				|

		52011PC0340

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Austrijos paraiška „EGF/2010/007 AT/ Steiermark ir Niederösterreich“) /* KOM/2011/0340 galutinis */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
2006 m. gegužės 17 d. Europos
Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl
biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo[1] 28 punkte numatyta galimybė skirti
Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (toliau – EGF)
lėšas, taikant lankstumo mechanizmą, neviršijant viršutinės
metinės 500 mln. EUR ribos ir viršijant atitinkamų
finansinės programos išlaidų kategorijų ribas.
EGF finansinės paramos taisyklės
nustatytos 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamente (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiančiame Europos
prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą[2].
2010 m. kovo 9 d. Austrija
pateikė paraišką „EGF/2010/007 AT/ Steiermark ir Niederösterreich“
dėl finansinės paramos iš EGF, nes iš 54 įmonių,
vykdančių NACE 2 red. 24 skyriaus (Pagrindinių
metalų gamyba)[3]
veiklą Austrijos Štirijos (Steiermark, AT22) ir Žemutinės
Austrijos (Niederösterreich, AT12) NUTS II regionuose, buvo
atleista darbuotojų.
Nuodugniai išnagrinėjusi šią
paraišką Komisija, laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 1927/2006
10 straipsnio, padarė išvadą, kad šiame reglamente nustatytos
sąlygos finansinei paramai gauti yra įvykdytos.
PARAIŠKOS SANTRAUKA IR ANALIZĖ
 Pagrindiniai duomenys ||
 EGF nuorodos Nr. || EGF/2010/007
 Valstybė narė || Austrija
 2 straipsnis || b punktas
 Susijusios įmonės || 54
 NUTS II regionai || Steiermark (AT22) Niederösterreich (AT12)
 NACE 2 red. skyrius || 24 (Pagrindinių metalų gamyba)
 Ataskaitinis laikotarpis || 2009 04 01–2009 12 31
 Prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų teikimo pradžia || 2009 04 01
 Paraiškos data || 2010 03 09
 Atleistų darbuotojų skaičius ataskaitiniu laikotarpiu || 1 180
 Atleistų darbuotojų, kuriems numatyta parama, skaičius || 356
 Prie individualių poreikių pritaikytoms paslaugoms skirtos lėšos, EUR || 12 266 158
 EGF paramai įgyvendinti skirtos lėšos[4], EUR   || 479 855
 EGF paramai įgyvendinti skirtos lėšos, proc. || 3,8
 Visa suma, EUR || 12 746 013
 EGF parama, EUR (65 proc.) || 8 284 908
1.
Paraiška Komisijai pateikta 2010 m. kovo
9 d., o papildoma informacija teikta iki 2011 m. vasario 22 d.
2.
Paraiška atitinka Reglamento (EB)
Nr. 1927/2006 2 straipsnio b punkte nustatytas EGF paramos skyrimo
sąlygas ir buvo pateikta per šio reglamento 5 straipsnyje
nustatytą 10 savaičių laikotarpį.
Darbuotojų atleidimo sąsaja su
esminiais pasaulio prekybos sistemos struktūriniais pokyčiais
dėl globalizacijos ar pasaulinės finansų ir ekonomikos
krizės
3.
Siekdama įrodyti darbuotojų atleidimo ir
pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės sąsają,
Austrija teigia, kad dėl krizės visame pasaulyje sumažėjus
metalo paklausai, Austrijos (juodųjų ir spalvotųjų)
metalų eksportui ir dėl to šalies metalo gamybos apimčiai ir
užimtumui buvo padarytas didelis neigiamas poveikis. Remiantis paraiškoje
pateiktais Eurostato ir Austrijos statistikos tarnybos (Statistik Austria)
duomenimis, maždaug 80 proc. Austrijoje pagaminto metalo yra
eksportuojama, o metalo eksportas sudaro beveik 9 proc. viso Austrijos
eksporto – tai yra daugiau nei ES-27 vidurkis (6,1 proc.).
4.
Iki krizės Austrijos metalo sektorius buvo
dinamiškas, dėl didelio eksporto jam buvo būdingas aiškus prekybos
perteklius, ypač kalbant apie geležies ir plieno (juodųjų
metalų) produktų grupę. Tai padėjo sėkmingai atsverti
dėl globalizacijos atsiradusius pokyčius, pavyzdžiui, išaugusį
metalo importą iš trečiųjų šalių.
2008 m. ketvirtąjį ketvirtį
ankstesnis sektoriaus augimas staiga sustojo ir dėl to 2009 m.
sausio–liepos mėn. metalo eksportas sumažėjo 38,6 proc.,
palyginti su praėjusiais metais. Kitų Austrijos prekių eksportas
sumažėjo ne tiek daug (–24 proc. visos eksporto apimties). Remiantis
Eurostato sudarytomis sąnaudų ir produkcijos lentelėmis, taip
pat akcentuojama, kad Austrijos metalo sektoriaus įmonės yra
glaudžiai susijusios vienos su kitomis arba su kai kuriomis įmonėmis
iš krizės labiausiai paveiktų pramonės sričių,
pavyzdžiui, statybos pramonė, mašinų gamybos ir automobilių
pramonė.
5.
Komisijos tarnybų 2009 m. balandžio
mėn. ir 2009 m. spalio mėn. darbiniame dokumente[5] teigiama, kad krizė sudavė
skaudų smūgį visoms daugiausiai plieno pagaminančioms ES
šalims. Per metus, nuo pirmojo 2008 m. ketvirčio iki pirmojo
2009 m. ketvirčio, žaliavinio plieno gamyba ES-27 sumažėjo
43,8 proc., o plieno gamybos apimtis visame pasaulyje per tą
patį laikotarpį sumažėjo 22,8 proc. Daug Europos
plieną gaminančių įmonių sumažino gamybos dienų
skaičių arba užkonservavo pajėgumus, o remiantis Europos
geležies ir plieno pramonės konfederacijos (EUROFER) duomenimis, didieji
plieno koncernai atleido beveik 32 800 darbuotojų. Visa tai rodo
didžiulį neigiamą krizės poveikį Europos metalo sektoriui.
Duomenys apie atleistų darbuotojų skaičių ir
2 straipsnio b punkto kriterijų laikymasis
6.
Šią paraišką Austrija pateikė
laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 2 straipsnio b punkte
nustatytų intervencijos kriterijų, pagal kuriuos per devynių
mėnesių laikotarpį iš valstybės narės
įmonių, vykdančių to paties NACE 2 red. skyriaus
veiklą viename regione arba dviejuose gretimuose regionuose pagal NUTS II
lygmenį, turi būti atleista ne mažiau kaip 500 darbuotojų.
7.
Paraiškoje nurodoma, kad per ataskaitinį
devynių mėnesių laikotarpį nuo 2009 m. balandžio
1 d. iki 2009 m. gruodžio 31 d. iš 54 įmonių,
vykdančių NACE 2 red. 24 skyriaus (Pagrindinių metalų
gamyba) veiklą gretimuose NUTS II Štirijos (AT22) ir Žemutinės
Austrijos (AT12) regionuose atleista 1 180 darbuotojų. Šis
atleistų darbuotojų skaičius apskaičiuotas pagal Reglamento
(EB) Nr. 1927/2006 2 straipsnio antros pastraipos antrąją
įtrauką.
Paaiškinimas apie nenumatytą šio
darbuotojų atleidimo pobūdį
8.
Austrijos valdžios institucijos teigia, kad
pasaulinės krizės ir jos poveikio pagrindinių metalų
sektoriui numatyti nebuvo galima ir nurodo, kad tarptautinių ir
nacionalinių institucijų, kaip antai Europos Komisijos, EBPO,
Austrijos ekonominių tyrimų instituto (Österreichisches Institut
für Wirtschaftsforschung, WIFO) ir Pažangiųjų tyrimų
instituto (Institut für höhere Studien, IHS) realaus BVP augimo
prognozės nuo 2007 m. pabaigos buvo patikslintos ir labai sumažintos.
2008 m. rudenį abu nacionaliniai institutai prognozavo
nedidelį 0,9 proc. ir 1,2 proc. augimą, tačiau
2009 m. rugsėjo mėn. turėjo patikslinti savo prognozes
2009 m. ir sumažinti iki –3,4 proc. ir –3,8 proc. Nors metalo
pramonei paprastai yra būdingi cikliški svyravimai, krizės sukelto
greito ir intensyvaus gamybos mažėjimo numatyti nebuvo galima ir tai buvo
netikėta šiai pramonės sričiai.
9.
Pagal WIFO tyrimo rezultatus pirmaisiais
2009 m. mėnesiais pasitikėjimas Štirijos ir Žemutinės
Austrijos metalo gamybos įmonėmis labai sumažėjo: palyginti su
vidutiniškai 21 proc. iki 2008 m., iki 2009 m. liepos mėn.
net 83 proc. apklaustų įmonių savo eksporto apimtį
nurodė kaip nepakankamą.
Darbuotojus atleidusios įmonės
ir darbuotojai, kuriems numatyta parama
10.
Paraiškoje nurodyta, kad per devynių
mėnesių laikotarpį iš 54 įmonių iš viso atleista
1 180 darbuotojų, iš kurių 356 darbuotojams (30,2 proc.)
numatyta parama. Visi 356 darbuotojai tapo Voest-Alpine plieno fondo
(„Voest-Alpine-Stahlstiftung“) – įmonės tipo darbo fondo
(„Unternehmensstiftung“), kaip apibrėžta federaliniame įstatyme
AMF/18-2010[6],
nariais. Iš likusiųjų darbuotojų, kurie netapo minėtos
organizacijos nariais, maždaug 76,2 proc. rado naują darbą, apie
17,8 proc. dalyvavo Austrijos užimtumo tarnybos (AMS) organizuotuose
mokymuose už organizacijos ribų, o apie 6 proc. išėjo arba
ketino išeiti į pensiją.
 Įmonės ir atleistų darbuotojų skaičius
 Alufix-Folienverarbeitungsgesellschaft m.b.H. || 6 || Icon Anlagenbau GmbH || 3
 Augusta Metalltechnik GmbH || 11 || IPA Produktions- & Vertriebsgesellschaft m.b.H. || 9
 Becker & Co Ges.m.b.H. & Co KG || 1 || Isoplus Fernwärmetechnik Gesellschaft m.b.H. || 32
 Benda-Lutz Werke GmbH || 11 || Johann Nemetz & Co Gesellschaft m.b.H. || 13
 Biedermann || 1 || Karl Fink Ges.m.b.H. || 30
 Böhler Bleche GmbH & Co KG || 47 || Kunstguss Wagner Gesellschaft m.b.H. || 1
 Böhler Edelstahl GmbH & Co KG || 37 || Martin Miller GmbH || 9
 Böhler Schweisstechnik Austria || 10 || Metallguss Katz GmbH || 3
 Böhler-Uddeholm Precision Strip GmbH & Co KG || 133 || Neuman Aluminium Strangpresswerk GmbH || 99
 Böhler-Ybbstal Profil GmbH || 45 || O. St. Feinguss- Gesellschaft m.b.H. || 12
 Breitenfeld Edelstahl AG Stahlwerk und Schmiede || 32 || Schlieper Gesellschaft m.b.H. || 20
 Buntmetall Amstetten Gesellschaft m.b.H. || 10 || Schoeller-Bleckmann Edelstahlrohr GmbH || 24
 Dynacast Österreich Gesellschaft m.b.H. || 14 || Sonderstahlwerk Breitenfeld GmbH || 1
 EGM-Industrieguss GmbH || 5 || Stahl Judenburg Gesellschaft m.b.H. || 16
 ELSA Edelmetall-Legier-und Scheideanstalt Gesellschaft m.b.H. || 1 || Stahl- und Walzwerk Marienhuette Ges. m.b.H. || 5
 Enzesfeld-Caro Metallwerke Aktiengesellschaft || 21 || Teich Aktiengesellschaft || 10
 FM Flanschenwerk Ges.m.b.H. || 3 || Ternitz Druckguss Gesellschaft m.b.H. || 1
 Franz Steininger Gesellschaft m.b.H. || 4 || TIP Formenbau GmbH || 3
 Georg Fischer Eisenguss GmbH || 6 || VAEE Eisenbahnsysteme GmbH || 11
 Georg Fischer Fittings GmbH || 15 || Voestalpine Austria Draht GmbH || 29
 Georg Fischer GmbH & Co KG || 4 || Voestalpine Giesserei Traisen GmbH || 32
 Georg Fischer Kokillenguss GmbH || 59 || Voestalpine Krems GmbH || 56
 Georg Fischer Moessner GmbH Nfg & Co KG || 10 || Voestalpine Schienen GmbH || 2
 GF Druckguss GmbH || 14 || Voestalpine Stahl Donawitz GmbH & Co KG || 14
 GLS Tanks International GmbH || 28 || Voestalpine Tubulars GmbH & Co KG || 166
 G-MAG Europe GmbH || 12 || Welser Profile AG || 14
 Hammerschied Ernstbrunner Eisengiesserei GmbH & Co KG || 4 || Wuppermann Austria Gesellschaft m.b.H || 21
 Iš viso įmonių: 54 || Iš viso atleistų darbuotojų: 1 180 ||
11.
356 remtinų darbuotojų pasiskirstymas:
 Kategorija || Skaičius || Procentinė dalis
 Vyrai || 343 || 96,3
 Moterys || 13 || 3,7
 ES piliečiai || 354 || 99,4
 Ne ES piliečiai || 2 || 0,6
 15–24 m. asmenys || 96 || 27,0
 25–54 m. asmenys || 246 || 69,1
 55–64 m. asmenys || 14 || 3,9
 Vyresni nei 64 m. asmenys || 0 || 0,0
12.
Pirmiau nurodytoms kategorijoms priskirta 11
darbuotojų (arba 3,1 proc.), turinčių ilgalaikių
sveikatos problemų arba negalią.
13.
Darbuotojų pasiskirstymas pagal profesines
kategorijas:
 Kategorija || Skaičius || Procentinė dalis
 Vadovai || 2 || 0,6
 Technikai || 31 || 8,7
 Įstaigų pagalbiniai tarnautojai || 22 || 6,2
 Kvalifikuoti darbininkai ir amatininkai || 75 || 21,1
 Įrenginių ir mašinų operatoriai ir surinkėjai || 42 || 11,8
 Nekvalifikuoti darbininkai || 184 || 51,7
14.
Pagal Reglamento (EB) Nr. 1927/2006
7 straipsnį Austrija patvirtino, kad įvairiais EGF paramos
įgyvendinimo etapais, ypač suteikiant teisę gauti EGF
paramą, taikė ir toliau taikys moterų ir vyrų lygybės
bei nediskriminavimo principus.
Susijusios teritorijos ir jos valdžios
institucijų ir suinteresuotųjų šalių aprašymas
15.
Darbuotojų buvo atleista dviejose iš
devynių Austrijos federalinių provincijų – Štirijos žemėje
(AT22) ir Žemutinės Austrijos žemėje (AT12). Abi provincijos drauge
su Viršutine Austrija ir Forarlbergu yra Austrijos pramoniniai regionai.
Žemutinė Austrija yra didžiausia Austrijos federalinė provincija
aplink Austrijos sostinę Vieną, taip pat turinčią atskiros
provincijos statusą. Ši žemė ribojasi su Čekijos Respublika ir
Slovakija, o provincijos sostinė yra Sankt Peltenas. Štirija ribojasi su
Slovėnija, o šios provincijos sostinė Gracas yra Austrijos antras
pagal dydį po Vienos miestas.
16.
Austrijos valdžios institucijos paaiškino, kad abi
provincijas vis dar veikia struktūriniai trūkumai – šiose
provincijose regioninis BVP yra mažesnis nei šalies vidutinis BVP (2006 m.
duomenys). Nedarbo lygis Štirijoje yra didesnis nei šalies vidurkis, ypač
prie Graco ir vakarinėje ir rytinėje provincijos dalyse, tuo tarpu
nedarbo lygis Žemutinėje Austrijoje yra iš esmės toks pats kaip visoje
Austrijoje. Ilgalaikio nedarbo (daugiau nei vieneri metai) lygis abiejose
provincijose viršija šalies vidurkį, abiem provincijoms būdingi
dideli pajamų skirtumai skirtinguose regionuose – taip yra dėl
geografinės padėties, regiono pobūdžio ir ekonominės
struktūros. Šios pakankamai nepalankios situacijos priežastys yra
uždelstas Štiriją devintojo dešimtmečio pabaigoje apėmusios
struktūrinės krizės poveikis, dėl kurios tam tikras
skaičius žmonių anksčiau išėjo į pensiją ir
įdarbinta nedaug moterų, ypač kaimo vietovėse.
Žemutinėje Austrijoje vyksta struktūriniai pokyčiai ir ji
susiduria su užduotimi nustatyti pusiausvyrą tarp turimų
kvalifikacijų ir darbo vietų.
17.
Pagrindinės suinteresuotosios šalys yra
Štirijos ir Žemutinės Austrijos regioninės viešosios užimtumo
tarnybos (regionale Geschäftsstellen des Arbeitsmarktservice/AMS),
Austrijos ekonomikos rūmų mašinų gamybos ir metalo apdirbimo
pramonės asociacija (Fachverband der maschinen- und
metallverarbeitenden Industrie der Wirtschaftskammer Österreich), Austrijos
ekonomikos rūmų kalnų pramonės ir geležies pramonės
asociacija (Fachverband der Bergwerke und eisenerzeugenden Industrie der
Wirtschaftskammer Österreich), metalo, tekstilės ir maisto
profesinė sąjunga (Gewerkschaft Metall-Textil-Nahrung) bei
privačiojo sektoriaus darbuotojų, spausdinimo, žurnalistikos ir
popieriaus profesinė sąjunga (Gewerkschaft der Privatangestellten,
Druck, Journalismus, Papier), abi minėtos profesinės
sąjungos priklauso Austrijos profesinių sąjungų federacijai
(Österreichische Gewerkschaftsbund /ÖGB).
Tikėtinas darbuotojų atleidimo
poveikis vietos, regiono ar šalies užimtumui
18.
Pažvelgus į paraiškoje nurodytus duomenis
matyti, kad metalo pramonės įtaka abiejų provincijų
užimtumui yra didžiulė: 2008 m. šiame sektoriuje dirbo 2,1 proc.
Štirijos darbuotojų (didžiausia procentinė dalis Austrijoje, šalies
vidurkis yra 1 proc.) ir 1,5 proc. Žemutinės Austrijos
darbuotojų (trečia pagal dydį procentinė dalis Austrijoje).
19.
Iš Austrijos statistikos tarnybos, Austrijos
mokslinių tyrimų institutų ir Austrijos valdžios institucijų
pateiktų duomenų matyti, kad 2009 m. nedarbo lygis labai išaugo:
+39,9 proc. Štirijoje ir +31,3 proc. Žemutinėje Austrijoje,
palyginti su +29,3 % visoje Austrijoje (2009 m. antrasis ketvirtis).
Dėl sumažėjusio metalų poreikio smarkiai pablogėjo Štirijos
ir Žemutinės Austrijos darbo rinkų padėtis, kadangi šių
provincijų metalų gamybos įmonėms teko atleisti daugiau
darbuotojų nei kitur Austrijoje. Be to, padaugėjo trumpalaikio darbo
(Kurzarbeit) atvejų: 2009 m. lapkričio mėn.
Žemutinėje Austrijoje buvo didžiausias skaičius trumpalaikį
darbą turinčių darbuotojų, palyginti su visomis kitomis
Austrijos provincijomis, o Štirija buvo trečioji vertinant pagal šį
kriterijų.
20.
Kalbant apie minėtoje paraiškoje nurodytą
atleidimų skaičių, beveik 60 proc. darbuotojų atleista
Žemutinėje Austrijoje (704 darbuotojai iš 33 įmonių) ir daugiau
nei 40 proc. (476 darbuotojai iš 21 įmonės) – Štirijoje.
Štirijai jau buvo skirta EGF parama ankstesniu atveju – EGF/2009/009 AT/
Steiermark“ (automobilių sektorius), kuomet per devynių
mėnesių laikotarpį buvo atleisti 744 darbuotojai.
Suderintas finansuotinų prie
individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketas ir
numatomos jo sąnaudos, įskaitant jo ir struktūrinių
fondų finansuojamų veiksmų tarpusavio papildomumą
21.
Visos toliau išvardytos priemonės kartu sudaro
suderintą prie individualių poreikių pritaikytų
paslaugų paketą, kuriuo siekiama vėl įtraukti 356 remtinus
darbuotojus į darbo rinką.
Priemones darbuotojams suteiks Voest-Alpine
plieno fondas („Voest-Alpine-Stahlstiftung“) – 1987–1988 m. įsteigtas
įmonės tipo darbo fondas, kuriuo siekiama sušvelninti neigiamą
plieno sektoriaus restruktūrizacijos poveikį. 2010 m.
organizacijai priklausė daugiau nei 80 metalo sektoriuje veikiančių
įmonių. Maždaug du trečdaliai jų priklauso Voestalpine
grupei, o vienas trečdalis įmonių grupei[7] nepriklauso. Dėl krizės fondo
narių – mokymo, švietimo ir reintegracijos programose
dalyvaujančių nedirbančių asmenų – skaičius
padvigubėjo (2010 m. kovo mėn., palyginti su praėjusiais
metais). 356 pagal šią paraišką remtini darbuotojai yra buvę Voestalpine
grupei priklausančių įmonių, įstojusių į
darbo fondą nuo 2009 m. balandžio 1 d. iki 2009 m. gruodžio
31 d., darbuotojai.
22.
356 remtiniems darbuotojams, tapusiems fondo
nariais, skirtos priemonės yra suderintos su Štirijos ir Žemutinės
Austrijos viešosiomis užimtumo tarnybomis (AMS) ir yra jų kontroliuojamos.
Įvertinta kiekvienos priemonės svarba darbo rinkai ir užtikrintas jos
suderinamumas su fondo taisyklėmis („Stiftungsordnung“) ir kitais
taikomais teisės aktais. Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi
programos pradiniais etapais suderintų planų, stebima atskirų
darbuotojų raida. Pagal Arbeitslosenversicherungsgesetz (ALVG)
18 paragrafą ir priklausomai nuo kiekvieno asmens buvusio darbo laiko
modelio, darbuotojai įsipareigoja visą darbo dieną dalyvauti
atitinkamose priemonėse.
–
Pradinė konsultacija: visi 356 atleisti darbuotojai, įstoję į darbo
fondą, sutinka, kad būtų surengta pradinė konsultacija. Jos
metu aptariamos karjeros perspektyvos ir tikslai.
–
Profesinis orientavimas:
visi 356 atleisti darbuotojai, įstoję į darbo fondą,
sutinka dalyvauti šioje priemonėje. Profesinio orientavimo priemonė
trunka šešias savaites, tačiau yra galimybių atskirais atvejais
ją pratęsti iki daugiausiai 12 savaičių. Darbuotojas, plieno
fondo atstovai ir atsakingas regioninės užimtumo tarnybos asmuo suderina
ir pasirašo individualų profesinį planą ir alternatyvų
planą. Šis planas yra darbuotojo tolesnių veiksmų pagal darbo
fondą pagrindas.
–
Individualus mokymas:
mokymai numatyti 174 darbuotojams. Tai yra įprasti kvalifikacijos
kėlimo kursai priklausomai nuo darbuotojo buvusios darbo srities (pvz.,
darbų vykdytojo mokymas, kursai suvirintojams ir kitokie techniniai
kursai) bei pirminis profesinis mokymas, skirtas pasirengti karjeros pokyčiams,
pavyzdžiui, socialinėje, sveikatos ir paslaugų srityse
(pasiūlyta maždaug pusei iš 174 darbuotojų). Žemesnės
kvalifikacijos darbuotojams gali būti pasiūlytas profesinis mokymas,
kad asmenys įgytų oficialią kvalifikaciją (maždaug
ketvirtadaliui dalyvių). Kai kurioms profesinio mokymo priemonėms
nebus reikalingas bendras Europos prisitaikymo prie globalizacijos
padarinių fondo (toliau – EGF) finansavimas, kadangi toks mokymas
nemokamai teikiamas pagal Austrijos švietimo sistemą. Jei suderinta mokymo
programa trunka ilgiau nei EGF įgyvendinimo laikotarpis, iš darbo fondo
yra skiriamas papildomas finansavimas[8].
–
Priemonių kataloge taip pat siūloma
galimybė atlikti praktiką įmonėje iki trijų
mėnesių bei verslininkystės mokymas ketinantiems steigti savo verslą.
Verslininkystės mokymo programą pabaigę asmenys vėliau
turės galimybę prisijungti prie Austrijos užimtumo tarnybos
Įmonių mokomosios praktikos programos, kuri nėra finansuojama iš
EGF. Darbuotojo, pradėjusio dalyvauti šioje specialioje Austrijos užimtumo
tarnybos programoje, narystė darbo fonde nutrūksta.
–
Nuolatinės konsultacijos ir aktyvi darbo
paieška: fondas suteikia reikiamą
infrastruktūrą ir teikia patarimus bei paramą 356 naujo darbo
ieškantiems darbuotojams. Tokia veikla apima diskusijas su profesijos
konsultantu, darbo paieškai reikalingų įgūdžių mokymą,
panašios kvalifikacijos darbuotojų grupes, siekiant skatinti tinklų
kūrimo galimybes. Aktyvią darbo
paiešką galima pradėti iš karto po orientacinio etapo arba pasibaigus
individualaus mokymo etapui. Paprastai ši priemonė trunka
14 savaičių, atskirais atvejais ją galima pratęsti iki
22 savaičių (vyresniems nei 50 m. dalyviams arba riboto
darbingumo asmenims). Aktyvios darbo paieškos etapu dalyviai privalo sutikti su
priimtinais Austrijos užimtumo tarnybos pasiūlymais.
–
Mokymo ir darbo paieškos išmoka[9]: ši išmoka
mokama visiems 356 darbuotojams tol, kol jie dalyvauja darbo fondo
mokymuose ir aktyvios reintegracijos priemonėse. Išmokos bazinė norma
svyruoja nuo 150 EUR iki 450 EUR asmeniui per mėnesį (14
išmokų per metus), o turinčiam arba neturinčiam vaikų
vieninteliam šeimos išlaikytojui papildomai mokama 75 EUR arba 40 EUR
(12 išmokų per metus). Ši išmoka kartu su dienpinigiais negali būti
didesnė nei bazinė bedarbio pašalpa. Kol yra mokamos šios mokymo
išmokos, bedarbio pašalpos mokėjimas yra sustabdomas.
–
Dienpinigių mokėjimas dalyvaujant
mokymuose ir darbo paieškos priemonėse[10]: ši išmoka mokama 353 darbo netekusiems darbuotojams tol, kol jie
dalyvauja darbo fondo mokymuose ir aktyvios reintegracijos priemonėse.
Taip kiekvienam darbo netekusiam ir priemonėje dalyvaujančiam
darbuotojui užtikrinamas rimtas visą darbo dieną trunkantis
užsiėmimas. Valdžios institucijų skaičiavimu, 60 asmenų
dalyvaus mokymuose ir reintegracijos priemonėse 6,1 mėn., 138
asmenys – 15 mėn., 51 asmuo – 30 mėn. ir
104 asmenys – 33,2 mėn. Išlaidos vienam darbuotojui per
mėnesį sudaro 1 031 EUR. Ši išmoka kartu su mokymo ir darbo
paieškos išmoka negali būti didesnė nei bazinė bedarbio pašalpa.
Kol yra mokami dienpinigiai, bedarbio pašalpos mokėjimas yra sustabdomas.
–
Dalyvaujant mokymuose susidarančios
papildomos išlaidos: tokios išlaidos kompensuojamos
tik 174 mokymo priemonėse dalyvaujantiems fondo dalyviams, kad būtų
padengtos kelionės išlaidos ir išlaidos mokymosi medžiagai.
23.
Prie paraiškoje nurodytų EGF paramai
įgyvendinti skirtų lėšų pagal Reglamento (EB)
Nr. 1927/2006 3 straipsnį priskiriama parengiamoji veikla,
informavimas ir viešinimas bei Voest-Alpine plieno fondo priežiūros
veikla ir valdymas. Visi priemonėse dalyvaujantys partneriai yra
įsipareigoję skleisti informaciją apie EGF paramą. Fondo
valdymo išlaidos bus apskaičiuotos proporciniu principu atsižvelgiant
į faktinį asmenų skaičių ir neviršys 954 EUR vienam
asmeniui.
24.
Austrijos valdžios institucijų nurodytos prie
individualių poreikių pritaikytos paslaugos – tai aktyvios darbo
rinkos priemonės, priskiriamos prie tinkamų finansuoti veiksmų,
apibrėžtų Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 3 straipsnyje.
Austrijos valdžios institucijų skaičiavimu, bendros šių
paslaugų išlaidos yra 12 266 158 EUR, o EGF paramai
įgyvendinti skirtos išlaidos – 479 855 EUR (3,80 proc.
visos sumos). Bendra iš EGF prašomos paramos suma yra
8 284 908 EUR (65 proc. visų išlaidų).
 Veiksmai || Numatytas remtinų darbuotojų skaičius || Numatytos išlaidos vienam remtinam darbuotojui (EUR) || Bendros išlaidos (bendrasis EGF ir nacionalinis finansavimas) (EUR)
 Prie individualių poreikių pritaikytos paslaugos (Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 3 straipsnio pirma pastraipa)
 Pradinė konsultacija („Erstberatung“) || 356 || 49 || 17 444
 Profesinis orientavimas („Berufsorientierung“) || 356 || 1 022 || 363 832
 Individualus mokymas, įskaitant praktiką ir verslininkystės mokymą („Individuelle Qualifizierung“) || 174 || 3 052 || 531 048
 Nuolatinės konsultacijos ir aktyvi darbo paieška („laufende Beratung und aktive Jobsuche“) || 356 || 1 056 || 375 936
 Mokymo ir darbo paieškos išmoka („Zuschussleistung/Stipendium bei aktiver Beratung, Jobsuche oder Ausbildung“) || 356 || 9 307 || 3 313 292
 Dienpinigių mokėjimas dalyvaujant mokymuose ir darbo paieškos priemonėse 6,1 mėn. („Schulungsarbeitslosengeld“) || 60 || 6 308 || 378 480
 Dienpinigių mokėjimas dalyvaujant mokymuose ir darbo paieškos priemonėse 15 mėn. („Schulungsarbeitslosengeld“) || 138 || 15 456 || 2 132 928
 Dienpinigių mokėjimas dalyvaujant mokymuose ir darbo paieškos priemonėse 30 mėn. („Schulungsarbeitslosengeld“) || 51 || 30 886 || 1 575 186
 Dienpinigių mokėjimas dalyvaujant mokymuose ir darbo paieškos priemonėse 33,2 mėn. („Schulungsarbeitslosengeld“) || 104 || 34 240 || 3 560 960
 Dalyvaujant mokymuose susidarančios papildomos išlaidos („Ausbildungsnebenkosten“) || 174 || 98 || 17 052
 Prie individualių poreikių pritaikytos paslaugos – tarpinė suma ||   || 12 266 158
 EGF paramai įgyvendinti skirtos lėšos (Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 3 straipsnio trečia pastraipa)
 Parengiamoji veikla ||   || 57 500
 Voest-Alpine plieno fondo valdymas (atleistų darbuotojų įdarbinimo fondas) ||   || 339 355
 Informavimas ir viešinimas ||   || 18 000
 Kontrolės veikla ||   || 65 000
 EGF paramai įgyvendinti skirtos lėšos – tarpinė suma ||   || 479 855
 Bendros numatytos išlaidos ||   || 12 746 013
 EGF parama (65 proc. visų išlaidų) ||   || 8 284 908
25.
Austrija patvirtino, kad aprašytos priemonės
papildo iš struktūrinių fondų finansuojamus veiksmus ir kad
dvigubo finansavimo galimybės nėra. Pagal Austrijai skirtos ESF
veiksmų programos 2 tikslą didžiausias dėmesys yra skiriamas
ilgalaikiam nedarbui, tuo tarpu EGF siekiama padėti asmenims tuoj pat po
jų atleidimo iš darbo. Taigi šių dviejų fondų veikla
nesutampa.
Data (-os), kada
nukentėjusiems darbuotojams pradėta arba planuojama pradėti
teikti prie individualių poreikių pritaikytas paslaugas
26.
Prie individualių poreikių pritaikytas
paslaugas, skirtas nukentėjusiems darbuotojams ir įtrauktas į
suderintą priemonių paketą, kurį siūloma bendrai
finansuoti iš EGF, Austrija pradėjo teikti 2009 m. balandžio
1 d., t. y. tada, kai pirmieji darbuotojai tapo darbo fondo nariais.
Todėl ši data laikoma laikotarpio, kuriuo iš EGF gali būti skiriama
parama, pradžia.
Konsultacijų su socialiniais
partneriais tvarka
27.
Austrijos valdžios institucijos paaiškino, kad
dialogas su socialiniais partneriais apie tai, kaip sušvelninti darbo praradimo
poveikį atitinkamiems darbuotojams, užsimezgė tuomet, kai
įmonės pagal Austrijos išankstinio perspėjimo sistemą („Frühwarnsystem“)
(Arbeitsmarkt-förderungsgesetz/AMFG 45a paragrafas) informavo Austrijos
valdžios institucijas apie planuojamus atleidimus.
28.
Dėl Voest-Alpine plieno fondo vaidmens
socialiniai partneriai iš esmės susitarė devintojo dešimtmečio
pabaigoje, kai buvo įkurtas darbo fondas. Iki 2009 m.
rugpjūčio mėn. šiai konkrečiai EGF paraiškai pritarė
šie socialiniai partneriai: Austrijos ekonomikos rūmų inžinerijos ir
metalo apdirbimo pramonės asociacija (Fachverband der maschinen- und
metallverarbeitenden Industrie der Wirtschaftskammer Österreich), Austrijos
ekonomikos rūmų kalnų pramonės ir geležies pramonės
asociacija (Fachverband der Bergwerke und eisenerzeugenden Industrie der
Wirtschaftskammer Österreich), metalo, tekstilės ir maisto
profesinė sąjunga (Gewerkschaft Metall-Textil-Nahrung) bei
privačiojo sektoriaus darbuotojų, spausdinimo, žurnalistikos ir
popieriaus profesinė sąjunga (Gewerkschaft der Privatangestellten,
Druck, Journalismus, Papier), abi minėtos profesinės
sąjungos priklauso Austrijos profesinių sąjungų federacijai
(Österreichische Gewerkschaftsbund /ÖGB).
29.
Austrija paaiškino, kad Austrijos socialinių
partnerių bendradarbiavimas yra savanoriškas neformalaus pobūdžio
susitarimas, kuris nėra reglamentuojamas teisės aktais[11]. Įmonės privalo laikytis
Austrijos viešosios užimtumo tarnybos (AMS) taisyklių tik tuomet, jei jos
nusprendžia dalyvauti konkrečiose darbo rinkos politikos priemonėse.
atleidimai yra grindžiami įmonių (darbo tarybos) sutartimis,
(„Betriebsvereinbarungen“), o ne kolektyvinėmis sutartimis, taikomomis
visam metalo sektoriui.
Informacija apie veiksmus, kurie yra
privalomi pagal nacionalinius teisės aktus arba kolektyvines sutartis
30.
Atsižvelgdamos į Reglamento (EB) Nr. 1927/2006
6 straipsnyje nustatytus kriterijus, Austrijos valdžios institucijos savo
paraiškoje ir papildomoje informacijoje:
·      patvirtino, kad EGF finansinė parama nepakeičia
priemonių, kurias įmonės privalo taikyti pagal nacionalinius
teisės aktus arba kolektyvines sutartis;
·      įrodė, kad veiksmais parama teikiama atskiriems darbuotojams
ir nenaudojama įmonėms arba sektoriams restruktūrizuoti;
·      patvirtino, kad nurodytiems tinkamiems finansuoti veiksmams neteikiama
pagalba pagal kitas ES finansines priemones.
Valdymo ir kontrolės sistemos
31.
Austrija pranešė Komisijai, kad Voest-Alpine
plieno fondas suteiks 35 proc. nacionalinį bendrąjį
finansavimą. Pats darbo fondas yra finansuojamas solidarumo įnašais,
kuriuos moka fondui priklausančių įmonių darbdaviai ir
darbuotojai. Šių įnašų dydis kinta ir socialiniai partneriai
jį nuolat persvarsto.
32.
Austrija patvirtino, kad finansinę paramą
valdo ta pati institucija, kuri valdo ESF teikiama paramą:
federalinės Darbo, socialinių reikalų ir vartotojų apsaugos
ministerijos (BMASK Bundesministerium für Arbeit, Soziales und
Konsumentenschutz) VI/INT/9 skyrius veiks kaip valdymo institucija ir kaip
mokėjimų įstaiga. EGF finansinės kontrolės institucija
yra kita nei ESF: šią funkciją EGF atliks federalinės Darbo,
socialinių reikalų ir vartotojų apsaugos ministerijos VI/S/5a
skyrius. Prie individualių poreikių priderintų priemonių
suderintą paketą įgyvendina Voest-Alpine plieno fondas,
kurį kontroliuoja Austrijos viešoji užimtumo tarnyba (AMS). Be to,
federalinei Darbo, socialinių reikalų ir vartotojų apsaugos
ministerijai atlikti savo užduotis padės techninę pagalbą
teikiantis asmuo, kuris taip pat vykdys pirmojo lygmens kontrolę. Visi
svarbiausi susitarimai ir įsipareigojimai yra nustatyti rašytinėse
sutartyse.
Finansavimas
33.
Remiantis Austrijos paraiška, siūloma EGF
parama suderintam prie individualių poreikių pritaikytų
paslaugų paketui yra 8 284 908 EUR, o tai sudaro
65 proc. visų išlaidų. Komisijos siūlomas asignavimas iš
Fondo pagrįstas Austrijos pateikta informacija.
34.
Atsižvelgdama į didžiausią galimą
EGF finansinės paramos sumą pagal Reglamento (EB) Nr. 1927/2006
10 straipsnio 1 dalį, taip pat į asignavimų
perskirstymo mastą, Komisija siūlo visai minėtai sumai,
skirtinai pagal finansinės programos 1a išlaidų kategoriją,
skirti EGF lėšų.
35.
Skyrus siūlomą finansinės paramos
sumą, EGF liks daugiau nei 25 proc. numatytos didžiausios metinės
sumos, kurią galima skirti asignavimams per paskutinius keturis metų
mėnesius, kaip reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1927/2006
12 straipsnio 6 dalį.
36.
Teikdama šį pasiūlymą skirti EGF
lėšų, Komisija pradeda supaprastintą trišalę
procedūrą pagal 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio
susitarimo 28 punktą, kad poreikį panaudoti EGF lėšas ir
reikalingą sumą suderintų su abiem biudžeto valdymo
institucijomis. Komisija ragina tą biudžeto valdymo instituciją, kuri
pirmoji tinkamu politiniu lygmeniu susitars dėl lėšų skyrimo
pasiūlymo projekto, pranešti kitai biudžeto valdymo institucijai ir
Komisijai apie savo ketinimus. Jeigu viena iš dviejų biudžeto valdymo
institucijų nepritars, bus rengiamas oficialus trišalis susitikimas.
37.
Komisija atskirai pateikia lėšų
perkėlimo prašymą, siekdama į 2011 m. biudžetą
įtraukti specialiuosius įsipareigojimų ir mokėjimų
asignavimus, kaip nurodyta 2006 m. gegužės 17 d.
tarpinstitucinio susitarimo 28 punkte.
Mokėjimų asignavimų
šaltinis
38.
Abiem biudžeto valdymo institucijoms priėmus
du sprendimus dėl iš viso 777 390 EUR ir atsižvelgus į tris
šiuo metu biudžeto valdymo institucijų nagrinėjamus atvejus dėl
iš viso 30 023 247 EUR, EGF biudžeto eilutėje 04.0501 lieka
16 808 313 EUR. Ši turima suma bus naudojama
8 284 908 EUR sumai, kurios reikia dabartinei paraiškai,
padengti.
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
dėl Europos prisitaikymo prie
globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimo pagal 2006 m.
gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio
susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų
valdymo 28 punktą (Austrijos paraiška „EGF/2010/007 AT/
Steiermark ir Niederösterreich“)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdami į 2006 m. gegužės
17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį
susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo
finansų valdymo[12],
ypač į jo 28 punktą,
atsižvelgdami į
2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos
prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą[13], ypač į jo 12 straipsnio
3 dalį,
atsižvelgdami į Komisijos
pasiūlymą[14],
kadangi:
(1)       Europos prisitaikymo prie
globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) įsteigtas teikti
papildomą paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl su
globalizacija susijusių esminių pasaulio prekybos sistemos
struktūrinių pokyčių, ir padėti jiems vėl
integruotis į darbo rinką.
(2)       EGF taikymo sritis buvo
išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paramos
darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės
finansų ir ekonomikos krizės poveikio, paraiškas.
(3)       2006 m. gegužės
17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė skirti EGF
lėšų, neviršijant viršutinės metinės 500 mln. EUR
ribos.
(4)       2010 m. kovo 9 d.
Austrija pateikė paraišką skirti EGF lėšų dėl
darbuotojų atleidimo iš 54 įmonių, vykdančių NACE 2
red. 24 skyriaus (Pagrindinių metalų gamyba) veiklą Austrijos gretimuose
Štirijos (Steiermark, AT22) ir Žemutinės Austrijos (Niederösterreich,
AT12) NUTS II regionuose, ir iki 2011 m. sausio 27 d. ją
papildė išsamesne informacija. Ši paraiška atitinka finansinei paramai
taikomus reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006
10 straipsnyje. Todėl Komisija siūlo skirti 8 284 908
EUR sumą.
(5)       Todėl EGF lėšos
turėtų būti skirtos finansinei paramai pagal Austrijos
pateiktą paraišką suteikti,
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
2011 finansinių metų Europos
Sąjungos bendrajame biudžete iš Europos prisitaikymo prie globalizacijos
padarinių fondo (EGF) skiriama 8 284 908 EUR
įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų suma.
2 straipsnis
Šis sprendimas skelbiamas Europos
Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Priimta [Briuselyje / Strasbūre]
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
[1]               OL C 139, 2006 6 14, p. 1.
[2]               OL L 406, 2006 12 30, p. 1.
[3]               2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir
Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1893/2006, nustatantis statistinį
ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red. ir iš
dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3037/90 bei tam
tikrus EB reglamentus dėl konkrečių statistikos sričių
(OL L 393, 2006 12 30, p. 1).
[4]               Laikantis Reglamento (EB) Nr. 1927/2006
3 straipsnio trečios pastraipos nuostatų.
[5]               Ekonomikos krizės poveikis pagrindiniams ES
pramonės sektoriams. Gamybos ir statybos pramonės padėtis: http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/_getdocument.cfm?doc_id=4040
(2009 4) ir http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/_getdocument.cfm?doc_id=5509
(2009 10).
[6]               Austrijos
darbo fondas yra svarbi Austrijos darbo rinkos politikos priemonė, skirta gerinti
darbo ieškančių asmenų padėtį darbo rinkoje. Jos yra
grindžiamos Arbeitslosenversicherungsgesetz (§ 18) ir Austrijos užimtumo
tarnybos (AMS) įgyvendinimo teisės aktais. Naujausias AMS teisės
aktas: http://www.ams.at/_docs/001_ast_RILI.pdf.
[7]               http://www.voestalpine.com/group/static/sites/default/downloads/en/share/share/Annual_Report_2009-10.pdf.
[8]               Pagal Arbeitslosenversicherungsgesetz (ALVG)
18 paragrafą, darbuotojas gali priklausyti fondui ilgiausiai
156 savaites (trejus metus), esant galimybei specialiais atvejais
(vyresniems nei 50 m. asmenims arba ilgesnėse kvalifikacijos
programose dalyvaujantiems asmenims) pratęsti šį laikotarpį iki
209 savaičių (ketverių metų).
[9]               Pagal Arbeitslosenversicherungsgesetz (ALVG) 18 paragrafą.
[10]             Pagal Arbeitslosenversicherungsgesetz (ALVG) 18 paragrafą.
[11]             ÖGB svetainė http://www.sozialpartner.at/sozialpartner/Sozialpartnerschaft_mission_en.pdf.
[12]             OL C 139, 2006 6 14, p. 1.
[13]             OL L 406, 2006 12 30, p. 1.
[14]             OL C […], […], p. […].