				|

		52011PC0789

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens informacijos teikimo mechanizmo /* KOM/2011/0789 galutinis - 2011/0372 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.
PASIŪLYMO APLINKYBĖS

Po išsamių valstybių narių ir
suinteresuotųjų šalių konsultacijų ir poveikio vertinimo
Komisija siūlo persvarstyti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu
Nr. 280/2004/EB[1]
nustatytą stebėsenos mechanizmą (sprendime – monitoringo
mechanizmą) ir tą sprendimą pakeisti. Pasiūlymo tikslas
− patobulinti dabartinę stebėsenos ir ataskaitų teikimo
sistemą, siekiant užtikrinti atitiktį Sąjungos ir valstybių
narių įsipareigojimams pagal esamus ir būsimus tarptautinius susitarimus
dėl klimato kaitos, įgyvendinti teisinius klimato kaitos ir
energetikos dokumentų rinkinio reikalavimus ir paremti klimato kaitos
švelninimo ir prisitaikymo prie klimato kaitos priemonių rengimą
Sąjungos lygmeniu.
Komisija, atsižvelgdama į platesnę
teisės akto taikymo sritį, platesnį asmenų, kuriems jis
skiriamas, ratą ir labai techninį darnų stebėsenos
mechanizmo pobūdį, siūlo pakeisti Sprendimą
Nr. 280/2004/EB reglamentu ir palengvinti jo įgyvendinimą.
·
Pasiūlymo pagrindas ir tikslai
Jungtinių Tautų bendrosios klimato
kaitos konvencijos (toliau − JTBKKK), Europos bendrijos patvirtintos
1993 m. gruodžio 15 d. Tarybos sprendimu Nr. 94/69/EB[2] dėl Jungtinių
Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos sudarymo, tikslas −
stabilizuoti šiltnamio efektą sukeliančių dujų (toliau
− ŠESD) koncentracijos kiekius atmosferoje iki tokio lygio, kad
pavojingas antropogeninis poveikis nesutrikdytų klimato sistemos. Norint
pasiekti šį tikslą, metinė vidutinė paviršiaus
temperatūra, palyginti su ikipramoninio laikotarpio temperatūra, visame
pasaulyje turėtų padidėti ne daugiau kaip 2 ºC. Ketvirtoji
Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (toliau − TKKK) vertinimo
ataskaita rodo, kad norint pasiekti šį tikslą visame pasaulyje
išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis turi
nustoti didėti iki 2020 m.
2005 m. vasario 16 d.
įsigaliojo 2002 m. gegužės 31 d. Sąjungos ratifikuotas
Kioto protokolas[3].
Protokole nustatyti Sąjungai ir valstybėms narėms (išskyrus
Maltą ir Kiprą) privalomi šiltnamio efektą sukeliančių
dujų išmetimo mažinimo arba ribojimo tikslai. Be to, 2007 m. kovo
mėnesio Europos Vadovų Taryba tvirtai įsipareigojo iki
2020 m. bendrą ES išmetamą šiltnamio efektą
sukeliančių dujų kiekį, palyginti su 1990 m. lygiu, sumažinti
20 proc. ir 30 proc., jeigu kitos išsivysčiusios šalys
įsipareigos panašiai sumažinti jų išmetamą teršalų
kiekį, o ekonomiškai toliau pažengusios besivystančios šalys
prisidės pagal savo galimybes. 2008 m. gruodžio mėn. suderinus
klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinį, 20 proc.
mažinimo tikslas įtrauktas į teisės aktus. Be to, šie tikslai
nurodyti Sprendime 2/CP.15 („Kopenhagos susitarimas“), kurį Sąjunga
ir valstybės narės patvirtino 2010 m. sausio 28 d.
Sprendimo Nr. 280/2004/EB (toliau – „Sprendimas
dėl monitoringo mechanizmo“) tikslas buvo nustatyti visų pagal
Monrealio protokolą nekontroliuojamų antropogeninių šiltnamio
efektą sukeliančių dujų išmetimo iš atskirų
šaltinių ir kaupimo atskirose terpėse stebėsenos
mechanizmą, įvertinti valstybių narių pažangą,
pasiektą laikantis įsipareigojimų pagal JTBKKK ir Kioto
protokolą, įgyvendinti JTBKKK ir Kioto protokole nustatytus
ataskaitų teikimo reikalavimus ir užtikrinti, kad Sąjunga ir
valstybės narės JTBKKK sekretoriatui nustatytu laiku teiktų
išsamias, tikslias, nuoseklias, palyginamas ir skaidrias ataskaitas.
Siūlomo persvarstymo tikslai:
–
į reglamentą dėl stebėsenos
mechanizmo įtraukti ataskaitų teikimo įpareigojimus, susijusius
su JTBKKK, Kioto protokolu ir vėliau priimtais atitinkamais sprendimais
dėl ŠESD išmetimo ir finansinės bei technologinės paramos
teikimo besivystančioms šalims;
–
padėti Sąjungai ir valstybėms
narėms laikytis klimato kaitos švelninimo įsipareigojimų ir
įgyvendinti klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinį;
–
paremti naujų Sąjungos klimato kaitos
švelninimo ir prisitaikymo prie klimato kaitos priemonių kūrimą.
Be to, šiuo pasiūlymu patobulinami ŠESD
išmetimo stebėsenos ir ataskaitų teikimo reikalavimai, atsižvelgiant
į šešerių metų patirtį, įgytą taikant
Sprendimą Nr. 280/2004/EB ir jo įgyvendinimo nuostatas,
t. y. Sprendimą Nr. 2005/166/EB[4],
ir į įvairių JTBKKK reikalavimų įgyvendinimo
patirtį.
·
Bendrosios aplinkybės
Poreikis persvarstyti Sprendimą dėl monitoringo
mechanizmo grindžiamas šiais motyvais:
–
Sprendimas Nr. 280/2004/EB dėl šiltnamio
efektą sukeliančių dujų emisijos Bendrijoje monitoringo
mechanizmo ir Kioto protokolo įgyvendinimo ir šio sprendimo
įgyvendinimo nuostatos yra pagrindinės ŠESD išmetimo stebėsenos,
ataskaitų teikimo ir patikros priemonės. Jomis nustatomi išsamūs
ataskaitų apie antropogeninės kilmės ŠESD išmetimą iš
atskirų šaltinių ir kaupimą atskirose terpėse teikimo ir
informacijos apie nacionalines taršos mažinimo programas, ŠESD išmetimo
prognozes ir pagal JTBKKK įgyvendinamą klimato kaitos politiką ir
taikomas priemones teikimo reikalavimai;
–
šešeri šių dviejų sprendimų
įgyvendinimo metai ir per tarptautines derybas bei įgyvendinant
įvairius JTBKKK reikalavimus įgyta patirtis parodė, kad šiose
srityse būtų galima padaryti didelių patobulinimų. Be to,
atsižvelgiant į poreikį sustiprinti ES ir valstybių narių
klimato kaitos švelninimo veiklą ir įgyvendinti naujus ir
būsimus tarptautinius ir vidaus įsipareigojimus, įskaitant
strategiją „Europa 2020“, būtina patobulinti stebėsenos ir
ataskaitų teikimo sistemą;
–
atsižvelgdama į susirūpinimą dėl
didėjančios visuotinės klimato kaitos grėsmės,
kurią lemia didėjanti šiltnamio efektą sukeliančių
dujų koncentracija atmosferoje, Sąjunga įgyvendina ir planuoja
įvairią klimato kaitos švelninimo politiką ir veiksmus.
Patikimos ŠESD išmetimo stebėsenos, vertinimo, ataskaitų ir patikros
sistemos sukūrimas yra svarbi sudedamoji šio proceso dalis, nes tai ES suteikia
galimybę veiksmingiau plėtoti ir įgyvendinti būsimą
politiką, taip pat vertinti ir įrodyti, kad ji laikosi savo
įsipareigojimų;
–
Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos
konvencijos šalių konferencijoje (ŠK 15) Sąjunga ir
valstybės narės įsipareigojo nedelsdamos besivystančioms
šalims pradėti teikti ilgalaikį klimato srities finansavimą ir
technologinę paramą. Kankūne vykusioje 16-oje Jungtinių
Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje
(ŠK 16) šalys sutarė (Sprendimo 1/CP.16 40 punktas), kad kiekviena
išsivysčiusi JTBKKK šalis patobulins ataskaitų apie finansinę,
technologinę ir gebėjimų ugdymo paramą besivystančioms
JTBKKK šalims teikimą. Geresnis ataskaitų teikimas yra labai svarbus
siekiant užtikrinti Sąjungos ir valstybių narių pastangų
vykdant jų įsipareigojimus pripažinimą.
Persvarstant Sprendimą dėl
monitoringo mechanizmo bus mėginama išspręsti toliau nurodytus konkrečius
klausimus.
(1)
Dabartinė ŠESD išmetimo stebėsenos ir
ataskaitų teikimo sistema ir klimato kaitos švelninimo veiksmai nėra
tinkami naujiems reikalavimams, susijusiems su naujais teisės aktais ir
naujais tarptautiniais pokyčiais įgyvendinant JTBKKK, įgyvendinti.
2009 m. Tarybos ir Europos Parlamento
suderintame klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinyje
valstybėms narėms nustatyta naujų stebėsenos ir
ataskaitų teikimo reikalavimų. Kad jie įsigaliotų, juos
būtina įtraukti į dabartinę stebėsenos ir ataskaitų
teikimo sistemą. Pagal JTBKKK priimtais Kankūno susitarimais
(Sprendimas 1/CP.16) taip pat reikalaujama patobulinti ataskaitas apie teršalų
išmetimą ir klimato kitos švelninimo veiksmus, taikomus įgyvendinant
Kioto protokolą.
(2)
ES lygmeniu nėra pakankamai duomenų,
kuriais remiantis būtų galima rengti ir įgyvendinti būsimą
politiką.
Įvairiose labai svarbiose ŠESD išmetimo
mažinimo ir ES lygmens veiksmų taikymo srityse (sektoriuose) šiuo metu
nėra arba surinkta nepakankamai duomenų, kuriais remiantis būtų
galima veiksmingai rengti ir įgyvendinti politiką. Šios sritys yra:
a) jūrų transportas; b) aviacija; c) žemės naudojimas,
žemės naudojimo paskirties keitimas ir miškininkystė (toliau –
LULUCF) ir d) prisitaikymas prie klimato kaitos.
(3)
Dabartinė stebėsenos ir ataskaitų
teikimo sistema yra orientuota į ŠESD išmetimą ir klimato kaitos
švelninimo veiksmus, tačiau pagal ją neatsižvelgiama į naujus
JTBKKK įpareigojimus, susijusius su finansinės ir technologinės
paramos teikimu besivystančioms šalims, ir neužtikrinamas šių įsipareigojimų
laikymasis.
Sąjunga prisiėmė
tarptautinį įsipareigojimą nedelsiant pradėti
besivystančioms šalims teikti reikšmingą ilgalaikę
finansinę ir technologinę paramą. Skaidri ir išsami informacija
apie suteiktos paramos pobūdį ir dydį yra labai svarbi norint
užtikrinti Sąjungos matomumą, veiksmingą Sąjungos
požiūrio į klimato kaitą skelbimą ir tarptautinių
partnerių pasitikėjimą. Dėl pirmiau nurodytų
problemų kitos šalys dažnai kritikuoja Sąjungą ir valstybes
nares, kad šios nevykdo savo įsipareigojimų, todėl jos turi
būti išspręstos.
(4)
Taršos mažinimo tikslų įgyvendinimo
pažangai, pirmiausia susijusiai su strategija „Europa 2020“, stebėti
reikia daugiau duomenų ir informacijos.
Naujoje integruotoje Sąjungos darbo
vietų kūrimo ir ekonomikos augimo strategijoje „Europa 2020“
kaip pagrindiniai tikslai nustatyti Sąjungos ir nacionaliniai taršos
mažinimo tikslai.
(5)
Pastebėta, kad dabar pagal Sprendimą
dėl monitoringo mechanizmo teikiamai informacijai trūksta skaidrumo,
ji teikiama nesilaikant nustatytų terminų, informacija yra
nepakankamai nuosekli, išsami ir palyginama.
Pastaraisiais metais nustatyta palyginti daug
reikalavimų nesilaikymo atvejų, todėl dabartinės stebėsenos
ir ataskaitų teikimo sistemos skaidrumas, tikslumas, nuoseklumas ir veiksmingumas
galėtų būti didesnis.
(6)
Patirtis parodė, kad būtina skubiai
supaprastinti dabartinius ataskaitų teikimo reikalavimus.
Sprendimo dėl monitoringo mechanizmo
įgyvendinimo patirtis parodė, kad tam tikri ataskaitų teikimo
reikalavimai nedavė pageidautų rezultatų arba kad informacija
buvo naudojama ne taip, kaip tikėtasi. Be to, patirtis parodė, kad
būtų galima patobulinti ataskaitų teikimo priemonių
tarpusavio sąsajas.
·
Su pasiūlymu susijusios
galiojančios nuostatos
Stebėsenos mechanizmas šiuo metu yra nustatytas
Sprendimu Nr. 280/2004/EB, kuris bus pakeistas šiuo pasiūlymu.
·
Suderinamumas su kita Sąjungos politika
ir tikslais
Sprendimo dėl monitoringo mechanizmo
persvarstymas:
–
padeda siekti bendrųjų klimato kaitos ir
energetikos dokumentų rinkinio tikslų mažinti ŠESD išmetimą, yra
suderinamas su atskiromis teisinėmis priemonėmis, priimtomis sudarant
šį rinkinį, ir yra skirtas pagerinti papildomos politikos
įgyvendinimą srityse, kurios šiame rinkinyje reglamentuojamos
nepakankamai;
–
atitinka su JTBKKK susijusias diskusijas dėl
būsimų taršos, veiksmų ir finansinės paramos vertinimo,
ataskaitų teikimo ir tikrinimo sistemų, per kurias svarstomi
siūlomi įtraukti klausimai ir pasirinktos tobulinti ataskaitų
teikimo sritys;
–
atitinka strategiją „Europa 2020“, pagal
kurią kaip vienas iš pagrindinių tikslų nustatytas
įpareigojimas mažinti taršą ir reikalaujama, kad valstybių
narių ir Sąjungos pažangos stebėjimo tikslais būtų
pateikiama naujausia informacija apie klimato kaitos srityje taikomus veiksmus;
–
atitinka Sąjungos nustatytus paprastinimo ir
geresnio reguliavimo tikslus, nes persvarstymas grindžiamas įgyvendinimo
patirtimi ir iš suinteresuotųjų šalių gautais atsiliepimais.
Persvarstant siekiama išnagrinėti silpnąsias vietas ir problemas,
taip pat prireikus supaprastinti ataskaitų teikimo reikalavimus. Nauji
reikalavimai parengti kruopščiai įvertinus dabartinius ataskaitų
srautus ir informacijos poreikius ir yra su jais suderinti.

2.
KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR
POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

·
Konsultavimosi būdai, pagrindiniai
tiksliniai sektoriai ir bendrieji respondentų bruožai
Be ekspertų susitikimų ir
seminarų, 2011 m. kovo 7 d.–2011 m. balandžio mėn.
29 d. surengtos viešos internetinės konsultacijos su
suinteresuotosiomis šalimis dėl visų numatomo Sprendimo
Nr. 280/2004 persvarstymo aspektų. Internetinis klausimynas buvo
skelbiamas Klimato politikos generalinio direktorato ir „Your Voice“
(„Jūsų balsas“) svetainėse. Klausimynas buvo skelbiamas visomis
oficialiomis kalbomis, apie jį buvo deramai pranešta suinteresuotosioms
šalims. Buvo gauta atsakymų iš pavienių asmenų,
nacionalinių administravimo institucijų, nevyriausybinių
organizacijų, privačių įmonių, pramonės
grupių ir mokslinių tyrimų institutų.
·
Viešų internetinių
konsultacijų rezultatai
Per internetines konsultacijas su
suinteresuotosiomis šalimis surinkti duomenys rodo, kad ES gyventojus labai
domina informacija apie klimato kaitą ir kad jie remia tolesnį
ataskaitų teikimo sistemos tobulinimą, pirmiausia informacijos išsamumo
ir skaidrumo didinimą. Apskritai respondentai teigė, kad nors
informacijos apie klimato kaitą kiekis ir kokybė yra gana geri, kai
ką dar būtų galima patobulinti; daugelis respondentų
manė, kad reikalavimus būtų verta patobulinti visose srityse,
kurios buvo įtrauktos į šį poveikio vertinimą.
Konsultacijų rezultatai skelbiami internete[5].
·
Konsultacijos su valstybėmis
narėmis
Siekiant informuoti valstybes nares apie Sprendimo
dėl monitoringo mechanizmo persvarstymą, 2009–2011 m. surengti
du seminarai, keletas techninių ir konkrečių sektorių
ekspertų susitikimų, įgyvendinta įvairių
projektų. Per šiuos susitikimus valstybės narės sutarė, kad
būtina persvarstyti Sprendimą dėl monitoringo mechanizmo,
atsižvelgiant į Sąjungos ir tarptautinę pažangą, taip pat
į įgytą šio sprendimo įgyvendinimo patirtį.
Tačiau valstybės narės išreiškė susirūpinimą
dėl atitinkamos administravimo naštos padidėjimo.
Septynios valstybės narės (Suomija,
Vokietija, Vengrija, Nyderlandai, Slovakija, Ispanija ir Švedija)
pasisiūlė pateikti informacijos apie administravimo naštą ir
išlaidas. Šios valstybės narės buvo du kartus apklaustos naudojant
klausimynus. Tačiau tik penkios (Suomija, Vokietija, Vengrija, Nyderlandai
ir Švedija) pateikė atsakymus į antrąjį klausimyną.
Mažas atsakymų į antrąjį klausimyną pateikusių
respondentų skaičius daugiausia yra susijęs su tuo, kad
klausimai pirmiausia buvo susiję su naujomis nuostatomis, kurios
įsigalios pagal naująjį reglamentą dėl stebėsenos
mechanizmo. Taigi valstybėms narėms buvo sunku įvertinti
galimą administravimo naštą. Po to, atsižvelgiant į poveikio
vertinimo iniciatyvinės grupės patarimą, su valstybių
narių atstovais buvo susiekta telefonu ir elektroniniu paštu, siekiant
gauti papildomų duomenų arba patikslinti gautą informaciją.
Baigus šį procesą, parengti duomenys apie administravimo naštą,
kuriais grindžiamas poveikio vertinimas.
·
Poveikio vertinimas
Atliekant poveikio vertinimą,
išnagrinėta keletas klausimų, kaip antai:
–
ES peržiūra ir atitikties užtikrinimo ciklas
pagal sprendimą dėl pastangų pasidalijimo;
–
ataskaitų apie taršą tarptautinio
jūrų transporto sektoriuje teikimo reikalavimai;
–
ataskaitų teikimo reikalavimai, susiję su
kitokiu aviacijos poveikiu nei išmetamas CO2;
–
ataskaitų apie prisitaikymą prie klimato
kaitos teikimo reikalavimai;
–
papildomi ataskaitų apie LULUCF teikimo
reikalavimai;
–
ataskaitų apie finansinę ir
technologinę paramą besivystančioms šalims teikimo reikalavimai;
–
atitiktis kitoms ES teisinėms priemonėms,
kurios skirtos į orą išmetamiems teršalams, ir tobulinimas remiantis
įgyta įgyvendinimo patirtimi.
Atliekant poveikio vertinimą
išnagrinėtos įvairios kiekvieno iš šių klausimų sprendimo
politikos variantai. Išsamiai išnagrinėtas galimas ekonominis ir
ekologinis poveikis. Išsamus variantų įvertinimas pateiktas prie
pasiūlymo pridėtame poveikio vertinimo dokumente, kuris bus
paskelbtas šiuo adresu: http://ec.europa.eu/clima/studies/g-gas/index_en.htm.
·
Siūlomų veiksmų santrauka
Pagrindinis šio reglamento tikslas –
padėti Sąjungai ir jos valstybėms narėms įgyvendinti
savo nacionalinius, Sąjungos ir tarptautinius įsipareigojimus ir
tikslus, taip pat toliau plėtoti politiką ir tuo tikslu teikti skaidrias,
tikslias, nuoseklias, palyginamas ir išsamias ataskaitas.
Pagal dabartinius tarptautinius ataskaitų
teikimo reikalavimus jau būtina kas ketverius metus teikti ataskaitas apie
metinį ŠESD išmetimą ir kitokią su klimatu susijusią
informaciją (apie prognozes, klimato kaitos švelninimo veiksmus, paramą
besivystančioms šalims, prisitaikymą prie klimato kaitos).
Tačiau tokios ataskaitos jau seniai laikomos nepakankamomis, todėl
buvo daromas didelis tarptautinis spaudimas patobulinti ir papildyti
dabartinius ataskaitų teikimo reikalavimus, taip pat padidinti
ataskaitų teikimo dažnumą. Tai ypač svarbu šiuo kritiniu metu,
kai ekonomikos pažanga daro ženklų poveikį klimato kaitos švelninimo
politikos plėtojimui ir kai išankstinių
įspėjamųjų signalų gavimas gali turėti
didelės įtakos šalies gebėjimui imtis veiksmų ir
užtikrinti, kad ilgalaikis ekonomikos augimas būtų atsietas nuo ŠESD
išmetimo. Remiantis šiais motyvais, į naujausius tarptautinius
Kankūno susitarimus (Sprendimas 1/CP.16) įtraukti konkretūs
reikalavimai, kuriais kaip tik reikalaujama kas dvejus metus pateikti daug
patikimos ir išsamios informacijos (apie prognozes, klimato kaitos švelninimo
veiksmus, paramą besivystančioms šalims), kad ja būtų
galima pagrįsti įsipareigojimų, kuriuos šalys nusprendė
prisiimti, vykdymą. Tarptautiniais reikalavimais taip pat papildomi ES
klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinyje neseniai nustatyti
reikalavimai, kuriais irgi aiškiai pripažįstamas geresnių ir
naujesnių duomenų bei informacijos poreikis. Be to, iš valstybių
narių renkama naujesnė informacija, pirmiausia apie jų ŠESD
išmetimo prognozes ir klimato kaitos švelninimo veiksmus, prisidės prie
strategijos „Europa 2020“, į kurią kaip pagrindiniai tikslai
įtraukti Europos ir nacionaliniu mastu išmetamų teršalų ribojimo
tikslai, įgyvendinimo. Atsižvelgiant į šias aplinkybes, šiuo
reglamentu siūloma patobulinti ES stebėsenos, ataskaitų teikimo
ir peržiūros sistemą ir taip suteikti galimybę įgyvendinti
vidaus ir tarptautinius įsipareigojimus, dabartinę politiką ir
toliau veiksmingai plėtoti politiką.
Kadangi nelabai aišku, koks klimato režimas
bus taikomas baigus galioti Kioto protokolui, ir atsižvelgiant į metinio
atitikties užtikinimo ciklo svarbą Energetikos paslaugų direktyvos
įgyvendinimui, šiuo pasiūlymu nustatomas Sąjungos lygmeniu
taikytinas valstybių narių pateiktų ŠESD duomenų
peržiūros procesas, kuriuo užtikrinama, kad Energetikos paslaugų
direktyvoje nustatytų tikslų siekimas būtų vertinamas
išsamiai, skaidriai, patikimai ir laiku, kaip nustatyta klimato kaitos ir
energetikos dokumentų rinkinyje.
Pasiūlyme laikomasi atsargaus požiūrio
į ataskaitų apie teršalų išmetimą jūrų transporto
ir LULUCF sektoriuose, kuriuose Sąjungos ir tarptautiniu lygmeniu
tebevyksta politinės diskusijos, teikimą. Juo užtikrinama, kad stebėsenos
mechanizmas suteiktų tinkamą pagrindą vėliau nustatyti
išsamius ataskaitų teikimo reikalavimus, kai tarptautiniu arba
Sąjungos bus nustatyta aiški politika. Taip užtikrinamas suderinamumas su
būsima bendrąja politika, išvengiama pastangų dubliavimo ir
užtikrinama, kad Sąjunga būtų pajėgi kuo veiksmingiau
įgyvendinti išsamius reikalavimus.
Pasiūlymu užtikrinama atitiktis
dabartinei Sąjungos politikai, susijusiai su kitokiu aviacijos poveikiu
klimatui (ne su CO2 išmetimu), nes reikalaujama, kad Komisija kas
dvejus metus įvertintų šį poveikį remdamasi turima
naujausia informacija apie teršalų išmetimą ir mokslo pasiekimais.
Šis metodas skiriasi nuo variantų, nagrinėtų atliekant poveikio
vertinimą ir yra pagrįstas naudinga kitų Komisijos tarnybų
per konsultacijas su tarnybomis suteikta informacija. Jis buvo įtrauktas
į pasiūlymą, nes manyta, kad juo remiantis galima gauti
lygiavertės naudos patiriant gerokai mažesnę administravimo
naštą.
Pasiūlyme reikalaujama teikti metines
ataskaitas apie prognozes, politiką ir priemones, kad kasmet
būtų galima įvertinti nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis ES
prisiimtus įsipareigojimus, taip pat suteikti galimybę kuo
anksčiau imtis veiksmingų taisomųjų veiksmų.
Reikėtų atkreipti dėmesį, kad daugelis valstybių
narių jau dabar kasmet pateikia naujausią informaciją, jeigu
mano, kad ankstesniaisiais metais pateikta informacija yra pasenusi.
Pasiūlyme remiamasi praktiškumo principu: nereikalaujama pakartotinai
teikti Komisijai aiškinamosios informacijos, tačiau siekiama užtikrinti,
kad esamos techninio pobūdžio ataskaitos būtų viešai skelbiamos
visuomenei.
Pasiūlymu patobulinamas ataskaitų apie
finansinę ir technologinę paramą teikimas remiantis bendraisiais
metodais, atsižvelgiant į Sąjungos įsipareigojimą teikti
skaidrią ir išsamią informaciją apie finansinę ir
technologinę paramą, kurią ji teikia besivystančioms
šalims.
Kasmet teikiamos ataskaitos apie
prisitaikymą prie klimato kaitos padės įvardyti valstybių
narių taikytus veiksmus ir rengti Sąjungos masto prisitaikymo prie
klimato kaitos strategiją. Be to, jos bus informacijos ir duomenų šaltinis
ES tarpuskaitos mechanizmui, kuris bus naudinga priemonė nacionalinio,
regioninio ir vietos masto politikams. Atsižvelgiant į poveikio
vertinimą, tai veiksmingas variantas, nes administravimo našta
nedidelė, tačiau užtikrinama, kad Sąjunga galėtų geriau
laikytis savo tarptautinių įsipareigojimų.
Be to, pasiūlymu patobulinamos
dabartinės valstybių narių nacionalinės ataskaitų apie
prognozes, politiką ir priemones teikimo sistemos, taip pat užtikrinama
atitiktis kitoms teisinėms priemonėms, kuriomis reguliuojamas
teršalų išmetimas į orą. Tai veiksminga pažangos užtikrinimo
priemonė, nes, nepaisant susijusios naštos, ją taikant ilgainiui bus
užtikrinta didesnė atitiktis, bus taikomi paprastesni reikalavimai ir
patiriama mažiau išlaidų. Be to, į pasiūlymą įtrauktos
geresnio kokybės užtikrinimo ir kokybės kontrolės nuostatos,
nustatytos paprastesnės ataskaitų formos ir pateikta
rekomendacijų, kuriomis siekiama padidinti teikiamų duomenų
kokybę ir išsamumą, taip pat bei supaprastinti dabartinius
ataskaitų teikimo reikalavimus, neužkraunant pernelyg didelės
administravimo naštos.

3.
TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI

·
Teisinis pagrindas
Šio teisėkūros pasiūlymo
teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 192 straipsnio
1 dalis. Šiuo pasiūlymu siekiama teisėto tikslo, atitinkančio
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 191 straipsnio 1 dalies
taikymo sritį, t. y. kovoti su klimato kaita (klimato kaitos
švelninimas ir prisitaikymas prie klimato kaitos). Pasiūlymo tikslas –
pagerinti informacijos, reikalingos ES politikai rengti ir sprendimams priimti,
teikimą, taip pat Sąjungos ir valstybių narių
ataskaitų, susijusių su JTBKKK, teikimo koordinavimą ir
nuoseklumą. Šio tikslo negalima pasiekti mažiau ribojančiomis
priemonėmis. Pasiūlymas neturi poveikio dabartiniam Sąjungos ir
valstybių narių stebėsenos, duomenų rinkimo ir
ataskaitų teikimo pareigų, nustatytų Sprendimu dėl
monitoringo mechanizmo, pasidalijimui.
·
Subsidiarumo principas
Kad ES veiksmai būtų pateisinami,
turi būti laikomasi subsidiarumo principo.
(a)
Tarpvalstybinis problemos pobūdis
(būtinumo testas)
Klimato kaitos tarpvalstybinis pobūdis
yra svarbus aspektas nustatant, ar būtina imtis Sąjungos masto
veiksmų. Vien vidaus veiksmais nebūtų užtikrintas tarptautiniu
lygmeniu suderintų įsipareigojimų laikymasis ir jų
nepakaktų įgyvendinti tikslus ir uždavinius, nustatytus sprendimu
dėl pastangų pasidalijimo. Todėl būtina, kad Sąjunga
sukurtų sistemą, suteikiančią galimybę
įgyvendinti tarptautinius ir Sąjungos reikalavimus, kartu, jei
įmanoma, užtikrindama darnų ataskaitų teikimą. Norint
padidinti ataskaitų teikimo veiksmingumą (tam reikalingas
įvairių priemonių koordinavimas) ir pagerinti pagal JTBKKK
teikiamų ataskaitų, kuriomis remiantis kaupiami iš visų 27 valstybių
narių gauti duomenys, pateikimo terminų laikymąsi ir jų
kokybę, taip pat būtinas koordinavimas Sąjungos lygmeniu.
(b)
Veiksmingumo testas (pridėtinė
vertė)
Be to, kad daugelis siūlomų
pakeitimų yra susiję su dabartiniais ir numatomais Sąjungos ir
tarptautiniais reikalavimais, Sąjungos lygmens veiksmai būtų
akivaizdžiai veiksmingesni už nacionalinio lygmens veiksmus. Kadangi visiems
rūpimi įsipareigojimai yra nustatomi Sąjungos lygmeniu,
reikiamas ataskaitų teikimo priemones veiksmingiau rengti Sąjungos
lygmeniu. Be to, norint išspręsti nustatytas problemas, pvz., susijusias
su Sąjungos ir valstybių narių teikiamų ataskaitų
kokybe ir ataskaitų teikimo terminų laikymusi, būtina
koordinuoti visų 27 valstybių narių duomenis ir metodus, o tai
veiksmingiau daryti Sąjungos lygmeniu.
Patirtis, pirmiausia susijusi su ŠESD išmetimo
ataskaitų teikimu pagal JTBKKK, parodė, kad Sprendimas dėl
monitoringo mechanizmo labai padėjo palengvinti ir užtikrinti
kokybiškų ataskaitų teikimą. Atliekant papildomas valstybių
narių pagal Sprendimą dėl monitoringo mechanizmo pateiktų
duomenų patikras ir analizę, pagerėjo pagal JTBKKK teikiamų
ataskaitų kokybė, tai labai padėjo valstybėms narėms
vykdyti savo įsipareigojimus, be to, šios priemonės labai padėjo
sumažinti JTBKKK reikalavimų nesilaikymo atvejų skaičių. Be
to, naudos davė reikalavimų laikymosi priežiūra, pagrįsta
Komisijos galimybe pradėti pažeidimų nagrinėjimo
procedūras.
Tikimasi, kad beveik tokios pat didelės
naudos bus gauta pagal atnaujintą stebėsenos mechanizmą, kai
ataskaitų teikimo reikalavimai bus pradėti taikyti naujoms sritims,
kurioms taikoma JTBKKK, pvz., finansinei ir technologinei paramai. Teikiant
ataskaitas pagal atnaujintąjį stebėsenos mechanizmą bus
užtikrintas išsamesnis valstybių narių duomenų vertinimas ir
geresnis tų duomenų supratimas, taip pat bus aiškiai nustatomi
trūkumai bei silpnosios vietos ir bus imamasi spręsti šias problemas;
nuo šių dviejų ataskaitų teikimo aspektų labai priklauso
Sąjungos tarptautinis patikimumas. Be to, pagal atnaujintąjį stebėsenos
mechanizmą ataskaitos bus teikiamos laikantis bent tam tikrų
bendrų minimalių standartų, nes iki šiol informacija buvo
teikiama gana nenuosekliai. Taip pat reikia pasakyti, kad pažeidimų
nagrinėjimo procedūrų taikymas bus svarbus siekiant užtikrinti,
kad visi kiti klausimai būtų sprendžiami Sąjungos, o ne JTBKKK
lygmeniu, kuriuo galėtų susidaryti didelių politinių ir
teisinių padarinių.
Prisitaikymo prie klimato kaitos srityje
atnaujintasis stebėsenos mechanizmas duos panašios naudos kaip aptarta
pirmiau, be to, tai bus pagrindas keistis geriausia patirtimi. Kadangi
prisitaikymo prie klimato kaitos problema yra svarbi visoms valstybėms
narėms, informacijos teikimo centralizavimas bus naudingas siekiant
suprasti prisitaikymo prie klimato kaitos poreikius, nustatyti
geriausiąją patirtį ir įvardyti spragas, kurias
reikėtų šalinti Sąjungos lygmens veiksmais arba bendrais
valstybių narių veiksmais.
·
Proporcingumo principas
Pasiūlymas atitinka proporcingumo
principą dėl toliau nurodytų priežasčių.
Juo neviršijama to, kas būtina klimato
kaitos duomenų kokybės gerinimo ir tarptautinių bei
Sąjungos reikalavimų laikymosi užtikrinimo tikslams pasiekti.
Pasiūlymas yra proporcingas Sąjungos
bendrajam tikslui − įgyvendinti Kioto protokole jai nustatytus
šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimo tikslus ir klimato
kaitos ir energetikos dokumentų rinkinyje, Kopenhagos susitarime ir
Sprendime 1/CP.16 („Kankūno susitarimai“) nustatytus Sąjungos tikslus.
Siūlomas stebėsenos mechanizmo
įgyvendinimas praktinių metodų ir procedūrų
požiūriu yra panašus į jau įgyvendintąjį pagal
Sprendimą Nr. 280/2004/EB.

4.
POVEIKIS BIUDŽETUI

Kaip nurodyta prie
šio reglamento pridėtoje finansinėje pažymoje, šis reglamentas bus
įgyvendinamas naudojant esamas biudžeto lėšas ir neturės
poveikio daugiametei finansinei programai.

5.
KITOS GALIMOS NUOSTATOS

·
Persvarstymo, keitimo, laikino galiojimo
nuostata
Į pasiūlymą įtraukta
nuostata, suteikianti Komisijai galimybę persvarstyti šį
reglamentą atsižvelgiant į būsimus sprendimus, susijusius su
JTBKKK ir Kioto protokolu, arba į kitus Sąjungos teisės aktus.
Prireikus Komisija teiks Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymus
dėl šio reglamento pakeitimų, iš dalies keis esamus
įgaliotuosius aktus arba siūlys priimti naujus.
2011/0372 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
dėl šiltnamio efektą
sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir
kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens
informacijos teikimo mechanizmo
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
perdavus įstatymo galią
turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[6],
atsižvelgdami į Regionų komiteto
nuomonę[7],
laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)
2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento
ir Tarybos sprendimu Nr. 280/2004/EB dėl šiltnamio efektą
sukeliančių dujų emisijos Bendrijoje monitoringo mechanizmo ir
Kioto protokolo įgyvendinimo[8]
nustatyta antropogeninės kilmės šiltnamio efektą
sukeliančių dujų išmetimo iš atskirų šaltinių ir
kaupimo atskirose terpėse stebėsenos (Sprendime – dujų emisijos
monitoringo), dėl tokio išmetimo prisiimtų įsipareigojimų
vykdymo pažangos vertinimo ir Jungtinių Tautų bendrosios klimato
kaitos konvencijoje (JTBKKK)[9]
ir Kioto protokole[10]
nustatytų stebėsenos ir ataskaitų teikimo reikalavimų
įgyvendinimo Europos Sąjungoje sistema. Siekiant atsižvelgti į
naujausią ir būsimą tarptautinio lygmens pažangą,
susijusią su JTBKKK ir Kioto protokolu, ir įgyvendinti naujus
Sąjungos teisės aktais nustatytus stebėsenos ir ataskaitų
teikimo reikalavimus, šis sprendimas turėtų būti pakeistas.
Atsižvelgiant į platesnę teisės akto taikymo sritį,
papildomų asmenų grupių, kurioms nustatomi įpareigojimai,
įtraukimą, sudėtingesnį ir labai techninį taikomų
nuostatų pobūdį, didesnį vienodų taisyklių
taikymo Sąjungoje poreikį ir siekiant palengvinti
įgyvendinimą, Sprendimas Nr. 280/2004/EB turėtų
būti pakeistas reglamentu;
(2)
galutinis JTBKKK tikslas – stabilizuoti šiltnamio
efektą sukeliančių dujų koncentraciją atmosferoje iki
tokio lygio, kad pavojingas antropogeninis poveikis nesutrikdytų klimato
sistemos. Norint pasiekti šį tikslą, metinė vidutinė
paviršiaus temperatūra, palyginti su ikipramoninio laikotarpio
temperatūra, visame pasaulyje turėtų padidėti ne daugiau
kaip 2 ºC;
(3)
būtina užtikrinti išsamią stebėseną
ir ataskaitų teikimą, periodiškai vertinti Sąjungos ir
valstybių narių šiltnamio efektą sukeliančių dujų
išmetimą ir jų klimato kaitos švelninimo pastangas;
(4)
JTBKKK šalių konferencijos sprendimas 1/CP.15
(toliau – Sprendimas 1/CP.15, arba Kopenhagos susitarimas) ir JTBKKK šalių
konferencijos sprendimas 1/CP.16 (toliau – Sprendimas 1/CP.15, arba
Kankūno susitarimai) labai prisidėjo prie pažangos darniai
sprendžiant klimato kaitos problemas. Šiais sprendimais nustatyti nauji stebėsenos
ir ataskaitų teikimo reikalavimai, taikomi įgyvendinant plataus
užmojo Sąjungos ir valstybių narių prisiimtus teršalų
išmetimo mažinimo įsipareigojimus, ir užtikrinta parama
besivystančioms šalims. Be to, šiais sprendimais pripažinta, kad
prisitaikymas prie klimato kaitos yra toks pat svarbus, kaip ir klimato kaitos
švelninimas. Sprendimu 1/CP.16 taip pat reikalaujama, kad išsivysčiusios
šalys parengtų anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamas vystymosi
strategijas arba planus. Tikimasi, kad šios strategijos arba planai padės
ugdyti mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių
technologijų visuomenę ir užtikrinti didelį nuolatinį
augimą ir tvarią plėtrą. Šis reglamentas juo
įgaliotaisiais aktais turėtų palengvinti šių ir
būsimų stebėsenos ir ataskaitų teikimo reikalavimų,
keliamų pagal papildomus sprendimus arba JTBKKK patvirtintus tarptautinius
susitarimus, įgyvendinimą;
(5)
2009 m. priimtas klimato kaitos ir energetikos
dokumentų rinkinys, pirmiausia 2009 m. balandžio 23 d.
Sprendimas Nr. 406/2009/EB dėl valstybių narių
pastangų mažinti jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų
emisijas, Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m.
sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas[11] ir 2009 m. balandžio
23 d. Direktyva 2009/29/EB, iš dalies keičianti Direktyvą
2003/87/EB, siekiant patobulinti ir išplėsti Bendrijos šiltnamio
efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos
leidimų prekybos sistemą[12];
tuo būdu patvirtintas Sąjungos ir valstybių narių
įsipareigojimas mažinti šiltnamio efektą sukeliančių
dujų išmetimą. Sąjungos teršalų išmetimo stebėsenos ir
ataskaitų teikimo sistema taip pat turėtų būti atnaujinta
atsižvelgiant į naujus šių teisės aktų reikalavimus;
(6)
JTBKKK įpareigoja Sąjungą ir jos
valstybes nares sudaryti, periodiškai atnaujinti, skelbti ir Šalių
konferencijoje pateikti antropogeninės kilmės šiltnamio efektą
sukeliančių dujų, nekontroliuojamų Vienos konvencijos
dėl ozono sluoksnio apsaugos 1987 m. Monrealio protokolu dėl
ozono sluoksnį ardančių medžiagų (toliau – Monrealio
protokolas)[13],
išmetimo iš atskirų šaltinių ir kaupimo atskirose terpėse nacionalinius
inventorius, sudarytus pagal palyginamąją metodiką, dėl
kurios susitaria Šalių konferencija;
(7)
Kioto protokolo 5 straipsnio 1 dalyje reikalaujama,
kad Sąjunga ir valstybės narės sukurtų ir tvarkytų
savo nacionalinę sistemą visų antropogeninės kilmės šiltnamio
efektą sukeliančių dujų, kurioms Monrealio protokolas
netaikomas, išmetimui iš atskirų šaltinių ir kaupimui atskirose
terpėse įvertinti, taip siekiant užtikrinti kitų Kioto protokolo
nuostatų įgyvendinimą. Sprendimu 1/CP.16 taip pat reikalaujama
parengti nacionalines priemones, skirtas įvertinti visų
antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių
dujų, kurioms Monrealio protokolas netaikomas, išmetimui iš atskirų
šaltinių ir kaupimui atskirose terpėse. Šis reglamentas
turėtų suteikti galimybę įgyvendinti abu šiuos reikalavimus;
(8)
Sprendimo Nr. 280/2004/EB įgyvendinimo
patirtis parodė, kad būtina pagerinti pagal kitas teisines priemones,
pirmiausia pagal 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos
direktyvą 2003/87/EB, nustatančią šiltnamio efektą
sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje
ir iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 96/61/EB[14], teikiamų ataskaitų
sąveiką ir sąsajas su 2006 m. sausio 18 d. Europos
Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 166/2006 dėl Europos
išleidžiamų ir perduodamų teršalų registro sukūrimo ir iš
dalies keičiančiu Tarybos direktyvas 91/689/EEB ir 96/61/EB[15], su 2001 m. spalio
23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/81/EB dėl tam
tikrų atmosferos teršalų išmetimo nacionalinių ribų[16], su 2006 m. gegužės
17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 842/2006
dėl tam tikrų fluorintų šiltnamio efektą
sukeliančių dujų[17]
ir su 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu
(EB) Nr. 1099/2008 dėl energetikos statistikos[18]. Norint supaprastinti
ataskaitų teikimo reikalavimus, reikės iš dalies pakeisti kai kurias
teisines priemones, o nuoseklių duomenų apie šiltnamio efektą
sukeliančių dujų išmetimą naudojimas ir yra esminė
ataskaitų apie teršalų išmetimą kokybės užtikrinimo
sąlyga;
(9)
Tarpvyriausybinė klimato kaitos grupė
(TKKG) ketvirtojoje įvertinimo ataskaitoje nurodė azoto trifluorido
(NF3) visuotinio atšilimo potencialą, kuris yra apie
17 000 kartų didesnis nei CO2. NF3 vis
plačiau naudojamas elektronikos pramonėje kaip
perfluorangliavandenilių (PFC) ir sieros heksafluorido (SF6)
pakaitalas. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 191 straipsnio
2 dalį Sąjungos aplinkos politika turi būti grindžiama atsargumo
principu. Pagal šį principą reikalaujama stebėti NF3,
siekiant įvertinti Sąjungoje išmetamą jo kiekį ir, jeigu
reikia, nustatyti poveikio švelninimo veiksmus;
(10)
šiuo metu nacionaliniuose šiltnamio efektą
sukeliančių dujų išmetimo inventoriuose, taip par
nacionaliniuose ir Sąjungos registruose pateikiamų duomenų
nepakanka, kad būtų galima valstybių narių lygmeniu
nustatyti šalies civilinės aviacijos sektoriuje išmetamą CO2
kiekį, kuriam netaikoma Direktyva 2003/87/EB. Priimdama ataskaitų
teikimo įpareigojimus, Sąjunga neturėtų valstybėms
narėms ir mažosioms bei vidutinėms įmonėms (MVĮ) primesti
naštos, kuri būtų neproporcinga siekiamiems tikslams. Skrydžių
metu išmetamas CO2 kiekis, kuriam netaikoma Direktyva 2003/87/EB,
sudaro tik labai mažą visų išmetamų šiltnamio efektą
sukeliančių dujų dalį, todėl ataskaitų teikimo
sistemos nustatymas šiems teršalams būtų nederama našta,
atsižvelgiant į dabartinius platesniam sektoriui pagal Direktyvą
2003/87/EB taikomus reikalavimus. Todėl pagal Sprendimo
Nr. 406/2009/EB 3 straipsnį ir 7 straipsnio 1 dalį CO2
išmetimas pagal TKKG šaltinio kategoriją „1.A.3.A. Civilinė aviacija“
turėtų būti laikomas lygus nuliui;
(11)
nors šiltnamio efektą sukeliančių
dujų išmetimas ir kaupimas, susijęs su žemės naudojimu,
žemės naudojimo paskirties keitimu ir miškininkyste (LULUCF),
įskaitomas siekiant Kioto protokole nustatyto Sąjungos teršalų
išmetimo mažinimo tikslo, jis nėra įtrauktas į 2020 m.
20 proc. tikslą, nustatytą klimato kaitos ir energetikos
dokumentų rinkinyje. Sprendimu Nr. 406/2009/EB ir Direktyva
2003/87/EB reikalaujama, kad Komisija įvertintų, kaip būtų
galima LULUCF įtraukti į 2020 m. tikslą. Nustatyta, kad šio
darbo vykdymo laikas priklauso nuo derybų dėl tarptautinio susitarimo
dėl klimato kaitos rezultatų. Jeigu iki 2010 m. pabaigos tokio
susitarimo nebus pasiekta, Komisija gali pateikti pasiūlymą dėl
teisės akto, kuris įsigaliotų nuo 2013 m. Šis reglamentas
turėtų suteikti galimybę įgyvendinti ataskaitų teikimo
reikalavimus pagal tarptautinį susitarimą arba minėtą
Sąjungos teisės aktą;
(12)
Sąjunga ir valstybės narės
turėtų siekti pateikti naujausią informaciją apie jų
išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį,
pirmiausia pagal „Europa 2020“ strategiją ir nustatytus jos
įgyvendinimo terminus. Šis reglamentas turėtų suteikti
galimybę parengti tokius įverčius per kuo trumpesnį
laiką naudojant statistinę ir kitokią informaciją;
(13)
valstybėms narėms taikytini
jūrų sektoriuje išmetamų teršalų stebėsenos ir
ataskaitų teikimo reikalavimai turėtų būti nustatyti
papildant ir atsižvelgiant į kitus reikalavimus, suderintus pagal JTBKKK,
arba, jeigu įmanoma, Tarptautinės jūrų organizacijos
laivams nustatytus reikalavimus arba reikalavimus, susijusius su Sąjungos
priemone, kuria reguliuojamas ŠESD išmetimas jūrų transporto
sektoriuje. Tokia stebėsena ir ataskaitų teikimas turėtų suteikti
galimybę susidaryti aiškesnę nuomonę apie šį teršalų
išmetimą ir padėti veiksmingiau įgyvendinti politiką;
(14)
Sprendimo Nr. 280/2004/EB įgyvendinimo
patirtis parodė, kad būtina pagerinti apie politiką, priemones
ir prognozes teikiamos informacijos skaidrumą, tikslumą,
nuoseklumą, išsamumą ir palyginamumą. Sprendime
Nr. 406/2009/EB reikalaujama, kad valstybės narės teiktų
informaciją apie jų prognozuojamą įsipareigojimų pagal
tą sprendimą laikymosi pažangą, įskaitant informaciją
apie nacionalinę politiką, priemones ir nacionalines prognozes.
Strategijoje „Europa 2020“ nustatyta integruota ekonominės politikos
darbotvarkė, pagal kurią reikalaujama, kad Sąjunga ir
valstybės narės dėtų daugiau pastangų, siekdamos laiku
pateikti ataskaitas apie klimato kaitos politiką ir priemones ir apie
jų prognozuojamą poveikį teršalų išmetimui.
Nacionalinių sistemų sukūrimas Sąjungos ir valstybių
narių lygmeniu ir aiškesnės ataskaitų teikimo gairės
turėtų labai padėti siekti šių tikslų. Siekdama
užtikrinti, kad Sąjunga laikytųsi tarptautinių ir vidaus
reikalavimų dėl ataskaitų apie šiltnamio efektą
sukeliančių dujų išmetimo prognozes teikimo ir vertintų
savo pažangą įgyvendinant savo tarptautinius ir vidaus
įsipareigojimus, Komisija taip pat turėtų rengti ir naudoti
apytiksles šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo prognozes;
(15)
kad būtų galima stebėti
valstybių narių prisitaikymo prie klimato kaitos pažangą ir
veiksmus, valstybės narės turi pateikti kokybiškesnės
informacijos. Ši informacija būtina tam, kad būtų galima
parengti išsamią Sąjungos prisitaikymo prie klimato kaitos
strategiją, atsižvelgiant į Baltąją knygą „Prisitaikymas
prie klimato kaitos. Europos veiksmų programos kūrimas“[19]. Informacijos apie
prisitaikymą prie klimato kaitos teikimas suteiks valstybėms
narėms galimybę keistis geriausiąja patirtimi ir įvertinti
savo poreikius ir pasirengimą spręsti klimato kaitos klausimus;
(16)
Sprendimu 1/CP.15 Sąjunga ir valstybės
narės įsipareigojo svariai finansiškai paremti
besivystančių šalių prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos
švelninimo veiksmus. Pagal Sprendimo 1/CP.16 40 punktą kiekviena
išsivysčiusi JTBKKK šalis privalo patobulinti ataskaitų apie
finansinę, technologinę ir gebėjimų ugdymo paramą
besivystančioms JTBKKK šalims teikimą. Geresnės ataskaitos yra
labai svarbios, kad būtų pripažintos Sąjungos ir valstybių
narių pastangos laikytis savo įsipareigojimų. Be to, Sprendimu
1/CP.16 nustatytas naujas technologijų mechanizmas, skirtas pagerinti
tarptautinį technologijų perdavimą. Šiuo reglamentu
turėtų būti užtikrintas patikimos naujausios informacijos apie
technologijų perdavimą besivystančioms šalims skelbimas;
(17)
padarius Direktyvos 2008/101/EB[20] pakeitimų, dabar
Direktyvoje 2003/87/EB nustatyta Sąjungos šiltnamio efektą
sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos
sistema taikoma ir aviacijos veiklai. Į tą direktyvą
įtrauktos nuostatos dėl aukcionų pajamų, ataskaitų
apie aukcionų pajamas panaudojimą valstybėse narėse ir apie
veiksmus, kurių buvo imtasi siekiant aukcione parduoti aviacijos leidimus
pagal tos direktyvos 3d straipsnio 1 arba 2 dalis, kad būtų galima
stebėti, jog visos šios pajamos arba lygiavertė suma būtų
panaudotos vienam arba daugiau veiksmų, nurodytų Direktyvos
2003/87/EB 3d straipsnio 4 dalyje. Padarius Direktyvos 2009/29/EB pakeitimus,
dabar į Direktyvą 2003/87/EB taip pat įtraukti reikalavimai
teikti ataskaitas apie tai, kaip naudojamos aukcionų pajamos, iš
kurių bent 50 proc. turėtų būti panaudotos vienos arba
daugiau rūšių veiklai, nurodytai Direktyvos 2003/87/EB 10 straipsnio
3 dalyje. Sąjungos įsipareigojimų vykdymas grindžiamas pajamų,
gautų aukcionuose pardavus leidimus pagal Direktyvą 2003/87/EB,
panaudojimo skaidrumu. Teikiant pajamų panaudojimo ataskaitas
turėtų būti pateikiama duomenų apie faktiškai
išmokėtas sumas, apie tai, ar pajamos skiriamos išmokėti teikiant
tiesiogines investicijas projektams, naudojant investicinius fondus arba
įgyvendinant finansinės paramos politiką; turėtų
būti nurodomas tos politikos , projektų arba fondų pobūdis,
taip pat pateikiama orientacinės informacijos apie juos;
(18)
JTBKKK įpareigoja Sąjungą ir jos
valstybes nares remiantis konferencijos šalių suderintomis gairėmis,
metodika ir formomis sudaryti, periodiškai atnaujinti, skelbti ir Šalių
konferencijoje pateikti nacionalinius komunikatus ir kas dvejus metus rengiamas
ataskaitas. Sprendime 1/CP.16 raginama patobulinti ataskaitų apie klimato
kaitos švelninimo tikslų įgyvendinimą ir finansinę,
technologinę ir gebėjimų ugdymo paramą besivystančioms
JTBKKK šalims teikimą;
(19)
Sprendimu Nr. 406/2009/EB dabartinis metinis
ataskaitų teikimo ciklas pertvarkytas į metinį
įsipareigojimų ciklą, pagal kurį reikalaujama išsamiai
peržiūrėti valstybių narių šiltnamio efektą
sukeliančių dujų inventorius per trumpesnį laikotarpį
nei vykdant dabartinę JTBKKK inventoriaus peržiūrą, kad
būtų suteikta galimybė kiekvienų metų pabaigoje
prireikus pasinaudoti lanksčiomis galimybėmis ir taikyti taisomuosius
veiksmus. Kadangi nėra visiškai aišku, kaip bus toliau įgyvendinama
JTBKKK ir Kioto protokolas, siekiant užtikrinti, kad Sprendimu
Nr. 406/2009/EB nustatytų pareigų laikymasis būtų
vertinamas patikimai, nuosekliai, skaidriai ir laiku, būtina nustatyti
Sąjungos lygmens valstybių narių pateiktų šiltnamio
efektą sukeliančių dujų inventorių peržiūros
procesą;
(20)
šiuo metu pagal JTBKKK procesą aptariami
įvairūs techniniai aspektai, susiję su ataskaitų apie
šiltnamio efektą sukeliančias dujas, išmetamas iš atskirų
šaltinių ir kaupiamas atskirose terpėse, teikimu, pvz., visuotinio
atšilimo potencialas, šiltnamio efektą sukeliančių dujų,
apie kurias turi būti pranešama, apimtis ir TKKG metodinės
gairės nacionalinių šiltnamio efektą sukeliančių dujų
inventoriams parengti. Pagal JTBKKK procesą persvarsčius šiuos
metodikos aspektus ir atlikus atitinkamus išmetamų šiltnamio efektą
sukeliančių dujų laiko eilučių perskaičiavimus,
gali pasikeisti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių
dujų lygis ir tendencijos. Komisija turėtų stebėti šiuos
tarptautinio lygmens pokyčius ir prireikus siūlyti iš dalies pakeisti
šį reglamentą, kad būtų užtikrinta atitiktis pagal JTBKKK
procesą taikomai metodikai;
(21)
laiko eilučių duomenys apie išmetamą
šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį
turėtų būti skaičiuojami taikant vienodus metodus.
Pamatiniai veiklos duomenys ir išmetamų teršalų koeficientai
turėtų būti gaunami ir naudojami darniai, užtikrinant, kad išmetamų
teršalų tendencijų pokyčiai nepriklausytų nuo
skaičiavimo metodų arba prielaidų pokyčių.
Perskaičiavimas turėtų būti atliekamas atsižvelgiant į
suderintas gaires ir siekiant pagerinti pateiktų istorinių
duomenų nuoseklumą, tikslumą ir išsamumą, taip pat
įgyvendinti išsamesnius metodus. Pasikeitus metodikai arba būdui,
kuriuo gaunami pamatiniai veiklos duomenys ir išmetamų teršalų
koeficientai, valstybės narės turėtų perskaičiuoti
pateiktų laiko eilučių duomenų inventorius ir
įvertinti poreikį atlikti perskaičiavimą, atsižvelgiant
į priežastis, nurodytas suderintose gairėse, pirmiausia į
pagrindines jų grupes. Šiuo reglamentu turėtų būti
nustatyta, ar turi būti atsižvelgiama į tokio perskaičiavimo
pasekmes ir kokiomis sąlygomis tai turėtų būti daroma;
(22)
aviacijos poveikį pasaulio klimatui sudaro anglies
dioksido (CO2) išmetimas, taip pat kitų teršalų išmetimas
ir kiti mechanizmai, įskaitant azoto oksido išmetimą ir
plunksninių debesų susidarymo skatinimą. Atsižvelgiant į tai,
kad mokslininkai vis geriau suvokia tuos poveikio būdus, pagal šį
reglamentą periodiškai turėtų būti atliekamas atnaujinamas
kitokio aviacijos poveikio pasaulio klimatui (ne CO2 išmetimo) vertinimas;
(23)
Europos aplinkos agentūra siekia remti
tvarią plėtrą ir padėti apčiuopiamai pagerinti Europos
aplinką ir tuo tikslu politikams, valdžios institucijoms ir visuomenei laiku
teikia tikslinę, svarbią ir patikimą informaciją. Europos
aplinkos agentūra prireikus turėtų padėti Komisijai atlikti
stebėsenos ir ataskaitų teikimo darbą, pirmiausia susijusį
su Sąjungos inventoriaus sistema ir jos prognozių, politikos ir
priemonių sistema, pasitelkdama ekspertus atlikti metines valstybių
narių inventorių peržiūras, vertinti išmetamų teršalų
mažinimo įsipareigojimų įgyvendinimo pažangą, klimato
kaitos poveikį, silpnąsias vietas ir prisitaikymą prie klimato
kaitos, taip pat visuomenei teikti patikimą informaciją apie
klimatą;
(24)
Siekdama užtikrinti nuoseklumą, Komisija
turėtų stebėti šiame reglamente nustatytų stebėsenos
ir ataskaitų teikimo reikalavimų įgyvendinimą ir
būsimus pasiekimus pagal JTBKKK ir Kioto protokolą. Šiuo tikslu
prireikus Komisija turėtų atšaukti arba iš dalies pakeisti šio
reglamento nuostatas;
(25)
kad būtų užtikrintos vienodos šio
reglamento 20 straipsnio 5 dalies įgyvendinimo sąlygos, Komisijai
turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai.
Siekiant nustatyti darnius ataskaitų teikimo reikalavimus, kuriai
būtų siekiama stebėti šiltnamio efektą
sukeliančių dujų išmetimą ir kitokią su klimato kaitos
politika susijusią informaciją, Komisijai pagal Sutarties dėl
Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį turėtų būti perduota
teisė priimti teisės aktus, susijusius su šio reglamento I priedo
keitimu, valstybių narių ataskaitomis apie LULUCF ir jūrų
transportą, valstybių narių nacionalinėmis sistemomis,
ekspertų atliekama valstybių narių inventorių duomenų
peržiūra, išsamiais reikalavimais dėl valstybių narių
ataskaitų turinio, struktūros, formos ir teikimo procedūrų,
taip pat su tam tikrų šiame reglamente nustatytų
įpareigojimų atšaukimu ir keitimu. Labai svarbu, kad Komisija,
atlikdama parengiamąjį darbą, surengtų konsultacijas,
įskaitant konsultacijas su ekspertais. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius
aktus, Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai
būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir
Tarybai;
(26)
kadangi dėl šio reglamento 1 straipsnyje
nustatytos veiklos pobūdžio tos veiklos tikslų valstybės
narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl siūlomo veiksmo
masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti
Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje
nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal
tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama
to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 skyrius
Dalykas, taikymo sritis ir apibrėžtys
1 straipsnis
Dalykas
Reglamentu nustatomas mechanizmas, skirtas:
(a)
užtikrinti, kad Sąjunga ir jos valstybės
narės nustatytu laiku JTBKKK sekretoriatui teiktų skaidrias,
tikslias, nuoseklias, palyginamas ir išsamias ataskaitas;
(b)
teikti ir tikrinti informaciją, susijusią
su įsipareigojimais, nustatytais pagal JTBKKK, Kioto protokolą ir jais
remiantis priimtus sprendimus, taip pat vertinti tų
įsipareigojimų įgyvendinimo pažangą;
(c)
vykdyti visų Monrealio protokolu dėl
ozono sluoksnį ardančių medžiagų nekontroliuojamų antropogeninės
kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų, valstybėse
narėse išmetamų iš atskirų šaltinių ir kaupiamų
atskirose terpėse, stebėseną ir apie jas teikti duomenis;
(d)
pagal Sprendimo Nr. 406/2009/EB 6 straipsnį
vykdyti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėseną,
teikti, peržiūrėti ir tikrinti su jomis susijusius duomenis, taip pat
kitokią informaciją;
(e)
teikti ataskaitas apie jūrų transporto
sektoriuje išmetamą CO2;
(f)
stebėti ir teikti ataskaitas apie pajamų,
gautų aukcionuose pardavus leidimus pagal Direktyvos 2003/87/EB 3d straipsnio
1 ir 2 dalis arba 10 straipsnio 1 dalį, panaudojimą, kaip nustatyta
tos direktyvos 3d straipsnio 4 dalyje ir 10 straipsnio 3 dalyje;
(g)
stebėti ir teikti ataskaitas apie
valstybių narių veiksmus, kurių jos ėmėsi siekdamos
prisitaikyti prie neišvengiamų klimato kaitos padarinių;
(h)
vertinti valstybių narių pažangą
įgyvendinant jų įsipareigojimus pagal Sprendimą
Nr. 406/2009/EB;
(i)
rinkti informaciją ir duomenis, kuriais
būtų galima remtis rengiant ir vertinant būsimą Sąjungos
klimato kaitos politiką.
2 straipsnis
Taikymo sritis
Šis reglamentas taikomas:
(a)
Sąjungos ir jos valstybių narių
anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamoms vystymosi strategijoms ir jų
atnaujinimui pagal Sprendimą 1/CP.16;
(b)
Į nacionalinius šiltnamio efektą
sukeliančių dujų inventorius pagal JTBKKK 4 straipsnio 1 dalies
a punktą įtrauktoms I priede nurodytoms šiltnamio efektą
sukeliančioms dujoms, išmetamoms valstybių narių teritorijoje iš
atskirų sektorių bei šaltinių ir kaupiamoms atskirose
terpėse;
(c)
išmetamoms šiltnamio efektą sukeliančioms
dujoms, kurioms taikoma Sprendimo Nr. 406/2009/EB 2 straipsnio 1 dalis;
(d)
iš jūrų laivų,
atplaukiančių į valstybių narių jūrų uostus,
išmetamoms šiltnamio efektą sukeliančioms dujoms;
(e)
su civilinės aviacijos sektoriuje išmetamais teršalais
siejamiems poveikio klimatui būdams, nesusijusiems su CO2;
(f)
Sąjungos ir jos valstybių narių
antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių
dujų išmetimo iš atskirų šaltinių ir kaupimo atskirose
terpėse prognozėms, taip pat valstybių narių politika bei
priemonėms;
(g)
finansinei ir technologinei paramai
besivystančioms šalims, kuri teikiama konkrečioms valstybėms pagal
konkrečius projektus;
(h)
pajamų, gautų pagal Direktyvos 2003/87/EB
3d straipsnio 1 ir 2 dalis ir 10 straipsnio 1 dalį aukcionuose pardavus
leidimus, naudojimui;
(i)
valstybių narių nacionalinio ir
regioninio lygmens prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmams.
3 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų terminų
apibrėžtys:
(1)
dujų visuotinio atšilimo potencialas – bendras
poveikis visuotiniam atšilimui, susidarantis išmetus vieną tų
dujų vienetą, palyginti su poveikiu, kuris susidaro išmetus
vieną etaloninių dujų – anglies dioksido – vienetą, kuriam
priskiriama vertė „1“;
(2)
nacionalinio inventoriaus sistema – valstybės
narės nustatyta institucinių, teisinių ir procedūrinių
priemonių sistema, skirta matuoti antropogeninės kilmės
šiltnamio efektą sukeliančių dujų, kurioms netaikomas
Monrealio protokolas, išmetimą iš atskirų šaltinių ir
kaupimą atskirose terpėse, taip pat teikti ir saugoti inventorių
informaciją pagal JTBKKK šalių konferencijos, kuri tuo pačiu yra
ir Kioto protokolo šalių susirinkimas, sprendimą 19/CMP.1 (toliau –
Sprendimas 19/CMP.1) arba kitus susijusius sprendimus, priimtus pagal JTBKKK
arba Kioto protokolą;
(3)
kompetentingos inventorių tvarkymo
institucijos – institucija arba institucijos, kurioms pagal valstybės
narės nacionalinio inventoriaus sistemą pavesta sudaryti šiltnamio
efektą sukeliančių dujų inventorių;
(4)
kokybės užtikrinimas – numatyta peržiūros
procedūrų sistema, skirta užtikrinti, kad būtų laikomasi
duomenų kokybės tikslų ir kad būtų pateikiami kuo
geresni įverčiai ir informacija, kuriais remiantis būtų
galima užtikrinti kokybės kontrolės programos efektyvumą ir
padėti valstybėms narėms;
(5)
kokybės kontrolė – standartiniai
techniniai veiksmai, skirti vertinti ir kontroliuoti kaupiamos informacijos ir
įverčių kokybę, siekiant užtikrinti duomenų
vientisumą, teisingumą ir išsamumą, nustatyti ir taisyti klaidas,
nustatyti ir šalinti trūkumus, dokumentuoti ir saugoti duomenis bei
kitą naudojamą medžiagą, registruoti visą kokybės
užtikrinimo veiklą;
(6)
rodiklis – kiekybinis ar kokybinis veiksnys arba
kintamasis, padedantis geriau suprasti politikos ir priemonių
įgyvendinimo pažangą ir šiltnamio efektą sukeliančių
dujų išmetimo tendencijas;
(7)
nustatytosios normos vienetas (NNV) – pagal
atitinkamas JTBKKK šalių konferencijos, kuri tuo pačiu yra ir Kioto
protokolo šalių susirinkimas, sprendimo 13/CMP.1 (toliau – Sprendimas
13/CMP.1) priedo nuostatas nustatytas vienetas;
(8)
teršalų šalinimo vienetas (TŠV) – pagal
atitinkamas Sprendimo 13/CMP.1 priedo arba kitas susijusias JTBKKK šalių
arba Kioto protokolo subjektų nuostatas nustatytas vienetas;
(9)
išmetamųjų teršalų mažinimo vienetas
(ITMV) – pagal atitinkamas Sprendimo 13/CMP.1 priedo arba kitų pagal
JTBKKK arba Kioto protokolą priimtų sprendimų nuostatas nustatytas
vienetas;
(10)
patvirtintas išmetamųjų teršalų
mažinimo vienetas (PITMV) – pagal Kioto protokolo 12 straipsnį ir jo
reikalavimus, taip pat pagal atitinkamas Sprendimo 13/CMP.1 priedo nuostatas nustatytas
vienetas;
(11)
nacionalinis registras – standartizuotos
elektroninės duomenų bazės tipo registras, kuriame saugomi
duomenys apie išmetamųjų teršalų mažinimo vienetų (ITMV),
patvirtintų išmetamųjų teršalų mažinimo vienetų
(PITMV), nustatytosios normos vienetų (NNV) ir teršalų šalinimo
vienetų (TŠV) išdavimą, laikymą, perdavimą,
įsigijimą, atšaukimą ir atsisakymą, taip pat apie ITMV,
PITMV ir NNV perkėlimą;
(12)
politika ir priemonės – visos politinės,
administracinės ir teisinės priemonės, kuriomis siekiama
įgyvendinti JTBKKK 4 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose nustatytus
įpareigojimus, įskaitant tuos, kurių pagrindinis tikslas – ne riboti
ar mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą;
(13)
nacionalinė politikos, priemonių ir
prognozių sistema – valstybėje narėje nustatyta
institucinių, teisinių ir procedūrinių priemonių
sistema, skirta teikti ataskaitas apie politiką ir priemones, taip pat
rengti ir teikti antropogeninės kilmės šiltnamio efektą
sukeliančių dujų išmetimo iš atskirų šaltinių ir
kaupimo atskirose terpėse prognozes, kaip reikalaujama šio reglamento 13 straipsnyje;
(14)
ex-ante politikos ir
priemonių vertinimas – numatomo politikos arba priemonės poveikio
vertinimas;
(15)
ex-post politikos ir
priemonių vertinimas – politikos arba priemonės padaryto poveikio
vertinimas;
(16)
prognozės be priemonių poveikio –
antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių
dujų išmetimo iš atskirų šaltinių ir kaupimo atskirose
terpėse prognozės, neįtraukiant poveikio, kurį daro visa
politika ir priemonės, kurios planuojamos, priimamos ir įgyvendinamos
nuo metų, pasirinktų kaip atitinkamos prognozės atskaitos
taškas;
(17)
prognozės su priemonių poveikiu –
antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių
dujų išmetimo iš atskirų šaltinių ir kaupimo atskirose
terpėse prognozės, įtraukiant priimtos ir įgyvendintos
politikos ir priemonių poveikį šiltnamio efektą
sukeliančių dujų mažinimui;
(18)
prognozės su papildomų priemonių
poveikiu – antropogeninės kilmės šiltnamio efektą
sukeliančių dujų išmetimo iš atskirų šaltinių ir
kaupimo atskirose terpėse prognozės, įtraukiant priimtos ir
įgyvendintos klimato kaitos švelninimo politikos ir priemonių, taip
pat planuojamos politikos ir priemonių poveikį šiltnamio efektą
sukeliančių dujų mažinimui;
(19)
jautrumo analizė – modelio algoritmo arba
prielaidos tyrimas, siekiant kiekybiškai nustatyti modelio išvesties
duomenų kintamumą arba stabilumą atsižvelgiant į
įvesties duomenų arba pamatinių prielaidų kaitą. Ji
atliekama keičiant įvesties vertes arba modelio lygtis ir stebint,
kaip atitinkamai kinta modelio išvesties duomenys;
(20)
klimato kaitos švelninimo pagalba – pagalba
besivystančių šalių veiklai, kuria prisidedama prie pastangų
stabilizuoti šiltnamio efektą sukeliančių dujų
koncentraciją atmosferoje iki tokio lygio, kad pavojingas antropogeninis
poveikis nesutrikdytų klimato sistemos;
(21)
prisitaikymo prie klimato kaitos pagalba – pagalba
besivystančių šalių veiklai, kuria siekiama mažinti žmonių
sukurtų arba natūralių sistemų jautrumą klimato kaitos
poveikiui ir su klimatu susijusiai rizikai, išsaugant arba didinant
besivystančių šalių gebėjimą prisitaikyti prie klimato
kaitos ir jų atsparumą;
(22)
techninės pataisos – nacionaliniame šiltnamio
efektą sukeliančių dujų inventoriuje pateiktų
įverčių tikslinimas atliekant šio reglamento 20 straipsnyje nustatytą
peržiūrą, kai pateikti inventorių duomenys yra neišsamūs
arba parengti nesilaikant tarptautinių ar Sąjungos taisyklių
arba gairių ir kai šiais patikslintais duomenimis ketinama pakeisti iš
pradžių pateiktus įverčius;
(23)
perskaičiavimas (pagal JTBKKK metinių inventorių
ataskaitų teikimo gaires) – inventoriuose nurodyto antropogeninės
kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmestų
iš atskirų šaltinių ir sukauptų atskirose terpėse, kiekio
pakartotinis įvertinimas pasikeitus metodikai ir teršalų išmetimo
koeficientų gavimo bei taikymo būdui arba įtraukus naujas
šaltinių ar terpių kategorijas.
2 skyrius
Anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamos
vystymosi strategijos
4 straipsnis
Anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamos
vystymosi strategijos
1.
Valstybės narės ir Sąjungos vardu
veikianti Komisija kuria ir įgyvendina anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamas
vystymosi strategijas, kurios padėtų:
(a)
skaidriai ir tiksliai registruoti faktinę ir
prognozuojamą valstybių narių pažangą (įskaitant
Sąjungos priemonių indėlį) įgyvendinant Sąjungos
ir valstybių narių įsipareigojimus pagal JTBKKK ir siekiant
apriboti arba sumažinti antropogeninės kilmės šiltnamio efektą
sukeliančių dujų išmetimą;
(b)
laikytis valstybių narių šiltnamio
efektą sukeliančių dujų mažinimo įsipareigojimų
pagal Sprendimą Nr. 406/2009/EB ir siekti ilgalaikio teršalų išmetimo
iš atskirų šaltinių mažinimo ir kaupimo atskirose terpėse
tobulinimo visuose sektoriuose, atsižvelgiant į Sąjungos tikslą iki
2050 m., palyginti su 1990 m. lygiu, teršalų išmetimą sumažinti
80–95 proc., turint omeny sumažinimą, kurį pagal TKKK
reikalavimus kaip grupė turi užtikrinti išsivysčiusios šalys.
2.
Valstybės narės savo anglies dioksido
kiekio mažinimu grindžiamą vystymosi strategiją Komisijai pateikia praėjus
metams nuo šio reglamento įsigaliojimo arba laikantis tarptautiniu lygiu
suderinto tvarkaraščio, nustatyto pagal JTBKKK procesą.
3.
Komisija ir valstybės narės nedelsdamos
paskelbia visuomenei savo atitinkamas anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamas
vystymosi strategijas ir jų naujinius.
3 skyrius
Istorinių duomenų apie šiltnamio
efektą sukeliančių dujų išmetimą ir kaupimą teikimas
5 straipsnis
Nacionalinių inventorių sistemos
1.
Valstybės narės sudaro, tvarko ir siekia
nuolat tobulinti nacionalinių inventorių sistemas, skirtas
įvertinti šio reglamento I priede nurodytų antropogeninės
kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą
iš atskirų šaltinių ir kaupimą atskirose terpėse ir
užtikrinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorių
parengimą laiku, tų registrų skaidrumą, tikslumą,
palyginamumą ir išsamumą.
2.
Valstybės narės užtikrina, kad jų
kompetentingos inventorių tvarkymo institucijos galėtų naudotis
ir kad pagal jų nacionalinio inventoriaus sistemą kompetentingoms
institucijoms būtų užtikrinta galimybė naudotis:
(a)
su veiklos rūšimis ir įrenginiais
susijusiais duomenimis ir metodais pagal Direktyvą 2003/87/EB, kad
galėtų parengti nacionalinius šiltnamio efektą
sukeliančių dujų inventorius ir užtikrinti pagal Sąjungos
apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą pateiktų
šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo duomenų
atitiktį nacionaliniuose šiltnamio efektą sukeliančių
dujų inventoriuose pateiktiems duomenims;
(b)
duomenimis, surinktais fluorintų dujų
išmetimo įvairiuose sektoriuose ataskaitų teikimo sistemose, kaip
nustatyta Reglamento (EB) Nr. 842/2006 6 straipsnio 4 dalyje, kad
galėtų parengti nacionalinius šiltnamio efektą
sukeliančių dujų inventorius;
(c)
teršalų išmetimo duomenimis, pamatiniais
duomenimis ir metodais, pateiktais iš įrenginių pagal Reglamentą
(EB) Nr. 166/2006, kad galėtų parengti nacionalinius šiltnamio
efektą sukeliančių dujų inventorius;
(d)
duomenimis, pateiktais pagal Reglamentą (EB)
Nr. 1099/2008.
3.
Valstybės narės užtikrina, kad jų
kompetentingos inventorių tvarkymo institucijos ir jų nacionalinio inventoriaus
sistema toms institucijoms suteiktų galimybę:
(a)
naudotis ataskaitų teikimo sistemomis,
nustatytomis pagal Reglamento (EB) Nr. 842/2006 6 straipsnio 4 dalį,
kad būtų galima patobulinti nacionaliniuose šiltnamio efektą
sukeliančių dujų inventoriuose pateikiamo fluorintų
dujų kiekio skaičiavimą;
(b)
atlikti metines atitikties patikras, nurodytas šio
reglamento 7 straipsnio 1 dalies l ir m punktuose.
6 straipsnis
Sąjungos inventoriaus sistema
Nustatoma Sąjungos inventoriaus sistema,
skirta užtikrinti nacionalinių inventorių parengimą laiku, tų
inventorių skaidrumą, tikslumą, nuoseklumą,
palyginamumą ir išsamumą Sąjungos šiltnamio efektą
sukeliančių dujų inventoriaus atžvilgiu. Komisija tvarko,
prižiūri ir nuolat siekia tobulinti šią sistemą, kurią sudaro:
(a)
kokybės užtikrinimo ir kokybės
kontrolės programa, apimanti kokybės tikslų nustatymą ir inventorių
kokybės užtikrinimo kokybės kontrolės plano rengimą.
Komisija padeda valstybėms narėms įgyvendinti jų
kokybės užtikrinimo ir kokybės kontrolės programas;
(b)
procedūra, skirta pasitarus su susijusia
valstybe nare apskaičiuoti jos nacionaliniame inventoriuje trūkstamus
duomenis;
(c)
metinė ekspertų atliekama valstybių
narių šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorių
peržiūra.
7 straipsnis
Šiltnamio efektą sukeliančių
dujų inventoriai
1.
Valstybės narės nustato ir iki
kiekvienų metų (X metų) sausio 15 d. Komisijai teikia
ataskaitą apie:
(a)
X-2 metais jose išmestą šio reglamento I priede
nurodytų antropogeninės kilmės šiltnamio efektą
sukeliančių dujų ir Sprendimo Nr. 406/2009/EB 2 straipsnio
1 dalyje nurodytų antropogeninės kilmės šiltnamio efektą
sukeliančių dujų kiekį. Nepažeidžiant ataskaitų apie
šio reglamento I priede nurodytų šiltnamio efektą
sukeliančių dujas teikimo nuostatų, Sprendimo Nr. 406/2009/EB
3 straipsnio ir 7 straipsnio 1 dalies tikslais anglies dioksido (CO2)
išmetimas pagal TKKK kategoriją „1.A.3.A. Civilinė aviacija“ laikomas
lygus nuliui;
(b)
duomenis apie X-2 metais jose išmestą
antropogeninės kilmės anglies monoksido (CO), sieros dioksido (SO2),
azoto oksidų (NOx) ir lakiųjų organinių
junginių (LOJ) kiekį, apie kuriuos taip pat atsiskaitoma pagal
Direktyvos 2001/81/EB 7 straipsnį;
(c)
X-2 metais jose iš atskirų šaltinių išmestą
antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų
ir atskirose terpėse sukauptą CO2 kiekį LULUCF
srityje;
(d)
2008–X-2 metais jose iš atskirų šaltinių išmestą
antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių
dujų ir atskirose terpėse sukauptą CO2 kiekį pagal
Kioto protokolą vykdant veiklą LULUCF srityje, taip pat
informaciją apie šio šiltnamio efektą sukeliančių dujų,
išmetamų iš atskirų šaltinių ir kaupimo atskirose terpėse vykdant
LULUCF veiklą, apskaitą, kaip nustatyta Kioto protokolo 3 straipsnio
3 dalyje ir Kioto protokolo 3 straipsnio 4 dalyje, jeigu valstybės
narės nusprendžia ją taikyti, ir su Kioto protokolu susijusiuose
sprendimuose. Valstybės narės, pasirinkusios pagal Kioto protokolo 3 straipsnio
4 dalį įtraukti pasėlių tvarkymą, ganyklų
tvarkymą ir augalijos atkūrimą, taip pat nurodo 1990 m. šiltnamio
efektą sukeliančių dujų, išmestų iš atskirų
šaltinių ir sukauptų atskirose terpėse, kiekį,
susijusį su kiekvienos tokios rūšies veikla;
(e)
a–d punktuose nurodytos informacijos apie laikotarpį
nuo 1990 iki X-3 metų pasikeitimus, nurodydamos pasikeitimų
priežastis;
(f)
informaciją apie X-2 metų rodiklius;
(g)
nacionalinio registro informaciją apie NNV,
TŠV, ITMV ir PITMV išdavimą, įsigijimą, laikymą,
perdavimą, atšaukimą, panaikinimą ir perkėlimą X-1 metais;
(h)
suvestinę informaciją apie atliktus
perdavimo sandorius pagal Sprendimo Nr. 406/2009/EB 3 straipsnio 4 ir 5 dalis;
(i)
informaciją apie bendro įgyvendinimo,
švarios plėtros mechanizmo ir tarptautinės prekybos apyvartiniais
taršos leidimais taikymą X-2 metais pagal Kioto protokolo 6, 12 ir 17 straipsnius
arba kitus lanksčius mechanizmus, numatytus kitomis JTBKKK šalių
konferencijos arba JTBKKK šalių konferencijos, kuri tuo pačiu yra ir Kioto
protokolo šalių susirinkimas, priimtomis priemonėmis, siekiant
įgyvendinti jų kiekybinius teršalų išmetimo ribojimo arba mažinimo
įsipareigojimus pagal Sprendimo Nr. 2002/658/EB[21] 2 straipsnį ir Kioto
protokolą arba būsimus įsipareigojimus pagal JTBKKK ar Kioto
protokolą;
(j)
informaciją apie veiksmus, kurių imtasi
siekiant pagerinti inventorių įverčius, pirmiausia tose inventoriaus
dalyse, kurios buvo taisomos arba dėl kurių po ekspertų atlikto
persvarstymo buvo pateikta rekomendacijų;
(k)
X-2 metų faktinį arba pagal
Direktyvą 2003/87/EB pateikto ir pagal įrenginius arba veiklos
vykdytojus apskaičiuotą išmetamųjų teršalų patikrinto kiekio
priskyrimą nacionalinio šiltnamio efektą sukeliančių
dujų inventoriaus taršos šaltinių kategorijoms ir to patikrinto
išmetamųjų teršalų kiekio santykį su visu iš šių
kategorijų atskirų šaltinių išmestų šiltnamio efektą
sukeliančių dujų kiekiu;
(l)
X-2 metais atliktų šiltnamio efektą
sukeliančių dujų inventoriuose pateikto išmetamųjų
teršalų kiekio nuoseklumo patikrų rezultatus, nurodant:
i)        išmetamųjų teršalų patikrintą
kiekį, apie kurį pranešta pagal Direktyvą 2003/87/EB;
ii)       atskirų įrenginių
išmestą teršalų kiekį, apie kurį pranešta pagal
Reglamentą (EB) Nr. 166/2006;
(m)
X-2 metais atliktų veiklos, pagalbinių
duomenų ir prielaidų, taikytų įvertinant
išmetamųjų teršalų kiekį šiltnamio efektą
sukeliančių dujų inventorių rengimo tikslais, nuoseklumo
patikrų rezultatus, nurodant:
i)        duomenis ir prielaidas, taikytas pagal
Direktyvą 2001/81/EB rengiant oro teršalų inventorius;
ii)       duomenis, pateiktus pagal Reglamento
(EB) Nr. 842/2006 6 straipsnio 1 dalį;
iii)      energetikos duomenis, pateiktus pagal
Reglamento (EB) Nr. 1099/2008 4 straipsnį ir B priedą;
(n)
jų nacionalinio inventoriaus sistemos
pakeitimų aprašą;
(o)
nacionalinio registro pakeitimų aprašą;
(p)
visas kitas sudedamąsias nacionalinio
šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventoriaus ataskaitos
dalis, reikalingas tam, kad būtų galima parengti Sąjungos
šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventoriaus
ataskaitą, pvz., informaciją apie valstybių narių
kokybės užtikrinimo ir kokybės kontrolės planą, bendrą
neapibrėžtumo įvertinimą ir bendrą išsamumo
įvertinimą.
Pirmaisiais ataskaitų teikimo pagal
šį reglamentą metais valstybės narės praneša Komisijai apie
jų ketinimą taikyti Sprendimo Nr. 406/2009/EB 3 straipsnio 4 ir
5 dalių nuostatas.
2.
Valstybės narės iki kiekvienų
metų kovo 15 d. Komisijai perduoda išsamią atnaujintą
nacionalinio inventoriaus ataskaitą. Šioje ataskaitoje pateikiama visa šio
straipsnio 1 dalyje nustatyta informacija ir visi vėlesni tos informacijos
naujiniai.
3.
Valstybės narės iki kiekvienų
metų balandžio 15 d. pateikia JTBKKK sekretoriatui nacionalinius inventorius
su tokia pat informacija, kokia buvo pateikta Komisijai pagal šio straipsnio 2 dalį.
4.
Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis,
Komisija kasmet parengia Sąjungos šiltnamio efektą
sukeliančių dujų inventorių, parengia Sąjungos
šiltnamio efektą sukeliančių dujų registro ataskaitą
ir iki kiekvienų metų balandžio 15 d. pateikia juos JTBKKK
sekretoriatui.
5.
Komisija įgaliojama pagal šio reglamento 29 straipsnį
priimti deleguotuosius teisės aktus, kuriais:
(a)
į šio reglamento I priede pateiktą
šiltnamio efektą sukeliančių dujų sąrašą
įtraukiamos arba iš jo pašalinamos cheminės medžiagos;
(b)
pagal naują tarptautinį susitarimą
arba teisės aktą, priimtą pagal Sprendimo Nr. 406/2009/EB 9
straipsnį, nustatomi LULUCF sričiai skirti stebėsenos ir
ataskaitų reikalavimai.
8 straipsnis
Šiltnamio efektą sukeliančių
dujų apytiksliai inventoriai
Valstybės narės iki kiekvienų
metų (X metų) liepos 31 d. pateikia Komisijai X-1 metų
šiltnamio efektą sukeliančių dujų apytikslius inventorius.
Komisija, remdamasi valstybių narių šiltnamio efektą
sukeliančių dujų apytiksliais inventoriais arba, jeigu reikia,
pačios atliktais skaičiavimais, kasmet sudaro Sąjungos šiltnamio
efektą sukeliančių dujų apytikslį inventorių.
Komisija kasmet iki rugsėjo 30 d. paskelbia šią informaciją
visuomenei.
9 straipsnis
Išmetamųjų teršalų kiekio apskaičiavimo
procedūros
1.
Komisija atlieka pradinę valstybių
narių pagal šio reglamento 7 straipsnio 1 dalį pateiktų
duomenų išsamumo ir galimų su jais susijusių problemų
patikrą. Per šešias savaites po pateikimo termino rezultatus ji perduoda valstybėms
narėms. Valstybės narės, pateikdamos galutinį X-2 metų
inventorių, iki kovo 15 d. kartu pateikia atsakymus į klausimus,
iškeltus atliekant pradinę patikrą.
2.
Jeigu valstybė narė iki kovo 15 d.
nepateikia atsakymų į Komisijos iškeltus klausimus arba nepateikia
išsamių inventoriaus įverčių, reikalingų Sąjungos
inventoriui sudaryti, Komisija parengia įverčius, skirtus naudoti
vietoje atitinkamų valstybės narės inventoriaus
įverčių. Tuo tikslu Komisija taiko metodus, atitinkančius taikytinas
nacionalinių šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorių
rengimo gaires.
10 straipsnis
Ataskaitų apie jūrų
transporto sektoriuje išmetamą CO2 teikimas
1.
Komisija įgaliojama pagal šio reglamento 29 straipsnį
priimti deleguotąjį teisės aktą, kuriuo būtų
nustatyti jūrų transporto sektoriuje iš jūrų laivų,
atplaukiančių į valstybių narių jūrų uostus,
išmetamo CO2 stebėsenos ir ataskaitų teikimo reikalavimai.
Priimti stebėsenos ir ataskaitų teikimo reikalavimai atitinka pagal
JTBKKK suderintus reikalavimus ir, jeigu įmanoma, laivams taikomus Tarptautinės
jūrų organizacijos arba Sąjungos teisės aktų
reikalavimus, susijusius su ŠESD išmetimu jūrų transporto sektoriuje.
Jeigu įmanoma, stebėsenos ir ataskaitų teikimo reikalavimais,
įskaitant centralizuoto duomenų rinkimo ir priežiūros
reikalavimus, užtikrinama, kad valstybių narių darbo krūvis
būtų kuo mažesnis.
2.
Kai pagal 1 dalį priimamas teisės aktas,
valstybės narės pagal tą teisės aktą nustato ir iki
kiekvienų metų (X metų) sausio 15 d. Komisijai praneša apie
X-2 metais jūrų transporto sektoriuje išmestą CO2
kiekį.
4 skyrius
Registrai
11 straipsnis
Registrų sudarymas ir tvarkymas
1.
Sąjunga ir valstybės narės sudaro ir
prižiūri registrus, kuriuose tvarkoma NNV, TŠV, ITMV ir PITMV išdavimo,
laikymo, perdavimo, įsigijimo, atšaukimo, panaikinimo ir perkėlimo
apskaita. Be to, valstybės narės gali naudoti šiuos registrus
tikslios Direktyvos 2003/87/EB 11a straipsnio 5 dalyje nurodytų
vienetų apskaitos tikslais.
2.
Sąjunga ir valstybės narės gali
tvarkyti savo registrus kaip bendrą sistemą kartu su viena arba
daugiau kitų valstybių narių.
3.
Šio straipsnio 1 dalyje nurodyti duomenys
pateikiami pagal Direktyvos 2003/87/EB 20 straipsnį paskirtam vyriausiajam
administratoriui.
4.
Komisija įgaliojama pagal šio reglamento 29 straipsnį
priimti deleguotąjį teisės aktą, kuriuo būtų
įsteigiamas šio straipsnio 1 dalyje nurodytas Sąjungos registras.
12 straipsnis
Vienetų atsisakymas pagal Kioto
protokolą
1.
Pasibaigus kasmetinei Kioto protokole nustatytu
pirmuoju įsipareigojimų laikotarpiu vykdomai nacionalinių inventorių
peržiūrai pagal Kioto protokolą, įskaitant rezoliucijos dėl
įgyvendinimo klausimų parengimą, valstybės narės atsisako
registre esančių NNV, TŠV, ITMV ir PITMV, atitinkančių per
tuos metus jų išmestą grynąjį teršalų kiekį.
2.
Paskutiniaisiais Kioto protokole nustatyto
įsipareigojimų laikotarpio metais valstybės narės atsisako
registre esančių vienetų dar nesipasibaigus papildomam
įsipareigojimų įgyvendinimo laikotarpiui, nustatytam JTBKKK
šalių konferencijos, kuri tuo pačiu yra ir Kioto protokolo šalių
susirinkimas, sprendimu 11/CMP.1.
5 skyrius
Ataskaitos apie politiką ir priemones
ir apie antropogeninės kilmės šiltnamio efektą
sukeliančių dujų išmetimo iš atskirų šaltinių ir
kaupimo atskirose terpėse prognozes
13 straipsnis
Nacionalinės politikos, priemonių
ir prognozių sistemos
1.
Valstybės narės ir Komisija per metus nuo
šio reglamento įsigaliojimo sukuria ataskaitų apie politiką ir
priemones teikimo ir antropogeninės kilmės šiltnamio efektą
sukeliančių dujų išmetimo iš atskirų šaltinių ir
kaupimo atskirose terpėse prognozių rengimo bei teikimo nacionalines sistemas,
jas tvarko ir nuolat siekia jas tobulinti. Šios nacionalinės sistemos
apima visas valstybėse narėse ir Sąjungoje nustatytas
institucines, teisines ir procedūrines politikos vertinimo ir
antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių
dujų išmetimo iš atskirų šaltinių ir kaupimo atskirose
terpėse prognozių rengimo priemones.
2.
Jomis siekiama užtikrinti, kad informacija apie politiką
ir priemones, taip pat apie antropogeninės kilmės šiltnamio
efektą sukeliančių dujų išmetimo iš atskirų
šaltinių ir kaupimo atskirose terpėse prognozes, kaip nurodyta šio
reglamento 14 ir 15 straipsniuose, įskaitant informaciją apie
duomenų, metodų ir modelių naudojimą ir taikymą,
kokybės užtikrinimo ir kokybės kontrolės veiklą bei
jautrumo analizę, būtų pateikiama laiku ir būtų skaidri,
tiksli, nuosekli, palyginama ir išsami.
14 straipsnis
Ataskaitų apie politiką ir
priemones teikimas
1.
Valstybės narės iki kiekvienų
metų (X metų) sausio 15 d. Komisijai pateikia:
(a)
ataskaitų apie politiką ir priemones,
taip pat ataskaitų apie antropogeninės kilmės šiltnamio
efektą sukeliančių dujų išmetimo iš atskirų
šaltinių ir kaupimo atskirose terpėse prognozių rengimo ir
teikimo nacionalinės sistemos aprašą pagal šio reglamento 13 straipsnio
1 dalį arba informaciją apie tos sistemos pakeitimus, jeigu toks
aprašas jau buvo pateiktas;
(b)
papildomą informaciją arba naujinius,
susijusius su jų anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamomis vystymosi
strategijomis, nurodytomis šio reglamento 4 straipsnyje, ir su šių
strategijų įgyvendinimo pažanga;
(c)
informaciją apie nacionalinę politiką
bei priemones ir apie Sąjungos politikos ir priemonių, kuriomis
ribojamas arba mažinamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų
išmetimas iš atskirų šaltinių ir kaupimas atskirose terpėse,
įgyvendinimą pagal sektorius ir konkrečias šio reglamento I priede
nurodytas šiltnamio efektą sukeliančias dujas. Ši informacija
turėtų atitikti įvairias sąsajas su taikoma nacionaline
arba Sąjungos politika, pirmiausia oro kokybės srityje, ir turi
apimti:
i)        politikos arba priemonės
tikslą ir trumpą politikos arba priemonės apibūdinimą;
ii)       politikos įgyvendinimo
priemonės pobūdį;
iii)      įgyvendinimo būklę;
iv)      per tam tikrą laiką padarytos
pažangos stebėjimo ir vertinimo rodiklius;
v)       kiekybinius poveikio šiltnamio
efektą sukeliančių dujų išmetimui iš atskirų
šaltinių ir kaupimui atskirose terpėse įverčius,
suskirstytus pagal:
–
ex-ante kiekvienos
politikos ir priemonės vertinimo rezultatus. Įverčiai pateikiami
ketverių būsimų metų, kurių paskutinis skaitmuo yra
nulis arba penketas ir kurie eina iš karto po X metų, sekai, atskiriant
šiltnamio efektą sukeliančių dujų, kurioms taikoma
Direktyva 2003/87/EB, išmetimą ir dujų, kurioms taikomas Sprendimas
Nr. 406/2009/EB, išmetimą;
–
ex-post politikos ir
priemonės poveikio klimato kaitos švelninimui vertinimo rezultatus, jeigu
tokių yra, atskiriant šiltnamio efektą sukeliančių
dujų, kurioms taikoma Direktyva 2003/87/EB, išmetimą ir dujų,
kurioms taikomas Sprendimas Nr. 406/2009/EB, išmetimą.
vi)      prognozuojamos politikos ir
priemonių įgyvendinimo išlaidų sąmatas, taip pat, jeigu
tinka, faktinių politikos ir priemonių įgyvendinimo išlaidų
įverčius;
vii)     visas nuorodas į vertinimą ir
pagrindžiamąsias technines ataskaitas, nurodytas šio straipsnio 2 dalyje;
(d)
informaciją apie įgyvendintą arba
numatomą įgyvendinti politiką ir priemones, kuriomis ketinama
įgyvendinti susijusius Sąjungos teisės aktus, ir
informaciją apie nacionalines atitikties užtikrinimo ir reikalavimų
vykdymo užtikrinimo procedūras;
(e)
informaciją, nurodytą Sprendimo
Nr. 406/2009/EB 6 straipsnio 1 dalies d punkte;
(f)
informaciją apie tai, kiek atskirais
valstybės narės veiksmais prisidedama prie nacionaliniu lygmeniu
dedamų pastangų ir kiek prognozuojamas bendro įgyvendinimo,
švarios plėtros mechanizmo ir tarptautinės prekybos apyvartiniais
taršos leidimais taikymas padeda vykdyti vidaus veiksmus pagal atitinkamas
Kioto protokolo ir pagal jį priimtų sprendimų nuostatas.
2.
Valstybės narės elektroniniu būdu
visuomenei teikia informaciją apie nacionalinės politikos ir
priemonių išlaidų ir poveikio vertinimą ir apie įgyvendinimą
Sąjungos politikos ir priemonių, kuriomis ribojamas arba mažinamas
šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas iš atskirų
šaltinių arba tobulinamas kaupimas atskirose terpėse, kartu
pateikdamos technines ataskaitas, kuriomis pagrindžiamas vertinimas. Teikiant
šią informaciją pateikiami taikytų modelių ir
metodologinių principų aprašai, apibrėžtys ir pamatinės
prielaidos.
15 straipsnis
Prognozių
teikimas
1.
Valstybės narės iki kiekvienų
metų (X metų) kovo 15 d. pateikia Komisijai nacionalines
antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių
dujų išmetimo ir kaupimo atskirose terpėse prognozes, sudarytas pagal
dujų rūšį ir sektorius. Teikiant šias prognozes pateikiami
kiekybiniai ketverių būsimų metų, kurių paskutinis
skaitmuo yra nulis arba penketas ir kurie eina iš karto po X metų, sekos
įverčiai. Rengiant nacionalines prognozes atsižvelgiama į
Sąjungos lygmeniu patvirtintą politiką ir priemones ir pateikiama:
(a)
prognozės be priemonių poveikio,
prognozės su priemonių poveikiu ir prognozės su papildomų
priemonių poveikiu;
(b)
suvestinės šiltnamio efektą
sukeliančių dujų išmetimo prognozės ir atskiri
prognozuojamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo iš
taršos šaltinių, kuriems taikoma Direktyva 2003/87/EB, ir taršos
šaltinių, kuriems taikomas Sprendimas Nr. 406/2009/EB,
įverčiai;
(c)
aiškiai įvardyta nacionalinė,
regioninė ir Sąjungos politika ir priemonės, įtrauktos
į antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių
dujų išmetimo ir kaupimo atskirose terpėse prognozes. Jeigu tokios
politikos arba priemonių neįtraukta, tai turėtų būti
aiškiai nurodyta ir paaiškinta, kodėl neįtraukta;
(d)
atliktos prognozių jautrumo analizės
rezultatai;
(e)
visos susijusios nuorodos į vertinimą ir
technines ataskaitas, kuriomis grindžiami tie įvertinimai, kaip nurodyta
šio straipsnio 3 dalyje.
2.
Jeigu valstybė narė iki kiekvienų
metų kovo 15 d. nepateikia išsamių prognozių
įverčių, Komisija gali parengti įverčius, reikalingus
Sąjungos prognozėms sudaryti.
3.
Valstybės narės elektroniniu būdu
skelbia visuomenei savo nacionalines šiltnamio efektą
sukeliančių dujų išmetimo ir kaupimo atskirose terpėse
prognozes, kartu pateikdamos technines ataskaitas, kuriomis grindžiamos šios
prognozės. Teikiant šią informaciją pateikiami taikytų
modelių ir metodinių principų aprašai, apibrėžtys ir
pamatinės prielaidos.
6 skyrius
Kitos su klimato kaita susijusios
informacijos teikimas
16 straipsnis
Ataskaitų apie nacionalinius
prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmus teikimas
Valstybės narės iki kiekvienų
metų kovo 15 d. Komisijai pateikia informaciją apie jų
įgyvendintus arba numatomus įgyvendinti prisitaikymo prie klimato
kaitos veiksmus, pirmiausia apie nacionalines arba regionines prisitaikymo prie
klimato kaitos strategijas ir apie prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmus.
Teikiant šią informaciją nurodomi biudžeto asignavimai pagal
politikos sektorius ir kiekvienos prisitaikymo prie klimato kaitos
priemonės pagrindinis tikslas, priemonės pobūdis,
įgyvendinimo būklė ir klimato kaitos poveikio kategorija (pvz.,
potvyniai, jūros lygio kilimas, kritinės temperatūros, sausros,
pavojingi orų reiškiniai).
17 straipsnis
Ataskaitų apie finansinę ir
technologinę paramą besivystančioms šalims teikimo reikalavimai
Valstybės narės, remdamosi
geriausiais turimais duomenimis, iki kiekvienų metų (X metų)
sausio 15 d. Komisijai pateikia:
(a)
informaciją apie finansinę paramą,
X-1 metais skirtą ir išmokėtą besivystančioms šalims pagal
JTBKKK, apie X metams skirtą finansinę paramą ir apie
planuojamą suteikti paramą. Pateikiant informaciją nurodoma:
i)        ar, kiek tai susiję su JTBKKK,
finansiniai ištekliai, kuriuos valstybė narė suteikė
besivystančioms šalims, yra nauji ar papildomi ir kaip jie buvo
apskaičiuoti;
ii)       informacija apie valstybės
narės skirtus finansinius išteklius, susijusius su JTBKKK
įgyvendinimu, informaciją pateikiant pagal kanalus (pvz., dvišalius,
regioninius ir kitus daugiašalius);
iii)      kiekybinė informacija apie
finansinius srautus, pagrįsta OECD Paramos vystymuisi grupės
nustatytais vadinamaisiais „klimato kaitos švelninimo pagalbos ir prisitaikymo
prie klimato kaitos pagalbos Rio rodikliais“ (toliau – Rio rodikliai), ir metodinė
informacija apie klimato kaitos Rio rodiklių metodikos diegimą;
iv)      išsami informacija apie paramą, susijusią
su prisitaikymu prie tokio klimato kaitos poveikio ir viešojo bei privačiojo
sektorių, jei taikytina, suteiktą besivystančioms šalims, kurios
yra ypač jautrios klimato kaitos poveikiui;
v)       išsami informacija apie šiltnamio
efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo paramą,
kurią viešasis ir privatus sektorius (jeigu taikytina) suteikė
besivystančioms šalims;
(b)
informaciją apie valstybės narės
veiklą, susijusią su technologijų perdavimu besivystančioms
šalims pagal JTBKKK, ir apie X-1 metais perduotas technologijas,
informaciją apie numatomą veiklą, susijusią su
technologijų perdavimu besivystančioms šalims pagal JTBKKK, ir apie
technologijas, kurias ketinama perduoti X-1 ir vėlesniais metais. Į
ją turėtų būti įtraukta informacija, ar perduotos technologijos
buvo skirtos klimato kaitos švelninimo ar prisitaikymo prie klimato kaitos
tikslams, taip pat turėtų būti nurodyta šalis gavėja,
suteiktos paramos dydis ir perduotos technologijos pobūdis.
18 straipsnis
Ataskaitų apie aukcionų
pajamų ir projektų kreditų panaudojimą teikimas
1.
Valstybės narės iki kiekvienų
metų (X metų) kovo 15 d. Komisijai pateikia tokią
informaciją apie X-1 metus:
(a)
išsamų pagrindimą, kaip nurodyta
Sprendimo Nr. 406/2009/EB 6 straipsnio 2 dalyje;
(b)
informaciją apie X-1 metų pajamas,
valstybės narės gautas aukcionuose pardavus leidimus pagal Direktyvos
2003/87/EB 10 straipsnio 1 dalį. Pateikiant tokią informaciją
taip pat įtraukiama specifinė išsami informacija apie 50 proc.
pajamų panaudojimą ir atitinkamus taikytus veiksmus, nurodant
tokių taikytų veiksmų kategoriją pagal Direktyvos
2003/87/EB 10 straipsnio 3 dalį ir atitinkamą šalį arba
regioną, kuriems buvo skirtos tos pajamos;
(c)
informaciją apie visų pajamų,
valstybės narės gautų aukcionuose pardavus aviacijai skirtus
leidimus pagal Direktyvos 2003/87/EB 3d straipsnio 1 arba 2 dalį,
panaudojimą;
(d)
informaciją, nurodytą Sprendimo
Nr. 406/2009/EB 6 straipsnio 1 dalies b punkte, ir informaciją apie
tai, kaip jų pirkimo politika padeda įgyvendinti tarptautinį
susitarimą dėl klimato kaitos.
2.
Jeigu valstybė narė nusprendė
panaudoti aukcionuose gautoms pajamoms lygiavertę sumą Direktyvos
2003/87/EB 3d straipsnio 4 dalyje ir 10 straipsnio 3 dalyje nurodytais
tikslais, tai sumai taikomi šio straipsnio 1 dalies b ir c punktuose nustatyti
reikalavimai.
3.
Aukcionų pajamos, kurios dar neišmokėtos
tuo metu, kai valstybė narė pagal šį straipsnį teikia
ataskaitą Komisijai, suskaičiuojamos ir nurodomos kitų metų
ataskaitose.
4.
Pagal šį straipsnį Komisijai pateiktas
ataskaitas valstybės narės skelbia visuomenei.
19 straipsnis
Kas dvejus metus teikiamos ataskaitos
ir nacionaliniai pranešimai
1.
Sąjunga ir valstybės narės kas
dvejus metus JTBKKK sekretoriatui teikia ataskaitas pagal Sprendimą
1/CP.16 ir nacionalinius pranešimus pagal JTBKKK 12 straipsnį.
2.
Be to, valstybės narės nacionalinius
pranešimus ir kas dvejus metus teikiamas ataskaitas pateikia Komisijai.
7 skyrius
Sąjungos ekspertų atliekama
šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo peržiūra
20 straipsnis
Ekspertų atliekama inventorių
peržiūra
1.
Komisijos pavedimu ekspertai atlieka pradinę
valstybių narių pagal šio reglamento 7 straipsnio 2 dalį
pateiktų nacionalinių inventorių duomenų
peržiūrą, kad nustatytų metines teršalų išmetimo kvotas,
kaip numatyta Sprendimo Nr. 406/2009/EB 3 straipsnio 2 dalies ketvirtoje
pastraipoje.
2.
Pradedant nuo 2013 m. duomenų, Komisijos
pavedimu ekspertai atlieka metinę valstybių narių pagal šio
reglamento 7 straipsnio 2 dalį pateiktų nacionalinių inventorių
duomenų peržiūrą, siekiant įvertinti, kaip valstybėms
narėms sekasi mažinti arba riboti jų šiltnamio efektą
sukeliančių dujų išmetimą pagal Sprendimo
Nr. 406/2009/EB 3 straipsnį ir siekti kitų šiltnamio efektą
sukeliančių dujų išmetimo mažinimo arba ribojimo tikslų,
nustatytų Sąjungos teisės aktais.
3.
Pradinė ir metinė ekspertų atliekama
peržiūra apima:
(a)
patikras, kuriomis siekiama patikrinti pateiktos
informacijos skaidrumą, tikslumą, nuoseklumą, palyginamumą
ir išsamumą;
(b)
patikras, kuriomis siekiama nustatyti atvejus, kai inventorių
duomenys parengiami nesilaikant JTBKKK rekomendacinių dokumentų arba
Sąjungos taisyklių; ir
(c)
jeigu taikytina, reikiamų techninių
pataisų apskaičiavimą.
4.
Komisija įgaliojama pagal šio reglamento 29 straipsnį
priimti deleguotuosius teisės aktus, kuriais būtų nustatytos šio
straipsnio 1 ir 2 dalyse minimų ekspertų atliekamų
peržiūrų rengimo taisyklės, apimančios šio straipsnio 3 dalyje
nustatytas užduotis.
5.
Komisija priima įgyvendinimo teisės
aktą, pagal kurį nustatomas bendras atitinkamais metais išmestas
teršalų kiekis, gaunamas remiantis kiekvienos valstybės narės inventoriaus
duomenimis, pataisytais baigus atitinkamą metinę ekspertų
atliekamą peržiūrą.
6.
Kiekvienos valstybės narės duomenys,
įrašyti į registrus, sudarytus pagal Sprendimo Nr. 406/2009/EB
11 straipsnį ir Direktyvos 2003/87/EB 19 straipsnį, per
mėnesį nuo įgyvendinimo teisės akto, priimto pagal šio
straipsnio 5 dalį, paskelbimo, įskaitant tų duomenų
pakeitimus, padarytus tai valstybei narei pasinaudojus Sprendimo
Nr. 406/2009/EB 3 ir 5 straipsniuose numatytomis lanksčiomis
galimybėmis, yra tinkami taikyti Sprendimo Nr. 406/2009/EB 7 straipsnio
1 dalį.
21 straipsnis
Veiksmai atlikus
perskaičiavimą
1.
Po to, kai pagal šio reglamento 20 straipsnį ekspertai
baigia metinę 2020 m. inventoriaus duomenų peržiūrą,
Komisija pagal šio reglamento II priede nustatytą formulę
apskaičiuoja patikslintą bendrą kiekvienos valstybės
narės išmestą šiltnamio efektą sukeliančių dujų
kiekį.
2.
Nepažeisdama šio reglamento 31 straipsnio 2 dalies,
Komisija, be kitų duomenų, naudoja šio straipsnio 1 dalyje
nurodytą patikslintą sumą, pagal Sprendimo Nr. 406/2009/EB
14 straipsnį kiekvienai valstybei narei teikdama pasiūlymus dėl
teršalų išmetimo mažinimo arba ribojimo tikslų laikotarpiui po
2020 m.
3.
Komisija nedelsdama paskelbia pagal šio straipsnio
1 dalį atliktų skaičiavimų rezultatus.
8 skyrius
Sąjungos ir tarptautinių
įsipareigojimų įgyvendinimo pažangos vertinimas
22 straipsnis
Pažangos vertinimas
1.
Remdamasi pagal šio reglamento 7, 8, 11 ir 15–18 straipsnius
pateikta informacija ir pasitarusi su valstybėmis narėmis ir siekdama
nustatyti, ar padaryta pakankama pažanga, Komisija kasmet įvertina
Sąjungos ir jos valstybių narių padarytą pažangą
įgyvendinant šiuos įsipareigojimus:
(a)
įsipareigojimus pagal JTBKKK 4 straipsnį
ir Kioto protokolo 3 straipsnį, išsamiau nustatytus sprendimais, priimtais
JTBKKK šalių konferencijos arba JTBKKK šalių konferencijos, kuri tuo
pačiu yra ir Kioto protokolo šalių susirinkimas;
(b)
įsipareigojimus, nustatytus Sprendimo
Nr. 406/2009/EB 3 straipsnyje.
2.
Remdamasi valstybių narių pagal šio
reglamento 7 straipsnį pateiktais teršalų išmetimo duomenimis, Komisija
kas dvejus metus įvertina bendrą aviacijos poveikį pasaulio
klimatui, įskaitant kitokį poveikį nei išmetamas CO2,
pvz., azoto oksidų poveikį, ir padarinius, pvz., plunksninių
debesų susidarymo skatinimą, ir prireikus patobulina šį
kiekybinį vertinimą remdamasi mokslo pasiekimais ir oro eismo
duomenimis.
3.
Komisija iki kiekvienų metų spalio
31 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą, kurioje
apibendrinamos šio straipsnio 1 ir 2 dalyse numatyto vertinimo išvados.
23 straipsnis
Ataskaita apie papildomą pagal
Kioto protokolą nustatytų įsipareigojimų įgyvendinimo
laikotarpį
Pasibaigus papildomam Sprendimo 13/CMP.1 3 punkte
nurodytų įsipareigojimų įgyvendinimo laikotarpiui,
Sąjunga ir kiekviena valstybė narė JTBKKK sekretoriatui pateikia
ataskaitą apie šį laikotarpį.
9 skyrius
Bendradarbiavimas ir parama
24 straipsnis
Valstybių narių ir Sąjungos
bendradarbiavimas
Valstybės narės ir Sąjunga
visapusiškai bendradarbiauja ir koordinuoja savo veiksmus įgyvendindamos
šio reglamento įpareigojimus, susijusius su:
(a)
Sąjungos šiltnamio efektą
sukeliančių dujų inventoriaus sudarymu ir Sąjungos
šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventoriaus ataskaitos
parengimu pagal šio reglamento 7 straipsnio 4 dalį;
(b)
kas dvejus metus teikiamo Sąjungos
nacionalinio pranešimo rengimu pagal JTBKKK 12 straipsnį ir kas dvejus
metus teikiamos ataskaitos rengimu pagal Sprendimą 1/CP.16;
(c)
peržiūros ir atitikties užtikrinimo
procedūromis pagal JTBKKK ir Kioto protokolą, laikantis pagal JTBKKK
ir Kioto protokolą taikomų sprendimų, taip pat su šio reglamento
20 straipsnyje nurodyta Sąjungos procedūra, pagal kurią
peržiūrimi valstybių narių šiltnamio efektą
sukeliančių dujų inventoriai;
(d)
pataisomis pagal Kioto protokolo 5 straipsnio 2 dalį
arba atsižvelgiant į šio reglamento 20 straipsnyje nurodytą
Sąjungos peržiūros procedūrą arba kitais JTBKKK
sekretoriatui pateiktų ar ketinamų teikti inventorių ir inventorių
ataskaitų pakeitimais;
(e)
Sąjungos apytikslio šiltnamio efektą
sukeliančių dujų inventoriaus registro sudarymu pagal šio
reglamento 8 straipsnį;
(f)
ataskaitų teikimu, susijusiu su NNV, PITMV,
ITMV arba TŠV atsisakymu pasibaigus Sprendimo 13/CMP.1 14 punkte nurodytam
papildomam laikotarpiui, kuriuo numatyta įgyvendinti įsipareigojimus
pagal Kioto protokolo 3 straipsnio 1 dalį.
25 straipsnis
Europos aplinkos agentūros vaidmuo
Europos aplinkos agentūra padeda
Komisijai laikytis šio reglamento 6–10, 13–20, 22 ir 23 straipsnių pagal
jos metinę darbo programą. Teikiant minėtą pagalbą
padedama:
(a)
sudaryti Sąjungos šiltnamio efektą
sukeliančių dujų inventorių ir parengti Sąjungos
šiltnamio efektą sukeliančių dujų registro ataskaitą;
(b)
vykdyti kokybės užtikrinimo ir kokybės
kontrolės procedūras, siekiant parengti Sąjungos šiltnamio
efektą sukeliančių dujų inventorių;
(c)
rengti nacionaliniuose šiltnamio efektą
sukeliančių dujų inventoriuose nepateiktų duomenų
įverčius;
(d)
rengti metinę ekspertų atliekamą
peržiūrą;
(e)
sudaryti Sąjungos apytikslį šiltnamio
efektą sukeliančių dujų inventorių;
(f)
kaupti valstybių narių teikiamą
informaciją apie prognozes ir politiką bei priemones;
(g)
vykdyti valstybių narių pateiktos
informacijos apie prognozes ir politiką bei priemones kokybės
užtikrinimo ir kokybės kontrolės procedūras;
(h)
rengti valstybių narių nepateiktų
duomenų apie prognozes įverčius;
(i)
kaupti duomenis, reikalingus Europos Parlamentui ir
Tarybai skirtai metinei ataskaitai, kurią rengia Komisija;
(j)
skleisti pagal šį reglamentą
surinktą informaciją, įskaitant duomenų bazės, skirtos
valstybių narių klimato kaitos švelninimo politikai ir priemonėms,
tvarkymą ir atnaujinimą ir tarpuskaitos centrą, kuriame
būtų saugomi duomenys apie poveikio būdus, silpnąsias
vietas ir prisitaikymą prie klimato kaitos.
10 skyrius
Delegavimas
26 straipsnis
Išsamūs ataskaitų teikimo
reikalavimai
Komisija įgaliojama pagal šio reglamento
29 straipsnį priimti deleguotuosius teisės aktus, kuriais nustatomos
išsamios ataskaitų teikimo taisyklės, įskaitant nuostatas
dėl informacijos, valstybių narių teikiamos pagal šio reglamento
4, 5, 7, 8 ir 13–19 straipsnius, turinio, struktūros, formos ir teikimo
procedūros.
27 straipsnis
Nacionalinėms sistemoms keliami
reikalavimai
Komisija įgaliojama pagal šio reglamento
29 straipsnį priimti deleguotuosius teisės aktus, kuriais nustatomi
valstybių narių nacionalinių sistemų steigimo, naudojimo ir
veikimo pagal šio reglamento 5–13 straipsnius reikalavimai.
28 straipsnis
Įpareigojimų atšaukimas arba
keitimas
Komisija įgaliojama pagal šio reglamento
29 straipsnį priimti deleguotuosius teisės aktus, kuriais atšaukiami
šio reglamento 4–7, 10–12, 14, 15, 17–19 straipsniai ar kurie nors iš jų
arba kuriais daromi šių straipsnių pakeitimai, jei ji nusprendžia,
kad dėl tarptautinių arba kitokių pokyčių
susidarė aplinkybės, dėl kurių šiais straipsniais nustatyti
įpareigojimai tapo nebereikalingi, neproporcingi siekiant atitinkamos
naudos, neatitinka pagal JTBKKK taikomų ataskaitų teikimo
reikalavimų arba jie yra dubliuojami. Pagal šį straipsnį
priimtais teisės aktais valstybėms narėms neturėtų būti
užkraunama didesnė bendra Sąjungos arba tarptautinių
ataskaitų teikimo įpareigojimų našta.
29 straipsnis
Delegavimas
1.
Įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės
aktus Komisijai suteikiami laikantis šiame straipsnyje nustatytų
sąlygų.
2.
Šio reglamento 7, 10, 11, 20 ir 26–28 straipsniuose
nurodyti įgaliojimai Komisijai deleguojami neribotam laikotarpiui nuo šio
reglamento įsigaliojimo datos.
3.
Europos Parlamentas arba Taryba bet kuriuo metu
gali atšaukti šio reglamento 7, 10, 11, 20 ir 26–28 straipsniuose nurodytą
įgaliojimų delegavimą. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo
nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Jis
įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos
Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame
nurodytą dieną. Sprendimas neturi poveikio jau galiojančių
deleguotųjų teisės aktų galiojimui.
4.
Priėmusi deleguotąjį teisės
aktą, Komisija iš karto apie jį praneša Europos Parlamentui ir
Tarybai.
5.
Pagal šio reglamento 7, 10, 11, 20 arba 26–28 straipsnius
priimtas deleguotasis teisės aktas įsigalioja tik jeigu per du
mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai nei
Europos Parlamentas, nei Taryba nepateikia prieštaravimų arba jeigu dar
nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša
Komisijai, kad jie neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva
šis laikotarpis gali būti pratęstas dviem mėnesiais.
11 skyrius
Baigiamosios nuostatos
30 straipsnis
Komiteto procedūra
Komisijai
padeda Klimato kaitos komitetas. Tas komitetas – tai Reglamente (ES)
Nr. 182/2011 nurodytas komitetas[22].
31 straipsnis
Peržiūra
1.
Komisija periodiškai peržiūri šiame reglamente
išdėstytų stebėsenos ir ataskaitų teikimo nuostatų
atitiktį sprendimams, kurie ateityje bus priimti pagal JTBKKK ir Kioto
protokolą, arba kitiems Sąjungos teisės aktams.
2.
Jeigu Sprendime Nr. 406/2009/EB nustatytu
įsipareigojimų laikotarpiu pasikeičia tarptautinės
taisyklės, susijusios su išmesto šiltnamio efektą
sukeliančių dujų kiekio nustatymu šiltnamio efektą
sukeliančių dujų inventorių rengimo tikslais, Komisija
įvertina, kokiu mastu naujosios taisyklės taikomos pagal Sprendimą
Nr. 406/2009/EB.
32 straipsnis
Panaikinimas
Sprendimas 280/2004/EB panaikinamas.
Nuorodos į panaikintą sprendimą
laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir aiškinamos pagal III priede
pateiktą atitikties lentelę.
33 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja
dvidešimtąją dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir
tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
I PRIEDAS
Šiltnamio efektą
sukeliančios dujos
Anglies dioksidas
(CO2)
Metanas (CH4)
Diazoto monoksidas
(N2O)
Sieros
heksafluoridas (SF6)
Azoto trifluoridas
(NF3)
Hidrofluorangliavandeniliai
(HFC):
HFC-23         CHF3
HFC-32         CH2F2
HFC-41         CH3F
HFC-125       CHF2CF3
HFC-134       CHF2CHF2
HFC-134a     CH2FCF3
HFC-143       CH2FCHF2
HFC-143a     CH3CF3
HFC-152       CH2FCH2F
HFC-152a     CH3CHF2
HFC-161       CH3CH2F
HFC-227ea   CF3CHFCF3
HFC-236cb   CF3CF2CH2F
HFC-236ea   CF3CHFCHF2
HFC-236fa    CF3CH2CF3
HFC-245fa    CHF2CH2CF3
HFC-245ca   CH2FCF2CHF2
HFC-365mfc CH3CF2CH2CF3
HFC-43-10mee CF3CHFCHFCF2CF3
arba (C5H2F10)
Perfluorangliavandeniliai (PFC):
PFC-14, perfluormetanas, CF4
PFC-116, perfluoretanas, C2F6
PFC-218, perfluorpropanas, C3F8
PFC-318, perfluorciklobutanas, c-C4F8
Perfluorciklopropanas c-C3F6
PFC-3-1-10, perfluorbutanas, C4F10
PFC-4-1-12, perfluorpentanas, C5F12
PFC-5-1-14, perfluorheksanas, C6F14
PFC-9-1-18  C10F18
II PRIEDAS
21 straipsnio 1 dalyje minimas
patikslintas bendras valstybės narės išmestas šiltnamio efektą
sukeliančių dujų kiekis
Patikslintas bendras valstybės narės
išmestas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis
apskaičiuojamas pagal šią formulę:
–
ti,2012 – valstybės narės
metinė teršalų išmetimo kvota, nustatyta pagal Sprendimo
Nr. 406/2009/EB 3 straipsnio 2 dalies ketvirtą pastraipą ir 10 straipsnį;
–
ti,2022 – tokia valstybės
narės metinė teršalų išmetimo kvota, nustatyta pagal Sprendimo
Nr. 406/2009/EB 3 straipsnio 2 dalies ketvirtą pastraipą ir 10 straipsnį,
kokia ji būtų apskaičiuota, jei kaip įvesties duomenys
būtų panaudoti peržiūrėti inventoriaus duomenys, pateikti 2022 m.;
–
ei,j – i metais valstybės
narės išmestas šiltnamio efektą sukeliančių dujų
kiekis, nustatytas Komisijos pagal 20 straipsnio 5 dalį priimtais
teisės aktais, j metais baigus ekspertų atliekamą inventoriaus
peržiūrą.
III PRIEDAS
Atitikties lentelė
 Sprendimas Nr. 280/2004/EB || Šis reglamentas
 1 straipsnis || 1 straipsnis
 2 straipsnio 1 dalis || 4 straipsnio 1 dalis
 2 straipsnio 2 dalis || -
 2 straipsnio 3 dalis || 4 straipsnio 3 dalis
 3 straipsnio 1 dalis || 7 straipsnio 1 ir 2 dalys
 3 straipsnio 2 dalis || 14 straipsnio 1 dalis ir 15 straipsnio 1 dalis
 3 straipsnio 3 dalis || 26–29 straipsniai
 4 straipsnio 1 dalis || 6 straipsnis
 4 straipsnio 2 dalis || 6 straipsnis
 4 straipsnio 3 dalis || 25 straipsnis
 4 straipsnio 4 dalis || 5 straipsnio 1 dalis
 5 straipsnio 1 dalis || 22 straipsnio 1 dalis
 5 straipsnio 2 dalis || 22 straipsnio 3 dalis
 5 straipsnio 3 dalis || -
 5 straipsnio 4 dalis || -
 5 straipsnio 5 dalis || 23 straipsnis
 5 straipsnio 6 dalis || -
 5 straipsnio 7 dalis || 25 straipsnis
 6 straipsnio 1 dalis || 11 straipsnio 1 dalis
 6 straipsnio 2 dalis || 11 straipsnio 3 dalis
 7 straipsnio 1 dalis || -
 7 straipsnio 2 dalis || 12 straipsnio 1 ir 2 dalys
 7 straipsnio 3 dalis || -
 8 straipsnio 1 dalis || 24 straipsnis
 8 straipsnio 2 dalis || 7 straipsnio 3 dalis
 8 straipsnio 3 dalis || -
 9 straipsnio 1 dalis || 30 straipsnis
 9 straipsnio 2 dalis || -
 9 straipsnio 3 dalis || -
 10 straipsnis ||
 11 straipsnis || 32 straipsnis
 12 straipsnis || 33 straipsnis
FINANSINĖ
TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
1.1.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pavadinimas
Europos
Parlamento ir Tarybos reglamentas dėl šiltnamio efektą
sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir
kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens informacijos
teikimo mechanizmo
1.2.        Atitinkama (-os) politikos
sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[23]

APLINKA
IR KLIMATO POLITIKA [07]
1.3.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pobūdis
¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs
(-usi) su nauja priemone
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta
įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) parengiamuosius
veiksmus[24]
¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs
(-usi) su esamos priemonės pratęsimu
x Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs
(-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę
1.4.        Tikslai
1.4.1.     Komisijos daugiametis
(-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo
pasiūlymu (šia iniciatyva)
Šis
pasiūlymas įtrauktas į pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo
strategiją „Europa 2020“. Juo tiesiogiai prisidedama prie vieno iš
penkių pagrindinių strategijos tikslų siekimo – iki 2020 m.
sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį 20 proc.
1.4.2.     Konkretus (-ūs) tikslas
(-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla pagal MVP
Konkretus tikslas:
ES
kovos su klimato kaita politikos ir teisės aktų įgyvendinimas
(VGB kodas – 07 12)
Atitinkama VGV / VGB veikla:
07 12 01
(ES kovos su klimato kaita politikos ir teisės aktų
įgyvendinimas)
1.4.3.     Numatomas (-i) rezultatas
(-ai) ir poveikis
Nurodyti poveikį,
kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams
gavėjams ir (arba) grupėms.
Būtina
iš dalies pakeisti dabartinį stebėsenos mechanizmą, kad
būtų galima įgyvendinti tam tikrą klimato kaitos srities
politiką ir užtikrinti naudą visiems gyventojams ir
įmonėms, pirmiausia oro kokybės gerinimo, energijos tiekimo
užtikrinimo, ekologinės ekonomikos augimo skatinimo ir naujovių
diegimo srityse. Šis pasiūlymas taip pat padės padidinti ES
patikimumą tarptautiniu mastu, nes juo bus užtikrintas kokybiškos
informacijos apie taikomus kovos su klimato kaita veiksmus teikimas. Be to,
užtikrinant šios informacijos rinkimą, pasiūlymu bus pasiekta, kad ES
geriau pasirengtų spręsti būsimas klimato kaitos problemas.
1.4.4.     Rezultatų ir poveikio
rodikliai
Nurodyti
pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.
Pasiūlymo
bendruosius, konkrečius ir veiklos tikslus atitinka šie rodikliai:
-
ES lygmeniu arba pagal JTBKKK nustatytų neatitikties atvejų
skaičius;
-
laiku Komisijai ir (arba) JTBKKK pateiktų ataskaitų skaičius;
-
ES lygmens ataskaitų atitiktis valstybių narių pateiktoms
ataskaitoms, nustatyta atlikus ES ir JTBKKK peržiūras;
-
valstybių narių pagal Sprendimą dėl monitoringo mechanizmo
ir kitas ataskaitų teikimo priemones pateiktų duomenų
nuoseklumas, nustatytas atlikus ES ir JTBKKK peržiūras;
-
valstybių narių Komisijai ir pagal JTBKKK pateiktų
ataskaitų išsamumas, palyginti su esamais reikalavimais;
-
lygis, kuriuo valstybės narės taiko bendruosius ataskaitų
teikimo metodus ir formas, teikdamos ataskaitas apie finansinę ir technologinę
paramą;
-
lygis, kuriuo valstybės narės naudoja vidaus ir tarptautines
metodines ir ataskaitų teikimo gaires;
-
valstybių narių Komisijai ir JTBKKK pateiktų ataskaitų
išsamumas, palyginti su esamais reikalavimais;
-
lygis, kuriuo valstybės narės taiko bendruosius ataskaitų
teikimo metodus ir formas, teikdamos informaciją apie prognozes, politiką
ir faktinį išmestą teršalų kiekį;
-
duomenų ir informacijos buvimas ir naujų informacijos srautų
sukūrimas srityse, kurioms taikomas pasiūlymas.
1.5.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pagrindas
1.5.1.     Trumpalaikiai arba ilgalaikiai
poreikiai
Trumpalaikis
šio pasiūlymo tikslas – svariai prisidėti prie 2020 m. ES
teršalų išmetimo mažinimo tikslo ir „Europa 2020“ strategijos
įgyvendinimo. Be to, pasiūlymas turi ilgalaikį tikslą –
mažinti ES išmetamą teršalų kiekį ir po 2020 m.
Artimiausiu
laikotarpiu Komisija turės pradėti pasiūlymo įgyvendinimo
techninės pagalbos, pirmiausia šio pasiūlymo 20 straipsnyje numatytos
ekspertų atliekamos inventorių peržiūros, pirkimo
procedūras.
1.5.2.     Papildoma ES dalyvavimo nauda
Kai
kurios į pasiūlymą įtrauktos nuostatos turi būti
įgyvendintos ES lygmeniu, nes to reikalaujama ES teisės aktais,
t. y. Sprendimu Nr. 406/2009/EB ir atnaujintąja Direktyva
2003/87/EB.
Kadangi
visiems rūpimi klimato srities įpareigojimai yra nustatomi ES
lygmeniu, reikiamas ataskaitų teikimo priemones taip pat veiksmingiau
rengti ES lygmeniu. Be to, norint išspręsti nustatytas problemas, pvz.,
susijusias su ES ir valstybių narių Jungtinių Tautų
bendrosios klimato kaitos konvencijai teikiamų ataskaitų nuoseklumu
ir teikimo terminų laikymusi, būtina koordinuoti visų 27 valstybių
narių duomenis ir metodus, o tai veiksmingiau daryti ES lygmeniu.
1.5.3.     Panašios patirties išvados
Rengiant
pasiūlymą atsižvelgta į Sprendimo Nr. 280/2004/EB
įgyvendinimo patirtį ir suinteresuotųjų šalių
atsiliepimus. Pasiūlymu siekiama sustiprinti silpnąsias vietas ir
išspręsti problemas, taip pat prireikus supaprastinti ataskaitų
teikimo reikalavimus. Sprendimo dėl monitoringo mechanizmo įgyvendinimo
patirtis parodė, kad tam tikri ataskaitų teikimo reikalavimai
nedavė pageidautų rezultatų (pvz., negauta reikiamų
rodiklių) arba kad informacija buvo naudojama ne taip, kaip tikėtasi.
Todėl šiuos reikalavimus reikia pataisyti siekiant užtikrint, kad
ataskaitų teikimas būtų prasmingas ir naudingas. Nauji
reikalavimai suderinti su dabartiniais ataskaitų srautais ir informacijos
poreikiais.
1.5.4.     Suderinamumas ir galima
sąveika su kitomis priemonėmis
Pasiūlymas
yra glaudžiai susijęs su strategija „Europa 2020“ ir strategijos
„Europa 2020“ pavyzdine iniciatyva „Tausiai išteklius naudojanti Europa“.
Jis atitinka ES klimato kaitos, energetikos ir socialinę politiką ir
ją papildo.
1.6.        Trukmė ir finansinis
poveikis
¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
ribota
–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo MMMM [MM DD] iki MMMM [MM
DD]
–
¨  Finansinis poveikis nuo MMMM iki MMMM
x Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
neribota
–
Įgyvendinti veikiausiai būtų
pradėta 2013 m., atsižvelgiant į kitų teisėkūros
procesų pažangą.
1.7.        Numatytas (-i) valdymo
būdas (-ai)[25]
x Komisijos vykdomas tiesioginis
centralizuotas valdymas
¨ Netiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant:
–
¨  vykdomosioms įstaigoms
–
¨  Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[26]
–
¨  nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas
teikiančioms įstaigoms
–
¨  asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų
vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį
ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame
Finansinio reglamento 49 straipsnyje
¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis
¨ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis
¨ Jungtinis valdymas
kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)
Jei nurodomas daugiau
kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio
punkto pastabų skiltyje.
Pastabos
Valstybės
narės bus atsakingos už didžiąją šio pasiūlymo
įgyvendinimo dalį. Komisija teiks valstybėms narėms
rekomendacijas ir vertins jų pateiktas ataskaitas. Ji tikrins,
peržiūrės ir kaups tam tikrą šiose ataskaitose pateiktą
informaciją.
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
2.1.        Priežiūros ir
atskaitomybės taisyklės
Nurodyti dažnumą
ir sąlygas.
Pagal
pasiūlymą privalomų ataskaitų atitiktis vidaus ir
tarptautiniams reikalavimams parodys, ar pasiūlymu pasiekiami jo tikslai.
Pagal
šį pasiūlymą parengtos ataskaitos ir toliau kasmet arba net kas
dvejus ir (arba) ketverius metus bus vertinamos ES ir (arba) tarptautiniu
lygmeniu. Faktinio išmetamųjų teršalų kiekio vertinimas ir
toliau bus išsamus ir atliekamas ES ir tarptautinio lygmens ekspertų.
Vertinimo tikslas – padėti patobulinti ataskaitų teikimą ir
įvertinti atitiktį tikslams ir įsipareigojimams. Dabar
siūloma, kad kitų klimato srities duomenų ir informacijos
vertinimas taip pat būtų kasmet atliekamas ES lygmeniu, daugiausia
dėmesio skiriant išsamumui ir rekomendacijų laikymuisi, o
tarptautiniu lygmeniu šis vertinimas būtų atliekamas kas dvejus ir
(arba) kas ketverius metus. Vertinimą taip pat atliktų ekspertai, o
tikslas būtų įvertinti reikalavimų laikymąsi ir
nustatyti tolesnio tobulinimo sritis.
2.2.        Valdymo ir kontrolės
sistema
2.2.1.     Nustatyta rizika
Kadangi
siūloma priimti reglamentą, į nacionalinę teisę jo
perkelti nereikės. Su šio reglamento įgyvendinimu susijusi rizika yra
nedidelė, nes pagal siūlomą mechanizmą toliau taikomas ir
tobulinamas dabartinis mechanizmas.
2.2.2.     Numatomas (-i) kontrolės
metodas (-ai)
Šios
rizikos mažinimo priemonės bus tokios pat kaip ir dabar: aktyvesnis
dialogas ir bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis, ypač su
Klimato kaitos komitetu ir jo darbo grupėmis, komiteto procedūros
taikymas ir Europos aplinkos agentūros techninės pagalbos naudojimas.
2.3.        Sukčiavimo ir
pažeidimų prevencijos priemonės
Nurodyti dabartines
arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones.
Atsižvelgiant
į susijusias pirkimo sumas ir pobūdį, dėl iniciatyvos
taikymo ypatingos sukčiavimo rizikos nekyla. Komisija administruos ir
kontroliuos veiklą taikydama savo įprastas priemones, pvz., Klimato
politikos generalinio direktorato metinį valdymo planą.
Šiuo
atveju labai svarbūs 2, 7, 8, 9, 11, 12, 13, 15 ir 16 vidaus
kontrolės standartai . Be to, bus išsamiai taikomi Tarybos reglamente (EB,
Euratomas) Nr. 1605/202 (Finansiniame reglamente) nustatyti principai ir
šio reglamento įgyvendinimo taisyklės.
Pirkimo
procedūros bus reglamentuojamos pagal Klimato politikos generalinio
direktorato finansinę grandinę – iš dalies decentralizuotą
grandinę, kuriai būdinga finansinių operacijų inicijavimą
ir patikrą atliekančių asmenų hierarchinė
nepriklausomybė nuo įgaliotojo (-ųjų) leidimus suteikiančio
(-ų) pareigūno (-ų).
Vidaus
kontrolės komitetas (ENVAC) taip pat tikrins rangovo parinkimo
procesą ir tikrins įgaliojimus suteikiančių
pareigūnų priimtų procedūrų atitiktį Finansinio
reglamento nuostatoms ir įgyvendinimo taisyklėms, remdamasis
atsitiktinės imties deriniu ir rizika pagrįsta viešojo pirkimo
sutarčių imtimi.
Be
šių priemonių, deleguotaisiais teisės aktais taip pat bus
nustatytos techninės gairės, kuriomis bus reglamentuojama 20 straipsnyje
nurodyta ekspertų atliekama peržiūra. Šiomis gairėmis bus
užtikrinta, kad ekspertų atliekamą peržiūrą rengiantys
asmenys būtų nepriklausomi ir tinkamos kvalifikacijos.
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO
(INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
3.1.        Atitinkama (-os)
daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir
biudžeto išlaidų eilutė (-s)
·      Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės
Daugiametės finansinės programos
išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Aprašas…………………...……….] || DA/NDA ([27]) || ELPA[28] šalių || Šalių kandidačių[29] || Trečiųjų šalių || Pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 2 || 07.12.01 [Sąjungos kovos su klimato kaita politikos ir teisės aktų įgyvendinimas] || DA || NE || NE || NE || NE
 5 || 07.01.02.11 [Kitos valdymo išlaidos] || NDA || NE || NE || NE || NE
·      Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės – NE.
Daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti
eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Išlaidų kategorija……………………………………..] || DA/NDA || ELPA šalių || Šalių kandidačių || Trečiųjų šalių || Pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
   || [XX.YY.YY.YY.]   ||   || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE
3.2.        Numatomas poveikis išlaidoms
3.2.1.     Numatomo poveikio išlaidoms
suvestinė
PASIŪLYMAS BUS ĮGYVENDINAMAS
NAUDOJANT ESAMAS BIUDŽETO LĖŠAS IR NETURĖS POVEIKIO DAUGIAMETEI
FINANSINEI PROGRAMAI
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Numeris || [Antra išlaidų kategorija]
 GD: <KLIMATO POLITIKA> ||   ||   || N metai[30] || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Biudžeto eilutės numeris 07.12.01 || Įsipareigojimai || (1) || 0,2540 || 1,6310 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 10,04
 Mokėjimai || (2) || 0,2540 || 1,256 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 9,665
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[31] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Biudžeto eilutės numeris ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO asignavimų <KLIMATO POLITIKOS> GD || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 0,2540 || 1,6310 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 10,04
 Mokėjimai || =2+2a +3 || 0,2540 || 1,256 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 9,665
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 0 ,2540 || 1, 6310 || 1, 631 || 1, 631 || 1, 631 || 1, 631 || 1 ,631 || 10,04
 Mokėjimai || (5) || 0,2540 || 1,256 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 9,665
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos <2> IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 0,2540 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 10,04
 Mokėjimai || =5+ 6 || 0,2540 || 1,256 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 9,665
Jei pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį kelioms
išlaidų kategorijoms:
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 0,2540 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 10,04
 Mokėjimai || (5) || 0,2540 || 1,256 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 9,665
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–4 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS (Orientacinė suma) || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 0,2540 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 10,04
 Mokėjimai || =5+ 6 || 0,2540 || 1,256 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 9,665
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 5 ||  Administracinės išlaidos
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO
 GD: <KLIMATO POLITIKA> ||
  Žmogiškieji ištekliai || 0,254 || 0,508 || 0,508 || 0,508 || 0,508 || 0,508 || 0,508 || 3,302
  Kitos administracinės išlaidos || 0,275 || 0,275 || 0,275 || 0,275 || 0,275 || 0,275 || 0,275 || 1,925
 IŠ VISO <KLIMATO POLITIKOS> GD || Asignavimai || 0,529 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 5,227
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų – Iš viso mokėjimų) || 0,529 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 5,227
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || N metai[32] || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || 0,783 || 2,414 || 2,414 || 2,414 || 2,414 || 2,414 || 2,414 || 15,267
 Mokėjimai || 0,783 || 2,039 || 2,414 || 2,414 || 2,414 || 2,414 || 2,414 || 14,892
3.2.2.     Numatomas poveikis veiklos
asignavimams
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
nenaudojami (iniciatyva yra dabartinės finansinės programos dalis)
–
x Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
naudojami taip:
Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
 Nurodyti tikslus ir rezultatus   ò ||   ||   || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO
 REZULTATAI
 Rezultato rūšis[33] || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų
 KONKRETUS TIKSLAS: ES kovos su klimato kaita politikos ir teisės aktų įgyvendinimas (VGB kodas – 07 12)
 - Rezultatas || Techninė parama || 0,717 || 2 || 0,254 || 2 || 1,631 || 2 || 1,631 || 2 || 1,631 || 2 || 1,631 || 2 || 1,631 || 2 || 1,631 || 14 || 10,04
 Konkretaus tikslo tarpinė suma || 1 || 0,254 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 7 || 10,04
 IŠ VISO IŠLAIDŲ || 1 || 0,254 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 7 || 10,04
3.2.3.     Numatomas poveikis
administracinio pobūdžio asignavimams
3.2.3.1.  Suvestinė
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
asignavimai nenaudojami
–
x Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
asignavimai naudojami taip (iniciatyva yra dabartinės daugiametės
finansinės programos dalis):
administracinių asignavimų poreikiai
bus patenkinami paskirstant šiai priemonei valdyti jau paskirtas lėšas ir
(arba) generaliniame direktorate perskirstytas lėšas, kurios gali
būti papildytos papildomais asignavimais, skirtais valdančiajam
generaliniam direktoratui pagal metinę asignavimų
procedūrą, atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
   || N metai[34] || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai || 0,254[35] || 0,508 || 0,508 || 0,508 || 0,508 || 0,508 || 0,508 || 3,302
 Kitos administracinės išlaidos || 0,275[36] || 0,275 || 0,275 || 0,275 || 0,275 || 0,275 || 0,275 || 1,925
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 0,529 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 5,227
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[37]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 IŠ VISO || 0,529 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 5,227
3.2.3.2.  Numatomi žmogiškųjų
išteklių poreikiai
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
nenaudojami
–
x Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti dabar paskirti
žmogiškieji ištekliai naudojami taip:
Sąmatą nurodyti sveikais
skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu)
 ||   || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą)
  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) ||
 || 07 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 254 000[38] || 508 000 || 508 000 || 508 000 || 508 000 || 508 000 || 508 000
 || XX 01 01 02 (Delegacijos) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais: FTE)[39]   ||
 || XX 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy [40] || - būstinėje[41] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - delegacijose ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE – netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || IŠ VISO || 254 000 || 508 000 || 508 000 || 508 000 || 508 000 || 508 000 || 508 000
XX yra
atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
Žmogiškųjų
išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus
priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir
prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD
skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir
atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
Vykdytinų
užduočių aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Imtis veiksmų, reikalingų Komisijos reikalavimams įgyvendinti (pvz., peržiūrėti valstybių narių ataskaitas, atlikti analizę, stebėti įgyvendinimą).
 Išorės personalas ||
3.2.4.     Suderinamumas su dabartine
daugiamete finansine programa
–
x Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę
finansinę programą
–
¨  Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą),
reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos
išlaidų kategorijos programavimą
Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir
nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.
….
–
¨  Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina
taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę
programą[42]
Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti
atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.
……..
3.2.5.     Trečiųjų
šalių įnašai
–
x Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis
šalimis finansavimo
–
Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras
finansavimas apskaičiuojamas taip:
Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
   || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) || Iš viso
 Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Numatomas poveikis įplaukoms
–
x Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms
–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
¨         nuosaviems ištekliams
¨         įvairioms įplaukoms
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Biudžeto įplaukų eilutė || Asignavimai, skirti einamųjų metų biudžetui || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[43]
 N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą)
 Straipsnis …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Įvairių
asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų
eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas poveikis.
….
Nurodyti poveikio
įplaukoms apskaičiavimo metodą.
….
[1]               OL L 49, 2004 2 19, p. 1.
[2]               OL L 33, 1994 2 7, p. 11.
[3]               OL L 130, 2002 5 15, p. 1.
[4]               OL L 55, 2005 3 1, p. 57.
[5]               http://ec.europa.eu/clima/consultations/0008/index_en.htm
[6]               OL C , , p. .
[7]               OL C , , p. .
[8]               OL L 49, 2004 2 19, p. 1.
[9]               OL L 33, 1994 2 7, p. 13.
[10]             OL L 130, 2002 5 15, p. 4.
[11]             OL L 140, 2009 6 5, p. 136.
[12]             OL L 140, 2009 6 5, p. 63.
[13]             OL L 297, 1988 10 31, p. 21.
[14]             OL L 275, 2003 10 25, p. 32.
[15]             OL L 33, 2006 2 4, p. 1.
[16]             OL L 309, 2001 11 27, p. 22.
[17]             OL L 161, 2006 6 14, p. 1.
[18]             OL L 304, 2008 11 4, p. 1.
[19]             COM(2009) 147 final.
[20]             OL L 8, 2009 1 13, p. 3.
[21]             OL L 130,
2002 5 15, p. 1.
[22]             OL L 55, 2011 2 28, p. 13.
[23]             VGV– veikla grindžiamas valdymas; VGB – veikla grindžiamas
biudžeto sudarymas.
[24]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies
a arba b punkte.
[25]             Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į
Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[26]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje.
[27]             DA – diferencijuotieji asignavimai, NDA –
nediferencijuotieji asignavimai.
[28]             ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija. .
[29]             Šalių kandidačių ir, kai taikoma,
Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.
[30]             N metai – pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
pradžios metai. Labiausiai tikėtina, kad N yra 2013 m.
[31]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[32]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
pradžios metai.
[33]             Rezultatai yra produktai ir paslaugos, kurie bus teikiami
(pvz., finansuotų studentų mainų skaičius, nutiestų
kelių ilgis kilometrais ir t. t.).
[34]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
pradžios metai.
[35]             Į
kiekvieną šioje eilutėje nurodytą metinę sumą
įtraukta 0,127 mln. EUR, skirtų personalo nariams,
dirbantiems įgyvendinant Sprendimą Nr. 280/2004/EB
(panaikinamą šiuo pasiūlymu).
[36]             Šioje eilutėje nurodytos metinės sumos atitinka
išlaidas, susijusias su Sprendimo Nr. 280/2004/EB (panaikinamo šiuo
pasiūlymu) įgyvendinimu.
[37]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[38]             Į kiekvieną šioje eilutėje nurodytą
metinę sumą įtraukta 0,127 mln. EUR, skirtų
personalo nariams, dirbantiems įgyvendinant Sprendimą
Nr. 280/2004/EB (panaikinamą šiuo pasiūlymu).
[39]             CA – sutartininkas („Contract Agent“); INT – per
agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED –
jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en Délégation“); LA – vietinis
darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas
(„Seconded National Expert“).
[40]             Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės
personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA
eilučių).
[41]             Būtina struktūriniams fondams, Europos
žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos
žuvininkystės fondui (EŽF).
[42]             Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.
[43]             Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus
mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t.y. iš bendros
sumos atskaičius 25 proc. surinkimo išlaidų.