               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2018 03 09
            COM(2018) 121 final
            2018/0055(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi AKR ir ES ministrų taryboje, dėl AKR ir ES partnerystės susitarimo IC priedo peržiūros

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas susijęs su sprendimu, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi AKR ir ES ministrų taryboje, dėl numatomo priimti Ministrų Tarybos sprendimo dėl lėšų perskyrimo AKR valstybių tarpusavio ir tarpregioniniam bendradarbiavimui su daugeliu ar visomis AKR valstybėmis finansuoti skirtai sumai.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.AKR ir ES partnerystės susitarimas (Kotonu susitarimas)

               AKR ir ES partnerystės susitarimo
                  1
                (toliau – Susitarimas) tikslas – įsteigti Europos Sąjungos ir AKR valstybių asociaciją. Susitarimas įsigaliojo 2003 m. balandžio 1 d. ir laikantis jo nuostatos dėl peržiūros, pagal kurią Susitarimas peržiūrimas kas penkerius metus, buvo persvarstytas 2005 m. ir 2010 m.

               Laikantis Susitarimo 95 straipsnio 2 dalies, finansiniai protokolai patvirtinami nustatytam laikotarpiui. Tokiuose finansiniuose protokoluose nustatoma bendra ES finansinės paramos suma.

               2014–2020 m. laikotarpio finansinis protokolas buvo priimtas 2013 m. birželio 7 d. AKR ir ES ministrų tarybos sprendimu Nr. 1/2013
                  2
                ir tapo Susitarimo IC priedu.

               AKR ir ES partnerystės susitarimo 100 straipsnyje nustatyta, kad AKR ir ES ministrų taryba, remdamasi AKR ir ES bendradarbiavimo dėl plėtros finansavimo komiteto rekomendacija, gali taisyti, peržiūrėti ir (arba) iš dalies keisti partnerystės susitarimo priedus.

               Susitarimo 15 straipsnio 2 dalies b punkte nurodyta, kad AKR ir ES ministrų tarybos funkcijos yra priimti sprendimus, būtinus Susitarimo nuostatų įgyvendinimui.

               2.2.AKR ir ES ministrų taryba

               AKR ir ES ministrų taryba gali priimti Šalis teisiškai įpareigojančius sprendimus. Į Ministrų Tarybos sudėtį įeina Europos Sąjungos Tarybos nariai ir kiekvienos AKR valstybės Vyriausybės narys. Ministrų Tarybai paeiliui pirmininkauja vienas iš Europos Sąjungos Tarybos narių ir vienas iš AKR valstybių vyriausybių narių. Tinkamos nagrinėtiniems klausimams formos ir geografinės sudėties Taryba paprastai susirenka kartą per metus pirmininko iniciatyva ir tais atvejais, kai tai atrodo būtina.

               2.3.Numatomas AKR ir ES ministrų tarybos aktas

               AKR ir ES ministrų taryba turi priimti sprendimą dėl AKR ir ES partnerystės susitarimo IC priedo dalinio pakeitimo (toliau – numatomas aktas).

               Sprendimas bus taikomas IC priedo 2 punkto a ir b papunkčiams ir bus susijęs su lėšų perskyrimu AKR valstybių tarpusavio ir tarpregioniniam bendradarbiavimui su daugeliu ar visomis AKR valstybėmis finansuoti skirtai sumai.

               Pirma, 425 mln. EUR bus atimti iš IC priedo 2 punkto a papunktyje nurodytos nacionalinėms ir regioninėms orientacinėms programoms finansuoti skirtos sumos.

               Antra, IC priedo 2 punkto b papunktyje nurodyta AKR valstybių tarpusavio ir tarpregioniniam bendradarbiavimui finansuoti skirta suma bus padidinta 425 mln. EUR, siekiant padėti finansuoti dvi iniciatyvas: iniciatyvą „Spotlight“ ir Pasaulinę partnerystę švietimo srityje.

               Iniciatyva „Spotlight“ – tai jungtiniai ES ir JT pasaulinio masto veiksmai, kuriais siekiama užkirsti kelią smurtui prieš moteris ir mergaites ir reaguoti į jį tikslinėse šalyse.

               Pasaulinės partnerystės švietimo srityje pagrindinis tikslas – sutelkti pasaulines ir nacionalines pastangas, siekiant užtikrinti kokybišką švietimą ir mokymąsi visiems, užmezgant įtraukias partnerystes, sutelkiant dėmesį į veiksmingas švietimo sistemas ir finansuojant pagrindinį ugdymą.

               Lėšos iš Europos plėtros fondo nacionalinėms ir regioninėms orientacinėms programoms skirtos bendros sumos bus skirtos AKR valstybių tarpusavio bendradarbiavimui ir paskirstytos taip:

               – 350 mln. EUR suma skiriama iniciatyvai „Spotlight“;

               – 75 mln. EUR suma skiriama Pasaulinei partnerystei švietimo srityje.

               Pagal Susitarimo 15 straipsnio 3 dalį, kurioje nustatyta, kad AKR ir ES ministrų taryba „gali priimti Šalims privalomus sprendimus“, numatomas aktas bus Šalims privalomas.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Pagal AKR ir ES partnerystės susitarimo 100 straipsnį AKR ir ES ministrų taryba, remdamasi AKR ir ES bendradarbiavimo dėl plėtros finansavimo komiteto rekomendacija, gali taisyti, peržiūrėti ir (arba) iš dalies keisti Susitarimą.

               Europos Sąjunga yra tvirtai įsipareigojusi siekti lyčių lygybės, bet kurio amžiaus moterų įgalėjimo ir visų formų smurto prieš moteris ir mergaites panaikinimo visame pasaulyje.

               Iniciatyva „Spotlight“ – tai jungtiniai ES ir JT pasaulinio masto veiksmai, kuriais siekiama užkirsti kelią smurtui prieš moteris ir mergaites ir reaguoti į jį tikslinėse šalyse. Oficialiai apie veiksmus buvo paskelbta 2017 m. rugsėjo 20 d. JT Generalinės Asamblėjos 72-ojoje sesijoje.

               Remiantis faktais įgyvendinama iniciatyva „Spotlight“ daugiausia dėmesio bus skiriama tam tikrų formų seksualiniam smurtui ir smurtui dėl lyties, paplitusiems arba sparčiai plintantiems tam tikruose regionuose, ir taip prisidedama siekiant darnaus vystymosi tikslo Nr. 5 dėl lyčių lygybės.

               Lyčių iniciatyvai įgyvendinti bus įsteigtas kelių paramos teikėjų fondas, kurį valdys JT Generalinio Sekretoriato administracija. Lėšos Lotynų Amerikai ir Azijai bus skiriamos iš ES vystomojo bendradarbiavimo priemonės, o AKR šalims iš Europos plėtros fondo (EPF).

               Pasaulinės partnerystės švietimo srityje iniciatyva padedama siekti trijų aukšto lygio tikslų. Pirmieji du tikslai: lygybė, įskaitant lyčių lygybę ir įtrauktį, ir kokybiškas mokymas ir mokymasis. Trečiasis tikslas – sukurti tvirtesnes švietimo sistemas, galinčias teikti visiems vienodas ir kokybiškas švietimo paslaugas. Iniciatyva buvo sukurta 2012 m., siekiant įvykdyti visuotinius švietimo įsipareigojimus, prisiimtus Pasaulio švietimo forume Dakare ir Tūkstantmečio aukščiausiojo lygio susitikime.

               Pasaulinė partnerystė švietimo srityje yra daugiašalė suinteresuotųjų subjektų partnerystė ir finansavimo platforma, kuria siekiama stiprinti švietimo sistemas mažas pajamas ir mažesnes nei vidutines pajamas gaunančiose šalyse gerinant švietimo sektoriaus planus ir jų įgyvendinimą.

               ES kartu su AKR valstybių grupe Pasaulinę partnerystę švietimo srityje remia nuo 2005 m. Tolesnis šios partnerystės finansavimas atitinka ES ir AKR politinę programą.

               Abi iniciatyvos atitinka ir atitiks Europos konsensusą dėl vystymosi, kuriuo skatinamas visapusiškesnis požiūris į žmogaus socialinę raidą. Švietimo srityje tai reiškia, kad reikia labiau remti įtraukų ir visiems vienodą kokybišką švietimą ir mokymąsi visą gyvenimą (DVT Nr. 4), daug dėmesio skiriant lyčių lygybei (DVT Nr. 5).

               Todėl Komisija siūlo Tarybai priimti šį sprendimą.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  3
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               AKR ir ES ministrų taryba yra susitarimu, konkrečiai – Kotonu susitarimu – įsteigtas organas.

               Aktas, kurį AKR ir ES ministrų tarybos prašoma priimti, yra teisinę galią turintis aktas. Vadovaujantis Kotonu susitarimo 100 straipsniu, numatomas aktas bus privalomas pagal tarptautinę teisę.

               Numatomu aktu Susitarimo institucinė struktūra nėra nei papildoma, nei keičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio pozicijos turi būti laikomasi Sąjungos vardu, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su vystomuoju bendradarbiavimu. Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 209 straipsnio 2 dalis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 209 straipsnio 2 dalis kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               5.Numatomo akto skelbimas

               AKR ir ES ministrų tarybos sprendimas bus taikomas Kotonu susitarimo IC priedui, todėl po priėmimo jis turėtų būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               2018/0055 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi AKR ir ES ministrų taryboje, dėl AKR ir ES partnerystės susitarimo IC priedo peržiūros

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 209 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (toliau – AKR ir ES partnerystės susitarimas)
                  4
               ,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytas Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių (toliau – AKR) ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimas (toliau – AKR ir ES partnerystės susitarimas). AKR ir ES partnerystės susitarimas įsigaliojo 2003 m. balandžio 1 d. ir laikantis jo nuostatos dėl peržiūros, pagal kurią Susitarimas peržiūrimas kas penkerius metus, buvo persvarstytas 2005 m. ir 2010 m.;

               (2)laikantis AKR ir ES partnerystės susitarimo 95 straipsnio 2 dalies, finansiniai protokolai patvirtinami nustatytam laikotarpiui. Tokiuose finansiniuose protokoluose nustatoma bendra ES finansinės paramos suma. 2014–2020 m. laikotarpiu finansinis protokolas buvo priimtas 2013 m. birželio 7 d. AKR ir ES ministrų tarybos sprendimu Nr. 1/2013
                  5
                ir tapo Susitarimo IC priedu;

               (3)pagal AKR ir ES partnerystės susitarimo 100 straipsnį AKR ir ES ministrų taryba, remdamasi AKR ir ES bendradarbiavimo dėl plėtros finansavimo komiteto rekomendacija, gali taisyti, peržiūrėti ir (arba) iš dalies keisti Susitarimą.

               (4)Sąjunga turėtų remti AKR ir ES partnerystės susitarimo IC priede nurodytų nacionalinėms ir regioninėms orientacinėms programoms finansuoti skirtos sumos lėšų perskyrimą AKR valstybių tarpusavio ir tarpregioniniam bendradarbiavimui su daugeliu ar visomis AKR valstybėmis finansuoti skirtai sumai;

               (5)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi AKR ir ES ministrų taryboje, nes sprendimas Sąjungai bus privalomas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               1.Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi AKR ir ES ministrų taryboje, dėl AKR ir ES partnerystės susitarimo IC priedo peržiūros, grindžiama prie šio sprendimo pridėtu AKR ir ES ministrų tarybos akto projektu.

               2. Sąjungos atstovai AKR ir ES ministrų taryboje gali pritarti neesminiams šio sprendimo projekto pakeitimams be tolesnio Tarybos sprendimo.

               2 straipsnis

               Priėmus AKR ir ES ministrų tarybos sprendimą, jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        Susitarimas (OL L 317, 2000 12 15, p. 3) su pakeitimais, padarytais 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pasirašytu susitarimu (OL L 209, 2005 8 11, p. 27) ir 2010 m. birželio 22 d. Uagadugu pasirašytu susitarimu (OL L 287, 2010 11 4, p. 3).

                     (2)

                        2013 m. birželio 7 d. AKR ir ES ministrų tarybos sprendimas Nr. 1/2013 dėl Partnerystės susitarimo tarp Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių 2014–2020 m. laikotarpio daugiametei finansinei programai skirto protokolo priėmimo, OL L 173, 2013 6 26.

                     (3)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimas Vokietija / Taryba, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (4)

                        Susitarimas (OL L 317, 2000 12 15, p. 3) su pakeitimais, padarytais 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pasirašytu susitarimu (OL L 209, 2005 8 11, p. 27) ir 2010 m. birželio 22 d. Uagadugu pasirašytu susitarimu (OL L 287, 2010 11 4, p. 3).

                     (5)

                        2013 m. birželio 7 d. AKR ir ES ministrų tarybos sprendimas Nr. 1/2013 dėl Partnerystės susitarimo tarp Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių 2014–2020 m. laikotarpio daugiametei finansinei programai skirto protokolo priėmimo, OL L 173, 2013 6 26.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis,2018 03 09
            COM(2018) 121 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėlTARYBOS SPRENDIMO
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi AKR ir ES ministrų taryboje, dėl AKR ir ES partnerystės susitarimo IC priedo peržiūros

               PRIEDAS

               AKR IR ES MINISTRŲ TARYBOS

               SPRENDIMAS NR. .../2018

               2018 m. ... ... d.

               dėl AKR ir ES partnerystės susitarimo IC priedo peržiūros

               AKR IR ES MINISTRŲ TARYBA,

               atsižvelgdama į Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą
                  1
                (toliau – AKR ir ES partnerystės susitarimas), ypač į jo 15 straipsnio 2 dalį kartu su 100 straipsniu,

               kadangi:

               (1)pagal AKR ir ES partnerystės susitarimo 15 straipsnio 2 dalį Ministrų Tarybos funkcijos, be kita ko, yra priimti sprendimus siekiant užtikrinti veiksmingą ir efektyvų Susitarimo įgyvendinimą;

               (2)AKR ir ES partnerystės susitarimo 100 straipsnyje nustatyta, kad AKR ir ES ministrų taryba, remdamasi AKR ir ES bendradarbiavimo dėl plėtros finansavimo komiteto rekomendacija, gali taisyti, peržiūrėti ir (arba) iš dalies keisti jo priedus;

               (3)AKR ir ES partnerystės susitarimo IC priedas turėtų būti iš dalies pakeistas, siekiant iš Europos plėtros fondo bendradarbiavimo priemonėms skirtas lėšas perskirti AKR valstybių tarpusavio ir tarpregioninio bendradarbiavimo priemonei;

               perskirtos lėšos turi padėti finansuoti iniciatyvą „Spotlight“ ir Pasaulinę partnerystę švietimo srityje;

               iniciatyva „Spotlight“ – tai jungtiniai ES ir JT pasaulinio masto veiksmai, kuriais siekiama užkirsti kelią smurtui prieš moteris ir mergaites ir reaguoti į jį tikslinėse šalyse. Remiantis faktais įgyvendinama iniciatyva „Spotlight“ daugiausia dėmesio bus skiriama tam tikrų formų seksualiniam smurtui ir smurtui dėl lyties, paplitusiems arba sparčiai plintantiems tam tikruose regionuose, ir prisidedama siekiant darnaus vystymosi tikslo (DVT) Nr. 5 dėl lyčių lygybės;

               Pasaulinės partnerystės švietimo srityje pagrindinis tikslas – sutelkti pasaulines ir nacionalines pastangas, siekiant suteikti visiems vienodą kokybišką švietimą ir mokymąsi, užmezgant įtraukias partnerystes, sutelkiant dėmesį į veiksmingas švietimo sistemas ir finansuojant pagrindinį ugdymą. Abi iniciatyvos atitinka Kotonu partnerystės susitarimą bei 2030 m. Darbotvarkę dėl darnaus vystymosi, kuria skatinamas visapusiškesnis požiūris į žmogaus raidą. Švietimo srityje tai reiškia, kad reikia labiau remti įtraukų ir visiems vienodą kokybišką švietimą ir mokymąsi visą gyvenimą (DVT Nr. 4), daug dėmesio skiriant lyčių lygybei (DVT Nr. 5),

               NUSPRENDĖ:

               1 straipsnis

               1.Siekiant įgyvendinti programavimo reikalavimus, iš Europos plėtros fondo bendradarbiavimo priemonėms, nustatytoms AKR ir ES partnerystės susitarimo IC priede, skirtos lėšos perskirstomos.

               2.Iš nacionalinėms ir regioninėms orientacinėms programoms skirtos bendros sumos, nurodytos IC priedo 2 punkto a papunktyje, 425 mln. EUR perskiriami AKR valstybių tarpusavio ir tarpregioniniam bendradarbiavimui, nurodytam IC priedo 2 punkto b papunktyje, ir paskirstoma taip:

               –350 mln. EUR suma skiriama iniciatyvai „Spotlight“;

               –75 mln. EUR suma skiriama Pasaulinei partnerystei švietimo srityje.

               2 straipsnis

               Perskirsčius sumas kaip nurodyta 1 straipsnyje, AKR ir ES partnerystės susitarimo IC priedas iš dalies keičiamas taip:

               1.AKR ir ES partnerystės susitarimo IC priedo 2 punkto a papunktis pakeičiamas taip:

               „a)
                     23 940 mln. EUR skiriama nacionalinėms ir regioninėms orientacinėms programoms finansuoti. Skirta suma naudojama:

               i)
                     atskirų AKR valstybių nacionalinėms orientacinėms programoms laikantis šio susitarimo IV priedo dėl įgyvendinimo ir valdymo procedūrų 1–5 straipsnių;

               ii)
                     regioninėms orientacinėms programoms, skirtoms AKR valstybių tarpusavio ir tarpregioniniam bendradarbiavimui ir AKR valstybių regioninei integracijai remti laikantis šio susitarimo IV priedo dėl įgyvendinimo ir valdymo procedūrų 6–11 straipsnių;“

               2.AKR ir ES partnerystės susitarimo IC priedo 2 punkto b papunktis pakeičiamas taip:

               „b)
                     4 015 mln. EUR skiriama AKR valstybių tarpusavio ir tarpregioniniam bendradarbiavimui su daugeliu ar visomis AKR valstybėmis finansuoti laikantis šio susitarimo IV priedo dėl įgyvendinimo ir valdymo procedūrų 12–14 straipsnių. Į šį finansinį paketą įtraukiama parama šiuo susitarimu sukurtoms jungtinėms institucijoms ir subjektams. Į šį finansinį paketą taip pat įtraukiama pagalba Protokolo Nr. 1 dėl jungtinių institucijų veiklos išlaidų 1 ir 2 punktuose nurodyto AKR sekretoriato veiklos išlaidoms kompensuoti.“

               3 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jį priėmus.

               Priimta [...] [...]

                     AKR ir ES ministrų tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        Susitarimas (OL L 317, 2000 12 15, p. 3) su pakeitimais, padarytais 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pasirašytu susitarimu (OL L 209, 2005 8 11, p. 27) ir 2010 m. birželio 22 d. Uagadugu pasirašytu susitarimu (OL L 287, 2010 11 4, p. 3).


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2018 03 12
            COM(2018) 122 final
            2018/0056(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinės jūrų organizacijos Jūrų saugumo komiteto 99-ajame posėdyje, dėl SOLAS konvencijos taisyklių Nr. II-1/1 ir II-1/8-1 pakeitimų priėmimo, esamų keleivinių laivų kapitono pagalbinių kompiuterinių užtvindyto laivo stovumo išlaikymo sistemų gairių patvirtinimo ir 2010 m. Tarptautinio atsparumo ugniai bandymo procedūrų taikymo kodekso pakeitimų priėmimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas yra susijęs su sprendimu, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinės jūrų organizacijos Jūrų saugumo komiteto 99-ajame posėdyje, dėl pakeitimų, kuriuos numatyta padaryti SOLAS konvencijos taisyklėse Nr. II-1/1 ir II-1/8-1, priėmimo, dėl esamų keleivinių laivų kapitono pagalbinių kompiuterinių užtvindyto laivo stovumo išlaikymo sistemų gairių patvirtinimo ir dėl pakeitimų, kuriuos numatyta padaryti pakeitimų 2010 m. Tarptautiniame atsparumo ugniai bandymo procedūrų taikymo kodekse priėmimo.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Tarptautinės jūrų organizacijos konvencija

               Pagal Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) konvenciją sukurtoje organizacijoje vyriausybės bendradarbiauja valstybinio reguliavimo ir darbo metodų klausimais, susijusiais su įvairiais techniniais dalykais, turinčiais įtakos tarptautinės prekybos laivininkystei, skatina visuotinai priimti aukščiausius įmanomus standartus, kuriuos pritaikius laivyba būtų saugi ir naši, laivai neterštų jūrų, tarša būtų kontroliuojama ir būtų sudaromos vienodos veiklos sąlygos, taip pat sprendžia aktualius administracinius ir teisinius klausimus.

               Konvencija įsigaliojo 1958 m. kovo 17 d.

               Visos valstybės narės yra konvencijos šalys.

               Visos valstybės narės yra 1974 m. Tarptautinės konvencijos dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (toliau – SOLAS konvencija), įsigaliojusios 1980 m. gegužės 25 d., šalys. Sąjunga nėra SOLAS konvencijos šalis.

               2.2.Tarptautinė jūrų organizacija

               Tarptautinė jūrų organizacija yra speciali Jungtinių Tautų agentūra, atsakinga už laivybos saugą ir saugumą ir už jūrų taršos iš laivų prevenciją. Šioje tarptautinėje įstaigoje nustatomi tarptautinės laivybos saugos, saugumo ir aplinkos apsaugos standartai. Jos pagrindinis uždavinys – sukurti visuotinai priimamus ir visuotinai įgyvendinamus objektyvius ir veiksmingus teisinius pagrindus.

               Tarptautinės jūrų organizacijos narėmis gali būti visos valstybės, visos ES valstybės narės yra jos narės. Europos Komisija Tarptautinės jūrų organizacijos veikloje stebėtojos teisėmis dalyvauja nuo 1974 m. pagal bendradarbiavimo susitarimą, kurį atsižvelgdamos į bendrus interesus sudarė Vyriausybių konsultacijų laivybos klausimais organizacija
                  1
                ir Europos Bendrijų Komisija.

               Iš visų TJO narių sudarytas TJO Jūrų saugumo komitetas susirenka kartą per metus. Jis svarsto visus organizacijos kompetencijai priskirtus klausimus, susijusius su pagalbinėmis laivybos priemonėmis, laivų statyba ir įranga, įgulos komplektavimu atsižvelgiant į saugą, laivų susidūrimo išvengimo taisyklėmis, pavojingųjų krovinių gabenimu, saugios laivybos procedūromis ir reikalavimais, hidrografine informacija, laivų žurnalais ir laivybos įrašais, laivų avarijų tyrimu, žmonių bei turto gelbėjimu ir visais kitais saugios laivybos veiksniais.

               TJO Jūrų saugumo komitetas užtikrina visų pareigų, jam nustatytų TJO konvencijoje, TJO Asamblėjos ar TJO tarybos, arba tos konvencijos taikymo sričiai priskirtos kiekvienos pareigos, kurią pripažįsta TJO ir kuri gali būti nustatyta bet kuriame kitame tarptautiniame dokumente arba to dokumento pagrindu, vykdymo mechanizmą. Jūrų saugumo komiteto ir jo padalinių sprendimai priimami narių balsų dauguma.

               2.3.TJO Jūrų saugumo komiteto dokumentas, kurį numatyta priimti

               2018 m. gegužės 16–25 d. įvyksiančiame Jūrų saugumo komiteto 99-ajame posėdyje numatyta priimti pakeitimus, kurie bus padaryti SOLAS konvencijos taisyklėse Nr. II-1/1 ir II-1/8-1, atitinkamose esamų keleivinių laivų kapitono pagalbinių kompiuterinių užtvindyto laivo stovumo išlaikymo sistemų gairėse ir 2010 m. Tarptautiniame atsparumo ugniai bandymo procedūrų taikymo kodekse.

               Padarius pakeitimus SOLAS konvencijos taisyklėse Nr. II-1/1 ir II-1/8-1, būtų išplėsti SOLAS konvencijos taisyklėje Nr. II-1/8-1.3 nustatyti reikalavimai, taikomi esamų keleivinių laivų kapitono pagalbinėms kompiuterinėms užtvindyto laivo stovumo išlaikymo sistemoms.

               Padarius pakeitimus 2010 m. Tarptautiniame atsparumo ugniai bandymo procedūrų taikymo kodekse, bus suvienodinti priešgaisrinės apsaugos reikalavimai, taikomi, mažiau kaip 36 keleivius vežantiems laivams ir daugiau kaip 36 keleivius vežantiems laivams, vadinasi, bus aišku, kaip 2010 m. Tarptautinio atsparumo ugniai bandymo procedūrų taikymo kodekso 3 priedo 1 lentelėje nustatytus atvirosios grindų dangos reikalavimus taikyti keleiviniuose laivuose, ir reikalavimai bus taikomi keleiviniams laivams, vežantiems mažiau kaip 36 keleivius.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               3.1.Pakeitimai SOLAS konvencijos taisyklėse Nr. II-1/1 bei II-1/8-1 ir atitinkamose esamų keleivinių laivų kapitono pagalbinių kompiuterinių užtvindyto laivo stovumo išlaikymo sistemų gairėse

               2014 m. lapkričio 17–21 d. Londone įvykusiame Jūrų saugumo komiteto 94-ajame posėdyje Bahamų ir kitų šalių atstovai pateikė naują SOLAS konvencijos taisyklių Nr. II-1/1 ir II-1/8-1 keitimo iniciatyvą (MSC 94/6/1).

               Todėl TJO Laivų projektavimo ir statybos pakomitetis savo 3-iajame posėdyje, įvykusiame 2016 m. sausio 18–22 d. Londone, konstatavo, kad Laivo skyrių ir avarinio stovumo darbo grupė tik trumpai apsvarstė pasiūlymą SOLAS konvencijos taisyklėje Nr. II-1/8-1.3 nustatytus kapitono pagalbinių kompiuterinių užtvindyto laivo stovumo išlaikymo sistemų reikalavimus pradėti taikyti esamiems keleiviniams laivams; pagal tuos reikalavimus kapitonui būtų teikiama reguliariai atnaujinama informacija apie laivo stovumą, likusį po užtvindymo.

               Laivo skyrių ir avarinio stovumo darbo grupė nusprendė, kad pasiūlytus SOLAS konvencijos taisyklės Nr. II-1/8-1.3 pakeitimus galima teikti galutiniam svarstymui TJO Laivų projektavimo ir statybos pakomitečio 4-ajame posėdyje, tačiau to pakomitečio 3-iajame posėdyje konstatuota, kad būtina toliau nagrinėti, kaip esamuose keleiviniuose laivuose įgyvendinti persvarstytas keleivinių laivų kapitonams teikiamos valdymo informacijos, būtinos laivui savąja eiga arba velkamam saugiai grįžti į uostą, gaires (MSC.1/Circ.1400), ir paraginta pateikti dokumentus 4-ajam posėdžiui.

               2017 m. vasario 13–17 d. Londone įvykusiame 4-ajame posėdyje Laivų projektavimo ir statybos pakomitetis aptarė galimybes esamiems keleiviniams laivams taikyti SOLAS konvencijos taisyklę Nr. II-1/8-1.3 ir pritarė nuomonei, kad į visus galiojančių gairių taikymo apribojimus (t. y. MSC.1/Circ.1400, MSC.1/Circ.1532 ir MSC.1/Circ.1229) turėtų būti atsižvelgta rengiant naujas laivo stovumo kompiuterių ir pagalbos keleiviniams laivams, pastatytiems iki 2014 m. sausio 1 d., organizavimo krante gaires.

               Laivų projektavimo ir statybos pakomitetis savo 4-ajame posėdyje pritarė SOLAS konvencijos taisyklių Nr. II-1/1 ir II-1/8-1, susijusių su esamų keleivinių laivų kapitono pagalbinėmis kompiuterinėmis užtvindyto laivo stovumo išlaikymo sistemomis, pakeitimų projektui (SDC 4/16, 2 priedas), tačiau nenusprendė dėl pasiūlytų pakeitimų įsigaliojimo tvarkos, nes nuo naujosiose gairėse nustatytų laivo stovumo kompiuterių kriterijų sudėtingumo priklausytų data, nuo kurios esamiems keleiviniams laivams būtų taikomos pasiūlytos naujosios taisyklės.

               Jūrų saugumo komitetas savo 98-ajame posėdyje, įvykusiame 2017 m. birželio 7–16 d. Londone, patvirtino SOLAS konvencijos taisyklių Nr. II-1/1 ir II-1/8-1 pakeitimų projektą ir numatė jį priimti savo 99-ajame posėdyje, jei TJO Laivų projektavimo ir statybos pakomitetis savo 5-ajame posėdyje patvirtintų datą, nuo kurios būtų taikomas SOLAS konvencijos taisyklės Nr. II-1/8-1.3 projektas, ir priimtų galutinį Laivo stovumo kompiuterių ir pagalbos keleiviniams laivams, pastatytiems iki 2014 m. sausio 1 d., organizavimo krante gairių projektą. Laivų projektavimo ir statybos pakomitetis savo 5-ajame posėdyje, įvykusiame 2018 m. sausio 22–26 d. Londone, sutarė, kad iki 2014 m. sausio 1 d. pastatytų keleivinių laivų atitiktis SOLAS konvencijos taisyklei Nr. II-1/8-1.3.1 turi būti užtikrinta iki pirmosios liudijimo atnaujinimo apžiūros po reikalavimų įsigaliojimo. Laivų projektavimo ir statybos pakomitetis savo 5-ajame posėdyje taip pat nutarė susijusias gaires pateikti tvirtinti 99-ajame Jūrų saugumo komiteto posėdyje.

               SOLAS konvencijos taisyklių Nr. II-1/1 ir II-1/8-1 pakeitimai pateikti TJO dokumento MSC 98/23/Add.1 13 priede. Jūrų saugumo komiteto 98-ojo posėdžio ataskaitos (MSC 98/23) 10.9 dalyje nurodyta, kad minėtus pakeitimus numatoma priimti Jūrų saugumo komiteto 99-ajame posėdyje.

               3.2.Pakeitimai 2010 m. Tarptautiniame atsparumo ugniai bandymo procedūrų taikymo kodekse

               TJO Laivų sistemų ir įrangos pakomitetis savo 3-iajame posėdyje, įvykusiame 2016 m. kovo 14–18 d. Londone, nusprendė, kad daugiau kaip 36 keleivius vežantiems laivams taikomi 2010 m. Tarptautinio atsparumo ugniai bandymo procedūrų taikymo kodekso 3 priedo 1 lentelėje nustatyti atvirosios grindų dangos reikalavimai turėtų būti taikomi ir mažiau kaip 36 keleivius vežantiems laivams. Laivų sistemų ir įrangos pakomitetis savo 3-iajame posėdyje pritarė nuomonei, kad daugiau kaip 36 keleivius vežančių laivų atvirosios grindų dangos reikalavimų gairės turėtų galioti ir mažiau kaip 36 keleivius vežantiems laivams. Todėl Laivų sistemų ir įrangos pakomitetis savo 3-iajame posėdyje susitarė perduoti šį klausimą toliau svarstyti Priešgaisrinės apsaugos darbo grupei, kuri atitinkamai informuotų pakomitetį.

               Atsižvelgęs į 2010 m. Tarptautinio atsparumo ugniai bandymo procedūrų taikymo kodekso 3 priedo 1 lentelės nuostatas ir į Priešgaisrinės apsaugos darbo grupės nuomonę, Laivų sistemų ir įrangos pakomitetis savo 3-iajame posėdyje sutarė, kad 2010 m. Tarptautinio atsparumo ugniai bandymo procedūrų taikymo kodekso 3 priedo 1 lentelės nuostatos turėtų būti taikomos ir mažiau kaip 36 keleivius vežantiems laivams, todėl galimas sprendimas – išbraukti frazę „vežantys daugiau kaip 36 keleivius“.

               Tačiau apie galimą sprendimą nepranešta Jūrų saugumo komiteto 97-ajam posėdžiui, įvykusiam 2016 m. lapkričio 21–25 d. Londone, nes Laivų sistemų ir įrangos pakomitetis savo 3-iajame posėdyje šį klausimą priskyrė prie darbotvarkės punkto „Vienodas TJO saugos, saugumo ir aplinkos apsaugos konvencijų aiškinimas“ (Unified interpretation of provisions of IMO safety, security, and environment related conventions).

               Todėl Jūrų saugumo komitetas savo 98-ajame posėdyje apsvarstė pasiūlytus 2010 m. Tarptautinio atsparumo ugniai bandymo procedūrų taikymo kodekso pakeitimus, jiems pritarė ir numatė juos priimti savo 99-ajame posėdyje.

               2010 m. Tarptautinio atsparumo ugniai bandymo procedūrų taikymo kodekso pakeitimai pateikti Jūrų saugumo komiteto 98-ojo posėdžio ataskaitos 25 priede (MSC 98/23/Add.1). Jūrų saugumo komiteto 98-ojo posėdžio ataskaitos (MSC 98/23) 12.47 dalyje nurodyta, kad minėtus pakeitimus numatoma priimti Jūrų saugumo komiteto 99-ajame posėdyje.

               3.3.Aktualūs ES teisės aktai ir ES kompetencija

               3.3.1.Pakeitimai SOLAS konvencijos taisyklėse Nr. II-1/1 bei II-1/8-1 ir atitinkamose esamų keleivinių laivų kapitono pagalbinių kompiuterinių užtvindyto laivo stovumo išlaikymo sistemų gairėse

               Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų 6 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktyje nustatyta, kad nauji A klasės keleiviniai laivai turi visiškai atitikti 1974 m. SOLAS konvencijos su pakeitimais reikalavimus.

               3.3.2.Pakeitimai 2010 m. Tarptautiniame atsparumo ugniai bandymo procedūrų taikymo kodekse

               2010 m. Tarptautiniame atsparumo ugniai bandymo procedūrų taikymo kodekse nustatyti bandymo laboratorijoje, tipo patvirtinimo ir atsparumo ugniai bandymo procedūrų tarptautiniai reikalavimai, taikomi gaminiams, nurodytiems SOLAS konvencijos II-2 skyriuje, kuriame taip pat yra priešgaisrinės apsaugos, liepsnos aptikimo ir gaisro gesinimo taisyklės. Tarptautinės konvencijos dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje pakeitimai, pagal kuriuos 2010 m. Tarptautinis atsparumo ugniai bandymo procedūrų taikymo kodeksas tapo privalomas, įsigaliojo 2012 m. liepos 1 d. (Rezoliucija Nr. MSC.307(88)).

               Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų 6 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktyje nustatyta, kad nauji A klasės keleiviniai laivai turi visiškai atitikti 1974 m. SOLAS konvencijos su pakeitimais reikalavimus. Be to, pagal Direktyvos 2009/45/EB I priedo II-2 skyriaus A ir B dalis nuo 2003 m. sausio 1 d. pastatytiems B, C ir D klasių laivams taikomas Rezoliucijoje Nr. MSC.98(73) patvirtintas Priešgaisrinės saugos sistemų kodeksas.

               3.3.3.ES kompetencija

               Pakeitimai, padaryti SOLAS konvencijos taisyklėse Nr. II-1/1 ir II-1/8-1, atitinkamose esamų keleivinių laivų kapitono pagalbinių kompiuterinių užtvindyto laivo stovumo išlaikymo sistemų gairėse ir 2010 m. Tarptautinio atsparumo ugniai bandymo procedūrų taikymo kodekse, ES teisę paveiktų per Direktyvą 2009/45/EB.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               SESV 218 straipsnio 9 dalis taikoma neatsižvelgiant į tai, ar Sąjunga yra atitinkamo organo narė, ar susitarimo šalis
                  2
               .

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal atitinkamo organo veiklą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  3
               .

               4.1.2.Teisinio pagrindo taikymas aptariamuoju atveju

               TJO Jūrų saugumo komitetas – pagal susitarimą, t. y. Tarptautinės jūrų organizacijos konvenciją, sukurta įstaiga.

               Dokumentai, kuriuos turi priimti TJO Jūrų saugumo komitetas, yra teisinę galią turintys aktai. Dokumentai, kuriuos numatyta priimti, turi esminės įtakos ES teisės aktams, t. y. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų, nes, kaip minėta 3.1 ir 3.2 punktuose, Direktyvoje 2009/45/EB nustatyta, kad nauji A klasės keleiviniai laivai turi visiškai atitikti 1974 m. SOLAS konvencijos su pakeitimais reikalavimus.

               Todėl SOLAS konvencijos taisyklių Nr. II-1/1 ir II-1/8-1, atitinkamų esamų keleivinių laivų kapitono pagalbinių kompiuterinių užtvindyto laivo stovumo išlaikymo sistemų gairių ir 2010 m. Tarptautinio atsparumo ugniai bandymo procedūrų taikymo kodekso pakeitimai ES teisę paveiktų per Direktyvą 2009/45/EB.

               Numatomais aktais susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio nustatoma Sąjungos pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Teisinio pagrindo taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su jūrų transportu. Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 100 straipsnio 2 dalis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 100 straipsnio 2 dalis kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               2018/0056 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinės jūrų organizacijos Jūrų saugumo komiteto 99-ajame posėdyje, dėl SOLAS konvencijos taisyklių Nr. II-1/1 ir II-1/8-1 pakeitimų priėmimo, esamų keleivinių laivų kapitono pagalbinių kompiuterinių užtvindyto laivo stovumo išlaikymo sistemų gairių patvirtinimo ir 2010 m. Tarptautinio atsparumo ugniai bandymo procedūrų taikymo kodekso pakeitimų priėmimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Sąjungos veiksmais jūrų transporto sektoriuje turėtų būti siekiama gerinti laivybos saugą;

               (2)Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) konvencija įsigaliojo 1958 m. kovo 17 d.;

               (3)TJO – speciali Jungtinių Tautų agentūra, atsakinga už laivybos saugą ir saugumą. Pagal Tarptautinės jūrų organizacijos konvencijos 28 straipsnio b punktą TJO Jūrų saugumo komitetas užtikrina visų pareigų, jam nustatytų pagal tą konvenciją, nustatytų TJO Asamblėjos ar TJO Tarybos, arba kiekvienos to straipsnio taikymo sričiai priskirtos pareigos, kuri gali būti nustatyta bet kurio kito tarptautinio dokumento pagrindu ir kurią pripažįsta TJO, vykdymo mechanizmą;

               (4)Tarptautinė konvencija dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (SOLAS) įsigaliojo 1980 m. gegužės 25 d.;

               (5) pagal SOLAS konvencijos VIII straipsnio b punkto iii papunktį TJO Jūrų saugumo komitetas gali priimti SOLAS konvencijos pakeitimus;

                (6)2018 m. gegužės 16–25 d. įvyksiančiame 99-ajame Jūrų saugumo komiteto posėdyje numatyta priimti pakeitimus, kurie bus padaryti SOLAS konvencijos taisyklėse Nr. II-1/1 ir II-1/8-1, atitinkamose esamų keleivinių laivų kapitono pagalbinių kompiuterinių užtvindyto laivo stovumo išlaikymo sistemų gairėse ir 2010 m. Tarptautiniame atsparumo ugniai bandymo procedūrų taikymo kodekse;

               (7)todėl dera nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi 99-ajame Jūrų saugumo komiteto posėdyje, nes pakeitimai, kurie bus padaryti SOLAS konvencijos taisyklėse Nr. II-1/1 ir II-1/8-1, atitinkamose esamų keleivinių laivų kapitono pagalbinių kompiuterinių užtvindyto laivo stovumo išlaikymo sistemų gairėse ir Tarptautiniame atsparumo ugniai bandymo procedūrų taikymo kodekse, turi esminės įtakos Sąjungos teisės aktų, t. y. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/45/EB
                  4
               , turiniui;

               (8)padarius pakeitimų SOLAS konvencijos taisyklėse Nr. II-1/1 ir II-1/8-1 ir kompiuterinių sistemų, kuriomis laivo kapitonui teikiama reguliariai atnaujinama pagalbinė informacija apie apie laivo stovumą, likusį po užtvindymo, gairėse, būtų sukurtos veiklos gairės esamiems keleiviniams laivams;

               (9)darant atvirosios grindų dangos bandymo reikalavimų pakeitimus Tarptautiniame atsparumo ugniai bandymo procedūrų taikymo kodekse, turėtų būti numatyta, kad tos nuostatos taip pat būtų taikomos mažiau kaip 36 keleivius vežantiems laivams;

               (10)Sąjungos poziciją, veikdamos kartu, turi pareikšti Sąjungos valstybės narės, kurios yra TJO Jūrų saugumo komiteto narės,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicijos, kurių Sąjungos vardu turi būti laikomasi TJO Jūrų saugumo komiteto 99-ajame posėdyje:

               a) pritarti SOLAS konvencijos taisyklių Nr. II-1/1 bei II-1/8-1 pakeitimams ir atitinkamoms gairėms, išdėstytiems prie šio sprendimo pridedamame TJO dokumento MSC 98/23/Add.1 13 priede;

               b) pritarti 2010 m. Tarptautinio atsparumo ugniai bandymo procedūrų taikymo kodekso 3 priedo 1 lentelės pakeitimams, nustatytiems prie šio sprendimo pridedamame TJO dokumento MSC 98/23/Add.1 25 priede.

               2 straipsnis

               1. 1 straipsnio a ir b punktuose nurodytas pozicijas, veikdamos kartu, turėtų pareikšti Sąjungos valstybės narės, kurios yra TJO Jūrų saugumo komiteto narės.

               2. Dėl nedidelių 1 straipsnio a ir b punktuose nurodytų pozicijų pakeitimų susitariama be papildomo Tarybos sprendimo.

               Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        1982 m. organizacija pervadinta Tarptautine jūrų organizacija.

                     (2)

                        Sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64 punktas.

                     (3)

                        Sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (4)

                        2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų (OL L 163, 2009 6 25, p. 1).