Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0124

Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1858/2005, nustatantį galutinį antidempingo muitą, inter alia, Indijos kilmės plieninių lynų ir kabelių importui  /* KOM/2009/0124 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 13.3.2009KOM(2009) 124 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1858/2005, nustatantį galutinį antidempingo muitą, inter alia, Indijos kilmės plieninių lynų ir kabelių importui(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPasiūlymo aplinkybės |Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas yra susijęs su 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (toliau – pagrindinis reglamentas), taikymu importuojamiems, inter alia, Indijos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams. |Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas teikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus. |Pasiūlymo srityje galiojančios priemonės Importuojamiems, inter alia, Indijos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams šiuo metu taikomos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1858/2005 nustatytos priemonės. |Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |Atliekant tyrimą, susijusios suinteresuotosios šalys, remdamosi pagrindinio reglamento nuostatomis, jau turėjo galimybę apginti savo interesus. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas pateikiamas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nėra nuostatų dėl bendro poveikio vertinimo, tačiau jame pateikiamas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. |Teisiniai pasiūlymo aspektai |Siūlomų veiksmų santrauka 2008 m. sausio 9 d. Komisija inicijavo dalinę tarpinę peržiūrą, kurią atliekant tikrinti tik vieno, inter alia, Indijos kilmės plieninių lynų ir kabelių eksportuojančio gamintojo dempingo aspektai. Atlikus tyrimą nustatyta, kad susijusio eksportuojančio gamintojo dempingo skirtumas neigiamas. Todėl šiems eksportuojamiems produktams taikomas antidempingo muitas turėtų būti atitinkamai panaikintas. Todėl Tarybai siūloma priimti pridedamą reglamento pasiūlymą, kuris turėtų būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ne vėliau kaip iki 2009 m. balandžio 8 d. |Teisinis pagrindas 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005. |Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių. |Veiksmų pobūdis yra aprašytas minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą. |Nuoroda apie Bendrijai, nacionalinėms vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ūkinės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės bei administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma. |Pasirinkta priemonė |Siūloma priemonė – reglamentas. |Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos priežasties. Kitos priemonės būtų netinkamos, nes pagrindiniame reglamente kitos galimybės nenumatytos. |Poveikis biudžetui |Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. |PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1858/2005, nustatantį galutinį antidempingo muitą, inter alia , Indijos kilmės plieninių lynų ir kabelių importuiEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,kadangi:A. PROCEDŪRA1. Galiojančios priemonės(1) 1999 m. rugpjūčio mėn. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1796/1999[2] (toliau – pirminis tyrimas) nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamiems, inter alia , Indijos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės plieniniams lynams ir kabeliams (toliau – nagrinėjamasis produktas). Galutinio antidempingo muito norma, taikoma produktams, kuriuos pagamino bendrovė Usha Martin Limited (toliau – UML), buvo 23,8 %.(2) Sprendimu 1999/572/EB[3] Komisija priėmė UML įsipareigojimą dėl kainos, todėl importuojamam Indijos kilmės nagrinėjamam produktui, kurį pagamino UML ir kuris numatytas įsipareigojime, netaikoma minėta galutinio antidempingo muito norma.(3) 2005 m. lapkričio mėn. atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą (toliau – termino pabaigos tyrimas) pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1858/2005[4] nusprendė, kad importuojamiems, inter alia , Indijos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams toliau turėtų būti taikomos antidempingo priemonės.(4) 2006 m. sausio mėn. Taryba dėl minėto įsipareigojimo dėl kainos nesilaikymo Reglamentu (EB) Nr. 121/2006[5] iš dalies pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 1858/2005, o Komisija Sprendimu 2006/38/EB[6] atšaukė įsipareigojimo priėmimą.2. Prašymas atlikti tarpinę peržiūrą(5) 2007 m. Komisija gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą (toliau – tarpinė peržiūra) pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Prašymą, kuriuo buvo prašoma ištirti tik dempingo aspektus, pateikė ULM (toliau – pareiškėjas). Pareiškėjas teigė, kad eksporto į Bendriją kainos didėjo greičiau nei kainos Indijos vidaus rinkoje, kaip patvirtinta sumažėjusiu dempingo skirtumu. Taigi pareiškėjas teigė, kad aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos priemonės, pasikeitė ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai.(6) Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų tarpinei peržiūrai inicijuoti, Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, nusprendė inicijuoti dalinę tarpinę peržiūrą, kurią atliekant buvo tiriami tik pareiškėjo dempingo aspektai. 2008 m. sausio 9 d. Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje Komisija paskelbė pranešimą apie inicijavimą ir pradėjo tyrimą.3. Su tyrimu susijusios šalys(7) Komisija apie dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė eksportuojančiam gamintojui pareiškėjui, eksportuojančios šalies valdžios institucijoms ir Bendrijos gamintojams atstovaujančiai organizacijai „ES vielinių lynų pramonės ryšių palaikymo komitetas“ (angl. „Liaison Committee of EU Wire Ropes Industries“). Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.4. Klausimynai ir tikrinamieji vizitai(8) Klausimynai buvo išsiųsti UML ir su ja susijusioms bendrovėms; visos jos pateikė atsakymus iki nustatyto termino. Komisija gavo ir patikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga atliekant tyrimą, ir surengė tikrinamuosius vizitus šių įmonių patalpose:a) Indija-  Usha Martin Limited (toliau – UML), Ranchi;b) Jungtiniai Arabų Emyratai (JAE)-  Brunton Wolf Wire Ropes FZCo , Dubajus;c) Jungtinė Karalystė (JK)-  Usha Martin UK Ltd. (toliau – UMUK), Verksopas.5. Peržiūros tiriamasis laikotarpis(9) Dempingo tiriamasis laikotarpis – 2006 m. spalio 1 d.–2007 m. rugsėjo 30 d. (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS1. Nagrinėjamasis produktas(10) Šioje dalinėje tarpinėje peržiūroje nagrinėjamas produktas, paprastai vadinamas plieninės vielos lynu, yra toks pats, kaip tas, kuris apibrėžtas pradiniame ir termino pabaigos tyrimuose, kuriuos atlikus nustatytos šiuo metu taikomos priemonės. Nagrinėjamasis produktas – tai Indijos kilmės plieniniai lynai ir kabeliai, įskaitant uždaros konstrukcijos lyno rites, išskyrus lynus ir kabelius iš nerūdijančio plieno, kurių didžiausias skersmuo didesnis kaip 3 mm (toliau – nagrinėjamasis produktas), kurių klasifikaciniai KN kodai šiuo metu yra ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ir ex 7312 10 98.2. Panašus produktas(11) Nustatyta, kad plieninės vielos lynai, pagaminti UML ir parduodami Indijos vidaus rinkoje ir plieninės vielos lynai, kuriuos UML eksportavo į Bendriją, pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis savybėmis ir turi tą pačią paskirtį. Todėl šie produktai yra laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.(12) Kad būtų geriau suprantamas nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas, reikėtų priminti, kad plieninės vielos lynai gaminami suvejant keletą plieninių vijų, kurias sudaro pluoštas pieninių vielų iš plieninės vielos strypų. Atliekant tyrimus, įprasta nustatyti produkto kontrolės numerius (toliau – PKN) atsižvelgiant į išsamias produkto charakteristikas, kad būtų galima atskirti eksportuojančio gamintojo gaminamus ir nagrinėjamosios šalies vidaus rinkoje parduodamus įvairių rūšių produktus nuo tų, kurie eksportuojami į Bendriją.(13) Bendrijos pramonės atstovai teigė, kad dempingui apskaičiuoti pasiūlytuose PKN neatsižvelgta į dvi pagrindines savybes – šerdies tipą ir naudojamos vielos tempiamąjį stiprį.(14) Tačiau siekiant nustatyti dempingo skirtumą UML, PKN buvo nustatyti pagal pačios bendrovės produktų kodavimo sistemą tam, kad būtų užtikrinta, kad vidaus rinkoje parduodamo produkto fizinės savybės būtų palyginamos su to, kuris eksportuojamas į Bendriją.(15) Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, buvo manoma, kad PKN keisti nereikia, todėl teiginys buvo atmestas.(16) Pareiškėjas teigė, kad labai panašių rūšių produktai turėtų būti lyginami su eksportuojamų rūšių produktais ir tais, kurie parduodami jų vidaus rinkoje, atsižvelgiant į tariamus nedidelius lynų skersmens skirtumus, kaip antai vielų išdėstymą vijose, vijų skaičių vijų ir (arba) vielų deriniuose arba vielos savybes, pavyzdžiui, cinkuotoji viela ir necinkuotoji viela.(17) Tačiau manyta, kad tyrimą, kuriuo buvo siekiama peržiūrėti tariamai pasikeitusias aplinkybes, reikėtų atlikti kuo labiau remiantis tais pačiais kriterijais, kuriais buvo vadovaujamasi ankstesniuose tyrimuose. Be to, išnagrinėjus pareiškimą paaiškėjo, kad galimas poveikis tyrimo rezultatams būtų buvęs nereikšmingas. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.C. DEMPINGAS1. Normalioji vertė(18) Apskaičiuojant normaliąją vertę visų pirma nustatyta, ar UML bendra panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška, palyginti su bendra pardavimo eksportui į Bendriją apimtimi. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pardavimo vidaus rinkoje apimtis laikoma tipine, jeigu bendra pardavimo vidaus rinkoje apimtis yra ne mažesnė kaip 5 % bendros atitinkamo pardavimo eksportui į Bendriją apimties. Nustatyta, kad visas UML vidaus rinkoje parduotas kiekis buvo tipiškas.(19) Vėliau nustatytos tos UML vidaus rinkoje parduodamo nagrinėjamojo produkto rūšys, kurios yra tokios pačios kaip ir parduodamos eksportui į Bendriją arba tiesiogiai su jomis palyginamos.(20) Kiekvienos rūšies, kurią UML pardavė vidaus rinkoje ir kurią, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su rūšimis, parduodamomis eksportui į Bendriją, atveju nustatyta, ar pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo pakankamai tipiška, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje.(21) Taip pat nagrinėta, ar galima laikyti, kad kiekvienos rūšies produktas vidaus rinkoje buvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai padaryta nustatant pelningo kiekvienos rūšies eksportuoto nagrinėjamojo produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams per PTL dalį.(22) Tų rūšių produktui, kurio kiekis, parduotas vidaus rinkoje ne mažesnėmis už vieneto sąnaudas kainomis (t. y. kai nagrinėjamosios rūšies produkto vidutinė pardavimo kaina buvo lygi arba didesnė už nagrinėjamosios rūšies produkto vidutinę gamybos kainą), buvo didesnis nei 80 % viso parduoto kiekio, normalioji vertė apskaičiuota kaip tos rūšies produkto viso vidaus pardavimo vidutinė kaina neatsižvelgiant į tai, ar pardavimas buvo pelningas ar ne.(23) Tų rūšių produktui, kurio kiekis, parduotas vidaus rinkoje ne mažesnėmis už vieneto sąnaudas kainomis, buvo ne didesnis kaip 80 % viso parduoto kiekio, normalioji vertė apskaičiuota kaip sandorių, kurių kaina buvo lygi tos rūšies produkto vieneto sąnaudoms arba už jas didesnė, svertinė vidutinė pardavimo kaina.(24) Tais atvejais, kai visi tam tikros rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje sandoriai buvo nuostolingi, laikyta, kad tos rūšies produktas nebuvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis, todėl jo normaliąją vertę reikėjo skaičiuoti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį.(25) Jei reikėjo apskaičiuoti normaliąsias vertes, jos apskaičiuotos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, t. y. remiantis nagrinėjamosios rūšies produkto gamybos sąnaudomis, prie kurių buvo pridėta pardavimo, bendrųjų ir administracinių (toliau – PBA) sąnaudų bei pagrįsto pelno skirtumo suma. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį PBA sąnaudų ir pelno sumos buvo pagrįstos panašaus produkto PBA sąnaudų vidurkiu ir UML pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis pelnu.2. Eksporto kaina(26) Visais atvejais, kai nagrinėjamasis produktas buvo eksportuotas nepriklausomiems Bendrijos pirkėjams, eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, t. y. remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.(27) Tais atvejais, kai buvo parduodama per susijusį importuotoją arba prekiautoją, eksporto kaina, į kurią atsižvelgta, buvo to susijusio importuotojo arba prekybininko perpardavimo nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje kaina. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį atsižvelgta į visas išlaidas, patirtas nuo importavimo iki perpardavimo, įskaitant PBA sąnaudas ir pelną, kurį Bendrijoje per PTL gavo susijęs importuotojas. Atlikti koregavimai, atsižvelgiant į krovinių gabenimą sausumos ir jūrų transportu, draudimo, tvarkymo ir pakavimo išlaidas, kredito sąnaudas ir importo muitus, kurie buvo atskaityti iš perpardavimo kainų, siekiant nustatyti gamintojo kainas EXW sąlygomis.3. Palyginimas(28) Vidutinė normalioji vertė palyginta su kiekvienos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygiu. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį siekiant užtikrinti teisingą palyginimą, atlikti koregavimai, atsižvelgiant į nuolaidas, krovinių gabenimą sausumos ir jūrų transportu, draudimo, tvarkymo ir pakavimo išlaidas bei kredito sąnaudas, kurie buvo atskaityti iš perpardavimo kainų, siekiant nustatyti gamintojo kainas EXW sąlygomis.(29) Kalbant apie pardavimą eksportui susijusioms įmonėms, UML paprašė prekybos lygio koregavimo, susijusio su pardavimo prekiautojams vidaus rinkoje ir pardavimo eksportui su UML susijusioms bendrovėms skirtumu, teigdama, kad ji ilgą laiką bendradarbiauja tiek su prekiautojais, tiek su susijusiomis įmonėmis.(30) Tačiau atlikus tyrimą paaiškėjo, kad perpardavimo atveju susiję importuotojai yra tik UML ir nesusijusių Bendrijos pirkėjų tarpininkai. Todėl tarpininkų prekybos lygis neturi įtakos vidaus pardavimo prekybininkams ir galutiniams naudotojams bei perpardavimo eksportui tos pačios kategorijos Bendrijos pirkėjams palyginimui. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.(31) UML taip pat prašė koregavimo dėl neigiamos euro, JAV dolerio ir Didžiosios Britanijos svaro kurso raidos palyginti su Indijos rupija per PTL. Šis prašymas buvo atmestas, nes buvo manoma, kad ši tendencija nėra ilgalaikė ir todėl, kad, išskyrus tiesioginį pardavimą nesusijusiems Bendrijos pirkėjams eurais, prašoma išlyga susijusi su pervedimo kainomis susijusioms įmonėms.4. Dempingo skirtumas(32) Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis dempingo skirtumas apskaičiuotas lyginant svertinę vidutinę normaliąją vertę ir svertinę vidutinę eksporto kainą.(33) Pagal pirmiau aprašytas sąlygas svertinė vidutinė normalioji vertė pagal rūšį buvo lyginama su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina tuo pačiu prekybos lygmeniu.(34) Procentais išreikštas neto kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą nesusijusioms Bendrijos įmonėms nustatytas dempingo skirtumas per PTL buvo 2,6 %, o pardavimui per susijusias įmones – -3,9 %, vadinasi bendras neigiamas dempingo skirtumas buvo -2,8 %.D. ILGALAIKIS PASIKEITUSIŲ APLINKYBIŲ POBŪDIS(35) Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį taip pat buvo tiriama, ar nustatytų pasikeitusių aplinkybių pobūdis gali būti pagrįstai laikomas ilgalaikis.(36) Atlikus tyrimą nustatyta, kad nuo to laiko, kai buvo baigtas termino pabaigos tyrimas, UML labai restruktūrizavo, visų pirma paįvairino, savo produkciją ir išplėtė savo pasaulinį pardavimo tinklą. Tačiau tai neturėjo jokios neigiamos įtakos tyrimui, atsižvelgiant į tai, kad grupės registravimo sistema leidžia visiškai atsekti produkto kelią nuo jo gamybos iki pardavimo.(37) Bendrijos pramonės atstovai teigė, kad UML Indijos kilmės plieninės vielos lynus ir vijas į Bendriją eksportavo per susijusius JK ir JAE gamintojus taip pakeisdama Bendrijos rinkoje parduodamų plieninės vielos lynų kilmės šalį.(38) Atsižvelgiant į minėtą tvirtinimą ir siekiant išsamumo, taip pat buvo tiriami įvairūs grupės sandoriai ir vijų perdirbimo, kurį vykdė susiję JK ir JAE gamintojai, į plieninės vielos lynus atvejai. Nustatyta, kad šie sandoriai šio peržiūros tyrimo rezultatams įtakos neturėjo.(39) Kalbant apie susijusį JAE gamintoją, nustatyta, kad jis per PTL iš Indijoje esančios UML nupirktų plieninės vielos lynų į Bendriją neeksportavo. Patikrinus visus šio pardavimo sandorius nustatyta, kad jie buvo vykdomi kitose pasaulio šalyse.(40) Kalbant apie vijų perdirbimą į plieninės vielos lynus, nustatyta, kad abu susiję gamintojai jas perdirbdavo dideliu mastu.(41) Kaip minėta 36 konstatuojamojoje dalyje, grupė „Usha Martin“ restruktūrizavo ir paįvairino savo produkciją. Ji gamina plieninės vielos lynus ne tik Indijoje, bet ir kitose savo gamybos įmonėse, esančiose visame pasaulyje. Ši grupė toliau gamina ir didina investicijas Indijoje, tuo pat metu vis labiau tapdama pasaulinio lygmens veikėja, investuodama įvairiose pasaulio šalyse, įskaitant Bendriją.(42) Taip pat svarbu pabrėžti, kad pagal Eurostato duomenis iš Indijos į Bendriją importuojamų plieninės vielos lynų vidutinė kaina nuo 2004 m. didėjo. Iš tikrųjų vidutinių importo iš Indijos kainų padidėjimas buvo daug labiau pastebimas nei pasaulinių vidutinių importo kainų.(43) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, manoma, kad panaikinus UML taikomą antidempingo muitą, Indijos kilmės plieninės vielos lynų į Bendriją nebūtų importuojama daugiau ir jie nebūtų vėl importuojami dempingo kaina.(44) Todėl manoma, kad aplinkybės, dėl kurių inicijuota ši peržiūra, artimiausiu metu greičiausiai nepasikeis tiek, kad turėtų įtakos dabartinės peržiūros rezultatams. Todėl pokyčiai laikomi ilgalaikiai.E. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS(45) Remiantis pirmiau pateiktais duomenimis, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalyje, ir atsižvelgiant į tyrimo rezultatus, t. y. į tai, kad per PTL dempingas nebuvo vykdomas ir nerasta jokių įrodymų, kad dempingas pasikartos ateityje, importuojamiems Indijos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams, kuriuos gamina UML, taikomos antidempingo priemonės turėtų būti panaikintos.(46) Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir motyvus, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti atšaukti importuojamiems Indijos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams, kuriuos gamina UML, taikomą antidempingo muitą, ir suteikta galimybė teikti pastabas.(47) Suinteresuotosios šalys pareiškė savo nuomonę. Tačiau ji nebuvo tokia, dėl kurios būtų pakeistos pirmiau pateiktos išvados.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisBendrovės Usha Martin Limited atžvilgiu Tarybos reglamento (EB) Nr. 1858/2005 1 straipsnio 2 dalies lentelė iš dalies keičiama taip:Šalis | Bendrovė | Muito norma (%) | Papildomas TARIC kodas |Indija | Usha Martin Limited 2A, Shakespeare Sarani Kolkata 700 071, West Bengal, Indija | 0 | 8613 |2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje […]Tarybos varduPirmininkas [1] OL L 56, 1996 3 6, p. 1.[2] OL L 217, 1999 8 17, p. 1.[3] OL L 217, 1999 8 17, p. 63.[4] OL L 299, 2005 11 16, p. 1.[5] OL L 22, 2006 1 26, p. 1.[6] OL L 22, 2006 1 26, p. 54.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52005PC0266

Pasiūlymas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas nustatantis lydimąsias priemones cukraus protokolo šalims, kurias paveikė ES cukraus režimo reforma {SEK(2005) 828}  /* KOM/2005/0266 galutinis - COD 2005/0117 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 2005.6.22KOM(2005) 266 galutinis2005/0117 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASnustatantis lydimąsias priemones cukraus protokolo šalims, kurias paveikė ES cukraus režimo reforma(pateiktas Komisijos){SEK(2005) 828}AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASES cukraus reforma su siūlomais kainų sumažinimais gali turėti didelės įtakos ir nulemti pertvarkymo poreikius, turėsiančius rimtų ekonominių ir socialinių padarinių AKR valstybėms, pasirašiusioms protokolą dėl cukraus ir daugeliu atvejų nuo 1975 m. priklausomoms nuo cukraus eksporto į ES lengvatinėmis sąlygomis. Atsižvelgiant į būsimą cukraus režimą, rinkos sąlygos gali toliau keistis dėl vidinių ir išorinių veiksnių, pvz., prekybos srautų pagal ES iniciatyvą „Viskas, išskyrus ginklus“ (VIG). Todėl Komisija pasiūlyme dėl reformos „Reformuotos ŽŪP sukuriamas tvarus žemės ūkio modelis Europai – cukraus sektoriaus reforma“[1] įsipareigojo remti šiose šalyse būtiną pertvarkymo procesą.Iš tikrųjų, pagal Kotonu sutartį Komisija yra įsipareigojusi remti AKR šalis, siekiančias sumažinti skurdą ir skatinti darnų vystymąsi. Be to, pagal 2004 m. balandį priimtą AKR–ES veiksmų planą dėl žemės ūkio prekių[2] ES padeda šalims, kurių ekonomikos priklauso nuo tokių prekių kaip cukrus, spręsti su šiais sektoriais susijusias problemas. Galiausiai, AKR šalys, atsakydamos į Komisijos pasiūlymą dėl reformos, paprašė sudaryti pertvarkymo programas.2005 m. sausį Komisija pateikė tarnybų darbo dokumentą „Veiksmų planas dėl lydimųjų priemonių cukraus protokolo šalims, kurias paveikė ES cukraus režimo reforma“[3]. Dokumente buvo nustatytos pagrindinės gairės, pagal kurias Komisija gali siūlyti paramą cukraus protokolo šalims, užmegzdama su jomis dialogą. Šis dialogas, vykstantis tarp visų AKR šalių regioniniu ir nacionaliniu lygiu, parodė, kad šios šalys pritaria Komisijos požiūriui. Valstybės narės, su kuriomis buvo konsultuotasi AKR tarybos grupėje, taip pat pritarė.Komisija įsipareigojo siūlyti prekybos priemones ir remti vystymąsi, siekdama padėti persitvarkyti cukraus protokolo šalims. Prekybos priemonės yra nustatomos derybų dėl ekonominės partnerystės susitarimų metu. Šio Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai priimti reglamentą, nustatantį lydimąsias priemones cukraus protokolo šalims, kurias paveikė ES cukraus režimo reforma, objektas yra parama vystymuisi.Šis reglamentas sudarys paramos teikimo 2006 m. teisinį pagrindą. Siekiant kiek įmanoma padidinti sėkmingo pereinamojo laikotarpio galimybes, svarbu padėti cukraus protokolo šalims kuo tiksliau numatyti cukraus reformos, kurią siūloma įgyvendinti jau 2006 m. birželį, poveikį. Restrukūrizavimas ir pertvarkymas gali labiausiai sušvelninti galimą reformos poveikį tuo atveju, jeigu pavyks išvengti didelių ekonominės veiklos sutrikdymų. Be to, rengiantis esminiams pokyčiams, kiek įmanoma geriau turi būti įgyvendinamos socialinės priemonės, pavyzdžiui, darbo jėgos mobilumo skatinimas.Atsižvelgiant į būsimus restruktūrizavimo ir įvairinimo procesus, būtinus cukraus protokolo šalyse, ši paramos sistema turėtų apimti santykinai ilgą laikotarpį. Komisija pasiūlė aštuonerius metus. Priėmus reglamentą, 2007−2013 m. finansinėse perspektyvose bus numatytas specialus asignavimas pagal „Vystomojo bendradarbiavimo ir ekonominio bendradarbiavimo priemonės“ dalį dėl vystymosi. Jei ši priemonė neįsigalios 2007 m. sausio 1 d., bus pratęstas šio reglamento galiojimas.Ši sistema apima 18 protokolą dėl cukraus pasirašiusių AKR šalių, šiuo metu eksportuojančių cukrų į ES. Dviejose protokolą dėl cukraus pasirašiusiose AKR šalyse, pastaraisiais metais neeksportuojančiose cukraus į ES (t. y., Uganda ir Surinamas), ES cukraus reforma nereikalaus ypatingų pertvarkymų. Mažiausiai išsivysčiusios šalys (MIŠ), kurios nėra pasirašiusios protokolo dėl cukraus, anksčiau nebuvo priklausomos nuo cukraus eksporto į ES. Patekimas į rinką pagal VIG, net ir žemesniu ES rinkos kainų lygiu, turėtų suteikti galimybę kelioms cukrų gaminančioms MIŠ padidinti savo pajamas, gaunamas iš cukraus eksporto į ES. Todėl šiame reglamente šios MIŠ nėra aptariamos.Atsižvelgiant į skirtumus tarp cukraus protokolo šalių, pirmiausia į skirtingas problemas, su kuriomis jos susiduria, ir galimus jų sprendimo būdus, kiekvienu konkrečiu atveju turėtų būti pasiūlytas platus paramos būdų spektras. Kalbant apie paramos sritis, ji turėtų apimti poreikius tų šalių, kurios stengsis didinti savo cukraus sektoriaus konkurencingumą, taip pat tų, kuriose pertvarkymo proceso metu bus būtina ieškoti alternatyvių ekonominės veiklos rūšių greta cukraus sektoriaus arba vietoje jo. Atsižvelgiant į daugiafunkcinį cukraus sektoriaus vaidmenį, ypač tam tikruose regionuose, šios lydimosios priemonės, jei reikia, turėtų apimti reikšmingesnius šios reformos socialinius, ekonominius ir aplinkosaugos aspektus.EB parama bus skiriama remiantis kiekvienos šalies konkrečia daugiamete išsamia pertvarkymo strategija, kuri bus parengta kiekvienoje šalyje, pasitarus su Komisija. Svarbus šios strategijos tinkamumo Bendrijos paramai gauti kriterijus yra ilgalaikis tvarumas, ypač atsižvelgiant į cukraus ir kitų sektorių pelningumo perspektyvas ateities rinkos sąlygomis ir siekiant bendro tikslo kurti palankias sąlygas ekonominiam augimui ir mažinti skurdą. Rengiant šią strategiją ir baigus ją rengti, ypatingas dėmesys turėtų būti kreipiamas į įvairias suinteresuotąsias šalis, patiriančias pertvarkymo proceso poveikį ir galinčias prisidėti prie jo vykdymo, įskaitant viešąjį bei privatųjį sektorius ir ypač didelį dėmesį skiriant skurdo mažinimui. Tai pat turi būti deramai atsižvelgiama į alternatyvių galimybių poveikį aplinkai. Strategija turėtų atitikti bendrą šalies vystymosi strategiją ir būti nuo jos neatsiejama.Įgyvendinimo mechanizmai, kuriems teikiama pirmenybė, bus parama iš sektorių biudžeto, tačiau atsižvelgiant į konkrečios šalies padėtį, parama programoms taip pat bus teikiama. Ši parama turės papildyti kitas paramos priemones, pirmiausia paramą vystymuisi ir prekybos priemones, ypač ekonominės partnerystės susitarimus. Parama turėtų tapti veiksmingesnė, derinant ją su kitomis priemonėmis.Rengiant nacionalinę strategiją, jau buvo padaryta pažanga keliose cukraus protokolo šalyse. Tačiau šalys, kurios 2006 m. nebus parengusios tinkamos pertvarkymo strategijos, tais pačiais metais turėtų gauti finansinę paramą šiai strategijai parengti. Politinę krizę patiriančių šalių atveju Komisija įvertins, ar situacija leidžia veiksmingai panaudoti paramą, susijusią su cukrumi, ir gali nuspręsti tai šaliai numatytą paramą iš biudžeto paskirstyti reikalavimus atitinkančioms šalims.Biudžeto atžvilgiu cukraus reforma cukraus protokolo šalims iškelia naujų ypatingų uždavinių, reikalaujančių papildomos paramos pertvarkymo proceso metu. Kadangi 9-asis Europos plėtros fondas yra skirtas kitiems tikslams, kaip ir panašiam tikslui skirta specialiosios paramos sistema AKR bananų gamintojams, Komisija siūlo, kad išlaidos, susijusios su šiuo reglamento pasiūlymu, būtų padengtos iš Bendrijos biudžeto. 2006 m. visas paramos sistemai skirtas biudžetas turi užtikrinti 18 cukraus protokolo šalių galimybę pradėti prioritetines investicijas ir programas pagal pirmiau minėtą pertvarkymo strategiją. Biudžetas bus paskirstytas šalims atsižvelgiant į skirtingus jų poreikius, kurie ypač priklauso nuo cukraus reformos poveikio jų cukraus pramonei ir nuo istorinės cukraus eksporto svarbos jų ekonomikai. Tam tikra suma taip pat turėtų būti skirta užtikrinti atitinkamus administracinius gebėjimus, kad paramos sistema būtų valdoma veiksmingai.Taip pat svarbu nustatyti įgyvendinimo modalumus, kurie užtikrintų Bendrijos paramos veiksmingumą. Į tai bus atsižvelgta Komiteto procedūrų metu, biudžeto procedūros bus vykdomos pagal Bendrijos biudžetui taikomą Finansinį reglamentą. Pagal 2000 m. gegužės 16 d. Komunikatą dėl Bendrijos pagalbos valdymo reformos atsakomybė už veiksmų valdymą teks EB delegacijoms šalyse gavėjose.2005/0117 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASnustatantis lydimąsias priemones cukraus protokolo šalims, kurias paveikė ES cukraus režimo reformaEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį ir ypač į jos 179 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[4]laikydamiesi Sutarties[5] 251 straipsnyje nustatytos tvarkos,kadangi:(1) Pagal AKR−EB partnerystės susitarimą[6] Europos bendrija yra įsipareigojusi remti AKR šalis, siekiančias mažinti skurdą bei skatinti darnų vystymąsi, ir pripažįsta pagrindinių produktų sektorių svarbą bei su jais susijusius protokolus.(2) Nuostatos dėl bendro cukraus sektoriaus rinkų organizavimo, nustatytos 2001 m. birželio 19 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 1260/2001[7], turi būti pataisytos, kaip siūloma Komisijos Komunikatu Tarybai KOM(2005)263[8].(3) Pagal cukraus protokolą, pridėtą prie AKR−EB partnerystės susitarimo 5 priedo, kai kurios AKR šalys yra priklausomos nuo cukraus eksporto į ES rinką. Tikėtina, kad reforma smarkiai pakeis jų rinkos sąlygas.(4) Atsižvelgiant į socialinę bei ekonominę cukraus sektoriaus svarbą ir priklausomybę nuo ES rinkos, cukraus protokolo šalyse vykstantis prisitaikymas prie naujų rinkos sąlygų kai kurioms iš šių šalių gali būti sudėtingas.(5) Komunikatu KOM(2004) 499 Komisija įsipareigojo remti pertvarkymo procesą cukraus protokolo šalyse ir tarnybų darbo dokumente SEK(2005) 61, aptartame su cukraus protokolo šalimis, nustatė pasiūlymų dėl paramos rengimo principus.(6) Cukraus protokolo šalims nedelsiant yra reikalinga parama, kuri padėtų sėkmingai prisitaikyti prie naujų sąlygų ir būtų visiškai suderinta su jau gaunama parama.(7) Finansinė ir techninė parama, įskaitant paramą iš biudžeto, jei būtina, ir paramą, gaunamą pagal AKR−EB partnerystės susitarimą, turėtų būti teikiama cukraus protokolo šalims, siekiant padėti joms prisitaikyti prie naujų rinkos sąlygų, atsižvelgiant į skirtumus tarp šalių ir įvairovę pačiose šalyse. Parama turėtų būti skirta cukranendrių sektoriaus konkurencingumui didinti, alternatyviai ekonominei veiklai vystyti ir platesnio pobūdžio socialinėms, ekonominėms ir poveikio aplinkai problemoms, kylančioms dėl sumažėjusio cukraus sektoriaus indėlio į šių šalių ekonomiką, arba kelių šių problemų kombinacijoms spręsti.(8) Kadangi ši parama turėtų būti susijusi su konkrečiomis priemonėmis pertvarkymui įgyvendinti, kurių reforma pareikalaus visų AKR tiekėjų, reikėtų nustatyti objektyvius kriterijus, apibrėžiančius tokios paramos mastą.(9) Parama turėtų būti teikiama vienerių metų laikotarpiu, vėliau paramos teikimas būtų pratęstas iki 2013 m. pagal „Vystomojo bendradarbiavimo ir ekonominio bendradarbiavimo priemonės“ dalį dėl vystymosi.(10) Vien tik valstybių narių pertvarkymo procesui cukraus protokolo šalyse, kurias paveikė ES cukraus reforma, nepakaks, todėl atsižvelgiant į siūlomų veiksmų mastą ir poveikį, jie gali būti veiksmingiau įgyvendinami Bendrijos lygiu, pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu nesiekiama daugiau negu reikia tiems tikslams įvykdyti.(11) Kadangi šiam reglamentui įgyvendinti reikalingos priemonės yra valdymo priemonės, pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[9], jos turėtų būti priimtos pagal valdymo procedūrą, numatytą to sprendimo 4 straipsnyje.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisObjektas1. Šiuo reglamentu nustatoma finansinės ir techninės paramos sistema, įskaitant, jei būtina, paramą iš biudžeto, skirta remti pertvarkymo procesą cukraus protokolo šalyse, susiduriančiose su naujomis cukraus rinkos sąlygomis dėl bendro cukraus sektoriaus rinkų organizavimo reformos.2. Pagal 11 straipsnio 3 dalį ši sistema įgyvendinama 2006 m.2 straipsnisApibrėžimaiŠiame reglamente vartojami šie apibrėžimai:-  „Cukraus protokolo šalys“ − I priede išvardytos AKR šalys,-  „cukrus“ − žaliavinis cukrus arba baltasis cukranendrių cukrus.3 straipsnisTinkamumas paramai gauti; tvarka1. Cukraus protokolo šalys atitinka reikalavimus finansinei ir techninei paramai gauti, įskaitant, jei būtina, paramą iš biudžeto.2. Finansinė ir techninė parama teikiama, kiekvienos cukraus protokolo šalies prašymu. Prašymai finansinei ir techninei paramai gauti teikiami ne vėliau kaip per 60 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo.3. Prašymai grindžiami išsamia daugiamete pertvarkymo strategija, kurią pagal 4 straipsnį ir konsultuodamasi su visomis suinteresuotosiomis šalimis parengė atitinkama šalis.4. Cukraus protokolo šalims, pateikusioms prašymus, kurie nėra pagrįsti išsamia daugiamete pertvarkymo strategija, finansinė ir techninė parama 2006 m. skiriama tik šiai strategijai parengti.4 straipsnisDaugiametė pertvarkymo strategija1. Daugiametė pertvarkymo strategija siekia:1.  didinti cukraus ir cukranendrių sektoriaus konkurencingumą tose šalyse, kur šis procesas yra tvarus, ypač atsižvelgiant į sektoriaus ilgalaikį ekonominį gyvybingumą bei suinteresuotųjų šalių skirtumus,2.  skatinti alternatyvią ekonominę veiklą regionuose, priklausomuose nuo cukraus,3.  spręsti bendras pertvarkymo proceso metu kylančias problemas, kurios gali būti susijusios, bet neapsiriboti užimtumu ir socialinėmis paslaugomis, žemėnauda ir aplinkos atkūrimu, energetikos sektoriumi, moksliniais tyrimais ir naujovėmis bei makroekonominiu stabilumu.2. Strategijoje turi būti apibrėžiami siektini tikslai, būdai ir priemonės, reikalingos tiems tikslams pasiekti, įvairių suinteresuotųjų šalių atsakomybė ir finansinis strategijos įgyvendinimo planas.Strategijoje įvertinamas jos tvarumas atsižvelgiant į dabartines ir būsimas rinkos sąlygas bei socialinius ir aplinkos apsaugos veiksnius. Strategija turi būti nuosekli bendrų tos šalies vystymosi strategijų ir skurdo mažinimo atžvilgiu.3. Daugiametėje strategijoje apibrėžiamas specialusis paramos planas 2006 metams. Rengiant šį planą, ypač turi būti atsižvelgiama į šias aplinkybes:-  ekonominio veiksmingumo ir tvaraus poveikio siekimą,-  aiškų tikslų apibrėžimą ir stebėseną bei pasiekimo rodiklius.5 straipsnisKomisijos patvirtintos priemonės1. Po konsultacijų su cukraus protokolo šalimi, pagal 7 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką ir remiantis 4 straipsniu, priimama daugiametė pertvarkymo strategija.2. Ypatingai bus atsižvelgiama į individualią kiekvienos cukraus protokolo šalies padėtį. Politinę krizę patiriančių šalių, nesusijusių su cukraus sektoriaus raida, atžvilgiu Komisija svarstys paramos teikimą pagal šį reglamentą, atsižvelgdama į kiekvieną konkretų atvejį.3. Parama cukraus protokolo šalims, neturinčioms daugiametės pertvarkymo strategijos, 2006 m. bus skiriama pagal metinę darbo programą 7 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.4. Pagal šį reglamentą teikiama parama papildo ir stiprina paramą, numatytą pagal kitas vystomojo bendradarbiavimo priemones.6 straipsnisPriemonių įgyvendinimasPagal šį reglamentą finansuojamos priemonės įgyvendinamos pagal bendrąsias taisykles, nustatytas Tarybos reglamente (EB) Nr. 1605/2002[10]9, t. y. būtent pagal bendrajam Europos bendrijų biudžetui taikomą Finansinį reglamentą. Valdymo procedūrų atveju taikomi Finansinio reglamento 53 straipsnio 1 dalies a punktas ir 2 dalis ir Komisijos reglamento (EB) Nr. 2342/2002 36 straipsnis, t. y. būtent Finansinį reglamentą[11]10 įgyvendinančios taisyklės.7 straipsnisKomiteto darbo tvarka1. Komisijai padeda už vystymąsi atsakingas kompetentingas komitetas, paskirtas pgal geografinius kriterijus .2. Jei daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnio nuostatas. Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis yra 30 dienų.3. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.8 straipsnisBendra sumaŠiam reglamentui įgyvendinti skirta orientacinė finansinė suma 2006 m. yra 40 mln. EUR.9 straipsnisBendros sumos paskirstymas1. Atsižvelgdama į kiekvienos šalies poreikius, ypač susijusius su cukraus sektoriaus reformos poveikiu atitinkamai šaliai ir cukraus sektoriaus svarba šalies ekonomikai, iš bendros sumos, skirtos šio reglamento galiojimo metams, Komisija nustato didžiausią sumą kiekvienai cukraus protokolo šaliai, skiriamą finansuoti 4 straipsnio 3 dalyje ir 3 straipsnio 3 dalyje numatytiems veiksmams. Paskirstymo kriterijai paremti duomenimis, gautais iki 2004 m.2. Tolesni nurodymai dėl bendros sumos paskirstymo cukraus protokolo šalims nustatomi Komisijos sprendimu 7 straipsnio 2 dalyje numatyta tvarka.3. Finansinė orientacinė suma, skirta įgyvendinti 3 straipsnio 4 dalyje numatytą finansinę ir techninę paramą, daugiametei strategijai parengti, yra 300 000 EUR.4. Iš bendros sumos, orientacinė 3 % suma bus skirta žmogiškiesiems ir materialiesiems ištekliams veiksmingam paramos administravimui ir priežiūrai užtikrinti.10 straipsnisBendrijos finansinių interesų apsauga1. Į visus pagal šį reglamentą sudaromus susitarimus įtraukiamos nuostatos, užtikrinančios Bendrijos finansinių interesų apsaugą, ypač dėl sukčiavimo, korupcijos ir bet kokių kitų pažeidimų, kaip apibrėžta Tarybos reglamentuose (EB, Euratomas) Nr. 2988/95, (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 ir (EB, Euratomas) Nr. 1073/1999.2. Susitarimuose aiškiai nustatoma Komisijos ir Audito Rūmų teisė atlikti visų Bendrijos lėšas gavusių rangovų arba subrangovų auditą remiantis dokumentais arba vietoje. Juose taip pat aiškiai nurodoma Komisijos teisė atlikti patikrinimus vietoje, kaip numatyta Reglamente (Euratomas, EB) 2185/96.3. Visose sutartyse, sudaromose įgyvendinant paramą, yra užtikrinamos Komisijos ir Audito Rūmų teisės, pagal šio straipsnio 2 dalį sutartis įgyvendinant ir po jų įgyvendinimo.11 straipsnisGaliojimo laikas1. Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .2. Šis reglamentas taikomas iki 2006 m. gruodžio 31 d. Šis reglamentas taikomas teisės aktams ir įsipareigojimams, susijusiems su 2006 m. biudžeto įgyvendinimu.3. Tuo atveju, jei „Vystomojo bendradarbiavimo ir ekonominio bendradarbiavimo priemonė“ nebus pradėta taikyti 2007 m. sausio 1 d., Komisija gali pratęsti šio reglamento galiojimą ir priimti tolesnes būtinas priemones.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas PirmininkasI priedas2 straipsnyje nurodytas sąrašas„Cukraus protokolo šalys“1. Barbadosas2. Belizas3. Gajana4. Jamaika5. Sent Kitsas ir Nevis6. Trinidadas ir Tobagas7. Fidžis8. Kongas9. Dramblio Kaulo Krantas10. Kenija11. Madagaskaras12. Malavis13. Mauricijus14. Mozambikas15. Svazilandas16. Tanzanija17. Zambija18. ZimbabvėLEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENTThis document is intended to accompany and complement the Explanatory Memorandum. As such, when completing this Legislative Financial Statement, and without prejudice to its legibility, an attempt should be made to avoid repeating information contained in the Explanatory Memorandum. Before filling in this template, please refer to the specific Guidelines that have been drafted to provide guidance and clarification for the items below.4.  NAME OF THE PROPOSAL :Proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council, establishing accompanying measures for Sugar Protocol countries affected by the reform of the EU sugar regime5.  ABM / ABB FRAMEWORKPolicy Area(s) concerned and associated Activity/Activities : 21 03 - Development and relations with African, Caribbean and Pacific (ACP) States - Relations with sub-Saharan Africa, the Caribbean, Pacific and Indian Ocean and overseas countries and territories.6.  BUDGET LINES7.  Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B.A lines)) including headings: operational budget line 21 03 19 and administrative assistance line under chapter 21 01 04.8.  Duration of the action and of the financial impact: assistance for Sugar Protocol countries has been proposed to last 8 years, since they involve complex restructuring and diversification processes. From 2007 to 2013, the legal basis for this assistance will be the Development Cooperation and Economic Cooperation Instrument (DCECI). The present regulation is hence needed for 1 year only (2006), until the DCECI enters into force. If the DCECI were not in force on 1 January 2007, the validity of the present regulation could be extended. As the sugar reform is expected to be implemented in 2006, it is important for the Sugar Protocol countries to undertake as early as possible their adaptation process.9.  Budgetary characteristics ( add rows if necessary ) :Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |21 03 19 | Non-comp | Diff[12]/ [13] | YES | /NO | NO | No [4…] |21 01 04… | Non-comp | Non-diff | YES/ | /NO | /NO | No [4] |10.  SUMMARY OF RESOURCES11.  Financial Resources12.  Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)EUR million (to 3 decimal places)Expenditure type | Section no. | Year n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 and later | Total |Operational expenditure[14] |Commitment Appropriations (CA) | 8.1 | a | 38,8 |Payment Appropriations (PA) | b | 20 | 18,8 |Administrative expenditure within reference amount[15] |Technical & administrative assistance (NDA) | 8.2.4 | c | 1,2 |TOTAL REFERENCE AMOUNT |Commitment Appropriations (*) | a+c | 40 |Payment Appropriations (*) | b+c | 21,2 | 18,8 |Remark: The Regulation covers the year 2006. However the programme is expected to continue until 2013 (8 years duration), and will be based on the proposed DCEC instrument as from 2007. Future annual amounts will most probably exceed the 2006 level. The reasons are that the reform of the CAP for sugar only begins mid-2006 (hence the impact on Sugar protocol countries will be lower the first year), and 2006 essentially target preparatory activities and priority investments. Administrative expenditure not included in reference amount[16] |Human resources and associated expenditure (NDA) | 8.2.5 | d | 0,398 |Administrative costs, other than human resources and associated costs, not included in reference amount (NDA) | 8.2.6 | e | 0,08 |Total indicative financial cost of interventionTOTAL CA including cost of Human Resources | a+c+d+e | 40,478 |TOTAL PA including cost of Human Resources | b+c+d+e | 21,678 | 18,8 |Co-financing detailsIf the proposal involves co-financing by Member States, or other bodies (please specify which), an estimate of the level of this co-financing should be indicated in the table below (additional lines may be added if different bodies are foreseen for the provision of the co-financing):EUR million (to 3 decimal places)Co-financing body | Year n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 and later | Total |…………………… | F |TOTAL CA including co-financing | a+c+d+e+f |The adaptation process of Sugar Protocol countries will be based on comprehensive national strategies. The cost of their implementation will be covered not only by EC assistance, but also likely by the national governments, the sugar industry, and/or other donors or financial institutions. The process of elaboration of these strategies is however on-going in 2005, which does not allow at this stage to quantify co-financing commitments.13.  Compatibility with Financial Programming( Proposal is compatible with existing financial programming.( Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective.× Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement[17] (i.e. flexibility instrument or revision of the financial perspective).14.  Financial impact on Revenue× Proposal has no financial implications on revenue( Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows:NB: All details and observations relating to the method of calculating the effect on revenue should be shown in a separate annex.EUR million (to one decimal place)Prior to action [Year n-1] | Situation following action |Total number of human resources |15.  CHARACTERISTICS AND OBJECTIVESDetails of the context of the proposal are required in the Explanatory Memorandum. This section of the Legislative Financial Statement should include the following specific complementary information:16.  Need to be met in the short or long termThe adjustments required from the ACP Sugar Protocol countries, due to the EU sugar reform, will be significant in many cases. This is why an 8 year assistance scheme is being proposed (although the present regulation covers only 1 year – see point 3.2). It is also important to support their adjustment process in the short term, i.e. 2006, because the impacts of the reform on certain countries will be felt immediately (the reform is expected to enter in force in 2006), because the likelihood of success in mitigating the impacts of the reform will be enhanced if adaptation takes place as early as possible, and also because this confirms the commitment of the EC to address the needs of the ACP in relation to trade shocks in a broader context (i.a. the Doha Development Agenda).17.  Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergy18.  The need for this assistance scheme is linked to a Community policy (the CAP, as well as indirectly EC trade policy since a recent WTO panel requires the EU to modify its sugar regime). The sugar reform creates specific, new challenges to Sugar Protocol countries, which require additional support for their adaptation process. The EC is ready to provide such a temporary financial assistance This support is to be provided in full consistency with the country’s overall development strategy, as well as with the existing cooperation strategy of the EC in these countries.19.  The Sugar Protocol is part of the Cotonou agreement and the countries concerned mostly receive financial assistance from the Community through the EDF. As 9th EDF funds have already been reserved for other purposes, the Commission proposes that expenses linked to the present proposal be covered by the Community budget. For a similar programme, which support ACP banana producers, the budget authority also decided to fund it out of the Community budget, so that the programme became additional to other EDF resources. The Commission has already announced this to the ACP.20.  Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM frameworkThe objectives of these accompanying measures is to help Sugar Protocol countries to adjust to the changing market conditions on the sugar market, by enhancing the competitiveness of their sugar sector, by diversifying into other economic activities, and/or by addressing the broader social, economic, and/or environmental impacts of these changes. The expected results depend on the type of objective pursued in a given country, but can include more competitive sugar exports (including lower production costs) and increased value of alternative sectors, leading to avoid or limit the loss of export revenues, employment and other economic and social parameters, and to more sustainable development in the long term.21.  Method of Implementation (indicative)Show below the method(s)[19] chosen for the implementation of the action.(x Centralised Management(x Directly by the Commission( Indirectly by delegation to:( Executive Agencies( Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulation( National public-sector bodies/bodies with public-service mission( x Shared or decentralised management( With Member states(x With Third countries( Joint management with international organisations (please specify)Relevant comments:The assistance scheme may be implemented under different modalities in different Sugar Protocol countries: through budget support as far as possible, or in through programme support. Centralised management through EC delegations applies in the first case, while the second case may require shared or decentralised management with third countries. The management of the actions will be devolved to the EC delegations in the beneficiary countries.MONITORING AND EVALUATION22.  Monitoring systemThis will depend on the type of delivery mechanism of support in each country (budget or programme support).23.  Evaluation24.  Ex-ante evaluationThe likely impact of the EU sugar reform on ACP Sugar Protocol countries has been analysed in the overall Extended Impact Assessment made in 2003 for the sugar reform, as well as specifically for the Protocol countries in a more in-depth analysis by Commission services. A price reduction of the order of magnitude of the ones to be tabled by the Commission in its sugar reform proposals of July 2004 and June 2005 (reduction in the institutional price for raw sugar between 35% and 45%) would likely lead several of the less competitive Sugar Protocol countries to stop their sugar exports to the EU, and in some cases could lead to the closure of their sugar industry. In other countries, the sugar sector could adjust with more or less significant restructuring efforts.The total annual loss of export revenues of Sugar Protocol countries is likely to be significant, with consequences on the social, economic and land use situation of the countries, especially where the impact of the reform is expected to be greater, and where the sector relies on the EU market. The budget of € 40 million in the first year is of a preparatory nature, to allow the ACP countries, which are already developing an adaptation strategy, to launch immediate investments and programmes, in order to anticipate as much as possible the impacts of the reform. In the following years, the budget to be programmed will likely be influenced by the final shape of the sugar reform, yet to be decided.25.  Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)Not applicable (first intervention of this kind in this sector so no evaluations are available).26.  Terms and frequency of future evaluationThe assistance scheme should be evaluated after a period of implementation of three years, but this will be done under the DCECI, rather than under this regulation.27.  Anti-fraud measuresThe financing agreement with the beneficiary country shall include amongst others the following provisions:- The beneficiary undertakes to check regularly that the operations financed with the Community funds have been properly implemented. It shall take appropriate measures to prevent irregularities and fraud and, if necessary, bring prosecutions to recover funds wrongly paid.- The beneficiary shall immediately inform the Commission of any element brought to its attention which arouses suspicions of irregularities or fraud and of any measure taken to deal with them.- The beneficiary undertakes to take every appropriate measure to remedy any practices of active or passive corruption whatsoever at any stage of the procedure for the award of contracts or grants or in the implementation of the related contracts.- The beneficiary agrees to the Commission, OLAF and the Court of Auditors of the European Communities conducting documentary and on-the-spot checks on the use made of Community funding under the financing agreement. The checks and audits shall also apply to contractors and subcontractors who have received Community funding.8. DETAILS OF RESOURCES8.1 Objectives of the proposal in terms of their financial costCommitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)8.2.2 Description of tasks deriving from the actiona => DEV: support to delegations in the dialogue with beneficiary countries on and assessment of the adaptation strategies, management of different proposals i.a. referred to in Articles 5 and 9.b => AIDCO (management and presentation of various proposals according to procedures referred to in Article 7)c => AIDCO support to bd => Contractual Agents in delegations: management of the budget line and assistance programmes8.2.3 Sources of human resources (statutory)(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)( Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extendeda × Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n( Posts to be requested in the next APS/PDB procedure( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)b x Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question8.2.4 Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management)EUR million (to 3 decimal places)Budget line (number and heading) | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 | Year n+5 and later | TOTAL |Other technical and administrative assistance |- intra muros | 1,200 |- extra muros |Total Technical and administrative assistance | 1,200 |8.2 .5 Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amountEUR million (to 3 decimal places)Type of human resources | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 | Year n+5 and later |Officials and temporary staff (XX 01 01) | 0,306 |Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.) (specify budget line) | 0,092 |Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 0,398 |Calculation– Officials and Temporary agentsReference should be made to Point 8.2.1, if applicableThe average cost of an official is € 108.000.Calculation– Staff financed under art. XX 01 02Reference should be made to Point 8.2.1, if applicableThe average cost of a contractual agent is € 91.680.8.2.6 Other administrative expenditure not included in reference amountEUR million (to 3 decimal places)XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences | 0 |XX 01 02 11 03 – Committees[25] |XX 01 02 11 04 – Studies & consultations | 0,050 |XX 01 02 11 05 - Information systems | 0 |2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) | 0 |3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) | 0 |Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0,080 |Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amountTotal required amount for missions: € 30.0002 missions to the Pacific: (average cost/mission € 6.000) = € 12.0002 missions to Austral Africa (average cost/ mission; € 5.000) = € 10.0002 missions to the Caribbean (average cost/mission: € 4.000) = € 8.000A study will be required for an amount of € 50.000[1] Komisijos komunikatas KOM(2004) 499.[2] Komisijos komunikatas KOM(2004) 089, ir 2004 m. balandžio 27 d. Bendrųjų reikalų tarybos išvados.[3] SEK(2005) 061.[4] OL C[…], […], p. […].[5] OL C[…], […], p. […].[6] OL L 317, 2000 12 15, p. 3.[7] OL L 178, 2001 6 30, p. 1; Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 39/2004 (OL L 6, 2004 1 10, p. 16).[8] OL C[…], […], p. […].[9] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.[10] OL L 248, 2002 9 16.[11] OL L 357, 2002 12 31.[12] Differentiated appropriations[13] Non-differentiated appropriations hereafter referred to as NDA[14] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned.[15] Expenditure within article xx 01 04 of Title xx.[16] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05.[17] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.[18] Additional columns should be added if necessary i.e. if the duration of the action exceeds 6 years[19] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point[20] As described under Section 5.3[21] Cost of which is NOT covered by the reference amount[22] Cost of which is NOT covered by the reference amount[23] Cost of which is included within the reference amount[24] Reference should be made to the specific legislative financial statement for the Executive Agency(ies) concerned.[25] Specify the type of committee and the group to which it belongs.