               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2018 05 25
            COM(2018) 344 final
            2018/0175(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi IEPS jungtiniame komitete, įsteigtame Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamiu ekonomikos ir prekybos susitarimu, dėl IEPS jungtinio komiteto ir specialiųjų komitetų darbo tvarkos taisyklių priėmimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

                  Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu IEPS jungtiniame komitete dėl numatomo IEPS jungtinio komiteto ir specialiųjų komitetų darbo tvarkos taisyklių priėmimo.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Išsamus ekonomikos ir prekybos susitarimas (IEPS)

                  Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamiu ekonomikos ir prekybos susitarimu (IEPS) (toliau – Susitarimas) siekiama įgyvendinti Sąjungos bendrą prekybos politiką Kanados atžvilgiu ir visų pirma sukurti laisvosios prekybos erdvę. Susitarimas buvo pasirašytas 2016 m. spalio 30 d. Briuselyje
                     1
                  .

                  Susitarimas laikinai taikomas nuo 2017 m. rugsėjo 21 d.

               2.2.IEPS jungtinis komitetas ir specialieji komitetai

                  Susitarimu pagal 26.1 straipsnį įsteigiamas IEPS jungtinis komitetas, o pagal 26.2 straipsnį – specialieji komitetai. Specialieji komitetai, be kitų, yra šie: Prekybos prekėmis komitetas, Žemės ūkio komitetas, Vynų ir spiritinių gėrimų komitetas, Jungtinė vaistų sektoriaus darbo grupė, Paslaugų ir investicijų komitetas, Profesinių kvalifikacijų abipusio pripažinimo jungtinis komitetas, Jungtinis muitinių bendradarbiavimo komitetas, Jungtinis sanitarijos ir fitosanitarijos priemonių valdymo komitetas, Viešųjų pirkimų komitetas, Finansinių paslaugų komitetas, Prekybos ir darnaus vystymosi komitetas, Bendradarbiavimo reglamentavimo srityje forumas ir IEPS geografinių nuorodų komitetas.

                  IEPS jungtinį komitetą ir specialiuosius komitetus sudaro ir jiems bendrai pirmininkauja Šalių atstovai. IEPS jungtiniam komitetui bendrai pirmininkauja Kanados tarptautinės prekybos ministras ir už prekybą atsakingas Europos Komisijos narys arba jų atitinkamai paskirti asmenys. Terminas „Šalys“ apibrėžtas Susitarimo 1.1 straipsnyje, kuriame nustatyta, kad tai – „Europos Sąjunga arba jos valstybės narės, arba Europos Sąjunga bei jos valstybės narės pagal savo atitinkamas kompetencijos sritis, nustatytas Europos Sąjungos sutartyje ir Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – ES Šalis), ir Kanada“.

                  IEPS jungtinis komitetas ir specialieji komitetai yra atsakingi už Susitarimo įgyvendinimą ir taikymą atitinkamose srityse. Pagal 26.1 straipsnio 5 dalies h punktą IEPS jungtinis komitetas gali steigti kitus specialiuosius komitetus ir organizuoti dvišalius dialogus, kurie jam padėtų atlikti užduotis. IEPS jungtinis komitetas ir specialieji komitetai posėdžiauja kartą per metus arba bet kurios Šalies prašymu.

               2.3.Numatomas IEPS jungtinio komiteto aktas

               IEPS jungtinis komitetas turi priimti sprendimą dėl IEPS jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklių priėmimo (toliau – numatomas aktas).

                  Numatomo akto tikslas – priimti IEPS jungtinio komiteto darbo tvarkos taisykles pagal Susitarimo 26.1 straipsnio 4 dalies d punktą, kuriame nustatyta, kad IEPS jungtinis komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.

                  Susitarimo 26.2 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad specialieji komitetai pagal savo poreikius nustato ir keičia savo darbo tvarkos taisykles. Atsižvelgiant į tai, kad pagal IEPS įsteigtų specialiųjų komitetų yra daug, siūloma specialiesiems komitetams mutatis mutandis taikyti IEPS jungtinio komiteto darbo tvarkos taisykles, nebent pagal Susitarimo 26.2 straipsnio 4 dalį būtų nuspręsta kitaip.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi, turėtų būti siekiama priimti IEPS jungtinio komiteto darbo tvarkos taisykles, kaip numatyta Susitarime.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų turinį“
                  2
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               IEPS jungtinis komitetas ir specialieji komitetai yra Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kanados išsamiu ekonomikos ir prekybos susitarimu įsteigti organai.

               Sprendimas, kurį turi priimti IEPS jungtinis komitetas, yra privalomas, ir juo Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su bendra prekybos politika ir tarptautiniu transportu.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač jos 91 straipsnis, 100 straipsnio 2 dalis ir 207 straipsnio 4 dalis.

               4.3.Išvada

                  Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 91 straipsnis, 100 straipsnio 2 dalis ir 207 straipsnio 4 dalis kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               5.Numatomo akto skelbimas

               IEPS jungtinio komiteto sprendimą numatoma paskelbti, kai jis bus priimtas.

               2018/0175 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi IEPS jungtiniame komitete, įsteigtame Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamiu ekonomikos ir prekybos susitarimu, dėl IEPS jungtinio komiteto ir specialiųjų komitetų darbo tvarkos taisyklių priėmimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnį, 100 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 4 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Tarybos sprendimu (ES) 2017/37
                  3
                numatytas Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamaus ekonomikos ir prekybos susitarimo (IEPS) (toliau – Susitarimas) pasirašymas Europos Sąjungos vardu. Susitarimas buvo pasirašytas 2016 m. spalio 30 d.;

               (2)Tarybos sprendimu (ES) 2017/38
                  4
                numatomas Susitarimo, įskaitant jo nuostatas dėl IEPS jungtinio komiteto ir specialiųjų komitetų įsteigimo, laikinas taikymas. Susitarimas laikinai taikomas nuo 2017 m. rugsėjo 21 d.;

               (3)pagal Susitarimo 26.1 straipsnio 4 dalies d punktą IEPS jungtinis komitetas nustato savo darbo tvarkos taisykles;

               (4)pagal Susitarimo 26.2 straipsnio 4 dalį specialieji komitetai pagal savo poreikius nustato ir keičia savo darbo tvarkos taisykles;

               (5)Susitarime numatyta, kad savo pirmame posėdyje IEPS jungtinis komitetas turi priimti savo darbo tvarkos taisykles;

               (6)jeigu kiekvienas specialusis komitetas pagal 26.2 straipsnio 4 dalį nenusprendžia kitaip, šios darbo tvarkos taisyklės mutatis mutandis taikomos ir specialiesiems komitetams;

               (7)todėl, siekiant užtikrinti veiksmingą Susitarimo įgyvendinimą, tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi IEPS jungtiniame komitete, grindžiamą pridedamu IEPS jungtinio komiteto sprendimo dėl darbo tvarkos taisyklių projektu,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu IEPS jungtinio komiteto, įsteigto Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamiu ekonomikos ir prekybos susitarimu (IEPS), pirmame posėdyje dėl IEPS jungtinio komiteto ir specialiųjų komitetų darbo tvarkos taisyklių, grindžiama prie šio sprendimo pridėtu IEPS jungtinio komiteto  sprendimo projektu.

               2 straipsnis

               Priimtas IEPS jungtinio komiteto sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 11, 2017 1 14, p. 1.

                     (2)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimas Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI, EU, C 2014, 2258, 64–64 punktai.

                     (3)

                        OL L 11, 2017 1 14, p. 1.

                     (4)

                        OL L 11, 2017 1 14, p. 1080.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis,2018 05 25
            COM(2018) 344 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi IEPS jungtiniame komitete, įsteigtame Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamiu ekonomikos ir prekybos susitarimu, dėl IEPS jungtinio komiteto ir specialiųjų komitetų darbo tvarkos taisyklių priėmimo

               PRIEDAS

               IEPS JUNGTINIO KOMITETO
                  SPRENDIMAS Nr. […/2018]

               …

               kuriuo priimamos IEPS jungtinio komiteto ir specialiųjų komitetų darbo tvarkos taisyklės

               IEPS JUNGTINIS KOMITETAS,

               atsižvelgdamas į Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamų ekonomikos ir prekybos susitarimą (IEPS), ypač į jo 26.1 straipsnio 4 dalies d punktą ir 26.2 straipsnio 4 dalį,

               kadangi:

               (1)pagal Susitarimo 30.7 straipsnio 3 dalį tam tikros Susitarimo dalys taikomos laikinai nuo 2017 m. rugsėjo 21 d.;

               (2)pagal Susitarimo 26.1 straipsnio 4 dalies d punktą IEPS jungtinis komitetas turi priimti savo darbo tvarkos taisykles;

               (3)pagal Susitarimo 26.2 straipsnio 4 dalį specialieji komitetai pagal savo poreikius nustato ir keičia savo darbo tvarkos taisykles,

               NUSPRENDĖ:

               Priimamos priede pateiktos IEPS jungtinio komiteto ir jo specialiųjų komitetų darbo tvarkos taisyklės.

               Priimta …

                        IEPS jungtinio komiteto vardu

                        Bendrapirmininkiai

               PRIEDAS

               IEPS JUNGTINIO KOMITETO DARBO TVARKOS TAISYKLĖS

               1 taisyklė

               Sudėtis ir pirmininkas

               1.IEPS jungtinis komitetas, įsteigtas pagal Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamaus ekonomikos ir prekybos susitarimo (IEPS) (toliau – Susitarimas) 26.1 straipsnį, atlieka Susitarimo 26.1 straipsnyje nustatytas užduotis, atsako už Susitarimo įgyvendinimą bei taikymą ir padeda siekti Susitarimo bendrųjų tikslų.

               2.Pagal Susitarimo 26.1 straipsnio 1 dalį IEPS jungtinį komitetą sudaro Susitarimo Šalių atstovai, ir jam bendrai pirmininkauja Kanados tarptautinės prekybos ministras ir už prekybą atsakingas Europos Komisijos narys. Kaip nustatyta Susitarimo 26.1 straipsnio 1 dalyje, bendrapirmininkiams gali atstovauti jų atitinkamai paskirti asmenys.

               3.Šiose darbo tvarkos taisyklėse vartojamas terminas „Šalys“ apibrėžtas Susitarimo 1.1 straipsnyje.

               2 taisyklė

               Atstovavimas

               1.Kiekviena Susitarimo Šalis perduoda kitai Susitarimo Šaliai savo atstovų IEPS jungtiniame komitete sąrašą. Sąrašą tvarko ir nuolat atnaujina IEPS jungtinio komiteto sekretoriatas.

               2.Jeigu IEPS jungtinio komiteto bendrapirmininkis negali dalyvauti posėdyje, jam gali atstovauti paskirtas asmuo. Apie paskyrimą bendrapirmininkis arba jo paskirtas asmuo kuo anksčiau iki posėdžio raštu praneša kitam bendrapirmininkiui ir atitinkamam ryšių centrui.

               3.IEPS jungtinio komiteto bendrapirmininkio paskirtas asmuo to bendrapirmininkio teisėmis naudojasi tiek, kiek yra paskirtas. Šiose darbo tvarkos taisyklėse tolesnės nuorodos į atstovus ir bendrapirmininkius suprantamos kaip apimančios ir paskirtąjį asmenį.

               3 taisyklė

               IEPS jungtinio komiteto sekretoriatas

               Pagal Susitarimo 26.5 straipsnį Šalių paskirti IEPS ryšių centrai atlieka IEPS jungtinio komiteto sekretoriato funkcijas.

               4 taisyklė

               Posėdžiai

               1.Pagal Susitarimo 26.1 straipsnio 2 dalį IEPS jungtinis komitetas posėdžiauja kartą per metus arba bet kurios Šalies prašymu. Jeigu bendrapirmininkiai nenusprendžia kitaip, posėdžiai rengiami pakaitomis Briuselyje ir Otavoje.

               2.Pagal Susitarimo 26.6 straipsnio 1 dalį IEPS jungtinio komiteto posėdžiai gali būti rengiami kaip vaizdo konferencijos arba konferencijos telefonu.

               3.Kiekvieną IEPS jungtinio komiteto posėdį Susitarimo Šalių sutartą dieną ir vietą sušaukia IEPS jungtinio komiteto sekretoriatas. Kaip nustatyta 26.6 straipsnio 2 dalyje, posėdį Susitarimo Šalys stengiasi surengti per 30 dienų po to, kai Susitarimo Šalis gauna kitos Susitarimo Šalies prašymą susirinkti posėdžio.

               5 taisyklė

               Delegacijos

               IEPS jungtinio komiteto atstovus gali lydėti vyriausybės pareigūnai. Prieš kiekvieną posėdį IEPS jungtinio komiteto bendrapirmininkiams pranešama apie numatomą kiekvienos Susitarimo Šalies delegacijos sudėtį.

               6 taisyklė

               Dokumentai

               Kai IEPS jungtinio komiteto svarstymai grindžiami rašytiniais patvirtinamaisiais dokumentais, IEPS jungtinio komiteto sekretoriatas šiuos dokumentus sunumeruoja ir išplatina kaip IEPS jungtinio komiteto dokumentus.

               7 taisyklė

               Korespondencija

               1.IEPS jungtinio komiteto bendrapirmininkiams skirta korespondencija siunčiama IEPS jungtinio komiteto sekretoriatui, kad šis prireikus ją perduotų IEPS jungtinio komiteto atstovams.

               2.IEPS jungtinio komiteto bendrapirmininkių siunčiamą korespondenciją IEPS jungtinio komiteto sekretoriatas sunumeravęs siunčia jos gavėjams ir prireikus kitiems IEPS jungtinio komiteto atstovams.

               8 taisyklė

               Posėdžių darbotvarkė

               1.IEPS jungtinio komiteto sekretoriatas sudaro preliminarią kiekvieno posėdžio darbotvarkę. Ji ne vėliau kaip likus 10 kalendorinių dienų iki posėdžio pradžios kartu su susijusiais dokumentais pateikiama IEPS jungtinio komiteto atstovams, įskaitant bendrapirmininkius.

               2.Į preliminarią darbotvarkę įtraukiami klausimai, dėl kurių įtraukimo į darbotvarkę ne vėliau kaip iki posėdžio pradžios likus 14 dienų IEPS jungtinio komiteto sekretoriatas gavo Susitarimo Šalies prašymą kartu su susijusiais dokumentais.

               3.Atsižvelgdami į Susitarimo 26.4 straipsnį, IEPS jungtinio komiteto bendrapirmininkiai prieš posėdį viešai paskelbia bendrai patvirtintą IEPS jungtinio komiteto preliminarios darbotvarkės versiją.

               4.Darbotvarkę IEPS jungtinis komitetas patvirtina kiekvieno posėdžio pradžioje. Į preliminarią darbotvarkę neįtraukti klausimai gali būti įtraukti į darbotvarkę, jei taip nusprendžia Susitarimo Šalys.

               5.IEPS jungtinio komiteto bendrapirmininkiai dalyvauti posėdžiuose gali bendru sutarimu pakviesti stebėtojus, įskaitant Susitarimo Šalių kitų institucijų atstovus ar nepriklausomus ekspertus, kad jie pateiktų informacijos tam tikrais klausimais.

               6.IEPS jungtinio komiteto bendrapirmininkiai bendru sutarimu gali sutrumpinti arba pailginti 1 ir 2 dalyse nurodytus laikotarpius, kad būtų atsižvelgta į konkretaus atvejo aplinkybes.

               9 taisyklė

               Posėdžių protokolai

               1.IEPS jungtinio komiteto sekretoriatas parengia kiekvieno posėdžio protokolo projektą paprastai per 21 dieną nuo posėdžio pabaigos, išskyrus atvejus, kai bendru sutarimu nusprendžiama kitaip.

               2.Paprastai protokole pateikiamas kiekvieno darbotvarkės klausimo apibendrinimas, prireikus nurodant:

               a)IEPS jungtiniam komitetui pateiktus dokumentus;

               b)visus pareiškimus, kuriuos įtraukti į protokolą paprašė IEPS jungtinio komiteto narys, ir

               c)priimtus sprendimus, pateiktas rekomendacijas, bendrus pareiškimus, dėl kurių priimtas sprendimas, ir konkrečiais klausimais priimtas praktines išvadas.

               3.Protokole pateikiamas visų asmenų, bet kokiu statusu dalyvavusių posėdyje, vardų ir pavardžių sąrašas, kartu nurodant jų pareigybes ir atstovaujamus subjektus.

               4.Protokolą bendrapirmininkiai raštu patvirtina per 28 dienas nuo posėdžio dienos arba iki kitos Susitarimo Šalių nustatytos datos. Kai protokolas patvirtinamas, IEPS jungtinio komiteto sekretoriato ryšių centrai pasirašo du protokolo egzempliorius ir kiekviena Susitarimo Šalis gauna po vieną šių dokumentų originalo egzempliorių. Šalys gali nuspręsti, kad elektroninių egzempliorių pasirašymas ir keitimasis jais atitinka šį reikalavimą. Pasirašyto protokolo kopijos perduodamos IEPS jungtinio komiteto atstovams.

               5.IEPS jungtinio komiteto sekretoriatas taip pat parengia trumpą bendrąją protokolo santrauką. Patvirtinę santraukos tekstą, Jungtinio komiteto bendrapirmininkiai, atsižvelgdami į Susitarimo 26.4 straipsnį, posėdžio protokolo santrauką paskelbia viešai.

               10 taisyklė

               Sprendimai ir rekomendacijos

               1.IEPS jungtinis komitetas priima sprendimus dėl visų klausimų, kai taip numatyta šiame Susitarime, taip pat gali teikti atitinkamas rekomendacijas. IEPS jungtinis komitetas veikia bendru sutarimu, kaip numatyta Susitarimo 26.3 straipsnio 3 dalyje.

               2.Laikotarpiu tarp posėdžių IEPS jungtinis komitetas sprendimus ar rekomendacijas gali priimti taikydamas rašytinę procedūrą, jei bendru sutarimu taip susitaria Susitarimo Šalys. Tuo tikslu IEPS jungtinio komiteto bendrapirmininkiai, laikydamiesi 7 taisyklės, pasiūlymo tekstą raštu išplatina IEPS jungtinio komiteto atstovams ir nurodo terminą, per kurį nariai turi pranešti apie visus jiems susirūpinimą keliančius klausimus ar pakeitimus, kuriuos jie nori padaryti. Pasibaigus šiam terminui, patvirtinti pasiūlymai perduodami pagal 7 taisyklę ir įrašomi į kito posėdžio protokolą.

               3.Kai pagal Susitarimą IEPS jungtinis komitetas įgaliojamas priimti sprendimus, rekomendacijas ar aiškinimus, tokie aktai atitinkamai vadinami „sprendimu“, „rekomendacija“ arba „aiškinimu“. IEPS jungtinio komiteto sekretoriatas sprendimui, rekomendacijai ar aiškinimui suteikia serijos numerį, nurodo priėmimo datą ir temą. Kiekviename sprendime nustatoma jo įsigaliojimo data.

               4.Kiekvieną sprendimą, rekomendaciją ar aiškinimą pasirašo IEPS jungtinio komiteto bendrapirmininkiai.

               5.Susitarimo Šalys užtikrina, kad IEPS jungtinio komiteto priimti sprendimai, rekomendacijos ar aiškinimai būtų viešai skelbiami laikantis Susitarimo 26.4 straipsnio.

               6.Jei IEPS jungtinis komitetas priima sprendimus, kuriais pagal Susitarimo 30.2 straipsnio 2 dalį iš dalies keičiami Susitarimo protokolai ir priedai, tekstai visomis kalbomis yra autentiški, kaip nustatyta Susitarimo 30.11 straipsnyje.

               11 taisyklė

               Viešumas ir konfidencialumas

               1.Jei Susitarime nenustatyta kitaip arba jei bendrapirmininkiai nenusprendžia kitaip, IEPS jungtinio komiteto posėdžiai nėra vieši.

               2.Kai Susitarimo Šalis pateikia IEPS jungtiniam komitetui ar bet kuriam specialiajam komitetui ar kitam pagal Susitarimą įsteigtam organui informaciją, kuri pagal jos įstatymus ir kitas reglamentavimo nuostatas laikoma konfidencialia arba saugoma nuo atskleidimo, kita Susitarimo Šalis tą informaciją taip pat laiko konfidencialia, kaip nustatyta Susitarimo 26.4 straipsnyje.

               12 taisyklė

               Kalbos

               1.IEPS jungtinio komiteto oficialiosios kalbos yra Susitarimo Šalių oficialiosios kalbos.

               2.IEPS jungtinio komiteto darbo kalbos yra anglų ir (arba) prancūzų. Jei bendrapirmininkiai nenusprendžia kitaip, svarstydamas klausimus IEPS jungtinis komitetas paprastai remiasi tomis kalbomis parengtais dokumentais.

               13 taisyklė

               Išlaidos

               1.Kiekviena Susitarimo Šalis padengia visas išlaidas, kurias patiria dėl dalyvavimo IEPS jungtinio komiteto posėdžiuose.

               2.Išlaidas, susijusias su posėdžių organizavimu ir dokumentų dauginimu, padengia posėdį rengianti Susitarimo Šalis.

               3.Išlaidas, susijusias su vertimu per posėdžius į Jungtinio komiteto darbo kalbas ir iš tų kalbų, padengia posėdį rengianti Susitarimo Šalis. Vertimo žodžiu ir raštu į kitas kalbas, nei 12 taisyklėje nurodytos darbo kalbos, arba iš tų kalbų išlaidas padengia šių paslaugų prašanti Susitarimo Šalis.

               14 taisyklė

               Specialieji komitetai ir kiti organai

               1.Pagal Susitarimo 26.1 straipsnio 4 dalies b punktą IEPS jungtinis komitetas prižiūri visų specialiųjų komitetų ir kitų pagal Susitarimą įsteigtų organų darbą.

               2.IEPS jungtiniam komitetui raštu pranešama apie specialiųjų komitetų arba kitų pagal Susitarimą įsteigtų organų paskirtus ryšių centrus. Visa susijusi korespondencija, dokumentai ir pranešimai, kuriais dėl Susitarimo įgyvendinimo tarpusavyje keičiasi kiekvieno specialiojo komiteto ryšių centrai, vienu metu perduodami IEPS jungtinio komiteto sekretoriatui.

               3.Pagal 26.2 straipsnio 6 dalį specialieji komitetai kiekvieno savo posėdžio rezultatus ir išvadas pateikia IEPS jungtiniam komitetui.

               4.Jeigu kiekvienas specialusis komitetas pagal Susitarimo 26.2 straipsnio 4 dalį nenusprendžia kitaip, šios darbo tvarkos taisyklės mutatis mutandis taikomos ir specialiesiems komitetams bei kitiems pagal Susitarimą įsteigtiems organams.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2018 05 25
            COM(2018) 333 final
            2018/0167(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasiEEE jungtiniame komitete, dėl EEE susitarimo 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, dalinio pakeitimo(Biudžeto eilutė 02 03 01 „Vidaus rinka“ ir biudžeto eilutė 02 03 04 „Vidaus rinkos valdymo priemonės“)
            (Tekstas svarbus EEE)

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               Siekdamas užtikrinti reikiamą vidaus rinkos teisinį saugumą ir vientisumą, EEE jungtinis komitetas turi įtraukti visus susijusius ES teisės aktus į EEE susitarimą kuo greičiau po jų priėmimo ir sudaryti sąlygas EEE narėmis esančioms ELPA valstybėms dalyvauti vykdant su EEE susijusiuose ES veiksmuose arba programose.

                  EEE jungtinio komiteto sprendimo projektu (pridedamu prie siūlomo Tarybos sprendimo) siekiama iš dalies pakeisti EEE susitarimo 31 protokolą dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, siekiant suteikti EEE narėmis esančioms ELPA valstybėms (Norvegijai, Islandijai ir Lichtenšteinui) galimybę dalyvauti Sąjungos veikloje, kuri finansuojama pagal 2018 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto eilutę 02 03 01 „Vidaus rinka“ ir biudžeto eilutę 02 03 04 „Vidaus rinkos valdymo priemonės“.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Pridedamas Jungtinio komiteto sprendimo projektas visiškai atitinka EEE susitarimo tikslą stiprinti tvarius ir subalansuotus Susitariančiųjų Šalių prekybos ir ekonominius ryšius, taikant vienodas konkurencijos sąlygas ir laikantis tokių pačių taisyklių tam, kad būtų sukurta vientisa Europos ekonominė erdvė.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Jungtinio komiteto sprendimas taip pat dera su kitų sričių Sąjungos politika, visų pirma siekiant apsaugoti ES vidaus rinkos vientisumą.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMAS IR PROPORCINGUMAS

               •Teisinis pagrindas

               Tarybos reglamento (EB) Nr. 2894/94
                  1
                dėl EEE susitarimo įgyvendinimo tvarkos 1 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, nustato poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi dėl tokių sprendimų.

               Komisija, bendradarbiaudama su EIVT, teikia EEE jungtinio komiteto sprendimo projektą, kad Taryba jį priimtų kaip Sąjungos poziciją. Komisija tikisi galėsianti juos pateikti EEE jungtiniame komitete artimiausiu metu.

               •Subsidiarumas (neišimtinės kompetencijos atveju)

               Pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą dėl toliau nurodytos priežasties.

               Šio pasiūlymo tikslo, t. y. užtikrinti vidaus rinkos vientisumą, valstybės narės negali deramai pasiekti, todėl dėl siūlomo veiksmo poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu.

               •Proporcingumas

                  Pagal proporcingumo principą šiuo pasiūlymu neviršijama to, kas būtina, kad būtų pasiektas jo tikslas – užtikrinti vidaus rinkos vientisumą.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Pagal EEE susitarimo 98 straipsnį pasirinkta priemonė yra EEE jungtinio komiteto sprendimas. EEE jungtinis komitetas užtikrina veiksmingą EEE susitarimo įgyvendinimą ir veikimą. Todėl Susitarime numatytais atvejais jis priima sprendimus.

               3.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  EEE narėmis esančios ELPA valstybės prisideda prie biudžeto eilutės 02 03 01 „Vidaus rinka“ ir biudžeto eilutės 02 03 04 „Vidaus rinkos valdymo priemonės“ finansavimo. Tiksli suma bus nustatyta vadovaujantis EEE susitarimo nuostatomis, kai bus priimtas šis Tarybos sprendimo projektas.

               4.KITI ELEMENTAI

               Vadovaujantis ES biudžeto politika, dalyvauti ES veikloje leidžiama tik tada, kai sumokamas atitinkamas finansinis įnašas. Tačiau pagal EEE susitarimo 32 protokolą EEE narėmis esančių ELPA valstybių metinis finansinis įnašas kasmet sumokamas iki rugpjūčio mėn. 31 d. po to, kai EEE narėmis esančioms ELPA valstybėms iki rugpjūčio mėn. 15 d. pateikiamas Europos Komisijos parengtas ES lėšų reikalavimas.

               Todėl, siekiant užpildyti spragą nuo sausio iki rugpjūčio mėn., Jungtinio komiteto sprendimo projektas turi būti taikomas atgaline data nuo sausio mėn. Taip užtikrinama, kad EEE susitarime numatytas bendradarbiavimas nenutrūktų ištisus kalendorinius metus.

               Taikymas atgaline data nedaro poveikio suinteresuotųjų asmenų teisėms bei pareigoms ir nepažeidžia teisėtų lūkesčių principo.

               2018/0167 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi
                  EEE jungtiniame komitete, dėl EEE susitarimo 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, dalinio pakeitimo

                  (Biudžeto eilutė 02 03 01 „Vidaus rinka“ ir biudžeto eilutė 02 03 04 „Vidaus rinkos valdymo priemonės“)

               (Tekstas svarbus EEE)

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į 1994 m. lapkričio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2894/94 dėl Europos ekonominės erdvės susitarimo įgyvendinimo tvarkos
                  2
               , ypač į jo 1 straipsnio 3 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Europos ekonominės erdvės susitarimas
                  3
                (toliau – EEE susitarimas) įsigaliojo 1994 m. sausio 1 d.;

               (2)pagal EEE susitarimo 98 straipsnį EEE jungtinis komitetas gali nuspręsti, be kita ko, iš dalies pakeisti EEE susitarimo 31 protokolą;

               (3)EEE susitarimo 31 protokole išdėstytos bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, nuostatos;

               (4)tikslinga tęsti EEE susitarimo susitariančiųjų šalių bendradarbiavimą vykdant iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto finansuojamus Sąjungos veiksmus, susijusius su prekių ir paslaugų vidaus rinkos veikimu ir vystymu ir vidaus rinkos valdymo priemonėmis;

               (5)todėl EEE susitarimo 31 protokolas turėtų būti iš dalies pakeistas, kad toks išplėstas bendradarbiavimas galėtų būti vykdomas nuo 2018 m. sausio 1 d.;

               (6)todėl Sąjungos pozicija EEE jungtiniame komitete turėtų būti grindžiama pridedamu sprendimo projektu,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete dėl siūlomo EEE susitarimo 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, dalinio pakeitimo, grindžiama prie šio sprendimo pridėtu EEE jungtinio komiteto sprendimo projektu.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 305, 1994 11 30, p. 6–8.

                     (2)

                        OL L 305, 1994 11 30, p. 6.

                     (3)

                        OL L 1, 1994 1 3, p. 3.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis,2018 05 25
            COM(2018) 333 final
            PRIEDAS
            prie
            pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasiEEE jungtiniame komitete, dėl EEE susitarimo 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, dalinio pakeitimo(Biudžeto eilutė 02 03 01 „Vidaus rinka“ ir biudžeto eilutė 02 03 04 „Vidaus rinkos valdymo priemonės“)

               PRIEDAS
               EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. …/2018
                  [data]
                  kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo 31 protokolas dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis

               EEE JUNGTINIS KOMITETAS,

               atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 86 ir 98 straipsnius,

               kadangi:

               (1)tikslinga tęsti EEE susitarimo susitariančiųjų šalių bendradarbiavimą vykdant iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto finansuojamus Sąjungos veiksmus, susijusius su prekių ir paslaugų vidaus rinkos veikimu ir vystymu ir vidaus rinkos valdymo priemonėmis;

               (2)todėl EEE susitarimo 31 protokolas turėtų būti iš dalies pakeistas, kad toks išplėstas bendradarbiavimas galėtų būti vykdomas nuo 2018 m. sausio 1 d.,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               EEE susitarimo 31 protokolo 7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

               1.12 dalyje žodžiai „ir 2017 m.“ pakeičiami žodžiais „2017 m. ir 2018 m.“

               2.14 dalyje žodžiai „2017 finansinių metų“ pakeičiami žodžiais „2017 ir 2018 finansinių metų“.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po paskutinio pranešimo perdavimo pagal EEE susitarimo 103 straipsnio 1 dalį*.

                  1Jis taikomas nuo 2018 m. sausio 1 d.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

               Priimta Briuselyje

                     EEE jungtinio komiteto vardu

                     Pirmininkas

                     EEE jungtinio komiteto
                     sekretoriai

                     (1)
                  *
                        [Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.] [Konstituciniai reikalavimai nurodyti.]


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2018 05 23
            COM(2018) 280 final
            Pasiūlymas
            EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl lankstumo priemonės lėšų mobilizavimo siekiant finansuoti skubias biudžeto priemones nuolatinėms migracijos, pabėgėlių antplūdžio ir saugumo grėsmių problemoms spręsti ir struktūrinių reformų rėmimo programos galiojimo pratęsimą

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa
                  1
               , numatyta galimybė mobilizuoti lankstumo priemonės lėšas, kad būtų galima padengti aiškiai nurodytas išlaidas, kurių negalima padengti neviršijant daugiametės finansinės programos vienos ar kelių išlaidų kategorijų viršutinių ribų.

               Remdamasi Tarybos reglamento Nr. 1311/2013 11 straipsniu ir 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo
                  2
                12 punktu, išnagrinėjusi visas galimybes perskirstyti asignavimus ir išnaudojusi visą nepaskirstytą 1b išlaidų kategorijos Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda ir 3 išlaidų kategorijos Saugumas ir pilietybė maržą, Komisija siūlo 2019 m. mobilizuoti lankstumo priemonės lėšas. Metinė turimų lėšų suma yra 600 mln. EUR 2011 m. kainomis arba 703 mln. EUR galiojančiomis kainomis. Be to, 2018 m. dar turima 520 mln. EUR.

               Mobilizuoti siūloma daugiametės finansinės programos 3 išlaidos kategorijos viršutinę ribą viršijančią 927,5 mln. EUR sumą, iš kurios numatoma finansuoti migracijos, pabėgėlių ir saugumo krizės valdymo priemonėms skirtą paramą. Be to, dar siūloma mobilizuoti 38,1 mln. EUR sumą, kuri viršija 1b išlaidų kategorijos viršutinę ribą; iš šios sumos numatoma finansuoti struktūrinių reformų rėmimo programos pratęsimą.

               Orientaciniai mokėjimų asignavimai, atitinkantys iš lankstumo priemonės siūlomų mobilizuoti lėšų sumą, apskaičiuoti remiantis įvairių rūšių finansuotinų priemonių išankstiniam finansavimui, išankstinio finansavimo patvirtinimui ir galutiniams mokėjimams taikomomis taisyklėmis; orientaciniai mokėjimų asignavimai nurodyti toliau pateikiamoje lentelėje.

               (mln. EUR galiojančiomis kainomis)

                        Metai

                        Mokėjimų asignavimai, susiję su lankstumo priemonės lėšų mobilizavimu 2019 m.

                        2019

                        486,6

                        2020

                        194,7

                        2021

                        116,1

                        2022

                        116,9

                        2023

                        51,3

                        Iš viso

                        965,6

               Pasiūlymas

               EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl lankstumo priemonės lėšų mobilizavimo siekiant finansuoti skubias biudžeto priemones nuolatinėms migracijos, pabėgėlių antplūdžio ir saugumo grėsmių problemoms spręsti ir struktūrinių reformų rėmimo programos galiojimo pratęsimą

               EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

               atsižvelgdami į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo
                  3
               , ypač į jo 12 punktą,

               atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)lankstumo priemonė skirta tam, kad būtų galima finansuoti aiškiai nustatytas išlaidas, kurių nebuvo galima finansuoti neviršijant nustatytų vienos ar kelių išlaidų kategorijų viršutinių ribų;

               (2)kaip nustatyta Tarybos reglamento (ES, EURATOMAS) Nr. 1311/2013
                  4
                11 straipsnyje, lankstumo priemonei skirtos metinės sumos viršutinė riba yra 600 000 000 EUR (2011 m. kainomis);

               (3)siekiant spręsti nuolatines migracijos, pabėgėlių antplūdžio ir saugumo grėsmių problemas ir pratęsti struktūrinių reformų rėmimo programos galiojimą, būtina mobilizuoti dideles papildomų lėšų sumas, kuriomis tokios priemonės būtų skubiai finansuojamos;

               (4)išnagrinėjus visas galimybes perskirstyti asignavimus pagal 3 išlaidų kategorijos (Saugumas ir pilietybė) ir 1b išlaidų kategorijos (Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda) viršutines ribas, būtina mobilizuoti lankstumo priemonės lėšas siekiant papildyti Sąjungos 2019 finansinių metų bendrajame biudžete numatytą finansavimą 927 518 138 EUR dydžio suma, kuri viršytų 3 išlaidų kategorijos viršutinę ribą ir būtų skirta priemonėms migracijos, pabėgėlių ir saugumo srityje finansuoti, ir 38 069 903 EUR suma, kuri viršytų 1b išlaidų kategorijos ribą ir būtų skirta struktūrinių reformų rėmimo programos galiojimo pratęsimui
                  5
                papildomai finansuoti;

               (5)remiantis planuojamų mokėjimų profiliu, mokėjimų asignavimai, atitinkantys iš lankstumo priemonės mobilizuotų lėšų sumą, turėtų būti paskirstyti per keletą finansinių metų;

               (6)siekiant užtikrinti galimybę šias lėšas panaudoti kuo greičiau, šis sprendimas turėtų būti taikomas nuo 2019 m. finansinių metų pradžios,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               (1)2019 finansinių metų Sąjungos bendrajame biudžete iš lankstumo priemonės mobilizuojama 927 518 138 EUR įsipareigojimų asignavimų suma pagal 3 išlaidų kategoriją (Saugumas ir pilietybė) ir 38 069 903 EUR įsipareigojimų asignavimų suma pagal 1b išlaidų kategoriją (Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda).

               Pirmoje pastraipoje nurodytos sumos naudojamos nuolatinių migracijos, pabėgėlių antplūdžio ir saugumo grėsmių problemų sprendimo priemonėms ir struktūrinių reformų rėmimo programos galiojimo pratęsimui finansuoti.

               (2)Remiantis planuojamų mokėjimų profiliu, numatomi mokėjimų asignavimai, atitinkantys iš lankstumo priemonės mobilizuotų lėšų sumą, yra tokie:

               (a)2019 metais – 486 597 803 EUR;

               (b)2020 metais – 194 720 174 EUR;

               (c)2021 metais – 116 110 590 EUR;

               (d)2022 metais – 116 871 924 EUR;

               (e)2023 metais – 51 287 550 EUR.

               Konkrečios mokėjimų asignavimų sumos kiekvienais finansiniais metais tvirtinamos laikantis metinės biudžeto procedūros.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

               Jis taikomas nuo 2019 m. sausio 1 d.

               Priimta Briuselyje

                  Europos Parlamento vardu
                        Tarybos vardu

                  Pirmininkas
                        Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

                     (2)

                        OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

                     (3)

                        OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

                     (4)

                        2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, EURATOMAS) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma daugiametė finansinė programa 2014–2020 m. (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).

                     (5)

                        COM(2017) 825, 2017 12 6.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2018 05 31
            COM(2018) 359 final
            2018/0192(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimu dėl jų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų susiejimo įsteigtame Jungtiniame komitete dėl jo darbo tvarkos taisyklių priėmimo
            (Tekstas svarbus EEE)

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimu dėl jų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų susiejimo įsteigtame Jungtiniame komitete dėl numatomų priimti jo darbo tvarkos taisyklių.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas dėl jų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų susiejimo

               Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimu dėl jų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų susiejimo (toliau – Susitarimas) siekiama sujungti ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (ES ATLPS) ir atitinkamą Šveicarijos sistemą, leidžiant vienoje sistemoje išduotais leidimais prekiauti ir naudoti juos atitikčiai užtikrinti ir kitoje sistemoje, taip išplečiant klimato kaitos švelninimo galimybes. Susitarimas pasirašytas 2017 m. lapkričio 23 d. Jis įsigalios sausio 1 d. po to, kai Šalys apsikeis ratifikavimo arba patvirtinimo dokumentais. Tačiau Susitarime numatyta, kad jo 11 ir 13 straipsniai laikinai taikomi nuo Susitarimo pasirašymo dienos.

               2.2.Jungtinis komitetas

               Susitarimo 12 straipsniu įsteigtas Jungtinis komitetas atsako už Susitarimo administravimą ir jo įgyvendinimo užtikrinimą. Jis gali nuspręsti priimti naujus Susitarimo priedus arba iš dalies keisti esamus priedus. Taip pat jis gali svarstyti Susitarimo straipsnių pakeitimus, sudaryti sąlygas keistis nuomonėmis dėl Šalių teisės aktų ir atlikti Susitarimo peržiūras.

               Jungtinis komitetas yra dvišalis organas, kurį sudaro Šalių (ES ir Šveicarijos) atstovai. Jungtinio komiteto sprendimai priimami abiejų Šalių sutarimu.

               2.3.Numatomas Jungtinio komiteto aktas

               Per pirmąjį savo posėdį 2018 m. birželio 27 d. Jungtinis komitetas turi priimti savo darbo tvarkos taisykles.

               Numatomo akto tikslas – nustatyti taisykles, pagal kurias Jungtinis komitetas veiktų ir vykdytų užduotis.

               Susitarimo 12 straipsnio 4 dalyje numatyta, kad Jungtinis komitetas priima savo darbo taisykles.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Pasiūlymu nustatoma Sąjungos pozicija dėl darbo tvarkos taisyklių, kuriomis vadovaudamasis veiks Jungtinis komitetas, priėmimo. Į darbo tvarkos taisyklių projektą įtrauktos standartinės organo veikimą reglamentuojančios nuostatos: jo sudėtis, pirmininkavimo ir sekretoriato funkcijos, rengiamų posėdžių, darbotvarkės sudarymo, sprendimų priėmimo ir kitos taisyklės. Projekte taip pat numatyta galimybė sudaryti darbo grupes, kaip numatyta Susitarimo 12 straipsnio 5 dalyje.

               Priimti Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisykles yra būtina, kad jis galėtų pradėti pasirengimo įgyvendinti Susitarimą darbą. Jas priėmus bus galima imtis praktinių aspektų, kurie leis faktiškai susieti šias dvi apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemas.

               Sukurti gerai veikiančią tarptautinę anglies dioksido rinką susiejant atskiras apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemas yra ne tik ES, bet ir visos tarptautinės bendruomenės ilgalaikis tikslas, nes tai yra vienas iš būdų pasiekti Paryžiaus susitarime nustatytus klimato srities tikslus. Direktyvos, kuria sukurta ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ES ATLPS), 25 straipsnyje numatyta galimybė ES ATLPS susieti su kitomis apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemomis su sąlyga, kad jos yra privalomos, jose yra nustatytas absoliutus didžiausias leidžiamas išmetamųjų teršalų kiekis ir jos yra suderinamos, – Šveicarijos atvejis kaip tik toks. Siekiant užtikrinti, kad ES ATLPS ir Šveicarijos ATLPS ir toliau išliktų suderinamos, Jungtinis komitetas turėtų pradėti įgyvendinamąjį darbą.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  1
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Jungtinis komitetas – susitarimu, konkrečiai Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimu dėl jų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų susiejimo, įsteigtas organas.

               Aktas, kurį Jungtinis komitetas raginamas priimti, yra teisinę galią turintis aktas. Numatomas aktas turės teisinę galią, nes juo bus nustatytos Jungtiniam komitetui, kuris yra Susitarimą administruojantis organas, kuris taip pat gali priimti sprendimus dėl naujų priedų priėmimo arba dėl esamų priedų pakeitimo, taikomos taisyklės.

               Numatomu aktu Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su aplinka.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 191 straipsnis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 191 straipsnis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               2018/0192 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimu dėl jų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų susiejimo įsteigtame Jungtiniame komitete dėl jo darbo tvarkos taisyklių priėmimo

               (Tekstas svarbus EEE)

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 191 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas dėl jų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų susiejimo (toliau – Susitarimas) pasirašytas 2017 m. lapkričio 23 d.;

               (2)pagal Susitarimo 22 straipsnį, kol Susitarimas įsigalios, 11–13 straipsniai laikinai taikomi nuo Susitarimo pasirašymo dienos;

               (3)pagal Susitarimo 12 straipsnį Jungtinis komitetas per pirmąjį savo posėdį 2018 m. birželio 27 d. turi priimti savo darbo tvarkos taisykles;

               (4)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete, nes darbo tvarkos taisyklėmis bus nustatytas šio organo, atsakingo už Susitarimo administravimą ir jo įgyvendinimo užtikrinimą, veikimo principas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi pirmajame Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimu dėl jų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų susiejimo įsteigto Jungtinio komiteto posėdyje dėl jo darbo tvarkos taisyklių priėmimo, grindžiama prie šio sprendimo pridedamu Jungtinio komiteto sprendimo projektu.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis,2018 05 31
            COM(2018) 359 final
            PRIEDAS
            prie
            PasiūlymoTARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimu dėl jų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų susiejimo įsteigtame Jungtiniame komitete dėl jo darbo tvarkos taisyklių priėmimo

               Priedas

               EUROPOS SĄJUNGOS IR ŠVEICARIJOS KONFEDERACIJOS SUSITARIMU DĖL JŲ APYVARTINIŲ TARŠOS LEIDIMŲ PREKYBOS SISTEMŲ SUSIEJIMO ĮSTEIGTO JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. 1/2018

               dėl jo darbo tvarkos taisyklių priėmimo

               EUROPOS SĄJUNGOS IR ŠVEICARIJOS KONFEDERACIJOS SUSITARIMU ĮSTEIGTAS JUNGTINIS KOMITETAS

               atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl jų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų susiejimo, ypač į jo 12 straipsnį,

               kadangi:

               1) Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl jų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų susiejimo 11–13 straipsniai laikinai taikomi nuo jo pasirašymo dienos;

               2) pagal Susitarimo 12 straipsnio 1 dalį įsteigtas Jungtinis komitetas, kurį sudaro Šalių atstovai;

               3) pagal susitarimo 12 straipsnio 4 dalį Jungtinis komitetas turi nustatyti savo darbo tvarkos taisykles;

               4) pagal Susitarimo 12 straipsnio 5 dalį Jungtinis komitetas gali nuspręsti steigti jam padedančias darbo grupes,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               Vienintelis straipsnis

               Patvirtinamos šio sprendimo priede pateiktos Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklės.

               Priimta anglų kalba Ciuriche.

               Jungtinio komiteto vardu

               Pirmininkas

               Europos Sąjungos sekretorius

               Šveicarijos sekretorius

               EUROPOS SĄJUNGOS IR ŠVEICARIJOS ATLPS KOMITETO (JUNGTINIO KOMITETO) darbo tvarkos taisyklės

               1 straipsnis

               Jungtinio komiteto sudėtis

               1. Jungtinį komitetą sudaro Europos Komisijos (toliau – Komisija) atstovai, veikiantys Europos Sąjungos vardu, ir Šveicarijos Konfederacijos (toliau – Šveicarija) atstovai. Abi šalys toliau vadinamos atskirai – „Šalis“ arba kartu – „Šalys“.

               2. Šalių atstovus gali lydėti kiti pareigūnai, veikiantys Šalių vardu.

               2 straipsnis

               Pirmininkavimas

               1. Jungtiniam komitetui Šalys pirmininkauja pakaitomis kas 12 mėnesių. Pirmaisiais kalendoriniais pirmininkavimo metais pirmininkauja Šveicarija.

               2. Pirmininkaujanti Šalis paskiria Jungtinio komiteto pirmininką ir jo pavaduotoją.

               3. Pirmininkas vadovauja Jungtinio komiteto darbui.

               3 straipsnis

               Stebėtojai

               Jungtinis komitetas gali nuspręsti bendru šalių sutarimu pakviesti ekspertus arba kitų įstaigų atstovus dalyvauti Jungtinio komiteto posėdžiuose stebėtojų teisėmis, kad jie pateiktų informacijos tam tikrais klausimais. Jungtinis komitetas susitaria dėl sąlygų, kuriomis tokie stebėtojai gali dalyvauti posėdžiuose.

               4 straipsnis

               Sekretoriatas

               1. Europos Komisijos pareigūnas ir Šveicarijos Vyriausybės pareigūnas kartu eina Jungtinio komiteto sekretorių pareigas.

               2. Jungtinio komiteto sekretoriai atsako už ryšių tarp Šalių palaikymą, įskaitant dokumentų perdavimą.

               3. Už sekretoriato funkcijas atsakinga pirmininkaujanti Šalis.

               5 straipsnis

               Jungtinio komiteto posėdžiai

               1. Jungtinis komitetas susirenka, kai tai būtina, paprastai – kartą per metus. Pasikonsultavęs su Šalimis pirmininkas sušaukia Jungtinio komiteto posėdį, dėl kurio laiko ir vietos susitaria Šalys. Jei Šalys taip susitaria, taip pat gali būti rengiamos garso ar vaizdo konferencijos. Europos Sąjungos arba Šveicarijos prašymu pirmininkas sušaukia Jungtinio komiteto neeilinį posėdį. Jungtinis komitetas susirenka į posėdį per 30 kalendorinių dienų nuo prašymo pateikimo pagal susitarimo 12 straipsnio 2 dalį.

               2. Jungtinis komitetas renkasi Briuselyje arba Šveicarijoje, priklausomai nuo to, kuri Šalis pirmininkauja, nebent Šalys susitaria kitaip.

               3. Pirmininkas Šalių atstovams išsiunčia pranešimą apie posėdžio sušaukimą, darbotvarkės projektą ir dokumentus posėdžiui likus ne mažiau kaip 21 kalendorinei dienai iki posėdžio. Dokumentai posėdžiams, sušaukiamiems pagal Susitarimo 12 straipsnio 2 dalį, išsiunčiami likus ne mažiau kaip septynioms kalendorinėms dienoms iki posėdžio.

               4. Jei Šalys sutinka, pirmininkas gali sutrumpinti 3 dalyje nurodytus terminus, kad būtų atsižvelgta į konkretaus klausimo aplinkybes.

               5. Likus bent septynioms kalendorinėms dienoms iki kiekvieno posėdžio pirmininkui pranešama apie kiekvienos Šalies delegacijos sudėtį.

               6. Jungtinio komiteto posėdžiai yra uždari, nebent šalys nusprendžia kitaip.

               6 straipsnis

               Darbotvarkė

               1. Pirmininkas, kuriam padeda sekretoriai, parengia kiekvieno posėdžio darbotvarkės projektą.

               2. Kiekviena šalis gali prašyti, kad į darbotvarkę būtų įtraukti papildomi klausimai. Visi tokie prašymai turi būti tinkamai pagrįsti ir pateikiami raštu pirmininkui likus ne mažiau kaip septynioms kalendorinėms dienoms iki posėdžio.

               3. Jungtinis komitetas posėdžio pradžioje tvirtina darbotvarkę.

               7 straipsnis

               Jungtinio komiteto darbo grupės

               1. Jungtinis komitetas susitaria dėl darbo grupių arba pakomitečių, kurie steigiami pagal Susitarimo 12 straipsnio 5 dalį, sudėties ir veiklos.

               2. Darbo grupės arba pakomitečiai taiko šias darbo tvarkos taisykles mutatis mutandis.

               3. Darbo grupės arba pakomitečiai yra pavaldūs Jungtiniam komitetui, kuriam jie pateikia ataskaitas po kiekvieno savo posėdžio. Jos neturi teisės priimti sprendimų, bet gali teikti rekomendacijas Jungtiniam komitetui.

               4. Jungtinis komitetas pagal šių darbo tvarkos taisyklių 8 straipsnį gali nuspręsti iš dalies pakeisti arba nutraukti darbo grupių arba pakomitečių įgaliojimus.

               8 straipsnis

               Sprendimai ir rekomendacijos

               1. Jungtinis komitetas priima sprendimus ir rengia rekomendacijas bendru Šalių sutarimu pagal Susitarimą. Šie dokumentai vadinami „Sprendimu“ arba „Rekomendacija“, tada rašomas eilės numeris, priėmimo data ir dalykas.

               2. Jungtinio komiteto sprendimus ir rekomendacijas pasirašo pirmininkas ir sekretoriai ir jie išplatinami Šalims.

               3. Bet kuri Šalis gali nuspręsti skelbti Jungtinio komiteto priimtą sprendimą ar rekomendaciją savo atitinkamame oficialiajame leidinyje. Šalys praneša viena kitai apie savo ketinimą paskelbti sprendimą ar rekomendaciją.

               4. Jungtinis komitetas gali priimti sprendimus ar rekomendacijas taikydamas rašytinę procedūrą, jeigu Šalys taip susitaria. Rašytinė procedūra – tai sekretorių, kurie veikia pagal Šalių susitarimą, pasikeitimas raštais. Tokiu atveju pasiūlymo tekstas išplatinamas ir nustatomas ne trumpesnis nei 21 kalendorinės dienos terminas, per kurį turi būti nurodytos visos išlygos ar pakeitimai. Pasikonsultavęs su Šalimis pirmininkas gali sutrumpinti šį terminą, kad būtų atsižvelgta į ypatingas aplinkybes. Susitarus dėl teksto, sprendimą ar rekomendaciją pasirašo pirmininkas ir sekretoriai.

               5. Jungtinio komiteto sprendimai, kuriais iš dalies keičiami Susitarimo priedai, priimami autentiškomis Susitarimo kalbomis.

               6. Laikino Susitarimo 11–13 straipsnių taikymo laikotarpiu Jungtinis komitetas gali rengti Susitarimui įgyvendinti būtinus sprendimus. Oficialus Jungtinio komiteto sprendimas, kurį privaloma vykdyti, įsigalioja tik įsigaliojus Susitarimui.

               9 straipsnis

               Protokolai

               1. Sekretoriatas parengia kiekvieno posėdžio protokolo projektą. Projekte nurodomi priimti sprendimai ir parengtos rekomendacijos. Protokolo projektas pateikiamas Jungtiniam komitetui tvirtinti. Jungtinio komiteto patvirtintą protokolą pasirašo pirmininkas ir sekretoriai.

               2. Protokolo projektas parengiamas per 21 kalendorinę dieną po posėdžio ir teikiamas tvirtinti Jungtiniam komitetui taikant rašytinę procedūrą arba kitame Jungtinio komiteto posėdyje.

               10 straipsnis

               Korespondencija

               Visa Jungtinio komiteto pirmininko siunčiama arba jam skirta korespondencija siunčiama Jungtinio komiteto sekretoriatui.

               11 straipsnis

               Reguliarūs informacijos mainai ir konsultacijos

               1. Pagal Susitarimo 10 straipsnio 2 dalį Šalis praneša kitai Šaliai apie savo su šio Susitarimo sritimi susijusių teisės aktų pakeitimus.

               2. Tuo tikslu Šalys per Jungtinio komiteto sekretorius reguliariai keičiasi informacija ir konsultuojasi.

               12 straipsnis

               Konfidencialumas

               Kai Šalis Jungtiniam komitetui pateikia informaciją, kuri nurodyta kaip konfidenciali, kita Šalis tą informaciją tvarko laikydamasi konfidencialumo principų.

               13 straipsnis

               Išlaidos

               Kiekviena Šalis padengia savo išlaidas, patiriamas dėl dalyvavimo Jungtinio komiteto ir darbo grupių ar pakomitečių posėdžiuose.

               14 straipsnis

               Keitimas

               Šios darbo tvarkos taisyklės gali būti iš dalies keičiamos Jungtinio komiteto sprendimu pagal 8 straipsnį.

               15 straipsnis

               Laikinas taikymas

               Susitarimo 11–13 straipsnių laikino taikymo laikotarpiu šios darbo tvarkos taisyklės taikomos mutatis mutandis.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2018 05 31
            COM(2018) 360 final
            Pasiūlymas
            EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Bulgarijai, Graikijai, Lietuvai ir Lenkijai

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo aplinkybės

               Šis sprendimas yra priimamas dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo pagal 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002
                  1
                (toliau – reglamentas) siekiant skirti 33 992 206 EUR vertės pagalbą Bulgarijai, Graikijai, Lietuvai ir Lenkijai dėl 2017 m. šiose šalyse įvykusių nelaimių. Sprendimas dėl lėšų mobilizavimo pateikiamas kartu su Taisomojo biudžeto Nr. 4/2018 projektu (TBP)
                  2
               , kuriame siūloma į 2018 m. bendrąjį biudžetą įtraukti reikiamų asignavimų.

               2.Informacija ir sąlygos

               2.1.Bulgarija. Potvyniai

               2017 m. spalio 25–26 d. Bulgarijos pietrytinę dalį užklupo nepaprastai smarkios liūtys ir audros, per kurias padaryta žalos tiltams, drenažo kanalams ir sulaikančioms sienoms, taip pat pagrindinei infrastruktūrai.

               (1)Paraišką dėl įnašo iš Solidarumo fondo Bulgarija pateikė 2018 m. sausio 11 d., nepasibaigus 12 savaičių terminui po pirmosios žalos užfiksavimo 2017 m. spalio 25 d. Paraiška pateikta remiantis regioninės nelaimės kriterijumi, nustatytu reglamento 2 straipsnio 3 dalyje.

               (2)Tai – gaivalinė nelaimė, todėl ji patenka į Europos Sąjungos solidarumo fondo taikymo sritį.

               (3)Nelaimės padarytą bendrą tiesioginę žalą Bulgarijos valdžios institucijos įvertino 90,3 mln. EUR. Paraiška pateikta remiantis nuostatomis dėl regioninių nelaimių, išdėstytomis reglamento 2 straipsnio 3 dalyje, kurioje terminas „regioninė nelaimė“ apibrėžtas kaip bet kuri gaivalinė nelaimė, dėl kurios reikalavimus atitinkančios valstybės NUTS 2 lygmens regione padaryta tiesioginė žala viršija 1,5 % to regiono BVP. Potvynių Burgasui padaryta žala sudaro 1,6 % susijusio NUTS 2 lygmens Pietryčių regiono BVP
                  3
               , taigi, viršija reglamente nustatytą 1,5 % ribą. Todėl Bulgarijos paraiška atitinka reikalavimus įnašui iš Europos Sąjungos solidarumo fondo gauti.

               (4)Savo paraiškoje Bulgarijos valdžios institucijos paprašė sumokėti avansą. Atlikusi preliminarų paraiškos vertinimą, Komisija laikėsi nuomonės, kad nurodytą žalos dydį, kuris tik šiek tiek viršija tinkamumo ribą, reikia įvertinti išsamiau, todėl avanso mokėjimas nėra pagrįstas.

               (5)Bulgarijos paraiškoje išsamiai aprašytos meteorologinės sąlygos ir audros padariniai. 2017 m. spalio 25–26 d. smarkios ir gausios liūtys, stiprus vėjas ir audra atslinko nuo Juodosios jūros ir užklupo Burgaso rajoną, sukeldami kritinę padėtį. Buvo paskelbta nepaprastoji padėtis ir pradėtas vykdyti Regioninis apsaugos nuo nelaimių planas. Potvyniai nusinešė 5 žmonių gyvybes ir nuo jų nukentėjo apie 6 000 žmonių, buvo užtvindyti 142 gyvenamieji namai ir 1 200 negyvenamųjų pastatų. Patvinusios upės ir potvynio bangos apsėmė tiltus ir sugriovė kelių infrastruktūrą, drenažo kanalus, drenažo vamzdynus ir sulaikančias sienas, taip pat nacionalinį kelių tinklą. Apgadinta arba sugriauta savivaldybių infrastruktūra, įskaitant kelius, tiltus, vandentiekio vamzdžius, atramines sienas, drenažo apsaugą, pylimus, upių vagas, sveikatos ir vaikų priežiūros infrastruktūrą. Labai nukentėjo regiono kietųjų atliekų sąvartynas, o jo eksploatavimas laikinai nutrauktas. Nuotekų valymo įrenginys Dolno Ezerove buvo užtvindytas ir laikinai neveikė.

               (6)Bulgarija apskaičiavo, kad gelbėjimo ir atstatymo operacijų, kurios atitinka reglamento 3 straipsnio 2 dalies reikalavimus, išlaidos sudaro 90,1 mln. EUR; šios išlaidos suskirstytos pagal operacijų tipą. Didžiausia reikalavimus atitinkančių išlaidų dalis (beveik 65 mln. EUR) tenka transporto sektoriui.

               (7)Bulgarijos valdžios institucijos nurodė, kad 0,33 % reikalavimus atitinkančių išlaidų yra apdraustos. Todėl joms negali būti skirtas įnašas iš Europos Sąjungos solidarumo fondo.

               (8)Nukentėję regionai pagal Europos struktūrinių ir investicinių (ESI) fondų (2014–2020 m.) nuostatas priskiriami prie mažiau išsivysčiusių regionų kategorijos. Bulgarijos valdžios institucijos nepranešė Komisijai apie ketinimą perskirstyti finansavimą pagal ESI fondų programas – lėšas skirti atkūrimo priemonėms.

               (9)Bulgarija neaktyvavo Sąjungos civilinės saugos mechanizmo.

               (10)Šiuo metu nėra vykdoma jokia pažeidimo, susijusio su Sąjungos teisės aktų dėl nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo įgyvendinimu, nagrinėjimo procedūra.

               (11)Bulgarijos paraiškoje trumpai aprašytas Sąjungos teisės aktų dėl nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo, susijusių su nelaimių pobūdžiu, įgyvendinimas. Atitinkamai, direktyvos 2000/60/EB (Vandens pagrindų direktyva) ir 2007/60/EB (Potvynių direktyva) buvo perkeltos į nacionalinę teisę Bulgarijos Vandens įstatymu. Tarybos direktyva 2008/114/EB dėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų į Bulgarijos nacionalinę teisę perkelta Apsaugos nuo nelaimių įstatymu.

               2.2.Graikija. Žemės drebėjimas Koso saloje 2017 m.

               2017 m. liepos 20 d. Pietų Egėjo regioną (tarp Bodrumo Turkijoje ir Koso salos Graikijoje) sukrėtė žemės drebėjimas, kurio stiprumas siekė 6,6 balo pagal Richterio skalę, ir daugybė pakartotinių požeminių smūgių. Daugiausia žalos patyrė viešoji infrastruktūra ir turtas, taip pat svarbios kultūros paveldo vietos.

               (1)Paraišką dėl įnašo iš Europos Sąjungos solidarumo fondo Graikija pateikė 2017 m. spalio 11 d., nepasibaigus 12 savaičių terminui po pirmosios žalos užfiksavimo 2017 m. liepos 21 d. Paraiška pateikta remiantis regioninės nelaimės kriterijumi, nustatytu reglamento 2 straipsnio 3 dalyje. Komisijai paprašius, 2018 m. kovo 9 d. Graikija pateikė papildomos informacijos, reikalingos, kad būtų užbaigtas šio atvejo vertinimas.

               (2)Tai – gaivalinė nelaimė, todėl ji patenka į Europos Sąjungos solidarumo fondo taikymo sritį.

               (3)Nelaimės padarytą bendrą tiesioginę žalą Graikijos valdžios institucijos įvertino 101,4 mln. EUR. Paraiška pateikta remiantis nuostatomis dėl regioninių nelaimių, išdėstytomis reglamento 2 straipsnio 3 dalyje, kurioje terminas „regioninė nelaimė“ apibrėžtas kaip bet kuri gaivalinė nelaimė, dėl kurios reikalavimus atitinkančios valstybės NUTS 2 lygmens regione padaryta tiesioginė žala viršija 1,5 % to regiono BVP. Žemės drebėjimo Kose padaryta žala sudaro 1,8 % susijusio NUTS 2 lygmens regiono – Pietų Egėjo – BVP
                  4
               , taigi, viršija reglamente nustatytą 1,5 % ribą. Todėl Graikijos paraiška atitinka reikalavimus įnašui iš Europos Sąjungos solidarumo fondo gauti.

               (4)Savo paraiškoje Graikijos valdžios institucijos paprašė sumokėti avansą. Komisijos nuomone, avanso mokėjimas nėra pagrįstas, nes Graikija turi pateikti svarbios papildomos informacijos, kad būtų galima atlikti reglamento 4a straipsnyje nustatytą preliminarų vertinimą.

               (5)Reaguojant į žemės drebėjimą buvo pasitelktos gelbėjimo grupės, kad įvertintų situaciją, vykdytų gelbėjimo veiklą, atkurtų gyvybiškai svarbias salos funkcijas (oro uosto, uosto, ligoninės) ir koordinuotų vietos ekstremaliųjų situacijų valdymo institucijas. Ieškoti įstrigusių ir sužeistų žmonių, buvo pasitelkti gaisrininkai ir Nacionalinė greitosios pagalbos tarnyba. Specialios komandos sutvarkė nutrauktas elektros linijas. Graikija pranešė, kad žuvo 10, o sužeista – daugiau nei 100 žmonių. Gyventojai ir nemažai turistų turėjo kelias naktis nakvoti mokyklose, parkuose, lauke. Koso uostas labai nukentėjo ir kelias dienas buvo uždarytas. Reikia suremontuoti 150 namų, o 10 namų reikia perstatyti. 33 įmones reikia remontuoti, o 5 – perstatyti. Nukentėjo ir 3 viešieji pastatai. Daugelis kultūros paveldo objektų buvo apgadinti, ypač rytinėje salos dalyje, kuri buvo arčiau žemės drebėjimo epicentro, visų pirma Koso mieste esantys paminklai ir archeologinės vietovės.

               (6)Graikija apskaičiavo, kad gelbėjimo ir atstatymo operacijų, kurios atitinka reglamento 3 straipsnio 2 dalies reikalavimus, išlaidos sudaro 93,9 mln. EUR; šios išlaidos suskirstytos pagal operacijų tipą. Didžiausia reikalavimus atitinkančių išlaidų dalis (daugiau nei 47,8 mln. EUR) tenka kultūros paveldo apsaugos priemonėms. Antra pagal dydį išlaidų dalis (apie 41,1 mln. EUR) susijusi su transporto infrastruktūros atkūrimu.

               (7)Graikijos valdžios institucijos patvirtino, kad reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimas nedengia.

               (8)Nukentėjęs regionas pagal Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondų (2014–2020 m.) nuostatas priskiriamas prie labiau išsivysčiusių regionų kategorijos. Graikijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie ketinimą perskirstyti finansavimą pagal ESI fondų programas – lėšas skirti atkūrimo priemonėms.

               (9)Graikija neaktyvavo Sąjungos civilinės saugos mechanizmo.

               (10)Po žemės drebėjimo dar susiformavo cunamis, nuo kurio nukentėjo Bodrumo pusiasalio pakrantė ir dalis Koso salos pakrantės. Apklausą po įvykio atliko tarptautinė grupė, sudaryta iš Turkijos, Graikijos ir Komisijos Jungtinio tyrimų centro mokslininkų.

               (11)Šiuo metu nėra vykdoma jokia pažeidimo, susijusio su Sąjungos teisės aktų dėl nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo įgyvendinimu, nagrinėjimo procedūra.

               (12)Graikijos paraiškoje aprašytas Sąjungos teisės aktų dėl nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo, susijusių su nelaimių pobūdžiu, įgyvendinimas. Po stiprių žemės drebėjimų, sukrėtusių Graikiją 1978–1981 m., šalies vyriausybė parengė gaivalinių nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo politiką, kurios paskirtis – vykdyti žinomų pavojų mažinimo ir žemės drebėjimų poveikio valdymo politiką, įgyvendinti naujų pavojų prevencijos procedūras ir (arba) veiksmus ir taip didinti vietos bendruomenių atsparumą.

               2.3.Lietuva. Potvyniai

               Vasarą ir rudenį Lietuva nukentėjo nuo ilgalaikių liūčių, dėl kurių visiškai įmirkęs dirvožemis nebegalėjo sugerti vandens pertekliaus. Dėl to kilo potvyniai, nuo kurių daugiausia nukentėjo tinklų infrastruktūra ir žemės ūkio sektorius.

               (1)Paraišką dėl įnašo iš Solidarumo fondo Lietuva pateikė 2017 m. gruodžio 22 d., nepasibaigus 12 savaičių terminui po pirmosios žalos užfiksavimo 2017 m. spalio 4 d. Paraiška pateikta remiantis didelės gaivalinės nelaimės kriterijumi, nustatytu reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. 2018 m. vasario 6 d. Lietuva pateikė papildomos informacijos.

               (2)Tai – gaivalinė nelaimė, todėl ji patenka į Europos Sąjungos solidarumo fondo taikymo sritį.

               (3)Potvynių padarytą bendrą tiesioginę žalą Lietuva įvertino 407,4 mln. EUR. Ši suma viršija 2017 m. didelės nelaimės atveju Lietuvai taikomą 214,9 mln. EUR dydžio ribą Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšoms mobilizuoti (t. y. 0,6 % bendrųjų nacionalinių pajamų, remiantis 2015 m. duomenimis). Kadangi apskaičiuota bendros tiesioginės žalos suma viršija tą ribą, ši nelaimė priskiriama prie didelių gaivalinių nelaimių, todėl atitinka reikalavimus įnašui iš Europos Sąjungos solidarumo fondo gauti.

               (4)Lietuva neprašė sumokėti avanso.

               (5)Lietuvos paraiškoje išsamiai aprašytos meteorologinės sąlygos ir ilgalaikių liūčių padariniai. Per kelis mėnesius intensyvių liūčių kritulių kiekis pasiekė 280 % įprasto kiekio, todėl dirvožemis pažliugo, vidaus vandenys patvino, o drenažo sistemos buvo per daug apkrautos. 2017 m. spalio 4 d. Lietuva visoje šalyje paskelbė nepaprastąją padėtį. Ilgalaikis vandens pertekliaus srautas, staiga kintantis vandens lygis, dirvožemio bei šiukšlių sąnašos ir didelis vandens slėgis sugadino drenažo sistemas ir jų būklė tapo kritinė. Melioracijos ir drenažo sistemos visoje šalyje nepajėgė sugerti vandens. Patvinusios upės užtvindė pasėlių laukus, ūkius ir namus, elektros stotis ir kapines. Didelis kritulių kiekis taip pat apgadino daugiau kaip 100 km rajoninių kelių. Užregistruota apie 50 elektros energijos tiekimo pertrūkių, buvo pažeisti šilumos tiekimo vamzdynai ir šiluminė izoliacija.

               (6)Lietuva apskaičiavo, kad gelbėjimo ir atstatymo operacijų, kurios atitinka reglamento 3 straipsnio 2 dalies reikalavimus, išlaidos sudaro 240,2 mln. EUR; šios išlaidos suskirstytos pagal operacijų tipą. Beveik visos reikalavimus atitinkančios išlaidos yra susijusios su vandentvarkos ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros, įskaitant užtvankas ir drenažo sistemas, atkūrimu. Tačiau įnašas iš Europos Sąjungos solidarumo fondo negali būti naudojamas remontui, po kurio šio turto būklė taptų geresnė nei prieš nelaimę.

               (7)Lietuvos valdžios institucijos patvirtino, kad reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimas nedengia.

               (8)Nukentėjęs regionas pagal Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondų (2014–2020 m.) nuostatas priskiriamas prie mažiau išsivysčiusių regionų kategorijos. Lietuvos valdžios institucijos nepranešė Komisijai apie ketinimą perskirstyti finansavimą pagal ESI fondų programas – lėšas skirti atkūrimo priemonėms. Tačiau po to, kai 2017 m. lapkričio mėn. Lietuva Komisijai pateikė prašymą dėl paramos ūkininkams, Komisija priėmė Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2018/108 dėl neatidėliotinos priemonės – paramos nuo potvynių bei liūčių nukentėjusiems tam tikrų Lietuvos, Latvijos, Estijos ir Suomijos vietovių ūkininkams. Didžiausia Lietuvai skirta suma yra 9,1 mln. EUR.

               (9)Lietuva neaktyvavo Sąjungos civilinės saugos mechanizmo.

               (10)Šiuo metu nėra vykdoma jokia pažeidimo, susijusio su Sąjungos teisės aktų dėl nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo įgyvendinimu, nagrinėjimo procedūra.

               (11)Lietuvos paraiškoje aprašytos nacionalinės ekstremaliųjų situacijų prevencijos procedūros, tačiau konkrečiai nenurodoma, kaip įgyvendinami Sąjungos teisės aktai dėl nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo, susiję su nelaimių pobūdžiu. Lietuvos Respublikos civilinės saugos įstatymas reglamentuoja procedūras, kurias turi taikyti valstybinės ir savivaldybių institucijos ir įstaigos, ūkiai ir kitos įstaigos, kad pasirengtų ekstremaliosioms situacijoms ir jų išvengtų. Pagal teisės aktus Žemės ūkio ministerija, Aplinkos ministerija ir savivaldybių administracijos patvirtino 3 metų ekstremaliųjų situacijų prevencijos priemonių planus. 2010 m. patvirtintame Valstybės ekstremaliųjų situacijų valdymo plane nustatyta, kaip mobilizuoti ir valdyti materialinius bei žmogiškuosius išteklius valstybėje susiklosčius nepaprastajai padėčiai. Pagal 2007 m. įsakymą Nr. 1V-114 Aplinkos ministerijai ir jai pavaldžioms įstaigoms tenka atsakomybė informuoti apie hidrometeorologinių ir geologinių įvykių sukeltus įvykius ir ekstremaliąsias situacijas.

               2.4.Lenkija. Audros

               2017 m. rugpjūčio 9–12 d. dalis Lenkijos nukentėjo nuo ypač smarkių audrų ir liūčių, kurios padarė didelės žalos privatiems ir valstybiniams miškams, viešajai infrastruktūrai ir kitam turtui.

               (1)Paraišką dėl įnašo iš Solidarumo fondo Lenkija pateikė 2017 m. spalio 25 d., nepasibaigus 12 savaičių terminui po pirmosios žalos užfiksavimo 2017 m. rugpjūčio 9 d. Paraiška pateikta remiantis regioninės nelaimės kriterijumi, nustatytu reglamento 2 straipsnio 3 dalyje. Komisijai paprašius, 2018 m. kovo 23 d. Lenkija pateikė svarbios papildomos informacijos, reikalingos, kad būtų užbaigtas šio atvejo vertinimas.

               (2)Tai – gaivalinė nelaimė, todėl ji patenka į Europos Sąjungos solidarumo fondo taikymo sritį.

               (3)Nelaimės padarytą bendrą tiesioginę žalą Lenkijos valdžios institucijos įvertino 491,2 mln. EUR. Paraiška pateikta remiantis nuostatomis dėl regioninių nelaimių, išdėstytomis reglamento 2 straipsnio 3 dalyje, kurioje terminas „regioninė nelaimė“ apibrėžtas kaip bet kuri gaivalinė nelaimė, dėl kurios reikalavimus atitinkančios valstybės NUTS 2 lygmens regione padaryta tiesioginė žala viršija 1,5 % to regiono BVP. Audros padaryta žala sudaro 2,0 % svertinio trijų nukentėjusių regionų, t. y. Kujavijos Pamario, Pamario ir Didžiosios Lenkijos vaivadijų, BVP vidurkio
                  5
               , taigi, viršija reglamente nustatytą 1,5 % ribą. Todėl Lenkijos paraiška atitinka reikalavimus įnašui iš Europos Sąjungos solidarumo fondo gauti.

               (4)Lenkija neprašė sumokėti avanso.

               (5)Lenkijos paraiškoje išsamiai aprašytos meteorologinės sąlygos 2017 m. rugpjūčio mėn. pradžioje. Audrą lydėjo smarkus lietus su kruša. Per ją žuvo 6 ir buvo sužeisti 39 žmonės. Labiausiai nukentėjo Torunės ir Gdansko rajonai. Lenkija nedelsdama ėmėsi veiksmų, kad išgelbėtų žmonių gyvybes, taip pat apsaugotų apgadintus pastatus, pašalintų nuvirtusius medžius, kurie užblokavo daug kelių ir geležinkelių ir nutraukė elektros linijų. Labiausiai nukentėjo miškų sektorius. Lenkijos skaičiavimais, trijuose nukentėjusiuose regionuose ir viso sunaikinta 9,8 mln. m3 medienos. Dėl šios nelaimės padaryta didelė žala gamtos ištekliams ir nukentėjo, be kita ko, 22 miškų draustiniai, 15 paukščių rūšių ir 134 buveinės („Natura 2000“), įskaitant seniausią miško draustinį Češevo mišką Jarocino miškų rajone. Labai nukentėjo miškų infrastruktūra, pvz., keliai, tiltai, miško nameliai, miško edukacinių centrų pastatai, turistiniai objektai ir kiti įrenginiai. Be to, nukentėjo daugiau kaip 13 600 ūkių ir apie 99 000 ha pasėlių. Energetikos sektoriuje reikia suremontuoti 5 000 elektros perdavimo linijų atramų, taip pat 758 transformatorines ir daugiau kaip 451 km elektros linijų.

               (6)Miškai Lenkijoje yra ypač svarbūs aplinkai ir yra saugomi įvairiais įstatymais. Jie užima apie 30 % Lenkijos teritorijos, o 81 % yra valstybiniai. Valstybinė miškų tarnyba „Valstybiniai miškai“ administruoja 77 % Lenkijos miškų. Tai nacionaliniai parkai, gamtos draustiniai, saugomo kraštovaizdžio teritorijos, „Natura 2000“ teritorijos, ekologijos požiūriu svarbios teritorijos, gamtos ir kraštovaizdžio kompleksai bei dokumentacijos vietos. Apie 20 % Lenkijos teritorijos užima vietovės, priklausančios tinklui „Natura 2000“.

               (7)Lenkija apskaičiavo, kad gelbėjimo ir atstatymo operacijų, kurios atitinka reglamento 3 straipsnio 2 dalies reikalavimus, išlaidos sudaro 324,5 mln. EUR; šios išlaidos suskirstytos pagal operacijų tipą. Didžiausia reikalavimus atitinkančių išlaidų dalis (daugiau nei 259,1 mln. EUR) tenka priemonėms, susijusioms su nedelsiamu nukentėjusių zonų atkūrimu siekiant išvengti tiesioginių dirvožemio erozijos padarinių. Antra pagal dydį išlaidų dalis (42,4 mln. EUR) susijusi su transporto infrastruktūros atkūrimu.

               (8)Komisija pažymėjo, kad praeityje kilo problemų, susijusių su miškotvarkos atitiktimi ES aplinkos teisės aktams. Siekdama išvengti numatytų operacijų, susijusių su miškotvarka, neatitikties ES aplinkos teisės aktams, Komisija gali į vėlesnį įgyvendinimo aktą įtraukti atitinkamas nuostatas.

               (9)Lenkijos valdžios institucijos patvirtino, kad reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimas nedengia.

               (10)Nukentėję regionai pagal Europos struktūrinių ir investicinių (ESI) fondų (2014–2020 m.) nuostatas priskiriami prie mažiau išsivysčiusių regionų kategorijos. Lenkijos valdžios institucijos nepranešė Komisijai apie ketinimą perskirstyti finansavimą pagal ESI fondo programas – lėšas skirti atkūrimo priemonėms.

               (11)Lenkija neaktyvavo Sąjungos civilinės saugos mechanizmo.

               (12)Šiuo metu nėra vykdoma jokia pažeidimo, susijusio su Sąjungos teisės aktų dėl nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo įgyvendinimu, nagrinėjimo procedūra.

               (13)Lenkijos paraiškoje pateikiamas Sąjungos teisės aktų dėl nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo, tokių kaip Potvynių direktyvos (Direktyva 2007/60/EB dėl potvynių rizikos įvertinimo ir valdymo), taip pat Direktyvos 2008/114/EB dėl Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektų nustatymo ir priskyrimo jiems bei būtinybės gerinti jų apsaugą vertinimo ir Direktyvos 2012/18/ES dėl didelių, su pavojingomis cheminėmis medžiagomis susijusių avarijų pavojaus kontrolės, įgyvendinimo aprašymas. Šiuo metu nėra jokių Sąjungos teisės aktų, skirtų konkrečiai audroms.

               2.5.Išvada

               Atsižvelgiant į pirma išvardytas priežastis, Bulgarijos, Graikijos, Lietuvos ir Lenkijos pateiktose paraiškose nurodytos nelaimės atitinka reglamente nustatytas Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo sąlygas.

               3.Finansavimas iš Europos Sąjungos solidarumo fondo 2018 m. asignavimų

               2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamente (ES, EURATOMAS) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa
                  6
                (toliau – DFP reglamentas), ypač jo 10 straipsnyje, numatyta galimybė mobilizuoti Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšas neviršijant viršutinės metinės 500 000 000 EUR (2011 m. kainomis) ribos. Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo sąlygos nustatytos 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo
                  7
                11 punkte.

               Pagrindinė Europos Sąjungos solidarumo fondo įsteigimo priežastis – solidarumas, todėl Komisija laikosi požiūrio, kad pagalba turėtų būti progresinė. Tai reiškia, kad, remiantis ankstesne praktika, Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo ribą, taikomą didelės gaivalinės nelaimės atveju (t. y. 0,6 % BNP, arba 3 mlrd. EUR 2011 m. kainomis, atsižvelgiant į mažesniąją iš šių sumų), viršijančiai žalos daliai padengti reikėtų skirti didesnę pagalbą nei žalos daliai, kuri tos ribos nesiekia. Anksčiau nustatant asignavimus didelėms nelaimėms buvo taikomas toks koeficientas: 2,5 % bendros tiesioginės žalos, jei ji nesiekia ribos, ir 6 % žalos daliai, viršijančiai tą ribą. Regioninėms nelaimėms ir nelaimėms, dėl kurių paraiškos priimtos pagal kaimyninės šalies nuostatą, taikomas 2,5 % koeficientas.

               Įnašas negali viršyti apskaičiuotos bendros reikalavimus atitinkančių operacijų išlaidų sumos. Pagalbos apskaičiavimo metodika nustatyta 2002–2003 m. Europos Sąjungos solidarumo fondo metinėje ataskaitoje ir patvirtinta Tarybos bei Europos Parlamento.

               Remiantis Bulgarijos, Graikijos, Lietuvos ir Lenkijos pateiktomis paraiškomis ir atsižvelgiant į apskaičiuotą bendrą tiesioginę žalą, Europos Sąjungos solidarumo fondo finansinis įnašas skaičiuojamas taip:

                        Valstybės narės

                        Nelaimės kvalifikavimas

                        Bendra tiesioginė žala

                        (mln. EUR)

                        Didelės nelaimės riba

                        (mln. EUR)

                        2,5 % tiesioginės žalos, nesiekiančios ribos

                        (EUR)

                        6 % tiesioginės žalos, viršijančios ribą

                        (EUR)

                        Bendra siūlomos pagalbos suma

                        (EUR)

                        Išmokėti avansai

                        (EUR)

                        BULGARIJA

                        Regioninė

                        (2 str. 3 dalis)

                        90,329

                        288,020

                        2 258 225

                        -

                        2 258 225

                        0

                        GRAIKIJA

                        Regioninė

                        (2 str. 3 dalis)

                        101,432

                        1 057,800

                        2 535 796

                        -

                        2 535 796

                        0

                        LIETUVA

                        Didelė

                        (2 str. 2 dalis)

                        407,366

                        214,944

                        5 373 600

                        11 545 341

                        16 918 941

                        0

                        LENKIJA

                        Regioninė

                        (2 str. 4 dalis)

                        491,170

                        2 501,280

                        12 279 244

                        -

                        12 279 244

                        0

                        IŠ VISO

                        33 992 206

                        0

               Remiantis DFP reglamento 10 straipsnio 1 dalimi, bendra mobilizuotina Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų suma 2018 m. pradžioje buvo 421 142 057 EUR – tai likusi 280 371 754 EUR dydžio 2018 m. asignavimų suma (likusi iš 574 342 834 EUR atėmus 2017 m. jau mobilizuotą 293 971 080 EUR sumą
                  8
               ), taip pat visa likusi 140 770 303 EUR dydžio 2017 m. asignavimų suma, kuri neišleista 2017 m. ir perkelta į 2018 m.

               Suma, kuri gali būti mobilizuota šiuo 2018 m. etapu, yra 173 389 397 EUR. Ji atitinka bendrą mobilizuotiną Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų sumą 2018 m. pradžioje (421 142 057 EUR), atėmus 143 585 709 EUR dydžio sumą, paliktą siekiant laikytis įpareigojimo iki 2018 m. spalio 1 d. atidėti 25 % 2018 m. metinių asignavimų, kaip nustatyta DFP reglamento 10 straipsnio 1 dalyje, ir atėmus anksčiau šiais metais Graikijai, Ispanijai, Prancūzijai ir Portugalijai jau mobilizuotą 104 166 951 EUR dydžio sumą
                  9
               .

                        Europos Sąjungos solidarumo fondo finansavimo apibendrinamoji lentelė

                        Suma

                        EUR

                        Į 2018 m. perkelti 2017 m. asignavimai

                        140 770 303

                        2018 m. asignavimai

                        574 342 834

                        2018 m. asignavimai, jau sutelkti 2017 m. pagal DFP reglamento 10 straipsnio 2 dalį

                        -293 971 080

                        ----------------

                        Visa 2018 m. pradžioje turima suma

                        421 142 057

                        Atėmus 2018 m. jau mobilizuotas lėšas Graikijai, Ispanijai, Prancūzijai ir Portugalijai

                        -104 166 951

                        Atėmus 25 % 2018 m. pasiliktų asignavimų

                        -143 585 709

                        ----------------

                        Didžiausia šiuo metu turima suma (2017 + 2018 m. asignavimai)

                        173 389 397

                        Bendra pagalbos suma, kurią siūloma mobilizuoti Bulgarijai, Graikijai, Lietuvai ir Lenkijai

                        - 33 992 206

                        Likę asignavimai, kuriuos galima panaudoti iki 2018 m. spalio 1 d.

                        139 397 191

               Pasiūlymas

               EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Bulgarijai, Graikijai, Lietuvai ir Lenkijai

               EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

               atsižvelgdami į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą
                  10
               , ypač į jo 4 straipsnio 3 dalį,

               atsižvelgdami į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo
                  11
               , ypač į jo 11 punktą,

               atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               1)Europos Sąjungos solidarumo fondo (toliau – Fondas) tikslas – suteikti Sąjungai galimybę greitai, veiksmingai ir lanksčiai reaguoti nelaimės atvejais, kad būtų parodytas solidarumas su gaivalinių nelaimių ištiktų regionų gyventojais;

               2)didžiausia Fondo metinė suma neturi viršyti 500 000 000 EUR (2011 m. kainomis), kaip nustatyta Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013
                  12
                10 straipsnyje;

               3)2018 m. sausio 11 d. Bulgarija pateikė paraišką mobilizuoti Fondo lėšas dėl potvynių, kuriuos 2017 m. spalio 25–26 d. sukėlė smarkios liūtys ir audros;

               4)2017 m. spalio 11 d. Graikija pateikė paraišką mobilizuoti Fondo lėšas dėl 2017 m. liepos 20 d. Pietų Egėjo regioną ir Koso salą sukrėtusio žemės drebėjimo;

               5)2017 m. gruodžio 22 d. Lietuva pateikė paraišką mobilizuoti Fondo lėšas dėl 2017 m. vasarą ir rudenį užklupusių ilgalaikių liūčių sukeltų potvynių;

               6)2017 m. spalio 25 d. Lenkija pateikė paraišką dėl įnašo iš Fondo dėl itin smarkių audrų ir liūčių, užklupusių 2017 m. rugpjūčio 9–12 d.;

               7)Bulgarijos, Graikijos, Lietuvos ir Lenkijos paraiškos atitinka finansinio įnašo teikimo iš Fondo lėšų sąlygas, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 4 straipsnyje;

               8)todėl Fondo lėšos turėtų būti mobilizuotos siekiant Bulgarijai, Graikijai, Lietuvai ir Lenkijai suteikti finansinį įnašą;

               9)siekiant kuo greičiau mobilizuoti Fondo lėšas, šis sprendimas turėtų būti taikomas nuo jo priėmimo dienos,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               2018 finansinių metų Sąjungos bendrajame biudžete iš Europos Sąjungos solidarumo fondo mobilizuojamos tokios įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų sumos: Bulgarijai – 2 258 225 EUR, Graikijai – 2 535 796 EUR, Lietuvai – 16 918 941 EUR, Lenkijai – 12 279 244 EUR.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

               Jis taikomas nuo ... [sprendimo priėmimo data]**.

               Priimta Briuselyje

                  Europos Parlamento vardu
                        Tarybos vardu

                     (1)

                        OL L 311, 2002 11 14, p. 3.

                     (2)

                        COM(2018) 361, 2018 5 31.

                     (3)

                        BG34 = Pietryčių regiono BVP yra 5 327 mln. EUR (2015 m. duomenimis).

                     (4)

                        EL42 = Notio Aigaio / Pietų Egėjo regiono BVP yra 6 045 mln. EUR (2014 m. duomenimis).

                     (5)

                        Svertinis regionų BVP vidurkis yra 24,1 mln. EUR, remiantis 2014 m. duomenimis.

                     (6)

                        OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

                     (7)

                        OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

                     (8)

                        2017 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2017/1599 dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Italijai (OL L 245, 2017 9 23) ir kartu pateikiamas Taisomasis biudžetas Nr. 4/2017 (OL L 330, 2017 12 13).

                     (9)

                        Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Graikijai, Ispanijai, Prancūzijai ir Portugalijai (COM(2018) 150, 2018 2 22) ir kartu pateikiamas Taisomojo biudžeto Nr. 1/2018 projektas (COM(2018) 150, 2018 2 22).

                     (10)

                        OL L 311, 2002 11 14, p. 3.

                     (11)

                        OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

                     (12)

                        2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).