title: Pasiūlymas Tarybos sprendimas leidžiantis Graikijai ir Portugalijai įvesti specialias priemones, nukrypstančias nuo direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo 21 straipsnio 1 dalies (Tik tekstai graikų ir portugalų kalbomis yra autentiški)

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52006PC0263

Pasiūlymas Tarybos sprendimas leidžiantis Graikijai ir Portugalijai įvesti specialias priemones, nukrypstančias nuo Direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo 21 straipsnio 1 dalies (Tik tekstai graikų ir portugalų kalbomis yra autentiški)  /* KOM/2006/0263 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 2.6.2006KOM(2006) 263 galutinisPasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASleidžiantis Graikijai ir Portugalijai įvesti specialias priemones, nukrypstančias nuo Direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo 21 straipsnio 1 dalies(Tik tekstai graikų ir portugalų kalbomis yra autentiški)(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS |110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Pagal 1977 m. gegužės 17 d. Šeštosios Tarybos direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo – Bendra pridėtinės vertės mokesčio sistema: vienodas vertinimo pagrindas, 27 straipsnio 1 dalį Taryba, Komisijos pasiūlymu, vieningai gali leisti bet kuriai valstybei narei imtis specialių priemonių, nukrypstant nuo tos direktyvos nuostatų, kad būtų supaprastinta mokesčio taikymo tvarka arba užkirstas kelias tam tikriems mokesčio vengimo ar išsisukinėjimo, ar piktnaudžiavimo atvejams. Laišku, kurį Komisijos generalinis sekretoriatas užregistravo 2005 m. rugsėjo 19 d., Portugalija paprašė leisti taikyti priemones, nukrypstančias nuo Direktyvos 77/388/EEB 21 straipsnio 1 dalies. Remdamasi direktyvos 77/388/EEB 27 straipsnio 2 dalimi, Komisija 2006 m. kovo 8 d. informavo kitas valstybes nares apie Portugalijos prašymą. 2006 m. kovo 9 d. Komisija pranešė Portugalijai, kad turi visą informaciją, kuri, jos nuomone, yra būtina prašymui įvertinti. Laišku, kurį Komisijos generalinis sekretoriatas užregistravo 2006 m. kovo 15 d., Graikijos valdžios institucijos paprašė pratęsti leidžiančios nukrypti nuostatos, kurią taikyti leista Sprendimu 2002/736/EB (su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2004/227/EB), galiojimo laiką. Be to, jos paprašė, kad nukrypstant nuo Tarybos direktyvos 77/388/EEB 21 straipsnio 1 dalies, būtų leista pakeisti atleidimą atvirkštiniu mokesčiu. Vadovaudamasi direktyvos 77/388/EEB 27 straipsnio 2 dalimi, Komisija 2006 m. kovo 28 d. laišku informavo kitas valstybes nares apie Graikijos prašymą. 2006 m. kovo 31 d. laišku Komisija pranešė Graikijai, kad turi visą informaciją, kuri, Komisijos nuomone, yra būtina prašymui įvertinti. |120 | Bendrosios aplinkybės Direktyvos 77/388/EEB 21 straipsnio 1 dalyje, pateiktoje tos pačios direktyvos 28g straipsnyje, nustatyta, kad pagal vidaus sistemą pridėtinės vertės mokestį (PVM) paprastai privalo sumokėti apmokestinamasis asmuo, tiekiantis prekes arba teikiantis paslaugas. Graikija ir Portugalija norėtų taikyti atvirkštinio mokesčio procedūrą, pagal kurią apmokestinamasis asmuo, kuriam yra tiekiamos prekės arba teikiamos paslaugos, turi mokėti PVM už toliau išvardytų prekių tiekimą: (1) juodųjų ir spalvotųjų metalų atliekų, laužo ir naudotų medžiagų, įskaitant pusgaminių atliekas, laužą ir naudotas medžiagas, atsiradusius dėl spalvotųjų metalų perdirbimo, gamybos arba lydymo, tiekimas; (2) juodųjų ir spalvotųjų metalų pusgaminių tiekimas ir tam tikros susijusios perdirbimo paslaugos; (3) atliekų ir kitų perdirbamų medžiagų, kurias sudaro juodieji ir spalvotieji metalai, jų lydiniai, šlako, pelenų, nuodegų ir gamybos atliekų, kurių sudėtyje yra metalų arba jų lydinių, tiekimas ir šių produktų atrankos, pjaustymo, suskirstymo ir presavimo paslaugų teikimas; (4) tam tikrų perdirbimo paslaugų, susijusių su juodųjų metalų atliekomis, atraižomis, laužu, naudota perdirbama medžiaga, sudaryta iš duženų, stiklo, popieriaus, kartono atliekų, kartono, skudurų, kaulų, odos, kompozicinės odos, pergamento, žalios (neišdirbtos) odos, sausgyslių ir gyslų, virvės, virvelės, lyno, troso, gumos arba plastiko, ir jos atliekomis, teikimas; (5) 4 punkte nurodytų perdirbtų medžiagų, jas išvalius, nupoliravus, atrinkus, sukarpius ir išliejus į luitus, tiekimas; (6) laužo ir atliekų, gautų apdorojus pagrindines medžiagas, tiekimas. Šis atvirkštinis mokestis būtų taikomas tik Graikijoje ir Portugalijoje tiekiamoms prekėms arba teikiamoms paslaugoms. Portugalija atkreipė dėmesį į sunkumus, kurių ji patiria dėl vengimo mokėti mokesčius rinkdama PVM prekybos atliekomis sektoriuje. Įprastas vengimo būdas yra tas, kad atliekų tiekimo grandinės įmonės pardavusios žaliavas nemoka mokesčių administratoriui sąskaitoje nurodyto PVM, nors jų klientai gali teisėtai atskaityti mokesčius. Pasekmė – valstybė gauna mažiau pajamų, o tiekėjai nesąžiningai įgyja pranašumą rinkoje, kuris kenkia teisėtam verslui. Portugalija apskaičiavo, kad 2005 m. PVM nebuvo sumokėtas pagal 44 % atliekų sektoriaus PVM deklaracijų. Graikija šiame sektoriuje taip pat prarado pajamų. Vadovaujantis Tarybos sprendimu 2004/227/EB, kuris pratęsė Tarybos sprendimo 2002/736/EB galiojimo laiką, Graikijai buvo leista iki 2005 m. pabaigos atleisti nuo mokesčio tam tikras antrines žaliavas, kurias Bendrijos vidaus rinkoje tiekia arba įsigyja apmokestinamieji asmenys, kurie ankstesniais metais tokių prekių pardavė už mažiau negu 900 000 EUR. Be to, Graikijos valdžios institucijos pasiekė, kad spalvotųjų metalų atliekų tiekimas ir įsigijimas Bendrijos vidaus rinkoje būtų atleistas nuo mokesčio, nepriklausomai nuo apmokestinamojo asmens apyvartos. Graikijos institucijos vertinimu, atleidimas nuo mokesčio nebuvo tokia veiksminga mokesčių nuslėpimo ir vengimo prevencijos priemonė, kaip kad buvo tikėtasi. Įmonės, kurios buvo atleistos nuo mokesčio, atsidūrė nepalankioje padėtyje, kadangi jos negalėjo atskaityti teikiant paslaugas arba tiekiant prekes sumokėto pridėtinės vertės mokesčio, ir dėl to nukentėjo jų konkurencingumas. Todėl padaugėjo įmonių, kurios prašė ir kurioms buvo leista nenaudoti atleidimo nuo mokesčio. Tokia galimybė numatyta Sprendimu 2002/736/EB. Kaip ir Portugalija bei keletas kitų valstybių narių, Graikijos vyriausybė norėtų taikyti atvirkštinio mokesčio procedūrą. Atvirkštinis mokestis neturėtų to trūkumo, kad tiekėjas netenka teisės atskaityti mokestį, ir taikant šį mokestį būtų užtikrinamas platesnis priemonės taikymas, taigi būtų užkirstas kelias tolesniam mokesčių netekimui. Pasiūlyme leidžiama suteikti leidimą taikyti atvirkštinį mokestį iki 2009 m. gruodžio 31 d. Tačiau reikėtų atsižvelgti į tai, kad 2005 m. kovo 16 d. Komisija pateikė direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvos 77/388/EEB nuostatas, susijusias su tam tikromis priemonėmis, kuriomis siekiama supaprastinti PVM taikymą ir padėti užkirsti kelią mokesčio slėpimui ir vengimui, bei panaikinančios tam tikrus sprendimus, suteikiančius leidžiančias nukrypti nuostatas, pasiūlymą (27 straipsnio leidžiančių nukrypti nuostatų racionalizavimas). Į pasiūlymą įtraukti, be kitų dalykų, panašūs į prašomas priemones teisės aktai. Todėl siūlomos leidžiančios nukrypti nuostatos dalis, kuriai taikoma racionalizavimo direktyva, nustos galioti tada, kai įsigalios siūlomoje racionalizavimo direktyvoje numatytos šios srities priemonės. |130 | Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos Kitoms valstybėms narėms buvo suteiktos panašios leidžiančios nukrypti nuostatos, susijusios su Direktyvos 77/388/EEB 21 straipsniu 1 dalies. |141 | Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |219 | Netaikoma. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |229 | Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |230 | Poveikio vertinimas Sprendimo pasiūlymu siekiama supaprastinti apmokestinimo tvarką ir kovoti su galimu PVM slėpimu ir vengimu, todėl jis gali turėti teigiamą poveikį ekonomikai. Poveikis bet kuriuo atveju bus ribotas dėl siauros leidžiančios nukrypti nuostatos taikymo srities. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |305 | Siūlomų veiksmų santrauka Graikijai ir Portugalijai leidžiama taikyti nuo Šeštosios Tarybos Direktyvos 77/388 21 straipsnio 1 dalies nukrypstančią priemonę dėl atvirkštinio mokesčio mechanizmo taikymo kai kurių atliekų tiekimui vidaus rinkoje. |310 | Teisinis pagrindas 1977 m. gegužės 17 d. Šeštosios Tarybos direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo – Bendra pridėtinės vertės mokesčio sistema: vienodas vertinimo pagrindas, 27 straipsnio 1 dalis. |329 | Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių): |331 | Šiuo sprendimu suteikiamas leidimas dviems valstybėms narėms jų pačių prašymu ir nėra privalomas. |332 | Atsižvelgiant į ribotą šios leidžiančios nukrypti nuostatos taikymo sritį, speciali priemonė yra proporcinga siekiamam tikslui. |Pasirinkta priemonė |341 | Siūloma priemonė – kitos. |342 | Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių): Pagal Šeštosios Tarybos direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo 27 straipsnį leidžiančios nukrypti nuo bendrų PVM taisyklių nuostatos gali būti suteikiamos tik vieningai leidus Tarybai Komisijos pasiūlymu. Tarybos sprendimas yra vienintelė tinkama priemonė. |POVEIKIS BIUDžETUI |409 | Pasiūlymas neturi jokio poveikio Bendrijos biudžetui. |PAPILDOMA INFORMACIJA |Persvarstymo, keitimo, laikino galiojimo sąlyga |533 | Pasiūlyme pateikiama laikino galiojimo sąlyga. |1.  PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASleidžiantis Graikijai ir Portugalijai įvesti specialias priemones, nukrypstančias nuo Direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo 21 straipsnio 1 dalies(Tik tekstai graikų ir portugalų kalbomis yra autentiški)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1977 m. gegužės 17 d. Šeštąją Tarybos direktyvą 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo – Bendra pridėtinės vertės mokesčio sistema: vienodas vertinimo pagrindas[1], ypač į jos 27 straipsnio 1 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[2],kadangi:2.  Pagal Tarybos Direktyvos 77/388/EEB 27 straipsnio 1 dalį Taryba, Komisijos pasiūlymu, vieningai gali leisti bet kuriai valstybei imtis specialių priemonių, nukrypstant nuo direktyvos nuostatų, kad būtų supaprastinta mokesčio taikymo tvarka arba užkirstas kelias tam tikriems mokesčio vengimo ar išsisukinėjimo ar piktnaudžiavimo atvejams.3.  Laišku, kurį Komisijos generalinis sekretoriatas užregistravo 2005 m. rugsėjo 19 d., Portugalija paprašė leisti taikyti specialią priemonę, nukrypstančią nuo Direktyvos 77/388/EEB 21 straipsnio 1 dalies.4.  Remdamasi Direktyvos 77/388/EEB 27 straipsnio 2 dalimi, Komisija 2006 m. kovo 8 d. laišku informavo kitas valstybes nares apie Portugalijos prašymą. 2006 m. kovo 9 d. laišku Komisija pranešė Portugalijai, kad turi visą informaciją, kuri, Komisijos nuomone, yra būtina prašymui įvertinti.5.  Laišku, kurį Komisijos generalinis sekretoriatas užregistravo 2006 m. kovo 15 d., Graikija paprašė leisti taikyti specialią priemonę, nukrypstančią nuo Direktyvos 77/388/EEB 21 straipsnio 1 dalies.6.  Remdamasi Direktyvos 77/388/EEB 27 straipsnio 2 dalimi, Komisija 2006 m. kovo 28 d. laišku informavo kitas valstybes nares apie Graikijos prašymą. 2006 m. kovo 31 d. laišku Komisija pranešė Graikijai, kad turi visą informaciją, kuri, Komisijos nuomone, yra būtina prašymui įvertinti.7.  Nuo Direktyvos 77/388/EEB 21 straipsnio 1 dalies nukrypstančia priemone siekiama sudaryti Graikijai ir Portugalijai sąlygas užkirsti kelią mokesčių slėpimui ar vengimui atliekų sektoriuje. Įprasta, kad verslininkai, priklausantys prekybos atliekomis grandinei (didelė jų dalis dingsta nesumokėję mokesčių), perpardavę žaliavas, nemoka PVM mokesčių administratoriams. Tačiau jų klientai gauna galiojančią sąskaitą faktūrą, suteikiančią teisę atskaityti mokesčius.8.  Ši priemonė yra proporcinga siekiamiems tikslams, nes ji nenumatyta taikyti visuotinai, o tik konkretiems sektoriams ir tiekimui, kurie kelia nemažai problemų, susijusių su mokesčių slėpimu ir vengimu.9.  Siekiant užkirsti kelią mokesčių slėpimui arba vengimui, panašias leidžiančias nukrypti nuostatas buvo leista taikyti ir kitoms valstybėms narėms ir buvo nustatyta, kad jos yra veiksmingos.10.  Leidimas turėtų galioti iki 2009 m. gruodžio 31 d., kad, atsižvelgiant į iki minėtos datos sukauptą patirtį, būtų galima įvertinti, ar tebėra pagrįstas leidžiančios nukrypti nuostatos taikymas. Tačiau 2005 m. kovo 16 d. Komisija pasiūlė direktyvą, kuria racionalizuojamos kai kurios pagal Direktyvos 77/388/EEB 27 straipsnį leidžiančios nukrypti nuostatos. Todėl būtina apriboti tų sprendimo dalių, kurios įtrauktos į pasiūlymą, taikymo laikotarpį iki siūlomos direktyvos įsigaliojimo datos.11.  Leidžianti nukrypti nuostata neturi neigiamo poveikio Bendrijos nuosaviems ištekliams, gaunamiems iš PVM,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisNukrypstant nuo Tarybos direktyvos 77/388 21 straipsnio 1 dalies, pateiktos tos pačios direktyvos 28g straipsnyje, Graikijai ir Portugalijai leidžiama paskirti apmokestinamąjį asmenį, kuriam yra tiekiamos prekės arba teikiamos paslaugos, išvardytos šio sprendimo 2 straipsnyje, atsakingu už PVM mokėjimą asmeniu.2 straipsnisUž PVM mokėjimą atsakingais asmenimis gali būti paskirti šių prekių arba paslaugų gavėjai:(1) juodųjų ir spalvotųjų metalų atliekų, laužo ir naudotų medžiagų, įskaitant pusgaminių atliekas, laužą ir naudotas medžiagas, atsiradusius dėl spalvotųjų metalų perdirbimo, gamybos arba lydymo, tiekimas;(2) juodųjų ir spalvotųjų metalų pusgaminių tiekimas ir tam tikros susijusios perdirbimo paslaugos;(3) atliekų ir kitų perdirbamų medžiagų, kurias sudaro juodieji ir spalvotieji metalai, jų lydiniai, šlako, pelenų, nuodegų ir gamybos atliekų, kurių sudėtyje yra metalų arba jų lydinių, tiekimas ir šių produktų atrankos, pjaustymo, suskirstymo ir presavimo paslaugų teikimas;(4) tam tikrų perdirbimo paslaugų, susijusių su juodųjų metalų atliekomis, atraižomis, laužu, naudota perdirbama medžiaga, sudaryta iš duženų, stiklo, popieriaus, kartono atliekų, kartono, skudurų, kaulų, odos, kompozicinės odos, pergamento, žalios (neišdirbtos) odos, sausgyslių ir gyslų, virvės, virvelės, lyno, troso, gumos arba plastiko, ir jos atliekomis, teikimas;(5) 4 punkte nurodytų perdirbtų medžiagų, jas išvalius, nupoliravus, atrinkus, sukarpius ir išliejus į luitus, tiekimas;(6) laužo ir atliekų, gautų apdorojus pagrindines medžiagas, tiekimas.3 straipsnisŠio sprendimo 1 straipsniu suteiktas leidimas baigia galioti direktyvos, kuria racionalizuojamos Direktyvos 77/388/EEB 27 straipsnyje numatytos leidžiančios nukrypti nuostatos, įsigaliojimo dieną (jei šio sprendimo 2 straipsnyje nurodytas prekių tiekimas arba paslaugų teikimas įtrauktas į šią direktyvą) arba 2009 m. gruodžio 31 d., atsižvelgiant į tai, kuri data yra ankstesnė.4 straipsnisŠis sprendimas taikomas Graikijos Respublikai ir Portugalijos Respublikai.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas [1] OL L 145, 1977 6 13, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2006/18/EB (OL L 51, 2006 2 22, p. 12).[2] OL C […], […], p. […].


				|

		52013PC0679

			Pasiūlymas TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2011/77/ES dėl Sąjungos finansinės pagalbos suteikimo Airijai /* COM/2013/0679 final - 2013/0326 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
Siekiant tinkamai
įvertinti, ar Airija laikosi makroekonominio koregavimo programos
sąlygų, ir užtikrinti, kad galutinė peržiūra būtų
užbaigta laikantis finansinės pagalbos grafiko, reikėtų iš
dalies keisti Tarybos įgyvendinimo sprendimą 2011/77/ES dėl
finansinės pagalbos suteikimo Airijai. Siūlomas vien techninio
pobūdžio pakeitimas yra susijęs su finansinės pagalbos
užtikrinimo laikotarpio pratęsimu iki trejų metų ir dviejų
mėnesių (buvo treji metai). Pagrindiniai makroekonominio koregavimo
programos kriterijai, visų pirma programos trukmė ir bendras
finansinis paketas, nekeičiami.
Pagal Reglamento (ES) Nr. 473/2013
dėl bendro biudžeto tvarkaraščio, kuris įsigaliojo 2013 m.
gegužės 30 d., 4 straipsnį Airijos valdžios institucijos
paskelbs biudžeto plano projektą ne vėliau kaip 2013 m. spalio 15 d.
Be to, iki 2013 m. lapkričio mėn. pabaigos laukiama balanso
vertinimo pagal programos sąlygas rezultatų. Akivaizdu, kad siekiant
išsamiai ir nuodugniai įvertinti programos sąlygų laikymąsi
būtina atsižvelgti į biudžeto plano projekte pateiktą
informaciją ir banko analizę. Todėl 12-osios ir paskutinės
galutinės Airijos programos peržiūros misija negali būti
pradėta iki 2013 m. spalio 15 d. Dabar Tarybos įgyvendinimo
sprendime 2011/77/ES nurodoma, kad finansinė pagalba teikiama trejus metus
nuo pirmosios šio sprendimo įsigaliojimo dienos, vadinasi, pagalbos
užtikrinimo laikotarpis baigiasi 2013 m. gruodžio 8 d. Visi
peržiūros užbaigimo ir reikalingų dokumentų parengimo procesai
turėtų būti skubiai atlikti per kelias likusias savaites iki
šios datos, tad kiltų pavojus, kad sąlygų laikymasis bus
nepakankamai kruopščiai įvertintas ir dėl nenumatyto
įvykio, jei toks įvyktų, nespėta iki termino – tokiu atveju
Airija negautų paskutinės išmokos. Siekiant tokią riziką
sušvelninti, programos vykdymo laikotarpį būtų galima
pratęsti dviem mėnesiais.
Reikėtų
pažymėti, kad dėl šio sprendimo padidės išmokos pagal
programą numatomumas. Kartu tai užtikrina geresnę peržiūros
vertinimo kokybę. Toks poveikis naudingas tiek šalims kreditorėms,
tiek šalims skolininkėms, todėl didėja euro zonos stabilumas.
Atsižvelgdama į pirmiau pateiktus
paaiškinimus, Komisija mano, kad pakeitimai, kuriuos sudaro finansinės
pagalbos užtikrinimo laikotarpio pratęsimas, yra naudingi siekiant
programos tikslų.
2013/0326 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS
kuriuo iš dalies keičiamas
Įgyvendinimo sprendimas 2011/77/ES dėl Sąjungos finansinės
pagalbos suteikimo Airijai
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2010 m. gegužės
11 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 407/2010, kuriuo nustatoma
Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė[1], ypač į jo 3
straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą,
kadangi:
1)         Airijos prašymu Taryba jai
suteikė finansinę pagalbą (Įgyvendinimo sprendimas 2011/77/ES[2]) remiant griežtą
ekonomikos ir reformų programą, kuria siekiama atkurti
pasitikėjimą, sudaryti sąlygas tvariam ekonomikos augimui
atkurti ir apsaugoti Airijos, euro zonos ir Sąjungos finansinį
stabilumą;
2)         2013 m. liepos 10 d.
Komisija baigė dešimtąją Airijos ekonomikos reformų
programos peržiūrą;
3)         finansinės pagalbos
užtikrinimo laikotarpį būtina trumpam laikui pratęsti, taip
sudarant sąlygas išsamiai ir nuodugniai įvertinti programos
sąlygų laikymąsi deramai atliekant galutinę
peržiūrą ir užtikrinti, kad sprendimas dėl paskutinės
finansinės pagalbos išmokos būtų įvykdytas laiku;
4)         atsižvelgiant į šiuos
pokyčius, reikėtų iš dalies pakeisti Įgyvendinimo sprendimą
2011/77/ES,
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Įgyvendinimo sprendimo 2011/77/ES 1
straipsnio 2 dalyje žodžiai „trejus metus“ pakeičiami žodžiais „trejus
metus ir du mėnesius“.
2 straipsnis
Šis sprendimas
skirtas Airijai.
3 straipsnis
Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame
leidinyje.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L 118, 2010 5 12, p. 1.
[2]               OL L 30, 2011 2 4, p. 34.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 06 24
            COM(2016) 412 final
            2016/0191(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Pasaulio prekybos organizacijos generalinėje taryboje dėl Jungtinių Valstijų prašymo atidėti PPO įsipareigojimus siekiant pratęsti buvusiajai Ramiojo vandenyno salų globojamajai teritorijai nustatyto lengvatinio režimo taikymą

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               Šio pasiūlymo tikslas – nustatyti poziciją, kurios Europos Sąjunga turi laikytis Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) generalinėje taryboje dėl Jungtinių Valstijų prašymo atnaujinti jų PPO įsipareigojimų atidėjimą ir taip Europos Sąjungai sudaryti sąlygas paremti šį prašymą.

               Patenkinus JAV prašymą atnaujinti PPO įsipareigojimų atidėjimą, JAV galėtų į Jungtinių Valstijų muitų teritoriją importuojamiems reikalavimus atitinkantiems buvusiosios Ramiojo vandenyno salų globojamosios teritorijos (Maršalo Salų Respublikos, Mikronezijos Federacinių Valstijų, Marianos Šiaurinių Salų Sandraugos ir Palau Respublikos) produktams iki 2026 m. gruodžio 31 d. toliau taikyti lengvatinį režimą.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               Netaikoma

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

               Netaikoma

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje nustatyta, kad kai tarptautiniu susitarimu įsteigtame organe reikia priimti teisinę galią turintį sprendimą, Taryba, remdamasi Komisijos ar Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymu, priima sprendimą, kuriuo nustatoma pozicija, kuri turi būti priimta Europos Sąjungos vardu. Ši nuostata leidimui atidėti įsipareigojimų vykdymą, kad Jungtinės Valstijos galėtų reikalavimus atitinkantiems buvusiosios Ramiojo vandenyno salų globojamosios teritorijos produktams taikyti lengvatinį režimą, taikoma todėl, kad sprendimas priimamas tarptautiniu susitarimu įsteigtame organe (PPO generalinėje taryboje ar Ministrų konferencijoje) ir turi poveikio Europos Sąjungos teisėms ir prievolėms.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

               Netaikoma

               •Proporcingumo principas

               Netaikoma

               •Priemonės pasirinkimas

               Netaikoma

               3.EX-POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               Netaikoma

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Netaikoma

               5.KITI ELEMENTAI

               Komisija bus įgaliota Europos Sąjungos vardu priimti poziciją paremti Jungtinių Valstijų prašymą atidėti  PPO įsipareigojimus tiek, kiek tai būtina, kad Jungtinės Valstijos iki 2026 m. gruodžio 31 d. reikalavimus atitinkantiems buvusiosios Ramiojo vandenyno salų globojamosios teritorijos produktams galėtų taikyti lengvatinį režimą.

               Jungtinės Valstijos siekia pratęsti jų įsipareigojimų pagal GATT 1994 I straipsnio 1 dalį atidėjimą (2007 m. rugpjūčio 1 d. WT/L/694), kad buvusiajai Ramiojo vandenyno salų globojamajai teritorijai galėtų toliau taikyti jau ilgą laiką taikomas lengvatas laikydamosi savo tarptautinių prievolių.

               Jungtinių Valstijų nuomone šių salų eksportuojamų produktų lengvatinio patekimo į Jungtinių Valstijų rinką sistema grindžiama istoriniais ir ekonominiais motyvais.

               Jungtinės Valstijos pagal 1947 m. Globos susitarimą su JT Saugumo Taryba įsipareigojo užtikrinti buvusiosios Ramiojo vandenyno salų globojamosios teritorijos valstybių saugumą ir ekonominę plėtrą.

               Remdamosi Globos susitarimu JAV užmezgė ilgalaikius istorinius ryšius su buvusiąja Ramiojo vandenyno salų globojamąja teritorija, ir ekonominiu požiūriu ilgalaikis ir pagrindinis sistemos tikslas – skatinti pagalbos gavėjų prekybos ir ekonominę plėtrą laikantis GATT tikslų ir atsižvelgiant į lengvatomis besinaudojančių šalių prekybos, finansinius ir vystymosi poreikius. Jungtinės Valstijos savo prašyme taip pat pažymi, kad šis tikslas dabar yra dar svarbesnis, nes kiekviena buvusioji globos teritorija tapo savarankišku subjektu.

               Prašymas dėl įsipareigojimų atidėjimo būtų trečias lengvatinio muitų tarifų režimo pratęsimas. 1948 m. rugsėjo 8 d. Jungtinėms Valstijoms buvo leista neribotam laikotarpiui atidėti įsipareigojimus pagal GATT 1947 I straipsnio 1 dalį. Įsipareigojimų atidėjimas buvo peržiūrėtas pagal GATT 1994 1 dalies b punkto iii papunktį ir 1995 m. sausio 1 d. įsigaliojus Pasaulio prekybos organizacijos steigimo sutarčiai (Marakešo sutarčiai) (toliau – PPO steigimo sutartis) buvo įtrauktas į GATT 1994 numatant dvejų metų trukmės galiojimo laikotarpius. Atsižvelgiant į tai, kad pagal Susitarimo dėl įsipareigojimų atidėjimo („waiver“) pagal 1994 m. Bendrąjį susitarimą dėl muitų tarifų ir prekybos 2 dalį, jeigu nepratęstas, 1948 m. rugsėjo 8 d. įsipareigojimų atidėjimas 1996 m. gruodžio 31 d. būtų baigęs galioti, todėl 1996 m. spalio 14 d. jis buvo pratęstas. 2007 m. rugpjūčio 1 d. jis pratęstas antrą kartą iki 2016 m. gruodžio 31 d.

               Prašymas dėl įsipareigojimų atidėjimo Europos Sąjungai nekelia ekonominių problemų, nes lengvatinis režimas neturėtų turėti neigiamo poveikio ES prekybai su lengvatomis besinaudojančiomis šalimis.

               Dėl to Europos Sąjunga turėtų pritarti naujam bendram sutarimui PPO generalinėje taryboje patenkinti prašymą dėl įsipareigojimų atidėjimo.

               2016/0191 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Pasaulio prekybos organizacijos generalinėje taryboje dėl Jungtinių Valstijų prašymo atidėti PPO įsipareigojimus siekiant pratęsti buvusiajai Ramiojo vandenyno salų globojamajai teritorijai nustatyto lengvatinio režimo taikymą

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Pasaulio prekybos organizacijos steigimo sutarties (Marakešo sutarties) (toliau – PPO steigimo sutartis) IX straipsnio 3 ir 4 dalyse nustatytos valstybės narės įsipareigojimo, nustatyto PPO steigimo sutartyje arba bet kurioje daugiašalėje prekybos sutartyje, atidėjimo procedūros;

               (2)Jungtinėms Valstijoms buvo leista atidėti įsipareigojimus pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (toliau – GATT 1994) I straipsnio 1 dalį, 2007 m. rugpjūčio 1 d. šis atidėjimas pratęstas laikotarpiui iki 2016 m. gruodžio 31 d.;

               (3)vadovaudamosi PPO steigimo sutarties IX straipsnio 3 dalimi Jungtinės Valstijos pateikė prašymą atidėti jų įsipareigojimus pagal GATT 1994 I straipsnio 1 dalį iki 2026 m. gruodžio 31 d. tiek, kiek tai būtina, kad Jungtinės Valstijos galėtų į jų muitų teritoriją importuojamiems reikalavimus atitinkantiems buvusiosios Ramiojo vandenyno salų globojamosios teritorijos (Maršalo Salų Respublikos, Mikronezijos Federacinių Valstijų, Marianos Šiaurinių Salų Sandraugos ir Palau Respublikos) produktams toliau taikyti lengvatinį režimą;

               (4)patenkinus Jungtinių Valstijų prašymą atidėti PPO įsipareigojimus nebūtų neigiamai paveikta nei Europos Sąjungos ekonomika, nei prekybos ryšiai su įsipareigojimų atidėjimo lengvatomis besinaudojančiomis šalimis;

               (5)todėl tikslinga nustatyti poziciją, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi PPO generalinėje taryboje – paremti Jungtinių Valstijų prašymą dėl įsipareigojimų atidėjimo,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Pasaulio prekybos organizacijos generalinėje taryboje, yra paremti Jungtinių Valstijų prašymą atidėti įsipareigojimus pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos I straipsnio 1 dalį iki 2026 m. gruodžio 31 d. laikantis Jungtinių Valstijų prašymo dėl įsipareigojimų atidėjimo sąlygų.

               Šią poziciją pareiškia Komisija.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas


Svarbus teisinis pranešimas

|

52005PC0166

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl laikino genetiškai modifikuotų vasarinių rapsų (Brassica napus L. ssp. oleifera), išvestų atliekant transformavimą Topas 19/2, draudimo naudoti ir parduoti Prancūzijoje pagal Direktyvą 2001/18/EB  /* KOM/2005/0166 galutinis */

	Briuselis, 26.4.2005KOM(2005) 166 galutinisPasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl laikino genetiškai modifikuotų vasarinių rapsų ( Brassica napus L. ssp. oleifera ), išvestų atliekant transformavimą Topas 19/2, draudimo naudoti ir parduoti Prancūzijoje pagal Direktyvą 2001/18/EB(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Dėl genetiškai modifikuotų vasarinių rapsų ( Brassica napus L. ssp. oleifera ), išvestų atliekant transformavimą Topas 19/2, pateikimo į rinką, 1998 m. balandžio 22 d. Komisijos sprendimu 98/291/EB, vadovaujantis Tarybos direktyva 90/220/EEB, buvo nuspręsta, kad produkto pateikimui į rinką turi būti duotas sutikimas.2. 1998 m. birželio 9 d. Jungtinės Karalystės institucijos davė sutikimą to produkto pateikimui į rinką.3. Pagal Direktyvos 2001/18/EB, pakeitusios Direktyvą 90/220/EEB, 35 straipsnio 1 dalies nuostatas, procedūroms dėl pranešimų apie genetiškai modifikuotų organizmų pateikimą į rinką, kurie nebuvo baigti nagrinėti iki 2002 m. spalio 17 d., taikomos Direktyvos 2001/18/EB nuostatos.4. Pagal Direktyvos 90/220/EEB 16 straipsnio nuostatas, 1998 m. lapkričio 20 d. Prancūzijos valdžios institucijos informavo Komisiją apie savo sprendimą laikinai uždrausti naudoti ir parduoti genetiškai modifikuotus vasarinius rapsus dvejus metus ir pateikė tokio sprendimo priežastis. 2001 m. liepos 26 d. ši priemonė buvo pratęsta.5. Augalų mokslinis komitetas mano, kad Prancūzijos pateiktoje informacijoje nėra naujų mokslinių įrodymų, į kuriuos nebūtų atsižvelgta pirmą kartą vertinant dokumentus, ir kurie sudarytų pagrindą peržiūrėti komiteto pirminę nuomonę dėl to produkto.6. 2003 m. spalio 6 d. ir 2004 m. rugpjūčio 27 d. Prancūzija informavo Komisiją apie savo sprendimą pratęsti minėtą draudžiamąją priemonę vieniems metams ir atitinkamai iki 2006 m. spalio 17 d., ir apie tokio sprendimo priežastis, remdamasi Direktyvos 2001/18/EB 23 straipsnio 1 dalies nuostatomis.7. 2004 m. kovo 5 d. Graikija pateikė Komisijai papildomos informacijos, palaikančios nacionalinių priemonių įvedimą dėl vasarinių rapsų, išvestų atliekant transformavimą Topas 19/2, ir tiesiogiai susijusios su Prancūzijos įvestų nacionalinių priemonių moksliniu įvertinimu.8. Europos maisto saugos tarnyba mano, kad Graikijos pateiktoje informacijoje nėra naujų mokslinių įrodymų, kurie sudarytų pagrindą atmesti vasarinių rapsų, išvestų atliekant transformavimą Topas 19/2, rizikos aplinkai įvertinimą.9. Tokiomis aplinkybėmis Komisija Direktyvos 2001/18/EB 23 straipsniu įpareigojama priimti sprendimą pagal šios direktyvos, kuriai taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas, 30 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką.10. Kadangi Augalų mokslinis komitetas ir Europos maisto saugos tarnyba mano, kad produktas nekelia pavojaus žmonių sveikatai ar aplinkai, Komisija parengė sprendimo projektą, kuriame prašoma Prancūzijos panaikinti jos įvestas priemones, taikomas vasariniams rapsams, išvestiems atliekant transformavimą Topas 19/2.11. Sprendimo projektas pagal Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 2 dalies nuostatas buvo pateiktas Direktyvos 2001/18/EB 30 straipsniu įsteigto komiteto nuomonei.12. Po konsultacijų, komitetas 2004 m. lapkričio 29 d. nepateikė savo nuomonės, todėl Komisija, vadovaudamasi Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 4 dalimi, nedelsdama pateikia Tarybai pasiūlymą dėl priemonių, kurių turi būti imtasi, ir apie tai praneša Europos Parlamentui.13. Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje numatyta, kad Taryba, atsižvelgdama į tokią poziciją, prireikus kvalifikuota balsų dauguma gali priimti sprendimą per Direktyvos 2001/18/EB 30 straipsnio 2 dalyje nustatytą trijų mėnesių terminą. Jei per tų trijų mėnesių terminą Taryba kvalifikuota balsų dauguma nusprendžia nepritarti pasiūlymui, Komisija jį svarsto iš naujo; jei pasibaigus tam laikotarpiui Taryba nepriėmė pasiūlyto įgyvendinimo akto ir neprieštaravo jam, pasiūlytą įgyvendinimo aktą priima Komisija.PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl laikino genetiškai modifikuotų vasarinių rapsų ( Brassica napus L. ssp. oleifera ), išvestų atliekant transformavimą Topas 19/2, draudimo naudoti ir parduoti Prancūzijoje pagal Direktyvą 2001/18/EB(Tekstas svarbus EEE) (Tik tekstas prancūzų kalba yra autentiškas)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką ir panaikinančią Tarybos direktyvą 90/220/EEB[1], ypač į jos 23 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:1998 m. balandžio 22 d. Komisijos sprendimu 98/291/EB dėl genetiškai modifikuotų vasarinių rapsų ( Brassica napus L. ssp. oleifera ) pateikimo į rinką pagal Tarybos direktyvą 90/220/EEB[2], buvo nuspręsta, kad produkto pateikimui į rinką turi būti duotas sutikimas.1998 m. birželio 9 d. Jungtinės Karalystės kompetentingos institucijos davė sutikimą to produkto pateikimui į rinką.Pagal Direktyvos 2001/18/EB, pakeitusios Direktyvą 90/220/EEB[3], 35 straipsnio 1 dalies nuostatas, procedūroms dėl pranešimų apie genetiškai modifikuotų organizmų pateikimą į rinką, kurie nebuvo baigti nagrinėti iki 2002 m. spalio 17 d., taikomos Direktyvos 2001/18/EB nuostatos.1998 m. lapkričio 20 d. Prancūzija informavo Komisiją apie savo sprendimą laikinai uždrausti naudoti ir parduoti genetiškai modifikuotus vasarinius rapsus dvejus metus ir pateikė tokio sprendimo priežastis remiantis Direktyvos 90/220/EEB 16 straipsnio 1 dalies nuostatomis. 2001 m. liepos 26 d. ta priemonė buvo pratęsta.Augalų mokslinis komitetas mano, kad Prancūzijos pateiktoje informacijoje nėra naujų mokslinių įrodymų, į kuriuos nebūtų atsižvelgta pirmą kartą vertinant dokumentus, ir kurie sudarytų pagrindą peržiūrėti jo pirminę nuomonę dėl to produkto.2003 m. spalio 6 d. ir 2004 m. rugpjūčio 27 d. Prancūzija informavo Komisiją apie savo sprendimą pratęsti minėtąją draudimo priemonę atitinkamai vienerių metų laikotarpiui ir iki 2006 m. spalio 17 d.[4],[5], kartu nurodydama tokio sprendimo priežastis remiantis Direktyvos 2001/18/EB 23 straipsniu.2004 m. kovo 5 d. Graikija pateikė Komisijai papildomos informacijos, palaikančios nacionalinių priemonių dėl vasarinių rapsų, išvestų atliekant transformavimą Topas 19/2, įvedimą, ir turinčios tiesioginės įtakos moksliniam Prancūzijos taikomų nacionalinių priemonių įvertinimui.Europos maisto saugos tarnyba mano, kad Graikijos pateiktoje informacijoje nėra naujų mokslinių įrodymų, kurie sudarytų pagrindą atmesti vasarinių rapsų, išvestų atliekant transformavimą Topas 19/2, rizikos aplinkai įvertinimą.Esant tokioms aplinkybėms, nėra pagrindo manyti, kad produktas keltų pavojų žmonių sveikatai ar aplinkai.Prancūzija turėtų panaikinti įvestas priemones.Direktyvos 2001/18/EB 30 straipsniu įsteigtas komitetas, pagal šios direktyvos 30 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką, po konsultacijų, 2004 m. lapkričio 29 d. nepateikė nuomonės dėl Komisijos sprendimo projekte nustatytų priemonių,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisPrancūzijos taikomos priemonės uždrausti genetiškai modifikuotų vasarinių rapsų, kurių pateikimas į rinką buvo leistas Sprendimu 98/291/EB, naudojimą ir pardavimą, nėra pagrįstos remiantis Direktyvos 2001/18/EB 23 straipsnio nuostatomis.2 straipsnisPrancūzija imasi reikiamų priemonių, kad patenkintų šio sprendimo reikalavimus ne vėliau kaip per 20 dienų nuo jos informavimo.3 straipsnisŠis sprendimas taikomas Prancūzijos Respublikai.Priimta Briuselyje, 2005 m. […].Tarybos varduPirmininkas

[1] OL L 106, 2001 4 17, p. 1

[2] OL L 131, 1998 5 5, p. 26

[3] OL L 117, 1990 5 8, p. 15

[4] Arrêté du 25 juillet 2003 portant suspension de la mise sur le marché de colza génétiquement modifié au titre de l'article 23 de la directive 2001/18/CE, J.O. de la République française n° 187 du 14 août 2003, p. 14061

[5] Arrêté du 19 juillet 2004 portant suspension de la mise sur le marché de colza génétiquement modifié au titre de l'article 23 de la directive 2001/18/CE, J.O. de la République française n° 194 du 21 août 2004, p. 28


|

52010PC0462

/* KOM/2010/0462 galutinis - COD 2010/0242 */  Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos aktyvaus senėjimo metų (2012)

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.9.6KOM(2010) 462 galutinis2010/0242 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMASdėl Europos aktyvaus senėjimo metų (2012)(tekstas svarbus EEE)SEK(2010) 1002AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. PASIŪLYMO APLINKYBĖSKaip pažymėta 2008 m. Komisijos antrojoje demografijos ataskaitoje „Socialinių reikmių tenkinimas senėjančioje visuomenėje“ , šiuo metu Europos Sąjungos visuomenė senėja ypač sparčiai. Pagal naujausias 2008 m. paskelbtas Eurostato prognozes iki 2060 m. Europos Sąjungoje kiekvienam vyresniam kaip 65 metų asmeniui teks tik du darbingo amžiaus (15–64 m.) asmenys; šiandien vienam pagyvenusiam asmeniui tenka keturi darbingi. Numatoma, kad sparčiausiai šis santykis kis 2015–2035 m., kai kūdikių bumo kartos atstovai išeis į pensiją. Tokius pokyčius lemia mažas gimstamumas ir ilgėjanti vidutinė gyvenimo trukmė. Iš tikrųjų šiandien Europos gyventojai gyvena ilgiau ir sveikiau nei kada nors anksčiau. Nuo 1960 m. vidutinė gyvenimo trukmė pailgėjo aštuoneriais metais, o iš demografinių prognozių matyti, kad per ateinančius keturiasdešimt metų ji pailgės dar penkeriais metais. Tai istorinis pasiekimas, kurį verta pažymėti.ES gyventojų piramidėje aiškiai matyti staigus gyventojų skaičiaus augimas iš karto po Antrojo pasaulinio karo – tada prasidėjo vadinamasis kūdikių bumas. Remiantis prognozėmis, pagal kurias atsižvelgiama į galimą imigracijos ir gimstamumo didėjimą, nuo 2012 m. Europoje darbingo amžiaus gyventojų pradės mažėti, o vyresnių kaip 60 metų žmonių ir toliau daugės maždaug dviem milijonais per metus[1].Šie demografiniai pokyčiai – ne tik iššūkiai, bet ir galimybės. Senėjant visuomenei gali didėti spaudimas valstybių biudžetams ir pensijų sistemoms, be to, gali reikėti daugiau darbuotojų vyresnio amžiaus žmonėms skirtose socialinėse ir priežiūros tarnybose. Senyvas amžius vis dar neretai siejamas su ligomis ar priklausomybe nuo kitų, o vyresnio amžiaus žmonės gali jaustis nereikalingi darbo rinkoje, šeimoje ir bendruomenės gyvenime. Nuogąstaujama, kad pagyvenę žmonės gali tapti per sunkia našta jaunesniems darbingo amžiaus žmonėms, dėl to galėtų kilti įtampa tarp skirtingų kartų atstovų.Tačiau laikantis tokio požiūrio pamirštama, kokią didelę naudą vyresnio amžiaus (ir ypač kūdikių bumo kartos) žmonės duoda šiandien ir gali duoti ateityje. Todėl sprendžiant demografines senėjimo problemas ir branginant kartų tarpusavio solidarumą, svarbiausia užtikrinti, kad kūdikių bumo karta kuo ilgiau liktų darbo rinkoje ir būtų sveika, aktyvi ir savarankiška.Įgyvendindamos užimtumo strategiją valstybės narės pradėjo keisti ankstyvo išėjimo į pensiją tendenciją – 27 Europos Sąjungos valstybių narių 55–64 metų amžiaus piliečių užimtumo lygis padidėjo nuo 36,9 proc. (2000 m.) iki 46 proc. (2009 m.). Skatinant vyresnio amžiaus darbuotojus likti darbo rinkoje, visų pirma reikia gerinti darbo sąlygas ir jas pritaikyti vyresnio amžiaus žmonėms, atsižvelgiant į jų sveikatos būklę ir poreikius, atnaujinti jų gebėjimus sudarant geresnes mokymosi visą gyvenimą galimybes, peržiūrėti mokesčių ir išmokų sistemas siekiant užtikrinti veiksmingas paskatas dirbti ilgiau.Be to, aktyvus senėjimas yra veiksmingas būdas kovoti su pagyvenusių žmonių skurdu. 2008 m. 19 proc. vyresnių kaip 65 metų žmonių Europos Sąjungoje grėsė skurdas. Nemažai vyresnio amžiaus žmonių senatvę išgyvena atskirtyje. Suteikus geresnių užimtumo galimybių vyresniems žmonėms, būtų galima pašalinti kai kurias šios amžiaus grupės skurdo priežastis, o vyresniems žmonėms aktyviai dalyvaujant savanoriškoje veikloje būtų galima sumažinti jų atskirtį. Pašalinus esamas kliūtis dirbti neapmokamą darbą ir sukūrus tinkamą sistemą, milžiniškas vyresnio amžius žmonių kaip savanorių ar globėjų potencialas visuomenėje galėtų būti išnaudojamas geriau.Komisijos komunikate „2020 m. Europa – pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ nurodyti būdai, kaip išbristi iš krizės ir parengti ES ekonomiką ateinančiam dešimtmečiui. Integracinio augimo aplinkybėmis Komisija pabrėžia sveiko ir aktyvaus visuomenės senėjimo skatinimo svarbą, siekdama, be kita ko, padėti pasiekti aukštą užimtumo lygį, investuoti į gebėjimų ugdymą ir mažinti skurdą.Per siūlomus Aktyvaus senėjimo metus turėtų būti skatinamos ir remiamos valstybių narių, jų regionų ir vietos valdžios, socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės pastangos skatinti aktyvų senėjimą ir imtis daugiau veiksmų kūdikių bumo kartos potencialui sutelkti.Daugiausia jėgų tam turėtų būti skiriama 2011–2014 m. laikotarpiu, per kurį Europos Sąjunga daugelį programų ir politikos sričių skirs aktyvaus senėjimo problemai ir sukurs sistemą, pagal kurią bus galima skatinti ir viešinti naujas iniciatyvas ir partnerystę, kuriomis įvairiais lygiais (valstybių narių, regionų, vietos, socialinių partnerių, pilietinės visuomenės) remiamas aktyvus senėjimas.2011 m. visų lygių valdžios institucijos, socialiniai partneriai ir pilietinės visuomenės organizacijos turėtų būti skatinami įsipareigoti siekti konkrečių su aktyviu senėjimu susijusių tikslų; daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama Europos aktyvaus senėjimo metų veiklai. Tikslai turėtų būti išdėstyti svetainės „Europa“ tinklalapyje, kuris vėliau taptų Europos aktyvaus senėjimo metų tinklalapiu ir kurį taip pat būtų galima naudoti kaip stebėsenos ir vertinimo priemonę.2012 m. daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama 2011 m. prisiimtiems įsipareigojimams įgyvendinti, plačiosios visuomenės informuotumui didinti, šioms iniciatyvoms viešinti per žiniasklaidą ir kitiems informacijos skleidėjams įtraukti. Taip pat turėtų būti skelbiami pagal esamas biudžeto eilutes ir programas finansuojamų aktyvaus senėjimo projektų rezultatai.2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS REZULTATAI IR NUMATOMAS POVEIKIS2.1. KonsultacijosĮsipareigojusi laikytis integracinio požiūrio formuodama ir įgyvendindama ES politiką ir siekdama gauti informacijos, kuri padėtų parengti šį pasiūlymą, padidinti skaidrumą ir paskatinti išankstinį koordinavimą, Komisija suinteresuotųjų šalių paprašė pateikti nuomonę apie aktyvų senėjimą ir integracinį solidarumą ir Europos metų veiklos organizavimą.Pirmos konsultacijos buvo vykdomos internetinės apklausos būdu – valstybės narės, socialiniai partneriai, NVO ir kitos suinteresuotosios šalys ir specialistai turėjo galimybę išdėstyti savo nuomonę. Klausimynas du mėnesius buvo tinklalapyje „Jūsų balsas Europoje“, kuris yra Europos Komisijos vienas bendras prieigos prie įvairiausios informacijos taškas. Dauguma klausimyno klausimų buvo susiję su tokiomis temomis kaip: senėjimo grėsmės ir galimybės bei kartų solidarumas, rekomenduojamos politinės priemonės, konkretus ES vaidmuo formuojant tinkamą politiką, Europos metų temos ir veikla ir suinteresuotųjų šalių dalyvavimas.Atsakiusieji į klausimyną iš esmės pritarė Europos aktyvaus senėjimo metams. Respondentai palankiai vertino informuotumo didinimo aspektą, nurodydami, kad pagrindinės temos turėtų būti susijusios su politikos ir viešosios politikos darbotvarkėmis. Be to, jų nuomone, taip būtų pripažįstami ir remiami šiais klausimais jau dirbantys žmonės, skatinama dalytis gerąja patirtimi, kuriami naujoviški metodai ir nauji esamų dalyvių sąveikos būdai. Respondentai taip pat pageidavo, kad pasibaigus Europos metams rezultatai, pavyzdžiui, sukurtos ilgalaikės iniciatyvos, darytų ilgalaikį poveikį. Įvairūs respondentai (pilietinės visuomenės organizacijos, valdžios institucijos, socialiniai partneriai ir kt.) išreiškė didelį norą dalyvauti Europos metų renginiuose, nurodydami veiklą, kurios jie planuoja imtis, kad prisidėtų prie šių metų rengimo, ir siūlydami papildomų projektų.2.2. Numatomas poveikisPriimti politinius sprendimus, susijusius su aktyviu senėjimu, dažniausiai tenka valstybėms narėms, kurios deda dar daugiau pastangų, kad sutelktų vyresnio amžiaus žmonių potencialą. Vis dėlto valstybių narių nacionalinių institucijų atsakymuose ypač pritariama minčiai veikti Sąjungos lygiu ir visų pirma pritariama Europos metams. Atsakymuose nurodoma, kad Europos Sąjunga galėtų remti valstybių narių pastangas, kurdama palankesnę aplinką, kurioje politikos formuotojai ir plačioji visuomenė būtų geriau informuoti, padėdama telkti visų lygių politikos formuotojus ir suinteresuotąsias šalis, skatindama tarpusavio mokymąsi visoje Europoje, stebėdama pažangą ir padėdama nustatyti bendrus tikslus ir uždavinius.Atrodo, kad dabartinė ES masto veikla nėra tinkamai pritaikyta tam, ką būtina padaryti, t. y. 1) didinti plačiosios visuomenės, politikos formuotojų ir kitų suinteresuotųjų šalių informuotumą apie aktyvaus senėjimo svarbą ir būtinybę dėti daugiau pastangų, kad būtų sutelktas kūdikių bumo kartos potencialas; 2) skatinti informacijos ir patirties mainus tarp valstybių narių ir suinteresuotųjų šalių; 3) valstybėms narėms ir suinteresuotosioms šalims sudaryti galimybę formuoti politikos kryptis vykdant konkrečią veiklą ir įsipareigojant siekti konkrečių tikslų.Bus reikalinga įvairiapusė visų visuomenės sluoksnių ir įvairių suinteresuotųjų šalių parama. Svarbiausias uždavinys – suinteresuotąsias šalis sutelkti taip, kad valstybių, regionų, vietos ir įmonių mastu visoje Europoje Sąjungoje būtų pradėta vykdyti reikšminga veikla. Užtikrinus didesnį politinį veiklumą ir aktyvaus senėjimo politikos viešumą, politikos formuotojai gali būti skatinami imtis didesnių užmojų iniciatyvų.Komisija, ES lygmeniu koordinuodama Europos metų veiklą, turėtų užtikrinti, kad konkretūs Europos metų veiksmai derėtų su kitomis ES iniciatyvomis ir programomis.3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAISutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 151 straipsnyje nurodyta, kad Sąjunga ir valstybės narės turėtų siekti „didinti užimtumą, skatinti kurti geresnes gyvenimo bei darbo sąlygas, kad palaikant jų gerėjimą būtų galima siekti jų suderinimo, deramos socialinės apsaugos, administracijos ir darbuotojų dialogo, žmogiškųjų išteklių plėtotės siekiant nuolatinio didelio užimtumo ir kovojant su socialine atskirtimi.“ Siekdama šių tikslų Sąjunga remia ir papildo valstybių narių veiklą, susijusią su darbo sąlygomis, iš darbo rinkos išstumtų asmenų integracija ir kova su socialine atskirtimi (SESV 153 straipsnio 1 dalis).151 straipsnyje išvardytais tikslais grindžiamas Sprendimo dėl Europos aktyvaus senėjimo metų (2012), kuriuo siekiama skatinti ir remti valstybių narių, jų regionų ir vietos valdžios institucijų, socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės pastangas populiarinti aktyvų senėjimą, pasiūlymas.Pagrindinis pasiūlymo tikslas atitinka 153 straipsnio 1 dalį, nes pasiūlymu siekiama didinti bendrą informuotumą, skatinti valstybių narių ir suinteresuotųjų šalių dialogą ir tarpusavio mokymąsi, kad būtų sudaromos geresnės galimybės ir darbo sąlygos vyresnio amžiaus žmonėms dalyvauti darbo rinkoje ir kovoti su socialine atskirtimi.Pirmiausia ketinama skatinti aktyvų senėjimą užimtumo sferoje, teikiant daugiau dalyvavimo galimybių vyresnio amžiaus žmonėms, ir propaguoti aktyvų senėjimą visuomenėje, su socialine atskirtimi kovojant savanorišku darbu, sveiku senėjimu ir savarankiška gyvensena.Todėl Sprendimo pasiūlymas teisiškai grindžiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 153 straipsnio 2 dalimi.Sprendimo pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje, kadangi valstybėms narėms reikia dalytis informacija ir visoje Europos Sąjungoje skleisti gerąją patirtį, siūlomų Europos metų tikslų negalima deramai pasiekti valstybių narių lygiu, taigi dėl siūlomų veiksmų masto šių tikslų geriau siekti ES lygiu.4. POVEIKIS BIUDŽETUIPapildomo finansavimo Europos metų veiklai nereikia. Dėl biudžeto eilutėmis ir Užimtumo generalinio direktorato programomis ir kitomis susijusiomis programomis grindžiamo metinių ar daugiamečių prioritetų nustatymo lankstumo finansinė marža yra pakankama Europos metų veiklai vykdyti panašiu mastu kaip ir ankstesnių Europos metų veiklą. Administracinių išteklių taip pat galima rasti esamuose administraciniuose biudžetuose.2010/0242 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMASdėl Europos aktyvaus senėjimo metų (2012)(tekstas svarbus EEE)EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 153 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,teisės akto pasiūlymą perdavus nacionaliniams parlamentams,atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[2],atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[3],veikdami pagal įprastą teisėkūros procedūrą ,kadangi:1.  Pagal Sutarties 147 straipsnį Sąjunga siekti didelio užimtumo padeda skatindama valstybių narių bendradarbiavimą bei remdama, o prireikus ir papildydama, jų veiklą.2.  Pagal Sutarties 153 straipsnio 1 dalį Sąjunga remia ir papildo valstybių narių veiklą, susijusią su darbo sąlygomis, iš darbo rinkos išstumtų asmenų integracija ir kova su socialine atskirtimi.3.  Pagal Pagrindinių teisių chartijos 25 straipsnį Sąjunga pripažįsta ir gerbia pagyvenusių žmonių teisę gyventi oriai ir nepriklausomai bei dalyvauti visuomeniniame ir kultūriniame gyvenime.4.  Keliuose Europos Vadovų Tarybos susitikimuose pripažinta būtinybė spręsti visuomenės senėjimo poveikio Europos socialiniams modeliams klausimą. Svarbiausias atsakas į šį spartų amžiaus struktūros pokytį yra skatinti aktyvų senėjimą ir taip užtikrinti, kad kūdikių bumo kartos, kuri iš esmės yra sveikesnė ir labiau išsilavinusi nei bet kuri kita ankstesnė karta, atstovai turėtų daugiau galimybių dirbti ir aktyviai dalyvauti visuomenės gyvenime.5.  Kadangi vyresnio amžiaus žmonių dalis Europoje didėja, skatinti sveiką senėjimą yra dar svarbiau nei anksčiau. Dėl sveiko senėjimo darbo rinkoje gali padaugėti vyresnio amžiaus žmonių, jie gali ilgiau būti aktyvūs visuomenėje, galima gerinti kiekvieno jų gyvenimo kokybę ir šalinti sveikatos ir socialinės rūpybos sistemų kliūtis.6.  Nuomonę apie ES kylančias demografines problemas ir galimybes jas spręsti Komisija išdėstė 2006 m. spalio 12 d. komunikate „Europos demografijos ateitis: iššūkį paversti galimybe“ ir 2009 m. balandžio 21 d. komunikate „Sprendžiant ES visuomenės senėjimo daromo poveikio klausimą“.7.  2007 m. vasario 22 d. Taryba priėmė rezoliuciją „Demografinių pokyčių Europoje galimybės ir iššūkiai: vyresnio amžiaus žmonių įnašas į ekonominį ir socialinį vystymąsi“, kurioje pabrėžiamas poreikis didinti aktyvaus dalyvavimo galimybes vyresnio amžiaus žmonėms, naujas ekonomikos galimybes („sidabrinė ekonomika“), atsirandančias didėjant vyresnio amžiaus žmonių poreikiui gauti tam tikras prekes ir paslaugas, ir teigiamo vyresnio amžiaus žmonių įvaizdžio visuomenėje svarbą.8.  2009 m. birželio 8 d. Taryba priėmė išvadas „Moterų ir vyrų lygios galimybės: aktyvus ir orus senėjimas“, kuriose pripažįstama, kad siekdami gyventi aktyvų gyvenimą ir senti oriai vyresnio amžiaus žmonės susiduria su rimtomis problemomis visoje Europos Sąjungoje, o valstybėms narėms ir Komisijai siūloma nemažai priemonių.9.  2009 m. lapkričio 20 d. Taryba priėmė išvadas „Sveikas ir orus senėjimas“, kuriose Komisija, be kita ko, raginama „plėtoti sąmoningumo ugdymo veiklą siekiant skatinti veiklų senėjimą, įskaitant galimybę 2012 m. paskelbti Europos veiklaus senėjimo ir kartų solidarumo metais.“10.  Komunikate „2020 m. Europa – pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ Komisija pabrėžė, kad siekiant socialinės sanglaudos ir didesnio našumo Europos Sąjungai svarbu skatinti sveiką ir aktyvų visuomenės senėjimą. Komunikate siūloma pavyzdinė iniciatyva „Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkė“, pagal kurią valstybės narės turėtų ypač skatinti aktyvaus senėjimo politiką, ir pavyzdinė iniciatyva „Europos kovos su skurdu planas“. Siekiant šių tikslų reikalingi visų lygių valdžios ir įvairių nevyriausybinių suinteresuotųjų šalių veiksmai; savo ruožtu jie gali būti remiami Sąjungos lygiu vykdant Europos metų veiklą, skirtą informuotumui didinti ir gerosios patirties mainams skatinti. Nacionaliniai koordinatoriai turėtų pasirūpinti, kad nacionaliniai veiksmai būtų koordinuojami ir derėtų su bendrais Europos metų tikslais. Be to, planuojama, kad dalyvaus ir kitos institucijos ir suinteresuotosios šalys.11.  2010 m. birželio 7 d. Taryba priėmė išvadas dėl aktyvaus senėjimo, kuriose Komisija raginama „tęsti pasirengimą 2012-iesiems metams – Europos aktyvaus senėjimo metams, kuriais galima daug dėmesio skirti aktyvaus senėjimo ir šio reiškinio indėlio siekiant kartų solidarumo privalumams ir skelbti daug žadančias iniciatyvas, kuriomis būtų visais lygiais remiamas aktyvus senėjimas“.12.  2010 m. balandžio 27 d. Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių, kurio 7 ir 8 gairėmis valstybės narės raginamos skatinti aktyvų senėjimą politinėmis priemonėmis didinant darbo jėgos dalyvavimą, pasiūlyme Komisija pasiūlė didinti vyresnio amžiaus žmonių užimtumo lygį diegiant darbo organizavimo naujoves ir gerinti vyresnio amžiaus žmonių įdarbinimo galimybes tobulinant jų gebėjimus ir juos įtraukiant į mokymosi visą gyvenimą veiklą. 10 gaire pabrėžiamas poreikis tobulinti socialinės apsaugos sistemas, mokymosi visą gyvenimą ir aktyvios įtraukties politiką, kad įvairiais gyvenimo etapais žmonėms būtų sudaromos galimybės ir užtikrinama jų apsauga nuo socialinės atskirties pavojaus.13.  Komunikate „Europos skaitmeninė darbotvarkė“ – 2010 m. gegužės 19 d. priimtoje strategijos „Europa 2020“ pirmoje pavyzdinėje iniciatyvoje – Komisija pabrėžė informacinių ir ryšių technologijų (IRT) svarbą oriam senėjimui, visų pirma siūlydama geriau vykdyti bendrą programą „Kasdienį gyvenimą palengvinanti aplinka“. Europos skaitmeninėje darbotvarkėje taip pat rekomenduojama imtis koordinuotų veiksmų visų Europos gyventojų, įskaitant itin gausią vyresnio amžiaus žmonių grupę (15 mln. arba maždaug 30 proc. visų gyventojų), kurie niekada nėra naudojęsi internetu, skaitmeniniam raštingumui didinti.14.  Komisija įgyvendina Europos veiksmų planą dėl negalios, kuriame atsižvelgiant į negalios ir senėjimo sąsają numatyti atitinkami vyresnio amžiaus žmonėms skirti veiksmai. Visų pirma tai turėtų būti veiksmai, susiję su prieinamumu taikant principą „tinkamas visiems“. Be to, ES ir visos valstybės narės pasirašė JT Konvenciją dėl žmonių su negalia teisių, kurioje išdėstytos atitinkamos nuostatos dėl vyresnio amžiaus žmonių.15.  Aktyviam senėjimui skirtos kelios Sąjungos iniciatyvos, kaip antai Europos socialinis fondas, Europos regioninės plėtros fondas, programa PROGRESS, Mokymosi visą gyvenimą programa, Visuomenės sveikatos programa, konkrečios Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programos informacinių ir ryšių technologijų bei socialinių ir ekonomikos mokslų ir humanitarinių mokslų programos, Senėjimo informacinėje visuomenėje veiksmų planas, bendra mokslinių tyrimų ir naujovių programa „Kasdienį gyvenimą palengvinanti aplinka“, Konkurencingumo ir naujovių programa ir bandomieji vyresnio amžiaus žmonėms skirtų IRT diegimo projektai ir Mobilumo mieste veiksmų planas. Europos metų veiklai skirtas bendras Sąjungos finansavimas atitiks prioritetus ir taisykles, metiniu arba daugiamečiu pagrindu taikomas esamoms užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių sričių programoms ir atskiroms biudžeto eilutėms. Jei reikia, Europos metų veikla gali būti remiama pagal kitų sričių, pavyzdžiui, švietimo ir kultūros, sveikatos, mokslinių tyrimų, informacinės visuomenės, regioninės politikos ir transporto politikos, programas ir politiką.16.  Valstybės narės negali deramai pasiekti siūlomų Europos aktyvaus senėjimo metų tikslų, nes tam reikalingi tarptautiniai informacijos mainai ir gerosios patirties sklaida visoje Sąjungoje, todėl, atsižvelgiant į siūlomų veiksmų mastą, šių tikslų geriau siekti Sąjungos lygiu. Pagal Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiame sprendime nenumatyta nieko, kas nėra būtina siekiant tų tikslų.PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnis Tema2012 m. skelbiami Europos aktyvaus senėjimo metais (toliau – Europos metai).2 straipsnisTikslaiBendras Europos metų tikslas – skatinti ir remti valstybių narių, jų regioninės ir vietos valdžios, socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės pastangas skatinti aktyvų senėjimą ir aktyviau telkti žmonių, kuriems netrukus sukaks 60 metų, ir vyresnių žmonių, kurių grupė sparčiai auga, potencialą, taip saugant kartų solidarumą. Aktyvus senėjimas reiškia, kad sudaromos geresnės galimybės ir darbo sąlygos vyresnio amžiaus žmonėms reikštis darbo rinkoje, skatinant aktyvų dalyvavimą visuomenės gyvenime kovojama su socialine atskirtimi ir skatinamas sveikas senėjimas. Atsižvelgiant į tai tikslai yra:17.  didinti bendrą informuotumą apie aktyvaus senėjimo vertę, siekiant atkreipti dėmesį į naudą, kurią vyresnio amžiaus žmonės gali duoti visuomenei ir ekonomikai, propaguoti aktyvų senėjimą ir dėti daugiau pastangų vyresnio amžiaus žmonių potencialui telkti;18.  skatinti diskusijas ir plėtoti valstybių narių ir visų lygių suinteresuotųjų šalių abipusį mokymąsi, siekiant propaguoti aktyvaus senėjimo politiką, nustatyti ir skleisti gerąją patirtį ir skatinti bendradarbiavimą ir įvairaus pobūdžio sąveiką;19.  sudaryti pagrindą įsipareigojimams ir konkretiems veiksmams, kad valstybės narės ir visų lygių suinteresuotosios šalys galėtų plėtoti politiką vykdydamos konkrečią veiklą ir įsipareigoti siekti konkrečių su aktyviu senėjimu susijusių tikslų.3 straipsnisPriemonių turinys20.  Priemonės, kurių bus imamasi siekiant 2 straipsnyje išdėstytų tikslų, apima toliau nurodytą Sąjungos, nacionalinio, regiono ar vietos lygio veiklą:21.  konferencijos, renginiai ir iniciatyvos, kuriomis siekiama skatinti diskusijas, didinti informuotumą ir skatinti aktyviau prisiimti konkrečius įsipareigojimus;22.  informacinės, skatinimo ir švietimo kampanijos;23.  informacijos ir patirties mainai;24.  Sąjungos ar valstybės masto moksliniai tyrimai, apklausos ir rezultatų sklaida.25.  Komisija arba valstybės narės gali nustatyti kitą veiklą, kuri būtų naudinga siekiant Europos metų tikslų, ir leisti naudoti Europos metų pavadinimą propaguojant šią veiklą tiek, kiek tai naudinga siekiant 2 straipsnyje išdėstytų tikslų.26.  Vykdydamos Europos metų veiklą Komisija ir valstybės narės atsižvelgia į lyčių aspektą.4 straipsnisVeiklos koordinavimas su valstybėmis narėmisKiekviena valstybė narė skiria nacionalinį koordinatorių, atsakingą už šalies dalyvavimo Europos metų veikloje organizavimą. Nacionalinis koordinatorius taip pat turėtų užtikrinti deramą nacionalinės veiklos koordinavimą.5 straipsnisKoordinavimas Sąjungos lygiuKomisija rengia nacionalinių koordinatorių susitikimus Sąjungos lygio koordinavimo ir informacijos mainų, įskaitant informaciją apie prisiimtus įsipareigojimus ir jų įgyvendinimą valstybėse narėse, tikslais.Sąjungos lygio koordinavimas taip pat turi būti esamų politikos komitetų ir patariamųjų grupių darbo klausimas.Be to, siekdama padėti vykdyti Europos metų veiklą Komisija rengia Europos organizacijų arba aktyvaus senėjimo srityje veikiančių organizacijų atstovų susitikimus.Veikloje taip pat dalyvaus Europos Parlamentas, valstybės narės, Europos ekonominių ir socialinių reikalų komitetas bei Regionų komitetas.6 straipsnisSuderinamumas ir papildomumasKomisija kartu su valstybėmis narėmis užtikrina šiame sprendime numatytų priemonių derėjimą su kitomis Sąjungos, nacionalinėmis ir regioninėmis programomis bei iniciatyvomis, kuriomis padedama siekti Europos metų tikslų.7 straipsnisVertinimasKomisija iki 2014 m. birželio 30 d. pateikia ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Europos regionų komitetui dėl šiame sprendime numatytų iniciatyvų įgyvendinimo, rezultatų ir bendro vertinimo.8 straipsnisĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .9 straipsnisŠis sprendimas skirtas valstybėms narėms.Priimta ...Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas [1] Antroji demografijos ataskaita „Socialinių reikmių tenkinimas senėjančioje visuomenėje“. SEC (2008) 2911http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=502&newsId=419&furtherNews=yes.[2] OL C […], […], p. […].[3] OL C […], […], p. […].


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 04 24
            COM(2017) 186 final
            2017/0082(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Uzbekistano Respublikos partnerystę, protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, pasirašymo ir laikino taikymo Europos Sąjungos ir jos valstybių narių vardu

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               Pridedamas pasiūlymas yra Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Uzbekistano Respublikos partnerystę, protokolo pasirašymo ir laikino taikymo teisinė priemonė. Šiuo Protokolu atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą (toliau – Protokolas).

               Pagal Stojimo aktą Kroatija prie Europos Sąjungos ir jos valstybių narių pasirašytų ar sudarytų tarptautinių susitarimų įsipareigoja prisijungti sudarydama prie tų susitarimų pridedamus protokolus.

               Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas, nustatantis Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Uzbekistano Respublikos partnerystę, (toliau – Susitarimas) buvo pasirašytas 1996 m. birželio 21 d. ir įsigaliojo 1999 m. liepos 1 d.

               2012 m. rugsėjo 14 d. Tarybos sprendimu
                  1
                Komisijai suteikti įgaliojimai pradėti derybas su atitinkamomis trečiosiomis šalimis, kad būtų sudaryti atitinkami protokolai. Derybos su Uzbekistano Respublika sėkmingai užbaigtos pasikeitus verbalinėmis notomis.

               Pagal siūlomą Protokolą Kroatijos Respublika tampa Susitarimo susitariančiąja šalimi, o Sąjunga įpareigojama pateikti autentišką Susitarimo versiją kroatų kalba.

               Komisija mano, kad derybų rezultatai yra patenkinami, ir prašo Tarybos leisti Europos Sąjungos ir jos valstybių narių vardu pasirašyti Protokolą.

               2017/0082 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Uzbekistano Respublikos partnerystę, protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, pasirašymo ir laikino taikymo Europos Sąjungos ir jos valstybių narių vardu

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 ir 209 straipsnius kartu su 218 straipsnio 5 dalimi,

               atsižvelgdama į Kroatijos Respublikos stojimo aktą, ypač į jo 6 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)pagal Kroatijos stojimo akto 6 straipsnio 2 dalį dėl Kroatijos prisijungimo prie Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Uzbekistano Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo (toliau – Susitarimas)
                  2
                turi būti susitarta sudarant Susitarimo protokolą. Pagal Stojimo akto 6 straipsnio 2 dalį tokiam prisijungimui turi būti taikoma supaprastinta procedūra, pagal kurią Taryba, vieningai veikdama valstybių narių vardu, ir atitinkamos trečiosios šalys turi sudaryti protokolą;

               (2)2012 m. rugsėjo 14 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su Uzbekistanu dėl Susitarimo
                  3
                pritaikymo. Derybos sėkmingai užbaigtos pasikeitus verbalinėmis notomis;

               (3)todėl Protokolas turėtų būti pasirašytas Sąjungos ir jos valstybių narių vardu su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau;

               (4)siekiant užtikrinti veiksmingą taikymą, Protokolas turėtų būti laikinai taikomas nuo Kroatijos įstojimo į Sąjungą dienos,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Suteikiami įgaliojimai Sąjungos ir jos valstybių narių vardu pasirašyti Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Uzbekistano Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo protokolą, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, su sąlyga, kad minėtas Protokolas bus sudarytas.

               Protokolo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

               2 straipsnis

               Tarybos generalinis sekretoriatas parengia įgaliojamąjį raštą, kuriuo Protokolo derybininko nurodytam (-iems) asmeniui (-ims) suteikiami įgaliojimai pasirašyti Protokolą su sąlyga, kad jis bus sudarytas.

               3 straipsnis

               Nuo 2013 m. liepos 1 d. Protokolas pagal jo 4 straipsnio 3 dalį taikomas laikinai, kol įsigalios.

               4 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  Tarybos sprendimas, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos arba Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir vienos ar kelių trečiųjų šalių arba tarptautinių organizacijų pasirašytų arba sudarytų susitarimų pritaikymo atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą (Tarybos dok. Nr. 13351/12 LIMITED).

                     (2)
                  1999 m. gegužės 31 d. Tarybos ir Komisijos sprendimas (1999/593/EB, EAPB, Euratomas) dėl Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Uzbekistano Respublikos partnerystę, sudarymo (OL L 229, 1999 8 31, p. 1).

                     (3)
                  Tarybos sprendimas, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos arba Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir vienos ar kelių trečiųjų šalių arba tarptautinių organizacijų pasirašytų arba sudarytų susitarimų pritaikymo atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą (Tarybos dok. Nr. 13351/12 LIMITED).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 04 24
            COM(2017) 186 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Uzbekistano Respublikos partnerystę, protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, pasirašymo ir laikino taikymo Europos Sąjungos ir jos valstybių narių vardu

               PARTNERYSTĖS IR BENDRADARBIAVIMO SUSITARIMO,
                  NUSTATANČIO EUROPOS BENDRIJŲ BEI JŲ VALSTYBIŲ NARIŲ
                  IR UZBEKISTANO RESPUBLIKOS PARTNERYSTĘ, PROTOKOLAS,
                  KURIUO ATSIŽVELGIAMA Į

               KROATIJOS RESPUBLIKOS ĮSTOJIMĄ

               Į EUROPOS SĄJUNGĄ

               BELGIJOS KARALYSTĖ,

               BULGARIJOS RESPUBLIKA,

               ČEKIJOS RESPUBLIKA,

               DANIJOS KARALYSTĖ,

               VOKIETIJOS FEDERACINĖ RESPUBLIKA,

               ESTIJOS RESPUBLIKA,

               AIRIJA,

               GRAIKIJOS RESPUBLIKA,

               ISPANIJOS KARALYSTĖ,

               PRANCŪZIJOS RESPUBLIKA

               KROATIJOS RESPUBLIKA,

               ITALIJOS RESPUBLIKA

               KIPRO RESPUBLIKA,

               LATVIJOS RESPUBLIKA,

               LIETUVOS RESPUBLIKA,

               LIUKSEMBURGO DIDŽIOJI HERCOGYSTĖ,

               VENGRIJA,

               MALTOS RESPUBLIKA,

               NYDERLANDŲ KARALYSTĖ,

               AUSTRIJOS RESPUBLIKA,

               LENKIJOS RESPUBLIKA,

               PORTUGALIJOS RESPUBLIKA,

               RUMUNIJA,

               SLOVĖNIJOS RESPUBLIKA,

               SLOVAKIJOS RESPUBLIKA,

               SUOMIJOS RESPUBLIKA,

               ŠVEDIJOS KARALYSTĖ,

               JUNGTINĖ DIDŽIOSIOS BRITANIJOS IR ŠIAURĖS AIRIJOS KARALYSTĖ,

               Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties Susitariančiosios Šalys (toliau – valstybės narės),

               EUROPOS SĄJUNGA, toliau – Sąjunga, ir

               EUROPOS ATOMINĖS ENERGIJOS BENDRIJA

               IR

               UZBEKISTANO RESPUBLIKA,

               toliau kartu – Susitariančiosios Šalys,

               KADANGI 1996 m. birželio 21 d. Florencijoje pasirašytas Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas, nustatantis Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Uzbekistano Respublikos partnerystę (toliau – Susitarimas);

               KADANGI 2011 m. gruodžio 9 d. Briuselyje pasirašyta Sutartis dėl Kroatijos Respublikos stojimo į Europos Sąjungą;

               KADANGI pagal Akto dėl Kroatijos Respublikos stojimo sąlygų ir Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo bei Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties pritaikomųjų pataisų 6 straipsnio 2 dalį dėl Kroatijos Respublikos prisijungimo prie Susitarimo susitariama sudarant prie jo pridedamą protokolą;

               ATSIŽVELGDAMOS į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą 2013 m. liepos 1 d.,

               SUSITARĖ:

               1 STRAIPSNIS

               Kroatijos Respublika tampa 1996 m. birželio 21 d. Florencijoje pasirašyto Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Uzbekistano Respublikos partnerystę, Susitariančiąja Šalimi. Kroatijos Respublika, kaip ir kitos Sąjungos valstybės narės, taip pat priima Susitarimo tekstą ir prie baigiamojo akto, pasirašyto tą pačią dieną, pridėtų bendrų deklaracijų, deklaracijų ir pasikeitimo laiškais tekstus ir 2004, 2008 ir 2011 m. pasirašytų protokolų, kurie yra neatskiriamos Susitarimo dalys, tekstus ir į juos atsižvelgia.

               2 STRAIPSNIS

               Vėliau po šio Protokolo parafavimo Sąjunga valstybėms narėms ir Uzbekistano Respublikai pateikia Susitarimo tekstą kroatų kalba. Su sąlyga, kad šis protokolas įsigalios, šio straipsnio pirmajame sakinyje nurodyta kalbos versija tampa autentiška tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir Susitarimo versijos anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų, vokiečių ir uzbekų kalbomis.

               3 STRAIPSNIS

               Šis Protokolas yra neatskiriama Susitarimo dalis.

               4 STRAIPSNIS

               1.
                     Šį Protokolą patvirtina Susitariančiosios Šalys pagal savo procedūras. Susitariančiosios Šalys viena kitai praneša, kad būtinos procedūros yra baigtos. Patvirtinimo dokumentai deponuojami Europos Sąjungos Tarybos generaliniame sekretoriate.

               2.
                     Šis Protokolas įsigalioja pirmą kito mėnesio dieną po to, kai deponuojamas paskutinis patvirtinimo dokumentas.

               3.
                     Iki šio Protokolo įsigaliojimo dienos, jis laikinai taikomas nuo 2013 m. liepos 1 d.

               5 STRAIPSNIS

               Šis Protokolas parengtas dviem egzemplioriais anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, kroatų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų, vokiečių ir uzbekų kalbomis ir tekstas kiekviena šių kalbų yra vienodai autentiškas.

               TAI PATVIRTINDAMI, toliau nurodyti tinkamai įgalioti atstovai

               pasirašė šį Protokolą.

               Priimta … [vieta] … [data]

               EUROPOS SĄJUNGOS, EUROPOS ATOMINĖS ENERGIJOS BENDRIJOS IR VALSTYBIŲ NARIŲ VARDU

               UZBEKISTANO RESPUBLIKOS VARDU