, kad pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo Europos Sąjunga turi išskirtinę kompetenciją tarptautinės prekybos klausimais pagal bendrą prekybos politiką, įskaitant statistikos rengimą.Europos Sąjungos kompetencijos taikymo sritis ir įgyvendinimas, pagal jos pobūdį, priklauso nuo nuolatinio jos vystymosi ir prireikus Europos Sąjunga sudarys arba iš dalies pakeis šią deklaraciją pagal įstatų XVI straipsnio 2 dalį.FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis1.4. Tikslas (-ai)1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas1.6. Trukmė ir finansinis poveikis1.7. Numatomas (-i) valdymo metodas (-ai)2. VALDYMO PRIEMONĖS2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės2.2. Valdymo ir kontrolės sistema2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-s)3.2. Numatomas poveikis išlaidoms3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa3.2.5. Trečiųjų šalių finansinis įnašas3.3. Numatomas poveikis įplaukoms  FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMAPASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRAPasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimasTarybos sprendimo dėl iš dalies pakeistų Tarptautinės kaučiuko studijų grupės įstatų ir darbo tvarkos taisyklių pasirašymo Europos Sąjungos vardu pasiūlymasAtitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[4]Konkurencingumas, pramonės politika, inovacijos ir verslumasPasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) parengiamuosius veiksmus[5]X Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės pratęsimu( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonęTikslaiKomisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva)Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veiklaKonkretus tikslas1. Patvirtinti iš dalies pakeistą TKSG įstatų versiją ir įstatuose nurodyti, kad finansiniai įnašai į TKSG biudžetą yra privalomi.Atitinkama VGV / VGB veiklaKonkurencingumas, pramonės politika, inovacijos ir verslumasNumatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikisNurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams gavėjams / grupėmsTKSG tikslas – rinkti ir platinti išsamią statistinę informaciją apie pasaulio kaučiuko pramonę ir taip didinti kaučiuko rinkos ir su kaučiuku susijusių tendencijų skaidrumą. Tam pritaria Europos kaučiuko ir padangų pramonė, kuri visiškai priklauso nuo natūraliojo kaučiuko importo. Dabartinius TKSG įstatus būtina iš dalies pakeisti, kad būtų parodytas buveinės (kuri perkelta iš Londono į Singapūrą) pasikeitimas ir įgyvendinti kai kurie kiti pakeitimai, visų pirma aiškios sąvokų „narės“ ir „šalys“ apibrėžties, kurioje atsižvelgiama į ypatingą Europos Sąjungos teisinį statusą, nustatymas.Rezultatų ir poveikio rodikliaiNurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodikliusPasiūlymo (iniciatyvos) pagrindasTrumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiaiPapildoma ES dalyvavimo naudaPanašios patirties išvadosSuderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmisTrukmė ir finansinis poveikis( Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota-  ( Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo MMMM [MM DD] iki MMMM [MM DD]-  ( Finansinis poveikis nuo MMMM iki MMMMX Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota-  Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM,-  po to – visavertis taikymas.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[6]X Komisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas valdymas( Netiesioginis centralizuotas valdymas , vykdymo užduotis perduodant:-  ( vykdomosioms įstaigoms-  ( Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[7]-  ( nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms-  ( asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsnyje( Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis( Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis( Jungtinis valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje.PastabosVALDYMO PRIEMONĖSPriežiūros ir atskaitomybės taisyklėsNurodyti dažnumą ir sąlygasValdymo ir kontrolės sistemaNustatyta rizikaNumatomas (-i) kontrolės metodas (-ai)Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonėsNurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemonesDarbo tvarkos taisyklėse nustatytas nepriklausomas TRSG sąskaitų auditas ir taisyklės dėl konkursų ir banko sąskaitų tvarkymo.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKISAtitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-s)-  Dabartinės biudžeto išlaidų eilutėsDaugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka .Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija | Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Įnašas |Numeris [Aprašymas..............................] | DA / NA ([8]) | ELPA[9] šalių | šalių kandidačių[10] | trečiųjų šalių | pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą |02.02.02.01 Parama EB ir Japonijos pramonės bendradarbiavimo centrui ir narystei tarptautinėse studijų grupėse | DA | NE | NE | NE | NE |-  Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutėsDaugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka .Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija | Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Įnašas |Numeris [Išlaidų kategorija.....................] | DA / NA | ELPA šalių | šalių kandidačių | trečiųjų šalių | pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą |[XX.YY.YY.YY.] | TAIP / NE | TAIP / NE | TAIP / NE | TAIP / NE |Numatomas poveikis išlaidomsNumatomo poveikio išlaidoms suvestinėmln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: | 02.02 | Konkurencingumas, pramonės politika, inovacijos ir verslumas |mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai-  ( Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami-  X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip:Sąmatą nurodyti sveikais skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu)N metai | N+1 metai | N+2 metai | N+3 metai | N+4 metai | N+5 metai | N+6 metai |( Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) |XX 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 |XX 01 01 02 (Delegacijos) |XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) |10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) |( Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE))[17] |XX 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) |XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) |10 01 05 02 (CA, INT, SNE - tiesioginiai moksliniai tyrimai) |Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) |IŠ VISO | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 |XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus , jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.Vykdytinų užduočių aprašymas:Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai | ES pozicijos rengimo dokumentai, konsultacijos su valstybėmis narėmis (įskaitant Prekių darbo grupėje (PROBA)), atstovavimas ES TKSG susitikimuose |Išorės personalas |Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa-  X Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę finansinę programą .-  ( Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą.Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.-  ( Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą[20].Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.Trečiųjų šalių įnašai-  X Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo-  Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas apskaičiuojamas taip:Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)N metai | N+1 metai | N+2 metai | N+3 metai | ... įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) | Iš viso |N metai | N+1 metai | N+2 metai | N+3 metai | ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą) |Straipsnis …………. | | | | | | | | | |Įvairių asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas poveikis.Nurodyti poveikio įplaukoms apskaičiavimo metodą.[1] 11516/08 PROBA 28 RELEX 503 WTO 132 RESTREINT UE , patvirtinta COREPER, 2 dalis, 2008 m. liepos 16 d.[2] Įrašyti datą, kai ji bus žinoma.[3] Įrašyti datą, kai ji bus žinoma.[4] VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas.[5] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies a arba b punkte.[6] Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje BudgWeb http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.[7] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje.[8] DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA – nediferencijuotieji asignavimai.[9] ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.[10] Šalių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.[11] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai.[12] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.[13] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai.[14] Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir kt.).[15] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai.[16] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.[17] CA – sutartininkas („Contract Agent“); INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en Délégation“); LA – vietinis darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“)[18] Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių).[19] Būtina struktūriniams fondams, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondui (EŽF).[20] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.[21] Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 06 29
            COM(2017) 366 final
            2017/0151(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios dėl atitikties bylos ACCC/C/2008/32 turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu šeštojoje Orhuso konvencijos šalių susitikimo sesijoje

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               (1)Įvadas

               1998 m. Europos Sąjunga (ES) pasirašė Orhuso konvenciją. Ši konvencija tuomet buvo ir dabar tebėra labai svarbi ES ir jos valstybėms narėms, taip pat Rytų Europos šalims ir buvusioms Sovietų Sąjungos valstybėms, kurios yra konvencijos šalys. Pagrindinis konvencijos tikslas – leisti visuomenei daugiau dalyvauti sprendžiant aplinkos klausimus ir aktyviai prisidėti prie geresnio aplinkos išsaugojimo ir apsaugos.

               Orhuso konvencija buvo tiesioginė priežastis, dėl kurios priimtas Orhuso reglamentas, o ji pati savo ruožtu iš dalies grindžiama ankstesnėmis ES taisyklėmis dėl galimybės susipažinti su dokumentais. Taigi metams bėgant Orhuso konvencija ir šios srities ES teisė viena kitą stiprino ir plėtojo.

               Atitikties komiteto išvados Byloje ACCC/C/2008/32 kelia problemų ES, nes jose nepripažįstama individuali ES teisinė tvarka.

               ES ir toliau remia svarbius Orhuso konvencijos tikslus.

               (2)Orhuso konvencija

               Konvencija dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (toliau – Orhuso konvencija)
                  1
                – tai daugiašalis aplinkos susitarimas, sudarytas Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) iniciatyva.

               Ja užtikrinamos visuomenės teisės gauti informaciją, dalyvauti priimant sprendimus ir kreiptis į teismą aplinkos klausimais. Tai pagrindinės priemonės, padedančios stiprinti veiksmingą aplinkos apsaugos politiką.

               Orhuso konvencija įsigaliojo 2001 m., šiuo metu prie jos yra prisijungusios 47 šalys, įskaitant ES ir jos valstybes nares. Europos bendrija konvenciją patvirtino 2005 m. vasario 17 d.
                  2
               .

               Pasirašydama ir patvirtindama Orhuso konvenciją ES paskelbė deklaraciją (toliau – ES deklaracija), kurioje konvencijos organams apibūdino Bendrijos institucinę ir teisinę sistemą ir su sritimis, kurioms taikoma konvencija, susijusių užduočių pasiskirstymą su savo valstybėmis narėmis
                  3
               .

               Konvencijoje nustatyti ES institucijoms ir įstaigoms taikytini įpareigojimai yra įgyvendinti 2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1367/2006 dėl Orhuso konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatų taikymo Bendrijos institucijoms ir organams (toliau – Orhuso reglamentas)
                  4
               .

               (3)Bylos aplinkybės

               Atitikties Orhuso konvencijai komitetas (toliau – komitetas) peržiūri, kaip šalys laikosi konvencijos. 2017 m. kovo 17 d. jis paskelbė išvadas Byloje ACCC/C/2008/32, inicijuotoje nevyriausybinės organizacijos ClientEarth dėl teisės kreiptis į teismą ES lygmeniu
                  5
               . Komitetas mano, kad Sutarties taisyklės dėl teisės kreiptis į ES teismus (tokios, kaip jas tie teismai interpretuoja) ir Orhuso reglamente nustatyti teisės prašyti administracinės peržiūros kriterijai prieštarauja konvencijai.

               (4)Teisinės aplinkybės

               Komiteto nuomone, pažeistos Orhuso konvencijos 9 straipsnio 3 ir 4 dalių nuostatos. To straipsnio 3 dalyje numatyta, kad „kiekviena Šalis užtikrina, kad visuomenės nariai, atitinkantys nacionalinėje teisėje nustatytus kriterijus, jeigu tokie yra, galėtų pasinaudoti administracinėmis arba teisminėmis procedūromis privačių asmenų ir valstybės institucijų, pažeidžiančių su aplinka susijusias nacionalinės teisės nuostatas, veiksmams arba neveikimui užginčyti“. 4 dalyje reikalaujama, kad šios procedūros būtų „atitinkamos ir veiksmingos(...), teisingos, nešališkos, pasiūlytos laiku ir ne per daug brangios“.

               2.PROBLEMA

               (1)Komiteto išvados

               Komiteto nuomone, nei Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika, pagal kurią Sutarties sąlygos dėl privačių asmenų teisės kreiptis į ES teismus aiškinamos taip, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 263 straipsnio ketvirtoje pastraipoje, nei Orhuso reglamentas, kuriame numatyta, kad Komisija gali atlikti aplinkos aktų administracines peržiūras, neužtikrina pakankamos teisės prašyti peržiūros procedūros nevyriausybinėms organizacijoms ir visuomenės nariams.

               Komitetas mano, kad SESV 263 straipsnio ketvirta pastraipa dėl privačių asmenų ieškinių dėl panaikinimo, kaip ją aiškina ES Teisingumo Teismas, yra per siaura, nes apsiriboja reglamentuojančio pobūdžio teisės aktais, kurie su tuo asmeniu tiesiogiai susiję ir dėl kurių nereikia patvirtinti įgyvendinančių priemonių
                  6
               .

               Komitetas taip pat pažymėjo, kad Orhuso reglamentas negali kompensuoti šių trūkumų, nes jis taip pat pažeidžia konvenciją šiais aspektais:

               –Orhuso peržiūros mechanizmas turėtų būti prieinamas ne tik nevyriausybinėms organizacijoms, bet ir visuomenės nariams;

               –peržiūros mechanizmas turėtų apimti bendruosius aktus, o ne tik individualiai taikomus aktus;

               –ginčyti turėtų būti galima ne tik „pagal“ aplinkos teisę priimamus aktus, bet ir visus administracinius aktus, kurie tiesiog „susiję“ su aplinka;

               –peržiūrėti turėtų būti galima ir tuos aktus, kurie nėra teisiškai įpareigojantys ir neturi išorinio poveikio
                  7
               .

               Komitetas taip pat mano, kad ES teismų praktikoje dar neatsirado naujų pokyčių, užtikrinančių, kad būtų laikomasi konvencijos
                  8
               .

               Galiausiai komitetas rekomendavo užtikrinti, kad ES Teisingumo Teismas savo praktikoje visapusiškai atsižvelgtų į konvenciją arba kad ES iš dalies pakeistų Orhuso reglamentą ar priimtų naują teisės aktą
                  9
               .

               (2)Komisijos pozicija dėl išvadų

               Kaip minėta pirmiau, Orhuso konvencijos organai ES deklaracija buvo informuoti apie Sąjungos teisinės sistemos ypatumus.

               Tačiau komiteto išvadose į ES deklaraciją atsižvelgta nebuvo.

               Teisminės peržiūros sistemos specifinis pobūdis yra iš tiesų atidžiai apibrėžtas ES sutartyse, kad kiekvienas Sąjungos pilietis turėtų teisę kreiptis į teismą. Teisė į teisminę ES priemonių peržiūrą neapsiriboja vien tiesiogiai ES teismams teikiamais ieškiniais – ieškinius galima teikti ir nacionaliniams teismams, kurie gali, o tam tikromis aplinkybėmis ir privalo, iškelti teisėtumo klausimą ES Teisingumo Teisme, kuris ES aktą arba priemonę gali paskelbti negaliojančia.

               Konkrečiai, kalbant apie ES teismams teikiamus fizinių ar juridinių asmenų ieškinius dėl ES priemonių, priimtų pagal aplinkos teisę, SESV 263 straipsnio ketvirtoje pastraipoje numatyta, kad fizinis ar juridinis asmuo gali „pateikti ieškinį dėl jam skirtų aktų arba aktų, kurie yra tiesiogiai ir konkrečiai su juo susiję, ar dėl reglamentuojančio pobūdžio teisės aktų, tiesiogiai su juo susijusių ir dėl kurių nereikia patvirtinti įgyvendinančių priemonių“.

               Šioje nuostatoje ir jos pirmtakėse nustatytas sąlygas ES Teisingumo Teismas išaiškino savo praktikoje, kurioje principinė byla dėl kriterijaus „konkrečiai su juo susiję“ aiškinimo buvo Plaumann
                  10
                byla, kurioje ES Teisingumo Teismas nusprendė, kad „kiti subjektai nei tie, kuriems skiriamas sprendimas, galėtų manyti, jog šis sprendimas yra su jais konkrečiai susijęs tik tokiu atveju, jeigu jis būtų jiems taikomas dėl tam tikrų jiems būdingų savybių arba dėl tam tikros faktinės situacijos, kuri juos išskiria iš kitų asmenų, ir todėl juos individualizuoja taip pat kaip ir sprendimo adresatą“. ES Teisingumo Teismas ilgainiui išplėtojo Plaumann bylos praktiką ir taikė bei pritaikė ją konkrečioms teisinėms ar faktinėms aplinkybėms, nepriklausomai nuo ieškinio teikėjo pobūdžio
                  11
               .

               Lisabonos sutartimi išplėstos taisyklės dėl privačių subjektų pateiktų ieškinių dėl panaikinimo SESV 263 straipsnio ketvirtoje pastraipoje pridedant paskutinę sakinio dalį („(...) ar dėl reglamentuojančio pobūdžio teisės aktų, tiesiogiai su juo susijusių ir dėl kurių nereikia patvirtinti įgyvendinančių priemonių“). Kai taikomos šios sąlygos, ieškinio teikėjui nereikia įrodyti, kad jis yra konkrečiai susijęs su ginčijamu aktu.

               Sąjungos antrinės teisės leidėjai negali keisti SESV 263 straipsnio ketvirtoje pastraipoje numatytų taisyklių ir privalo laikytis teismų praktikos, išplėtotos Sąjungos teisminės institucijos, kuri apibrėžia teisingą Sutarties aiškinimą. Orhuso konvencija taip pat negali leisti nukrypti nuo SESV 263 straipsnio ketvirtos pastraipos
                  12
               .

               Lisabonos sutartimi ne tik išplėsta teisė tiesiogiai kreiptis į ES teismus pagal SESV 263 straipsnio ketvirtą pastraipą, bet ir SESV 19 straipsnio 1 dalimi suteikta ypatinga svarba nacionalinių teismų vaidmeniui: „valstybės narės numato teisių gynimo priemones, būtinas užtikrinant veiksmingą teisminę apsaugą Sąjungos teisei priklausančiose srityse“. Šiuo atžvilgiu ES Teisingumo Teismo prejudicinių sprendimų sistema yra kertinis ES teisinės tvarkos akmuo, kaip Teisingumo Teismas nurodė savo Nuomonėje 2/13 dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie Europos žmogaus teisių konvencijos
                  13
               .

               Tai pirmiausia pasakytina apie ES aplinkos teisę, kurioje, kaip 2015 m. nurodė ES Teisingumo Teismas dviejuose Didžiosios kolegijos sprendimuose dėl Orhuso konvencijos aktualumo ES teisinėje tvarkoje, pagal šiuo metu galiojančią ES teisę su aplinkos teise susijusios teisminės ir administracinės procedūros „iš esmės“ patenka į valstybių narių teisės taikymo sritį
                  14
               .

               Komisija mano, kad Komitetas savo išvadose nepripažįsta nacionalinių teismų kaip ES teisės bendrosios kompetencijos teismų
                  15
                pagrindinio vaidmens ir nelaiko SESV 267 straipsnyje numatytos prejudicinių sprendimų sistemos tinkama teisių gynimo priemone.

               Priešingai nei komitetas išdėstė savo išvadose, ES teisinė tvarka turi išsamią teisių gynimo priemonių sistemą
                  16
               . Iš tiesų asmenys, neatitinkantys SESV 263 straipsnio ketvirtoje pastraipoje (net ir Lisabonos sutartimi išplėstoje jos versijoje) išdėstytų kriterijų, vis tiek turi realią teisę kreiptis į teismą ir gauti teisminę savo teisių apsaugą ES teisės priemonių atžvilgiu. Priklausomai nuo atvejo jie gali kreiptis į nacionalinius teismus ir prašyti jų nukreipti į ES Teisingumo Teismą dėl prejudicinio sprendimo dėl teisėtumo, kaip nustatyta SESV 267 straipsnyje, arba netiesiogiai ginčyti visuotinai taikomų aktų teisėtumą ES teismuose pagal SESV 277 straipsnį.

               Kalbant apie administracinę peržiūrą, pirma,  komitetas paprašė ES leisti taikyti peržiūrą su aplinkos klausimais susijusiems visuotinio taikymo aktams. Vis dėlto pagal Orhuso konvenciją šiems aktams administracinės peržiūros taikyti nereikalaujama, taip pat nėra aišku, kokio masto peržiūrą taikyti šios konkrečios kategorijos aktams būtų prasminga.

               Antra, Orhuso konvencijos 9 straipsnio 3 dalies negalima aiškinti kaip reikalavimo atlikti išorinio poveikio neturinčių ir teisiškai neįpareigojančių aktų administracinę peržiūrą. Priemonės, kurios turi tik vidinį teisinį administracinės srities poveikį ir kuriomis trečiosioms šalims nesuteikiama jokių teisių ir nenustatoma jokių įpareigojimų, nėra laikomos kam nors nepalankiais sprendimais.

               Šiuo atžvilgiu taip pat vertėtų prisiminti, kad Teisingumo Teismo didžioji kolegija 2015 m. nusprendė, kad Orhuso reglamentu, kuris susijęs tik su ES institucijomis ir tik su viena iš asmenims prieinamų atitikties ES aplinkos teisei užtikrinimo priemonių, nebuvo numatyta įgyvendinti Orhuso konvencijos 9 straipsnio 3 dalyje numatytus įpareigojimus dėl nacionalinių administracinių ar teisminių procedūrų, nes tai pagal šiuo metu galiojančią Sąjungos teisę iš esmės patenka į valstybių narių teisės taikymo sritį. Atsižvelgiant į tai, kad Orhuso reglamentas, kaip ES teisės elementas, nebuvo skirtas Orhuso konvencijos 9 straipsnio 3 daliai įgyvendinti, atitiktis šiai nuostatai ES teisinėje sistemoje gali būti užtikrinta taikant kitas priemones nei Orhuso reglamento pakeitimai, kuriuos savo rekomendacijose siūlo komitetas.

               (3)Išvadų poveikis

               Komitetas rekomendavo, kad šalių susitikime būtų priimtos gairės, kuriomis remtųsi ES Teisingumo Teismas aiškindamas Orhuso konvenciją.

               Tačiau, laikantis valdžių padalijimo principo ir institucinės pusiausvyros principo, komiteto išvadų neįmanoma įgyvendinti per ES Teisingumo Teismo praktiką, nes teismai vykdydami savo teismines funkcijas yra nepriklausomi.

               Dėl Orhuso reglamento komitetas nusprendė, kad kriterijai, nurodantys, kas gali kreiptis dėl peržiūros ir ką galima peržiūrėti (ratione personae ir ratione materiae taikymo sritis), yra per siauri. Išplėsti taikymo sritį, kaip prašo komitetas, reikštų atverti teisminės peržiūros mechanizmą – ir galiausiai prieigą prie ES Teisingumo Teismo procedūrų – daugybei potencialių bylininkų, teisinio poveikio neturintiems aktams ir su aplinkosauga nesusijusiems klausimams.

               Iš tiesų, jeigu Orhuso reglamentas būtų iš dalies pakeistas išplečiant administracinės peržiūros taikymo sritį, toks sprendimas smarkiai padidintų SESV apibrėžtas ir teismų praktikoje įtvirtintas galimybes kreiptis į ES teismus. Administracinės peržiūros procedūrą būtų galima taikyti priemonėms, kurios negali būti ginčijamos pagal 263 straipsnio ketvirtą pastraipą, pvz., valstybėms narėms skirtiems sprendimams, kuriais joms suteikiama galimybė pereinamuoju laikotarpiu nemokamai skirstyti apyvartinius šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimus. Be to, sprendimą, priimtą atsakant į administracinės peržiūros prašymą, pagal SESV 263 straipsnio ketvirtą pastraipą būtų galima ginčyti teikiant ieškinį dėl panaikinimo, kuriame teikėjas taip pat galėtų iškelti ES priemonės, dėl kurios pateiktas administracinės peržiūros prašymas, teisėtumo klausimą, kaip jau anksčiau nusprendė Bendrasis Teismas
                  17
               .

               Be to, pagal ligšiolinį Bendrojo Teismo aiškinimą administracinio akto „individualaus taikymo“ (kuris yra būtina sąlyga administracinei peržiūrai pradėti pagal Orhuso reglamento 10 straipsnį) sąvoka iš esmės nesiskiria nuo akto, kurį galima ginčyti pagal SESV 263 straipsnio ketvirtą pastraipą, sąvokos
                  18
               . Tai reiškia, kad išplėtus aktų, kuriems gali būti taikoma administracinė peržiūra, kategoriją, jie taptų netiesiogiai galimais ginčyti pagal SESV 263 straipsnio ketvirtą pastraipą.

               Iš esmės, iš dalies pakeitus antrinės teisės aktus ES teismams būtų suteikta jurisdikcija visiškai naujos kategorijos bylose, kuriose pamatinių aktų, kuriems būtų taikoma administracinė peržiūra, nebūtų galima ginčyti pagal SESV 263 straipsnio ketvirtą pastraipą. Dėl tokių pakeitimų kiltų rizika smarkiai susvyruoti Sutartyse numatytai teisminės apsaugos sistemai.

               3.Tolesni Orhuso procedūros veiksmai

               Komiteto išvados bus pateiktos tvirtinti šeštojoje Orhuso konvencijos šalių susitikimo sesijoje, kuri įvyks rugsėjo 11–14 d. Budvoje (Juodkalnija). Jas patvirtinus, išvadoms būtų suteiktas oficialaus Orhuso konvencijos išaiškinimo statusas ir jos taptų privalomos konvencijos susitariančiosioms šalims ir organams.

               Susitikimo šalys paprastai sprendimus priima bendru sutarimu. Jei visos pastangos pasiekti bendrą sutarimą išnaudotos, sprendimai esminiais klausimais priimami trijų ketvirčių dalyvaujančių ir balsuojančių šalių balsų dauguma
                  19
               .

               4.Išvados

               Komiteto išvados ginčija ES teisės konstitucinius principus, kurie yra tokie esminiai, kad Sąjungai teisiškai neįmanoma atsižvelgti į tas išvadas ir jas įgyvendinti.

               Per atitikties tikrinimo procedūrą ES paprašė komiteto surengti antrą posėdį, kuriame norėjo išsamiau paaiškinti Sąjungos institucinę sistemą. Tačiau komitetas šį prašymą atmetė. Komiteto išvadoms apskųsti nėra jokių priemonių. Vienintelė galimybė ES visapusiškai apsaugoti savo institucinius ypatumus ir ES teisinės tvarkos autonomiją yra balsuoti prieš šių išvadų patvirtinimą šalių susitikime.

               Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, ES ateinančiame šalių susitikime turėtų atmesti Bylos ACCC/C/2008/32 išvadas.

               ES pozicija šiuo klausimu nedaro poveikio ES įsipareigojimams laikytis Orhuso konvencijos principų ir tikslų.

               Priešingai ankstesnėms išvadoms dėl atitikties, šiuo konkrečiu atveju reikalingas Tarybos sprendimas, apibrėžtas SESV 218 straipsnio 9 dalyje.

               2017/0151 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios dėl atitikties bylos ACCC/C/2008/32 turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu šeštojoje Orhuso konvencijos šalių susitikimo sesijoje

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)2005 m. vasario 17 d. Tarybos sprendimu 2005/370/EB
                  20
                Europos bendrijos vardu patvirtinta Orhuso konvencija dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (toliau – Orhuso konvencija)
                  21
               ;

               (2)Konvencijoje nustatytus jos institucijoms ir įstaigoms taikytinus įpareigojimus Sąjunga įgyvendino visų pirma 2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1367/2006 dėl Orhuso konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatų taikymo Bendrijos institucijoms ir organams (toliau – Orhuso reglamentas)
                  22
               ;

               (3)Pagal Orhuso konvencijos 15 straipsnį įsteigtas Atitikties Orhuso konvencijai komitetas (toliau – komitetas), kuris yra kompetentingas peržiūrėti, kaip šalys laikosi konvencijos nuostatų;

               (4)2017 m. kovo 17 d. Sąjunga gavo Bylos ACCC/C/2008/32 dėl teisės kreiptis į teismą ES lygmeniu išvadas
                  23
               . Komiteto nuomone, „aptariama šalis nesilaiko konvencijos 9 straipsnio 3 ir 4 dalių dėl visuomenės narių teisės kreiptis į teismą, nes nei Orhuso reglamentu, nei ES Teisingumo Teismo praktika nėra nei įgyvendinami tose dalyse numatyti įpareigojimai, nei užtikrinamas jų laikymasis“ (komiteto išvadų 123 punktas);

               (5)deklaracija, kurią ES paskelbė pasirašydama konvenciją ir dar kartą išdėstė ją patvirtindama, Orhuso konvencijos organai informuojami, kad „atsižvelgdamos į institucinę ir teisinę Bendrijos sistemą (...) Bendrijos institucijos taikys Konvenciją pagal galiojančias ir būsimas taisykles, reglamentuojančias teisę susipažinti su dokumentais ir kitomis atitinkamomis Bendrijos teisės nuostatomis Konvencijos reglamentuojamoje srityje“;

               (6)Komitetas savo išvadose nepripažįsta nacionalinių teismų pagrindinio vaidmens įgyvendinant Orhuso konvencijos 9 straipsnio 3 dalį ir nelaiko ES sistemos, pagal kurią galimą kreiptis į Teisingumo Teismą dėl prejudicinių sprendimų, tinkama teisių gynimo priemone
                  24
               ;

               (7)Veiksmų kryptis, kurią rinktis šalių susitikime savo išvadose rekomenduoja komitetas, akivaizdžiai prieštarauja pagrindiniams ES teisinės sistemos ir jos teisminės peržiūros sistemos principams. Išvadose nepripažįstama ES individuali teisinė tvarka;

               (8)ES toliau visapusiškai remia svarbius Orhuso konvencijos tikslus;

               (9)išvados bus pateiktos patvirtinti šeštojoje Orhuso konvencijos šalių susitikimo sesijoje, kuri įvyks 2017 m. rugsėjo mėn. Budvoje (Juodkalnija); jas patvirtinus išvadoms būtų suteiktas oficialaus Orhuso konvencijos išaiškinimo statusas ir jos taptų privalomos konvencijos susitariančiosioms šalims ir organams,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios dėl atitikties bylos ACCC/C/2008/32 turi būti laikomasi Sąjungos vardu šeštojoje Orhuso konvencijos šalių susitikimo sesijoje yra tokia:

               –balsuoti prieš išvadų patvirtinimą.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  Paskelbta JT EEK svetainėje

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/cep43_LT.pdf

                  .

                     (2)
                  Tarybos sprendimas 2005/370/EB, OL L 124, 2005 5 17, p. 1).

                     (3)
                  ES deklaracija paskelbta JT EEK svetainės skyriuje „Deklaracijos ir išlygos“

                     https://treaties.un.org/Pages/ViewDetails.aspx?src=IND&mtdsg_no=XXVII-13&chapter=27&clang=_en

                     (4)
                  OL L 264, 2006 9 25, p. 13.

                     (5)

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/compliance/C2008-32/Findings/C32_EU_Findings_as_adopted_advance_unedited_version.pdf

                     (6)
                  Žr. komiteto išvadų 60–84 punktus.

                     (7)
                  Žr. komiteto išvadų 85–121 punktus.

                     (8)
                  Žr. komiteto išvadų 122–123 punktus.

                     (9)
                  Žr. komiteto išvadų 124–126 punktus.

                     (10)
                  Sprendimas Plaumann prieš Komisiją, 25/62, ECLI:EU:C:1963:17.

                     (11)
                  Žr., pvz., sprendimo T & L Sugars Ltd and Sidul Acúcares prieš Komisiją, C-456/13 P, ECLI:EU:C:2015:284, 63 punktą, sprendimo Inuit Tapiriit Kanatami a.o.  prieš Parlamentą ir Tarybą, C-583/11 P, ECLI:EU:C:2013:625, 72 punktą, ir sprendimo Telefónica prieš Komisiją, C-274/12 P, ECLI:EU:C:2013:852, 46 punktą.

                     (12)
                  Žr., pvz., sprendimą PAN Europe aos prieš Komisiją (T-600/15), kuriame Bendrasis Teismas nusprendė, kad „Sąjungos sudaryti tarptautiniai susitarimai, įskaitant Orhuso konvenciją, nėra viršesni prieš Sąjungos pirminę teisę, todėl remiantis šia konvencija negali būti leidžiama nukrypti nuo SESV 263 straipsnio ketvirtos pastraipos“ (sprendimo 56 punktas, ECLI:EU:T:2016:601).

                     (13)
                  Žr. visų pirma Nuomonės 2/13 198 punktą.

                     (14)
                  Sprendimo Taryba ir Komisija prieš Vereniging Milieudefensie aos,sujungtose bylose C-401/12 P–C-403/12 P, EU:C:2015:4, 60 punktas; Sprendimo Taryba ir Komisija prieš Stichting Natuur en Milieu aossujungtose bylose C-401/12 P–C-405/12 P, EU:C:2015:5, 52 punktas.

                     (15)
                  Teismo nuomonės 1/09 dėl Bendrosios patentų ginčų nagrinėjimo sistemos sukūrimo, EU:C:2011:123, 80 punktas.

                     (16)
                  Žr., pvz., sprendimo Unión de Pequenos Agricultores  prieš Tarybą, C-50/00 P, ECLI:EU:C:2002:462, 40 punktą arba sprendimo EEB aos  prieš Komisiją sujungtose bylose T-236/04 ir T-241/04, ECLI:EU:T:2005:426, 66 punktą.

                     (17)
                  Sprendimo Test BioTech eV aos  prieš Komisiją, T-177/13, EU:T:2016:736, 56 punkto antras sakinys.

                     (18)
                  Žr., pvz., sprendimo Frank Bold Society prieš Komisiją, T-19/13, EU:T:2015:520, 38 ir 44–45 punktus ir sprendimo European Environmental Bureau prieš Komisiją, EU:T:2015:559, 40–49 punktus.

                     (19)
                  Sprendimas I/1 dėl darbo tvarkos taisyklių (žr. visų pirma 35 taisyklę dėl sprendimų priėmimo)

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/mop1/ece.mp.pp.2.add.2.e.pdf

                  .

                     (20)
                  2005 m. vasario 17 d. Tarybos sprendimas 2005/370/EB dėl Konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais sudarymo Europos bendrijos vardu (OL L 124, 2005 5 17, p. 1).

                     (21)

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/cep43_LT.pdf

                     (22)
                  OL L 264, 2006 9 25, p. 13.

                     (23)

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/compliance/C2008-32/Findings/C32_EU_Findings_as_adopted_advance_unedited_version.pdf

                     (24)
                  Žr. visų pirma komiteto išvadų 58 punktą, kuriame teigiama: „Nors ES valstybių narių nacionalinių teismų teisminės peržiūros sistema, įskaitant galimybę prašyti priimti prejudicinį sprendimą, yra svarbus elementas užtikrinant ES teisės nuoseklų taikymą ir tinkamą įgyvendinimą valstybėse narėse, ji negali būti pagrindas bendrai neleisti visuomenei ES teismuose užginčyti ES institucijų ir įstaigų sprendimų, veiksmų arba neveikimo.“.


title: Pasiūlymas Tarybos sprendimas leidžiantis Jungtinei Karalystei ir toliau taikyti priemonę, nukrypstančią nuo direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 26 straipsnio 1 dalies a punkto, 168 ir 169 straipsnių (Tekstas autentiškas tik anglų kalba)

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52007PC0752

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 26.11.2007KOM(2007) 752 galutinisPasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASleidžiantis Jungtinei Karalystei ir toliau taikyti priemonę, nukrypstančią nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 26 straipsnio 1 dalies a punkto, 168 ir 169 straipsnių (Tekstas autentiškas tik anglų kalba)(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS |110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Pagal 2006 m. lapkričio 28 d. Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio (toliau – PVM) bendros sistemos 395 straipsnio 1 dalį Taryba, Komisijos pasiūlymu, gali vienbalsiai leisti bet kuriai valstybei narei taikyti nuo tos direktyvos nuostatų nukrypstančias specialias priemones, kad būtų paprastinama PVM rinkimo tvarka arba užkirstas kelias tam tikriems mokesčių slėpimo ar vengimo būdams. Raštu, kurį Komisijos generalinis sekretoriatas užregistravo 2007 m. vasario 5 d., Jungtinė Karalystė paprašė leisti ir toliau taikyti nukrypstančią priemonę, kurią pirmą kartą buvo leista taikyti 1995 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimu 95/252/EB, o po to 1998 m. kovo 9 d. Tarybos sprendimu 98/198/EB (su pakeitimais). Vadovaudamasi Direktyvos 2006/112/EB 395 straipsnio 2 dalimi, 2007 m. spalio 15 d. Komisija raštu informavo kitas valstybes nares apie Jungtinės Karalystės prašymą. Spalio 17 d. raštu Komisija pranešė Jungtinei Karalystei, kad turi visą prašymui apsvarstyti būtiną informaciją. |120 | Bendrosios aplinkybės Minėtais Tarybos sprendimais Jungtinei Karalystei buvo leista apriboti teisę į atskaitą, į kurią galima įtraukti iki 50 % pirkimo PVM, nustatyto už apmokestinamųjų asmenų verslui ar privačiai naudojamų lengvųjų automobilių nuomą ar išperkamąją nuomą, bei apmokestinamųjų asmenų taip išsinuomotų ar išperkamuoju būdu išsinuomotų automobilių privataus naudojimo nepripažinti paslaugų teikimu už atlygį. Dėl šios leidžiančios nukrypti nuostatos nuomininkui arba išperkamuoju būdu nuomojančiam asmeniui nereikia tvarkyti išsamios kiekvieno iš šių privačiai naudotų automobilių kilometražo apskaitos ir su privačiu naudojimu susijusio PVM. Todėl leidžianti nukrypti nuostata iš esmės turi būti laikoma supaprastinimo priemone. Leidžianti nukrypti nuostata buvo kelis kartus atnaujinta ir neteks galios 2007 m. gruodžio 31 d. Paprastai leidžiančios nukrypti nuostatos nustatomos ribotam laikui, kad būtų galima įvertinti, ar specialioji priemonė yra tinkama ir veiksminga. Šiuo atveju, remdamasi turima informacija, Komisija daro išvadą, kad dabartinis 50 % dydžio pasidalijimas tarp naudojimo verslui ir privataus naudojimo (ar bet kokio kito naudojimo ne verslo tikslais, kaip apibrėžta Direktyvos 2006/112/EB 26 straipsnio 1 dalies a punkte, vis dar rodo bendras apmokestinamųjų asmenų verslui ir privačiai naudojamų automobilių išperkamosios nuomos ar nuomos bendras tendencijas Jungtinėje Karalystėje. Dėl to vis dar galioja teisinės ir faktinės aplinkybės, pagrindusios pirmąją leidžiančią nukrypti nuostatą. Tačiau 2004 m. spalio 29 d. Komisija pateikė Tarybos direktyvos pasiūlymą, kuriame įtrauktos išlaidų kategorijų, kurioms valstybės narės gali taikyti išimtis teisei į mokesčių atskaitą, suvienodinimo nuostatos (vadinamasis PVM supaprastinimo pasiūlymas (COM(2004)728 galutinis)). Kadangi į šį pasiūlymą įtraukiamos su lengvaisiais automobiliais susijusios išlaidos, bet koks pratęstas galiojimo laikotarpis neturėtų baigtis vėliau nei siūlomos direktyvos priėmimo ir įsigaliojimo data. Bet kuriuo atveju leidžiančiai nukrypti nuostatai nustatomas terminas – 2010 m. gruodžio 31 d., jeigu iki tos datos siūloma direktyva neįsigalios, kad būtų galima įvertinti, ar apribojimas atskaityti iki 50 % vis dar yra pagrįstas ir ar juo tinkamai parodomas bendras pasidalijimas tarp naudojimo verslui ir privataus naudojimo. |130 | Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos 1998 m. kovo 9 d. Tarybos sprendimas 98/198/EB, leidžiantis Jungtinei Karalystei pratęsti priemonės, nukrypstančios nuo Šeštosios Tarybos direktyvos (77/388/EEB) dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su apyvartos mokesčiais, suderinimo 6 ir 17 straipsnių, taikymą (OL L 76, 1998 3 13, p. 31). Sprendimas su pakeitimais, padarytais 1999 m. sausio 18 d. Tarybos sprendimu 99/79/EB (OL L 27, 1999 2 2, p. 22), 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimu 2000/747/EB (OL L 302, 2000 12 1, p. 63), 2003 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimu 2003/909/EB (OL L 342, 2003 12 30, p. 49) ir 2004 m. gruodžio 7 d. Tarybos sprendimu 2004/855/EB (OL L 369, 2004 12 16, p. 61). Direktyvos 2006/112/EB 176 straipsnyje nustatyta, kad Taryba nustato išlaidas, kurių negalima įtraukti į PVM atskaitą. Kol tokios išlaidos nenustatytos, valstybėms narėms leidžiama ir toliau taikyti visas atskaitos išimtis, galiojusias 1979 m. sausio 1 d. Todėl yra kelios esamos padėties nekeitimo nuostatos, kuriomis ribojama teisė į PVM, susijusio su motorinėmis transporto priemonėmis, atskaitą. |141 | Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. |KONSULTACIJOS SU SUINTERSUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |219 | Netaikoma. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |229 | Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |230 | Poveikio vertinimas Sprendimo pasiūlymu siekiama pratęsti supaprastinimo priemonės, kuria remiantis apmokestinamiesiems asmenims nebereikia vesti PVM apskaitos apie privačiai naudotų įmonės eksploatuojamų automobilių kilometražą, galiojimo laikotarpį, todėl jis turi teigiamo ekonominio poveikio. Tačiau dėl siauros leidžiančios nukrypti nuostatos taikymo srities ir riboto jos taikymo laikotarpio, poveikis bet kokiu atveju bus ribotas. Be to, savo koncepcija priemonė panaši į COM(2004) 728 galutiniame dokumente išdėstytą Komisijos pasiūlymą, kuriame nurodytos išlaidų rūšys, kurioms gali būti taikomas teisės į PVM atskaitą apribojimas, reglamentuojančios taisyklės. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |305 | Siūlomų veiksmų santrauka Leidimas Jungtinei Karalystei ir toliau taikyti nuo Direktyvos 2006/112/EB nukrypstančią priemonę, kuria remiantis ribojama teisė į atskaitą, į kurią galima įtraukti iki 50 % pirkimo PVM, taikomo ne tik verslo tikslais naudojamų lengvųjų automobilių nuomai ar išperkamajai nuomai. Apribojus teisę į atskaitą, apmokestinamajam asmeniui nebereikia tvarkyti už privatų transporto priemonių naudojimą mokėtino PVM apskaitos. Sprendimas neteks galios ankstesniąją iš sprendime nustatytų datų arba tą dieną, kai šioje srityje įsigalios Bendrijos taisyklės, reglamentuojančios teisės į PVM atskaitą apribojimus. |310 | Teisinis pagrindas 2006 m. lapkričio 28 d. PVM direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 395 straipsnis. |329 | Subsidiarumo principas Pagal PVM direktyvos 395 straipsnį, siūlomą priemonę, kuria valstybei narei leidžiama nukrypti nuo tos pačios direktyvos nuostatų, Komisijos pasiūlymu turi priimti Taryba. Dėl to siūlomą priemonę galima priimti tik Bendrijos lygmeniu. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šios (-ų) priežasties (-čių): |331 | Sprendimu leidimas valstybei narei suteikiamas jos pačios prašymu ir nėra privalomas. |332 | Atsižvelgiant į itin ribotą šios leidžiančios nukrypti nuostatos taikymo sritį, speciali priemonė yra proporcinga siekiamam tikslui. |Pasirinkta priemonė |341 | Siūlomos priemonės – kita. |342 | Kitos priemonės nėra laikomos tinkamomis dėl šios (-ių) priežasties (-čių). Pagal PVM direktyvos 395 straipsnį, nuo bendrųjų PVM taisyklių leidžiama nukrypti tik tuomet, kai, Komisijos pasiūlymu, tai vienbalsiai leidžia Taryba. Tarybos sprendimas yra tinkamiausia priemonė, nes jis gali būti skirtas konkrečioms valstybėms narėms. |POVEIKIS BIUDžETUI |409 | Pasiūlymas neturi jokio poveikio Bendrijos biudžetui. |PAPILDOMA INFORMACIJA |Persvarstymo, keitimo, laikino galiojimo sąlyga |533 | Pasiūlyme numatyta laikino galiojimo sąlyga. |1.  PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASleidžiantis Jungtinei Karalystei ir toliau taikyti priemonę, nukrypstančią nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 26 straipsnio 1 dalies a punkto, 168 ir 169 straipsniųEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio (toliau – PVM) bendros sistemos[1], ypač į jos 395 straipsnio 1 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[2],kadangi:(1) Tarybos sprendimu 95/252/EB[3] ir po to Tarybos sprendimu 98/198/EB[4], Taryba leido Jungtinei Karalystei apriboti nuomininko arba išperkamuoju būdu nuomojančio asmens teisę į atskaitą, į kurią jie gali įtraukti iki 50 % pirkimo PVM, taikomo lengvųjų automobilių nuomos ar išperkamosios nuomos įmokoms, jeigu automobiliai naudojami ne tik verslo tikslais. Jungtinei Karalystei taip pat leista apmokestinamojo asmens verslo tikslais išnuomoto automobilio privataus naudojimo nepripažinti paslaugų teikimu už atlygį. Dėl šios supaprastinimo priemonės nuomininkui arba išperkamuoju būdu nuomojančiam asmeniui nebereikia tvarkyti privačiai naudotų įmonės automobilių kilometražo apskaitos ir kiekvieno privačiai naudoto automobilio faktinio kilometražo apskaitos mokesčių mokėjimo tikslais.(2) 2007 m. vasario 5 d. Komisijos generaliniame sekretoriate užregistruotu raštu Jungtinė Karalystė paprašė pratęsti tos nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimo laikotarpį, kuris baigiasi 2007 m. gruodžio 31 d.(3) Vadovaudamasi Direktyvos 2006/112/EB 395 straipsnio 2 dalimi, 2007 m. spalio 15 d. Komisija raštu informavo kitas valstybes nares apie Jungtinės Karalystės prašymą. 2007 m. spalio 17 d. raštu Komisija pranešė Jungtinei Karalystei, kad turi visą prašymui apsvarstyti būtiną informaciją.(4) Teisinės ir faktinės aplinkybės, kuriomis buvo pagrįstai leista taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą, nepasikeitė ir tebegalioja.(5) 2004 m. spalio 29 d. Komisija pateikė Tarybos direktyvos, kuria keičiama Direktyva 77/388/EEB (dabar – Direktyva 2006/112/EB), pasiūlymą, kuriame įtrauktos išlaidų kategorijų, kurioms valstybės narės gali taikyti teisės į mokesčių atskaitą išimtis, suvienodinimo nuostatos [5]. Pagal šį pasiūlymą teisės į mokesčių atskaitą išimtys gali būti taikomos motorinėms kelių transporto priemonėms. Dėl to leidimo galiojimo laikotarpį tikslinga pratęsti iki tos direktyvos įsigaliojimo. Tačiau bet kuriuo atveju leidimas nustos galioti vėliausiai 2010 m. gruodžio 31 d., jeigu iki tos datos ta direktyva neįsigalios, kad būtų galima įvertinti, ar šis sprendimas būtinas atsižvelgiant į bendrą pasidalijimo tarp naudojimo verslui ir privataus naudojimo santykį.(6) Nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimo laikotarpio pratęsimas neturės jokio neigiamo poveikio Europos Bendrijų nuosaviems ištekliams, gaunamiems surinkus PVM.PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisNukrypstant nuo Tarybos direktyvos 2006/112/EB 168 ir 169 straipsnių, Jungtinei Karalystei leidžiama apriboti nuomininko arba išperkamuoju būdu nuomojančio asmens teisę į atskaitą, į kurią jie gali įtraukti iki 50 % pirkimo PVM, taikomo lengvųjų automobilių nuomos arba išperkamosios nuomos išlaidoms, jeigu automobiliai naudojami ne tik verslo tikslais.2 straipsnisNukrypstant nuo Tarybos direktyvos 2006/112/EB 26 straipsnio 1 dalies a punkto, Jungtinei Karalystei leidžiama apmokestinamojo asmens išsinuomoto ar išperkamuoju būdu išsinuomoto įmonės automobilio privataus naudojimo nepripažinti paslaugų teikimu už atlygį.3 straipsnisŠis leidimas netenka galios Bendrijos taisyklių, nustatančių, kurioms su motorinėmis kelių transporto priemonėmis susijusioms išlaidoms netaikoma visiška PVM atskaita, įsigaliojimo dieną, tačiau vėliausiai 2010 m. gruodžio 31 d.4 straipsnisŠis sprendimas skirtas Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkas [1] OL L 347, 2006 12 11, p. 1. Direktyva su pakeitimais, padarytais Direktyva 2006/138/EB (OL L 384, 2006 12 29, p. 92).[2] OL C, , p. .[3] OL L 159, 1995 7 11, p. 19.[4] OL L 76, 1998 3 13, p. 31. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/855/EB (OL L 369, 2004 12 16, p. 61).[5] COM(2004) 728 galutinis.


|

52011PC0543

Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS kuriuo iš dalies sustabdomas Europos ekonominės bendrijos ir Sirijos Arabų Respublikos bendradarbiavimo susitarimo taikymas  /* KOM/2011/0543 galutinis - 2011/0235 (NLE) */

	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS2011 m. gegužės 9 d. Taryba priėmė Reglamentą (ES) Nr. 442/2011 dėl ribojamųjų priemonių, atsižvelgiant į padėtį Sirijoje[1].[…] Tarybos sprendimu (ES) 2011/[...]/BUSP[2] nustatytos tolesnės priemonės, kurias reikia priimti Sirijos atžvilgiu, įskaitant draudimą pirkti, importuoti ar vežti žalią naftą ir naftos produktus iš Sirijos ir papildomų asmenų ir subjektų, kuriuos remia Basharas al-Assadas ir jo režimas arba kurie jį remia, lėšų ir ekonominių išteklių įšaldymą. Papildomi asmenys, subjektai ir organizacijos, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai turi būti įšaldyti, nurodyti sprendimo priede.Šios priemonės priimtos Tarybos reglamentu (ES) Nr. [...]/2011.Kai kurie produktai, kurioms taikomos šios priemonės, patenka į Europos ekonominės bendrijos ir Sirijos Arabų Respublikos bendradarbiavimo susitarimo, kurio taikymas turi būti sustabdytas, kiek tai susiję su šiais produktais, taikymo sritį.Nuo 2011 m. kovo mėn. Sirijos valdžios institucijos padarė labai sunkių žmogaus teisių pažeidimų, kurie gali būti prilyginti nusikaltimais žmoniškumui, atsižvelgus į 2011 m. rugpjūčio 18 d. JT vyriausiosios žmogaus teisių komisarės pareiškime pateiktą vertinimą.Be to, Bendradarbiavimo susitarimo preambulėje nurodyta, kad Susitariančiosios Šalys sudarydamos šį susitarimą nori „išreikšti bendrą norą palaikyti ir stiprinti draugiškus tarpusavio santykius pagal Jungtinių Tautų chartijos principus“. Dabartinėmis aplinkybėmis nebegalima manyti, kad su Sirija galima palaikyti „draugiškus santykius pagal Jungtinių Tautų chartijos principus“.Tačiau visapusiško bendradarbiavimo su Sirija sustabdymas neturėtų pakenkti Sirijos žmonėms, kurie jau kenčia nuo represijos. Taigi, sustabdymas turėtų būti skirtas tik Sirijos valdžios institucijoms. Atsižvelgiant į tai, kad šiuo metu Sirijos režimas gauna daugiausia naudos iš prekybos žalia nafta ir naftos produktais ir ta prekyba remiama šalies represinė politika, Bendradarbiavimo susitarimo taikymas turėtų būti sustabdytas tik tiek, kiek tai susiję su žalia nafta ir naftos produktais.2011/0235 (NLE)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASkuriuo iš dalies sustabdomas Europos ekonominės bendrijos ir Sirijos Arabų Respublikos bendradarbiavimo susitarimo taikymasEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,kadangi:1.  1977 m. sausio 18 d. Europos ekonominė bendrija ir Sirijos Arabų Respublika sudarė Bendradarbiavimo susitarimą (toliau – Bendradarbiavimo susitarimas)[3], kad, siekdamos stiprinti tarpusavio santykius, skatintų visapusišką bendradarbiavimą;2.  Bendradarbiavimo susitarimas grįstas bendru Šalių noru palaikyti ir stiprinti draugiškus santykius pagal Jungtinių Tautų chartijos principus;3.  nuo 2011 m. kovo mėn. padaugėjo protestų prieš konkrečius Sirijos pareigūnų piktnaudžiavimo valdžia atvejus atsižvelgiant į didėjantį visuotinį nepasitenkinimą ekonomine ir politine padėtimi. Atokiuose regionuose prasidėję atsargūs protestai išaugo į visuotinį sukilimą. Sirijos valdžios institucijos ėmėsi ir toliau imasi itin smurtinių veiksmų, įskaitant šaudymą į taikius protestuotojus;4.  2011 m. rugpjūčio 18 d. JT vyriausioji žmogaus teisių komisarė paskelbė Žmogaus teisių tarybos 17-ajai neeilinei sesijai dėl žmogaus teisių padėties Sirijos Arabų Respublikoje skirtą pareiškimą, kuriame priminė, kad Žmogaus teisių tarybos prašymu surengta faktų nustatymo misija Sirijoje savo rugpjūčio 18 d. ataskaitoje nustatė, jog Sirijos saugumo ir karinės pajėgos plačiai ar sistemingai vykdo žmogaus teisių pažeidimus, įskaitant žudymo, prievartinio dingimo, kankinimo, laisvės atėmimo ir persekiojimo atvejus. Vyriausioji komisarė mano, kad dėl šių veiksmų masto ir pobūdžio jie gali būti prilyginti nusikaltimams žmoniškumui, todėl ji paskatino Saugumo Tarybos nares apsvarstyti galimybę dėl esamos padėties Sirijoje kreiptis į Tarptautinį baudžiamąjį teismą;5.  tą pačią dieną ES pasmerkė žiaurią Basharo al-Assado ir jo režimo kampaniją prieš savo žmones, per kurią žuvo ar buvo sužeista daug Sirijos piliečių. ES nuolatos kartojo, kad būtina nutraukti žiaurią represiją, paleisti sulaikytus protestuotojus, leisti laisvai dirbti tarptautinėms humanitarinėms ir žmogaus teisių organizacijoms, taip pat žiniasklaidai, ir pradėti tikrą ir visuotinį nacionalinį dialogą. Tačiau Sirijos vadovai ignoravo ES ir platesnės tarptautinės bendruomenės raginimus;6.  2011 m. rugpjūčio 23 d. Žmogaus teisių taryba priėmė rezoliuciją dėl sunkių žmogaus teisių pažeidimų Sirijos Arabų Respublikoje, kurioje griežtai pasmerkė nuolatinius Sirijos valdžios institucijų vykdomus sunkius žmogaus teisių pažeidimus, dar kartą paragino Sirijos valdžios institucijas laikytis įsipareigojimų pagal tarptautinę teisę, pabrėžė poreikį atlikti tarptautinį, skaidrų, nepriklausomą ir skubų tyrimą dėl įtariamų tarptautinės teisės pažeidimų, įskaitant veiksmus, kurie gali būti nusikaltimai žmoniškumui, ir patraukti atsakingus asmenis atsakomybėn, ir nusprendė išsiųsti nepriklausomą tarptautinę tyrimų komisiją ištirti tarptautinės žmogaus teisių teisės pažeidimus Sirijoje;7.  atsižvelgdama į tai, kad Sirija šiurkščiai pažeidė įsipareigojimus, kylančius visų pirma iš bendrosios tarptautinės teisės imperatyvių normų, Europos Sąjunga nusprendė priimti papildomas ribojamąsias priemones prieš Sirijos režimą ir mano, kad būtina iš dalies sustabdyti Bendradarbiavimo susitarimo taikymą;8.  be to, Bendradarbiavimo susitarimo preambulėje nurodyta, kad Susitariančiosios Šalys sudarydamos šį susitarimą nori išreikšti bendrą norą palaikyti ir stiprinti draugiškus santykius pagal Jungtinių Tautų chartijos principus. Dabartinėmis aplinkybėmis Europos Sąjunga mano, kad esama padėtimi Sirijoje akivaizdžiai pažeidžiami Jungtinių Tautų chartijos principai, kurie yra Sirijos ir Europos Sąjungos bendradarbiavimo pagrindas. Todėl ji mano, kad susitarimo sudarymo metu buvusios aplinkybės iš esmės pasikeitė ir tuo remiantis galima iš dalies sustabdyti Bendradarbiavimo susitarimo taikymą;9.  susitarimo taikymas turėtų būti iš dalies sustabdytas tol, kol Sirijos valdžios institucijos baigs sistemingai pažeidinėti žmogaus teises ir bus vėl galima manyti, kad jos laikosi principų, sudarančių Bendradarbiavimo susitarimo pagrindą;10.  atsižvelgiant į tai, kad taikymo sustabdymas turėtų būti skirtas tik Sirijos valdžios institucijoms, o ne Sirijos gyventojams, jis turėtų būti ribotas. Kadangi šiuo metu Sirijos režimas gauna daugiausia naudos iš prekybos žalia nafta ir naftos produktais ir ta prekyba remiama šalies represinė politika, susitarimo taikymas turėtų būti sustabdytas tik tiek, kiek tai susiję su žalia nafta ir naftos produktais,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisEuropos ekonominės erdvės ir Sirijos Arabų Respublikos bendradarbiavimo susitarimo 12 ir 14 straipsnių taikymas sustabdomas, kiek tai susiję su I priede nurodytomis priemonėmis.2 straipsnisApie šį sprendimą pranešama Sirijai.3 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja [ ] dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .4 straipsnisŠis sprendimas skirtas valstybėms narėms.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasPRIEDAS1 straipsnyje nurodytų priemonių sąrašas11.  Žalios naftos ir naftos produktų importas į Sąjungą, jei:12.  jų kilmės šalis Sirija arba13.  jie eksportuoti iš Sirijos;14.  žalios naftos ar naftos produktų, kurie yra Sirijoje arba kurių kilmės šalis Sirija, pirkimas;15.  žalios naftos ar naftos produktų, kurių kilmės šalis Sirija arba kurie eksportuojami iš Sirijos į bet kurią kitą šalį, vežimas;16.  tiesioginis ar netiesioginis finansavimo ar finansinės paramos teikimas, įskaitant išvestines finansines priemones ir ateities produktus, taip pat draudimo ir perdraudimo paslaugas, susijusias su 1, 2 ir 3 punktų nuostatomis; ir17.  sąmoningas ir apgalvotas dalyvavimas veikloje, kurios tikslas arba rezultatas yra tiesioginis ar netiesioginis 1, 2, 3 ar 4 punktuose nurodytų draudimų nesilaikymas.[1] OL L 121, 2011 5 10, p. 11.[2] OL L [...][3] OL L 269, 1978 9 27, p. 2.