               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 02 07
            COM(2022) 35 final
            2022/0023(BUD)

            Pasiūlymas
            EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo atleistiems darbuotojams lėšų mobilizavimo pagal Prancūzijos paraišką „EGF/2021/007 FR/Selecta“

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               1.Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo atleistiems darbuotojams (EGF) finansinės paramos taisyklės nustatytos 2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2021/691 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo atleistiems darbuotojams (EGF), kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1309/2013
                  1
                (toliau – EGF reglamentas).

               2.2021 m. spalio 12 d. Prancūzija pateikė paraišką „EGF/2021/007 FR/Selecta“ dėl finansinės paramos iš EGF, nes Prancūzijoje buvo atleisti bendrovės „Selecta“ darbuotojai.

               3.Įvertinusi šią paraišką, Komisija, laikydamasi visų taikytinų EGF reglamento nuostatų, padarė išvadą, kad EGF finansinės paramos suteikimo sąlygos yra įvykdytos.

               PARAIŠKOS SANTRAUKA

                        EGF paraiška

                        „EGF/2021/007 FR/Selecta“

                        Valstybė narė

                        Prancūzija

                        Susijęs (-ę) regionas (-ai) (NUTS
                           2
                         2 lygmuo)

                        Nukentėjo visi Prancūzijos NUTS 2 lygio regionai žemyninėje Prancūzijos dalyje, išskyrus Limuzeną (FRI2)

                        Paraiškos pateikimo data

                        2021 m. spalio 12 d.

                        Paraiškos gavimo patvirtinimo data

                        2021 m. spalio 26 d.

                        Prašymo pateikti papildomos informacijos data

                        2021 m. spalio 26 d.

                        Papildomos informacijos pateikimo terminas

                        2021 m. lapkričio 18 d.

                        Vertinimo atlikimo terminas

                        2022 m. vasario 7 d.

                        Intervencijos kriterijus

                        EGF reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punktas

                        Pagrindinė įmonė

                        „Selecta“

                        Susijusių įmonių skaičius

                        1

                        Ekonominės veiklos sektorius (-iai)

                        (NACE 2 red. skyrius)
                           3

                        46 skyrius (Didmeninė prekyba, išskyrus variklinių transporto priemonių ir motociklų prekybą)

                        Ataskaitinis laikotarpis (keturių mėnesių):

                        2021 m. birželio 1 d. – 2021 m. spalio 1 d.

                        Atleistų darbuotojų skaičius ataskaitiniu laikotarpiu (a)

                        294

                        Atleistų darbuotojų skaičius prieš ataskaitinį laikotarpį ar po jo (b)

                        179

                        Bendras atleistų darbuotojų skaičius (a + b)

                        473

                        Bendras reikalavimus atitinkančių paramos gavėjų skaičius

                        473

                        Bendras tikslinių paramos gavėjų skaičius

                        473

                        Prie individualių poreikių pritaikytoms paslaugoms skirtas biudžetas (EUR)

                        4 766 930

                        EGF paramai įgyvendinti skirtas biudžetas
                           4
                         (EUR)

                        26 360

                        Visa suma, EUR

                        4 793 290

                        EGF parama (85 proc.) (EUR)

                        4 074 296

               PARAIŠKOS VERTINIMAS

               Procedūra

               4.Prancūzija paraišką „EGF/2021/007 FR/Selecta“ pateikė 2021 m. spalio 12 d., t. y. per 12 savaičių nuo dienos, kurią buvo įgyvendinti EGF reglamento 4 straipsnyje išdėstyti intervencijos kriterijai. Komisija patvirtino gavusi paraišką ir 2021 m. spalio 26 d. paprašė, kad Prancūzija pateiktų papildomos informacijos. Papildoma informacija pateikta per 15 darbo dienų nuo prašymo gavimo. 50 darbo dienų terminas, iki kurio gavusi tinkamai užpildytą paraišką Komisija turėtų baigti pareiškėjo atitikties EGF finansinės paramos suteikimo sąlygoms vertinimą, baigiasi 2022 m. vasario 7 d.

               Paraiškos atitiktis reikalavimams

               Susijusios įmonės ir paramos gavėjai

               5.Paraiška susijusi su 473 atleistais darbuotojais, kurių veikla „Selecta“ buvo nutraukta. Įmonė vykdo veiklą ekonomikos sektoriuje, kuris priskiriamas prie NACE 2 red. 46 skyriaus (Didmeninė prekyba, išskyrus variklinių transporto priemonių ir motociklų prekybą). Darbuotojai atleisti įvairiose žemyninės Prancūzijos dalyse
                  5
               .

               Intervencijos kriterijai

               6.Šią paraišką Prancūzija pateikė laikydamasi EGF reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte nustatytų intervencijos kriterijų, pagal kuriuos per keturių mėnesių ataskaitinį laikotarpį nutraukiama ne mažiau kaip 200 valstybės narės įmonės darbuotojų veikla, įskaitant tiekėjų ir tolesnės gamybos grandies įmonių atleistus darbuotojus ir (arba) savarankiškai dirbančius asmenis, kurių veikla nutrūko.

               7.Šios paraiškos ataskaitinis keturių mėnesių laikotarpis: 2021 m. birželio 1 d. – 2021 m. spalio 1 d. Šiuo laikotarpiu atleisti 294 „Selecta“ darbuotojai.

               Atleistų darbuotojų ir veiklą nutraukusių asmenų skaičiaus apskaičiavimas

               8.Atleistų darbuotojų veiklos nutraukimas ataskaitiniu laikotarpiu pradėtas skaičiuoti nuo darbdavio individualaus įspėjimo apie darbuotojo atleidimą arba darbo sutarties nutraukimą dienos.

               Reikalavimus atitinkantys paramos gavėjai

               9.Be jau nurodytų darbuotojų, prie reikalavimus atitinkančių paramos gavėjų priskiriami ir 179 atleisti darbuotojai, kurių veikla buvo nutraukta prieš keturių mėnesių ataskaitinį laikotarpį arba po jo. Visų šių darbuotojų veikla nutrūko per šešis mėnesius iki ataskaitinio laikotarpio pradžios, t. y. 2021 m. birželio 1 d., ir (arba) laikotarpiu nuo ataskaitinio laikotarpio pabaigos iki šio pasiūlymo priėmimo dienos. Galima nustatyti aiškų priežastinį ryšį su įvykiu, dėl kurio ataskaitiniu laikotarpiu nutrūko atleistų darbuotojų veikla.

               10.Todėl bendras reikalavimus atitinkančių paramos gavėjų skaičius yra 473.

               Įvykių, dėl kurių asmenys atleisti iš darbo ir nutraukė veiklą, aprašymas

               11.Prekyba produktais iš prekybos automatų labai nukentėjo nuo ekonominių ir finansinių COVID-19 pandemijos padarinių. Pasak Europos prekybos automatų ir kavos automatų asociacijos (angl. European Vending & Coffee Association
                  6
               , EVA), 2020 m. pardavimas ir apyvarta sumažėjo daug labiau nei per ekonomikos ir finansų krizę
                  7
               . 2020 m. balandžio mėn. 58 proc. Europos prekybos produktais iš automatų veiklos vykdytojų nurodė, kad apyvartos nuostoliai siekė 61–99 proc., palyginti su ankstesniais metais. Rugsėjo mėn. 48 proc. veiklos vykdytojų teigė, kad apyvarta per metus sumažėjo nuo 21 proc. iki 40 proc.
                  8
               .

               12.Prancūzijoje yra apie 600 000 prekybos automatų: 70 proc. – įmonėse ir 30 proc. – viešose vietose. Pasak NAVSA
                  9
               , Prancūzijos prekybos produktais iš automatų ir jų paslaugų organizacijos, nors pandemijos metu prekybos automatams buvo leista toliau veikti, šis sektorius tapo neveiklus arba veikė ribotai. Neveiklumą lėmė vietų, kuriose įrengti automatai (įmonės ir viešosios vietos, pvz., oro uostai, geležinkelio stotys ir t. t.), uždarymas arba prieigos prie prekybos automatų nebuvimas atvirose vietose. Prieiga prie prekybos automatų buvo apribota siekiant išvengti žmonių susibūrimo šalia automatų, o ne dėl pavojaus sveikatai, susijusio su automatų veikimu.

               13.Atlaisvinus ribojimus, vėl buvo galima prieiti prie automatų ir lankytis vietose, kur jų yra. Tačiau dėl sanitarinių priemonių prekyba iš automatų vis dar vyksta su trikdžiais arba yra ribojama (pvz., draudžiama parduoti nebūtinas prekes, rekomenduojama negerti ir nevalgyti viešojo transporto tinkle ir t. t
                  10
               .). Be to, dėl didelio nuotolinio darbo masto labai sumažėjo vartojimas darbo vietose. Dauguma (90 proc.) Europos prekybos produktais iš automatų veiklos vykdytojų pranešė, kad žmonių darbas iš namų juos paveikė, nes daugiau kaip 80 proc. prekybos automatų veiklos vykdoma darbo vietose
                  11
               . Prancūzijoje prekybos automatų įmonės Il de Franso regione dėl nuotolinio darbo prarado 70 proc. apyvartos (2020 m. rugsėjo mėn., palyginti su ankstesniais metais)
                  12
               .

               14.NAVSA duomenimis, 2020 m. sektoriaus apyvarta Prancūzijoje, palyginti su 2019 m., sumažėjo 50–90 proc., o tai kelia pavojų maždaug 25 000 darbo vietų
                  13
               . Prognozuojama, kad 2021 m. sektoriaus veikla sieks 25 proc. ikipandeminio lygio
                  14
               .

               15.Dėl karantino mažiau žmonių lankėsi tose vietose, kuriose pastatyti „Selecta“ prekybos automatai, todėl labai sumažėjo kiekvieno automato apyvarta. „Selecta“ duomenimis, nepaisant to, kad 2020 m. vasarą veikla atsigavo, automatų papildymas sumažėjo 47 proc., palyginti su 2020 m. vasario mėn., t. y. paskutiniu prieš pandemiją buvusiu mėnesiu.

               16.„Selecta“ veikia brandžioje rinkoje, taigi konkurencija yra išties didžiulė, ji lemia mažas iš prekybos automatų parduodamų produktų pardavimo kainas ir didelius mokesčius už nuomojamą plotą, kuriame įrengti automatai. Dėl to sumažėja veiklos vykdytojų pelno dydis.

               17.Nepaisant pakartotinių derybų dėl sutarčių siekiant pažaboti nuostolingą veiklą, kurią dar labiau pablogino pastoviosios sąnaudos ir mažėjantis pardavimas, 2020 m. „Selecta“ užregistravo 60 mln. EUR veiklos nuostolių. 2021 m. pirmąjį pusmetį, palyginti su 2020 m., apyvarta padidėjo 0,4 proc., tačiau ji siekė maždaug pusę (−48,3 proc.) 2019 m.
                  15
                apyvartos.

               18.Susidūrusi su šiais ekonominiais sunkumais, įmonė parengė veiklos reorganizavimo ir 473 darbuotojų atleidimo planą.

               Tikėtinas darbuotojų atleidimo poveikis vietos, regiono ar šalies ekonomikai ir užimtumui

               19.Atleidus darbuotojus „Selecta“ įmonėje labiausiai nukentėjo Il de Franso regionas (32 proc.) ir Lilio miestas (13 proc.).

               20.Prancūzijos valdžios institucijos aiškina, kad darbo rinkos pablogėjimas Il de Franse, kaip ir likusioje Prancūzijos dalyje, įvyko dėl sveikatos krizės, ypač dėl pirmojo karantino (kovo 17 d. – gegužės 10 d.), kurio metu ekonominė veikla beveik nutrūko. Il de Franso bedarbių skaičius  padidėjo 8,6 proc. (2020 m. IV ketv., palyginti su ankstesniais metais), užregistruota daugiau kaip milijonas
                  16
                darbo ieškančių asmenų
                  17
               , o  nedarbo lygis pasiekė 8,3 proc.  2021 m. spalio mėn. nedarbo lygis buvo 7,6 proc., o darbo ieškančių asmenų skaičius šiek tiek sumažėjo, palyginti su 2020 m. IV ketv., tačiau vis tiek viršijo vieną milijoną
                  18
               asmenų
                  19
               .

               21.2021 m. III ketv., palyginti su ankstesniais metais, darbo ieškančių asmenų skaičius Il de Franse sumažėjo 1,8 proc. (vyrų) ir 2,3 proc. (moterų).. Pagal amžiaus grupę jaunesnių nei 25 metų amžiaus darbo ieškančių asmenų skaičius sumažėjo 5,7 proc., 25–49 m. amžiaus grupėje – 3,2 proc., o 50 metų ir vyresnių darbo ieškančių asmenų skaičius padidėjo 2,1 proc
                  20
               .

               22.Lilis užima 195-ąją vietą iš 321-os Prancūzijos užimtumo zonos
                  21
               . 2021 m. I ketv. užregistruotas nedarbo lygis Aukštutinėje Prancūzijoje, kur įsikūręs Lilis, buvo 9,4 proc
                  22
               . 2021 m. spalio mėn. 52 proc. registruotų bedarbių buvo vyrai, o 48 proc. – moterys. Pagal amžiaus grupę bedarbiai iki 30 metų sudarė 32 proc., 54 metų ir vyresni – 12 proc., o 30–54 m. amžiaus grupė – 56 proc.

               23.Prancūzijos darbo administracija pažymėjo, kad „Selecta“ restruktūrizavimas turėjo įtakos užimtumo pusiausvyrai susijusiose teritorijose. Todėl ji pranešė įmonei apie pastarosios įsipareigojimus, susijusius su užimtumo atgaivinimu tokiose teritorijose. Įmonė turi imtis tokių veiksmų kaip tiesioginė pagalba užimtumui, būsimų tyrimų finansavimas, finansinis įnašas į savitarpio pagalbos fondus, skirtus regiono atgaivinimui ir t. t.
                  23
               , taip siekiant skatinti naują ekonominę veiklą ir kurti darbo vietas, kurios kompensuotų prarastąsias.

               Pokyčiams ir restruktūrizavimui numatyti skirtos ES kokybės sistemos taikymas

               24.Prancūzija nurodė, kaip buvo atsižvelgta į Pokyčiams ir restruktūrizavimui numatyti skirtoje ES kokybės sistemoje išdėstytas rekomendacijas. Remiantis Prancūzijos darbo kodeksu, bendrovė in bonis (t. y. ne likviduojama), kurioje dirba 1 000 ar daugiau darbuotojų, keturis mėnesius privalo mokėti visas papildomų aktyvių darbo rinkos priemonių išlaidas dėl organizacijos restruktūrizavimo atleistiems darbuotojams. Įmonė gali savanoriškai pratęsti privalomą keturių mėnesių laikotarpį. Valdžios institucijų intervencija numatoma tik pasibaigus atleidžiančios įmonės nustatytų priemonių taikymui.

               25.Prancūzijos valdžios institucijos nurodė, kad darbuotojų ir profesinės sąjungos atstovai aktyviai dalyvauja rengdami organizacinius planus siekiant prisitaikyti prie pokyčių. Jos taip pat pabrėžė, kad „Selecta“ parengė labai aktyvią mokymo politiką, kuri gerokai viršija jos teisinius įsipareigojimus. Siekiant pagerinti darbuotojų įsidarbinimo galimybes ir judumą, 2021 m. mokymo biudžetas vienam darbuotojui buvo 30 proc. didesnis nei 2019 m.

               26.Kalbant apie veiklą, kurios jau imtasi siekiant padėti atleistiems darbuotojams, Prancūzija nurodė, kad papildomas aktyvias darbo rinkos priemones, kurios yra vienas iš „Selecta“ teisinių įsipareigojimų, imtasi įgyvendinti iš karto po darbuotojų atleidimo.

               Nacionalinių ar Sąjungos fondų finansuojamų veiksmų papildomumas

               27.Prancūzija patvirtino, kad toliau nurodytos EGF finansuojamos priemonės nebus remiamos pagal kitas Sąjungos finansines priemones.

               Tvarka, pagal kurią konsultuojami tiksliniai paramos gavėjai ar jų atstovai arba socialiniai partneriai, vietos ir regioninės valdžios institucijos

               28.Prancūzija nurodė, kad suderintas individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketas parengtas konsultuojantis su darbuotojų ir profesinės sąjungos atstovais. Keliuose „Selecta“ ir CGT, FO, CFDT ir CFE-CGC
                  24
                susitikimuose derybų šalys parengė nukentėjusiems darbuotojams padėti skirtą priemonių rinkinį. Vidaus derybos prasidėjo 2020 m. spalio 14 d. ir baigėsi 2021 m. vasario 12 d.

               Tiksliniai paramos gavėjai ir siūlomos priemonės

               Tiksliniai paramos gavėjai

               29.Numatyta, kad priemonėmis pasinaudos visi 473 atleisti darbuotojai. Šių darbuotojų pasiskirstymas pagal lytį, amžiaus grupę ir išsilavinimo lygį:

                        Kategorija

                        Numatomų paramos gavėjų skaičius

                        Lytis:

                        Vyrai:

                        367

                        (77,6 proc.)

                        Moterys:

                        106

                        (22,4 proc.)

                        Nebinarinio lytiškumo asmenys

                        0

                        (0,0 proc.)

                        Amžiaus grupė:

                        jaunesni nei 30 metų:

                        36

                        (7,6 proc.)

                        30–54 metų:

                        348

                        (73,6 proc.)

                        vyresni nei 54 metai:

                        89

                        (18,8 proc.)

                        Išsilavinimo lygis

                        Pagrindinis ar žemesnis išsilavinimas
                           25

                        141

                        (29,8 proc.)

                        Vidurinis
                           26
                         arba aukštesnis nei vidurinis išsilavinimas
                           27

                        189

                        (40,0 proc.)

                        Tretinis išsilavinimas
                           28

                        143

                        (30,2 proc.)

               Siūlomos priemonės

               30.Priemonės, dėl kurių Prancūzijos valdžios institucijos prašo EGF bendro finansavimo, yra susijusios su kvalifikacijos keitimo atostogų (pranc. congé de reclassement)
                  29
                trukmės pratęsimu, viršijančiu įmonės teisinį įsipareigojimą. Ši priemonė skirta atleistiems darbuotojams ir darbuotojams, kurie savanoriško išėjimo iš darbo metu dar neturėjo tikslių kvalifikacijos keitimo planų ir pageidavo pasinaudoti perkvalifikavimo priemonėmis, konsultacijomis, orientavimu ar pagalba steigiant ar perimant verslą ir pan.

               31.Prie individualių poreikių pritaikytos paslaugos, kurios bus teikiamos atleistiems darbuotojams, apima toliau nurodytas priemones.

               –Konsultavimo ir profesinio orientavimo paslaugos. Darbuotojams bus padedama ir nurodoma, kaip įgyvendinti kvalifikacijos keitimo projektus, kad jie taptų kitos srities darbuotojais ar savarankiškai dirbančiais asmenimis. Dalyviams bus teikiamos konsultavimo ir profesinio orientavimo paslaugos keičiant darbą, parama ieškant darbo, konsultuojamasis ugdymas, informacija apie rengiamus mokymus ir verslumo skatinimas. Pagal šią priemonę po specialistų atliktos aktyvios darbo paieškos darbuotojams bus pasiūlytos perdarbinimo galimybės.

               –Psichologinės pagalbos komanda. Psichologinę pagalbą tiesiogiai ir internetu teiks reorganizavimo situacijose besispecializuojantys psichosocialinės rizikos prevencijos specialistai.

               –Mokymas. Darbuotojams bus pasiūlyta įvairių rūšių mokymų, pritaikytų jų poreikiams, kuriuos nustatys konsultacines paslaugas teikiantys patarėjai. Keli galimo profesinio mokymo pavyzdžiai: ekologinės sodininkystės kraštovaizdžio specialisto, mėsininko (CPA)
                  30
               , virėjo (CPA), virėjo padėjėjo, pramoninės įrangos priežiūros techniko, šiluminės ir sanitarinės įrangos montuotojo, išmaniųjų (susietųjų) pastatų techniko, krovininio kelių transporto vairuotojo (su licencija), statybos mašinų operatoriaus (SDC)
                  31
               , krano vairuotojo (SDC), pastato prižiūrėtojo (CPA) ir t. t. specialybės. Be to, numatyti verslo steigimo mokymai, skirti savarankiškai dirbti norintiems darbuotojams.

               –Parama verslui steigti. Darbuotojai, grįžtantys į darbo rinką kaip savarankiškai dirbantys asmenys, gaus iki 6 000 EUR verslo steigimo išlaidoms padengti, investicijoms į turtą ir t. t. Išmokos bus išmokamos dviem dalimis po 3 000 EUR. Pirmasis mokėjimas atliekamas pateikus įmonės registracijos įrodymą
                  32
                arba savarankiškai dirbančio asmens registracijos deklaraciją. Antrasis mokėjimas atliekamas įrodžius, kad veikla buvo vykdyta bent 12 mėnesių.

               –Išmokos ieškantiesiems darbo. Ši mėnesinė išmoka sudaro 65 proc. darbuotojo paskutinio darbo užmokesčio neatskaičius mokesčių. Ši suma apskaičiuojama darant prielaidą, kad darbuotojai visą darbo laiką dalyvaus aktyviose darbo rinkos priemonėse; jei darbuotojai dalyvaus mažiau laiko, EGF bendrai finansuos tik išmoką, proporcingą faktiniam dalyvavimui.

               –Išmoka už greitą grįžimą į darbą. Darbuotojai, kurie greitai grįžta į darbą, gaus išmoką, lygią 20–30 proc. darbo paieškos išmokos
                  33
               , kurią jie būtų gavę, jei būtų neradę darbo.

               –Perdarbinimo paskata. Šia mėnesine išmoka (iki 6 mėnesių) siekiama kompensuoti galimą pajamų praradimą, kai perkeltas darbuotojas priima naują darbo pasiūlymą (nuolatinį arba terminuotą, ne trumpesnį kaip šešių mėnesių laikotarpio) su mažesniu darbo užmokesčiu. Išmoka sudarys 80 proc. skirtumo, palyginti su ankstesniu darbo užmokesčiu, iki 200 EUR per mėnesį per pirmuosius tris mėnesius ir 50 proc. skirtumo (iki 100 EUR per mėnesį) per ateinančius tris mėnesius.

               –Parama persikraustymo ir įsikūrimo išlaidoms padengti. Darbuotojai, kurie, gavę darbą 60 km ar didesniu atstumu nuo namų arba ilgiau nei 90 minučių važinėsiantys į darbą, persikrausto arčiau naujos darbo vietos (atstumo arba kelionės į darbą laiko atžvilgiu), gali gauti iki 2 000 EUR paramą persikraustymo išlaidoms padengti. Taip pat numatyta padengti dalį įsikūrimo išlaidų (500 EUR vienam suaugusiam asmeniui ir 200 EUR vienam namų ūkyje augančiam vaikui).

               32.Čia aprašytas siūlomas suderintas prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketas yra aktyvios darbo rinkos priemonės, priskiriamos prie EGF reglamento 7 straipsnyje nustatytų reikalavimus atitinkančių priemonių. Siūlomomis paslaugomis nepakeičiamos pasyvios socialinės apsaugos priemonės.

               33.Prancūzija informavo, kad „Selecta“ savo darbuotojams nuolat siūlo mokymus, kurių metu ypatingas dėmesys skiriamas skaitmeniniams įgūdžiams ir įgūdžiams, reikalingiems efektyvaus išteklių naudojimo ekonomikoje, ugdyti. Pagal EGF priemonių mokymo dalį siūlomi mokymai apima mokymą biuro programinės įrangos ir kitos programinės įrangos srityje, taip pat TOSA
                  34
                sertifikavimą, kuriuo užtikrinama skaitmeninės pramonės amžiuje ir efektyvaus išteklių naudojimo ekonomikoje būtinų įgūdžių sklaida, kaip numatyta EGF reglamento 7 straipsnio 2 dalyje. Nustačius, kad konkrečiam paramos gavėjui reikalingas konkretus mokymas, tokie mokymai galėtų būti pasiūlyti.

               34.Prancūzija pateikė reikiamą informaciją apie atitinkamai įmonei privalomas priemones, kaip nustatyta nacionalinėje teisėje arba kolektyvinėse sutartyse. Patvirtinta, kad EGF finansinė parama nepakeis tokių priemonių.

               Biudžeto sąmata

               35.Bendros numatytos išlaidos yra 4 793 290 EUR, iš kurių prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų išlaidoms skiriama 4 766 930 EUR, o parengiamosios, valdymo, informavimo ir viešinimo, kontrolės ir ataskaitų teikimo veiklos išlaidoms – 26 360 EUR.

               36.Bendra iš EGF prašomos finansinės paramos suma yra 4 074 296 EUR (85 proc. visų išlaidų).

               37.Nacionalinį išankstinį finansavimą ir bendrą finansavimą teikia „Selecta“.

                        Priemonės

                        Numatomas dalyvių skaičius

                        Numatomos išlaidos vienam dalyviui
                        (EUR)
                           35

                        Numatomos visos išlaidos

                        (EUR)
                           36

                        Prie individualių poreikių pritaikytos paslaugos (priemonės pagal EGF reglamento 7 straipsnio 2 dalies a punktą)

                        Konsultavimo ir profesinio orientavimo paslaugos
                           (accompagnement congé de reclassement - salariés porteurs d'un projet personnel et salariés licenciés)

                        443

                        2 174

                        963 200

                        Psichologinės pagalbos komanda
                           (cellule de soutien psychologique)

                        473

                        17

                        7 800

                        Mokymas
                           (formations)

                        393

                        3 622

                        1 423 320

                        Parama verslui steigti
                           (accompagnement création d'entreprise)

                        120

                        6 000

                        720 000

                        Tarpinė suma (a):

                        Prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketo procentinė dalis

                        –

                        3 114 320

                        (65,33 proc.)

                        Išmokos ir paskatos (priemonės pagal EGF reglamento 7 straipsnio 2 dalies b punktą)

                        Darbo paieškos išmoka
                           (allocation de congé de reclassement)

                        200

                        8 027

                        1 605 300

                        Išmoka už greitą grįžimą į darbą
                           (indemnité recrutement rapide)

                        10

                        2 275

                        22 750

                        Perdarbinimo paskata
                           (allocation différentielle)

                        10

                        900

                        9 000

                        Parama persikraustymo ir įsikūrimo išlaidoms padengti
                           (aides à la mobilité: déménagement, frais d'installation)

                        2

                        7 780

                        15 560

                        Tarpinė suma (b):

                        Prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketo procentinė dalis

                        –

                        1 652 610

                        (34,67 proc.)

                        Veiksmai pagal EGF reglamento 7 straipsnio 5 dalį

                        1. Parengiamoji veikla

                        –

                        9 560

                        2. Valdymas

                        –

                        16 800

                        3. Informavimas ir viešinimas

                        –

                        0
                           37

                        4. Kontrolė ir ataskaitų teikimas

                        –

                        0

                        Tarpinė suma (c):

                        Bendrų išlaidų procentinė dalis:

                        –

                        26 360

                        (0,55 proc.)

                        Visos išlaidos (a + b + c):

                        –

                        4 793 290

                        EGF parama (85 proc. visų išlaidų)

                        –

                        4 074 296

               38.Lentelėje nurodytoms priemonėms, kaip ir priemonėms pagal EGF reglamento 7 straipsnio 2 dalies b punktą, skirtos išlaidos neviršija 35 proc. bendrų išlaidų, skirtų suderintam prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketui. Prancūzija patvirtino, kad šios priemonės taikomos su sąlyga, kad tiksliniai paramos gavėjai patys aktyviai dalyvaus darbo paieškos ar mokymosi veikloje.

               39.Prancūzija patvirtino, kad investicijų, skirtų savarankišką veiklą ar verslą pradedantiems asmenims ir įmonę perimantiems darbuotojams, sąnaudos neviršys 22 000 EUR vienam paramos gavėjui.

               Išlaidų tinkamumo finansuoti laikotarpis

               40.Prie individualių poreikių pritaikytas paslaugas tiksliniams paramos gavėjams Prancūzija pradėjo teikti 2021 m. balandžio 1 d. Todėl priemonėms skirtos išlaidos bus laikomos tinkamomis finansuoti EGF finansinės paramos lėšomis nuo 2021 m. balandžio 1 d. iki tada, kai sueis 24 mėnesiai nuo Finansavimo sprendimo įsigaliojimo dienos.

               41.Pirmąsias administracines išlaidas, susijusias su EGF įgyvendinimu, Prancūzija patyrė 2020 m. spalio 1 d. Todėl išlaidos parengiamajai, valdymo, informavimo ir viešinimo, kontrolės ir ataskaitų teikimo veiklai laikomos tinkamomis finansuoti EGF finansinės paramos lėšomis nuo 2020 m. spalio 1 d. iki tada, kai sueis 31 mėnuo nuo Finansavimo sprendimo įsigaliojimo dienos.

               Valdymo ir kontrolės sistemos

               42.Paraiškoje pateiktas valdymo ir kontrolės sistemos aprašas, kuriame nurodyta susijusių įstaigų atsakomybė. Prancūzija pranešė Komisijai, kad finansinę paramą valdys Darbo, užimtumo, profesinio mokymo ir socialinio dialogo ministerijos tarnyba Délégation générale à l’emploi et à la formation professionnelle (DGEFP), visų pirma skyrius Fonds national de l'emploi (DGEFP - MFNE). Mokėjimus atliks DGEFP skyrius Affaires financières (DGEFP - MAFI). Commission interministérielle de coordination des contrôles (CICC) yra EGF Prancūzijos audito institucija. Už priemonių įgyvendinimą bus atsakinga „Selecta“. Šiuo tikslu Prancūzijos valdžios institucijos ir „Selecta“ sudarys partnerystės sutartį.

               Susijusios valstybės narės prisiimti įsipareigojimai

               43.Prancūzija pateikė visas būtinas garantijas, kad:

               –suteikiant galimybę naudotis siūlomomis priemonėmis ir jas įgyvendinant bus laikomasi vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principo;

               –laikomasi nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytų su kolektyviniu atleidimu susijusių reikalavimų;

               –„Selecta“, kuri po darbuotojų atleidimo tęsia veiklą, įvykdė darbuotojų atleidimą reglamentuojančius teisinius reikalavimus ir atitinkamai pasirūpino savo darbuotojais;

               –bus išvengta dvigubo finansavimo,

               –finansinė parama EGF lėšomis atitiks procedūrines ir materialines Sąjungos taikomas valstybės pagalbos taisykles.

               POVEIKIS BIUDŽETUI

               Biudžeto pasiūlymas

               44.EGF didžiausia metinė suma neviršija 186 mln. EUR (2018 m. kainomis), kaip numatyta 2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa
                  38
               , 8 straipsnyje.

               45.Išnagrinėjusi paraišką pagal taikytinas EGF reglamento 13 straipsnio 1 ir 2 dalių sąlygas ir atsižvelgusi į tikslinių paramos gavėjų skaičių, siūlomas priemones ir numatytas išlaidas, Komisija siūlo mobilizuoti iš EGF 4 074 296 EUR sumą, atitinkančią 85 proc. siūlomų veiksmų bendrų išlaidų, kad būtų suteikta finansinė parama pagal pateiktą paraišką.

               46.Siūlomą sprendimą mobilizuoti EGF lėšas bendrai priims Europos Parlamentas ir Taryba, kaip nustatyta 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo
                  39
               , 9 punkte.

               Susiję teisės aktai

               47.Komisija, pateikdama šį pasiūlymą dėl sprendimo mobilizuoti EGF lėšas, Europos Parlamentui ir Tarybai taip pat pateikia pasiūlymą pervesti 4 074 296 EUR sumą į atitinkamą biudžeto eilutę.

               48.Priimdama šį pasiūlymą dėl sprendimo mobilizuoti EGF lėšas, Komisija priėmė sprendimą dėl finansinės paramos, kuris yra finansavimo sprendimas, kaip apibrėžta Finansinio reglamento
                  40
                110 straipsnyje. Šis sprendimas dėl finansinio įnašo įsigalios tą dieną, kai Komisijai bus pranešta, kad Europos Parlamentas ir Taryba patvirtino biudžeto lėšų perkėlimą.

               2022/0023 (BUD)

               Pasiūlymas

               EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo atleistiems darbuotojams lėšų mobilizavimo pagal Prancūzijos paraišką „EGF/2021/007 FR/Selecta“

               EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

               atsižvelgdami į 2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/691 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo atleistiems darbuotojams (EGF), kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1309/2013
                  41
               , ypač į jo 15 straipsnio 1 dalį,

               atsižvelgdami į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo
                  42
               , visų pirma į jo 9 punktą,

               atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo atleistiems darbuotojams (EGF) tikslas – parodyti solidarumą ir skatinti deramą bei tvarų užimtumą Sąjungoje teikiant paramą atleistiems darbuotojams ir savarankiškai dirbantiems asmenims, kurių veikla nutrūko didelio masto restruktūrizavimo atveju, ir padedant jiems kuo greičiau grįžti į deramas ir tvarias darbo vietas;

               (2)EGF didžiausia metinė suma negali viršyti 186 mln. EUR (2018 m. kainomis), kaip nustatyta Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2020/2093
                  43
                8 straipsnyje;

               (3)2021 m. spalio 12 d. Prancūzija pateikė paraišką dėl EGF finansinės paramos skyrimo, nes iš Prancūzijos įmonės „Selecta“ buvo atleista darbuotojų. Paraiška buvo papildyta papildoma informacija, pateikta pagal Reglamento (ES) 2021/691 8 straipsnio 5 dalį. Paraiška atitinka EGF finansinės paramos sumai nustatyti taikomas sąlygas, kaip nustatyta Reglamento (ES) 2021/691 13 straipsnyje;

               (4)todėl iš EGF turėtų būti mobilizuota 4 074 296 EUR suma finansinei paramai pagal Prancūzijos pateiktą paraišką suteikti;

               (5)siekiant kuo greičiau mobilizuoti EGF lėšas, šis sprendimas turėtų būti taikomas nuo jo priėmimo dienos,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               2022 finansinių metų Sąjungos bendrajame biudžete Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo atleistiems darbuotojams lėšos mobilizuojamos siekiant skirti 4 074 296 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų sumą.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną. Jis taikomas nuo [priėmimo data]
                  44*.

               Priimta Briuselyje

                  Europos Parlamento vardu
                        Tarybos vardu

                  Pirmininkė
                        Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 153, 2021 5 3, p. 48.

                     (2)

                        2019 m. rugpjūčio 8 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/1755, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo priedai. OL L 270, 2019 10 24, p. 1–56.

                     (3)

                        OL L 393, 2006 12 30, p. 1.

                     (4)

                        Pagal Reglamento (ES) 2021/691 7 straipsnio penktą pastraipą.

                     (5)

                        Tik NUTS 2 lygio Limuzeno (FRI2) regione darbuotojų nebuvo atleista.

                     (6)

                        Europos prekybos automatų ir kavos automatų asociacija (EVA) – ne pelno organizacija, atstovaujanti Europos kavos paslaugų sektoriaus ir prekybos automatų sektoriaus interesams Europos institucijų ir kitų atitinkamų institucijų ar įstaigų atžvilgiu.

                     (7)

                  Planet Vending, cituojama iš EVA ataskaitos Nr. 8

                     (8)

                        EVA ataskaita dėl Europos prekybos automatų ir kavos tiekimo biurams paslaugų sektoriaus ekonominės padėties (2021 m. liepos mėn.). Ataskaitoje remiamasi tiek prekybos produktais iš automatų veiklos vykdytojų, tiek tiekėjų apklausų atsakymais į įvairius klausimus, susijusius su pastarojo meto ekonomine padėtimi ir verslo lūkesčiais likusiu šių metų laikotarpiu ir 2022 m.

                     (9)

                        Pranešimas spaudai (2020 m. lapkričio mėn.)
                  https://navsa.net/

                     (10)

                        NAVSA. Ataskaita apie sektoriaus padėtį. 2020 m. rugsėjo mėn.

                     (11)

                  Comunicaffe, cituojama iš EVA ataskaitos Nr. 8

                     (12)

                        NAVSA. Ataskaita apie sektoriaus padėtį. 2020 m. rugsėjo mėn.

                     (13)

                  NAVSA pranešimas spaudai (2020 m. lapkričio mėn.)

                     (14)

                        Ten pat.

                     (15)

                  https://www.droits-salaries.com/552014201-selecta/55201420101907-/T09321007764-accord-relatif-a-la-mise-en-place-d-un-dispositif-specifique-d-activite-partielle-longue-duree-apld--autres-temps-de-travail.shtml

                     (16)

                        1 058 690 registruotų darbo ieškančių asmenų.

                     (17)

                  https://idf.drieets.gouv.fr/sites/idf.drieets.gouv.fr/IMG/pdf/synthese_trimestrielle_2020t4.pdf

                     (18)

                        1 035 750 registruotų darbo ieškančių asmenų.

                     (19)

                  https://idf.drieets.gouv.fr/sites/idf.drieets.gouv.fr/IMG/pdf/defm_ile-de-france_2021t3.pdf

                     (20)

                        Ten pat.

                     (21)

                  https://ville-data.com/chomage/Lille-59-59350

                     (22)

                  https://hauts-de-france.dreets.gouv.fr/sites/hauts-de-france.dreets.gouv.fr/IMG/pdf/suivi_du_taux_de_chomage_2021_t1.pdf

                     (23)

                  https://travail-emploi.gouv.fr/emploi-et-insertion/accompagnement-des-mutations-economiques/obligation-revitalisation-territoire

                     (24)

                        Confédération Générale du Travail (CGT),
                  https://www.cgt.fr/
                     Force ouvrière (FO),
                  https://www.force-ouvriere.fr
                     CFDT,
                  https://cfdt.fr/
                     Confédération Française de l'Encadrement CGC (CFE-CGC),
                  https://www.cfecgc.org/

                     (25)

                        ISCED 0–2 lygmenys

                     (26)

                        ISCED 3 lygmuo

                     (27)

                        ISCED 4 lygmuo

                     (28)

                        ISCED 5–8 lygmenys

                     (29)

                        Dėl kvalifikacijos keitimo atostogų (pranc. congé de reclassement) Prancūzijos darbo kodekso L1233-71 straipsnyje nustatyta, kad daugiau kaip tūkstantį darbuotojų įdarbinanti bendrovė turi darbuotojams pasiūlyti kodekse nustatytas priemones ir jų trukmė turi būti ne mažesnė kaip keturi mėnesiai. Remiantis minėtu teisės aktu, laikotarpis nuo penkto mėnesio nėra privalomas, todėl tuo laikotarpiu įgyvendinamos priemonės gali būti remiamos iš EGF pagal Reglamento (ES) 2021/691 9 straipsnio 1 dalį. „Selecta“ nusprendė pasiūlyti šią priemonę 12 mėnesių laikotarpiui. Paraiškoje nenumatyta jokia parama pirmuosius keturis kvalifikacijos keitimo atostogų mėnesius, kurie sudaro trumpiausią įstatymu nustatytą privalomą laikotarpį.

                     (30)

                        CPA – profesinės kompetencijos sertifikatas.

                     (31)

                        SDC – saugaus vairavimo pažymėjimas.

                     (32)

                        Registracija Registre du Commerce et des sociétés (RCS).

                     (33)

                        Jei įsidarbinama per pirmuosius tris kvalifikacijos kėlimo atostogų mėnesius – 30 proc. Jei nuo 4-ojo iki 6-ojo mėnesio – 20 proc.

                     (34)

                        TOSA sertifikavimas – tarptautinis IT įgūdžių vertinimo standartas.
                  www.tosa.org

                     (35)

                        Kad būtų išvengta dešimtųjų dalių, numatytos išlaidos vienam darbuotojui buvo suapvalintos. Tačiau suapvalinimas neturi įtakos bendrai kiekvienos priemonės išlaidų sumai, kuri išlieka tokia, kokia nurodyta Prancūzijos pateiktoje paraiškoje.

                     (36)

                        Bendra suma netiksli dėl suapvalinimo.

                     (37)

                        Prancūzijos valdžios institucijos neprašo EGF bendro finansavimo informavimo ir viešinimo veiklai, kontrolei ir ataskaitų teikimui. Šią veiklą jos vykdys savo lėšomis.

                     (38)

                        OL L 433 I, 2020 12 22, p. 11.

                     (39)

                        OL L 433 I, 2020 12 22, p. 29.

                     (40)

                        2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

                     (41)

                        OL L 153, 2021 5 3, p. 48.

                     (42)

                        OL L 433 I, 2020 12 22, p. 29.

                     (43)

                        2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (OL L 433 I, 2020 12 22, p. 11).

                     (44)
                  *
                        Datą įrašo Parlamentas prieš paskelbiant OL.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 05 23
            COM(2022) 241 final
            2022/0165(NLE)

            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               Remiantis Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo, valstybės narės savo ekonominę politiką ir užimtumo skatinimą vertina kaip bendro intereso reikalą ir savo veiksmus koordinuoja Taryboje. 148 straipsnyje nustatyta, kad Taryba priima užimtumo gaires, o 121 straipsnyje nurodyta, kad jos turi atitikti bendras ekonominės politikos gaires.

               Bendrų ekonominės politikos gairių galiojimo laikotarpis nenustatomas, o užimtumo gairės turi būti rengiamos kasmet. Šios gairės pirmą kartą bendrai (kaip integruotas dokumentų rinkinys) priimtos 2010 m. pagal strategiją „Europa 2020“. Iki 2014 m. integruotos gairės nesikeitė. 2015 m. priimtos peržiūrėtos integruotos gairės. Siekiant paskatinti nacionalinio lygmens reformas ir nustatyti atnaujinto aukštynkryptės konvergencijos proceso visoje Europoje orientyrą, kad būtų užtikrintos geresnės darbo ir gyvenimo sąlygos, 2018 m. užimtumo gairės buvo suderintos su 2017 m. lapkričio mėn. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbto Europos socialinių teisių ramsčio principais ir nebuvo keičiamos iki 2019 m. 2020 m. jos buvo pakeistos, kad būtų įtraukti elementai, susiję su COVID-19 krizės padariniais, žaliąja ir skaitmenine pertvarka ir JT darnaus vystymosi tikslais. 2021 m. jos buvo perkeltos, kartu patikslinant konstatuojamąsias dalis, kad būtų atsižvelgta į Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatus ir Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planą. 2022 m. valstybių narių užimtumo politikos gairės buvo visų pirma iš dalies pakeistos, kad tekstas būtų suderintas pritaikant naratyvą prie aplinkos po COVID-19 krizės, įtraukiant daugiau elementų, susijusių su teisingumu pereinant prie žaliosios ekonomikos, atsižvelgiant į naujausias politikos iniciatyvas ir įtraukiant politikos elementus, kurie ypač svarbūs atsižvelgiant į Rusijos invaziją į Ukrainą.

               Užimtumo gairės drauge su bendromis ekonominės politikos gairėmis buvo pristatytos Tarybos sprendime dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (Integruotų gairių II dalis); jos suteikia pagrindą konkrečioms šalims skirtoms rekomendacijoms atitinkamose srityse.

               Peržiūrėtos šios užimtumo gairės:

               5 gairė. Darbo jėgos paklausos didinimas

               6 gairė. Darbo jėgos pasiūlos didinimas ir galimybių įsidarbinti, mokymosi visą gyvenimą siekiant įgyti įgūdžių ir kompetencijų gerinimas

               7 gairė. Darbo rinkų veikimo ir socialinio dialogo veiksmingumo gerinimas

               8 gairė. Lygių galimybių visiems skatinimas, socialinės įtraukties didinimas ir kova su skurdu

               2022/0165 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 148 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę
                  1
               ,

               atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę
                  2
               ,

               atsižvelgdama į Regionų komiteto nuomonę
                  3
               ,

               atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę
                  4
               ,

               kadangi:

               (1)valstybės narės ir Sąjunga turi siekti parengti suderintą užimtumo strategiją, skirtą visų pirma kvalifikuotai, tinkamai parengtai, gebančiai prisitaikyti darbo jėgai bei į ateitį orientuotoms ir į ekonomikos pokyčius reaguojančioms darbo rinkoms skatinti, kad būtų pasiekti Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje nustatyti visiško užimtumo ir socialinės pažangos, subalansuoto ekonomikos augimo ir aukšto lygio aplinkos apsaugos ir aplinkos kokybės gerinimo tikslai. Valstybės narės užimtumo skatinimą turi laikyti bendro intereso reikalu ir savo veiksmus šiuo atžvilgiu derinti Taryboje, atsižvelgdamos į nacionalinę praktiką, susijusią su vadovybės ir darbuotojų pareigomis;

               (2)Sąjunga turi kovoti su socialine atskirtimi ir diskriminacija bei skatinti socialinį teisingumą ir apsaugą, moterų ir vyrų lygybę, kartų solidarumą ir vaiko teisių apsaugą, kaip nustatyta ES sutarties 3 straipsnyje. Nustatydama ir įgyvendindama savo politiką ir veiksmus, Sąjunga turi atsižvelgti į reikalavimus, susijusius su didelio užimtumo skatinimu, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu, kova su skurdu bei socialine atskirtimi, taip pat susijusius su kokybišku švietimu bei mokymu ir žmonių sveikatos apsauga, kaip nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 9 straipsnyje;

               (3)vadovaudamasi SESV, Sąjunga parengė ir įgyvendino ekonominės ir užimtumo politikos derinimo priemones. Kaip šių priemonių dalis, šio sprendimo priede išdėstytos valstybių narių užimtumo politikos gairės (toliau – Gairės) kartu su Tarybos rekomendacijoje (ES) 2015/1184
                  5
                nustatytomis valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendromis gairėmis sudaro integruotas gaires. Šiomis gairėmis, atspindinčiomis valstybių narių tarpusavio priklausomybę, turi būti vadovaujamasi įgyvendinant politiką valstybėse narėse ir Sąjungoje. Tokiu būdu suderinta Europos ir nacionalinė politika bei reformos turi sudaryti tinkamą bendrą tvarų ekonominės ir užimtumo politikos priemonių derinį, kuriuo turėtų būti užtikrintas teigiamas šalutinis poveikis;

               (4)Gairės dera su Stabilumo ir augimo paktu, galiojančiais Sąjungos teisės aktais ir įvairiomis Sąjungos iniciatyvomis, įskaitant 2001 m. liepos 20 d. Tarybos direktyvą
                  6
               , 2014 m. kovo 10 d.
                  7
               , 2016 m. vasario 15 d.
                  8
               , 2016 m. gruodžio 19 d.
                  9
               , 2018 m. kovo 15 d.
                  10
               , 2018 m. gegužės 22 d.
                  11
               , 2019 m. gegužės 22 d.
                  12
               , 2019 m. lapkričio 8 d.
                  13
               , 2020 m. spalio 30 d.
                  14
               , 2020 m. lapkričio 24 d.
                  15
               , 2021 m. lapkričio 29 d.
                  16
                Tarybos rekomendacijas, 2021 m. kovo 4 d. Komisijos rekomendaciją
                  17
               , 2021 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendaciją
                  18
               , 2021 m. vasario 26 d. Tarybos rezoliuciją
                  19
               , 2021 m. gruodžio 9 d. Komisijos komunikatą
                  20
               , 2021 m. gruodžio 22 d. ES Parlamento ir Tarybos sprendimą
                  21
                [, pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl deramo minimaliojo darbo užmokesčio Europos Sąjungoje
                  22
               , pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl sąžiningo perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos užtikrinimo
                  23
               , pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl europinio požiūrio į mikrokredencialus mokymuisi visą gyvenimą ir įsidarbinamumui skatinti
                  24
               , pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl individualiųjų mokymosi sąskaitų
                  25
               , pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria siekiant griežtesnio vienodo vyrų ir moterų darbo užmokesčio už vienodą arba vienodos vertės darbą principo taikymo nustatomi minimalieji darbo užmokesčio skaidrumo reikalavimai
                  26
               , pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl darbo skaitmeninėse platformose sąlygų gerinimo
                  27
                ir pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl mokymosi siekiant aplinkos tvarumo
                  28
               ];

               (5)Europos semestras skirtingas priemones sujungia į visa apimančią integruotos daugiašalės ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo ir priežiūros sistemą. Siekiant aplinkos tvarumo, našumo, teisingumo ir stabilumo, į Europos semestrą įtraukti Europos socialinių teisių ramsčio principai ir Europos semestro stebėsenos priemonė – socialinių rodiklių suvestinė, taip pat numatant tvirtą bendradarbiavimą su socialiniais partneriais, pilietine visuomene ir kitais suinteresuotaisiais subjektais. Tai padeda siekti darnaus vystymosi tikslų. Sąjungos ir valstybių narių ekonominė ir užimtumo politika turėtų būti derinama su Europos sąžiningu perėjimu prie neutralaus poveikio klimatui, aplinkos atžvilgiu tvarios ir skaitmeninės ekonomikos, šia politika turėtų būti didinamas konkurencingumas, užtikrinamos tinkamos darbo sąlygos, skatinamos inovacijos, propaguojamas socialinis teisingumas ir lygios galimybės, taip pat kovojama su nelygybe ir regioniniais skirtumais;

               (6)klimato kaita ir su aplinka susiję iššūkiai, poreikis spartinti energetinę nepriklausomybę ir užtikrinti Europos atvirą strateginį savarankiškumą, globalizacija, skaitmeninė transformacija, dirbtinis intelektas, nuotolinio darbo masto didėjimas, platformų ekonomika ir demografiniai pokyčiai keičia Europos ekonomiką ir visuomenę. Sąjunga ir jos valstybės narės turi bendradarbiauti, kad veiksmingai ir iniciatyviai reaguotų į tuos struktūrinius pokyčius ir prireikus pritaikytų esamas sistemas, pripažindamos glaudžią valstybių narių ekonomikos ir darbo rinkų bei susijusios politikos tarpusavio priklausomybę. Tam reikia imtis suderintų, plataus užmojo ir veiksmingų politikos veiksmų tiek Sąjungos, tiek nacionaliniu lygmenimis, vadovaujantis SESV ir Sąjungos nuostatomis dėl ekonomikos valdymo, kartu įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį. Tokie politikos veiksmai turėtų apimti postūmį tvarioms investicijoms, atnaujintą įsipareigojimą nuosekliai vykdyti reformas, kuriomis skatinamas ekonomikos augimas, kokybiškų darbo vietų kūrimas, našumas, tinkamos darbo sąlygos, socialinė ir teritorinė sanglauda, aukštynkryptė konvergencija, didinamas atsparumas ir fiskalinė atsakomybė, pasitelkiant esamas ES finansavimo programas, visų pirma Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę ir sanglaudos politikos fondus (įskaitant „Europos socialinį fondą +“ ir Europos regioninės plėtros fondą), taip pat Teisingos pertvarkos fondą. Jais turėtų būti derinamos pasiūlos ir paklausos valdymo priemonės, kartu atsižvelgiant į jų poveikį aplinkai, užimtumui ir socialinį poveikį;

               (7)Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija paskelbė Europos socialinių teisių ramstį
                  29
               . Jame nustatyta dvidešimt principų ir teisių, kuriais siekiama remti gerai veikiančias ir sąžiningas darbo rinkas bei gerovės sistemas ir kurie skirstomi į tris kategorijas: lygių galimybių ir galimybių įsidarbinti, sąžiningų darbo sąlygų, socialinės apsaugos ir įtraukties. Principai ir teisės suteikia Sąjungai strateginę kryptį ir užtikrina, kad perėjimas prie poveikio klimatui neutralumo ir aplinkos tvarumo, skaitmeninė transformacija ir demografiniai pokyčiai būtų socialiai sąžiningi ir teisingi. Europos socialinių teisių ramstis ir susijusi socialinių rodiklių suvestinė sudaro orientacinę sistemą, padedančią stebėti valstybių narių užimtumo ir socialinės srities rezultatus, skatinti nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens reformas ir derinti šiandieninės modernios ekonomikos socialinį ir rinkos aspektus, be kita ko, skatinant socialinę ekonomiką. 2021 m. kovo 4 d. Komisija pateikė Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo veiksmų planą (toliau – veiksmų planas), įskaitant plataus užmojo, bet realistiškus 2030 m. pagrindinius ir papildomus tarpinius tikslus užimtumo, įgūdžių, švietimo ir skurdo mažinimo srityse, taip pat peržiūrėtą socialinių rodiklių suvestinę;

               (8)2021 m. gegužės 8 d. Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime valstybių ar vyriausybių vadovai pripažino, kad Europos socialinių teisių ramstis yra esminis ekonomikos atsigavimo elementas ir pažymėjo, kad jo įgyvendinimu bus sustiprintas Sąjungos veržlumas siekiant pereiti prie skaitmeninės, žaliosios ir sąžiningos pertvarkos, ir jis padės pasiekti aukštynkryptę socialinę ir ekonominę konvergenciją bei įveikti demografinius iššūkius. Jie pabrėžė, kad socialinis aspektas, socialinis dialogas ir aktyvus socialinių partnerių dalyvavimas – konkurencingos socialinės rinkos ekonomikos šerdis. Jų nuomone, veiksmų planas suteikė naudingų Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo gairių, be kita ko, užimtumo, įgūdžių, sveikatos ir socialinės apsaugos srityse. Jie palankiai įvertino naujuosius 2030 m. Sąjungos pagrindinius tikslus užimtumo srityje (turėtų dirbti 78 proc. 20–64 m. amžiaus gyventojų), įgūdžių srityje (mokymuose kasmet turėtų dalyvauti 60 proc. visų suaugusiųjų) ir skurdo mažinimo srityje (skurstančių žmonių turėtų sumažėti bent 15 mln., iš jų – 5 mln. vaikų), taip pat peržiūrėtą socialinių rodiklių suvestinę, padedančią stebėti pažangą įgyvendinant Europos socialinių teisių ramsčio principus, kaip politikos koordinavimo sistemos Europos semestro kontekste dalį. Porto įsipareigojimu valstybės narės taip pat paragintos nustatyti plataus užmojo nacionalinius tikslus, kurie, tinkamai atsižvelgiant į kiekvienos šalies pradinę padėtį, turėtų būti tinkamas indėlis siekiant Europos tikslų iki 2030 m.
                  Porte valstybių ar vyriausybių vadovai pažymėjo, kad Europai palaipsniui atsigaunant po COVID-19 pandemijos pirmenybė bus teikiama perėjimui nuo darbo vietų išsaugojimo prie jų kūrimo ir darbo vietų kokybės gerinimo, taip pat pabrėžė, kad įgyvendinti Europos socialinių teisių ramsčio principus bus itin svarbu siekiant užtikrinti, kad įtraukiu būdu gaivinant ekonomiką būtų sukurta daugiau ir geresnių darbo vietų visiems. Jie pabrėžė savo įsipareigojimą būti vieningi ir solidarūs, o tai taip pat reiškia įsipareigojimą užtikrinti lygias galimybes visiems ir nė vieno nepalikti nuošalyje.
                  Jie patvirtino esą pasiryžę, kaip nustatyta 2019–2024 m. Europos Vadovų Tarybos strateginėje darbotvarkėje, toliau stiprinti Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis, tinkamai atsižvelgiant į atitinkamas kompetencijas ir subsidiarumo bei proporcingumo principus. Galiausiai jie pabrėžė, kad svarbu atidžiai stebėti, be kita ko, aukščiausiu lygmeniu, pažangą įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir Sąjungos pagrindinius tikslus iki 2030 m.;

               (9)po Rusijos invazijos į Ukrainą Europos Vadovų Taryba 2022 m. vasario 24 d. išvadose pasmerkė Rusijos veiksmus, kuriais siekiama pakenkti Europos ir pasaulio saugumui bei stabilumui, ir išreiškė solidarumą su Ukrainos žmonėmis, pabrėždama, kad buvo pažeista tarptautinė teisė ir JT Chartijos principai. Dabartinėmis aplinkybėmis laikina apsauga, suteikta 2022 m. kovo 4 d. Tarybos sprendimu
                  30
               , kuriuo aktyvuojama Laikinosios apsaugos direktyva
                  31
               , yra būtina atsižvelgiant į pabėgėlių ir perkeltųjų asmenų srauto mastą. Taip Ukrainos pabėgėliams suteikiama galimybė visoje Sąjungoje naudotis suderintomis teisėmis, kuriomis suteikiama tinkamo lygio apsauga, įskaitant teisę gyventi šalyje, galimybę patekti ir integruotis į darbo rinką, galimybę gauti išsilavinimą ir mokytis, galimybę gauti būstą, taip pat galimybę naudotis socialinės apsaugos sistemomis, teisę į medicininę priežiūrą, socialinę gerovę ar kitą pagalbą ir pragyvenimo lėšas. Dalyvaudami Europos darbo rinkose, Ukrainos pabėgėliai gali prisidėti prie ES ekonomikos stiprinimo ir padėti remti savo šalį ir žmones savo šalyje. Įgyta patirtis ir įgūdžiai ateityje gali padėti atkurti Ukrainą. Nelydimiems vaikams ir paaugliams laikinoji apsauga suteikia teisę į teisėtą globą ir galimybę naudotis vaikų ugdymo ir priežiūros paslaugomis. Valstybės narės turėtų įtraukti socialinius partnerius į politikos priemonių, kuriomis siekiama spręsti užimtumo ir įgūdžių problemas, kylančias dėl Rusijos invazijos į Ukrainą, rengimą, įgyvendinimą ir vertinimą. Socialiniai partneriai atlieka svarbų vaidmenį švelninant karo poveikį, susijusį su užimtumo ir gamybos išsaugojimu;

               (10)darbo rinkos, įskaitant nacionalinius darbo užmokesčio nustatymo mechanizmų, reformos turėtų būti vykdomos pagal nacionalinę socialinio dialogo praktiką, siekiant sąžiningo darbo užmokesčio, kuriuo užtikrinamas deramas gyvenimo lygis ir tvarus ekonomikos augimas. Turėtų būti suteikiama galimybė plačiai apsvarstyti socialinius ir ekonominius klausimus, be kita ko, kaip pagerinti padėtį tvarumo, konkurencingumo, inovacijų, kokybiškų darbo vietų kūrimo, darbo sąlygų, dirbančiųjų skurdo, švietimo ir įgūdžių, visuomenės sveikatos ir įtraukties bei realiųjų pajamų srityse. Šiuo atžvilgiu Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė ir kiti ES fondai padeda valstybėms narėms įgyvendinti ES prioritetus atitinkančias reformas ir investicijas, kad Europos ekonomika ir visuomenė taptų tvaresnės, atsparesnės ir geriau pasirengusios žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai. Dėl Rusijos invazijos į Ukrainą dar labiau padidėjo COVID-19 krizės nulemti socialiniai ir ekonominiai iššūkiai. Valstybės narės ir Sąjunga turėtų toliau užtikrinti, kad būtų sušvelnintas socialinis poveikis, poveikis užimtumui ir ekonominis poveikis ir kad pertvarka būtų socialiai sąžininga ir teisinga, taip pat atsižvelgiant į tai, kad didesnis atviras strateginis savarankiškumas ir spartesnė žalioji pertvarka padės sumažinti priklausomybę nuo energijos ir kitų strateginių produktų ar technologijų importo, visų pirma iš Rusijos. Labai svarbu didinti atsparumą ir siekti kurti įtraukią ir atsparią visuomenę, kurioje žmonės būtų apsaugoti ir įgalinti numatyti bei valdyti pokyčius ir kurioje jie galėtų būti aktyvūs visuomenės ir ekonomikos dalyviai. Kad būtų remiami veiklos keitimo pokyčiai darbo rinkoje, taip pat atsižvelgiant į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, kaip pabrėžta Rekomendacijoje (ES) 2021/402 [ir Tarybos rekomendacijoje dėl sąžiningo perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos užtikrinimo], reikalingas suderintas aktyvios darbo rinkos politikos priemonių rinkinys, kuris apimtų laikinosios samdos ir veiklos keitimo paskatas, įgūdžių politiką ir geresnes užimtumo tarnybų paslaugas;

               (11)turėtų būti kovojama su visų formų diskriminacija, užtikrinama lyčių lygybė ir remiamas jaunimo užimtumas. Turėtų būti užtikrinta prieiga ir galimybės visiems ir turėtų būti mažinamas skurdas bei socialinė atskirtis, be kita ko, vaikų ir romų, visų pirma užtikrinant veiksmingą darbo rinkų veikimą ir tinkamas bei įtraukias socialinės apsaugos sistemas
                  32
               , taip pat šalinant kliūtis įtraukiam ir į ateitį orientuotam švietimui, mokymui ir dalyvavimui darbo rinkoje, be kita ko, investuojant į ankstyvąjį ugdymą ir priežiūrą bei į skaitmeninius ir žaliuosius įgūdžius. Atsižvelgiant į 2020 m. prasidėjusią COVID-19 pandemiją ir visuomenės senėjimą, taip pat itin svarbu laiku suteikti lygias teises į įperkamas ilgalaikės priežiūros bei sveikatos priežiūros paslaugas, įskaitant prevenciją ir sveikatos priežiūros skatinimą. Turėtų būti toliau išnaudojamas neįgaliųjų potencialas prisidėti prie ekonomikos augimo ir socialinio vystymosi. Visos Sąjungos darbo vietose įsitvirtinant naujiems ekonomikos ir verslo modeliams, darbo santykiai taip pat kinta. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad dėl naujų darbo formų atsiradę darbo santykiai palaikytų ir stiprintų Europos socialinį modelį;

               (12)integruotos gairės turėtų būti konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, kurias Taryba gali pateikti valstybėms narėms, pagrindas. Valstybės narės turi visapusiškai išnaudoti savo REACT-EU išteklius, nustatytus Reglamentu (ES) 2020/2221
                  33
               , kuriais iki 2023 m. stiprinami 2014–2020 m. sanglaudos politikos fondai ir Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas (EPLSAF); dėl dabartinės Ukrainos krizės jie toliau stiprinami Reglamentu dėl sanglaudos veiksmų dėl pabėgėlių Europoje (CARE)
                  34
                ir tolesniu Bendrųjų nuostatų reglamento
                  35
                pakeitimu dėl didesnio REACT-EU išankstinio finansavimo ir naujų vieneto įkainių, siekiant padėti paspartinti iš Ukrainos išvykstančių asmenų integraciją į ES
                  36
               . Be to, siekdamos paskatinti užimtumą, socialines investicijas, socialinę įtrauktį, prieinamumą, darbuotojų kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo galimybes, mokymąsi visą gyvenimą ir kokybišką švietimą ir mokymą visiems, įskaitant skaitmeninį raštingumą ir įgūdžius, 2021–2027 m. programavimo laikotarpiu valstybės narės turėtų visapusiškai pasinaudoti Reglamentu (ES) 2021/1057
                  37
                įsteigtu „Europos socialiniu fondu +“, Reglamentu (ES) 2021/1058 įsteigtu Europos regioninės plėtros fondu
                  38
               , Reglamentu (ES) 2021/241
                  39
                nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone ir kitais Sąjungos fondais, įskaitant Reglamentu (ES) 2021/1056
                  40
                įsteigtą Teisingos pertvarkos fondą, taip pat Reglamentu (ES) 2021/523
                  41
                nustatytą programą „InvestEU“. Valstybės narės taip pat turi visapusiškai pasinaudoti Reglamentu (ES) 2021/691
                  42
                įsteigtu Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondu atleistiems darbuotojams, kad suteiktų paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl didelio masto restruktūrizavimo įvykių, pavyzdžiui, COVID-19 pandemijos, socialinių ir ekonominių permainų, kurias lemia labiau pasaulinės tendencijos, ir technologinių bei aplinkos pokyčių. Nors integruotos gairės yra skirtos valstybėms narėms ir Sąjungai, jos turėtų būti įgyvendinamos palaikant partnerystę su visomis nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis, glaudžiai įtraukiant parlamentus, socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės atstovus;

               (13)Užimtumo komitetas ir Socialinės apsaugos komitetas, vadovaudamiesi atitinkamais Sutartyje nustatytais savo įgaliojimais, turi stebėti, kaip, atsižvelgiant į užimtumo politikos gaires, įgyvendinama atitinkama politika. Šie komitetai ir kiti Tarybos parengiamieji organai, susiję su ekonominės ir socialinės politikos koordinavimu, turi glaudžiai tarpusavyje bendradarbiauti. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija turėtų tęsti dialogą politikos klausimais, visų pirma dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių;

               (14)buvo pasikonsultuota su Socialinės apsaugos komitetu,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Priimamos priede pateiktos valstybių narių užimtumo politikos gairės (toliau – Gairės). Gairės yra integruotų gairių dalis.

               2 straipsnis

               Valstybės narės atsižvelgia į Gaires savo užimtumo politikoje ir reformų programose, apie kurias pranešama pagal SESV 148 straipsnio 3 dalį.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas / Pirmininkė

                     (1)

                        OL C , , p. .

                     (2)

                        OL C , , p. .

                     (3)

                        OL C , , p. .

                     (4)

                        OL C , , p. .

                     (5)

                        2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2015/1184 dėl valstybių narių ir Europos Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių (
                  OL L 192, 2015 7 18, p. 27
                  ).

                     (6)

                        2001 m. liepos 20 d. Tarybos direktyva 2001/55/EB dėl minimalių normų, suteikiant perkeltiesiems asmenims laikiną apsaugą esant masiniam srautui, ir dėl priemonių, skatinančių valstybių narių tarpusavio pastangų priimant tokius asmenis ir atsakant už tokio veiksmo padarinius pusiausvyrą (OL L 212, 2001 8 7, p. 0012–0023).

                     (7)

                        2014 m. kovo 10 d. Tarybos rekomendacija dėl stažuočių kokybės sistemos (
                  OL C 88, 2014 3 27, p. 1
                  ).

                     (8)

                        2016 m. vasario 15 d. Tarybos rekomendacija dėl ilgalaikių bedarbių integracijos į darbo rinką (
                  OL C 67, 2016 2 20, p. 1
                  ).

                     (9)

                        2016 m. gruodžio 19 d. Tarybos rekomendacija dėl įgūdžių tobulinimo krypčių – naujų galimybių suaugusiesiems (
                  OL C 484, 2016 12 24, p. 1
                  ).

                     (10)

                        2018 m. kovo 15 d. Tarybos rekomendacija dėl kokybiškos ir veiksmingos pameistrystės europinės sistemos (
                  OL C 153, 2018 5 2, p. 1
                  ).

                     (11)

                        2018 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendacija dėl bendrųjų mokymosi visą gyvenimą gebėjimų (
                  OL C 189, 2018 6 4, p. 1
                  ).

                     (12)

                        2019 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendacija dėl kokybiškų ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemų (
                  OL C 189, 2019 6 5, p. 4
                  ).

                     (13)

                        2019 m. lapkričio 8 d. Tarybos rekomendacija dėl darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų socialinės apsaugos galimybių (
                  OL C 387, 2019 11 15, p. 1
                  ).

                     (14)

                        2020 m. spalio 30 d. Tarybos rekomendacija „Tiltas į darbo rinką. Sustiprinta Jaunimo garantijų iniciatyva“, kuria pakeičiama 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendacija dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo (
                  OL C 372, 2020 11 4, p. 1
                  ).

                     (15)

                        2020 m. lapkričio 24 d. Tarybos rekomendacija dėl profesinio rengimo ir mokymo siekiant tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo (
                  OL C 417, 2020 12 2, p. 1
                  ).

                     (16)

                        2021 m. lapkričio 29 d. Tarybos rekomendacija dėl mišriojo mokymosi metodų siekiant kokybiško ir įtraukaus pradinio ir vidurinio ugdymo (OL C 66, 2021 2 26, p. 1–21).

                     (17)

                        2021 m. kovo 4 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2021/402 dėl veiksmingos aktyvios paramos užimtumui po COVID-19 sukeltos krizės (EASE) (
                  OL L 80, 2021 3 8, p. 1
                  ).

                     (18)

                        2021 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2021/1004, kuria nustatoma Europos vaiko garantijų sistema (
                  OL L 223, 2021 6 22, p. 14
                  ).

                     (19)

                        Tarybos rezoliucija dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos siekiant sukurti Europos švietimo erdvę ir imtis veiksmų vėlesniu laikotarpiu (2021–2030 m.) (2021/C66/01) (OL C 66, 2021 2 26, p. 1–21).

                     (20)

                        2021 m. gruodžio 9 d. Komisijos komunikatas (ES) 2021/778 „Žmonėms tarnaujančios ekonomikos kūrimas: socialinės ekonomikos veiksmų planas“.

                     (21)

                        2021 m. gruodžio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2021/2316 dėl Europos jaunimo metų (2022 m.) (OL L 462, 2021 12 28, p. 1–9).

                     (22)

                        COM(2020) 682 final.

                     (23)

                        COM(2021) 801 final.

                     (24)

                        COM(2021) 770 final.

                     (25)

                        COM(2021) 773 final.

                     (26)

                        COM(2021) 93 final.

                     (27)

                        COM(2021) 762 final.

                     (28)

                        COM(2022) 11 final.

                     (29)

                        Tarpinstitucinė deklaracija dėl Europos socialinių teisių ramsčio (
                  OL C 428, 2017 12 13, p. 10
                  ).

                     (30)

                        2022 m. kovo 4 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/382, kuriuo pagal Direktyvos 2001/55/EB 5 straipsnį nustatoma, kad iš Ukrainos yra perkeltųjų asmenų masinis srautas, ir pradedama taikyti laikinoji apsauga.

                     (31)

                        2001 m. liepos 20 d. Tarybos direktyva 2001/55/EB dėl minimalių normų, suteikiant perkeltiesiems asmenims laikiną apsaugą esant masiniam srautui, ir dėl priemonių, skatinančių valstybių narių tarpusavio pastangų priimant tokius asmenis ir atsakant už tokio veiksmo padarinius pusiausvyrą.

                     (32)

                        2019 m. lapkričio 8 d. Tarybos rekomendacija dėl darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų socialinės apsaugos galimybių, 2019/C 387/01.

                     (33)

                        2020 m. gruodžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/2221, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su papildomais ištekliais ir įgyvendinimo taisyklėmis, siekiant suteikti paramą COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti skirtiems veiksmams skatinti ir pasirengti žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui (REACT-EU) (
                  OL L 437, 2020 12 28, p. 30
                  ).

                     (34)

                        2022 m. balandžio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/562, kuriuo dėl sanglaudos veiksmų dėl pabėgėlių Europoje (CARE) iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 223/2014.

                     (35)

                        2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės (OL L 231, 2021 6 30, p. 159–706).

                     (36)

                        2022 m. balandžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/613, kuriuo dėl didesnio išankstinio finansavimo iš REACT-EU išteklių ir vieneto įkainio nustatymo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 223/2014.

                     (37)

                        2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1057, kuriuo nustatomas „Europos socialinis fondas +“ (ESF+) ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1296/2013 (
                  OL L 231, 2021 6 30, p. 21
                  ).

                     (38)

                        2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1058 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo (OL L 231, 2021 6 30, p. 60).

                     (39)

                        2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17–75).

                     (40)

                        2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1056, kuriuo įsteigiamas Teisingos pertvarkos fondas (
                  OL L 231, 2021 6 30, p. 1
                  ).

                     (41)

                        2021 m. kovo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/523, kuriuo nustatoma programa „InvestEU“ ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2015/1017 (
                  OL L 107, 2021 3 26, p. 30
                  ).

                     (42)

                        2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/691 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo perkeltiesiems darbuotojams (EGF), kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1309/2013 (
                  OL L 153, 2021 5 3, p. 48
                  ).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 05 23
            COM(2022) 241 final

            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl TARYBOS SPRENDIMO
            dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių

               PRIEDAS

               5 gairė. Darbo jėgos paklausos didinimas

               Valstybės narės turėtų aktyviai skatinti tvarią socialinę rinkos ekonomiką ir sudaryti palankesnes sąlygas investicijoms į kokybiškų darbo vietų kūrimą bei jas remti, taip pat pasinaudoti galimybėmis, susijusiomis su skaitmenine ir žaliąja pertvarka, atsižvelgiant į ES pagrindinį tikslą iki 2030 m. užimtumo srityje. Tuo tikslu jos turėtų mažinti samdos kliūtis įmonėms, skatinti atsakingą verslumą ir tikrą savarankišką darbą ir visų pirma remti labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių kūrimą ir augimą, be kita ko, suteikiant joms galimybių gauti finansavimą. Valstybės narės turėtų aktyviai skatinti socialinės ekonomikos plėtrą ir išnaudoti visą jos potencialą, skatinti socialines inovacijas ir socialines įmones, taip pat skatinti tuos verslo modelius, kuriais kuriamos kokybiškų darbo vietų galimybės ir teikiama socialinė nauda vietos lygmeniu, visų pirma žiedinėje ekonomikoje ir tose srityse, kurias labiausiai paveikė perėjimas prie žaliosios ekonomikos dėl jų sektorių specializacijos.

               Po COVID-19 krizės gerai parengta sutrumpinto darbo laiko tvarka ir panašios priemonės taip pat turėtų sudaryti palankesnes sąlygas restruktūrizavimo procesams ir juos remti, be to, kai tinkama, išsaugant užimtumą, padedant modernizuoti ekonomiką, be kita ko, ugdant susijusius įgūdžius. Siekiant remti darbo vietų kūrimą ir pertvarką bei spręsti darbo jėgos ir įgūdžių trūkumo problemą, taip pat atsižvelgiant į skaitmeninę ir žaliąją pertvarką ir Rusijos invazijos į Ukrainą poveikį, reikėtų apsvarstyti gerai parengtas įdarbinimo ir pertvarkos paskatas ir kvalifikacijos kėlimo bei perkvalifikavimo priemones.

               Darbo jėgos apmokestinimas turėtų būti perkeltas kitiems šaltiniams, kad būtų geriau remiamas užimtumas ir integracinis ekonomikos augimas, atsižvelgiant į klimato ir aplinkos tikslus ir į mokesčių sistemos perskirstomąjį poveikį, kartu apsaugant pajamas, reikalingas tinkamai socialinei apsaugai ir augimo skatinimo išlaidoms padengti.

               Valstybės narės, įskaitant tas, kuriose minimalusis darbo užmokestis nustatomas teisės aktais, turėtų skaidriai ir nuspėjamai skatinti kolektyvines derybas, kad būtų nustatytas darbo užmokestis ir užtikrintas veiksmingas socialinių partnerių dalyvavimas, sudarydamos sąlygas tam, kad darbo užmokesčiu būtų tinkamai reaguojama į našumo pokyčius, ir nustatydamos teisingą darbo užmokestį, kuriuo būtų galima užtikrinti deramą gyvenimo lygį, kartu itin daug dėmesio skiriant mažas ir vidutines pajamas gaunančioms grupėms, siekiant stiprinti aukštynkryptę socialinę ir ekonominę konvergenciją. Darbo užmokesčio nustatymo mechanizmuose turėtų būti atsižvelgiama į socialines ir ekonomines sąlygas, įskaitant regionų ir sektorių pokyčius. Valstybės narės ir socialiniai partneriai, atsižvelgdami į nacionalinę praktiką ir socialinių partnerių autonomiją, turėtų užtikrinti, kad visi darbuotojai gautų teisingą darbo užmokestį, tiesiogiai arba netiesiogiai pasinaudodami kolektyvinėmis sutartimis arba tinkamu teisės aktais nustatytu minimaliuoju darbo užmokesčiu, atsižvelgiant į jo poveikį konkurencingumui, darbo vietų kūrimui ir dirbančiųjų skurdui.

               6 gairė. Darbo jėgos pasiūlos didinimas ir galimybių įsidarbinti, mokymosi visą gyvenimą siekiant įgyti įgūdžių ir kompetencijų gerinimas

               Valstybės narės, atsižvelgdamos į skaitmeninę ir žaliąją pertvarką, demografinius pokyčius ir karą Ukrainoje, turėtų propaguoti tvarumą, našumą, įsidarbinamumą ir žmogiškąjį kapitalą, skatindamos mokymąsi visą gyvenimą siekiant įgyti įgūdžių ir kompetencijų ir reaguodamos į dabartinius ir būsimus darbo rinkos poreikius, atsižvelgdamos į ES pagrindinį tikslą iki 2030 m. įgūdžių srityje. Valstybės narės taip pat turėtų pritaikyti savo švietimo ir mokymo sistemas ir į jas investuoti, kad užtikrintų kokybišką ir įtraukų švietimą, įskaitant profesinį rengimą ir mokymą, taip pat prieigą prie skaitmeninio mokymosi ir kalbų mokymo išteklių (pavyzdžiui, pabėgėlių, įskaitant pabėgėlius iš Ukrainos, atveju). Valstybės narės turėtų bendradarbiauti su socialiniais partneriais, švietimo ir mokymo paslaugų teikėjais, įmonėmis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, siekdamos spręsti struktūrines švietimo ir mokymo sistemų problemas ir didindamos jų kokybę bei aktualumą darbo rinkai, be kita ko, siekdamos sudaryti sąlygas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai, spręsti esamos įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikties problemą ir užkirsti kelią naujų trūkumų atsiradimui, visų pirma vykdant veiklą, susijusią su planu „REPowerEU“, pavyzdžiui, atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo arba pastatų renovacijos srityje. Itin daug dėmesio turėtų būti skiriama mokytojo profesijos iššūkiams, be kita ko, investuojant į mokytojų ir profesijos mokytojų skaitmeninius įgūdžius. Švietimo ir mokymo sistemos turėtų suteikti visiems besimokantiems asmenims bendrųjų kompetencijų, įskaitant bazinius ir skaitmeninius įgūdžius, taip pat universaliųjų gebėjimų, kad būtų padėti pagrindai gebėjimui prisitaikyti ir atsparumui visą gyvenimą. Valstybės narės turėtų siekti stiprinti individualias teises į mokymą ir užtikrinti jų perkeliamumą keičiant profesinę veiklą, be kita ko, kai tinkama, naudojantis individualiosiomis mokymosi sąskaitomis ir patikima mokymo kokybės vertinimo sistema. Valstybės narės turėtų išnaudoti mikrokredencialų potencialą remiant mokymąsi visą gyvenimą ir įsidarbinamumą. Jos turėtų sudaryti sąlygas visiems numatyti darbo rinkos poreikius ir geriau prie jų prisitaikyti, visų pirma nuolat keliant kvalifikaciją ir persikvalifikuojant, taip pat teikdamos integruotas gaires ir konsultacijas, kad būtų remiamas sąžiningas ir teisingas profesinės veiklos keitimas visiems, stiprinami socialiniai rezultatai, sprendžiamas darbo jėgos trūkumo bei įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikties klausimas, didinamas bendras ekonomikos atsparumas sukrėtimams ir sudaromos palankesnės sąlygos galimiems koregavimams.

               Valstybės narės turėtų teikti lygias galimybes visiems, šalindamos nelygybę švietimo ir mokymo sistemose. Visų pirma vaikams turėtų būti suteikta galimybė naudotis kokybiškomis ankstyvojo ugdymo ir priežiūros paslaugomis, laikantis Europos vaiko garantijų sistemos. Valstybės narės turėtų kelti bendrą kvalifikacijos lygį, mažinti švietimo ir mokymo programų nebaigiančių asmenų skaičių, remti vaikų iš atokių vietovių galimybes gauti išsilavinimą, didinti profesinio rengimo ir mokymo patrauklumą, didinti galimybes studijuoti aukštosiose mokyklose ir įgyti tretinį išsilavinimą, sudaryti palankesnes sąlygas jaunimui pereiti iš švietimo sistemos į darbo rinką atliekant kokybiškas stažuotes ir dalyvaujant pameistrystės programose, taip pat didinti suaugusiųjų, visų pirma palankių sąlygų neturinčių ir žemos kvalifikacijos besimokančių asmenų, dalyvavimą nuolatinio mokymosi programose. Atsižvelgdamos į naujus skaitmeninės, aplinką tausojančios ir senėjančios visuomenės keliamus reikalavimus, valstybės narės turėtų savo profesinio rengimo ir mokymo sistemose stiprinti mokymąsi darbo vietoje (be kita ko, užtikrindamos kokybišką ir veiksmingą pameistrystę) ir didinti gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos absolventų, ypač moterų, skaičių tiek profesinio rengimo ir mokymo, tiek tretinio mokslo lygmeniu. Be to, valstybės narės turėtų didinti tretinio mokslo ir, kai tinkama, mokslinių tyrimų aktualumą darbo rinkoje, gerinti įgūdžių stebėseną ir prognozavimą, didinti įgūdžių matomumą ir kvalifikacijų palyginamumą, įskaitant užsienyje įgytus įgūdžius ir kvalifikaciją, ir didinti galimybes pripažinti ir patvirtinti už formaliojo švietimo ir mokymo sistemos ribų įgytus įgūdžius ir kompetenciją. Jos turėtų modernizuoti ir plėsti lankstaus tęstinio profesinio rengimo ir mokymo pasiūlą ir įgyvendinimą. Valstybės narės taip pat turėtų remti žemos kvalifikacijos suaugusiuosius, kad išlaikytų arba padidintų jų ilgalaikį įsidarbinamumą, teikdamos geresnę prieigą prie kokybiškų mokymosi galimybių ir skatindamos jomis naudotis, šiuo tikslu įgyvendindamos rekomendaciją dėl įgūdžių tobulinimo krypčių, įskaitant įgūdžių vertinimą, derindamos švietimo ir mokymo pasiūlą prie darbo rinkos galimybių, užtikrindamos įgytų įgūdžių patvirtinimą bei pripažinimą.

               Valstybės narės bedarbiams ir ekonomiškai neaktyviems žmonėms turėtų laiku teikti veiksmingą, koordinuotą ir konkretiems poreikiams pritaikytą pagalbą, grindžiamą parama darbo paieškai, mokymui, perkvalifikavimui ir galimybei naudotis kitomis įgalinimo paslaugomis, ypatingą dėmesį skirdamos pažeidžiamoms grupėms ir žmonėms, kuriuos ypač paveikė žalioji ir skaitmeninė pertvarka. Siekiant reikšmingai sumažinti ilgalaikį bei struktūrinį nedarbą ir užkirsti jam kelią, kuo greičiau, ne vėliau kaip po 18 mėnesių nedarbo, turėtų būti taikomos visapusiškos strategijos, apimančios išsamius individualius bedarbių padėties įvertinimus. Jaunimo nedarbo ir nesimokančio, nedirbančio ir mokymuose nedalyvaujančio (NEET) jaunimo problemą reikėtų toliau spręsti užkertant kelią mokyklos nebaigimui ir struktūriškai tobulinant perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką, be kita ko, visapusiškai įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą, kuria taip pat turėtų būti labai remiamos kokybiškos jaunimo užimtumo galimybės atsigaunant po pandemijos. Be to, atsižvelgdamos į 2022-uosius – Europos jaunimo metus, valstybės narės turėtų dėti daugiau pastangų, visų pirma akcentuodamos, kaip žalioji ir skaitmeninė pertvarka suteikia atnaujintą ateities perspektyvą ir galimybes kovoti su neigiamu pandemijos poveikiu jaunimui.

               Valstybės narės turėtų siekti šalinti kliūtis ir atgrasančius veiksnius, trukdančius dalyvauti darbo rinkoje, ir teikti paskatas joje dalyvauti, visų pirma mažas pajamas gaunantiems, papildomas šeimos pajamas uždirbantiems asmenims ir labiausiai nuo darbo rinkos nutolusiems asmenims, įskaitant migrantų kilmės asmenis ir marginalizuotus romus. Turint omenyje didelį darbo jėgos trūkumą tam tikrose profesijose ir sektoriuose, valstybės narės turėtų prisidėti prie darbo jėgos pasiūlos skatinimo, visų pirma skatindamos deramą darbo užmokestį ir deramas darbo sąlygas, taip pat veiksmingą aktyvią darbo rinkos politiką. Valstybės narės taip pat turėtų remti neįgaliesiems pritaikytą darbo aplinką, be kita ko, teikdamos tikslinę finansinę paramą ir paslaugas, leidžiančias jiems dalyvauti darbo rinkoje ir visuomenės gyvenime.

               Reikėtų spręsti lyčių užimtumo skirtumo ir vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo problemas. Valstybės narės turėtų užtikrinti lyčių lygybę ir aktyvesnį moterų dalyvavimą darbo rinkoje, be kita ko, užtikrindamos lygias galimybes bei galimybes siekti karjeros ir šalindamos kliūtis, trukdančias pasitelkti lyderystę visais sprendimų priėmimo lygmenimis. Turėtų būti užtikrintas vienodas užmokestis už vienodą arba vienodos vertės darbą ir darbo užmokesčio skaidrumas. Turėtų būti skatinama derinti tiek moterų, tiek vyrų darbo, šeimos ir privatų gyvenimą, visų pirma suteikiant galimybę naudotis įperkamomis kokybiškomis ilgalaikės priežiūros bei ankstyvojo ugdymo ir priežiūros paslaugomis. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad tėvams ir kitiems priežiūros pareigų turintiems asmenims būtų suteikta galimybė pasinaudoti tinkamomis atostogomis dėl šeiminių priežasčių ir lanksčiomis darbo sąlygomis, kad jie galėtų derinti darbo, šeimos ir privatų gyvenimą, ir skatinti, kad moterys ir vyrai subalansuotai naudotųsi šiomis teisėmis.

               7 gairė. Darbo rinkų veikimo ir socialinio dialogo veiksmingumo gerinimas

               Kad galėtų pasinaudoti dinamiška bei našia darbo jėga ir naujais darbo bei verslo modeliais, valstybės narės turėtų bendradarbiauti su socialiniais partneriais sąžiningų, skaidrių ir nuspėjamų darbo sąlygų klausimais, išlaikydamos teisių ir pareigų pusiausvyrą. Jos turėtų mažinti darbo rinkų segmentaciją ir užkirsti jai kelią, kovoti su nedeklaruojamu darbu ir fiktyviu savarankišku darbu ir skatinti perėjimą prie neterminuotų užimtumo formų. Užimtumo apsaugos taisyklės, darbo teisė ir institucijos turėtų užtikrinti tiek tinkamą įdarbinimo aplinką, tiek reikiamą lankstumą, kad darbdaviai galėtų greitai prisitaikyti prie kintančių ekonominių aplinkybių, tačiau kartu turėtų būti saugomos darbuotojų teisės ir užtikrinama socialinė apsauga, tinkamas darbuotojų apsaugos lygis ir sveika, saugi bei gerai pritaikyta darbo aplinka visiems darbuotojams. Skatinimas taikyti lanksčias darbo sąlygas, pavyzdžiui, nuotolinį darbą, gali padėti padidinti užimtumo lygį ir užtikrinti įtraukesnes darbo rinkas po pandemijos. Kartu svarbu užtikrinti, kad būtų gerbiamos darbuotojų teisės, susijusios su darbo laiku, darbo sąlygomis ir profesinio bei asmeninio gyvenimo pusiausvyra. Turėtų būti užkirstas kelias tokiems darbo santykiams, dėl kurių sudaromos mažų garantijų darbo sąlygos, be kita ko, platformų darbuotojų, ypač žemos kvalifikacijos darbuotojų, atveju, taip pat kovojant su piktnaudžiavimu netipinėmis sutartimis. Neteisingo atleidimo iš darbo atveju turėtų būti užtikrinta galimybė pasinaudoti veiksmingu ir nešališku ginčų sprendimu ir teise į teisių gynimą, įskaitant teisę į tinkamą kompensaciją.

               Vykdant politiką turėtų būti siekiama gerinti ir remti dalyvavimą darbo rinkoje, atitiktį darbo rinkos poreikiams bei profesinės veiklos keitimą, be kita ko, nepalankioje padėtyje esančiuose regionuose. Valstybės narės turėtų veiksmingai skatinti ir įgalinti tuos, kurie yra pajėgūs dalyvauti darbo rinkoje, ypač pažeidžiamas grupes, pavyzdžiui, žemos kvalifikacijos asmenis, migrantų kilmės asmenis, įskaitant asmenis, kuriems suteiktas laikinos apsaugos statusas, ir marginalizuotus romus. Valstybės narės turėtų didinti aktyvios darbo rinkos politikos mastą ir veiksmingumą, plėsdamos jos tikslinę auditoriją, informavimo veiklą bei aprėptį ir geriau susiedamos ją su socialinėmis paslaugomis, mokymu ir bedarbių pajamų rėmimu jiems ieškant darbo, atsižvelgiant į jų teises ir pareigas. Valstybės narės turėtų stiprinti valstybinių užimtumo tarnybų gebėjimus darbo ieškantiems asmenims laiku teikti konkretiems poreikiams pritaikytą pagalbą, reaguoti į esamus ir būsimus darbo rinkos poreikius ir įgyvendinti rezultatais grindžiamą valdymą, kuris taip pat remiamas pasitelkiant skaitmenizaciją.

               Valstybės narės pagrįstos trukmės laikotarpį bedarbiams turėtų mokėti tinkamas bedarbio pašalpas, atitinkančias jų įmokas ir nacionalines atitikties reikalavimams taisykles. Bedarbio pašalpos neturėtų skatinti nebeieškoti darbo, o jas papildyti turėtų aktyvi darbo rinkos politika.

               Reikėtų tinkamai remti besimokančių asmenų ir darbuotojų judumą siekiant pagerinti jų įgūdžius bei padidinti jų įsidarbinamumą ir išnaudoti visą Europos darbo rinkos potencialą, drauge užtikrinant sąžiningas sąlygas visiems tarpvalstybinę veiklą vykdantiems asmenims ir intensyvinant su judžiais darbuotojais susijusį nacionalinių administracijų bendradarbiavimą, naudojantis Europos darbo institucijos pagalba. Laikino sienų uždarymo dėl visuomenės sveikatos aplinkybių atvejais reikėtų remti kritinės svarbos profesijų darbuotojų ir tarpvalstybinių, sezoninių bei komandiruotų darbuotojų judumą.

               Valstybės narės taip pat turėtų stengtis sudaryti tinkamas sąlygas naujoms darbo formoms, išnaudoti savo darbo vietų kūrimo potencialą ir kartu užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į esamas socialines teises. Todėl valstybės narės turėtų teikti konsultacijas ir gaires dėl teisių ir pareigų, taikomų pagal netipines sutartis ir naujas darbo formas, pavyzdžiui, darbą skaitmeninėse platformose. Šiuo atžvilgiu svarbų vaidmenį gali atlikti socialiniai partneriai, o valstybės narės turėtų jiems padėti užmegzti ryšius ir atstovauti netipinį darbą ir darbą platformose dirbantiems asmenims. Valstybės narės taip pat turėtų teikti paramą vykdymo užtikrinimui, pavyzdžiui, darbo inspekcijoms skirtas gaires ar specialius mokymus, susijusius su iššūkiais, kylančiais dėl naujų darbo organizavimo formų, pavyzdžiui, algoritminio valdymo, duomenų stebėjimo ir nuolatinio ar pusiau nuolatinio nuotolinio darbo.

               Remdamosi esama nacionaline praktika ir siekdamos veiksmingesnio socialinio dialogo ir geresnių socialinių ir ekonominių rezultatų, be kita ko, krizės metu, kaip antai, vykstant karui Ukrainoje, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad socialiniai partneriai būtų laiku ir prasmingai įtraukti į užimtumo, socialinių ir prireikus ekonominių reformų bei politikos rengimą ir įgyvendinimą, be kita ko, remdamos socialinių partnerių pajėgumų didinimą. Valstybės narės turėtų skatinti socialinį dialogą ir kolektyvines derybas. Socialiniai partneriai turėtų būti skatinami derėtis jiems svarbiais klausimais ir sudaryti kolektyvines sutartis, visapusiškai atsižvelgiant į jų autonomiją ir kolektyvinių veiksmų teisę.

               Remdamosi esama nacionaline praktika valstybės narės, kai tinkama, turėtų atsižvelgti į atitinkamų pilietinės visuomenės organizacijų patirtį sprendžiant užimtumo ir socialinius klausimus.

               8 gairė. Lygių galimybių visiems skatinimas, socialinės įtraukties didinimas ir kova su skurdu

               Valstybės narės, skirdamos pakankamai dėmesio regioniniam ir teritoriniam aspektui, turėtų skatinti įtraukias ir visiems atviras darbo rinkas, įgyvendindamos veiksmingas priemones, kuriomis būtų kovojama su visų formų diskriminacija ir skatinamos lygios galimybės visiems, visų pirma tų grupių, kurios darbo rinkoje yra nepakankamai atstovaujamos, lygios galimybės. Jos turėtų užtikrinti vienodą požiūrį tokiose srityse kaip užimtumas, socialinė apsauga, sveikata ir ilgalaikė priežiūra, švietimas ir prieiga prie prekių bei paslaugų, neatsižvelgiant į lytį, rasinę ar etninę kilmę, religiją ar tikėjimą, negalią, amžių arba seksualinę orientaciją.

               Valstybės narės turėtų modernizuoti socialinės apsaugos sistemas, kad jos visiems užtikrintų tinkamą, veiksmingą, efektyvią ir tvarią socialinę apsaugą visais gyvenimo etapais, skatindamos socialinę įtrauktį, aukštynkryptį socialinį judumą ir dalyvavimą darbo rinkoje, remdamos socialines investicijas, kovodamos su skurdu ir nelygybe, be kita ko, tam pritaikydamos savo mokesčių bei išmokų sistemas ir įvertindamos politikos krypčių paskirstomąjį poveikį. Universalius metodus papildžius selektyviais padidės socialinės apsaugos sistemų veiksmingumas. Be to, modernizuojant socialinės apsaugos sistemas turėtų būti siekiama padidinti jų atsparumą daugialypiams iššūkiams.

               Valstybės narės turėtų plėtoti ir integruoti tris aktyvios įtraukties aspektus: tinkamą pajamų rėmimą, įtraukias darbo rinkas ir galimybes naudotis kokybiškomis įgalinančiomis paslaugomis, kad būtų patenkinti individualūs poreikiai. Socialinės apsaugos sistemomis turėtų būti užtikrintos tinkamų minimalių pajamų išmokos visiems pakankamai išteklių neturintiems asmenims ir puoselėjama socialinė įtrauktis, skatinant žmones aktyviai dalyvauti darbo rinkoje ir visuomenės gyvenime, be kita ko, tikslingai teikiant socialines paslaugas.

               Siekiant užtikrinti lygias galimybes viena iš būtinų sąlygų yra suteikti galimybes naudotis įperkamomis, prieinamomis ir kokybiškomis paslaugomis, pavyzdžiui, ankstyvojo ugdymo ir priežiūros, popamokinės priežiūros, švietimo, mokymo, aprūpinimo būstu ir sveikatos priežiūros bei ilgalaikės priežiūros paslaugomis. Itin daug dėmesio turėtų būti skiriama kovai su skurdu ir socialine atskirtimi, įskaitant dirbančiųjų skurdą, laikantis ES pagrindinio tikslo iki 2030 m. skurdo mažinimo srityje. Vaikų skurdo problema turėtų būti sprendžiama taikant visapusiškas ir integruotas priemones, visų pirma visapusiškai įgyvendinant Europos vaiko garantijų sistemą.

               Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad visi, taip pat ir vaikai, turėtų galimybę naudotis pagrindinėmis paslaugomis. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad remtini arba pažeidžiami asmenys turėtų galimybę gauti tinkamą socialinį būstą ar pagalbą aprūpinimo būstu srityje. Jos turėtų užtikrinti sąžiningą perėjimą prie švarios energijos ir spręsti energijos nepritekliaus, kaip vis dažnesnės skurdo dėl kylančių energijos kainų formos, iš dalies susijusio su karu Ukrainoje, problemą, be kita ko, atitinkamais atvejais taikant tikslines laikinas pajamų rėmimo priemones. Taip pat reikėtų įgyvendinti įtraukios būsto renovacijos politiką. Kiek tai susiję su šiomis paslaugomis, turėtų būti atsižvelgiama į konkrečius neįgaliųjų poreikius, įskaitant prieinamumą. Turėtų būti sprendžiama benamystės problema. Valstybės narės turėtų užtikrinti galimybę laiku gauti įperkamas ir kokybiškas profilaktinės ir gydomosios sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugas, kartu užtikrindamos tvarumą ilguoju laikotarpiu.

               Atsižvelgdamos į tai, kad pradedama taikyti Laikinosios apsaugos direktyva
                  1
               , valstybės narės turėtų suteikti tinkamo lygio apsaugą pabėgėliams iš Ukrainos, įskaitant teisę gyventi šalyje, galimybę patekti ir integruoti į darbo rinką, galimybę gauti išsilavinimą ir mokytis, galimybę gauti būstą, taip pat galimybę naudotis socialinės apsaugos sistemomis, teisę į medicininę priežiūrą, socialinę gerovę ar kitą pagalbą ir pragyvenimo lėšas. Vaikams turėtų būti užtikrinta galimybė naudotis ankstyvojo ugdymo ir priežiūros bei pagrindinėmis paslaugomis pagal Europos vaiko garantijų sistemą. Nelydimų vaikų ir paauglių atveju valstybės narės turėtų įgyvendinti teisę į teisėtą globą.

               Atsižvelgdamos į ilgėjančią vidutinę gyvenimo trukmę ir demografinius pokyčius, valstybės narės turėtų užtikrinti darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų pensijų sistemų tinkamumą ir tvarumą, suteikdamos lygias galimybes moterims ir vyrams įgyti ir kaupti teises į pensiją, be kita ko, pasitelkdamos papildomas pensijų sistemas, kad būtų užtikrintos tinkamos pajamos senatvėje. Pensijų reformos turėtų būti remiamos vykdant politiką, kuria siekiama sumažinti vyrų ir moterų pensijų skirtumą, ir taikant priemones, kuriomis pratęsiamas darbingas amžius, pavyzdžiui, didinant faktinį pensinį amžių, visų pirma sudarant palankesnes sąlygas vyresnio amžiaus asmenims dalyvauti darbo rinkoje, ir turėtų būti įtrauktos į vyresnių žmonių aktyvumo strategijas. Valstybės narės turėtų užmegzti konstruktyvų dialogą su socialiniais partneriais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais ir sudaryti sąlygas tinkamai laipsniškai pradėti vykdyti reformas.

                     (1)

                           2001 m. liepos 20 d. Tarybos direktyva 2001/55/EB dėl minimalių normų, suteikiant perkeltiesiems asmenims laikiną apsaugą esant masiniam srautui, ir dėl priemonių, skatinančių valstybių narių tarpusavio pastangų priimant tokius asmenis ir atsakant už tokio veiksmo padarinius pusiausvyrą.