|

52010PC0611

/* KOM/2010/0611 galutinis - COD 2010/0303 */  Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) […/….] kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantis Europos jūrų saugumo agentūrą

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.10.28KOM(2010) 611 galutinis2010/0303 (COD)xxxxxPasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) […/….]kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantis Europos jūrų saugumo agentūrąSEK(2010) 1263 SEK(2010) 1264AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. KontekstasPo naftos tanklaivio „Erika“ avarijos ir su šia avarija susijusio didelio užteršimo nafta Komisija 2000 m. pabaigoje pasiūlė reglamentą, kuriuo įsteigiama Europos jūrų saugumo agentūra (EJSA) – techninius klausimus sprendžianti įstaiga, kurios tikslas – užtikrinti didelio, vienodo ir veiksmingo lygio jūros saugumą ir taršos iš laivų prevenciją Europos Sąjungoje. Europos Parlamentas ir Taryba 2002 m. birželio 27 d. priėmė Reglamentą 1406/2002. Reglamentas įsigaliojo tų pačių metų rugpjūčio mėn., o EJSA pradėjo veiklą 2003 m. kovo mėn.Ankstesni EJSA reglamento pakeitimaiReglamentas 1406/2002 nuo 2002 m. buvo pakeistas tris kartus, daugiausia dėl ES jūrų teisės pokyčių.Pirmasis EJSA įsteigiančio reglamento pakeitimas[1] buvo horizontalaus pobūdžio, susijęs su finansinėmis ir biudžeto procedūromis, taip pat skaidrumu.Po tanklaivio „Prestige“ avarijos 2002 m. antruoju reglamento pakeitimu[2], kuris įsigaliojo 2004 m. gegužės mėn., agentūrai pavesta daug naujų užduočių, visų pirma dėl parengties ir reagavimo į taršą. Atliekant šią antrąją reglamento peržiūrą, buvo atsižvelgta ir į išaugusią ES kompetenciją jūrų saugumo srityje, įpareigojant agentūrą teikti techninę pagalbą Komisijai atliekant tikrinimus pagal Reglamentą Nr. 725/2004 dėl laivų ir uostų įrenginių apsaugos stiprinimo[3]. Be to, EJSA buvo įpareigota teikti pagalbą Komisijai jūrininkų rengimo srityje, konkrečiai, vertinant jūreivių sertifikavimo procedūrų ir mokymo įstaigų ES šalyse ir ne ES šalyse atitikimą Tarptautinės jūrų organizacijos konvencijos dėl jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų reikalavimams.Trečiuoju pakeitimu[4] buvo nustatyta 154 mln. EUR EJSA daugiamečio finansavimo sistema, skirta reagavimo į taršą veiksmams 2007–2013 m. laikotarpiu.Tačiau šių anksčiau padarytų pakeitimų neužteko tam, kad EJSA galėtų spręsti naujus jai iškilusius uždavinius, nes dauguma jų nepriklausė EJSA arba EJSA ir ES kompetencijai.EJSA dabartinė padėtisDabar EJSA teikia valstybėms narėms ir Komisijai techninę ir mokslinę pagalbą, kad valstybės narės galėtų tinkamai taikyti Bendrijos teisės aktus jūrų saugumo, apsaugos jūroje ir taršos iš laivų prevencijos srityse, stebėti šių teisės aktų įgyvendinimą ir vertinti esamų priemonių veiksmingumą, taip pat teikti pagalbą kuriant naujas priemones. EJSA veiklos įvairovę atspindi kai kurie pagrindiniai 2009 m. vykdytos veiklos duomenys:atlikta 114 tikrinimų jūrų saugumo, apsaugos jūroje ir taršos iš laivų prevencijos srityse; |organizuoti 88 renginiai, kuriuose apsilankė daugiau kaip 2 250 dalyvių, įskaitant 694 asmenis, kurie dalyvavo 34 mokymo kursuose. |pateiktos 65 išsamios techninės ataskaitos; |sudaryta 13 sutarčių su 18 budinčių laivų, skirtų išsiliejusiai naftai valyti (iš kurių 16 budi, o 2 yra parengties etape), galinčių vykdyti veiklą įvairiose regioninėse ES jūrose. Dalyvauta 47 mokymuose; |ES laivų eismo stebėsenos sistema SafeSeaNet per mėnesį apsikeičia 3 mln. žinučių su 2000 vartotojų; |CleanSeaNet: aptikta 2107 galimų naftos dėmių, 751 naftos dėmę patikrino valstybės narės, o 194 atvejų naftos dėmių buvimas buvo patvirtintas; |laivų tolimojo identifikavimo ir sekimo sistema (LRIT): ES LRIT duomenų centro, kuris apima daugiau kaip 6 000 ES registruotų laivų, įkūrimas ir valdymas. |Papildomą išsamią informaciją apie EJSA rasite kartu pridedamoje poveikio vertinimo ataskaitoje EJSA interneto svetainėje[5].2. tikslas, kurio siekiama siūloma priemone, ir priemonės pagrindimasSiūloma priemone siekiama iš dalies pakeisti Reglamentą Nr. 1406/2002, tam, kad būtų aiškiai nurodyti dabartiniai EJSA uždaviniai ir vaidmuo, taip pat, kad būtų išplėsti EJSA uždaviniai įtraukiant naujas tarptautiniu ir (arba) ES lygmeniu vystomas sritis.2005 m. pabaigoje paskelbtame komunikate, kuriame buvo pristatytas trečiasis jūrų saugumo teisės aktų paketas, Komisija nurodė: „Europos jūrų saugumo agentūra, įkurta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1406/2002, kai reikės, padės įgyvendinti šio paketo priemones. Kai kurios šių priemonių jau yra numatytos dabartiniame reglamente. Kitoms bus taikomas pasiūlymas iš dalies pakeisti agentūrą įsteigiantį reglamentą, kurį Komisija ketina pristatyti artimiausiais mėnesiais“[6].Komunikate „Europos Sąjungos jūrų transporto politikos strateginiai tikslai ir rekomendacijos iki 2018 m.“ [7] Komisija išreiškė ketinimą „ peržiūrėti Europos jūrų saugumo agentūros įgaliojimus ir veiklą, siekdama dar labiau padidinti techninę ir mokslinę pagalbą, kurią ji gali teikti valstybėms narėms ir Komisijai “.Taryba 2009 m. kovo mėn. 30 d. išvadose paragino Komisiją sukurti priemones, kad „atsižvelgiant į iškylančius uždavinius, būtų galima pagerinti Europos jūrų saugumo agentūros darbą, kad šioji galėtų teikti techninę ir mokslinę pagalbą valstybėms narėms ir Komisijai“ [8] .Komisijos tarnybos, pasiūlius Europos Parlamentui ir Tarybai[9], atlieka Europos pakrančių apsaugos tarnybos įkūrimo galimybių studiją. Dabartinė Komisijos tarnybų išvada yra ta, kad EJSA savo veikla galėtų sustiprinti pakrančių veiklos sąveiką ES lygmeniu. Dar didesnės pagalbos būtų galima tikėtis išplečiant EJSA veiklą atrinktose srityse, visų pirma laivų eismo ir laivybos maršrutų stebėsenos, taip pat pagalbos suteikimo valstybėms narėms nustatant galimus teršėjus.2.1. EJSA išorinis vertinimasKaip numatyta Reglamento Nr. 1406/2002 22 straipsnyje, 2007 m. pabaigoje EJSA administracinė valdyba pavedė atlikti nepriklausomą išorinį šio reglamento įgyvendinimo įvertinimą. Tyrimą buvo pavesti atlikti konsultacinei bendrovei COWI , kuri įvertino EJSA steigimo reglamento, pačios agentūros ir jos darbo metodų poveikį. Galutinė ataskaita administracinei valdybai pateikta 2008 m. kovo mėn[10]. Tai, kad nepriklausomame vertinime agentūra yra įvertinama puikiai, galima apibendrintai iliustruoti šia citata:„Bendra vertinimo išvada yra ta, kad EJSA įstaiga užpildė Europos Sąjungos jūros saugumo srityje buvusią spragą. Agentūros uždaviniai ir vaidmuo jūros saugumo srityje darėsi vis svarbesni, todėl ji tapo svarbiu dalyviu jūros saugumo srityje. Agentūra suteikė sektoriui papildomos vertės apskritai ir visų pirma jos dviem pagrindinėms suinteresuotosioms šalims – valstybėms narėms ir Komisijai.“[11]Tačiau ataskaitoje taip pat pabrėžiama galimybė dar labiau pagerinti EJSA veiklą ir siekti didesnio veiklos aiškumo.2.2. EJSA administracinės valdybos rekomendacijosRemdamasi išorinio vertinimo rezultatais, administracinė valdyba paskelbė rekomendacijas[12], kurias galima apibendrinti taip:I. Reglamento Nr. 1406/2002 pakeitimai:-  pakeisti steigimo reglamento 22 straipsnį, kad būtų galima reguliariai (kas 5 metus) vertinti EJSA reglamento įgyvendinimą.II. Su agentūra ir jos darbo metodais susijusios rekomendacijos:-  toliau skirti išskirtinį dėmesį veiklai, kuri suinteresuotosioms šalims sukuria pridėtinę vertę;-  sukurti 5 metų perspektyvą apimantį strateginį planą;-  ir toliau dėti pastangas, kad išlaidos ir biudžetas būtų nustatomi pagal veiklos rūšis;-  sudaryti metines darbo programas taip, kad jas būtų galima naudoti kaip konkrečių metų veiklos planus;-  parengti metinę ataskaitą, kurioje atsispindėtų faktiniai pasiekimai įgyvendinant tikslus;-  vystyti projekto valdymo pajėgumus.III. Kitos bendrojo pobūdžio rekomendacijos-  užtikrinti oficialią, reguliariai vykdomą EJSA veiksmingumo peržiūrą.2.3. EJSA daugiametė strategija2010 m. kovo mėn. EJSA administracinė valdyba patvirtino daugiametę 2010–2014 m. strategiją, kurioje išskirta 14 naujų EJSA temų. Komisija remia EJSA strategiją, įvertindama savo galimybes skirti reikalingų biudžeto lėšų. Nors, jos nuomone, įgyvendinant daugumą iš nurodytų 14 temų, ES teisės aktų pakeitimai, visų pirma EJSA reglamento, nėra reikalingi, ji pasiūlyme atsižvelgė į šias temas:1 tema. Nelaimingų atsitikimų tyrimas. Daugiametė strategija atspindima naujoje 2 straipsnio 4 dalies b punkto formuluotėje.4 tema. Tikrinimai. Mintis apie tyrimų ataskaitų horizontalią analizę atsispindi 3 straipsnio 3 dalyje. Kalbant apie apsaugą jūroje, 2 straipsnio 2 dalies b punkte teigiama, kad EJSA gali teikti techninę pagalbą visiems pagal Reglamentą Nr. 725/2004 (laivo ir uosto įrangos) atliekamiems tikrinimams. Klausimas, susijęs su saugumo organizacijų (PAO) pripažinimu bus prireikus svarstomas specialiuose ES teisės aktuose.6 tema. Jūrų priežiūra. Nuoroda į EJSA indėlį jūrų priežiūros srityje įtraukta į 2 straipsnio 4 dalies a punktą.7 tema. Jūrinių palydovų informacijos (GMES) koordinavimas. Nuoroda į EJSA indėlį įgyvendinant ES programas, pavyzdžiui, GMES, buvo įtraukta į 2 straipsnio 2 dalies d punktą.9 tema. Regioninis centras. Atsižvelgdama į strategiją, Komisija siūlo panaikinti dabartinį apsiribojimą vykdyti tik laivų eismo stebėseną, nes kitos techninių konsultacijų formos, visų pirma mokymai ir galimybė pasinaudoti eksploatavimo tarnybomis, taip pat yra svarbios regioninėse Viduržemio ir Juodojoje jūrose (žr. 5 straipsnio 3 dalies pakeitimus).10 tema. Moksliniai tyrimai. EJSA išplėstas vaidmuo ES mokslinių tyrimų srityje yra išskirtas 2 straipsnio 2 dalies e punkte.11 tema. Kaimynystėje esančios šalys. EJSA naujas vaidmuo kaimynystėje esančių šalių atžvilgiu nurodytas 2 straipsnio 5 dalyje.Kadangi šiame etape nebūtina daryti jokių EJSA reglamento pakeitimų dėl 13 temos „žmogiškasis veiksnys“ ir 14 temos „e-jūrų sistemos“, Komisija prie šio pasiūlymo pridėtoje finansinėje pažymoje numato papildomus žmogiškuosius išteklius.2.4. EJSA uždaviniaiRengdama šį pasiūlymą, Komisija pasinaudojo nepriklausomu vertinimu, rekomendacijomis ir daugiamete strategija. Be to, ji įvertino tarptautinius ir ES lygmens polyčius, dėl kurių reikėtų padaryti EJSA reglamento pakeitimus (žr. pridedamą poveikio vertinimą).Komisija siūlo palikti dabartinius EJSA tikslus ir uždavinius. Tačiau būtina išaiškinti kai kurias sąvokas ir tiksliau apibrėžti EJSA pagalbą Komisijai, valstybėms narėms ir kitoms šalims.Nauji EJSA uždaviniai yra susiję su trečiojo jūrų saugumo paketo įgyvendinimu . Bendrijos teisės aktų leidėjas 2008 m. gruodį pritarė šiam plačių užmojų ir išsamiam teisės aktų paketui, kuris apima uosto valstybės kontrolę, klasifikacines bendroves, laivų eismo stebėseną, avarijų tyrimą, nuostolių atlyginimą keleiviams, vėliavos valstybės reikalavimus ir laivų savininkų atsakomybę. Aštuoni teisės aktai oficialiai buvo priimti 2009 m. balandžio mėn., o įvairios priemonės bus priimamos artimiausiais metais[13].Mokslinių tyrimų srityje EJSA turėtų aktyviau dalyvauti ES jūrų tyrimuose ir atlikdama mokslinių projektų analizę nustatytų, kokių teisės aktų patobulinimų dar reikėtų. Be to, EJSA, pasinaudodama turima visapusiška technine patirtimi, galėtų nustatyti veiksmus mokslinių tyrimų srityje. Tačiau EJSA neužsiims mokslinių tyrimų valdymu ir nedubliuos esančių ES mokslinių struktūrų veiklos.Pakeitimais taip pat siekiama aiškiai apibrėžti EJSA pagalbą Komisijai ir valstybėms narėms įvairiose tarptautinėse ir regioninėse organizacijose, siekiant užtikrinti Komisijai ir valstybėms narėms geriausias įmanomas technines konsultacijas. Konsultacijos būtų teikiamos TJO, TDO, Paryžiaus susitarimo memorandumui dėl uosto valstybės kontrolės ir kitoms regioninėms įstaigoms (pavyzdžiui, Barselonos konvencijos, Bonos bendradarbiavimo susitarimo, Bukarešto konvencijos, Helsinkio konvencijos, Lisabonos susitarimo ir Arkties tarybos nariams).Be to, kai kurios EJSA priklausančios svarbios eksploatacinės tarnybos ( SafeSeaNet , CleanSeaNet , LRIT (tolimojo identifikavimo ir sekimo sistemos), uosto valstybės kontrolės ir kt.) veikla gali būti veiksminga įgyvendinant kitas ES politikos sritis, pavyzdžiui, taikant integruotą jūrų priežiūros metodą pagal integruotąją ES jūrų politiką . Tuo siekiama suvienyti ir susieti tarpusavyje skirtingas taikomas, kuriamas arba planuojamas sukurti[14] priežiūros sistemas. Kita politikos sritis, kur EJSA, pasinaudodama turima palydovinių duomenų apdorojimo patirtimi, gali įnešti svarbų indėlį, yra GMES (Aplinkos ir saugumo pasaulinės stebėsenos) programa. Be to, EJSA patirtis, sistemos, programos ir duomenys yra naudingi vertinant ir analizuojant dėl laivininkystės daromą neigiamą balasto vandens, jūros taršos ir povandeninio triukšmo poveikį jūrinei aplinkai , turint omenyje geros aplinkos būklės tikslą, kurį reikia pasiekti įgyvendinant Jūrų strategijos pagrindų direktyvą[15].Be to, reikia atsižvelgti į neseniai iškilusią naftos gavybos jūroje riziką jūrų transportui ir jūrų aplinkai. Peržiūrėtame reglamente aiškiai nurodoma, kad EJSA reagavimo pajėgumai gali taip pat būti panaudoti jūrų užteršimo atvejais, kai taršos šaltiniai yra ne laivai, o konkrečiai naftos platformos. Iš tikrųjų EJSA ir daugelis ES valstybių narių, pasinaudodamos ES civilinės saugos sistema, pasiūlė JAV valdžios institucijoms specialią įrangą ir specializuotus reagavimo į taršą laivus išsiliejusiai naftai Meksikos įlankoje valyti. Komisija toliau svarstys, kiek EJSA galėtų toliau prisidėti prie kranto naftos ir dujų gavybos ir gamybos įrangos saugumo, turėdama omenyje, kad tokia veikla neįeina į jūrų transporto sektoriaus kompetencijos sritį ir kad Komisija kartu su suinteresuotosiomis šalimis šiuo metu atlieka ES taisyklių poreikio vertinimą.Pagal dabartinį EJSA reglamentą techninis bendradarbiavimas su kaimyninėmis šalimis yra labai sudėtingas. Kol kas EJSA veikloje, pasinaudodamos 17 straipsnio nuostatomis, galėjo dalyvauti tik Norvegija ir Islandija. Kitos trečiosios šalys, kurios su ES dalijasi regionine jūra (Baltijos jūra, Juodąja jūra, Viduržemio jūra ir Arkties vandenynu) išreiškė susidomėjimą bendradarbiauti su EJSA įvairiose srityse (palydovinių nuotraukų naudojimo siekiant nustatyti potencialius teršėjus, apsikeitimo jūrų transporto duomenimis, mokymų, techninės patirties, reagavimo į taršą laivų). Agentūra iki šiol bendradarbiavo neaktyviai dėl to, kad jos veiklos teisinis pagrindas buvo ribojantis.Komisija mano, kad EJSA pagalba apsaugos jūroje srityje neturėtų būti didesnė nei numatyta Reglamente Nr. 725/2004[16]. Todėl nenumatyta įtraukti EJSA į Direktyvos 2005/65/EB dėl uostų apsaugos stiprinimo[17] įgyvendinimą. Tačiau siekiant didesnio veiksmingumo ir lankstumo, siūloma panaikinti dabartinį EJSA apribojimą teikti pagalbą Komisijai vykdant tikrinimus[18] pagal Reglamentą Nr. 725/2004. Laikoma, kad tikrinimo komandos vadovas paves ekspertams skirtingas užduotis, atsižvelgdamas į jų atitinkamą patirtį. Šiuo pakeitimu nenumatoma skirti EJSA jokių papildomų išteklių.2.5. Su valdymu susiję aspektaiIlgiau kaip septynerius metus taikoma EJSA valdymo sistema įrodė savo tvirtumą. Būtų pagrįsta išlaikyti dabartinę EJSA institucinę sąrangą –vadinamą Bendrijos „reguliavimo agentūrą“, kuriai būdingas didelis savarankiškumas. Tačiau remiantis patirtimi, keliose srityse būtina padaryti patobulinimus ir suteikti daugiau aiškumo.Tai visų pirma susiję su agentūros Komisijos vardu vykdomų tikrinimų organizavimu . Šioje srityje reikėtų aiškiai atskirti agentūros, Komisijos, administracinės valdybos ir valstybių narių vaidmenis. Valstybių narių atstovams administracinėje valdyboje iškyla interesų konflikto galimybė: viena vertus, jie sprendžia dėl EJSA veiklos ir išteklių, visų pirma nustatant apsilankymų politiką[19], kita vertus, jie atstovauja nacionalinėms administracijoms, kurias Komisijos vardu tikrina EJSA, siekdama įsitikinti, kad jos laikosi nacionalinių teisės aktų ir jų veikla atitinka taikytinus ES teisės aktus. Ši konflikto galimybė sukėlė diskusijas valdybos posėdžiuose, ypač tariantis dėl EJSA „apsilankymų politikos“.Nors, laimei, iki šiol didesnių problemų buvo išvengta, veiklą reguliuojančių nuostatų pobūdis yra probleminis, todėl reikia taisomųjų veiksmų, kuriais būtų aiškiai nustatytas skirtingų veikėjų vaidmuo. Siekdama valstybėms narėms, agentūrai ir Komisijai suteikti galimybę dalyvauti ir prisiimti atsakomybę, Komisija siūlo, kad ji pati nustatytų veiklos darbo metodus tikrinimų srityje taikydama komitologijos procedūrą, kaip ir EJSA atveju. Administracinė valdyba toliau atliks savo vaidmenį, inter alia spręsdama dėl agentūros darbo programos ir biudžeto.-  Kiti valdymo klausimai yra susiję su agentūros valdymu. EJSA administracinė valdyba rekomenduoja, kad agentūros išorės vertinimas būtų atliekamas reguliariai kelis kartus, todėl būtini 22 straipsnio pakeitimai. Antroji rekomendacija yra susijusi su EJSA daugiamete strategija , kurią įgyvendinus būtų galima sukurti geresnę strateginę viziją, nes dabartinis planavimas yra iš esmės priklausomas nuo metinio biudžetinio ciklo (žr. 10 ir 15 straipsnių pakeitimus). Be to, išplėtus EJSA, departamentų vadovų funkcijos turėtų būti aptariamos reglamente.-  ES institucijos po 2008 m. Komisijos komunikato[20] paskelbimo pradėjo svarstymus dėl horizontalaus valdymo aspektų , darančių poveikį visoms ES agentūroms. Todėl Komisija nusprendė nesiūlyti jokių horizontalaus pobūdžio pakeitimų. Tačiau Komisija norėtų atkreipti dėmesį į pakitusią Komisijos ir valstybių narių balsavimo teisių pusiausvyrą administracinėje valdyboje – ji smarkiai pakito po paskutinių ES plėtrų. Nors 2002 m. įvykusiuose pirmuosiuose EJSA posėdžiuose Komisija turėjo apie 21 % visų balsavimo teisių (4 atstovai iš 19 balsavimo teisę turinčių atstovų), dabar ši dalis sumažėjo iki maždaug 13 % dėl to, kad ES išaugo iki 27 valstybių narių, o po tolesnių plėtrų ši dalis dar labiau sumažės. Administracinės valdybos priima sprendimus, jei iš visų balsavimo teisę turinčių narių už jį balsuoja du trečdaliai (žr. 14 straipsnį), o renkant vykdomąjį direktorių reikalinga keturių penktųjų balsų dauguma (žr. 16 straipsnį). Komisijos nuomone, Europos teisės aktų leidėjo pradiniai ketinimai dėl institucinės pusiausvyros EJSA administracinėje valdyboje turėtų būti įgyvendinti vidutinės trukmės laikotarpiu toliau nedidinant administracinės valdybos narių skaičiaus (dabar yra 31 balsavimo teisę turintys nariai ir 6 balsavimo teisės neturintys nariai[21]).2.6. Poveikio vertinimasKartu su pasiūlymu pateikiami poveikio vertinimo ataskaita ir jos santrauka. 2008 m. birželio 22 d. poveikio vertinimo komisija paskelbė savo nuomonę, kurioje pateikė keletą pasiūlymų dėl ataskaitos projekto patobulinimų, į kuriuos buvo atsižvelgta galutinėje ataskaitos versijoje.3. Teisiniai pasiūlymo aspektai3.1. Teisinis pagrindasPasiūlymo teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalis, kur yra ir Reglamento 1406/2002 teisinis pagrindas.3.2. Subsidiarumo ir proporcingumo principaiSubsidiarumo ir proporcingumo principų yra visapusiškai laikomasi. Nepriklausomame išorės vertinime (žr. 2.1. punktą) patvirtintas ES intervencijos poreikis siekiant teikti valstybėms narėms ir Komisijai pagalbą, kad jos galėtų pasiekti reikalingą jūrų saugumą, apsaugą jūroje ir jūrų aplinkos apsaugą Europos Sąjungoje. Be to, agentūros veikla buvo pripažinta esanti veiksminga. Siūlomos priemonės yra proporcingos, nes jomis keičiamos tik tos esamo reglamento dalys, kurias būtina išdėstyti aiškiau ir pakeisti.3.3. Pasirinkta priemonėReglamentas yra tinkamiausia priemonė galiojančiam reglamentui iš dalies pakeisti.4. Poveikis biudžetuiPasiūlymo poveikis biudžetui bus nedidelis, nes agentūrai suteikiama nedaug naujų uždavinių arba išplečiami jau turimi uždaviniai – kad EJSA galėtų veiksmingai ir mažiausiomis sąnaudomis juos įgyvendinti, reikėtų 18 etatų. Tačiau Komisija, atsižvelgdama į dabartinę biudžeto padėtį, susitarė su agentūra dėl reikšmingo išteklių perskirstymo agentūros viduje – todėl EJSA 6 etatus užpildys pati perskirstydama savo išteklius. Tai reiškia, kad biudžeto valdymo institucija, vykdydama būsimas metines biudžetines procedūras, turės nuspręsti tik dėl 12 papildomų etatų siekiant 2012–2014 m. įgyvendinti agentūros etatų planą (5 etatai 2012 m., 4 etatai 2013 m. ir 3 etatai 2014 m.). Tai visapusiškai atitinka agentūros daugiametį 2011–2013 m. personalo politikos planą, kurį EJSA administracinė valdyba priėmė 2010 m. kovą ir perdavė biudžeto valdymo institucijai kartu su 2011 m. biudžetinei procedūrai skirtais dokumentais. Todėl šio pasiūlymo poveikis biudžetui yra iš viso apytiksliai 3,9 mln. EUR 2012–2015 m. laikotarpiu (daugiau informacijos rasite pridėtuose finansinėje pažymoje ir poveikio vertinime).Komisija laikosi nuomonės, kad reikšmingai padidinus EJSA žmogiškuosius išteklius 2005–2008 m. laikotarpiu (tuo laikotarpiu EJSA iš viso skirti 126 papildomi etatai) agentūra dabar yra konsolidavimosi etape, kaip tai parodo ir 2009–2011 m. etatų planai, kuriuose numatytas etatų padidėjimas yra nežymus, nors EJSA veiklos apimtys ir uždaviniai smarkiai plečiasi. Prieš siūlydama toliau plėsti uždavinius, kuriems įgyvendinti reikia papildomų išteklių, Komisija kartu su agentūra toliau vykdys EJSA veiklos ir išteklių peržiūrą, kad ir ateityje užtikrintų, jog buvo išnaudoti visi agentūros vidiniai ištekliai.5. Pasiūlymo turinysPasiūlymą sudaro 2 straipsniai. Pirmajame straipsnyje nurodomi siūlomi Reglamento Nr. 1406/2002 pakeitimai, o antrasis straipsnis yra susijęs su reglamento įsigaliojimu. Lentelėje pateikiama Reglamento 1406/2002 pakeitimų apžvalga, o išsamesnė informacija pateikiama tolesniuose skirsniuose:Straipsnis | Sritis | Pakeitimai |1 | Tikslai | Nauja redakcija |2 | Uždaviniai | Nauja redakcija |3 | Tikrinimai | Nauja redakcija |4 | Skaidrumas | Nekeičiamas |5 | Teisinis statusas | Nedideli 3 ir 4 dalių pakeitimai. |6 | Personalas | Nekeičiamas |7 | Privilegijos | Nekeičiamas |8 | Atsakomybė | Nekeičiamas |9 | Kalbos | Nekeičiamas |10 | Administracinė valdyba | Nedideli 2 dalies pakeitimai: pakeičiamas c punktas, įtraukiami ca ir cb punktai, panaikinamas g punktas, pakeičiamas i punktas ir supaprastinamas l punktas. |11 | Sudėtis | Nekeičiamas |12 | Pirmininkas | Nekeičiamas |13 | Posėdžiai | Nekeičiamas |14 | Balsavimas | Nekeičiamas |15 | Vykdomasis direktorius | 2 dalies pakeitimai (pakeičiamas a punktas, įtraukiami punktai aa ir ab, pakeičiami punktai b ir d, panaikinamas punktas g, panaikinama 3 dalis. |16 | Paskyrimas | Nauja redakcija |17 | Trečiosios šalys | Nekeičiamas |18 | Biudžetas | Nedideli 1 dalies pakeitimai |19 | Kontrolė | Nekeičiamas |20 | Sukčiavimas | Nekeičiamas |21 | Finansinės nuostatos | Nekeičiamas |22 | Vertinimas | Nedideli 1 dalies pakeitimai |23 | Pradžia | Nauja redakcija |24 | Įsigaliojimas | Nekeičiamas |5.1.1. 1 straipsnio (Tikslai) pakeitimasKaip nurodyta pirmiau, reglamento tikslai išlieka nepakitę. Todėl Komisija siūlo tik nedidelius 1 straipsnio pakeitimus.5.1.2. 2 straipsnio (Uždaviniai) pakeitimaiKadangi dabartinis straipsnio tekstas yra sunkiai suprantamas, Komisija siūlo naują jo redakciją išlaikant ankstesnę struktūrą. Tikslas – aiškiau apibrėžti EJSA uždavinius vartotojui patogia forma. Siūlomą straipsnį sudaro 5 dalys. Įvadinėje dalyje išdėstytos agentūros veiklos sritys, pasinaudojant 1 straipsnio išaiškinimais. Komisijos galutinė atsakomybė dėl ES acquis įgyvendinimo yra primenama 4 konstatuojamoje dalyje. 2–5 dalyse išvardyti įvairūs EJSA uždaviniai skirtingų atsakovų atžvilgiu.5.1.3. 3 straipsnio (Tikrinimai) pakeitimaiSiekdama tinkamai atspindėti institucinį EJSA vaidmenį ES teisės aktų įgyvendinime, Komisija siūlo naują 3 straipsnio redakciją. Nuoroda į administracinės valdybos apibrėžtą politiką panaikinama. Iš tikrųjų, nusprendžiant dėl „apsilankymų politikos“, kuri daro poveikį vietos administracijai, gali kilti valstybių narių atstovų interesų konfliktas. Vietoj to Komisija siūlo sekti Europos aviacijos saugos agentūros pavyzdžiu dėl agentūros veiklos darbo metodų nustatymo šioje srityje[22]. Tai užtikrina visų suinteresuotųjų šalių (agentūros, valstybių narių, Komisijos) dalyvavimą tuo pačiu atsižvelgiant į institucijų vaidmenis ir pareigas.5.1.4. 5 straipsnio (Teisinis statusas, administracinė tvarka, regioniniai centrai) pakeitimaiSiūlomu 3 dalies pakeitimu Komisija siekia panaikinti dabartinius regioninio centro veiklos apribojimus (dabar jo veikla išskirtinai apsiriboja laivų eismo stebėsena pagal Direktyvą 2002/59). Siūlomas pakeitimas nereiškia, kad Komisija pateiks prašymą EJSA administracinei valdybai dėl regioninio centro įkūrimo. Pirmiausiai turės būti aiškiai įrodytas tokio regioninio centro reikalingumas.Siūlomas 4 dalies pakeitimas atspindi EJSA aktyvėjantį dalyvavimą sprendžiant jūrų transporto klausimus regioniniu ir tarptautiniu lygmenimis, pavyzdžiui, dalyvaujant LRIT ir vystant ES jūrų priežiūrą. Tam reikia, kad agentūra vykdytų administracinį bendradarbiavimą su kitomis įstaigomis. Vykdomasis direktorius atstovauja agentūrai, todėl jis gali įpareigoti agentūrą pasirašydamas administracines sutartis, jei jos nėra tarptautiniai susitarimai. Siekiant skaidrumo, administracinė valdyba turi pateikti atitinkamą informaciją.5.1.5. 10 straipsnio (Administracinė valdyba) pakeitimaiKomisija siūlo šiuos 10 straipsnio 2 dalies pakeitimus:-  c punkte turi būti pakeista nuoroda į 2 straipsnį;-  nauji ca ir cb punktai yra susiję su administracinės valdybos priimta EJSA daugiamete strategija ir daugiamečiu personalo politikos planu;-  atitinkamai dėl padaryto 3 straipsnio pakeitimo g punktas turi būti panaikintas;-  i punkte turi būti apibūdinti nauji departamento vadovų etatai;-  l punkte dėl 15 straipsnio 2 dalies g punkto supaprastinimo galima padaryti atitinkamus supaprastinimus, susijusius su atskira ataskaita dėl reagavimo į taršą priemonių.5.1.6. 15 straipsnio (Vykdomasis direktorius) pakeitimaiKomisija siūlo padaryti tam tikrus 15 straipsnio 2 dalies pakeitimus dėl vykdomojo direktoriaus. Dauguma pakeitimų reikalingi dėl redakcinių priežasčių, padarius pakeitimus kituose straipsniuose. Pagaliau, 3 dalis gali būti panaikinta, nes jos tekstas perkeltas į 16 straipsnį.5.1.7. 16 straipsnio (Vykdomojo direktoriaus ir departamento vadovų paskyrimas) pakeitimaiIšplėtus agentūrą, (2010 m. buvo įdarbinti apytiksliai 242 darbuotojai), vykdomajam direktoriui reikia pagalbos valdymo lygmeniu. Nuo 2008 m. birželio mėn. EJSA organizacijos schemoje viduriniame valdymo lygmenyje numatyti trys departamentų vadovai ir tai atitinka kitų panašaus dydžio ES agentūrų padėtį. Todėl naujojoje teksto formuluotėje nereikalaujama, kad EJSA personalo plane būtų nurodyti nauji etatai. Straipsnio pavadinimas yra pakeičiamas ir nustatoma, kad departamentų vadovus skiria vykdomasis direktorius, pritarus administracinei valdybai.5.1.8. 18 straipsnio (Biudžetas) pakeitimaiKadangi LRIT tinklas apima visą pasaulį, EJSA keisis laivybos duomenimis su kitais duomenų centrais, įskaitant išsamią sąskaitų pateikimo sistemą. Nors dabartiniame EJSA reglamente už įvairias paslaugas jau numatyti mokesčiai, kurie yra vienas agentūros pajamų šaltinis (žr. 18 straipsnio 1 dalies c punktą), turėtų būti įtraukta techninė „mokesčių“ sąvoka. Skirtingai nuo kitų agentūrų, nesitikima ir neketinama, kad didžioji EJSA pajamų dalis bus gaunama imant mokesčius. ES įnašas išliks svarbiausiu EJSA finansavimo šaltiniu.5.1.9. 22 straipsnio (Įvertinimas) pakeitimaiKaip rekomenduoja EJSA administracinė valdyba, nuostatose dėl agentūros išorės vertinimo turėtų būti numatyta, kad tokį vertinimą reikia atlikti reguliariai.5.1.10. 23 straipsnio pakeitimaiŠio straipsnio nuostatos dėl EJSA veiklos pradžios yra pasenusios ir gali būti panaikintos. Todėl straipsnis gali tapti standartiniu straipsniu dėl komiteto įsteigimo. Jūrų saugumo srityje 2002 m. Reglamentu (EB) Nr. 2099/2002 buvo sukurtas bendras Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetas, kuris turėtų teikti pagalbą Komisijai įgyvendinant šį reglamentą. Primenama, kad agentūros veiklos darbo metodai tikrinimų srityje (3 straipsnis) nustatomi laikantis komitologijos procedūrų.2010/0303 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) […/….]kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantis Europos jūrų saugumo agentūrą(Tekstas svarbus EEE)EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,perdavę pasiūlymą nacionaliniams parlamentams,atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[23],atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[24],laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros[25],kadangi:1.  2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1406/2002[26] buvo įsteigta Europos jūrų saugumo agentūra (toliau – agentūra), siekiant užtikrinti aukštą, vienodą ir veiksmingą jūrų saugumo ir taršos iš laivų prevencijos lygį.2.  Remdamasi Reglamento (EB) Nr. 1406/2002 22 straipsniu, 2007 m. agentūros administracinė valdyba užsakė nepriklausomą reglamento įgyvendinimo išorės vertinimą. Remdamasi šiuo vertinimu, 2008 m. birželio mėn. ji paskelbė rekomendacijas dėl Reglamento (EB) Nr. 1406/2002, agentūros ir jos darbo metodų pakeitimų.3.  Remiantis išorės vertinimo rezultatais, administracinės valdybos rekomendacijomis ir daugiamete strategija, reikėtų aiškiau išdėstyti ir atnaujinti kai kurias Reglamento (EB) Nr 1406/2002 nuostatas. Be to, dėl jūrų saugumo politikos pokyčių ES ir tarptautiniu lygmeniu agentūrai turėtų būti suteikta tam tikrų papildomų uždavinių. Siekiant užtikrinti veiksmingą išlaidų ir biudžeto lėšų panaudojimą, būtina išsami peržiūra ir perskirstymas. Taip būtų galima trečdalį papildomų personalo poreikių, susijusių su naujomis užduotimis, patenkinti agentūrai perskirsčius vidinius išteklius.4.  Reikėtų aiškiau išdėstyti kai kurias nuostatas dėl konkretaus agentūros ypatingų agentūros valdymo aspektų. Atsižvelgdama į Komisijai suteiktą ypatingą atsakomybę įgyvendinti Sutartyje numatytų sričių politiką, Komisija agentūrai turėtų teikti politines rekomendacijas dėl to, kaip ji turėtų įgyvendinti savo uždavinius, kartu visapusiškai gerbdama agentūros teisinį statusą ir jos vykdomojo direktoriaus nepriklausomybę, kaip tai nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1406/2002.5.  Agentūra turėtų veikti Sąjungos labui. Tai apima ir agentūros veiksmų laisvę už ES teritorijos ribų savo kompetencijos srityse.6.  Agentūra turėtų Komisijai teikti didesnę pagalbą, susijusią su jos kompetencijos sritims priklausančia mokslinių tyrimų veikla. Tačiau reikėtų siekti, kad agentūros veikla nesidubliuotų su veikla, vykdoma pagal esamą ES mokslinių tyrimų sistemą. Visų pirma, agentūra neturėtų vadovauti mokslinių tyrimų projektams.7.  Pasibaigus galioti 2000 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 2850/2000/EB[27] nustatytai ES bendradarbiavimo atsitiktinės arba tyčinės jūros taršos srityje sistemai, agentūra turėtų tęsti tam tikrą pagal nebegaliojančią sistemą vykdytą veiklą, ir ypač pasinaudoti konsultacinėje techninėje grupėje įgyta patirtimi greitai reaguoti į atsitiktinę ar tyčinę jūros taršą.8.  Naujausi įvykiai parodė, kokį pavojų naftos ir dujų žvalgybos ir gavybos jūroje veikla kelia jūrų transportui ir jūrų aplinkai. Agentūros reagavimo įgūdžiai turėtų būti naudojami ir reaguojant į tokios veiklos sukeltą taršą. Be to, agentūra turėtų padėti Komisijai tirti jūroje esančių judriųjų dujų ir naftos įrenginių saugumą, siekdama nustatyti jų galimus trūkumus, remdamasi patirtimi, kurią ji įgijo šiose srityse: jūrų saugumo, apsaugos jūroje, taršos iš laivų prevencijos ir reagavimo į taršą jūrose.9.  ES sukūrė išsamią jūrų transporto strategiją iki 2018 m., kuri apima „e.jūrų sistemos“ koncepciją. Be to, Sąjunga kuria jūrų priežiūros tinklą. Agentūros turimos jūrų priežiūros sistemos ir programos padėtų įgyvendinti šių sričių politiką. Todėl agentūra turėtų suinteresuotiems partneriams suteikti galimybę naudotis turimomis sistemomis ir duomenimis.10.  Agentūra įgijo autoritetingos ES jūrų transporto duomenų teikėjos reputaciją, o šie duomenys yra reikalingi ir svarbūs vykdant kitą ES veiklą. Savo veikla, ypač susijusia su uosto valstybės kontrole, jūrų eismo ir laivybos maršrutų stebėsena, taip pat su pagalba nustatant galimus teršėjus, agentūra turėtų prisidėti prie tam tikrų ES pakrantės operacijų sąveikos stiprinimo. Be to, agentūra, kaupdama duomenis ir vykdydama jų stebėseną, turėtų taip pat rinkti esminę informaciją apie galimus naftos ir dujų žvalgybos ir gavybos jūroje pavojus jūrų transportui ir jūrų aplinkai.11.  Agentūros sistemos, programos, patirtis ir duomenys taip pat svarbūs siekiant geros jūrų vandenų aplinkos būklės tikslo, kaip tai nurodyta 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/56/EB[28], ypač dėl geros jūrų vandenų aplinkos būklės sudėtinių dalių, susijusių su laivyba, konkrečiai, balasto vandens, jūrą teršiančių šiukšlių, povandeninio triukšmo.12.  Agentūra vykdo tikrinimus, siekdama padėti Komisijai įvertinti, ar veiksmingai įgyvendinami ES teisės aktai Reikėtų tiksliai nustatyti agentūros, Komisijos, valstybių narių ir administracinės valdybos vaidmenis.13.  Komisija ir agentūra turėtų artimai bendradarbiauti rengdamos su tikrinimais susijusius agentūros veiklos darbo metodus. Tol, kol neįsigaliojo su tais darbo metodais susijusios priemonės, agentūra, vykdydama tikrinimus, turėtų laikytis esamos tikrinimų tvarkos.14.  Agentūros veiklos darbo metodų, taikomų atliekant tikrinimus, reikalavimai turėtų būti priimti pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[29].15.  Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1406/2002 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamento (EB) Nr. 1406/2002 pakeitimaiReglamentas (EB) Nr. 1406/2002 iš dalies keičiamas taip:1) 1–3 straipsniai pakeičiami taip:„1 straipsnisTikslai1. Šiuo reglamentu įsteigiama Europos jūrų saugumo agentūra (toliau – agentūra). Agentūra veikia Sąjungos labui.2. Agentūra valstybėms narėms ir Komisijai teikia reikiamą aukštos kompetencijos techninę ir mokslinę pagalbą, siekdama padėti joms tinkamai taikyti Sąjungos teisės aktus jūrų saugumo, apsaugos jūroje ir taršos iš laivų prevencijos srityje, stebėti priemonių įgyvendinimą ir įvertinti jų veiksmingumą vietoje.3. Agentūra valstybėms narėms ir Komisijai teikia techninę ir mokslinę pagalbą atsitiktinės arba tyčinės taršos iš laivų srityje ir, gavusi prašymą, papildomomis priemonėmis, išlaidų efektyvumą užtikrinančiu būdu sustiprina valstybių narių reagavimo į taršą mechanizmus (tačiau tai neturi panaikinti pakrančių valstybių narių atsakomybės turėti tinkamus reagavimo į taršą mechanizmus), ir atsižvelgia į esamą valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą šioje srityje. Jos veiksmai grindžiami ES civilinės saugos sistema, nustatyta Tarybos sprendimu 2007/779/EB, Euratomas[30].2 straipsnisAgentūros uždaviniai1. Siekdama užtikrinti 1 straipsnyje nurodytų tikslų tinkamą įgyvendinimą, agentūra vykdo šio straipsnio 2 dalyje išvardytus uždavinius šiose srityse: jūrų saugumo ir apsaugos jūroje, taršos iš laivų prevencijos ir reagavimo į jūrų taršą.2. Agentūra padeda Komisijai:a) atlikti paruošiamąjį darbą prieš atnaujinant ir tobulinant susijusius ES teisės aktus, visų pirma atsižvelgiant į tarptautinių teisės aktų raidą toje srityje;b) veiksmingai įgyvendinti susijusius ES teisės aktus, visų pirma vykdydama šio reglamento 3 straipsnyje nurodytus tikrinimus ir teikdama techninę pagalbą Komisijai, kai šioji atlieka pagal Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (EB) Nr. 725/2004[31] 9 straipsnio 4 dalį jai pavestus tikrinimus; ji gali Komisijai teikti pasiūlymus dėl galimo susijusių ES teisės aktų tobulinimo;c) teikti techninę pagalbą, kuri yra reikalinga dalyvaujant TJO, TDO techninėse įstaigose, Paryžiaus susitarimo memorandumo dėl uosto valstybės kontrolės ir kitų susijusių tarptautinių arba regioninių organizacijų darbe;d) kurti ir įgyvendinti su agentūros uždaviniais susijusią ES politiką, pavyzdžiui, Jūrų greitkeliai, Europos jūrų erdvė be kliūčių, „e.jūrų sistemos“, vidaus vandens keliai, Jūrų strategijos pagrindų direktyva, klimato kaita, ir tirti jūroje esančių judriųjų dujų ir naftos įrenginių saugumą;e) įgyvendinti su agentūros uždaviniais susijusias ES programas, pavyzdžiui, Aplinkos ir saugumo pasaulinės stebėsenos sistemą GMES ir bendradarbiavimo su Europos kaimyninėmis šalimis programas;f) tirti įgyvendinamus arba jau įgyvendintus su agentūros veiklos sritimis susijusius mokslinių tyrimų projektus; t. y. nustatyti, kokių tolesnių teisinių priemonių būtų galima imtis atlikus konkrečius mokslinius tyrimus,, ir nustatyti pagrindines tolesnių ES mokslinių tyrimų temas ir prioritetus;g) atlikti visus kitus uždavinius, kurie bus jai paskirti esamais ir būsimais susijusios srities ES teisės aktais.3. Agentūra dirba su valstybėmis narėmis, kad:a) tam tikrais atvejais organizuotų susijusią mokymo veiklą srityse, už kurias yra atsakingos uosto valstybė, vėliavos valstybė ir pakrantės valstybė;b) tobulintų techninius sprendimus, įskaitant susijusių paslaugų teikimą, ir teiktų su ES teisės aktų įgyvendinimu susijusią techninę pagalbą;c) atsitiktinės arba tyčinės jūrų taršos atveju papildomomis priemonėmis, išlaidų efektyvumą užtikrinančiu būdu, pasinaudodama Sprendimu 2007/779/EB, Euratomas nustatyta ES civilinės saugos sistema, stiprintų jų reagavimo į taršą veiksmus, kai to prašoma; šiuo atveju agentūra padeda nukentėjusiai valstybei narei, kuriai vadovaujant atliekamos valymo operacijos.4. Agentūra padeda valstybėms narėms ir Komisijai:a) laivų eismo stebėsenos srityje, visų pirma skatina pakrančių valstybių bendradarbiavimą laivybos srityse, susijusiose su Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/59/EB[32] nurodytomis politikos sritimis, kuria ir taiko informacijos sistemas, reikalingas tos direktyvos tikslams įgyvendinti. Be to, ji padeda kurti ES jūrų sričiai skirtą bendrą informacijos mainų aplinką;b) tirti avarijas jūrose pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/18/EB[33]; agentūra padės valstybėms narėms vykdyti didelių avarijų jūrose tyrimus ir nagrinėja avarijų tyrimo ataskaitas, siekdama nustatyti pridėtinę vertę Europos Sąjungai, t. y. patirtį , iš kurios reikėtų pasimokyti;c) teikdama objektyvius, patikimus ir palyginamus statistinius duomenis, informaciją ir duomenis, agentūra įgalina Komisiją ir valstybes nares imtis reikiamų priemonių jų veiksmams pagerinti ir turimų priemonių veiksmingumui įvertinti. Tokie uždaviniai apima techninių duomenų rinkimą, registravimą ir vertinimą, sistemingą turimų duomenų bazių naudojimą, įskaitant jų kryžminį papildymą, ir tam tikrais atvejais – papildomų duomenų bazių kūrimą. Remdamasi surinktais duomenimis, agentūra padeda Komisijai skelbti informaciją apie laivus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/16/EB[34]. Agentūra taip pat padeda Komisijai ir valstybėms narėms vykdyti veiklą, kuria siekiama– gerinti neteisėtai teršalus išmetančių laivų aptikimą ir patraukimą baudžiamojon atsakomybėn remiantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/35/EB[35].5. Agentūra Komisijos prašymu teikia techninę pagalbą dėl susijusių ES teisės aktų įgyvendinimo valstybėms, pateikusioms paraiškas dėl stojimo į Sąjungą, visoms Europos kaimynystės politikos šalims ir Paryžiaus susitarimo memorandumo dėl uosto valstybės kontrolės šalims.Agentūra, Komisijos prašymu, pagal Tarybos sprendimu 2007/779/EB, Euratomas nustatytą ES civilinės saugos sistemą toms valstybėms taip pat teikia pagalbą atsitiktinės arba tyčinės jūrų taršos atvejutomis pačiomis sąlygomis, kurios taikomos valstybėms narėms, kaip tai nurodyta šio straipsnio 3 dalies c punkte.Šie uždaviniai koordinuojami su dabartinėmis regioninio bendradarbiavimo programomis ir tam tikrais atvejais apima susijusios mokymo veiklos organizavimą.3 straipsnisTikrinimai1. Siekdama atlikti jai pavestus uždavinius ir padėti Komisijai atlikti Sutartyje numatytas pareigas, visų pirma įvertinti, ar Sąjungos teisės aktai įgyvendinami veiksmingai, agentūra valstybėse narėse vykdo tikrinimus.Nacionalinės valstybių narių valdžios institucijos palengvina agentūros personalo darbą.Be to, agentūra Komisijos vardu vykdo tikrinimus trečiosiose šalyse, kaip tai numatyta ES teisės aktuose, ypač Sąjungos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 391/2009[36] pripažintose organizacijose, ir tikrina jūreivių rengimą ir atestavimą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/106/EB[37].2. Agentūros veiklos darbo metodams, kurių laikantis vykdomi 1 dalyje nurodyti tikrinimai, taikomi reikalavimai, kurie turi būti priimti pagal 23 straipsnio 2 dalyje nurodytą tvarką.3. Pririekus ir visais atvejais užbaigus tikrinimų ciklą agentūra tiria to tikrinimų ciklo ataskaitas, siekdama nustatyti horizontalius rezultatus ir padaryti bendras išvadas dėl taikomų priemonių veiksmingumo. Agentūra tyrimo rezultatus pateikia Komisijai, kad šie būtų toliau aptarti su valstybėmis narėmis.“2) 5 straipsnio 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:„3. Komisijos prašymu, administracinė valdyba gali nuspręsti, suinteresuotoms valstybėms narėms sutikus, įkurti regioninius centrus, būtinus siekiant įgyvendinti agentūros uždavinius veiksmingiausiu ir naudingiausiu būdu.4. Agentūrai atstovauja vykdomasis direktorius. Vykdomasis direktorius agentūros vardu su kitomis įstaigomis, dirbančiomis agentūros veiklos srityse, gali sudaryti administracinius susitarimus prieš tai pranešęs administracinei valdybai.“3) 10 straipsnio 2 dalis iš dalies keičiama taip:a) c punktas pakeičiamas taip:„c) darbo programos ruošimo planuose nagrinėja valstybių narių techninės pagalbos prašymus, kaip nurodyta 2 straipsnio 3 dalyje;ca) priima daugiametę agentūros strategiją penkeriems metams, atsižvelgdama į Komisijos nuomonę;cb) priima agentūros daugiametį personalo politikos planą;“b) g punktas išbraukiamas.c) i punktas pakeičiamas taip:„i) drausminę valdžią vykdo per vykdomąjį direktorių ir departamento vadovus, nurodytus 16 straipsnyje;“d) l punktas pakeičiamas taip:„peržiūri k punkte nurodyto išsamaus plano finansinį vykdymą ir biudžetinius įsipareigojimus, nurodytus Europos Parlamento ir Tarybos Reglamente (EB) Nr. 2038/2006[38].“4) 15 straipsnis iš dalies keičiamas taip:a) 2 dalies a ir b punktai pakeičiami taip:„a) rengia daugiametę agentūros strategiją ir pasikonsultavęs su Komisija teikia ją administracinei valdybai likus mažiausiai 8 savaitėms iki susijusio valdybos posėdžio;aa) rengia daugiametį agentūros personalo politikos planą ir pasikonsultavęs su Komisija teikia jį administracinei valdybai;ab) rengia metinę darbo programą ir agentūros parengties ir reagavimo į taršą veiklos išsamų planą ir pasikonsultavęs su Komisija teikia juos administracinei valdybai likus mažiausiai 8 savaitėms iki susijusio valdybos posėdžio. Jis imasi reikiamų priemonių jų įgyvendinimui. Pagal 10 straipsnio 2 dalies c punktą jis atsako į visus Komisijos ar valstybės narės prašymus teikti pagalbą;b) pasikonsultavęs su Komisija ir laikydamasis 3 straipsnyje nurodytų reikalavimų, jis nusprendžia, ar reikėtų vykdyti tame pačiame 3 straipsnyje numatytus tikrinimus. Jis glaudžiai bendradarbiauja su Komisija rengdamas 3 straipsnio 2 dalyje nurodytas priemones;“b) 2 dalies d punktas pakeičiamas taip:„d) organizuoja veiksmingą stebėsenos sistemą, kad galėtų palyginti agentūros laimėjimus su šiame reglamente nustatytais jos darbo tikslais ir uždaviniais. Jis užtikrina, kad agentūros organizacinė struktūra bus nuolat atnaujinama atsižvelgiant į kintančius poreikius ir neviršijant turimų finansinių ir žmogiškųjų išteklių. Dėl to vykdomasis direktorius kasmet parengia bendrosios ataskaitos projektą, kurį pateikia administracinei valdybai. Ataskaitą sudaro atskiras skyrius, skirtas agentūros išsamaus parengties ir reagavimo į taršą veiklos plano finansiniam vykdymui, ir pateikiama naujausia informacija apie visų pagal tą planą finansuojamų veiksmų būklę. Jis nustato pripažintus profesinius standartus atitinkančią reguliaraus įvertinimo tvarką;“c) 2 dalyje išbraukiamas g punktas.d) 3 dalis išbraukiama.5) 16 straipsnis pakeičiamas taip:„16 straipsnisVykdomojo direktoriaus ir departamento vadovų skyrimas1. Agentūros vykdomąjį direktorių skiria ir atleidžia administracinė valdyba. Vykdomasis direktorius renkamas iš Komisijos siūlomo kandidatų sąrašo penkerių metų laikotarpiui remiantis nuopelnais ir dokumentais pagrįstais administraciniais bei valdymo įgūdžiais, taip pat profesine kompetencija ir patirtimi, susijusia su jūrų saugumu, apsauga jūrose, taršos iš laivų prevencija ir reagavimu į taršą. Prieš paskiriant vykdomuoju direktoriumi, administracinės valdybos atrinktas kandidatas gali būti kviečiamas padaryti pareiškimą kompetentingame Europos Parlamento komitete ir atsakyti į komiteto narių klausimus. Administracinė valdyba sprendimą priima visų balso teisę turinčių narių keturių penktadalių balsų dauguma.2. Administracinė valdyba, Komisijos pasiūlymu, ir atsižvelgdama į vertinimo ataskaitą, gali pratęsti vykdomojo direktoriaus kadenciją ne ilgiau kaip trejiems metams. Administracinė valdyba priima sprendimą visų balso teisę turinčių narių keturių penktadalių balsų dauguma. Administracinė valdyba informuoja Europos Parlamentą apie ketinimą pratęsti vykdomojo direktoriaus kadenciją. Likus mėnesiui iki kadencijos pratęsimo, vykdomasis direktorius gali būti pakviestas (-a) padaryti pranešimą kompetentingame Europos Parlamento komitete ir atsakyti į jo narių klausimus. Jei kadencija nepratęsiama, vykdomasis direktorius toliau eina pareigas tol, kol paskiriamas naujas vykdomasis direktorius.3. Vykdomajam direktoriui gali padėti vienas ar daugiau departamento vadovų. Kai vykdomojo direktoriaus nėra arba jis negali dalyvauti, jo funkcijas perima vienas iš departamento vadovų.4. Departamento vadovai skiriami remiantis nuopelnais ir dokumentais pagrįstais administraciniais bei valdymo įgūdžiais, taip pat profesine kompetencija ir patirtimi, susijusia su jūrų saugumu, apsauga jūrose, taršos iš laivų prevencija ir reagavimu į taršą. Departamento vadovus skiria ar atleidžia vykdomasis direktorius, prieš tai gavęs administracinės valdybos sutikimą.“6) 18 straipsnio 1 dalies c punktas pakeičiamas taip:„c) mokesčiai ir rinkliavos už leidinius, mokymo ir (arba) kitas agentūros teikiamas paslaugas.“7) 22 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:„1. Reguliariai ir bent kartą per penkerius metus administracinė valdyba paveda atlikti nepriklausomą šio reglamento įgyvendinimo išorės vertinimą. Komisija agentūrai suteikia galimybę naudotis visa informacija, kuri, pastarosios manymu, reikalinga tokiam vertinimui.“.8) 23 straipsnis pakeičiamas taip:„23 straipsnisKomitetas1. Komisijai padeda Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetas (COSS), įsteigtas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2099/2002[39] 3 straipsnį.2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.“2 straipsnisĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse pagal sutartis.Priimta Briuselyje […]Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas […] […]FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMAPASIŪLYMO / INICIATYVOS STRUKTŪRAPasiūlymo / Iniciatyvos pavadinimasPasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantį Europos jūrų saugumo agentūrąAtitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV ir VGB sistemoje[40]06: Energetika ir transportas0602: Sausumos, oro ir jūrų transporto politika060202: Europos jūrų saugumo agentūraNuostatų, susijusių su jūrų saugumu, apsauga jūroje, taršos iš laivų prevencija ir reagavimu į taršą, įgyvendinimas.Pasiūlymo / Iniciatyvos pobūdis( Pasiūlymas/iniciatyva susijęs (-usi) su nauja priemone( Pasiūlymas/iniciatyva susijęs (-usi) su nauja priemone po bandomojo projekto/parengiamosios priemonės[41]( Pasiūlymas/iniciatyva susijęs (-usi) su esamos priemonės pratęsimu( Pasiūlymas/iniciatyva susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonęTikslaiPasiūlyme / Iniciatyvoje nurodytas (-i) Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai)Tikslai ir (arba) pridėtinė vertė pagal Europe 2020 strategiją:Agentūra prisideda prie ES ekonomikai ir jos piliečiams skirto saugaus, patikimo ir darnaus jūrų transporto. Tai visiškai atitinka tris Europe 2020 strategijos prioritetus.– Pažangus augimas: žiniomis ir inovacijomis pagrįsto ūkio vystymas. Agentūra padeda kurti geriausius įmanomus techninius laivų standartus ir taip skatina žinias ir inovacijas.– Darnus augimas: tausiau išteklius naudojančio, ekologiškesnio ir konkurencingesnio ūkio skatinimas. Agentūra padeda užtikrinti taršos iš laivų prevenciją ir reaguoti į jūrų taršą įvairiose srityse. Laivybos sektorius prisidės prie 20-20-20 klimato ir (arba) energijos tikslų ir pavyzdinės iniciatyvos „Tausiai išteklius naudojanti Europa“. Agentūra atliks savo vaidmenį įgyvendinant šią strategiją atitinkamame sektoriuje.Integracinis augimas: didelio užimtumo ūkio, kuriame užtikrinta socialinė ir teritorinė sanglauda, skatinimas. Jūrų transportas yra svarbi sudėtinė dalis, padedanti užtikrinti salų ir atokiausių regionų teritorinę sanglaudą ir integraciją į ES. Agentūra prisideda prie saugaus, patikimo ir darnaus ES jūrų transporto kūrimo.GD MOVE indėlis įgyvendinant 2010 m. metinę politikos strategiją:agentūrų plėtra, valdymas ir koordinavimas (įskaitant EJSA) yra vienos iš pagrindinių GD MOVE veiklos rūšių;įgyvendinant trečiąjį jūrų saugumo teisės aktų paketą dalyvauja ne tik EJSA, bet ir GD MOVE (tai yra viena iš pagrindinių GD MOVE veiklos rūšių);Komunikate „Europos Sąjungos jūrų transporto politikos strateginiai tikslai ir rekomendacijos iki 2018 m.“ Komisija išreiškė savo ketinimą „ peržiūrėti Europos jūrų saugumo agentūros įgaliojimus ir veiklą, siekdam[a] dar labiau padidinti techninę ir mokslinę pagalbą, kurią ji gali teikti valstybėms narėms ir Komisijai “ (COM (2009) 8, 2009 1 21, p. 7).Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veiklaBiudžeto sritis 06 02, konkretus tikslas Nr. 3 Transporto saugumo pagerinimasSusijusi (-ios) VGV/VGBS veiklos rūšis (-ys) 060202 Europos jūrų saugumo agentūraNumatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikisNurodyti poveikį, kurį pasiūlymas / iniciatyva turėtų tiksliniams gavėjams / grupėms.Didesnė EJSA techninė pagalba valstybėms narėms ir Komisijai.EJSA techninė pagalba kaimyninėms šalims skatinant ES jūrų saugumo politikos įgyvendinimą.Rezultatų ir poveikio rodikliaiNurodyti pasiūlymo / iniciatyvos įgyvendinimo vertinimo rodiklius.EJSA veiksmingumo rodiklius nustato metinėse darbo programose. Metines darbo programas reguliariai tikrina administracinė valdyba. Metinė ataskaita yra pagrindinė kontrolės priemonė.Pasiūlymo / Iniciatyvos pagrindas (-ai)Trumpalaikis (-iai) ir ilgalaikis (-iai) poreikis (-iai)EJSA bus retai įgaliojama įgyvendinti naujus uždavinius.Papildoma ES dalyvavimo naudaEJSA buvo įsteigta kaip ES agentūra, kad padėtų įgyvendinti ES jūrų saugumo politiką.Panašios patirties išvados2008 m. atlikus specialųjį EJSA vertinimą, taip pat 2009 m. atlikus bendrąjį ES agentūrų vertinimą, buvo nustatyta, kad agentūra Komisijai ir valstybėms narėms suteikia pridėtinę vertę.Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmisPasiūlymas, kuris papildo 2009 m. priimtą trečiąjį jūrų saugumo paketą, yra suderinamas su ES jūrų saugumo politika ir teisės aktais .Trukmė ir finansinis poveikis( Pasiūlymas/iniciatyva yra ribotos trukmės-  ( Pasiūlymas / Iniciatyva galioja nuo MMMM [MM DD] iki MMMM [MM DD]-  ( Finansinis poveikis nuo MMMM iki MMMM( Pasiūlymas/iniciatyva yra neribotos trukmės-  Įgyvendinimo pradinis laikotarpis –2012–2014 m.,-  po to veikimas visu pajėgumu.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai) [42]( Centralizuotas tiesioginis Komisijos valdymas( Centralizuotas netiesioginis valdymas perduodant įgyvendinimo užduotis:-  ( vykdomosioms įstaigoms-  ( Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[43]-  ( nacionalinėms viešojo sektoriaus įstaigoms arba viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms-  ( asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsniu.( Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis( Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis valstybėmis( Bendras valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)VALDYMO PRIEMONĖSPriežiūros ir atskaitomybės nuostatosNurodyti šių nuostatų taikymo dažnumą ir sąlygas.Visų ES agentūrų darbas kontroliuojamas taikant griežtą stebėsenos sistemą, kuri apima vidaus audito pajėgumus, Komisijos vidaus audito tarnybą, administracinę valdybą, Komisiją, Audito Rūmus ir biudžeto valdymo instituciją. Ši sistema bus taikoma toliau.Valdymo ir kontrolės sistemaNustatyta rizikaNėra.Numatoma (-os) kontrolė priemonė (-s)Netaikoma.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonėsNurodyti esamas arba būsimas prevencijos ir apsaugos priemonesBus toliau taikomos šio reglamento 20 straipsnyje numatytos kovos su sukčiavimu priemonės.NUMATOMAS PASIŪLYMO / INICIATYVOS FINANSINIS POVEIKISPaveikta (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-s)-  Esamos išlaidų biudžeto eilutėsPagal daugiametės finansinės programos kategorijas ir biudžeto eilutes.Daugiametės finansinės programos kategorija | Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Įnašas |Numeris [Aprašymas………………………...……….] | DA/NDA ([44]) | iš ELPA[45] šalių | iš šalių kandidačių[46] | iš trečiųjų šalių | iš šalių, nurodytų Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punkte |1a | 06.02.02.01 [Įnašas į EJSA, I ir II antraštinės dalys] | DA | TAIP | NE | NE | NE |1a | 06.02.02.02 [Įnašas į EJSA, III antraštinė dalis] | DA | TAIP | NE | NE | NE |Numatomas poveikis išlaidomsNumatomo poveikio išlaidoms suvestinėmln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija | 1a | Augimas ir konkurencingumas |mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)-  Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai-  ( Pasiūlymui / Iniciatyvai įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nereikalingi-  ( Pasiūlymui / Iniciatyvai įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip:Sąmatą nurodyti sveikais skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu)2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | 2015 m. | ...įrašykite tiek metų, kiek reikia, kad būtų galima nustatyti poveikio trukmę (žr. 1.6 punktą) |( Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) |XX 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) | 1 | 1 | 1 | 1 |XX 01 01 02 (Delegacijos) |XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) |10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) |( Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalentas) [55] |XX 01 02 01 (S, AĮD, DNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) |XX 01 02 02 (S, AĮD, JED, VD ir DNE delegacijose) |XX 01 05 02 (S, AĮD, DNE, vykdantys tiesioginius mokslinius tyrimus) |Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) |IŠ VISO | 1 | 1 | 1 | 1 |XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus GD viduje, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD galėtų būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.Vykdytinų užduočių aprašas:Pareigūnai ir laikinieji tarnautojai | Koordinuoja Komisijos ir agentūros santykius, vykdo agentūros veiklos stebėseną, rengia Komisijos veiklą, kuria ji prisideda prie agentūros darbo. |Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa-  ( Pasiūlymas / Iniciatyva atitinka esamą finansinį programavimą.-  ( Atsižvelgiant į pasiūlymą / iniciatyvą, reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą.Paaiškinkite, kaip reikia pakeisti programavimą, ir nurodykite atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.[…]-  ( Įgyvendinant pasiūlymą / iniciatyvą būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą[58].Paaiškinkite, ką reikia atlikti, ir nurodykite atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.[…]Trečiųjų šalių finansinis įnašas-  Pasiūlyme / Iniciatyvoje bendras su trečiosiomis šalimis finansavimas nenumatytas-  Pasiūlyme / Iniciatyvoje numatytas bendrasis finansavimas apskaičiuojamas taip:Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | 2015 m. | ...įrašykite tiek metų, kiek reikia, kad būtų galima nustatyti poveikio trukmę (žr. 1.6 punktą) | Iš viso |Norvegijos ir Islandijos, kaip ELPA šalių, įnašas apskaičiuojamas kaip 2 % nuo papildomo biudžeto |0,012 |0,020 |0,027 |0,028 | | | |0,087 | |IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų |0,012 |0,020 |0,027 |0,028 | | | |0,087 | |Numatomas poveikis pajamoms-  ( Pasiūlymas / Iniciatyva neturi finansinio poveikio pajamoms.-  ( Pasiūlymas / Iniciatyva pajamoms turi tokį finansinį poveikį:-  ( nuosaviems ištekliams-  ( įvairioms pajamoms[1] Reglamentas pirmą kartą iš dalies pakeistas 2003 m. liepos 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1644/2003, OL L 245, 2003 9 29, p. 10.[2] Reglamentas antrą kartą iš dalies pakeistas 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 724/2004, OL L 129, 2004 4 29, p. 1.[3] 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 725/2004 dėl laivų ir uostų įrenginių apsaugos stiprinimo (OL L 129, 2004 4 29, p. 6.).[4] Reglamentas trečią kartą iš dalies pakeistas 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2038/2006, OL L 394, 2006 12 30, p. 1, taip pat žr. klaidų ištaisymą OL L 30, 2007 2 3, p. 12.[5] http://www.emsa.europa.eu/[6] Žr. COM (2005) 585, 2005 11 23, p. 5.[7] Žr. COM (2009) 8, 2009 1 21, p. 7.[8] Žr. Tarybos pranešimą spaudai, dokumentas 8176/09, p. 28.[9] Žr. 2005 m. rugsėjo 7 d. Direktyvos 2005/35/EB dėl taršos iš laivų ir sankcijų už pažeidimus įvedimo 11 straipsnį, OL L 255, 2005 9 30, p. 11.[10] Žr. EJSA interneto svetainę http://www.emsa.europa.eu/end179d003d002.html. Be to, Cowi ataskaitos santrauką galite rasti kartu pridedamo poveikio vertinimo II priede.[11] Žr. COWI tyrimą, p. 6.[12] Žr. EJSA interneto svetainę http://www.emsa.europa.eu/end179d003d002.html. Be to, rekomendacijas galima rasti kartu pridedamo poveikio vertinimo I priede.[13] OL L 131, 2009 5 28, p. 11-135.[14] Žr. komunikatą „Jūrų priežiūros integravimas. ES jūrų sričiai skirta bendra dalijimosi informacija aplinka“ COM (2009) 538 galutinis.[15] 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/56/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (OL L 164, 2008 6 25, p. 19).[16] 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 725/2004 dėl laivų ir uostų įrenginių apsaugos stiprinimo, OL L 129, 2004 4 29, p. 6.[17] 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/65/EB dėl uostų apsaugos stiprinimo, OL L 310, 2005 11 25, p. 28.[18] Reglamento Nr. 1406/2002 2 straipsnio b punkto iv dalyje dabar numatoma, kad: „Ši Agentūros pagalba Komisijai bus taikoma tik laivams bei atitinkamoms kompanijoms ir pripažintoms apsaugos organizacijoms, įgaliotoms vykdyti tam tikrą su apsauga susijusią veiklą“ .[19] Žr. 3 straipsnio 1 dalį: „Siekdama atlikti jai patikėtus uždavinius, agentūra gali lankytis valstybėse narėse pagal administracinės valdybos nustatytą politiką.“ Visą dokumento tekstą rasite http://www.emsa.europa.eu/end179d003d001.html 2004 prie 2004 m. birželio 25 d. įvykusio valdybos susirinkimo sprendimų.[20] Žr. komunikatą. „Europos agentūros. Tolesnės veiklos kryptys“ COM (2008) 135.[21] Teisę balsuoti turi 27 ES valstybių narių atstovai, o jos neturi 4 sektorių, kurie yra labiausiai susiję su agentūros vykdoma veikla, specialistai ir po vieną atstovą iš Norvegijos ir Islandijos.[22] Žr. 2008 m. vasario 20 d. Reglamentą (EB) Nr. 216/2008 dėl bendrųjų taisyklių civilinės aviacijos srityje ir įsteigiantį Europos aviacijos saugos agentūrą, OL L 79, 2008 3 19, p. 1, ir įgyvendinantį 2006 m. gegužės 16 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 736/2006 dėl Europos aviacijos saugos agentūros darbo metodų vykdant standartizacijos patikrinimus, OL L 129, 2006 5 17, p. 10.[23] OL C[…], […], p. […].[24] OL C[…], […], p. […].[25] OL C[…], […], p. […].[26] OL L 208, 2002 8 5, p. 1.[27] OL L 332, 2000 12 28, p 1.[28] 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/56/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva), (OL L 164, 2008 6 25, p. 19).[29] OL L 184, 1999 7 17, p 23.[30] OL L 314, 2007 12 1, p 9.[31] OL L 129, 2004 4 29, p 6.[32] OL L 208, 2002 8 5, p. 10.[33] OL L 131, 2009 5 28, p. 114.[34] OL L 131, 2009 5 28, p. 57.[35] OL L 255, 2005 9 30, p. 11.[36] OL L 131, 2009 5 28, p. 11.[37] OL L 323, 2008 12 3, p. 33.[38] OL L 394, 2006 12 30, p 1.[39] OL L 324, 2002 11 29, p. 1.[40] VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGBS – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas.[41] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies a arba b punktuose.[42] Išsamią informaciją apie valdymo metodus ir nuorodas į Finansinį reglamentą galima rasti BudgWeb svetainėje http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html[43] Nurodytoms Finansinio reglamento 185 straipsnyje.[44] DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA – nediferencijuotieji asignavimai.[45] ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.[46] Šalių kandidačių ir prireikus Vakarų Balkanų galimų šalių kandidačių.[47] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.[48] Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuotų studentų mainų skaičius, nutiestų kelių kilometrai ir kt.).[49] Kaip apibūdinta 1.4.2. skirsnyje. „Konkretus tikslas (-ai)...“[50] Skirtingos rezultatų rūšys gali būti geriausiai apibūdinamos kaip agentūros techninė pagalba Komisijai ir valstybėms narėms.[51] Apskaičiuotos vidutinės sąnaudos vienam EJSA darbuotojui yra 98 050 EUR (EJSA skaičiavimais, metinės išlaidos darbuotojui yra 91 550 EUR 2011 m. + 5 % pridėtinės, infrastruktūros ir kelionių išlaidos + 2 % infliacija 2012 m.). Nuo 2013 m. sumos indeksuojamos 2 % (= n+1).[52] „Rezultatų skaičius“ apskaičiuojamas atsižvelgiant į reikalingų naujų etatų skaičių. Skaičiuojama, kad pagal šį rezultatą EJSA reikalingi žmogiškieji ištekliai yra iš viso +15 visos darbo dienos ekvivalentų, iš kurių 6 bus užpildyti EJSA perskirstant savus išteklius po vidaus veiklos ir išteklių peržiūros. 9 nauji etatai numatomi skirti taip: 4 nauji etatai 2012 m., 3 – 2013 m. ir 2 – 2014 m.[53] Šis rezultatas susijęs su technine pagalba kaimyninėms trečiosioms šalims.[54] „Rezultatų skaičius“ apskaičiuojamas atsižvelgiant į reikalingų naujų etatų skaičių. Skaičiuojama, kad pagal šį rezultatą EJSA reikalingi papildomi žmogiškieji ištekliai yra +3 visos darbo dienos ekvivalentų (trejus metus iš eilės skiriant po vieną etatą per metus).[55] S – sutartininkas; AĮD – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED – „Jeune Expert en Délégation“ (jaunesnysis ekspertas delegacijoje); VD – vietinis darbuotojas; SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas;[56] Neviršijant ribos, nustatytos laikinai samdomiems darbuotojams, finansuojamiems iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių).[57] Būtina struktūriniams fondams, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondui (EŽF).[58] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.


|

52011PC0203

/* KOM/2011/0203 galutinis - NLE 2011/0085 */  Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito, nustatyto importuojamiems Bosnijos ir Hercegovinos kilmės ceolito A milteliams, galutinis surinkimas

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2011.4.13KOM(2011) 203 galutinis2011/0085 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito, nustatyto importuojamiems Bosnijos ir Hercegovinos kilmės ceolito A milteliams, galutinis surinkimasAIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIŪLYMO APLINKYBĖS |Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas susijęs su 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių, kuriuo panaikinamas 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių, (toliau – pagrindinis reglamentas) 5 straipsnio taikymu ir ypač Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 9 straipsnio taikymu. |Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas teikiamas įgyvendinant pagrindinį reglamentą ir atsižvelgiant į tyrimo, atlikto laikantis pagrindiniame reglamente nustatytų esminių ir procedūrinių reikalavimų, rezultatus. |Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos Laikinosios priemonės nustatytos Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1036/2010 (OL L 298, 2010 11 16, p. 27). |Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |Su tyrimu susijusios suinteresuotosios šalys turėjo galimybę ginti savo interesus atliekant tyrimą pagal pagrindinio reglamento nuostatas. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nenumatytas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame pateiktas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. |TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI |Siūlomų veiksmų santrauka 2010 m. vasario 17 d. Komisija inicijavo antidempingo tyrimą dėl importuojamų Bosnijos ir Hercegovinos kilmės ceolito A miltelių. Atlikus tyrimą nustatyta, kad buvo vykdomas nagrinėjamojo produkto dempingas, daręs žalą Sąjungos pramonei. Taip pat nustatyta, kad antidempingo priemonių nustatymas neprieštarauja Sąjungos interesams. Todėl buvo nustatytos laikinosios priemonės. Toliau vykdant tyrimą pasitvirtino pagrindinės preliminarios išvados. Todėl siūloma, kad Taryba priimtų pridedamą reglamento pasiūlymą, kad būtų nustatytos galutinės priemonės importuojamiems Bosnijos ir Hercegovinos kilmės ceolito A milteliams. |Teisinis pagrindas 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių, kuriuo panaikinamas 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas). |Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių. |Veiksmų pobūdis aprašytas minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą. |Būtinybė nurodyti, kaip sumažinama Sąjungai, šalių vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ūkinės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkanti finansinė bei administracinė našta ir ar ji yra proporcinga pasiūlymo tikslui, netaikoma. |Pasirinkta priemonė |Siūloma priemonė – reglamentas. |Kitos priemonės būtų netinkamos, nes pagrindiniame reglamente kitų galimybių nenumatyta. |POVEIKIS BIUDŽETUI |Pasiūlymas neturi poveikio ES biudžetui. |2011/0085 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito, nustatyto importuojamiems Bosnijos ir Hercegovinos kilmės ceolito A milteliams, galutinis surinkimasEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių, kuriuo panaikinamas 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1], (toliau – pagrindinis reglamentas) ypač į jo 9 straipsnį,atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau – Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,kadangi:1.  LAIKINOSIOS PRIEMONĖS2.  Reglamentu (ES) Nr. 1036/2010[2] (toliau – laikinasis reglamentas) Komisija nustatė laikinąjį antidempingo muitą importuojamiems Bosnijos ir Hercegovinos kilmės ceolito A milteliams.3.  Tyrimas inicijuotas 2010 m. sausio 4 d. gavus skundą, kurį pateikė Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. ir Zeolite Mira Srl Unipersonale (toliau – skundo pateikėjai), kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 25 %) visų Sąjungoje pagaminamų ceolito A miltelių. Skunde pateikta dempingo ir dėl jo daromos materialinės žalos įrodymų, kurių pakako tyrimui inicijuoti.4.  TOLESNĖ PROCEDŪRA5.  Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo nuspręsta nustatyti laikinąsias antidempingo priemones (toliau − pirminis faktų atskleidimas), kelios suinteresuotosios šalys raštu pateikė pastabas apie preliminarias išvadas. Šalims, kurios to pageidavo, buvo suteikta galimybė būti išklausytoms.6.  Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, kaip ji manė, buvo būtina norint padaryti galutines išvadas.7.  Primenama, kad, kaip nustatyta laikinojo reglamento 11 konstatuojamojoje dalyje, atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2009 m. gruodžio 31 d. (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2005 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).8.  Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu ketinta rekomenduoti nustatyti galutinį antidempingo muitą importuojamiems Bosnijos ir Hercegovinos kilmės ceolito A milteliams ir galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinojo muito sumas. Be to, joms nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti.9.  Suinteresuotųjų šalių žodžiu ir raštu pateiktos pastabos išnagrinėtos ir prireikus į jas atsižvelgta.10.  NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS11.  Kadangi jokių pastabų šiais klausimais negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 12–15 konstatuojamosios dalys.12.  Remiantis pirmiau išdėstytomis nuostatomis, daroma galutinė išvada, kad visų rūšių ceolito A milteliai, kaip apibrėžta pirmiau, yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.13.  ATRANKA14.  Bosnijos eksportuojančių gamintojų grupė (toliau – Birac ) pakartojo pirminiame tyrimo etape pateiktą teiginį, kad visi duomenys apie neatrinktą Sąjungos gamintoją ( Silkem d.o.o. , toliau – Silkem ) turėjo būti įtraukti į atrinkto Sąjungos gamintojo ( MAL Magyar Aluminium , toliau – MAL ) klausimyno atsakymus, nes šios dvi bendrovės yra susijusios. Teigta, kad jei būtų neatsižvelgta į šį trūkumą, tai reikštų Sąjungos gamintojų ir eksportuotojų diskriminaciją, nes jei susiję eksportuojantys gamintojai yra įsikūrę šalyse, kuriose atliekamas antidempingo tyrimas, jie visi turi pateikti klausimyno atsakymus. Be to, Birac teigė, kad MAL ir Silkem turėtų būti pripažinti nebendradarbiaujančiais.15.  Šių teiginių negalima priimti. Dėl laikinojo reglamento 19 konstatuojamojoje dalyje paaiškintų priežasčių tiek MAL , tiek Silkem visapusiškai bendradarbiavo atliekant tyrimą. Primenama, kad, Silkem pateikė informacijos užpildydama atrankos formą ir į Silkem buvo atsižvelgta makroduomenų rodikliuose. Tačiau ši bendrovė nebuvo įtraukta į atrinktų bendrovių sąrašą dėl mažo dydžio. Todėl Silkem nereikėjo pateikti vadinamųjų mikroduomenų ir a fortiori jie nebuvo tikrinami. Be to, kadangi jos nagrinėjamojo produkto pardavimo apimtis yra santykinai maža palyginti su MAL pardavimo apimtimi, nėra duomenų, kurie rodytų, jog Silkem duomenis pateikus kartu su MAL duomenimis būtų gautas kitoks rezultatas.16.  Teiginys apie eksportuojančių gamintojų ir Sąjungos gamintojų diskriminaciją taip pat yra akivaizdžiai nepagrįstas, nes situacijos skiriasi. Viena vertus, dempingo tyrimas paprastai atliekamas bendrovių lygmeniu ir institucijos turi apskaičiuoti kiekvienos konkrečios bendrovės dempingo skirtumą. Be to, eksportuojančių gamintojų grupė turi būti vertinama kaip visuma, nes priešingu atveju iškiltų pavojus, kad eksportas būtų vežamas per grupės dalį, kurioje muitas mažiausias. Kita vertus, žalos tyrimu siekiama ištirti, ar visa Sąjungos pramonė patyrė materialinės žalos. Šiuo atveju buvo laikoma, kad, vertinant pagal tam tikrus žalos rodiklius (mikrorodiklius), atrinkti Sąjungos gamintojai atstovauja visai ES gamybai. Taigi šis teiginys atmetamas.17.  Be to, Birac teigė, kad su MAL susijusi Bosnijos kasybos bendrovė, šiam konkrečiam Sąjungos gamintojui tiekianti neperdirbtas žaliavas (t. y. boksitą), taip pat turėjo bendradarbiauti atliekant tyrimą. Šiuo klausimu pažymima, kad kasybos bendrovė buvo nurodyta MAL klausimyno atsakymuose. Be to, su boksito gavimu ir jo perdirbimu į aliuminio trihidratą susijusios sąnaudos buvo išsamiai nurodytos MAL gamybos sąnaudose. Todėl MAL grupė visiškai atitinka Komisijos tarnybų nustatytus atskaitomybės reikalavimus. Taigi šis teiginys atmetamas.18.  Kadangi jokių kitų pastabų šiais klausimais negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 16–20 konstatuojamosios dalys.19.  DEMPINGAS20.  Normalioji vertė21.  Primenama, kad, kadangi parduodamo produkto kiekis vidaus rinkoje nebuvo tipiškas, normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi.22.  Apskaičiuojant normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį patirtos pardavimo, bendrosios bei administracinės (toliau – PBA) išlaidos ir įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje parduodant panašų produktą kiekvieno susijusio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo gautas svertinis vidutinis pelnas buvo pridėti prie jų vidutinių gamybos sąnaudų per TL. Kadangi nėra skirtingų nagrinėjamojo produkto arba panašaus produkto rūšių, buvo naudojamas svertinis vidutinis pelnas. Prireikus gamybos sąnaudos ir PBA išlaidos buvo koreguojamos prieš jas panaudojant įprastoms prekybos sąlygoms patikrinti ir normaliosioms vertėms apskaičiuoti.23.  Po pirminio faktų atskleidimo Birac pateikė pastabų dėl pelno dydžio, naudoto normaliajai vertei apskaičiuoti, nustatymo. Birac nuomone, taikyta metodika pažeidžiama pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalis, nes šiuo konkrečiu atveju normaliajai vertei apskaičiuoti naudojant netipiško pardavimo vidaus rinkoje pelno dydį gaunamas lygiai toks pats rezultatas, koks būtų gautas, jeigu būtų naudotos netipiško pardavimo vidaus rinkoje kainos. Ji teigė, kad pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi kartu su 2 straipsnio 6 dalimi negalėjo būti siekiama tokio nenuoseklaus metodo. Be to, ji teigė, kad naudotas pelno dydis yra nepagrįstas ir neproporcingas, visų pirma, lyginant su tiksliniu pelnu, naudotu apskaičiuojant priverstinį pardavimą mažesnėmis kainomis.24.  Taip pat Birac teigė, kad pardavimas vidaus rinkoje dėl jo pobūdžio neturėtų būti laikomas vykdytu įprastomis prekybos sąlygomis ir todėl neturėtų būti naudojamas normaliajai vertei nustatyti.25.  Dėl pirmojo teiginio pažymima, kad taikytas metodas atitinka pagrindinio reglamento nuostatas ir teisminę praktiką, nustatytą PPO sprendimais, pagal kuriuos apskaičiuojant normaliąją vertę turi būti naudojamas pardavimo vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis pelnas, net jei šis pardavimas nebuvo tipiškas. Šiuo konkrečiu atveju pažymima, kad, kadangi visas pardavimas vidaus rinkoje buvo pelningas, apskaičiuojant normaliąją vertę iš tiesų buvo gautas toks pats rezultatas, koks būtų gautas tuomet, jei normalioji vertė būtų pagrįsta pardavimo vidaus rinkoje kainomis. Pirmiausia reikėtų pažymėti, kad pelno ir PBA duomenys buvo pagrįsti pačios bendrovės pardavimu vidaus rinkoje, kuris buvo laikomas vykdytu įprastomis prekybos sąlygomis. Toliau pažymima, kad pagrįstumo negalima vertinti pagal tikslinį pelną, naudotą apskaičiuojant priverstinį pardavimą mažesnėmis kainomis, nes toks pelnas atspindi padėtį Sąjungos rinkoje, kuomet nėra importo dempingo kainomis, todėl jis negali būti laikomas tinkamu palyginimo pagrindu, siekiant nustatyti pelną, kuris būtų naudojamas apskaičiuojant normaliąją vertę. Todėl šis teiginys atmetamas.26.  Dėl teiginio, kad pardavimas vidaus rinkoje neturėtų būti laikomas vykdytu įprastomis prekybos sąlygomis, atliekant tyrimą nustatyta, kad Birac pateikti duomenys ir įrodymai sudarė patikimą pagrindą normaliajai vertei nustatyti. Todėl šis teiginys laikytas nepagrįstu ir dėl šios priežasties buvo atmestas.27.  Kadangi jokių kitų pastabų dėl normaliosios vertės nustatymo negauta, patvirtinamas laikinojo reglamento 21–26 konstatuojamosiose dalyse aprašytas metodas.28.  Eksporto kaina29.  Kadangi jokių pastabų dėl eksporto kainos negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 27 ir 28 konstatuojamosios dalys.30.  Palyginimas31.  Kadangi jokių pastabų dėl normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimo negauta, patvirtinama laikinojo reglamento 29 konstatuojamoji dalis.32.  Dempingo skirtumas33.  Kadangi jokių kitų pastabų dėl dempingo skirtumo, dėl kurių reikėtų pakeisti preliminarias išvadas, negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 30–32 konstatuojamosios dalys.34.  ŽALA35.  Pastabas dėl išvadų, susijusių su žala, pateikė kai kurie Sąjungos gamintojai, du naudotojai iš ES ir vienintelis Bosnijos eksportuojantis gamintojas.36.  Šiame reglamente nenagrinėjami argumentai, kurie jau buvo išsamiai išnagrinėti laikinajame reglamente.37.  Bendrosios pastabos38.  Laikinojo reglamento 45 ir 68 konstatuojamosiose dalyse aiškiai nurodyta, kad šiame tyrime Sąjungos pramonė apima visus ES gamintojus. Be to, žalos veiksniai, kuriais remiantis buvo priimta išvada dėl žalos, paprastai yra grindžiami duomenimis, susijusiais su Sąjungos pramone. Kuomet buvo naudoti su Sąjungos pramone susiję duomenys, laikinojo reglamento 5.4 skirsnyje tai nurodoma kaip makroduomenys. Tačiau kai nebuvo visos Sąjungos pramonės duomenų, buvo naudojami atrinktų tipiškų ES gamintojų duomenys. Jokių pastabų šiais klausimais negauta, todėl galutinai patvirtinamos laikinosios išvados.39.  Tačiau 34 konstatuojamojoje dalyje buvo pateiktas klaidingas teiginys. Ši konstatuojamoji dalis turėjo būti išdėstyta taip: „Visi Sąjungos gamintojai sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau – Sąjungos pramonė)“.40.  Kadangi jokių kitų pastabų nepateikta, patvirtinamos laikinojo reglamento 52–56 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados.41.  Sąjungos suvartojimas42.  Kadangi jokių pastabų negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 35–38 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados.43.  Importas iš nagrinėjamosios šalies44.  Kadangi jokių pastabų negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 39–43 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados.45.  Sąjungos pramonės padėtis46.  Žalos rodikliai47.  2010 m. spalio mėn. vieno Sąjungos gamintojų, MAL , gamykloje įvyko avarija. Tačiau iš bendrovės pateiktų skaičių matyti, kad jos tiekiamo produkto kiekis iki 2011 m. sausio mėn. pasiekė ankstesnį lygį. Todėl akivaizdu, kad ši avarija didelių tiekimo problemų ES rinkoje nesukėlė.48.  Birac teigimu, kadangi pirmiau minėta su MAL susijusi Bosnijos kasybos bendrovė per TL gavo pelno, Komisija atlikdama ekonominių rodiklių skaičiavimus turėtų pakoreguoti MAL gamybos sąnaudas ir pelną, nes MAL pelnas buvo tariamai sumažintas, didelį pelną gavus susijusiai kasybos bendrovei Bosnijoje.49.  Dėl šio teiginio pažymima, kad boksitas iš susijusios bendrovės buvo perkamas sąžiningos konkurencijos sąlygomis. Šis klausimas buvo išnagrinėtas atliekant patikrinimą vietoje. Kadangi MAL per TL pirko boksitą tiek iš susijusių, tiek iš nesusijusių bendrovių maždaug vienodomis vidutinėmis kainomis, Komisija yra įsitikinusi, kad boksitas buvo perkamas sąžiningos konkurencijos sąlygomis, todėl nereikia koreguoti MAL pelningumo tendencijos, kuri buvo naudota apskaičiuojant tendenciją, nurodytą laikinojo reglamento 52 konstatuojamojoje dalyje. Todėl šis teiginys buvo atmestas.50.  Be to, Birac teigimu, kadangi tam tikras žaliavas ji gavo tiesiogiai iš savo aliuminio oksido gamybos, ji turėjo didelį konkurencinį pranašumą palyginti su daugeliu ES gamintojų, ir tai turėtų atsispindėti nustatant žalos skirtumus. Šis teiginys negali būti priimtas. Jei bendrovė turi konkurencinį pranašumą, paprastai tai turėtų poveikio apskaičiuojant jos bendrą dempingą, t. y. būtų gautos mažesnės sąnaudos, ir todėl būtų nustatyta mažesnė normalioji vertė. Tokio pobūdžio konkurencinis pranašumas neturi nieko bendro su žalos skirtumu. Nustatant žalos skirtumą nagrinėjama, ar mažesnio nei dempingo skirtumas muito pakaktų žalai pašalinti. Todėl šis teiginys buvo atmestas.51.  Sąjungos naudotojai teigė, kad laikinajame Komisijos vertinime nebuvo atsižvelgta į kai kuriuos teigiamus žalos veiksnių pokyčius (pelningumą, grynųjų pinigų srautus ir investicijų grąžą) ir nurodė, kad reikėtų išnagrinėti visus veiksnius. Tačiau vertinant žalą šie teigiami pokyčiai buvo visapusiškai išnagrinėti. Į juos atsižvelgta, tačiau šiuo atveju jie nelaikyti lemiamais dėl laikinajame reglamente išdėstytų priežasčių (laikinojo reglamento 52–60 konstatuojamosios dalys). Todėl šis teiginys buvo atmestas.52.  Kadangi jokių kitų pastabų negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 44–64 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados.53.  Išvada dėl žalos54.  Remiantis pirmiau išdėstytomis nuostatomis, ir negavus jokių kitų pastabų šiuo klausimu, patvirtinamos laikinojo reglamento 65–69 konstatuojamosiose dalyse padarytos išvados.55.  PRIEŽASTINIS RYŠYS56.  Vienas bendradarbiaujantis naudotojas teigė, kad priežastinio ryšio tyrimas yra klaidingas, nes Komisija nurodo, kad per TL (2009 m.) tam tikri žalos veiksniai laikinai pagerėjo. Ši šalis nesutiko su atliktu įvertinimu, kad didesnis pelningumas per TL, palyginti su 2008 m., buvo pasiektas dėl trumpalaikių pokyčių, kurie nepasikartotų 2010 m.57.  Dėl šio komentaro pažymima, kad šalies argumentai yra paprasčiausi teiginiai, nepagrįsti jokiais naujais įrodymais. Priešingai, Komisijos pozicija yra pagrįsta ES gamintojų atliekant tyrimą tiek pradiniame, tiek galutiniame etape, pateikta informacija. Be to, prieš tikrinamuosius vizitus pateikta informacija buvo patikrinta vietoje. Numatytą pelno dydžio po TL mažėjimą taip pat patvirtino dviejų ES gamintojų pateikti visų 2010 m. duomenys. Taigi šis teiginys atmetamas.58.  Birac nesutiko su preliminaria išvada dėl importo iš trečiųjų šalių poveikio. Tačiau remiantis Komisijos analize, pateikta laikinojo reglamento 77 konstatuojamojoje dalyje, Birac buvo vienintelė svarbi eksportuotoja į ES rinką. Iš kitų šaltinių praktiškai beveik nebuvo importuojama. Birac nepateikia naujų įrodymų šiuo klausimu, todėl jos teiginys atmetamas.59.  Vienas bendradarbiaujantis naudotojas nesutiko su laikinajame reglamente pateikta analize dėl suvartojimo mažėjimo ir kaip paklausos mažėjimo precedentą nurodė spalvoto vaizdo katodinių spindulių kineskopų antidempingo tyrimą[3]. Teigta, kad atliekant minėtą tyrimą dėl paklausos sumažėjimo tyrimas turėjo būti baigtas. Tačiau negalima sulyginti spalvoto vaizdo katodinių spindulių kineskopų atvejo ir dabartinio tyrimo. Pirmajame suvartojimas smarkiai sumažėjo, nes nagrinėjamasis produktas buvo pakeistas kitais produktais, o dabartiniame tyrime suvartojimas sumažėjo labai nedaug (7 %, kaip nurodyta laikinojo reglamento 37 ir 38 konstatuojamosiose dalyse). Šiuo atžvilgiu taip pat pažymima, kad suvartojimo raida buvo toliau išsamiai išnagrinėta laikinojo reglamento 78–80 konstatuojamosiose dalyse, tačiau minėtas bendradarbiaujantis naudotojas negalėjo pateikti jokių įrodymų, kuriais būtų paneigtos Komisijos išvados. Todėl šie teiginiai atmetami.60.  Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, patvirtinamos laikinojo reglamento 70–92 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados, t. y. kad dėl importo dempingo kaina Sąjungos pramonė patyrė materialinės žalos.61.  SĄJUNGOS INTERESAI62.  Vienas bendradarbiaujantis naudotojas teigė, kad Komisija laikinojo reglamento 104 konstatuojamojoje dalyje pateikė klaidingą informaciją dėl ceolito sąnaudų svarbos visose sąnaudose. Visų pirma, teigta, kad ceolito sąnaudos yra didesnės nei 5 % visų sąnaudų, kaip nurodyta laikinojo reglamento 104 konstatuojamojoje dalyje. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad ši šalis nepateikė jokių naujų šį teiginį pagrindžiančių duomenų, o Komisijos išvados yra grindžiamos patikrinta, iš bendradarbiaujančių naudotojų gauta informacija. Dėl laikinojo reglamento 104 konstatuojamojoje dalyje panaudoto termino „visos sąnaudos“ pažymima, kad jis apima gamybos sąnaudas ir pardavimo, bendrąsias ir administracines sąnaudas. Be to, minėta „mažesnė nei 5 %“ dalis žymi vidurkį, kuris apima tiek skalbimo priemones, tiek vandens minkštiklius. Galiausiai reikėtų paaiškinti, kad ceolito sąnaudos gaminant vandens minkštiklius yra didesnės nei gaminant skalbimo priemones, tačiau daugiausia ceolitas naudojamas skalbimo priemonių gamyboje. Iš tiesų, šio konkretaus bendradarbiaujančio naudotojo atveju, vandens minkštikliai sudarė nedidelę jo vartotojams skirtų produktų, kurių gamyboje naudojamas ceolitas, apyvartos dalį. Todėl šis teiginys atmetamas.63.  Vienas bendradarbiaujantis naudotojas nesutiko su 102 konstatuojamojoje dalyje išdėstyta laikinąja išvada, kad Kinija gali tapti alternatyviu tiekimo šaltiniu. Atsižvelgdama į pateiktas pastabas, Komisija pripažįsta, kad nors per TL kai kurios Kinijos prekės buvo įvežtos į ES rinką, nėra tikėtina, kad artimoje ateityje Kinija taps svarbia tiekėja (žr. šio reglamento 41 konstatuojamąją dalį). Tačiau atsižvelgiant į nagrinėjamojo produkto gamybos pajėgumų panaudojimą Europos Sąjungoje, Komisija toliau laikosi nuomonės, kad nagrinėjamojo produkto tiekimo problemų nėra. Todėl šis teiginys atmetamas.64.  Vienas bendradarbiaujantis naudotojas teigė, kad jei po šio tyrimo būtų nustatyti muitai, ceolito sąnaudos padidėtų tiek, kad jo skalbimo priemonių ir vandens minkštiklių kainos taip pat padidėtų, todėl padidėtų ir vartotojų kainos. Šis argumentas grindžiamas prielaida, kad nustačius antidempingo muitą naudotojai perduos ceolito kainos padidėjimą. Visų pirma, Komisija laikosi nuomonės, kad nustačius priemones Sąjungos gamintojai gautų naudos iš padidėjusios masto ekonomijos, o ne didindami kainas (žr. laikinojo reglamento 108 ir 111 konstatuojamąsias dalis). Galiausiai, kaip minėta, su ceolitu susijusi sąnaudų dalis visose vartotojams skirtų produktų gamybos sąnaudose yra nedidelė, todėl jokie muitų nustatymo padariniai, nors ir nėra tikėtini, nepaneigtų laikinosios išvados, kad nėra svarbesnių su Sąjungos interesais susijusių priežasčių, dėl kurių reikėtų nenustatyti priemonių. Todėl šis teiginys atmetamas.65.  Vienas bendradarbiaujantis naudotojas teigė, kad gamindamas skalbimo priemones galėtų pereiti prie formulių, kuriose nenaudojamas ceolitas, o tai turėtų neigiamo poveikio ES ceolito gamintojams. ES gamintojai yra susipažinę su informacija, pateikta byloje susijusioms šalims susipažinti ir žino apie pavojų jų verslui. Tačiau nėra konkrečių įrodymų, kuriais remiantis būtų galima įvertinti tariamą tokio hipotetinio kitų medžiagų naudojimo poveikį Sąjungos pramonei. Todėl šis teiginys atmetamas.66.  Į šiuos argumentus atsižvelgta galutiniame tyrimo etape, tačiau jie nekeičia pagrindinių išvadų. Kadangi jokių kitų pastabų negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 93–112 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados. Todėl daroma išvada, kad nepateikta argumentų, kurie leistų teigti, jog priemonių nustatymas atlikus šį tyrimą prieštarautų Sąjungos interesams.67.  GALUTINĖS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS68.  Žalos pašalinimo lygis69.  Kadangi jokių pastabų negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 114–116 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados.70.  Galutinės priemonės71.  Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų ir remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi, turėtų būti nustatytas galutinis antidempingo muitas, kurio lygis turėtų būti toks, kaip nustatytas mažiausias dempingo ir žalos skirtumas pagal mažesniojo muito taisyklę. Šiuo atveju turėtų būti nustatyta muito norma, kuri prilygtų nustatytam dempingo dydžiui. Apskaičiuotas dydis – 28,1 %.72.  Remiantis tuo, kas išdėstyta, galutinio antidempingo muito norma Bosnijai ir Hercegovinai yra 28,1 %.73.  GALUTINIS LAIKINOJO MUITO SURINKIMAS74.  Manoma, kad, atsižvelgiant į nustatytą dempingo skirtumą, taip pat į Sąjungos pramonei padarytos žalos lygį, būtina galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinuoju reglamentu nustatytas laikinojo antidempingo muito sumas neviršijant šiuo reglamentu galutinai nustatyto muito sumos.75.  PRIEMONIŲ FORMA76.  Atliekant tyrimą Bosnijos eksportuojantis gamintojas Alumina d.o.o. Zvornik , kartu su susijusia bendrove Sąjungoje, Kauno Tiekimas AB , esančia Kaune, Lietuvoje, pateikė įsipareigojimo dėl kainos pasiūlymą pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalį. Pažymima, kad neseniai Fabrica glinice „Birac“ tapo patronuojančiąja bendrove ir Alumina d.o.o. , esanti Zvornike, liko vienintele grupės eksportuojančia gamintoja.77.  Komisija pasiūlymą išnagrinėjo. Pažymima, kad nagrinėjamasis produktas yra vartojimo produktas, turintis vieną produkto rūšį ir specifikaciją, todėl nelieka rizikos, kad kainos bus kompensuojamos naudojant įvairias produkto rūšis. Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad viso eksporto į Sąjungą sąskaitas faktūras išrašė susijusi bendrovė Sąjungoje (t. y. Kauno Tiekimas AB , Kaunas, Lietuva). Ši susijusi bendrovė taip pat parduoda kitus Birac grupės pagamintus produktus. Tačiau ceolito A miltelių rinka yra tiksliai apibrėžta, o ceolito A miltelius perkantys pirkėjai nepirktų kitų Birac grupės gaminamų produktų. Todėl buvo padaryta išvada, kad kryžminės kompensacijos rizika, kai tiems patiems pirkėjams gali būti parduodami kiti produktai, yra labai maža.78.  Sprendimu 2011/XX/ES Komisija priėmė Alumina d.o.o. Zvornik ir susijusios bendrovės Kauno Tiekimas pasiūlytą įsipareigojimą. Taryba pripažįsta, kad pasiūlytu įsipareigojimu pašalinamas žalingas dempingo poveikis ir pakankamai sumažinama priemonių vengimo rizika.79.  Kad Komisija ir muitinės įstaigos galėtų toliau veiksmingai stebėti, kaip Alumina d.o.o. Zvornik ir jos susijusi bendrovė laikosi prisiimto įsipareigojimo, nuo antidempingo muito bus atleidžiama, jeigu atitinkamai muitinei pateikiant išleidimo į laisvą apyvartą prašymą i) pateikiama įsipareigojimo sąskaita faktūra, kuri yra komercinė sąskaita faktūra, kurioje pateikiami bent priede išvardyti duomenys ir nurodytas pareiškimas, ii) importuotas prekes pagamino, išsiuntė ir joms sąskaitas faktūras tiesiogiai išrašė Alumina d.o.o. Zvornik pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje arba Kauno Tiekimas pirmam nesusijusiam pirkėjui Sąjungoje ir jeigu iii) deklaruotos bei muitinei pateiktos prekės tiksliai atitinka įsipareigojimo sąskaitos faktūros aprašymą. Jeigu neįvykdomos minėtos sąlygos, atitinkamas antidempingo muitas taikomas priimant deklaraciją dėl išleidimo į laisvą apyvartą.80.  Jeigu pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 9 dalį Komisija dėl padaryto pažeidimo atsisako priimto įsipareigojimo, nurodydama konkrečius sandorius ir atitinkamas įsipareigojimo sąskaitas faktūras paskelbdama negaliojančiomis, skola muitinei nustatoma tada, kai priimama šių sandorių deklaracija dėl išleidimo į laisvą apyvartą.81.  Importuotojai turi žinoti, kad skola muitinei, kaip įprasta prekybos rizika, gali būti nustatyta tada, kai priimama deklaracija dėl išleidimo į laisvą apyvartą, kaip išdėstyta 56 ir 57 konstatuojamosiose dalyse, net jeigu Komisija priima gamintojo, iš kurio tiesiogiai ar netiesiogiai buvo perkama, įsipareigojimą.82.  Pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 7 dalį muitinės įstaigos turėtų nedelsdamos informuoti Komisiją visada, kai nustatoma šio įsipareigojimo pažeidimo požymių.83.  Dėl pirmiau nurodytų priežasčių Alumina d.o.o. Zvornik ir Kauno Tiekimas pasiūlytą įsipareigojimą Komisija laiko priimtinu. Susijusioms bendrovėms buvo pranešta apie esminius faktus, aplinkybes ir prievoles, kuriais remiantis įsipareigojimas buvo priimtas.84.  Pažeidus ar atšaukus įsipareigojimus arba Komisijai atsisakius priimtų įsipareigojimų, antidempingo muitas, Tarybos nustatytas pagal 9 straipsnio 4 dalį, taikomas savaime, remiantis pagrindinio reglamento 8 straipsnio 9 dalimi,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis1. Importuojamiems Bosnijos ir Hercegovinos kilmės ceolito A milteliams, taip pat vadinamiems ceolito NaA arba ceolito 4A milteliais, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2842 10 00 (TARIC kodas 2842 10 00 30), nustatomas galutinis antidempingo muitas.2. Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra 28,1 %.3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos muitus reglamentuojančios galiojančios nuostatos.2 straipsnis1. Importuojamiems produktams, deklaruojamiems išleidimui į laisvą apyvartą pagal sąskaitas faktūras, išduotas bendrovių, kurių įsipareigojimus Komisija priėmė ir kurių pavadinimai įtraukti į Sprendime 2011/XX/ES pateiktą kartais atnaujinamą sąrašą, 1 straipsniu nustatytas antidempingo muitas netaikomas, jeigu:– juos pagamino, išsiuntė ir jiems sąskaitas faktūras tiesiogiai išrašė Alumina d.o.o. , Zvornikas, Bosnija ir Hercegovina, pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje arba Kauno Tiekimas AB , Kaunas, Lietuva, pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje ir– importuojant tokius produktus pateikiama įsipareigojimo sąskaita faktūra, kuri yra komercinė sąskaita faktūra, kurioje pateikiami bent šio reglamento priede išvardyti duomenys ir nurodytas pareiškimas ir– deklaruotos bei muitinei pateiktos prekės tiksliai atitinka įsipareigojimo sąskaitos faktūros aprašymą.2. Skola muitinei nustatoma priimant deklaraciją dėl išleidimo į laisvą apyvartą:– nustačius, kad dėl 1 dalyje aprašytų importuojamų produktų nesilaikoma vienos ar daugiau toje dalyje išvardytų sąlygų, arba– jeigu Komisija atsisako priimto įsipareigojimo pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 9 dalį, priimdama reglamentą arba sprendimą, kuriame nurodo konkrečius sandorius ir atitinkamas įsipareigojimo sąskaitas faktūras paskelbia negaliojančiomis.3 straipsnisGalutinai surenkamos garantijomis užtikrintos laikinojo antidempingo muito, nustatyto Reglamentu (ES) Nr. 1036/2010 importuojamiems Bosnijos ir Hercegovinos kilmės ceolito A milteliams, kurių KN kodai šiuo metu yra 2842 10 00 (TARIC kodas 2842 10 00 30), sumos.4 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasPRIEDASKomercinėje sąskaitoje faktūroje, pridedamoje prie bendrovių Sąjungai parduodamų prekių, dėl kurių prisiimtas įsipareigojimas, nurodomi šie duomenys:1. Pavadinimas „KOMERCINĖ SĄSKAITA FAKTŪRA, PRIDEDAMA PRIE PREKIŲ, DĖL KURIŲ PRISIIMTAS ĮSIPAREIGOJIMAS“.2. Komercinę sąskaitą faktūrą išrašančios bendrovės pavadinimas.3. Komercinės sąskaitos faktūros numeris.4. Komercinės sąskaitos faktūros išrašymo data.5. Papildomas TARIC kodas, pagal kurį sąskaitoje faktūroje nurodytos prekės turi būti išmuitintos Sąjungos pasienyje (papildomas TARIC kodas xxxx arba yyyy).6. Tikslus prekių aprašymas nurodant:– aiškų prekių, kurios atitiktų prekes, dėl kurių prisiimtas įsipareigojimas, aprašymą,– bendrovės produkto kodo numerį (BPK),– TARIC kodą,– kiekį (tonomis).7. Pardavimo sąlygų aprašymas, įskaitant:– kainą už toną,– taikomas mokėjimo sąlygas,– taikomas pristatymo sąlygas,– bendrą nuolaidų ir grąžinimų sumą.8. Į Sąjungą prekes importuojančios bendrovės (importuotojas – asmuo, kuris deklaruoja prekes muitiniam įforminimui), kuriai sąskaitą, pridedamą prie prekių, dėl kurių prisiimtas įsipareigojimas, tiesiogiai išrašo bendrovė, pavadinimas.9. Komercinę sąskaitą faktūrą išrašiusio bendrovės atstovo vardas, pavardė ir toks pasirašytas pareiškimas:„Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje nurodytos prekės, skirtos tiesioginiam eksportui į Europos Sąjungą, parduodamos taikant Alumina d.o.o. , Zvornikas ir jos susijusios bendrovės Kauno Tiekimas AB pasiūlyto ir Europos Komisijos Sprendimu 2011/XX/ES (*) priimto įsipareigojimo sąlygas. Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“___________(*) nuoroda į OL.[1] OL L 343, 2009 12 22, p. 51.[2] OL L 298, 2010 11 16, p. 27.[3] 2006 m. lapkričio 15 d. Komisijos sprendimas 2006/781/EB.