               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 11 23
            COM(2015) 805 final
            2015/0271(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi, dėl sprendimų dėl Eurokontrolės funkcijų ir uždavinių ir centralizuotų paslaugų, kuriuos turi priimti Eurokontrolės nuolatinė komisija

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               1.1.Pasiūlymo pagrindas ir tikslai

               Bendrosios pastabos

               Šis pasiūlymas susijęs su pozicija, kurios turi būti laikomasi Eurokontrolės nuolatinėje komisijoje, dėl, viena vertus, Eurokontrolės funkcijų ir uždavinių nustatymo ir, kita vertus, Eurokontrolės veiklos, susijusios su centralizuotomis paslaugomis. Komisijos posėdį, kuriame bus svarstomi šie du klausimai, numatyta surengti gruodžio 8–9 d.

               Reikia atsižvelgti į ypatingą Eurokontrolės vykdomos veiklos padėtį – kai kuriais atvejais srityse, kuriose taikomi Sąjungos teisės aktai, ji sutampa su Sąjungos vykdoma veikla.

               Per pastarąjį dešimtmetį buvo dedamos pastangos, kad būtų išvengta tokių sutapties atvejų ir, atsižvelgiant į abiejų šalių turimus išteklius, pasiekti geriausių rezultatų. Todėl Eurokontrolė įgyvendina Bendro Europos dangaus (BED) teisės aktuose nustatytus uždavinius. Organizacijai pavesti trys pagrindiniai uždaviniai (funkcijos):

               (1)Komisijai ir Europos aviacijos saugos agentūrai (EASA) teikti techninę paramą, siekiant padėti joms vykdyti reguliavimo veiksmus, kiek tai susiję su jų reguliavimo veikla pagal 2012 m. spalio 29 d. ES ir Eurokontrolės aukšto lygio susitarimą;

               (2)vykdyti veiklos rezultatų vertinimo įstaigos, padedančios Komisijai parengti ir įgyvendinti veiklos rezultatų planą, funkcijas (Komisija jas paskirs iki 2016 m. pabaigos);

               (3)vykdyti oro eismo valdymo tinklo valdytojo funkcijas (Komisija jas paskirs iki 2019 m. pabaigos).

               Be to, Eurokontrolė kartu su Sąjunga yra viena iš bendrosios įmonės SESAR narių steigėjų (nuo 2007 m.).

               2012 m. Aukšto lygio susitarime (ALS) pripažįstamas kiekvienos organizacijos galimas indėlis į Europos oro erdvės valdymą. Šiame susitarime dar kartą patvirtintos Sąjungos, kaip vieno visos Europos reguliavimo subjekto, ir Eurokontrolės atitinkamos funkcijos, susijusios su techninės paramos teikimu, kad būtų įgyvendinti BED politikos tikslai.

               Pirmiau nurodytus klausimus reikia vertinti atsižvelgiant į sistemą, kuri bendrai reglamentuoja organizacijos funkcijas ir uždavinius; tai pirmas klausimas, kurį pirmiau minėtame posėdyje turi svarstyti Nuolatinė komisija.

               Šiuo metu Eurokontrolės veiklą iš esmės reglamentuoja Tarptautinė konvencija dėl bendradarbiavimo oro navigacijos saugos srityje su pakeitimais, padarytais 1981 m. vasario 12 d. Briuselyje pasirašytu protokolu (toliau – iš dalies pakeista konvencija). Tačiau 1997 m. birželio 27 d. susitariančiosios šalys pasirašė Suvestinio dokumento parengimo protokolą, kuriuo, inter alia, buvo siekiama iš dalies pakeisti nustatytus organizacijos uždavinius. Konvencija su pakeitimais, padarytais tuo protokolu, paprastai vadinama peržiūrėta konvencija. Vis dėlto Suvestinio dokumento parengimo protokolas dar nėra įsigaliojęs.

               1997 m. gruodžio 9 d. Eurokontrolės nuolatinė komisija priėmė Sprendimą Nr. 71 dėl peržiūrėtos konvencijos 2 straipsnio 1 dalies įgyvendinimo anksčiau laiko, kuriame nustatytos organizacijos vykdytinos funkcijos.

               Su šiuo aspektu susijusi, inter alia, ir Eurokontrolės organizacijos reformos tyrimo grupės veikla. 2015 m. spalio 19 d. surengtame 6-ame posėdyje ta tyrimo grupė pavedė Eurokontrolės agentūrai parengti Nuolatinės komisijos akto projektą, kuriame būtų nustatytos organizacijos būsimos funkcijos, uždaviniai ir veiklos sritys ir kuris būtų pateiktas Nuolatinei komisijai ir patvirtintas 2015 m. gruodžio 8–9 d. įvyksiančiame kitame Nuolatinės komisijos posėdyje.

               Tas Nuolatinės komisijos sprendimas turės teisinį poveikį. Pagal iš dalies pakeistoje konvencijoje nustatytą taikytiną organizacijos institucinę struktūrą Nuolatinė komisija atsako už „Organizacijos bendrosios politikos formavimą“.

               Savo ruožtu, nustačius funkcijas ir uždavinius bus reglamentuoti Eurokontrolės veiksmai ateityje ir kartu bus būtinai apibrėžta, kas, organizacijos manymu, yra teisėta veikla. Tai bus privaloma visoms Eurokontrolės narėms, įskaitant Sąjungos valstybes nares.

               Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad Nuolatinės komisijos sprendimai gali daryti poveikį ES teisės taikymui ir visų pirma ES kompetencijos vientisumui, atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos teisės aktai taikomi svarbiose srityse, kuriose veikia Eurokontrolė. Kai kuriais atvejais Eurokontrolės funkcijos ir veikla priklauso nuo sprendimų, kurie turi būti priimti Sąjungos lygmeniu (žr. pirmiau). Todėl svarbu užtikrinti, kad nustatytos Eurokontrolės funkcijos ir uždaviniai būtų suderinami su ES teise, visų pirma ES kompetencija, ir kad jais nebūtų daromas poveikis būsimiems ES veiksmams.

               Antras klausimas, kurį Nuolatinė komisija turi apsvarstyti pirmiau nurodytame posėdyje, yra dėl Eurokontrolės veiklos, susijusios su centralizuotomis paslaugomis. Konkrečiau, tikimasi priimti sprendimą dėl tam tikrų centralizuotų paslaugų finansavimo. Klausimas dėl centralizuotų paslaugų turėtų būti vertinamas atsižvelgiant į Sąjungos veiklą, susijusią su Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo tyrimų (SESAR) projektu, ir į Reglamente (ES) Nr. 677/2011 nustatytas tinklo valdymo funkcijas. Šiuo atžvilgiu svarbu pabrėžti, kad siekiant teikti šias centralizuotas paslaugas reikia sudaryti sąlygas naudotis reikiama oro eismo valdymo infrastruktūra atitinkamai centriniu, regiono ir vietos lygmenimis. Tos infrastruktūros įrengimas priklauso nuo Sąjungos lygmeniu priimamų sprendimų dėl SESAR, visų pirma kiek tai susiję su ryšių „oras–žemė“ ir „žemė–žemė“ sistemomis. Šie sprendimai bus priimti atlikus išsamią sąnaudų ir naudos, valdymo, investicijų, saugumo ir gynybos analizę ir nustačius papildomą naudą, kuri gaunama centralizuotai teikiant tokias paslaugas, įskaitant jau ribota apimtimi teikiamas paslaugas. Be to, tam, kad būtų teikiamos centralizuotos paslaugos, gali prireikti Sąjungos lygiu priimti sprendimus dėl tinklo valdytojo atliekamų tų centralizuotų paslaugų teikėjo funkcijų. Šiomis aplinkybėmis Eurokontrolės sprendimas dėl tam tikrų centralizuotų paslaugų finansavimo šiame etape yra pernelyg ankstyvas ir jo galimas poveikis Eurokontrolės vykdomai veiklai ateityje gali būti žalingas Sąjungos veiksmams šioje srityje, visų pirma kiek tai susiję su SESAR. Todėl atsižvelgiant į tai, kad šiuo metu Sąjunga neturi pakankamai informacijos, kad galėtų įvertinti padėtį, būtina siekti, kad tas sprendimas būtų atidėtas. .

               Eurokontrolės organai neleidžia Sąjungai dalyvauti Nuolatinės komisijos veikloje, nors narėmis esančios valstybės, įskaitant visas ES valstybes nares, jos veikloje dalyvauti gali. Todėl siekiama, kad šiame pasiūlyme išdėstytos pozicijos laikytųsi valstybės narės, dalyvaudamos Nuolatinės komisijos veikloje.

               Vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalimi, valstybės narės, kaip ir Sąjungos institucijos, taip pat privalo laikytis tos pačios pozicijos kompetentingame parengiamajame Eurokontrolės organe – laikinojoje taryboje.

               Pagrindiniai faktai, susiję su Eurokontrolės funkcijomis ir uždaviniais

               2013 m. Eurokontrolė pradėjo diskusijas dėl savo organizacijos reformos. 2013 m. gruodžio 4 d. Eurokontrolės nuolatinė komisija sudarė vidinę tyrimo grupę, kuriai pavedė ištirti, kokias Eurokontrolės konvencijos nuostatas gali reikėti iš dalies pakeisti siekiant pritaikyti konvenciją prie pokyčių Europos oro eismo valdymo srityje.

               Diskusijos vyko pastaruosius dvejus metus. Paskiausiame Eurokontrolės tyrimo grupės posėdyje, kuris įvyko 2015 m. spalio 19 d., grupės pirmininkas padarė išvadą, kad Eurokontrolės agentūra turėtų parengti kai kurių Eurokontrolės narėmis esančių valstybių dokumento (Eurokontrolės tyrimo grupės pakaitinių narių diskusijų dokumento CNSG62015-2 „Future role and tasks of the Organisation“) 4 skyriuje aptartą pasiūlymą dėl Eurokontrolės paslaugų, funkcijų ir uždavinių ir kad dėl jo, pirmininko manymu, tyrimo grupėje yra deramas sutarimo lygis.

               Planuojama, kad Nuolatinės komisijos aktas dėl organizacijos funkcijų ir uždavinių bus priimtas 2015 m. gruodžio 9 d. įvyksiančiame 44-ame Laikinosios tarybos posėdyje. Šiuo aktu bus patikslintas šiuo metu galiojantis 1997 m. gruodžio 9 d. sprendimas Nr. 71 dėl peržiūrėtos konvencijos 2 straipsnio 1 dalies įgyvendinimo anksčiau laiko.

               Pagrindiniai faktai, susiję su centralizuotų oro eismo valdymo paslaugų plėtojimu

               Nuo 2012 m. pabaigos, kai pradėtas svarstyti centralizuotų paslaugų klausimas, Eurokontrolės agentūros veikloje šiuo klausimu padaryta didelė pažanga. 2014 m. vasario mėn. Eurokontrolės nuolatinė komisija suteikė įgaliojimus Eurokontrolės agentūrai pradėti etapais grindžiamą šių galimų centralizuotų paslaugų veiklos, techninių ir finansinių galimybių vertinimą ir demonstravimą ir pripažino, jog esama įvairių šių paslaugų brandos lygmenų. Nuo to laiko Eurokontrolės agentūra surengė keletą praktinių seminarų ir parengė kelių centralizuotų paslaugų veiklos koncepcijas (CONOP). Ji atliko bendrą sąnaudų ir naudos analizę; tą analizę patvirtino nepriklausomas konsultantas, tačiau joje pateikti duomenys nebuvo skelbiami viešai.

               Tikimasi, kad Nuolatinės komisijos aktas dėl centralizuotų paslaugų finansavimo bus priimtas 2015 m. gruodžio 9 d. įvyksiančiame 44-ame Laikinosios tarybos posėdyje. Priėmus šį aktą būtų pradėtas tam tikrų centralizuotų paslaugų demonstravimo etapas.

               2.TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI

               Atsižvelgiant į pirmiau apibūdintas aplinkybes ir remiantis SESV 100 straipsnio 2 dalimi ir 218 straipsnio 9 dalimi siūloma priimti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi, dėl sprendimų dėl Eurokontrolės funkcijų ir uždavinių ir centralizuotų paslaugų, kuriuos turi priimti Eurokontrolės nuolatinė komisija.

               2015/0271 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi, dėl sprendimų dėl Eurokontrolės funkcijų ir uždavinių ir centralizuotų paslaugų, kuriuos turi priimti Eurokontrolės nuolatinė komisija

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 9 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)2013 m. gruodžio 4 d. Sprendimu Nr. 123 Eurokontrolės nuolatinė komisija sudarė tyrimo grupę, kuriai pavedė ištirti, kokias Eurokontrolės konvencijos nuostatas gali reikėti iš dalies pakeisti siekiant pritaikyti konvenciją prie besikeičiančio Europos oro eismo valdymo;

               (2)2015 m. spalio 19 d. tyrimo grupė pavedė Eurokontrolės agentūrai parengti Nuolatinės komisijos akto projektą, kuriame būtų nustatytos organizacijos būsimos funkcijos, uždaviniai ir veiklos sritys;

               (3)klausimas dėl Nuolatinės komisijos sprendimo dėl organizacijos funkcijų ir uždavinių projekto bus įtrauktas į 2015 m. gruodžio 8–9 d. įvyksiančio Nuolatinės komisijos posėdžio darbotvarkę;

               (4)tas sprendimas turės teisinį poveikį. Pagal Eurokontrolės tarptautinėje konvencijoje su pakeitimais, padarytais 1981 m. vasario 12 d. Briuselyje pasirašytu protokolu (toliau – iš dalies pakeista konvencija), nustatytą taikytiną organizacijos institucinę struktūrą Nuolatinė komisija atsako už „Organizacijos bendrosios politikos formavimą“. Savo ruožtu, nustačius funkcijas ir uždavinius bus reglamentuoti Eurokontrolės veiksmai ateityje ir kartu bus būtinai apibrėžta, kas, organizacijos manymu, yra teisėta veikla. Tai bus privaloma visoms Eurokontrolės narėms, įskaitant Sąjungos valstybes nares;

               (5)atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos teisės aktai taikomi svarbiose srityse, kuriose veikia Eurokontrolė, Nuolatinės komisijos sprendimo objektas, t. y. nustatytos Eurokontrolės funkcijos ir uždaviniai, gali daryti poveikį Sąjungos teisės taikymui ir visų pirma Sąjungos kompetencijos vientisumui. Kai kuriais atvejais Eurokontrolės funkcijos ir veikla priklauso nuo sprendimų, kurie priimami Sąjungos lygmeniu;

               (6)todėl svarbu užtikrinti, kad nustatytos Eurokontrolės funkcijos ir uždaviniai būtų suderinami su Sąjungos teise, visų pirma Sąjungos kompetencija, ir kad jais nebūtų daromas poveikis būsimiems Sąjungos veiksmams;

               (7)tame pačiame posėdyje Nuolatinė komisija gali priimti sprendimą dėl centralizuotų paslaugų;

               (8)šis sprendimas turėtų būti susijęs su tam tikrų centralizuotų paslaugų finansavimu. Šiuo metu Sąjunga neturi pakankamai informacijos, kad galėtų įvertinti tokio sprendimo turinį. Tokio sprendimo galimas poveikis Eurokontrolės vykdomai veiklai ateityje gali būti žalingas Sąjungos veiksmams šioje srityje, visų pirma kiek tai susiję su Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo tyrimais (SESAR). Todėl sprendimas šiuo klausimu turėtų būti atidėtas;

               (9)todėl turėtų būti nustatyta pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Eurokontrolės nuolatinėje komisijoje,

               NUSPRENDĖ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu valstybės narės turi laikytis Eurokontrolės nuolatinėje komisijoje, dėl Eurokontrolės funkcijų ir uždavinių ir centralizuotų paslaugų, nurodyta priede.

               Valstybės narės veikia bendrai vadovaudamosi Sąjungos interesais.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 11 23
            COM(2015) 805 final
            PRIEDAS
            prie
            TARYBOS SPRENDIMO
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi, dėl sprendimų dėl Eurokontrolės funkcijų ir uždavinių ir centralizuotų paslaugų, kuriuos turi priimti Eurokontrolės nuolatinė komisija

               PRIEDAS

               prie

               TARYBOS SPRENDIMO

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi, dėl sprendimų dėl Eurokontrolės funkcijų ir uždavinių ir centralizuotų paslaugų, kuriuos turi priimti Eurokontrolės nuolatinė komisija

               I. Eurokontrolės funkcijos ir uždaviniai

               Sąjunga prašo, kad siūlomu tekstu dėl Eurokontrolės paslaugų, funkcijų ir uždavinių nebūtų jokiu būdu daroma įtakos Sąjungos kompetencijai ir kad juo nebūtų daromas poveikis būsimiems Sąjungos veiksmams. Tais atvejais, kai šiuo metu pagal Sąjungos teisinę sistemą konkrečius uždavinius laikinai vykdo Eurokontrolė, jie neturi būti pateikti kaip uždaviniai, kurie vykdomi neatsižvelgiant į Sąjungos sprendimus.

               Sąjunga prašo padaryti toliau nurodytus 2015 m. lapkričio 16 d. Eurokontrolės veiksmų dokumento CN-SG-6-2015 dėl organizacijos funkcijų ir uždavinių priede siūlomo Eurokontrolės funkcijų ir uždavinių sąrašo pakeitimus:

               (1)2 straipsnio 1 dalis (Veiklos sritys ir paslaugos):

               (a)oro eismo centrinis srautų valdymas;

               (b)oro eismo valdymo tinklo funkcijų vykdymas, jei pavesta Europos Sąjungos vardu;

               (c)oro eismo valdymo funkcijų vykdymas uždavinių įgyvendinimas ICAO vardu EUR/NAT regione;

               (d)oro navigacijos mokesčių nustatymas, apskaičiavimas ir rinkimas;

               (e)oro eismo paslaugų teikimas Mastrichto viršutinės zonos valdymo (MUAC) centrui, atsižvelgiant į valstybių narių ir Eurokontrolės diskusijų rezultatus;

               (f)pagrindinės funkcijos ir paslaugos, pavyzdžiui, Europos AIS duomenų bazės (EAD), ARTAS/CAMOS, ir kitos pagrindinės paslaugos, kurias teikti jai gali pavesti Nuolatinė komisija, susitarusi su Sąjunga.

               (2)2 straipsnio 2 dalis (Funkcijos):

               (a)Kalbant apie „paramą“, pakeitimai yra tokie:

               i)parama jos narėmis esančioms valstybėms, nacionalinėms saugumo institucijoms, oro navigacijos paslaugų teikėjams ir kitiems atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams;

               ii)parama ES įstaigoms, įskaitant ekspertinių žinių teikimą, siekiant remti kontrolės veiksmus pagal 2012 m. spalio 29 d. ES ir Eurokontrolės aukšto lygio susitarimą šių įstaigų prašymu;

               iii)palankesnių sąlygų valstybių, kurios nėra ECAC narės, Europos lygmens interesams oro eismo valdymo srityje sudarymas ir tų interesų skatinimas, glaudžiai bendradarbiaujant su jos narėmis esančiomis valstybėmis, jų oro navigacijos paslaugų teikėjais ir pramonės atstovais bei ES, išskyrus sritis, kuriose taikomos ES taisyklės, ir paisant ES kompetencijos;

               iv)indėlis į SESAR (moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, oro eismo valdymo pagrindinio plano valdymas ir įgyvendinimas), grindžiamas jos ekspertinėmis žiniomis oro eismo valdymo srityje, visą Europą apimančia taikymo sritimi, civiliniu ir kariniu aspektais ir centrinio srautų tinklo valdymo funkcija pagal atitinkamus ES teisės aktus;

               v)aprūpinimas tyrimų ir susijusia modeliavimo infrastruktūra, pavyzdžiui, SESAR atveju – SESAR veiklą papildant tyrimų veikla ir numatant su oro erdve susijusius pakeitimus, pagal atitinkamus ES teisės aktus, jei taikytina;

               vi)narėmis esančių valstybių organizacijų darbuotojų mokymas ir švietimas.

               (b)Kalbant apie „bendradarbiavimo mechanizmus“, pakeitimai yra tokie:

               i)palankesnių sąlygų atlikti civilinį ir karinį oro eismo valdymo ir (arba) oro navigacijos paslaugų pokyčių koordinavimą sudarymas ir jo skatinimas;

               ii)parama narėmis esančioms valstybėms, dalyvaujančioms ICAO veikloje, paisant ES kompetencijos;

               iii)bendradarbiavimas su kitais pasaulio regionais pagal susitarimą su narėmis esančiomis valstybėmis, užtikrinant veiksmų koordinavimą su ES;

               iv)tarptautinis bendradarbiavimas ir (arba) veiksmų koordinavimas (ICAO, FAA, NATO ir kt.) jos narėmis esančių valstybių, kurios nėra ES valstybės narės, vardu;

               v)ES valstybėmis narėmis nesančių valstybių, kurios nėra ES valstybės narės ir nėra sudariusios susitarimų su Sąjunga, prašymu – jų konsultavimas oro eismo valdymo saugos ir veikimo klausimais, pasitelkiant laikantis ICAO taisyklių, derinant veiksmus su ES ir paisant jos kompetencijos, ES ir EASA taisyklių šioje srityje, siekiant didinti suderinamumą, saugą, veiksmingą veikimą ir masto ekonomiją.;

               (c)Kalbant apie „visos Europos oro eismo valdymo duomenis ir informaciją“, pakeitimai yra tokie:

               i)valstybių, kurios nėra ES valstybės narės, ir, jei ES joms pavedė šį uždavinį – ES valstybių narių duomenų, kurie galėtų apimti duomenis apie veikimą, saugą ir t. t., rinkimas ir analizė (siekiant „nuolat atnaujinti“ sistemas ir duomenis, kuriais remiamasi atliekant kontrolės veiksmus);

               ii)surinktų valstybių, kurios nėra ES valstybės narės, ir, jei ES joms pavedė šį uždavinį – ES valstybių narių duomenų ataskaitų (informacijos) (pavyzdžiui, oro eismo valdymo ekonominio efektyvumo ataskaitų (ACE), veiklos vertinimo ataskaitų (PRR)) analizė ir teikimas;

               iii)Europos bendro dangaus įgyvendinimo priemonių ir regioninio bendro dangaus įgyvendinimo priemonių (ESSIP/LSSIP) proceso valdymas, jei pavesta Europos Sąjungos;

               iv), įskaitant ICAO skirtų ataskaitų dėl pasaulinio oro navigacijos plano (GANP) ir aviacijos sistemos blokų atnaujinimų (ASBU) teikimą teikimas ir koordinavimo su ES ataskaitų teikimo mechanizmais užtikrinimą, susitarus su Europos Sąjunga;

               v)eismo duomenų rinkimas ir STATFOR prognozių teikimas.

               II. Centralizuotos paslaugos

               Sąjunga laikosi pozicijos, kad šiame etape sprendimas dėl centralizuotų paslaugų turi būti atidėtas.

               Šiuo metu Sąjunga neturi pakankamai informacijos, kad galėtų įvertinti tokio sprendimo turinį. Tokio sprendimo galimas poveikis Eurokontrolės vykdomai veiklai ateityje gali būti žalingas Sąjungos veiksmams šioje srityje, visų pirma kiek tai susiję su Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo tyrimais (SESAR).


Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0660

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos sprendimas dėl lankstumo priemonės mobilizavimo  /* KOM/2009/0660 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 2009.11.30KOM(2009)660 galutinisPasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMASdėl lankstumo priemonės mobilizavimoAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstituciniame susitarime[1] numatyta galimybė mobilizuoti lankstumo priemonę, kad būtų galima finansuoti aiškiai nurodytas išlaidas, kurių negalima finansuoti neviršijant daugiametės finansinės programos vienos ar kelių išlaidų kategorijų viršutinių ribų.2010 m. biudžete reikia numatyti papildomų išlaidų, kurios viršytų 1a išlaidų kategorijos viršutines ribas. Todėl siūloma mobilizuoti lankstumo priemonę pagal Tarpinstitucinio susitarimo 27 punktą.Mobilizuotinos šios sumos:-  120 mln. EUR – energetikos srities projektams pagal Europos ekonomikos atkūrimo planą finansuoti;-  75 mln. EUR – Kozlodujaus branduolinės elektrinės eksploatacijai nutraukti;Abiem biudžeto valdymo institucijoms primenama, kad sprendimas paskelbtinas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ne vėliau negu 2010 m. biudžetas.PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMASdėl lankstumo priemonės mobilizavimoEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo[2], ypač į jo 27 punkto penktą pastraipą,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[3],kadangi išnagrinėjusios visas galimybes perskirstyti asignavimus pagal 1a išlaidų kategoriją 2009 m. lapkričio 18 d. taikinimo posėdyje abi biudžeto valdymo institucijos susitarė mobilizuoti lankstumo priemonę, siekdamos papildyti finansavimą pagal 2010 m. biudžetą viršijant 1a išlaidų kategorijoje numatytą viršutinę ribą:-  120 mln. EUR – energetikos srities projektams pagal Europos ekonomikos atkūrimo planą finansuoti;-  75 mln. EUR – Kozlodujaus branduolinės elektrinės eksploatacijai nutraukti,NUSPRENDĖ:1 straipsnis2010 finansinių metų Europos Sąjungos bendrajame biudžete (toliau – 2010 m. biudžetas) lankstumo priemonė naudojama suteikti 195 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų pagal 1a išlaidų kategoriją.Ši suma naudojama, siekiant papildyti šių sričių finansavimą:-  120 mln. EUR – energetikos srities projektams pagal Europos ekonomikos atkūrimo planą finansuoti;-  75 mln. EUR – Kozlodujaus branduolinės elektrinės eksploatacijai nutraukti.2 straipsnisŠis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Priimta Briuselyje,Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas [1] OL C 139, 2006 6 14, p. 1.[2] OL C 139, 2006 6 14, p. 1.[3] OL […]


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 03 17
            COM(2016) 154 final
            2016/0083(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pasiūlymo įrašyti papildomų cheminių medžiagų į Stokholmo konvencijos dėl patvariųjų organinių teršalų A, B ir (arba) C priedus pateikimo Europos Sąjungos vardu

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               2004 m. gegužės 17 d. įsigaliojo Stokholmo konvencija dėl patvariųjų organinių teršalų (toliau – Konvencija), patvirtinta Tarybos sprendimu 2006/507/EB. Konvencijos tikslas – apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką nuo patvariųjų organinių teršalų (POT) poveikio. Šia Konvencija nustatyta šiuo metu dvidešimt trijų prioritetinių patvariųjų organinių teršalų gamybos, naudojimo, importo ir eksporto nutraukimo, jų saugaus tvarkymo bei šalinimo ir netikslinio tam tikrų POT išleidimo į aplinką nutraukimo arba mažinimo sistema, pagrįsta atsargumo principu.

               Reglamentu (EB) Nr. 850/2004 dėl patvariųjų organinių teršalų Sąjungos teisėje įgyvendinami Konvencijoje ir 1979 m. Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos protokole dėl patvariųjų organinių teršalų (toliau – Protokolas), patvirtintame Tarybos sprendimu 259/2004/EB, nustatyti įpareigojimai.

               Konvencijos 8 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad bet kuri Konvencijos šalis gali pateikti sekretoriatui pasiūlymą įrašyti tam tikrą cheminę medžiagą į Konvencijos A, B arba C priedą, kurį tada pagal 8 straipsnio 3 ir 4 dalis peržiūri Patvariųjų organinių teršalų kontrolės komitetas (POTKK). Pasiūlyme pateikiama D priede nurodyta informacija. Priedų pakeitimų priėmimo procedūra nustatyta Konvencijos 22 straipsnyje.

               Šis Tarybos sprendimo pasiūlymas yra susijęs su Europos Sąjungos ketinimu pateikti pasiūlymą įrašyti į Konvencijos priedą (-us) oktametilciklotetrasiloksaną (D4) – tam turi būti pateiktas pagal D priedą parengtas dokumentų rinkinys, kuriame pateikiama su peržiūros kriterijais susijusi informacija apie tą cheminę medžiagą, o POTKK tada turi atlikti peržiūrą.

               Jei D4 atitiks peržiūros kriterijus, turės būti pateikta papildoma informacija, būtina norint parengti su ta chemine medžiaga susijusios rizikos apžvalgą. Ši informacija, inter alia, apima informaciją, susijusią su gamyba, naudojimu, pavojaus vertinimais ir rizikos vertinimais Sąjungoje. Jei bus rengiamas rizikos valdymo vertinimas, pagal F priedą bus pateikta papildoma padėtį Sąjungoje rodanti informacija apie socialinius ir ekonominius aspektus.

               Remiantis turima moksline informacija ir peržiūros ataskaitomis, taip pat tinkamai atsižvelgus į Konvencijos D priede nustatytus peržiūros kriterijus, matyti, kad D4 turi POT savybių.

               D4 yra ir gaminamas Europos Sąjungoje, ir į ją importuojamas kaip cheminė medžiaga (pavienė arba mišiniuose) ir kaip sudedamoji gaminių dalis. D4 patenka į aplinką maišymo ir apdorojimo etapu (toliau – gamybos etapas), produktų ir gaminių naudojimo laikotarpiu ir atliekų tvarkymo (perdirbimo, šalinimo sąvartynuose ir deginimo) etapu. D4 daugiausia naudojamas kaip silikono polimerų gamybos žaliava.

               Remiantis Europos cheminių medžiagų agentūros (ECHA) informacijos sklaidos svetainėje pateiktais duomenimis, registruotasis D4 kiekis tonomis yra 100 000–1 000 000 tonų per metus.

               Norėdamos pasiūlyti dviem siloksano junginiams taikyti apribojimus pagal REACH reglamentą, Jungtinės Karalystės kompetentingos valdžios institucijos parengė dokumentų rinkinį pagal REACH reglamento XV priedą. Šiame apribojimo dokumentų rinkinyje siūloma apriboti D4 ir dekametilciklopentasiloksano (D5) kaip asmens higienos produktų, kurie įprastinėmis naudojimo sąlygomis yra nuplaunami, sudedamųjų dalių teikimą rinkai ir naudojimą, jei šių cheminių medžiagų koncentracija yra ne mažesnė kaip 0,1 proc. produkto masės.

               Šios cheminės medžiagos daugiausia naudojamas kaip silikono polimerų gamybos žaliava. Tie silikoniniai skysčiai, elastomerai, geliai ir dervos savo ruožtu naudojami labai įvairiai, be kita ko, kaip: guma; elastomerai dangoms ir sandarikliams gaminti; priešpučiai; takumo ir (arba) blizgesio gerinimo medžiagos alkidiniuose dažuose ir lakuose; minkštikliai, hidroizoliacinės medžiagos ir drėkikliai tekstilės gamyboje; poliravimo ir kitų paviršiaus apdorojimo mišinių sudedamosios dalys; tepalai, plastiškieji tepalai, antiadhezinės dangos ir medžiagos, skirtos išėmimui iš formų palengvinti; popieriaus kreidavimo medžiagos; hidrauliniai, dielektriniai ir šilumą perduodantys skysčiai; vartojimo produktai, kaip antai asmens higienos, buities priežiūros ir automobilių priežiūros produktai. Be to, į polimerų kategoriją galima įtraukti papildomų funkcinių grupių ir naudoti juos daugybei kitų tikslų. D4 ir D5 naudojami įvairiuose vartojimo produktuose, taip pat pramoninėms reikmėms, todėl jie patenka į aplinką iš labai įvairių šaltinių.

               2015 m. įvykusiame 41-ajame posėdyje Europos cheminių medžiagų agentūros (ECHA) valstybių narių komitetas pagal REACH reglamento 77 straipsnio 3 dalies c punktą ECHA vykdomojo direktoriaus prašymu priėmė nuomonę
                  1
                dėl D4 ir D5 patvarumo (P arba vP – patvari arba labai patvari cheminė medžiaga) ir bioakumuliacijos (B arba vB – bioakumuliacinė arba didelės bioakumuliacijos cheminė medžiaga). Šio komiteto nuomone, ir D4, ir D5 atitinka REACH reglamento XIII priede nustatytus vP ir vB kriterijus. Todėl šios cheminės medžiagos atitinka Konvencijos D priede nustatytus patvarumo ir bioakumuliacijos kriterijus.

               Pagal Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo VI priede pateiktą suderintą klasifikaciją D4 yra 2 kategorijos toksiška reprodukcijai medžiaga ir 4 kategorijos toksiška vandens organizmams medžiaga. Tačiau numatoma, kad pagal naujus, Komisijos reglamentu (ES) Nr. 286/2011 nustatytus lėtinio toksiškumo vandens aplinkai kriterijus D4 klasifikavimas pagal poveikį aplinkai bus griežtesnis, nes jo mažiausia patikima nepastebėto lėtinio poveikio vandens aplinkai koncentracija (NOEC) yra apie 4,4 µg/L. Atsižvelgiant į šį lėtinio NOEC dydį, numatoma, kad D4 pagal suderintą klasifikaciją bus priskirtas prie 1 kategorijos lėtinio toksiškumo vandens aplinkai medžiagų. Todėl D4 atitiktų POT toksiškumo ir vandens aplinkai, ir žinduoliams kriterijus.

               Pagal XV priedą parengtame apribojimo dokumentų rinkinyje ne tik nurodoma, kad D4 ir D5 turi PBT (patvarumo, bioakumuliacijos ir toksiškumo) / vPvB (didelio patvarumo ir didelės bioakumuliacijos) savybių, kaip įrodyta atlikus vertinimą pagal REACH reglamentą, bet ir ištiriamas jų plitimo aplinkoje dideliu atstumu (LRT) potencialas ir daroma išvada, kad dėl polinkio gyvuoti ore ir ilgos pusėjimo atmosferoje trukmės D4 ir D5 turi potencialą atmosfera dideliu atstumu išplisti į tolimus regionus.

               2008 m. atlikusi atrankinį vertinimą
                  2
                Kanados sveikatos federalinė tarnyba „Health Canada“ padarė išvadą, kad, remiantis modeliavimo, per kurį apskaičiuotas tipiškas D4 plitimo atstumas, duomenimis, D4 turi didelį potencialą plisti atmosfera dideliu atstumu (LRT), o tai patvirtina prielaidą, kad D4 gali atmosfera išplisti į tolimus regionus, tokius kaip Arktis.

               Remiantis valstybių narių komiteto nuomone, D4 randamas įvairiuose organizmuose (visų pirma žuvyse ir vandens bestuburiuose, bet taip pat paukščiuose ir žinduoliuose) ir tolimų regionų biotoje, įskaitant Europos Arkties žuvis ir paukščius.

               Atsižvelgiant į šiuo metu turimą informaciją apie D4 PBT ir LRT savybes ir į pirmiau nurodytus tyrimus ir ataskaitas, siūloma pripažinti, kad D4 atitinka Konvencijos D priede nustatytus kriterijus ir todėl turėtų būti laikomas POT.

               D4 yra cheminė medžiaga, kurios gaminamas didelis kiekis ir kuri plačiai naudojama kaip buities reikmenų ir asmens higienos produktų sudedamoji dalis. Kadangi ši cheminė medžiaga gali plisti aplinkoje dideliu atstumu, priemonių, kurių imamasi nacionaliniu ar Sąjungos lygmeniu, nepakanka siekiant užtikrinti aukšto lygio aplinkos ir žmonių sveikatos apsaugą, todėl reikia imtis platesnio masto tarptautinių veiksmų.

               Atsižvelgiant į tai, kad kitas POTKK posėdis vyks 2016 m. rugsėjo mėn., reikėtų, kad Komisija Sąjungos vardu Stokholmo konvencijos sekretoriatui pateiktų pasiūlymą įrašyti oktametilciklotetrasiloksaną į A, B ir (arba) C priedus. Tai pozicija, kurios turėtų būti laikomasi Sąjungos vardu, taikant SESV 218 straipsnio 9 dalį.

               2.KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAI

               Jei D4 atitiks Konvencijos D priede nustatytus peržiūros kriterijus, visos Konvencijos šalys ir stebėtojai bus paprašyti pateikti informaciją, reikalingą, kad būtų galima parengti su ta chemine medžiaga susijusios rizikos apžvalgą. Ši informacija, inter alia, apima informaciją, susijusią su gamyba, naudojimu, pavojaus vertinimais ir rizikos vertinimais. Jei remiantis rizikos apžvalga bus nuspręsta pereiti prie kito veiksmo ir parengti rizikos valdymo vertinimą, visos Konvencijos šalys ir stebėtojai bus paprašyti pagal Konvencijos F priedą pateikti informaciją apie socialinius ir ekonominius aspektus. Plataus masto visoms Konvencijos šalims ir stebėtojams skirtu prašymu pateikti informacijos siekiama parengti išsamų tos cheminės medžiagos poveikio žmonių sveikatai ir aplinkai vertinimą ir deramai atsižvelgti į skirtingas su rizikos valdymu ir šalinimu susijusias Konvencijos šalių galimybes ir sąlygas.

               Jei POTKK padarys išvadą, kad D4 atitinka Stokholmo konvencijos D priede nustatytus peržiūros kriterijus, Komisija pradės tyrimą, kurio tikslas – surinkti informaciją apie galimo D4 įrašymo į Konvencijos priedą (-us) socialinį ir ekonominį poveikį.

               3.TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI

               Priėmus šį pasiūlymą, pagal Konvencijos 8 straipsnio 1 dalies nuostatas ir D priedo kriterijus bus parengtas informacinis dokumentų rinkinys, kuriuo remiantis Konvencijos sekretoriatui bus pateiktas pasiūlymas įrašyti D4 į Konvencijos A, B ir (arba) C priedus.

               2016/0083 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pasiūlymo įrašyti papildomų cheminių medžiagų į Stokholmo konvencijos dėl patvariųjų organinių teršalų A, B ir (arba) C priedus pateikimo Europos Sąjungos vardu

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 191 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)2004 m. lapkričio 16 d. Sąjunga 2004 m. spalio 14 d. Tarybos sprendimu 2006/507/EB dėl Stokholmo konvencijos dėl patvariųjų organinių teršalų sudarymo Europos bendrijos vardu
                  3
                ratifikavo Stokholmo konvenciją dėl patvariųjų organinių teršalų (toliau – Konvencija);

               (2)Sąjunga yra šios Konvencijos šalis, todėl gali siūlyti Konvencijos priedų pakeitimus. Konvencijos A priede išvardijami panaikintini patvarieji organiniai teršalai (POT), B priede – POT, kuriems taikytini apribojimai, o C priede – POT, kurių netikslinį susidarymą reikia kontroliuoti;

               (3)remiantis turima moksline informacija ir peržiūros ataskaitomis, taip pat tinkamai atsižvelgus į Konvencijos D priede nustatytus peržiūros kriterijus, matyti, kad oktametilciklotetrasiloksanas (CAS Nr. 556-67-2) turi POT savybių;

               (4)remiantis turima informacija, oktametilciklotetrasiloksanas atitinka Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006
                  4
                XIII priede nustatytus aplinkoje patvarios, bioakumuliacinės ir toksiškos (PBT) cheminės medžiagos ir aplinkoje labai patvarios ir didelės bioakumuliacijos (vPvB) cheminės medžiagos kriterijus;

               (5)vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 69 straipsnio 4 dalimi, Jungtinė Karalystė pagal XV priedą parengė su oktametilciklotetrasiloksanu susijusį apribojimo dokumentų rinkinį
                  5
               , kuriuo siekiama pašalinti pavojų aplinkai, kurį kelia oktametilciklotetrasiloksano kaip asmens higienos produktų, kurie įprastinėmis naudojimo sąlygomis yra nuplaunami, sudedamosios dalies teikimas rinkai ir naudojimas tuo atveju, kai šios cheminės medžiagos koncentracija yra ne mažesnė kaip 0,1 proc. produkto masės;

               (6)oktametilciklotetrasiloksanas – visame pasaulyje įvairiai naudojama medžiaga, kurios aptikta ir aplinkoje. Kadangi oktametilciklotetrasiloksanas gali plisti aplinkoje dideliu atstumu, priemonių, kurių imamasi nacionaliniu ar Sąjungos lygmeniu, nepakanka siekiant užtikrinti aukšto lygio aplinkos ir žmonių sveikatos apsaugą, todėl reikia imtis platesnio masto tarptautinių veiksmų;

               (7)todėl Sąjunga Konvencijos sekretoriatui turėtų pateikti pasiūlymą įrašyti oktametilciklotetrasiloksaną į Konvencijos A, B ir (arba) C priedus,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               1. Sąjunga pateikia pasiūlymą į Stokholmo konvencijos dėl patvariųjų organinių teršalų (toliau – Konvencija) A, B ir (arba) C priedus įrašyti oktametilciklotetrasiloksaną.

               2. Komisija Sąjungos vardu pateikia šį pasiūlymą Konvencijos sekretoriatui kartu su visa informacija, kurios reikalaujama Konvencijos D priede.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                     http://echa.europa.eu/documents/10162/13641/art77-3c_msc_opinion_on_d4_and_d5_20150422_en.pdf

                  .

                     (2)
                  „Environment Canada“ ir „Health Canada“ „Screening Assessment for the Challenge Octamethylcyclotetrasiloxane (D4). Chemical Abstracts Service Registry Number 556-67-2“,2008 m. lapkričio mėn. Žr. http://www.ec.gc.ca/ese-ees/default.asp?lang=En&n=2481B508-1#a1.

                     (3)
                  OL L 209, 2006 7 31, p. 1.

                     (4)
                  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).

                     (5)
                  Paskelbta

                     http://www.echa.europa.eu/web/guest/restrictions-under-consideration

                  .
                     Šiuo pasiūlymu apribojimus siūloma taikyti ir dekametilciklopentasiloksanui.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 02 18
            COM(2016) 76 final
            2016/0046(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi atitinkamuose Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos komitetuose, dėl pasiūlymų dėl JT taisyklių Nr.  10, 34, 41, 46, 48, 50, 51, 53, 55, 60, 73, 83, 94, 107, 110, 113, 118, 125, 128, 130 ir 131 pakeitimų, taip pat dėl pasiūlymo dėl naujos taisyklės dėl tyliųjų kelių transporto priemonių (TKTP) patvirtinimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindas ir tikslai

               Jungtinių Tautų Europos ekonominė komisija (JT EEK) tarptautiniu lygmeniu rengia suderintus reikalavimus, kuriais siekiama pašalinti technines kliūtis susitariančiųjų šalių prekybai motorinėmis transporto priemonėmis pagal Pataisytą 1958 m. susitarimą ir užtikrinti aukštą tokių transporto priemonių saugos ir aplinkos apsaugos lygį.

               1997 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimu 97/836/EB Sąjunga prisijungė prie Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos susitarimo dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų (toliau – Pataisytas 1958 m. susitarimas), o 2000 m. sausio 31 d. Tarybos sprendimu 2000/125/EB dėl Susitarimo dėl bendrųjų techninių reglamentų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse (toliau – Paralelus susitarimas), patvirtinimo Sąjunga prisijungė prie Paralelaus susitarimo.

               JT EEK WP. 29 (Pasaulinio forumo transporto priemonių reglamentavimui suderinti) posėdžiai rengiami tris kartus per kalendorinius metus – kiekvienų metų kovą, birželį ir lapkritį. Per kiekvieną posėdį, atsižvelgiant į technikos pažangą, priimami nauji galiojančių JT taisyklių arba JT bendrųjų techninių reglamentų (toliau – JT BTR) pakeitimai. Prieš kiekvieną WP. 29 posėdį šiuos pakeitimus patvirtina viena iš šešių WP. 29 įsteigtų darbo grupių.

               Vėliau WP. 29 posėdyje, jei yra susitariančiųjų šalių kvorumas ir kvalifikuota balsų dauguma, vyksta galutinis balsavimas dėl pakeitimų, papildymų ir klaidų ištaisymų priėmimo. Forume ES yra dviejų susitarimų (1958 ir 1998 m.) susitariančioji šalis. Kaskart rengiamas Tarybos sprendimas, vadinamas megasprendimu, kuriame pateikiamas taisyklių, pakeitimų, papildymų ir klaidų ištaisymų sąrašas, o Komisijai suteikiamas leidimas kiekviename WP. 29 posėdyje balsuoti Sąjungos vardu.

               Šiame Tarybos sprendime apibrėžiama Sąjungos pozicija balsuojant dėl taisyklių, pakeitimų, papildymų ir klaidų ištaisymų, pateiktų balsuoti 2016 m. kovo mėn. WP. 29 posėdyje, vyksiančiame 2016 m. kovo 7–11 d.

               •Suderinamumas su galiojančiomis tos pačios politikos srities nuostatomis

               Šis pasiūlymas papildo ir visiškai atitinka Sąjungos vidaus rinkos politiką, susijusią su automobilių pramone.

               WP. 29 sistema stiprinamas tarptautinis transporto priemonių standartų derinimas. 1958 m. susitarimas yra labai svarbus siekiant šio tikslo, nes ES gamintojai gali laikytis bendrų tipo patvirtinimo taisyklių, žinodami, kad jų gaminiai bus pripažinti atitinkančiais susitariančiųjų šalių nacionalinius teisės aktus. Atsižvelgiant į šią schemą buvo sudarytos sąlygos Reglamentu (EB) Nr. 661/2009 dėl variklinių transporto priemonių bendrosios saugos panaikinti daugiau nei 50 ES direktyvų ir jas pakeisti pagal 1958 m. susitarimą parengtais atitinkamais reglamentais.

               Panašiai ir Direktyva 2007/46/EB buvo pakeistos valstybių narių patvirtinimo sistemos Sąjungos patvirtinimo procedūra ir buvo nustatyta suderinta sistema, kurią sudaro visoms naujoms transporto priemonėms, sistemoms, sudėtinėms dalims ir atskiriems techniniams mazgams taikomos administracinės nuostatos ir bendri techniniai reikalavimai. Ta direktyva JT taisyklės įtrauktos į ES tipo patvirtinimo sistemą kaip tipo patvirtinimo reikalavimai arba kaip alternatyvos Sąjungos teisės aktams. Priėmus tą direktyvą, JT taisyklės vis dažniau integruojamos į Sąjungos teisės aktus, susijusius su ES tipo patvirtinimu.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

               WP. 29 sistema yra susijusi su Sąjungos konkurencingumo politika, kuriai ši iniciatyva daro teigiamą poveikį. Šis pasiūlymas taip pat dera su Sąjungos transporto ir energetikos politika, į kurią deramai atsižvelgiama rengiant ir priimant taisykles, kurioms taikomas 1958 m. susitarimas.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               Šio pasiūlymo teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               •Subsidiarumas

               Tik Sąjunga gali balsuoti už tokius tarptautinius dokumentus kaip JT taisyklių bei JT taisyklių pakeitimų pasiūlymai ir bendrųjų techninių reglamentų projektai ir įtraukti juos į Sąjungos motorinių transporto priemonių tipo patvirtinimo sistemą. Taip ne tik išvengiama vidaus rinkos susiskaidymo, bet ir visoje Sąjungoje užtikrinami vienodi sveikatos apsaugos ir saugos standartai. Be to, atsiranda masto ekonomijos privalumų: gaminiai gali būti gaminami visai Sąjungos ir netgi tarptautinei rinkai ir jų nereikia specialiai pritaikyti, kad būtų gautas nacionalinis tipo patvirtinimas kiekvienoje valstybėje narėje.

               Todėl šis pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą.

               •Proporcingumas

                  Šiuo Tarybos sprendimu Komisijai suteikiamas leidimas balsuoti Sąjungos vardu; jis yra proporcinga priemonė pagal Tarybos sprendimo 97/836/EB 5 straipsnio 1 dalį, siekiant nustatyti vieningą ES poziciją JT EEK balsuojant dėl darbinių dokumentų, pasiūlytų WP. 29 posėdžio darbotvarkėje. Taigi šis pasiūlymas atitinka proporcingumo principą, nes juo nesiekiama daugiau, nei būtina norint pasiekti tinkamo vidaus rinkos veikimo užtikrinimo tikslus ir kartu išlaikyti aukštą viešojo saugumo ir apsaugos lygį.

               •Priemonės pasirinkimas

               Pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį nustatant pozicijas, kurių Sąjungos vardu turi būti laikomasi tarptautiniu susitarimu įsteigtoje institucijoje, būtina naudoti Tarybos sprendimą.

               3.BAIGIAMOJO VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Baigiamasis vertinimas ir (arba) galiojančių teisės aktų tinkamumo patikrinimas

               Netaikoma.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

               Netaikoma.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

               Rengiant šį pasiūlymą nepriklausomo tyrimo neprireikė. Vis dėlto Variklinių transporto priemonių techninis komitetas tokio tyrimo duomenis peržiūrėjo.

               •Poveikio vertinimas

               Šiam pasiūlymui negali būti atliekamas poveikio vertinimas, nes tai nėra teisėkūros procedūra priimamas pasiūlymas ir nėra arba negali būti nustatytos alternatyvios politikos galimybės.

               •Reglamentavimo kokybė ir supaprastinimas

               Šia iniciatyva nebus sudaryta papildomos administracinės naštos, nes prie megasprendimo pridėtomis iš dalies pakeisto teksto nuorodomis įmonėms, įskaitant MVĮ, nebus nustatytos naujos ataskaitų teikimo ar kitos administracinės prievolės. Kaip tik siekiama sumažinti administracinę naštą, nes pradėję taikyti pasauliniu mastu suderintus reikalavimus gamintojai galės pateikti sistemų ir sudėtinių dalių patvirtinimo dokumentus ne tik ES, bet ir 1958 m. susitarimo susitariančiųjų šalių eksporto rinkose už ES ribų.

               Pasiūlymas turi labai teigiamą poveikį ES automobilių pramonės konkurencingumui ir tarptautinei prekybai. Pripažinta, kad geriausias būdas pašalinti netarifines prekybos kliūtis ir ES automobilių pramonės įmonėms sudaryti arba išplėsti galimybes patekti į rinką – ES prekybos partnerėms patvirtinti tarptautiniu mastu suderintas transporto priemonių taisykles.

               •Pagrindinės teisės

               Pasiūlymas poveikio pagrindinių teisių apsaugai neturi.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Šis reglamentas poveikio biudžetui neturi.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėjimo, vertinimo ir ataskaitų teikimo taisyklės

               Netaikoma.

               •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

               Netaikoma.

               •Išsamus konkrečių šio pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

               Pasiūlyme nustatoma Sąjungos pozicija balsuojant dėl JT taisyklių Nr. 10, 34, 41, 46, 48, 50, 51, 53, 55, 60, 73, 83, 94, 107, 110, 113, 118, 125, 128, 130 ir 131 pakeitimų, taip pat dėl pasiūlymo dėl naujos JT taisyklės dėl tyliųjų kelių transporto priemonių (TKTP) patvirtinimo.

               2016/0046 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi atitinkamuose Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos komitetuose, dėl pasiūlymų dėl JT taisyklių Nr.  10, 34, 41, 46, 48, 50, 51, 53, 55, 60, 73, 83, 94, 107, 110, 113, 118, 125, 128, 130 ir 131 pakeitimų, taip pat dėl pasiūlymo dėl naujos taisyklės dėl tyliųjų kelių transporto priemonių (TKTP) patvirtinimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Tarybos sprendimu 97/836/EB
                  1
                Sąjunga prisijungė prie Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (toliau – JT EEK) susitarimo dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų (toliau – pataisytas 1958 m. Susitarimas);

               (2)Tarybos sprendimu 2000/125/EB
                  2
                Sąjunga prisijungė prie Susitarimo dėl bendrųjų techninių reglamentų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse (toliau – Paralelus susitarimas);

               (3)Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB
                  3
                valstybių narių patvirtinimo sistemos buvo pakeistos Sąjungos patvirtinimo procedūra ir buvo nustatyta suderinta sistema, kurią sudaro visoms naujoms transporto priemonėms, sistemoms, sudėtinėms dalims ir atskiriems techniniams mazgams taikomos administracinės nuostatos ir bendri techniniai reikalavimai. Ta direktyva JT taisyklės įtrauktos į ES tipo patvirtinimo sistemą kaip tipo patvirtinimo reikalavimai arba kaip alternatyvos Sąjungos teisės aktams. Priėmus tą direktyvą, JT taisyklės vis dažniau integruojamos į Sąjungos teisės aktus, susijusius su ES tipo patvirtinimu;

               (4)atsižvelgiant į įgytą patirtį ir technikos raidą, reikalavimus, susijusius su su tam tikrais elementais ar savybėmis, kuriems taikomos JT taisyklės Nr. 10, 34, 41, 46, 48, 50, 51, 53, 55, 60, 73, 83, 94, 107, 110, 113, 118, 125, 128, 130 ir 131, reikia priderinti prie technikos raidos;

               (5)siekiant nustatyti vienodas nuostatas dėl tyliųjų kelių transporto priemonių (TKTP) patvirtinimo atsižvelgiant į jų sumažėjusį girdimumą, turėtų būti priimta nauja JT taisyklė dėl TKTP;

               (6)todėl būtina nustatyti poziciją, kuri turi būti priimta Sąjungos vardu Pataisyto 1958 m. susitarimo administraciniame komitete ir Paralelaus susitarimo vykdomajame komitete dėl tų JT aktų priėmimo,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kuri turi būti priimta Sąjungos vardu 2016 m. kovo 7–11 d. Pataisyto 1958 m. susitarimo administraciniame komitete ir Paralelaus susitarimo vykdomajame komitete, yra balsuoti už šio sprendimo priede išvardytus pasiūlymus.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  1997 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimas 97/836/EB dėl Europos bendrijos prisijungimo prie Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos susitarimo dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų (pataisytas 1958 m. susitarimas) (OL L 346, 1997 12 17, p. 78).

                     (2)
                  2000 m. sausio 31 d. Tarybos sprendimas 2000/125/EB dėl Susitarimo dėl bendrųjų techninių reglamentų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse (Paralelus susitarimas), patvirtinimo (OL L 35, 2000 2 10, p. 12).

                     (3)
                  2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, nustatanti motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (Pagrindų direktyva) (OL L 263, 2007 10 9, p. 1).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 02 18
            COM(2016) 76 final
            PRIEDAS
            prie pasiūlymo dėl
            Tarybos sprendimo
            kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi atitinkamuose Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos komitetuose, dėl pasiūlymų dėl JT taisyklių Nr.  10, 34, 41, 46, 48, 50, 51, 53, 55, 60, 73, 83, 94, 107, 110, 113, 118, 125, 128, 130 ir 131 pakeitimų, taip pat dėl pasiūlymo dėl naujos taisyklės dėl tyliųjų kelių transporto priemonių (TKTP) patvirtinimo

               PRIEDAS

                        Taisyklės #

                        Darbotvarkės klausimas

                        Darbotvarkės klausimo antraštinė dalis

                        Dokumento nuoroda

                        10

                        4.9.1

                        Taisyklės Nr. 10 (elektromagnetinis suderinamumas) 05 serijos pakeitimų 1 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/16

                        10

                        4.9.2

                        Taisyklės Nr. 10 (elektromagnetinis suderinamumas) 04 serijos pakeitimų 3 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/17

                        34

                        4.8.1

                        Taisyklės Nr. 34 (gaisro pavojaus prevencija) 03 serijos pakeitimų 1 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/8

                        41

                        4.6.1

                        Taisyklės Nr. 41 (motociklų skleidžiamas triukšmas) 04 serijos pakeitimų 4 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/3

                        46

                        4.8.2

                        Taisyklės Nr. 46 (netiesioginio matymo įtaisai) 04 serijos pakeitimų 3 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/9

                        48

                        4.9.3

                        Taisyklės Nr. 48 (apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų įrengimas) 06 serijos pakeitimų 7 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/18

                        48

                        4.9.4

                        Taisyklės Nr. 48 (apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų įrengimas) 05 serijos pakeitimų 9 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/19

                        48

                        4.9.5

                        Taisyklės Nr. 48 (apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų įrengimas) 04 serijos pakeitimų 16 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/20

                        50

                        4.9.6

                        Taisyklės Nr. 50 (mopedų ir motociklų gabaritiniai, stabdymo ir posūkių žibintai) pradinės serijos pakeitimų 18 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/21

                        51

                        4.6.2

                        Taisyklės Nr. 51 (M ir N kategorijų transporto priemonių triukšmas) 03 serijos pakeitimų 1 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/4

                        53

                        4.9.7

                        Taisyklės Nr. 53 (apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų įrengimas L3 kategorijos transporto priemonėse) 01 serijos pakeitimų 18 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/22

                        53

                        4.9.8

                        Taisyklės Nr. 53 (apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų įrengimas L3 kategorijos transporto priemonėse) naujos 02 serijos pakeitimų pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/23

                        55

                        4.7.1

                        Taisyklės Nr. 55 (mechaniniai sukabintuvai) 01 serijos pakeitimų 5 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/5

                        60

                        4.15.1

                        Taisyklės Nr. 60 (mopedų ir motociklų valdymo įtaisų, šviesos signalizatorių ir rodytuvų identifikavimas) 5 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/27

                        73

                        4.12.1

                        Taisyklės Nr. 73 (šoninės apsaugos įtaisai) 01 serijos pakeitimų 1 klaidų ištaisymo (tik prancūzų k.) pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/31

                        83

                        4.15.2

                        Taisyklės Nr. 83 (M1 ir N1 kategorijų transporto priemonių teršalų išmetimas) 07 serijos pakeitimų 2 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/28

                        94

                        4.11.1

                        Taisyklės Nr. 94 (keleivių apsauga priekinio susidūrimo atveju) 01 serijos pakeitimų 3 klaidų ištaisymo (tik rusų k.) pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/32

                        107

                        4.8.3

                        Taisyklės Nr. 107 (autobusų ir tolimojo susisiekimo autobusų bendroji konstrukcija) 05 serijos pakeitimų 5 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/10

                        107

                        4.8.4

                        Taisyklės Nr. 107 (autobusų ir tolimojo susisiekimo autobusų bendroji konstrukcija) 06 serijos pakeitimų 5 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/11

                        107

                        4.8.5

                        Taisyklės Nr. 107 (autobusų ir tolimojo susisiekimo autobusų bendroji konstrukcija) 07 serijos pakeitimų projekto pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/12

                        110

                        4.8.6

                        Taisyklės Nr. 110 (suslėgtomis GD arba suskystintomis GD varomos transporto priemonės) 02 serijos pakeitimų pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/13

                        113

                        4.9.9

                        Taisyklės Nr. 113 (priekiniai žibintai, spinduliuojantys simetriškus artimosios šviesos spindulius) 01 serijos pakeitimų 6 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/24

                        118

                        4.8.7

                        Taisyklės Nr. 118 (medžiagų degimo pobūdis) 02 serijos pakeitimų 2 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/14

                        125

                        4.8.8

                        Taisyklės Nr. 125 (vairuotojo priekinio regėjimo laukas) 01 serijos pakeitimų 1 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/15

                        128

                        4.9.10

                        Taisyklės Nr. 128 (Šviesos diodų (LED) maitinimo šaltiniai) pradinės serijos pakeitimų 5 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/25

                        130

                        4.7.2

                        Taisyklės Nr. 130 (įspėjimo apie nukrypimą nuo kelio juostos sistema) 1 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/6

                        131

                        4.7.3

                        Taisyklės Nr. 131 (pažangiosios avarinio stabdymo sistemos (PSSS)) 01 serijos pakeitimų 2 pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/7

                        4.13.1

                        Naujos taisyklės dėl tyliųjų kelių transporto priemonių (TKTP) pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/26


Svarbus teisinis pranešimas

|

52006PC0815

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių  /* KOM/2006/0815 galutinis - CNS 2006/0271 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 12.12.2006KOM(2006) 815 galutinis2006/0271 (CNS)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl valstybių narių užimtumo politikos gairių(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS2005 m. pradėta įgyvendinti naujoji Lisabonos strategija grindžiama nauju valdymo etapu ir integruotu gairių paketu, kuris galios iki 2008 m. Remdamosi integruotomis gairėmis, kuriose derinami ekonominiai, socialiniai ir aplinkos apsaugos apsektai, valstybės narės parengė savo nacionalinių reformų programas, kuriose numatoma trejų metų augimo ir darbo vietų kūrimo strategija.Komisijos nacionalinių reformų programų vertinimas yra išdėstytas metinėje pažangos ataskaitoje ir pridėtame bendros užimtumo ataskaitos projekte, kuris bus patvirtintas pagal Sutarties 128 straipsnio 1 dalyje numatytą tvarką. Vertinimu buvo patvirtinta, kad užimtumas didėja, o nedarbas mažėja. Tačiau produktyvumo augimas ir darbo vietų kokybė vis dar yra neatitinka Europos poreikių. Esminė problema vis dar yra Europos darbo rinkų pajėgumas atremti globalizacijos ir visuomenės senėjimo iššūkius. Be to, po NRP analizės išryškėja šios pagrindinės kiekvieno iš trijų Europos užimtumo strategijos prioritetų problemos:-  Geriausiai politiškai įgyvendintas žmonių pritraukimo ir išlaikymo darbo rinkoje uždavinys. Integruotam požiūriui į darbą visą gyvenimą buvo skirta daugiau dėmesio, tačiau jaunimui, moterims ir vyresnio amžiaus darbuotojams skirta politika vis dar formuojama neintegruotai.-  Iš įgyvendinimo ataskaitų matyti, kad blogiausiai įgyvendinama darbuotojų ir įmonių gebėjimo prisitaikyti gerinimo politika. Siekiant geriau derinti lankstumą ir saugumą būtinas išsamesnis požiūris. Nors integruotam požiūriui į lankstumo ir užimtumo garantijas skiriama dėmesio, būtina kurti įvairių politinių strategijų spektrą, kad lankstumo ir užimtumo garantijos būtų toliau skatinamos visose valstybėse narėse.-  Struktūrinėms švietimo ir mokymo sistemų reformoms bei jų sąsajai su darbo rinka skiriama nemažai dėmesio. Tačiau vis dar stinga nuoseklių ir išsamių strategijų daugelyje valstybių narių. Mokymo iniciatyvos vis dar daugiausia taikomos jauniems žmonėms, o tų, kuriem daugiau kaip 45, mokymosi visą gyvenimą programose dalyvauja bauginančiai mažai.Šios išvados patvirtina dabartinėse užimtumo gairėse išdėstytas politikos kryptis ir reformos darbotvarkę. Dėl procedūros, numatytos 128 straipsnio 2 dalyje, gairių galiojimas 2007 m. turi būti patvirtintas Tarybos sprendimu pasikonsultavus su Europos Parlamentu, Regionų komitetu, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu bei Užimtumo komitetu.2006/0271 (CNS)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl valstybių narių užimtumo politikos gairiųEUROPOS SĄJUNGOS TARYBAatsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 128 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[2],atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[3],Pasikonsultavusi su Regionų komitetu,atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,kadangi:(1) Reformuojant 2005 m. Lisabonos strategiją buvo pabrėžta augimo ir darbo vietų kūrimo svarba. Europos užimtumo strategijos Užimtumo gairės ir Bendrosios ekonominės politikos gairės[4] buvo priimtos kaip jungtinis paketas, kuriame įgyvendinant Lisabonos strategijos užimtumo bei darbo rinkos tikslus vadovaujamasi Europos užimtumo strategija.(2) Europos Sąjunga turi sutelkti visus atitinkamus nacionalinius ir Bendrijos išteklius – įskaitant sanglaudos politiką – vystydama tris Lisabonos strategijos aspektus (ekonominį, socialinį ir aplinkosaugos), kad būtų geriau pasinaudota jų sąveika atsižvelgiant į bendrą tvaraus vystymosi kontekstą [5].(3) Užimtumo gairės ir Bendrosios ekonominės politikos gairės turėtų būti iš esmės peržiūrimos tik kas trejus metus, o pereinamaisiais metais iki 2008 m. jų atnaujinimas turėtų būti griežtai ribotas, kad būtų užtikrintas reikiamas stabilumo lygis, būtinas siekiant veiksmingo įgyvendinimo.(4) Komisijos metinės pažangos ataskaitoje ir Bendroje užimtumo ataskaitoje atlikta valstybių narių nacionalinių reformų programų analizė rodo, kad valstybės narės turėtų toliau dėti visas pastangas šiose prioritetinėse srityse siekdamos:-  pritraukti ir išlaikyti daugiau žmonių darbo vietose, didinti darbo jėgos pasiūlą ir modernizuoti socialinės apsaugos sistemas,-  gerinti darbuotojų ir įmonių gebėjimą prisitaikyti, ir-  didinti investicijas į žmogiškąjį kapitalą tobulinant švietimą ir įgūdžius.(5) 2006 m. kovo 23 ir 24 d. Europos Vadovų Taryba pabrėžė pagrindinį užimtumo politikos Lisabonos darbotvarkėje vaidmenį ir būtinybę didinti prioritetinių kategorijų užimtumo galimybes pagal visą gyvenimą trunkančio ciklo požiūrį. Atsižvelgdama į tai, ji patvirtino Europos lyčių lygybės paktą, kuriuo turėtų būti toliau plėtojamas lyčių aspekto integravimas ir suteikiamas stimulas visapusiškai gerinti moterų perspektyvas ir galimybes.(6) Pašalinus kliūtis darbuotojų mobilumui, kaip nustatyta sutartyse, įskaitant stojimo sutartis, turėtų geriau veikti vidaus rinka ir padidėti jos augimo ir užimtumo potencialas.(7) Atsižvelgiant į Komisijos atliktą nacionalinių reformų programų analizę ir Europos Vadovų Tarybos išvadas, šiuo metu daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama veiksmingam ir savalaikiam įgyvendinimui, ypač daug dėmesio teikiant sutartiems kiekybiniams tikslams, nustatytiems 2005–2008 m. gairėse, bei laikantis Europos Vadovų Tarybos išvadų.(8) Valstybės narės turėtų atsižvelgti į Užimtumo gaires programuodamos Bendrijos finansavimo, visų pirma Europos socialinio fondo, lėšų panaudojimą.(9) Atsižvelgiant į jungtinį gairių paketo pobūdį, valstybės narės turėtų visiškai įgyvendinti bendrosios ekonominės politikos gaires.PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnis2005 m. liepos 12 d. Tarybos sprendimo 2005/600/EB dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių priede išdėstytos valstybių narių užimtumo politikos gairės toliau taikomos 2007 m., o valstybės narės į jas atsižvelgia įgyvendindamos savo užimtumo politiką .2 straipsnisŠis sprendimas skirtas valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, […]Tarybos varduPirmininkas[…] [1] OL C […], […], p. […].[2] OL C […], […], p. […].[3] OL C […], […], p. […].[4] OL L 2005 8 6, p. 21 (Užimtumo gairės) ir p. 28 (Bendrosios ekonominės politikos gairės)[5] Plg. OL L 2005 8 6 (Užimtumo gairės), 4 konstatuojamoji dalis.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52004PC0810

Pasiūlymas Tarybos sprendimas nustatantis Čekijos ir Lenkijos įstojimo poveikį Europos bendrijos dalyvavimui Konvencijoje dėl Oderio apsaugos nuo taršos tarptautinės komisijos ir Konvencijoje dėl Elbės apsaugos tarptautinės komisijos  /* KOM/2004/0810 galutinis */

	Briuselis, 16.12.2004KOM(2004) 810 galutinisPasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASnustatantis Čekijos ir Lenkijos įstojimo poveikį Europos bendrijos dalyvavimui Konvencijoje dėl Oderio apsaugos nuo taršos tarptautinės komisijos ir Konvencijoje dėl Elbės apsaugos tarptautinės komisijos(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS2004 m. gegužės 1 d. į ES įstojus naujosioms valstybėms narėms valstybių narių ir trečiųjų šalių sienas kertančių upių baseinų padėtis pakito dvejopai.Viena iš stojimo pasekmių yra tai, kad toliau į rytus nuo ES sienų reikės užmegzti santykius su mūsų naujaisiais kaimynais, kiek tai bus susiję su sienas kertančiomis upėmis. Tam prireiks išnagrinėti galimo Europos bendrijos dalyvavimo esamuose arba naujuose susitarimuose dėl sienas kertančių upių ir kanalų, esančių Europoje toliau į rytus, pagrįstumą ir sąlygas.Kita betarpiška stojimo pasekmė yra tai, kad iš esmės pasikeitė po plėtros visiškai ES teritorijoje atsidūrusių per kelias valstybes tekančių upių padėtis. Tokioje padėtyje yra Oderio ir Elbės upių baseinai.Europos bendrija yra susitariančioji Konvencijos dėl Oderio apsaugos nuo taršos tarptautinės komisijos[1] ir Konvencijos dėl Elbės apsaugos tarptautinės komisijos[2] šalis (toliau – Oderio ir Elbės konvencijos).Abiem atvejais Bendrijos dalyvavimas buvo būtinas, kadangi konvencijos buvo sudarytos su trečiosiomis šalimis ir nagrinėjo į EB aplinkos politikos sritį įeinančias temas. Sąsajos su Bendrijos teise yra itin glaudžios, o šios dvi konvencijos buvo plačiai pripažintos įrankiu, padedančiu skatinti Pagrindinės vandens direktyvos (WFD) tikslus Lenkijoje ir Čekijoje, numatant šių šalių įstojimą į ES.Po Lenkijos ir Čekijos įstojimo į ES visos valstybės, esančios susitariančiosiomis Oderio ir Elbės konvencijų šalimis, yra ES valstybės narės. Atsižvelgiant į tai, kad aplinkybės iš esmės pakito, šiame sprendime įvertinama teisinių santykių tarp Europos bendrijos ir šių dviejų konvencijų pabaiga.Europos Sąjungos plėtra iš pagrindų pakeitė teisnius šalių santykius. Po įstojimo tapo įmanoma pagrindinius politinius tikslus pasiekti naudojant Bendrijos vidaus teisės aktuose nustatytas priemones. Santykiai su Lenkija ir Čekija dėl integruoto vandens valdymo Oderio ir Elbės upių baseinuose dabar grindžiami esamu EB aquis , ypač Pagrindine vandens direktyva.Atsižvelgiant į tai primenama, kad Pagrindinėje vandens direktyvoje jau yra nuostata, pagal kurią susijusios valstybės narės užtikrina, kad per kelias valstybes tekančių upių baseinai būtų koordinuojami, ir kad jos šiam tikslui gali naudoti tarptautiniuose susitarimuose numatytas struktūras (3 straipsnio 3 dalis).Tai jau taikoma įvairiems valstybių narių susitarimams, apimantiems valstybių sienas kertančias upes (pvz., susitarimai dėl Šeldės ir Maso). Dabartinė stebėtojo padėtis leidžia atitinkamai bendradarbiauti ir palengvina politikos suderinamumą. Tačiau nuo to laiko, kai susitarimuose nebėra trečiųjų šalių, ir kai nebekyla klausimų, esančių Bendrijos išorės kompetencijoje pagal EB sutarties 300 straipsnį, Bendrija nebėra susitariančioji valstybių narių susitarimų šalis. Tai taip pat turėtų būti taikoma Oderio ir Elbės atveju į ES įstojus Lenkijai ir Čekijai.Galiausiai, po įstojimo iš esmės pakitus teisiniams santykiams tarp susitariančių konvencijų šalių Bendrija nebegali būti susitariančia dviejų konvencijų šalimi.PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASnustatantis Čekijos ir Lenkijos įstojimo poveikį Europos bendrijos dalyvavimui Konvencijoje dėl Oderio apsaugos nuo taršos tarptautinės komisijos ir Konvencijoje dėl Elbės apsaugos tarptautinės komisijosEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į Aktą dėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimo sąlygų ir Sutarčių, kuriomis steigiama Europos Sąjunga (toliau – Stojimo aktas)[3], pritaikomąsias nuostatas, ypač į 57 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[4],kadangi:Europos bendrijos dalyvavimas Konvencijoje dėl Oderio apsaugos nuo taršos tarptautinės komisijos[5] ir Konvencijoje dėl Elbės apsaugos tarptautinės komisijos[6] (toliau – Oderio ir Elbės konvencijos) buvo būtinas, kadangi konvencijos buvo sudarytos su trečiosiomis šalimis ir nagrinėjo į EB aplinkos politikos sritį įeinančias temas.Nuo 2004 m. gegužės 1 d., į Europos Sąjungą įstojus Lenkijai ir Čekijai, visos valstybės, esančios susitariančiomis abiejų konvencijų šalimis, yra Europos Sąjungos valstybės narės. Todėl nebėra pagrindo tam, kad Bendrija pritartų tokių konvencijų laikymuisi. Nuo šio momento Bendrijos dalyvavimas nebėra būtinas.Be to, Europos Sąjungos plėtra iš pagrindų pakeitė teisnius šalių santykius. Po įstojimo tapo įmanoma pagrindinius politinius tikslus pasiekti naudojant Bendrijos teisės aktuose nustatytas priemones.Stojimo akte tokiai padėčiai nebuvo numatyta jokia speciali nuostata, todėl reikia priimti reikiamas priemones pagal Stojimo akto 57 straipsnį, leidžiantį užpildyti tokias spragas.Todėl reikia pabrėžti, kad nuo įstojimo dienos Bendrija nebėra susitariančioji konvencijų šalis ir kad gali prireikti imtis pereinamojo laikotarpio priemonių,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnis1. Nuo 2004 m. gegužės 1 d. Europos bendrija liovėsi buvusi susitariančiąja Konvencijos dėl Oderio apsaugos nuo taršos tarptautinės komisijos ir Konvencijos dėl Elbės apsaugos tarptautinės komisijos šalimi.2. Jei reikia, Komisija pritaria trijų susijusių valstybių narių sprendimais bet kurioms pereinamojo laikotarpio problemoms, kurios gali iškilti dėl to, kad Bendrija nebedalyvauja konvencijose.2 straipsnisŠis sprendimas skiriamas Čekijos Respublikai, Vokietijos Federacinei Respublikai ir Lenkijai.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas [1] 1999 m. kovo 29 d. Tarybos sprendimas 1999/257, OL L 100/20, 1999 4 15.[2] 1991 m. lapkričio 18 d. Tarybos sprendimas 91/598/EEB, OL L 321/24, 1991 11 23.[3] OL L 236, 2003 9 23.[4] OL C […], […], p. […].[5] 1999 m. kovo 29 d. Tarybos sprendimas 1999/257, OL L 100/20, 1999 4 15.[6] 1991 m. lapkričio 18 d. Tarybos sprendimas 91/598/EEB, OL L 321/24, 1991 11 23.


title: Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl laikino draudimo parduoti Graikijoje genetiškai modifikuotų kukurūzų hibridų MON810, įrašytų į bendrąjį žemės ūkio augalų veislių katalogą, sėklas pagal direktyvos 2002/53/EB nuostatas

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52005PC0396

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl laikino draudimo parduoti Graikijoje genetiškai modifikuotų kukurūzų hibridų MON810, įrašytų į bendrąjį žemės ūkio augalų veislių katalogą, sėklas pagal Direktyvos 2002/53/EB nuostatas  /* KOM/2005/0396 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 29.08.2005KOM(2005) 396 galutinisPasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl laikino draudimo parduoti Graikijoje genetiškai modifikuotų kukurūzų hibridų MON810, įrašytų į bendrąjį žemės ūkio augalų veislių katalogą, sėklas pagal Direktyvos 2002/53/EB nuostatas(PATEIKTA KOMISIJOS)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPridedamas Tarybos sprendimo pasiūlymo projektas susijęs su laikinu draudimu parduoti Graikijoje genetiškai modifikuotų kukurūzų hibridų MON810, įrašytų į bendrąjį žemės ūkio augalų veislių katalogą, sėklas pagal Direktyvos 2002/53/EB nuostatas.Pagal Direktyvos 2002/53/EB 17 straipsnio nuostatas 2004 m. rugsėjo 17 d. Europos Bendrijų oficialiojo leidinio C serijos 22-ojo bendrojo žemės ūkio augalų veislių katalogo išsamaus leidimo 13-ajame papildyme Komisija paskelbė septyniolikos genetiškai modifikuotų kukurūzų veislių, išvestų iš genetiškai modifikuoto organizmo MON 810, sąrašą.2005 m. balandžio 7 d. 2005 m. balandžio 7 d. Graikijos valdžios institucijos Komisijai pranešė apie ministerijos potvarkį, kuriuo 2005 m. ir 2006 m. auginimo sezonais draudžiama pardavinėti septyniolikos pirmiau išvardytų veislių sėklas ir paprašė Komisijos pagal Direktyvos 2002/53/EB 18 straipsnio nuostatas leisti taikyti šią nacionalinę priemonę.Remiantis Graikijos pateikta informacija savo prašymui pagrįsti, paaiškėjo, kad jokios konkrečios minėtos Direktyvos 2002/53/EB 18 straipsnio nuostatos tik ką minėto uždraudimo atveju negali būti taikomos ir, kad tokiam draudimui leidimas negali būti suteiktas.Atsižvelgiant į šias aplinkybes, Komisijos sprendimo projektas, kuriuo Graikijos Respublikai nesuteikiamas leidimas draudimui parduoti pirmiau minėtas sėklas, 2005 m. liepos 20 d. buvo pateiktas Žemės ūkio, sodininkystės, daržininkystės ir miškininkystės sėklos bei dauginamosios medžiagos nuolatinio komiteto balsavimui. 11 valstybių narių (162 balsai) balsavo už, 9 valstybės narės (109 balsai) balsavo prieš ir 4 valstybės narės (47 balsai) susilaikė. Viena valstybė narė balsavime nedalyvavo.Komitetas nuomonės nepateikė. Todėl pagal Tarybos direktyvos 2002/53/EB 23 straipsnio 3 dalies nuostatas ir pagal Tarybos sprendimas 1999/468/EB 5 straipsnio nuostatas, Komisija turi pateikti Tarybai pasiūlymą dėl priemonių, kurių turi būti imtasi (Taryba kvalifikuota balsų dauguma gali priimti sprendimą per tris mėnesius) ir informuoti Parlamentą.PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl laikino draudimo parduoti Graikijoje genetiškai modifikuotų kukurūzų hibridų MON810, įrašytų į bendrąjį žemės ūkio augalų veislių katalogą, sėklas pagal Direktyvos 2002/53/EB nuostatasEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 2002 m. birželio 13 d. Tarybos direktyvą 2002/53/EB dėl bendrojo žemės ūkio augalų veislių katalogo[1], ypač į jo 18 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:(1) Pagal Direktyvos 2002/53/EB 17 straipsnio nuostatas 2004 m. rugsėjo 17 d. Europos Bendrijų oficialiojo leidinio C serijos 22-ojo bendrojo žemės ūkio augalų veislių katalogo[2] išsamaus leidimo 13-ajame papildyme Komisija paskelbė septyniolikos genetiškai modifikuotų kukurūzų veislių, išvestų iš genetiškai modifikuoto organizmo MON 810, sąrašą.(2) Pagal šios direktyvos 16 straipsnio 1 dalies nuostatas valstybės narės užtikrina, kad nuo 17 straipsnyje minimos datos veislių, priimtų laikantis šios direktyvos nuostatų ar šią direktyvą atitinkančių principų, paskelbimo, sėkloms negalioja jokie prekybos apribojimai, taikomi pačiai veislei.(3) Pagal minėtos direktyvos 7 straipsnio 4 dalies nuostatas genetiškai modifikuotos veislės priimamos tik norint įtraukti į nacionalinius katalogus, po to, kai jos yra priimtinos prekybai pagal Direktyvą 90/220/EEB, kurioje numatytas genetiškai modifikuotų organizmų žmonių sveikatai ir aplinkai keliamo pavojaus įvertinimas.(4) 1998 m. balandžio 22 d. Komisijos sprendimu Nr. 98/294/EB dėl genetiškai modifikuotų kukurūzų ( Zea mays L. linija MON 810) pateikimo į rinką pagal Tarybos direktyvą 90/220/EEB[3] šio produkto pateikimui į rinką yra suteikiamas leidimas. 1998 m. rugpjūčio 3 d. Prancūzijos valdžios institucijos davė sutikimą šio produkto pateikimui į rinką.(5) 2005 m. balandžio 7 d. Graikijos valdžios institucijos Komisijai pranešė apie 2005 m. kovo 03 d. ministerijos potvarkį Nr. 243267, kuriuo 2005 m. ir 2006 m. auginimo sezonais draudžiama pardavinėti septyniolikos pirmiau išvardytų veislių sėklas ir paprašė Komisijos pagal Direktyvos 2002/53/EB 18 straipsnio nuostatas leisti taikyti šią nacionalinę priemonę.(6) Direktyvos 2002/53/EB 18 straipsnyje nurodyta, kad jei veislės, įtrauktos į bendrąjį veislių katalogą, auginimas bet kurioje valstybėje narėje galėtų kenkti augalų sveikatai auginant kitas veisles ar rūšis, ar kelti grėsmę aplinkai ar žmonių sveikatai, tai valstybei narei prašant gali būti suteiktas leidimas uždrausti pardavinėti aptariamas sėklas visoje ar dalyje jos teritorijos. Jeigu žalingų organizmų išplitimo pavojus ar grėsmė žmonių sveikatai ar aplinkai yra akivaizdūs, minėta valstybė narė gali sankcionuoti tokį uždraudimą iš karto, pateikusi prašymą, kol nebus priimtas galutinis sprendimas.(7) Graikijos valdžios institucijos pranešime paaiškino, kad draudžiančioji priemonė pripažinta būtina, nes genetiškai modifikuotų veislių auginimas gali sukelti neigiamas pasekmes kaimo aplinkai. Graikija nepateikė jos priemonę pagrindžiančios informacijos, kuria būtų galėjusi pasiremti Europos maisto saugos tarnyba, siekdama įvertinti šių genetiškai modifikuotų veislių pavojų žmonių sveikatai ar aplinkai. 2005 m. gegužės 4 d. Komisija nusiuntė laišką Graikijos valdžios institucijoms, prašydama paaiškinimų, ypač apie šių sėklų pardavimo galimą poveikį kaimo aplinkai. 2005 m. gegužės 12 d. Graikijos valdžios institucijos atsakė, kad neigiamo šių septyniolikos genetiškai modifikuotų veislių poveikio kaimo aplinkai prigimtis yra ekonominė ir neturi nieko bendra su aplinka ar žmonių sveikata. Šiuo atžvilgiu Graikijos valdžios institucijų atsakyme taip pat buvo teigiama, kad atsižvelgta į pavojaus aplinkai įvertinimo Bendrijos teisės aktus, MON 810 jau yra įvertinta kaip saugi aplinkai ir žmonių sveikatai.(8) Atsižvelgiant į tai, Graikijos valdžios institucijos uždrausdamos šių veislių auginimą, negalėtų taikyti jokių konkrečių Direktyvos 2002/53/EB 18 straipsnio nuostatų ir todėl tokiam draudimui leidimas negali būti suteiktas.(9) Žemės ūkio, sodininkystės, daržininkystės ir miškininkystės sėklos bei dauginamosios medžiagos nuolatinis komitetas per jo pirmininko nustatytą laiką savo nuomonės nepateikė. Todėl šiame sprendime numatytas priemones pagal Direktyvos 2002/53/EB 18 straipsnio nuostatas turi priimti Taryba.PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisGraikijos Respublikai neleidžiama uždrausti parduoti genetiškai modifikuotas MON 810 kukurūzų hibridų sėklas, įrašytas į bendrąjį žemės ūkio augalų veislių katalogą.2 straipsnisGraikijos Respublika imasi būtinų priemonių šio sprendimo reikalavimams patenkinti ne vėliau kaip per 20 dienų nuo jos informavimo.3 straipsnisŠis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas [1] OL L 193, 2002 7 20, p. 1. Direktyva su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1829/2003 (OL L 268, 2003 10 18, p. 1).[2] OL C 232 A, 2004 9 17, p. 1.[3] OL L 131, 1998 5 5, p. 32.