				|

		52011PC0843

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonės sukūrimo /* KOM/2011/0843 galutinis - 2011/0411 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
Partnerystės priemonės
pasiūlymu pakeičiama 2007 m. pradėta taikyti
bendradarbiavimo su pramoninėmis ir kitomis dideles pajamas
gaunančiomis šalimis ir teritorijomis finansavimo priemonė (ICI)[1], kuri buvo pagrindinė ES
bendradarbiavimo su išsivysčiusiomis šalimis priemonė. Pagal ICI
priemonę įvairiomis ir tinkamomis iniciatyvomis veiksmingai
plėtojamas bei stiprinamas bendradarbiavimas su 17 šalių
(pramoninių šalių ir dideles pajamas gaunančių
teritorijų Šiaurės Amerikoje, Azijos ir Ramiojo vandenyno regione,
taip pat Persijos įlankos regione). Priėmus pasiūlymą
dėl ICI+, priemonė neseniai pradėta taikyti besivystančioms
šalims. Tačiau kadangi šią priemonę numatyta taikyti tik iki
2013 m. pabaigos, reikia sukurti naują finansinę priemonę.
Be to, nuo ICI reglamento įsigaliojimo
labai sustiprėjo besiformuojančios rinkos ekonomikos šalys, kaip
antai Indija, Kinija ir Brazilija, kurios vis aktyviau dalyvauja
tarptautinėje ekonomikoje ir prekyboje, daugiašaliuose forumuose (JT ir
G20) ir sprendžiant pasaulines problemas. Nors vystymasis ir skurdo mažinimas
tebėra pagrindinis šių šalių uždavinys, jos laipsniškai
nebepriskiriamos prie besivystančių šalių. Siekdama išlaikyti
savo ekonomikos atsigavimą, ES yra suinteresuota skatinti įtikinamas
šių šalių pastangas tinkamai spręsti tokius pasaulinius
uždavinius kaip klimato kaita.
ES su svarbiausiais partneriais ir
besiformuojančios rinkos ekonomikos šalimis taip pat yra sudariusi plataus
masto susitarimus, siekdama spręsti dvišalius ir pasaulinės
reikšmės klausimus. Šioms priemonėms (t. y. susitarimams,
deklaracijoms, veiksmų planams ir t. t.) įgyvendinti reikia
specialios finansinės priemonės, kad ES galėtų veiksmingai
rūpintis savo interesais visame pasaulyje ir prireikus spręsti
pasaulinės reikšmės klausimus.
Taip pat būtina sukurti naują
priemonę atsižvelgiant į visus šiuos pokyčius: santykių su
Rusija raidą, naujų išbandymų pasaulio ekonomikai ir ekonominei
santvarkai keliančią finansų krizę, didėjančią
ES ir jos svarbiausių partnerių tarpusavio priklausomybę;
kintančius prekybos modelius, didėjantį pilietinės
visuomenės ir verslo bei prekybos bendruomenių vaidmenį tiek
Europoje, tiek šalyse partnerėse, siekiant aktyvesnio dialogo,
integracijos ir mainų. Didėja poreikis spręsti socialines
problemas (globalizacijos teikiami pranašumai nevienodai išnaudojami,
ekonomikos nuosmukis padarė didelį neigiamą poveikį
vartojimui, pajamoms ir darbo vietų kūrimui), tai pat aplinkos
apsaugos ir klimato kaitos problemas. Šiomis aplinkybėmis dėl
didėjančios besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių
svarbos (taip pat Pietų šalių tarpusavio prekybos ir bendradarbiavimo
srityse), poreikio derinti paramą vystymuisi, prekybos priemones, verslo
dialogus, infrastruktūros ir technologinę plėtrą ir
investicijas pažangiam bei integraciniam augimui skatinti, prekybos
integraciją, privačiojo sektoriaus plėtrą, socialinę
sanglaudą, reformų ir modernizavimo programas, būtina parengti
naują priemonę.
Šiuo metu ES neturi tinkamos priemonės,
pagal kurią galėtų bendradarbiauti su naujosiomis
besiformuojančios rinkos ekonomikos šalimis gindama pagrindinius ES
interesus svarbiose srityse ir spręsdama pasaulines problemas (pavyzdžiui,
susijusias su klimato kaita arba poreikiu skatinti tvarų vystymąsi
visais lygmenimis). Nors 2011 m. gruodžio 1 d. priėmus ICI+
į ICI taikymo sritį įtrauktos besivystančios šalys,
priemonės taikymo sritis tebėra ribota.
Siūloma partnerystės priemone
būtų panaikintas šis apribojimas, trukdantis ES veiksmingiausiai
palaikyti tarptautinius santykius. Ši priemonė užpildytų
minėtą spragą, visų pirma ES galėtų kartu su
kitais pasaulinio masto veikėjais įgyvendinti darbotvarkes ne tik
vystomojo bendradarbiavimo, bet ir kitose srityse, taip pat prireikus
galėtų ginti svarbiausius savo interesus palaikydama santykius su bet
kuria kita šalimi partnere. Šia priemone taip pat būtų grindžiami
nauji santykiai su šalimis, kurioms nebeteikiama dvišalė parama
vystymuisi.
Priemone visų pirma būtų
siekiama šių konkrečių tikslų:
a)           įgyvendinti strategijos „Europa
2020“ tarptautinį matmenį remiant ES dvišalio, regioninio ir
tarpregioninio bendradarbiavimo partnerystės strategijas, skatinant
dialogus politikos klausimais, formuojant bendrus požiūrius į tokias
pasaulines problemas kaip energetinis saugumas, klimato kaita ir aplinkos
apsauga, ir bendrai jas sprendžiant;
b)           gerinti Europos bendrovių,
ypač MVĮ, patekimą į rinką ir didinti jų
prekybos, investicijų bei verslo galimybes užmezgant ekonominės
partnerystės ryšius ir bendradarbiaujant verslo bei reguliavimo srityse;
c)           viešąja diplomatine veikla,
bendradarbiavimu švietimo ir akademinėje srityje ir informavimo veikla
skatinti visuotinį Sąjungos ir jos vaidmens pasaulyje supratimą
ir matomumą, siekiant remti Sąjungos vertybes ir interesus.
Taigi partnerystės
priemone bus stiprinami ir remiami ES ir abipusiai interesai, o strategija
„Europa 2020“ įgis pasaulinį poveikį, Sąjungai veiksmingai
ir lanksčiai palaikant santykius su šalimis partnerėmis siekiant
bendradarbiavimo tikslų ir sprendžiant pasaulines problemas. Priemonė
bus pasaulinio masto, ypatingą dėmesį skiriant strateginiams
partneriams ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalims. Išlaidų
nebus privaloma laikyti oficialia parama vystymuisi, nors tokią galimybę
reikėtų palikti, ypač teikiant pagalbą prekybai ir su
prekyba susijusią pagalbą. 2014–2020 m. laikotarpio finansavimo
suma yra 1 131 mln. EUR.
Partnerystės priemonė bus
neatsiejama nuo išorės veiksmų finansinių priemonių
bendrosios struktūros, kurią sudaro keturios pagrindinės sritys:
politikos sritis, kurioje visų pirma siekiama visais lygmenimis
bendradarbiauti su šalimis partnerėmis, ir bendrųjų
prioritetų bei vertybių veiklos sritys – žmogaus teisės ir
demokratija, humanitarinė pagalba ir civilinė sauga, krizių
valdymas ir prevencija.
Vienas svarbiausių strategijos „Europa 2020“ prioritetų yra atkurti ekonomikos augimą, kuris
derėtų su Europos vizija ateityje mažinti anglies dioksido kiekį
ir siekti tvaraus vystymosi tikslų. Šioje darbotvarkėje
pripažįstama, kad nuo sparčiai besiformuojančios rinkos ekonomikos
šalių, kuriose stiprėja vidurinė visuomenės klasė,
priklausys tolesnis Europos prekių ir paslaugų, kurių atžvilgiu
ES turi lyginamąjį pranašumą, eksportas. Pavyzdžiui, būsima
Kinijos, Indijos, Brazilijos ir JAV klimato politika (arba jos nebuvimas) labai
paveiks ateities konkurencingumą, mokslinius tyrimus ir technologinę
plėtrą, šių regionų mokslinį bendradarbiavimą,
taip pat tarptautinę prekybą. Mums yra naudinga skatinti kuo glaudesnį
veiksmų derinimą ir bendradarbiavimą. Partnerystės
priemonė turėtų padėti remti prekybos, ypač su
strateginiais ekonominiais partneriais, politiką[2]. Parama Europos bendrovėms
patekti į rinką papildys pagal Konkurencingumo ir MVĮ
programą finansuojamus veiksmus.
Užsitęsus ekonomikos krizei, besiformuojančios rinkos ekonomikos šalys atlieka vis
svarbesnį vaidmenį kaip atsakingos partnerės sprendžiant
pasaulines problemas. ES pripažįsta, jog svarbu, kad besiformuojančios
rinkos ekonomikos šalys prisiimtų didesnę atsakomybę už
mažiausiai išsivysčiusias šalis ir kitas besivystančias šalis.
Svarbiausius klausimus – skurdo mažinimo, konkurencingumo ir prekybos
liberalizavimo, aplinkos apsaugos, klimato kaitos, energetikos, tvaraus
vystymosi, deramo darbo, įskaitant svarbiausių darbo standartų
laikymąsi ir socialinį dialogą, skaitmeninio raštingumo didinimo
ir įtraukties, pandemijų, kibernetinio saugumo, terorizmo ir
organizuoto nusikalstamumo, įskaitant piratavimą, – įmanoma
išspręsti tik tarptautiniu mastu. Spartėjant globalizacijai labai
svarbu, kad vidaus reikalų darbotvarkė, kuria siekiama užtikrinti
tvarų ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą
Europoje, ir bendra ES vidaus politika būtų paremta atitinkama
išorės finansine parama. Šis vidaus politikos išorės matmuo
turėtų padėti užtikrinti didesnę ES išorės
veiksmų darną ir nuoseklumą, kartu išvengiant dubliavimo ir
užtikrinant didesnį poveikį.
Taigi pagal partnerystės priemonę
pirmiausia bus remiamos kitos ES išorės politikos kryptys, pvz., prekyba,
taip pat su ES klimato kaitos, aplinkos, energetikos, transporto, užimtumo ir
socialine politika ir informacinėmis ir ryšių technologijomis
susijusių veiksmų išorės matmuo. Pagal
partnerystės priemonę remiant dialogą politikos klausimais su
pramoninėmis ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalimis bus itin
svarbu įtraukti klimato aspektą ir siekti su klimatu susijusių
tikslų.
Siekiant, kad ekonomikos augimas
neviršytų mūsų aplinkos galimybių, būtina tausoti
išteklius. ES kuria tausaus išteklių naudojimo strategiją, kuri bus
viena pavyzdinių strategijos „Europa 2020“ iniciatyvų. Ši strategija
pakeis ES nustatytas normas, bet ji bus iš tiesų veiksminga tik tada,
jeigu išteklius tausos visos stipriausios ekonomikos šalys.
Besiformuojančios rinkos ekonomikos šalys turi galimybę peršokti
vystymosi etapą, kai taikomi aplinką teršiantys ir netvarūs
vartojimo ir gamybos modeliai, kurių, deja, dažnai laikėsi ES ir
kitos išsivysčiusios ekonomikos šalys industrializacijos etape, ir ES yra
labai suinteresuota padėti joms tai padaryti.
Kita vertus, besiformuojančios rinkos ekonomikos
šalyse, ypač Indijoje ir Kinijoje, daugybė žmonių gyvena
visiškame skurde ir yra priklausomi nuo sveikų ekosistemų,
pavyzdžiui, švaraus vandens, jūrų ir miškų išteklių gausos.
Be to, Brazilijos, Pietų Afrikos, Indijos ir Kinijos gamtai būdinga
nepaprastai didelė biologinė įvairovė. Šios
besiformuojančios rinkos ekonomikos šalys taip pat formuoja kitų
besivystančių šalių, ypač skurdesnių
besivystančių, išteklių naudojimą. Bendradarbiavimas
siekiant apsaugoti ekosistemas ir tausiai jas valdyti yra abipusis ES ir jos
partnerių interesas.
Būtina palaikyti dialogą ir
praktiškai bendradarbiauti su svarbiausiais pasaulio energijos gamintojais ir
vartotojais siekiant spręsti ES energetinio saugumo užtikrinimo
uždavinį, ypač kadangi tampame labiau priklausomi nuo importo, ir
kartu remti pasaulinę anglies dioksido kiekio mažinimo darbotvarkę,
tvarios energijos politiką, pasaulinių energijos rinkų
skaidrumą bei nuspėjamumą ir bendradarbiavimą
technologijų srityje.
Daugėja šalių,
nebegaunančių dvišalės paramos vystymuisi, ir jos ieško
naujų būdų bendradarbiauti. ES, siekdama toliau būti
strategine partnere ir pasaulinių standartų kūrėja
technologijų ir inovacijų srityse, turi gebėti šiose srityse
užmegzti abipusiais interesais grindžiamus partnerystės ryšius.
Taigi ES vidaus politikos išorės kryptys
bus visapusiškai įtrauktos į partnerystės priemonės
programavimo procesą. Siekiant išvengti dubliavimo, šia priemonė,
neviršijant jos riboto finansinio paketo, taip pat bus galima papildyti pagal
kitas ES programas vykdomos vidaus politikos išorės matmenį
(pavyzdžiui, veiksmus pagal Bendrą strateginę mokslinių
tyrimų, inovacijų ir technologinės plėtros programą
„Horizontas 2020“, Konkurencingumo ir MVĮ programą, įskaitant
bendradarbiavimą turizmo srityje, Migracijos fondą ir Vidaus saugumo
fondą, taip pat programą „Erasmus visiems“). Ją taip pat
galima taikyti kitos ES išorės politikos sritimis, pvz., prekybos
politikai, remti. Programavimo etape bus siekiama nuoseklumo ir papildomumo su
kitomis geografinėmis išorės veiksmų
priemonėmis, ypač vystomojo bendradarbiavimo priemone, kartu
remiantis diferenciacijos ir koncentracijos principais.
2.           KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
Europos Komisija
2010 m. lapkričio 26 d.–2011 m. sausio 31 d.
surengė viešas konsultacijas dėl būsimo ES išorės
veiksmų finansavimo. Šis procesas buvo grindžiamas internete paskelbtu
klausimynu kartu su aiškinamuoju dokumentu „Kaip bus finansuojami ES
išorės veiksmai po 2013 metų?“ (angl. What funding for EU external
action after 2013?), kurį parengė Komisijos ir Europos
išorės veiksmų tarnybos (EIVT) pareigūnai.
Dauguma (apie 70 proc.) šių
konsultacijų dalyvių patvirtino, kad ES finansinė parama duoda
reikšmingos papildomos naudos svarbiausiose politikos srityse, kurios remiamos
pagal ES išorės veiksmų finansines priemones[3]. Daugelis dalyvių
pažymėjo, kad ES papildoma nauda ateityje bus svarbiausias dalykas:
jų nuomone, ES turėtų naudotis šiuo lyginamuoju pranašumu
(susijusiu su jos svarbiu vaidmeniu pasaulyje, visapusiškomis žiniomis,
viršvalstybiniu pobūdžiu ir pagrindinės koordinatorės vaidmeniu)
ir masto ekonomija.
Beveik visi konsultacijų dalyviai
(92 proc.) pritarė diferenciacijos požiūriui, kad būtų
atsižvelgiama į paramą gaunančios šalies padėtį,
remiamasi patikimais kriterijais bei efektyviu duomenų rinkimu ir taip
būtų didinamas ES finansinių priemonių poveikis.
Dalyvių nuomonės išsiskyrė
dėl priemonių supaprastinimo ir geografinių bei teminių
priemonių derinimo. Daugelis bijojo, kad sumažinus ES teminių
priemonių skaičių gali sumažėti bendra teminiams veiksmams
skiriamų lėšų suma, ir vietoj to ragino supaprastinti teminio
finansavimo skyrimo ir įgyvendinimo taisykles. Dauguma dalyvių
pritarė, kad reikia didinti ES priemonių geografinį
lankstumą siekiant spręsti tarpregionines problemas.
Paprašius nustatyti prioritetines sritis,
dauguma suinteresuotųjų subjektų pirmenybę teikė
„makroekonominiam ir finansiniam stabilumui, ekonomikos augimui“ ir „prekybos
ir investicijų rėmimui“, taip pat „energetikai, tausiam išteklių
naudojimui ir kovai su klimato kaita“ ir „užimtumui ir socialiniams klausimams
(integraciniam augimui ir deramam darbui)“.
Dauguma dalyvių taip pat pritarė,
kad privatusis sektorius yra svarbiausia ekonominės plėtros varomoji
jėga, taigi jis labai prisideda prie tvaraus augimo. Todėl dalyviai
ragino labiau plėtoti ES partnerystę su ES ir trečiųjų
šalių verslo bendruomene siekiant, kad privatusis sektorius tiek savo
finansais, tiek žiniomis vis labiau prisidėtų prie tvaraus vystymosi.
Daugelis dalyvių pritarė, kad bendru
programavimu ir bendru finansavimu su valstybėmis narėmis galima
padidinti ES išorės veiksmų poveikį ir nuoseklumą,
supaprastinti pagalbos teikimą ir sumažinti bendras operacijų
išlaidas.
Kalbant apie
veiklos rezultatų vertinimą, daugybė dalyvių pritarė,
kad daugiau dėmesio būtų skiriama veiklos stebėjimui
įgyvendinant projektus ir programas ir kad būtų labiau
supaprastintos išorės finansavimą reglamentuojančios taisyklės,
siekiant užtikrinti, kad ES išorės priemonės turėtų reikiamą
poveikį.
Daug
suinteresuotųjų subjektų pritarė informavimo ir
komunikacijos veiklos aktyvinimui siekiant didinti ES išorės finansavimo
matomumą, ypač paramą gaunančiose šalyse. Tačiau
panašu, kad ES matomumą labiau didina veiksminga politika, strategijos ir
dalyvavimas trečiosiose šalyse, o ne papildomos komunikacijos išlaidos.
Taip pat daugelis dalyvių pritarė, kad reikėtų stiprinti
ES, kaip kitų pagalbos gavėjų koordinatorės, vaidmenį
ir užtikrinti, kad įgyvendinimo partneriai labiau rūpintųsi ES
finansavimo matomumu.
Komisija, prieš pateikdama šį
pasiūlymą dėl partnerystės priemonės, apsvarstė
keturias politikos galimybes: panaikinti ICI, išlaikyti esamą
padėtį, iš dalies pakeisti vystomojo bendradarbiavimo priemonę (VBP),
kad būtų galima skirti lėšų ne tik oficialiai paramai
vystymuisi, bet ir kitoms sritims, arba sukurti naują priemonę
remiantis ICI (ICI+).
Nuodugniai įvertinus padėtį,
paaiškėjo, kad nei ICI panaikinimas, nei esamos padėties išlaikymas
nebūtų politiškai tinkami sprendimai. Lėšų skyrimas tik su
skurdo mažinimu susijusiems veiksmams arba tolesnis išimtinis bendradarbiavimas
su besiformuojančios rinkos ekonomikos šalimis dirbtinai apribotų ES
išorės veiksmus ir neatitiktų svarbiausių ES interesų.
Pasinaudojus galimybe pakeisti vystomojo bendradarbiavimo
priemonę, kad būtų galima skirti lėšų ne tik
oficialiai paramai vystymuisi, bet ir kitoms sritims, būtų pasiekta
teritorinė darna (viena priemonė vienai šaliai), tačiau rimta
kliūtimi laikoma tai, kad būtų sunku valdyti priemonę,
kuria būtų siekiama dviejų labai skirtingų tikslų.
Poveikio vertinimas
Ekonominis poveikis
Sukūrus naują partnerystės
priemonę, ES turėtų daugiau galimybių remti savo
įmones (visų pirma MVĮ) ir produktus. Atsirastų
galimybių remti ES įmones trečiosiose šalyse taip skatinant ES
konkurencingumą ir inovacijas, papildant pagal Konkurencingumo ir MVĮ
programą ir „Horizontas 2020“ (mokslinių tyrimų ir
inovacijų programą) finansuojamus veiksmus. Būtų remiama ES
tarptautinė prekyba bei investicijos, o tai galėtų paskatinti užsienio
investicijas ES. Ši priemonė taip pat gali būti svarbi Pietų
šalių tarpusavio prekybai ir bendradarbiavimui – ją taikant
būtų propaguojama atsakinga mūsų partnerių,
įskaitant trečiąsias šalis (ypač skurdesnes
besivystančias šalis), verslo praktika. Galima bendradarbiauti labai
įvairiose srityse, įskaitant klimato kaitą, energetiką[4], aplinkos apsaugą,
techninių reglamentų derinimą ir standartizaciją,
įmonių socialinę atsakomybę, intelektinės
nuosavybės teises, asmens duomenų apsaugą, dalijimąsi geriausia
patirtimi ekonomikos, prekybos, investicijų, mokesčių ir
finansų srityse, taip pat turizmą. Taip būtų galima
padidinti ES ekonominį saugumą ir sukurti naujų darbo
vietų, ir tai galiausiai paskatintų ekonomikos augimą.
Naująja priemone būtų galima skatinti pažangų
ekonominį ES ir šalių partnerių bendradarbiavimą. Taip ES
galėtų užtikrinti, kad formuojant ir įgyvendinant politikos
kryptis bei programas būtų deramai atsižvelgiama į vertybes,
susijusias su aplinkos apsauga, tvaria energetika, socialine sritimi, užimtumu
ir kitokia gerove.
Socialinis poveikis
Derinant ES ir valstybių narių
finansavimo priemones ir remiant bendrą veiklą su kitais dvišaliais
ir daugiašaliais pagalbos teikėjais naujoji priemonė galėtų
turėti reikšmingą poveikį besiformuojančios rinkos
ekonomikos šalių socialinei struktūrai. Ja galėtų būti
remiamos socialinės apsaugos sistemų reformos, valstybių
užimtumo politika, valstybių profesinio rengimo ir įgūdžių
ugdymo politika, švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacinių
gebėjimų stiprinimo programos, taip pat valstybių minimalios
socialinės apsaugos sistemų stiprinimo priemonės. Sukūrus
papildomų ekologiškų darbo vietų išaugtų pajamos ir
būtų sustiprintos nacionalinės socialinės sanglaudos bei
skurdo mažinimo strategijos. Šiuo atžvilgiu priemonė padėtų
sėkmingai įgyvendinti tarptautinę socialinę
darbotvarkę, kurią remia JT Tarptautinė darbo organizacija ir G8
bei G20.
Poveikis
aplinkai
ES partnerystės ryšiais pagal
naująją priemonę bus siekiama skatinti ir remti ekonomikos
augimą kartu siekiant ilgalaikio aplinkos tvarumo. Todėl naujoji
priemonė turėtų būti labai reikšminga remiant tiek ES, tiek
šalių partnerių su aplinka ir klimato kaita susijusius veiksmus ir
dialogus politikos klausimais. Pagal šią priemonę teikiant
paskatų Europos privačiajam sektoriui galėtų būti
remiamas mažu anglies dioksido kiekiu pagrįstas verslo modelis. Remiantis
gerais 16-osios Kankune vykusios Jungtinių Tautų klimato kaitos
konferencijos rezultatais, šia priemone galima padėti ES įmonėms
formuoti veiksmingas ir ekonomiškai naudingiausias strategijas, pagal kurias
būtų siekiama aplinkos tausojimo tikslų šalyse partnerėse.
Priemonė taip pat padėtų šalims partnerėms visiškai
išnaudoti inovacijų teikiamą aplinkos apsaugos, ekologinę ir
efektyvaus energijos vartojimo naudą. Ji galėtų padėti
pereiti prie ekologiškos ir tausiu išteklių naudojimu grindžiamos
ekonomikos. Didėjant prekių paklausai besiformuojančios rinkos
ekonomikos šalyse reikia skatinti dalytis geriausia privačiojo sektoriaus
patirtimi ir formuoti „žaliųjų viešųjų pirkimų“
politiką. Pagal šią priemonę būtų galima
bendradarbiauti, siekiant geriau suprasti biologinės įvairovės
nykimo ir ekosistemų irimo pasaulinės reikšmės šalyse ekonominius
ir socialinius padarinius.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
Teisėkūros institucijos surengtose
diskusijose, kuriose buvo svarstomas Komisijos pasiūlymas dėl ICI+
(COM/2009/197), įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, susitarta, kad
veikla besivystančiose šalyse, kuri nėra vystomasis bendradarbiavimas,
bus vykdoma remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207
straipsnio 2 dalimi ir 209 straipsnio 1 dalimi. Šalims, „kurios nėra
besivystančios šalys“, taikoma SESV 212 straipsnio 2 dalis.
Todėl, remiantis minėtu susitarimu,
siūlomos partnerystės priemonės teisinis pagrindas būtų
trys SESV straipsniai: 212 straipsnio 2 dalis, 207 straipsnio
2 dalis ir 209 straipsnio 1 dalis.
ES yra sudariusi daugybę – kur kas daugiau negu
atskiros valstybės narės – tarptautinių susitarimų su
šalimis partnerėmis visame pasaulyje,
todėl Sąjungos įtaka juntama beveik visose tarptautinių
santykių srityse. 27 valstybės narės derina savo
veiklą pagal bendrąją politiką bei strategijas ir tai
suteikia ES pakankamą kritinę masę, kad ji
galėtų spręsti pasaulines problemas. ES taip pat turi
išskirtinių galimybių puoselėti savo normas bei standartus ir,
bendradarbiaudama tarptautiniu lygmeniu, siekti, kad jie taptų
tarptautiniais standartais.
Siūloma partnerystės priemonė duos daugiau
papildomos naudos negu dabartinė padėtis, nes ji atitinka
strategiją „Europa 2020“, grindžiamą bendradarbiavimu siekiant
ekologiškai tvaraus augimo, daugiau dėmesio skiriant ES interesams
bendradarbiaujant su besiformuojančios rinkos ekonomikos bei pramoninėmis šalimis ir labiau
stengiantis pagerinti verslo, investicijų, prekybos ir mokslinių
tyrimų bei inovacijų aplinką. Pagal šią priemonę su
šalimis partnerėmis turėtų būti parengta iniciatyvi
abipusius interesus atitinkanti darbotvarkė, ypatingą
dėmesį skiriant ES strateginiams partneriams.
Naujoji
partnerystės priemonė taip pat padėtų geriau vykdyti ES
įsipareigojimus trečiosioms šalims, su kuriomis ji yra sudariusi
partnerystės ir bendradarbiavimo (arba bendruosius) susitarimus. Ji
padidintų ES išorės politikos, pagal kurią ES vertybių
propagavimas ir interesų rėmimas siejami su konkrečia
bendradarbiavimo veikla, patikimumą ir nuoseklumą. Partnerystės
priemonė taip pat galėtų skatinti bendrus ES ir valstybių
narių projektus pagal sudarytus susitarimus, nes ES ir jos valstybės
narės yra saistomos tų susitarimų nuostatų. Galiausiai
pagal šią priemonę – kartu su ES įsipareigojimais dalyvauti
regioninio ir tarptautinio bendradarbiavimo procesuose bei organizacijose –
būtų remiama ES regioninė ir dvišalė politika.
ES ekonominio bendradarbiavimo veikla, verslo
dialogai ir kitokie išorės veiksmai ekonomikos srityje gali būti
labai veiksminga užsienio politikos priemonė. Jais galima padėti
didinti ES matomumą ir įtaką pasaulyje. Tai gali padėti
pasiekti Europos tikslą tapti viena svarbiausių tarptautinės
ekonominės ir politinės arenos dalyvių tiek palaikant dvišalius
santykius, tiek daugiašalėse organizacijose, kaip antai G20.
Be
to, palyginti su dabartine padėtimi, kai taikoma ICI, taikant
partnerystės priemonę būtų galima dažniau ir
sėkmingiau organizuoti bendrus veiksmus su ES valstybėmis
narėmis ir naujoviškais būdais telkti išteklius. Daugiau
lėšų bus galima skirti bendrai finansuojamiems veiksmams, kurie
vykdomi bendradarbiaujant su ES valstybių narių dvišalės
pagalbos ar finansų įstaigomis arba agentūromis, remti.
Daugiametis programavimas teiktų galimybių užsiimti sistemingesne ir
darnesne veikla. Gali būti lengviau užmegzti viešojo ir privačiojo
sektorių partnerystės ryšius, įtraukiant Europos verslo
bendruomenės suinteresuotųjų subjektų. Taip pat prireikus
būtų galima dotacijas derinti su paskolomis.
Pasirinkta priemonė
Komisija mano, kad jei vystomojo
bendradarbiavimo priemonės taikymo sritis būtų išplėsta,
į ją įtraukiant su vystimųsi nesusijusius veiksmus,
gali atsirasti prieštaravimų tarp įvairių tikslų ir gali
būti labai vėluojama priimti sprendimus ir įgyvendinti veiksmus.
Komisija rekomenduoja sukurti vieną bendrą naują priemonę,
pagal kurią aiškiai apibrėžtose veiklos srityse būtų ginami
svarbiausi ES interesai ir sprendžiamos pasaulinės problemos. Todėl
Komisija rekomenduoja pasiūlyti naują priemonę.
Manoma, kad naujosios priemonės
pasiūlymas yra geriausiais pasirinkimas. Plačiai pritariama
minčiai, kad reikėtų remtis dabartiniu finansinių
priemonių rinkiniu; kartu būtina atsižvelgti į institucinius pakeitimus
įsigaliojus Lisabonos sutarčiai. Pasirinkus šią priemonę
dabartinė priemonių struktūra, kurią suinteresuotieji
subjektai ir ES valstybės narės laiko tinkama ir pakankama,
liktų iš esmės nepakeista. Tačiau naujoji partnerystės
priemonė, kuria siekiama pasaulinio poveikio ir konkrečių
tikslų, padės nuodugniai suderinti dabartinius politikos formavimo,
programavimo ir rezultatų siekimo metodus.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Siūlomas finansinis asignavimas
partnerystės priemonei 2014–2020 m. laikotarpiu yra
1 131 mln. EUR dabartinėmis kainomis. Ši suma
atitinka siūlomos 2014–2020 m. finansinės programos
4 išlaidų kategoriją „Europos vaidmuo pasaulyje“.
Siekiant užtikrinti nuspėjamumą,
aukštojo mokslo srities veiklai trečiosiose šalyse pagal programą „Erasmus
visiems“ finansavimas bus skiriamas, atsižvelgiant į ES išorės
veiksmų tikslus, dviem daugiamečiais asignavimais – atitinkamai
pirmiesiems 4 metams ir paskutiniesiems 3 metams. Šis finansavimas bus
įtrauktas į partnerystės priemonės orientacines daugiametes
programas remiantis nustatytais atitinkamų šalių poreikiais ir
prioritetais. Dėl svarbių nenumatytų aplinkybių arba
reikšmingų politinių pokyčių šiuos asignavimus bus galima
pakeisti taip, kad jie atitiktų ES išorės politikos prioritetus.
Šių lėšų naudojimui bus taikomos Europos Parlamento ir Tarybos
reglamento (ES) Nr. [--], kuriuo sukuriama programa „Erasmus
visiems“[5],
nuostatos.
5.           NEPRIVALOMI ELEMENTAI
Supaprastinimas
Vienas iš Komisijos prioritetų pagal
šį naująjį reglamentą, kaip ir pagal kitas
daugiametėje finansinėje programoje nustatytas programas, yra
supaprastinti reguliavimo aplinką ir sudaryti palankesnes sąlygas
Sąjungos paramą teikti šalims partnerėms ir regionams,
pilietinės visuomenės organizacijoms ir kitiems gavėjams su sąlyga,
kad jie siektų šiame reglamente nustatytų tikslų.
Pagal naująjį Partnerystės priemonės reglamentą
būtų galima greičiau priimti įgyvendinimo priemones,
todėl daugiau laiko liktų bendradarbiavimui. Be to, persvarsčius
Finansinį reglamentą (šis persvarstymas yra itin reikšmingas
specialioms nuostatoms dėl išorės veiksmų), pilietinės
visuomenės organizacijoms ir MVĮ bus lengviau dalyvauti finansavimo
programose: pavyzdžiui, bus supaprastintos taisyklės, sumažintos
dalyvavimo išlaidos ir paspartintos finansavimo skyrimo procedūros.
Komisija ketina įgyvendinti šį reglamentą nauja lankstesne
persvarstytame Finansiniame reglamente nustatyta tvarka.
Įgyvendinimo taisyklės nustatytos [data] Europos
Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. … dėl Sąjungos
išorės veiksmų priemonių įgyvendinimo bendrųjų taisyklių
ir procedūrų nustatymo.
2011/0411 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
dėl bendradarbiavimo su
trečiosiomis šalimis partnerystės priemonės sukūrimo
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos
Sąjungos veikimo, ypač į jos 207
straipsnio 2 dalį, 209 straipsnio 1 dalį ir 212 straipsnio 2
dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
įstatymo galią turinčio
teisės akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)
šis reglamentas yra viena iš tiesioginės
paramos Europos Sąjungos išorės politikai priemonių. Juo bus
pakeistas 2006 m. gruodžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentas Nr. 1934/2006, nustatantis bendradarbiavimo su
pramoninėmis ir kitomis dideles pajamas gaunančiomis šalimis ir
teritorijomis finansavimo priemonę (ICI)[6];
(2)
per praėjusį dešimtmetį Sąjunga
nepaliaujamai stiprino savo dvišalius santykius su daugybe pramoninių ir
kitų dideles pajamas gaunančių šalių ir teritorijų,
esančių įvairiuose pasaulio regionuose, visų pirma
Šiaurės Amerikoje, Rytų Azijoje ir Australazijoje, taip pat
Pietryčių Azijoje ir Persijos įlankos regione;
(3)
be to, nuo 2007 m. Sąjunga stiprina ir
plėtoja bendradarbiavimą ir partnerystę su Azijos,
Vidurinės Azijos ir Lotynų Amerikos besivystančiomis ir
pereinamojo laikotarpio šalimis, taip pat su Iraku, Iranu, Jemenu ir Pietų
Afrika pagal 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentą (EB) Nr. 1905/2006, nustatantį vystomojo bendradarbiavimo
finansinę priemonę;
(4)
bendradarbiavimas su besivystančiomis šalimis,
teritorijomis ir regionais pagal geografines programas, kaip nustatyta pagal
vystomojo bendradarbiavimo priemonę, apima tik tas finansavimo priemones,
kurios atitinka oficialios paramos vystymuisi kriterijus, nustatytus Ekonominio
bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (OECD) Paramos vystymuisi
komiteto (DAC);
(5)
siekiant stiprinti ir plėtoti
bendradarbiavimą su Indija, Kinija ir vidutines pajamas
gaunančių šalių grupei priklausančiomis Azijos bei
Lotynų Amerikos šalimis tose srityse, kurioms netaikoma vystomojo
bendradarbiavimo priemonė, buvo imtasi
parengiamųjų veiksmų, kaip antai verslo dialogų,
prekybos skatinimo ir mokslinių mainų;
(6)
be to, Sąjunga stiprina dvišalius santykius su
kitomis vidutines pajamas gaunančiomis sparčiai besivystančiomis
Azijos ir Lotynų Amerikos šalimis, į bendradarbiavimo
partnerystę ir dialogus politikos klausimais įtraukdama sritis ir
temas, kurių neaprėpia vystomasis bendradarbiavimas. Taip pat
plėtojami santykiai su Rusija, be kita ko, remiantis Sąjungos ir
Rusijos partneryste siekiant modernizavimo ir pabrėžiant, kad Rusija tiek
dvišaliuose santykiuose, tiek pasaulio politikoje yra svarbi strateginė
Sąjungos partnerė;
(7)
Sąjungai svarbu
plėtoti santykius su partneriais, kurie vis aktyviau dalyvauja
tarptautinėje ekonomikoje ir prekyboje, Pietų šalių tarpusavio
prekyboje ir bendradarbiavimo veikloje, daugiašaliuose forumuose,
įskaitant Dvidešimties finansų ministrų ir centrinių
bankų valdytojų grupę (G20), užtikrinant
pasaulinę valdyseną ir sprendžiant pasaulines problemas. Sąjunga
turi stiprinti visapusiškus partnerystės ryšius su naujais
tarptautinės arenos dalyviais, kad galėtų remti stabilią ir
įtraukią tarptautinę santvarką, siekti kurti bendras visuotines
viešąsias gėrybes, ginti svarbiausius ES interesus ir didinti
informuotumą apie ES šiose valstybėse;
(8)
ES reikia pasaulinio masto finansinės
priemonės, pagal kurią ji galėtų finansuoti oficialios
paramos vystymuisi kriterijų neatitinkančias priemones, būtinas
ES santykiams su atitinkamomis šalimis partnerėmis plėtoti ir
stiprinti, ypač palaikant dialogus politikos klausimais ir užmezgant
partnerystės ryšius;
(9)
nors pasaulinio masto
veikėjams bus skiriamas ypatingas dėmesys, šio reglamento taikymo
sritis turėtų aprėpti visą pasaulį, kad būtų
galima remti bendradarbiavimo priemones, skirtas besivystančioms šalims,
kuriose Sąjunga turi svarbių
interesų, atitinkančių šio reglamento tikslus;
(10)
strategijoje „Europa 2020“[7] Sąjunga patvirtino savo
tolesnį pasiryžimą vidaus ir išorės politika remti pažangų,
tvarų ir integracinį augimą sujungiant visus tris –
ekonominį, socialinį ir aplinkos – ramsčius;
(11)
palaikydama santykius su partneriais visame
pasaulyje Sąjunga yra pasiryžusi siekti deramo darbo visiems, taip pat siekti,
kad būtų ratifikuojami ir veiksmingai įgyvendinami tarptautiniu
mastu pripažinti darbo standartai ir daugiašaliai aplinkos apsaugos
susitarimai;
(12)
kova su klimato kaita yra pripažįstama vienu
svarbiausių Sąjungos uždavinių; tai sritis, kurioje būtina
imtis skubių tarptautinių veiksmų. Remiantis Komisijos
komunikate „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“[8]
išreikštu ketinimu bent 20 proc. padidinti klimato problemoms spręsti
skiriamą Sąjungos biudžeto dalį, šis reglamentas
turėtų padėti siekti minėto tikslo;
(13)
Sąjunga yra pasiryžusi padėti pasiekti
pasaulinius biologinės įvairovės tikslus iki 2020 m. ir
įgyvendinti susijusią išteklių sutelkimo strategiją;
(14)
pagal šį reglamentą Sąjunga
turėtų padėti įgyvendinti strategiją „Europa 2020“,
ypač jos tikslus, susijusius su klimato kaita, perėjimu prie
ekologiškesnės ekonomikos ir tausiu išteklių naudojimu, prekyba ir
investicijomis, verslo ir reguliavimo sričių bendradarbiavimu su
trečiosiomis šalimis, taip pat turėtų remti viešąją
diplomatinę veiklą, bendradarbiavimą švietimo ir
akademinėje srityje ir informavimo veiklą;
(15)
be to, viena priemone
remiant įvairias bendradarbiavimo ir partnerystės iniciatyvas turėtų būti pasiekta masto ekonomija, naudingos
sąveikos, didesnis veiksmingumas, supaprastintas sprendimų
priėmimas bei valdymas ir didelis Sąjungos išorės veiksmų
matomumas;
(16)
siekiant šiame reglamente nustatytų
tikslų, būtina remtis diferenciacijos ir lankstumo požiūriu
kuriant bendradarbiavimo su svarbiausiomis
šalimis partnerėmis modelius, pagal kuriuos būtų atsižvelgiama
į tų šalių partnerių ekonomines, socialines bei
politines aplinkybes ir į Sąjungos konkrečius interesus,
politikos prioritetus bei strategijas kartu neprarandant gebėjimo
prireikus imtis veiksmų visame pasaulyje;
(17)
Sąjunga, siekdama veiksmingiau remti savo
interesus palaikydama santykius su trečiosiomis šalimis, turėtų
gebėti lanksčiai ir tinkamu laiku reaguoti į kintančius ir
(arba) nenumatytus poreikius priimdama specialias orientacinėse
daugiametėse programose nenumatytas priemones;
(18)
kadangi šio reglamento tikslų valstybės
narės negali deramai pasiekti ir kadangi, atsižvelgiant į šių
veiksmų mastą, tų tikslų būtų geriau siekti
Sąjungos mastu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje
nustatyto subsidiarumo ir proporcingumo principo Sąjunga gali patvirtinti
priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą
šiuo reglamentu nesiimama jokių veiksmų, kurie nėra būtini
šiems tikslams pasiekti;
(19)
siekiant pritaikyti šio reglamento taikymo
sritį prie sparčiai kintančios padėties trečiosiose
šalyse, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290
straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai
priimti aktus priede išsamiai nustatytose bendradarbiavimo srityse. Ypač
svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai
konsultuotųsi, taip pat su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais
susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus,
Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų
vienu metu, laiku ir tinkamai perduoti Europos Parlamentui ir Tarybai;
(20)
siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento
įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti
įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų
būti naudojamasi pagal 2011 m. vasario 16 d. Reglamentą
Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos
Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės
mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[9]. Atsižvelgiant į tų
įgyvendinimo įgaliojimų pobūdį, visų pirma į
jų priklausomybę nuo politikos arba jų finansinį
poveikį, juos nustatant iš esmės reikėtų taikyti
nagrinėjimo procedūrą, išskyrus atvejus, kai tai yra
nedidelės finansinės reikšmės techninės įgyvendinimo
priemonės;
(21)
Sąjungos išorės veiksmų
priemonių įgyvendinimo bendrosios taisyklės ir procedūros
nustatytos [data] Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. …/…
(toliau – Bendras įgyvendinimo reglamentas);
(22)
Europos išorės veiksmų tarnybos
struktūra ir veikimas nustatyti Tarybos sprendimu 2010/427/ES,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Dalykas ir tikslai
1)           Šiuo reglamentu nustatoma
bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonė,
siekiant stiprinti ir remti ES ir abipusius interesus. Pagal šią
partnerystės priemonę remiamos priemonės, kuriomis veiksmingai
ir lanksčiai siekiama tikslų palaikant Sąjungos dvišalius,
regioninius arba daugiašalius santykius su trečiosiomis šalimis ir
sprendžiamos pasaulinės problemos.
2)           Pagal šią priemonę
finansuojamais veiksmais siekiama šių konkrečių Sąjungos
tikslų:
a)      įgyvendinti strategijos „Europa
2020“ tarptautinį matmenį remiant Sąjungos dvišalio, regioninio
ir tarpregioninio bendradarbiavimo partnerystės strategijas, skatinant
dialogus politikos klausimais, formuojant bendrus požiūrius į tokias
pasaulines problemas kaip energetinis saugumas, klimato kaita ir aplinkos
apsauga, ir bendrai jas sprendžiant. Pažanga siekiant šio tikslo vertinama
pagal tai, kaip svarbiausios šalys partnerės perima strategijos „Europa
2020“ politikos kryptis ir tikslus;
b)      gerinti Europos bendrovių
patekimą į rinką ir didinti jų prekybos, investicijų
bei verslo galimybes užmezgant ekonominės partnerystės ryšius ir
bendradarbiaujant verslo bei reguliavimo srityse. Pažanga siekiant šio tikslo
vertinama pagal Sąjungai tenkančią užsienio prekybos su
svarbiausiomis šalimis partnerėmis dalį ir pagal prekybos bei
investicijų srautus į šalis partneres, kurioms konkrečiai
taikomi veiksmai, programos ir priemonės pagal šį reglamentą;
c)      viešąja diplomatine veikla,
bendradarbiavimu švietimo ir akademinėje srityje ir informavimo veikla
skatinti visuotinį Sąjungos ir jos vaidmens pasaulyje supratimą
ir matomumą, siekiant remti Sąjungos vertybes ir interesus.
Pažangą siekiant šio tikslo galima vertinti, inter alia, remiantis
nuomonių tyrimais arba atliekamais vertinimais.
2 straipsnis
Taikymo sritis
1)           Pagal šį reglamentą
leidžiama bendradarbiauti su visomis trečiosiomis šalimis, regionais ir
teritorijomis.
2)           Tačiau pagal šį
reglamentą pirmiausia remiamos bendradarbiavimo priemonės, skirtos
toms išsivysčiusioms ir besivystančioms šalims, kurios vis aktyviau
dalyvauja tarptautinėje ekonomikoje ir prekyboje, daugiašaliuose
forumuose, užtikrinant pasaulinę valdyseną ir sprendžiant pasaulines
problemas, taip pat tose srityse, kuriose Sąjunga turi svarbių
interesų.
3 straipsnis
Bendrieji principai
1)           Palaikydama dialogą ir
bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis Sąjunga siekia remti,
plėtoti ir įtvirtinti laisvės, demokratijos, pagarbos žmogaus
teisėms bei pagrindinėms laisvėms ir teisinės
valstybės principus, kuriais ji yra pagrįsta.
2)           Siekiant padidinti Sąjungos
paramos poveikį, remiamasi diferenciacijos ir lankstumo požiūriu, kai
tinka, kuriant bendradarbiavimo su šalimis partnerėmis modelius, pagal
kuriuos būtų atsižvelgiama į tų šalių partnerių
ekonomines, socialines bei politines aplinkybes ir į Sąjungos
konkrečius interesus, politikos prioritetus bei strategijas.
3)           Atitinkamose savo kompetencijos
srityse Sąjunga ir valstybės narės skatina daugiašalį
požiūrį į pasaulines problemas ir bendradarbiavimą su
tarptautinėmis ar regioninėmis organizacijomis bei organais, įskaitant
tarptautines finansų įstaigas, Jungtinių Tautų
agentūras, fondus ir programas, OECD, taip pat Dvidešimties finansų
ministrų ir centrinių bankų valdytojų grupę (G20) ir
kitus dvišalius paramos teikėjus.
4)           Formuodama politiką, atlikdama
strateginį planavimą bei programavimą ir įgyvendindama
priemones, Sąjunga šiuo reglamentu siekia užtikrinti darną ir
nuoseklumą su kitomis išorės
veiksmų sritimis, visų pirma su besivystančioms šalims
skirta vystomojo bendradarbiavimo priemone ir su kitomis svarbiomis
Sąjungos politikos kryptimis.
5)           Pagal šį reglamentą
finansuojamos priemonės, kai tinka, grindžiamos bendradarbiavimo politika,
nustatyta tokiomis priemonėmis kaip Sąjungos ir atitinkamų
trečiųjų šalių bei regionų susitarimai, deklaracijos
ir veiksmų planai, ir siejamos su tomis sritimis, kuriose Sąjunga
turi konkrečių interesų, politikos prioritetų bei
strategijų.
6)           Šiame reglamente nustatyta
Sąjungos parama įgyvendinama pagal Bendrą įgyvendinimo
reglamentą.
4 straipsnis
Bendradarbiavimo sritys
Bendradarbiavimo sritys Sąjungai teikiant
pagalbą pagal šį reglamentą yra išsamiai išvardytos priede.
Komisijai pagal 7 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti
deleguotuosius aktus dėl šio priedo pakeitimo arba papildymo.
5 straipsnis
Programavimas ir orientacinis lėšų paskirstymas
1)           Komisija patvirtina orientacines
daugiametes programas pagal Bendro įgyvendinimo reglamento 15 straipsnio 3
dalyje nustatytą nagrinėjimo procedūrą. Ši procedūra
taip pat taikoma išsamiems persvarstymams, po kurių reikšmingai
keičiama strategija arba jos programavimas.
2)           Orientacinėse daugiametėse
programose nustatomi Sąjungos strateginiai ir (arba) abipusiai interesai
bei prioritetai, konkretūs tikslai ir laukiami rezultatai.
Orientacinės daugiametės programos, skirtos šalims ar regionams, kuriems
yra parengtas bendrasis pagrindų dokumentas ir jame nustatyta išsami
Sąjungos strategija, rengiamos remiantis šiuo dokumentu.
3)           Orientacinėse daugiametėse
programose taip pat nustatomos prioritetinės sritys, kurioms
turėtų būti skiriamas Sąjungos finansavimas, ir nurodomos
bendrai, pagal prioritetinę sritį ir pagal šalį partnerę ar
šalių partnerių grupę atitinkamu laikotarpiu skirtos
orientacinės lėšos, taip pat dalyvavimui pasaulinio masto
iniciatyvose; tinkamais atvejais šios lėšos gali būti nurodomos
nustatant jų ribas.
4)           Orientacinės daugiametės
programos prireikus tikslinamos atsižvelgiant į bet kokias pagrindų
dokumento, pagal kurį jos parengtos, laikotarpio vidurio arba ad hoc
peržiūras.
5)           Orientacinėse daugiametėse
programose gali būti nustatytas nepaskirtų lėšų rezervas.
Dėl šių lėšų skyrimo sprendžiama remiantis Bendru
įgyvendinimo reglamentu.
6)           1 dalyje nurodyta nagrinėjimo
procedūra netaikoma neesminiams orientacinių daugiamečių
programų pakeitimams, techniniams patikslinimams, orientacinių
lėšų perskirstymams tarp prioritetinių sričių arba
pradinio bendrojo asignavimo didinimui arba mažinimui mažiau kaip
20 proc., jeigu šie pakeitimai nedaro poveikio orientacinėse
daugiametėse programose nustatytoms prioritetinėms sritims ir
tikslams. Apie tokius pakeitimus per vieną mėnesį pranešama
Europos Parlamentui ir Tarybai.
7)           Bendro įgyvendinimo reglamento
15 straipsnio 4 dalyje nurodyta procedūra gali būti taikoma
orientacinių daugiamečių programų pakeitimams, kai
Sąjunga turi skubiai imtis veiksmų.
6 straipsnis
Komitetas
Komisijai padeda Partnerystės
priemonės komitetas. Šis komitetas yra komitetas, kaip apibrėžta
Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
7 straipsnis
Naudojimasis įgaliojimais
1)           4 straipsnyje nurodyti
įgaliojimai suteikiami visam šio reglamento galiojimo laikotarpiui.
2)           Europos Parlamentas arba Taryba gali
bet kuriuo metu panaikinti suteiktus įgaliojimus. Sprendimu dėl
įgaliojimų panaikinimo nutraukiami tame sprendime nurodyti
įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą
dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau
galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.
3)           Priėmusi deleguotąjį
aktą, Komisija apie jį vienu metu praneša ir Europos Parlamentui, ir
Tarybai.
4)           Priimtas deleguotasis aktas
įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo
Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos
Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar
nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša
Komisijai, kad neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis
laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.
8 straipsnis
Orientacinė finansavimo suma
1)           Orientacinė finansavimo suma
šiam reglamentui įgyvendinti 2014–2020 m. laikotarpiu
yra 1 131 000 000 EUR. Metinius asignavimus nustato
biudžeto valdymo institucija pagal kasmetinę biudžeto sudarymo
procedūrą, laikydamasi daugiametėje finansinėje programoje
nustatytų ribų.
2)           Kaip nurodyta reglamento, kuriuo
sukuriama programa „Erasmus visiems“, 13 straipsnio 2 dalyje,
siekiant skatinti tarptautinį aukštojo mokslo matmenį, preliminari
1 812 100 000 EUR suma pagal įvairias išorės
veiksmų priemones (Vystomojo bendradarbiavimo priemonę, Europos
kaimynystės priemonę, Pasirengimo narystei pagalbos priemonę,
partnerystės priemonę ir Europos plėtros fondą), bus skirta
veiklai, susijusiai su judumu mokymosi tikslais iš ES nepriklausančių
šalių ir į jas, ir bendradarbiavimui bei politiniam dialogui su
tų šalių valdžios institucijomis ir kitomis organizacijomis. Šių
lėšų naudojimui taikomos reglamento, kuriuo sukuriama programa „Erasmus
visiems“, nuostatos.
3)           Lėšos bus skiriamos dviem
daugiamečiais asignavimais: atitinkamai pirmiesiems 4 metams ir
likusiems 3 metams. Šios lėšos atsispindės daugiamečiame
preliminariame minėtų priemonių biudžete, atsižvelgiant į
atitinkamos šalies reikmes ir prioritetus. Iš esmės ir neplanuotai
pasikeitus aplinkybėms ar atsiradus didelių politinių
pokyčių, sumas bus galima keisti, kad būtų geriau
atspindimi pasikeitę prioritetai.
9 straipsnis
Europos išorės veiksmų tarnyba
Šis reglamentas taikomas laikantis Tarybos
sprendimo 2010/427/ES, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų
tarnybos struktūra ir veikimas.
10 straipsnis
Įsigaliojimas
1.
Šis reglamentas įsigalioja
trečiąją dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje. Jis taikomas nuo 2014 m. sausio
1 d.
2.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai
taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
PRIEDAS
IŠSAMUS
BENDRADARBIAVIMO PAGAL PARTNERYSTĖS PRIEMONĘ SRIČIŲ
SĄRAŠAS
Siekiant 1 straipsnyje nustatytų
tikslų Sąjungos parama gali būti teikiama, inter alia,
šiose bendradarbiavimo srityse:
a)           parama
konkrečioms iniciatyvoms, įskaitant mokslinius tyrimus,
studijas, bandomąsias sistemas arba bendrus projektus, kad būtų
galima veiksmingai ir lanksčiai siekti bendradarbiavimo tikslų
Sąjungai palaikant santykius su atitinkamomis trečiosiomis šalimis;
b)           Sąjungos ir
trečiųjų šalių ekonominių, socialinių,
kultūros, valdžios ir mokslo subjektų bendradarbiavimo,
partnerystės ryšių ir bendrų iniciatyvų skatinimas;
c)           prekybos, įskaitant Pietų
šalių tarpusavio prekybą, santykių ir prekybos integracijos procesų
palengvinimas (ir parama jiems), Sąjungos investicijų srautų ir
ekonominės partnerystės ryšių rėmimas, be kita ko,
ypatingą dėmesį skiriant mažosioms ir vidutinėms
įmonėms;
d)           Sąjungos ir
trečiųjų šalių politinės, ekonominės,
reguliavimo, aplinkos, socialinės, mokslinių tyrimų ir
kultūros srities subjektų bei nevyriausybinių organizacijų
dialogų politikos klausimais ir dialogų konkrečiuose sektoriuose
rėmimas;
e)           informavimo veiklos ir
intelektinių mainų rėmimas, kultūros dialogų
stiprinimas;
f)            Sąjungos iniciatyvų ir
veiksmų arba abipusių interesų rėmimas tokiose srityse kaip
klimato kaita, aplinkos apsauga, įskaitant biologinę
įvairovę, tausus išteklių naudojimas, žaliavos, energetika,
transportas, mokslas, moksliniai tyrimai ir inovacijos, užimtumas ir
socialinė politika, tvarus vystymasis, įskaitant deramo darbo
skatinimą ir įmonių socialinę atsakomybę, Pietų
šalių tarpusavio prekyba ir bendradarbiavimas, švietimas, kultūra,
turizmas, informacinės ir ryšių technologijos, sveikata, teisingumas,
muitinės, mokesčiai, finansai, statistika ir bet kurios kitos
konkretiems Sąjungos interesams arba abipusiams Sąjungos ir
trečiųjų šalių interesams svarbios sritys;
g)           Sąjungos pažinimo, suvokimo ir
matomumo trečiosiose šalyse didinimas.
FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO
PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
              1.1.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pavadinimas
              1.2.    Atitinkama
(-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
              1.3.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pobūdis
              1.4.    Tikslas
(-ai)
              1.5.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pagrindas
              1.6.    Trukmė
ir finansinis poveikis
              1.7.    Numatomas
(-i) valdymo metodas (-ai)
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
              2.1.    Priežiūros
ir atskaitomybės taisyklės
              2.2.    Valdymo
ir kontrolės sistema
              2.3.    Sukčiavimo
ir pažeidimų prevencijos priemonės
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
FINANSINIS POVEIKIS
              3.1.    Atitinkama
(-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os)
ir biudžeto išlaidų eilutė(s)
              3.2.    Numatomas
poveikis išlaidoms
              3.2.1. Numatomo poveikio
išlaidoms suvestinė
              3.2.2. Numatomas poveikis
veiklos asignavimams
              3.2.3. Numatomas poveikis
administracinio pobūdžio asignavimams
              3.2.4. Suderinamumas su
dabartine daugiamete finansine programa
              3.2.5. Trečiųjų
šalių finansinis įnašas
              3.3.    Numatomas poveikis
įplaukoms
FINANSINĖ
TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
1.1.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pavadinimas
Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir
Tarybos reglamento (ES) Nr. …… dėl bendradarbiavimo su
trečiosiomis šalimis partnerystės priemonės sukūrimo
1.2.        Atitinkama (-os) politikos
sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[10]
19 antraštinė dalis: Išorės
santykiai
19 05 veikla: Ryšiai ir bendradarbiavimas su
pramoninėmis trečiosiomis šalimis.
Šio
biudžeto skyriaus (19 05) antraštinė dalis atitinka dabartinę
2007–2013 m. finansinių priemonių struktūrą.
Siūloma 2014–2020 m. laikotarpiu palikti tą pačią
veiklą (19 05), bet šio skyriaus antraštinę dalį pakeisti
taip:
19 05: Bendradarbiavimas su
trečiosiomis šalimis pagal partnerystės priemonę
1.3.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pobūdis
x Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta
įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) parengiamuosius
veiksmus[11]
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės pratęsimu

¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į
naują priemonę
1.4.        Tikslai
1.4.1.     Komisijos
daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai),
kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva)
Šia finansavimo priemone
siekiama remti toliau nurodytą strateginį tikslą, kaip nustatyta
2011 m. birželio 29 d. Komisijos komunikate „Strategijos „Europa
2020“ biudžetas – II dalis“ (COM/2011/500, Strategijos „Europa 2020“
biudžetas – II dalis. Politikos dokumentas „Išorės veiksmai“, p. 42):
„Planuoti ES politiką, kuria remiamas tokių
svarbių pasaulinių uždavinių, kaip kova su klimato kaita,
prarastos biologinės įvairovės atkūrimas ir visuotinių
viešųjų gėrybių bei išteklių apsauga, sprendimas.
Šį planavimą reikėtų toliau stiprinti. Komisija siūlo parengti iniciatyvią ES
ir abipusių interesų su trečiosiomis šalimis darbotvarkę,
ypatingą dėmesį skiriant strateginiams partneriams.“
1.4.2.     Konkretus (-ūs) tikslas
(-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla
19 05 veiklos srityje bus siekiama šių trijų
konkrečių tikslų:
1) įgyvendinti strategijos „Europa 2020“
tarptautinį matmenį remiant Sąjungos dvišalio, regioninio ir
tarpregioninio bendradarbiavimo partnerystės strategijas, skatinant
dialogus politikos klausimais, formuojant bendrus požiūrius į
pasaulines problemas ir bendrai jas sprendžiant;
2)
gerinti Europos bendrovių patekimą į rinką ir didinti
jų prekybos, investicijų bei verslo galimybes užmezgant
ekonominės partnerystės ryšius ir bendradarbiaujant verslo bei
reguliavimo srityse;
3)
stiprinti pagrindinę Europos poziciją pasaulio ekonomikoje ir jos
vaidmenį pasaulyje remiant viešąją diplomatinę veiklą,
bendradarbiavimą švietimo ir akademinėje srityje ir informavimo
veiklą bei tinklus, siekiant remti ES vertybes ir interesus.
Atitinkama VGV / VGB veikla
19 05 veiklos antraštinę
dalį pakeisti taip: Bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis
pagal partnerystės priemonę.
1.4.3.     Numatomas (-i) rezultatas
(-ai) ir poveikis
Pažangi partnerystės priemonė
suteiktų galimybę remti ES politiką visame pasaulyje.
Poveikis ES ekonomikai ir ES dialogams ekonomikos klausimais su šalimis
partnerėmis
Įgyvendindama naują partnerystės priemonę ES
turėtų daugiau galimybių remti savo įmones (visų pirma
MVĮ) ir produktus. Atsirastų finansinių galimybių remti ES
įmones trečiosiose šalyse, taip skatinant ES konkurencingumą ir
inovacijas, kartu papildant pagal Konkurencingumo ir MVĮ programą ir
„Horizontas 2020“ (mokslinių tyrimų ir inovacijų programą)
finansuojamus veiksmus, ir remti ES tarptautinę prekybą bei
investicijas, o tai galėtų paskatinti užsienio investicijas ES.
Galima bendradarbiauti labai įvairiose srityse, įskaitant klimato
kaitą, aplinkos apsaugą, techninių reglamentų derinimą
ir standartizaciją, įmonių socialinę atsakomybę,
intelektinės nuosavybės teises, asmens duomenų apsaugą,
dalijimąsi geriausia patirtimi ekonomikos, prekybos, mokesčių ir
finansų srityse, Pietų šalių tarpusavio prekybą ir
bendradarbiavimą. Taip būtų galima padidinti ES ekonominį
saugumą ir galbūt sukurti naujų darbo vietų, o tai
galiausiai paskatintų ekonomikos augimą.
Ši priemonė galėtų sustiprinti ES prekybos santykius su
šalimis partnerėmis ir taip padaryti teigiamą poveikį ES
mokėjimų balansui ir ekonominiams bei prekybos santykiams su visu
pasauliu kartu laikantis patekimo į rinką ir atviros rinkos
principų. Ji taip pat galėtų padėti sumažinti
protekcionizmo riziką, remti tarptautinį konkurencingumą bei
tebevykstantį globalizacijos procesą ir užtikrinti, kad tai
būtų naudinga visoms valstybėms, atsižvelgiant į
strategijos „Europa 2020“ principus.
Naujoji partnerystės priemonė taip pat padėtų remti
ES konkurencingumą kryptinga žmogiškųjų išteklių
plėtra: ekonominė gerovė nebūtų įmanoma be
aukštos kvalifikacijos specialistų, gebančių kurti naujoves ir
dirbančių mokslo bei technologinės plėtros srityse.
Ekonominis poveikis šalims partnerėms
Naujoji priemonė galėtų skatinti pažangų
ekonominį ES ir šalių partnerių bendradarbiavimą. Taip ES
galėtų užtikrinti, kad rengiant ir įgyvendinant politikos
programas būtų deramai atsižvelgiama į vertybes, susijusias su
aplinkos apsauga, tvaria energetika, socialine sritimi, užimtumu ir kitokia
gerove.
Didesnės ES bendrovių investicijos taip pat
prisidėtų prie šalių, kuriose investuojama, ekonomikos augimo.
Veiksmais, kuriais siekiama didinti įmonių socialinę
atsakomybę, bus pagerintos socialinės, darbo bei aplinkos apsaugos
taisyklės ir įgyvendinimas šalyje partnerėje.
Teikiant techninę pagalbą pagal šią priemonę
būtų galima nustatyti tvarius ekonomikos augimo fiskalinio
konsolidavimo būdus ir taip padėti šalims kontroliuoti savo finansus.
Taip pat būtų galima remti iniciatyvas, kuriomis siekiama didinti
administravimo veiksmingumą, efektyviai naudoti darbuotojų perlaidas
ir skatinti naujas investicijas bei technologijų perdavimą pagal
nacionalines industrializacijos programas arba infrastruktūros plėtrą,
siekiant skatinti tausiau naudoti išteklius ir didinti tvarumą, be kita
ko, energijos gamybos ir naudojimo srityje.
Poveikis ekonomikos valdysenai
Partnerystės priemonė taip pat turėtų daryti
poveikį ekonomikos valdysenai. Prasidėjus krizei buvo
įgyta skaudžios su rinkų trūkumais susijusios patirties. Atsirado poreikis persvarstyti valdžios vaidmenį, iš naujo
nustatyti valstybės santykį su rinka ir ieškoti būtų
stiprinti piliečių pasitikėjimą tiek rinka, tiek valstybe.
Krizė parodė, kad viešoji politika yra būtinas
šalių ekonomikos ramstis ekonominių sukrėtimų metu, nes
vyriausybės sustabdė finansų rinkų nuosmukį,
todėl pavyko išvengti finansinės katastrofos. Tačiau dėl
vėlesnių finansinių sunkumų daugelyje šalių
padidėjo poreikis mažinti viešąsias išlaidas ir daugeliu atvejų
tai reiškė, kad reikia supaprastinti valstybės administravimą.
Atsižvelgiant į šias pastangas, reikia iš naujo įvertinti valdžios
veiksmų vaidmenį siekiant geresnės ir veiksmingesnės
valdysenos, patikimų institucijų ir veiksmingų taisyklių
bei procedūrų.
Kitas svarbus valdysenos klausimas yra susijęs su kova su
korupcija, skaidrumu ir sąžiningumu. Naująją priemonę
galima panaudoti kovos su korupcija priemonėms tobulinti ir jų
įgyvendinimui stiprinti. Naujomis iniciatyvomis
būtų galima geriau koordinuoti kovą su korupcija ir skaidrumo
didinimą pasauliniu mastu ir labiau remtis susijusiomis
tarptautinėmis konvencijomis, geriausios patirties pavyzdžiais bei
gairėmis.
Galiausiai reikia pažymėti, kad skatinant tvarius ekonomikos
pokyčius bus itin svarbu remti visapusišką strateginių
partnerių dalyvavimą pasaulio aplinkos politikos formavimo ir
valdysenos procesuose, ypač pagal daugiašalius aplinkos apsaugos
susitarimus.
Socialinis poveikis ES ekonomikai
ES siekia sutelkti dėmesį į tarpusavyje susijusias
socialinės politikos sritis ir nustatyti strategines kryptis, pagal kurias
būtų siekiama ne tik ekonomikos augimo, bet ir platesnių
tikslų. Tai galima geriau pasiekti palaikant ekonominį
bendradarbiavimą su šalimis partnerėmis, stiprinant nacionalines ir
tarptautines reguliavimo sistemas ir dedant pastangas gerinti
nacionalinės, regioninės arba pasaulinės ekonomikos
valdyseną. Šios strategijos ir požiūriai galėtų turėti
teigiamą poveikį ES užimtumo ir socialinei politikai, pavyzdžiui, ES
socialinės apsaugos gerovės modeliui, ekologiškų darbo
vietų kūrimui, strategijos „Europa 2020“ socialinei darbotvarkei ir
t. t. Didėjanti besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių
konkurencija taip pat gali sustiprinti strategines Europos pastangas skirti
daugiau išteklių profesiniam mokymui ir perkvalifikavimui, mokymo bei
mokslinių tyrimų kokybės gerinimui ir nacionalinių
socialinės apsaugos sistemų pertvarkymui.
Socialinis poveikis šalims partnerėms
Derinant ES ir jos valstybių narių finansavimo priemones ir remiant
bendrą veiklą su kitais dvišaliais ir daugiašaliais pagalbos
teikėjais naujoji priemonė galėtų turėti
reikšmingą poveikį besiformuojančios rinkos ekonomikos
šalių socialinei struktūrai. Pagal šią priemonę
būtų galima remti socialinės apsaugos sistemų reformas,
valstybių užimtumo politiką, valstybių profesinio rengimo ir
įgūdžių ugdymo politiką, švietimo, mokslinių
tyrimų ir inovacinių gebėjimų stiprinimą ir programas,
taip pat valstybių minimalios socialinės apsaugos sistemų
stiprinimo priemones. Ši priemonė labai padėtų kurti papildomas
ekologiškas darbo vietas, didinti vienam gyventojui tenkančias pajamas ir
rengti veiksmingas nacionalines socialinės sanglaudos bei skurdo mažinimo
strategijas. Šiuo atžvilgiu priemonė padėtų sėkmingai
įgyvendinti tarptautinę socialinę darbotvarkę, kurią
remia JT Tarptautinė darbo organizacija ir G8 (G20).
Poveikis aplinkai ES ir šalyse partnerėse
Ateityje vieni svarbiausių naujosios priemonės
strateginių prioritetų bus ekologiškai tvarus ekonomikos augimas,
strategijos įgyvendinimas ir parama šalims partnerėms vykdyti
ekologiškai tvaresnio ekonomikos augimo politiką.
ES partnerystės ryšiais pagal naująją priemonę bus
siekiama skatinti ir remti ekonomikos augimą ir siekti ilgalaikio aplinkos
tvarumo. Todėl naujoji priemonė turėtų būti labai
reikšminga remiant tiek ES, tiek šalių partnerių su aplinka ir
klimato kaita susijusius veiksmus ir dialogus politikos klausimais.
Pagal šią priemonę teikiant paskatų Europos
privačiajam sektoriui būtų galima remti mažu anglies dioksido
kiekiu pagrįstą verslo modelį. Remiantis gerais 16-osios Kankune
vykusios Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos rezultatais,
šia priemone galima padėti ES įmonėms formuoti veiksmingas ir
ekonomiškai naudingiausias strategijas, pagal kurias bus siekiama aplinkos
tausojimo tikslų šalyse partnerėse. Ši priemonė taip pat
padėtų išnaudoti visapusišką inovacijų teikiamą
aplinkosauginę, ekologinę ir efektyvaus energijos vartojimo
naudą šalių partnerių ekonomikai.
Pagal šią priemonę būtų galima
bendradarbiauti siekiant geriau suprasti biologinės įvairovės
nykimo ir ekosistemų irimo pasaulinės reikšmės šalyse
ekonominius ir socialinius padarinius.
1.4.4.     Rezultatų ir poveikio
rodikliai
Pažanga siekiant trijų konkrečių
tikslų bus stebima remiantis šiais trimis rodikliais:
1) strategijos
„Europa 2020“ politikos krypčių ir tikslų perėmimas
šalyse, kurios yra svarbiausios ES strateginės partnerės, ir
įtaka šių šalių politikos formavimui;
2) ES tenkanti
užsienio prekybos su svarbiausiomis šalimis partnerėmis dalis, taip pat
prekybos ir investicijų srautai į šalis partneres, kurioms
konkrečiai taikomi veiksmai, programos ir priemonės pagal šį
reglamentą;
3) geresnis ES
suvokimas šalyse, kurios yra svarbiausios strateginės partnerės, ir
geresnis tarpusavio supratimas, nustatomas remiantis, inter alia,
tyrimais ir (arba) vertinimais.
1.5.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pagrindas
1.5.1.     Trumpalaikiai arba ilgalaikiai
poreikiai
Žr. šio
pasiūlymo dėl įstatymo galią turinčio akto
aiškinamąjį memorandumą ir poveikio vertinimą.
Siūloma
partnerystės priemone būtų panaikintos kliūtys,
trukdančios ES veiksmingiausiai palaikyti tarptautinius santykius. ES
galėtų kartu su kylančiomis pasaulio valstybėmis
įgyvendinti darbotvarkes ne tik vystomojo bendradarbiavimo, bet ir kitose
srityse, taip pat ES galėtų prireikus visame pasaulyje ginti
svarbiausius savo interesus palaikydama santykius su bet kuria kita šalimi
partnere. Siūlomos partnerystės priemonės, palyginti su
ankstesne bendradarbiavimo su pramoninėmis šalims priemone, svarbiausios
savybės yra šios:
Geografinė
aprėptis: visas pasaulis, ypatingą
dėmesį skiriant strateginiams partneriams (pramoninėms šalims,
besiformuojančios rinkos ekonomikos šalims ir Rusijai).
Tikslas: pirmiausia remti ES interesus ir strategiją „Europa 2020“,
veiksmingai ir lanksčiai palaikant dvišalius ar regioninius santykius su
šalimis partnerėmis siekiant bendradarbiavimo tikslų ir sprendžiant pasaulines
problemas.
Prioritetinės
sritys: strategijos „Europa 2020“ tarptautinio
matmens įgyvendinimas, dialogai politikos klausimais, pasaulinių
problemų sprendimas, bendradarbiavimas verslo ir reguliavimo srityse,
dvišalis, trišalis ir regioninis bendradarbiavimas, viešoji diplomatinė
veikla, bendradarbiavimas švietimo ir akademinėje srityje ir informavimo
veikla.
Programavimas:
neprivaloma laikytis oficialios paramos vystymuisi
reikalavimų; daugiametės ilgalaikių investicijų programos,
taip pat programose nenumatytos nuostatos siekiant greitai reaguoti į
aplinkos pokyčius ir imtis ad hoc veiksmų.
1.5.2.     Papildoma ES dalyvavimo nauda
ES yra
sudariusi daugybę – kur kas daugiau negu atskiros valstybės
narės – tarptautinių susitarimų su šalimis partnerėmis
visame pasaulyje, kurių įtaka juntama iš esmės visose
tarptautinių santykių srityse. 27 valstybėms
narėms derinant savo veiklą pagal bendrąją politiką ir
strategijas, tik ES įgyja pakankamą kritinę
masę, kad galėtų spręsti pasaulines problemas. Atskiros valstybės narės negali pasiekti tokio
patikimumo ir neutralumo, kokį turi ES kaip pasaulinio masto veikėja.
ES taip pat turi išskirtinių galimybių propaguoti savo normas
bei standartus ir bendradarbiaudama tarptautiniu lygmeniu siekti, kad jie
taptų tarptautiniais standartais.
Siūloma partnerystės priemonė duos
daugiau papildomos naudos, palyginti su dabartine padėtimi, nes ji
atitinka strategiją „Europa 2020“, grindžiamą bendradarbiavimu
siekiant ekologiškai tvaraus augimo, daugiau dėmesio skiriant ES
interesams bendradarbiaujant su besiformuojančios rinkos ekonomikos
šalimis bei pramoninėmis šalimis ir labiau stengiantis pagerinti verslo,
investicijų, prekybos ir mokslinių tyrimų bei inovacijų
aplinką. Pagal šią priemonę su
šalimis partnerėmis turėtų būti parengta iniciatyvi
abipusius interesus atitinkanti darbotvarkė, ypatingą
dėmesį skiriant ES strateginiams partneriams.
Naujoji partnerystės priemonė taip pat
padėtų geriau vykdyti ES įsipareigojimus trečiosioms
šalims, su kuriomis ji yra sudariusi partnerystės ir bendradarbiavimo
(arba bendruosius) susitarimus. Ji
padidintų ES išorės politikos, pagal kurią ES vertybių propagavimas
ir interesų rėmimas siejami su konkrečia bendradarbiavimo
veikla, patikimumą ir nuoseklumą. Partnerystės
priemone taip pat būtų galima skatinti bendrus ES ir valstybių
narių projektus pagal sudarytus susitarimus, nes ES ir jos valstybės
narės yra saistomos tų susitarimų nuostatų. Galiausiai pagal šią priemonę – kartu su
ES įsipareigojimais dalyvauti regioninio ir tarptautinio bendradarbiavimo
procesuose – būtų remiama regioninė ir dvišalė ES politika.
1.5.3.     Panašios patirties išvados
2009 m.
atlikus išorės veiksmų finansinės priemonės laikotarpio
vidurio peržiūrą (COM/2009/196) buvo padaryta išvada, kad ribota
vystomojo bendradarbiavimo priemonės (VBP) taikymo sritis trukdė
finansuoti veiklą, kuri konkretiems partneriams nebuvo skirta kaip
oficiali parama vystymuisi, tačiau kuri globalizacijos sąlygomis
būtų davusi abipusės naudos. Vystomojo bendradarbiavimo
priemonė (VBP) nebuvo laikoma tinkama šiai problemai spręsti, nes jos
pagrindinis tikslas yra remti besivystančių šalių ekonominę
plėtrą ir gerovę, konkrečiau kalbant, naikinti skurdą
šalyse partnerėse ir regionuose siekiant tvaraus vystymosi, taip pat
Tūkstantmečio vystymosi tikslų. Šis apribojimas darė
poveikį dinamiškiausiems pasaulio regionams (pavyzdžiui, Lotynų
Amerikai, Azijai, Pietų Afrikai) ir ES neturėjo finansinės
priemonės, pagal kurią galėtų remti su globalizacija
susijusią tarptautinių santykių raidą, ypač
dalyvaujant besiformuojančios rinkos ekonomikos šalims. Šiuo tikslu
biudžeto valdymo institucija, siekdama laikinai kompensuoti teisės
aktų trūkumus, sukūrė Lotynų Amerikai ir Azijai
skirtus parengiamuosius veiksmus. 2009 m. balandžio mėn.
Europos Komisija pasiūlė tolesnį teisėkūros
veiksmą (COM/2009/197) siekiant leisti finansuoti priemones, skirtas
šalims pagal VBP reglamentą, išplečiant dabartinės
pramoninėms šalims skirtos priemonės (ICI) geografinę
aprėptį, į ją įtraukiant besivystančias Azijos ir
Lotynų Amerikos šalis (įskaitant besiformuojančios rinkos ekonomikos
šalis), taip pat Iraną, Iraką, Jemeną ir Pietų Afriką.
Minėtoje laikotarpio vidurio
peržiūroje taip pat buvo pripažinta, kad ICI, kuria remiamasi teikiant
šį naujos priemonės pasiūlymą, suteikė lankstų
pagrindą, kuriuo remiantis atsirado galimybė plėtoti
bendradarbiavimą su daugiau pramoninių ir dideles pajamas
gaunančių teritorijų, nors tam skirtas finansinis paketas buvo
gana nedidelis.
Be minėtos laikotarpio vidurio peržiūros, ankstesniais metais
buvo atlikti pagal ICI priemonę finansuojamų pavyzdinių
programų – Japonijai ir Korėjos Respublikai skirtos ES programos
„Gateway“ (ES paviljonų prekybos mugėse finansavimo) ir ES
centrų (universitetų konsorciumų, įgyvendinančių
„ES studijų“ modulius ir skleidžiančių svarbiausią
informaciją apie ES labai plačiai auditorijai) – vertinimai,
kurie davė labai gerų rezultatų.
2010 m. atlikus Vadovų mokymo programos (ETP) (vadovams
skirtų kalbų kursų ir mokymo programų) vertinimą[12] nustatyta, kad ETP teikia
išskirtinių galimybių, susijusių su programos struktūra
(pažintis su Japonijos ir Korėjos verslo kultūra yra
neįkainojami pranašumai) ir tikslinėmis grupėmis (programą
vertina tiek didelės, tiek mažosios ir vidutinės įmonės).
Programa teikia galimybių galimiems dalyviams iš valstybių
narių, kuriose nėra panašių iniciatyvų. Be to, ji didina ES
matomumą pasaulyje. ETP turi teigiamą poveikį ES
bendrovėms, norinčioms pradėti ir (arba) plėtoti savo
verslo veiklą Japonijoje ir Korėjoje, nes padeda ES bendrovėms
patekti į Japonijos (Korėjos) rinkas; ji daro tvarų (ne
trumpalaikį ir ne laikiną) poveikį ES bendrovių verslui ir
padeda plėsti ES bendrovių verslo galimybes kitose Azijos šalyse.
2010 m.
atliktas ES centrų (skirtų viešajai diplomatinei veiklai)
iniciatyvos vertinimas[13]
atskleidė, kad „šie centrai duoda apčiuopiamos papildomos naudos; ši
iniciatyva yra naudinga Komisijai. Centrų atliekamo darbo reikšmė yra
kur kas didesnė už Komisijos išlaidas šiai programai.“ Programa
sėkmingai įgyvendinama tose šalyse, kurios pirmosios prisijungė
prie šios iniciatyvos (JAV ir Kanadoje); jos įgyvendinimas sėkmingai
stiprinamas Australijoje ir Naujojoje Zelandijoje. ES finansavimas gali tapti
pradinėmis lėšomis veiklai pradėti, daugiausia todėl, kad
palengvinamas finansavimas iš kitų šaltinių, kurie susiejami su šia
iniciatyva siekiant užtikrinti jos ilgalaikį tvarumą.
1.5.4.     Suderinamumas ir galima sąveika
su kitomis atitinkamomis priemonėmis
Lisabonos
sutartyje nustatyti Sąjungos išorės veiksmų bendrieji principai
bei tikslai ir nustatyta nauja institucinė struktūra (ypač
EIVT), todėl su išorės veiksmais siejami dideli lūkesčiai
tiek pačioje ES, tiek tarp nacionalinių ir regioninių
partnerių, įskaitant daugiašalius santykius. Partnerystės
priemonė (PP) bus neatsiejama nuo išorės veiksmų finansinių
priemonių bendrosios struktūros, kurią sudaro keturios
pagrindinės sritys: politikos sritis, kurioje visų pirma siekiama
dvišaliu, regioniniu ir tarptautiniu lygmenimis bendradarbiauti su šalims
partnerėmis, ir bendrųjų prioritetų bei vertybių
veiklos sritys – žmogaus teisės ir demokratija, humanitarinė pagalba
ir civilinė sauga, krizių valdymas ir prevencija. PP priskiriama
pirmajai sričiai (bendradarbiavimui su šalimis partnerėmis). Jos
pagrindinis tikslas yra ES politika remti strategijos „Europa 2020“
darbotvarkę, spręsti didžiausias pasaulines problemas, taip pat
parengti iniciatyvią ES ir pramoninių bei besiformuojančios
rinkos ekonomikos šalių abipusius interesus atitinkančią
darbotvarkę, ypatingą dėmesį skiriant strateginiams
partneriams.
Vienas
pagrindinių strategijos „Europa 2020“ prioritetų yra
atkurti ekonomikos augimą. Šioje darbotvarkėje pripažįstama, kad
nuo sparčiai besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių, kuriose
stiprėja vidurinė visuomenės klasė, priklausys tolesnis
Europos prekių ir paslaugų, kurių atžvilgiu ES turi
lyginamąjį pranašumą, eksportas. Partnerystės priemonė
turėtų padėti remti prekybos politiką[14], ypač skirtą
strateginiams ekonominiams partneriams. Parama Europos bendrovėms patekti
į rinką papildys pagal Konkurencingumo ir MVĮ programą
finansuojamus veiksmus.
Besiformuojančios
rinkos ekonomikos šalys taip pat atlieka vis svarbesnį vaidmenį kaip
atsakingos partnerės sprendžiant pasaulines problemas: tokius klausimus
kaip skurdo mažinimas, migracija, konkurencingumas ir prekybos liberalizavimas,
aplinkos apsauga, klimato kaita, energetika, skaitmeninio raštingumo didinimas
ir įtrauktis, pandemijos, kibernetinis saugumas, terorizmas ir
organizuotas nusikalstamumas galima išspręsti tik tarptautiniu mastu.
Spartėjant globalizacijos tempui labai svarbu, kad vidaus
darbotvarkė, kuria siekiama užtikrinti tvarų augimą ir darbo
vietų kūrimą Europoje, ir bendra ES vidaus politika
būtų papildyta atitinkama išorės politika. Šiuo vidaus politikos
išoriniu matmeniu ES išorės veiksmai turėtų būti geriau
suderinti, nuoseklesni ir papildyti, kartu užtikrinant, kad nebūtų
dubliavimo.
Todėl
pagal partnerystės priemonę pirmiausia bus remiami su klimato
kaitos, aplinkos, energetikos, prekybos ir tvaraus vystymosi politika, taip
pat su informacinėmis ir ryšių technologijomis susiję
išorės veiksmai. ES, siekdama pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio
ekonomikos ir pasiekti vienašališkai nustatytus plataus užmojo tikslus, jau
parengė pažangiausią pasaulyje paskatų, taisyklių ir
teisės aktų rinkinį. Taikant šią sistemą įgyta
visapusiškų ir konkrečių politinių įžvalgų,
kuriomis galima ir reikėtų remtis, siekiant paskatinti svarbiausius
ES strateginius partnerius siekti panašių tikslų. Tokie veiksmai
akivaizdžiai būtų naudingi aplinkai ir kartu paskatintų plataus
masto investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas, gebėjimų
stiprinimą ir programas, naujas ekologiškesnes technologijas ir naujas ES
pramonės prekybos galimybes. Pagal partnerystės priemonę
palaikant dialogą politikos klausimais su pramoninėmis ir
besiformuojančios rinkos ekonomikos šalimis bus itin svarbu įtraukti
klimato aspektą ir siekti su klimatu susijusių tikslų.
Siekiant, kad
ekonomikos augimas neviršytų mūsų planetos aplinkos
galimybių, reikės tausoti išteklius. ES kuria tausaus
išteklių naudojimo strategiją, kuri bus viena iš pavyzdinių
strategijos „Europa 2020“ iniciatyvų. Ši strategija, inter alia,
pakeis ES požiūrį, bet ji bus iš tiesų veiksminga tik tada, kai
išteklius tausos visos stipriausios ekonomikos šalys. Besiformuojančios
rinkos ekonomikos šalys gali pakeisti aplinką teršiančius ir
netvarius vartojimo ir gamybos modelius, kurių, deja, dažnai laikėsi
ES ir kitos išsivysčiusios ekonomikos šalys industrializacijos etape, ir
ES yra labai suinteresuota padėti joms tai padaryti. Kita vertus,
besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse, ypač Indijoje ir Kinijoje,
daugybė žmonių gyvena visiškame skurde ir yra priklausomi nuo
sveikų ekosistemų, pavyzdžiui, švaraus vandens, jūrų ir
miškų išteklių gausos. Brazilijos, Pietų Afrikos, Indijos ir
Kinijos gamtai būdinga nepaprastai didelė biologinė
įvairovė. Dialogas ir bendradarbiavimas siekiant tokios ekonomikos,
kuri padėtų apsaugoti ekosistemas ir tausiai jas valdyti, atitinka ES
ir jos partnerių abipusius interesus.
Būtina
palaikyti dialogą ir praktiškai bendradarbiauti su svarbiausiais pasaulio
energijos gamintojais ir vartotojais siekiant spręsti ES energetinio
saugumo užtikrinimo uždavinį – ypač kadangi ES tampa labiau
priklausoma nuo importo – ir kartu remti pasaulinę anglies dioksido kiekio
mažinimo darbotvarkę, tvarios energijos politiką, pasaulio energijos
rinkų skaidrumą bei nuspėjamumą ir bendradarbiavimą
technologijų srityje.
Šalys, kurios
nebelaikomos besivystančiomis šalimis, ieško naujų būdų bendradarbiauti
technologijų ir inovacijų srityse. ES, siekdama ir toliau
būti strategine partnere ir pasaulinių standartų
kūrėja šiose srityse, turi gebėti jose užmegzti bendradarbiavimo
partnerystę.
Apibendrinant
galima pasakyti, kad ES vidaus politikos išorės kryptys bus
visapusiškai įtrauktos į partnerystės priemonės
programavimo procesą; siekiant išvengti veiksmų dubliavimo, ši
priemonė, neviršijant jos nustatyto finansinio paketo galimybių, taip
pat papildys pagal kitas ES programas vykdomos vidaus politikos išorės
matmenį (pavyzdžiui, veiksmus pagal Bendrą strateginę
mokslinių tyrimų, inovacijų ir technologinės plėtros
programą „Horizontas 2020“, Konkurencingumo ir MVĮ programą,
įskaitant bendradarbiavimą turizmo srityje, programą „Erasmus
visiems“, Migracijos fondą ir Vidaus saugumo fondą). Programavimo
etape bus siekiama nuoseklumo ir papildomumo su kitomis geografinėmis
išorės veiksmų priemonėmis, ypač vystomojo
bendradarbiavimo priemone, kartu remiantis diferenciacijos ir koncentracijos
principais.
1.6.      Trukmė ir finansinis poveikis
x Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
ribota
–
x Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2014 1 1 iki
2020 12 31
–
x Finansinis poveikis nuo 2014 1 1 iki 2020 12 31
–
¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
neribota
–
Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM
iki MMMM,
–
po to – visavertis taikymas.
1.7.        Numatytas (-i) valdymo
būdas (-ai)[15]
x Komisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas
valdymas
x Netiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant:
–
¨  vykdomosioms įstaigoms
–
¨  Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[16]
–
¨  nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas
teikiančioms įstaigoms
–
¨  asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų
vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį
ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame
Finansinio reglamento 49 straipsnyje
¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis
¨ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis
¨ Jungtinis valdymas kartu
su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)
Jei nurodomas daugiau
kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio
punkto pastabų skiltyje.
Pastabos
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
2.1.        Priežiūros ir
atskaitomybės taisyklės
Europos
Komisijos stebėsenos ir vertinimo sistemose vis daugiau dėmesio
skiriama rezultatams. Už stebėjimą ir
vertinimą atsakingi tiek Komisijos darbuotojai, tiek
išorės specialistai.
Užduočių
vadovai delegacijose ir Komisijos būstinėje nuolat stebi projektų ir programų įgyvendinimą
įvairiais būdais, kai įmanoma, rengdami apsilankymus vietoje. Stebint gaunama vertingos informacijos apie
pažangą ir vadovai gali nustatyti esamas bei galimas kliūtis ir imtis
veiksmų joms pašalinti.
Samdomi
nepriklausomi išorės ekspertai vertina ES išorės veiksmų
įgyvendinimą pagal tris atskiras sistemas. Šie vertinimai padeda didinti atskaitomybę ir tobulinti tolesnius
veiksmus, taip pat galima pasinaudoti ankstesne patirtimi formuojant
būsimą politiką ir planuojant veiksmus. Pagal visas priemones taikomi tarptautiniu mastu pripažinti OECD-DAC
vertinimo kriterijai, įskaitant (galimą) poveikį.
Visų
pirma projektų lygmeniu Komisijos būstinės valdomoje į
rezultatus orientuotos stebėsenos (angl. ROM) sistemoje gaunama
glausta tikslinė paramos priemonių imties kokybės apžvalga. Nepriklausomi ROM specialistai, taikydami labai
sistemingą ir standartizuotą metodiką, pateikia vertinimą
balais, kuris parodo projekto pranašumus ir trūkumus, ir pateikia rekomendacijų,
kaip padidinti veiksmingumą.
Vykdant
projektų vertinimus, kuriems vadovauja už
projektą atsakinga ES delegacija, atliekama kruopšti
išsamesnė analizė ir projektų vadovams padedama tobulinti
tolesnius veiksmus ir pasirengti būsimiems veiksmams.
Samdomi nepriklausomi įvairių teminių ir
geografinių sričių išorės specialistai atlieka analizę
ir renka visų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant
galutinius naudos gavėjus, atsiliepimus ir duomenis.
Komisija taip
pat atlieka savo politikos strateginius vertinimus, pradedant programavimu bei
strategija ir baigiant paramos konkrečiam sektoriui (pavyzdžiui,
sveikatos, švietimo ir t. t.), valstybei arba regionui arba
konkrečios priemonės įgyvendinimu. Šie vertinimai yra svarbūs formuojant politiką, rengiant priemones
ir projektus. Visi šie vertinimai
skelbiami Komisijos interneto svetainėje, o nustatytų faktų
santrauka pateikiama metinėje ataskaitoje Tarybai ir Europos Parlamentui.
2.2.        Valdymo ir kontrolės
sistema
2.2.1.     Nustatyta rizika
Partnerystės
priemonės veiklos aplinkai būdinga toliau nurodyta rizika, kad nebus
pasiekti šios priemonės tikslai:
–
projektų ir programų įgyvendinimas įvairiose
geografinėse teritorijose: PP bus skirta taikyti visame pasaulyje,
ypatingą dėmesį skiriant strateginiams partneriams. Pagal
ją bus tęsiamas dabartinis bendradarbiavimas su pramoninėmis
šalimis ir teritorijomis (kurioms skirta dabartinė ICI priemonė),
tačiau taip pat bus pradedami nauji projektai ir (arba) programos kartu su
šalių, su kuriomis iki šiol buvo daugiausia bendradarbiaujama teikiant
oficialią paramą vystymuisi, grupe. Dėl priemonės
pasaulinio masto gali kilti logistikos ir (arba) išteklių problemų,
trukdančių vykdyti stebėseną ir ypač bet kokią
veiklos priežiūrą vietoje;
– pradedant
naujas programas ir projektus, taip pat dėl rizikos, kad kai kurioms
šalims partnerėms nepakaks institucinių ir administracinių
gebėjimų, gali kilti sunkumų ir gali būti vėluojama
rengti ir įgyvendinti priemones;
– dėl
tokio bendradarbiavimo priežiūros ir kiekybinio vertinimo ES ir šalyse
partnerėse sunkumų gali susilpnėti Komisijos gebėjimas
pranešti apie rezultatus ir už juos atsiskaityti;
– dėl
ekonominės (politinės) darbotvarkės gali kilti sunkumų ir
gali būti vėluojama rengti ir įgyvendinti paramos priemones;
– kadangi PP
yra nauja priemonė, dėl jos įgyvendinimui remti delegacijose bei
Komisijos būstinėje skiriamų žmogiškųjų išteklių
ir administracinių asignavimų stokos šią priemonę gali
būti sunku tinkamai valdyti.
2.2.2.     Numatomas (-i)
kontrolės metodas (-ai)
Komisijos
vidaus kontrolės ir valdymo procesu siekiama pateikti pakankamą
patikinimą, kad bus pasiekti tikslai, susiję su jos veiklos
veiksmingumu ir efektyvumu, jos finansinių ataskaitų patikimumu ir
atitiktimi taikytinai teisės aktų ir procedūrinei sistemai.
Siekiant užtikrinti
Komisijos veiklos veiksmingumą bei efektyvumą ir sumažinti
didelę riziką jos išorės bendradarbiavimo aplinkoje, kartu su
visais Komisijos bendro strateginės politikos ir planavimo proceso
elementais, vidaus audito aplinka ir kitais Komisijos vidaus kontrolės
standartų reikalavimais bus taikomos šios priemonės:
–
prireikus, decentralizuotas bendradarbiavimo
valdymas, organizuojamas ES delegacijų vietose;
–
aiškūs finansinės atsakomybės
šaltiniai perduodant Komisijos būstinėje dirbančio
perįgaliotojo leidimus suteikiančio pareigūno
(direktoriaus/tarnybos vadovo) įgaliojimus delegacijos vadovui;
–
reguliarios ES delegacijų ataskaitos Komisijos
būstinei, įskaitant metinį patikinimo pareiškimą, kurį
teikia delegacijos vadovas;
–
svarbi mokymo programa, skirta tiek Komisijos
būstinėje, tiek delegacijoje dirbančiam personalui;
–
reikšminga Komisijos būstinės parama ir
rekomendacijos delegacijai (taip pat internetu);
–
reguliari ex post kontrolė;
–
projektų ir programų ciklo valdymo
metodika, įskaitant:
–
kokybiškas paramos priemones, taikomas pagalbos
planavimui, jos teikimo metodui, finansavimo mechanizmui, valdymo sistemai, bet
kokių ją įgyvendinančių partnerių vertinimui ir
atrankai ir t. t.;
–
programų ir projektų valdymo,
stebėjimo ir ataskaitų teikimo priemones, skirtas veiksmingam
įgyvendinimui užtikrinti, įskaitant reguliarų projektų
išorės stebėjimą vietoje;
–
reikšmingus vertinimo ir audito elementus.
2.3.        Sukčiavimo ir
pažeidimų prevencijos priemonės
Kadangi
išorės veiksmų aplinka yra labai rizikinga, sistemose reikia numatyti
reikšmingą galimų operacijų atitikties reikalavimams klaidų
(pažeidimų) lygį ir kiek įmanoma anksčiau užtikrinti aukšto
lygio prevencijos, nustatymo ir koregavimų kontrolę mokėjimo
procese. Praktikoje tai reiškia, kad vykdant atitikties kontrolę bus
daugiausia remiamasi reikšmingais daugiamečiais ex ante
tikrinimais, kuriuos vietoje atliks tiek išorės auditoriai, tiek Komisijos
tarnybos, prieš skiriant galutines išmokas projektui (tuo pačiu metu bus
atliekami keli ex post auditai ir patikros), ir taip bus
užtikrinama kur kas didesnė apsauga negu pagal finansų apsaugos
priemones, kurios nustatytos Finansiniame reglamente. Atitikties reikalavimams
sistemą sudaro šios svarbios dalys:
             prevencinės priemonės;
             privalomas pagrindinis bendradarbiavimo valdymo personalo
mokymas, taip pat apie sukčiavimą;
             atitikties ex ante vertinimai siekiant
užtikrinti, kad visi įgyvendinimo partneriai imtųsi tinkamų
kovos su sukčiavimu priemonių, siekdami užkirsti kelią
sukčiavimui valdant ES lėšas ir nustatyti tokio sukčiavimo
atvejus;
             Komisija 2008 m. Akroje pasirašė
Tarptautinę paramos skaidrumo iniciatyvą ir susitarė dėl
paramos skaidrumo standarto, pagal kurį užtikrinamas punktualesnis,
išsamesnis ir reguliaresnis duomenų teikimas apie paramos lėšas ir
dokumentus;
             nustatomieji ir taisomieji veiksmai;
             ex ante operacijų tikrinimai, atliekami
Komisijos tarnybų pagal visas sutartis ir mokėjimo operacijas;
             išorės auditas ir tikrinimai (tiek privalomieji, tiek
atliekami remiantis rizika), įskaitant Europos Audito Rūmų
auditą;
             tikrinimai atgaline data (grindžiami rizika) ir
lėšų susigrąžinimas.
Be to, kilus
įtarimui, kad pažeidimai yra tyčiniai (sukčiavimas), galima
taikyti šias priemones:
             mokėjimų termino sustabdymą, apie tai
pranešant atitinkamam ūkio subjektui;
             specialų auditą (ad hoc / teismo
ekspertizės);
             išankstinio perspėjimo sistemą ir
sustiprintą sutarčių stebėjimą;
             sutarties sustabdymą ir (arba) nutraukimą;
             atmetimo procedūrą.
Komisijos tarnybos visapusiškai bendradarbiaus su OLAF
įgyvendinant veiksmų planą pagal Komisijos naująją
kovos su sukčiavimu strategiją, Komisijos narių kolegijos
priimtą 2011 m., siekiant užtikrinti, kad, inter alia:
–
vidaus kontrolė, kuria siekiama kovoti su
sukčiavimu, būtų visapusiškai suderinta su Komisijos kovos su sukčiavimu
strategija;
–
remiantis sukčiavimo rizikos valdymo
požiūriu būtų siekiama nustatyti sukčiavimo rizikos sritis
ir reikiamus veiksmus;
–
sistemose, pagal kurias trečiosiose šalyse
naudojamos ES lėšos, būtų galima gauti svarbius duomenis
siekiant juos panaudoti valdant sukčiavimo riziką (pavyzdžiui,
dvigubam finansavimui nustatyti);
–
prireikus būtų galima sudaryti
tinklų veiklos grupes ir parengti tinkamas IT priemones su išorės
pagalbos sektoriumi susijusiems sukčiavimo atvejams analizuoti.
2.4         Kontrolės išlaidų
ir naudos įvertinimas
Partnerystės
priemonės vidaus kontrolės ir valdymo išlaidos turėtų
būti panašios į EuropeAid apskaičiuotas išorės
veiksmų priemonių valdymo išlaidas (t. y. 6 proc.
finansinio paketo).
Visų EuropeAid
portfelio vidaus kontrolės ir valdymo išlaidų bendras įvertintas
metinis vidurkis planuojant 2014–2020 m. biudžetą sudaro 658 mln. EUR
įsipareigojimų. Į šią sumą įskaičiuotas
Europos plėtros fondo (EPF), kurio veikla derinama su EuropeAid
valdymo struktūra, valdymas. Šios „ne veiklos“ išlaidos sudaro apie 6,4 proc.
nustatyto metinio 10,2 mlrd. EUR vidurkio, numatomo
kaip bendrieji (veiklos ir administravimo) EuropeAid
įsipareigojimai iš jo bendrųjų išlaidų, 2014–2020 m.
laikotarpiu finansuojamų iš ES bendrojo biudžeto ir Europos plėtros
fondo.
Skaičiuojant
valdymo išlaidas atsižvelgta į visus EuropeAid darbuotojus
būstinėje ir delegacijose, infrastruktūrą, keliones,
mokymą, stebėseną, vertinimą ir audito sutartis (taip pat
sudarytas paramos gavėjų).
EuropeAid planuoja ilgainiui mažinti valdymo ir operatyvinės veiklos
santykį pagal pagerintą ir supaprastintą naujosioms
priemonėms taikomą tvarką, remiantis numatomais pakeitimais
pagal persvarstytą Finansinį reglamentą. Didžiausia šių
valdymo išlaidų nauda yra susijusi su politikos tikslų
įgyvendinimu, veiksmingu ir efektyviu išteklių naudojimu, taip pat
griežtų ir ekonomiškai veiksmingų prevencinių priemonių bei
kitų patikrų taikymu siekiant užtikrinti, kad lėšos
būtų naudojamos teisėtai ir tinkamai.
Nors ateityje
bus toliau siekiama tobulinti portfelio valdymo veiklos ir atitikties
patikrų pobūdį bei siekius, šios išlaidos apskritai yra
būtinos, kad būtų galima veiksmingai ir efektyviai pasiekti
priemonių tikslus patiriant mažiausią įmanomą neatitikties
riziką (mažesnė kaip 2 proc. liekamoji paklaida). Jos yra kur
kas mažesnės negu rizika, kuri būtų patiriama panaikinus arba
sumažinus vidaus kontrolę šioje labai rizikingoje srityje.
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
FINANSINIS POVEIKIS
3.1.        Atitinkama (-os)
daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os)
ir biudžeto išlaidų eilutė(s)
·      Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės
Daugiametės finansinės programos
išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Apibūdinimas…………………...……….] || DA / NDA ([17]) || ELPA[18] šalių || šalių kandidačių[19] || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 4 išlaidų kategorija – Europos vaidmuo pasaulyje ||   19 01 04 08 – Išsivysčiusių šalių priemonė (IVP). Administracinio valdymo išlaidos 19 05 01 – Bendradarbiavimas su pramoninėmis trečiosiomis šalimis 19 05 02 – Korėjos pusiasalio energetikos vystymo organizacija (KEDO) 19 05 03 – Bandomasis transatlantinių metodų globaliems sunkumams įveikti projektas 19 09 03 – Kita bendradarbiavimo veikla nei oficiali vystymo pagalba Lotynų Amerikoje 19 09 02 – Parengiamieji veiksmai. Bendradarbiavimas su vidutines pajamas gaunančių Lotynų Amerikos šalių grupe 19 10 04 – Kita bendradarbiavimo veikla nei oficiali vystymo pagalba (Azija, Vidurinė Azija, Irakas, Iranas ir Jemenas) 19 10 01 03 – Parengiamieji veiksmai – Verslo ir mokslo mainai su Indija 19 10 01 04 – Pasirengimo veiksmai verslo ir mokslo mainams su Kinija 19 10 01 05 – Parengiamieji veiksmai – Bendradarbiavimas su vidutines pajamas gaunančių Azijos šalių grupe   || DA || NE || NE || NE || NE
·      Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Išlaidų kategorija…………………………..] || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 4 išlaidų kategorija – Europos vaidmuo pasaulyje || 19 01 04 08 – Partnerystės priemonė (PP). Administracinio valdymo išlaidos. 19 05 01 – Bendradarbiavimas su pramoninėmis trečiosiomis šalimis 19 05 02 – Bendradarbiavimas su pramoninėmis trečiosiomis šalimis –ankstesnės 2007–2013 m. programos užbaigimas (buvusi biudžeto eilutė 19 05 01)   Pastaba. Kitos dabartinės biudžeto eilutės 19 09 ir 19 10 skyriuose liks iki veiksmų užbaigimo („p. m.“ įsipareigojimų atveju).   || DA || NE || NE || NE || NE
3.2.        Numatomas poveikis išlaidoms
3.2.1.     Numatomo poveikio išlaidoms
suvestinė
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || Numeris || 4 išlaidų kategorija – Europos vaidmuo pasaulyje ||
 || GD: FPI || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO
 ||  Veiklos asignavimai (dabartinėmis kainomis, 2011 m. kainas indeksuojant 2 proc.) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 19 05 01 – Bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis pagal partnerystės priemonę ||   Įsipareigojimai   || (1) || 128,853 || 135,586 || 143,670 || 153,001 || 163,782 || 176,106 || 188,812 || 1 089,710
 ||   Mokėjimai (a)   || (2) || 27,753 || 68,486 || 110,870 || 143,201 || 152,182 || 162,506 || 174,112 || 839,110
 || Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[20] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 19 01 04 08 – Partnerystės priemonė (PP) – administracinio valdymo išlaidos (b) ||   || (3) || 4,847 || 5,114 || 5,430 || 5,799 || 6,218 || 6,694 || 7,188 || 41,290
 || IŠ VISO asignavimų FPI GD || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 133,700 || 140,700 || 149,100 || 158,800 || 170,000 || 182,800 || 196,000 || 1 131,000
 || Mokėjimai || =2+2a +3 || 32,600 || 73,600 || 116,300 || 149,000 || 158,400 || 169,200 || 181,300 || 880,400
a) Veiklos
išlaidų mokėjimai apskaičiuoti pagal standartinį projektų
4 metų ciklą:
20 proc.–30 proc.–30 proc.–20 proc.
b)
4 proc. finansinio paketo sumos skirta administracinės paramos
išlaidoms.

 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 || Administracinės išlaidos ||
 ||   || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO
 || GD: FPI ||
 ||  Žmogiškieji ištekliai || 3,227 || 3,195 || 3,163 || 3,131 || 3,131 || 3,131 || 3,131 || 22,111
 ||  Kitos administracinės išlaidos || 0,150 || 0,153 || 0,156 || 0,159 || 0,163 || 0,166 || 0,169 || 1,116
 || IŠ VISO FPI GD || Asignavimai || 3,377 || 3,348 || 3,319 || 3,291 || 3,294 || 3,297 || 3,301 || 23,227
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 3,377 || 3,348 || 3,319 || 3,291 || 3,294 || 3,297 || 3,301 || 23,227
mln. EUR
   ||   ||   || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018–2020 m. || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 137,077 || 144,048 || 152,419 || 162,091 || 173,294 || 186,097 || 199,301 || 1 154,227
 Mokėjimai || 35,977 || 76,948 || 119,619 || 152,291 || 161,694 || 172,497 || 184,601 || 903,627
3.2.2.     Numatomas poveikis veiklos
asignavimams
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
nenaudojami
–
ý  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
naudojami taip:
Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
 || Nurodyti tikslus ir rezultatus   ò ||   ||   || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO
   || REZULTATAI
   || Rezultato rūšis[21] || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų
 || 1 KONKRETUS TIKSLAS Strategijos „Europa 2020“ išorės matmens rėmimas, politiniai dialogai, pasaulinių problemų sprendimas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 1 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   || 70,861 ||   || 74,571 ||   || 79,023 ||   || 84,164 ||   || 90,100 ||   || 96,884 ||   || 103,880   ||   || 599,483
 || 2 KONKRETUS TIKSLAS Ekonominės partnerystės ryšiai, bendradarbiavimas verslo ir reguliavimo srityse ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 2 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   || 26,740 ||   || 28,140 ||   || 29,820 ||   || 31,760 ||   || 34,000 ||   || 36,560 ||   || 39,200 ||   || 226,220
 || 3 KONKRETUS TIKSLAS Viešoji diplomatinė veikla, bendradarbiavimas švietimo ir akademinėje srityje ir informavimo veikla ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 3 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   || 24,567 ||   || 25,840 ||   || 27,372 ||   || 29,137 ||   || 31,182 ||   || 33,522 ||   || 35,932 ||   || 207,452
 || Nepaskirtas rezervas ||   || 6,685 ||   || 7,035 ||   || 7,455 ||   || 7,940 ||   || 8,500 ||   || 9,140 ||   || 9,800 ||   || 56,555
 || IŠ VISO IŠLAIDŲ ||   || 128,853 ||   || 135,586 ||   || 143,670 ||   || 153,001 ||   || 163,782 ||   || 176,106 ||   || 188,812 ||   || 1 089,710
Pastaba. 1 131,000 mln. EUR
finansinio paketo paskirstymas konkretiems tikslams:
1 tikslui – 53 proc.,
2 tikslui – 20 proc.,
3 tikslui – 18 proc.
Nepaskirtas rezervas: 5 proc. pagal
poreikius bus paskirstyta 3 tikslams.
Paskirstymas rezultatams nėra tinkamas
dėl priemonės pobūdžio (nėra nustatyto rezultatų
skaičiaus ir nėra vidutinių išlaidų).
3.2.3.     Numatomas poveikis
administracinio pobūdžio asignavimams
3.2.3.1.  Santrauka
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
asignavimai nenaudojami
–
ý  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
asignavimai naudojami taip:
mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO
 Žmogiškieji ištekliai || 3,227 || 3,195 || 3,163 || 3,131 || 3,131 || 3,131 || 3,131 || 22,111
 Kitos administracinės išlaidos || 0,150 || 0,153 || 0,156 || 0,159 || 0,163 || 0,166 || 0,169 || 1,1160
 Tarpinė suma pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 3,377 || 3,348 || 3,319 || 3,291 || 3,294 || 3,297 || 3,301 || 23,227
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[22] || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO
 Žmogiškieji ištekliai || 3,565 || 3,658 || 3,778 || 3,925 || 4,139 || 4,384 || 4,631 || 28,080
 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos || 1,282 || 1,456 || 1,652 || 1,875 || 2,079 || 2,310 || 2,557 || 13,210
 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 4,847 || 5,114 || 5,430 || 5,799 || 6,218 || 6,694 || 7,188 || 41,290
 IŠ VISO || 8,224 || 8,462 || 8,750 || 9,090 || 9,512 || 9,991 || 10,489 || 64,517
3.2.3.2.  Numatomi žmogiškųjų
išteklių poreikiai
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
nenaudojami
–
ý  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
naudojami taip:
Sąmatą nurodyti sveikais
skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu)
 ||   || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m.
  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) ||
 || XX 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 17,4 || 17,3 || 17,1 || 16,9 || 16,9 || 16,9 || 16,9
 || XX 01 01 02 (Delegacijos) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE))[23] ||
 || XX 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) || 13,0 || 12,9 || 12,8 || 12,6 || 12,6 || 12,6 || 12,6
 || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) || 2,0 || 1,9 || 1,9 || 1,9 || 1,9 || 1,9 || 1,9
 || 19 01 04 08[24] || - būstinėje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - delegacijose || 39,4 || 40,4 || 41,8 || 43,4 || 45,7 || 48,4 || 51,2
 || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE - netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE - tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || IŠ VISO || 71,8 || 72,5 || 73,5 || 74,9 || 77,2 || 79,9 || 82,7
Žmogiškieji ištekliai
pagal 5 išlaidų kategoriją – tai naujajai partnerystės priemonei
valdyti reikalingas personalas.
Jie apima dabartinius
FPI darbuotojus, valdančius dabartinę ICI priemonę, t. y.
3,6 AD; 7 AST; 4,3 AC, 2 AL Vašingtone = 17 FTE, o papildomų
darbuotojų poreikis įvertintas 4 AD, 3 AST, 9 AC = 16 FTE.
19 yra atitinkama politikos sritis arba
biudžeto antraštinė dalis.
Žmogiškųjų išteklių poreikiai
bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir
(arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš
papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos
pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į
biudžeto apribojimus.
Vykdytinų
užduočių aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Programų ir projektų ciklo valdymas
 Išorės personalas || Programų ir projektų ciklo valdymas
3.2.4.     Suderinamumas su dabartine
daugiamete finansine programa
–
x Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka 2014–2020 m. daugiametę
finansinę programą
–
¨  Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą),
reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos
išlaidų kategorijos programavimą
Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir
nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.
–
¨  Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina
taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę
programą[25]
Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti
atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.
3.2.5.     Trečiųjų
šalių įnašai
–
Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su
trečiosiomis šalimis finansavimo
–
Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras
finansavimas apskaičiuojamas taip:
Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
   || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) || Iš viso
 Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Numatomas poveikis
įplaukoms
–
ý  Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio
įplaukoms
–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
–        ¨            nuosaviems ištekliams
–        ¨            įvairioms įplaukoms
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Biudžeto įplaukų eilutė || Asignavimai, skirti einamųjų metų biudžetui || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[26]
 N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą)
 Straipsnis …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Įvairių
asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų
eilutę (-es), kuriai (-ioms) daromas poveikis.
Nurodyti poveikio įplaukoms
apskaičiavimo metodą.
[1]               Skirta JAV,
Japonijai, Kanadai, Korėjos Respublikai, Australijai ir Naujajai
Zelandijai; kai kurioms Azijos pramoninėms šalims ir teritorijoms,
neįtrauktoms į Paramos vystymuisi komiteto (DAC) šalių paramos
gavėjų sąrašą (Singapūrui, Honkongui, Makao, Taivanui
ir Brunėjui), ir Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos šalims
(Bahreinui, Kuveitui, Omanui, Katarui, Saudo Arabijai ir Jungtiniams Arabų
Emyratams), taip pat neįtrauktoms į DAC oficialios paramos
vystymuisi gavėjų sąrašą.
[2]               „Prekyba,
augimas ir tarptautinė arena. Prekybos politika – svarbiausia ES
2020 m. strategijos sudėtinė dalis“ (COM(2010) 612), 2010 11 9.
[3]               Šios sritys – taika ir saugumas, skurdo mažinimas,
humanitarinė pagalba, investicijos didinant narystės ES
siekiančių ir kaimyninių šalių stabilumą ir ekonomikos
augimą, pasaulinių problemų sprendimas, ES ir tarptautinių
standartų bei vertybių propagavimas, parama užsienio valstybių
ekonomikos augimui ir konkurencingumui.
[4]           „ES energetikos
politika. Bendradarbiavimas su užsienio partneriais“, COM(2011) 539,
2011 9 7.
[5]               OL L …
[6]               OL L 405, 2006 12 30.
[7]               „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio
augimo strategija“, COM (2010) 2020.
[8]               COM(2011) 500.
[9]               OL L 55,
2011 2 28, p. 13–18.
[10]             VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla
grindžiamas biudžeto sudarymas.
[11]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies
a arba b punkte.
[12]             Vertinimo nuoroda: Vadovų
mokymo programos Japonijoje ir Korėjoje tarpinis vertinimas. 2010 m.
vasario mėn. „Deloitte consulting“.
[13]             Vertinimo nuoroda: http://www.eeas.europa.eu/eu-centres/docs/2010_evaluation_en.pdf.
[14]             „Prekyba, augimas ir
tarptautinė arena. Prekybos politika – svarbiausia ES 2020 m.
strategijos sudėtinė dalis“ (COM/2010/612), 2010 11 9.
[15]             Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į
Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje BudgWeb http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[16]             Kaip nurodyta Finansinio
reglamento 185 straipsnyje.
[17]             DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA –
nediferencijuotieji asignavimai.
[18]             ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.
[19]             Šalių kandidačių ir, kai taikoma,
Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.
[20]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[21]             Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz.,
finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir
kt.).
[22]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[23]             CA – sutartininkas („Contract Agent“); INT – per
agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED –
jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en Délégation“); LA – vietinis
darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas
(„Seconded National Expert“).
[24]             Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės
personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA
eilučių).
[25]             Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.
[26]             Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus
mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros
sumos atskaičius 25 proc. surinkimo išlaidų.