title: Pasiūlymas Tarybos sprendimas Nr. .../2010/ES kuriuo leidžiama tvirčiau bendradarbiauti santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje {KOM(2010) 105 galutinis}

text:
|

52010PC0104

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010 3 24KOM(2010) 104 galutinis2010/0066 (APP)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMAS Nr. .../2010/ESkuriuo leidžiama tvirčiau bendradarbiauti santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje{KOM(2010) 105 galutinis}AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASĮVADAS1.  2006 m. liepos 17 d. Komisija priėmė pasiūlymą[1] dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 2201/2003[2] dėl jurisdikcijos ir nustatantį taikytinos teisės taisykles bylose, susijusiose su santuoka (Roma III)[3].2.  Siūlyto Tarybos reglamento teisinis pagrindas buvo Europos bendrijos steigimo sutarties 61 straipsnio c punktas ir 67 straipsnio 1 dalis[4]. Pasiūlyme nagrinėtas teisminis bendradarbiavimas „šeimos teisės aspektų turinčiose civilinėse bylose“. Remiantis teisiniu pagrindu sprendimas turėjo būti priimtas vieningai. 2008 m. spalio 21 d. savo nuomonę pateikė Europos Parlamentas[5].3.  Nuo 2006 m. spalio mėn. Komisijos pasiūlymas svarstytas Civilinės teisės klausimų (Roma III) komitete. Tai buvo prioritetas pirmininkavusioms Vokietijai, Portugalijai ir Slovėnijai. 2007 m. balandžio mėn. pasiūlymas svarstytas Tarybos posėdyje, kuriame ministrai susitarė dėl tam tikrų gairių.4.  Per diskusijas iki 2008-ųjų vidurio paaiškėjo, kad dėl tam tikrų problemų kai kurios valstybės negali sutikti su pasiūlytu reglamentu. Antai viena valstybė narė tvirtino, kad jos teismams netikslinga taikyti užsienio santuokos nutraukimo teisę, kurią ji laiko griežtesne už savo santuokos nutraukimo teisę, ir norėjo toliau taikyti savo materialinę teisę savo teismuose pateiktiems santuokos nutraukimo prašymams ( lex fori metodas). Kartu dauguma valstybių narių laikėsi nuomonės, kad taikytinos teisės taisyklės yra vienas esminių pasiūlyto reglamento nuostatų. Jos rėmė pasiūlyme nustatytą principą taikyti šalies, su kuria sutuoktinius sieja glaudūs ryšiai, teisę – tai reiškia, kad tam tikrais atvejais turėtų būti taikoma užsienio santuokos nutraukimo teisė.5.  Paeiliui Tarybai pirmininkavusios valstybės narės ir Komisija bandė rasti sprendimų pasiūlytame reglamente: apsvarstė įvairius variantus išplėsti teismo vietos teisės taikymą nepakenkiant pagrindiniams pasiūlymo tikslams. Tačiau bendros pastangos buvo nesėkmingos.6.  Todėl 2008 m. birželio 5–6 d. posėdyje ministrai padarė išvadą, kad „dėl pasiūlyto reglamento priėmimo nėra vieningos nuomonės ir kad dėl neįveikiamų sunkumų nei tuo metu, nei artimoje ateityje visiška vienybė neįmanoma“. Taryba konstatavo, kad „pasiūlyto reglamento tikslai negali būti pasiekti taikant atitinkamas Sutarčių nuostatas per pagrįstą laiką“[6].7.  2008 m. liepos–rugpjūčio mėn. devynios valstybės narės (Bulgarija, Graikija, Ispanija, Italija, Liuksemburgas, Vengrija, Austrija, Rumunija ir Slovėnija) pateikė Komisijai prašymą, kuriame nurodė, kad nori pradėti tvirčiau bendradarbiauti santuokos byloms taikytinos teisės srityje ir kad Komisija turėtų pateikti Tarybai atitinkamą pasiūlymą. 2009 m. sausio mėn. Prancūzija taip pat pateikė panašų prašymą. 2010 m. kovo 3 d. Graikija savo prašymą atsiėmė.8.  Šis pasiūlymas yra Komisijos atsakas į šiuos prašymus.Tvirtesnio bendradarbiavimo teisinis pagrindas9.  Tvirtesnis bendradarbiavimas reglamentuojamas Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 20 straipsniu ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 326–334 straipsniais. Remiantis šiomis nuostatomis, norint pradėti tvirtesnį bendradarbiavimą santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje reikalingi du pasiūlymai:10.  pagal SESV 329 straipsnio 1 dalį – Komisijos pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo, kuriuo leidžiama tvirčiau bendradarbiauti santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje, ir11.  pagal SESV 81 straipsnio 3 dalį – Komisijos pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, kuriuo pradedamas tvirtesnis bendradarbiavimas santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje[7].Tvirtesnio bendradarbiavimo teisinių sąlygų vertinimasSprendimas, kuriuo leidžiama tvirčiau bendradarbiauti, kaip paskutinė išeitis ir bent devynių valstybių narių dalyvavimas12.  ES sutarties 20 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad sprendimą, kuriuo leidžiama tvirčiau bendradarbiauti, Taryba priima tik kaip paskutinę išeitį, nustačiusi, kad tokio bendradarbiavimo tikslų per pagrįstą laiką Sąjunga kaip visuma negali pasiekti, ir su sąlyga, kad jame dalyvauja bent devynios valstybės narės.13.  Kaip jau minėta, 2008 m. birželio 5–6 d. posėdyje Taryba padarė išvadą, kad dėl 2006 m. pasiūlymo priėmimo nėra vieningos nuomonės ir kad dėl neįveikiamų sunkumų nei tuo metu, nei artimoje ateityje visiška vienybė neįmanoma. Taryba konstatavo, kad pasiūlyto reglamento tikslai negali būti pasiekti taikant atitinkamas Sutarčių nuostatas per pagrįstą laiką. Todėl Taryba padarė išvadą, kad Sąjunga kaip visuma neturi kitos išeities ir kad kaip paskutinė išeitis galėtų būti taikomas tvirtesnis bendradarbiavimas.14.  Kol kas Komisija gavo prašymus iš devynių valstybių narių (Bulgarijos, Ispanijos, Prancūzijos, Italijos, Liuksemburgo, Vengrijos, Austrijos, Rumunijos ir Slovėnijos), kuriuose jos nurodė, kad ketina pradėti tvirčiau bendradarbiauti santuokai taikytinos teisės srityje.Sutartyse nurodyta sritis15.  SESV 329 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad pradėti tvirčiau bendradarbiauti galima „vienoje iš Sutartyse nurodytų sričių“.16.  Visos devynios valstybės narės prašė leisti pradėti tvirčiau bendradarbiauti „santuokai taikytinos teisės srityje (Roma III)“. Kalbama apie įstatymų kolizijos taisykles, kuriomis nustatoma, kuri materialinė teisė taikytina tarptautiniam santuokos nutraukimui, susijusiam su daugiau nei viena teisės sistema. Įstatymų kolizijos taisyklės įtrauktos į SESV 81 straipsnio 2 dalyje pateiktą priemonių sąrašą, o SESV 81 straipsnio 3 dalyje bendros įstatymų kolizijos civilinėse ir komercinėse bylose taisyklės skiriamos nuo šeimos teisės priemonių. Komisija mano, kad pagal Sutartis įstatymų kolizijos taisyklės šeimos teisėje yra sritis – tiesa, nedidelė, tačiau gerai apibrėžta – kurioje gali būti pradėtas tvirtesnis bendradarbiavimas.17.  Šiuo atžvilgiu reikėtų patikslinti, kad siūlomo tvirtesnio bendradarbiavimo sritis – santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytina teisė – neapima santuokos nutraukimo turtinėms pasekmėms taikytinų įstatymų kolizijos taisyklių[8]. Be to, tema nėra santuokos nutraukimui taikytina materialinė teisė, t. y. santuokos nutraukimo pagrindai ar procedūra.Sąjungos tikslų įgyvendinimo parama, jos interesų apsauga ir integracijos proceso stiprinimasBendrosios aplinkybės18.  Reikiamai atsižvelgiant į atitinkamas minėto 2006 m. Komisijos pasiūlymo poveikio vertinimo[9] dalis ir aiškinamąjį memorandumą, tvirtesniu bendradarbiavimu siekiama sukurti aiškią, išsamią teisės sistemą, apimančią santuokos nutraukimui bei gyvenimui skyrium taikytiną teisę ir suteikiančią šalims tam tikrą taikytinos teisės pasirinkimo laisvę.19.  Vertinant poveikį Komisija plačiai konsultavosi su suinteresuotosiomis šalimis. Konsultacijos vyko pagal 2005 m. paskelbtą Žaliąją knygą dėl santuokos nutraukimui taikytinos teisės ir jurisdikcijos[10]. Žaliojoje knygoje nustatyta susiklosčiusios padėties trūkumų ir pasiūlyta problemų sprendimo politinių variantų. Pasiūlyti tokie variantai kaip status quo , įstatymų kolizijos taisyklių suderinimas, tam tikros galimybės pasirinkti taikytiną teisę suteikimas sutuoktiniams ir šių įvairių sprendimų derinys. 2006 m. Komisija surengė viešuosius svarstymus ir ekspertų posėdį. Daugumoje atsiliepimų pripažinta būtinybė didinti teisinį saugumą ir numatomumą, suteikti šalims tam tikrą savarankiškumą ir užkirsti kelią skubėjimui į teismą. Kai kurios suinteresuotosios šalys išreiškė susirūpinimą, kad dėl įstatymų kolizijos taisyklių suderinimo teismai gali būti priversti taikyti užsienio teisę ir kad dėl to santuokos bylos galėtų būti vilkinamos ir atsirastų papildomų bylinėjimosi išlaidų. Viešosios nuomonės tyrimas parodė, kad 60 % europiečių tikisi, jog ES padės supaprastinti teisės aktus, kuriais reglamentuojamas santuokos nutraukimas kitoje valstybėje narėje[11].20.  Tvirtesnis bendradarbiavimas santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje gali būti aktualus dešimtims tūkstančių tarptautinių porų, kurios kiekvienais metais Europos Sąjungoje nutraukia santuoką. Daug europiečių iš skirtingų valstybių narių kasmet susituokia, taigi daug jų kasmet Europoje nutraukia santuoką.21.  ES užregistruota apie 122 mln. santuokų, manoma, kad iš jų maždaug 16 mln. (13 %) yra tarptautinės[12]. Antai 2007-aisiais Europos Sąjungoje buvo sudaryta 2 400 000 santuokų, apie 300 000 iš jų buvo tarptautinės. Nors tarptautinių santuokų daugiausia keliose didesnėse Europos šalyse, jų pasitaiko visoje Europos Sąjungoje, todėl jos gali rūpėti dideliam Europos piliečių skaičiui.22.  2007 m. 27 Europos Sąjungos valstybėse narėse nutraukta 1 040 000 santuokų, 140 000 santuokų (13 %) nutraukė tarptautinės poros. 2007 m. Europos Sąjungoje tarptautinės poros daugiausia santuokų nutraukė Vokietijoje (34 000), Prancūzijoje (20 500) ir JK (19 500).Dabartinė padėtis santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje23.  Šiuo metu, kol nėra bendrų Sąjungos taisyklių, 24 valstybėse narėse, dalyvaujančiose ES teisminiame bendradarbiavime civilinėse bylose, ir dviejose valstybėse narėse, kurios gali nuspręsti prisijungti prie bendradarbiavimo[13], galioja 26 skirtingi santuokos nutraukimui taikomų įstatymų kolizijos taisyklių rinkiniai. Dauguma valstybių narių taikytiną teisę nustato remdamosi siejamųjų veiksnių, kuriais siekiama užtikrinti, kad bylai būtų taikoma teisės sistema, su kuria santuoką sieja glaudžiausi ryšiai, skale. Kitos valstybės narės santuokos byloms sistemingai taiko nacionalinius ( lex fori ) įstatymus.24.  Esant dabartinei padėčiai, tarptautinėse santuokos bylose gali kilti įvairių problemų. Nemenki skirtumai tarp nacionalinių įstatymų nuostatų, susijusių tiek su materialine teise, tiek su įstatymų kolizija, lemia teisinį nesaugumą. Dėl didelių nacionalinių įstatymų kolizijos taisyklių skirtumų ir jų sudėtingumo tarptautinėms poroms labai sunku numatyti, kurios valstybės teisė bus taikoma jų santuokos bylai. Didžioji valstybių narių dauguma nesuteikia sutuoktiniams jokios galimybės pasirinkti santuokos bylai taikytiną teisę. Tai gali lemti teisės, su kuria sutuoktinius tesieja itin silpni ryšiai, taikymą ir piliečių teisėtų lūkesčių neatitinkančią teismo proceso baigtį. Be to, dabartinės taisyklės gali paskatinti vieną iš sutuoktinių skubėti į teismą, t. y. kreiptis į teismą anksčiau už kitą sutuoktinį siekiant užtikrinti, kad byla būtų nagrinėjama pagal tam tikrą teisę, ir taip apsaugoti savo interesus.25.  Įvertinti ekonominius nuostolius dėl santuokos nutraukimui taikomų įstatymų kolizijos taisyklių nesuderinimo nepaprastai sunku. Atliekant poveikio vertinimo tyrimą, kuriuo siekta informuoti Komisiją apie sutuoktinių turto režimą, nustatyta, kad teoriškai tarptautinių santuokų nutraukimo problemos Europos Sąjungoje galėtų kainuoti iki 205 mln. EUR. Išlaidos galėtų tekti teismams, sutuoktiniams ir trečiosioms šalims[14].Tvirtesnio bendradarbiavimo santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje privalumai26.  Tvirtesnio bendradarbiavimo santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje prašo devynios valstybės narės: Bulgarija, Ispanija, Prancūzija, Italija, Liuksemburgas, Vengrija, Austrija, Rumunija ir Slovėnija. Šių devynių prašančiųjų valstybių narių bendras gyventojų skaičius – 216,3 mln. Tai sudaro beveik pusę (44 %) Sąjungos gyventojų[15]. Šiose dalyvaujančiosiose valstybėse narėse tarptautinių santuokų ir santuokos nutraukimo dalis yra apie 13 %[16], t. y. vidutiniškai tiek pat, kiek paprastai visoje ES. Šiose šalyse per metus nutraukiama maždaug 440 000 santuokų, iš jų 53 000 tarptautinių santuokų[17]. Tvirtesnis bendradarbiavimas atviras visoms valstybėms narėms; kuo daugiau valstybių narių jame dalyvautų, tuo daugiau būtų piliečių, kuriems tai rūpėtų.27.  Tvirtesnis bendradarbiavimas santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje piliečiams teiktų tokią naudą:28.  Didesnis teisinis saugumas ir numatomumas. Tvirčiau bendradarbiaujant bus nustatytos suderintos įstatymų kolizijos taisyklės, taikytinos santuokos nutraukimo ir gyvenimo skyrium bylose, kad sutuoktiniai galėtų lengvai numatyti, kurios valstybės teisė bus taikoma nagrinėjant jų santuokos bylą. Tai visų pirma grindžiama sutuoktinių pasirinkimu. Sutuoktiniai gali pasirinkti tik tuos įstatymus, su kuriais santuoka glaudžiai susijusi – taip siekiama išvengti, kad nebūtų taikomi „egzotiški“ įstatymai, su kuriais sutuoktinius sieja menki arba jokie ryšiai. Jei taikytina teisė nepasirinkta, ji nustatoma remiantis siejamųjų veiksnių, kuriais siekiama užtikrinti, kad bylai būtų taikoma teisės sistema, su kuria santuoką sieja glaudūs ryšiai, skale. Tai padės gerokai padidinti šių sutuoktinių, taip pat teisininkų teisinį saugumą ir numatomumą.29.  Daugiau lankstumo suteikiant šalims tam tikrą savarankiškumą. Šiuo metu santuokos šalių savarankiškumas labai ribotas. Nacionalinėse įstatymų kolizijos taisyklėse paprastai numatoma tik viena išeitis iš tam tikros padėties: pvz., taikyti šalies, kurios pilietybę turi abu sutuoktiniai, teisę arba teismo vietos teisę. Tvirčiau bendradarbiaujant teisės sistema bus lankstesnė: sutuoktiniams bus suteikta tam tikra galimybė pasirinkti santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytiną teisę. Leisti sutuoktiniams pasiekti susitarimą galėtų būti ypač naudinga tais atvejais, kai santuoka nutraukiama abipusiu sutarimu.30.  Vieno iš sutuoktinių skubėjimo į teismą prevencija. Tvirtesnis bendradarbiavimas santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje taip pat leidžia spręsti vieno iš sutuoktinių skubėjimo į teismą problemą. Tai gali sudaryti sąlygas taikyti teisę, su kuria atsakovą tesieja, jo manymu, menki ryšiai arba kurioje nepaisomi jo interesai. Dėl to susitaikyti tampa dar sunkiau ir lieka mažai laiko tarpininkavimui. Įvedus suderintas įstatymų kolizijos taisykles, gerokai sumažėtų skubėjimo į teismą pavojus, nes bet kuris dalyvaujančiųjų valstybių narių teismas, kuriame iškelta byla, taikytų teisę, nustatytą remiantis bendromis taisyklėmis.31.  Buvo išreikštas tam tikras susirūpinimas, kad dėl įstatymų kolizijos taisyklių suderinimo teismai gali būti priversti taikyti užsienio santuokos nutraukimo teisę ir kad dėl to santuokos bylos gali būti vilkinamos ir atsirastų papildomų bylinėjimosi išlaidų. Praktikoje tokių problemų turėtų pasitaikyti retai, nes daugumoje atvejų remiantis siejamaisiais veiksniais būtų taikoma teismo vietos teisė. Valstybių narių, šiandien taikančių siejamuosius veiksnius, kurie lemia užsienio teisės taikymą, patirtis rodo, kad didesnių problemų nėra. Tokie siejamieji veiksniai įtraukti į dabar devyniose prašančiosiose valstybėse narėse galiojančias įstatymų kolizijos taisykles, jais remdamiesi tam tikrais atvejais teismai jau taikė užsienio teisę. Taigi tvirtesnis bendradarbiavimas nekeltų problemų dėl papildomų išlaidų ar vėlavimo. Priėmus užsienio teisės taikymo palengvinimo priemonių, turėtų sumažėti galimos neigiamos pasekmės[18].32.  Instituciniu požiūriu tvirtesnis bendradarbiavimas yra geriau nei suinteresuotųjų valstybių narių galimybė pradėti derybas dėl tarptautinio santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės susitarimo. Ši alternatyva neabejotinai būtų ne tokia palanki. Nors tvirčiau bendradarbiaujant priimti aktai privalomi tik dalyvaujančiosioms valstybėms narėms, jiems taikoma šios srities Sąjungos kontrolė. Taigi Komisija gali prižiūrėti, ar jie tinkamai taikomi pagal Sutartis, o ES Teisingumo Teismas turi jurisdikciją priimti prejudicinius sprendimus dėl jų aiškinimo, taip užtikrindamas, kad tvirčiau bendradarbiaujant priimtos priemonės būtų taikomos nuosekliai ir vienodai.ES sutarties 20 straipsnio 1 dalies reikalavimų vykdymas33.  ES sutarties 20 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad tvirtesniu bendradarbiavimu siekiama prisidėti prie Sąjungos tikslų įgyvendinimo, apsaugoti jos interesus ir stiprinti jos integracijos procesą.34.  Vienas iš Sąjungos uždavinių – pasiūlyti savo piliečiams vidaus sienų neturinčią laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje užtikrinamas laisvas asmenų judėjimas (ES sutarties 3 straipsnio 2 dalis). Teisingumo erdvė apima teisminio bendradarbiavimo plėtojimą tarpvalstybinio pobūdžio civilinėse bylose, kuris grindžiamas teisminių ir neteisminių sprendimų tarpusavio pripažinimo principu (SESV 81 straipsnio 1 dalis). Šiuo tikslu Sąjunga gali priimti priemones, kuriomis siekiama užtikrinti, pirma, teisminių ir neteisminių sprendimų tarpusavio pripažinimą ir vykdymą valstybėse narėse, antra, valstybėse narėse taikomų įstatymų kolizijos taisyklių suderinamumą (SESV 81 straipsnio 2 dalies a ir c punktai).35.  Suderinant įstatymų kolizijos taisykles, palengvinamas teismų sprendimų tarpusavio pripažinimas. Tai, kad valstybių narių teismai taiko tas pačias įstatymų kolizijos taisykles siekdami nustatyti konkrečiu atveju taikytiną teisę, sustiprina vienų valstybių narių pasitikėjimą kitose valstybėse narėse priimtais teismų sprendimais[19].36.  Tvirtesnis prašančiųjų valstybių narių bendradarbiavimas santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje padėtų įgyvendinti Sąjungos tikslą užtikrinti valstybėse narėse taikomų įstatymų kolizijos taisyklių suderinamumą, nes suderinimo lygmuo būtų didesnis nei dabar. Kaip jau paaiškinta, 26 valstybėse narėse, dalyvaujančiose teisminiame bendradarbiavime civilinėse bylose, galioja 26 skirtingi santuokos nutraukimui taikomų įstatymų kolizijos taisyklių rinkiniai. Jei visos devynios prašančiosios valstybės narės tvirčiau bendradarbiautų, būtų 18 skirtingų teisės sistemų – taigi šioje ES dalyje įstatymų kolizijos taisyklės būtų darnesnės, o integracijos procesas stipresnis.Atitiktis Sutartims ir Sąjungos teisei37.  Pagal SESV 326 straipsnį tvirtesnis bendradarbiavimas turi atitikti Sutartis ir Sąjungos teisę.38.  Tvirtesnis bendradarbiavimas nedarytų poveikio galiojančiam acquis . Jis būtų vykdomas srityje, kuri priklauso pasidalijamajai Sąjungos kompetencijai, tačiau kurioje kol kas nėra bendrų Sąjungos taisyklių. Pirmojoje Sąjungos priimtoje šeimos teisės srities teisinėje priemonėje, Tarybos reglamente (EB) Nr. 1347/2000[20], nustatytos jurisdikcijos ir teismų sprendimų, susijusių su santuoka ir tėvų pareigomis abiejų sutuoktinių vaikams, priimtų nagrinėjant santuokos bylas, pripažinimo ir vykdymo taisyklės. Tačiau joje nėra taikytinos teisės taisyklių. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2201/2003, kuriuo nuo 2005 m. kovo 1 d. panaikintas ir pakeistas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1347/2000, įsigaliojimas šiuo atžvilgiu nieko nepakeitė. Per derybas dėl šio reglamento, į kurį iš Tarybos reglamento (EB) Nr. 1347/2000 buvo perkeltos beveik nepakeistos nuostatos dėl santuokos, taikytinos teisės klausimas nebuvo iškeltas.39.  Tvirtesnis bendradarbiavimas santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje nesukeltų SESV 18 straipsniu draudžiamos diskriminacijos dėl pilietybės, nes siūlomos įstatymų kolizijos taisyklės savo pobūdžiu bus universalios ir taikomos visų bylų nagrinėjimui dalyvaujančiųjų valstybių narių teismuose, kad ir kokia būtų šalių pilietybė ar gyvenamoji vieta. Kita vertus, nedalyvaujančiųjų šalių teismai toliau taikys nacionalines įstatymų kolizijos taisykles pagal savo tarptautinės privatinės teisės nuostatas.Vidaus rinkos ar ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos nesusilpninimas, kliūčių prekybai nesudarymas ar jos nediskriminavimas, konkurencijos neiškreipimas40.  SESV 326 straipsnyje nustatyta, kad tvirtesnis bendradarbiavimas neturi susilpninti vidaus rinkos ar ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos, būti kliūtimi prekybai tarp valstybių narių ar jos diskriminavimas arba iškreipti konkurenciją tarp jų.41.  Tvirtesnis bendradarbiavimas santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje nekelia problemų dėl šių teisinių sąlygų. Pasiūlymas, kuriuo pradedamas tvirtesnis bendradarbiavimas santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje, padės vidaus rinkai sklandžiau veikti, nes bus pašalintos visos kliūtys, trukdančios laisvai judėti asmenims, kurie šiuo metu patiria problemų dėl šalių įstatymų, susijusių su santuokai taikytina teise, skirtumų. Taigi padidėjęs teisinis saugumas dėl santuokos nutraukimui taikomų įstatymų kolizijos taisyklių turės teigiamą poveikį poroms, kurios naudojasi teise laisvai judėti iš vienos dalyvaujančiosios valstybės narės į kitą.42.  Turint omenyje pasiūlymo pobūdį ir tai, kad jis taikomas tik dviejų asmenų santykiams, pasiūlymas nedarys poveikio nei įmonėms ar teisiniams santykiams rinkoje, nei prekybai ar konkurencijai Sąjungoje. Pasiūlymas neturėtų daryti poveikio Sąjungos regioninei politikai.43.  Pasiūlymu nustačius įstatymų kolizijos taisyklių suderinimą, gerokai supaprastėtų privačių šalių ir teisininkų, kurie dalyvaujančiosiose valstybėse narėse galės nustatyti taikytiną teisę remdamiesi bendru taisyklių rinkiniu, pakeisiančiu dalyvaujančiųjų valstybių narių šioje srityje taikomas įvairias nacionalines įstatymų kolizijos taisykles, padėtis.44.  Nors ne visos poros Sąjungoje pasinaudos šiuo pasiūlymu teikiamais teisinio saugumo ar supaprastinimo privalumais, porų padėtis nedalyvaujančiųjų valstybių narių teismuose nebus blogesnė nei dabar; taigi dėl pasiūlymo piliečiams nebus nepagrįstai taikomos skirtingos sąlygos.Nedalyvaujančiųjų valstybių narių teisių, kompetencijos ir įsipareigojimų nepažeidimas45.  SESV 327 straipsnyje nustatyta, kad bet koks tvirtesnis bendradarbiavimas neturi pažeisti į jį neįsitraukusių valstybių narių kompetencijos, teisių ir įsipareigojimų.46.  Devynioms valstybėms narėms bendrų įstatymų kolizijos taisyklių priėmimas nedaro poveikio nedalyvaujančiųjų valstybių narių taisyklėms. Nedalyvaujančiosios valstybės narės toliau taikys savo tarptautinės privatinės teisės taisykles, kuriomis reglamentuojama santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytina teisė.47.  Remiantis pasiūlymu, dalyvaujančiojoje valstybėje narėje gyvenanti pora turėtų galimybę pasirinkti santuokos nutraukimui taikytiną teisę. Tam tikras santuokos teisės pasirinkimas jau dabar leidžiamas kai kuriose valstybėse narėse: pvz., pagal Nyderlandų arba Vokietijos santuokos teisės aktus. Jei pagal tvirtesnio bendradarbiavimo mechanizmą pora, sudariusi susitarimą dėl teisės pasirinkimo, vėliau persikels į nedalyvaujančiąją valstybę narę ir iškels teisme santuokos nutraukimo bylą, susitarimo dėl teisės pasirinkimo pripažinimas priklausys nuo teismo, kuriame iškelta byla, valstybės nacionalinės teisės. Jei pora pasirinktų teismo, kuriame iškelta byla, valstybės teisę, teismui būtų lengviau laikytis susitarimo dėl teisės pasirinkimo.48.  Tarptautinės viešosios teisės lygmeniu dalyvaujančiosios ir nedalyvaujančiosios valstybės narės nėra sudariusios tarptautinių susitarimų dėl santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės, kurie galėtų būti pažeisti tvirtesniu bendradarbiavimu.49.  Pagaliau galima pažymėti, kad tvirtesnis bendradarbiavimas santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje nedaro poveikio nedalyvaujančiųjų valstybių narių taikytinos teisės taisyklėms su santuokos nutraukimu glaudžiai susijusiose srityse, kaip antai įstatymų kolizijos taisyklėms, kuriomis reglamentuojamos tėvų pareigos arba išlaikymo prievolės. Įstatymų kolizijos taisyklės, kuriomis reglamentuojamos tėvų pareigos, nustatytos 1996 m. Hagos konvencija dėl jurisdikcijos, taikytinos teisės, pripažinimo, vykdymo ir bendradarbiavimo tėvų pareigų ir vaikų apsaugos priemonių srityje. Šiuo metu konvencijos šalys yra aštuonios valstybės narės, likusios 18 valstybių narių turi ją ratifikuoti arba prie jos prisijungti iki 2010 m. birželio 5 d.[21] Įstatymų kolizijos taisyklės, kuriomis reglamentuojamos išlaikymo prievolės, nustatytos 2007 m. Hagos protokolu dėl išlaikymo prievolėms taikytinos teisės[22], taikytinu pagal Reglamento (EB) Nr. 4/2009 dėl išlaikymo prievolių[23], įsigaliosiančiu 2011 m. birželio 18 d., 15 straipsnį. Santuokos nutraukimui, tėvų pareigų nustatymui, vykdymui ir panaikinimui arba išlaikymo prievolėms taikytinos skirtingos teisės taisyklės. Teismas, turintis jurisdikciją priimti sprendimą dėl prašymo nutraukti santuoką nedalyvaujančiojoje valstybėje narėje, nacionalines įstatymų kolizijos taisykles taiko spręsdamas dėl santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės, 1996 m. Hagos konvencijos taisykles – dėl tėvų pareigoms taikytinos teisės ir 2007 m. Hagos protokolo bei Reglamento (EB) Nr. 4/2009 taisykles – dėl išlaikymo prievolėms taikytinos teisės.Išvada dėl teisinių sąlygų vykdymo50.  Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad vykdomos visos Sutartyse nustatytos tvirtesnio bendradarbiavimo teisinės sąlygos.Pagrindinių teisių paisymas51.  Tvirtesniu bendradarbiavimu santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje nepažeidžiamos pagrindinės teisės, nustatytos Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje ir ypač jos 21 straipsnyje dėl nediskriminavimo. Reglamente, kuriuo pradedamas tvirtesnis bendradarbiavimas, pasiūlytos įstatymų kolizijos taisyklės bus taikomos nediskriminuojant jokiu pagrindu visoms santuokos nutraukimo byloms dalyvaujančiosiose valstybėse narėse.Išvada dėl tvirtesnio bendradarbiavimo52.  Komisija mano, kad tvirtesnis bendradarbiavimas santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje turi daugiau privalumų nei status quo variantas ir kad tvirtesnio bendradarbiavimo šioje srityje privalumai nusveria galimus trūkumus. Bendros įstatymų kolizijos taisyklės, kuriomis reglamentuojamas santuokos nutraukimas ir gyvenimas skyrium, gerokai palengvins gyvenimą dešimtims tūkstančių porų dalyvaujančiosiose valstybėse narėse. Tai atitinka Stokholmo programą, kurioje Europos Vadovų Taryba tvirtino, jog įstatymų kolizijos taisyklių derinimas Sąjungos lygmeniu turėtų būti tęsiamas reikiamose srityse, kaip antai išsiskyrimo ir santuokos nutraukimo[24]. Todėl Komisija siūlo leisti prašančiosioms valstybėms narėms tvirčiau bendradarbiauti. Komisija pažymi, kad pagal SESV 328 straipsnį tvirtesnis bendradarbiavimas santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje yra atviras visoms valstybėms narėms, ir skatina valstybes nares, kurios to dar neprašė, dalyvauti tvirčiau bendradarbiaujant ir taip padėti geriau pasinaudoti tokio bendradarbiavimo teikiamais privalumais bei nauda. 2010/0066 (APP)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMAS Nr. .../2010/ESkuriuo leidžiama tvirčiau bendradarbiauti santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityjeEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 329 straipsnio 1 dalį,atsižvelgdama į Bulgarijos, Ispanijos, Prancūzijos, Italijos, Liuksemburgo, Vengrijos, Austrijos, Rumunijos ir Slovėnijos prašymus,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą[25],kadangi:53.  Sąjunga užsibrėžė tikslą puoselėti ir plėtoti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje užtikrinamas laisvas asmenų judėjimas. Siekdama palaipsniui sukurti šią erdvę, Sąjunga turi priimti teisminio bendradarbiavimo tarpvalstybinio pobūdžio civilinėse bylose priemones.54.  Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnį šios priemonės turi apimti priemones, kuriomis siekiama užtikrinti valstybėse narėse taikomų įstatymų kolizijos taisyklių suderinamumą, įskaitant tarpvalstybinio pobūdžio šeimos teisės priemones.55.  2006 m. liepos 17 d. Komisija priėmė Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 2201/2003 dėl jurisdikcijos ir nustatančio taikytinos teisės taisykles bylose, susijusiose su santuoka, pasiūlymą.56.  2008 m. birželio 5–6 d. Taryba priėmė politines gaires, kuriose pažymėjo, kad dėl pasiūlyto reglamento priėmimo nėra vieningos nuomonės ir kad dėl neįveikiamų sunkumų nei tuo metu, nei artimoje ateityje visiška vienybė neįmanoma. Ji konstatavo, kad pasiūlyto reglamento tikslai negali būti pasiekti taikant atitinkamas Sutarčių nuostatas per pagrįstą laiką.57.  Tokiomis aplinkybėmis Graikija, Ispanija, Italija, Liuksemburgas, Vengrija, Austrija, Rumunija ir Slovėnija 2008 m. liepos 28 d. raštais pateikė Komisijai prašymą, kuriame nurodė, kad nori pradėti tvirčiau bendradarbiauti santuokos byloms taikytinos teisės srityje ir kad Komisija turėtų pateikti Tarybai atitinkamą pasiūlymą. Bulgarija tokį pat prašymą Komisijai pateikė 2008 m. rugpjūčio 12 d. raštu, o Prancūzija prie prašymo prisijungė 2009 m. sausio 12 d. raštu. 2010 m. kovo 3 d. Graikija savo prašymą atsiėmė. Iš viso tvirčiau bendradarbiauti pageidavo devynios valstybės narės.58.  Tvirtesniu bendradarbiavimu turėtų būti sukurta aiški, išsami teisės sistema, kuria reglamentuojama santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium dalyvaujančiosiose valstybėse narėse taikytina teisė, užtikrinti piliečiams teisinio saugumo, numatomumo ir lankstumo atžvilgiu tinkami sprendimai ir užkirstas kelias vieno iš sutuoktinių skubėjimo į teismą reiškiniui.59.  Europos Sąjungos sutarties 20 straipsnyje ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 326 bei 329 straipsniuose nustatytos sąlygos vykdomos.60.  Tvirtesnio bendradarbiavimo sritis – santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytina teisė – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 2 dalies c punkte ir 81 straipsnio 3 dalyje įvardijama kaip Sutartyse nurodyta sritis.61.  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 20 straipsnio 2 dalyje nustatytas paskutinės išeities reikalavimas vykdomas, nes 2008 m. birželio mėn. Taryba konstatavo, kad reglamento tikslų per pagrįstą laiką Sąjunga kaip visuma negali pasiekti.62.  Tvirtesniu bendradarbiavimu santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje siekiama plėtoti teisminį bendradarbiavimą tarpvalstybinio pobūdžio civilinėse bylose, grindžiamą teismo sprendimų tarpusavio pripažinimo principu, ir užtikrinti valstybėse narėse taikomų įstatymų kolizijos taisyklių suderinamumą. Taigi, kaip reikalaujama Europos Sąjungos sutarties 20 straipsnio 1 dalyje, jis padeda įgyvendinti Sąjungos tikslus, saugo jos interesus ir stiprina integracijos procesą.63.  Tvirtesnis bendradarbiavimas santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje atitinka Sutartis bei Sąjungos teisę ir nesilpnina vidaus rinkos ar ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos. Jis nėra kliūtis prekybai tarp valstybių narių ar jos diskriminavimas ir neiškreipia konkurencijos tarp jų.64.  Tvirtesniu bendradarbiavimu santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje nepažeidžiama jame nedalyvaujančių valstybių narių kompetencija, teisės ir įsipareigojimai. Dalyvaujančiosioms valstybėms narėms bendros įstatymų kolizijos taisyklės nedaro poveikio nedalyvaujančiųjų valstybių narių taisyklėms. Nedalyvaujančiųjų valstybių narių teismai toliau taiko nacionalines įstatymų kolizijos taisykles siekdami nustatyti santuokos nutraukimui ar gyvenimui skyrium taikytiną teisę.65.  Tvirtesnis bendradarbiavimas santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje atitinka Sąjungos teisminio bendradarbiavimo civilinėse bylose teisę, nes tvirtesnis bendradarbiavimas nedaro poveikio galiojančiam acquis .66.  Šiuo sprendimu nepažeidžiami Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ypač jos 21 straipsnyje, įteisinti principai.67.  Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 328 straipsnį tvirtesnis bendradarbiavimas santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje bet kuriuo metu atviras visoms valstybėms narėms,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisBulgarijai, Ispanijai, Prancūzijai, Italijai, Liuksemburgui, Vengrijai, Austrijai, Rumunijai ir Slovėnijai leidžiama pradėti tvirčiau bendradarbiauti santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje taikant atitinkamas Sutarčių nuostatas.2 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja nuo pat jo priėmimo.3 straipsnisŠis sprendimas skirtas Bulgarijos Respublikai, Ispanijos Karalystei, Prancūzijos Respublikai, Italijos Respublikai, Liuksemburgo Didžiajai Hercogystei, Vengrijos Respublikai, Austrijos Respublikai, Rumunijai ir Slovėnijos Respublikai.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkas [1] COM (2006) 399.[2] Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2201/2003 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų, susijusių su santuoka ir tėvų pareigomis, pripažinimo bei vykdymo, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1347/2000 (OL L 338, 2003 12 23, p. 1).[3] Pagal Protokolo Nr. 5 (dabar – Protokolas Nr. 22) dėl Danijos pozicijos, pridėto prie Sutarčių, 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvavo priimant šį reglamentą, jis jai nebuvo neprivalomas ar taikytinas. Pagal Protokolo Nr. 4 (dabar – Protokolas Nr. 21) dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos, pridėto prie Sutarčių, 3 straipsnį Airija ir Jungtinė Karalystė neišreiškė noro dalyvauti priimant ir taikant siūlytą reglamentą.[4] Dabar – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 3 dalis.[5] P6_TA(2008)0502 (OL C 15 E, 2010 1 21, p. 128).[6] 2008 m. liepos 10 d. dokumentas 10383/08 PV/CONS 36 JAI 311.[7] ES sutarties 20 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad santuokos nutraukimui taikytinoje srityje taikomos „atitinkamos Sutarčių nuostatos“, t. y. santuokos nutraukimui taikytinoje srityje – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo V antraštinės dalies (Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė) 3 skyriaus (Teisminis bendradarbiavimas civilinėse bylose) nuostatos.[8] Atsižvelgdama į neseniai paskelbtoje Stokholmo programoje išreikštą prašymą, Komisija šiuo metu rengia teisėkūros iniciatyvą, susijusią su sutuoktinių turto režimu ir tarptautinių porų išsiskyrimo pasekmėmis. Į procesą įtraukta Žalioji knyga dėl teisės normų, reglamentuojančių sutuoktinių turto režimą, kolizijos, įskaitant jurisdikcijos ir tarpusavio pripažinimo klausimą, COM(2006) 400. Iniciatyva apims tarptautinės privatinės teisės taisykles, taikytinas sutuoktinių turto režimui santuokos metu ir išsiskyrimo nutraukiant santuoką arba gyvenant skyrium atveju. Pačiam santuokos nutraukimui ir sutuoktinių turto režimui taikytinos įstatymų kolizijos taisyklės skiriasi, tvirtesnis bendradarbiavimas vienoje srityje neturi įtakos kitos srities teisės aktams.[9] SEC (2006) 949, žr. http://ec.europa.eu/governance/impact/ia_carried_out/cia_2006_en.htm#jls. Poveikio vertinimo ataskaita pagrįsta 2006 m. Europos politikos vertinimo konsorciumo (EPEC) parengtu tyrimu „Study to inform a subsequent Impact Assessment on the Commission proposal on jurisdiction and applicable law in divorce matters“, žr.http://ec.europa.eu/justice_home/doc_centre/civil/studies/doc_civil_studies_en.htm.[10] COM (2005) 82.[11] Skubusis Eurobarometras Nr. 188. Konsulinė apsauga ir šeimos teisė.[12] Šiose pastraipose pateikta informacija grindžiama 2010 m. EPEC poveikio vertinimo tyrimo, susijusio su Bendrijos priemonėmis dėl sutuoktinių turto režimo ir nesusituokusių tarptautinių porų nuosavybės, galutine ataskaita.[13] Danija nedalyvauja priimant priemones pagal SESV trečiosios dalies V antraštinę dalį ir, remiantis Protokolo dėl Danijos pozicijos (Nr. 22), pridėto prie Sutarčių, 1 bei 2 straipsniais, nėra saistoma priemonių ir neprivalo jų taikyti. Priešingai nei Danija, pagal Protokolo dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos (Nr. 21), pridėto prie Sutarčių, 3 straipsnį JK ir Airija turi teisę dalyvauti bendradarbiaujant pagal SESV trečiosios dalies V antraštinę dalį. Nors JK nustatyta atskira Anglijos / Velso, Škotijos ir Šiaurės Airijos jurisdikcija, santuokos nutraukimui taikytinos teisės pasirinkimo taisyklės yra panašios.[14] 2010 m. EPEC poveikio vertinimo tyrimo, susijusio su Bendrijos priemonėmis dėl sutuoktinių turto režimo ir nesusituokusių tarptautinių porų nuosavybės, galutinė ataskaita.[15] Bendras Sąjungos gyventojų skaičius 2009 m. – 494 mln.[16] 2007 m. tarptautinės santuokos nutraukimo atvejų skaičius ir jų dalis, palyginti su bendru santuokos nutraukimo skaičiumi prašančiojoje valstybėje narėje: Bulgarija: 700 / 4 %; Ispanija: 14 500 / 11 %; Prancūzija: 20 500 / 13 %; Italija: 3 000 / 6 %; Liuksemburgas: 500 / 48 %; Vengrija: 500 / 2 %; Austrija: 5 000 / 25 %; Rumunija: 500 / 1 % ir Slovėnija: 300 / 10 %.[17] 2010 m. EPEC poveikio vertinimo tyrimo, susijusio su Bendrijos priemonėmis dėl sutuoktinių turto režimo ir nesusituokusių tarptautinių porų nuosavybės, galutinė ataskaita.[18] Tokia priemonė nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 568/2009/EB, iš dalies keičiančiame Tarybos sprendimą 2001/470/EB, sukuriantį Europos teisminį tinklą civilinėse ir komercinėse bylose: informaciniai punktai įpareigojami teikti visą informaciją, kuri galėtų padėti taikyti kitos valstybės narės teisę, taikytiną pagal ES arba tarptautinės teisės aktą; žr. iš dalies pakeistą 5 straipsnio 2 dalies c punktą.[19] 2000 m. lapkričio 30 d. priimta teismo sprendimų tarpusavio pripažinimo principo įgyvendinimo civilinėse ir komercinėse bylose priemonių programa (OL C 12, 2001 1 15, p. 1).[20] Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1347/2000 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų, susijusių su santuoka ir tėvų pareigomis abiejų sutuoktinių vaikams, pripažinimo bei vykdymo (OL L 160, 2000 6 30, p. 19).[21] Tarybos sprendimas 2008/431/EB, kuriuo tam tikros valstybės narės įgaliojamos Europos bendrijos labui ratifikuoti 1996 m. Hagos konvenciją dėl vaikų apsaugos arba prie jos prisijungti (OL L 151, 2008 6 11, p. 36).[22] Tarybos sprendimas 2009/941/EB, kuriuo Europos bendrija sudaro 2007 m. lapkričio 23 d. Hagos protokolą dėl išlaikymo prievolėms taikytinos teisės (OL L 331, 2009 12 16, p. 17).[23] Tarybos reglamentas (EB) Nr. 4/2009 dėl jurisdikcijos, taikytinos teisės, teismo sprendimų pripažinimo ir vykdymo bei bendradarbiavimo išlaikymo prievolių srityje (OL L 7, 2009 1 10, p. 1).[24] 2009 m. gruodžio 10–11 d. Europos Vadovų Tarybos priimta „Stokholmo programa. Atvira ir saugi Europa piliečių labui ir saugumui“.[25] OL C […], […], p. […].


				|

		52012PC0241

			Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS kuriuo valstybėms narėms suteikiamas leidimas Jungtinių Tautų konferencijoje dėl Sutarties dėl prekybos ginklais (Niujorkas, 2012 m. liepos 2-27 d.) derėtis išimtinei Sąjungos kompetencijai priklausančiais klausimais /* COM/2012/0241 final - 2012/0124 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
2012 m. liepos 2–27 d. Niujorke vyks
Jungtinių Tautų konferencija dėl Sutarties dėl prekybos
ginklais. Konferencijos tikslas – parengti teisiškai privalomą
Sutartį dėl prekybos ginklais, kuria siekiama, kad nustačius
aukštus bendrus tarptautinius standartus tarptautiniam ginklų perdavimui
reguliuoti teisėta prekyba įprastine ginkluote būtų vykdoma
atsakingiau.
Numatomoje sutartyje turėtų
būti nustatytos priemonės (kaip antai eksporto arba importo
licencijos), kurios iš esmės patenka į Sąjungos bendros prekybos
politikos taikymo sritį. Pagal nusistovėjusią teismų
praktiką tokios priemonės nepašalinamos iš bendros prekybos politikos
taikymo srities bei iš Sąjungos išimtinės kompetencijos srities vien
tik dėl to, kad valstybė narė imasi tokių priemonių
siekdama užtikrinti nacionalinį saugumą.
Nors 2009 m. vasario 26 d. Tarybos
reglamentu (EB) Nr. 260/2009 dėl bendrų importo taisyklių
ir 2009 m. spalio 19 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1061/2009,
nustatančiu bendrąsias eksporto taisykles, valstybėms
narėms leista nustatyti atitinkamai importo ir eksporto ribojimus,
grindžiamus, inter alia, visuomenės saugumu arba visuomenės
dorove, būtina užtikrinti, kad sutartyje nustatytos priemonės
atitinka tokių leidimų sąlygas.
Be to, per pastaruosius 20 metų
priimti keli ES teisės aktai, kuriais siekta sudaryti geresnes
sąlygas ir pašalinti kliūtis įprastinės ginkluotės
perdavimui vidaus rinkoje arba reguliuoti įprastinės ginkluotės
ir dvejopo naudojimo prekių eksportą į trečiąsias
šalis:
(a)
1991 m. birželio 18 d. Tarybos direktyva 91/477/EB
dėl ginklų įsigijimo ir laikymo kontrolės su pakeitimais;
(b)
1993 m. balandžio 5 d. Tarybos direktyva 93/15/EEB
dėl civiliniam naudojimui skirtų sprogmenų pateikimo į
rinką ir jos priežiūros nuostatų suderinimo su pakeitimais;
(c)
2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir
Tarybos direktyva 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų
siuntimo Bendrijoje sąlygų supaprastinimo su pakeitimais;
(d)
2012 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentas (ES) Nr. 258/2012, kuriuo įgyvendinamas Jungtinių
Tautų protokolo prieš neteisėtą šaunamųjų ginklų,
jų dalių ir komponentų bei šaudmenų gamybą ir
prekybą jais, papildančio Jungtinių Tautų Konvenciją
prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą (JT
šaunamųjų ginklų protokolas), 10 straipsnis ir nustatoma
šaunamųjų ginklų, jų dalių ir komponentų bei
šaudmenų eksporto leidimų sistema, importo ir tranzito
priemonės;
(e)
2009 m. gegužės 5 d. Tarybos reglamentas (EB)
Nr. 428/2009, nustatantis Bendrijos dvejopo naudojimo prekių eksporto,
persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų ir tranzito
kontrolės režimą;
(f)
2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos
direktyva 2009/81/EB dėl darbų, prekių ir paslaugų pirkimo
tam tikrų sutarčių, kurias sudaro perkančiosios
organizacijos ar subjektai gynybos ir saugumo srityse, sudarymo tvarkos
derinimo.
Siekiant užtikrinti būsimos Sutarties
dėl prekybos ginklais ir direktyvų 91/477/EEB, 93/15/EB ir 2009/43/EB
nuostatų atitiktį, būsimoje sutartyje neturėtų
būti reikalaujama, kad ginklų ir amunicijos perdavimas tarp
valstybių narių būtų vertinamas pagal sutartus standartus
ir kiekvienu atveju suteikiama licencija. Jei būsimoje Sutartyje dėl
prekybos ginklais toks reikalavimas išliktų, tokios sutarties šalimis
tapsiančios valstybės narės negalėtų jo taikyti ES
vidaus prekybai ginklais nepažeisdamos ES teisės aktų.
Siekiant užtikrinti būsimos Sutarties
dėl prekybos ginklais ir Reglamento (ES) Nr. 258/2012 nuostatų
atitiktį, būsima sutartis turėtų atitikti principą,
išdėstytą JT šaunamųjų ginklų protokole, ypač 10
straipsnyje. Remiantis šiuo principu, šaunamieji ginklai ir susijusios
prekės neturėtų būti perduodami tarp valstybių be
visų susijusių valstybių žinios arba pritarimo. Šaunamieji
ginklai neturėtų būti eksportuojami į arba per šalis,
kurios nedavė perdavimo leidimo.
Derybos dėl Sutarties dėl prekybos
ginklais apima klausimus, priklausančius išimtinei Sąjungos
kompetencijai, nes jie patenka į bendros prekybos politikos taikymo
sritį; be to, sutarties sudarymas gali daryti poveikį bendrosioms taisyklėms
arba pakeisti jų taikymo sritį.
Šiomis aplinkybėmis patartina leisti
valstybėms narėms derėtis dėl Sutarties dėl prekybos
ginklais išimtinei Sąjungos kompetencijai priklausančiais klausimais
pagal atitinkamus derybinius nurodymus. Todėl šis leidimas neapima tų
Sutarties dėl prekybos ginklais aspektų, kurie priklauso išimtinei
Sąjungos kompetencijai pagal BUSP ir susiję su BUSP teisynu.
2012/0124 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS SPRENDIMAS
kuriuo valstybėms narėms
suteikiamas leidimas Jungtinių Tautų konferencijoje dėl
Sutarties dėl prekybos ginklais (Niujorkas, 2012 m. liepos 2-27 d.)
derėtis išimtinei Sąjungos kompetencijai priklausančiais
klausimais
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama
į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į
jos 2 straipsnio 1 dalį, 114 straipsnio 1 dalį,
207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir
218 straipsnio 3 ir 4 dalis,
atsižvelgdama į Komisijos
pasiūlymą[1],
kadangi:
(1)       64-ojoje sesijoje
Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja priėmė
Rezoliuciją 64/48, kurioje nusprendė sušaukti Jungtinių
Tautų konferenciją dėl Sutarties dėl prekybos ginklais
surengiant keturių savaičių (iš eilės) trukmės
susitikimą 2012 m. siekiant parengti teisiškai privalomą
priemonę dėl aukščiausių galimų bendrų
tarptautinių įprastinės ginkluotės perdavimo
standartų. Jungtinių Tautų konferencija dėl Sutarties
dėl prekybos ginklais vyks Niujorke 2012 m. liepos 2–27 d.
Konferencijos tikslas – parengti teisiškai privalomą Sutartį dėl
prekybos ginklais, kuria siekiama, kad nustačius aukštus bendrus
tarptautinius standartus tarptautiniam ginklų perdavimui reguliuoti ir
nepageidaujamo ir neatsakingo įprastinės ginkluotės platinimo
klausimui spręsti teisėta prekyba įprastine ginkluote
būtų vykdoma atsakingiau;
(2)       numatomoje sutartyje
turėtų būti nustatytos priemonės (kaip antai eksporto arba
importo licencijos), kurios patenka į Sąjungos bendros prekybos
politikos taikymo sritį. 2009 m. vasario 26 d. Tarybos reglamentu
(EB) Nr. 260/2009 dėl bendrų importo taisyklių ir
2009 m. spalio 19 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1061/2009,
nustatančiu bendrąsias eksporto taisykles, valstybėms
narėms leista nustatyti atitinkamai importo ir eksporto ribojimus,
grindžiamus, inter alia, visuomenės saugumu arba visuomenės
dorove, tačiau būtina užtikrinti, kad numatomoje sutartyje nustatytos
priemonės atitinka tokių leidimų sąlygas;
(3)       priimti keli Europos
Sąjungos teisės aktai, kuriais siekta sudaryti geresnes sąlygas
ir pašalinti kliūtis įprastinės ginkluotės perdavimui
vidaus rinkoje arba reguliuoti įprastinės ginkluotės ir dvejopo
naudojimo prekių eksportą į trečiąsias šalis,
ypač: a) 1991 m. birželio 18 d. Tarybos direktyva dėl ginklų
įsigijimo ir laikymo kontrolės su pakeitimais, b) 1993 m. balandžio 5
d. Tarybos direktyva 93/15/EEB dėl civiliniam naudojimui skirtų
sprogmenų pateikimo į rinką ir jos priežiūros nuostatų
suderinimo su pakeitimais, c) 2009 m. gegužės 6 d. Europos
Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių
produktų siuntimo Bendrijoje sąlygų supaprastinimo, d) 2012 m.
kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 258/2012, kuriuo
įgyvendinamas Jungtinių Tautų protokolo prieš
neteisėtą šaunamųjų ginklų, jų dalių ir
komponentų bei šaudmenų gamybą ir prekybą jais,
papildančio Jungtinių Tautų Konvenciją prieš
tarptautinį organizuotą nusikalstamumą (JT šaunamųjų
ginklų protokolas), 10 straipsnis ir nustatoma šaunamųjų
ginklų, jų dalių ir komponentų bei šaudmenų eksporto
leidimų sistema, importo ir tranzito priemonės, e) 2009 m. liepos 13
d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/81/EB dėl darbų, prekių
ir paslaugų pirkimo tam tikrų sutarčių, kurias sudaro
perkančiosios organizacijos ar subjektai gynybos ir saugumo srityse,
sudarymo tvarkos derinimo ir f) 2009 m. gegužės 5 d. Tarybos reglamentas
(EB) Nr. 428/2009, nustatantis Bendrijos dvejopo naudojimo prekių
eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų ir tranzito
kontrolės režimą;
(4)(4)   teisiškai privaloma priemonė dėl aukščiausių
galimų bendrų tarptautinių įprastinės ginkluotės
perdavimo standartų yra susijusi su klausimais, priklausančiais
išimtinei Sąjungos kompetencijai, nes jie patenka į bendros prekybos
politikos taikymo sritį; be to, Sutarties dėl prekybos ginklais
sudarymas gali daryti poveikį minėtoms bendrosioms taisyklėms
arba pakeisti jų taikymo sritį;
(5)(5)   būtina išimties tvarka leisti valstybėms narėms
derėtis dėl Sutarties dėl prekybos ginklais išimtinei
Sąjungos kompetencijai priklausančiais klausimais;
(6)(6)   šis sprendimas neapima tų Sutarties dėl prekybos
ginklais aspektų, kurie priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai
pagal BUSP ir susiję su BUSP teisynu,
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Valstybėms narėms suteikiamas
leidimas Jungtinių Tautų konferencijoje dėl Sutarties dėl
prekybos ginklais derėtis išimtinei Sąjungos kompetencijai
priklausančiais klausimais.
Valstybės narės koordinuoja veiksmus
padedant Komisijos atstovams ir Europos išorės veiksmų tarnybai,
kurios taip pat atitinkamais atvejais padeda vedant derybas.
2 straipsnis
Derybos vedamos laikantis priede
išdėstytų derybinių nurodymų.
3
straipsnis
Šis sprendimas
skirtas valstybėms narėms.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
PRIEDAS
(1)
Sutartyje dėl prekybos ginklais neturi
būti nuostatų, valstybėms narėms užkertančių
kelią taikyti:
(a)
1991 m. birželio 18 d. Tarybos direktyvą
91/477/EEB dėl ginklų įsigijimo ir laikymo kontrolės su
pakeitimais;
(b)
1993 m. balandžio 5 d. Tarybos direktyvą
93/15/EEB dėl civiliniam naudojimui skirtų sprogmenų pateikimo
į rinką ir jos priežiūros nuostatų suderinimo su
pakeitimais;
(c)
2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir
Tarybos direktyvą 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių
produktų siuntimo Bendrijoje sąlygų supaprastinimo su
pakeitimais;
(d)
2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos
direktyvą 2009/81/EB dėl darbų, prekių ir paslaugų
pirkimo tam tikrų sutarčių, kurias sudaro perkančiosios
organizacijos ar subjektai gynybos ir saugumo srityse, sudarymo tvarkos
derinimo.
(2)
Sutartyje dėl prekybos ginklais neturi
būti nuostatų, ribojančių laisvą prekių,
asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimą Sąjungos vidaus
rinkoje, išskyrus atvejus, kai ribojimas yra konkrečiai pateisinamas pagal
SESV 346 straipsnį.
(3)
Bet kokios sutartyje numatytos priemonės,
kurios riboja eksportą arba importą iš Sąjungos arba į
Sąjungą arba tranzitą per Sąjungos teritoriją, turi
atitikti visas pagal Sąjungos teisės aktus taikomas nuostatas,
ypač:
(a)
2009 m. vasario 26 d. Tarybos reglamentą (EB)
Nr. 260/2009 dėl bendrų importo taisyklių;
(b)
2009 m. spalio 19 d. Tarybos
reglamentą (EB) Nr. 1061/2009, nustatantį bendrąsias
eksporto taisykles;
(c)
2012 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentą (ES) Nr. 258/2012, kuriuo įgyvendinamas
Jungtinių Tautų protokolo prieš neteisėtą
šaunamųjų ginklų, jų dalių ir komponentų bei
šaudmenų gamybą ir prekybą jais, papildančio Jungtinių
Tautų Konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą
(JT šaunamųjų ginklų protokolas), 10 straipsnis ir nustatoma
šaunamųjų ginklų, jų dalių ir komponentų bei
šaudmenų eksporto leidimų sistema, importo ir tranzito
priemonės, ir
(d)
2009 m. gegužės 5 d. Tarybos reglamentą
(EB) Nr. 428/2009, nustatantį Bendrijos dvejopo naudojimo prekių
eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų ir tranzito
kontrolės režimą;
(e)
2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir
Tarybos direktyvą 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių
produktų siuntimo Bendrijoje sąlygų supaprastinimo su
pakeitimais.
(4)
Į Sutartį dėl prekybos ginklais
įtraukiamos nuostatos, numatančios, kad Europos Sąjunga taps
Sutarties šalimi.
[1]               OL C […], […], p. […].


Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0443

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl leidimo pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, kurie yra sudaryti ar pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 59122xNK603 (DAS-59122-7xMON-ØØ6Ø3-6), pagal Europos parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 (Tekstas autentiškas tik prancūzų ir olandų kalbomis) (Tekstas svarbus EEE)  /* KOM/2009/0443 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 3.9.2009KOM(2009) 443 galutinisPasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl leidimo pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, kurie yra sudaryti ar pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 59122xNK603 (DAS-59122-7xMON-ØØ6Ø3-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003(Tekstas autentiškas tik prancūzų ir olandų kalbomis) (Tekstas svarbus EEE)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPridedamas Tarybos sprendimo pasiūlymas yra susijęs su maisto produktais ir pašarais, kurių sudėtyje yra, kurie yra sudaryti ar pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 59122xNK603. 2005 m. rugpjūčio 24 d. Pioneer Overseas Corporation pateikė kompetentingai Jungtinės Karalystės institucijai prašymą dėl šių produktų pateikimo rinkai pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų.Pridedamas pasiūlymas taikomas ir kitų produktų, kurių sudėtyje yra arba kurie yra sudaryti iš kukurūzų 59122xNK603, pateikimui rinkai naudoti ta pačia paskirtimi, kaip ir bet kuriuos kitus kukurūzus, išskyrus auginimą.2008 m. lapkričio 25 d. Europos maisto saugos tarnyba (toliau – EMST) pateikė palankią nuomonę pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 ir 18 straipsnius ir padarė išvadą, kad nėra tikėtina, jog pateikus rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, kurie yra sudaryti ar pagaminti iš prašyme aprašytų kukurūzų 59122xNK603, būtų padarytas neigiamas poveikis žmonių ar gyvūnų sveikatai arba aplinkai, produktus naudojant pagal numatytą paskirtį.Atsižvelgiant į šias aplinkybes, Komisijos sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti Bendrijos rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, kurie yra sudaryti ar pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 59122xNK603, projektas 2009 m. liepos 22 d. buvo pateiktas balsavimui Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniam komitetui. Komitetas nuomonės nepateikė: dvylika valstybių narių (152 balsai) balsavo už, dešimt valstybių narių (112 balsai) balsavo prieš, keturios valstybės narės (77 balsai) susilaikė, vienai valstybei narei (4 balsai) nebuvo atstovaujama.Todėl pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnio 2 dalį ir Tarybos sprendimo 1999/468/EB su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu 2006/512/EB, 5 straipsnį Komisija turi pateikti Tarybai pasiūlymą dėl priemonių, kurių reikia imtis (Taryba kvalifikuota balsų dauguma turi priimti sprendimą per tris mėnesius), ir informuoti Parlamentą.PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl leidimo pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, kurie yra sudaryti ar pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 59122xNK603 (DAS-59122-7xMON-ØØ6Ø3-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003(Tekstas autentiškas tik prancūzų ir olandų kalbomis) (Tekstas svarbus EEE)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų[1], ypač į jo 7 straipsnio 3 dalį ir 19 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:1.  2005 m. rugpjūčio 26 d. Pioneer Overseas Corporation pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 5 ir 17 straipsnius pateikė kompetentingai Jungtinės Karalystės institucijai prašymą dėl maisto produktų, maisto ingredientų ir pašarų, kurių sudėtyje yra, kurie yra sudaryti ar pagaminti iš kukurūzų 59122xNK603, pateikimo rinkai (toliau – prašymas).2.  Prašymas pateiktas ir dėl kitų produktų, kurių sudėtyje yra arba kurie yra sudaryti iš kukurūzų 59122xNK603, pateikimo rinkai naudoti ta pačia paskirtimi kaip ir bet kuriuos kitus kukurūzus, išskyrus auginimą. Todėl pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 5 straipsnio 5 dalį ir 17 straipsnio 5 dalį jame pateikiami duomenys ir informacija, kurių reikalaujama pagal 2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką ir panaikinančios Tarybos direktyvą 90/220/EB[2] III ir IV priedus, taip pat informacija apie pagal Direktyvos 2001/18/EB II priedo principus atliktą rizikos vertinimą ir jo išvados. Direktyvos 2001/18/EB VII priede taip pat nurodytas poveikio aplinkai stebėsenos planas.3.  2008 m. lapkričio 25 d. Europos maisto saugos tarnyba (toliau – EMST) pateikė palankią nuomonę pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 ir 18 straipsnius ir padarė išvadą, kad nėra tikėtina, jog pateikus rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, kurie yra sudaryti ar pagaminti iš prašyme aprašytų kukurūzų 59122xNK603, būtų padarytas neigiamas poveikis žmonių ar gyvūnų sveikatai arba aplinkai, produktus naudojant pagal numatytą paskirtį[3]. Pateikdama nuomonę EMST apsvarstė visus konsultuojantis su nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis valstybių narių iškeltus konkrečius klausimus ir problemas, kaip nustatyta šio reglamento 6 straipsnio 4 dalyje ir 18 straipsnio 4 dalyje.4.  EMST savo nuomonėje padarė išvadą, kad pareiškėjo pateiktas aplinkos stebėsenos planas, kurį sudaro bendrosios priežiūros planas, atitinka numatomą produktų naudojimo paskirtį.5.  Atsižvelgiant į šias aplinkybes reikėtų suteikti leidimą pateikti šiuos produktus rinkai.6.  Kaip numatyta 2004 m. sausio 14 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 65/2004, nustatančiame genetiškai modifikuotų organizmų unikalių identifikatorių sudarymo ir priskyrimo sistemą, kiekvienam GMO turėtų būti priskirtas unikalus identifikatorius[4].7.  Remiantis EMST nuomone, maisto produktams, maisto ingredientams ir pašarams, kurių sudėtyje yra, kurie yra sudaryti ar pagaminti iš kukurūzų 59122xNK603, netaikomi jokie specialūs ženklinimo reikalavimai, išskyrus nustatytuosius Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 13 straipsnio 1 dalyje ir 25 straipsnio 2 dalyje. Tačiau, siekiant užtikrinti, kad produktai būtų naudojami pagal paskirtį, kuri leidžiama šiuo sprendimu, ženklinant pašarus, kurių sudėtyje yra arba kurie yra sudaryti iš GMO, ir kitus nei maistas ir pašarai produktus, kurių sudėtyje yra arba kurie yra sudaryti iš GMO, kuriuos prašoma leisti pateikti rinkai, reikėtų papildyti aiškiu nurodymu, kad svarstomi produktai neturi būti naudojami auginimui.8.  EMST nuomonė taip pat negali būti pagrindas taikyti specialias teikimo rinkai ir (arba) specialias naudojimo ir tvarkymo sąlygas ar apribojimus, įskaitant jau pateiktų rinkai maisto produktų ir pašarų stebėsenos reikalavimus, ar specialias Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 straipsnio 5 dalies e punkte ir 18 straipsnio 5 dalies e punkte nurodytas konkrečių ekosistemų (aplinkos) ir (arba) geografinių regionų apsaugos sąlygas.9.  Visa reikiama informacija dėl produktų leidimų turėtų būti įrašoma į Bendrijos genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų registrą, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1829/2003.10.  2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1830/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų ir iš jų pagamintų maisto produktų ir pašarų susekamumo ir ženklinimo ir iš dalies pakeičiančio Direktyvą 2001/18/EB[5] 4 straipsnio 6 dalyje nustatyti produktų, kurių sudėtyje yra arba kurie yra sudaryti iš GMO, ženklinimo reikalavimai.11.  Pagal 2003 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento Nr. 1946/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų tarpvalstybinio judėjimo[6] 9 straipsnio 1 dalį ir 15 straipsnio 2 dalies c punktą apie šį sprendimą per Biologinės saugos informacijos rinkimo, apdorojimo ir skleidimo centrą turėtų būti pranešta Biologinės įvairovės konvencijos Kartagenos biosaugos protokolą pasirašiusioms šalims.12.  Dėl šiuo sprendimu nustatomų priemonių konsultuotasi su pareiškėju.13.  Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas nepateikė nuomonės per Komiteto pirmininko nustatytą terminą,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnis Genetiškai modifikuotas organizmas ir unikalus identifikatoriusŠio sprendimo priedo b punkte nurodytiems genetiškai modifikuotiems kukurūzams ( Zea mays L.) 59122xNK603 yra priskiriamas unikalus identifikatorius DAS-59122-7xMON-ØØ6Ø3-6, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 65/2004.2 straipsnisLeidimaiReglamento (EB) Nr. 1829/2003 4 straipsnio 2 dalyje ir 16 straipsnio 2 dalyje nurodytais tikslais ir laikantis šiame sprendime nurodytų sąlygų suteikiami toliau nurodytų produktų leidimai:a) maisto produktų ir maisto ingredientų, kurių sudėtyje yra, kurie yra sudaryti ar pagaminti iš kukurūzų DAS-59122-7xMON-ØØ6Ø3-6;b) pašarų, kurių sudėtyje yra, kurie yra sudaryti ar pagaminti iš kukurūzų DAS-59122-7xMON-ØØ6Ø3-6;c) kitų nei maistas ir pašarai produktų, kurių sudėtyje yra arba jie yra sudaryti iš kukurūzų DAS-59122-7xMON-ØØ6Ø3-6, naudojamų ta pačia paskirtimi kaip bet kurie kiti kukurūzai, išskyrus auginimą.3 straipsnis Ženklinimas1. Laikantis Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 13 straipsnio 1 dalyje bei 25 straipsnio 2 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1830/2003 4 straipsnio 6 dalyje nustatytų ženklinimo reikalavimų, „organizmo pavadinimas“ yra „kukurūzai“.2. Žodžiai „neskirti auginimui“ turi būti įrašyti 2 straipsnio b ir c punktuose nurodytų produktų, kurių sudėtyje yra arba kurie yra sudaryti iš kukurūzų DAS-59122-7xMON-ØØ6Ø3-6, etiketėje ir prie tokių produktų pridedamuose dokumentuose.4 straipsnis Poveikio aplinkai stebėsena1. Leidimo turėtojas užtikrina, kad būtų parengtas ir įgyvendintas priedo h punkte nurodytas poveikio aplinkai stebėsenos planas.2. Leidimo turėtojas pateikia Komisijai metines stebėsenos plane nustatytas veiklos įgyvendinimo ir rezultatų ataskaitas.5 straipsnisBendrijos registrasŠio sprendimo priede nurodyta informacija įrašoma į Bendrijos genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų registrą, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 28 straipsnyje.6 straipsnisLeidimo turėtojasLeidimo turėtojas yra Pioneer Overseas Corporation (Belgija), atstovaujanti Pioneer Hi-Bred International, Inc . (Jungtinės Amerikos Valstijos).7 straipsnisGaliojimasŠis sprendimas taikomas 10 metų nuo pranešimo apie jį dienos.8 straipsnisAdresataiŠis sprendimas skirtas Pioneer Overseas Corporation , Avenue des Arts 44, B-1040, Briuselis, Belgija.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasPRIEDASa) Pareiškėjas ir leidimo turėtojas:Pavadinimas : Pioneer Overseas CorporationAdresas: Avenue des Arts 44, B-1040, Briuselis, Belgija.Veikia Pioneer Hi-Bred International, Inc ., 7100 NW 62nd Avenue, P. O.Box 1014, Johston, IA 50131-1014, Jungtinės Amerikos Valstijos, vardu.b) Produktų paskirtis ir specifikacija1) maisto produktai ir maisto ingredientai, kurių sudėtyje yra, kurie yra sudaryti ar pagaminti iš kukurūzų DAS-59122-7xMON-ØØ6Ø3-6 ;2) pašarai, kurių sudėtyje yra, kurie yra sudaryti ar pagaminti iš kukurūzų DAS-59122-7xMON-ØØ6Ø3-6;3) kiti nei maistas ir pašarai produktai, kurių sudėtyje yra arba kurie yra sudaryti iš kukurūzų DAS-59122-7xMON-ØØ6Ø3-6, naudojami ta pačia paskirtimi kaip bet kurie kiti kukurūzai, išskyrus auginimą.Genetiškai modifikuoti kukurūzai DAS-59122-7xMON-ØØ6Ø3-6, kaip aprašyta prašyme, yra gauti kryžminant kukurūzus, kuriuose yra DAS-59122-7 ir MON-ØØ6Ø3-6 fragmentų, ir išreiškia Cry34Ab1 ir Cry35Ab1 baltymus, kurie suteikia toleranciją kai kuriems kietasparniams vabzdžiams kenkėjams, ir PAT baltymą, naudojamą kaip pasirenkamasis žymuo, kuris suteikia toleranciją amonio gliufosinato herbicidui, bei CP4 EPSPS baltymą, kuris suteikia toleranciją glifosato herbicidui.c) Ženklinimas:(1) Laikantis Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 13 straipsnio 1 dalyje ir 25 straipsnio 2 dalyje bei Reglamento (EB) Nr. 1830/2003 4 straipsnio 6 dalyje nustatytų specialių ženklinimo reikalavimų, „organizmo pavadinimas“ yra „kukurūzai“.(2) Žodžiai „neskirti auginimui“ turi būti įrašyti šio sprendimo 2 straipsnio b ir c punktuose nurodytų produktų, kurių sudėtyje yra arba kurie yra sudaryti iš kukurūzų DAS-59122-7xMON-ØØ6Ø3-6, etiketėje ir prie tokių produktų pridedamuose dokumentuose.d) Aptikimo metodas-  Konkretaus įvykio realaus laiko kiekybine PGR pagrįsti metodai genetiškai modifikuotiems kukurūzams DAS-59122-7 ir MONØØ6Ø3-6, kurie įteisinti kukurūzams DAS-59122-7xMON-ØØ6Ø3-6.-  Bendrijos etaloninės laboratorijos, įkurtos Reglamentu (EB) Nr. 1829/2003, įteisintas sėkloms ir paskelbtas adresu http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm;-  etaloninės medžiagos – ERM®-BF424 (DAS-59122-7) ir ERM®-BF415 (MON-ØØ6Ø3-6), kurias galima rasti Europos Komisijos Jungtinio tyrimų centro (JTC) Etaloninių medžiagų ir matavimų institute (EMMI) adresu http://www.irmm.jrc.be/html/reference_materials_catalogue/index.htm.e) Unikalus identifikatorius:DAS-59122-7xMON-ØØ6Ø3-6f) Informacija, kurios reikalaujama pagal Biologinės įvairovės konvencijos Kartagenos biosaugos protokolo II priedą:Biologinės saugos informacijos rinkimo, apdorojimo ir skleidimo centras, įrašo Nr.: žr. [ užpildyti gavus pranešimą ].g) Produktų pateikimo rinkai, naudojimo arba tvarkymo sąlygos arba ribojimai:Nereikalaujama.h) Stebėsenos planasDirektyvos 2001/18/EB VII priede nurodytas poveikio aplinkai stebėsenos planas[Nuoroda: internete paskelbtas planas ]i) Rinkai pateikto žmonėms vartoti skirto maisto stebėsenos reikalavimaiNereikalaujama.Pastaba: nuorodos į susijusius dokumentus laikui bėgant gali keistis. Visuomenė su šiais pakeitimais galės susipažinti nuolat atnaujinamame Bendrijos genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų registre. [1] OL L 268, 2003 10 18, p. 1.[2] OL L 106, 2001 4 17, p. 1.[3] http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-247[4] OL L 10, 2004 1 16, p. 5.[5] OL L 268, 2003 10 18, p. 24.[6] OL L 287, 2003 11 5, p. 1.


title: Pasiūlymas Tarybos sprendimas iš dalies keičiantis Europos parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/53/EB dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių II priedą

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52005PC0291

Pasiūlymas Tarybos sprendimas iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvos 2000/53/EB dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių II priedą  /* KOM/2005/0291 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 1.7.2005KOM(2005) 291 galutinisPasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASiš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvos 2000/53/EB dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių II priedą(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASDirektyvos 2000/53/EB dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių([?]) 4 straipsnio 2 dalies a punktu yra draudžiama transporto priemonių medžiagose ir dalyse naudoti šviną, gyvsidabrį, kadmį arba šešiavalentį chromą, išskyrus tos direktyvos II priede nurodytas draudimo išimtis. Draudimo išimčių sąrašas gali būti iš dalies keičiamas atsižvelgiant į mokslo ir technikos pažangą. Šią užduotį vykdyti Komisijai padeda Direktyvos 75/442/EEB([?]) dėl atliekų 18 straipsniu įsteigtas komitetas.Remdamasi techniniu ir moksliniu įvertinimu Komisija padarė šias išvadas:Šio pasiūlymo 2 a) ir b) įrašas (apdirbti skirtas aliuminis)Kalbant apie švino, kaip apdirbti skirto aliuminio legiravimo elemento, (šiuo metu galiojančio II priedo, su pakeitimais, padarytais Komisijos sprendimu 2002/525/EB([?]), 2 b) įrašas), draudimo išimtį, techninio įvertinimo metu buvo nustatyta, kad galima pasinaudoti pakaitalais. Tačiau suinteresuotųjų šalių pateikta informacija rodo, kad standartiniai aliuminio lydiniai, turintys iki 1,5 % švino, vis dar yra reikalingi su saugumu susijusioms dalims ir variklio dalims (pvz. stabdžių ir kuro sistemoms) gaminti. Todėl yra siūloma leisti naudoti lydinius, kuriuose švinas sudaro ne daugiau kaip 1,5 % masės iki 2008 m. liepos 1 d., persvarstymą atliekant 2007 m. liepos 1 d. Be to, šio II priedo antroje pastaboje nurodyta draudimo išimtis naudoti apdirbimui skirtą aliuminį, kuriame švinas sudaro 0,4 % masės, be laiko apribojimo. Atsižvelgiant į tai, kad techniškai yra nesvarbu, ar švinas naudojamas specialiai ar ne, siūloma išbraukti šią sąlygą.Šio pasiūlymo 4 įrašas (guolių įdėklai ir įvorės)Kalbant apie šiuo metu galiojančio II priedo, su pakeitimais, padarytais Komisijos sprendimu 2002/525/EB, 4 įrašo (Švino ir bronzos guolių korpusai bei įvorės) draudimo išimties taikymo sritį, suinteresuotosios šalys paprašė ją taikyti visiems guolių korpusams ir įvorėms, ne tik švino ir bronzos guolių korpusams bei įvorėms. Švino ir bronzos guolių korpusuose bei įvorėse esantis švinas paprastai sudaro 21–25 % masės. Bešvinių guolių korpusai ir įvorės šiuo metu yra tobulinami ir jau pradėti naudoti praktikoje. Suinteresuotosios šalys teigia, kad bešviniai guolių korpusai ir įvorės ateityje taps plačiausiai naudojami praktikoje. Draudimo išimties taikymas tik švino ir bronzos guolių korpusams bei įvorėms neskatintų techninių naujovių ir bešvinių pakaitalų, kurie šiuo metu gali turėti tam tikrą švino kiekį. Todėl siūloma taikyti draudimo išimtį visiems guolių korpusams ir įvorėms, nustatant jų galiojimo pabaigą (2008 m. liepos 1 d.), nes techninės naujovės visur pakeis švino naudojimą. Atlikus techninį įvertinimą buvo nustatyta, kad dėl specifinių veikimo sąlygų reikia antifrikcinių medžiagų, kurios galėtų užtikrinti judančių dalių sukimasi, netgi laikinai išnykus tepalo plėvelei. Bešviniai pakaitalai taip pat turėtų būti tinkamai ekspoatuoti šiomis nepalankiomis sąlygomis, kurios būna veiktiančiame variklyje ir transmisijoje. Todėl siūloma persvarstyti šią draudimo išimtį iki 2007 m. liepos 1 d. siekiant užtikrinti, kad bešvinės technologijos būtų taikomos visuose varikliuose ir transmisijose netrukdant joms pačioms tinkamai funkcionuoti.Šio pasiūlymo 7 a) ir b) įrašas (skysčių linijų ir jėgos pavarų elastomerų vulkanizavimo medžiagos ir stabilizatoriai)Kalbant apie draudimo išimtį naudoti šviną skysčių linijų ir jėgos pavarų elastomerų vulkanizavimo medžiagose ir stabilizatoriuose (šiuo metu galiojančio II priedo, su pakeitimais, padarytais Komisijos sprendimu 2002/525/EB, 8 įrašas), techninio įvertinimo metu buvo nustatyta, kad galima pasinaudoti pakaitalais. Iš suinteresuotųjų šalių pateiktos informacijos matyti, kad švino stabilizatoriai jau yra pakeisti elastomerų rūšyse. Jie visiškai bus pakeisti naujose transporto priemonėse iki 2005 m. liepos mėnesio. Suinteresuotosios šalys teigia, kad šiuo metu neįmanoma įvertinti su vulkanizavimo medžiagomis susijusios ilgalaikės rizikos dėl saugos aspektų. Jie teigia, kad vulkanizavimo medžiagų, kuriose yra 0,5 % švino, naudojimas atitinka kelių eismo saugumo reikalavimus. Todėl turėtų būti pratęsiamas laikas tokiam naudojimui, kad liktų pakankamai laiko išbandyti bešvinius pakaitalus. Atsižvelgiant į tai, kad pakaitalų yra, dėl kelių eismo saugumo priežasčių atrodo priimtina leisti naudoti vienerius papildomus metus. Be to, atlikus įvertinimą paaiškėjo, kad techniškai yra neįmanoma sumažinti švino kiekio mažiau kaip 0,5 % masės jėgos pavarų elastomerų rišikliuose. Tai yra atvejis, kai švinas yra naudojamas kaip rišiklis, prijungiantis elastomero vamzdelius ar elastomero dalis prie metalo. Todėl yra siūloma įtraukti naują įrašą šiam specifiniam naudojimui be laiko apribojimo.Šio pasiūlymo 9 įrašas (stabdžių antdėklai)Draudimo netaikymas naudoti šviną stabdžių andėklų varyje, kuriame yra 0,5 % švino, transporto priemonėms, kurių tipas patvirtintas iki 2003 m. liepos 1 d., ir tų transporto priemonių reikmenims; šis netaikymas nustojo galioti 2004 m. liepos 1 d. (šiuo metu galiojančio II priedo, iš dalies pakeisto Komisijos sprendimu 2002/525/EB, 12 įrašas). Tačiau šio II priedo trečioje pastaboje nurodytas draudimo netaikymas naudoti ne daugiau kaip 0,4 % masės sudarantį šviną iki 2007 m. liepos 7 d., jeigu švinas nėra naudojamas specialiai. Siūlomu 9 įrašu nustatoma, kad tik 0,4 % švino gali būti naudojama stabdžių sistemų frikcinėse medžiagose. Atsižvelgiant į tai, kad techniškai yra nesvarbu, kad švino negalima naudojamas specialiai, siūloma išbraukti šią sąlygą.Šio pasiūlymo 10 įrašas (vožtuvų lizdai)Dėl vožtuvų lizduose naudojamo švino draudimo išimties, kuri baigia galioti 2006 m. liepą (šiuo metu galiojančio II priedo, su pakeitimais, padarytais Komisijos sprendimu 2002/525/EB, 13 įrašas), kai kurios suinteresuotosios šalys nurodė, kad norint pradėti gaminti kitos serijos gaminius reikia patvarumo bandymų, ir tuo atveju, jei bandymai būtų nesėkmingi, reikėtų perprojektuoti visą variklį. Siekiant užtikrinti kelių eismo saugumą, siūloma pratęsti minėtą galiojimo datą vieneriais metais.Šio pasiūlymo 12 įrašas (pirotechniniai įjungikliai)Kalbant apie pirotechniniuose įjungikliuose naudojamo švino draudimo išimtį, kuri baigia galioti 2007 m. liepos 1 d. (šiuo metu galiojančio II priedo 16 įrašas), įvertinimo metu buvo nustatyta, kad greitai naujiems modeliams bus pradėti taikyti pakaitalai. Tačiau atlikus techninį įvertinimą paaiškėjo, kad yra skirtingų oro pagalvių sistemų. Naujos rūšies oro pagalvėse yra į įjungiklius integruoti elektroniniai kontrolės įrenginiai, o ateityje gaminamose oro pagalvių sistemose bus dar daugiau elektronikos, siekiant jas pritaikyti įvairioms transporto priemonėms. Esamuose modeliuose įvairių rūšių oro pagalvių sistemų sudedamosios dalys nėra sukeičiamos, taigi vienos rūšies oro pagalvių sudedamosios dalys negali būti pakeičiamos kitos rūšies oro pagalvių dalimis, jeigu oro pagalves reikia po avarijos pakeisti. Todėl siūloma, kad naujuose modeliuose (transporto priemonėse, kurių tipas patvirtintas po 2003 m. liepos 1 d.) nebūtų naudojamas švinas, ir kad seniems modeliams (transporto priemonėms, kurių tipas patvirtintas iki 2003 m. liepos 1 d.) ir jų atsarginėms dalims būtų taikoma draudimo išimtis be laiko apribojimo.Šio pasiūlymo 13 a) ir b) įrašas (korozijai atspari danga)Kalbant apie draudimo išimtį naudoti šešiavalentį chromą korozijai atsparioje dangoje (šiuo metu galiojančio II priedo, su pakeitimais, padarytais Komisijos sprendimu 2002/525/EB, 17 įrašas), techninio įvertinimo metu buvo nustatyta, kad daugeliui atveju galima naudoti pakaitalus. Važiuoklės varžtų ir veržlių korozijai atspariai dangai naudojamo šešiavalenčio chromo pakaitalų šiuo metu nėra. Todėl siūloma šiam specifiniam naudojimui vieneriais metais pratęsti draudimo išimties galiojimo laiką ir persvarstyti šią draudimo išimtį siekiant užtikrinti, kad būtų išvengta atsitiktinio pagrindinių mechaninių dalių atsiskyrimo transporto priemonių ekspoatavimo metu.Šio pasiūlymo 17 įrašas (elektrinių transporto priemonių akumuliatoriai)Draudimo išimtis naudoti kadmį elektrinių transporto priemonių akumuliatoriuose baigia galioti 2005 m. gruodžio 31 d. Be laiko apribojimo pateikti į rinką kadmio turinčius elektrinių transporto priemonių akumuliatorius kaip pakaitines dalis transporto priemonėms, pateiktoms į rinką iki 2005 m. gruodžio 31 d. (šiuo metu galiojančio II priedo, su pakeitimais, padarytais Komisijos sprendimu 2002/525/EB, 21 įrašas) Atlikus SUBAT tyrimą (http://www.battery-electric.com/subatdocs/WP5-006.pdf) buvo padaryta išvada, kad šiuo metu (2005 metais) tinkamiausia išeitis elektrinėms transporto priemonėms yra ličio jonų technologijos, taip pat natrio-nikelio chlorido, rūgštinės švino, nikelio-metalo hibridų ir nikelio-kadmio technologijos. Tačiau nesutariama, ar šiuo metu yra atliekami bandymai su šiais pakaitalais ir ar pasiregta plataus masto gamybai. 2005 m. balandį Monake vykusios konferencijos apie elektrines transporto priemones metu SAFT bendrovė pristatė akumuliatorių ličio jonų technologijas elektrinėms transporto priemonėms. Pranešime spaudai ji nurodė, kad „ Prancūzijoje šias technologijas sukūrė SAFT. Šis akumuliatoriaus tipas dar yra mažai naudojamas, pirmiausia dėl jo kainos. Jie turėtų būti pritaikyti SVE (HEULIEZ and DASSAULT ASSOCIÉS) įmonės gaminamoms transporto priemonėms“. (žr. http://evs21.org/IMG/pdf/new_battery_technology.pdf).SUBAT tyrime toliau tvirtinama, kad transporto priemonių gamintojams reikėtų duoti laiko pritaikyti jų gaminamus modelius ir integruoti į savo transporto priemones tam tikrus labiau aplinką tausojančius akumuliatorius. Jie teigia, kad „konsorciumo ir įvairių suinteresuotųjų šalių diskusijų metu paaiškėjo to dar nebus pasiekta per maždaug penkerius metus“. Be to, Europos automobilių gamintojai paprašė draudimo išimties naudoti kadmį elektrinėse transporto priemonėse iki 2008 m.Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, siūloma pratęsti šios draudimo išimties galiojimo datą iki 2008 m. gruodžio 31 d., kad būtų išlaikyta galimybė naudoti elektrines transporto priemones: šis laikotarpis reikalingas siekiant padidinti naujų technologijų akumuliatorių gamybą, o automobilių gamintojams – atitinkamai pritaikyti savo gaminamus modelius.Siūloma persvarstyti šią draudimo išimtį iki 2007 metų pabaigos, kad būtų užtikrintas atitinkamas alternativiųjų technologijų akumuliatorių kiekis ir išlaikytos elektrinės transporto priemonės.Šio pasiūlymo 18 įrašas (pagalbos vairuotojui sistemose naudojamų stiklo matricų optiniai komponentai)Siūloma įtraukti papildomą draudimo išimtį naudoti kadmį pagalbos vairuotojui sistemose naudojamų stiklo matricų optinius komponentus iki 2007 m. liepos 1 d. Pagalbos vairuotojui sistemos kameros dėka pagerėtų matomumas vairuotojui. Kameros stiklo matricoje (500 mg) bus 1 % (5 mg) kadmio. Šiuo metu techniniu požiūriu kadmio naudojimas šioje situacijoje yra neišvengiamas. Tačiau yra kuriami pakaitalai.Remdamasi įvertinimu Komisija pateikė sprendimo projektą balsavimui 2005 m. balandžio 28 d. Direktyvos 75/442/EEB dėl atliekų 18 straipsniu įsteigtame komitete. Už sprendimo projektą nebuvo nubalsuota kvalifikuota balsų dauguma.Todėl laikantis Tarybos sprendimo 1999/468/EB([?]) 5 straipsnio 4 dalyje nustatytos tvarkos Tarybos sprendimo pasiūlymas yra pateikiamas Tarybai. Jei, gavusi pasiūlymą, Taryba per tris mėnesius nepriima jokio sprendimo, pasiūlytas priemones patvirtina Komisija.PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASiš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvos 2000/53/EB dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių II priedą (Tekstas svarbus EEE)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 2000 m. rugsėjo 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvą 2000/53/EB dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių([?]), ypač į jos 4 straipsnio 2 dalies b punktą,kadangi:(1) Pagal Direktyvą 2000/53/EB Komisija turi įvertinti pagal tos direktyvos 4 straipsnio 2 dalies a punktą uždraustų švino, gyvsidabrio, kadmio arba šešiavalenčio chromo naudojimą.(2) Atlikusi privalomus techninius ir mokslinius įvertinimus Komisija padarė keletą išvadų.(3) Reikėtų nebepratęsti kai kurių draudimo išimčių, nes jau galima išvengti švino, gyvsidabrio, kadmio arba šešiavalenčio chromo naudojimo tose situacijose.(4) 4 straipsnio 2 dalies a punkte nurodyto draudimo išimtis turi būti pritaikyta arba toliau taikoma tam tikroms medžiagoms ir komponentams, kuriuose yra švino, gyvsidabrio, kadmio ir šešiavalenčio chromo, kadangi šių pavojingų medžiagų naudojimo tose savitosiose medžiagose kol kas neįmanoma išvengti. Kai kuriais atvejais reikėtų persvarstyti šių draudimo išimčių galiojimo pabaigos datą siekiant įvertinti, ar draudžiamų medžiagų naudojimas ateityje vis dar yra neišvengiamas.(5) Priedo 2 a) punkte apibūdinto apdirbimui skirto aliuminio, kuriame švinas sudaro 1,5 % masės, atveju Komisija iki 2007 m. liepos 1 d. įvertins, ar reikia persvarstyti tos draudimo išimties galiojimo datą atsižvelgiant į galimybes pasinaudoti švino pakaitalais.(6) Priedo 4 punkte apibūdintų švino guolių korpusų bei įvorių atveju Komisija iki 2007 m. liepos 1 d. įvertins, ar reikia persvarstyti tos draudimo išimties galiojimo datą, siekiant užtikrinti, kad bešvinės technologijos būtų taikomos visuose varikliuose ir transmisijose netrukdant joms pačioms tinkamai funkcionuoti.(7) Priedo 13 b) punkte apibūdintos korozijai atsparios dangos, kurioje yra šešiavalenčio chromo, naudojamos važiuoklės varžtams ir veržlėms, atveju Komisija iki 2007 m. liepos 1 d. įvertins, ar reikia persvarstyti tos draudimo išimties galiojimo datą, siekiant užtikrinti, kad būtų išvengta atsitiktinio pagrindinių mechaninių dalių atsiskyrimo transporto priemonių ekspoatavimo metu.(8) Priedo 17 punkte apibūdinto kadmio, naudojimo elektrinių transporto priemonių akumuliatoriuose, atveju Komisija iki 2007 metų pabaigos įvertins, ar reikia persvarstyti tos draudimo išimties galiojimo datą, siekiant užtikrinti, kad būtų galima naudotis tinkamu alternativiųjų technologijų akumuliatorių kiekiu ir elektinėmis transporto priemonėmis.(9) Todėl Direktyva 2000/53/EB turi būti atitinkamai iš dalies pakeista,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisNepažeidžiant Komisijos sprendimo 2005/438/EB([?]), Direktyvos 2000/53/EB II priedas yra pakeičiamas šio sprendimo priedu.2 straipsnisŠis sprendimas taikomas nuo 2005 m. liepos 1 d.3 straipsnisŠis sprendimas skirtas valstybėms narėms.Priimta Briuselyje,Tarybos varduTarybos PirmininkasPRIEDAS„II priedasMedžiagos ir komponentai, kuriems netaikomas 4 straipsnio 2 dalies a punktasMedžiagos ir komponentai | Draudimo išimties taikymo sritis ir laikotarpis | Ženklinamos arba parengiamos identifikuoti, kaip nurodyta 4 straipsnio 2 dalies b punkto iv papunktyje |Švinas, kaip legiravimo elementas |1. Apdirbti skirtas plienas ir cinkuotas plienas, kuriame švinas sudaro ne daugiau kaip 0,35 % masės |2 a) Apdirbti skirtas aliuminis, kuriame švinas sudaro ne daugiau kaip 1,5 % masės | 2008 m. liepos 1 d. |2 b) Apdirbti skirtas aliuminis, kuriame švinas sudaro ne daugiau kaip 0,4 % masės |3. Vario lydinys, kuriame švinas sudaro ne daugiau kaip 4 % masės |4. Guolių korpusai bei įvorės | 2008 m. liepos 1 d. |Komponentuose esantis švinas ir švino junginiai |5. Akumuliatoriai | X |6. Vibraciniai amortizatoriai | X |7 a) Skysčių linijų ir jėgos pavarų elastomerų vulkanizavimo ir stabilizavimo medžiagos, kuriose švinas sudaro ne daugiau kaip 0,5 % masės | 2006 m. liepos 1 d. |7 b) Jėgos pavarų elastomerų rišikliai, kuriuose švinas sudaro ne daugiau kaip 0,5 % masės |8. Lydmetalis elektroninės schemos plokštelėse ir kitose elektros sistemose | X[?] |9. Stabdžių antdėklų frikcinėse medžiagose esantis varis, kuriame švinas sudaro daugiau kaip 0,5 % masės | 2007 m. liepos 1 d. | X |10. Vožtuvų lizdai | Iki 2003 m. liepos 1 d. sukurti variklių tipai: 2007 m. liepos 1 d. |11. Elektros komponentai, kuriuose švino yra stiklo ar keramikos matricos mišinyje, išskyrus lempučių stiklą ir uždegimo žvakių glazūrą | X[?] (išskyrus variklių pjezokomponentus) |12. Pirotechniniai įjungikliai | Transporto priemonėms, kurių tipas patvirtintas iki 2006 m. liepos 1 d. ir atsarginiams įjungikliams, skirtiems toms transporto priemonėms |Šešiavalentis chromas |13 a) Korozijai atspari danga | 2007 m. liepos 1 d. |13 b) Korozijai atsparios dangos važiuoklės varžtams ir veržlėms | 2008 m. liepos 1 d. |14. Gyvenamosiose priekabose įrengti absorbciniai šaldytuvai | X |Gyvsidabris |15. Elektros lemputės ir prietaisų skydeliai | X |Kadmis |16. Storos plėvelės pasta | 2006 m. liepos 1 d. |17. Elektrinių transporto priemonių akumuliatoriai | Po 2008 m. gruodžio 31 d. teikti į rinką NiCd akumuliatorius bus leista tik kaip atsargines dalis transporto priemonėms, kurios buvo pateiktos į rinką iki tos datos. | X |18. Pagalbos vairuotojui sistemose naudojamų stiklo matricų optiniai komponentai | 2007 m. liepos 1 d. | X |Pastabos:-  leidžiama, kad homogeninėje medžiagoje švino, šešiavalenčio chromo ir gyvsidabrio būtų iki 0,1 % masės, o kadmio – iki 0,01 % masės,-  pakartotinai naudoti transporto priemonių, kurios buvo pateiktos į rinką iki pasibaigiant draudimo išimties galiojimo laikotarpiui, dalis leidžiama be apribojimų, kadangi joms netaikomos 4 straipsnio 2 dalies a punkto nuostatos.[1] OL L 269, 2000 10 21, p. 34.[2] OL L 194, 1975 7 25, p. 39. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos sprendimu 96/350/EB (OL L 135, 1996 6 6, p. 32).[3] OL L 170, 2002 6 29, p. 81.[4] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.[5] OL L 269, 2000 10 21, p. 34. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos sprendimu 2005/438/EB (OL L 152, 2005 6 15, p. 19).[6] OL L 152, 2005 6 15, p. 19.[i] Išmontuoti, jei derinant su 11 įrašu viršijama vidutinė 60 g vienai transporto priemonei riba. Taikant šią nuostatą, neatsižvelgiama į gamintojo gamybos linijoje nesumontuotus elektroninius prietaisus.[ii] Išmontuoti, jei derinant su 8 įrašu viršijama vidutinė 60 g vienai transporto priemonei riba. Taikant šią nuostatą, neatsižvelgiama į gamintojo gamybos linijoje nesumontuotus elektroninius prietaisus. “


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 09 30
            COM(2015) 488 final
            2015/0237(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro Vykdomojo komiteto 66-ojoje sesijoje

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

                  2015 m. rugsėjo 7 d. laiške, adresuotame Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (UNHCR) Vykdomojo komiteto pirmininkui, Europos Sąjungos delegacijos Jungtinėse Tautose Ženevoje vadovas paprašė išnagrinėti atitinkamų Sąjungos dalyvavimo UNHCR valdymo organuose sąlygų atnaujinimo būdus ir priemones, kad Europos Sąjunga turėtų galimybę dalyvauti neoficialiose parengiamosiose konsultacijose. Kad šis prašymas būtų patenkintas, tikėtina, kad UNHCR Vykdomojo komiteto bus paprašyta darbo tvarkos taisyklių  pakeitimus priimti 2015 m. spalio 5–9 d. vyksiančios 66-osios sesijos metu. UNHCR Vykdomojo komiteto darbo tvarkos taisyklių 46 taisyklėje nustatyta, kad Vykdomasis komitetas gali iš dalies keisti bet kurią taisyklę. UNHCR Vykdomojo komiteto darbo tvarkos taisyklių 26 taisyklėje nustatyta, kad UNHCR Vykdomojo komiteto sprendimai priimami dalyvaujančių ir balsuojančių narių dauguma. Visos Europos Sąjungos valstybės narės, išskyrus Lietuvą ir Maltą, yra UNHCR Vykdomojo komiteto narės. Pagal UNHCR Vykdomojo komiteto sprendimą, kuris paskutinį kartą buvo atnaujintas 2014 m. rugsėjo 29 d. – spalio 3 d. įvykusios 64-osios komiteto sesijos metu (A/AC.96/1143), Europos Sąjunga yra viena iš tarpvyriausybinių organizacijų, kurių stebėtojas vyriausiojo komisaro kvietimu dalyvauja komiteto viešuose posėdžiuose (38 taisyklė); tai reiškia, kad jis nedalyvauja priimant UNHCR Vykdomojo komiteto sprendimus.

               2.KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS REZULTATAI

                  UNHCR Vykdomojo komiteto biuro prašymu pasiūlymą dėl prie šio pasiūlymo pridedamų UNHCR Vykdomojo komiteto darbo tvarkos taisyklių pakeitimų 2015 m. rugsėjo 11 d. laišku, adresuotu UNHCR Vykdomojo komiteto nariams, pateikė UNHCR Vykdomojo komiteto pirmininkas, kad būtų patenkintas 2015 m. rugsėjo 7 d. UNHCR Vykdomojo komiteto pirmininkui adresuotu laišku Europos Sąjungos delegacijos Jungtinėse Tautose Ženevoje vadovo pateiktas prašymas.

                  2013 m. balandžio mėn. Komisija informavo Tarybą apie savo strategiją laipsniškai stiprinti Europos Sąjungos statusą tarptautinėse organizacijose ir kituose forumuose, atsižvelgiant į Lisabonos sutartyje išdėstytus tikslus. 2014 m. balandžio 9 d. ir rugsėjo 10 d. Komisija informavo Nuolatinių atstovų komitetą apie ketinimą atnaujinti pastangas, kad  Europos Sąjungai būtų suteikta papildomų dalyvavimo oficialiuose ir neoficialiuose UNHCR organuose teisių. 2014 m. rugsėjo 25–26 d. Taryba priėmė poziciją dėl susitarimų dėl Europos Sąjungos papildomų dalyvavimo oficialiuose ir neoficialiuose UNHCR organuose teisių ir joje pažymėjo, kad „[d]aug metų Europos Sąjunga yra viena pagrindinių veikėjų UNHCR – kaip viena didžiausių paramos teikėjų humanitarinės pagalbos ir paramos vystymuisi srityje, vykdanti tarptautinės apsaugos veiklą, taip pat ir persikėlimo srityje, bei remianti patikimas prieglobsčio sistemas – sukūrė bendrą Europos prieglobsčio sistemą. Pastaraisiais metais šis vaidmuo nuolat stiprėjo. Todėl dabartinis Europos Sąjungos statusas UNHCR turėtų būti pagerintas. Taryba mano, kad turėtų būti siekiama naujų susitarimų, pagal kuriuos Europos Sąjungai būtų suteikta papildomų dalyvavimo teisių, visų pirma teisė dalyvauti privačiuose susitikimuose, rengiamuose aptarti pagrindinius politikos ir valdymo klausimus“ ir kad „Taryba prašo Komisijos glaudžiai bendradarbiaujant su vyriausiuoju įgaliotiniu kreiptis į UNHCR rengiantis [UNHCR Vykdomojo komiteto] posėdžiui, įvyksiančiam ateinantį spalį.“
                     1

                  2015 m. rugsėjo 2 d. ir 16 d. Komisija informavo Nuolatinių atstovų komitetą apie šių ryšių rezultatus. Komisija mano, kad šiuo atveju sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį nereikia. Vis dėlto, atsižvelgiant į 2015 m. rugsėjo 16 d. ir 2015 m. rugsėjo 24 d. vykusias diskusijas Nuolatinių atstovų komiteto posėdyje, Komisija teikia šį pasiūlymą išimties tvarka tikėdamasi, kad Taryba šį pasiūlymą priims prieš 2015 m. spalio 5–9 d. vyksiančią UNHCR Vykdomojo komiteto 66-ąją sesiją.

                  Šis pasiūlymas išimtinai susijęs su Vykdomojo komiteto darbo tvarkos taisyklių pakeitimais ir nedaro poveikio Komisijos ir vyriausiojo įgaliotinio atsakomybės ir kompetencijos sritims pagal SESV 220 straipsnį.

               3.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Šis pasiūlymas neturi poveikio ES biudžetui.

               2015/0237 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro Vykdomojo komiteto 66-ojoje sesijoje

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 78 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Europos Sąjunga yra viena pagrindinių veikėjų Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro įgaliojimų srityje, tiek dėl jos veiksmų tarptautinės apsaugos srityje, tarp kurių – Sąjungos politika pabėgėlių perkėlimo klausimu ir sukurta bendra Europos prieglobsčio sistema, tiek dėl to, kad ji yra viena svarbiausių  humanitarinės pagalbos ir paramos vystymuisi teikėjų; tačiau dabartinės dalyvavimo UNHCR Vykdomajame komitete sąlygos neatitinka šio svarbaus vaidmens;

               (2)dėl to 2015 m. rugsėjo 7 d. laiške, adresuotame Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (UNHCR) Vykdomojo komiteto pirmininkui, Europos Sąjungos delegacijos Jungtinėse Tautose Ženevoje vadovas paprašė išnagrinėti atitinkamų Sąjungos dalyvavimo UNHCR valdymo organuose sąlygų atnaujinimo būdus ir priemones, kad Sąjunga turėtų galimybę dalyvauti neoficialiose parengiamosiose konsultacijose;

               (3)UNHCR Vykdomojo komiteto biuro prašymu 2015 m. rugsėjo 11 d. laišku, adresuotu UNHCR vykdomojo komiteto nariams, UNHCR vykdomojo komiteto pirmininkas pasiūlė pakeisti UNHCR Vykdomojo komiteto darbo tvarkos taisykles, kad būtų patenkintas tas prašymas;

               (4)UNHCR Vykdomojo komiteto darbo tvarkos taisyklių 46 taisyklėje nustatyta, kad Vykdomasis komitetas gali iš dalies bet kurią taisyklę;

               (5)numatoma, kad UNHCR Vykdomojo komiteto bus paprašyta siūlomus pakeitimus priimti 2015 m. spalio 5–9 d. vyksiančios 66-osios sesijos metu;

               (6)visos Europos Sąjungos valstybės narės, išskyrus Lietuvą ir Maltą, yra UNHCR Vykdomojo komiteto narės;

               (7)todėl tikslinga nustatyti Sąjungos poziciją dėl šių UNHCR Vykdomojo komiteto darbo tvarkos taisyklių pakeitimų priėmimo;

               (8)šis sprendimas nedaro poveikio Komisijos kompetencijos sritims pagal SESV 220 straipsnį;

               (9)kadangi UNHCR Vykdomojo komiteto sesija vyks netrukus po šio sprendimo priėmimo, sprendimas turėtų įsigalioti jo priėmimo dieną;

               (10)[pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 straipsnį šios valstybės narės pranešė apie savo pageidavimą dalyvauti priimant ir taikant šį sprendimą;]

               ARBA

               [pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 1 ir 2 straipsnius ir nedarant poveikio to protokolo 4 straipsniui, tos valstybės narės nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra joms privalomas ar taikomas;]

               ARBA

               [pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės, 1 ir 2 straipsnius ir nedarant poveikio to protokolo 4 straipsniui, Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

               pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 straipsnį Airija ([data] raštu) pranešė pageidaujanti dalyvauti priimant ir taikant šį sprendimą;]

               ARBA

               [pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 straipsnį, Jungtinė Karalystė ([data] raštu) pranešė apie savo pageidavimą dalyvauti priimant ir taikant šį sprendimą;

               pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 1 ir 2 straipsnius ir nedarant poveikio to protokolo 4 straipsniui, Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;]

               (11)pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo (Nr. 22) dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurią bendrai veikdamos Sąjungos interesais išreiškė UNHCR Vykdomajame komitete dalyvaujančios valstybės narės ir kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu dėl Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro Vykdomojo komiteto darbo tvarkos taisyklių pakeitimų, išdėstyta šio sprendimo priede.

               Neesminiai priede išdėstyto pakeitimo pakeitimai gali būti daromi be tolesnio Tarybos sprendimo.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  2014 m. rugsėjo 24–25 d. pozicija dėl susitarimų dėl Europos Sąjungos papildomų dalyvavimo teisių oficialiose ir neoficialiose Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (UNHCR) organuose, 1–2 pastraipos, 13046/1/14 REV1.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 09 30
            COM(2015) 488 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro Vykdomojo komiteto 66-ojoje sesijoje

               PRIEDAS

               prie

               Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro Vykdomojo komiteto 66-ojoje sesijoje

               UNHCR Vykdomajame komitete dalyvaujančios valstybės narės pritaria toliau išdėstytam UNHCR Vykdomojo komiteto darbo tvarkos taisyklių pakeitimo priėmimui:

               „Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro Vykdomojo komiteto darbo tvarkos taisyklių (A/AC.96/187/Rev.7) 33 taisyklė pakeičiama ir išdėstoma taip:

               „Komiteto posėdžiai vyksta viešai, nebent Komitetas nusprendžia kitaip. Pasikonsultavęs su Komitetu, pirmininkas gali kviesti specializuotas agentūras, JT fondų ir programų atstovus bei tarpvyriausybines organizacijas dalyvauti uždaruose posėdžiuose pagal jų dalykinę patirtį ir įnašą į Komiteto veiklą.“