title: Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl principų, prioritetų ir sąlygų, įvardytų Stojimo partnerystėje su Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija, panaikinantis Sprendimą 2006/57/EB

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52007PC0659

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 6.11.2007KOM(2007) 659 galutinisPasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl principų, prioritetų ir sąlygų, įvardytų Stojimo partnerystėje su Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija, panaikinantis Sprendimą 2006/57/EB(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS2003 m. birželio 19–20 d. Salonikuose posėdžiavusi Europos Vadovų Taryba patvirtino „Salonikų darbotvarkę Vakarų Balkanams“, kurioje Europos partnerystės numatytos kaip priemonė įgyvendinti Vakarų Balkanų šalių Europos perspektyvą.Remdamasi 2005 m. lapkričio 9 d. Komisijos pateiktu pasiūlymu, 2006 m. sausio 30 d. Taryba patvirtino persvarstytą Europos partnerystę su Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija. Partnerystėse numatyti trumpalaikiai ir vidutinės trukmės prioritetai. 2005 m. gruodžio 17 d. sprendimu Europos Vadovų Taryba Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai suteikė šalies kandidatės statusą.Todėl Komisija mano esant tikslinga teikti pasiūlymą dėl Stojimo partnerystės su Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija. Ši atnaujinta partnerystė pagrįsta 2004 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 533/2004 nuostatomis ir joje atsižvelgiama į naujus įvykius, aprašytus 2007 m. pažangos ataskaitoje. Joje pateikiami trumpalaikiai ir vidutinės trukmės šalies pasirengimo tolesnei integracijai į Europos Sąjungą prioritetai.Siekdamos tinkamai įgyvendinti Stojimo partnerystę, kompetentingos Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos valdžios institucijos turėtų parengti planą su tvarkaraščiu ir konkrečiomis priemonėmis, kuriomis ši šalis ketina siekti šio tikslo. Komisija reguliariai stebės prioritetų įgyvendinimą.Stojimo partnerystės prioritetai sudaro Bendrijos finansinės paramos, kuri ir toliau bus teikiama pagal atitinkamas finansines priemones, visų pirma pagal 2006 m. liepos 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1085/2006, nustatantį Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (IPA), programavimo pagrindą.Siūlomas Tarybos sprendimas neturi finansinio poveikio. Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija ragina Tarybą priimti pridedamą Tarybos sprendimo pasiūlymą.PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl principų, prioritetų ir sąlygų, įvardytų Stojimo partnerystėje su Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija, panaikinantis Sprendimą 2006/57/EBEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 2004 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 533/2004 dėl Europos partnerysčių steigimo stabilizavimo ir asociacijos proceso metu[1], su pakeitimais, ypač į jo 2 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:(1) 2003 m. birželio 19–20 d. Salonikuose posėdžiavusi Europos Vadovų Taryba patvirtino partnerystes kaip priemonę įgyvendinti Vakarų Balkanų šalių Europos perspektyvą.(2) Reglamente (EB) Nr. 533/2004 numatyta, kad Taryba nusprendžia dėl partnerystėse bei visuose paskesniuose pakeitimuose nustatytinų principų, prioritetų ir sąlygų. Jame taip pat numatyta, kad tolesnė Europos partnerysčių priežiūra užtikrinama pagal stabilizavimo ir asociacijos procesą sukurtų mechanizmų sistema, visų pirma metinėmis pažangos ataskaitomis.(3) 2005 m. gruodžio 17 d. sprendimu Europos Vadovų Taryba Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai suteikė šalies kandidatės statusą. Todėl buvo pateiktas pasiūlymas iš dalies pakeisti Reglamentą Nr. 533/2004 siekiant partnerystės su šia šalimi pavadinimą „Europos partnerystė“ pakeisti į „Stojimo partnerystė“[2].(4) Remdamasi 2005 m. lapkričio mėn. Komisijos pasiūlymu, 2006 m. sausio 30 d. Taryba patvirtino antrąją Stojimo partnerystę su Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija[3].(5) Komisijos dokumente „Plėtros strategija ir pagrindiniai 2006–2007 m. uždaviniai“ nurodyta, jog partnerystės bus atnaujintos 2007 m. pabaigoje.(6) 2006 m. birželio 12 d. Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 1085/2006, nustatantį Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (IPA)[4], kuriuo atnaujinamas finansinės paramos narystės siekiančioms šalims pagrindas.(7) Todėl tikslinga priimti Stojimo partnerystę, kuria būtų atnaujinta esama partnerystė, siekiant nustatyti atnaujintus tolesnio darbo prioritetus, remiantis Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pasirengimo tolesnei integracijai į Europos Sąjungą 2007 m. pažangos ataskaitos išvadomis.(8) Kad pasirengtų tolesnei integracijai į Europos Sąjungą, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos kompetentingos valdžios institucijos turėtų parengti planą, kuriame būtų nurodytos konkrečios šioje Stojimo partnerystėje nustatytų prioritetų įgyvendinimo priemonės ir tvarkaraštis.(9) Todėl Sprendimas 2006/57/EB turėtų būti panaikintas,NUSPRENDĖ:1 straipsnisStojimo partnerystės su Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija principai, prioritetai ir sąlygos pateikiami priede.2 straipsnisStojimo partnerystės įgyvendinimas tikrinamas taikant mechanizmus, nustatytus pagal stabilizavimo ir asociacijos procesą, visų pirma Komisijos teikiamas metines pažangos ataskaitas.3 straipsnisSprendimas 2006/57/EB yra panaikinamas.4 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasPRIEDAS: BUVUSIOJI JUGOSLAVIJOS RESPUBLIKA MAKEDONIJA 2007 m. STOJIMO PARTNERYSTĖS PROGRAMA1. ĮŽANGAEuropos Vadovų Taryba patvirtino partnerystes kaip priemonę įgyvendinti Vakarų Balkanų šalių Europos perspektyvą. Siūloma Stojimo partneryste, remiantis 2007 m. Komisijos Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai skirtos pažangos ataskaitos išvadomis, atnaujinama 2006 m. sausio mėn. Europos partnerystė. Joje nustatomi nauji ir tebesantys veiklos prioritetai. Nauji prioritetai yra pritaikyti prie konkrečių šalies reikmių ir pasirengimo etapo, be to, prireikus bus atnaujinti. Tikimasi, kad Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija parengs planą, kuriame bus nurodytos konkrečios stojimo partnerystės prioritetų įgyvendinimui skirtos priemonės ir tvarkaraštis. Partneryste taip pat numatomos šaliai teikiamos finansinės paramos gairės.2. PRINCIPAIStabilizavimo ir asociacijos procesas ir toliau yra Vakarų Balkanų šalių integracijos į Europą pagrindas visu pasirengimo būsimai narystei laikotarpiu. Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai nustatyti prioritetai yra susiję su jos gebėjimu laikytis 1993 m. Kopenhagos Europos Vadovų Tarybos apibrėžtų kriterijų bei stabilizavimo ir asociacijos procese nustatytų sąlygų, visų pirma tų, kurias Taryba nustatė 1997 m. balandžio 29 d. ir 1999 m. birželio 21–22 d. išvadose, 2000 m. lapkričio 24 d. Zagrebo aukščiausiojo lygio susitikimo galutinėje deklaracijoje ir Salonikų darbotvarkėje.3. PRIORITETAIŠioje Stojimo partnerystėje išvardyti prioritetai buvo nustatyti įvertinus Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos galimybes juos įgyvendinti arba padaryti pakankamą pažangą šioje srityje per kelerius ateinančius metus. Skiriami trumpalaikiai prioritetai, kuriuos tikimasi įgyvendinti per ateinančius vienerius arba dvejus metus, ir vidutinio laikotarpio prioritetai, kuriuos tikimasi įgyvendinti per artimiausius trejus ketverius metus. Prioritetai susiję tiek su teisės aktais, tiek su jų įgyvendinimu.Atsižvelgiant į būtinybę nustatyti prioritetus, be abejonės Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija turi atlikti ir kitas užduotis, kurios gali būti įvardytos prioritetais kokiose nors būsimose partnerystėse, taip pat atsižvelgiant į Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ateityje darysimą pažangą.Pagrindiniai trumpalaikiai prioritetai pateikiami atskirai sąrašo pradžioje. Šių pagrindinių prioritetų išdėstymo tvarka neatspindi jų svarbos.3.1. Trumpalaikiai prioritetaiPagrindiniai prioritetai-  Užtikrinti tinkamą visų Stabilizacijos ir asociacijos susitarimu prisiimtų įsipareigojimų įgyvendinimą.-  Užtikrinti konstruktyvų ir įtrauktimi grindžiamą dialogą demokratinėse institucijose, visų pirma srityse, kuriose būtinas visų politinių partijų sutarimas.-  Užtikrinti veiksmingą Policijos įstatymo įgyvendinimą.-  Užtikrinti tvarų teismų reformos įgyvendinimą ir sustiprinti teismų sistemos nepriklausomumą bei bendrą jos pajėgumą. Užbaigti prokuratūros reformą ir galutinai paskirti Teisėjų tarybą.-  Užtikrinti tvarų kovos su korupcija teisės aktų įgyvendinimą.-  Užtikrinti, kad valstybės tarnautojų įdarbinimas ir galimybės siekti karjeros nepriklausytų nuo politinės įtakos, toliau plėtoti nuopelnais paremtą karjeros sistemą ir visiškai įgyvendinti Valstybės tarnybos įstatymą.-  Sumažinti kliūtis darbo vietų kūrimui ir spręsti visų pirma jaunimo ir ilgalaikio nedarbo problemą.-  Pagerinti bendrą verslo aplinką toliau stiprinant teisinės valstybės principus, stiprinant reguliavimo ir priežiūros institucijų nepriklausomumą, spartinant teisines procedūras ir tęsiant nuosavybės teisių registravimą.Politiniai kriterijaiDemokratija ir teisinė valstybė-  Tęsti Ohrido pagrindų susitarimo įgyvendinimą, siekiant inter alia skatinti etninio pasitikėjimo stiprinimą.Parlamentas ir rinkimai-  Užtikrinti, kad kiti prezidento ir savivaldybių rinkimai vyktų laikantis rinkimų kodekso.-  Skubiai priimti sprendimus bet kokių rinkimų pažeidimų atveju ir skirti tokius pažeidimus atgrasančias baudas.-  Stiprinti parlamento gebėjimus, visų pirmą padidinant jo išteklius.Vyriausybė-  Stiprinti vietos administracijos skaidrumą ir atskaitomybę. Visų pirma stiprinti vidaus kontrolę ir auditą.-  Užtikrinti tinkamą savivaldybių mokesčių surinkimą visoje šalyje.-  Užtikrinti savivaldybių gebėjimą valdyti valstybei priklausančią žemę.-  Užtikrinti, kad savivaldybėse dirbtų pakankamai tinkamos kompetencijos darbuotojų.Viešasis administravimas-  Įvesti nuopelnais paremtą karjeros sistemą siekiant sukurti atskaitingą, veiksmingą ir profesionalų viešąjį administravimą centriniu ir vietos lygmeniu.-  Užtikrinti veiksmingą valstybės tarnautojų etikos kodekso nuostatų įgyvendinimą.-  Stiprinti administracinius gebėjimus, visų pirma plėtojant strateginio planavimo ir politikos formavimo gebėjimus bei gerinant mokymą ir sukurti bendrą valstybės tarnautojų mokymo strategiją.-  Veiksmingai įgyvendinti priemones, priimtas siekiant užtikrinti administravimo, visų pirma sprendimų priėmimo proceso, skaidrumą ir toliau skatinti aktyvų pilietinės visuomenės dalyvavimą.-  Toliau įgyvendinti teisėsaugos institucijų reformą.Teismų sistema-  Toliau plėtoti pradinį ir tęstinį mokymą teisėjų ir prokurorų mokymo įstaigoje.-  Užbaigti kurti naujas teismo struktūras ir suteikti tinkamus išteklius siekiant užtikrinti visapusišką jų veikimą ir padidinti jų veiksmingumą.-  Užtikrinti tinkamą ir visišką teismo sprendimų vykdymą.Kovos su korupcija politika-  Užtikrinti, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į Valstybinės kovos su korupcija komisijos ir Valstybinės audito tarnybos rekomendacijas.-  Visiškai įgyvendinti Valstybių grupės prieš korupciją (GRECO) pateiktas rekomendacijas.-  Sustiprinti administracinius gebėjimus, kurių reikia, kad būtų užtikrintas teisės aktų, priimtų dėl politinių partijų finansavimo ir rinkimų kampanijų, įgyvendinimas. Įvesti veiksmingas sankcijas už pažeidimus.-  Imtis veiksmų pagal atliktą tam tikriems valstybės tarnautojams suteiktų teisių peržiūrą.-  Užtikrinti visišką Įstatymo dėl visuomenės galimybės gauti informaciją įgyvendinimą.Žmogaus teisės ir mažumų apsauga-  Visiškai laikytis Europos žmogaus teisių konvencijos, Kankinimų prevencijos komiteto rekomendacijų ir Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvencijos.-  Teisėsaugos institucijose, teismų sistemoje ir kalinimo įstaigų administracijoje iki galo taikyti taisykles, susijusias su etikos normomis, vidaus kontrole, profesiniais standartais ir žmogaus teisėmis, įskaitant reguliariai vykdant mokymus.-  Suteikti pakankamų išteklių kalinimo įstaigų sąlygoms pagerinti.-  Sukurti veiksmingus mechanizmus nustatyti valstybinių ir nevalstybinių institucijų vykdomą visų formų diskriminaciją prieš asmenis ar jų grupes, už ją persekioti ir bausti.-  Patobulinti ir įgyvendinti tinkamo ne daugumos bendruomenių atstovavimo strategiją, visų pirma suteikiant reikiamus išteklius ir nustatant veiksmingas sankcijas už nesugebėjimą pasiekti tikslų.-  Didinti mažumų grupių narių galimybes mokytis, naudotis teisine ir socialinės gerovės sistema.Regioniniai klausimai ir tarptautiniai įsipareigojimai-  Toliau visapusiškai bendradarbiauti su TBTBJ ir, atsižvelgiant į galimą bylų grąžinimą iš TBTBJ, atitikti visas būtinas tinkamą procesą užtikrinančias sąlygas.-  Toliau skatinti perėjimą nuo Stabilumo pakto prie labiau regioninės bendradarbiavimo sistemos ir veiksmingą Vidurio Europos laisvosios prekybos sutarties (CEFTA) įgyvendinimą.-  Užtikrinti gerus kaimyninius santykius, visų pirma aktyvinant pastangas rasti suderintą ir abipusiai priimtiną pavadinimo klausimo sprendimą su Graikija, vadovaujantis JT Saugumo Tarybos rezoliucijomis 817/93 ir 845/93.-  Plėtoti bendradarbiavimą su kaimyninėmis šalimis, visų pirma tarpvalstybinio bendradarbiavimo, kovos su organizuotu nusikalstamumu, neteisėtos prekybos ir kontrabandos, teismų bendradarbiavimo, sienų valdymo, readmisijos ir aplinkos apsaugos srityse, ir užtikrinti veiksmingą veiksmų šiose srityse įgyvendinimą.Ekonominiai kriterijai-  Vykdyti žemės ir nekilnojamojo turto registraciją ir stiprinti kadastrą, siekiant padidinti teisinį tikrumą ūkio subjektams ir pagerinti rinkos ekonomikos mechanizmų funkcionavimą.-  Padidinti viešųjų paslaugų veiksmingumą, visų pirma skiriant papildomų lėšų mokymui ir esamos infrastruktūros atnaujinimui.Gebėjimas prisiimti narystės įsipareigojimus1 skyrius: Laisvas prekių judėjimas-  Priimti ir įgyvendinti horizontalaus poveikio pagrindinius teisės aktus, kurie sudarytų sąlygas užbaigti reikiamą infrastruktūrą, ir užtikrinti skirtingų institucijų (reglamentavimo, standartizacijos, akreditacijos, metrologijos, atitikties vertinimo ir rinkos priežiūros) darbo uždavinių atskyrimą, vykdant atitikties vertinimo procedūras.-  Parengti visapusišką strategiją su atitinkamoms horizontaliosioms organizacijoms (standartizacijos, akreditacijos, metrologijos ir rinkos priežiūros) taikomo acquis įgyvendinimo gairėmis, numatant terminus ir nustatant aiškią atsakomybę už teisinių priemonių skirtinguose sektoriuose įdiegimą ir veiksmingą vykdymą bei administracinių gebėjimų stiprinimą.-  Parengti veiksmų planą dėl atitikties EB sutarties 28–30 straipsniams su gairėmis dėl nacionalinės teisės aktų ir administracinių procedūrų vidaus patikros, abipusio pripažinimo sąlygų įdiegimo ir reikiamų tolesnių pakeitimų.-  Paspartinti Europos standartų priėmimą ir suaktyvinti pastangas tapti visateise Europos standartizacijos organizacijų nare.3 skyrius: Įsisteigimo teisė ir laisvė teikti paslaugas-  Pašalinti likusias kliūtis, trukdančias ES fiziniams ir juridiniams asmenims įsisteigti ir teikti paslaugas kitose valstybėse.-  Teisės aktuose numatyti paslaugų teikimo per nuolatinę buveinę ir laikino paslaugų teikimo atskyrimą.4 skyrius: Laisvas kapitalo judėjimas-  Toliau stiprinti kovos su pinigų plovimu sistemą, visų pirma geriau informuoti ataskaitas teikiančias institucijas ir pasiekti, jog atitinkamos institucijos užtikrintų griežtą teisės aktų vykdymą.-  Daryti pažangą šalinant likusius apribojimus kapitalo judėjimui.5 skyrius: Viešieji pirkimai-  Sustiprinti Skundų komitetą siekiant sukurti veiksmingą teisminių priemonių sistemą.6 skyrius: Bendrovių teisė-  Sukurti veiksmingas ir nepriklausomas teisės aktais numatytų auditorių ir audito įmonių kokybės užtikrinimo ir viešosios priežiūros sistemas. Stiprinti reikiamus administracinius gebėjimus.7 skyrius: Intelektinės nuosavybės teisė-  Parengti nacionalinę strategiją ir veiksmų planą gebėjimams, reikalingiems įgyvendinti acquis visose šio skyriaus apimamose srityse, ir užtikrinti jų vykdymą, ypatingą dėmesį skiriant būtinybei teikti specializuotą mokymą teisėsaugos institucijoms, teisėjams, prokurorams ir muitinės pareigūnams.-  Parengti visuomenės informavimo kampanijas ir pagerinti teisėsaugos institucijų ir visų susijusių suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimą.8 skyrius: Konkurencijos politika-  Užtikrinti griežtą antimonopolitinių teisės aktų vykdymą, daugiausia dėmesio skiriant rimčiausiems konkurencijos teisės pažeidimams.-  Sukurti veiksmingą ex-ante valstybės pagalbos kontrolę.-  Sustiprinti Konkurencijos apsaugos komisijos administracinius gebėjimus ir jai skirti reikiamą biudžetą bei pakankamai darbuotojų.9 skyrius: Finansinės paslaugos-  Sustiprinti finansų sektoriaus, visų pirma draudimo sektoriaus ir vertybinių popierių rinkos, teisės aktus ir priežiūros sistemą bei jų vykdymą.-  Užtikrinti, kad nepriklausoma draudimo sektoriaus priežiūros institucija pradėtų veikti ir joje būtų įdarbinta pakankamai darbuotojų.10 skyrius: Informacinė visuomenė ir žiniasklaida-  Nutraukti Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo nuostatų pažeidinėjimą imantis visų priemonių, būtinų įvykdyti įsipareigojimus liberalizuoti elektroninių ryšių sektorių, įskaitant galimybę priimti visus reikalingus antrinės teisės aktus ir toliau stiprinti reguliavimo institucijas.-  Užtikrinti konkurencijos apsaugos priemonių taikymą didelę rinkos dalį užimantiems operatoriams.-  Stiprinti elektroninių ryšių ir žiniasklaidos reguliavimo įstaigos nepriklausomumą ir administracinius gebėjimus.-  Užtikrinti stabilų ir tvarų viešojo transliuotojo ir Transliavimo tarybos finansavimą.11 skyrius: Žemės ūkis ir kaimo plėtra-  Pagreitinti žemės ūkio paskirties žemės registravimą į nekilnojamojo turto kadastrą.-  Užtikrinti patikimų žemės ūkio duomenų rinkimą ir tvarkymą.-  Tęsti pasirengimą įsteigti veiksmingai veikiančias ir finansiškai patikimas žemės ūkio sektoriaus lėšų valdymo ir kontrolės mokėjimo agentūras, veikiančias pagal ES reikalavimus ir tarptautinius audito standartus.12 skyrius: Maisto saugos, veterinarijos ir fitosanitarijos politika-  Toliau derinti teisės aktus su veterinarijos ir fitosanitarijos acquis , sutelkiant dėmesį į acquis atitinkančius pagrindinius teisės aktus.-  Toliau stiprinti veterinarijos tarnybos gebėjimus centriniu ir vietos lygmeniu, siekiant pradėti taikyti ES taisykles atitinkančią kontrolės, visų pirma importo, sistemą.-  Užtikrinti galvijų identifikavimo ir jų judėjimo registravimo sistemos veikimą ir pradėti kiaulių, avių ir ožkų identifikavimo sistemą.-  Toliau derinti gyvūnų ligų ir gyvūnų sveikatos kontrolės sistemas su ES teisės aktų ir institucijų reikalavimais, taip pat su nenumatytų situacijų veiksmų planais dėl ligų, apie kurias būtina pranešti.-  Įvertinti žemės ūkio ir maisto produktų perdirbimo įmonių atitikimą ES reikalavimams – tai bus pagrindas šių įmonių modernizavimo ateityje planui.14 skyrius: Transporto politika-  Toliau įgyvendinti Susitarimo memorandumą dėl Pietryčių Europos pagrindinio regioninio transporto tinklo plėtros ir stiprinti bendradarbiavimą su Pietryčių Europos transporto observatorija.-  Toliau derinti teisės aktus su kelių transporto acquis , visų pirma dėl pavojingų krovinių gabenimo, galimybės patekti į rinką, socialinių sąlygų, skaitmeninio tachografo įdiegimo ir kelių saugumo didinimo.-  Geležinkelių sektoriuje įsteigti nuo infrastruktūros valdytojo ir geležinkelio įmonių nepriklausomą reguliavimo įstaigą, įsteigti už saugumo sertifikatų išdavimą atsakingą saugos instituciją ir derinti teisės aktus su ES taisyklėmis dėl pavojingų krovinių gabenimo geležinkeliu. Užtikrinti finansinį stabilumą kompensuojant už keleivinio transporto viešosios paslaugos įsipareigojimus ir sumažinant skolas.-  Įgyvendinti įsipareigojimus, prisiimtus pagal pirmąjį pereinamąjį Europos bendrosios aviacinės erdvės susitarimo etapą, įskaitant atitinkamų aviacijos teisės aktų įgyvendinimą.-  Stiprinti civilinės aviacijos institucijos administracinius gebėjimus.15 skyrius: Energetika-  Toliau derinti vidaus elektros ir dujų rinkų, energijos efektyvumo ir atsinaujinančių energijos šaltinių teisės aktus su acquis , siekiant laipsniškai atverti energetikos rinką konkurencijai.-  Toliau stiprinti Energetikos reguliavimo komisijos nepriklausomumą.-  Vykdyti įsipareigojimus, prisiimtus pagal Energijos bendrijos sutartį dėl visiško vidaus dujų ir elektros rinkų acquis įgyvendinimo ir dėl tarpvalstybinių elektros energijos mainų.-  Didinti administracinius gebėjimus visuose energetikos sektoriuose, įskaitant Energetikos agentūrą, energijos veiksmingumo ir atsinaujinančių energijos šaltinių srityse.-  Pastatyti tinkamą radioaktyviųjų medžiagų saugyklą.-  Užtikrinti Radiacinės saugos direktorato nepriklausomumą ir tinkamą veikimą.16 skyrius: Mokesčiai-  Stiprinti administracinius gebėjimus įgyvendinti mokesčių teisės aktus ir kovoti su mokesčių slėpimu.-  Skubiai imtis struktūrinių priemonių kontrolės politikai reformuoti ir kontrolės pajėgumams didinti.-  Sukurti audito strategiją ir tinkamas IT sistemas.-  Įsipareigoti laikytis Įmonių apmokestinimo elgesio kodekso principų ir užtikrinti, kad naujos mokesčių priemonės juos atitiktų.18 skyrius: Statistika-  Stiprinti Valstybės statistikos departamento gebėjimus, kad būtų laiku atliktas kitas gyventojų surašymas ir toliau tobulinamos nacionalinės sąskaitos bei rengiami jų pagrindiniai statistiniai duomenys. Konkrečiai spręsti tebesančias problemas, susijusias su žemės ūkio sektoriaus ir verslo statistinių duomenų rinkimu ir tvarkymu pagal ES standartus bei metodus ir padidinti Erostatui teikiamų statistinių duomenų apimtį.-  Baigti kurti statistinį verslo įmonių registrą ir ūkių registrą, įskaitant procedūras, užtikrinančias, kad registruose būtų naujausia informacija.19 skyrius: Užimtumas ir socialinė politika-  Tęsti acquis perkėlimą į nacionalinę teisę ir sustiprinti su šiomis sritimis susijusias administracines ir teisėsaugos struktūras, įskaitant Darbo inspekciją.-  Užtikrinti administracinius gebėjimus įgyvendinti socialinės įtraukties ir socialinės apsaugos politiką.-  Užtikrinti atstovaujamojo socialinio dialogo veikimą.-  Toliau dėti pastangas pagerinti žmonių su negalia padėtį.20 skyrius: Įmonių ir pramonės politika-  Nustatyti ir įgyvendinti augimą bei naujoves skatinančią pramonės strategiją.-  Pradėti reguliariai vertinti naujų reglamentų poveikį įmonėms.-  Sustiprinti MVĮ padalinio ir MVĮ agentūros išteklius ir užtikrinti MVĮ strategijos ir veiksmų plano bei Europos mažųjų įmonių chartijos įgyvendinimą.-  Toliau tęsti darbus siekiant paprastinti reglamentavimą, panaikinti nereikalingus teisės aktus ir mažinti biurokratines kliūtis verslui; pradėti teisės aktų poveikio vertinimą.22 skyrius: Regioninė politika ir struktūrinių priemonių derinimas-  Sustiprinti institucinių struktūrų kūrimą ir stiprinti administracinius gebėjimus programavimo, projektų rengimo, stebėjimo, vertinimo ir finansinio valdymo bei kontrolės srityse, visų pirma atitinkamų ministerijų lygmeniu, įgyvendinti ES pasirengimo narystei programas rengiantis įgyvendinti Bendrijos sanglaudos politiką.-  Baigti rengti nacionalinę regioninės plėtros strategiją.23 skyrius: Teismų sistema ir pagrindinės teisės-  Įgyvendinti nacionalinę asmens duomenų apsaugos teisę. Pasirašyti ir ratifikuoti Europos Tarybos asmenų apsaugos konvencijos dėl asmenų apsaugos automatiškai tvarkant asmens duomenis papildomą protokolą dėl priežiūros institucijų ir tarpvalstybinių duomenų srautų.-  Dėl kitų prioritetų žiūrėti politinių kriterijų skyrių.24 skyrius: Teisingumas, laisvė ir saugumas-  Toliau įgyvendinti integruoto sienų valdymo veiksmų planą, kurti pagrindines sienų valdymo duomenų bazes ir užtikrinti jų tarpusavio ryšį, modernizuoti dokumentų tikrinimo ir sienų priežiūros įrangą, įvesti aukštos kokybės kelionės ir asmens tapatybės dokumentus ir sudaryti sąlygas tęstiniam darbuotojų mokymui.-  Numatyti tinkamą finansavimą ir mokymą policijos reformos įgyvendinimui, stiprinti tiek policijos įstaigų, tiek policijos ir teisėsaugos institucijų koordinavimą bei bendradarbiavimą, stiprinti kriminalinės policijos ir prokurorų bendradarbiavimą.-  Kurti ir įgyvendinti išsamią policijos žmogiškųjų išteklių ir mokymo strategiją ir modernizuoti jos įrangą.-  Toliau aktyvinti kovą su organizuotu nusikalstamumu, visų pirma geriau išnaudojant specialias tyrimų priemones ir laiku išduodant ir vykdant tarptautinius suėmimo orderius (įskaitant už kompiuterinius nusikaltimus, ypač už vaikų pornografiją), sukurti integruotą žvalgybos sistemą, kurią valstybės tarnybos galėtų taikyti kovodamos su organizuotu nusikalstamumu, įskaitant prekybą žmonėmis, ginklais ir narkotikais.-  Stiprinti pastangas įgyvendinti nacionalinį kovos su prekyba žmonėmis veiksmų planą ir gebėjimus ištirti kompiuterinius nusikaltimus.-  Įgyvendinti EB ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos readmisijos susitarimą ir vesti derybas dėl readmisijos susitarimų su tranzitu vykstančių migrantų kilmės šalimis.-  Spartinti asmenų, kuriems reikalinga (tarptautinė) apsauga, teises užtikrinančių teisinių priemonių įvedimo procesą.-  Užtikrinti prieglobsčio įstatymo ir užsieniečių įstatymo suderinimą su atitinkamomis acquis nuostatomis.25 skyrius: Mokslas ir tyrimai-  Stiprinti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros gebėjimus, kad būtų užtikrintas sėkmingas dalyvavimas Bendrijos pagrindų programose.-  Pradėti rengti ir taikyti integruotą mokslinių tyrimų politiką ir imtis veiksmų integruotis į Europos mokslinių tyrimų erdvę.26 skyrius: Švietimas ir kultūra-  Baigti kurti teisinę bei administracinę sistemą „Mokymosi visą gyvenimą“ ir „Veiklaus jaunimo“ programoms valdyti ir stiprinti įgyvendinimo institucijas.27 skyrius: Aplinka-  Tęsti nacionalinės teisės derinimą su acquis , visų pirma oro kokybės, atliekų tvarkymo ir vandens kokybės srityse, ir iš esmės pagerinti teisės aktų vykdymą ir aplinkos stebėseną.-  Stiprinti Aplinkos inspekciją ir kitas teisėsaugos institucijas, užtikrinti griežtą teisės aktų vykdymą, taip pat užtikrinti, kad baudos ir kitos sankcijos būtų taikomos veiksmingai ir turėtų atgrasomąjį poveikį.-  Stiprinti administracinius gebėjimus šalies ir vietos lygmeniu ir pagerinti administracinių institucijų, sprendžiančių su aplinka susijusius klausimus, koordinavimą.-  Parengti strateginius planus, įskaitant finansines strategijas, ir parengti nacionalinę atliekų tvarkymo strategiją ir atliekų tvarkymo planą.-  Parengti investicijų į aplinkos apsaugą strategiją, paremtą su teisės derinimu susijusių sąnaudų vertinimu.-  Aplinkos apsaugos reikalavimus įtraukti į kitiems sektoriams taikomą politiką, visų pirma rengiant poveikio aplinkai vertinimus.-  Didinti investicijas į aplinkos apsaugos infrastruktūrą, ypač daug dėmesio skiriant nuotekų surinkimui ir valymui, geriamo vandens tiekimui, kovai su oro tarša ir atliekų tvarkymui.29 skyrius: Muitų sąjunga-  Stiprinti administracinius gebėjimus įgyvendinti mokesčių teisės aktus ir kovoti su tarpvalstybiniu nusikalstamumu.-  Toliau derinti teisės aktus ir procedūras su acquis , visų pirma tranzito ir tarifinių kvotų skyrimo srityse.-  Suderinti su acquis Technologijų ir pramonės vystymo zonų įstatymą.31 skyrius: Užsienio, saugumo ir gynybos politika-  Įgyvendinti teisės aktus, užtikrinančius bendrosios pozicijos tarptautinių ribojamųjų priemonių srityje laikymąsi.32 skyrius: Finansų kontrolė-  Peržiūrėti Viešosios vidaus finansų kontrolės (VVFK) politikos dokumentą ir pateikti VVFK ir vidaus auditą reglamentuojančių teisės aktų pasiūlymus, siekiant, jog VVFK politika ir galiojantys teisės aktai būtų išsamūs ir nuoseklūs, ir atnaujinti veiksmų planą su VVFK susijusių vidutinės trukmės prioritetų įgyvendinimui.-  Užbaigti kurti vidaus audito skyrius centrinėse valstybės institucijose; sukurti, kai tinkama, atitinkamus skyrius savivaldybėse ir užtikrinti, jog būtų įdarbinta pakankamai darbuotojų, būtų numatyti tinkami mokymai ir suteikta reikiama įranga.-  Kurti veiksmingas valdymo, stebėsenos, kontrolės ir audito sistemas, reikalingas decentralizuotam programų pagal ES pasirengimo narystei priemones įgyvendinimui.-  Stiprinti Valstybės audito institucijos veiklos ir finansinį nepriklausomumą ir užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į jos ataskaitų išvadas.3.2. Vidutinės trukmės prioritetaiPolitiniai kriterijaiDemokratija ir teisinė valstybėVyriausybė-  Užbaigti decentralizacijos procesą.Viešasis administravimas-  Toliau stiprinti administracijos gebėjimus įgyvendinti Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą.Kovos su korupcija politika-  Baigti įgyvendinti kovos su korupcija strategiją.-  Remiantis tarptautiniais standartais, užtikrinti nuostatų, susijusių su interesų konfliktų prevencija, vykdymą.Žmogaus teisės ir mažumų apsauga-  Toliau skatinti pagarbą žmogaus teisėms teisėsaugos institucijose, sulaikymo centruose ir kalėjimuose.-  Toliau įgyvendinti ne daugumos bendruomenių tinkamo atstovavimo strategiją.Regioniniai klausimai ir tarptautiniai įsipareigojimai-  Puoselėti regioninį dialogą, stabilumą, gerą kaimynystę ir bendradarbiavimą.Ekonominiai kriterijai-  Sutelkti pastangas apsaugoti elektros rinkos tvarumą, atsižvelgiant į šalies liberalizavimo įsipareigojimus, pašalinant esamus iškraipymus, kurie kyla dėl nustatytų sąnaudų nepadengiančių kainų, ir stiprinant reguliavimo institucijas bei fizinę infrastruktūra.-  Padidinti valstybės išlaidų kokybę stiprinant viešojo sektoriaus vidutinės trukmės planavimo gebėjimus ir gerinant biudžeto vykdymą. Toliau didinti švietimo kokybę, skiriant tolesnį finansavimą infrastruktūros kūrimui ir personalui, siekiant nuodugnaus pastarųjų švietimo sektoriaus reformų įgyvendinimo.-  Toliau gerinti darbo rinkos veikimą ir mažinti nedarbą, visų pirma imantis papildomų priemonių spręsti jaunimo ir ilgalaikio nedarbo problemą ir modernizuojant socialinės apsaugos bei švietimo sistemas.-  Toliau dėti pastangas, kad neoficialus sektorius būtų integruotas į oficialią ekonomiką.-  Modernizuoti šalies infrastruktūrą, visų pirma energetikos ir transporto, siekiant sustiprinti bendrą ūkio konkurencingumą.Gebėjimas prisiimti narystės įsipareigojimus1 skyrius: Laisvas prekių judėjimas-  Remiantis acquis kurti rinkos priežiūros struktūrą.3 skyrius: Įsisteigimo teisė ir laisvė teikti paslaugas-  Teisės aktus dėl abipusio profesinių kvalifikacijų pripažinimo, įskaitant nuostatas dėl mokymo, derinti su ES acquis ir toliau kurti reikalingas administracines struktūras.-  Derinti teisės aktus su pašto paslaugų acquis , ir įsteigti nepriklausomą nacionalinę reguliavimo instituciją.5 skyrius: Viešieji pirkimai-  Sukurti gerai veikiančias viešųjų pirkimų struktūras, užtikrinančias, kad viešųjų pirkimų procedūros būtų vykdomos tvirtai laikantis EB standartų. Sukurti e. pirkimų sistemą.7 skyrius: Intelektinės nuosavybės teisė-  Sukurti gebėjimus, reikalingus įgyvendinti acquis visose šio skyriaus apimamose srityse ir užtikrinti jų vykdymą; užtikrinti deramą tyrimų, traukimo baudžiamojon atsakomybėn, piratavimo ir padirbinėjimo nusikaltimų teisminį nagrinėjimą.8 skyrius: Konkurencijos politika-  Toliau derinti teisės aktus su ES antimonopoliniu ir valstybės pagalbos acquis .-  Toliau gerinti antimonopolinių ir valstybės pagalbos kontrolės teisės aktų vykdymą.-  Padidinti valdžios institucijų, verslo subjektų ir plačiosios visuomenės informuotumą.9 skyrius: Finansinės paslaugos-  Užtikrinti griežtą teisės aktų, skirtų spręsti vairavimo neturint draudimo problemą, vykdymą.-  Toliau derinti teisę su ES teisės aktais finansinių paslaugų srityje.11 skyrius: Žemės ūkis ir kaimo plėtra-  Padidinti žemės ūkio administracijos gebėjimus ir baigti pasirengimus įgyvendinti bei praktiškai taikyti bendrosios žemės ūkio politikos, visų pirma integruotos administravimo ir kontrolės sistemos (IACS), valdymo mechanizmus ir užtikrinti žemės sklypų identifikavimo sistemos (LPIS) veikimą.12 skyrius: Maisto saugos, veterinarijos ir fitosanitarijos politika-  Toliau derinti teisės aktus su acquis dėl užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų ir gyvūninės kilmės produktų, įgyvendinti ir kontroliuoti jų vykdymą bei įdiegti reikalingą rinkimo ir tvarkymo sistemą.-  Įsteigti augalų sveikatos tarnybą, kurioje būtų įdarbinta pakankamai darbuotojų. Toliau derinti fitosanitarijos teisės aktus su acquis .-  Priimti žemės ūkio ir maisto produktų perdirbimo įmonių modernizavimo planą ir pradėti jį įgyvendinti.-  Stiprinti laboratorinius gebėjimus maisto saugos, veterinarijos ir fitosanitarijos srityje.14 skyrius: Transporto politika-  Toliau dirbti siekiant visiško teisės aktų suderinimo su acquis kelių transporto srityje (įskaitant dėl skaitmeninio tachografo įdiegimo), toliau derinti teisės aktus su geležinkelių acquis (pirmasis ir antrasis geležinkelių paketai ir sąveika), visiškai suderinti aviacijos teisės aktus ir užtikrinti veiksmingą susijusių teisės aktų įgyvendinimą.-  Įgyvendinti įsipareigojimus, prisiimtus pagal antrąjį pereinamąjį Europos bendrosios aviacinės erdvės susitarimo etapą.17 skyrius: Ekonominė ir pinigų politika-  Suderinti teisinę sistemą, kad būtų užtikrinta visiškas centrinio banko nepriklausomumas.18 skyrius: Statistika-  Toliau plėtoti visas statistikos sritis, visiškai suderinti pagrindinius statistinių duomenų rengimo aspektus (dėl dažnumo, apimties, klasifikacijos, laiko ir kokybės) ir įdiegti bendrą statistinių duomenų valdymo ir rengimo sistemą.-  Sukurti gerai koordinuotą nacionalinę statistikos sistemą.19 skyrius: Užimtumas ir socialinė politika-  Sukurti nuolatinį socialinį dialogą užtikrinantį mechanizmą.-  Sukurti ilgalaikę socialinės įtraukties politiką ir pagerinti pažeidžiamų grupių patekimą į darbo rinką.-  Toliau tobulinti socialinės apsaugos politiką.-  Sukurti mechanizmus žmonių su negalia padėčiai stebėti.20 skyrius: Įmonių ir pramonės politika-  Toliau kurti MVĮ paramos mechanizmus ir gerinti MVĮ galimybes naudotis finansinėmis paslaugomis. Nustatyti ir įgyvendinti augimą bei naujoves skatinančią pramonės strategiją.-  Remiantis sėkmingai įvykdytais pagalbos teikėjų remiamais bandomaisiais projektais parengti strategiją verslumo ugdymą įtraukti į švietimo sistemą.22 skyrius: Regioninė politika ir struktūrinių priemonių derinimas-  Stiprinti administracinius gebėjimus centriniu lygmeniu ir juos plėtoti regioniniu bei vietos lygmenimis. Užtikrinti aiškų atsakomybės sričių paskirstymą ir stiprinti paskirtų įgyvendinančiųjų institucijų ir struktūrų, įskaitant vietos valdžios institucijas, koordinavimo gebėjimus.24 skyrius: Teisingumas, laisvė ir saugumas-  Užtikrinti teisės aktų suderinimą su atitinkamais prieglobsčio ir imigracijos acquis .25 skyrius: Mokslas ir tyrimai-  Taikyti integruotą mokslinių tyrimų politiką.26 skyrius: Švietimas ir kultūra-  Toliau dėti pastangas gerinti švietimo sistemos, įskaitant pradinį ugdymą, kokybę ir sukurti šiuolaikišką profesinio mokymo ir lavinimo sistemą bei aukštojo mokslo sektorių, susietą su darbo rinka ir ekonominiais poreikiais, taip pat skatinti regioninį bendradarbiavimą aukštojo mokslo srityje.27 skyrius: Aplinka-  Tęsti aplinkos apsaugos reikalavimų integravimą į kitiems sektoriams skirtą politiką, visų pirma rengiant poveikio aplinkai vertinimus.-  Toliau didinti investicijas į aplinkos apsaugos infrastruktūrą, ypač didelį dėmesį skiriant nuotekų surinkimui ir valymui, geriamo vandens tiekimui, oro taršos ir atliekų tvarkymo klausimams.28 skyrius: Vartotojų ir sveikatos apsauga-  Užbaigti teisės aktų derinimą su ES acquis vartotojų apsaugos srityje ir stiprinti administracinius gebėjimus, reikalingus veiksmingai rinkos priežiūrai.-  Tęsti teisės aktų derinimą su ES acquis visuomenės sveikatos politikos srityje, visų pirma tabako, kraujo, audinių ir ląstelių bei užkrečiamųjų ligų srityje. Stiprinti institucinius, administracinius ir finansinius pajėgumus visuomenės sveikatos srityje.-  Psichikos sveikatos srityje sukurti bendruomenines tarnybas, kurios būtų alternatyva hospitalizavimui, ir užtikrinti, kad psichikos sveikatos priežiūrai būtų skiriama pakankamai lėšų.31 skyrius: Užsienio, saugumo ir gynybos politika-  Užtikrinti, kad su JAV sudarytas susitarimas dėl žmonių perdavimo Tarptautiniam Baudžiamajam Teismui sąlygų atitiktų 2002 m. rugsėjo mėn. Europos Vadovų Tarybos priimtus ES pagrindinius principus.32 skyrius: Finansų kontrolė-  Vadovaujant Finansų ministerijai toliau rengti ir įgyvendinti ES viešosios vidaus finansų kontrolės modelį (decentralizuotos valdymo atskaitomybės ir veikimo požiūriu nepriklausomo vidaus audito); šiuo tikslu reika toliau rengti suderintus teisės aktus ir užtikrinti tinkamus institucinius gebėjimus.-  Toliau stiprinti Valstybės audito institucijos veiklos pajėgumus ir veiklos bei finansinį nepriklausomumą.-  Įgyvendinti procedūras ir plėtoti administracinius gebėjimus siekiant užtikrinti veiksmingą EB finansinių interesų apsaugą.4. PROGRAMAVIMASBendrijos parama Vakarų Balkanų šalims pagal stabilizavimo ir asociacijos procesą bus teikiama pagal galiojančias finansines priemones, visų pirma remiantis Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1085/2006 (IPA), o iki 2007 m. priimtų programų atveju – remiantis 2000 m. gruodžio 5 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2666/2000 (CARDS reglamentu)[5]. Teisinį pagrindą konkrečių programų įgyvendinimui teikia finansavimo susitarimai. Taigi šis sprendimas neturės finansinio poveikio. Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija gali gauti finansavimą pagal daugiašales ir horizontaliąsias programas.5. SĄLYGIŠKUMASParama Vakarų Balkanų šalims teikiama su sąlyga, kad bus toliau daroma pažanga įgyvendinant Kopenhagos kriterijus ir atitinkant Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo reikalavimus bei konkrečius šios Stojimo partnerystės prioritetus. Jeigu nebus laikomasi šių sąlygų, Taryba gali imtis atitinkamų priemonių pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1085/2006 21 straipsnį, o programų iki 2007 m. atveju – pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2666/2000 5 straipsnį. Parama taip pat priklauso nuo sąlygų, kurias Taryba apibrėžė 1997 m. balandžio 29 d. išvadose, visų pirma susijusių su paramos gavėjų įsipareigojimu vykdyti demokratines, ekonomines ir institucines reformas. Konkrečios sąlygos taip pat yra įtrauktos į atskiras metines programas. Priėmus finansavimo sprendimus, su Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija bus pasirašytas finansavimo susitarimas.6. STEBĖSENAStojimo partnerystės įgyvendinimas vertinamas taikant mechanizmus, nustatytus pagal stabilizavimo ir asociacijos procesą, visų pirma pagal Komisijos teikiamas metines ataskaitas.[1] OL L 86, 2004 3 24, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 269/2006 (OL L 47, 2006 2 17, p. 7).[2] [data] Sprendimas EB XX (pasiūlymas pateiktas 2007 m. lapkričio 6 d.).[3] 2006 m. sausio 30 d. Tarybos sprendimas 2006/57/EB dėl principų, prioritetų ir sąlygų, įvardytų Europos partnerystėje su Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija, panaikinantis Sprendimą 2004/518/EB (OL L 35, 2006 2 7, p. 32).[4] OL L 210, 2006 7 31, p. 82.[5] OL L 306, 2000 12 7, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2112/2005 (OL L 344, 2005 12 27, p. 23).


				|

		52015PC0098

			Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių /* COM/2015/098 final - 2015/0051 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
Sutartyje dėl Europos
Sąjungos veikimo nustatyta, kad valstybės narės savo
ekonominę politiką ir užimtumo skatinimą vertina kaip bendro
intereso reikalą ir savo veiksmus koordinuoja Taryboje. Dviejuose
atskiruose straipsniuose nurodyta, kad Taryba priima ekonominės politikos
bendras gaires (121 straipsnis) ir užimtumo politikos gaires (148 straipsnis),
ir patikslinta, kad pastarosios turi atitikti bendras gaires. Remiantis šiuo
teisiniu pagrindu, užimtumo ir ekonominės politikos gairės pateiktos
dviejose atskirose – bet tarpusavyje susijusiose – teisinėse
priemonėse:
·
Tarybos rekomendacijoje dėl bendrų
valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos
gairių – integruotų gairių I dalyje;
·
Tarybos sprendime dėl valstybių
narių užimtumo politikos gairių –  integruotų gairių II
dalyje.
Šios gairės pirmą
kartą bendrai („integruotas paketas“) priimtos 2010 m. pagal
strategiją „Europa 2020“. 2010 m. taip pat buvo nuspręsta, kad
integruotos gairės turėtų iš esmės nesikeisti iki 2014 m.
Nors bendros ekonominės politikos gairės lieka galioti neterminuotai,
užimtumo gaires reikia rengti kasmet.
Šiomis gairėmis ne tik
nustatoma valstybių narių politikos koordinavimo taikymo sritis ir
kryptis, bet ir suteikiamas pagrindas konkrečioms šalims skirtoms
rekomendacijoms atitinkamose srityse.
Dabartinis integruotų
gairių rinkinys turėtų prisidėti prie strategijos „Europa
2020“ pagal naująjį požiūrį į ekonominės
politikos formavimą, grindžiamą investavimu, struktūrinėmis
reformomis ir fiskaline atsakomybe, kaip išdėstyta Komisijos 2015 m.
metinėje augimo apžvalgoje. Tuo pačiu integruotos gairės turi
padėti siekti pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo ir Europos
ekonominės politikos koordinavimo semestro tikslų.
Integruotas gaires sudaro:
1 gairė.            Skatinimas investuoti
2 gairė.            Augimo skatinimas
įgyvendinant struktūrines reformas
3 gairė.            Pagrindinių
kliūčių augimui ir užimtumui šalinimas ES lygmeniu
4 gairė.            Viešųjų
finansų tvarumo ir poveikio augimui gerinimas
5 gairė.            Darbo jėgos
paklausos didinimas
6 gairė.            Darbo jėgos
pasiūlos ir įgūdžių gerinimas
7 gairė.            Darbo rinkų
veikimo gerinimas
8 gairė.            Teisingumo
užtikrinimas, kova su skurdu ir lygių galimybių skatinimas
2015/0051 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS SPRENDIMAS
dėl valstybių narių užimtumo politikos
gairių
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 148 straipsnio
2 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą,
atsižvelgdama į Europos Parlamento
nuomonę[1],
atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[2],
atsižvelgdama į Regionų komiteto
nuomonę[3],
atsižvelgdama į Užimtumo komiteto
nuomonę,
kadangi:
(1)       valstybės narės ir
Sąjunga turėtų veikti siekdamos plėtoti suderintą
užimtumo strategiją, ypač ugdydamos kvalifikuotą, profesiniu
atžvilgiu pasirengusią ir mokančią prisitaikyti darbo
jėgą bei darbo rinkas, prisitaikančias prie ekonomikos
pokyčių, kad būtų pasiekti Europos Sąjungos sutarties
3 straipsnyje nustatyti visiško užimtumo ir socialinės pažangos tikslai.
Valstybės narės, atsižvelgdamos į nacionalinę
administracijos ir darbuotojų pareigų pasidalijimo tvarką,
užimtumą turi laikyti bendro intereso reikalu ir savo veiksmus šiuo
atžvilgiu derinti Taryboje;
(2)       Sąjunga turi kovoti su
socialine atskirtimi ir diskriminavimu, užtikrinti vienodas galimybes naudotis
pagrindinėmis teisėmis ir skatinti socialinį teisingumą ir
apsaugą. Apibrėždama ir įgyvendindama savo politiką ir
veiklą, Sąjunga turėtų atsižvelgti į reikalavimus,
susijusius su tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu ir kova su
socialine atskirtimi bei aukštu švietimo ir mokymo lygiu;
(3)       užimtumo gairės atitinka
bendras ekonominės politikos gaires;
(4)       valstybės narės
savo ekonomikos politiką turėtų laikyti bendro intereso reikalu
ir ją derinti Taryboje. Taryba turėtų priimti užimtumo gaires ir
bendras ekonominės politikos gaires, kuriomis turėtų būti
vadovaujamasi valstybių narių ir Sąjungos politikoje;
(5)       pagal Sutarties nuostatas
Sąjunga parengė ir įgyvendino fiskalinės politikos ir
makrostruktūrinės politikos derinimo priemones. Europos semestras
šias skirtingas priemones sujungia į visa apimančią sistemą,
skirtą integruotai daugiašalei ekonomikos ir biudžeto priežiūrai.
Europos semestro racionalizavimas ir sustiprinimas, kaip išdėstyta
Komisijos 2015 m. metinėje augimo apžvalgoje, dar pagerins jo
veikimą;
(6)       finansų ir ekonomikos
krizė atskleidė ir išryškino esminius Sąjungos ir jos
valstybių narių ekonomikos trūkumus. Krizės metu taip pat
paaiškėjo, kad tarp valstybių narių ekonomikos ir darbo
rinkų egzistuoja glaudi tarpusavio priklausomybė. Pagrindinis
uždavinys šiandien – paskatinti tvirtą, tvarų ir integracinį
augimą ir darbo vietų kūrimą Sąjungoje. Tam reikia
suderintų ir plataus užmojo politikos veiksmų ir Sąjungos, ir
nacionaliniu lygmeniu, vadovaujantis Sutarties nuostatomis ir Sąjungos
ekonomikos valdymu. Šie veiksmai, kuriais derinamos pasiūlos ir paklausos
priemonės, turėtų apimti postūmį investicijoms,
atnaujintą įsipareigojimą vykdyti struktūrines reformas ir
laikytis fiskalinės atsakomybės;
(7)       valstybės narės ir
Sąjunga taip pat turėtų spręsti dėl krizės
socialinio poveikio ir siekti sukurti darnią visuomenę, kurioje
žmonėms būtų suteikta galių numatyti ir valdyti
pokyčius ir jie galėtų aktyviai dalyvauti visuomenėje ir
ekonomikoje. Turėtų būti užtikrinta prieiga ir galimybės
kiekvienam ir sumažintas skurdas ir socialinė atskirtis, visų pirma
užtikrinant veiksmingą darbo rinkų ir socialinės gerovės
sistemų veikimą ir pašalinant kliūtis dalyvauti darbo rinkoje.
Be to, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad ekonomikos
augimas atneštų naudą visiems piliečiams ir visiems regionams;
(8)       veiksmai pagal šias gaires –
svarbus indėlis siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų. Šios
gairės yra integruotas Europos ir nacionalinių politikos
priemonių rinkinys, kurį valstybės narės ir Sąjunga
turėtų įgyvendinti, kad būtų pasiektas teigiamas
šalutinis koordinuotų struktūrinių reformų poveikis, atitinkamas
bendras ekonominės politikos krypčių derinys ir nuoseklesnis
Europos politikos priemonių įnašas siekiant strategijos „Europa 2020“
tikslų;
(9)       nors šios gairės yra
skirtos valstybėms narėms ir Sąjungai, jos turėtų
būti įgyvendinamos kartu su visomis nacionalinėmis,
regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis, glaudžiai įtraukiant
parlamentus, taip pat socialiniais partneriais ir pilietinės
visuomenės atstovais;
(10)     bendros ekonominės
politikos gairės nustato valstybėms narėms reformų
įgyvendinimo kryptis ir atspindi tarpusavio priklausomybę. Jos
atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Šios gairės
turėtų būti bet kokių konkrečioms šalims skirtų
rekomendacijų, kurias Taryba gali pateikti valstybėms narėms,
pagrindas,
 PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Priimamos priede pateiktos valstybių
narių užimtumo politikos gairės. Šios gairės yra integruotų
gairių dalis.
2 straipsnis
Į priede pateiktas gaires atsižvelgiama
valstybių narių užimtumo politikoje ir reformų programose, apie
kurias turi būti pranešama pagal Sutarties 148 straipsnio 3 dalį.
Šis sprendimas skirtas valstybėms
narėms.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL C , , p.
[2]               OL C , , p.
[3]               OL C , , p.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 10 21
            COM(2016) 672 final
            2016/0328(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo pasikeičiant laiškais dėl prekių kilmės kumuliacijos taikymo tarp Europos Sąjungos, Šveicarijos Konfederacijos, Norvegijos ir Turkijos pagal Europos Sąjungos bendrąją lengvatinių muitų tarifų sistemą sudarymo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               Pasiūlymas teikiamas vykdant 2010 m. bendrosios lengvatinių muitų tarifų sistemos prekių kilmės taisyklių reformą, nustatytą 2010 m. lapkričio 18 d. Reglamentu (ES) Nr. 1063/2010, kuriuo iš dalies pakeistas Reglamentas (EEB) Nr. 2454/93.

               Vykdant reformą į prekių kilmės kumuliacijos sistemą, kuri iki tol veikė tarp Sąjungos, Šveicarijos ir Norvegijos, tam tikromis sąlygomis įtraukta Turkija.

               Vykdant reformą taip pat nustatyta nauja registruotųjų eksportuotojų vykdomo prekių kilmės patvirtinimo sistema, kurios taikymas atidėtas iki 2017 m. sausio 1 d.

               Dėl minėtų elementų reikia iš dalies pakeisti esamą teisinę priemonę, taikomą Sąjungos ir Šveicarijos tarpusavio prekių kilmės kumuliacijos sistemai. Tai – šio pasiūlymo tikslas.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Pasiūlymas atitinka bendrą prekybos politiką, visų pirma dėl muitinės, laisvo prekių judėjimo ir kilmės taisyklių.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Netaikytina.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač jos 218 straipsnio 6 dalis;
                  2000 m. gruodžio 5 d. Tarybos sprendimas 2001/101/EB.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Pasiūlymas yra susijęs su bendra prekybos politika, kuri priklauso Sąjungos išimtinei kompetencijai.

               •Proporcingumo principas

               Šis pasiūlymas atitinka proporcingumo principą, nes jo poveikis apsiriboja vien tuo, kas būtina, siekiant esamą su Šveicarijos ir Norvegijos kilmės prekėmis susijusią kumuliaciją pradėti taikyti Turkijai.

               •Priemonės pasirinkimas

               Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 6 dalį Taryba, remdamasi derybininko pasiūlymu, priima sprendimą dėl įgaliojimo sudaryti susitarimą. Šis pasiūlymas yra tokio sprendimo pasiūlymas.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas ir tinkamumo patikros

                  Netaikytina.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

               Surengus konsultacijas su suinteresuotosiomis šalimis parengtas susitarimas, kurio visi elementai visiškai patvirtinti.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Netaikytina.

               •Poveikio vertinimas

                  Atsižvelgiant į pridedamas veiksmų gaires ir Geresnio reglamentavimo gaires poveikio vertinimas neatliktas, nes pasiūlymas yra susijęs su prekių kilmės kumuliacijos, t. y. sistemos, kuri jau sukurta ir dabar koreguojama, kad būtų laikomasi techninių reikalavimų, kurių reikės laikytis nuo 2017 m. sausio 1 d. įgyvendinus REX sistemą, taikymu tarp Sąjungos, Šveicarijos, Norvegijos ir galbūt Turkijos.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Netaikytina.

               •Pagrindinės teisės

                  Pasiūlymas poveikio pagrindinių teisių apsaugai neturi.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Netaikytina.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Priemonę reguliariai vertins susitarimo šalys, kurios dėl REX sistemos įgyvendinimo palaikys nuolatinius ryšius ir reguliariai dalyvaus mokymuose bei posėdžiuose.

               •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

                  Netaikytina.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

               Kad būtų atsižvelgta į bendrosios lengvatinių muitų tarifų sistemos kilmės taisyklių reformą, priimtą 2010 m. lapkričio 18 d. Reglamentu (ES) Nr. 1063/2010, ankstesnis (2000 m. gruodžio 5 d. Tarybos sprendimu) Europos bendrijos vardu patvirtintas Bendrijos ir kiekvienos ELPA valstybės, kuri remdamasi bendrąja lengvatų sistema suteikia tarifų lengvatas (Norvegija ir Šveicarija), su sąlyga, kad į Bendrijos muitinės teritoriją įvežtoms prekėms, kurių sudėties kilmės šalis yra Norvegija ar Šveicarija, taikomas toks pats režimas kaip prekėms, kurių sudėties kilmės šalis yra Bendrija, susitarimas pasikeičiant raštais turi būti pakeistas nauju susitarimu. 2012 m. kovo 8 d. Tarybai įgaliojus Komisiją, dėl šio naujo susitarimo vykdytos ir užbaigtos derybos su Šveicarija.

               2016/0328 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo pasikeičiant laiškais dėl prekių kilmės kumuliacijos taikymo tarp Europos Sąjungos, Šveicarijos Konfederacijos, Norvegijos ir Turkijos pagal Europos Sąjungos bendrąją lengvatinių muitų tarifų sistemą sudarymo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punkto v įtrauka,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,

               kadangi:

               (1)pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446
                  1
                41 straipsnio b punktą Norvegijoje, Šveicarijoje ar Turkijoje gauti produktai, kuriuose yra ne vien tik tose šalyse gautų medžiagų, jeigu tos medžiagos buvo pakankamai apdorotos arba perdirbtos, kaip apibrėžta to deleguotojo reglamento 45 straipsnyje, laikomi kilusiais iš lengvatomis besinaudojančios šalies (kumuliacijos sistema);

               (2)pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446 54 straipsnį kumuliacijos sistema yra taikoma su sąlyga, kad, remiantis abipusiškumo principu, Šveicarija taikys tą patį režimą lengvatomis besinaudojančių šalių kilmės produktams, kurių sudėtyje yra Sąjungos kilmės medžiagų;

               (3)kiek tai susiję su Šveicarija, ši kumuliacijos sistema iš pradžių įdiegta sudarius Sąjungos ir Šveicarijos susitarimą pasikeičiant laiškais. Pasikeitimas laiškais įvyko 2000 m. gruodžio 14 d., Tarybai jį patvirtinus Sprendimu 2001/101/EB
                  2
               ;

               (4)siekdama užtikrinti prekių kilmės sąvokos, atitinkančios Sąjungos bendrosios lengvatinių muitų tarifų sistemos (toliau – BLS) prekių kilmės taisyklėse nustatytą sąvoką, taikymą, Šveicarija iš dalies pakeitė savo BLS prekių kilmės taisykles. Todėl būtina iš dalies pakeisti Sąjungos ir Šveicarijos susitarimą pasikeičiant laiškais;

               (5)siekiant palengvinti Sąjungos, Norvegijos, Šveicarijos ir Turkijos tarpusavio prekybą, reikėtų, kad Sąjungos, Norvegijos ir Šveicarijos abipusio A formos prekių kilmės pakaitinių sertifikatų pripažinimo sistema toliau veiktų pagal iš dalies pakeistą susitarimą pasikeičiant laiškais ir būtų tam tikromis sąlygomis taikoma Turkijos;

               (6)be to, Sąjungos BLS prekių kilmės taisyklėse numatyta įgyvendinti naują registruotųjų eksportuotojų vykdomo prekių kilmės įrodymų nustatymo sistemą, kuri turi būti pradėta taikyti 2017 m. sausio 1 d. Šiuo atžvilgiu taip pat reikia padaryti susitarimo pasikeičiant laiškais pakeitimus;

               (7)siekiant pasirengti tos naujos sistemos ir su ja susijusių taisyklių taikymui, 2012 m. kovo 8 d. Taryba įgaliojo Komisiją derėtis dėl susitarimo pasikeičiant laiškais su Šveicarija dėl A formos prekių kilmės pakaitinių sertifikatų arba pakaitinių pareiškimų apie prekių kilmę abipusio pripažinimo, kuriame nustatoma, kad į Sąjungos muitų teritoriją įvežtiems produktams, kurių sudėties kilmės šalis yra Norvegija, Šveicarija arba Turkija, turi būti taikomas toks pats režimas kaip produktams, kurių sudėties kilmės šalis yra Sąjunga;

               (8)Komisija vykdė derybas su Šveicarija, o po jų sudarytas susitarimas pasikeičiant laiškais;

               (9)susitarimas turėtų būti patvirtintas Sąjungos vardu,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas pasikeičiant laiškais dėl prekių kilmės kumuliacijos taikymo tarp Europos Sąjungos, Šveicarijos Konfederacijos, Norvegijos ir Turkijos pagal Europos Sąjungos bendrąją lengvatinių muitų tarifų sistemą (toliau – Susitarimas).

               Susitarimo pasikeičiant laiškais tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

               2 straipsnis

               Tarybos pirmininkas paskiria asmenį, kuris įgaliojamas Europos Sąjungos vardu pateikti Susitarimo pasikeičiant laiškais 18 punkte numatytą pranešimą ir taip išreikšti Europos Sąjungos sutikimą laikytis Susitarimo.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja 2017 m. sausio 1 d.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  2015 m. liepos 28 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2446, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 952/2013 papildomas išsamiomis taisyklėmis, kuriomis patikslinamos kai kurios Sąjungos muitinės kodekso nuostatos (OL L 343, 2015 12 29, p. 1).

                     (2)
                  2000 m. gruodžio 5 d. Tarybos sprendimas 2001/101/EB dėl Bendrijos ir kiekvienos ELPA valstybės, kuri remdamasi bendrąja lengvatų sistema suteikia tarifų lengvatas (Norvegija ir Šveicarija), su sąlyga, kad į Bendrijos muitinės teritoriją įvežtoms prekėms, kurių sudėties kilmės šalis yra Norvegija ar Šveicarija, taikomas toks pats režimas kaip prekėms, kurių sudėties kilmės šalis yra Bendrija (tarpusavio susitarimas), susitarimo pasikeičiant raštais patvirtinimo (OL L 38, 2001 2 8, p. 24).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 10 21
            COM(2016) 672 final
            PRIEDAS
            prie
            pasiūlymo dėl TARYBOS SPRENDIMO
            dėl Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo pasikeičiant laiškais dėl prekių kilmės kumuliacijos taikymo tarp Europos Sąjungos, Šveicarijos Konfederacijos, Norvegijos ir Turkijos pagal Europos Sąjungos bendrąją lengvatinių muitų tarifų sistemą sudarymo

               Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas pasikeičiant laiškais dėl prekių kilmės kumuliacijos taikymo tarp Europos Sąjungos, Šveicarijos Konfederacijos, Norvegijos ir Turkijos pagal Europos Sąjungos bendrąją lengvatinių muitų tarifų sistemą

               A. Sąjungos laiškas

                     …, …

                     [vieta ir data]

               Gerbiamasis Pone,

               1. Europos Sąjunga (toliau – Sąjunga) ir Šveicarijos Konfederacija (toliau – Šveicarija), kaip šio Susitarimo Šalys, pripažįsta, kad taikydamos bendrąją lengvatinių muitų tarifų sistemą (toliau – BLS) abi taiko panašias prekių kilmės taisykles, kurių bendrieji principai yra šie:

               (a)kilmės statusą turinčių produktų sąvokos apibrėžimas, pagrįstas tais pačiais kriterijais;

               (b)nuostatos dėl prekių kilmės regioninės kumuliacijos;

               (c)nuostatos dėl kumuliacijos taikymo Sąjungos, Šveicarijos, Norvegijos arba Turkijos kilmės, kaip apibrėžta jų BLS prekių kilmės taisyklėse, medžiagoms;

               (d)nuostatos dėl bendrojo leistino nuokrypio, taikomo kilmės statuso neturinčioms medžiagoms;

               (e)nuostatos dėl produktų iš lengvatomis besinaudojančios šalies nekeitimo;

               (f)nuostatos dėl pakaitinių prekių kilmės įrodymų išdavimo arba surašymo;

               (g)lengvatomis besinaudojančių šalių kompetentingoms institucijoms nustatytas reikalavimas vykdyti administracinį bendradarbiavimą dėl prekių kilmės įrodymų.

               2. Sąjunga ir Šveicarija pripažįsta, kad Sąjungos, Šveicarijos, Norvegijos arba Turkijos kilmės, kaip apibrėžta jų BLS prekių kilmės taisyklėse, medžiagos įgyja šalies, besinaudojančios bet kurios Šalies BLS sistemos lengvatomis, kilmės statusą, jei toms medžiagoms toje lengvatomis besinaudojančioje šalyje taikomas apdorojimas ar perdirbimas, kurio mastas viršija operacijas, kurios laikomos nepakankamu apdorojimu ar perdirbimu, kad joms būtų suteiktas kilmės statusą turinčių produktų statusas. Ši pastraipa taikoma Norvegijos ir Turkijos kilmės medžiagoms, jei yra įvykdytos atitinkamai 15 ir 16 dalyse nustatytos sąlygos.

               Sąjungos valstybių narių ir Šveicarijos muitinės viena su kita vykdo reikiamą administracinį bendradarbiavimą, visų pirma atlikdamos ankstesnėje pastraipoje minimų medžiagų kilmės įrodymų paskesnį tikrinimą. Turi būti taikomos 1972 m. liepos 22 d. Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo protokole Nr. 3 nustatytos nuostatos dėl administracinio bendradarbiavimo.

               Šios dalies nuostatos netaikomos Suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos, kurią priėmė organizacija, įsteigta pagal 1950 m. gruodžio 15 d. Briuselyje sudarytą Muitinių bendradarbiavimo tarybos steigimo konvenciją (toliau – Suderinta sistema), 1–24 skyrių produktams.

               3. Sąjunga ir Šveicarija įsipareigoja priimti A formos prekių kilmės pakaitinius sertifikatus kaip pakaitinius prekių kilmės įrodymus (toliau – pakaitiniai sertifikatai), kuriuos išdavė kitos Šalies muitinė, ir pakaitinius pareiškimus apie prekių kilmę, kuriuos surašė tuo tikslu registruoti kitos Šalies persiuntėjai.

               Kiekviena Šalis pagal savo pačios teisės aktus gali vertinti, ar produktams, su kuriais susiję pakaitiniai prekių kilmės įrodymai, galima taikyti lengvatinį režimą.

               4. Kiekviena Šalis nustato, kad prieš išduodant arba surašant pakaitinį prekių kilmės įrodymą būtų laikomasi šių sąlygų:

               (a)pakaitiniai prekių kilmės įrodymai gali būti išduoti arba surašyti tik tuomet, jei pirminiai prekių kilmės įrodymai išduoti arba surašyti laikantis Sąjungoje arba Šveicarijoje taikomų teisės aktų;

               (b)tik tuomet, jei produktai nėra išleisti į laisvą apyvartą Šalyje, prekių kilmės įrodymas arba pakaitinis prekių kilmės įrodymas gali būti pakeistas vienu ar daugiau pakaitinių prekių kilmės įrodymų, siekiant visus ar kai kuriuos produktus, susijusius su pirminiu prekių kilmės įrodymu, išsiųsti iš tos Šalies į kitą Šalį;

               (c)produktai visą laiką buvo prižiūrimi persiunčiančiosios Šalies muitinės, jie nebuvo kaip nors pakeičiami ar perdirbami ir jiems nebuvo atliekamos kokios nors operacijos, išskyrus tas, kurios yra būtinos produktų būklei išlaikyti (toliau – nekeitimo principas);

               (a)produktams kilmės statusą įgijus pagal Šalies taikomą nuostatą, leidžiančią nukrypti nuo prekių kilmės taisyklių, pakaitiniai prekių kilmės įrodymai neišduodami ir nesurašomi, jei produktai persiunčiami į kitą Šalį;

               (b)muitinė gali išduoti arba persiuntėjai gali surašyti pakaitinius prekių kilmės įrodymus, jei produktai, kurie turi būti persiųsti į kitos Šalies teritoriją, kilmės statusą įgijo per regioninę kumuliaciją;

               (c)muitinė gali išduoti arba persiuntėjai gali surašyti pakaitinius prekių kilmės įrodymus, jei produktams, kurie turi būti persiųsti į kitos Šalies teritoriją, persiunčiančioji Šalis netaiko lengvatinio režimo.

               5. 4 dalies c punkto tikslais taikomos šios nuostatos:

               Jei atrodo, kad esama priežasčių abejoti nekeitimo principo laikymusi, galutinės paskirties vietos Šalies muitinė deklaranto gali prašyti bet kokiomis priemonėmis pateikti to principo laikymosi įrodymų.

               Persiuntėjo prašymu persiunčiančiosios Šalies muitinė patvirtina, kad produktai buvimo tos Šalies teritorijoje laiką buvo prižiūrimi muitinės ir kad muitinė jų laikymo Šalies teritorijoje metu nedavė leidimo kaip nors juos pakeisti ar perdirbti ir jiems atlikti kokias nors operacijas, išskyrus tas, kurios yra būtinos produktų būklei išlaikyti.

               Jei pakaitinis įrodymas yra pakaitinis sertifikatas, galutinės paskirties vietos Šalies muitinė už tą laiką, kurį produktai buvo kitoje Šalyje, nereikalauja neapdorojimo sertifikato.

               6. Kiekviena Šalis užtikrina, kad:

               a)
                     jei pakaitiniai prekių kilmės įrodymai atitinka pirminius prekių kilmės įrodymus, išduotus arba surašytus Sąjungos arba Šveicarijos BLS sistemos lengvatomis besinaudojančioje šalyje, Sąjungos valstybių narių ir Šveicarijos muitinės viena su kita vykdytų administracinį bendradarbiavimą, kad būtų atliktas pakaitinių prekių kilmės įrodymų paskesnis tikrinimas. Galutinės paskirties vietos Šalies prašymu persiunčiančiosios Šalies muitinė pradeda atitinkamų pirminių prekių kilmės įrodymų paskesnio tikrinimo procedūrą ir vykdo jos tolesnius veiksmus;

               b)
                     kai pakaitiniai prekių kilmės įrodymai atitinka pirminius prekių kilmės įrodymus, išduotus arba surašytus šalyje, besinaudojančioje tik galutinės paskirties vietos Šalies BLS sistemos lengvatomis, ta Šalis bendradarbiaudama su lengvatomis besinaudojančia šalimi atliktų pirminių prekių kilmės įrodymų paskesnio tikrinimo procedūrą. Tikrinamus pirminius prekių kilmės įrodymus, atitinkančius pakaitinius prekių kilmės įrodymus, arba, kai taikoma, tikrinamų pirminių prekių kilmės įrodymų, atitinkančių pakaitinius prekių kilmės įrodymus, kopijas persiunčiančiosios Šalies muitinė pateikia galutinės paskirties vietos Šalies muitinei, kad ji galėtų atlikti paskesnio tikrinimo procedūrą.

               7. Kiekviena Šalis užtikrina, kad:

               (a)kiekvieno pakaitinio sertifikato viršutiniame dešinės pusės langelyje būtų nurodytas persiuntimo tarpinės šalies, kurioje jis išduotas, pavadinimas;

               (b)4 langelyje būtų vienas iš šių įrašų: „replacement certificate“ arba „certificat de remplacement“, taip pat pirminio A formos prekių kilmės sertifikato išdavimo data ir eilės numeris;

               (c)1 langelyje būtų nurodytas persiuntėjo vardas, pavardė arba pavadinimas;

               (d)2 langelyje galėtų būti nurodytas galutinio gavėjo vardas, pavardė arba pavadinimas;

               (e)į 3–9 langelius būtų perkelti visi persiunčiamų produktų duomenys, nurodyti pirminiame sertifikate;

               (f)10 langelyje galėtų būti pateiktos nuorodos į persiuntėjo sąskaitą faktūrą;

               (g)11 langelyje pakaitinį sertifikatą patvirtintų jį išdavusi muitinė. Muitinės atsakomybė apsiriboja pakaitinio sertifikato išdavimu. Į 12 langelį įrašomi pirminio A formos prekių kilmės sertifikato duomenys apie prekių kilmės šalį ir galutinės paskirties vietos šalį. 12 langelyje persiuntėjas pasirašo prekių kilmės sertifikatą. 12 langelyje gera valia pasirašantis persiuntėjas neatsako už pirminio A formos kilmės sertifikato įrašų teisingumą;

               (h)muitinė, kurios prašoma išduoti pakaitinį sertifikatą, pirminiame A formos prekių kilmės sertifikate pažymi persiunčiamų produktų svorius, kiekius ir rūšis ir ten pat nurodo kiekvieno atitinkamo pakaitinio sertifikato arba pakaitinių sertifikatų eilės numerius. Prašymą išduoti pakaitinį sertifikatą ir pirminį A formos prekių kilmės sertifikatą ji saugo ne mažiau kaip trejus metus;

               (i)pakaitiniai prekių kilmės sertifikatai būtų rengiami anglų arba prancūzų kalba.

               8. Kiekviena Šalis nustato, kad:

               (a)kiekviename pakaitiniame pareiškime apie prekių kilmę persiuntėjas nurodytų:

               (1)visus pirminiame prekių kilmės įrodyme pateiktus persiunčiamų produktų duomenis;

               (2)pirminio prekių kilmės įrodymo surašymo datą;

               (3)pirminiame prekių kilmės įrodyme pateiktus duomenis, įskaitant, kai taikoma, informaciją apie kumuliaciją, taikytą prekėms, susijusioms su pareiškimu apie prekių kilmę;

               (4)vardą, pavardę arba pavadinimą, adresą ir savo registruotojo eksportuotojo numerį;

               (5)gavėjo Sąjungoje arba Šveicarijoje vardą, pavardę arba pavadinimą ir adresą;

               (6)pareiškimo apie prekių kilmę surašymo arba prekių kilmės sertifikato išdavimo datą ir vietą;

               (b)kiekvienas pakaitinis pareiškimas apie prekių kilmę būtų pažymėtas vienu iš šių įrašų: „Replacement statement“ arba „Attestation de remplacement“;

               (c)pakaitinius pareiškimus apie prekių kilmę surašytų persiuntėjai, registruoti elektroninėje sistemoje, pagal kurią patys eksportuotojai atlieka prekių kilmės patvirtinimą ir kuri vadinama registruotųjų eksportuotojų (REX) sistema, nepriklausomai nuo kilmės statusą turinčių pirminės siuntos produktų vertės;

               (d)jei prekių kilmės įrodymas pakeičiamas kitu, pirminiame prekių kilmės įrodyme persiuntėjas nurodytų:

               (1)pakaitinio (-ių) pareiškimo (-ų) apie prekių kilmę surašymo datą ir su pakaitiniu (-iais) pareiškimu (-ais) apie prekių kilmę susijusių prekių kiekius;

               (2)persiuntėjo vardą, pavardę arba pavadinimą ir adresą;

               (3)gavėjo (-ų) Sąjungoje arba Šveicarijoje vardą, pavardę arba pavadinimą ir adresą;

               (e)pirminis pareiškimas apie prekių kilmę būtų pažymėtas žodžiu „Replaced“ arba „Remplacé“;

               (f)pareiškimas apie prekių kilmę galiotų dvylika mėnesių nuo jo surašymo dienos;

               (g)pakaitiniai pareiškimai apie prekių kilmę būtų rengiami anglų arba prancūzų kalba.

               9. Pirminius prekių kilmės įrodymus ir pakaitinių prekių kilmės įrodymų kopijas persiuntėjas saugo bent trejus metus nuo kalendorinių metų, kuriais pakaitiniai prekių kilmės įrodymai išduoti arba surašyti, pabaigos.

               10. Šalys susitaria dalytis REX sistemos išlaidas pagal bendradarbiavimo sąlygas, kurias turi nustatyti Šalių kompetentingos institucijos.

               11. Visi dėl šio Susitarimo aiškinimo arba taikymo kylantys ginčai tarp Šalių sprendžiami vien dvišalėmis Šalių tarpusavio derybomis. Jei tie ginčai gali paveikti Norvegijos ir (arba) Turkijos interesus, su jomis konsultuojamasi.

               12. Šį Susitarimą Šalys gali bet kada pakeisti rašytiniu bendru sutarimu. Abi Šalys konsultacijas dėl galimų šio Susitarimo pakeitimų pradeda vienos iš Šalių prašymu. Jei pakeitimai gali paveikti Norvegijos ir (arba) Turkijos interesus, su jomis konsultuojamasi. Tokie pakeitimai įsigalioja abipusiu sutarimu nustatytą datą, abiem Šalims viena kitai pranešus apie atitinkamų vidinių reikalavimų įgyvendinimą.

               13. Jei iškiltų rimtų abejonių dėl šio Susitarimo tinkamo vykdymo, abi Šalys galėtų sustabdyti jo taikymą su sąlyga, kad kitai Šaliai apie tai raštu pranešta prieš tris mėnesius.

               14. Šį Susitarimą gali nutraukti bet kuri Šalis su sąlyga, kad kitai Šaliai apie tai raštu pranešta prieš tris mėnesius.

               15. 2 dalies pirma pastraipa Norvegijos kilmės medžiagoms taikoma tik tuomet, jei Šalys yra sudariusios panašų susitarimą su Norvegija ir viena kitai pranešusios apie šios sąlygos įvykdymą.

               16. 2 dalies pirma pastraipa Turkijos kilmės produktams
                  1
                taikoma tik tuomet, jei Šalys yra sudariusios panašų susitarimą su Turkija ir viena kitai pranešusios apie šios sąlygos įvykdymą.

               17. Įsigaliojus Šveicarijos ir Turkijos susitarimui, pagal šio Susitarimo 2 dalies pirmą pastraipą, su sąlyga, kad Turkija taikys abipusiškumo principą, kiekviena Šalis gali nustatyti, kad Šalys galėtų išduoti arba surašyti pakaitinius produktų, kurių sudėtyje yra Turkijos kilmės medžiagų, kurios pagal dvišalę kumuliaciją perdirbtos BLS lengvatomis besinaudojančiose šalyse, kilmės įrodymus.

               18. Šis Susitarimas įsigalioja abipusiu sutarimu nustatytą datą, Sąjungai ir Šveicarijai viena kitai pranešus apie reikiamų vidinių priėmimo procedūrų užbaigimą. Nuo tos datos jis pakeičia 2000 m. gruodžio 14 d. pasirašytą Susitarimą pasikeičiant laiškais
                  2
               .

               Būčiau dėkingas, jei galėtumėte patvirtinti, kad Jūsų Vyriausybė sutinka su tuo, kas pirmiau išdėstyta.

               Turiu garbės pasiūlyti, kad, jei tai, kas pirmiau išdėstyta, Jūsų Vyriausybei yra priimtina, šis laiškas ir Jūsų patvirtinamasis atsakymas kartu sudarytų Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą.

               Reiškiu Jums savo didžią pagarbą.

               Europos Sąjungos vardu

               B. Šveicarijos laiškas

               Gerbiamasis Pone,

               turiu garbės patvirtinti, kad gautas Jūsų laiškas, kuriame rašoma:

               1. Europos Sąjunga (toliau – Sąjunga) ir Šveicarijos Konfederacija (toliau – Šveicarija), kaip šio Susitarimo Šalys, pripažįsta, kad taikydamos bendrąją lengvatinių muitų tarifų sistemą (BLS) abi taiko panašias prekių kilmės taisykles, kurių bendrieji principai yra šie:

               (a)kilmės statusą turinčių produktų sąvokos apibrėžimas, pagrįstas tais pačiais kriterijais;

               (b)nuostatos dėl prekių kilmės regioninės kumuliacijos;

               (c)nuostatos dėl kumuliacijos taikymo Sąjungos, Šveicarijos, Norvegijos arba Turkijos kilmės, kaip apibrėžta jų BLS prekių kilmės taisyklėse, medžiagoms;

               (d)nuostatos dėl bendrojo leistino nuokrypio, taikomo kilmės statuso neturinčioms medžiagoms;

               (e)nuostatos dėl produktų iš lengvatomis besinaudojančios šalies nekeitimo;

               (f)nuostatos dėl pakaitinių prekių kilmės įrodymų išdavimo arba surašymo;

               (g)lengvatomis besinaudojančių šalių kompetentingoms institucijoms nustatytas reikalavimas vykdyti administracinį bendradarbiavimą dėl prekių kilmės įrodymų.

               2. Sąjunga ir Šveicarija pripažįsta, kad Sąjungos, Šveicarijos, Norvegijos arba Turkijos kilmės, kaip apibrėžta jų BLS prekių kilmės taisyklėse, medžiagos įgyja šalies, besinaudojančios bet kurios Šalies BLS sistemos lengvatomis, kilmės statusą, jei toms medžiagoms toje lengvatomis besinaudojančioje šalyje taikomas apdorojimas ar perdirbimas, kurio mastas viršija operacijas, kurios laikomos nepakankamu apdorojimu ar perdirbimu, kad joms būtų suteiktas kilmės statusą turinčių produktų statusas. Ši pastraipa taikoma Norvegijos ir Turkijos kilmės medžiagoms, jei yra įvykdytos atitinkamai 15 ir 16 dalyse nustatytos sąlygos.

               Sąjungos valstybių narių ir Šveicarijos muitinės viena su kita vykdo reikiamą administracinį bendradarbiavimą, visų pirma atlikdamos ankstesnėje pastraipoje minimų medžiagų kilmės įrodymų paskesnį tikrinimą. Turi būti taikomos 1972 m. liepos 22 d. Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo protokole Nr. 3 nustatytos nuostatos dėl administracinio bendradarbiavimo.

               Šios dalies nuostatos netaikomos Suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos, kurią priėmė organizacija, įsteigta pagal 1950 m. gruodžio 15 d. Briuselyje sudarytą Muitinių bendradarbiavimo tarybos steigimo konvenciją (toliau – Suderinta sistema), 1–24 skyrių produktams.

               3. Sąjunga ir Šveicarija įsipareigoja priimti A formos prekių kilmės pakaitinius sertifikatus kaip pakaitinius prekių kilmės įrodymus (toliau – pakaitiniai sertifikatai), kuriuos išdavė kitos Šalies muitinė, ir pakaitinius pareiškimus apie prekių kilmę, kuriuos surašė tuo tikslu registruoti kitos Šalies persiuntėjai.

               Kiekviena Šalis pagal savo pačios teisės aktus gali vertinti, ar produktams, su kuriais susiję pakaitiniai prekių kilmės įrodymai, galima taikyti lengvatinį režimą.

               4. Kiekviena Šalis nustato, kad prieš išduodant arba surašant pakaitinį prekių kilmės įrodymą būtų laikomasi šių sąlygų:

               (a)pakaitiniai prekių kilmės įrodymai gali būti išduoti arba surašyti tik tuomet, jei pirminiai prekių kilmės įrodymai išduoti arba surašyti laikantis Sąjungoje arba Šveicarijoje taikomų teisės aktų;

               (b)tik tuomet, jei produktai nėra išleisti į laisvą apyvartą Šalyje, prekių kilmės įrodymas arba pakaitinis prekių kilmės įrodymas gali būti pakeistas vienu ar daugiau pakaitinių prekių kilmės įrodymų, siekiant visus ar kai kuriuos produktus, susijusius su pirminiu prekių kilmės įrodymu, išsiųsti iš tos Šalies į kitą Šalį;

               (c)produktai visą laiką buvo prižiūrimi persiunčiančiosios Šalies muitinės, jie nebuvo kaip nors pakeičiami ar perdirbami ir jiems nebuvo atliekamos kokios nors operacijos, išskyrus tas, kurios yra būtinos produktų būklei išlaikyti (toliau – nekeitimo principas);

               (a)produktams kilmės statusą įgijus pagal Šalies taikomą nuostatą, leidžiančią nukrypti nuo prekių kilmės taisyklių, pakaitiniai prekių kilmės įrodymai neišduodami ir nesurašomi, jei produktai persiunčiami į kitą Šalį;

               (b)muitinė gali išduoti arba persiuntėjai gali surašyti pakaitinius prekių kilmės įrodymus, jei produktai, kurie turi būti persiųsti į kitos Šalies teritoriją, kilmės statusą įgijo per regioninę kumuliaciją;

               (c)muitinė gali išduoti arba persiuntėjai gali surašyti pakaitinius prekių kilmės įrodymus, jei produktams, kurie turi būti persiųsti į kitos Šalies teritoriją, persiunčiančioji Šalis netaiko lengvatinio režimo.

               5. 4 dalies c punkto tikslais taikomos šios nuostatos:

               Jei atrodo, kad esama priežasčių abejoti nekeitimo principo laikymusi, galutinės paskirties vietos Šalies muitinė deklaranto gali prašyti bet kokiomis priemonėmis pateikti to principo laikymosi įrodymų.

               Persiuntėjo prašymu persiunčiančiosios Šalies muitinė patvirtina, kad produktai buvimo tos Šalies teritorijoje laiką buvo prižiūrimi muitinės ir kad muitinė jų laikymo Šalies teritorijoje metu nedavė leidimo kaip nors juos pakeisti ar perdirbti ir jiems atlikti kokias nors operacijas, išskyrus tas, kurios yra būtinos produktų būklei išlaikyti.

               Jei pakaitinis įrodymas yra pakaitinis sertifikatas, galutinės paskirties vietos Šalies muitinė už tą laiką, kurį produktai buvo kitoje Šalyje, nereikalauja neapdorojimo sertifikato.

               6. Kiekviena Šalis užtikrina, kad:

               a)
                     jei pakaitiniai prekių kilmės įrodymai atitinka pirminius prekių kilmės įrodymus, išduotus arba surašytus Sąjungos arba Šveicarijos BLS sistemos lengvatomis besinaudojančioje šalyje, Sąjungos valstybių narių ir Šveicarijos muitinės viena su kita vykdytų administracinį bendradarbiavimą, kad būtų atliktas pakaitinių prekių kilmės įrodymų paskesnis tikrinimas. Galutinės paskirties vietos Šalies prašymu persiunčiančiosios Šalies muitinė pradeda atitinkamų pirminių prekių kilmės įrodymų paskesnio tikrinimo procedūrą ir vykdo jos tolesnius veiksmus;

               b)
                     kai pakaitiniai prekių kilmės įrodymai atitinka pirminius prekių kilmės įrodymus, išduotus arba surašytus šalyje, besinaudojančioje tik galutinės paskirties vietos Šalies BLS sistemos lengvatomis, ta Šalis bendradarbiaudama su lengvatomis besinaudojančia šalimi atliktų pirminių prekių kilmės įrodymų paskesnio tikrinimo procedūrą. Tikrinamus pirminius prekių kilmės įrodymus, atitinkančius pakaitinius prekių kilmės įrodymus, arba, kai taikoma, tikrinamų pirminių prekių kilmės įrodymų, atitinkančių pakaitinius prekių kilmės įrodymus, kopijas persiunčiančiosios Šalies muitinė pateikia galutinės paskirties vietos Šalies muitinei, kad ji galėtų atlikti paskesnio tikrinimo procedūrą.

               7. Kiekviena Šalis užtikrina, kad:

               (a)kiekvieno pakaitinio sertifikato viršutiniame dešinės pusės langelyje būtų nurodytas persiuntimo tarpinės šalies, kurioje jis išduotas, pavadinimas;

               (b)4 langelyje būtų vienas iš šių įrašų: „replacement certificate“ arba „certificat de remplacement“, taip pat pirminio A formos prekių kilmės sertifikato išdavimo data ir eilės numeris;

               (c)1 langelyje būtų nurodytas persiuntėjo vardas, pavardė arba pavadinimas;

               (d)2 langelyje galėtų būti nurodytas galutinio gavėjo vardas, pavardė arba pavadinimas;

               (e)į 3–9 langelius būtų perkelti visi persiunčiamų produktų duomenys, nurodyti pirminiame sertifikate;

               (f)10 langelyje galėtų būti pateiktos nuorodos į persiuntėjo sąskaitą faktūrą;

               (g)11 langelyje pakaitinį sertifikatą patvirtintų jį išdavusi muitinė. Muitinės atsakomybė apsiriboja pakaitinio sertifikato išdavimu. Į 12 langelį įrašomi pirminio A formos prekių kilmės sertifikato duomenys apie prekių kilmės šalį ir galutinės paskirties vietos šalį. 12 langelyje persiuntėjas pasirašo prekių kilmės sertifikatą. 12 langelyje gera valia pasirašantis persiuntėjas neatsako už pirminio A formos kilmės sertifikato įrašų teisingumą;

               (h)muitinė, kurios prašoma išduoti pakaitinį sertifikatą, pirminiame A formos prekių kilmės sertifikate pažymi persiunčiamų produktų svorius, kiekius ir rūšis ir ten pat nurodo kiekvieno atitinkamo pakaitinio sertifikato arba pakaitinių sertifikatų eilės numerius. Prašymą išduoti pakaitinį sertifikatą ir pirminį A formos prekių kilmės sertifikatą ji saugo ne mažiau kaip trejus metus;

               (i)pakaitiniai prekių kilmės sertifikatai būtų rengiami anglų arba prancūzų kalba.

               8. Kiekviena Šalis nustato, kad:

               (a)kiekviename pakaitiniame pareiškime apie prekių kilmę persiuntėjas nurodytų:

               (1)visus pirminiame prekių kilmės įrodyme pateiktus persiunčiamų produktų duomenis;

               (2)pirminio prekių kilmės įrodymo surašymo datą;

               (3)pirminiame prekių kilmės įrodyme pateiktus duomenis, įskaitant, kai taikoma, informaciją apie kumuliaciją, taikytą prekėms, susijusioms su pareiškimu apie prekių kilmę;

               (4)vardą, pavardę arba pavadinimą, adresą ir savo registruotojo eksportuotojo numerį;

               (5)gavėjo Sąjungoje arba Šveicarijoje vardą, pavardę arba pavadinimą ir adresą;

               (6)pareiškimo apie prekių kilmę surašymo arba prekių kilmės sertifikato išdavimo datą ir vietą;

               (b)kiekvienas pakaitinis pareiškimas apie prekių kilmę būtų pažymėtas vienu iš šių įrašų: „Replacement statement“ arba „Attestation de remplacement“;

               (c)pakaitinius pareiškimus apie prekių kilmę surašytų persiuntėjai, registruoti elektroninėje sistemoje, pagal kurią patys eksportuotojai atlieka prekių kilmės patvirtinimą ir kuri vadinama registruotųjų eksportuotojų (REX) sistema, nepriklausomai nuo kilmės statusą turinčių pirminės siuntos produktų vertės;

               (d)jei prekių kilmės įrodymas pakeičiamas kitu, pirminiame prekių kilmės įrodyme persiuntėjas nurodytų:

               (a)pakaitinio (-ių) pareiškimo (-ų) apie prekių kilmę surašymo datą ir su pakaitiniu (-iais) pareiškimu (-ais) apie prekių kilmę susijusių prekių kiekius;

               (1)persiuntėjo vardą, pavardę arba pavadinimą ir adresą;

               (2)gavėjo (-ų) Sąjungoje arba Šveicarijoje vardą, pavardę arba pavadinimą ir adresą;

               (e)pirminis pareiškimas apie prekių kilmę būtų pažymėtas žodžiu „Replaced“ arba „Remplacé“;

               (f)pareiškimas apie prekių kilmę galiotų dvylika mėnesių nuo jo surašymo dienos;

               (g)pakaitiniai pareiškimai apie prekių kilmę būtų rengiami anglų arba prancūzų kalba.

               9. Pirminius prekių kilmės įrodymus ir pakaitinių prekių kilmės įrodymų kopijas persiuntėjas saugo bent trejus metus nuo kalendorinių metų, kuriais pakaitiniai prekių kilmės įrodymai išduoti arba surašyti, pabaigos.

               10. Šalys susitaria dalytis REX sistemos išlaidas pagal bendradarbiavimo sąlygas, kurias turi nustatyti Šalių kompetentingos institucijos.

               11. Visi dėl šio Susitarimo aiškinimo arba taikymo kylantys ginčai tarp Šalių sprendžiami vien dvišalėmis Šalių tarpusavio derybomis. Jei tie ginčai gali paveikti Norvegijos ir (arba) Turkijos interesus, su jomis konsultuojamasi.

               12. Šį Susitarimą Šalys gali bet kada pakeisti rašytiniu bendru sutarimu. Abi Šalys konsultacijas dėl galimų šio Susitarimo pakeitimų pradeda vienos iš Šalių prašymu. Jei pakeitimai gali paveikti Norvegijos ir (arba) Turkijos interesus, su jomis konsultuojamasi. Tokie pakeitimai įsigalioja abipusiu sutarimu nustatytą datą, abiem Šalims viena kitai pranešus apie atitinkamų vidinių reikalavimų įgyvendinimą.

               13. Jei iškiltų rimtų abejonių dėl šio Susitarimo tinkamo vykdymo, abi Šalys galėtų sustabdyti jo taikymą su sąlyga, kad kitai Šaliai apie tai raštu pranešta prieš tris mėnesius.

               14. Šį Susitarimą gali nutraukti bet kuri Šalis su sąlyga, kad kitai Šaliai apie tai raštu pranešta prieš tris mėnesius.

               15. 2 dalies pirma pastraipa Norvegijos kilmės medžiagoms taikoma tik tuomet, jei Šalys yra sudariusios panašų susitarimą su Norvegija ir viena kitai pranešusios apie šios sąlygos įvykdymą.

               16. 2 punkto pirma pastraipa Turkijos kilmės produktams
                  3
                taikoma tik tuomet, jei Šalys yra sudariusios panašų susitarimą su Turkija ir viena kitai pranešusios apie šios sąlygos įvykdymą.

               17. Įsigaliojus Šveicarijos ir Turkijos susitarimui, pagal šio Susitarimo 2 dalies pirmą pastraipą, su sąlyga, kad Turkija taikys abipusiškumo principą, kiekviena Šalis gali nustatyti, kad Šalys galėtų išduoti arba surašyti pakaitinius produktų, kurių sudėtyje yra Turkijos kilmės medžiagų, kurios pagal dvišalę kumuliaciją perdirbtos BLS lengvatomis besinaudojančiose šalyse, kilmės įrodymus.

               18. Šis Susitarimas įsigalioja abipusiu sutarimu nustatytą datą, Sąjungai ir Šveicarijai viena kitai pranešus apie reikiamų vidinių priėmimo procedūrų užbaigimą. Nuo tos datos jis pakeičia 2000 m. gruodžio 14 d. pasirašytą Susitarimą pasikeičiant laiškais
                  4
               .

               Turiu garbės patvirtinti, kad mano Vyriausybė sutinka su tuo, kas pirmiau išdėstyta.

                     (1)
                  Sąjunga šią sąlygą įvykdė paskelbusi Komisijos pranešimą pagal Reglamento (EEB) Nr. 2454/93, kuriuo įgyvendinamos Bendrijos muitinės kodekso nuostatos, 85 straipsnį dėl tame straipsnyje nustatytos dvišalės kumuliacijos sistemos taikymo Turkijai; OL C 134, 2016 4 15, p. 1.

                     (2)
                  OL L 38, 2001 2 8, p. 24.

                     (3)
                  Sąjunga šią sąlygą įvykdė paskelbusi Komisijos pranešimą pagal Reglamento (EEB) Nr. 2454/93, kuriuo įgyvendinamos Bendrijos muitinės kodekso nuostatos, 85 straipsnį dėl tame straipsnyje nustatytos dvišalės kumuliacijos sistemos taikymo Turkijai; OL C 134, 2016 4 15, p. 1.

                     (4)
                  OL L 38, 2001 2 8, p. 24.