Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0226

Pasiūlymas Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių Europos Sąjungos valstybių narių vyriausybių atstovų sprendimas dėl Jungtinių Amerikos Valstijų, Europos bendrijos ir jos valstybių narių, Islandijos ir Norvegijos Karalystės oro susisiekimo susitarimo pasirašymo ir laikino taikymo ir dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių, Islandijos ir Norvegijos Karalystės papildomo susitarimo dėl Jungtinių Amerikos Valstijų, Europos bendrijos ir jos valstybių narių, Islandijos ir Norvegijos Karalystės oro transporto susitarimo taikymo pasirašymo ir laikino taikymo  /* KOM/2009/0226 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 15.5.2009KOM(2009) 226 galutinisPasiūlymasTarybos ir Taryboje posėdžiavusių Europos Sąjungos valstybių narių vyriausybių atstovų sprendimasdėl Jungtinių Amerikos Valstijų, Europos bendrijos ir jos valstybių narių, Islandijos ir Norvegijos Karalystės oro susisiekimo susitarimo pasirašymo ir laikino taikymo ir dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių, Islandijos ir Norvegijos Karalystės papildomo susitarimo dėl Jungtinių Amerikos Valstijų, Europos bendrijos ir jos valstybių narių, Islandijos ir Norvegijos Karalystės oro transporto susitarimo taikymo pasirašymo ir laikino taikymoAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Pasiūlymo aplinkybės |Pasiūlymo pagrindas ir tikslai 2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos ir jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimas dėl oro susisiekimo (toliau – ES ir JAV oro susisiekimo susitarimas) įsigaliojo 2008 m. kovo 30 d. ES ir JAV oro susisiekimo susitarimo 18 straipsnio 5 dalyje patvirtinta, kad abiejų susitariančiųjų šalių tikslas – „padidinti vartotojams, oro susisiekimo bendrovėms, darbuotojams ir bendruomenėms abejose Atlanto pusėse teikiamą naudą šį Susitarimą taikant ir trečiosioms šalims“. Be to, ES ir JAV oro susisiekimo susitarimo 18 straipsnio 5 dalyje Jungtinis komitetas, įsteigtas pagal ES ir JAV oro susisiekimo susitarimo 18 straipsnio 1 dalį, raginamas „parengti pasiūlymą dėl sąlygų ir tvarkos, įskaitant būtinus šio Susitarimo pakeitimus, kurių būtų reikalaujama laikytis trečiosioms šalims siekiant prisijungti prie šio Susitarimo“ 2007 m. Norvegija ir Islandija oficialiai paprašė leisti joms prisijungti prie ES ir JAV oro susisiekimo susitarimo. Pagal ES ir JAV oro susisiekimo susitarimo 18 straipsnio 5 dalį Jungtinis komitetas 2009 m. vasario 26 d. posėdyje parengė pasiūlymą dėl Islandijos ir Norvegijos prisijungimo prie ES ir JAV oro susisiekimo susitarimo; tą pasiūlymą sudaro keturšalis lydimasis susitarimas ir papildomas susitarimas dėl Bendrijos, Norvegijos ir Islandijos vidinių susitarimų. Kadangi Norvegija ir Islandija priklauso Europos bendrajai aviacijos erdvei, šiais susitarimais bus nustatyta nuosekli skrydžių tarp JAV ir bendros ES, Islandijos ir Norvegijos aviacijos erdvės reglamentavimo sistema. Taip bus užtikrinta ES oro susisiekimo bendrovių bei vartotojų komercinė nauda, o ES ir JAV oro susisiekimo susitarimas bus suderintas su Skandinavijos bendrąja oro susisiekimo politika. Be to, pasiūlymu užtikrinama, kad ES ir JAV oro susisiekimo susitarimas liktų dvišalis. Islandija ir Norvegija įsipareigos dalyvauti derybose dėl antro etapo oro susisiekimo susitarimo su JAV. |Bendrosios aplinkybės ES ir JAV oro susisiekimo susitarimu pašalintos visos komercinės kliūtys skrydžiams tarp bet kurio ES punkto ir bet kurio JAV punkto. Be to, ES oro vežėjams JAV suteikė vadinamąsias 7-osios laisvės teises vykdyti skrydžius tarp JAV ir ES nepriklausančių Europos bendrosios aviacijos erdvės (EBAE) valstybių, tokių kaip Norvegija ir Islandija. Tačiau EBAE neturi išorinės dimensijos. Todėl šiuo metu ES oro vežėjai neturi teisės vykdyti skrydžių tarp Norvegijos bei Islandijos ir trečiųjų šalių. Atitinkamai Norvegijos ir Islandijos oro vežėjai šiuo metu neturi teisės vykdyti skrydžių tarp ES ir JAV. ES ir JAV oro susisiekimo susitarimu visiems Bendrijos oro vežėjams sudarytos vienodos patekimo į rinką sąlygos ir nustatyta nauja Europos bendrijos ir JAV bendradarbiavimo, susijusio su reglamentavimu, tvarka srityse, kuriose tai būtina siekiant teikti saugias, patikimas ir veiksmingas transatlantinio oro susisiekimo paslaugas. Norvegija ir Islandija į savo teisės aktus perkėlė visą aviacijos politikos acquis communautaire . Todėl, kai ES ir JAV oro susisiekimo susitarimas bus pradėtas taikyti šioms dviem šalims, bus užtikrinta, kad visi acquis communautaire taikantys Europos oro vežėjai darniai teiks transatlantines oro susisiekimo paslaugas. Islandijos ir Norvegijos prisijungimas prie ES ir JAV oro susisiekimo susitarimo galėtų tapti precedentu Islandijai ir Norvegijai prisijungti prie kitų Bendrijos aviacijos susitarimų (pvz., Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo su Maroku dėl susisiekimo oru). |Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos Lydimuoju susitarimu nustatoma, kad ES ir JAV oro susisiekimo susitarimas mutatis mutandis taikomas ir Norvegijai bei Islandijai. Papildomo susitarimo nuostatos grindžiamos 2007 m. balandžio 25 d. Tarybos sprendimu dėl ES ir JAV susitarimo dėl oro susisiekimo pasirašymo ir laikino taikymo (2007/339/EB). |Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais ES ir JAV oro susisiekimo susitarime aiškiai numatyta galimybė ES ir JAV oro susisiekimo susitarimą taikyti ir trečiosioms šalims. Lydimuoju susitarimu ES ir JAV oro susisiekimo susitarimas bus susietas su Europos bendrosios aviacijos erdvės susitarimu. Juo Europos ekonominės erdvės susitarimui išorinė dimensija nebus suteikta. Susitarimas atitinka bendrą Europos Sąjungos Islandijai ir Norvegijai taikomą politiką. |2. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Islandijos ir Norvegijos prisijungimas prie ES ir JAV oro susisiekimo susitarimo aptartas keliuose ES ir JAV oro susisiekimo susitarimu įsteigto Jungtinio komiteto posėdžiuose ir neformaliuose techniniuose susitikimuose su valstybėmis narėmis. Visi šie susitikimai parengti sektoriaus konsultacinio forumo posėdžiuose, kuriuose dalyvavo oro vežėjų, oro uostų ir profesinių organizacijų atstovai. |Atsakymų santrauka, ir kaip į juos atsižvelgta Islandijos ir Norvegijos prisijungimo prie ES ir JAV oro susisiekimo susitarimo klausimas aptartas keturiuose sektoriaus konsultacinio forumo posėdžiuose, kuriuose išsamiai aptarti visi šio klausimo aspektai. Į visas valstybių narių ir suinteresuotųjų šalių pastabas tinkamai atsižvelgta rengiant Bendrijos poziciją 2009 m. vasario 26 d. Jungtinio komiteto posėdžiui. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |Poveikio vertinimas Susitarimu nustatoma, kad ES ir JAV oro susisiekimo susitarimas bus taikomas ir Islandijai bei Norvegijai. Taip ES oro vežėjams bus suteikta galimybė naudotis nuo 2008 m. kovo 30 d. Jungtinių Valstijų suteiktomis teisėmis vykdyti keleivinius skrydžius tarp JAV ir Islandijos bei Norvegijos. |3. Teisiniai pasiūlymo aspektai |Siūlomų veiksmų santrauka Pasiūlymą sudaro du elementai: Keturšaliu lydimuoju susitarimu nustatoma, kad ES ir JAV oro susisiekimo susitarimas mutatis mutandis taikomas visoms keturioms susitariančiosioms šalims. Papildomu susitarimu užtikrinama, kad ES ir JAV oro susisiekimo susitarimas liktų dvišalis. Jungtiniame komitete Komisija atstovaus Norvegijai ir Islandijai visose srityse, kuriose valstybės narės neturi išimtinės kompetencijos. Nustatomos informacijos mainų, dalyvavimo antrojo etapo derybose ir atstovavimo arbitražo procedūrose taisyklės. |Teisinis pagrindas Sutarties 80 straipsnio 2 dalis, kartu su jos 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmu sakiniu ir 300 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa. |Subsidiarumo principas Subsidiarumo principas taikomas, jei pasiūlymas nepriklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. |Valstybės narės negali deramai pasiekti pasiūlymo tikslų dėl šios priežasties: |ES ir JAV oro susisiekimo susitarimu nustatoma nauja transatlantinių oro susisiekimo paslaugų teikimui Bendrijos lygmeniu taikoma tvarka, kuria pakeista atskirų valstybių narių nustatyta tvarka. Trečiųjų šalių prisijungimas prie ES ir JAV oro susisiekimo susitarimo galimas tik Bendrijos lygmeniu. |Todėl šis pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių). |Pasiūlymas neturės įtakos Europos bendrosios aviacijos erdvės reglamentavimo sistemai. Pasiūlymu ES ir JAV oro susisiekimo susitarimo pakeitimų atlikta nebus. Pasiūlymu tik užtikrinama, kad Europos bendros aviacijos rinka būtų suderinama su transatlantinių skrydžių reglamentavimo sistema, nustatyta ES ir JAV oro susisiekimo susitarimu. Nei ES aviacijos institucijų, nei ES sektoriaus naujų įsipareigojimų pasiūlymu nenustatoma. ES oro vežėjams suteikiamos naujos teisės ir užtikrinamas visiškas ES ir JAV oro susisiekimo susitarimo suderinamumas su Skandinavijos bendrąja oro susisiekimo politika. Pasirinkta priemonė |Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytų priežasčių. Keturšalis lydimasis susitarimas ir papildomas susitarimas – tai veiksmingiausios priemonės užtikrinti, kad ES ir JAV oro susisiekimo susitarimas būtų pradėtas visapusiškai taikyti Islandijai bei Norvegija ir kad būtų išsaugotas ES ir JAV oro susisiekimo susitarimo dvišališkumas. Jeigu ES ir JAV oro susisiekimo susitarimas būtų pakeistas daugiašaliu susitarimu, ES taptų viena iš keturšalio susitarimo šalių; siūlomais susitarimais užtikrinama, kad JAV ir Europos santykiai liktų dvišaliai. Jeigu būtų sudaryti paraleliniai Islandijos ir JAV, Norvegijos ir JAV, Islandijos ir Europos bendrijos ir Norvegijos ir Europos bendrijos susitarimai, transatlantinių skrydžių reglamentavimo sistema taptų nepagrįstai komplikuota ir nebūtų užtikrintas visiškas jos suderinamumas. |4. Poveikis biudžetui |Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. |PasiūlymasTarybos ir Taryboje posėdžiavusių Europos Sąjungos valstybių narių vyriausybių atstovų sprendimasdėl Jungtinių Amerikos Valstijų, Europos bendrijos ir jos valstybių narių, Islandijos ir Norvegijos Karalystės oro susisiekimo susitarimo pasirašymo ir laikino taikymo ir dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių, Islandijos ir Norvegijos Karalystės papildomo susitarimo dėl Jungtinių Amerikos Valstijų, Europos bendrijos ir jos valstybių narių, Islandijos ir Norvegijos Karalystės oro transporto susitarimo taikymo pasirašymo ir laikino taikymoEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA IR TARYBOJE POSĖDŽIAVĘ VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 80 straipsnio 2 dalį kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmu sakiniu,kadangi:1.  2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytame Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos bendrijos ir jos valstybių narių susitarime dėl oro susisiekimo (toliau – ES ir JAV oro susisiekimo susitarimas) aiškiai numatyta galimybė prie to susitarimo prisijungti trečiosioms šalims.2.  ES ir JAV oro susisiekimo susitarimu įsteigtas Jungtinis komitetas parengė pasiūlymą dėl Islandijos ir Norvegijos Karalystės prisijungimo prie to susitarimo pagal ES ir JAV oro susisiekimo susitarimo 18 straipsnio 5 dalį.3.  Jungtinis komitetas 2009 m. vasario 26 d. pasiūlė sudaryti Jungtinių Amerikos Valstijų, Europos bendrijos ir jos valstybių narių, Islandijos ir Norvegijos Karalystės oro susisiekimo susitarimą (toliau – susitarimas)4.  Komisija sudarė Europos Bendrijos ir jos valstybių narių, Islandijos ir Norvegijos Karalystės papildomą susitarimą dėl Jungtinių Amerikos Valstijų, Europos bendrijos ir jos valstybių narių, Islandijos ir Norvegijos Karalystės oro susisiekimo susitarimo taikymo (toliau – papildomas susitarimas).5.  Susitarimą ir papildomą susitarimą Bendrija ir valstybės narės turėtų pasirašyti ir laikinai taikyti, atsižvelgiant į tai, kad jie gali būti sudaryti vėliau,NUSPRENDĖ:1 straipsnis. Pasirašymas1. Jungtinių Amerikos Valstijų, Europos bendrijos ir jos valstybių narių, Islandijos ir Norvegijos Karalystės susitarim o (toliau – susitarimas) pasirašymas tvirtinamas Bendrijos vardu, atsižvelgiant į tai, kad bus priimtas Tarybos sprendimas dėl susitarimo sudarymo. Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.2. Europos bendrijos ir jos valstybių narių, Islandijos ir Norvegijos Karalystės papildomo susitarimo dėl Jungtinių Amerikos Valstijų, Europos bendrijos ir jos valstybių narių, Islandijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo taikymo (toliau – papildomas susitarimas) pasirašymas tvirtinamas Bendrijos vardu, atsižvelgiant į tai, kad bus priimtas Tarybos sprendimas dėl susitarimo sudarymo. Papildomo susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.3. Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), kuriam (-iems) būtų suteikta teisė Bendrijos vardu pasirašyti susitarimą ir papildomą susitarimą, atsižvelgiant į tai, kad jie bus sudaryti.2 straipsnis. Laikinas taikymasIki susitarimo ir papildomo susitarimo įsigaliojimo Bendrija ir valstybės narės susitarimą ir papildomą susitarimą pagal nacionalinę teisę taiko laikinai nuo mėnesio, einančio po to, kai kiekviena šalis pateikia paskutinę iš notų, kuriomis šalys informuoja viena kita apie tai, kad užbaigtos šio susitarimo laikinam taikymui būtinos procedūros, pirmos dienos. Tarybos pirmininkas įgaliojamas pateikti susitarimo 5 straipsnyje ir papildomo susitarimo 8 straipsnyje numatytus pranešimus.Priimta Briuselyje […]Tarybos varduPirmininkas […]1 priedėlisORO SUSISIEKIMO SUSITARIMASJungtinės Amerikos Valstijos (toliau – Jungtinės Valstijos) irEuropos bendrija ir jos valstybės narės,Islandija irNorvegijos Karalystė (toliau – Norvegija),siekdamos tobulinti tarptautinę aviacijos sistemą, pagrįstą oro susisiekimo bendrovių konkurencija rinkoje ir kuo mažesniu valdžios institucijų kišimusi ir reguliavimu,siekdamos pagerinti tarptautinio oro susisiekimo plėtros galimybes ir be kita ko plėsdamos oro susisiekimo tinklus, kad keleiviams ir krovinių siuntėjams būtų teikiamos patogios oro susisiekimo paslaugos,siekdamos užtikrinti, kad oro susisiekimo bendrovės turėtų galimybę keliaujantiems ir krovinius siunčiantiems asmenims atvirose rinkose siūlyti paslaugas konkurencingomis kainomis,siekdamos, kad visi oro susisiekimo sektoriai, įskaitant oro susisiekimo bendrovių darbuotojus, turėtų naudos iš liberalizuoto susitarimo,siekdamos užtikrinti didžiausią įmanomą tarptautinio oro susisiekimo saugą bei saugumą ir pakartotinai reikšdamos didelį susirūpinimą dėl veiksmų, nukreiptų prieš orlaivių saugumą, arba dėl grėsmės orlaivių saugumui, kai dėl to kyla pavojus asmenų arba nuosavybės saugai, daroma neigiama įtaka oro susisiekimo veiklai ir pakertamas visuomenės pasitikėjimas civilinės aviacijos sauga,atkreipdamos dėmesį į 1944 m. gruodžio 7 d. Čikagoje pateiktą pasirašyti Tarptautinę civilinės aviacijos konvenciją,pripažindamos, kad valstybės subsidijos gali neigiamai paveikti oro susisiekimo bendrovių konkurencingumą ir apsunkinti pagrindinių šio susitarimo tikslų įgyvendinimą,patvirtindamos, kad rengiant ir įgyvendinant tarptautinę aviacijos politiką svarbu atsižvelgti į aplinkos apsaugą,atkreipdamos dėmesį į vartotojų apsaugos, įskaitant apsaugą pagal 1999 m. gegužės 28 d. Monrealyje pasirašytą Konvenciją dėl tam tikrų tarptautinio vežimo oru taisyklių suvienodinimo, svarbą,ketindamos pasinaudoti galiojančių susitarimų sistema, kad būtų galima atverti rinkas ir vartotojams, oro susisiekimo bendrovėms, darbuotojams ir bendruomenėms abipus Atlanto užtikrinti kuo didesnę naudą,pripažindamos, kad svarbu plėsti jų oro susisiekimo bendrovių galimybes patekti į pasaulio kapitalo rinkas, siekiant didinti konkurenciją ir remti šio susitarimo tikslų įgyvendinimą,ketindamos sukurti pasaulinį precedentą, kad būtų atkreipiamas dėmesys į šio labai svarbaus ekonomikos sektoriaus liberalizavimo naudą,susitarė:1 straipsnisApibrėžtisSusitariančioji šalis – Jungtinės Valstijos, Europos bendrija ir jos valstybės narės, Islandija arba Norvegija.2 straipsnisI ir II priedų taikymasI priede pateikto 2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašyto Europos bendrijos ir jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo dėl oro susisiekimo (toliau – Oro susisiekimo susitarimas) nuostatos taikomos visoms šio susitarimo šalims, atsižvelgiant į tai, kas numatyta II priede. Oro susisiekimo susitarimo nuostatos Islandijai ir Norvegijai taikomos kaip Europos bendrijos valstybėms narėms, todėl Islandija ir Norvegija turi visas tame susitarime numatytas valstybių narių teises ir įsipareigojimus. I ir II priedai yra neatsiejama šio susitarimo dalis.3 straipsnisNutraukimas1. Jungtinės Valstijos arba Europos bendrija ir jos valstybės narės gali bet kuriuo metu diplomatiniais kanalais kitoms trims susitariančiosioms šalims raštu pranešti apie savo sprendimą nutraukti šį susitarimą arba užbaigti šio susitarimo laikiną taikymą pagal 5 straipsnį. Pranešimo kopija tuo pačiu metu siunčiama Tarptautinei civilinės aviacijos organizacijai. Šis susitarimas nutraukiamas arba jo laikinas taikymas baigiasi Tarptautinės oro transporto asociacijos (IATA) skrydžių sezono, kuris galioja praėjus vieneriems metams nuo raštiško pranešimo datos, paskutinės dienos vidurnaktį (Grinvičo laiku), nebent visų susitariančiųjų šalių susitarimu pranešimas atšaukiamas iki to laikotarpio pabaigos.2. Islandija arba Norvegija gali bet kuriuo metu diplomatiniais kanalais kitoms susitariančiosioms šalims raštu pranešti apie savo sprendimą pasitraukti iš šio susitarimo arba baigti šio susitarimo laikiną taikymą pagal 5 straipsnį. Pranešimo kopija tuo pačiu metu siunčiama Tarptautinei civilinės aviacijos organizacijai. Toks pasitraukimas arba laikino taikymo nutraukimas įsigalioja Tarptautinės oro transporto asociacijos (IATA) skrydžių sezono, kuris galioja praėjus vieneriems metams nuo raštiško pranešimo datos, paskutinės dienos vidurnaktį (Grinvičo laiku), nebent toks pranešimas atšaukiamas raštišką pranešimą pateikusios susitariančiosios šalies, Jungtinių Valstijų, Europos bendrijos ir jos valstybių narių susitarimu iki to laikotarpio pabaigos.3. Jungtinės Valstijos arba Europos bendrija ir jos valstybės narės gali bet kuriuo metu diplomatiniais kanalais Islandijai arba Norvegijai raštu pranešti apie savo sprendimą nutraukti šį susitarimą arba užbaigti jo laikiną taikymą Islandijai arba Norvegijai. Pranešimo kopijos tuo pačiu metu siunčiamos kitoms dviem šio susitarimo šalims ir Tarptautinei civilinės aviacijos organizacijai. Toks susitarimo ar jo laikino taikymo Islandijai arba Norvegijai nutraukimas įsigalioja Tarptautinės oro transporto asociacijos (IATA) skrydžių sezono, kuris galioja praėjus vieneriems metams nuo raštiško pranešimo datos, paskutinės dienos vidurnaktį (Grinvičo laiku), nebent toks pranešimas atšaukiamas Jungtinių Valstijų, Europos bendrijos ir jos valstybių narių ir pranešimą gaunančios susitariančiosios šalies susitarimu iki to laikotarpio pabaigos.4. Pagal šį straipsnį Europos bendrijos ir jos valstybių narių diplomatines notas siunčia Europos bendrija, o Europos bendrijai ir jos valstybėms narėms skirtos notos siunčiamos Europos bendrijai.5. Jeigu Oro susisiekimo susitarimas nutraukiamas, tai, nepaisant jokių kitų šio straipsnio nuostatų, kartu nutraukiamas ir šis susitarimas.4 straipsnisRegistracija TCAOŠis susitarimas ir jo pakeitimai registruojami Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje.5 straipsnisLaikinas taikymasIki įsigaliojimo pagal 6 straipsnį šis susitarimas laikinai taikomas nuo mėnesio, einančio po to, kai kiekviena susitariančioji šalis pateikia paskutinę notą, kuria kiekviena susitariančioji šalis informuoja kitas susitariančiąsias šalis apie tai, kad užbaigtos šio susitarimo laikinam taikymui būtinos procedūros, pirmos dienos. Jeigu Oro susisiekimo susitarimas nutraukiamas pagal to susitarimo 23 straipsnį arba jeigu jo laikinas taikymas baigiasi pagal to susitarimo 25 straipsnį, laikinas šio susitarimo taikymas baigiasi tuo pačiu metu.6 straipsnisĮsigaliojimasŠis susitarimas įsigalioja Oro susisiekimo susitarimo įsigaliojimo dieną arba praėjus mėnesiui po paskutinės iš diplomatinių notų, kuriomis susitariančiosios šalys patvirtina, kad visos papildomo susitarimo įsigaliojimui būtinos procedūros atliktos, datos, atsižvelgiant į tai, kuri iš šių datų yra vėlesnė. Keičiantis diplomatinėmis notomis Europos bendrijos ir jos valstybių narių diplomatines notas siunčia Europos bendrija, o Europos bendrijai ir jos valstybėms narėms skirtos notos siunčiamos Europos bendrijai. Europos bendrijos ir jos valstybių narių diplomatinėje notoje ar notose pateikiami kiekvienos valstybės narės pranešimai, kuriais patvirtinama, kad atliktos visos šio susitarimo įsigaliojimui būtinos procedūros.TAI PATVIRTINDAMI šį susitarimą pasirašė toliau nurodyti tinkamai įgalioti asmenys.PRIIMTA .............. , šią .................... ........... dieną keturiais egzemplioriais.Jungtinių Amerikos Valstijų vardu[Kiekvienos ES valstybės narės vardu]Europos bendrijos varduIslandijos varduNorvegijos Karalystės varduI priedasORO SUSISIEKIMO SUSITARIMAS[ OL L 134/4, 2007 5 25 ]II priedasIslandijai ir Norvegijai taikomos nuostatosOro susisiekimo susitarimo (su toliau pateiktais pakeitimais) nuostatos taikomos visoms šio susitarimo šalims. Oro susisiekimo susitarimo nuostatos Islandijai ir Norvegijai taikomos kaip Europos bendrijos valstybėms narėms, todėl Islandija ir Norvegija turi visas tame susitarime numatytas valstybių narių teises ir įsipareigojimus:1. Oro susisiekimo susitarimo 1 straipsnio 9 dalis išdėstoma taip:Teritorija – Jungtinėms Valstijoms arba jų jurisdikcijai priklausančios sausumos teritorijos (žemyninė teritorija ir salos), vidaus vandenys bei teritoriniai vandenys ir – Europos bendrijos ir jos valstybių narių atžvilgiu – sausumos teritorijos (žemyninė teritorija ir salos), vidaus vandenys bei teritoriniai vandenys, kuriems taikomas Europos ekonominės erdvės susitarimas jame ar jį pakeisiančiame dokumente nustatytomis sąlygomis, išskyrus sausumos teritoriją ir vidaus vandenis, kurie priklauso Lichtenšteino Kunigaikštystei ar jos jurisdikcijai; laikoma, kad šio susitarimo taikymas Gibraltaro oro uostui neturi įtakos nei Ispanijos Karalystės ir Jungtinės Karalystės teisinėms pozicijoms ginče dėl suverenių teisių į teritoriją, kurioje yra tas oro uostas, nei 2006 m. rugsėjo 18 d. Kordoboje priimtame Ministrų pareiškime dėl Gibraltaro oro uosto išdėstytai nuostatai Gibraltaro oro uostui laikinai netaikyti Europos bendrijos aviacijos priemonių, 2006 m. rugsėjo 18 d. galiojusių valstybėms narėms; ir2. 23–26 straipsniai Islandijai ir Norvegijai netaikomi.3. 1 priedo 1 skirsnis papildomas tokiu tekstu:w. Islandija: 1995 m. birželio 14 d. Vašingtone pasirašytas Oro susisiekimo susitarimas, iš dalies pakeistas 2002 m. kovo 1 d. pasikeitus notomis; iš dalies pakeistas 2006 m. rugpjūčio 14 d. ir 2007 m. kovo 9 d. pasikeitus notomis;x. Norvegijos Karalystė: Susitarimas, susijęs su oro susisiekimo paslaugomis, įsigaliojo 1945 m. spalio 6 d. Vašingtone pasikeitus notomis; iš dalies pakeistas 1954 m. rugpjūčio 6 d. pasikeitus notomis; iš dalies pakeistas 1995 m. birželio 16 d. pasikeitus notomis.4. 1 priedo 2 skirsnis išdėstomas taip:Nepaisant šio priedo 1 skirsnio, teritorijoms, kurioms netaikomas šio susitarimo 1 straipsnyje pateikta teritorijos apibrėžtis, ir toliau taikomi to skirsnio e (Danija ir Jungtinės Valstijos), g (Prancūzija ir Jungtinės Valstijos), v (Jungtinė Karalystė ir Jungtinės Valstijos) ir x (Norvegija ir Jungtinės valstijos) dalyse nurodyti susitarimai juose nustatytomis sąlygomis.5. 1 priedo 3 skirsnis išdėstomas taip:Nepaisant šio susitarimo 3 straipsnio, JAV oro susisiekimo bendrovės neturi teisės iš punktų valstybėse narėse ar į juos teikti krovinių vežimo paslaugas, neįtrauktas į paslaugas, kurias teikiant viena iš šalių yra Jungtinės Valstijos, išskyrus punktus Čekijos Respublikoje, Prancūzijos Respublikoje, Vokietijos Federacinėje Respublikoje, Liuksemburgo Didžiojoje Hercogystėje, Maltos Respublikoje, Lenkijos Respublikoje, Portugalijos Respublikoje, Slovakijos Respublikoje, Islandijoje ir Norvegijos Karalystėje.6. 2 priedo 3 straipsnio pabaigoje įrašoma:Islandijos ir Norvegijos atveju tai be kita ko apima Europos ekonominės erdvės susitarimo 53, 54 ir 57 straipsnius, jų įgyvendinimo reglamentus pagal minėtą susitarimą ir bet kuriuos jų pakeitimus.2 priedėlisPAPILDOMAS SUSITARIMAStarpNorvegijos Karalystės,IslandijosirEuropos bendrijos ir jos valstybių nariųdėlJungtinių Amerikos Valstijų,Europos bendrijų, jos valstybių narių, Norvegijos Karalystės irIslandijosoro susisiekimo susitarimo taikymoKadangi:(1) Europos Komisija, remdamasi Tarybos sprendimu, kuriuo ji buvo įgaliota pradėti derybas, Bendrijos ir jos valstybių narių vardu su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis susitarė dėl oro susisiekimo susitarimo.(2) Bendrijos ir jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas (toliau – oro susisiekimo susitarimas) buvo parafuotas 2007 m. kovo 2 d., Bendrijos ir jos valstybių narių vardu pasirašytas Briuselyje 2007 m. balandžio 25 d., o JAV vardu – Vašingtone 2007 m. balandžio 30 d. ir laikinai taikomas nuo 2008 m. kovo 30 d.(3) Islandija ir Norvegijos Karalystė (toliau – Norvegija), kaip visateisės Europos bendros aviacijos rinkos narės, kuriomis jos tapo pagal Europos ekonominės erdvės susitarimą, prisijungė prie Oro susisiekimo susitarimo pagal tos pačios dienos susitarimą (toliau – susitarimas), į kurį Oro susisiekimo susitarimas įtraukiamas kaip I priedas.(4) Būtina nustatyti tvarką, kaip prireikus sustabdyti teisių taikymą pagal Oro susisiekimo susitarimo 21 straipsnio 3 dalį.(5) Be to, būtina nustatyti Norvegijos ir Islandijos dalyvavimo Oro susisiekimo susitarimo 18 straipsniu įsteigtame Jungtiniame komitete ir Oro susisiekimo susitarimo 19 straipsniu numatytose arbitražo procedūrose tvarką, taip siekiant užtikrinti reikiamą bendradarbiavimą, keitimąsi informacija ir konsultacijas prieš Jungtinio komiteto posėdžius, ir tam tikrų susitarimo nuostatų, įskaitant saugumo, saugos, skrydžių teisių suteikimo bei atšaukimo ir valstybės paramos nuostatas, įgyvendinimo tvarką,SUSITARĖ:1 straipsnisPranešimasJeigu Bendrija ir jos valstybės narės nuspręstų nutraukti susitarimą pagal susitarimo 3 straipsnį, nutraukti jo laikiną taikymą arba atšaukti atitinkamus pranešimus, Komisija, prieš pateikdama pranešimą diplomatiniais kanalais Jungtinėms Amerikos Valstijoms, apie tokį sprendimą nedelsdama informuoja Islandiją ir Norvegiją. Norvegija ir (arba) Islandija atitinkamai nedelsdamos informuoja Komisiją apie atitinkamą (-us) sprendimus (-us).2 straipsnisAntrojo etapo derybos ir skrydžių teisių taikymo sustabdymas1. Komisija Europos bendrijos ir jos valstybių narių vardu vykdo antrojo etapo derybas, nurodytas Oro susisiekimo susitarimo 21 straipsnio 1 dalyje. Siekiant užtikrinti, kad atnaujintas Oro susisiekimo susitarimas Norvegijai bei Islandijai būtų taikomas ir po antrojo etapo derybų, Norvegija ir Islandija dalyvauja derybose stebėtojo teisėmis ir tuo tikslu yra įtraukiamos į Europos bendrijos parengiamąjį darbą kaip bet kuri Bendrijos valstybė narė.2. Jei antrojo etapo susitarimas nepasiekiamas per 12 mėnesių nuo Oro susisiekimo susitarimo 21 straipsnio 3 dalyje numatytos peržiūros pradžios, Norvegija ir Islandija kaip bet kuri Bendrijos valstybė narė per 15 dienų gali pranešti Komisijai, kurių skrydžių teisių taikymą savo teritorijoje ji norėtų sustabdyti. Į tokias skrydžių teises negali būti įtrauktos jokios teisės, nurodytos Oro susisiekimo susitarimo I priede minimuose susitarimuose.3. Remdamasi iš valstybių narių, Norvegijos ir (arba) Islandijos gautais pranešimais, Komisija nustato skrydžių teisių, kurių taikymas turėtų būti sustabdytas, sąrašą ir perduoda jį Tarybai. Tarybos pirmininkas Bendrijos ir jos valstybių narių, Norvegijos ir Islandijos vardu informuoja Jungtines Amerikos Valstijas apie teisių, įtrauktų į sąrašą, taikymo sustabdymą pagal Oro susisiekimo susitarimo 21 straipsnio 3 dalį. Atitinkamos valstybės narės, Norvegija ir (arba) Islandija imasi reikiamų priemonių, kad sustabdytų tokių teisių taikymą nuo Tarptautinės oro transporto asociacijos (IATA) skrydžių sezono, kuris prasideda ne anksčiau kaip po 12 mėnesių nuo pranešimo apie taikymo sustabdymą datos, pirmos dienos.4. Nepaisant šio straipsnio 3 dalies, Taryba remdamasi Komisijos pasiūlymu gali vieningai nuspręsti nepateikti pranešimo apie taikymo sustabdymą arba jį atšaukti.3 straipsnisJungtinis komitetas1. Pagal Oro susisiekimo susitarimo 18 straipsnį įsteigtame Jungtiniame komitete Bendrijai, jos valstybėms narėms, Norvegijai ir Islandijai atstovauja Komisijos, valstybių narių, Norvegijos ir Islandijos atstovai.2. Bendrijos, valstybių narių, Norvegijos ir Islandijos poziciją Jungtiniame komitete išdėsto Komisija, išskyrus tas sritis, kurios Europos Sąjungoje priskiriamos išimtinei valstybių narių kompetencijai; tokiu atveju poziciją išdėsto valstybės narės, Islandija ir (arba) Norvegija.3. Norvegijos ir Islandijos poziciją Jungtiniame komitete dėl Oro susisiekimo susitarimo 14 ar 20 straipsniuose numatytų klausimų arba dėl klausimų, dėl kurių nebūtina priimti teisinių pasekmių turintį sprendimą, pasitarusios su Komisija priima Norvegija ir Islandija.4. Bendrijos ir jos valstybių narių, Norvegijos ir Islandijos poziciją dėl kitų Jungtinio komiteto sprendimų klausimais, kuriems taikomi į Europos ekonominės erdvės susitarimą įtraukti reglamentai ir direktyvos, pasitarusi su Norvegija ir Islandija priima Komisija.5. Dėl kitų Jungtinio komiteto sprendimų klausimais, kuriems į Europos ekonominės erdvės susitarimą įtraukti reglamentai ir direktyvos netaikomi, Norvegijos Karalystės ir Islandijos poziciją pasitarusios su Komisija priima Norvegija ir Islandija.6. Komisija imasi tinkamų priemonių, siekdama užtikrinti visapusišką Norvegijos ir Islandijos bendradarbiavimą koordinavimo, konsultaciniuose ar sprendimų rengimo susitikimuose su valstybėmis narėmis, ir užtikrina galimybę gauti reikiamą informaciją, susijusią su Jungtinio komiteto posėdžių rengimu.4 straipsnisArbitražas1. Pagal Oro susisiekimo susitarimo 19 straipsnį Bendrijai, jos valstybėms narėms, Norvegijai ir Islandijai arbitražo posėdžiuose atstovauja Komisija.2. Kai tinkama, Komisija imasi priemonių užtikrinti, kad Norvegija ir Islandija dalyvautų arbitražo posėdžių rengimo ir koordinavimo veikloje.3. Jeigu Taryba nusprendžia sustabdyti lengvatų taikymą pagal Oro susisiekimo susitarimo 19 straipsnio 7 dalį, apie šį sprendimą pranešama Norvegijai ir Islandijai. Norvegija ir (arba) Islandija atitinkamai informuoja Komisiją apie atitinkamą (-us) sprendimą (-us).4. Sprendimus dėl bet kurių kitų atitinkamų veiksmų, kurių pagal Oro susisiekimo susitarimo 19 straipsnį reikia imtis klausimais, kuriems Europos Sąjungoje taikoma Bendrijos kompetencija, priima Komisija, kuriai padeda Tarybos paskirtas valstybių narių, Norvegijos ir Islandijos atstovų specialus komitetas.5 straipsnisKeitimasis informacija1. Norvegija ir Islandija nedelsdamos informuoja Komisiją apie bet kurį pagal Oro susisiekimo susitarimo 4 arba 5 straipsnius priimtą sprendimą atsisakyti suteikti, atšaukti, sustabdyti ar apriboti leidimą kuriai nors Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo bendrovei. Komisija atitinkamai nedelsdama informuoja Norvegiją ir Islandiją apie atitinkamą valstybių narių sprendimą.2. Norvegija ir Islandija nedelsdamos informuoja Komisiją apie bet kurį pagal Oro susisiekimo susitarimo 8 straipsnį pateiktą ar gautą prašymą arba pranešimą. Komisija atitinkamai nedelsdama informuoja Norvegiją ir Islandiją apie atitinkamą valstybių narių pateiktą ar gautą prašymą arba pranešimą.3. Norvegija ir Islandija nedelsdamos informuoja Komisiją apie bet kurį pagal Oro susisiekimo susitarimo 9 straipsnį gautą ar pateiktą prašymą arba pranešimą. Komisija atitinkamai nedelsdama informuoja Norvegiją ir Islandiją apie atitinkamą valstybių narių pateiktą ar gautą prašymą arba pranešimą.6 straipsnisValstybės subsidijos ir parama1. Jeigu Norvegija arba Islandija mano, kad subsidija ar parama, kurią Jungtinių Amerikos Valstijų teritorijoje ketina suteikti ar suteikia kokia nors valdžios institucija, turės neigiamą poveikį konkurencijai pagal Oro susisiekimo susitarimo 14 straipsnio 2 dalį, ji apie tai praneša Komisijai. Jeigu pranešimą panašiu klausimu Komisijai pateikia valstybė narė, Komisija atitinkamai apie tai informuoja Norvegiją ir Islandiją.2. Komisija, Norvegija ir Islandija gali kreiptis į tokią instituciją arba paprašyti surengti pagal Oro susisiekimo susitarimo 18 straipsnį įsteigto Jungtinio komiteto posėdį.3. Komisija, Norvegija ir Islandija nedelsdamos informuoja viena kitą, kai Jungtinės Amerikos Valstijos su jomis susisiekia pagal Oro susisiekimo susitarimo 14 straipsnio 3 dalį.7 straipsnisNutraukimas1. Viena iš susitariančiųjų šalių gali bet kuriuo metu diplomatiniais kanalais kitai susitariančiajai šaliai raštu pranešti apie sprendimą nutraukti šį papildomą susitarimą ar jo laikiną taikymą. Šis papildomas susitarimas nutraukiamas arba jo laikinas taikymas baigiasi vidurnaktį (Grinvičo laiku) praėjus šešiems mėnesiams nuo dienos, kai pateikiamas raštiškas pranešimas apie galiojimo arba laikino taikymo nutraukimą, nebent iki tokio laikotarpio pabaigos toks pranešimas susitariančiųjų šalių susitarimu atšaukiamas.2. Jeigu susitarimas ar jo laikinas taikymas nutraukiamas, tai, nepaisant jokių kitų šio straipsnio nuostatų, šis papildomas susitarimas nutraukiamas arba jo laikinas taikymas baigiasi tuo pačiu metu.8 straipsnisLaikinas taikymasIki įsigaliojimo pagal 9 straipsnį susitariančiosios šalys pagal savo nacionalinius įstatymus sutinka šį papildomą susitarimą taikyti nuo šio papildomo susitarimo pasirašymo dienos arba nuo susitarimo 5 straipsnyje nurodyto laikino taikymo dienos, atsižvelgiant į tai, kuri data yra vėlesnė.9 straipsnisĮsigaliojimasŠis papildomas susitarimas įsigalioja: a) praėjus mėnesiui po paskutinės iš diplomatinių notų, kuriomis susitariančiosios šalys patvirtina, kad visos papildomo susitarimo įsigaliojimui būtinos procedūros atliktos, datos; arba b) po susitarimo įsigaliojimo ar laikino taikymo pradžios datos, atsižvelgiant į tai, kuri data yra vėlesnė.TAI PATVIRTINDAMI šį papildomą susitarimą pasirašė toliau nurodyti tinkamai įgalioti asmenys.PRIIMTA anglų kalba .............. , šią .................... ........... dieną trimis egzemplioriais.Norvegijos Karalystės varduIslandijos varduEuropos bendrijos vardu


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 02 13
            COM(2017) 73 final
            2017/0027(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi šalių konferencijoje, dėl Roterdamo konvencijos III priedo pakeitimų

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               1998 m. kovo mėn. baigtos Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) ir Jungtinių Tautų aplinkos programos (JTAP) remiamos derybos dėl Konvencijos dėl sutikimo, apie kurį pranešama iš anksto, procedūros, taikomos tam tikroms pavojingoms cheminėms medžiagoms ir pesticidams tarptautinėje prekyboje.

               Konvencija pateikta pasirašyti 1998 m. rugsėjo mėn. Roterdame įvykusioje ministrų diplomatinėje konferencijoje. Bendrija ją pasirašė 1998 m. rugsėjo 11 d. Pasirašius Roterdamo konvenciją, labai pagerėjo tarptautinis tam tikrų pavojingų cheminių medžiagų, tarp jų ir pesticidų, reguliavimas. Konvencijos tikslas – skatinti tarptautinėje prekyboje pavojingomis cheminėmis medžiagomis dalyvaujančias šalis dalytis atsakomybe ir bendradarbiauti, siekiant apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką nuo galimos žalos ir prisidėti prie aplinkai nekenksmingo jų naudojimo.

               Sąjunga Konvenciją įgyvendino priimdama Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 649/2012
                  1
               . 2006 m. rugsėjo 25 d. Sprendimu 2006/730/EB
                  2
                Taryba nusprendė Konvenciją patvirtinti Europos bendrijos vardu.

               Konvencija įsigaliojo 2004 m. vasario 24 d.. 2017 m. balandžio 24 d. – gegužės 5 d. Ženevoje įvyks Aštuntoji šalių konferencija (COP8). Konvencijos šalys yra ne tik Sąjunga, bet ir 27 jos valstybės narės.

               Remdamasi Cheminių medžiagų kontrolės komiteto (CRC) – šalių konferencijai pavaldžios pagalbinės institucijos – rekomendacijomis, šalių konferencija į Konvencijos III priedą turėtų įtraukti daugiau cheminių medžiagų, kad susitarimo, apie kurį pranešama iš anksto, procedūra būtų taikoma ir joms. Buvo nustatyta, kad cheminės medžiagos, kurias CRC rekomendavo įtraukti į III priedą, atitinka Konvencijos II priedo kriterijus.

               Cheminėms medžiagoms, kurias CRC rekomenduoja įtraukti į Roterdamo konvencijos III priedą, būtent karbofuranui, karbosulfanui, chrizotilo asbestui, trumposios grandinės chlorintiesiems parafinams, visiems tributilalavo junginiams, trichlorfonui, fentionui (labai mažo kiekio (angl. ULV) preparatams, kuriuose veikliosios medžiagos yra 640 g/l arba daugiau) ir skystiesiems preparatams (emulsuojamajam koncentratui ir tirpiajam koncentratui), kuriuose yra 276 g/l ar daugiau parakvato dichlorido (atitinka 200 g/l ar didesnį parakvato jonų kiekį), eksporto apribojimai pagal Sąjungos teisę, panašūs į taikomus pagal Konvenciją, jau yra taikomi. Todėl Komisija siūlo Tarybai priimti sprendimą Aštuntojoje šalių konferencijoje Sąjungos vardu pritarti Konvencijos III priedo pakeitimams.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

                  Siūlomo Tarybos sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis, kuria remiantis dera priimti teisės aktą, kuriuo nustatoma ES pozicija „tarptautiniu susitarimu įsteigtame organe“ (tokiame kaip Roterdamo konvencijos šalių konferencija), kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus.

                  Atsižvelgiant į tai, kad pagal Roterdamo konvenciją priimamos priemonės yra iš esmės susijusios su prekyba, nors jomis ir siekiama aplinkosaugos tikslų, siūlomo sprendimo materialiniai teisiniai pagrindai – SESV 207 straipsnis ir 192 straipsnio 1 dalis.

               3.EX-POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

                  Pasiūlymu dėl Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi dėl siūlomų Roterdamo konvencijos pakeitimų, nesukuriama jokių naujų teisiškai privalomų reikalavimų. Visoms cheminėms medžiagoms, kurias siūloma įtraukti į Konvencijos sąrašus, eksporto apribojimai pagal Sąjungos teisę, panašūs į taikomus pagal Konvenciją, jau yra taikomi.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Kaip Konvencijos šalis, ES privalo mokėti metinį įnašą į Roterdamo konvencijos patikos fondą. Šis įnašas keisis priklausomai nuo to, prie kokių išvadų bus prieita Aštuntojoje šalių konferencijoje svarstant 2018–2019 m. biudžetą. 2016 m. metinis ES įnašas, lygus maždaug 58 000 EUR, buvo įtrauktas į dabartinį finansinį paketą.

               5.KITI ELEMENTAI

                  Pasiūlymu nenustatoma jokių naujų stebėsenos ir ataskaitų teikimo reikalavimų. Į Sąjungos teisę perkėlus pagal Konvenciją priimtus sąrašus, įgyvendinimo veiksmai ir ataskaitų teikimas bus vykdomi laikantis pagal Reglamentą (ES) Nr. 649/2012 galiojančios tvarkos.

               2017/0027 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi šalių konferencijoje, dėl Roterdamo konvencijos III priedo pakeitimų

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį ir 207 straipsnio 3 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Europos Sąjunga patvirtino Roterdamo konvenciją dėl sutikimo, apie kurį pranešama iš anksto, procedūros, taikomos tam tikroms pavojingoms cheminėms medžiagoms ir pesticidams tarptautinėje prekyboje (toliau – Roterdamo konvencija)
                  3
               ; ji įsigaliojo 2004 m. vasario 24 d.;

               (2)Roterdamo konvencija Sąjungoje įgyvendinama Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 649/2012
                  4
               ;

               (3)pagal Roterdamo konvencijos 7 straipsnį šalių konferencija, remdamasi Cheminių medžiagų kontrolės komiteto rekomendacija, turėtų priimti sprendimus į Konvencijos III priedą įtraukti daugiau cheminių medžiagų;

               (4)Sąjunga turėtų nustatyti poziciją, kurios turi būti laikomasi šalių konferencijoje, dėl papildomų cheminių medžiagų įtraukimo į III priedą;

               (5)siekiant užtikrinti, kad importuojančiosios šalys galėtų pasinaudoti Roterdamo konvencijos teikiama apsauga, būtina pritarti Cheminių medžiagų kontrolės komiteto rekomendacijai į Roterdamo konvencijos III priedą įtraukti karbofuraną, karbosulfaną, chrizotilo asbestą, trumposios grandinės chlorintuosius parafinus, visus tributilalavo junginius, trichlorfoną, fentioną (labai mažo kiekio (angl. ULV) preparatus, kuriuose veikliosios medžiagos yra 640 g/l arba daugiau) ir skystuosius preparatus (emulsuojamąjį koncentratą ir tirpųjį koncentratą), kuriuose yra 276 g/l ar daugiau parakvato dichlorido (atitinka 200 g/l ar didesnį parakvato jonų kiekį). Tos medžiagos Sąjungoje jau yra uždraustos arba griežtai ribojamos, todėl joms taikomi dar griežtesni eksporto reikalavimai negu nustatytieji Roterdamo konvencijoje;

               (6)numatoma, kad Aštuntojoje Roterdamo konvencijos šalių konferencijoje bus nuspręsta dėl siūlomų III priedo pakeitimų. Sąjunga tiems pakeitimams turėtų pritarti;

               (7)todėl Sąjungos pozicija šalių konferencijoje turėtų būti grindžiama šiuo sprendimu,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               1. Pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Aštuntojoje Roterdamo konvencijos šalių konferencijoje, yra ta, kad Sąjunga pritaria Roterdamo konvencijos dėl sutikimo, apie kurį pranešama iš anksto, procedūros, taikomos tam tikroms pavojingoms cheminėms medžiagoms ir pesticidams tarptautinėje prekyboje, III priedo pakeitimų, susijusių su karbofurano, karbosulfano, chrizotilo asbesto, trumposios grandinės chlorintųjų parafinų, visų tributilalavo junginių, trichlorfono, fentiono (labai mažo kiekio (angl. ULV) preparatų, kuriuose veikliosios medžiagos yra 640 g/l arba daugiau) ir skystųjų preparatų (emulsuojamojo koncentrato ir tirpiojo koncentrato), kuriuose yra 276 g/l ar daugiau parakvato dichlorido (atitinka 200 g/l ar didesnį parakvato jonų kiekį), įtraukimu, priėmimui.

               2. Neesminiams šios pozicijos pakeitimams Sąjungos atstovai, atsižvelgdami į Aštuntosios Roterdamo konvencijos šalių konferencijos eigą, gali pritarti be papildomo Tarybos sprendimo.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 649/2012 dėl pavojingų cheminių medžiagų eksporto ir importo (OL L 201, 2012 7 27, p. 60).

                     (2)
                  2006 m. rugsėjo 25 d. Tarybos sprendimas 2006/730/EB dėl Roterdamo konvencijos dėl sutikimo, apie kurį pranešama iš anksto, procedūros, taikomos tam tikroms pavojingoms cheminėms medžiagoms ir pesticidams tarptautinėje prekyboje, sudarymo Europos bendrijos vardu (OL L 299, 2006 10 28, p. 23).

                     (3)
                  2006 m. rugsėjo 25 d. Tarybos sprendimas 2006/730/EB dėl Roterdamo konvencijos dėl sutikimo, apie kurį pranešama iš anksto, procedūros, taikomos tam tikroms pavojingoms cheminėms medžiagoms ir pesticidams tarptautinėje prekyboje, sudarymo Europos bendrijos vardu (OL L 299, 2006 10 28, p. 23).

                     (4)
                  2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 649/2012 dėl pavojingų cheminių medžiagų eksporto ir importo (OL L 201, 2012 7 27, p. 60).


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 05 08
            COM(2017) 207 final
            2017/0089(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl Europos Sąjungos ir Islandijos susitarimo dėl papildomų taisyklių, susijusių su išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemone kaip Vidaus saugumo fondo dalimi 2014–2020 m. laikotarpiu, pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               2014 m. gegužės 21 d. įsigaliojo 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 515/2014, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė ir panaikinamas Sprendimas Nr. 574/2007/EB; jis pradėtas taikyti 2014 m. sausio 1 d.
                  1

               2014 m. gegužės 21 d. taip pat įsigaliojo 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 514/2014, kuriuo nustatomos Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo ir policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos, kovos su juo ir krizių valdymo finansinės paramos priemonės bendrosios nuostatos; jis taip pat pradėtas taikyti 2014 m. sausio 1 d.
                  2
                Pagal Reglamento (ES) Nr. 515/2014 19 straipsnį išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonei kaip Vidaus saugumo fondo daliai (toliau – VSF sienų ir vizų priemonė) taikomos Reglamento (ES) Nr. 514/2014 nuostatos.

               VSF sienų ir vizų priemonės tikslas – nustatyti solidarumo mechanizmą, kuris dalyvaujančias šalis įpareigotų atsižvelgiant į viena kitos interesus ir viena kitos vardu laikytis tokių pačių Europos išorės sienų kontrolės taisyklių. VSF sienų ir vizų priemonė padės įgyvendinti pagrindinį Šengeno acquis tikslą – dalytis atsakomybe, kad būtų užtikrinta „veiksminga, aukšto lygio ir vienoda kontrolė prie išorės sienų“, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 2016/399 15 straipsnyje
                  3
               . Tad šia priemone plėtojamas Šengeno acquis.

               Reglamento (ES) Nr. 515/2014 5 straipsnio 7 dalyje nustatyta, kad su Šengeno acquis įgyvendinimu, taikymu ir plėtojimu susijusios valstybės dalyvauja priemonėje pagal jos nuostatas ir kad turi būti sudaromi jų finansinių įnašų susitarimai bei nustatomos tokiam dalyvavimui būtinos papildomos taisyklės, įskaitant nuostatas, kuriomis užtikrinama Sąjungos finansinių interesų apsauga ir Audito Rūmų audito įgaliojimai, nes atitinkamuose asociacijos susitarimuose tokios taisyklės nenustatytos.

               Susitarimo su Islandija projekto tikslas – sudaryti Reglamento (ES) Nr. 515/2014 5 straipsnio 7 dalyje nurodytus susitarimus, leisti Komisijai prisiimti galutinę atsakomybę už priemonės biudžeto įgyvendinimą šioje asocijuotojoje šalyje ir nustatyti jos su šia priemone susijusį įnašą į Sąjungos biudžetą.

               Dėl biudžeto ir finansų kontrolės valstybėms narėms galioja horizontaliosios prievolės (pvz., Audito Rūmų ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) kompetencija), nustatytos tiesiogiai Sutartyje arba antrinėje Sąjungos teisėje. Šios prievolės valstybėms narėms galioja tiesiogiai, todėl Reglamente (ES) Nr. 515/2014 jos neišdėstytos. Tačiau pagal Reglamento (ES) Nr. 515/2014 5 straipsnio 7 dalį jų galiojimas susitarimo projektu turi būti išplėstas ir asocijuotajai šaliai.

               Kad Sąjungos finansiniai interesai būtų apsaugoti nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų, Reglamente (ES) Nr. 514/2014 nustatyta, kad Komisijos, Audito Rūmų ir OLAF darbuotojams turi būti suteikiamos tinkamos galimybės kontrolei vykdyti. Reglamento (ES) Nr. 514/2014 5 straipsnio 9 dalyje taip pat nurodyta, kad bendradarbiavimo susitarimais su trečiosiomis šalimis Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF bus aiškiai suteikiami įgaliojimai atlikti auditą, patikras vietoje ir tyrimus. Todėl tai numatyta šiame susitarimo projekte.

               2.TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI

               •Teisinis pagrindas

               Siekiant sudaryti Sąjungos ir Islandijos susitarimus dėl šios šalies įnašo į išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonę 2014–2020 m. laikotarpiu ir dėl tokiam dalyvavimui būtinų papildomų taisyklių, šis pasiūlymas dėl susitarimo pasirašymo grindžiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalimi ir 218 straipsnio 5 dalimi.

               •Siūlomo sprendimo būtinumas

                  Remiantis Reglamento (ES) Nr. 515/2014 5 straipsnio 7 dalimi, būtina sudaryti susitarimą su Islandija, kad būtų galima sudaryti susitarimus dėl šios šalies įnašo į išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonę 2014–2020 m. laikotarpiu ir dėl tokiam dalyvavimui būtinų papildomų taisyklių.

                  Pagal susitarimo 19 straipsnio 4 dalį susitarimą (išskyrus jo 5 straipsnį) būtina taikyti laikinai nuo kitos dienos po jo pasirašymo.

               •Proporcingumo principas

                  Netaikoma.

               •Priemonės pasirinkimas

               Netaikoma.

               3.KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Derybų rezultatai

               2014 m. gegužės 28 d. Komisija pateikė Tarybai rekomendaciją įgalioti Komisiją pradėti derybas su Norvegija, Islandija, Šveicarija ir Lichtenšteinu dėl tarptautinio susitarimo, kuriuo būtų nustatytos tokios papildomos taisyklės.

               2014 m. liepos 14 d. Komisija gavo Tarybos įgaliojimą pradėti derybas su Norvegija, Islandija, Šveicarija ir Lichtenšteinu dėl susitarimo dėl šių šalių dalyvavimo Vidaus saugumo fondo sienų ir vizų priemonėje tvarkos.

               Derybos vykdytos bendrai su visomis asocijuotosiomis šalimis. Įvyko du derybų etapai. Galutinis susitarimo su Islandija projekto tekstas parafuotas 2016 m. rugsėjo 21 d.

               Komisija mano, kad Tarybos derybiniuose nurodymuose išdėstyti tikslai buvo pasiekti ir susitarimo projektas Sąjungai priimtinas.

               Valstybės narės buvo informuojamos ir su jomis buvo konsultuojamasi atitinkamose Tarybos darbo grupėse.

               Galutinį susitarimo turinį galima apibendrinti taip, kaip išdėstyta toliau.

               Susitarimo projektu numatomas metinis Islandijos finansinis įnašas į Vidaus saugumo fondo sienų ir vizų priemonės biudžetą – metinė suma, apskaičiuota remiantis jos BVP, kaip visų fonde dalyvaujančių valstybių BVP procentine dalimi (10 straipsnis ir I priedas). Metiniai mokėjimai nurodyti 11 straipsnyje.

               Be to, susitarimo projekte numatyta atsakingos institucijos skyrimo tvarka ir metinių ataskaitų teikimo sistema.

               Į susitarimą taip pat įtrauktos nuostatos dėl Sąjungos finansinių interesų apsaugos nuo sukčiavimo ir priemonės, skirtos atitikčiai nuostatoms, susijusioms su finansų valdymu ir kontrole, užtikrinti, kaip nustatyta Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) ir SESV grindžiamuose ES teisės aktuose.

               •Galiojančių teisės aktų ex-post vertinimas ir (arba) tinkamumo patikros

                  Netaikoma.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Netaikoma.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Netaikoma.

               •Poveikio vertinimas

                  Netaikoma, kadangi pasiūlymas susijęs su programos valdymu ir juo siekiama pasirašyti tarptautinį susitarimą, dėl kurio buvo deramasi remiantis Tarybos patvirtintais derybiniais nurodymais.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Netaikoma.

               •Pagrindinės teisės

                  Netaikoma.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Susitarimo projekto 10 straipsnyje ir priede pateikiamos nuostatos, susijusios su asocijuotosios šalies metiniais finansiniais įnašais į Vidaus saugumo fondo sienų ir vizų priemonės biudžetą, ir nurodoma, kaip jas galima priderinti prie I priede aprašytos padėties.

               5.KITI ASPEKTAI

               •Teritorinis taikymas

                  Reglamentu (ES) Nr. 515/2014 plėtojamas Šengeno acquis. Dėl to šis susitarimas su Islandija taip pat grindžiamas Šengeno acquis.

                  Pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nebus jai privalomas ar taikomas. Pagal pirmiau nurodyto protokolo 4 straipsnį per šešis mėnesius po to, kai Taryba priims šį pasiūlymą, Danija nuspręs, ar ji siūlomą sprendimą įtrauks į savo nacionalinę teisę.

                  Šiuo pasiūlymu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Jungtinė Karalystė ir Airija nedalyvauja, todėl atitinkamai pagal Tarybos sprendimus 2000/365/EB
                     4
                   ir 2002/192/EB
                     5
                   jis nebus joms privalomas ar taikomas.

                •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Susitarimo 17 straipsnyje nustatoma taikytina ataskaitų teikimo ir stebėsenos tvarka. Iki 2022 m. (imtinai) iki kiekvienų metų vasario 15 d. Islandija turi Komisijai pateikti metinę praėjusių finansinių metų įgyvendinimo ataskaitą.

               •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

                  Netaikoma.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

               Nereikalinga.

               Atsižvelgdama į tai, kas nurodyta pirmiau, Komisija siūlo Tarybai priimti sprendimą pasirašyti susitarimą Sąjungos vardu ir įgalioti Tarybos pirmininką paskirti asmenį (-is), tinkamai įgaliotą (-us) pasirašyti Sąjungos vardu.

               Komisija pateikė atskirą pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl pridedamo Europos Sąjungos ir Islandijos susitarimo dėl papildomų taisyklių, susijusių su išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemone kaip Vidaus saugumo fondo dalimi 2014–2020 m. laikotarpiu, sudarymo
                  6
               . Taryba šį sprendimą priima gavusi Europos Parlamento pritarimą.

               2017/0089 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl Europos Sąjungos ir Islandijos susitarimo dėl papildomų taisyklių, susijusių su išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemone kaip Vidaus saugumo fondo dalimi 2014–2020 m. laikotarpiu, pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 5 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 515/2014
                  7
                5 straipsnio 7 dalyje nustatyta, kad su Šengeno acquis įgyvendinimu, taikymu ir plėtojimu susijusios valstybės dalyvaus priemonėje pagal jos nuostatas ir kad bus sudaromi jų finansinių įnašų susitarimai bei nustatomos tokiam dalyvavimui būtinos papildomos taisyklės, įskaitant nuostatas, kuriomis užtikrinama Sąjungos finansinių interesų apsauga ir Audito Rūmų audito įgaliojimai;

               (2)2014 m. liepos 14 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su Norvegijos Karalyste, Islandija, Šveicarijos Konfederacija ir Lichtenšteino Kunigaikštyste dėl susitarimo dėl jų dalyvavimo Vidaus saugumo fondo sienų ir vizų priemonėje 2014–2020 m. laikotarpiu tvarkos. Derybos su Islandija sėkmingai baigtos ir susitarimas parafuotas 2016 m. rugsėjo 21 d.;

               (3)pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Kadangi šis sprendimas grindžiamas Šengeno acquis, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nusprendžia dėl šio sprendimo, Danija turėtų nuspręsti, ar jį įtrauks į savo nacionalinę teisę;

               (4)šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Jungtinė Karalystė nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2000/365/EB
                  8
               ; todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį sprendimą, jis nėra jai privalomas ir ji neprivalo jo taikyti;

               (5)šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB
                  9
               . todėl Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

               (6)susitarimas Sąjungos vardu turėtų būti pasirašytas su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau;

               (7)siekiant sudaryti sąlygas nedelsiant taikyti šiame susitarime numatytas priemones ir nevėlinti nacionalinės programos patvirtinimo ir įgyvendinimo, sprendimas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

               (8)pagal susitarimo 19 straipsnio 4 dalį susitarimas (išskyrus susitarimo 5 straipsnį) turėtų būti laikinai taikomas nuo kitos dienos po jo pasirašymo,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Įgaliojama Sąjungos vardu pasirašyti Sąjungos ir Islandijos susitarimą dėl papildomų taisyklių, susijusių su išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemone kaip Vidaus saugumo fondo dalimi 2014–2020 m. laikotarpiu, su sąlyga, kad minėtas susitarimas bus sudarytas.

               Pasirašytino susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

               2 straipsnis

               Tarybos generalinis sekretoriatas parengia įgaliojamąjį raštą, kuriuo susitarimo derybininko nurodytam asmeniui ar asmenims suteikiami įgaliojimai pasirašyti susitarimą, su sąlyga, kad jis bus sudarytas.

               3 straipsnis

               Pagal susitarimo 19 straipsnio 4 dalį susitarimas (išskyrus 5 straipsnį) laikinai taikomas nuo kitos dienos po jo pasirašymo iki tol, kol jis įsigalios.

               4 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 150, 2014 5 20, p. 143.

                     (2)
                  OL L 150, 2014 5 20, p. 112.

                     (3)
                  OL L 77, 2016 3 23, p. 1.

                     (4)
                  2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimas dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 131, 2000 6 1, p. 43).

                     (5)
                  2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas, OL L 64, 2002 3 7, p. 20.

                     (6)
                  Pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Islandijos susitarimo dėl papildomų taisyklių, susijusių su išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemone kaip Vidaus saugumo fondo dalimi 2014–2020 m. laikotarpiu, sudarymo Europos Sąjungos vardu, COM(2017) 199 final.

                     (7)
                  2014 m. gegužės 21 d. įsigaliojo 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 515/2014, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė ir panaikinamas Sprendimas Nr. 574/2007/EB (OL L 150, 2014 5 20, p. 143).

                     (8)
                  2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimas 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 131, 2000 6 1, p. 43).

                     (9)
                  2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 64, 2002 3 7, p. 20).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 05 08
            COM(2017) 207 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl TARYBOS SPRENDIMO
            dėl Europos Sąjungos ir Islandijos susitarimo dėl papildomų taisyklių, susijusių su išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemone kaip Vidaus saugumo fondo dalimi 2014–2020 m. laikotarpiu, pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo

               EUROPOS SĄJUNGA, toliau – Sąjunga,

               ir

               ISLANDIJA

               toliau kartu – Šalys,

               ATSIŽVELGDAMOS į Europos Sąjungos Tarybos, Islandijos ir Norvegijos Karalystės sudarytą susitarimą dėl šių dviejų valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis
                  1
                (toliau – asociacijos susitarimas su Islandija ir Norvegija),

               KADANGI:

               1)
                     Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 515/2014
                  2
                Sąjunga kaip Vidaus saugumo fondo dalį nustatė išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonę;

               2)
                     Reglamentu (ES) Nr. 515/2014 plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta asociacijos susitarime su Islandija ir Norvegija;

               3)
                     Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 514/2014
                  3
                daro tiesioginį poveikį Reglamento (ES) Nr. 515/2014 nuostatų taikymui ir todėl turi įtakos jo teisinei sistemai, be to, priimant Reglamentą (ES) Nr. 514/2014 taikytos asociacijos susitarime su Islandija ir Norvegija išdėstytos procedūros (apie tai Islandijai pranešta), todėl Šalys pripažįsta, kad Reglamentu (ES) Nr. 514/2014 plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta asociacijos susitarime su Islandija ir Norvegija, tiek, kiek tai būtina Reglamentui (ES) Nr. 515/2014 įgyvendinti;

               4)
                     Reglamento (ES) Nr. 515/2014 5 straipsnio 7 dalyje numatyta, kad su Šengeno acquis įgyvendinimu, taikymu ir plėtojimu susijusios valstybės (tarp jų – Islandija) dalyvauja priemonėje pagal jos nuostatas ir kad turėtų būti sudaromi susitarimai, kuriais apibrėžiamas šių šalių finansinių įnašų dydis bei nustatomos tokiam dalyvavimui būtinos papildomos taisyklės, įskaitant nuostatas, kuriomis užtikrinami Sąjungos finansinių interesų apsauga ir Audito Rūmų audito įgaliojimai;

               5)
                     išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė kaip Vidaus saugumo fondo dalis (toliau – VSF sienų ir vizų priemonė) yra speciali Šengeno acquis priemonė, kurios paskirtis – užtikrinti, kad valstybėse narėse ir asocijuotosiose valstybėse vykdant išorės sienų ir vizų politiką būtų dalijamasi našta ir jos įgyvendinimas būtų finansiškai remiamas;

               6)
                     Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012
                  4
                60 straipsnyje numatytos netiesioginio valdymo taisyklės, taikomos tada, kai trečiosioms šalims (įskaitant asocijuotąsias šalis) pavedamos biudžeto vykdymo užduotys;

               7)
                     Reglamento (ES) Nr. 514/2014 17 straipsnio 4 dalyje numatyta, kad išlaidos, kurias oficialiai dar nepaskirta atsakinga institucija apmokėjo 2014 m., yra tinkamos finansuoti; taip užtikrinamas sklandus perėjimas nuo Išorės sienų fondo prie Vidaus saugumo fondo. Taip pat svarbu užtikrinti, kad toks pats rūpestis dėl sklandaus perėjimo atsispindėtų šiame susitarime. Kadangi šis susitarimas neįsigaliojo iki 2014 m. pabaigos, labai svarbu, kad būtų užtikrintas anksčiau ir prieš oficialiai paskiriant atsakingą instituciją apmokėtų išlaidų tinkamumas finansuoti, su sąlyga, kad anksčiau taikytos valdymo ir kontrolės sistemos iš principo yra tokios pačios kaip tos, kurios įsigalios oficialiai paskyrus atsakingą instituciją;

               8)
                     kad būtų lengviau apskaičiuoti ir panaudoti metinius Islandijos įnašus į VSF sienų ir vizų priemonę, šios šalies 2014–2020 m. laikotarpio įnašas nuo 2016 m. iki 2020 m. bus mokamas penkiomis metinėmis dalimis. Už 2016–2018 m. mokėtini fiksuotos sumos metiniai įnašai, o už 2019 m. ir 2020 m. mokėtinas įnašas bus nustatytas 2019 m. pagal visų VSF sienų ir vizų priemonėje dalyvaujančių valstybių bendrąjį vidaus produktą, atsižvelgiant į faktinius mokėjimus,

               SUSITARĖ:

               1 straipsnis

               Taikymo sritis

               Šiuo susitarimu nustatomos Islandijai dalyvauti VSF sienų ir vizų priemonėje pagal Reglamentą (ES) Nr. 515/2014 būtinos papildomos taisyklės.

               2 straipsnis

               Finansų valdymas ir kontrolė

               1.
                     Islandija imasi būtinų priemonių, atitikčiai su nuostatomis, susijusiomis su finansų valdymu ir kontrole, užtikrinti, kaip nustatyta Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) ir antrinės teisės aktuose.

               Pirmoje pastraipoje nurodytos SESV ir antrinės teisės nuostatos yra šios:

               (a)SESV 287 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys;

               (b)Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 30, 32 ir 57 straipsniai, 58 straipsnio 1 dalies c punkto i papunktis, 60 straipsnis, 79 straipsnio 2 dalis ir 108 straipsnio 2 dalis;

               (c)Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012
                  5
                32, 38, 42, 84, 88, 142 ir 144 straipsniai;

               (d)Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96
                  6
               ;

               (e)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013
                  7
               .

               Abipusiu sutarimu Šalys gali nuspręsti iš dalies keisti šį sąrašą.

               2.
                     Pagal šį susitarimą 1 dalyje nurodytas nuostatas Islandija taiko savo teritorijoje.

               3 straipsnis

               Patikimo finansų valdymo principo laikymasis

               Islandijai pagal VSF sienų ir vizų priemonę skirtos lėšos naudojamos vadovaujantis patikimo finansų valdymo principu.

               4 straipsnis

               Su interesų konfliktu susijusio principo laikymasis

               Visiems finansų pareigūnams ir kitiems su biudžeto vykdymu ir valdymu, įskaitant parengiamuosius veiksmus, taip pat auditu arba kontrole susijusiems asmenims, veikiantiems Islandijos teritorijoje, draudžiama imtis veiksmų, dėl kurių gali kilti jų ir Sąjungos interesų konfliktas.

               5 straipsnis

               Vykdymo užtikrinimas

               Komisijos priimti sprendimai, kuriais piniginės prievolės nustatomos kitiems nei valstybės asmenims, vykdomi Islandijos teritorijoje.

               Vykdymo užtikrinimas reglamentuojamas Islandijoje galiojančiomis civilinio proceso taisyklėmis. Nacionalinė institucija, kurią tam tikslui paskiria Islandijos Vyriausybė ir apie kurią ji praneša Komisijai, prie to sprendimo prideda sprendimo vykdomąjį raštą, neatlikdama jokių formalumų, tik patikrinusi sprendimo autentiškumą.

               Kai baigiami tie Komisijos prašymu atliekami formalumai, Komisija gali pradėti sprendimo vykdymo užtikrinimo procedūrą pagal nacionalinę teisę, tiesiogiai kreipdamasi į kompetentingą instituciją.

               Vykdymo užtikrinimą galima sustabdyti tik Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu. Tačiau Islandijos teismų jurisdikcijai priklauso nagrinėti skundus dėl vykdymo užtikrinimo pažeidimų.

               6 straipsnis

               Sąjungos finansinių interesų apsauga nuo sukčiavimo

               1.Islandija:

               a)
                     su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu ir kitomis neteisėtomis veikomis kovoja taikydama priemones, kurių paskirtis yra atgrasyti ir kuriomis Islandijoje užtikrinama veiksminga apsauga;

               b)
                     prieš Sąjungos finansiniams interesams kenkiantį sukčiavimą imasi tų pačių priemonių, kurių ji imasi prieš savo pačios finansiniams interesams kenkiantį sukčiavimą ir

               c)
                     derina savo veiksmus, skirtus Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti nuo sukčiavimo, su valstybėmis narėmis ir Komisija.

               2.Islandija imasi priemonių, lygiaverčių pagal SESV 325 straipsnio 4 dalį Sąjungos priimtoms ir šio susitarimo pasirašymo momentu galiojančioms priemonėms.

               Abipusiu sutarimu Šalys gali nuspręsti imtis priemonių, lygiaverčių vėliau pagal šį straipsnį Sąjungos priimtoms priemonėms.

               7 straipsnis

               Komisijos (OLAF) atliekami patikrinimai ir inspektavimai vietoje

               Nedarydama poveikio savo teisėms pagal Reglamento (ES) Nr. 514/2014 5 straipsnio 8 dalį, Komisija (Europos kovos su sukčiavimu tarnyba, OLAF) įgaliojama, laikantis Reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 nustatytų sąlygų ir reikalavimų, Islandijos teritorijoje atlikti patikrinimus ir inspektavimus vietoje, susijusius su VSF sienų ir vizų priemone.

               Islandijos valdžios institucijos padeda atlikti patikrinimus ir inspektavimus vietoje, kurie valdžios institucijų pageidavimu gali būti atliekami kartu su jomis.

               8 straipsnis

               Audito Rūmai

               Kaip nustatyta SESV 287 straipsnio 3 dalyje ir Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 pirmos dalies X antraštinės dalies 1 skyriuje, Audito Rūmai turi galimybę atlikti auditą vietoje bet kurios įstaigos, Islandijos teritorijoje Sąjungos vardu tvarkančios su VSF sienų ir vizų priemone susijusias pajamas arba išlaidas, patalpose, taip pat bet kurio išmokas iš biudžeto gavusio fizinio arba juridinio asmens patalpose.

               Audito Rūmai auditą Islandijoje atlieka kartu su nacionalinėmis audito įstaigomis arba, jeigu jos neturi reikiamų įgaliojimų, su kompetentingomis nacionalinėmis tarnybomis. Audito Rūmai ir Islandijos nacionalinės audito įstaigos bendradarbiauja pasitikėjimo dvasia, kartu likdami nepriklausomi. Tos įstaigos arba tarnybos Audito Rūmus informuoja, ar ketina dalyvauti atliekant auditą.

               Kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 514/2014 5 straipsnio 7 dalyje ir šio susitarimo 7 straipsnyje, Audito Rūmai turi bent tokias pat teises kaip Komisija.

               9 straipsnis

               Viešieji pirkimai

               Islandija savo viešųjų pirkimų teisės nuostatas taiko remdamasi Europos ekonominės erdvės susitarimo XVI priedu
                  8
               .

               10 straipsnis

               Finansiniai įnašai

               1.Islandija metinius mokėjimus į VSF sienų ir vizų priemonės biudžetą už 2016–2018 m. atlieka pagal toliau pateikiamą lentelę:

               (visos sumos EUR)

                        2016 m.

                        2017 m.

                        2018 m.

                        Islandija

                        563 999

                        563 999

                        563 999

               2.Islandijos 2019 ir 2020 m. įnašai apskaičiuojami pagal jos bendrąjį vidaus produktą (BVP), kaip visų VSF sienų ir vizų priemonėje dalyvaujančių šalių BVP procentinę dalį, pagal priede pateiktą formulę.

               3.Šiame straipsnyje nurodytus finansinius įnašus Islandija moka nepriklausomai nuo Reglamento (ES) Nr. 514/2014 14 straipsnyje nurodytos nacionalinės programos priėmimo datos.

               11 straipsnis

               Finansinės paramos naudojimas

               1.Bendra 2016 ir 2017 m. mokėjimų suma paskirstoma taip:

               (a)75 proc. Reglamento (ES) Nr. 515/2014 8 straipsnyje nurodytai laikotarpio vidurio peržiūrai;

               (b)15 proc. Reglamento (ES) Nr. 515/2014 15 straipsnyje nurodytų IT sistemų kūrimui, jeigu iki 2017 m. birželio 30 d. bus priimti atitinkami Sąjungos teisėkūros procedūra priimami teisės aktai;

               (c)10 proc. Reglamento (ES) Nr. 515/2014 13 straipsnyje nurodytiems Sąjungos veiksmams ir Reglamento (ES) Nr. 515/2014 14 straipsnyje nurodytai paramai ekstremaliosios situacijos atveju.

               Jeigu b punkte nurodyta suma nėra skirta ar išleista, Komisija, taikydama Reglamento (ES) Nr. 515/2014 5 straipsnio 5 dalies b punkto antroje pastraipoje nustatytą procedūrą, ją perskiria Reglamento (ES) Nr. 515/2014 7 straipsnyje nurodytiems konkretiems veiksmams.

               Jeigu šis susitarimas neįsigalios ar nebus laikinai taikomas iki 2017 m. birželio 1 d., visas Islandijos įnašas bus naudojamas pagal šio straipsnio 2 dalį.

               2.
                     Bendra 2018, 2019 ir 2020 m. metinių mokėjimų suma paskirstoma taip:

               (a)40 proc. Reglamento (ES) Nr. 515/2014 7 straipsnyje nurodytiems konkretiems veiksmams;

               (b)50 proc. Reglamento (ES) Nr. 515/2014 15 straipsnyje nurodytų IT sistemų kūrimui, jeigu ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d. bus priimti atitinkami Sąjungos teisėkūros procedūra priimami aktai;

               (c)10 proc. Reglamento (ES) Nr. 515/2014 13 straipsnyje nurodytiems Sąjungos veiksmams ir Reglamento (ES) Nr. 515/2014 14 straipsnyje nurodytai paramai ekstremaliosios situacijos atveju.

               Jeigu b punkte nurodyta suma nėra paskirta ar išleista, Komisija, taikydama Reglamento (ES) Nr. 515/2014 5 straipsnio 5 dalies b punkto antroje pastraipoje nustatytą procedūrą, ją perskiria Reglamento (ES) Nr. 515/2014 7 straipsnyje nurodytiems konkretiems veiksmams.

               3.
                     Laikotarpio vidurio peržiūrai, Sąjungos veiksmams, konkretiems veiksmams ar IT sistemų kūrimo programai skirtos papildomos sumos naudojamos taikant atitinkamą procedūrą, kuri nustatyta vienoje iš toliau nurodytų nuostatų:

               (a)Reglamento (ES) Nr. 514/2014 6 straipsnio 2 dalyje;

               (b)Reglamento (ES) Nr. 515/2014 8 straipsnio 7 dalyje;

               (c)Reglamento (ES) Nr. 515/2014 7 straipsnio 3 dalyje;

               (d)Reglamento (EB) Nr. 515/2014 15 straipsnio antroje pastraipoje.

               4.
                     Kasmet Komisija gali panaudoti iki 4 076 EUR Islandijos atliktų mokėjimų administracinėms išlaidoms, susijusioms su darbuotojais arba išorės darbuotojais, reikalingais padėti Islandijai įgyvendinti Reglamentą (ES) Nr. 515/2014 ir šį susitarimą, finansuoti.

               12 straipsnis

               Konfidencialumas

               Pagal šį susitarimą bet kokia forma perduota arba gauta informacija laikoma profesine paslaptimi ir apsaugoma taip pat, kaip analogiška informacija apsaugoma Sąjungos institucijoms taikomomis nuostatomis ir Islandijos įstatymais. Tokia informacija teikiama tik tiems asmenims, kuriems ją reikia žinoti vykdant pareigas Sąjungos institucijose, valstybėse narėse ar Islandijoje, ir gali būti panaudota tik veiksmingos Šalių finansinių interesų apsaugos tikslais.

               13 straipsnis

               Atsakingos institucijos paskyrimas

               1.
                     Islandija Komisijai praneša apie oficialų atsakingos institucijos, atsakingos už išlaidų, susijusių su VSF sienų ir vizų priemone, valdymą ir kontrolę, paskyrimą ministerijų lygiu kuo greičiau po to, kai patvirtinama nacionalinė programa.

               2.
                     Institucija paskiriama, kaip nurodyta 1 dalyje, jeigu ji atitinka Reglamente (ES) Nr. 514/2014 arba juo remiantis nustatytus paskyrimo kriterijus, susijusius su vidaus aplinka, kontrole, informavimu bei komunikacija ir stebėsena.

               3.
                     Atsakingos institucijos paskyrimas grindžiamas audito įstaigos, kuri gali būti audito institucija ir kuri įvertina, ar atsakinga institucija atitinka paskyrimo kriterijus, nuomone. Ta įstaiga gali būti savarankiška valstybės institucija, atsakinga už administravimo stebėseną, vertinimą ir auditą. Audito įstaiga veikia nepriklausomai nuo atsakingos institucijos ir vykdo savo darbą pagal tarptautiniu mastu pripažintus audito standartus. Islandija savo sprendimą dėl paskyrimo gali pagrįsti remdamasi informacija apie tai, ar valdymo ir kontrolės sistemos iš esmės yra tos pačios, kurios buvo ankstesniu laikotarpiu, ir ar jos veikė veiksmingai. Jeigu esami audito ir kontrolės rezultatai rodo, kad paskirtoji įstaiga nebeatitinka paskyrimo kriterijų, Islandija imasi būtinų priemonių siekdama užtikrinti, kad tos įstaigos užduočių vykdymo trūkumai būtų pašalinti, taip pat gali panaikinti paskyrimą.

               14 straipsnis

               Finansinių metų apibrėžtis

               Šiame susitarime finansiniai metai, nurodyti Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 60 straipsnio 5 dalyje, apima nuo N-1 metų spalio 16 d. iki N metų spalio 15 d. į atsakingos institucijos sąskaitas įrašytas apmokėtas išlaidas ir gautas pajamas.

               15 straipsnis

               Išlaidų tinkamumas

               Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 514/2014 17 straipsnio 3 dalies b punkto ir 4 dalies, išlaidos, kurias atsakinga institucija apmokėjo iki ją oficialiai paskiriant pagal šio Susitarimo 13 straipsnį, yra tinkamos finansuoti, jeigu anksčiau taikytos valdymo ir kontrolės sistemos iš principo yra tokios pačios kaip tos, kurios įsigalios oficialiai paskyrus atsakingą instituciją.

               16 straipsnis

               Metinio likučio mokėjimo prašymas

               1.
                     Islandija iki kitų metų, einančių po finansinių metų, vasario 15 d. pateikia Komisijai dokumentus ir informaciją, kurių reikalaujama pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 60 straipsnio 5 dalies pirmos pastraipos b ir c punktus.

               Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 514/2014 44 straipsnio 1 dalies ir pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 60 straipsnio 5 dalies trečią pastraipą Islandija iki kitų metų, einančių po finansinių metų, kovo 15 d. pateikia Komisijai nuomonę, nurodytą Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 60 straipsnio 5 dalies antroje pastraipoje.

               Šioje dalyje nurodyti pateikti dokumentai laikomi metinio likučio mokėjimo prašymu.

               2.
                     1 dalyje nurodyti dokumentai rengiami pagal Komisijos patvirtintus pavyzdžius, remiantis Reglamento (ES) Nr. 514/2014 44 straipsnio 3 dalimi.

               17 straipsnis

               Įgyvendinimo ataskaita

               Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 514/2014 54 straipsnio 1 dalies ir pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 60 straipsnio 5 dalies trečią pastraipą Islandija kasmet (iki 2022 m. imtinai) iki vasario 15 d. Komisijai pateikia metinę nacionalinės programos įgyvendinimo ankstesniais finansiniais metais ataskaitą ir gali atitinkamu lygiu paskelbti šią informaciją.

               Pirmoji metinė nacionalinės programos įgyvendinimo ataskaita pateikiama vasario 15 d. po šio susitarimo įsigaliojimo arba jo laikino taikymo pradžios.

               Pirmoji ataskaita apima visus finansinius metus nuo 2014 m. iki finansinių metų, einančių prieš pirmąją metinę ataskaitą, kurią reikėjo pateikti pagal antrą pastraipą. Islandija galutinę nacionalinės programos įgyvendinimo ataskaitą pateikia ne vėliau kaip 2023 m. gruodžio 31 d.

               18 straipsnis

               Elektroninio keitimosi duomenimis sistema

               Pagal Reglamento (ES) Nr. 514/2014 24 straipsnio 5 dalį visa oficialia informacija Islandija ir Komisija keičiasi naudodamosi Komisijos šiam tikslui pateikta elektroninio keitimosi duomenimis sistema.

               19 straipsnis

               Įsigaliojimas

               1.Šio susitarimo depozitaras yra Europos Sąjungos Tarybos generalinis sekretorius.

               2.Šį susitarimą Šalys patvirtina pagal savo nustatytas procedūras. Jos viena kitai praneša apie tų procedūrų užbaigimą.

               3.Šis susitarimas įsigalioja pirmą mėnesio, einančio po to, kai pateikiamas paskutinis 2 dalyje nurodytas pranešimas, dieną.

               4.Nedarant poveikio konstituciniams reikalavimams, Šalys laikinai pradeda taikyti šį susitarimą, išskyrus jo 5 straipsnį, kitą dieną po jo pasirašymo.

               20 straipsnis

               Galiojimas ir nutraukimas

               1.Sąjunga arba Islandija gali šį susitarimą nutraukti, apie savo sprendimą pranešusios kitai Šaliai. Susitarimas nustoja galioti praėjus trims mėnesiams po tokio pranešimo. Nutraukimo metu vykdyti projektai ir veikla tęsiami laikantis šiame susitarime nustatytų sąlygų. Abipusiu sutarimu Šalys sprendžia kitų susitarimo nutraukimo pasekmių klausimą.

               2.Šis susitarimas nutraukiamas, kai nutraukiamas asociacijos susitarimas su Islandija ir Norvegija pagal asociacijos susitarimo su Islandija ir Norvegija 8 straipsnio 4 dalį, 11 straipsnio 3 dalį arba 16 straipsnį.

               21 straipsnis

               Kalbos

               Šis susitarimas sudaromas vienu originaliu egzemplioriumi anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, kroatų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų, vokiečių ir islandų kalbomis; visi tekstai yra vienodai autentiški.

               Priimta Briuselyje ... metų ... ... dieną.

               Europos Sąjungos vardu
                     Islandijos vardu

               PRIEDAS

               Formulė, skirta 2019 ir 2020 m. finansiniams įnašams apskaičiuoti, ir mokėjimo duomenys

               Reglamento (ES) Nr. 515/2014 5 straipsnio 7 dalies antroje ir trečioje pastraipose nurodyti Islandijos 2019 ir 2020 m. finansiniai įnašai į VSF sienų ir vizų priemonę apskaičiuojami taip:

               galutiniai Islandijos kiekvienų metų nuo 2013 m. iki 2017 m. bendrojo vidaus produkto (BVP) duomenys, turimi 2019 m. kovo 31 d., padalijami iš visų šalių, dalyvaujančių VSF sienų ir vizų priemonės veikloje, BVP sumos atitinkamais metais. 2013–2017 m. penkių procentinių dalių vidurkis taikomas 2014–2019 m. VSF sienų ir vizų priemonės faktinių metinių asignavimų ir 2020 m. VSF sienų ir vizų priemonės metinių įsipareigojimų asignavimų, įtrauktų į Komisijos priimtą 2020 m. finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžeto projektą, sumai ir taip gaunama visa Islandijos per visą VSF sienų ir vizų priemonės įgyvendinimo laikotarpį mokėtina suma. Iš šios sumos atimami faktiškai pagal šio susitarimo 10 straipsnio 1 dalį Islandijos atlikti metiniai mokėjimai ir taip gaunama visa jos 2019 ir 2020 m. įnašų suma. Pusė šios sumos mokama 2019 m., likusi pusė – 2020 m.

               Finansinis įnašas mokamas eurais.

               Islandija savo finansinį įnašą sumoka ne vėliau kaip per 45 dienas nuo debetinio dokumento gavimo. Pavėlavusi sumokėti įmoką Islandija nuo įmokos mokėjimo dienos turi mokėti palūkanas nuo nesumokėtos sumos. Delspinigiai apskaičiuojami pagal Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikomą normą, kuri skelbiama Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir kuri galiojo mėnesio, kurį sueina mokėjimo terminas, pirmą kalendorinę dieną, padidinus ją 3,5 procentinio punkto.

                     (1)

                        OL L 176, 1999 7 10, p. 36.

                     (2)

                        2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 515/2014, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė ir panaikinamas Sprendimas Nr. 574/2007/EB (OL L 150, 2014 5 20, p. 143).

                     (3)

                        2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 514/2014, kuriuo nustatomos Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo ir policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos, kovos su juo ir krizių valdymo finansinės paramos priemonės bendrosios nuostatos (OL L 150, 2014 5 20, p. 112).

                     (4)

                        2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1), su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2014 m. gegužės 15 d. Reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 547/2014 (OL L 163, 2014 5 29, p. 18).

                     (5)

                        Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1268/2012 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių taikymo taisyklių (OL L 362, 2012 12 31, p. 1).

                     (6)

                        Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2).

                     (7)

                        2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).

                     (8)

                        OL L 1, 1994 1 3, p. 461.


				|

		52012PC0409

			Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS leisti Lietuvos Respublikai toliau taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 193 straipsnio /* COM/2012/0409 final - 2012/0200 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
Pasiūlymo pagrindas ir tikslai
Pagal 2006 m. lapkričio 28 d.
Tarybos direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės
mokesčio bendros sistemos[1] (toliau – PVM direktyva) 395 straipsnį
Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, gali vieningai leisti bet kuriai
valstybei narei imtis specialių priemonių, nukrypstant nuo šios
direktyvos, kad būtų supaprastinta pridėtinės vertės
mokesčio rinkimo tvarka arba užkirstas kelias tam tikrų
rūšių mokesčių slėpimui ar vengimui.
Raštu, kurį Komisija užregistravo 2012 m.
vasario 8 d., Lietuvos Respublika (toliau – Lietuva) paprašė leisti
toliau taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo PVM direktyvos 193 straipsnio.
Vadovaudamasi PVM direktyvos 395 straipsnio 2
dalimi, 2012 m. balandžio 4 d. raštu Komisija informavo kitas
valstybes nares apie Lietuvos prašymą. 2012 m. balandžio 11 d.
raštu Komisija pranešė Lietuvai, kad turi visą informaciją,
kuri, Komisijos nuomone, yra būtina prašymui įvertinti.
Bendrosios aplinkybės
Lietuvos vyriausybė prašo leisti toliau
taikyti atvirkštinio apmokestinimo tvarką, kuri šiuo metu taikoma medienos
tiekimo sandoriams ir apmokestinamųjų asmenų, kurių
atžvilgiu pradėta teisminė bankroto arba restruktūrizavimo
procedūra, prekių tiekimo ir paslaugų teikimo sandoriams.
Kiek tai susiję su medienos tiekimo
sandoriais, Lietuvoje yra daug savo prievolių nevykdančių
prekiautojų. Šiame sektoriuje veikiančios įmonės
dažniausiai yra smulkūs perpardavėjai ir tarpininkai, kurie dažnai
dingsta mokesčių administratoriui nesumokėję už patiektas
prekes apskaičiuoto mokesčio, o pirkėjams palikę
galiojančias sąskaitas faktūras, suteikiančias teisę
į PVM atskaitą.
Apmokestinamieji asmenys, kurių atžvilgiu
pradėta teisminė bankroto arba restruktūrizavimo procedūra,
dažnai nesumokėdavo mokesčių administratoriui iš savo
klientų gauto PVM. Tačiau pirkėjas, jeigu jis yra reikalavimus
vykdantis prekiautojas, vis tiek galėjo sumokėtą PVM
įtraukti į atskaitą.
Taikant atvirkštinio apmokestinimo
tvarką, nukrypstant nuo PVM direktyvos 193 straipsnyje nustatytos
bendros taisyklės, vidaus sandorių atveju prievolė sumokėti
PVM tenka klientui (jeigu jis yra apmokestinamasis asmuo).
Pirmą kartą šią nukrypti
leidžiančią priemonę leista nustatyti 2006 m. gegužės 15 d.
Tarybos sprendimu 2006/388/EB[2] (į jį taip pat
buvo įtrauktos juodųjų metalų atliekų ir laužo tiekimo
paslaugos ir statybos darbai, kuriuos dabar apima PVM direktyvos 199 straipsnis).
Medienos tiekimo sandoriams ir apmokestinamųjų asmenų,
kurių atžvilgiu pradėta teisminė bankroto arba
restruktūrizavimo procedūra, prekių tiekimo ir paslaugų
teikimo sandoriams taikomą nukrypti leidžiančią priemonę
leista toliau taikyti 2010 m. vasario 16 d. Tarybos įgyvendinimo
sprendimu 2010/99/ES[3].
Komisija pripažįsta, kad padėtis,
kuria remiantis buvo nustatyta pirminė leidžianti nukrypti nuostata,
nepakito. Lietuva tvirtina, kad, remiantis mokesčių tyrimais,
nukrypti leidžianti nuostata buvo veiksminga tiek vykdant medienos tiekimo
sandorius, tiek apmokestinamųjų asmenų, kurių atžvilgiu
pradėta teisminė bankroto arba restruktūrizavimo procedūra,
prekių tiekimo ir paslaugų teikimo sandorius. Todėl
reikėtų ribotą laiką leisti toliau taikyti
leidžiančią nukrypti nuostatą.
Jeigu Lietuva norėtų, kad šią
nukrypti leidžiančią priemonę būtų leista toliau taikyti
po 2015 m., ne vėliau kaip 2015 m. balandžio 1 d.
reikėtų pateikti Komisijai vertinimo ataskaitą ir prašymą
leisti toliau taikyti tokią priemonę.
Pasiūlymo srityje galiojančios
nuostatos
Kitoms valstybėms narėms buvo leista
taikyti panašias leidžiančias nukrypti nuostatas, susijusias su PVM
direktyvos 193 straipsniu.
Derėjimas su kitomis Europos
Sąjungos politikos sritimis ir tikslais
Netaikoma.
2.           KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
Konsultacijos su suinteresuotosiomis
šalimis
Neaktualu.
Tiriamųjų duomenų rinkimas
ir naudojimas
Nepriklausomo tyrimo neprireikė.
Poveikio vertinimas
Tarybos sprendimo pasiūlymu siekiama
supaprastinti mokesčio rinkimo tvarką ir kovoti su galimu PVM
slėpimu arba vengimu, todėl jis gali turėti teigiamą
ekonominį poveikį.
Bet kuriuo atveju poveikis bus ribotas
dėl siauros nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo srities.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
Siūlomų veiksmų santrauka
Sprendimu leidžiama Lietuvai toliau taikyti
priemonę, kuria nukrypstama nuo PVM direktyvos 193 straipsnio
nuostatų, susijusių su atvirkštinio apmokestinimo tvarkos taikymu
medienos tiekimo sandoriams ir įmonių, kurių atžvilgiu
pradėta teisminė bankroto arba restruktūrizavimo procedūra,
prekių tiekimo ir paslaugų teikimo sandoriams.
Teisinis pagrindas
PVM direktyvos 395 straipsnis.
Subsidiarumo principas
Remiantis PVM direktyvos 395 straipsniu,
valstybė narė, pageidaujanti pradėti taikyti nuo minėtos
direktyvos nuostatų nukrypstančias priemones, privalo gauti Tarybos
leidimą, kuris suteikiamas Tarybos sprendimu. Todėl pasiūlymas
atitinka subsidiarumo principą.
Proporcingumo principas
Pasiūlymas atitinka proporcingumo
principą dėl toliau nurodytų priežasčių.
Šis sprendimas susijęs su valstybei narei
jos pačios prašymu suteiktu leidimu ir nėra privalomas.
Atsižvelgiant į ribotą šios išlygos
taikymo sritį, speciali priemonė yra proporcinga siekiamam tikslui.
Pasirinkta priemonė
Pagal PVM direktyvos 395 straipsnį
nukrypti nuo įprastinių PVM taisyklių galima tik Komisijos pasiūlymu
vieningai leidus Tarybai. Be to, Tarybos sprendimas yra tinkamiausia
priemonė, nes jis gali būti skirtas atskiroms valstybėms
narėms.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Pasiūlymas ES biudžetui poveikio neturi.
5.           NEPRIVALOMI DUOMENYS
Persvarstymo, keitimo, laikino galiojimo
sąlyga
Į pasiūlymą įtraukta
galiojimo pabaigos sąlyga.
2012/0200 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS SPRENDIMAS
leisti Lietuvos Respublikai toliau taikyti
priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl
pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 193 straipsnio
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 291 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į 2006 m.
lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl
pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos[4],
ypač į jos 395 straipsnio 1 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą,
kadangi:
(1)       raštu, kurį Komisija
užregistravo 2012 m. vasario 8 d., Lietuvos Respublika (toliau –
Lietuva) paprašė leisti toliau taikyti priemonę, kuria nukrypstama
nuo Direktyvos 2006/112/EB nuostatų, kuriomis nustatomas asmuo, kuriam
tenka prievolė mokesčių administratoriui sumokėti
pridėtinės vertės mokestį (PVM);
(2)       remdamasi Direktyvos 2006/112/EB
395 straipsnio 2 dalimi, Komisija 2012 m. balandžio 4 d.
raštu pranešė kitoms valstybėms narėms apie Lietuvos
prašymą. 2012 m. balandžio 11 d. raštu Komisija pranešė
Lietuvai, kad turi visą informaciją, kuri, Komisijos nuomone, yra
būtina prašymui įvertinti;
(3)       2006 m. gegužės 15 d.
Tarybos sprendimu, leidžiančiu Lietuvos Respublikai taikyti priemonę,
nukrypstančią nuo Šeštosios direktyvos 77/388/EEB dėl
valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų
derinimo[5] 21 straipsnio,
Lietuvai leista, inter alia, nustatyti, kad prekių arba
paslaugų gavėjui tektų prievolė sumokėti PVM,
mokėtiną už apmokestinamųjų asmenų, kurių
atžvilgiu pradėta teisminė bankroto arba restruktūrizavimo
procedūra, tiekiamas prekes arba teikiamas paslaugas ir medienos
tiekimą;
(4)       2010 m. vasario 16 d.
Tarybos įgyvendinimo sprendimu 2010/99/ES leisti Lietuvos Respublikai
toliau taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB
dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 193
straipsnio[6], leista toliau taikyti
minėtą nukrypti leidžiančią priemonę;
(5)       Lietuvos mokesčių
administratoriaus atliktais mokesčių tyrimais ir analize parodytas
aptariamos nukrypti leidžiančios priemonės veiksmingumas;
(6)       Komisija pripažįsta, kad
esamą aptariamos nukrypti leidžiančios priemonės taikymą
pateisinanti teisinė ir faktinė padėtis tebėra nepakitusi.
Todėl reikėtų ribotą laiką leisti Lietuvai toliau
taikyti priemonę;
(7)       jeigu Lietuva
norėtų, kad šią nukrypti leidžiančią priemonę
būtų leista toliau taikyti po 2015 m., ne vėliau kaip 2015 m.
balandžio 1 d. reikėtų pateikti Komisijai vertinimo
ataskaitą ir prašymą leisti toliau taikyti tokią priemonę;
(8)       ši leidžianti nukrypti
priemonė neturės neigiamos įtakos Europos Sąjungos
nuosaviems ištekliams, gaunamiems iš PVM,
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Sprendimo 2010/99/ES 2 straipsnis
keičiamas taip:
„2 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja pranešimo apie
jį dieną.
Jis taikomas nuo 2013 m. sausio 1 d.
iki 2015 m. gruodžio 31 d. Bet kokį prašymą leisti toliau
taikyti šiame sprendime numatytą priemonę reikia pateikti Komisijai
ne vėliau kaip 2015 m. balandžio 1 d. kartu ataskaita, į
kurią įtraukta šios priemonės taikymo apžvalga.“
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Lietuvos Respublikai.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L 347, 2006 12 11,
p. 1.
[2]               OL L 150, 2006 6 3, p. 13–14.
[3]               OL L 45, 2010 2 20, p. 10–11.
[4]               OL L 347, 2006 12 11,
p. 1.
[5]               OL L 150, 2006 6 3, p. 13–14.
[6]               OL L 45, 2010 2 20, p. 10–11.