               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis,2018 06 14
            COM(2018) 461 final
            2018/0244(CNS)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos Sąjungos asociacijos ir Europos Sąjungos ir Grenlandijos bei Danijos Karalystės santykių(Užjūrio asociacijos sprendimas)
            {SWD(2018) 337 final}{SEC(2018) 310 final}

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               Šis pasiūlymas pateikiamas pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą, išdėstytą Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai ir Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl šiuolaikiško biudžeto Sąjungai, kuri apsaugo, suteikia galių ir gina
                  1
               . Komunikate nustatyti ES išorės veiksmų programų pagrindiniai prioritetai ir bendroji biudžeto sistema pagal išlaidų kategoriją „Kaimyninės šalys ir pasaulis“. Vienas iš šių prioritetų – Tarybos sprendimas dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos Sąjungos asociacijos ir Europos Sąjungos ir Grenlandijos bei Danijos Karalystės santykių.

               Užjūrio šalys ir teritorijos (UŠT) yra asocijuotos su Europos Sąjunga (ES) nuo Romos sutarties įsigaliojimo. Šios 25 salos Atlanto vandenyno, Antarkties, Arkties, Karibų, Indijos vandenyno ir Ramiojo vandenyno regionuose
                  2
                nėra nepriklausomos šalys – jos priklauso nuo keturių ES valstybių narių: Danijos, Prancūzijos, Jungtinės Karalystės ir Nyderlandų.

               Šiame pasiūlyme nustatyta taikymo diena – nuo 2021 m. sausio 1 d. Pasiūlymas teikiamas 27 valstybių narių Sąjungai, atsižvelgiant į 2017 m. kovo 29 d. Europos Vadovų Tarybos gautą Jungtinės Karalystės pranešimą dėl jos ketinimo išstoti iš Europos Sąjungos ir Euratomo remiantis Europos Sąjungos sutarties 50 straipsniu. Todėl jis netaikomas 12-ai UŠT, susijusių su Jungtine Karalyste. Likusių 13-os UŠT asociacija su Sąjunga grindžiama konstituciniais šių šalių ir teritorijų santykiais su trimis valstybėmis narėmis: Danija, Prancūzija ir Nyderlandais.

                  Apskritai UŠT yra gana savarankiškos tokiose srityse kaip ekonomikos reikalai, darbo rinka, visuomenės sveikata, vidaus reikalai ir muitai. Gynybos ir užsienio reikalai paprastai taip pat priklauso valstybių narių kompetencijai. UŠT nepriklauso Sąjungos muitų teritorijai ir vidaus rinkai. Todėl Sąjungos teisės aktai joms netaikomi. Kadangi UŠT gyventojai yra Europos Sąjungos valstybių narių, su kuriomis jų šalys ir teritorijos yra konstituciškai susijusios, piliečiai, jie turi ES pilietybę.

               Tarybos sprendimu ES/2013/755
                  3
                (Užjūrio asociacijos sprendimas) reglamentuojami UŠT (įskaitant Grenlandiją), valstybių narių, su kuriomis jos susijusios, ir Europos Sąjungos santykiai. Jame apibrėžiami ypatingi UŠT, kaip ES bendruomenės dalies, ir ES santykiai bei nustatoma konkreti joms taikoma teisinė sistema. Pagrindinis galiojančio Užjūrio asociacijos sprendimo finansavimo šaltinis – 11-asis Europos plėtros fondas (EPF), taikomas UŠT (išskyrus Grenlandiją, kuriai taikomas atskiras sprendimas, finansuojamas ES biudžeto ištekliais) teritorinių ir regioninių programų nustatymui ir finansavimui.

                  Iki 1982 m. dėl ryšių su Danija Grenlandija buvo laikoma ES dalimi, t. y. ES laivai galėjo žvejoti Grenlandijos vandenyse. Vėliau Grenlandija pasitraukė iš ES ir tapo asocijuota su ja kaip UŠT pagal Grenlandijos sutartį
                     4
                  . Šioje sutartyje pabrėžtas poreikis toliau palaikyti artimus ES ir Grenlandijos santykius, ypač daug dėmesio skiriant Grenlandijos vystymosi poreikiams ir ES žvejybos teisėms.

               1984 m. kovo 13 d. buvo pasirašytas Susitarimas dėl žuvininkystės
                  5
               . Po ketvirtojo žuvininkystės protokolo laikotarpio vidurio peržiūros 2003 m. Europos Vadovų Taryba padarė išvadą, kad reikėtų susitarti atsižvelgti į žuvininkystės svarbą ir struktūrinio vystymosi problemas Grenlandijoje. 2006 m. Sąjungos, Grenlandijos ir Danijos bendroje deklaracijoje
                  6
                nustatyti bendri naujos partnerystės tikslai. Ji tapo politiniu pagrindu priimti Tarybos sprendimą 2006/526/EB
                  7
               , kuriuo apibrėžta 2007–2013 m. bendradarbiavimo sistema. 2014–2020 m. laikotarpiui taikomas Tarybos sprendimas 2014/137/ES
                  8
               , atitinkantis vėlesnę 2015 m. ES, Grenlandijos ir Danijos bendrą deklaraciją, kuria dar kartą patvirtinama, kad jas sieja glaudūs ryšiai.

                  Galiojančiu Sprendimu dėl Grenlandijos papildomas Užjūrio asociacijos sprendimas, tačiau jame taip pat pateikta nuostatų, būdingų konkrečiai santykiams su Grenlandija.

                  10 išorės finansavimo priemonių, įskaitant Sprendimą dėl Grenlandijos
                     9
                   ir 11-ąjį EPF, kuriuo reglamentuojamos kitų UŠT programos, laikotarpio vidurio peržiūros ataskaitoje (2017 m. gruodžio mėn.)
                     10
                   prieita išvados, kad išorės finansavimo priemonės atitinka paskirtį. Vis dėlto ir ataskaitoje, ir per vykdytas konsultacijas pabrėžta, kad reikia daugiau lankstumo, paprastesnių nuostatų, suderinamumo ir veiksmingumo. Atitinkamai parengtas pasiūlymas dėl būsimos Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonės, kurioje bus remiamasi sukaupta patirtimi, kad Sąjungos išorės veiksmų struktūra būtų paprastesnė.

               Užjūrio asociacijos sprendimas ir Sprendimas dėl Grenlandijos negali būti įtraukti į naująją Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę ar bet kokį kitą teisės aktą, kuriam taikoma įprasta teisėkūros procedūra. Taip yra todėl, kad jiems taikoma kita priėmimo procedūra: Tarybos sprendimas priimamas vienbalsiai po konsultacijų su Europos Parlamentu
                  11
               . Vis dėlto, siekiant supaprastinti kelias programas, siūloma sujungti abu sprendimus į vieną sprendimą, kuriuo pergrupuojamos visos UŠT, įskaitant Grenlandiją.

               Be to, Užjūrio asociacijos sprendimo ir Sprendimo dėl Grenlandijos teisinis pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 203 straipsnis. Remiantis pasiūlymu dėl EPF įtraukimo į biudžetą, finansavimas Grenlandijai ir kitoms užjūrio šalims ir teritorijoms turėtų būti skiriamas pagal naują biudžeto išlaidų kategoriją Nr. 6 „Kaimyninės šalys ir pasaulis“.

                  Nauju visoms UŠT taikomu teisėkūros procedūra priimamu aktu, kuriuo nustatoma politinė ir teisinė sistema bei bendradarbiavimo įgyvendinimo būdai, bus užtikrinta:

               ·valdymo vienovė – visos UŠT bus finansuojamos iš to paties šaltinio (ES biudžeto), todėl bus galima pasiekti programavimo ir įgyvendinimo sinergijos;

               ·bendrų tikslų konsolidavimas;

               ·teisinės sistemos paprastinimas ir suderinamumas;

               ·didesnis UŠT, kaip grupės, matomumas.

               Kadangi abu pasiūlymai įvertinti kaip atitinkantys paskirtį, pagrindinis principas – išlaikyti tinkamai veikiančius elementus ir pašalinti kliūtis, kylančias partnerių gebėjimui veiksmingai įgyvendinti savo politiką ir prioritetus. Be to, susijusios valstybės narės griežtai laikėsi pozicijos nekeisti galiojančio Užjūrio asociacijos sprendimo struktūros ir acquis.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Galiojančios ES ir UŠT asociacijos taisyklės ir procedūros nustatytos 2013 m. lapkričio 25 d. Sprendime 2013/755/ES
                     12
                   dėl UŠT ir Europos Sąjungos asociacijos. Santykių su Grenlandija taisyklės ir procedūros nustatytos 2014 m. kovo 14 d. Sprendime 2014/137/ES
                     13
                   dėl Europos Sąjungos ir Grenlandijos bei Danijos Karalystės santykių.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

               Komunikate „2030 m. Europa“
                  14
                nustatomas lyginamasis standartas, pagal kurį vertinamas visų politikos sričių suderinamumas, susijęs su energijos vartojimo efektyvumu ir jo vaidmeniu siekiant užtikrinti energetinį saugumą ir įgyvendinti 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją. Taip pat bus užtikrintas suderinamumas su Paryžiaus susitarimu dėl klimato kaitos.

                  Integruota Europos Sąjungos Arkties politika
                     15
                   atitinka Sąjungos strateginį interesą – imtis esminio vaidmens Arkties regione. Remiantis ankstesnėmis iniciatyvomis joje išdėstoma Sąjungos politika, kuria siekiama stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą reaguojant į klimato kaitos poveikį pažeidžiamai Arkties aplinkai ir skatinti bei padėti stiprinti darnų vystymąsi, visų pirma Europinėje Arkties dalyje. Grenlandijai, kaip Danijos Karalystės daliai, tenka svarbus vaidmuo įgyvendinant šios politikos viziją.

               Pagal šį pasiūlymą finansuojami veiksmai turėtų būti suderinami su veiksmais, kurių imamasi pagal bendrą užsienio ir saugumo politiką ir naują siūlomą Europos taikos priemonę. Šiame pasiūlyme nenumatyta finansuoti humanitarinių veiksmų, nes jie ir toliau bus finansuojami pagal humanitarinės pagalbos priemonę
                  16
               .

               Komisijos pasiūlyme dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos užsibrėžiamas didesnis klimato aspekto integravimo į visas ES programas tikslas – kad klimato politikos tikslams pasiekti būtų skiriama 25 proc. ES išlaidų. Numatoma, kad veiksmais pagal šią programą 20 proc. jos bendrojo finansinio paketo bus skiriama su klimatu susijusiems tikslams. Programos vaidmuo siekiant šio bendrojo tikslo bus stebimas taikant ES klimato srities rodiklių sistemą (tinkamu suskirstymo lygmeniu), taip pat ketinama naudoti tikslesnes metodikas, jei jų bus. Komisija ir toliau kasmet teiks informaciją metinio biudžeto projekte nurodydama įsipareigojimų asignavimus.

               Siekdama padėti visapusiškai išnaudoti programos galimybes siekti su klimatu susijusių tikslų, Komisija stengsis nustatyti tinkamus veiksmus programos rengimo, įgyvendinimo, peržiūros ir vertinimo etapais.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               Užjūrio asociacijos sprendimas pagrįstas SESV Ketvirtąja dalimi. Išsamios asociacijos taisyklės ir tvarka nustatytos Tarybos sprendimuose, pagrįstuose SESV 203 straipsniu, kuriame numatyta, kad tokie aktai priimami pagal specialią teisėkūros procedūrą.

               SESV 198–204 straipsniai Grenlandijai taikomi atsižvelgiant į konkrečias nuostatas, nustatytas prie SESV pridėtame protokole (Nr. 34) dėl Grenlandijai skirtų specialių priemonių.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Išsamios SESV Ketvirtosios dalies nuostatų taikymo priemonės turi būti nustatomos Sąjungos lygmeniu, nes asociacijos – socialinio ir ekonominio vystymosi ir glaudžių ekonominių UŠT ir Sąjungos kaip visumos ryšių – tikslo negalima pasiekti veikiant valstybių narių lygmeniu. Be to, valstybės narės negalėtų imtis veiksmų dėl UŠT prekybos režimo, nes bendra prekybos politika priklauso išimtinei ES kompetencijai (SESV II antraštinės dalies Penktoji dalis).

               Komisijos pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto numatytas požiūris į bendradarbiavimą dera su partnerystės, papildomumo ir subsidiarumo principais. Komisija siūlo ES finansinę paramą UŠT pagrįsti programavimo dokumentais, už kuriuos būtų bendrai atsakingos kompetentingos UŠT valdžios institucijos bei Komisija ir kuriuose būtų apibrėžtos Sąjungos ir UŠT bendradarbiavimo strategijos. Šios bendradarbiavimo strategijos būtų pagrįstos UŠT kompetentingų valdžios institucijų nustatytais vystymosi tikslais, strategijomis ir prioritetais. Glaudžiai bendradarbiaudamos Komisija, UŠT ir susijusios valstybės narės priimtų sprendimus dėl veiklos, visapusiškai atsižvelgdamos į kiekvienos partnerės institucinius, teisinius ir finansinius įgaliojimus.

               Nepažeidžiant Komisijos prerogatyvų, už veiksmų, dėl kurių susitarta pagal bendradarbiavimo strategiją, įgyvendinimą pirmiausia būtų atsakingos UŠT valdžios institucijos. Komisija turėtų nustatyti bendrąsias šių programų ir projektų taisykles ir sąlygas.

                  Europos Sąjungos, Grenlandijos ir Danijos partnerystė palengvins konsultacijas ir dialogą politikos klausimais šiame sprendime nustatytais tikslais ir jame nustatytose bendradarbiavimo srityse. Visų pirma juo bus apibrėžta sistema, kuria remiantis būtų plačiai bendradarbiaujama ir palaikomas dialogas abipusiškai svarbiose srityse.

               •Proporcingumo principas

               Remiantis SESV 198 ir 199 straipsniais, asociacija ir toliau būtų siejama su išsamia partneryste, sudaryta iš institucinės sistemos ir prekybos nuostatų, ir aprėpiančia daug bendradarbiavimo sričių ir pagrindinius Sąjungos finansinės paramos UŠT principus.

               Atsižvelgiant į UŠT ypatybes ir jų ypatingus santykius su ES, nauju teisėkūros procedūra priimamu aktu, skirtu visoms UŠT ir aprėpiančiu politinę ir teisinę sistemą bei bendradarbiavimo įgyvendinimo būdus, bus užtikrinamas veiksmingumas, konsoliduojami bendri tikslai ir garantuojamas suderinamumas, be to, UŠT, kaip grupė, taps matomesnė. Šiame pasiūlyme išdėstomas požiūris yra lankstus ir pritaikytas kiekvienos UŠT padėčiai.

                  Siekiant suderinamumo ir veiksmingumo, jeigu nenurodyta kitaip, siūlomu sprendimu bus taikomos Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonės (KVTBP)
                     17
                   įgyvendinimo, vertinimo ir stebėsenos nuostatos.

               3.RETROSPEKTYVINIO VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų retrospektyvinis vertinimas / tinkamumo patikrinimas

                  Įgyvendinimui skirtame Sprendimo dėl Grenlandijos 7 straipsnyje reikalaujama ne vėliau kaip 2018 m. birželio mėn. pateikti laikotarpio vidurio peržiūros ataskaitą, kuria būtų galima grįsti tolesnį su sprendimu susijusį darbą ir veiksmus. 11-ojo EPF nuostatose, kurios aprėpia ir kitų UŠT programas, nurodyta, kad iki 2018 m. pabaigos turi būti atlikta veiklos rezultatų peržiūra. Todėl vertinant buvo atsižvelgta į Sprendimą dėl Grenlandijos (2014/137/ES) ir 11-ąjį EPF, kaip ir į aštuonias kitas išorės finansavimo priemones, dėl kurių visų, remiantis Bendro įgyvendinimo reglamento
                     18
                   17 straipsniu, iki 2017 m. pabaigos turėjo būti parengtos laikotarpio vidurio peržiūros ataskaitos.

               Ataskaitoje, kurią 2017 m. gruodžio mėn. priėmė Komisija
                  19
               , įvertinta, ar šios 10 priemonių ir toliau atitinka paskirtį, siekiant užtikrinti, kad ES parama naudojama veiksmingai. Ataskaitoje pateikta bendroji analizė ir 10 atskirų tarnybų darbinių dokumentų, kuriuose, remiantis 2016–2017 m. išorės konsultantų atliktais vertinimais, įvertinta kiekviena atskira finansavimo priemonė.

                  Sprendimui dėl Grenlandijos skirtame tarnybų darbiniame dokumente
                     20
                   padaryta išvada, kad jo pagrindinis tikslas – palaikyti glaudžias ir ilgalaikes partnerių sąsajas, remiant darnų Grenlandijos vystymąsi – įgyvendinamas. Stipri partnerystė ir bendradarbiavimas su Europos Sąjunga sudarė Grenlandijai sąlygas dar labiau stiprinti gebėjimus, kurti atsparesnes valdymo ir finansines sistemas, stiprinti švietimo sistemą ir, atitinkamai, darbo jėgą.

                  Sprendimas dėl Grenlandijos buvo parengtas taip, kad aprėptų platesnius partnerystės su Europos Sąjunga tikslus ir padėtų juos geriau įgyvendinti. Juo ir toliau galima remtis siekiant tų tikslų iki 2020 m.

                  Tarnybų darbiniame dokumente dėl 11-ojo EPF
                     21
                   padaryta išvada, kad jis tebėra aktualus. Šis mechanizmas iš esmės veiksmingas, teikiantis įrodytos pridėtinės vertės ir pakankamai darnios vidaus struktūros. Nustatyta, kad bendradarbiavimo veiksmingumui turi poveikio šiek tiek neveiksmingos UŠT taikomos įgyvendinimo procedūros.

               Apskritai laikotarpio vidurio peržiūros ataskaitoje padaryta išvada, kad išorės finansavimo priemonės atitinka paskirtį, yra aktualios, iš esmės dera su ES tikslais ir šalių parnerių poreikiais bei yra pakankamai lanksčios, kad jomis būtų galima remti besikeičiančią politinę sistemą ir sudaryti sąlygas ją įgyvendinti. Vis dėlto nustatyta, kad priemonių ir procesų įvairovė neigiamai veikia bendrą ES išorės veiksmų suderinamumą ir matomumą, o sinergijos ir papildomumo galimybės nėra visapusiškai išnaudojamos.

                  Reaguojant į vertinimo dokumentuose nurodytus politinius ir veiklos uždavinius, ES biudžeto išorės veiksmams skirtoje išlaidų kategorijoje reikės skirti daugiau dėmesio keturiems pagrindiniams kompleksiniams klausimams: lankstumui, paprastinimui, suderinamumui ir veiksmingumui.

                  Sprendimas dėl Grenlandijos integruojamas į Užjūrio asociacijos sprendimą, kuris taip pat taikomas ir Grenlandijai, taigi Grenlandijai ir kitoms UŠT finansiniai ištekliai dabar bus skiriami pagal tą pačią ES biudžeto išlaidų kategoriją. Todėl sujungiant du sprendimus bus pasiekta paprastinimo, lankstumo ir suderinamumo tikslų, nes politiniai santykiai su visomis UŠT ir finansiniai ištekliai bus sujungti į vieną priemonę. Tai pabrėš ir sustiprins ypatingą UŠT statusą ir dar labiau akcentuos UŠT ypatybes, palyginti su kitais vystymosi parneriais, be to, bus pabrėžta, kad bendradarbiaujant su UŠT daugiausia dėmesio skiriama jų darniam vystymuisi.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

               Santykiai su UŠT, įskaitant Grenlandiją, aptarti teminiame posėdyje dėl laikotarpio po 2020 m. per 2018 m. vasario 23 d. 16-ąjį ES ir UŠT forumą Briuselyje ir informaciniame dokumente dėl laikotarpio po 2020 m. diskusijų ir jų poveikio UŠT
                  22
               , parengtame UŠT asociacijos (OCTA) užsakymu.

               Be to, atliekant išorės finansavimo priemonių, įskaitant Sprendimą dėl Grenlandijos ir 11-ąjį EPF, išorinį vertinimą, 12 savaičių vyko atviros viešos konsultacijos, pasibaigusios 2017 m. gegužės 3 d.
                  23
                Per jas taip pat surinkta preliminarių nuomonių dėl būsimų išorės finansavimo priemonių. Vykdant konsultacijas surengta i) apklausa internete, į kurią taip pat įtraukti tam tikri orientaciniai klausimai, kad būtų lengviau pateikti atsiliepimų, ir ii) asmeninių susitikimų su pagrindinėmis suinteresuotosiomis šalimis.

               Per konsultacijas pabrėžti toliau apibūdinti dalykai.

               OCTA užsakymu parengtame informaciniame dokumente nurodyta, kad apskritai UŠT mano, kad pagal galiojantį Užjūrio asociacijos sprendimą jos pasiekė didelę pažangą ir jis yra tinkama teisinė priemonė, kurios nereikia smarkiai keisti. Būsimas UŠT ir ES bendradarbiavimas būtų dar naudingesnis, jei būtų skiriama daugiau dėmesio tam, kaip pasiekti darnaus vystymosi tikslus. Ateityje santykius būtų galima palaikyti remiantis autonomine, biudžete numatyta UŠT priemone, kuria, taikant tinkamas taisykles, būtų galima programuoti paprastai, lanksčiai ir sklandžiai. Jei būtų galima išlaikyti tam tikrus lanksčius EPF elementus, jo įtraukimas į ES biudžetą būtų vertinamas palankiai. Kai kurios UŠT ragino padidinti finansinę paramą, atsižvelgiant į jų konkrečius geografinius ypatumus ir priklausymą ES bendruomenei.

               Šį požiūrį parėmė valstybės narės, kurių nuomone Užjūrio asociacijos sprendimas – tinkamas UŠT ir ES bendradarbiavimo pagrindas, nors tikimąsi, kad bus smarkiai pakeistos įgyvendinimo nuostatos. Informaciniame dokumente taip pat nurodyta, kad valstybės narės pritaria galimybei nustatyti konkrečią biudžete numatytą priemonę, jei susijusios nuostatos lieka tinkamos ir, konkrečiau, jei neatsisakoma paramos biudžetui tvarkos ir daugiametiškumo principo.

                  Per viešas konsultacijas dėl Sprendimo dėl Grenlandijos vertinimo iš esmės sutarta, kad šis sprendimas aktualus ir veiksmingas siekiant jo bendrųjų ir konkrečių tikslų bei juos įgyvendinant, be to, jis atitinka bendruosius dialogo politiniais visuotiniais ir su Arktimi susijusiais klausimais lengvinimo principus. Svarstant finansinę paramą laikotarpiu po 2020 m., finansinės paramos Grenlandijai programavimo ir įgyvendinimo procedūras galima naudingai lyginti su kitoms UŠT taikomomis EPF procedūromis. Dokumente taip pat nurodyta, kad Sprendimas dėl Grenlandijos – vertinga priemonės stipriems Grenlandijos ir Sąjungos ryšiams palaikyti ir stiprinti. Politiniai šių santykių aspektai ilgainiui smarkiai kito.

               •Nepriklausomas tyrimas

                  Laikotarpio vidurio peržiūros ataskaita ir prie jos pridedami tarnybų darbiniai dokumentai pagrįsti Sprendimo dėl Grenlandijos ir 11-ojo EPF išorės vertinimu. Be to, UŠT užsakymu išorės rangovų buvo parengtas informacinis dokumentas apie diskusijas dėl laikotarpio po 2020 m. ir jų poveikio UŠT.

               •Poveikio vertinimas

                  2018 m. Komisija atliko visų priemonių, įtrauktų į 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP) išlaidų kategoriją „Europos vaidmuo pasaulyje“, poveikio vertinimą. Atliekant poveikio vertinimą daugiausia dėmesio skirta siūlomiems pagrindiniams išorės veiksmų srities pokyčiams 2021–2027 m. DFP. Šie pokyčiai, be kitų dalykų, susiję su kelių priemonių sujungimu į vieną plataus masto priemonę ir EPF įtraukimu į ES biudžetą.

                  Atlikus analizę padaryta išvada, kad EPF įtraukimo į biudžetą privalumai atsvertų trūkumus, jei būtų patenkintos tam tikros išankstinės sąlygos. Pavyzdžiui, išorės veiksmams skiriama suma neturėtų būti mažesnė nei bendra EPF ir kitoms išorės priemonėms skiriama suma, kiek įmanoma, reikėtų išlaikyti EPF lankstumą, o pagal EPF Afrikos taikos priemonę finansuojamos karinės operacijos turėtų būti tęsiamos pagal kitą į biudžetą neįtrauktą mechanizmą.

               Be to, poveikio vertinime nurodyta, kad būtų galima sujungti daugumą priemonių, išskyrus tas, kurių teisinis pagrindas ar tikslai labai specifiniai. Be kita ko, būtų galima sujungti vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę, Europos plėtros fondą, Europos kaimynystės priemonę, Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę, priemonę, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos, ir partnerystės priemonę. Atskirai reikėtų palikti: humanitarinę pagalbą; bendros užsienio ir saugumo politikos biudžetą; dalį bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonės; užjūrio šalis ir teritorijas (įskaitant Grenlandiją); Sąjungos civilinės saugos mechanizmą; Pasirengimo narystei paramos priemonę; ES pagalbos savanorių programą; paramą Kipro turkų bendruomenei; neatidėliotinos pagalbos rezervą ir Europos taikos priemonę.

                  Komisija yra pažymėjusi
                     24
                   (o partneriai tam pritarė per viešas konsultacijas), kad galiojanti išorės finansavimo priemonių struktūra pernelyg sudėtinga. Sujungus kelias priemones į vieną plataus masto priemonę būtų galima racionalizuoti jų valdymo ir priežiūros sistemas ir taip sumažinti ES institucijoms ir valstybėms narėms tenkančią administracinę naštą. Paprastesnė priežiūros sistema leistų atitinkamoms institucijoms geriau ir išsamiau stebėti ES išorės išlaidas.

               2018 m. balandžio 25 d. poveikio vertinimą išnagrinėjo Reglamentavimo patikros valdyba ir dėl jo pateikė teigiamą nuomonę su pastabomis.

               •Supaprastinimas

                  Paprastesne teisine struktūra siekiama, palyginti su galiojančiomis priemonėmis, sumažinti administracinę naštą. Dabar santykiams su UŠT ir susijusiems finansiniams ištekliams (įskaitant programavimo ir įgyvendinimo taisykles) taikomos keturios priemonės: i) Užjūrio asociacijos sprendimas, ii) 11-ojo EPF reglamentas, iii) Sprendimas dėl Grenlandijos ir iv) Bendras įgyvendinimo reglamentas.

                  Siūlomas sprendimas – viena bendra priemonė, taikoma tiek politiniams aspektams, tiek konkretiems Sąjungos ir UŠT santykiams. Jame pateikiamos konkrečios nuostatos, kai tinkama, dėl santykių su Grenlandija ir į vieną ES biudžeto išlaidų kategoriją sujungiami ištekliai ir taikomos tos pačios įgyvendinimo taisyklės, taigi visa tai iš esmės atitinka Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę, užtikrinant suderinamumą ir supaprastinimą. Kai reikia, siūlomame sprendime bus pateiktos konkrečios supaprastintos UŠT skirtos taisykles, taip pat susijusios su programavimu.

               Be to, perkėlus (kiek įmanoma) EPF elementus, kaip antai daugiametiškumo principą, Grenlandijai taip pat bus galima taikyti dar paprastesnes ir lankstesnes procedūras. Todėl siūlomu sprendimu galiojančių priemonių rinkinio valdymo ir priežiūros struktūra bus supaprastinta.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Finansiniai ištekliai Grenlandijai bus skiriami pagal ES biudžeto išlaidų kategoriją Nr. 6 „Kaimyninės šalys ir pasaulis“. Kadangi ketinama perkelti kai kuriuos EPF elementus, kaip antai daugiametiškumo principą, į ES biudžetą, tai supaprastins galiojančias lėšų skyrimo Grenlandijai procedūras.

                  Kitų UŠT finansiniai asignavimai bus perkelti iš EPF ir įtraukti į biudžeto išlaidų kategoriją „Kaimyninės šalys ir pasaulis“.

               Komisijos komunikate dėl šiuolaikiško biudžeto Sąjungai, kuri apsaugo, suteikia galių ir gina
                  25
               , bendradarbiavimui su UŠT pagal išlaidų kategoriją „Kaimyninės šalys ir pasaulis“ numatyta 500 mln. EUR.

               Šiame sprendime asociacijai su UŠT numatoma iš viso skirti 500 000 000 EUR (dabartinėmis kainomis). Iš šios sumos 225 000 000 EUR bus skiriama Grenlandijai, 225 000 000 EUR – kitoms UŠT (159 000 000 EUR teritorinėms programoms ir 66 000 000 EUR regioninėms programoms. Be to, 15 000 000 EUR tarpregioniniu finansiniu paketu galės naudotis visos UŠT, įskaitant Grenlandiją. Naujajame sprendime taip pat numatyta 22 000 000 EUR techninei paramai ir nepaskirstyta 13 000 000 EUR suma.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

               Jei šiame sprendime nenurodyta kitaip, įgyvendinimas, stebėsena, vertinimas ir atsiskaitymas bus vykdomi pagal Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonėje nustatytas taisykles.

               •Išsamus konkrečių sprendimo projekto nuostatų paaiškinimas

               Kadangi Užjūrio asociacijos sprendimas ir Sprendimas dėl Grenlandijos bus sujungti, bus sujungtos visos panašios sritys arba sritys, kuriose galima pasiekti sinergijos. Galiojančio Užjūrio asociacijos sprendimo struktūra ir dauguma jo nuostatų nebus pakeistos, kai reikia, bus pabrėžtos Sąjungos santykių ir bendradarbiavimo su Grenlandija ypatybės, kaip antai tikslas išsaugoti glaudžius ir ilgalaikius Sąjungos, Grenlandijos ir Danijos ryšius; Grenlandijos geografinės ir strateginės padėties pripažinimas; dialogas politikos klausimais ir galimas bendradarbiavimas Arkties klausimais ir aprūpinimo maistu saugumas. Atitinkamai bus išlaikyti teigiamų rezultatų turėję Sprendimo dėl Grenlandijos aspektai.

               Naujojo Užjūrio asociacijos sprendimo struktūra turėtų likti tokia pati kaip ir galiojančio sprendimo politiniai, su prekyba susiję ir bendradarbiavimo ramsčiai. Pagrindiniai pokyčiai būtų šie:

               ·siūlomame sprendime bus atsižvelgta į Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės pasitraukimą iš Europos Sąjungos ir tai, kad specialusis režimas, nustatytas SESV Ketvirtojoje dalyje, nebebus taikomas 12-ai Britanijos UŠT;

               ·kalbant apie formą, atnaujinti tekstas ir jo priedai, daugiausia siekiant atsižvelgti į naujausius apmokestinimo ir prekybos teisės aktų pokyčius;

               ·kadangi EPF integruojamas į ES biudžetą, panaikinami galiojančio sprendimo IV ir V priedai. Be to, į sprendimą integruojamas I priedas dėl izoliuotųjų UŠT. III priedas dėl EIB nuosavų išteklių bus panaikintas;

               ·bus papildytos ir atnaujintos nuostatos, atitinkančios esamą santykių su Grenlandiją padėtį pagal 3 straipsnį (Tikslai, principai ir vertybės), 5 straipsnį (Abipusiai interesai, papildomumas ir prioritetai), 13 straipsnį (Pagrindiniai dialogo principai), 23 straipsnį (naujas straipsnis apie žaliavas), 31 straipsnį (Bendradarbiavimas mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje) ir 35 straipsnį (Visuomenės sveikata ir aprūpinimo maistu saugumas);

               ·IV dalyje (Finansinis bendradarbiavimas) UŠT numatomas specialus finansinis paketas pagal biudžeto išlaidų kategoriją Nr. 6 „Kaimyninės šalys ir pasaulis“. Taip pat nustatoma:

               ·bendroji nuoroda į Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę finansiniam bendradarbiavimui pagal siūlomą sprendimą įgyvendinti. Vis dėlto ir pagal siūlomą sprendimą toliau numatoma, kad UŠT bus taikomas konkretus ir supaprastintas programavimas;

               ·iš principo, UŠT taip pat ir toliau atitiks reikalavimus dalyvauti Sąjungos programose pagal kitą daugiametę finansinę programą. Jos atitiks reikalavimus dalyvauti Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonės teminėse programose ir greitojo reagavimo veiksmuose;

               ·konkreti nuostata (priemonė) sudaro Komisijai sąlygas aktyviai skatinti UŠT, AKR valstybių ir ne AKR valstybių ar teritorijų ir Sąjungos atokiausių regionų tarpregioninius projektus.

               2018/0244 (CNS)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos Sąjungos asociacijos ir Europos Sąjungos ir Grenlandijos bei Danijos Karalystės santykių
                  (Užjūrio asociacijos sprendimas)

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 203 straipsnį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę
                  26
               ,

               laikydamasi specialios teisėkūros procedūros,

               kadangi:

               (1)šiuo sprendimu nustatomos ES ir užjūrio šalių ir teritorijų (UŠT), įskaitant Grenlandiją, asociacijos taisyklės ir tvarka bei pakeičiamas Tarybos sprendimas 2013/755/ES
                  27
                (Užjūrio asociacijos sprendimas) ir Tarybos sprendimas 2014/137/ES
                  28
                (Sprendimas dėl Grenlandijos);

               (2)remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 204 straipsniu, SESV 198–203 straipsnių nuostatos Grenlandijai taikomos atsižvelgiant į konkrečias nuostatas, išdėstytas prie SESV pridėtame protokole (Nr. 34) dėl Grenlandijai skirtų specialių priemonių. Kaip nustatyta Sutartyje dėl Grenlandijos
                  29
               , Sąjungos ir Grenlandijos bei Danijos Karalystės santykiai reglamentuojami Tarybos sprendimu 2014/137/ES
                  30
               , kuriame pabrėžiami glaudūs istoriniai, politiniai, ekonominiai ir kultūriniai Sąjungos ir Grenlandijos ryšiai bei apibrėžiama konkreti partnerystė ir bendradarbiavimas. Sprendimas 2014/137/ES netenka galios 2020 m. gruodžio 31 d.;

               (3)nuo 2021 m. sausio 1 d. Sąjungos parama UŠT, anksčiau finansuota Europos plėtros fondo (EPF) lėšomis, turėtų būti finansuojama iš Sąjungos bendrojo biudžeto;

               (4)siekiant supaprastinti kelias išorės finansavimo priemones ir jų veikimą, santykius su visomis UŠT reikėtų pergrupuoti, pakeičiant Užjūrio asociacijos sprendimą ir Sprendimą dėl Grenlandijos vienu sprendimu;

               (5)partnerystė pagal šį sprendimą turėtų suteikti galimybę toliau puoselėti tvirtus Sąjungos ir visų UŠT santykius;

               (6)naujajame sprendime turėtų būti pabrėžiamos bendradarbiavimo su Grenlandija ypatybės, kaip antai tikslas išsaugoti glaudžius ir ilgalaikius Sąjungos, Grenlandijos ir Danijos ryšius, taip pat turėtų būti pripažįstama Grenlandijos geografinė ir strateginė padėtis, Grenlandijos ir Sąjungos dialogo politikos klausimais svarba, Sąjungos ir Grenlandijos žuvininkystės partnerystės susitarimas ir galimas bendradarbiavimas Arkties klausimais. Naujasis sprendimas turėtų padėti spręsti visuotinius uždavinius, kad būtų galima parengti iniciatyvią darbotvarkę ir siekti abipusių interesų, visų pirma susijusių su didėjančiu klimato kaitos poveikiu žmogaus veiklai ir aplinkai, jūrų transportu, gamtiniais ištekliais, įskaitant žaliavas ir žuvų išteklius, taip pat su moksliniais tyrimais ir inovacijomis;

               (7)SESV ir jos antrinės teisės aktai nėra savaime taikomi UŠT, išskyrus kai kurias nuostatas, kuriose aiškiai nustatyta kitaip. UŠT nėra trečiosios valstybės, tačiau jos nėra bendrosios rinkos dalis ir privalo laikytis trečiosioms valstybėms nustatytų su prekyba susijusių prievolių, visų pirma prekių kilmės taisyklių, sveikatos ir augalų sveikatos standartų bei apsaugos priemonių;

               (8)Sąjungos ir UŠT ypatingų santykių pobūdis kinta – nuo vystomojo bendradarbiavimo pereinama prie abipusės partnerystės UŠT darniam vystymuisi skatinti. Be to, Sąjungos ir UŠT solidarumas turėtų būti grindžiamas jų unikaliais santykiais ir priklausymu tai pačiai Europos bendruomenei;

               (9)2015 m. rugsėjo mėn. Jungtinių Tautų priimta Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m. (toliau – Darbotvarkė iki 2030 m.) – tarptautinės bendruomenės atsakas į visuotinius uždavinius ir tendencijas, susijusius su darniu vystymusi. Iš esmės pagrįsta darnaus vystymosi tikslais (DVT), Paryžiaus susitarimu dėl klimato kaitos ir Adis Abebos veiksmų darbotvarke, Darbotvarkė iki 2030 m. yra pokyčius skatinantis pagrindas pasauliniu mastu naikinti skurdą ir siekti darnaus vystymosi. Tai yra visuotinio masto, išsami bendra veiksmų programa, taikoma tiek Sąjungai, tiek jos partnerėms. Joje užtikrinama darnaus vystymosi ekonominių, socialinių ir su aplinka susijusių aspektų pusiausvyra ir pripažįstamos jos tikslų ir siektinų reikšmių tarpusavio sąsajos. Darbotvarkės iki 2030 m. tikslas – pasirūpinti kiekvienu. Jos įgyvendinimas bus glaudžiai derinamas su kitais tarptautiniais įsipareigojimais. Įgyvendinant veiksmus pagal šį sprendimą bus skiriama ypač daug dėmesio DVT tarpusavio sąsajoms ir integruotiems veiksmams, kuriais galima suderintai siekti papildomos naudos ir kelių tikslų;

               (10)Sąjungos ir UŠT partnerystė turėtų ir toliau būti pagrįsta trimis pagrindiniais ramsčiais: didinti konkurencingumą, stiprinti atsparumą, mažinti pažeidžiamumą ir kartu skatinti UŠT ir kitų partnerių bei kaimyninių regionų bendradarbiavimą ir integraciją;

               (11)Sąjungos finansinė parama, skiriama remiantis partneryste, turėtų suteikti UŠT vystymuisi europinę perspektyvą ir padėti stiprinti glaudžius ir ilgalaikius ryšius su ja, tuo pat metu stiprinant UŠT, kaip pažangių Sąjungai artimų teritorijų, padėtį, grindžiamą bendromis partnerių vertybėmis ir bendra istorija;

               (12)atsižvelgiant į UŠT geografinę padėtį ir nepaisant atskirų konkrečios geografinės srities subjektų skirtingo statuso Sąjungos teisės atžvilgiu, visų šalių naudai turėtų būti siekiama jų tarpusavio bendradarbiavimo ir bendradarbiavimo su kaimynais, visų pirma sutelkiant dėmesį į bendro intereso sritis ir skatinimą vadovautis Sąjungos vertybėmis ir standartais;

               (13)daugelio UŠT kaimynai yra atokiausi regionai, kaip nustatyta SESV 349 straipsnyje, Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno (AKR) valstybės ir kitos trečiosios teritorijos ir šalys, su kuriomis UŠT sieja bendri poreikiai: nuo prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo ir biologinės įvairovės išsaugojimo iki su vandenynais susijusių klausimų, ekonomikos įvairinimo ir nelaimių rizikos mažinimo;

               (14)2017 m. spalio 24 d. Komisijos komunikate „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su ES atokiausiais regionais“
                  31
               , 15-ojo ir 16-ojo UŠT ir ES forumų išvadose ir Komisijos rekomendacijose dėl derybų dėl Europos Sąjungos ir AKR valstybių grupės partnerystės susitarimo
                  32
                raginama stiprinti regioninio bendradarbiavimo programas, kuriose dalyvauja UŠT ir jų kaimynės;

               (15)UŠT būdinga didelė sausumos ir jūrų biologinė įvairovė. Klimato kaita veikia UŠT gamtinę aplinką ir kelia grėsmę jų darniam vystymuisi. Biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų išsaugojimo, nelaimių rizikos mažinimo, tvaraus gamtos išteklių valdymo bei tvariosios energetikos skatinimo sričių veiksmai padeda UŠT prisitaikyti prie klimato kaitos ir švelninti jos poveikį. Asociacija turėtų būti siekiama užtikrinti, kad būtų saugoma, atkuriama ir tvariai naudojama biologinė įvairovė ir ekosisteminės paslaugos, labai svarbios siekiant darnaus vystymosi;

               (16)atsižvelgiant į kovos su klimato kaita svarbą ir atitinkamai laikantis Sąjungos įsipareigojimų įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, šia programa bus padedama įtraukti klimato politikos veiksmus į Sąjungos politikos sritis ir pasiekti bendrąjį tikslą, kad 25 proc. Sąjungos biudžeto išlaidų būtų skiriama su klimatu susijusiems tikslams. Numatoma, kad veiksmais pagal šią programą 20 proc. jos bendrojo finansinio paketo bus skiriama su klimatu susijusiems tikslams. Atitinkami veiksmai bus nustatyti įgyvendinant programą ir dar kartą įvertinti atliekant jos laikotarpio vidurio vertinimą ir peržiūras;

               (17)plėtojant Sąjungos ir UŠT santykius turėtų būti pripažįstamas svarbus vaidmuo, kurį UŠT galėtų atlikti prisidėdamos prie Sąjungos įsipareigojimų pagal daugiašalius aplinkos susitarimus;

               (18)Sąjunga ir UŠT pripažįsta, kad švietimas ir profesinis mokymas yra ypač svarbūs UŠT darniam vystymuisi;

               (19)Sąjungos ir UŠT asociacijoje turėtų būti atsižvelgiama į UŠT kultūrų įvairovės ir tapatybių išsaugojimą ir padedama jo siekti;

               (20)Sąjungos ir UŠT prekyba ir su prekyba susijęs bendradarbiavimas turėtų padėti siekti darnaus ekonominio vystymosi, socialinio vystymosi ir aplinkosaugos tikslų;

               (21)šiuo sprendimu turėtų būti nustatytos lankstesnės prekių kilmės taisyklės, įskaitant naujas kilmės kumuliacijos galimybes. Kumuliacija turėtų būti įmanoma ne tik su UŠT ir ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) šalimis, bet, tam tikromis sąlygomis, taip pat ir produktų, kilusių iš šalių, su kuriomis Sąjunga pasirašiusi ir taiko laisvosios prekybos susitarimus, atžvilgiu, taip pat produktų, įvežamų į Sąjungą be muitų ir be kvotų pagal Sąjungos bendrąją lengvatų sistemą, atžvilgiu (taip pat tam tikromis sąlygomis). Šios sąlygos yra būtinos siekiant prekybos taisyklių apėjimo prevencijos ir užtikrinant tinkamą kumuliacijos tvarkos taikymą;

               (22)susijusių UŠT veiklos vykdytojų ir administracijų naudai būtina atnaujinti UŠT kilmės patvirtinimo procedūras. Taip pat reikia atitinkamai atnaujinti Sąjungos ir UŠT administracinio bendradarbiavimo nuostatas;

               (23)be to, būtina nustatyti pakankamai išsamias apsaugos ir priežiūros nuostatas. Taip UŠT ir Sąjungos kompetentingoms valdžios institucijoms ir ekonominės veiklos vykdytojams būtų sudarytos galimybės laikytis aiškių ir skaidrių taisyklių bei procedūrų. Galiausiai, užtikrinti tinkamą procedūrų ir tvarkos taikymą, kad UŠT galėtų eksportuoti prekes į Sąjungą be muitų ir be kvotų, yra bendro intereso klausimas;

               (24)atsižvelgiant į integracijos tikslus ir į pasaulinės prekybos raidą paslaugų ir įsisteigimo srityje, būtina remti paslaugų rinkos plėtrą ir investicijų galimybes gerinant sąlygas UŠT paslaugoms ir investicijoms patekti į Sąjungos rinką. Šiuo atžvilgiu Sąjunga turėtų siūlyti UŠT palankiausią režimą, nustatytą kitiems prekybos partneriams, taikydama visapusiškas didžiausio palankumo statuso sąlygas, ir kartu užtikrinti UŠT lankstesnes prekybos santykių galimybes apribodama UŠT Sąjungai nustatytą režimą tuo, kas nustatyta kitoms didelio masto prekybos ekonomikos šalims;

               (25)Sąjungos ir UŠT bendradarbiavimas finansinių paslaugų srityje turėtų padėti kurti saugesnę, patikimesnę ir skaidresnę finansų sistemą, kuri yra svarbi didinant pasaulinį finansinį stabilumą ir remiant tvarų augimą. Šioje srityje reikėtų siekti pereiti prie patvirtintų tarptautinių standartų ir derinti UŠT teisės aktus su Sąjungos finansinių paslaugų acquis. Reikėtų skirti pakankamai daug dėmesio UŠT valdžios institucijų administracinių gebėjimų stiprinimui, taip pat priežiūros srityje;

               (26)Sąjungos finansinė parama turėtų būti daugiausia skiriama toms sritims, kuriose ji turi didžiausią poveikį, atsižvelgiant į Sąjungos gebėjimą veikti pasauliniu mastu ir spręsti pasaulinio masto uždavinius, pavyzdžiui, susijusius su skurdo panaikinimu, darniu bei įtraukiu vystymusi arba skatinimu visame pasaulyje vadovautis demokratijos, gero valdymo, žmogaus teisių ir teisinės valstybės principais, jos ilgalaikį ir prognozuojamą įsipareigojimą bendradarbiauti paramos vystymuisi srityje ir vaidmenį derinant veiksmus su valstybėmis narėmis;

               (27)siekiant UŠT valdžios institucijų valdymo gebėjimų veiksmingumo, supaprastinimo ir pripažinimo, UŠT suteikti finansiniai ištekliai turėtų būti valdomi remiantis abipusės partnerystės principu. Be to, UŠT valdžios institucijos turėtų prisiimti atsakomybę už politikos, dėl kurios šalys susitarė kaip dėl bendradarbiavimo strategijų, formavimą ir įgyvendinimą. Programavimo ir įgyvendinimo proceso metu turėtų būti atsižvelgta į ribotus UŠT administracinius ir žmogiškuosius išteklius;

               (28)šiame sprendime nustatomas UŠT ir Sąjungos asociacijos finansinis paketas (Užjūrio asociacijos sprendimas), kuris Europos Parlamentui ir Tarybai yra svarbiausias orientacinis dydis metinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip apibrėžta [...] Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 16 punkte;

               (29)šiam sprendimui taikomos horizontaliosios finansinės taisyklės, priimtos Europos Parlamento ir Tarybos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 322 straipsnį. Tos taisyklės nustatytos Finansiniame reglamente ir jomis visų pirma nustatoma biudžeto nustatymo ir įgyvendinimo teikiant dotacijas, vykdant viešuosius pirkimus, teikiant apdovanojimus, taip pat netiesioginio įgyvendinimo procedūra ir numatomos finansų pareigūnų atsakomybės patikros. Pagal SESV 322 straipsnį priimtos taisyklės taip pat apima Sąjungos biudžeto apsaugą tais atvejais, kai esama visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų, nes teisinės valstybės principo taikymas yra būtina patikimo finansų valdymo ir veiksmingo Sąjungos finansavimo sąlyga;

               (30)šiame sprendime numatytos finansavimo rūšys ir įgyvendinimo metodai turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir užtikrinti rezultatus, visų pirma atsižvelgiant į kontrolės išlaidas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Taip pat turėtų būti atsižvelgiama į fiksuotųjų sumų, fiksuotųjų normų ir vieneto įkainių naudojimo galimybes ir į su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nurodyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje;

               (31)Sąjunga turėtų siekti kuo efektyviau naudoti turimus išteklius, kad jos išorės veiksmų poveikis būtų optimalus. Tai turėtų būti pasiekta užtikrinus Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių suderinamumą bei papildomumą, taip pat kuriant kitų Sąjungos politikos sričių ir programų sinergiją. Kad bendrų intervencinių priemonių poveikis siekiant bendro tikslo būtų kuo didesnis, šiuo sprendimu turėtų būti leidžiama kartu naudoti ir kitų Sąjungos programų finansavimą, jei įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos;

               (32)kai reikia, įgyvendinant bendradarbiavimo nuostatas ir atitinkamai užtikrinant įvairių priemonių valdymo suderinamumą, šiame sprendime turėtų būti pateikiamos nuorodos į [KVTBP reglamentą] (Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę);

               (33)siekiant atsižvelgti į muitų bei prekybos teisės aktų raidą ir pokyčius, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl II, III ir IV priedų turinio, kad Komisija galėtų atsižvelgti į šiuos pokyčius šiame sprendime. Remiantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros
                  33
                22 ir 23 dalimis, šią programą reikia vertinti remiantis informacija, surinkta pagal konkrečius stebėsenos reikalavimus, tačiau reikia vengti pernelyg didelio reglamentavimo ir administracinės naštos, ypač tenkančios valstybėms narėms. Kai tinkama, šie reikalavimai gali apimti išmatuojamus rodiklius, pagal kuriuos vertinamas praktinis programos poveikis. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros
                  34
                nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

               (34)nuorodos į išorės paramos priemones, pateikiamos Tarybos sprendimo 2010/427/ES
                  35
                9 straipsnyje, turėtų taip pat būti laikomos nuorodomis į šį sprendimą. Komisija turėtų užtikrinti, kad šis sprendimas būtų įgyvendinamas remiantis tame sprendime numatytu EIVT vaidmeniu;

               (35)siekiant užtikrinti vienodas šio sprendimo II priedo 10 straipsnio 6 dalies ir 16 straipsnio 8 dalies, III priedo 2 straipsnio ir IV priedo 5 ir 6 straipsnių įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011;

               (36)pagal Finansinį reglamentą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013
                  36
               , Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95
                  37
               , Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96
                  38
                ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939
                  39
                Sąjungos finansiniai interesai turi būti ginami veiksmingomis ir proporcingomis priemonėmis, įskaitant pažeidimų ir sukčiavimo prevenciją, nustatymą, ištaisymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, jei reikia, administracinių sankcijų skyrimą. Visų pirma pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 ir Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti administracinius tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra gali tirti sukčiavimo ir kitos nusikalstamos veikos atvejus, darančius poveikį Sąjungos finansiniams interesams, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371
                  40
               , ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiaudamas siekti apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams ir užtikrinti, kad visos Sąjungos lėšų naudojimo procese dalyvaujančios trečiosios šalys suteiktų lygiavertes teises. Todėl susitarimuose su trečiosiomis valstybėmis ir teritorijomis bei tarptautinėmis organizacijomis ir bet kokiose sutartyse ar susitarimuose, sudaromuose įgyvendinant šį sprendimą, turėtų būti nuostatos, kuriomis Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiami įgaliojimai atlikti auditą, patikrinimus ir inspektavimą vietoje laikantis jų atitinkamos kompetencijos ir užtikrinant, kad visos Sąjungos lėšų naudojimo procese dalyvaujančios trečiosios šalys suteiktų lygiavertes teises;

               (37)šiuo sprendimu visiems pirmiau minėtiems veiksniams Taryba turėtų parengti novatorišką sprendimą, kuris būtų nuoseklus ir pritaikytas įvairioms situacijoms,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               I DALIS

               UŽJŪRIO ŠALIŲ BEI TERITORIJŲ IR SĄJUNGOS ASOCIACIJOS BENDROSIOS NUOSTATOS

               1 SKYRIUS

               BENDROSIOS NUOSTATOS

               1 straipsnis
               Dalykas

               1.Šiuo sprendimu nustatoma užjūrio šalių bei teritorijų (UŠT) ir Europos Sąjungos asociacija (toliau – asociacija) yra SESV 198 straipsniu pagrįsta partnerystė, kurios tikslas – remti darnų UŠT vystymąsi ir skatinti Sąjungos vertybių ir standartų įtvirtinimą platesniu pasauliniu mastu.

               2.Asociacijos partnerės yra Sąjunga, UŠT ir valstybės narės, su kuriomis jos yra susijusios.

               3.Šio sprendimo 73 straipsnyje taip pat nustatoma asociacijos su visomis UŠT finansavimo programa 2021–2027 m. (toliau – programa). Jame nustatomi programos tikslai, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės, kaip nurodyta šio sprendimo I priede.

               2 straipsnis
               Teritorinis taikymas

               Asociacijos nuostatos taikomos SESV II priede išvardytoms UŠT.

               3 straipsnis
               Tikslai, principai ir vertybės

               1.Sąjungos ir UŠT asociacija pagrįsta bendrais UŠT, valstybių narių, su kuriomis jos yra susijusios, ir Sąjungos tikslais, principais ir vertybėmis.

               2.Partnerės pripažįsta viena kitos teisę nustatyti savo darnaus vystymosi politiką ir prioritetus, nacionalinį aplinkos ir darbo jėgos apsaugos lygį ir atitinkamai priimti arba keisti susijusius įstatymus ir politiką nuosekliai vykdant įsipareigojimą laikytis tarptautiniu mastu pripažintų standartų ir susitarimų. Tai darydamos jos stengiasi užtikrinti aukštą aplinkos apsaugos ir darbo jėgos apsaugos lygį.

               3.Įgyvendindamos šį sprendimą partnerės vadovaujasi skaidrumo bei subsidiarumo principais ir veiksmingumo poreikiu, taip pat sprendžia trijų UŠT darnaus vystymosi ramsčių – ekonominio vystymosi, socialinio vystymosi ir aplinkos apsaugos – klausimus.

               4.Bendrasis šio sprendimo tikslas – skatinti UŠT ekonominį ir socialinį vystymąsi bei įtvirtinti glaudžius UŠT ir Sąjungos kaip visumos ekonominius santykius. Asociacija šio bendrojo tikslo siekiama stiprinant UŠT konkurencingumą, didinant UŠT atsparumą, mažinant jų ekonomikos ir aplinkos pažeidžiamumą ir skatinant jų ir kitų partnerių bendradarbiavimą.

               5.Remiantis ES sutarties 3 straipsnio 5 dalimi ir 21 straipsniu, konkretūs šio sprendimo tikslai yra:

               (a)skatinti ir remti bendradarbiavimą su UŠT,

               (b)remti Grenlandiją ir bendradarbiauti su ja, sprendžiant pagrindinius jai kylančius uždavinius, kaip antai išsilavinimo lygio kėlimo, ir padėti stiprinti Grenlandijos administracinius gebėjimus formuoti ir įgyvendinti nacionalinę politiką.

               6.Siekiant šių tikslų asociacija grindžiama pagrindiniais laisvės, demokratijos, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių, teisinės valstybės, gero valdymo ir darnaus vystymosi principais, kurie yra bendri UŠT ir valstybėms narėms, su kuriomis jos yra susijusios.

               4 straipsnis
               Asociacijos valdymas

               Veikdamos atitinkamose institucinės, teisinės ir finansinės kompetencijos srityse asociaciją valdo Komisija bei UŠT valdžios institucijos ir, kai tinkama, valstybės narės, su kuriomis UŠT yra susijusios.

               5 straipsnis
                  Abipusiai interesai, papildomumas ir prioritetai

               1.Asociacija yra dialogo politikos klausimais ir bendradarbiavimo abipusio intereso klausimais sistema.

               2.Pirmenybė teikiama bendradarbiavimui abipusio intereso srityse, kaip antai:

               (a)UŠT ekonomikos įvairinimas, įskaitant jų tolesnę integraciją į pasaulio ir regioninę ekonomiką; konkrečiai Grenlandijos atveju – poreikis gerinti jos darbo jėgus įgūdžius;

               (b)žaliosios ir mėlynosios ekonomikos skatinimas;

               (c)tvarus gamtos išteklių valdymas, įskaitant biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų išsaugojimą ir tvarų naudojimą;

               (d)klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie klimato kaitos poveikio;

               (e)nelaimių rizikos mažinimo skatinimas;

               (f)mokslinių tyrimų, inovacijų ir mokslinio bendradarbiavimo veiklos skatinimas;

               (g)UŠT, jų kaimynų ir kitų partnerių socialinių, kultūrinių ir ekonominių mainų skatinimas;

               (h)Arkties klausimai.

               3.Bendradarbiavimu abipusio intereso srityse siekiama skatinti UŠT savarankiškumą ir UŠT gebėjimų formuoti, įgyvendinti ir stebėti strategijas bei politiką 2 dalyje nurodytose srityse, ugdymą.

               6 straipsnis
               Asociacijos populiarinimas

               1.Siekdamos stiprinti tarpusavio santykius, Sąjunga ir UŠT deda pastangas, kad informuotų savo piliečius apie asociaciją, visų pirma skatindamos UŠT valdžios institucijų, akademinės bendruomenės, pilietinės visuomenės ir verslininkų ir jų dialogo partnerių Sąjungoje ryšius ir bendradarbiavimą.

               2.UŠT deda pastangas stiprinti ir populiarinti savo santykius su Sąjunga kaip visuma. Valstybės narės remia šias pastangas.

               7 straipsnis
               Regioninis bendradarbiavimas, regioninė integracija ir bendradarbiavimas su kitais partneriais

               1.Atsižvelgiant į šio sprendimo 3 straipsnį, asociacijos tikslas yra remti UŠT pastangas dalyvauti atitinkamose tarptautinėse, regioninėse ir (arba) subregioninėse bendradarbiavimo iniciatyvose, taip pat regioniniuose arba subregioniniuose integracijos procesuose, laikantis savo siekių ir kompetentingų UŠT valdžios institucijų apibrėžtų tikslų ir prioritetų.

               2.Siekdamos to tikslo Sąjunga ir UŠT gali keistis informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais ar užmegzti kitokį glaudų bendradarbiavimą ir koordinuoti veiksmus su kitais partneriais, atsižvelgdamos į UŠT dalyvavimą regioninių ir tarptautinių organizacijų veikloje, kai reikia, sudarius tarptautinius susitarimus.

               3.Asociacijos tikslas yra remti UŠT ir kitų partnerių bendradarbiavimą šio sprendimo II ir III dalyse nurodytose bendradarbiavimo srityse. Šiuo atžvilgiu asociacijos tikslas yra skatinti UŠT ir SESV 349 straipsnyje nurodytų atokiausių regionų, jų kaimyninių AKR valstybių ir ne AKR valstybių ir teritorijų bendradarbiavimą. Siekdama šio tikslo Sąjunga tobulina atitinkamų Sąjungos programų koordinavimą ir sinergiją. Sąjunga taip pat siekia įtraukti UŠT į savo dialogą su jų kaimyninėmis šalimis, nepriklausomai nuo to, ar jos yra AKR valstybės ar teritorijos, ar ne, ir su atokiausiais regionais, kai tinkama.

               4.Remiant UŠT dalyvavimą atitinkamų regioninės integracijos organizacijų veikloje visų pirma skiriama dėmesio:

               (a)atitinkamų regioninių organizacijų ir institucijų, kurių narės yra UŠT, gebėjimų stiprinimui;

               (b)regioninėms arba subregioninėms iniciatyvoms, kaip antai sektorių reformos politikos, susijusios su šio sprendimo II ir III dalyse nurodytomis bendradarbiavimo sritimis, įgyvendinimui;

               (c)UŠT informuotumui ir žinioms apie regioninės integracijos procesų poveikį skirtingose vietovėse;

               (d)UŠT dalyvavimui regioninės integracijos organizacijų vykdomoje regioninių rinkų plėtroje;

               (e)UŠT ir jų kaimynių tarpvalstybinėms investicijoms.

               8 straipsnis
               Dalyvavimas Europos teritorinio bendradarbiavimo grupėse

               Taikant šio sprendimo 7 straipsnio 1, 2 ir 3 dalis, bendradarbiavimo iniciatyvos ar kitos bendradarbiavimo formos taip pat reiškia, kad UŠT vyriausybinės institucijos, regioninės ir subregioninės organizacijos, vietos valdžios institucijos ir, kai tinkama, kitos viešosios ir privačios įstaigos ar institucijos (įskaitant viešųjų paslaugų teikėjus) gali dalyvauti Europos teritorinio bendradarbiavimo grupėje (ETBG), atsižvelgdamos į šiame sprendime ir Reglamente (ES) Nr. 1302/2013
                  41
                nustatytas bendradarbiavimo veiklos taisykles ir tikslus, taip pat laikydamosi tvarkos, taikomos valstybėms narėms, su kuriomis UŠT yra susijusios.

               9 straipsnis
               Specialus režimas

               1.Asociacija atsižvelgiama į UŠT ekonominės raidos įvairovę ir skirtingus gebėjimus visapusiškai pasinaudoti 7 straipsnyje nurodytu regioniniu bendradarbiavimu ir regionine integracija.

               2.Izoliuotosioms UŠT nustatomas specialus režimas.

               3.Tam, kad izoliuotosios UŠT galėtų įveikti struktūrines ir kitokias vystymosi kliūtis, šiuo specialiu režimu, inter alia, nustatant finansinės paramos dydį ir su ja susijusias sąlygas, atsižvelgiama į jų konkrečius sunkumus.

               4.Izoliuotąja UŠT laikomas Sen Pjeras ir Mikelonas.

               2 SKYRIUS

               BENDRADARBIAVIMAS

               10 straipsnis
               Bendrasis požiūris

               1.Asociacija yra grindžiama UŠT ir valstybių narių, su kuriomis jos susijusios, ir Komisijos, ir, kai tinkama, Europos investicijų banko (EIB) plataus masto dialogu ir konsultacijomis abipusio intereso klausimais.

               2.Kai tinkama, UŠT rengia dialogą ir konsultacijas su valdžios institucijomis ir įstaigomis, kaip antai:

               (a)kompetentingomis vietos ir kitomis valdžios institucijomis;

               (b)ekonominiais ir socialiniais partneriais;

               (c)bet kuriomis kitomis atitinkamomis įstaigomis, atstovaujančioms pilietinei visuomenei, kaip antai aplinkosaugos partneriais, nevyriausybinėmis organizacijomis ir įstaigomis, atsakingoms už moterų ir vyrų lygybės skatinimą.

               11 straipsnis                                                                    Bendradarbiavimo dalyviai

               1.Bendradarbiavimo dalyviai užjūrio šalyse ir teritorijose, be kitų, yra:

               (a)UŠT vyriausybinės institucijos;

               (b)UŠT vietos valdžios institucijos;

               (c)viešųjų paslaugų teikėjai ir pilietinės visuomenės organizacijos, kaip antai socialinės, verslo, darbdavių ir profesinių sąjungų asociacijos, vietos, nacionalinės arba tarptautinės nevyriausybinės organizacijos;

               (d)regioninės ir subregioninės organizacijos.

               2.Valstybės narės, su kuriomis UŠT yra susijusios, praneša Komisijai apie vyriausybines bei vietos valdžios institucijas, nurodytas 1 dalies a ir b punktuose.

               12 straipsnis
               Nevyriausybinių dalyvių pareigos

               1.Nevyriausybinės organizacijos gali būti svarbios keičiantis informacija ir konsultuojantis dėl bendradarbiavimo, ypač rengiant ir įgyvendinant bendradarbiavimo paramą, projektus ar programas. Joms gali būti deleguoti finansų valdymo įgaliojimai įgyvendinti tokius projektus ar programas, siekiant remti vietos vystymosi iniciatyvas.

               2.Nevyriausybiniai dalyviai, kurie gali decentralizuotai valdyti projektus arba programas, nustatomi UŠT valdžios institucijų, Komisijos ir valstybių narių, su kuriomis yra susijusios UŠT, susitarimu, atsižvelgiant į susijusius klausimus, jų patirtį ir veiklos sritį. Nustatymo procesas vykdomas kiekvienoje UŠT kaip 10 straipsnyje nurodytų plataus masto dialogo ir konsultacijų dalis.

               3.Asociacija siekiama remti UŠT pastangas stiprinti pilietinės visuomenės organizacijas, visų pirma jų kūrimą ir vystymą, ir priemonių, būtinų pradėti jų dalyvavimą formuojant, įgyvendinant ir vertinant vystymosi strategijas ir programas, kūrimą.

               3 SKYRIUS

               ASOCIACIJOS INSTITUCINĖ SISTEMA

               13 straipsnis
               Pagrindiniai dialogo principai

               1.Sąjunga, UŠT ir valstybės narės, su kuriomis jos yra susijusios, reguliariai palaiko visapusišką politinį dialogą.

               2.Dialogas vykdomas visiškai laikantis Sąjungos, UŠT ir valstybių narių, su kuriomis jos yra susijusios, atitinkamų institucinių, teisinių ir finansinių įgaliojimų. Dialogas vykdomas lanksčiai. Jis gali būti formalus ar neformalus, tinkamo lygmens ar formato ir vykdomas naudojant 14 straipsnyje nurodytą struktūrą.

               3.Dialogu UŠT sudaromos galimybės visapusiškai dalyvauti asociacijos įgyvendinimo veikloje.

               4.Vykdant dialogą dėmesys, inter alia, skiriamas konkretiems politiniams klausimams, kurie kelia abipusį susirūpinimą arba yra apskritai svarbūs siekiant asociacijos tikslų.

               5.Dialogu su Grenlandija visų pirma grindžiamas platesnio masto bendradarbiavimas ir dialogas srityse, inter alia, susijusiose su energetika, klimato kaita ir aplinka, gamtos ištekliais, įskaitant žaliavas ir žuvų išteklius, jūrų transportu, moksliniais tyrimais ir inovacijomis bei su Arktimi susijusiais šių klausimų aspektais.

               14 straipsnis
               Asociacijos formos

               1.Pagal asociaciją numatomos šios dialogo palaikymo formos:

               (a)UŠT ir ES dialogo forumas (toliau – UŠT ir ES forumas), kuriame kasmet dalyvauja UŠT valdžios institucijos ir valstybių narių bei Komisijos atstovai. Europos Parlamento nariai, EIB ir atokiausių regionų atstovai, kai tinkama, yra įtraukiami į UŠT ir ES forumo darbą;

               (b)Komisija, UŠT ir valstybės narės, su kuriomis jos yra susijusios, reguliariai rengia trišales konsultacijas. Šios konsultacijos rengiamos bent tris kartus per metus Komisijos iniciatyva arba UŠT ir valstybių narių, su kuriomis jos yra susijusios, prašymu;

               (c)UŠT ir valstybių narių, su kuriomis jos yra susijusios, ir Komisijos susitarimu spręstiniems klausimams tinkama forma steigiamos patariamosios darbo grupės, kurios stebi asociacijos nuostatų įgyvendinimą. Šios darbo grupės gali būti sušaukiamos Komisijos, valstybės narės arba UŠT prašymu. Jos teikia informaciją techninėms diskusijoms dėl klausimų, kurie konkrečiai susiję su UŠT ir valstybėmis narėmis, su kuriomis jos yra susijusios, ir papildo UŠT ir ES forumo ir (arba) trišalių konsultacijų darbą.

               2.Komisija pirmininkauja UŠT ir ES forumui, trišalėms konsultacijoms bei darbo grupėms ir teikia sekretoriato paslaugas.

               II DALIS

               BENDRADARBIAVIMO SIEKIANT DARNAUS VYSTYMOSI SRITYS ASOCIACIJOS SISTEMOJE

               1 SKYRIUS

               APLINKOS KLAUSIMAI, KLIMATO KAITA, VANDENYNAI IR NELAIMIŲ RIZIKOS MAŽINIMAS

               15 straipsnis
               Bendrieji principai

               Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimas aplinkos, klimato kaitos ir nelaimių rizikos mažinimo srityje gali būti susijęs su:

               (a)UŠT pastangų apibrėžti ir įgyvendinti politiką, strategijas, veiksmų planus ir priemones rėmimu;

               (b)UŠT pastangų integruotis į regioninius tinklus ir iniciatyvas rėmimu;

               (c)tvaraus išteklių naudojimo ir išteklių naudojimo efektyvumo skatinimu ir ekonomikos augimo atsiejimo nuo aplinkos būklės blogėjimo skatinimu ir

               (d)UŠT pastangų atlikti regioninių centrų ir kompetencijos centrų funkcijas rėmimu.

               16 straipsnis
               Biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų tvarus valdymas ir išsaugojimas

               Siekiant asociacijos tikslų, biologinės įvairovės tvaraus valdymo bei išsaugojimo ir ekosisteminių paslaugų srities bendradarbiavimas gali būti susijęs su:

               (a)skatinimu apibrėžti ir veiksmingai valdyti jūrų ir sausumos saugomas teritorijas ir geriau valdyti esamas saugomas teritorijas;

               (b)skatinimu tvariai valdyti jūrų ir sausumos išteklius, padedant apsaugoti rūšis, buveines ir ekosistemų funkcijas už saugomų teritorijų ribų, visų pirma nykstančias, pažeidžiamas ir retas rūšis;

               (c)jūros ir sausumos biologinės įvairovės ir ekosistemų išsaugojimo ir tvaraus naudojimo stiprinimu:

               i)sprendžiant platesnę ekosisteminę klimato kaitos problemą, būtent išsaugant sveikas, atsparias ekosistemas ir skatinant žaliąją ir mėlynąją infrastruktūrą bei ekosistemoms palankų požiūrį į prisitaikymą prie klimato kaitos ir jos švelninimą, kurie dažnai užtikrina visokeriopą naudą;

               ii)stiprinant gebėjimus vietos, regionų ir (arba) tarptautiniu lygmenimis, kai visos suinteresuotosios šalys, įskaitant valdžios institucijas, žemės savininkus, privatųjį sektorių, tyrėjus ir pilietinę visuomenę, skatinami keistis informacija, žiniomis ir geriausios praktikos pavyzdžiais;

               iii)stiprinant galiojančias gamtos apsaugos programas ir susijusias pastangas saugomose teritorijose ir už jų ribų;

               iv)plečiant žinių pagrindą ir pildant žinių spragas, įskaitant ekosistemų funkcijų ir paslaugų verčių kiekybinį nustatymą;

               (d)regioninio bendradarbiavimo skatinimu ir palankesnių sąlygų jam sudarymu, kad būtų sprendžiamos tokios problemos kaip invazinės rūšys arba klimato kaitos poveikis;

               (e)mechanizmų sukūrimu, kad būtų racionaliai naudojami ištekliai, įskaitant mokėjimą už ekosistemines paslaugas.

               17 straipsnis
               Tvari miškotvarka

               Siekiant asociacijos tikslų, tvarios miškotvarkos srities bendradarbiavimas gali būti susijęs su miškų išsaugojimo ir tvarios miškotvarkos skatinimu, taip pat atsižvelgiant į miškų vaidmenį apsaugant aplinką nuo erozijos ir kontroliuojant dykumėjimą, miškų įveisimu ir medienos eksporto valdymu.

               18 straipsnis
               Integruotas pakrančių zonos tvarkymas

               Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimas integruoto pakrančių zonos tvarkymo srityje gali būti susijęs su:

               (a)parama UŠT veiksmams, kad jūrų ir pakrančių zonos būtų tvarkomos veiksmingai ir tvariai nustatant strateginius, integruotus jūrų ir pakrančių zonos planavimo ir tvarkymo metodus;

               (b)ekonominės ir socialinės veiklos, pvz., žuvininkystės ir akvakultūros, turizmo, jūrų transporto ir žemės ūkio, derinimu su jūrų ir pakrančių zonų potencialu, susijusiu su atsinaujinančiąja energija, žaliavomis, kartu atsižvelgiant į klimato kaitos ir žmogaus veiklos poveikį.

               19 straipsnis
               Vandenynai

               1.Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimas tarptautinio vandenynų valdymo srityje gali būti susijęs su:

               (a)dialogo dėl šios srities bendro intereso klausimų stiprinimu;

               (b)žinių apie jūras populiarinimu ir biotechnologijų, vandenynų energetikos, jūrų stebėjimo, pakrančių zonos tvarkymo ir ekosistema pagrįsto valdymo skatinimu;

               (c)integruotų metodų skatinimu tarptautiniu lygmeniu;

               (d)aktyviu gero valdymo, geriausios praktikos pavyzdžių ir atsakingo žuvininkystės valdymo skatinimu saugant ir tausiai valdant žuvų išteklius, įskaitant bendro intereso žuvų išteklius ir regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų valdomus žuvų išteklius;

               (e)žuvų išteklių apsaugos dialogu ir bendradarbiavimu, įskaitant kovos su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba priemones, ir veiksmingu bendradarbiavimu su regioninėmis žuvininkystės valdymo organizacijomis ir jų viduje. Dialogas ir bendradarbiavimas apima kontrolės ir tikrinimo schemas, paskatas ir prievoles, kad ilgainiui žuvininkystė ir pakrančių aplinka būtų valdomos veiksmingiau.

               2.Siekiant asociacijos tikslų ir užtikrinant nuoseklumą bei papildomumą galiojančių žvejybos partnerystės susitarimų atžvilgiu, 1 dalies d ir e punktuose nurodytas bendradarbiavimas grindžiamas šiais principais:

               (a)įsipareigojimu atsakingai valdyti žuvininkystę ir vadovautis atsakinga žvejybos praktika;

               (b)priemonių ar veiklos, kurie yra nesuderinami su tausaus žuvų išteklių naudojimo principais, atsisakymu;

               (c)Sąjungos ir UŠT siekiu reguliariai tarpusavyje konsultuotis gyvųjų jūrų išteklių išsaugojimo ir valdymo klausimais ir keistis informacija apie esamą išteklių būklę atitinkamomis 14 straipsnyje numatytomis asociacijos formomis, atsižvelgiant į galiojančius ar galimus būsimus Sąjungos ir UŠT dvišalius žuvininkystės partnerystės susitarimus.

               20 straipsnis
               Tvari vandentvarka

               1.Siekdamos asociacijos tikslų Sąjunga ir UŠT gali bendradarbiauti tvarios vandentvarkos srityje, vykdydamos vandens ūkio politiką ir steigdamos institucijas, saugodamos vandens išteklius, užtikrindamos vandens tiekimą kaimo ir miesto vietovėse buitinėms, pramonės ir žemės ūkio reikmėms, vandens išteklių kaupimą bei paskirstymą ir nuotekų tvarkymą.

               2.Vandens tiekimo ir sanitarijos sektoriuje ypač daug dėmesio skiriama galimybei naudotis geriamojo vandens tiekimu ir sanitarijos paslaugomis menkai išvystytos infrastruktūros vietovėse ir vietovėse, kurios patiria ypač didelę gaivalinių nelaimių riziką – tai tiesiogiai padeda vystyti žmogiškuosius išteklius, nes gerinama sveikata ir didinamas našumas.

               3.Šių sričių bendradarbiavimas grindžiamas principu, kad nuolatinis poreikis plėsti pagrindinių vandens ir sanitarijos paslaugų teikimą miesto ir kaimo gyventojams turi būti tenkinamas ekologiškai tvariais būdais.

               21 straipsnis
               Atliekų tvarkymas

               Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimas atliekų tvarkymo srityje gali būti susijęs su skatinimu taikyti geriausią aplinkos apsaugos praktiką vykdant visus veiksmus, susijusius su atliekų tvarkymu, įskaitant atliekų mažinimą, perdirbimą arba kitus atliekų naudojimo procesus, pavyzdžiui, energijos gavybą iš atliekų ir atliekų šalinimą.

               22 straipsnis
               Energetika

               Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimas tvariosios energetikos srityje gali būti susijęs su:

               (a)tvaria energijos gamyba, paskirstymu ir prieiga prie jos, visų pirma tvarios, mažo anglies dioksido kiekio atsinaujinančiųjų išteklių energijos vystymu, skatinimu, naudojimu ir kaupimu;

               (b)energetikos politika ir teisės aktais, visų pirma politikos formavimu ir reglamentavimo nuostatų priėmimu, užtikrinant ne per didelius ir tvarius energijos tarifus;

               (c)energijos vartojimo efektyvumu, visų pirma energijos vartojimo efektyvumo standartų rengimu ir nustatymu bei energijos vartojimo efektyvumo priemonių įgyvendinimu įvairiuose sektoriuose (pramonės, prekybos, viešajame ir namų ūkių) bei susijusia švietimo ir informavimo veikla;

               (d)transportu, visų pirma, labiau aplinką tausojančio viešojo ir privataus transporto priemonių, kaip antai hibridinių, elektrinių ar vandenilinių transporto priemonių, arba bendro automobilių naudojimo ir dviračių transporto sistemų vystymu, skatinimu ir naudojimu;

               (e)miestų planavimu ir statybomis, ypač aukštų aplinkos kokybės standartų ir didelio energijos vartojimo efektyvumo skatinimu ir nustatymu miestų planavimo ir statybos srityse ir

               (f)turizmu, ypač skatinant energijos požiūriu nepriklausomą (pagrįstą atsinaujinančiųjų išteklių energija) ir (arba) ekologiško turizmo infrastruktūrą.

               23 straipsnis
               Žaliavos

               Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimas žaliavų, įskaitant retąsias žemes, srityje gali būti susijęs su žaliavų sektoriaus tvarumo skatinimu atliekant visus su kasyba susijusius veiksmus ir siekiant:

               (a)efektyviai naudoti išteklius;

               (b)skatinti antrinį perdirbimą;

               (c)plėtoti ir stiprinti aplinkos apsaugą;

               (d)tvarkyti ir naudoti tausojant aplinką;

               (e)stiprinti žaliavų naudojimo ir gavybos gebėjimus, mokymo, inovacijų, mokslinių tyrimų ir verslo priemones vietos, regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis.

               24 straipsnis
               Klimato kaita

               Siekiant asociacijos tikslų, klimato kaitos srities bendradarbiavimu siekiama remti UŠT iniciatyvas, susijusias su klimato kaitos švelninimu ir prisitaikymu prie jos neigiamo poveikio, ir toks bendradarbiavimas gali apimti:

               (a)įrodomosios informacijos kaupimą, svarbiausios rizikos nustatymą ir teritorinių, regioninių ir (arba) tarptautinių veiksmų, planų arba priemonių, kuriais siekiama prisitaikyti prie klimato kaitos arba sušvelninti jos neigiamą poveikį, nustatymą;

               (b)pagalbą šalių partnerių pastangoms įgyvendinti su klimato kaita susijusius įsipareigojimus, laikantis Paryžiaus susitarimo dėl klimato kaitos;

               (c) prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo tikslų įtraukimą į viešąją politiką ir strategijas;

               (d)statistinių duomenų ir rodiklių – būtinų politikos formavimo ir įgyvendinimo priemonių – rengimą ir nustatymą, ir

               (e)UŠT dalyvavimo regioninio ir tarptautinio dialogo veikloje skatinimą, siekiant puoselėti bendradarbiavimą, įskaitant keitimąsi žiniomis ir patirtimi.

               25 straipsnis
               Nelaimių rizikos mažinimas

               Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimas nelaimių rizikos mažinimo srityje gali būti susijęs su:

               (a)sistemų, įskaitant infrastruktūrą, skirtų nelaimių prevencijai ir pasirengimui joms, įskaitant numatymo ir ankstyvojo perspėjimo sistemas, kūrimu ar tobulinimu, siekiant mažinti nelaimių padarinius;

               (b)išsamių žinių apie UŠT ir jų vietos regionų nelaimių rizikos veiksnius ir turimus reagavimo pajėgumus plėtojimu;

               (c)galiojančių nelaimių prevencijos ir pasirengimo priemonių stiprinimu vietos, nacionaliniu ir regionų lygmenimis;

               (d)atitinkamų subjektų reagavimo pajėgumų gerinimu, kad jie būtų labiau koordinuoti, efektyvesni ir veiksmingesni;

               (e)visuomenės informavimo ir informacijos gyventojams apie rizikos tikimybę, nelaimių prevenciją, pasirengimą ir reagavimą į jas gerinimu, skiriant tinkamą dėmesį specialiesiems neįgaliųjų poreikiams;

               (f)pagrindinių civilinės saugos subjektų bendradarbiavimo stiprinimu ir

               (g)UŠT dalyvavimo regioninių, Europos ir (arba) tarptautinių institucijų veikloje skatinimu, siekiant sudaryti sąlygas įvairiems partneriams reguliariau keistis informacija ir glaudžiau bendradarbiauti nelaimės atveju.

               2 SKYRIUS

               PASIEKIAMUMAS

               26 straipsnis
               Bendrieji tikslai

               1.Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimu pasiekiamumo srityje siekiama:

               (a)užtikrinti geresnes galimybes UŠT naudotis pasauliniais transporto tinklais ir

               (b)užtikrinti geresnes galimybes UŠT naudotis informacinėmis ir ryšių technologijomis ir paslaugomis.

               2.1 dalyje nurodytas bendradarbiavimas gali apimti:

               (a)politikos formavimą ir institucijų steigimą;

               (b)vežimą keliais, geležinkeliais, oro, jūrų arba vidaus vandenų keliais ir

               (c)saugyklas jūrų ir oro uostuose.

               27 straipsnis
               Jūrų transportas

               1.Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimu jūrų transporto srityje siekiama plėtoti ir skatinti ekonomiškas ir veiksmingas jūrų transporto paslaugas UŠT ir toks bendradarbiavimas gali būti susijęs su:

               (a)veiksmingo krovinių gabenimo skatinimu ekonomiškai ir komerciškai perspektyviais tarifais;

               (b)aktyvesnio UŠT dalyvavimo teikiant tarptautines laivybos paslaugas skatinimu;

               (c)regioninių programų skatinimu;

               (d)parama vietos privačiojo sektoriaus dalyvavimui laivybos veikloje ir

               (e)infrastruktūros plėtojimu.

               2.Sąjunga ir UŠT skatina laivybos saugą, įgulų saugumą ir taršos prevenciją.

               3.Sąjunga ir UŠT skatina saugią laivybą ir laivybos saugumą, jūrų aplinkos apsaugą, gyvenimo ir darbo sąlygas laivuose, atitinkančias susijusias tarptautines konvencijas ir ES teisės aktų sistemą.

               28 straipsnis
               Oro transportas

               Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimas oro transporto srityje gali būti susijęs su:

               (a)UŠT oro transporto pramonės reforma ir modernizavimu;

               (b)UŠT oro transporto pramonės komercinio gyvybingumo ir konkurencingumo skatinimu;

               (c)privačiojo sektoriaus investicijų ir dalyvavimo skatinimu ir

               (d)keitimosi žiniomis ir gerosios verslo praktikos pavyzdžiais skatinimu.

               29 straipsnis
               Oro transporto sauga ir saugumas

               Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimu oro transporto saugos ir saugumo srityse siekiama remti UŠT pastangas laikytis atitinkamų ES ir tarptautinių standartų ir jis gali, inter alia, apimti:

               (a)ES aviacijos saugos sistemos diegimą ir, kai tinkama, tarptautinių standartų įgyvendinimą;

               (b)oro uostų saugumo priemonių diegimą ir civilinės aviacijos institucijų gebėjimų valdyti jų kontrolei pavestus visus veiklos saugumo aspektus stiprinimą ir

               (c)infrastruktūros ir žmogiškųjų išteklių vystymą.

               30 straipsnis
               Informacinių ir ryšių technologijų paslaugos

               Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimu informacinių ir ryšių technologijų (IRT) paslaugų srityje siekiama skatinti UŠT inovacijas ir ekonominį augimą, taip pat gerinti piliečių ir įmonių kasdienę veiklą, taip pat skatinti prieinamumą neįgaliesiems. Bendradarbiavimu visų pirma siekiama stiprinti UŠT reguliavimo gebėjimus ir gali būti remiama IRT tinklų ir paslaugų plėtra naudojant šias priemones:

               (a)kuriant nuspėjamą reguliavimo aplinką, kuri neatsiliktų nuo technologinės plėtros, skatintų ekonomikos augimą ir inovacijas, konkurenciją ir vartotojų apsaugą;

               (b)palaikant dialogą įvairiais politiniais klausimais, susijusiais su informacinės visuomenės skatinimu ir stebėsena;

               (c)keičiantis informacija apie standartus ir sąveikos klausimus;

               (d)remiant bendradarbiavimą IRT mokslinių tyrimų srityje ir IRT pagrįstų mokslinių tyrimų infrastruktūrą;

               (e)plėtojant paslaugas ir taikomąsias programas didelį poveikį visuomenei turinčiose srityse.

               3 SKYRIUS

                MOKSLINIAI TYRIMAI IR INOVACIJOS

               31 straipsnis
               Bendradarbiavimas mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje

               Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimas mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje gali apimti mokslą, energetiką, klimato kaitos klausimus, atsparumą nelaimėms, gamtos išteklius, įskaitant žaliavas, ir tvarų gyvųjų išteklių naudojimą.

               Jis taip pat gali apimti technologijas, įskaitant informacines ir ryšių technologijas, siekiant prisidėti prie UŠT darnaus vystymosi ir UŠT kaip regioninių centrų ir kompetencijos centrų vaidmens skatinimo, taip pat jų pramonės konkurencingumo. Visų pirma bendradarbiavimas gali būti susijęs su:

               (a)UŠT bei ES politikos ir iniciatyvų, susijusių su mokslu, technologijomis ir inovacijomis, dialogu, koordinavimu ir sinergijos kūrimu;

               (b)UŠT politikos ir institucijų stiprinimu ir suderintais veiksmais vietos, nacionaliniu ar regionų lygmenimis, siekiant plėtoti mokslo, technologijų ir inovacijų diegimo veiksmus ir jų taikymą;

               (c)UŠT, Sąjungos, valstybių narių ir trečiųjų valstybių juridinių asmenų bendradarbiavimu;

               (d)atskirų UŠT tyrėjų, mokslinių tyrimų įstaigų ir juridinių asmenų dalyvavimu Europos bendrojoje mokslinių tyrimų ir inovacijų programoje ir Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programoje (COSME), taip pat susiejant juos su jau remiamais šių programų veiksmais, siekiant užtikrinti veiksmų papildomumą, ir

               (e)UŠT tyrėjų mokymu bei tarptautiniu judumu ir mainais.

               4 SKYRIUS

               JAUNIMAS, ŠVIETIMAS, MOKYMAS, SVEIKATA, UŽIMTUMAS, SOCIALINĖ APSAUGA, MAISTO SAUGA IR APRŪPINIMO MAISTU SAUGUMAS

               32 straipsnis
               Jaunimas

               1.Sąjunga užtikrina, kad UŠT fiziniai asmenys, kaip apibrėžta 50 straipsnyje, galėtų dalyvauti Sąjungos su jaunimu susijusiose iniciatyvose tuo pačiu pagrindu kaip ir valstybių narių piliečiai.

               2.Asociacijos tikslas yra stiprinti UŠT ir Sąjungoje gyvenančio jaunimo ryšius, be kita ko, skatinant UŠT jaunimo judumą mokymosi tikslais ir puoselėjant jaunimo tarpusavio supratimą.

               33 straipsnis
               Švietimas ir mokymas

               1.Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimas švietimo ir mokymo srityje gali apimti:

               (a)aukštos kokybės įtraukų pradinį, vidurinį ir aukštąjį išsilavinimą ir profesinį švietimą ir mokymą ir

               (b)paramą UŠT, skirtą švietimo ir profesinio mokymo politikai apibrėžti ir įgyvendinti.

               2.Sąjunga užtikrina, kad UŠT fiziniai asmenys, kaip apibrėžta 50 straipsnyje, galėtų dalyvauti Sąjungos švietimo ir profesinio mokymo iniciatyvose tuo pačiu pagrindu kaip ir valstybių narių piliečiai.

               3.Sąjunga užtikrina, kad UŠT švietimo įstaigos ir institutai galėtų dalyvauti Sąjungos su švietimu susijusiose bendradarbiavimo iniciatyvose tuo pačiu pagrindu kaip ir valstybių narių švietimo ir profesinio mokymo įstaigos ir institutai.

               34 straipsnis
               Užimtumas ir socialinė politika

               1.Sąjunga ir UŠT palaiko užimtumo ir socialinės politikos srities dialogą, siekdamos prisidėti prie UŠT ekonominio ir socialinio vystymosi ir deramo darbo skatinimo UŠT ir jų vietos regionuose. Tokiu dialogu taip pat siekiama remti UŠT valdžios institucijų pastangas plėtoti šios srities politiką ir teisės aktus.

               2.Dialogas daugiausia palaikomas keičiantis informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais, susijusiais su užimtumo ir Sąjungos ir UŠT abipusio intereso socialine politika ir teisės aktais. Šioje srityje taip pat atsižvelgiama į kvalifikacijos kėlimą, socialinę apsaugą, socialinį dialogą, lygias galimybes, nediskriminavimą ir prieinamumą neįgaliesiems, sveikatą ir saugą darbe ir kitus darbo standartus.

               35 straipsnis
               Visuomenės sveikata, maisto sauga ir aprūpinimo maistu saugumas

               Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimu visuomenės sveikatos ir maisto saugos srityse, inter alia, siekiama mažinti dėl užkrečiamųjų ir neužkrečiamųjų ligų patiriamą naštą, visų pirma plėtoti, stiprinti ir palaikyti UŠT epidemiologinės priežiūros, stebėsenos, išankstinio perspėjimo, rizikos vertinimo ir reagavimo į svarbius tarpvalstybinius pavojus sveikatai gebėjimus, imantis, be kitų, šių priemonių:

               (a)veiksmų pasirengimui stiprinti ir geriau planuoti reagavimą į pavojaus sveikatai ekstremaliąsias situacijas, kaip antai užkrečiamųjų ligų protrūkius, taip pat įgyvendinant Tarptautines sveikatos priežiūros taisykles, sveikatos ir kitų sektorių sąveikumui ir kritinių paslaugų bei produktų teikimo ir tiekimo tęstinumui užtikrinti;

               (b)pajėgumams stiprinti tobulinant regioninius visuomenės sveikatos tinklus, sudarant palankesnes sąlygas ekspertams keistis informacija ir skatinant tinkamą mokymą, taip pat maisto saugos srityje;

               (c)kuriant priemones ir ryšių platformas, įskaitant ankstyvojo perspėjimo sistemas, ir UŠT konkretiems poreikiams pritaikytas elektroninio mokymo programas;

               (d)su maistu susijusių protrūkių prevencijos ir mažinimo veiksmų ir veiksmų maisto saugos bei aprūpinimo maistu saugumo klausimams spręsti;

               (e)veiksmų dėl užkrečiamųjų ir neužkrečiamųjų ligų patiriamai naštai mažinti, siekiant darnaus vystymosi tikslų.

               5 SKYRIUS

               KULTŪRA IR TURIZMAS

               36 straipsnis
               Kultūriniai mainai ir dialogas

               1.Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimas kultūrinių mainų ir dialogo srityje gali būti susijęs su:

               (a)UŠT savarankišku vystymusi, t. y. procesu, kuriame daugiausia dėmesio skiriama žmonėms ir kuris grindžiamas kiekvienos tautos kultūra;

               (b)parama kompetentingų UŠT institucijų priimtai politikai ir priemonėms, skirtoms jų žmogiškiesiems ištekliams ir kūrybiniams pajėgumams didinti ir kultūriniam identitetui skatinti;

               (c)gyventojų dalyvavimu vystymosi procese;

               (d)bendro supratimo plėtojimu ir aktyvesniu keitimusi informacija apie kultūros ir audiovizualinius klausimus palaikant dialogą.

               2.Bendradarbiaudamos Sąjunga ir UŠT siekia skatinti tarpusavio kultūrinius mainus:

               (a)bendradarbiaujant visų partnerių kultūros ir kūrybos sektoriams;

               (b)skatinant kultūros bei kūrybos darbų ir veiklos vykdytojų judėjimą tarp UŠT ir Sąjungos;

               (c)bendradarbiaujant politikos srityje, kad būtų skatinamas politikos plėtojimas, inovacijos, didinama auditorija ir kuriami nauji verslo modeliai.

               37 straipsnis
               Bendradarbiavimas audiovizualinėje srityje

               1.Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimu audiovizualinėje srityje siekiama skatinti vieni kitų audiovizualinių kūrinių gamybą ir jis gali apimti šiuos veiksmus:

               (a)atitinkamų transliavimo pramonės atstovų bendradarbiavimą ir mainus;

               (b)skatinimą keistis audiovizualiniais kūriniais;

               (c)kompetentingų institucijų keitimąsi informacija ir nuomonėmis dėl audiovizualinės bei transliavimo politikos ir reguliavimo sistemos;

               (d)skatinimą lankytis ir dalyvauti tarptautiniuose renginiuose, organizuojamuose Sąjungos ir UŠT teritorijose ir trečiosiose valstybėse.

               2.Kartu sukurtiems audiovizualiniams kūriniams taikomos visos Sąjungos, UŠT ir valstybių narių, su kuriomis jos yra susijusios, schemos, skirtos vietos ir regionų kultūrinei raiškai skatinti.

               38 straipsnis
               Scenos menas

               Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimas scenos meno srityje gali būti susijęs su:

               (a)palankesnių sąlygų sudarymu aktyvesniems scenos meno specialistų ryšiams tokiose srityse kaip profesiniai mainai ir mokymas, įskaitant dalyvavimą atrankose, tinklų kūrimą ir dalyvavimo tinklų veikloje skatinimą;

               (b)vienos ar kelių Sąjungos valstybių narių ir vienos ar kelių UŠT prodiuserių skatinimu kurti bendrus kūrinius ir

               (c)skatinimu rengti tarptautinius teatro technologijų standartus ir naudoti teatro scenos ženklus, be kita ko, bendradarbiaujant su tinkamomis standartizacijos organizacijomis.

               39 straipsnis
               Kultūros paveldo ir istorinių paminklų apsauga

               Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimu materialiojo ir nematerialiojo kultūros paveldo ir istorinių paminklų srityje siekiama sudaryti sąlygas skatinti keitimąsi patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais:

               (a)sudarant geresnes galimybes vykdyti ekspertų mainus;

               (b)bendradarbiaujant profesinio mokymo srityje;

               (c)didinant vietos visuomenės informuotumą ir

               (d)teikiant konsultacijas dėl istorinių paminklų apsaugos ir saugomų vietovių, dėl teisės aktų ir priemonių, susijusių su paveldu (ypač jo integracija į vietos gyvenimą), įgyvendinimo.

               40 straipsnis
               Turizmas

               Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimas turizmo srityje gali apimti:

               (a)darnaus turizmo politikos nustatymo, pritaikymo ir plėtojimo priemones;

               (b)priemones ir veiksmus, skirtus darniam turizmui vystyti ir remti;

               (c)priemones, kuriomis siekiama integruoti darnų turizmą į UŠT piliečių socialinį, kultūrinį ir ekonominį gyvenimą.

               6 SKYRIUS

               KOVA SU ORGANIZUOTU NUSIKALSTAMUMU

               41 straipsnis
               Kova su organizuotu nusikalstamumu, prekyba žmonėmis, seksualine prievarta prieš vaikus ir jų seksualiniu išnaudojimu, terorizmu ir korupcija

               1.Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimas kovos su organizuotu nusikalstamumu srityje gali apimti:

               (a)naujoviškų ir veiksmingų policijos ir teisminio bendradarbiavimo priemonių kūrimą, įskaitant bendradarbiavimą su kitomis suinteresuotosiomis šalimis, pavyzdžiui, pilietine visuomene, siekiant užkirsti kelią organizuotam nusikalstamumui, prekybai žmonėmis, seksualinei prievartai prieš vaikus ir jų seksualiniam išnaudojimui, terorizmui ir korupcijai, ir kovoti su jais, ir

               (b)paramą siekiant padidinti UŠT politikos veiksmingumą, kad būtų užkirstas kelias ir kovojama su organizuotu nusikalstamumu, prekyba žmonėmis, seksualine prievarta prieš vaikus ir jų seksualiniu išnaudojimu, terorizmu ir korupcija, taip pat visų rūšių narkotinių ir psichotropinių medžiagų gamyba, pardavimu ir neteisėta prekyba, siekiama narkotikų vartojimo ir jų daromos žalos prevencijos ir mažinimo, atsižvelgiant į tarptautinių organizacijų šiose srityse atliekamą darbą, inter alia:

               i)kovos su organizuotu nusikalstamumu, įskaitant prekybą žmonėmis, seksualinę prievartą prieš vaikus ir jų seksualinį išnaudojimą, terorizmą ir korupciją, ir jo prevencijos srities mokymus ir gebėjimų ugdymą;

               ii)prevencinę veiklą, įskaitant mokymą, švietimą ir sveikatos ugdymą, nuo narkotikų priklausomų asmenų gydymą ir reabilitaciją, įskaitant projektus, skirtus nuo narkotikų priklausomų asmenų reintegracijai į darbo ir socialinę aplinką;

               iii)
                     veiksmingų vykdymo užtikrinimo priemonių rengimą;

               iv)
                     techninę, finansinę ir administracinę paramą rengiant veiksmingą politiką ir teisės aktus, susijusius su prekyba žmonėmis, pirmiausia visuomenės informavimo kampanijas, nukreipimo mechanizmus ir nukentėjusiųjų apsaugos sistemas, kuriose dalyvauja visos susijusios suinteresuotosios šalys ir pilietinė visuomenė;

               v)
                     techninę, finansinę ir administracinę paramą, susijusią su narkotikų vartojimo žalos prevencija, gydymu ir mažinimu;

               vi)techninę paramą rengiant kovos su seksualine prievarta prieš vaikus ir jų seksualiniu išnaudojimu teisės aktus ir politiką ir

               vii)techninę paramą ir mokymą remiant gebėjimų ugdymą ir skatinant tarptautinių kovos su korupcija standartų, ypač nustatytų JT konvencijoje prieš korupciją, laikymąsi.

               2.Siekdamos asociacijos tikslų UŠT bendradarbiauja su Sąjunga kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu srityje pagal 70 straipsnį.

               III DALIS

               PREKYBA IR SU PREKYBA SUSIJĘS BENDRADARBIAVIMAS

               I ANTRAŠTINĖ DALIS
                  BENDROSIOS NUOSTATOS

               42 straipsnis
               Konkretūs tikslai

               Sąjungos ir UŠT prekybos ir su prekyba susijusio bendradarbiavimo bendrieji tikslai yra:

               (a)skatinti UŠT ekonominį ir socialinį vystymąsi, nustatant glaudžius jų ekonominius santykius su Sąjunga kaip visuma;

               (b)skatinti veiksmingą UŠT integraciją į regioninę ir pasaulio ekonomiką, plėtoti prekybą prekėmis ir paslaugomis;

               (c)padėti UŠT kurti investicijoms palankią aplinką, siekiant remti UŠT ekonominį ir socialinį vystymąsi;

               (d)skatinti pasaulinės finansų sistemos stabilumą, vientisumą bei skaidrumą ir gerą mokesčių srities valdymą;

               (e)remti UŠT ekonomikos įvairinimo procesą;

               (f)remti UŠT gebėjimus formuoti ir įgyvendinti prekybos prekėmis ir paslaugomis vystymuisi būtiną politiką;

               (g)remti UŠT eksporto ir prekybos pajėgumus;

               (h)remti UŠT pastangas savo vietos teisės aktus priartinti prie Sąjungos teisės aktų ar su jais suderinti, kai tinkama;

               (i)sudaryti galimybes tikslingai bendradarbiauti ir palaikyti dialogą su Sąjunga dėl prekybos ir su prekyba susijusių sričių.

               II ANTRAŠTINĖ DALIS
                  PREKYBA PREKĖMIS IR PASLAUGOMIS IR ĮSISTEIGIMAS

               1 SKYRIUS

               PREKYBA PREKĖMIS

               43 straipsnis
               UŠT kilmės prekių laisvas įvežimas

               1.UŠT kilmės prekės į Sąjungą importuojamos be importo muito.

               2.Kilmės statusą turinčių produktų apibrėžtis ir su jais susiję administracinio bendradarbiavimo būdai nustatyti II priede.

               44 straipsnis
               Kiekybiniai apribojimai ir lygiavertį poveikį turinčios priemonės

               1.Sąjunga UŠT kilmės produktų importui netaiko jokių kiekybinių apribojimų ar lygiaverčio poveikio priemonių.

               2.1 dalimi netrukdoma taikyti prekių importo, eksporto ar tranzito draudimų arba apribojimų, jei jie yra grindžiami visuomenės dorovės arba viešosios tvarkos, žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatos bei gyvybės apsaugos, nacionalinių meno, istorijos ar archeologijos vertybių apsaugos, senkančių gamtos išteklių išsaugojimo ir pramoninės bei komercinės nuosavybės apsaugos sumetimais.

               3.Pirmoje pastraipoje nurodyti draudimai ar apribojimai jokiu atveju neturi būti naudojami kaip savavališka ar nepateisinama diskriminacijos priemonė ar užslėptas prekybos apribojimas.

               45 straipsnis
               UŠT priemonės

               1.UŠT valdžios institucijos gali toliau taikyti arba pradėti taikyti importuojamiems Sąjungos kilmės produktams tokius muitus ar kiekybinius apribojimus, kokie, jų manymu, yra būtini atsižvelgiant į jų atitinkamus vystymosi poreikius.

               2.Srityse, kurioms taikomas šis skyrius, UŠT taiko Sąjungai režimą, kuris yra ne mažiau palankus nei didžiausio palankumo režimas, taikomas bet kuriai didelio masto prekybos ekonomikos šaliai, kaip apibrėžta 4 dalyje.

               3.2 dalimi UŠT netrukdoma taikyti tam tikroms kitoms UŠT ar kitoms besivystančioms šalims palankesnį režimą nei Sąjungai taikomas režimas.

               4.Šioje antraštinėje dalyje didelio masto prekybos ekonomikos šalis – tai bet kuri išsivysčiusi šalis arba bet kuri šalis, kurios pasaulinio prekių eksporto dalis viršija vieną procentą, arba, nedarant poveikio 3 daliai, bet kokia individualiai, kartu ar pagal ekonominės integracijos susitarimą veikianti šalių grupė, kurios bendra pasaulinio prekių eksporto dalis viršija 1,5 proc. Skaičiuojant naudojami naujausi turimi oficialūs PPO duomenys apie pagrindinius pasaulio prekių eksportuotojus (išskyrus Sąjungos vidaus prekybą).

               5.UŠT valdžios institucijos Komisijai praneša muitų tarifus ir kiekybinių apribojimų, kuriuos jos taiko pagal šį sprendimą, sąrašus. UŠT valdžios institucijos taip pat praneša Komisijai visus vėlesnius tokių priemonių pakeitimus, jei ir kai jie priimami.

               46 straipsnis
               Nediskriminavimas

               1.Sąjunga vienodai traktuoja visas UŠT, o UŠT vienodai traktuoja visas valstybes nares.

               2.Laikantis 64 straipsnio, konkrečių šio sprendimo nuostatų, ypač jo 44 straipsnio 2 dalies ir 45, 48, 49, 51 straipsnių ir 58 straipsnio 3 dalies, įgyvendinimas nelaikomas diskriminavimu.

               47 straipsnis
               Atliekų pervežimo sąlygos

               1.Atliekų pervežimo tarp valstybių narių ir UŠT kontrolė vykdoma pagal tarptautinę teisę, visų pirma Bazelio konvenciją
                  42
               , ir Sąjungos teisę. Sąjunga remia šios srities veiksmingo tarptautinio bendradarbiavimo užmezgimą ir įgyvendinimą, siekdama apsaugoti aplinką ir visuomenės sveikatą.

               2.UŠT, kurios dėl savo konstitucinio statuso nėra Bazelio konvencijos šalys, atitinkamos valdžios institucijos pagreitina vidaus įstatymų ir kitų teisės aktų, būtinų tam, kad tose UŠT būtų įgyvendintos Bazelio konvencijos nuostatos, priėmimą.

               3.Valstybės narės, su kuriomis UŠT yra susijusios, skatina, kad UŠT priimtų būtinus vidaus įstatymus ir kitus teisės aktus, kad būtų įgyvendinta atitinkama Sąjungos teisė, susijusi su atliekomis ir jų vežimu.

               4.UŠT ir valstybė narė, su kuria ji yra susijusi, atliekų eksportui iš tos UŠT į tą valstybę narę gali taikyti savo procedūras.  Tokiais atvejais valstybė narė, su kuria yra susijusi UŠT, Komisijai praneša taikytinus teisės aktus ir visus tolesnius tokių teisės aktų pakeitimus.

               48 straipsnis
               Laikinas lengvatų panaikinimas

               Jeigu Komisija mano, kad yra pakankamai pagrindo abejoti, ar šis sprendimas įgyvendinamas tinkamai, ji pradeda konsultacijas su UŠT ir valstybe nare, su kuria UŠT palaiko ypatingus santykius, kad būtų užtikrintas tinkamas šio sprendimo įgyvendinimas. Jei konsultacijų metu nepavyksta nustatyti abipusiškai priimtino būdo, kaip įgyvendinti šį sprendimą, Sąjunga, laikydamasi III priedo, gali laikinai panaikinti lengvatas atitinkamai UŠT.

               49 straipsnis
               Apsaugos ir priežiūros priemonės

               Siekdama užtikrinti tinkamą šio sprendimo įgyvendinimą Sąjunga gali imtis IV priede nustatytų apsaugos ir priežiūros priemonių.

               2 SKYRIUS

               PREKYBA PASLAUGOMIS IR ĮSISTEIGIMAS

               50 straipsnis
               Apibrėžtys

               Šiame skyriuje:

               (a)UŠT fizinis asmuo – UŠT nuolat gyvenantis fizinis asmuo, kuris yra kurios nors valstybės narės pilietis ar kurio teisinis statusas yra specifinis UŠT. Ši apibrėžtis nedaro poveikio teisėms, įgyjamoms gavus Sąjungos pilietybę, kaip nustatyta SESV;

               (b)UŠT juridinis asmuo – UŠT juridinis asmuo, įsteigtas vadovaujantis toje UŠT taikytinais įstatymais, kurio registruota buveinė, centrinė administracija arba pagrindinė verslo vieta yra tos UŠT teritorijoje. Jeigu juridinis asmuo UŠT turi tik registruotą buveinę ar centrinę administraciją, jis nelaikomas UŠT juridiniu asmeniu, nebent jis verčiasi veikla, kuri turi realų nuolatinį ryšį su tos šalies arba teritorijos ekonomika;

               (c)Sąjungos ir UŠT sutartam tarpusavio režimui taikomos atitinkamos apibrėžtys, nustatytos ekonominės integracijos susitarimuose, nurodytuose 51 straipsnio 1 dalyje.

               51 straipsnis
               Didžiausio palankumo režimas

               1.Visoms priemonėms, kurios turi poveikį prekybai paslaugomis ir įsisteigimui ekonominės veiklos tikslu:

               (a)UŠT fiziniams ir juridiniams asmenims Sąjunga taiko režimą, kuris yra ne mažiau palankus nei didžiausio palankumo režimas, taikomas bet kurios trečiosios valstybės, su kuria Sąjunga sudaro arba yra sudariusi ekonominės integracijos susitarimą, panašiems fiziniams ir juridiniams asmenims;

               (b)Sąjungos fiziniams ir juridiniams asmenims UŠT taiko režimą, kuris yra ne mažiau palankus nei didžiausio palankumo režimas, taikomas bet kurios didelio masto prekybos ekonomikos šalies, su kuria po 2014 m. sausio 1 d. jos yra sudariusios ekonominės integracijos susitarimą, panašiems fiziniams ir juridiniams asmenims.

               2.Šio straipsnio 1 dalyje nustatytos prievolės netaikomos režimui, taikomam:

               (a)vidaus rinkoje arba pagal ekonominės integracijos susitarimą, reikalaujant, kad jų šalys labai suderintų savo teisės aktus, siekdamos pašalinti įsisteigimo ir prekybos paslaugomis nediskriminacines kliūtis;

               (b)pagal priemones, kuriomis pripažįstamos kvalifikacijos ar licencijos. Tai nedaro poveikio UŠT specialiosioms priemonėms pagal šį straipsnį;

               (c)pagal tarptautines sutartis arba susitarimus, kurie išimtinai arba daugiausiai yra susiję su apmokestinimu;

               (d)pagal priemones, kurioms taikoma didžiausio palankumo statuso išimtis, nustatyta pagal GATS II straipsnio 2 dalį.

               3.Nė viena šio sprendimo nuostata nelaikoma kliūtimi Sąjungai ar UŠT nustatyti arba toliau taikyti priemones dėl rizikos ribojimo priežasčių, įskaitant priemones:

               (a)investuotojams, indėlininkams, draudėjams ar asmenims, kurių atžvilgiu finansinių paslaugų teikėjas yra prisiėmęs patikėtinio pareigą, apsaugoti arba

               (b)Šalies finansų sistemos vientisumui ir stabilumui užtikrinti.

               4.UŠT valdžios institucijos, siekdamos skatinti ir remti vietos užimtumą, gali priimti reglamentavimo nuostatas savo fiziniams asmenims ir vietos veiklai paremti. Tokiu atveju UŠT valdžios institucijos Komisijai praneša apie savo priimtas reglamentavimo nuostatas, kad ji galėtų apie jas pranešti valstybėms narėms.

               III ANTRAŠTINĖ DALIS
                  SU PREKYBA SUSIJUSIOS SRITYS

               1 SKYRIUS

               PREKYBA IR DARNUS VYSTYMASIS

               52 straipsnis
               Bendrasis požiūris

               Asociacija pagrįsto prekybos srities ir su prekyba susijusio bendradarbiavimo tikslas yra padėti užtikrinti darnų vystymąsi, atsižvelgiant į jo ekonominį, socialinį ir aplinkos aspektus. Atsižvelgiant į tai, UŠT vidaus aplinkos arba darbo įstatymų ir kitų teisės aktų standartai nemažinami siekiant paskatinti prekybą ir investicijas.

               53 straipsnis
               Aplinkos ir klimato kaitos standartai prekybos srityje

               1.Asociacija pagrįsto prekybos srities ir su prekyba susijusio bendradarbiavimo tikslas yra stiprinti prekybos ir aplinkos politikos ir prievolių abipusį papildomumą. Tais tikslais su prekyba susijusiu, asociacija pagrįstu bendradarbiavimu atsižvelgiama į tarptautinio aplinkos valdymo principus ir daugiašalius aplinkos susitarimus.

               2.Su prekyba susijusio bendradarbiavimo tikslas – padėti įgyvendinti galutinius Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (UNFCCC) tikslus ir Paryžiaus susitarimą. Taip pat gali būti bendradarbiaujama dėl kitų su prekyba susijusių daugiašalių aplinkos susitarimų, kaip antai Nykstančių rūšių prekybos konvencijos.

               54 straipsnis
               Darbo standartai prekybos srityje

               1.Asociacijos tikslas yra skatinti prekybą taip, kad būtų sudarytos sąlygos siekti visiško našaus užimtumo ir deramo darbo visiems.

               2.Laikomasi tarptautiniu mastu pripažintų pagrindinių darbo standartų, apibrėžtų atitinkamose Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijose, ir šie standartai įgyvendinami teisėje ir praktikoje. Šie darbo standartai visų pirma apima laisvę burtis į asociacijas, kolektyvinių derybų teisę, visų formų priverstinio arba privalomojo darbo panaikinimą, nepriimtino vaikų darbo uždraudimą, minimalų įdarbinimo amžių ir nediskriminavimo principą užimtumo atžvilgiu. UŠT užtikrina veiksmingą darbo inspekcijos sistemą, veiksmingas darbuotojų saugos ir sveikatos priemones, atitinkančias susijusias TDO konvencijas ir deramas darbo sąlygas visiems, inter alia, darbo užmokesčio ir darbo pajamų, darbo valandų ir kitų darbo sąlygų atžvilgiu.

               55 straipsnis
               Tvari prekyba žuvininkystės produktais

               Siekiant skatinti tvarų žuvų išteklių valdymą, asociacija gali apimti bendradarbiavimą kovojant su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba ir su ja susijusia prekyba. Bendradarbiaujant šioje srityje turėtų būti siekiama:

               (a)sudaryti palankesnes sąlygas UŠT ir regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų bendradarbiavimui, ypač rengti ir veiksmingai įgyvendinti kontrolės ir inspektavimo programas, iniciatyvas ir priemones, kad ilgalaikis žuvininkystės ir jūrų ekosistemų valdymas būtų veiksmingas;

               (b)skatinti įgyvendinti priemones, skirtas kovoti su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba ir su ja susijusia prekyba UŠT.

               56 straipsnis
               Tvari prekyba mediena

               Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimu prekybos mediena srityje siekiama skatinti prekybą teisėtai gauta mediena. Bendradarbiaujant gali būti palaikomas dialogas dėl reguliavimo priemonių ir keičiamasi informacija apie rinkos arba savanoriškas priemones, kaip antai miškų sertifikavimą arba žaliąją viešojo pirkimo politiką.

               57 straipsnis
               Prekyba ir darnus vystymasis

               1.Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimas prekybos ir darnaus vystymosi srityje gali vykti:

               (a)sudarant palankesnes sąlygas prekybai aplinkosaugos prekėmis ir paslaugomis, taip pat prekėmis, kurios padeda gerinti socialines sąlygas UŠT, ir investicijoms į šias prekes ir paslaugas, ir skatinant tokią prekybą ir investicijas, be kita ko, rengiant ir įgyvendinant vietos teisės aktus;

               (b)sudarant palankesnes sąlygas šalinti prekybos ar investicijų kliūtis, kylančias prekėms ir paslaugoms, kurios ypač svarbios švelninant klimato kaitos poveikį, kaip antai tvariai atsinaujinančiajai energijai, energiją taupantiems produktams ir paslaugoms, be kita ko, nustatant politikos sistemas, padedančias diegti geriausias turimas technologijas, ir skatinant laikytis standartų, kuriais atsižvelgiama į aplinkos ir ekonominius poreikius ir mažinamos techninės prekybos kliūtys;

               (c)skatinant prekybą prekėmis, kuriomis gerinamos socialinės sąlygos ir aplinkai palanki praktika, įskaitant prekes, kurioms taikomos savanoriškos tvarumo užtikrinimo programos, kaip antai sąžiningos ir etiškos prekybos sistemos, ekologiniai ženklai ir iš gamtos išteklių pagamintų produktų sertifikavimo sistemos;

               (d)skatinant taikyti atsakingo verslo ir įmonių socialinės atsakomybės srities tarptautiniu mastu pripažįstamus principus ir gaires, skatinant UŠT teritorijoje veikiančias įmones jas įgyvendinti ir keičiantis informacija bei geriausios praktikos pavyzdžiais.

               2.Rengdamos ir įgyvendindamos priemones, kuriomis siekiama apsaugoti aplinką ar darbo sąlygas, kurios gali turėti įtakos prekybai ar investicijoms, Sąjunga ir UŠT atsižvelgia į turimą mokslinę ir techninę informaciją ir atitinkamus tarptautinius standartus, gaires ar rekomendacijas, įskaitant atsargumo principą.

               3.Sąjunga ir UŠT skaidriai rengia, diegia ir įgyvendina priemones, kuriomis siekiama apsaugoti aplinką ir darbo sąlygas, kad skatintų prekybą ar investicijas.

               2 SKYRIUS

                KITI SU PREKYBA SUSIJĘ KLAUSIMAI

               58 straipsnis
               Einamieji mokėjimai ir kapitalo judėjimas

               1.Sąjungos ir UŠT gyventojų tarpusavio mokėjimams laisvai konvertuojama valiuta mokėjimų balanso einamosiose sąskaitose netaikomi jokie apribojimai.

               2.Sandorių, įtraukiamų į mokėjimų balanso kapitalo sąskaitą, atžvilgiu valstybės narės ir UŠT institucijos užtikrina laisvą kapitalo, susijusio su tiesioginėmis investicijomis į bendroves, įsteigtas pagal priimančiosios valstybės narės, šalies ar teritorijos įstatymus, judėjimą ir užtikrina, kad tokių investicijų sukurtas turtas ir iš jų gautas pelnas galėtų būti realizuojamas ir repatrijuojamas.

               3.Sąjunga ir UŠT turi teisę imtis SESV 64, 65, 66, 75, 143, 144 ir 215 straipsniuose nurodytų priemonių mutatis mutandis laikydamosi joje nustatytų sąlygų.

               4.UŠT institucijos, susijusi valstybė narė arba Sąjunga nedelsdamos praneša viena kitai apie tokias priemones ir kuo greičiau pateikia jų panaikinimo grafiką.

               59 straipsnis
               Konkurencijos politika

               UŠT priima arba toliau taiko konkurencijos įstatymą, taikomą visoms visų ekonomikos sektorių įmonėms, kuriuo veiksmingai reaguojama į visus šiuos veiksmus:

               1.įmonių horizontaliuosius ir vertikaliuosius susitarimus, įmonių asociacijų sprendimus ir suderintus veiksmus, kurių tikslas arba padarinys yra konkurencijos trukdymas, ribojimas arba iškraipymas;

               2.vienos ar kelių įmonių piktnaudžiavimą dominuojančia padėtimi;

               3.įmonių koncentraciją, dėl kurios galėtų kilti didelių kliūčių veiksmingai konkurencijai, ypač užėmus dominuojančią padėtį ar ją sustiprinus, ir

               4.UŠT valstybiniais ištekliais suteiktą pagalbą, kai palaikant tam tikras įmones iškraipoma ar gali būti iškraipoma konkurencija ir labai neigiamai veikiama prekyba ar investicijos.

               60 straipsnis
               Intelektinės nuosavybės teisių apsauga

               1.Pakankamas ir veiksmingas intelektinės nuosavybės teisių apsaugos, įskaitant tokių teisių vykdymo užtikrinimo priemones, lygis užtikrinamas vadovaujantis aukščiausiais tarptautiniais standartais, kai tinkama, siekiant sumažinti dvišalės prekybos iškraipymus ir kliūtis.

               2.Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimu šioje srityje gali būti siekiama rengti įstatymus ir kitus teisės aktus, kuriais saugomos intelektinės nuosavybės teisės ir užtikrinamas jų vykdymas, užkertamas kelias teisių subjektų piktnaudžiavimui minėtomis teisėmis ir konkurentų daromam tokių teisių pažeidimui, teikiama parama regioninės intelektinės nuosavybės organizacijoms, dalyvaujančioms vykdymo užtikrinimo ir apsaugos veikloje, įskaitant personalo mokymą.

               61 straipsnis
               Techninės prekybos kliūtys

               Asociacija gali apimti bendradarbiavimą prekių, standartizacijos, atitikties vertinimo, akreditavimo, rinkos priežiūros ir kokybės užtikrinimo techninio reglamentavimo srityse, siekiant pašalinti nereikalingas ES ir UŠT technines prekybos kliūtis ir sumažinti šių sričių skirtumus.

               62 straipsnis
               Vartotojų politika, vartotojų sveikatos apsauga ir prekyba

               Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimas vartotojų politikos, vartotojų sveikatos apsaugos ir prekybos srityje gali apimti vartotojų politikos ir vartotojų sveikatos apsaugos įstatymų ir kitų teisės aktų rengimą, siekiant išvengti nereikalingų kliūčių prekybai.

               63 straipsnis
               Sanitarijos ir fitosanitarijos priemonės

               Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimu sanitarijos ir fitosanitarijos priemonių srityje siekiama:

               (a)sudaryti palankesnes sąlygas Sąjungos ir UŠT tarpusavio prekybai ir UŠT bei trečiųjų valstybių prekybai ir kartu apsaugoti žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatą arba gyvybę pagal PPO sutartį dėl sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių taikymo (toliau – PPO SFP sutartis);

               (b)spręsti su prekyba susijusius klausimus, kylančius dėl sanitarijos ir fitosanitarijos priemonių;

               (c)užtikrinti skaidrumą, susijusį su sanitarijos ir fitosanitarijos priemonėmis, taikomomis Sąjungos ir UŠT prekybai;

               (d)skatinti priemonių, atitinkančių tarptautinius standartus, derinimą pagal PPO SFP sutartį;

               (e)remti veiksmingą UŠT dalyvavimą organizacijų, nustatančių tarptautinius sanitarijos ir fitosanitarijos standartus, veikloje;

               (f)skatinti UŠT ir Europos institutų ir laboratorijų konsultacijas ir mainus;

               (g)nustatyti ir stiprinti UŠT techninius pajėgumus įgyvendinti ir stebėti sanitarijos ir fitosanitarijos priemones;

               (h)skatinti technologijų perdavimą ir greitą keitimąsi informacija sanitarijos ir fitosanitarijos priemonių srityje.

               64 straipsnis
               Protekcionistinių priemonių draudimas

               1 skyriaus ir šio skyriaus nuostatos nenaudojamos kaip savavališkos diskriminacijos priemonė ar užslėptas prekybos suvaržymas.

               3 SKYRIUS

                PINIGŲ IR MOKESČIŲ KLAUSIMAI

               65 straipsnis
               Mokesčių išimtis

               1.Nedarant poveikio 66 straipsnio nuostatoms didžiausio palankumo režimas, suteiktas pagal šį sprendimą, netaikomas mokesčių lengvatoms, kurias valstybių narių arba UŠT institucijos suteikia arba ateityje gali suteikti, remdamosi susitarimais dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo ar kitų mokestinių priemonių, arba galiojančiais šalies mokesčių teisės aktais.

               2.Nė viena šio sprendimo nuostata negali būti aiškinama taip, kad neleistų priimti arba taikyti kokios nors priemonės, kuria siekiama užkirsti kelią mokestiniam sukčiavimui, mokesčių vengimui ar jų nemokėjimui pagal susitarimų dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo ar kitų mokestinių priemonių, arba galiojančių šalies mokesčių teisės aktų nuostatas.

               3.Nė viena šio sprendimo nuostata negali būti aiškinama taip, kad neleistų atitinkamoms kompetentingoms institucijoms, taikančioms savo mokesčių įstatymų atitinkamas nuostatas, skirtingai traktuoti mokesčių mokėtojus, kurių padėtis yra skirtinga, visų pirma jų gyvenamosios vietos atžvilgiu arba jų investuoto kapitalo vietos atžvilgiu.

               66 straipsnis
               Mokesčių ir muitų nuostatos, taikomos Sąjungos finansuojamoms sutartims

               1.Sąjungos finansuojamoms sutartims UŠT taiko mokesčių ir muitų nuostatas, kurios yra ne mažiau palankios nei nuostatos, kurias jos taiko valstybei narei, su kuria yra susijusios, arba valstybėms, kurioms yra suteiktas didžiausio palankumo režimas, arba tarptautinėms vystymosi organizacijoms, su kuriomis jos palaiko santykius, atsižvelgiant į tai, kuris režimas yra palankiausias.

               2.Nedarant poveikio 1 daliai, Sąjungos finansuojamoms sutartims taikomos šios nuostatos:

               (a)paramą gaunančioje UŠT sutartims netaikomi žyminiai ar registracijos mokesčiai, nei jokie kiti galiojantys ar ateityje atsirasiantys lygiaverčio poveikio mokesčiai; tačiau tokios sutartys registruojamos vadovaujantis UŠT galiojančiais įstatymais ir už atitinkamą paslaugą gali būti reikalaujama sumokėti;

               (b)pelnas ir (arba) pajamos, gaunamos vykdant sutartis, apmokestinamos pagal paramą gaunančios UŠT vidaus mokesčių nuostatas, jei fiziniai ar juridiniai asmenys, gaunantys tokį pelną ir (arba) pajamas toje UŠT turi nuolatinę verslo vietą arba jei sutartį atlikti trunka ilgiau kaip šešis mėnesius;

               (c)įrangai, kurią įmonėms tenka įsivežti, siekiant vykdyti rangos sutartis, gali būti pritaikyta, jei įmonės to prašo, laikino įvežimo sistema, nustatyta paramą gaunančios UŠT teisės aktais;

               (d)paslaugų sutartyje nustatytoms užduotims atlikti būtina profesionali įranga įvežama į paramą gaunančią UŠT be jokių mokesčių, importo ir kitų muitų ir kitokių rinkliavų, turinčių lygiavertį poveikį, kai tokie muitai ir mokesčiai nėra atlyginimas už suteiktas paslaugas;

               (e)pagal tiekimo sutartis importuojamas prekes leidžiama įvežti į paramą gaunančią UŠT be importo ir kitų muitų, mokesčių ar lygiavertį poveikį turinčių rinkliavų. Sutartys atitinkamos UŠT kilmės prekėms tiekti sudaromos tiekiamoms prekėms taikant ex-works kainą, prie kurios galima pridėti tokius vidaus mokesčius, kurie toje UŠT yra taikomi tokioms prekėms;

               (f)kuras, tepalai ir angliavandeniliniai rišikliai bei visos medžiagos, naudojamos vykdant darbų sutartis, laikomos nupirktomis vietos rinkoje ir joms taikomos fiskalinės taisyklės pagal paramą gaunančios UŠT galiojančius teisės aktus;

               (g)asmeniniams ir buitiniams daiktams, kuriuos savo reikmėms įveža fiziniai asmenys, išskyrus vietoje samdomus asmenis, atliekantys paslaugų sutartyje nustatytas užduotis, ir jų šeimos nariai, netaikomi jokie muitai, importo muitai, mokesčiai ar lygiavertį poveikį turinčios rinkliavos, neperžengiant paramą gaunančios UŠT galiojančiuose teisės aktuose nustatytų ribų.

               3.Bet kokiam sutartiniam klausimui, kuriam netaikomos 1 ir 2 dalys, taikomi atitinkamos UŠT teisės aktai.

               4 SKYRIUS

                PREKYBOS PAJĖGUMŲ DIDINIMAS

               67 straipsnis
               Bendrasis požiūris

               Siekiant užtikrinti, kad UŠT gautų didžiausią naudą iš šio sprendimo nuostatų ir geriausiomis sąlygomis galėtų dalyvauti Sąjungos vidaus rinkoje, regioninėse, subregioninėse ir tarptautinėse rinkose, asociacija siekiama padėti padidinti UŠT prekybos pajėgumus:

               (a)didinant UŠT konkurencingumą, savarankiškumą ir ekonominį atsparumą, šiam tikslui įvairinant UŠT prekybos prekėmis ir paslaugomis asortimentą ir didinant jos vertę bei apimtį, stiprinant UŠT gebėjimą pritraukti privačių investicijų į įvairius ekonominės veiklos sektorius;

               (b)gerinant UŠT ir kaimyninių šalių prekybos prekėmis ir paslaugomis bei įsisteigimo sričių bendradarbiavimą.

               68 straipsnis
               Prekybos srities dialogas, bendradarbiavimas ir pajėgumų didinimas

               Siekiant asociacijos tikslų, prekybos srities dialogo, bendradarbiavimo ir pajėgumų didinimo iniciatyvos gali apimti:

               (a)UŠT gebėjimų nustatyti ir įgyvendinti politiką, būtiną prekybai prekėmis ir paslaugomis vystyti, stiprinimą;

               (b)UŠT pastangų sukurti tinkamas teisinę, reguliavimo ir institucinę sistemas ir nustatyti būtinas administracines procedūras skatinimą;

               (c)privačiojo sektoriaus, visų pirma MVĮ, vystymosi skatinimą;

               (d)palankesnių sąlygų sudarymą rinkos ir produktų vystymui, įskaitant produkto kokybės gerinimą;

               (e)žmogiškųjų išteklių ir profesinių įgūdžių, susijusių su prekyba prekėmis ir paslaugomis, vystymo pagalbą;

               (f)verslo tarpininkų gebėjimų teikti UŠT įmonėms paslaugas, susijusias su jų eksporto veikla, pavyzdžiui, atlikti rinkos tyrimus, stiprinimą;

               (g)pagalbą kuriant investicijoms palankią verslo aplinką.

               5 SKYRIUS

                BENDRADARBIAVIMAS FINANSINIŲ PASLAUGŲ IR MOKESČIŲ REIKALŲ SRITYJE

               69 straipsnis
               Bendradarbiavimas tarptautinių finansinių paslaugų srityje

               Siekiant remti pasaulinės finansų sistemos stabilumą, vientisumą ir skaidrumą, asociacija gali apimti su tarptautinėmis finansinėmis paslaugomis susijusį bendradarbiavimą. Toks bendradarbiavimas gali būti susijęs su:

               (a)veiksminga ir tinkama investuotojų bei kitų finansinių paslaugų vartotojų apsauga;

               (b)pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo prevencija ir kova su jais;

               (c)įvairių finansų sistemos subjektų, įskaitant reguliavimo ir priežiūros institucijas, bendradarbiavimo skatinimu;

               (d)nepriklausomų ir veiksmingų finansinių paslaugų priežiūros mechanizmų kūrimu.

               70 straipsnis
               Tarptautiniai finansinių paslaugų standartai

               Sąjunga ir UŠT deda visas pastangas užtikrinti, kad jų teritorijoje būtų įgyvendinti ir taikomi tarptautiniu mastu sutarti finansinių paslaugų sektoriaus reglamentavimo bei priežiūros ir kovos su mokesčių vengimu ir slėpimu standartai. Inter alia, tokie tarptautiniu mastu sutarti standartai yra: Bazelio komiteto „Pagrindinis veiksmingos bankų priežiūros principas“, Tarptautinės draudimo priežiūros institucijų asociacijos „Pagrindiniai draudimo principai“, Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos „Vertybinių popierių reglamentavimo tikslai ir principai“, EBPO susitarimas dėl keitimosi mokesčių srities informacija, Didžiojo dvidešimtuko (G 20) „Pranešimas dėl skaidrumo ir dalijimosi informacija mokesčių tikslais“ ir Finansinio stabilumo tarybos „Pagrindiniai veiksmingų finansų įstaigų pertvarkymo režimų elementai“.

               UŠT nustato arba toliau taiko teisės aktų sistemą, skirtą jų finansinių sistemų naudojimo pinigams plauti ir terorizmui finansuoti prevencijai, visų pirma atsižvelgdamos į šioje srityje veikiančių tarptautinių organizacijų priemones, kaip antai Finansinių veiksmų darbo grupės (FATF) rekomendacijas dėl kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu ir skatinimu tarptautinių standartų.

               Europos Komisijai priėmus sprendimą, kuriuo valstybei narei suteikiami įgaliojimai sudaryti susitarimą su UŠT dėl lėšų pervedimo tarp tos UŠT ir valstybės narės, su kuria ji yra susijusi, šis pervedimas laikomas pervedimu Sąjungoje pagal Lėšų pervedimo reglamentą (ES) 2015/847 ir ta UŠT turi lakytis to reglamento sąlygų.

               Šiuo straipsniu nedaromas poveikis Finansinio reglamento 155 straipsniui.

               71 straipsnis
               Bendradarbiavimas apmokestinimo srityje

               Sąjunga ir UŠT pripažįsta ir įsipareigoja veiksmingai įgyvendinti gero valdymo principus mokesčių srityje, įskaitant pasaulinius skaidrumo ir keitimosi informacija standartus, sąžiningą apmokestinimą ir būtinuosius kovos su mokesčių bazės erozija ir pelno perkėlimu standartus. Jos skatins gerą valdymą mokesčių srityje, gerins tarptautinį šios srities bendradarbiavimą ir lengvins mokestinių pajamų rinkimą.

               IV DALIS

               FINANSINIS BENDRADARBIAVIMAS

               1 SKYRIUS

                PRINCIPAI

               72 straipsnis
               Finansiniai ištekliai

               Sąjunga padeda siekti bendrųjų asociacijos tikslų teikdama:

               (a)pakankamai finansinių išteklių ir tinkamą techninę paramą, kuria siekiama stiprinti UŠT gebėjimus formuoti ir įgyvendinti strategines ir reguliavimo sistemas;

               (b)ilgalaikį finansavimą, kuriuo skatinamas privačiojo sektoriaus augimas;

               (c)kai tinkama, pagal šį sprendimą nustatytiems veiksmams remti gali būti naudojamos kitos Sąjungos programos, jei įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos. Šis sprendimas taip pat gali būti naudojamas pagal kitas Sąjungos programas nustatytoms priemonėms remti, jei įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos. Tokiais atvejais tų veiksmų darbo programoje nustatoma, kurias taisykles taikyti.

               73 straipsnis
               Biudžetas

               1.Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra 500 000 000 EUR dabartinėmis kainomis.

               2.1 dalyje nurodyta suma preliminariai paskirstoma taip, kaip nurodyta I priede.

               3.1 dalyje nurodyta suma nedaromas poveikis Reglamente [naujosios Daugiametės finansinės programos reglamente], [Reglamente (ES) Nr. [...]] ir Finansiniame reglamente numatytų lankstumo nuostatų taikymui.

               74 straipsnis
               Apibrėžtys

               Šioje dalyje vartojamų terminų apibrėžtys:

               (a)programuojama pagalba – UŠT skiriama negrąžintina pagalba programavimo dokumentuose nustatytoms teritorinėms, regioninėms ir tarpregioninėms strategijoms ir prioritetams finansuoti;

               (b)programavimas – preliminarių finansinių išteklių, skirtų asociacija pagrįstų UŠT darnaus vystymosi tikslų siekimo veiksmams įgyvendinti daugiamečiu pagrindu šio sprendimo II dalyje nurodytoje srityje, organizavimo, susijusių sprendimų priėmimo ir paskirstymo procesas;

               (c)programavimo dokumentas – dokumentas, kuriame nustatoma UŠT strategija, prioritetai ir priemonės, o UŠT darnaus vystymosi uždaviniai ir siektinos reikšmės veiksmingai ir efektyviai paverčiami būdais siekti asociacijos tikslų;

               (d)vystymosi planai – nuosekli veiksmų, apibrėžtų ir finansuojamų tik UŠT pagal jų vystymosi politiką ir strategijas, ir veiksmų, dėl kurių susitarė UŠT ir valstybė narė, su kuria jos yra susijusios, sistema;

               (e)teritorinis asignavimas – atskiroms UŠT skiriama programuojamos pagalbos suma, skirta programavimo dokumentuose nustatytoms teritorinėms strategijoms ir prioritetams finansuoti;

               (f)regioninis asignavimas – programuojamos pagalbos suma, skiriama regioninėms bendradarbiavimo strategijoms arba prioritetams, kurie yra bendri kelioms UŠT ir nustatyti programavimo dokumentuose, finansuoti;

               (g)tarpregioninis asignavimas – programuojamos pagalbos regioninio asignavimo dalis, skiriama finansuoti tarpregioninio bendradarbiavimo strategijoms ir prioritetams, kuriuos įgyvendinant dalyvauja bent viena UŠT ir vienas ar keli SESV 349 straipsnyje nurodyti atokiausi regionai ir (arba) viena ar kelios AKR valstybės ir (arba) viena ar kelios ne AKR valstybės ar teritorijos.

               75 straipsnis
               Finansinio bendradarbiavimo principai

               1.Sąjungos finansinė parama grindžiama partnerystės, atsakomybės, teritorinių sistemų derinimo, papildomumo ir subsidiarumo principais.

               2.Pagal šį sprendimą finansuojami veiksmai gali būti programuojama arba neprogramuojama pagalba.

               3.Sąjungos finansinė parama:

               (a)teikiama deramai atsižvelgiant į atitinkamas UŠT geografines, socialines ir kultūrines ypatybes ir į jų specifinį potencialą;

               (b)užtikrina, kad ištekliai būtų skiriami nuspėjama tvarka ir reguliariai;

               (c)yra lanksti ir pritaikyta prie kiekvienos UŠT padėties ir

               (d)teikiama griežtai laikantis kiekvienos partnerės atitinkamų institucinių, teisinių ir finansinių įgaliojimų.

               4.Atitinkamų UŠT valdžios institucijos atsako už įgyvendinimo veiksmus, nedarydamos poveikio Komisijos įgaliojimams užtikrinti gerą finansų valdymą naudojant Sąjungos lėšas.

               2 SKYRIUS

                KONKREČIOS FINANSINIO BENDRADARBIAVIMO NUOSTATOS

               76 straipsnis
               Dalykas ir taikymo sritis

               Pagal atitinkamos UŠT vietos ar regioniniu lygmenimis nustatytą strategiją ir prioritetus finansinė parama gali būti teikiama:

               (a)sektorių politikai ir reformoms, taip pat jas atitinkantiems projektams;

               (b)institucijoms plėtoti, gebėjimams stiprinti ir aplinkosaugos aspektams integruoti;

               (c)techninei paramai.

               77 straipsnis
               Gebėjimų stiprinimas

               1.Finansine parama, be kita ko, gali būti padedama remti UŠT veiksmus, kuriais jos stiprina būtinus gebėjimus apibrėžti, įgyvendinti ir stebėti teritorines ir (arba) regionines strategijas ir veiksmus, siekiant bendrųjų tikslų II ir III dalyse nurodytose bendradarbiavimo srityse.

               2.Sąjunga remia UŠT pastangas rengti patikimus su tomis sritimis susijusius statistikos duomenis.

               3.Sąjunga gali remti UŠT pastangas gerinti jų makroekonominių rodiklių palyginamumą.

               78 straipsnis
               Techninė parama

               1.Komisijos iniciatyva Sąjungos finansavimas gali būti skiriamas šio sprendimo įgyvendinimo ir jo tikslų siekimo rėmimo išlaidoms, įskaitant administracinę paramą, susijusią su tokiam įgyvendinimui reikalinga parengiamąja, tolesne, stebėsenos, audito ir vertinimo veikla, taip pat būstinėse patiriamoms išlaidoms ir Sąjungos delegacijų išlaidoms administracinei programos paramai, taip pat pagal šį sprendimą finansuojamiems veiksmams valdyti, įskaitant informavimo ir komunikacijos veiksmus ir institucines informacines ir technologines sistemas.

               2.UŠT iniciatyva gali būti finansuojamos studijos arba techninės paramos priemonės, susijusios su programavimo dokumentuose numatytos veiklos įgyvendinimu. Komisija gali nuspręsti finansuoti tokius veiksmus programuojamos pagalbos lėšomis arba techninio bendradarbiavimo priemonėms numatyto paketo lėšomis.

               3 SKYRIUS

                FINANSINIO BENDRADARBIAVIMO ĮGYVENDINIMAS

               79 straipsnis
               Bendrasis principas

               Jeigu šiame sprendime nenurodyta kitaip, Sąjungos finansinė parama įgyvendinama remiantis šio sprendimo tikslais ir principais, Finansiniu reglamentu ir [KVTBP reglamentu], visų pirma II antraštinės dalies I skyriumi, išskyrus 13 straipsnį, 14 straipsnio 1 dalį, 14 straipsnio 4 dalį ir 15 straipsnį, III skyriumi, išskyrus 21 straipsnio 1 dalį, 21 straipsnio 2 dalies a ir b punktus ir 21 straipsnio 3 dalį, ir V skyriumi, išskyrus 31 straipsnio 1, 4, 6 ir 9 dalis ir 32 straipsnio 3 dalį. Šio sprendimo 80 straipsnyje nustatyta procedūra netaikoma [KVTBP reglamento] 21 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytiems atvejams.

               80 straipsnis
               Daugiamečių orientacinių programų, veiksmų planų ir priemonių priėmimas

               Pagal šį sprendimą Komisija, laikydamasi šio sprendimo 88 straipsnio 5 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, kaip bendruosius programavimo dokumentus priima [KVTBP reglamento] 12 straipsnyje nurodytas daugiametes orientacines programas ir susijusius veiksmų planus bei priemones, nurodytus [KVTBP reglamento] 19 straipsnyje. Minėta procedūra taip pat taikoma [KVTBP reglamento] 14 straipsnio 3 dalyje nurodytoms peržiūroms, dėl kurių gali smarkiai pasikeisti daugiametės orientacinės programos turinys.

               Grenlandijos atveju [KVTBP reglamento] 19 straipsnyje nurodyti veiksmų planai ir priemonės gali būti priimami atskirai nuo daugiamečių orientacinių programų.

               81 straipsnis
               Tinkamumas gauti teritorinį finansavimą

               1.UŠT viešojo sektoriaus institucijos yra tinkamos gauti šiame sprendime numatytą finansinę paramą.

               2.Jeigu tam pritaria atitinkamos UŠT valdžios institucijos, toliau nurodyti subjektai arba įstaigos taip pat yra tinkami gauti šiame sprendime numatytą finansinę paramą:

               (a)vietos, nacionalinės ir (arba) regioninės viešosios arba pusiau viešosios agentūros, departamentai arba UŠT vietos valdžios institucijos, visų pirma jų finansų įstaigos ir plėtros bankai;

               (b)UŠT ir regioninių grupių bendrovės ir įmonės;

               (c)valstybės narės bendrovės ir įmonės, kad, papildant jų nuosavą indėlį, jos galėtų imtis gamybinių projektų UŠT teritorijoje;

               (d)UŠT arba Sąjungos finansų tarpininkai, skatinantys ir finansuojantys privačias investicijas UŠT, ir

               (e)decentralizuoto bendradarbiavimo dalyviai ir kiti UŠT ir Sąjungos nevyriausybiniai dalyviai, kad jie galėtų imtis ekonominių, kultūrinių, socialinių ir švietimo projektų bei programų UŠT decentralizuoto bendradarbiavimo sistemoje, kaip nurodyta šio sprendimo 12 straipsnyje.

               82 straipsnis
               Tinkamumas gauti teritorinį finansavimą

               1.Regioninis asignavimas gali būti naudojamas veiksmams, kurių naudos gavėjai ir dalyviai yra:

               (a)dvi ar daugiau UŠT, nepriklausomai nuo to, kur jos yra;

               (b)UŠT ir Sąjunga kaip visuma;

               (c)dvi ar daugiau UŠT, nepriklausomai nuo to, kur jos yra, ir bent vienas iš šių:

               i)vienas ar daugiau atokiausių regionų, nurodytų SESV 349 straipsnyje;

               ii)viena ar daugiau AKR valstybių ir (arba) viena ar daugiau ne AKR valstybių ar teritorijų;

               iii)viena ar daugiau regioninių organizacijų, kurių narės yra UŠT;

               v)vienas ar daugiau subjektų, institucijų ar kitų įstaigų iš ne mažiau kaip vienos UŠT, kurie yra ETBG nariai, kaip apibrėžta šio sprendimo 8 straipsnyje, vieno ar daugiau atokiausių regionų ir vienos ar daugiau kaimyninių AKR ir (arba) ne AKR valstybių ar teritorijų.

               2.74 straipsnio nurodyto regioninio asignavimo tarpregioninis asignavimas gali būti naudojamas veiksmams, kurių naudos gavėjai ir dalyviai yra:

               (a)viena ar daugiau UŠT ir vienas ar daugiau atokiausių regionų, nurodytų SESV 349 straipsnyje;

               (b)viena ar daugiau UŠT ir viena ar daugiau kaimyninių AKR valstybių ir (arba) ne AKR valstybių ar teritorijų;

               (c)viena ar daugiau UŠT ir vienas ar daugiau atokiausių regionų ir viena ar daugiau AKR valstybių ir (arba) ne AKR valstybių ar teritorijų;

               (d)dvi ar daugiau regioninių organizacijų, kurių narės yra UŠT;

               (e)vienas ar daugiau subjektų, institucijų ar kitų įstaigų iš ne mažiau kaip vienos UŠT, kurie yra ETBG nariai, kaip apibrėžta šio sprendimo 8 straipsnyje, vieno ar daugiau atokiausių regionų ir vienos ar daugiau kaimyninių AKR ir (arba) ne AKR valstybių ar teritorijų.

               3.Finansavimas, kuriuo AKR valstybėms, atokiausiems regionams ir kitoms šalims ir teritorijoms sudaromos galimybės dalyvauti UŠT regioninio bendradarbiavimo programose, yra papildomas finansavimas lėšų, UŠT skiriamų pagal šį sprendimą, atžvilgiu.

               4.AKR valstybių, atokiausių regionų ir kitų šalių dalyvavimas programose, nustatytose pagal šį sprendimą, numatomas tik su sąlyga, kad:

               (a)atitinkamose Sąjungos programose arba atitinkamose trečiųjų valstybių ir teritorijų, kurioms netaikomos Sąjungos programos, finansavimo programose yra lygiaverčių nuostatų ir

               (b)laikomasi proporcingumo principo.

               83 straipsnis
               Tinkamumas dalyvauti kitose Sąjungos programose

               1.UŠT fiziniai asmenys, kaip apibrėžta 50 straipsnyje, ir, kai taikytina, atitinkamos viešosios ir (arba) privačios UŠT įstaigos ir institucijos, yra tinkami dalyvauti Sąjungos programose ir gauti jų finansavimą, atsižvelgiant į programų taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria UŠT yra susijusi.

               2.UŠT taip pat yra tinkamos gauti paramą pagal Sąjungos bendradarbiavimo su kitomis šalimis programas ir priemones, kaip antai [KVTBP reglamentą], atsižvelgiant į tų programų taisykles, tikslus ir priemones.

               3.Nuo 2022 m. UŠT kasmet praneša Komisijai apie tokį savo dalyvavimą Sąjungos programose.

               84 straipsnis
               Atsiskaitymas

               Komisija nagrinėja pažangą, padarytą įgyvendinant pagal šį sprendimą UŠT suteiktą finansinę paramą, ir nuo 2022 m. kasmet Tarybai pateikia šio finansinio bendradarbiavimo įgyvendinimo ir rezultatų ataskaitą. Ši ataskaita perduodama Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.

               85 straipsnis
               Finansų kontrolė

               1.
                     Pagrindinė atsakomybė už Sąjungos lėšų finansinę priežiūrą tenka UŠT. Ši priežiūra vykdoma, koordinuojant ją atitinkamais atvejais su valstybe nare, su kuria UŠT yra susijusi, laikantis atitinkamų nacionalinės teisės aktų.

               2.
                     Komisija yra atsakinga už:

               a)
                     tai, kad atitinkamoje UŠT būtų tinkamai veikiančios valdymo ir kontrolės sistemos, kurios užtikrintų, kad Sąjungos lėšos būtų naudojamos teisingai ir veiksmingai, ir

               b)
                     pažeidimų atveju – rekomendacijų arba prašymų dėl taisomųjų veiksmų pateikimą, kad tie pažeidimai ir nustatyti valdymo trūkumai būtų ištaisyti.

               3.
                     Komisija, UŠT ir, kai tinkama, valstybė narė, su kuria UŠT yra susijusi, administracine tvarka bendradarbiauja kasmet arba du kartus per metus rengiamuose susitikimuose, siekdamos derinti programas, metodus ir kontrolės taikymą.

               4.
                     Dėl finansinių pataisų:

               a)
                     pirminė atsakomybė už finansinių pažeidimų aptikimą ir ištaisymą tenka atitinkamai UŠT;

               b)
                     jeigu atitinkama UŠT nesilaiko nustatytos tvarkos ir neištaiso padėties, o taikinimo pastangos neduoda rezultatų, Komisija imasi priemonių viso programavimo dokumento finansavimo sprendimu skirto asignavimo likučiui sumažinti arba panaikinti.

               V DALIS

               BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

               86 straipsnis
               Įgaliojimų delegavimas Komisijai

               Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 87 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami II, III ir IV priedai, siekiant atsižvelgti į technologinę plėtrą ir muitų bei prekybos teisės aktų pokyčius.

               Siekiant veiksmingai įvertinti pažangą, kuri daroma siekiant šio sprendimo tikslų, Komisijai pagal 87 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas I priedo 3 straipsnis, kad, jei manoma, kad būtina, rodikliai būtų peržiūrėti arba papildyti, ir kuriais šis sprendimas papildomas nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos sukūrimo.

               87 straipsnis
               Įgaliojimų delegavimas

               1.Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

               2.86 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkeriems metams nuo 2021 m. sausio 1 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

               3.Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 86 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

               4.Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama praneša Tarybai.

               5.Pagal 86 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Tarybai apie šį aktą dienos Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

               88 straipsnis
               Komiteto procedūra

               1.Komisijai padeda komitetas (toliau – UŠT komitetas). Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011
                  43
               .

               2.Įgyvendinant II priedo 10 straipsnio 6 dalį ir 16 straipsnio 8 dalį Komisijai padeda Muitinės kodekso komitetas, įsteigtas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013
                  44
                285 straipsnio 1 dalį. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

               3.Įgyvendinant III priedo 2 straipsnį ir IV priedo 5 ir 6 straipsnius Komisijai padeda komitetas, įsteigtas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 260/2009
                  45
                4 straipsnio 1 dalį. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

               4.Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.

               5.Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

               6.Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 8 straipsnis kartu su jo 4 straipsniu.

               7.Kai komiteto nuomonei gauti būtina rašytinė procedūra, tokia procedūra laikoma baigta be rezultato, jei per nuomonei pateikti nustatytą laikotarpį taip nusprendžia komiteto pirmininkas arba to prašo paprastoji komiteto narių dauguma.

               89 straipsnis
               Informavimas, komunikacija ir viešinimas

               1.Šiame sprendime numatyto Sąjungos finansavimo gavėjai nurodo Sąjungos finansavimo kilmę ir užtikrina jo matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus), teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę.

               2.Komisija vykdo su programa ir jos veiksmais bei rezultatais susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus. Programai skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie institucinės komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus, susijusius su 3 straipsnyje nurodytais tikslais.

               90 straipsnis
               Sąlyga dėl Europos išorės veiksmų tarnybos

               Šis sprendimas taikomas laikantis Tarybos sprendimo 2010/427/ES
                  46
               .

               91 straipsnis
               Panaikinimo ir pereinamojo laikotarpio nuostatos

               1.Tarybos sprendimas 2013/755/ES nuo 2021 m. sausio 1 d. panaikinamas.

               2.Šis sprendimas neturi poveikio susijusių veiksmų tęsimui ar keitimui iki jų užbaigimo pagal Tarybos sprendimą 2013/755/ES, kuris toliau taikomas tiems veiksmams tol, kol jie užbaigiami.

               3.Programos finansinio paketo lėšomis taip pat gali būti finansuojamos techninės ir administracinės paramos išlaidos, būtinos užtikrinti perėjimui nuo priemonių, patvirtintų pagal ankstesnį sprendimą, būtent Tarybos sprendimą 2013/755/ES, prie šios programos.

               4.Prireikus asignavimai gali būti įtraukti į biudžetą po 2027 m. ir skirti 78 straipsnyje nurodytoms išlaidoms padengti, kad būtų galima valdyti iki 2027 m. gruodžio 31 d. nebaigtus vykdyti veiksmus.

               92 straipsnis
               Įsigaliojimas

               Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               Jis taikomas nuo 2021 m. sausio 1 d.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

               FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA

               1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA

               1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas

               1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) (programų grupė)

               1.3.Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis

               1.4.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas

               1.5.Trukmė ir finansinis poveikis

               1.6.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)

               2.VALDYMO PRIEMONĖS

               2.1.Stebėsenos ir atskaitomybės taisyklės

               2.2.Valdymo ir kontrolės sistema

               2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės

               3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS

               3.1.Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)

               3.2.Numatomas poveikis išlaidoms

               3.2.1.Numatomo poveikio išlaidoms santrauka

               3.2.2.Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams

               3.2.3.Trečiųjų šalių įnašai

               3.3.Numatomas poveikis pajamoms

               FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA

               1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA

               1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas

               Sprendimas dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos Sąjungos asociacijos ir Europos Sąjungos ir Grenlandijos bei Danijos Karalystės santykių (Užjūrio asociacijos sprendimas)

               1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) (programų grupė)

               Sprendimu sujungiami galiojantis Užjūrio asociacijos sprendimas (2013/755/ES) ir galiojantis Sprendimas dėl Grenlandijos (2014/137/ES).

               Politikos sritis:

               15 Išorės veiksmai

               15.05 Užjūrio šalys ir teritorijos (įskaitant Grenlandiją)

               1.3.Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su:

               ◻ nauja priemone

               ◻ nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus
                  47

               ◻ esamos priemonės galiojimo pratęsimu

               ☒ vienos ar daugiau priemonių sujungimu arba nukreipimu į kitą / naują priemonę

               1.4.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas

               1.4.1.Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai, įskaitant išsamų iniciatyvos įgyvendinimo pradinio etapo tvarkaraštį

               Ilgalaikis šios priemonės tikslas – skatinti UŠT ekonominį ir socialinį vystymąsi bei įtvirtinti glaudžius jų ir Sąjungos kaip visumos ekonominius santykius. Trumpuoju laikotarpiu šių tikslų bus siekiama skatinant UŠT konkurencingumą, didinant UŠT atsparumą, mažinant jų ekonomikos ir aplinkos pažeidžiamumą ir skatinant jų bendradarbiavimą su kitais partneriais.

               1.4.2.Sąjungos dalyvavimo pridėtinė vertė (gali būti susijusi su įvairiais veiksniais, pvz., koordinavimo nauda, teisiniu tikrumu, didesniu veiksmingumu ar papildomumu). Šiame punkte „Sąjungos dalyvavimo pridėtinė vertė“ – dalyvaujant Sąjungai užtikrinama vertė, papildanti vertę, kuri būtų užtikrinta vien valstybių narių veiksmais.

               Priežastys imtis Europos lygmens veiksmų (ex ante)

               Užjūrio šalys ir teritorijos (UŠT) yra asocijuotos su Europos Sąjunga nuo Romos sutarties įsigaliojimo 1958 m. UŠT asociacija su Europos Sąjunga pagrįsta konstituciniais šių šalių ir teritorijų santykiais su trimis valstybėmis narėmis. UŠT nepriklauso Sąjungos muitų teritorijai ir vidaus rinkai. Be to, daugumai UŠT kyla specifinių problemų dėl jų dydžio, vietos, atokumo ir riboto ekonomikos pagrindo. Atsižvelgdama į tai, kelis dešimtmečius ES finansavo (ir toliau turėtų finansuoti) EPF teritorines ir regionines programas UŠT, pastarąjį laikotarpį teikdama finansinę paramą 11-ojo EPF lėšomis.

               Pagal išstojimo sutartį su Danija ir Grenlandija (toliau – Sutartis dėl Grenlandijos) pastarajai prarastas ES finansavimas kompensuotas Susitarimu dėl žuvininkystės. Pagal išstojimo sutartį su Danija ir Grenlandija (toliau – Sutartis dėl Grenlandijos) pastarajai prarastas ES finansavimas kompensuotas Susitarimu dėl žuvininkystės. 2006 m. Taryba nusprendė sukurti atskirą priemonę Grenlandijos vystymuisi remti, nes finansinė parama pagal Susitarimą dėl žuvininkystės buvo sumažinta.

               ES tolesnių abipusių santykių veiksmai grindžiami abipusiškai naudingu bendradarbiavimu su UŠT ir Grenlandija, ypatingą dėmesį skiriant joms svarbiems prioritetams, kaip antai UŠT konkurencingumo skatinimui, UŠT atsparumo didinimui, jų ekonomikos ir aplinkos pažeidžiamumo mažinimui ir jų bendradarbiavimui tarpusavyje ir su regioniniais, Europos ir tarptautiniais partneriais skatinimui.

               ES gali sukurti pridėtinę vertę, pagrįstą išteklių, skiriamų per jos priemones, suma, gana lanksčiais valdymo metodais ir išteklių nuspėjamumu DFP laikotarpiu.

               Esminėse UŠT būtinose ir svarbiose srityse (pvz., regioninės sanglaudos, ekonominės integracijos, klimato kaitos) ES turi daug praktinės patirties, taip pat sukauptos vykdant sėkmingą politiką (pvz., patirtis aprūpinimo maistu saugumo srityje, įgyta vykdant bendrą žemės ūkio politiką). Kai kuriose srityse, kuriose valstybės narės nusprendė neveikti arba kuriose joms veikti sudėtinga, ES yra pagrindinė ar kartais vienintelė intervencijos dalyvė.

               ES veikia visame pasaulyje per savo delegacijas, taip užsitikrindama platų informacijos apie pokyčius įvairiose pasaulio šalyse ir regionuose tinklą. Tai leidžia ES nuolat gauti informacijos apie naujausius poreikius ir problemas ir atitinkamai perskirstyti išteklius. ES veiksmų ir valstybių narių veiksmų papildomumas nuolat didėja. Tai stiprina politinį dialogą ir bendradarbiavimą, kurie vis labiau plėtojami taikant bendrą programavimą su valstybėmis narėmis.

               ES taip pat gali papildyti valstybių narių veiksmus susiklosčius potencialiai pavojingai padėčiai arba labai brangių intervencinių priemonių atveju, kaip antai susijusių su klimato kaitos, kuri dažnai veikia UŠT, keliamomis krizėmis.

               Numatoma sukurti Sąjungos pridėtinė vertė (ex post)

               Numatoma sukurti naujojo Užjūrio asociacijos sprendimo pridėtinė vertė turėtų atitikti išorės finansavimo priemonių laikotarpio vidurio peržiūros rezultatus. UŠT ir Grenlandijos atveju padaryta išvada, kad abi priemonės atitinka paskirtį ir asociacijos su UŠT bei partnerystės su Grenlandija rezultatai tenkina įvairius įvertintus parametrus (veiksmingumo ir kt.). Numatoma, kad siūloma priemonė tęs šią teigiamą tendenciją.

               Konkrečiau ir atsižvelgiant į UŠT ypatybes ir jų ypatingus santykius su ES, nauja visoms UŠT taikoma finansinė priemone bus užtikrinta:

               valdymo vienovė – visos UŠT bus finansuojamos iš to paties šaltinio (biudžeto), todėl bus galima pasiekti programavimo ir įgyvendinimo sinergijos;

               bendrų tikslų konsolidavimas;

               teisinės sistemos paprastinimas ir suderinamumas;

               didesnis UŠT, kaip grupės, matomumas.

               Siūlomoje priemonėje atsižvelgiama į Jungtinės Didžiosios Britanijos Karalystės išstojimą iš Europos Sąjungos 2019 m. kovo 29 d. ir pereinamojo laikotarpio pabaigą 2021 m. sausio 1 d., todėl ji netaikoma Britanijos UŠT.

               1.4.3.Panašios patirties išvados

               11-ojo EPF ir Sprendimo dėl Grenlandijos laikotarpio vidurio peržiūra

               11-asis EPF ir UŠT: 2014–2020 m. ir pagal Užjūrio asociacijos sprendimą UŠT galėjo gauti finansavimą iš trijų šaltinių: 11-ojo EPF, ES biudžeto (tinkamumo finansuoti pagal visas ES programas ir priemones, įskaitant, pvz., vystomojo bendradarbiavimo priemonės teminę dalį, principas) ir EIB. Pagal 11-ąjį EPF UŠT skirta 364,5 mln. EUR.

               Finansinė parama UŠT skiriama ne tik siekiant EPF bendrojo tikslo (panaikinti skurdą), nes UŠT ir ES asociacijos tikslas yra „skatinti šalių ir teritorijų ekonominį ir socialinį vystymąsi bei užmegzti glaudžius jų ir Sąjungos kaip visumos ekonominius ryšius“. Pagal 11-ąjį EPF remiami UŠT sektoriai susiję su daugeliu įvairių politikos sričių, daugiausia dėmesio skiriant aplinkai, biologinei įvairovei, prisitaikymui prie klimato kaitos ir jos poveikio švelninimui, atsinaujinančiajai energetikai, švietimui, telekomunikacijoms, skaitmeninio ryšio infrastruktūrai ir turizmui. Remiantis peržiūra patvirtinta, kad 11-asis EPF – aktuali ir veiksminga priemonė ES ir UŠT asociacijos tikslams remti. Vis dėlto kai kurios UŠT nuolat rėmė paprastesnių programavimo ir įgyvendinimo procedūrų idėją, argumentuodamos tuo, kad jų administraciniai gebėjimai riboti. Be to, iki šiol nebuvo pakankamai naudojamasi galiojančiomis nuostatomis, kuriomis skatinamas įvairių kategorijų regioninių veikėjų (UŠT, AKR šalių ir jų kaimyninių atokiausių regionų ar ne AKR besivystančių šalių) regioninis bendradarbiavimas.

               Sprendimas dėl Grenlandijos: šiuo sprendimu 2014–2020 m. pagrindinei paramos biudžetui programai skirta 217,8 mln. EUR, arba 31 mln. EUR per metus ir jis (ES biudžete) yra pagrindinė ES finansavimo priemonė ir reglamentavimo sistema, kuria grindžiami ES ir Grenlandijos santykiai. Sprendimu dėl Grenlandijos papildomas Užjūrio asociacijos sprendimas. Juo taip pat papildomas Susitarimas dėl žuvininkystės partnerystės ir 2014 m. bendra deklaracija dėl ES ir Grenlandijos santykių. Sprendimo dėl Grenlandijos tikslas – palaikyti glaudžius ir ilgalaikius partnerių ryšius, remiant Grenlandijos darnų vystymąsi. Du pagrindiniai tikslai: remti Grenlandiją, sprendžiant pagrindinius jai kylančius uždavinius (ypač ekonomikos įvairinimo), ir padėti stiprinti Grenlandijos administracinius gebėjimus formuoti ir įgyvendinti nacionalinę politiką. Pagrindiniu 2014–2020 m. Grenlandijos darniojo vystymosi programavimo dokumentu padedama įgyvendinti Sprendimo dėl Grenlandijos tikslus, užtikrinant pažangų augimą tokiomis priemonėmis kaip investicijos į švietimą ir mokslinius tyrimus, ir įtraukų augimą – užtikrinant kvalifikaciją suteikiančio švietimo paslaugas didesnei gyventojų daliai, kad būtų lengviau gauti darbą, mažinti skurdą ir kurti tvarų ekonomikos augimo pagrindą.

               Paramos biudžetui švietimo srityje programoje matyti teigiama pažanga, nes 2016 m. dauguma (74,12 proc.) siektinų reikšmių buvo pasiekta ar viršyta. Tačiau patirtis parodė, kad Sprendimo dėl Grenlandijos ekonominių tikslų poveikį įvertinti sudėtingiau, nes tie tikslai ilgalaikiai ir todėl pažanga nėra iš karto pastebima. Vis dėlto matyti teigiamų tendencijų: vystosi nauji sektoriai (pvz., pradedamos eksploatuoti kasyklos), geresnių rezultatų pasiekiama švietimo srityje, stiprėja vyriausybės pajėgumai formuoti ilgalaikę politiką. Be to, nuolatinis formalus ir neformalus dialogas politikos klausimais paskatino partnerių abipusį supratimą ir sustiprino bendradarbiavimą tokiose srityse kaip Arkties reikalai (Grenlandija dalyvauja įgyvendinant 2016 m. ES Arkties politiką ir remia ES paraišką užimti stebėtojo poziciją Arkties taryboje). Numatoma, kad šios tendencijos ne tik tęsis ir po 2020 m., bet ir toliau vystysis.

               Sprendimas dėl Grenlandijos yra paskirtį atitinkanti ES ir Grenlandijos tolesnio (laikotarpio po 2020 m.) santykių ir bendradarbiavimo stiprinimo priemonė.

               Pagal SESV 198 ir 199 straipsniuose nustatytus asociacijos su UŠT, įskaitant Grenlandiją, tikslus reikia sukurti visapusišką partnerystę, kurią sudarytų institucinė sistema ir prekybos nuostatos ir kuri apimtų daug bendradarbiavimo sričių ir pagrindinius Sąjungos finansinės paramos UŠT principus. Todėl reikalinga plataus masto ir užmojo teisinė priemonė.

               Atsižvelgiant į UŠT ypatybes ir jų ypatingus santykius su ES, nauja finansine priemone, skirta visoms UŠT ir aprėpiančia politinę ir teisinę sistemą bei bendradarbiavimo įgyvendinimo būdus, bus užtikrinamas veiksmingumas, konsoliduojami bendri tikslai ir garantuojamas suderinamumas, be to, UŠT, kaip grupė, taps matomesnė. Pasiūlyme išdėstomas lankstus ir kiekvienos UŠT padėčiai pritaikytas požiūris.

               1.4.4.Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis

               Atnaujintu Užjūrio asociacijos sprendimu (UAS) siekiama užtikrinti visišką suderinamumą su svarbiausiais laikotarpio po 2020 m. teisėkūros procedūra priimamais aktais, visų pirma:

               Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemone (KVTBP). Siekiant užtikrinti suderinamumą ir veiksmingumą, jeigu nenurodyta kitaip, sprendimu bus taikomos KVTBP įgyvendinimo, vertinimo ir stebėsenos nuostatos. Reglamento projekte numatyta, kad pagal jį UŠT atitiks reikalavimus dalyvauti teminėse programose ir greitojo reagavimo veiksmuose (būtent pagal 3 ramstį). Į KVTBP reglamentą ir atnaujintą UAS taip pat įtraukta nuostata, kuria sudaroma galimybė nustatyti UŠT, šalių partnerių ir ES atokiausių regionų tarpregionines iniciatyvas;

               regioninės politikos reglamentais. atnaujintas UAS ir siūlomi regioninės politikos reglamentai parengti siekiant sustiprinti nuostatas, kuriomis skatinama nustatyti tarpregionines iniciatyvas, kuriose dalyvautų UŠT, šalys partnerės ir ES atokiausi regionai;

               kitomis ES politikos sritimis ir programomis. UŠT ir toliau atitiks reikalavimus visų ES politikos sričių ir programų atžvilgiu, išskyrus tuos atvejus, jei atitinkamuose reglamentuose nurodyta kitaip. Taigi jos atitiks reikalavimus dalyvauti programose „ERASMUS +“, „Horizontas 2020“, COSME ir t. t.

               1.5.Trukmė ir finansinis poveikis

               ◻ trukmė ribota

               ◻
                     galioja nuo MMMM [MM DD] iki MMMM [MM DD],

               ◻
                     įsipareigojimų asignavimų finansinis poveikis nuo MMMM iki MMMM, o mokėjimų asignavimų – nuo MMMM iki MMMM.

                ☒ trukmė neribota

               įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo 2021 m.

               1.6.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)
                  48

               ☒ Tiesioginis valdymas, vykdomas Komisijos:

               ☒ padalinių, įskaitant Sąjungos delegacijų darbuotojus;

               ◻
                     vykdomųjų įstaigų.

               ◻ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis.

               ☒ Netiesioginis valdymas, biudžeto vykdymo užduotis perduodant:

               ☒ trečiosioms valstybėms arba jų paskirtoms įstaigoms;

               ☒ tarptautinėms organizacijoms ir jų agentūroms (nurodyti);

               ☒ EIB ir Europos investicijų fondui;

               ☒ įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 70 ir 71 straipsniuose;

               ☒ viešosios teisės subjektams;

               ☒ privatinės teisės reglamentuojamoms įstaigoms, kurioms pavesta teikti viešąsias paslaugas, jeigu jos pateikia pakankamas finansines garantijas;

                ☒ valstybės narės privatinės teisės reglamentuojamoms įstaigoms, kurioms pavesta įgyvendinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir kurios pateikia pakankamas finansines garantijas;

               ◻ atitinkamame pagrindiniame akte nurodytiems asmenims, kuriems pavesta vykdyti konkrečius veiksmus BUSP srityje pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį.

               Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje.

               Pastabos

                  Kadangi tai išorės išlaidos, būtina galimybė naudoti visus numatytus valdymo būdus pagal poreikį ir kaip nusprendžiama įgyvendinant.

               2.VALDYMO PRIEMONĖS

               2.1.Stebėsenos ir atskaitomybės taisyklės

               Nurodyti dažnumą ir sąlygas.

               Komisijos stebėsenos ir vertinimo sistemose vis daugiau dėmesio skiriama rezultatams. Į šias sistemas įtraukiami Komisijos darbuotojai ir įgyvendinimo partneriai bei išorės ekspertai.

               Delegacijose ir būstinėse dirbantys užduočių vadovai nuolat stebi projektų ir programų įgyvendinimą, naudodamiesi įgyvendinimo partnerių vykdant reguliarias atsiskaitymo funkcijas teikiama informacija ir, kai įmanoma, rengdami apsilankymus vietoje. Vidaus stebėsenos veiksmai suteikia vertingos informacijos apie pažangą ir padeda vadovams nustatyti esamas bei galimas kliūtis bei imtis taisomųjų veiksmų.

               Be to, siekiant įvertinti ES išorės veiksmų efektyvumą pagal tris skirtingas sistemas, samdomi nepriklausomi išorės ekspertai. Šie vertinimai padeda užtikrinti atskaitomybę ir gerinti esamas intervencines priemones, be to, juos atliekant, atsižvelgiama į įgytą patirtį, kad ji atsispindėtų ateityje formuojant politiką ir imantis veiksmų.

               KVTBP reglamente pasiūlytomis stebėsenos ir atsiskaitymo taisyklėmis bus naudojamasi įgyvendinant UŠT priemonę (naujojo UAS 84 straipsnis).

               Komisija nagrinėja pažangą, padarytą įgyvendinant Sąjungos išorės finansavimą, ir nuo 2021 m. Europos Parlamentui ir Tarybai teikia metinę finansuotų tikslų įgyvendinimo ataskaitą, kuri taip pat pateikiama Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.

               Be to, laikotarpiu po 2020 m. atnaujintam UAS bus taikomos visos Komisijos vidaus stebėsenos (pvz., rezultatų stebėsenos), vertinimo ir atsiskaitymo priemonės.

               2.2.Valdymo ir kontrolės sistema (-os)

               2.2.1.Valdymo būdo (-ų), finansavimo įgyvendinimo mechanizmo (-ai), mokėjimo tvarkos ir siūlomos kontrolės sistemos pagrindimas

               Įgyvendinimo metodai

               Esminių valdymo būdų pakeitimų nenumatyta, o geresniems rezultatams ateityje pasiekti bus naudojamasi Komisijos tarnybų ir įgyvendinančiųjų subjektų pagal ankstesnes programas sukaupta patirtimi.

               Pagal šį sprendimą finansuojami veiksmai bus įgyvendinami tiesioginio Komisijos valdymo (organizuojamo būstinėse ir (arba) Sąjungos delegacijose) būdu ir netiesioginiu valdymo būdu, dalyvaujant bet kuriam naujojo Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies c punkte išvardytam subjektui, kad sprendimo tikslų būtų siekiama geriau.

               Taikydami netiesioginį valdymą, kaip nurodyta naujojo Finansinio reglamento 154 straipsnyje, šie subjektai turi užtikrinti ES finansinių interesų apsaugą, lygiavertę apsaugai taikant tiesioginį valdymą. Laikantis proporcingumo principo ir tinkamai atsižvelgiant į veiksmo pobūdį ir susijusią finansinę riziką, bus atliktas ex ante ramsčiais pagrįstas subjektų sistemų ir procedūrų vertinimas. Jei to reikia dėl su įgyvendinimu susijusių priežasčių arba jei veiklos ataskaitose išreikšta išlygų, bus nustatomi ir įgyvendinami veiksmų planai, į kuriuos bus įtraukos konkrečios rizikos mažinimo priemonės. Be to, įgyvendinant gali būti taikomos ir Komisijos nustatytos tinkamos priežiūros priemonės.

               Vidaus kontrolės struktūra

               Vidaus kontrolės ir valdymo procesu siekiama tinkamai užtikrinti, kad būtų pasiekti tikslai, susiję su veiklos veiksmingumu ir efektyvumu, finansinių ataskaitų patikimumu ir atitiktimi taikytinai teisės aktų ir procedūrinei sistemai.

               Veiksmingumas ir efektyvumas

               Siekdamos užtikrinti savo veiklos veiksmingumą ir efektyvumą (ir mažinti didelę riziką savo išorės paramos aplinkoje), kartu su visais Komisijos bendro strateginės politikos ir planavimo proceso elementais, vidaus audito sąlygomis ir kitais Komisijos vidaus kontrolės sistemos reikalavimais, įgyvendinimo tarnybos veiklai pagal visas savo priemones toliau taikys specializuoto pagalbos valdymo sistemą, apimančią:

               ·decentralizuotą daugumos išorės paramos priemonių valdymą, organizuojamą Sąjungos delegacijų vietose;

               ·aiškias ir formalias finansinės atskaitomybės ribas (iš įgalioto leidimus suteikiančio pareigūno (generalinio direktoriaus) perduodamas delegacijos vadovui, taikant būstinės perįgaliotojo įgaliojimus suteikiančio pareigūno (direktoriaus) perįgaliojimą delegacijos vadovui;

               ·reguliarų Sąjungos delegacijų ataskaitų (išorės paramos valdymo ataskaitų) teikimą Komisijos būstinei, įskaitant metinį patikinimo pareiškimą, kurį teikia delegacijos vadovas;

               ·tvirtą mokymo programą, skirtą tiek būstinėje, tiek delegacijose dirbančiam personalui;

               ·reikšmingą būstinės ir delegacijų paramą ir rekomendacijas (taip pat internetu);

               ·reguliarius, kas 3–6 metus vykdomus apsilankymus delegacijose priežiūros tikslais;

               ·projektų ir programų ciklo valdymo metodiką, įskaitant: kokybiškas paramos priemones, taikomas paramos planavimui, jos teikimo metodui, finansavimo mechanizmui, valdymo sistemai, bet kokių ją įgyvendinančių partnerių vertinimui ir atrankai ir kt.; programų ir projektų valdymo, stebėjimo ir ataskaitų teikimo priemones, skirtas veiksmingam įgyvendinimui užtikrinti, įskaitant reguliarią projektų išorės stebėseną vietoje; svarbius vertinimo ir audito komponentus;

               ·paprastinimą, kurio bus siekiama plačiau naudojant supaprastintą išlaidų apmokėjimą ir tarpusavio pasikliovimą parnerių organizacijų auditu. Bus toliau taikomas pagal riziką diferencijuojamos kontrolės metodas, atitinkantis pagrindinę riziką;

               Finansinė atskaitomybė ir apskaita

               Įgyvendinimo tarnybos toliau laikysis aukščiausių apskaitos ir finansinės atskaitomybės standartų, taikydama Komisijos kaupiamosios apskaitos sistemą (ABAC) ir specialias išorės pagalbos priemones, pvz., bendrąją RELEX informacinę sistemą (CRIS) ir ją pakeičiančią sistemą (OPSYS).

               Siekiant atitikties galiojančiai teisės aktų ir procedūrinei sistemai, atitikties kontrolės metodai nustatyti 2.3 skirsnyje (sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės).

               2.2.2.Informacija apie nustatytą riziką ir jai sumažinti įdiegtą (-as) vidaus kontrolės sistemą (-as)

               Rizika

               Pagalbos pagal šią priemonę teikimo sąlygoms būdinga rizika, kad nebus įgyvendinti priemonės tikslai, kad finansų valdymas nebus pakankamai geras ir (arba) kad nebus laikomasi taikytinų taisyklių (teisėtumo ir tvarkingumo klaidos):

               ·dėl ekonominio (politinio) nestabilumo ir (arba) gaivalinių nelaimių gali kilti sunkumų ir gali būti vėluojama parengti ir įgyvendinti intervencines priemones, ypač nestabiliose valstybėse;

               ·dėl nepakankamų institucinių ir administracinių gebėjimų šalyse partnerėse gali kilti sunkumų ir gali būti vėluojama rengti ir įgyvendinti intervencines priemones;

               ·įgyvendinant geografiškai išskaidytus projektus ir programas (kuriais aprėpiama daug valstybių, teritorijų, regionų) gali kilti su logistikos (išteklių) stebėsena susijusių sunkumų, ypač vykdant stebėsenos veiksmus vietose;

               ·dėl galimų partnerių (paramos gavėjų) įvairovės ir skirtingų jų vidaus kontrolės struktūrų bei pajėgumų Komisijos turimi ištekliai, skirti įgyvendinimui remti ir stebėti, gali susiskaidyti, todėl jie bus mažiau veiksmingi ir efektyvūs;

               ·dėl turimų duomenų apie išorės pagalbos rezultatus ir poveikį (nacionalinių vystymosi planų įgyvendinimą šalyse partnerėse) prastos kokybės ir nepakankamo kiekio Komisijai gali būti sunkiau teikti rezultatų ataskaitas ir prisiimti už juos atsakomybę.

               2.2.3.Kontrolės išlaidų efektyvumo apskaičiavimas ir pagrindimas (kontrolės sąnaudų ir susijusių valdomų lėšų vertės santykis) ir numatomo klaidų rizikos lygio vertinimas (atliekant mokėjimą ir užbaigiant programą)

               Vidaus kontrolės ir valdymo išlaidos sudaro apie 4 proc. numatytos metinės vidutinės sumos (12,78 mlrd. EUR), suplanuotos bendriesiems (veiklos ir administraciniams) įsipareigojimams pagal išlaidų portfelį, finansuojamą pagal 2021–2027 m. ES bendrąjį biudžetą, padengti. Apskaičiuojant šias kontrolės išlaidas atsižvelgiama tik į Komisijos išlaidas, o į valstybių narių ar subjektų, kuriems patikėtas įgyvendinimas, išlaidas neatsižvelgiama. Pastarieji subjektai iki 7 proc. gali panaudoti lėšoms administruoti ir dalis šių lėšų gali būti naudojama kontrolei.

               Apskaičiuojant šias valdymo išlaidas atsižvelgta į visus darbuotojus būstinėje ir delegacijose, infrastruktūrą, keliones, mokymą, stebėseną, vertinimą ir audito sutartis (taip pat sudarytas paramos gavėjų).

               Valdymo ir veiklos veiksmų santykis galėtų būti ilgainiui sumažintas, pagal naująją priemonę pagerinus ir supaprastinus nuostatas, remiantis pakeitimais dėl naujojo Finansinio reglamento. Didžiausia šių valdymo išlaidų nauda yra susijusi su politikos tikslų įgyvendinimu, veiksmingu ir efektyviu išteklių naudojimu, taip pat griežtų ir ekonomiškai veiksmingų prevencinių priemonių bei kitų patikrų taikymu siekiant užtikrinti, kad lėšos būtų naudojamos teisėtai ir tinkamai.

               Ateityje bus toliau siekiama tobulinti portfelio valdymo veiklos ir atitikties patikrų pobūdį bei siekius, tačiau apskritai šios išlaidos yra būtinos, kad būtų galima veiksmingai ir efektyviai pasiekti priemonių tikslus patiriant mažiausią įmanomą neatitikties riziką (mažesnė kaip 2 proc. likutinė paklaida). Jos yra kur kas mažesnės nei rizika, kuri būtų patiriama panaikinus arba sumažinus vidaus kontrolę šioje labai rizikingoje srityje.

               Numatomas neatitikties taikytinoms taisyklėms rizikos lygis

               Atitikties tikslas pagal šią priemonę yra išlaikyti ankstesnį neatitikties rizikos lygį (klaidų dažnį), kuris yra likutinis grynasis klaidų lygis (daugiamečiu pagrindu, įvykdžius visą planuojamą kontrolę ir koregavimus pagal užbaigtas sutartis), mažesnis kaip 2 %. Paprastai tai reiškia, kad apskaičiuotasis klaidų lygis yra 2–5 proc., kalbant apie metinę atsitiktinę sandorių imtį, kurią Europos Audito Rūmai analizuoja rengdami metinį patikinimo pareiškimą (DAS). Komisijos nuomone, tai yra mažiausia įmanoma neatitikties rizika, turint omenyje labai rizikingas sąlygas ir atsižvelgiant į administracinę naštą ir būtiną išlaidų veiksmingumą vykdant atitikties kontrolę. Nustačius trūkumų bus imamasi tikslinių taisomųjų priemonių, kad būtų užtikrintas minimalus rizikos lygis.

               2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės

               Nurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones, pvz., išdėstytas Kovos su sukčiavimu strategijoje.

               Atsižvelgiant į didelės rizikos sąlygas, sistemose reikia numatyti reikšmingą galimų operacijų atitikties reikalavimams klaidų (pažeidimų) lygį ir kuo anksčiau užtikrinti aukšto lygio prevencijos, nustatymo ir taisymo kontrolę mokėjimo procese. Praktikoje tai reiškia, kad vykdant atitikties kontrolę bus daugiausia remiamasi reikšmingais, daugiamečiu pagrindu atliekamais ex ante tikrinimais, kuriuos vietoje atliks tiek išorės auditoriai, tiek Komisijos darbuotojai, prieš skiriant galutines išmokas projektui (tuo pačiu metu bus atliekami tam tikri ex post auditai), ir taip bus užtikrinama kur kas didesnė apsauga nei pagal finansų apsaugos priemones, kurios nustatytos Finansiniame reglamente. Atitikties reikalavimams sistemą, inter alia, sudaro toliau nurodyti svarbūs komponentai.

               Prevencinės priemonės:

               ·privalomas pagrindinis pagalbos valdymo darbuotojų ir auditorių mokymas, taip pat apie sukčiavimą;

               ·konsultavimas (taip pat internetu), įskaitant Praktinį vadovą sutarčių klausimais, DEVCO vadovą ir finansų valdymo priemonių rinkinį (įgyvendinimo partneriams);

               ·ex ante vertinimas siekiant užtikrinti, kad institucijose, valdančiose atitinkamas lėšas jungtinio ir decentralizuoto valdymo būdais, būtų įdiegtos tinkamos kovos su sukčiavimu priemonės, skirtos sukčiavimui išvengti ir nustatyti ES lėšų valdymo srityje;

               ·šalyse partnerėse taikomų kovos su sukčiavimu mechanizmų ex ante patikra vertinant, ar įvykdytas tinkamumo biudžeto paramai gauti kriterijus, susijęs su viešųjų finansų valdymu (t. y. aktyvus įsipareigojimas kovoti su sukčiavimu ir korupcija, tinkamos tikrinimo institucijos, pakankamas teisminis pajėgumas, veiksmingas reagavimas ir sankcijų mechanizmai);

               ·nustatomieji ir taisomieji veiksmai;

               ·išorės auditai ir tikrinimai (tiek privalomieji, tiek grindžiami rizika), įskaitant Europos Audito Rūmų;

               ·retrospektyviniai tikrinimai (grindžiami rizika) ir lėšų susigrąžinimas;

               ·ES finansavimo sustabdymas didelio sukčiavimo atveju, įskaitant didelio masto korupciją, kol valdžios institucijos imsis atitinkamų veiksmų siekdamos ištaisyti padėtį ir užkirsti kelią tokiam sukčiavimui ateityje;

               ·EDES (ankstyvojo nustatymo ir draudimo dalyvauti procedūroje sistema);

               ·sutarčių sustabdymas ir (arba) nutraukimas;

               ·pašalinimo procedūra.

               Reguliariai tikslinamos atitinkamų tarnybų kovos su sukčiavimu strategijos bus, kai tinkama, pritaikytos, kai bus paskelbta nauja Komisijos kovos su sukčiavimu strategijos versija, inter alia, siekiant užtikrinti, kad:

               vidaus kontrolė, kuria siekiama kovoti su sukčiavimu, būtų visapusiškai suderinta su Komisijos kovos su sukčiavimu strategija;

               remiantis sukčiavimo rizikos valdymo požiūriu būtų siekiama nustatyti sukčiavimo rizikos sritis ir reikiamus veiksmus;

               sistemose, pagal kurias trečiosiose valstybėse naudojamos ES lėšos, būtų galima gauti svarbius duomenis siekiant juos panaudoti sukčiavimo rizikai valdyti (pvz., dvigubam finansavimui nustatyti);

               prireikus būtų galima sudaryti tinklų veiklos grupes ir parengti tinkamas IT priemones su išorės pagalbos sektoriumi susijusiems sukčiavimo atvejams nagrinėti.

               3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS

               3.1.Atitinkama daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija ir siūloma nauja biudžeto išlaidų eilutė (-ės)

                        Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija

                        Biudžeto eilutė

                        Išlaidų
                        rūšis

                        Įnašas

                        Nr. 15 Išorės veiksmai

                        [VI] [VI išlaidų kategorija]

                        DA / NDA
                           49

                        ELPA šalių
                           50

                        šalių kandidačių
                           51

                        trečiųjų valstybių

                        pagal Finansinio reglamento [21 straipsnio 2 dalies b punktą]

                        VI

                        15 01 05 Rėmimo išlaidos užjūrio šalims ir teritorijoms (įskaitant Grenlandiją)

                        NDA

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

                        VI

                        15 05 01 Užjūrio šalys ir teritorijos

                        DA

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

                        VI

                        15 05 02 Grenlandija

                        DA

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

               3.2.Numatomas poveikis išlaidoms

               3.2.1.Numatomo poveikio išlaidoms santrauka

                        Daugiametės finansinės programos išlaidų
                           kategorija

                        <6>

                        [VI išlaidų kategorija. Kaimyninės šalys ir pasaulis]

                        2021 m.

                        2022 m.

                        2023 m.

                        2024 m.

                        2025 m.

                        2026 m.

                        2027 m.

                        Po 2027 m.

                        IŠ VISO

                        Veiklos asignavimai (išskaidyti pagal 3.1 punkte išvardytas biudžeto eilutes)

                        Įsipareigojimai

                        (1)

                        65,927

                        67,252

                        68,604

                        69,984

                        71,391

                        72,827

                        74,292

                        490,275

                        Mokėjimai

                        (2)

                        14,811

                        28,930

                        38,801

                        48,039

                        55,861

                        60,659

                        63,888

                        179,286

                        490,275

                        Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami iš programos paketo lėšų
                           52

                        Įsipareigojimai = Mokėjimai

                        (3)

                        1,329

                        1,349

                        1,369

                        1,389

                        1,409

                        1,429

                        1,449

                        9,725

                        IŠ VISO asignavimų programos paketui

                        Įsipareigojimai

                        =1+3

                        67,256

                        68,601

                        69,973

                        71,373

                        72,800

                        74,256

                        75,741

                        500,000

                        Mokėjimai

                        =2+3

                        16,140

                        30,279

                        40,170

                        49,429

                        57,270

                        62,089

                        65,338

                        179,286

                        500,000

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Daugiametės finansinės programos išlaidų
                        kategorija

                        7

                        „Administracinės išlaidos“

               Šią dalį pildyti naudojant administracinio pobūdžio biudžeto duomenų lentelę, kuri pirmiausia bus pateikta

                  finansinės teisės akto pasiūlymo pažymos priede

                ir įkelta į DECIDE tarnybų tarpusavio konsultacijoms.

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        2021 m.

                        2022 m.

                        2023 m.

                        2024 m.

                        2025 m.

                        2026 m.

                        2027 m.

                        Po 2027 m.

                        IŠ VISO

                        Žmogiškieji ištekliai

                        1,712

                        1,712

                        1,712

                        1,712

                        1,712

                        1,712

                        1,712

                        11,986

                        Kitos administracinės išlaidos

                        0,116

                        0,116

                        0,116

                        0,116

                        0,116

                        0,116

                        0,116

                        0,811

                        IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 7 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

                        (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų)

                        1,828

                        1,828

                        1,828

                        1,828

                        1,828

                        1,828

                        1,828

                        12,797

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        2021 m.

                        2022 m.

                        2023 m.

                        2024 m.

                        2025 m.

                        2026 m.

                        2027 m.

                        Po 2027 m.

                        IŠ VISO

                        IŠ VISO asignavimų
                        visose daugiametės finansinės programos
                        IŠLAIDŲ KATEGORIJOSE

                        Įsipareigojimai

                        69,084

                        70,429

                        71,801

                        73,201

                        74,628

                        76,084

                        77,569

                        512,797

                        Mokėjimai

                        17,968

                        32,107

                        41,998

                        51,257

                        59,098

                        63,917

                        67,166

                        179,286

                        512,797

               3.2.2.Numatomo poveikio administracinio pobūdžio asignavimams santrauka

               ◻
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio pobūdžio asignavimų nenaudojama

               ☒
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio pobūdžio asignavimai naudojami taip:

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Metai

                        2021 m.

                        2022 m.

                        2023 m.

                        2024 m.

                        2025 m.

                        2026 m.

                        2027 m.

                        IŠ VISO

                        Daugiametės finansinės programos
                        7 IŠLAIDŲ KATEGORIJA

                        Žmogiškieji ištekliai

                        1,712

                        1,712

                        1,712

                        1,712

                        1,712

                        1,712

                        1,712

                        11,986

                        Kitos administracinės išlaidos

                        0,116

                        0,116

                        0,116

                        0,116

                        0,116

                        0,116

                        0,116

                        0,811

                        Daugiametės finansinės programos
                        7 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma

                        1,828

                        1,828

                        1,828

                        1,828

                        1,828

                        1,828

                        1,828

                        12,797

                        Neįtraukta į daugiametės finansinės programos
                           53

                        7 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

                        Žmogiškieji ištekliai

                        0,829

                        0,829

                        0,829

                        0,829

                        0,829

                        0,829

                        0,829

                        5,805

                        Kitos
                        administracinio pobūdžio išlaidos

                        0,500

                        0,520

                        0,540

                        0,560

                        0,580

                        0,600

                        0,620

                        3,920

                        Tarpinė suma,
                        neįtraukta į daugiametės finansinės programos
                        7 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

                        1,329

                        1,349

                        1,369

                        1,389

                        1,409

                        1,429

                        1,449

                        9,725

                        IŠ VISO

                        3,158

                        3,178

                        3,198

                        3,218

                        3,238

                        3,258

                        3,278

                        22,523

               3.2.2.1.Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai

               ◻
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškųjų išteklių nenaudojama.

               ☒
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip:

               Sąmatą surašyti etatų vienetais

                        Metai

                        2021 m.

                        2022 m.

                        2023 m.

                        2024 m.

                        2025 m.

                        2026 m.

                        2027 m.

                        •Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai)

                        Komisijos būstinė ir atstovybės

                        11

                        11

                        11

                        11

                        11

                        11

                        11

                        Delegacijos

                        1

                        1

                        1

                        1

                        1

                        1

                        1

                        Moksliniai tyrimai

                        • Išorės darbuotojai (etatų vienetais): CA, LA, SNE, INT ir JES
                           54

                        7 išlaidų kategorija

                        Finansuojama pagal daugiametės finansinės programos 7 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

                        - būstinėje

                        6

                        6

                        6

                        6

                        6

                        6

                        6

                        - delegacijose

                        6

                        6

                        6

                        6

                        6

                        6

                        Finansuojama iš programos paketo lėšų
                           55

                        - būstinėje

                        - delegacijose

                        Moksliniai tyrimai

                        Kita (nurodyti)

                        IŠ VISO

                        24

                        24

                        24

                        24

                        24

                        24

                        24

               Vykdytinų užduočių aprašymas:

                        Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai

                        Užduotys bus tokios pat kaip dabar (susijusios su politika, programavimu, finansais ir sutartimis, kitos horizontaliosios užduotys)

                        Išorės darbuotojai

                        Užduotys bus tokios pat kaip dabar (susijusios su politika, programavimu, finansais ir sutartimis, kitos horizontaliosios užduotys)

               3.2.3.Trečiųjų šalių įnašai

               Pasiūlyme (iniciatyvoje):

               ☒
                     nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo

               ◻
                     numatytas trečiųjų šalių bendras finansavimas apskaičiuojamas taip:

               Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Metai

                        2021 m.

                        2022 m.

                        2023 m.

                        2024 m.

                        2025 m.

                        2026 m.

                        2027 m.

                        IŠ VISO

                        Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą

                        netaikoma

                        netaikoma

                        netaikoma

                        netaikoma

                        netaikoma

                        netaikoma

                        netaikoma

                        netaikoma

                        IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų

                        netaikoma

                        netaikoma

                        netaikoma

                        netaikoma

                        netaikoma

                        netaikoma

                        netaikoma

                        netaikoma

               3.3.Numatomas poveikis pajamoms

               ☒
                     Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio pajamoms.

               ◻
                     Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:

               - ◻
                     nuosaviems ištekliams

               - ◻
                      kitoms pajamoms

                  Nurodyti, jei pajamos priskirtos išlaidų eilutėms ◻

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Biudžeto pajamų eilutė:

                        Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis
                           56

                        2021 m.

                        2022 m.

                        2023 m.

                        2024 m.

                        2025 m.

                        2026 m.

                        2027 m.

                        …………. straipsnis

                     (1)

                        COM(2018) 98 final, 2018 2 14; COM(2018) 321 final, 2018 5 2.

                     (2)

                        Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo II priedas.

                     (3)

                        2013 m. lapkričio 25 d. Sprendimas (ES) Nr. 2013/755 dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos Sąjungos asociacijos (Užjūrio asociacijos sprendimas) (OL L 344, 2013 12 19, p. 1).

                     (4)

                        Sutartis, iš dalies pakeičianti kai kurių Europos Bendrijų steigimo sutarčių taikymą Grenlandijai (OL L 29, 1985 2 1, p. 1).

                     (5)

                        Susitarimas dėl žuvininkystės tarp Europos ekonominės bendrijos ir Danijos vyriausybės bei Grenlandijos vietinės vyriausybės (OL L 29, 1985 1 1, p. 9).

                     (6)

                        Europos bendrijos ir Grenlandijos vietinės vyriausybės bei Danijos Vyriausybės bendra deklaracija dėl Europos bendrijos ir Grenlandijos partnerystės (OL L 208, 2006 7 29, p. 32).

                     (7)

                        2006 m. liepos 17 d. Sprendimas (EB) 2006/526 dėl Europos bendrijos ir Grenlandijos bei Danijos Karalystės santykių (OL L 208, 2006 7 29, p. 28).

                     (8)

                        2014 m. kovo 14 d. Sprendimas (ES) 137/2014 dėl Europos Sąjungos ir Grenlandijos bei Danijos Karalystės santykių (Sprendimas dėl Grenlandijos) (OL L 76, 2014 3 15, p. 1).

                     (9)

                        OL L 76, 2014 3 15, p. 1.

                     (10)

                        Laikotarpio vidurio peržiūros ataskaita buvo pagrįsta 10 tarnybų darbinių dokumentų (po vieną kiekvienai priemonei, žr. sąrašą nuorodoje), o šie savo ruožtu pagrįsti 10 nepriklausomų vertinimų. Su visais dokumentais galima susipažinti internete:
                  https://ec.europa.eu/europeaid/public-consultation-external-financing-instruments-european-union_en
                  .

                     (11)

                        Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (OL C 326, 2012 10 26, p. 1) 203 straipsnis.

                     (12)

                        OL L 344, 2013 12 19, p. 1.

                     (13)

                        OL L 76, 2014 3 15, p. 1.

                     (14)

                        Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „Energijos vartojimo efektyvumas ir jo vaidmuo siekiant užtikrinti energetinį saugumą ir įgyvendinti 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją“, COM(2014) 520 final.

                     (15)

                        JOIN(2016) 21.

                     (16)

                        [...].

                     (17)

                        [KVTBP reglamentas]

                     (18)

                        2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 236/2014 (OL L 77, 2014 3 14 p. 95).

                     (19)

                        Laikotarpio vidurio peržiūros ataskaita buvo pagrįsta 10 tarnybų darbinių dokumentų (po vieną kiekvienai priemonei, žr. sąrašą nuorodoje), o šie savo ruožtu pagrįsti 10 nepriklausomų vertinimų. Su visais dokumentais galima susipažinti internete:
                  https://ec.europa.eu/europeaid/public-consultation-external-financing-instruments-european-union_en
                  .

                     (20)

                  https://ec.europa.eu/europeaid/mid-term-review-report-external-financing-instruments_en

                     (21)

                  https://ec.europa.eu/europeaid/mid-term-review-report-external-financing-instruments_en

                     (22)

                        Ataskaita nepaskelbta, bet Komisijos jau patvirtinta.

                     (23)

                  https://ec.europa.eu/europeaid/public-consultation-external-financing-instruments-european-union_en

                     (24)

                        Visų pirma diskusijoms skirtame dokumente dėl ES finansų ateities (2017 m. birželio mėn.) ir Komisijos komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai. COM(2018) 98 final, 2018 2 14.

                     (25)

                        COM(2018) 98 final, 2018 2 14; COM(2018) 321 final, 2018 5 2.

                     (26)

                        xxxx xx xx nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

                     (27)

                        2013 m. lapkričio 25 d. Sprendimas Nr. 2013/755/ES dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos Sąjungos asociacijos (Užjūrio asociacijos sprendimas) (OL L 344, 2013 12 19, p. 1).

                     (28)

                        2014 m. kovo 14 d. Sprendimas Nr. 2014/137/ES dėl Europos Sąjungos ir Grenlandijos bei Danijos Karalystės santykių (Sprendimas dėl Grenlandijos) (OL L 76, 2014 3 15, p. 1).

                     (29)

                        Sutartis, iš dalies pakeičianti kai kurių Europos Bendrijų steigimo sutarčių taikymą Grenlandijai (OL L 29, 1985 2 1, p. 1).

                     (30)

                        OL L 76, 2014 3 15, p. 1.

                     (31)

                        COM(2017) 623 final, 2017 10 24.

                     (32)

                        COM(2017) 763 final, 2017 12 12.

                     (33)

                        2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinis susitarimas dėl geresnės teisėkūros OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

                     (34)

                        Ten pat.

                     (35)

                        2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimas 2010/427/ES, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas (OL L 201, 2010 8 3, p. 30).

                     (36)

                        2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).

                     (37)

                        1995 m. gruodžio 18 d. Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (OL L 312, 1995 12 23, p. 1).

                     (38)

                        1996 m. lapkričio 11 d. Reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2).

                     (39)

                        2017 m. spalio 12 d. Reglamentas (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (OL L 283, 2017 10 31, p. 1).

                     (40)

                        2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis (OL L 198, 2017 7 28, p. 29).

                     (41)

                        2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1302/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) atsižvelgiant į patikslintas, supaprastintas ir pagerintas tokių grupių steigimo ir jų veikimo sąlygas (OL L 347, 2013 12 20, p. 303).

                     (42)

                        1989 m. kovo 22 d. Bazelyje pasirašyta Bazelio konvencija dėl pavojingų atliekų tarpvalstybinių pervežimų bei jų tvarkymo kontrolės.

                     (43)

                        2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

                     (44)

                        2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (OL L 269, 2013 10 10, p. 1).

                     (45)

                        2009 m. vasario 26 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 260/2009 dėl bendrų importo taisyklių (
                  OL L 84, 2009 3 31, p. 1
                  ).

                     (46)

                        2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimas 2010/427/ES, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas (OL L 201, 2010 8 3, p. 30).

                     (47)

                        Kaip nurodyta Finansinio reglamento 58 straipsnio 2 dalies a arba b punkte.

                     (48)

                        Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (49)

                        DA – diferencijuotieji asignavimai, NDA – nediferencijuotieji asignavimai.

                     (50)

                        ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.

                     (51)

                        Šalių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių kandidačių.

                     (52)

                        Techninė ir (arba) administracinė parama bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.

                     (53)

                        Techninė ir (arba) administracinė parama bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.

                     (54)

                        CA – sutartininkas („Contract Staff“), LA – vietinis darbuotojas („Local Staff“), SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“), INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („agency staff“), JES – jaunesnysis delegacijos specialistas („Junior Professionals in Delegations“).

                     (55)

                        Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės darbuotojams, finansuojamiems iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių).

                     (56)

                        Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 20 % surinkimo sąnaudų.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis,2018 06 14
            COM(2018) 461 final
            PRIEDAI
            prie
            Pasiūlymo dėlTARYBOS SPRENDIMO
            dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos Sąjungos asociacijos ir Europos Sąjungos ir Grenlandijos bei Danijos Karalystės santykių(Užjūrio asociacijos sprendimas)
            {SWD(2018) 337 final}{SEC(2018) 310 final}

               INFORMACINĖ RODYKLĖ

               TURINYS

               I PRIEDAS.  SĄJUNGOS FINANSINĖ PARAMA
                     2

               II PRIEDAS. Dėl sąvokos „kilmės statusą turintys produktai“ apibrėžties ir administracinio bendradarbiavimo metodų
                     4

               I antraštinė dalis.   Bendrosios nuostatos
                     4

               II antraštinė dalis.   Sąvokos „kilmės statusą turintys produktai“ apibrėžtis
                     5

               III antraštinė dalis. Teritoriniai reikalavimai
                     15

               IV antraštinė dalis. Kilmės įrodymai
                     16

               V antraštinė dalis.  Administracinio bendradarbiavimo tvarka
                     25

               VI antraštinė dalis. Seuta ir Melilja
                     30

               I–VI priedėliai
                     32

               III PRIEDAS.  LAIKINAS LENGVATŲ PANAIKINIMAS
                     75

               IV PRIEDAS.  APSAUGOS PRIEMONĖS IR PRIEŽIŪROS PROCEDŪROS
                     77

               I PRIEDAS

               SĄJUNGOS FINANSINĖ PARAMA

               1 straipsnis
                                                                                Paskirstymas UŠT

               1.Taikant šį sprendimą, per septynerių metų laikotarpį nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d. bendra 500 000 000 EUR Sąjungos finansinės paramos suma dabartinėmis kainomis paskirstoma taip:

               (a)159 000 000 EUR – dotacijoms dvišalei programuojamai paramai, skirtai ilgalaikiam UŠT, išskyrus Grenlandiją, vystymuisi, visų pirma programavimo dokumente nurodytoms iniciatyvoms finansuoti. Ši suma paskirstoma pagal UŠT poreikius ir veiklos rezultatus, taikant šiuos kriterijus: kai tinkama, programavimo dokumente ypatingas dėmesys skiriamas veiksmams, kuriais siekiama stiprinti finansavimą gaunančių UŠT valdymą bei institucinius gebėjimus, ir, kai tikslinga, tikėtinam planuojamų veiksmų tvarkaraščiui. Skirstant šią sumą atsižvelgiama į gyventojų skaičių, bendrojo vidaus produkto (BVP) lygį, ankstesnių asignavimų lygį ir suvaržymus dėl UŠT geografinės izoliacijos, kaip nurodyta šio sprendimo 9 straipsnyje;

               (b)225 000 000 EUR – dotacijoms dvišalei programuojamai paramai, skirtai ilgalaikei Grenlandijos plėtrai, visų pirma programavimo dokumente nurodytai iniciatyvai finansuoti;

               (c)81 000 000 EUR skiriama UŠT regioninėms programoms remti, iš jų 15 000 000 EUR gali būti skirta tarpregioninei veiklai remti, kai Grenlandija atitinka tik tarpregioninės veiklos rėmimo reikalavimus; šis bendradarbiavimas bus įgyvendinamas laikantis šio sprendimo 7 straipsnio, visų pirma dėl šio sprendimo 5 straipsnyje nurodytų abipusiškai svarbių sričių ir konsultuojantis šio sprendimo 14 straipsnyje nurodytomis ES ir UŠT partnerystės formomis. Šį bendradarbiavimą siekiama derinti su kitomis susijusiomis Sąjungos finansinėmis programomis ir priemonėmis, visų pirma skirtomis SESV 349 straipsnyje nurodytiems atokiausiems regionams;

               (d)22 000 000 EUR – studijoms arba techninės paramos priemonėms visoms UŠT, įskaitant Grenlandiją, pagal šio sprendimo 78 straipsnį
                  1
               ;

               (e)13 000 000 EUR nepaskirstytų lėšų fondui visoms UŠT, įskaitant Grenlandiją, siekiant, be kita ko:

               i)  užtikrinti tinkamą Sąjungos atsaką nenumatytų aplinkybių atveju;

               ii)reaguoti į naujus poreikius ar uždavinius, kaip antai migracijos spaudimą prie ES ar jos kaimynių sienų;

               iii)skatinti naujas tarptautines iniciatyvas ar prioritetus.

               2.Atlikusi peržiūrą, Komisija gali priimti sprendimą dėl šiame straipsnyje minėtų nepaskirstytų lėšų paskirstymo.

               3.Po 2027 m. gruodžio 31 d. lėšos nebeskiriamos, nebent Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, vieningai nuspręstų kitaip.

               2 straipsnis
                                                                                Išteklių administravimas

               Visus finansinius išteklius pagal šį sprendimą administruoja Komisija.

               3 straipsnis
                                                                                Rodikliai

               Sprendimo 3 straipsnio 5 dalyje nurodytų tikslų įgyvendinimas vertinamas pagal:

               1.UŠT, išskyrus Grenlandiją, atveju – prekių ir paslaugų eksportą kaip BVP procentinę dalį ir bendrąsias valdžios sektoriaus pajamas kaip BVP procentinę dalį;

               2.Grenlandijos atveju – prekių ir paslaugų eksportą kaip BVP procentinę dalį ir žuvininkystės sektoriaus užimamą viso eksporto procentinę dalį.

               II PRIEDAS

               Dėl sąvokos „kilmės statusą turintys produktai“ apibrėžties ir administracinio bendradarbiavimo metodų

               I antraštinė dalis

                  Bendrosios nuostatos

               1 straipsnis

                  Apibrėžtys

               Šiame priede vartojamų terminų apibrėžtys:

               (a)EPS šalys – Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno (AKR) valstybių grupei priklausantys regionai arba valstybės, sudarę susitarimus, kuriais sudaromi arba bus sudaryti ekonominės partnerystės susitarimai (EPS), kai toks EPS pradedamas taikyti laikinai arba įsigalioja, atsižvelgiant į tai, kuri data yra ankstesnė;

               (b)gamyba – apdorojimas ar perdirbimas, įskaitant surinkimą;

               (c)medžiaga – produkto gamyboje naudojama sudedamoji dalis, žaliava, komponentas, detalė ir kt.;

               (d)produktas – gaminamas produktas, net jei jis skirtas vėliau naudoti atliekant kitą gamybos operaciją;

               (e)prekės – medžiagos ir produktai;

               (f)pakeičiamos medžiagos – tos pačios rūšies ir prekinės kokybės medžiagos, kurių techninės ir fizinės charakteristikos yra vienodos ir kurių negalima atskirti vienų nuo kitų, kai jos įkomponuojamos į galutinį produktą;

               (g)muitinė vertė – vertė, nustatyta pagal 1994 m. Susitarimą dėl Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos VII straipsnio įgyvendinimo (PPO susitarimą dėl muitinio įvertinimo);

               (h)I priedėlio sąraše terminas „medžiagų vertė“ – panaudotų kilmės statuso neturinčių medžiagų muitinė vertė importo metu arba, jei ji nežinoma ir negali būti nustatyta, pirmoji galima nustatyti kaina, sumokėta už medžiagas UŠT. Jei reikia nustatyti panaudotų kilmės statusą turinčių medžiagų vertę, šis punktas taikomas mutatis mutandis;

               (i)gamintojo kaina (ex-works kaina) – kaina, ex-works sąlygomis už produktą sumokėta gamintojui, kurio įmonėje atlikta paskutinė apdorojimo arba perdirbimo operacija, jeigu į šią kainą įtraukta visų panaudotų medžiagų vertė ir visos kitos su produkto gamyba susijusios sąnaudos ir iš jos išskaičiuoti visi vidaus mokesčiai, kurie yra arba gali būti grąžinti gautąjį produktą eksportavus.

               Jei į sumokėtą faktinę kainą nėra įtrauktos visos su produkto gamyba susijusios sąnaudos, faktiškai patirtos UŠT, gamintojo kaina (ex-works kaina) yra lygi visų šių sąnaudų sumai, iš kurios išskaičiuoti visi vidaus mokesčiai, kurie yra ar gali būti grąžinti gautąjį produktą eksportavus.

               Taikant šią apibrėžtį, jei paskutinė apdorojimo ar perdirbimo operacija atliekama pagal subrangos sutartį su gamintoju, šio punkto pirmoje pastraipoje nurodytas terminas „gamintojas“ gali reikšti subrangovą įdarbinusią įmonę;

               (j)didžiausias kilmės statuso neturinčių medžiagų kiekis – didžiausias leidžiamas kilmės statuso neturinčių medžiagų kiekis, kurį panaudojus gamyba laikoma pakankamu apdorojimu ar perdirbimu, kad produktas įgytų kilmės statusą. Šis kiekis gali būti išreikštas produkto gamintojo kainos (ex-works kainos) procentine dalimi arba tokių panaudotų medžiagų, priskiriamų nurodytai skirsnių grupei, skirsniui, pozicijai ar subpozicijai, neto masės procentine dalimi;

               (k)neto masė – prekių masė, neįskaitant pakavimo medžiagų ir pakavimo talpyklų masės;

               (l)skirsniai, pozicijos ir subpozicijos – skirsniai, pozicijos ir subpozicijos (žymimos keturių ar šešių skaitmenų kodais), į kuriuos suskirstyta Suderintą sistemą sudaranti nomenklatūra, iš dalies pakeista remiantis 2004 m. birželio 26 d. Muitinių bendradarbiavimo tarybos rekomendacija;

               (m)terminas „klasifikuojama“ reiškia, kad produktas arba medžiaga yra priskiriami tam tikrai Suderintos sistemos pozicijai ar subpozicijai;

               (n)siunta – produktai, kurie:

               –vieno eksportuotojo vienu metu siunčiami vienam gavėjui arba

               –siunčiami su vienu transporto dokumentu, su kuriuo jie vežami nuo eksportuotojo iki gavėjo, arba, jei tokio dokumento nėra, su viena sąskaita faktūra;

               (o)eksportuotojas – asmuo, eksportuojantis prekes į Sąjungą arba UŠT ir galintis įrodyti prekių kilmę, nepriklausomai nuo to, ar jis yra gamintojas ir ar pats atlieka eksporto formalumus;

               (p)registruotasis eksportuotojas – atitinkamos UŠT kompetentingų institucijų užregistruotas eksportuotojas, turintis teisę surašyti pareiškimus apie prekių, eksportuojamų pagal šį sprendimą, kilmę;

               (q)pareiškimas apie prekių kilmę – eksportuotojo surašytas pareiškimas, kuriame pažymima, kad jame nurodyti produktai atitinka pagal šį priedą taikomas prekių kilmės taisykles, kad prekių išleidimo į laisvą apyvartą Sąjungoje muitinės deklaraciją pateikusiam asmeniui būtų leista prašyti taikyti lengvatinį muitų tarifų režimą arba kad UŠT ekonominės veiklos vykdytojas, importuojantis medžiagas, kurios pagal kumuliacijos taisykles bus toliau perdirbamos, galėtų įrodyti tų prekių kilmės statusą;

               (r)BLS šalis – šalis arba teritorija, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 978/2012
                  2
                2 straipsnio d punkte;

               (s)REX sistema – eksportuotojų, įgaliotų sertifikuoti prekių kilmę, registravimo sistema, nurodyta Reglamento (ES) 2015/2447
                  3
                80 straipsnio 1 dalyje.

               II antraštinė dalis

                  Sąvokos „kilmės statusą turintys produktai“ apibrėžtis

               2 straipsnis

                  Bendrieji reikalavimai

               1.Toliau nurodyti produktai laikomi UŠT kilmės:

               (a)tik UŠT gauti produktai, kaip apibrėžta 3 straipsnyje;

               (b)UŠT gauti produktai, kuriuose yra ne vien tik joje gautų medžiagų, jeigu tos medžiagos buvo pakankamai apdorotos arba perdirbtos, kaip apibrėžta 4 straipsnyje.

               2.Kilmės statusą turintys produktai, pagaminti iš medžiagų, gautų tik dviejose arba daugiau UŠT arba pakankamai apdorotų ar perdirbtų dviejose ar daugiau UŠT, laikomi UŠT, kurioje buvo atlikta paskutinė apdorojimo ar perdirbimo operacija, kilmės produktais.

               3 straipsnis

                  Tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje gauti produktai

               1.Toliau nurodyti produktai laikomi gautais tik UŠT:

               (a)mineraliniai produktai, išgauti iš jų žemės gelmių arba jūros dugno;

               (b)joje išauginti arba surinkti augalai ir augaliniai produktai;

               (c)joje atsivesti ir užauginti gyvi gyvūnai;

               (d)produktai, gauti iš joje užaugintų gyvų gyvūnų;

               (e)produktai, pagaminti paskerdus joje atsivestus ir užaugintus gyvūnus;

               (f)produktai, gauti iš joje vykdomos medžioklės ar žvejybos;

               (g)akvakultūros produktai iš joje gimusių ir užaugintų žuvų, vėžiagyvių ir moliuskų;

               (h)jūrų žvejybos ir kiti produktai, išgauti iš jūros jos laivais už teritorinės jūros ribų;

               (i)produktai, pagaminti jos žvejybos produktų perdirbimo laivuose tik iš h punkte nurodytų produktų;

               (j)joje surinkti naudoti gaminiai, tinkami tik žaliavoms utilizuoti;

               (k)joje vykdomos gamybos atliekos ir laužas;

               (l)produktai, išgauti iš jūros dugno arba podugnio, esančių už jos teritorinės jūros ribų, jei ji turi išimtinę teisę juos eksploatuoti;

               (m)prekės, joje pagamintos tik iš a–l punktuose nurodytų produktų.

               2.Šio straipsnio 1 dalies h ir i punktuose vartojami terminai „jos laivai“ ir „jos žvejybos produktų perdirbimo laivai“ taikomi tik tiems laivams ir žvejybos produktų perdirbimo laivams, kurie atitinka visus šiuos reikalavimus:

               (a)yra registruoti UŠT arba valstybėje narėje;

               (b)plaukioja su UŠT arba valstybės narės vėliava;

               (c)
                     atitinka vieną iš toliau nurodytų sąlygų:

               –ne mažiau kaip 50 % jų nuosavybės teise priklauso UŠT arba valstybės narės piliečiams arba

               –jie priklauso bendrovėms:

               i) kurių pagrindinė buveinė ir pagrindinė verslo vieta yra UŠT arba valstybėje narėje ir

               ii) kurių ne mažiau kaip 50 % priklauso UŠT, tos šalies valstybiniams subjektams, tos šalies piliečiams arba valstybių narių piliečiams.

               3.Kiekviena iš 2 pastraipoje nurodytų sąlygų gali būti įvykdyta valstybėse narėse arba skirtingose UŠT. Šiuo atveju produktai laikomi UŠT, kurioje, vadovaujantis 2 dalies a punktu, registruotas laivas arba žuvų perdirbimo laivas, kilmės.

               4 straipsnis

                  Pakankamai apdoroti ar perdirbti produktai

               1.Nedarant poveikio 5 ir 6 straipsniams, produktai, gauti ne vien tik tam tikroje UŠT, kaip apibrėžta 3 straipsnyje, laikomi jos kilmės produktais su sąlyga, kad laikomasi I priedėlio sąraše atitinkamoms prekėms nustatytų sąlygų.

               2.Jeigu pagal 1 dalį kurioje nors UŠT kilmės statusą įgijęs produktas toje UŠT papildomai perdirbamas ir panaudojamas kaip medžiaga kitam produktui pagaminti, į kilmės statuso neturinčias medžiagas, kurios galėjo būti panaudotos jam pagaminti, neatsižvelgiama.

               3.Kiekvieno produkto atveju nustatoma, ar laikomasi 1 dalyje nustatytų reikalavimų.

               Tačiau kai atitinkama taisyklė grindžiama didžiausio kilmės statuso neturinčių medžiagų kiekio kriterijumi, kilmės statuso neturinčių medžiagų vertė gali būti apskaičiuojama pagal vidurkį, kaip nustatyta 4 dalyje, siekiant atsižvelgti į sąnaudų ir valiutų kurso svyravimus.

               4.3 dalies antroje pastraipoje nurodytu atveju vidutinė produkto gamintojo kaina (ex-works kaina) ir vidutinė panaudotų kilmės statuso neturinčių medžiagų vertė apskaičiuojama atitinkamai remiantis visų ankstesniais finansiniais metais parduotų produktų gamintojo kainų (ex-works kainų) suma ir visiems produktams pagaminti ankstesniais finansiniais metais, kaip nustatyta eksportuojančioje šalyje, panaudotų kilmės statuso neturinčių medžiagų verčių suma, arba, jeigu nėra visų finansinių metų statistikos, pasirinkus ne trumpesnį kaip trys mėnesiai laikotarpį.

               5.Eksportuotojai, pasirinkę skaičiavimą pagal vidurkį, šį metodą taiko nuosekliai kitais metais po ataskaitinių finansinių metų arba prireikus kitais metais po trumpesnio laikotarpio, naudojamo kaip ataskaitinis laikotarpis. Jie gali nustoti taikyti šį metodą, kai konkrečiais finansiniais metais arba atitinkamu ne trumpesniu kaip trys mėnesiai laikotarpiu nustato, jog sąnaudų arba valiutų kurso svyravimai, dėl kurių buvo pasirinkta taikyti šį metodą, pasibaigė.

               6.Siekiant nustatyti, ar laikomasi reikalavimo neviršyti didžiausio kilmės statuso neturinčių medžiagų kiekio, 4 dalyje nurodyti vidurkiai naudojami kaip gamintojo kaina (ex-works kaina) ir kilmės statuso neturinčių medžiagų vertė.

               5 straipsnis

                  Nepakankamo apdorojimo arba perdirbimo operacijos

               1.Nedarant poveikio 3 daliai ir neatsižvelgiant į tai, ar įvykdyti 4 straipsnio reikalavimai, kilmės statuso nesuteikia šios nepakankamo apdorojimo ar perdirbimo operacijos:

               (a)operacijos, kuriomis užtikrinama, kad produktai išliktų geros būklės juos vežant ir saugant;

               (b)pakuočių išardymas ir surinkimas;

               (c)plovimas, valymas; dulkių, oksido, alyvos, dažų ar kitokių dangų nuvalymas;

               (d)tekstilės medžiagų ir tekstilės dirbinių lyginimas ar presavimas;

               (e)paprastos dažymo ir poliravimo operacijos;

               (f)ryžių lukštenimas ir dalinis ar visiškas malimas; grūdų ir ryžių poliravimas ir glazūravimas;

               (g)cukraus dažymo ar aromatizavimo arba cukraus gabalėlių formavimo operacijos; dalinis arba visiškas cukraus kristalų malimas;

               (h)vaisių, riešutų ir daržovių lupimas, kauliukų išėmimas ir lukštenimas;

               (i)galandimas, paprastas šlifavimas arba paprastas pjaustymas;

               (j)sijojimas, perrinkimas, sisteminimas, klasifikavimas, rūšiavimas, derinimas (įskaitant rinkinių sudarymą);

               (k)paprastas išpilstymas į butelius, skardines ar flakonus, dėjimas į maišus, dėklus, dėžes, kortelių ar lentelių tvirtinimas, kitos paprastos pakavimo operacijos;

               (l)ženklų, etikečių, logotipų ir kitų panašių skiriamųjų ženklų tvirtinimas ar spausdinimas ant produktų ar jų pakuočių;

               (m)paprastas vienos ar kelių rūšių produktų sumaišymas; cukraus sumaišymas su bet kokia medžiaga;

               (n)paprastas vandens pridėjimas arba produktų praskiedimas, dehidratavimas arba denatūravimas;

               (o)paprastas gaminio surinkimas iš dalių sudarant užbaigtą gaminį arba produktų išardymas į dalis;

               (p)dviejų ar daugiau operacijų, išvardytų a–o punktuose, derinys;

               (q)gyvūnų skerdimas.

               2.Taikant 1 dalį, operacijos laikomos paprastomis, kai joms atlikti nebūtina turėti jokių įgūdžių, mechanizmų, aparatų ar įrankių, pagamintų ar įrengtų specialiai toms operacijoms atlikti.

               3.Nustatant, ar konkretaus produkto apdorojimas ar perdirbimas turi būti laikomas nepakankamu, kaip apibrėžta 1 dalyje, atsižvelgiama į visas UŠT su tuo produktu atliktas operacijas.

               6 straipsnis

                  Leistinieji nuokrypiai

               1.Nukrypstant nuo 4 straipsnio nuostatų ir laikantis šio straipsnio 2 ir 3 dalių, kilmės statuso neturinčias medžiagas, kurių, vadovaujantis I priedėlio sąraše nustatytomis sąlygomis, negalima naudoti atitinkamam produktui pagaminti, vis dėlto šiuo tikslu galima naudoti, jeigu įvertinta bendra produkto vertė ar neto masė neviršija:

               (a)15 % produkto masės, jei produktai priskiriami 2 ir 4–24 skirsniams, išskyrus 16 skirsniui priskiriamus žuvininkystės gaminius;

               (b)15 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos), jei tai yra kiti produktai, išskyrus Suderintos sistemos 50–63 skirsniams priskiriamus produktus, kuriems taikomi I priedėlio 6 ir 7 pastabose minimi leistinieji nuokrypiai.

               2.Taikant 1 dalį, neleidžiama viršyti nė vieno didžiausio kilmės statuso neturinčių medžiagų kiekio procentinio dydžio, nurodyto I priedėlio sąraše nustatytose taisyklėse.

               3.1 ir 2 dalys netaikomos tik UŠT gautiems produktams, kaip apibrėžta 3 straipsnyje. Tačiau, nedarant poveikio 5 straipsniui ir 11 straipsnio 2 daliai, minėtose dalyse numatyti leistinieji nuokrypiai vis dėlto taikomi visoms medžiagoms, naudojamoms produktui, kuriam pagal I priedėlyje pateiktame sąraše nustatytą taisyklę turi būti naudojamos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje gautos medžiagos, pagaminti.

               7 straipsnis

                  Dvišalė kumuliacija

               1.Nedarant poveikio 2 straipsniui, Sąjungos kilmės medžiagos laikomos UŠT kilmės medžiagomis, kai jos panaudojamos gaminant joje gautus produktus, jei atliktų apdorojimo ar perdirbimo operacijų mastas yra didesnis nei 5 straipsnio 1 dalyje nurodytų operacijų.

               2.Nedarant poveikio 2 straipsniui, Sąjungoje atliktas apdorojimas ar perdirbimas laikomas atliktu UŠT, jei joje medžiagos vėliau apdorojamos ar perdirbamos.

               3.Taikant šiame straipsnyje numatytą kumuliaciją, medžiagų kilmė nustatoma remiantis šiuo priedu.

               8 straipsnis

                  Kumuliacija su EPS šalimis

               1.Nedarant poveikio 2 straipsniui, EPS šalių kilmės medžiagos laikomos UŠT kilmės medžiagomis, kai jos panaudojamos gaminant joje gautus produktus, jei atliktų apdorojimo ar perdirbimo operacijų mastas yra didesnis nei 5 straipsnio 1 dalyje nurodytų operacijų.

               2.Nedarant poveikio 2 straipsniui, EPS šalyse atliktas apdorojimas ar perdirbimas laikomas atliktu UŠT, jei joje medžiagos vėliau apdorojamos ar perdirbamos.

               3.Taikant šio straipsnio 1 dalį, EPS šalies kilmės medžiagų kilmė nustatoma vadovaujantis atitinkamam EPS taikomomis kilmės taisyklėmis ir atitinkamomis nuostatomis dėl prekių kilmės įrodymų ir administracinio bendradarbiavimo.

               Šiame straipsnyje numatyta kumuliacija netaikoma Pietų Afrikos Respublikos kilmės medžiagoms, kurių negalima tiesiogiai importuoti į Sąjungą be kvotų ir muitų remiantis Sąjungos ir Pietų Afrikos vystymosi bendrijos (PAVB) ekonominės partnerystės susitarimu.

               4.Šiame straipsnyje numatyta kumuliacija gali būti taikoma tik tuo atveju, jeigu:

               (a)medžiagas tiekianti EPS šalis ir galutinį produktą gaminanti UŠT įsipareigojo:

               –laikytis šiame priede nustatytų reikalavimų arba užtikrinti, kad jų būtų laikomasi, ir

               –prireikus teikti pagalbą administracinio bendradarbiavimo klausimais, siekiant užtikrinti teisingą šio priedo nuostatų įgyvendinimą tiek Sąjungos, tiek viena kitos atžvilgiu;

               (b)atitinkama UŠT pranešė Komisijai apie a punkte nurodytus įsipareigojimus.

               5.Jeigu šalys 4 dalyje nustatytus reikalavimus įvykdo dar iki šio sprendimo įsigaliojimo, naujo įsipareigojimo pateikti nereikalaujama.

               9 straipsnis

                  Kumuliacija su kitomis šalimis, kurių produktai į Sąjungos rinką gali būti įvežami be muitų ir kvotų pagal BLS

               1.Nedarant poveikio 2 straipsniui, šio straipsnio 2 dalyje nurodytų šalių ir teritorijų kilmės medžiagos laikomos UŠT kilmės medžiagomis, kai jos panaudojamos gaminant UŠT gautus produktus, jei atliktų apdorojimo ar perdirbimo operacijų mastas yra didesnis nei 5 straipsnio 1 dalyje nurodytų operacijų.

               2.Taikant 1 dalį, medžiagos turi būti kilusios iš šalies arba teritorijos:

               (a)kuriai taikoma Bendrosios lengvatų sistemos (BLS) specialioji priemonė mažiausiai išsivysčiusioms šalims, nurodyta Reglamento (ES) Nr. 978/2012 1 straipsnio 2 dalies c punkte, arba

               (b)kurios produktai į Sąjungos rinką įvežami be muitų ir kvotų SS 6 skaičių lygmeniu pagal BLS bendrąją priemonę, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 978/2012 1 straipsnio 2 dalies a punkte.

               3.Atitinkamų šalių arba teritorijų medžiagų kilmė nustatoma vadovaujantis kilmės taisyklėmis, nustatytomis pagal Reglamento (ES) Nr. 978/2012 33 straipsnį Reglamente (ES) 2015/2446
                  4
               .

               4.Šioje dalyje numatyta kumuliacija netaikoma:

               (a)medžiagoms, kurias importuojant į Sąjungą turi būti mokami antidempingo arba kompensaciniai muitai, jeigu jos yra šalies, kuriai nustatyti tie antidempingo ar kompensaciniai muitai, kilmės;

               (b)Suderintos sistemos 3 ir 16 skirsniams priskiriamiems tuno produktams, kuriems taikomas Reglamento (ES) Nr. 978/2012 7 straipsnis, taip pat vėlesni šį reglamentą iš dalies keičiantys ir kiti atitinkami teisės aktai;

               (c)medžiagoms, kurioms taikomi Reglamento (ES) Nr. 978/2012 8 ir 22–30 straipsniai, taip pat vėlesni šį reglamentą iš dalies keičiantys ir kiti atitinkami teisės aktai.

               UŠT kompetentingos institucijos kasmet Komisijai praneša apie medžiagas, jei jų buvo, kurioms pagal 1 dalį taikyta kumuliacija.

               5.Šio straipsnio 1 dalyje numatyta kumuliacija gali būti taikoma tik tuo atveju, jeigu:

               (a)kumuliaciją taikančios šalys arba teritorijos įsipareigojo laikytis šiame priede nustatytų reikalavimų arba užtikrinti, kad jų būtų laikomasi, taip pat teikti būtiną pagalbą administracinio bendradarbiavimo klausimais, siekiant užtikrinti tinkamą šiame priede nustatytų reikalavimų įgyvendinimą tiek Sąjungos, tiek viena kitos atžvilgiu;

               (b)atitinkama UŠT praneša Komisijai apie a punkte nurodytą įsipareigojimą.

               6.Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (C serijoje) skelbia datą, kurią šiame straipsnyje išvardytos šalys arba teritorijos, įvykdžiusios būtinus reikalavimus, gali taikyti šiame straipsnyje numatytą kumuliaciją.

               10 straipsnis

                  Išplėstinė kumuliacija

               1.UŠT prašymu Komisija gali leisti UŠT ir šalies, su kuria Sąjunga yra sudariusi galiojantį laisvosios prekybos susitarimą pagal Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnį, kilmės kumuliaciją, jeigu tenkinamos šios sąlygos:

               (a)kumuliaciją taikančios šalys arba teritorijos įsipareigojo laikytis šiame priede nustatytų reikalavimų arba užtikrinti, kad jų būtų laikomasi, taip pat teikti būtiną pagalbą administracinio bendradarbiavimo klausimais, siekiant užtikrinti tinkamą šiame priede nustatytų reikalavimų įgyvendinimą tiek Sąjungos, tiek viena kitos atžvilgiu; pagal tą įsipareigojimą tos šalys arba teritorijos sutinka teikti UŠT tokią pat pagalbą administracinio bendradarbiavimo klausimais, kaip ir valstybių narių muitinėms pagal atitinkamas susijusio laisvosios prekybos susitarimo nuostatas;

               (b)atitinkama UŠT praneša Komisijai apie a punkte nurodytą įsipareigojimą;

               (c)Komisija, atsižvelgdama į priemonių vengimo pavojų ir į medžiagų, kurios bus naudojamos taikant kumuliaciją, specifinį jautrumą importui, gali nustatyti papildomas sąlygas, kuriuos turi būti įvykdytos pateikiant prašymą taikyti kumuliaciją.

               2.Pirmoje pastraipoje nurodytas prašymas Komisijai pateikiamas raštu. Jame nurodoma atitinkama trečioji šalis arba šalys, pateikiamas medžiagų, kurioms norima taikyti kumuliaciją, sąrašas, taip pat įrodymai, kad įvykdytos šio straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nustatytos sąlygos.

               3.Panaudotų medžiagų kilmė ir dokumentiniai prekių kilmės įrodymai nustatomi vadovaujantis atitinkamame laisvosios prekybos susitarime nustatytomis taisyklėmis. Į Sąjungą eksportuojamų produktų kilmė nustatoma vadovaujantis šiame priede nustatytomis kilmės taisyklėmis.

               4.Norint, kad gautas produktas įgytų kilmės statusą, nebūtina, kad trečiosios šalies kilmės medžiagoms, UŠT naudojamoms į Sąjungą eksportuojamam produktui pagaminti, būtų taikomas pakankamas apdorojimas ar perdirbimas, jeigu atitinkamoje UŠT atliktų apdorojimo ar perdirbimo operacijų mastas yra didesnis nei 5 straipsnio 1 dalyje aprašytų operacijų mastas.

               5.Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (C serijoje) paskelbia datą, kurią įsigalioja išplėstinė kumuliacija, šią kumuliaciją taikančią šalį Sąjungos laisvosios prekybos susitarimo partnerę, taikytinas sąlygas ir medžiagų, kurioms taikoma kumuliacija, sąrašą.

               6.Priemonę, pagal kurią leidžiama taikyti 1 dalyje nurodytą kumuliaciją, Komisija tvirtina priimdama įgyvendinimo aktus. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis šio sprendimo 88 straipsnio 5 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

               11 straipsnis

                  Kvalifikacinis vienetas

               1.Šio priedo nuostatoms taikyti reikalingu kvalifikaciniu vienetu laikomas konkretus produktas, kuris, klasifikuojant pagal Suderintą sistemą, laikomas baziniu vienetu.

               2.Kai siuntą sudaro tam tikras skaičius vienodų produktų, priskiriamų tai pačiai Suderintos sistemos pozicijai, šio priedo nuostatos taikomos atskirai kiekvienam produktui.

               3.Jei pagal Suderintos sistemos 5 bendrąją taisyklę pakuotė klasifikuojama kartu su produktu, nustatant kilmę ji taip pat vertinama kartu su produktu.

               12 straipsnis

                  Reikmenys, atsarginės dalys ir įrankiai

               Reikmenys, atsarginės dalys ir įrankiai, siunčiami kartu su įranga, mechanizmu, aparatu ar transporto priemone, įeinantys į įprastą jų sudėtį ir įtraukti į jų gamintojo kainą (ex-works kainą), yra laikomi neatskiriama tos įrangos, mechanizmo, aparato ar transporto priemonės dalimi.

               13 straipsnis

                  Rinkiniai

               Rinkiniai, kaip apibrėžta Suderintos sistemos 3 bendrojoje aiškinimo taisyklėje, laikomi turinčiais kilmės statusą, jei kilmės statusą turi visos jų sudėtinės dalys.

               Jei rinkinį sudaro kilmės statusą turintys ir kilmės statuso neturintys produktai, pats rinkinys vis dėlto laikomas turinčiu kilmės statusą, jeigu kilmės statuso neturinčių produktų vertė neviršija 15 % rinkinio gamintojo kainos (ex-works kainos).

               14 straipsnis

                  Neutralūs elementai

               Siekiant nustatyti, ar produktas turi kilmės statusą, neatsižvelgiama į šių elementų, kurie gali būti naudojami produkto gamyboje, kilmę:

               (a)energijos ir degalų;

               (a)įrangos ir įrenginių;

               (b)mechanizmų ir įrankių;

               (c)kitų prekių, kurios neįeina į galutinę produkto sudėtį ir nėra tam skirtos.

               15 straipsnis

                  Apskaitos atskyrimas

               1.Jeigu produktui apdoroti ar perdirbti naudojamos kilmės statusą turinčios ir jo neturinčios pakeičiamos medžiagos, ekonominės veiklos vykdytojų rašytiniu prašymu valstybių narių muitinės gali leisti Sąjungoje apskaityti medžiagas taikant apskaitos atskyrimo metodą, kad būtų galima vėliau šias medžiagas eksportuoti į UŠT taikant dvišalę kumuliaciją, neprivalant atskirai jų laikyti.

               2.Valstybių narių muitinės gali 1 dalyje minėtą leidimą suteikti taikydamos tokias sąlygas, kokios, jų vertinimu, yra tinkamos.

               Leidimas suteikiamas tik tuomet, jeigu taikant 3 dalyje nurodytą metodą bet kuriuo metu galima užtikrinti, kad gautų produktų, kuriuos būtų galima laikyti Sąjungos kilmės produktais, kiekis būtų toks pats, koks būtų gautas fiziškai atskyrus tokių medžiagų atsargas.

               Suteikus leidimą, metodas taikomas ir jo taikymas registruojamas pagal Sąjungoje taikomus bendruosius apskaitos principus.

               3.2 dalyje nurodytą metodą taikantis asmuo surašo prekių kilmės įrodymus arba, kol netaikoma registruotųjų eksportuotųjų sistema, kreipiasi, kad jie būtų surašyti produktų, kurie gali būti laikomi Sąjungos kilmės produktais, kiekiui. Valstybių narių muitinių prašymu metodą taikantis asmuo pateikia tų kiekių apskaitos ataskaitą.

               4.Valstybių narių muitinės stebi, kaip naudojamas 1 dalyje nurodytas leidimas.

               Jos gali atšaukti leidimą šiais atvejais:

               (a)kai metodą taikantis asmuo leidimu naudojasi netinkamai arba

               (b)metodą taikantis asmuo nepaiso kurios nors iš kitų šiame priede nustatytų sąlygų.

               16 straipsnis

                  Nukrypti leidžiančios nuostatos

               1.Komisijos iniciatyva arba tenkinant valstybės narės ar UŠT prašymą, UŠT gali būti suteikta teisė laikinai taikyti nuo šio priedo nuostatų nukrypti leidžiančią nuostatą bet kuriuo iš šių atvejų:

               (a)dėl vidaus ar išorės veiksnių ta šalis negali laikytis 2 straipsnyje nustatytų kilmės statuso įgijimo taisyklių, nors anksčiau ji tų taisyklių galėjo laikytis;

               (b)šaliai reikia laiko, kad pasirengtų laikytis 2 straipsnyje nustatytų kilmės statuso įgijimo taisyklių;

               (c)kai tai pateisinama esamos pramonės vystymusi ar naujos pramonės kūrimu.

               2.1 dalyje nurodytas prašymas Komisijai pateikiamas raštu, užpildžius II priedėlyje nustatytą formą. Jame nurodomos prašymo priežastys, be to, pridedami reikiami patvirtinamieji dokumentai.

               3.Nagrinėjant prašymus visų pirma atsižvelgiama į:

               (a)atitinkamos UŠT išsivystymo lygį arba geografinę padėtį, ypatingą dėmesį skiriant tam, kokį ekonominį ir socialinį poveikį, visų pirma užimtumo srityje, turėtų būsimas sprendimas;

               (b)atvejus, kai galiojančių kilmės taisyklių taikymas labai paveiktų atitinkamos UŠT esamos pramonės galimybes toliau eksportuoti į Sąjungą, ypač atsižvelgiant į atvejus, kai dėl to jos veikla gali nutrūkti;

               (c)konkrečius atvejus, kai galima aiškiai įrodyti, kad kilmės taisyklės gali reikšmingai sutrukdyti investicijas į pramonę, ir kai, taikant investicinės programos įgyvendinimui palankią nukrypti leidžiančią nuostatą, etapais būtų galima pasiekti visišką atitiktį toms taisyklėms.

               4.Komisija tenkina visus prašymus, kurie yra tinkamai pagrįsti pagal šį straipsnį ir kurie negali padaryti didelės žalos esamai Sąjungos pramonei.

               5.Komisija imasi būtinų veiksmų užtikrinti, kad sprendimas būtų priimtas kuo greičiau, ir savo poziciją stengiasi patvirtinti per 75 darbo dienas nuo prašymo gavimo.

               6.Laikinoji nukrypti leidžianti nuostata galioja tiek laiko, kiek trunka vidaus ar išorės veiksnių, dėl kurių nukrypti leidžianti nuostata buvo pradėta taikyti, poveikis, arba tiek, kiek UŠT reikia, kad galėtų laikytis taisyklių arba pasiekti nukrypti leidžiančia nuostata nustatytų tikslų, atsižvelgiant į konkrečią atitinkamos UŠT padėtį ir jos patiriamus sunkumus.

               7.Jeigu leidžiama taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą, turi būti laikomasi visų reikalavimų, susijusių su Komisijai teiktina informacija apie nukrypti leidžiančios nuostatos taikymą ir prekių kiekių, kuriems leista ją taikyti, administravimą.

               8.Priemonę, pagal kurią leidžiama taikyti 1 dalyje nurodytą nukrypti leidžiančią nuostatą, Komisija tvirtina priimdama įgyvendinimo aktus. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis šio sprendimo 88 straipsnio 5 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

               III antraštinė dalis

                  Teritoriniai reikalavimai

               17 straipsnis

                  Teritoriškumo principas

               1.Jeigu 7–10 straipsniuose nenurodyta kitaip, UŠT turi nepertraukiamai tenkinti šiame priede nustatytas kilmės statuso įgijimo sąlygas.

               2.Jei kilmės statusą turintys produktai, eksportuoti iš UŠT į kitą šalį, grąžinami, jie laikomi neturinčiais kilmės statuso, jeigu kompetentingoms institucijoms nepateikiama joms priimtinų įrodymų, kad:

               (a)grąžinami produktai yra tie patys, kurie buvo eksportuoti, ir

               (b)su jais nebuvo atlikta jokių kitų operacijų, išskyrus tas, kurios yra būtinos gerai produktų būklei išlaikyti, kol jie yra laikomi toje šalyje arba eksportuojami.

               18 straipsnis

                  Nemanipuliavimo sąlyga

               1.Produktai, deklaruoti išleidimui į laisvą apyvartą Sąjungoje įforminti, turi būti tie patys, kaip produktai, eksportuoti iš UŠT, kuri laikoma jų kilmės šalimi. Prieš deklaruojant produktus išleidimui į laisvą apyvartą įforminti, jie neturi būti kaip nors pakeičiami arba su jais neturi būti atliekamos kitos operacijos, išskyrus tas, kurios yra būtinos gerai produktų būklei išlaikyti. Produktus arba siuntas galima saugoti ir siuntas galima skaidyti, kai tai atliekama eksportuotojo ar paskesnio prekių turėtojo atsakomybe ir jeigu juos prižiūri tranzito šalies (-ių) muitinė (-ės).

               2.Laikoma, kad 1 dalyje nustatyti reikalavimai įvykdyti, nebent muitinė turi priežasčių manyti, kad jų nesilaikoma; tokiais atvejais muitinė gali reikalauti, kad deklarantas pateiktų įrodymus, kad nuostatų laikomasi, kurie gali būti pateikiami bet kokiu būdu, įskaitant sutartinius transporto dokumentus, tokius kaip konosamentai, faktiniai ar konkretūs įrodymai, pagrįsti pakuočių ženklinimu ar numeracija, arba bet kokius įrodymus, susijusius su pačiomis prekėmis.

               3.Kai pagal 7–10 straipsnius taikoma kumuliacija, mutatis mutandis taikomos 1 ir 2 dalys.

               19 straipsnis

                  Parodos

               1.Kilmės statusą turintiems produktams, iš UŠT išsiųstiems į parodą kitoje šalyje, išskyrus UŠT, EPS šalį ar valstybę narę, ir po parodos parduotiems importuoti į Sąjungą, importuojant taikomos šio sprendimo nuostatos, jeigu muitinei pateikiama jai priimtinų įrodymų, kad:

               (a)eksportuotojas išsiuntė šiuos produktus iš UŠT į šalį ar teritoriją, kurioje vyko paroda, ir ten juos eksponavo;

               (b)tas eksportuotojas produktus pardavė ar kitaip perleido asmeniui Sąjungoje;

               (c)produktai buvo išsiųsti vykstant parodai ar netrukus po jos tokios pat būklės kaip ir atsiųsti į parodą;

               (d)į parodą išsiųsti produktai nebuvo naudojami jokiems kitiems tikslams, išskyrus jų demonstravimą parodoje.

               2.Kilmės įrodymas turi būti išduotas arba surašytas pagal IV antraštinės dalies nuostatas ir įprastu būdu pateiktas importuojančiosios šalies muitinei. Jame turi būti nurodytas parodos pavadinimas ir adresas. Prireikus gali būti reikalaujama pateikti produktų eksponavimo sąlygas įrodančių papildomų patvirtinamųjų dokumentų.

               3.1 dalis taikoma bet kuriai prekybos, pramonės, žemės ūkio ar amatų parodai, mugei ar panašiam viešojo demonstravimo renginiui, kurie nėra organizuojami parduotuvėse ar verslo patalpose asmeniniais tikslais parduodant užsieninius produktus ir kurių metu produktus prižiūri muitinė.

               IV antraštinė dalis

                  Kilmės įrodymai

               1 skirsnis
                  Bendrieji reikalavimai

               20 straipsnis

                  Eurais išreikštos sumos

               1.Taikant 29 ir 30 straipsnius, tais atvejais, kai sąskaitose faktūrose produktų kainos nurodomos ne eurais, o kita valiuta, kiekviena atitinkama šalis kiekvienais metais nustato sumas Sąjungos valstybių narių nacionaline valiuta, lygiavertes eurais išreikštoms sumoms.

               2.29 ir 30 straipsnių nuostatos siuntai taikomos atsižvelgiant į tą valiutą, kuri buvo nurodyta sąskaitoje faktūroje.

               3.Sumos, kurios turi būti nurodytos kuria nors nacionaline valiuta, turi būti lygiavertės sumoms ta nacionaline valiuta, išreikštoms eurais spalio mėnesio pirmąją darbo dieną. Apie šias sumas Komisijai pranešama iki spalio 15 d., o jos taikomos nuo kitų metų sausio 1 d. Komisija apie atitinkamas sumas praneša visoms susijusioms šalims.

               4.Sąjungos valstybė narė gali suapvalinti sumą, gautą perskaičiavus eurais išreikštą sumą į jos nacionalinę valiutą, iki didesnio arba mažesnio sveiko skaičiaus. Suapvalinta suma nuo sumos, gautos po perskaičiavimo, negali skirtis daugiau kaip 5 %. Sąjungos valstybė narė gali išlaikyti nepakeistą savo ekvivalentą nacionaline valiuta, atitinkantį eurais išreikštą sumą, jei 3 dalyje nurodyto metinio koregavimo metu konvertuojant tą sumą prieš jos suapvalinimą ekvivalentas nacionaline valiuta padidėja mažiau nei 15 %. Ekvivalentas nacionaline valiuta gali būti nepakeistas, jeigu po konvertavimo jis sumažėja.

               5.Komisija savo iniciatyva arba valstybės narės ar UŠT prašymu peržiūri eurais išreikštas sumas ir lygiavertes sumas tam tikrų valstybių narių nacionaline valiuta. Persvarstydama šias sumas, Komisija sprendžia, ar pageidautina faktiškai išlaikyti apribojimų poveikį. Šiuo tikslu ji gali nuspręsti pakeisti eurais išreikštas sumas.

               2 skirsnis
               Eksporto metu UŠT taikomos procedūros

               21 straipsnis

                  Bendrieji reikalavimai

               Lengvatos pagal šį sprendimą taikomos šiais atvejais:

               (a)kai šio priedo reikalavimus atitinkančias prekes eksportuoja registruotasis eksportuotojas, kaip apibrėžta 22 straipsnyje;

               (b)kai iš vienos ar daugiau pakuočių, kuriose yra kilmės statusą turinčių produktų, sudarytas siuntas eksportuoja bet koks eksportuotojas, o bendra siunčiamų kilmės statusą turinčių produktų vertė neviršija 10 000 EUR.

               22 straipsnis

                  Prašymas įregistruoti

               1.Kad būtų įregistruoti, eksportuotojai 39 straipsnio 1 dalyje nurodytoms UŠT kompetentingoms institucijoms pateikia prašymą, naudodami V priedėlyje pateikto pavyzdžio formą.

               2.Kompetentingos institucijos prašymą priima tik jeigu jis yra visiškai užpildytas.

               3.Registracija įsigalioja tą dieną, kurią UŠT kompetentingos institucijos pagal 1 ir 2 dalis gauna užpildytą prašymą įregistruoti.

               23 straipsnis

                  Registracija

               1.Gavusios užpildytą III priedėlyje nurodytą prašymo formą, UŠT kompetentingos institucijos eksportuotojui nedelsdamos suteikia registruotojo eksportuotojo kodą ir į REX sistemą įveda minėtą kodą, registracijos duomenis ir registracijos įsigaliojimo pagal 22 straipsnio 3 dalį datą.

               UŠT kompetentingos institucijos informuoja eksportuotoją apie jam suteiktą registruotojo eksportuotojo kodą ir registracijos įsigaliojimo datą.

               UŠT kompetentingos institucijos savo užregistruotus duomenis nuolat atnaujina. Gavusios informacijos iš registruotojo eksportuotojo pagal 24 straipsnio 1 dalį, jos nedelsdamos šiuos duomenis pakeičia.

               2.Registruojama ši informacija:

               (a)registruotojo eksportuotojo vardas, pavardė (pavadinimas), kaip nurodyta III priedėlyje pateiktos formos 1 langelyje;

               (b)vietos, kurioje registruotasis eksportuotojas yra įsisteigęs, adresas, kaip nurodyta III priedėlyje pateiktos formos 1 langelyje, įskaitant šalies ar teritorijos identifikatorių (ISO dviraidį šalies kodą);

               (c)kontaktiniai duomenys, kaip nurodyta III priedėlyje pateiktos formos 2 langelyje;

               (d)preliminarus prekių, kurios atitinka lengvatinio režimo reikalavimus, aprašymas, įskaitant Suderintos sistemos pozicijų arba skirsnių preliminarų sąrašą, kaip nurodyta III priedėlyje pateiktos formos 4 langelyje;

               (e)registruotojo eksportuotojo verslininko identifikavimo kodas (TIN), kaip nurodyta III priedėlyje pateiktos formos 1 langelyje;

               (f)tai, ar eksportuotojas yra prekiautojas, ar gamintojas, kaip nurodyta III priedėlyje pateiktos formos 3 langelyje;

               (g)registruotojo eksportuotojo registracijos data;

               (h)registracijos įsigaliojimo data;

               (i)kai tinkama, registracijos panaikinimo data.

               24 straipsnis

                  Registracijos panaikinimas

               1.Registruotieji eksportuotojai, kurie nebeatitinka prekių, kurioms taikomos lengvatos pagal šį sprendimą, eksporto reikalavimų arba nebeketina eksportuoti minėtų prekių, apie tai nedelsdami praneša UŠT kompetentingoms institucijoms, kurios juos nedelsdamos pašalina iš toje UŠT tvarkomo registruotųjų eksportuotojų registro.

               2.Nedarant poveikio UŠT taikomų baudų ir sankcijų sistemai, kai registruotasis eksportuotojas tyčia ar dėl aplaidumo surašo pareiškimą apie prekių kilmę arba bet kokį patvirtinamąjį dokumentą, kuriame pateikiama neteisinga informacija, kuria remiantis neteisėtai ar apgaulės būdu pasinaudojama lengvatiniu muitų tarifų režimu, arba toks pareiškimas ar dokumentas yra surašomas dėl jo kaltės, UŠT kompetentingos institucijos eksportuotoją išbraukia iš atitinkamoje UŠT tvarkomo registruotųjų eksportuotojų registro.

               3.Nedarant poveikio galimam nustatytų netikslumų poveikiui vykstantiems patikrinimams, registracijos registruotųjų eksportuotojų registre panaikinimas įsigalioja būsimai veiklai, t. y. po panaikinimo dienos surašytiems pareiškimams apie prekių kilmę.

               4.Eksportuotojai, kurių registraciją registruotųjų eksportuotojų registre kompetentingos institucijos panaikino pagal 2 dalį, gali būti vėl registruojami tik jei UŠT kompetentingoms institucijoms įrodo, kad ištaisė padėtį, dėl kurios jų registracija buvo panaikinta.

               25 straipsnis

                  Patvirtinamieji dokumentai

               1.Registruotieji ir neregistruotieji eksportuotojai privalo:

               (a)turėti tinkamus lengvatinio režimo reikalavimus atitinkančių prekių gamybos ir tiekimo komercinės apskaitos registrus;

               (b)prireikus pateikti visus įrodymus, susijusius su gamybai naudotomis medžiagomis;

               (c)saugoti visus muitinės dokumentus, susijusius su gamybai naudotomis medžiagomis;

               (d)bent trejus metus nuo metų, kuriais surašytas pareiškimas apie prekių kilmę, pabaigos arba ilgiau, jeigu to reikalauja šalies įstatymai, saugoti šiuos apskaitos registrus:

               –savo surašytus pareiškimus apie prekių kilmę ir

               –kilmės statusą turinčių ir jo neturinčių medžiagų, gamybos ir atsargų apskaitos.

               2.1 dalies d punkte nurodyti registrai gali būti elektroniniai, jeigu pagal juos galima atsekti eksportuojamiems produktams gaminti naudotas medžiagas ir patvirtinti jų kilmės statusą.

               3.1 ir 2 dalyse nustatytos prievolės taip pat taikomos tiekėjams, pateikiantiems eksportuotojams 27 straipsnyje nurodytas tiekėjų deklaracijas.

               26 straipsnis

                  Pareiškimas apie prekių kilmę ir kumuliacijos tikslais teikiama informacija

               1.Eksportuotojas pareiškimą apie prekių kilmę surašo, kai jame nurodyti produktai yra eksportuojami, jei atitinkamos prekės gali būti laikomos UŠT kilmės.

               2.Nukrypstant nuo 1 dalies, pareiškimas apie prekių kilmę išimties tvarka gali būti surašytas po eksporto (atgaline data surašytas pareiškimas), su sąlyga, kad jis valstybėje narėje, kurioje prekės deklaruojamos išleidimui į laisvą apyvartą įforminti, pateikiamas ne vėliau kaip per dvejus metus nuo eksportavimo.

               3.Pareiškimą apie prekių kilmę, kuriame pateikiami IV priedėlyje nurodyti duomenys, eksportuotojas pateikia savo klientui Sąjungoje. Pareiškimas apie prekių kilmę surašomas anglų arba prancūzų kalba.

               Jis gali būti surašytas bet kuriame komerciniame dokumente, pagal kurį galima identifikuoti atitinkamą eksportuotoją ir atitinkamas prekes.

               4.Taikant 2 straipsnio 2 dalį arba dvišalę kumuliaciją pagal 7 straipsnį:

               (a)medžiagų iš kitos UŠT arba Sąjungos kilmės statusas įrodomas pateikiant pagal šį priedą surašytą pareiškimą apie prekių kilmę, kurį eksportuotojui pateikia UŠT arba Sąjungos, iš kurios tos medžiagos buvo įvežtos, tiekėjas;

               (b)kitoje UŠT arba Sąjungoje atlikta apdorojimo ar perdirbimo operacija įrodoma pateikiant pagal 27 straipsnį surašytą tiekėjo deklaraciją, kurią eksportuotojui pateikia UŠT arba Sąjungos, iš kurios tos medžiagos buvo įvežtos, tiekėjas.

               Tokiais atvejais eksportuotojo surašytame pareiškime apie prekių kilmę atitinkamai įrašoma pastaba „EU cumulation“, „OCT cumulation“ arba „Cumul UE“, „cumul PTOM“.

               5.Taikant kumuliaciją su EPS šalimis pagal 8 straipsnį:

               (a)medžiagų iš EPS šalies kilmės statusas įrodomas pateikiant pagal Sąjungos ir atitinkamos EPS šalies EPS susitarimo nuostatas išduotą arba surašytą prekių kilmės įrodymą, kurį eksportuotojui pateikia EPS šalies, iš kurios tos medžiagos buvo įvežtos, tiekėjas;

               (b)kitoje EPS šalyje atlikta apdorojimo ar perdirbimo operacija įrodoma pateikiant pagal 27 straipsnį surašytą tiekėjo deklaraciją, kurią eksportuotojui pateikia EPS šalies, iš kurios tos medžiagos buvo įvežtos, tiekėjas.

               Šiuo atveju eksportuotojo surašytame pareiškime apie prekių kilmę įrašoma pastaba „cumulation with EPA country [name of the country]“ arba „cumul avec le pays APE [nom du pays]“.

               6.Pagal 9 straipsnį taikant kumuliaciją su kitomis šalimis, kurių prekes į Sąjungos rinką leidžiama įvežti be muitų ir kvotų pagal BLS, kilmės statusas įrodomas pateikiant Reglamente (ES) 2015/2447 numatytus kilmės įrodymus, kuriuos eksportuotojui pateikia BLS šalies, iš kurios tos medžiagos buvo įvežtos, tiekėjas.

               Šiuo atveju eksportuotojo surašytame pareiškime apie prekių kilmę įrašoma pastaba „cumulation with GSP country [name of the country]“ arba „cumul avec le pays SPG [nom du pays]“.

               7.Taikant išplėstinę kumuliaciją pagal 10 straipsnį, medžiagų iš šalies, su kuria Sąjunga yra sudariusi laisvosios prekybos susitarimą, kilmės statusas įrodomas pateikiant pagal to laisvosios prekybos susitarimo nuostatas išduotą arba surašytą prekių kilmės įrodymą, kurį eksportuotojui pateikia šalies, iš kurios tos medžiagos buvo įvežtos, tiekėjas.

               Šiuo atveju eksportuotojo surašytame pareiškime apie prekių kilmę įrašoma pastaba „extended cumulation with country [name of the country]“ arba „cumul étendu avec le pays [nom du pays]“.

               27 straipsnis

                  Tiekėjo deklaracija

               1.Taikant 26 straipsnio 4 dalies b punktą ir 5 dalies b punktą, kiekvienai medžiagų siuntai tiekėjas surašo atskirą tiekėjo deklaraciją su ta siunta susijusioje komercinėje sąskaitoje faktūroje arba tokios sąskaitos faktūros priede, arba pristatymo dokumente ar kitame su ta siunta susijusiame komerciniame dokumente, kuriame atitinkamos medžiagos yra aprašytos pakankamai, kad jas būtų galima identifikuoti. Tiekėjo deklaracijos pavyzdys pateiktas V priedėlyje.

               2.Kai tiekėjas konkrečiam pirkėjui reguliariai tiekia prekes, kurių statusas, nustatomas pagal lengvatinės kilmės taisykles, ilgą laiką, tikėtina, išliks toks pats, jis vėlesnėms tokių prekių siuntoms gali pateikti vieną deklaraciją (toliau – ilgalaikė tiekėjo deklaracija), jei faktai arba aplinkybės, kuriais remiantis ji išduota, nesikeičia.

               Ilgalaikė tiekėjo deklaracija gali būti išduota laikotarpiui iki vienų metų nuo deklaracijos išdavimo datos. Ilgalaikė tiekėjo deklaracija gali būti išduota atgaline data. Tokiais atvejais jos galiojimas negali viršyti vienų metų nuo įsigaliojimo datos.  Galiojimo laikotarpis nurodomas ilgalaikėje tiekėjo deklaracijoje.

               Muitinė gali atšaukti ilgalaikę tiekėjo deklaraciją, jeigu pasikeičia aplinkybės arba kai pateikiama netiksli ar neteisinga informacija.

               Tiekėjas klientui nedelsdamas praneša, jei pristatytoms prekėms ilgalaikė tiekėjo deklaracija nebegalioja.

               3.Tiekėjo deklaracija gali būti surašyta iš anksto atspausdintoje formoje.

               4.Tiekėjo deklaracijos pasirašomos ranka. Tačiau kai sąskaita faktūra ir tiekėjo deklaracija parengiamos elektroninėmis duomenų apdorojimo priemonėmis, tiekėjo deklaracijos ranka pasirašyti nereikia, jeigu tiekimo įmonės atsakingo darbuotojo tapatybė nurodoma šalies arba teritorijos, kurioje parengtos tiekėjo deklaracijos, muitinei priimtinu būdu. Minėta muitinė gali nustatyti šios dalies įgyvendinimo sąlygas.

               28 straipsnis

                  Kilmės įrodymo pateikimas

               1.Pareiškimas apie prekių kilmę surašomas kiekvienai siuntai.

               2.Pareiškimas apie prekių kilmę galioja dvylika mėnesių nuo tos dienos, kai jį surašo eksportuotojas.

               3.Vienas pareiškimas apie prekių kilmę gali būti skirtas kelioms siuntoms, jeigu prekės atitinka šias sąlygas:

               (a)tai yra išmontuoti arba nesurinkti produktai, kaip apibrėžta Suderintos sistemos 2 bendrosios taisyklės a punkte;

               (b)jos priskiriamos Suderintos sistemos XVI ar XVII skyriui arba 7308 ar 9406 pozicijai ir

               (c)jas ketinama importuoti dalimis.

               3 skirsnis

                  Prekių išleidimo į laisvą apyvartą Sąjungoje procedūros

               29 straipsnis

                  Kilmės įrodymo pateikimas

               1.Prekių išleidimo į laisvą apyvartą muitinės deklaracijoje pateikiama nuoroda į pareiškimą apie prekių kilmę. Užtikrinamas pareiškimo apie prekių kilmę prieinamumas muitinei, kuri gali pareikalauti jį pateikti deklaracijai patikrinti. Muitinė taip pat gali pareikalauti pareiškimo apie prekių kilmę vertimo į atitinkamos valstybės narės valstybinę kalbą arba vieną iš valstybinių kalbų.

               2.Jeigu deklarantas prašo leidimo taikyti lengvatas pagal šį sprendimą ir tuo metu, kai priimama išleidimo į laisvą apyvartą muitinės deklaracija, jis neturi pareiškimo apie prekių kilmę, minėta deklaracija laikoma supaprastinta, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 952/2013 166 straipsnyje, ir jai taikomos atitinkamos sąlygos.

               3.Prieš deklaruodamas prekes išleidimui į laisvą apyvartą įforminti, deklarantas tinkamai pasirūpina, kad prekės atitiktų šiame priede nustatytas taisykles, visų pirma patikrindamas:

               (a)40 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytoje viešoje interneto svetainėje, ar eksportuotojas yra įregistruotas ir gali surašyti pareiškimus apie prekių kilmę, išskyrus atvejus, kai bendra siunčiamų kilmės statusą turinčių produktų vertė neviršija 10 000 EUR, ir

               (b)ar pareiškimas apie prekių kilmę surašytas pagal IV priedėlio nuostatas.

               30 straipsnis

                  Atleidimas nuo reikalavimo pateikti kilmės įrodymą

               1.Neprivaloma surašyti ir pateikti pareiškimų apie šių produktų kilmę:

               (a)produktų, kuriuos privatūs asmenys mažose siuntose siunčia kitiems privatiems asmenims ir kurių bendra vertė neviršija 500 EUR;

               (b)produktų, kurie yra keleivių asmeninio bagažo dalis ir kurių bendra vertė neviršija 1 200 EUR.

               2.Šio straipsnio 1 dalyje nurodyti produktai turi atitikti šias sąlygas:

               (a)jie nėra importuojami prekybos tikslais;

               (b)jie yra deklaruoti kaip atitinkantys šio sprendimo taikymo sąlygas;

               (c)nekyla abejonių dėl b punkte nurodytos deklaracijos teisingumo.

               3.Taikant 2 dalies a punktą, importas nelaikomas prekybiniu importu, jeigu paisoma visų šių sąlygų:

               (a)importas yra nereguliarus;

               (b)importuojami produktai yra skirti tik gavėjų, keleivių ar jų šeimų asmeninėms reikmėms;

               (c)iš produktų pobūdžio ir kiekio aišku, kad nesiekiama jokių komercinių tikslų.

               31 straipsnis

               Neatitikimai ir formalios klaidos

               1.Aptikus nedidelių pareiškime apie prekių kilmę pateiktų duomenų ir duomenų dokumentuose, pateiktuose muitinei, kad būtų atlikti importuojamiems produktams nustatyti formalumai, neatitikimų, pareiškimas apie prekių kilmę ipso facto netampa niekiniu, jeigu tinkamai nustatoma, kad atitinkami produktai atitinka nurodytuosius dokumentuose.

               2.Akivaizdžiai formalios klaidos, pavyzdžiui, spausdinimo klaidos, padarytos pareiškime apie prekių kilmę, neturi būti šio dokumento atmetimo priežastimi, jei šios klaidos nekelia abejonių dėl dokumente pateiktų duomenų teisingumo.

               32 straipsnis
                  Pareiškimų apie prekių kilmę galiojimas

               Pareiškimai apie prekių kilmę, kurie importuojančios šalies muitinei pateikiami pasibaigus 28 straipsnio 2 dalyje nustatytam galiojimo laikotarpiui, gali būti priimami lengvatinių muitų tarifų taikymo tikslais, jei šie dokumentai nebuvo pateikti iki nustatyto galutinio termino dėl išimtinių aplinkybių. Kitais pavėluoto pateikimo atvejais importuojančios šalies muitinė gali priimti pareiškimus apie prekių kilmę, jei produktai jai buvo pateikti iki minėtojo galutinio termino.

               33 straipsnis

                  Importavimo dalimis tvarka

               1.Šio reglamento 28 straipsnio 3 dalyje minėta tvarka taikoma valstybių narių muitinių nustatytą laiką.

               2.Importuojančių valstybių narių muitinės, prižiūrinčios paeiliui išleidžiamas į laisvą apyvartą siuntas, tikrina, kad jose būtų išmontuoti arba nesurinkti produktai, kuriems surašytas pareiškimas apie prekių kilmę.

               34 straipsnis

                  Pareiškimų apie prekių kilmę tikrinimas

               1.Kai muitinei kyla abejonių dėl produktų kilmės statuso, ji gali paprašyti, kad deklarantas per nurodytą pagrįstą laikotarpį pateiktų visus turimus įrodymus, kuriais remiantis būtų galima patikrinti pareiškime pateiktos prekių kilmės nuorodos tikslumą ar atitiktį 18 straipsnyje nustatytoms sąlygoms.

               2.Muitinė gali sustabdyti lengvatinių muitų tarifų priemonės taikymą, kol atliekamas 43 straipsnyje nustatytas tikrinimas, jeigu:

               (a)deklaranto pateikta informacija yra nepakankama, kad būtų galima patvirtinti produktų kilmės statusą arba atitiktį 17 straipsnio 2 dalyje arba 18 straipsnyje nustatytoms sąlygoms;

               (b)deklarantas nepateikia atsakymo per šio straipsnio 1 dalyje nustatytą laikotarpį nurodytai informacijai pateikti.

               3.Laukiant, kol deklarantas pateiks šio straipsnio 1 dalyje minėtą informaciją arba kol paaiškės 2 dalyje minėto tikrinimo rezultatai, importuotojui išleisti produktus leidžiama laikantis būtinų atsargumo priemonių.

               35 straipsnis

                  Atsisakymas taikyti lengvatas

               1.Importo valstybės narės muitinė atsisako suteikti teisę naudotis lengvatomis pagal šį sprendimą ir neprivalo prašyti pateikti papildomų įrodymų ar nusiųsti UŠT prašymą atlikti patikrinimą, kai:

               (a)prekės skiriasi nuo nurodytųjų pareiškime apie prekių kilmę;

               (b)deklarantas nepateikia pareiškimo apie atitinkamų produktų kilmę, jei toks pareiškimas yra būtinas;

               (c)nedarant poveikio 21 straipsnio b punktui ir 30 straipsnio 1 daliai, deklaranto turimą pareiškimą apie prekių kilmę surašė ne UŠT registruotas eksportuotojas;

               (d)pareiškimas apie prekių kilmę surašytas ne pagal IV priedėlio nuostatas;

               (e)neįvykdytos 18 straipsnyje nustatytos sąlygos.

               2.Importo valstybės narės muitinė atsisako suteikti teisę naudotis lengvatomis pagal šį sprendimą, kai UŠT kompetentingoms institucijoms pateikiamas prašymas atlikti patikrinimą, kaip nurodyta 43 straipsnyje, jei importo valstybės narės muitinė:

               (a)gauna atsakymą, kuriame nurodyta, kad eksportuotojas neturėjo teisės surašyti pareiškimo apie prekių kilmę;

               (b)gauna atsakymą, kuriame nurodyta, kad susiję produktai nėra atitinkamos UŠT kilmės arba neįvykdytos 17 straipsnio 2 dalyje nustatytos sąlygos;

               (c)teikdama prašymą atlikti patikrinimą turėjo pagrįstų abejonių dėl pareiškimo apie prekių kilmę galiojimo arba dėl deklaranto pateiktos informacijos apie tikrąją atitinkamų produktų kilmę tikslumo ir

               –per 43 straipsnyje nurodytą leidžiamą laikotarpį negavo jokio atsakymo

               arba

               –gavo atsakymą, kuriame tinkamai neatsakyta į prašyme pateiktus klausimus.

               V antraštinė dalis

                  Administracinio bendradarbiavimo tvarka

               1 SKIRSNIS
               Bendrosios nuostatos

               36 straipsnis

                  Bendrieji principai

               1.Siekdamos užtikrinti tinkamą lengvatų taikymą, UŠT:

               (a)sukuria ir išlaiko reikiamas administracines struktūras ir sistemas, kurių reikia šiame priede nustatytoms taisyklėms ir tvarkai (taip pat prireikus kumuliacijai taikyti būtinus susitarimus) minėtose šalyse įgyvendinti ir administruoti;

               (b)per savo kompetentingas institucijas bendradarbiauja su Komisija ir valstybių narių muitinėmis.

               2.Pagal 1 dalies b punktą vykdant bendradarbiavimą:

               (a)teikiama visa būtina pagalba (įskaitant Komisijos ar valstybių narių muitinių tikrinamuosius vizitus vietoje), gavus Komisijos prašymą patikrinti, ar atitinkamoje šalyje tinkamai įgyvendinamas šis priedas;

               (b)nedarant poveikio 34 ir 35 straipsniams, tikrinamas produktų kilmės statusas ir atitiktis kitoms šiame priede nustatytoms sąlygoms, įskaitant tikrinamuosius vizitus vietoje, kurių Komisija ar valstybių narių muitinės prašo tuomet, kai atlieka prekių kilmės tyrimus;

               (c)jei, remiantis tikrinimo rezultatais arba kita turima informacija, paaiškėja, kad nesilaikoma šio priedo nuostatų, UŠT, siekdama nustatyti tokio nuostatų pažeidimo atvejus ir užtikrinti tokių pažeidimų prevenciją, savo iniciatyva arba Komisijos ar valstybių narių muitinių prašymu derama skuba atlieka tinkamus tyrimus arba pasirūpina, kad tokie tyrimai būtų atlikti. Tyrimuose gali dalyvauti Komisija ir valstybių narių muitinės.

               3.Iki 2015 m. sausio 1 d. UŠT praneša Komisijai apie oficialų įsipareigojimą vykdyti 1 dalyje išdėstytus reikalavimus.

               37 straipsnis

                  Reikalavimas paskelbti ir reikalavimų įvykdymas

               1.Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (C serijoje) skelbia UŠT sąrašą ir datą, nuo kurios jos laikomos įvykdžiusiomis 39 straipsnyje nurodytas sąlygas. Komisija atnaujina šį sąrašą, kai tas pačias sąlygas įvykdo nauja UŠT.

               2.UŠT kilmės, kaip apibrėžta šiame priede, produktams, išleidžiamiems į laisvą apyvartą Sąjungoje, lengvatiniai muitų tarifai taikomi tik tuo atveju, jeigu jie eksportuojami 1 dalyje nurodytame sąraše nustatytą dieną arba vėliau.

               3.UŠT laikoma įvykdžiusia 36 ir 39 straipsniuose nustatytus reikalavimus tą dieną, kai:

               (a)pateikė 39 straipsnio 1 dalyje nurodytą pranešimą;

               (b)pateikė 36 straipsnio 3 dalyje nurodytą įsipareigojimą.

               38 straipsnis

                  Sankcijos

               Sankcijos nustatomos bet kuriam asmeniui, kuris, siekdamas, kad produktams būtų taikomas lengvatinis režimas, surašo dokumentą, kuriame pateikia neteisingą informaciją, arba toks dokumentas yra surašomas dėl jo kaltės.

               2 SKIRSNIS
               REGISTRUOTŲJŲ EKSPORTUOTŲJŲ SISTEMAI TAIKYTINI ADMINISTRACINIO BENDRADARBIAVIMO METODAI

               39 straipsnis

                  Informavimas apie kompetentingų institucijų pavadinimus ir adresus

               1.UŠT Komisijai praneša šių jų teritorijoje esančių institucijų pavadinimus ir adresus:

               (a)institucijų, kurios priklauso atitinkamos šalies vyriausybės institucijoms ir yra įgaliotos padėti Komisijai ir valstybių narių muitinėms administracinio bendradarbiavimo tvarka, kaip numatyta šioje antraštinėje dalyje;

               (b)institucijų, kurios priklauso atitinkamos šalies vyriausybės institucijoms arba veikia vyriausybės įgaliojimu ir yra įgaliotos registruoti eksportuotojus ir išbraukti juos iš registruotųjų eksportuotojų registro.

               2.UŠT nedelsdamos praneša Komisijai apie bet kokius pagal 1 ir 2 dalis praneštos informacijos pasikeitimus.

               3.Komisija šią informaciją siunčia valstybių narių muitinėms.

               40 straipsnis

                  Registruotųjų eksportuotojų duomenų bazė: prieigos teisės ir duomenų skelbimas

               1.Komisija turi turėti galimybę susipažinti su visais duomenimis.

               2.UŠT šalies kompetentingos institucijos turi turėti galimybę susipažinti su duomenimis apie jų įregistruotus eksportuotojus.

               Komisija suteikia saugią prieigą prie REX sistemos UŠT kompetentingoms institucijoms.

               3.Gavusi eksportuotojo sutikimą, kurį šis išreiškia pasirašydamas III priedėlyje pateiktos formos 6 langelyje, Komisija paviešina šiuos duomenis:

               (a)registruotojo eksportuotojo vardą, pavardę (pavadinimą), kaip nurodyta III priedėlyje pateiktos formos 1 langelyje;

               (b)vietos, kurioje registruotasis eksportuotojas yra įsisteigęs, adresą, kaip nurodyta III priedėlyje pateiktos formos 1 langelyje;

               (c)III priedėlyje pateiktos formos 1 ir 2 langeliuose nurodytus kontaktinius duomenis;

               (d)preliminarų prekių, kurios atitinka lengvatinio režimo reikalavimus, aprašymą, įskaitant Suderintos sistemos pozicijų arba skirsnių preliminarų sąrašą, kaip nurodyta III priedėlyje pateiktos formos 4 langelyje;

               (e)registruotojo eksportuotojo verslininko identifikavimo kodą (TIN), kaip nurodyta III priedėlyje pateiktos formos 1 langelyje;

               (f)tai, ar registruotasis eksportuotojas yra prekiautojas, ar gamintojas, kaip nurodyta III priedėlyje pateiktos formos 3 langelyje.

               Atsisakymas pasirašyti 6 langelyje neturi būti pagrindas atsisakyti registruoti eksportuotoją.

               4.Komisija visada paviešina šiuos duomenis:

               (a)registruotojo eksportuotojo kodą;

               (b)registruotojo eksportuotojo registracijos datą;

               (c)registracijos įsigaliojimo datą;

               (d)kai tinkama, registracijos panaikinimo datą.

               41 straipsnis

               Registruotųjų eksportuotojų duomenų bazė: duomenų apsauga

               1. UŠT kompetentingų institucijų REX sistemoje užregistruoti duomenys tvarkomi tik taikant šį sprendimą.

               2. Registruotiesiems eksportuotojams suteikiama informacija, nurodyta Reglamento (EB) Nr. 45/2001
                  5
                11 straipsnio 1 dalies a–e punktuose arba Reglamento (ES) 2016/679
                  6
                12–14 straipsniuose. Be to, jiems teikiama ši informacija:

               a) informacija apie tvarkymo operacijų, kurioms skirti duomenys, teisinį pagrindą;

               b) duomenų saugojimo laikotarpis.

               Registruotiesiems eksportuotojams ta informacija pateikiama pranešime, pridėtame prie III priedėlyje pateikto prašymo suteikti registruotojo eksportuotojo statusą.

               3.
                     Kiekviena UŠT kompetentinga institucija, įvedusi į REX sistemą duomenis, laikoma duomenų valdytoja, atsakinga už tų duomenų tvarkymą.

               Siekiant užtikrinti, kad registruotasis eksportuotojas įgytų savo teises, Komisija laikoma bendra duomenų valdytoja, atsakinga už visų duomenų tvarkymą.

               4.
                     Registruotųjų eksportuotojų teisėmis, susijusiomis su III priedėlyje nurodytų duomenų, kurie yra saugomi REX sistemoje ir tvarkomi nacionalinėse duomenų bazėse, tvarkymu, naudojamasi vadovaujantis Reglamentu (ES) 2016/679.

               5.
                     Valstybės narės, kurios perkelia joms prieinamus REX sistemos duomenis į savo nacionalines sistemas, nuolat atnaujina perkeltus duomenis.

               6.
                     Registruotųjų eksportuotojų teisėmis, susijusiomis su Komisijos atliekamu jų registracijos duomenų tvarkymu, naudojamasi vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 45/2001.

               7.
                     Visus prašymus pagal Reglamentą (EB) Nr. 45/2001 pasinaudoti teise susipažinti su duomenimis, juos ištaisyti, ištrinti arba sustabdyti jų tvarkymo veiksmus registruotasis eksportuotojas teikia duomenų valdytojui, o šis tą prašymą nagrinėja.

               Jei registruotasis eksportuotojas tokį prašymą pateikia Komisijai, prieš tai dėl savo teisių nesikreipęs į duomenų valdytoją, Komisija persiunčia tą prašymą registruotojo eksportuotojo duomenų valdytojui.

               Jeigu registruotajam eksportuotojui nepavyksta pasinaudoti savo teisėmis kreipusis į duomenų valdytoją, registruotasis eksportuotojas tokį prašymą pateikia Komisijai, kuri atlieka duomenų valdytojo funkcijas. Komisija turi teisę duomenis taisyti, šalinti arba sustabdyti jų tvarkymą.

               8.
                     Nacionalinės duomenų apsaugos priežiūros institucijos ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas, veikdami pagal savo atitinkamą kompetenciją, bendradarbiauja ir užtikrina darnią registracijos duomenų priežiūrą.

               Pagal savo atitinkamą kompetenciją jie keičiasi atitinkama informacija, padeda vieni kitiems vykdyti auditą ir patikrinimus, nagrinėja šio reglamento aiškinimo ar taikymo sunkumus, analizuoja problemas, susijusias su nepriklausoma priežiūra ar naudojimusi duomenų subjekto teisėmis, rengia suderintus pasiūlymus dėl bendro problemų sprendimo ir, jei reikia, didina informuotumą apie teises į duomenų apsaugą.

               42 straipsnis

                  Kilmės tikrinimas

               1.Siekdamos užtikrinti atitiktį produktų kilmės statusą reglamentuojančioms taisyklėms, UŠT kompetentingos institucijos atlieka:

               (a)produktų kilmės statuso tikrinimą valstybių narių muitinių prašymu;

               (b)reguliarius eksportuotojų patikrinimus savo iniciatyva.

               2.Šio straipsnio 1 dalies b punkte minimais patikrinimais užtikrinama, kad eksportuotojai nuolat vykdytų savo pareigas. Patikrinimų dažnumas nustatomas remiantis atitinkamais rizikos analizės kriterijais. Šiuo tikslu UŠT kompetentingos institucijos turi reikalauti, kad eksportuotojai pateiktų savo surašytų pareiškimų apie prekių kilmę kopijas arba sąrašą.

               3.UŠT kompetentingos institucijos turi teisę reikalauti pateikti bet kokius įrodymus ir atlikti bet kokius eksportuotojo bei, kai būtina, prekes eksportuotojui tiekiančių gamintojų apskaitos registrų (įskaitant jų patalpose) patikrinimus ar bet kokias kitas patikras, kurios, jų nuomone, yra būtinos.

               43 straipsnis

                  Prašymas atlikti pareiškimo apie prekių kilmę tikrinimą

               1.Pareiškimų apie prekių kilmę paskesnis tikrinimas atliekamas atsitiktine tvarka arba kai valstybių narių muitinės turi pagrįstų abejonių dėl tų pareiškimų autentiškumo, atitinkamų produktų kilmės statuso arba kitų šio priedo reikalavimų vykdymo.

               Kai valstybės narės muitinė kreipiasi į UŠT kompetentingas institucijas dėl bendradarbiavimo atliekant pareiškimų apie prekių kilmę galiojimo ar produktų kilmės statuso (arba abiejų dalykų) tikrinimą, prireikus prašyme ji turi nurodyti priežastis, dėl kurių pagrįstai abejoja pareiškimo apie prekių kilmę galiojimu arba produktų kilmės statusu.

               Prie prašymo atlikti tikrinimą gali būti pridėta pareiškimo apie prekių kilmę kopija ir visa papildoma informacija ar dokumentai, kuriais remiantis galima daryti prielaidą, kad tame pareiškime pateikta informacija yra neteisinga.

               Prašymą pateikusi valstybė narė nustato pradinį šešių mėnesių laikotarpį tikrinimo rezultatams pranešti, skaičiuojant nuo prašymo atlikti tikrinimą datos.

               2.Jeigu esant pagrįstoms abejonėms per 1 dalyje nustatytą laikotarpį negaunama atsakymo arba jeigu atsakyme nėra pakankamai informacijos, kad būtų galima nustatyti tikrąją produktų kilmę, kompetentingoms institucijoms siunčiamas antrasis pranešimas. Šiuo pranešimu nustatomas ne ilgesnis kaip šešių mėnesių papildomas laikotarpis.

               44 straipsnis

                  Tiekėjų deklaracijų tikrinimas

               1.27 straipsnyje nurodytų tiekėjų deklaracijų tikrinimas gali būti atliekamas atsitiktine tvarka arba kai importuojančios šalies muitinė turi pagrįstų abejonių dėl dokumento autentiškumo arba dėl informacijos apie atitinkamų medžiagų tikrąją kilmę tikslumo ar išsamumo.

               2.Muitinė, kuriai pateikiama tiekėjo deklaracija, gali prašyti, kad šalies, kurioje ji buvo surašyta, muitinė išduotų informacijos sertifikatą, kurio pavyzdys pateikiamas VI priedėlyje. Kita vertus muitinė, kuriai yra pateikta tiekėjo deklaracija, gali prašyti, kad eksportuotojas pateiktų šalies, kurioje buvo surašyta tiekėjo deklaracija, muitinės išduotą informacijos sertifikatą.

               Įstaiga, išdavusi informacijos sertifikatą, jo kopiją saugo ne mažiau kaip trejus metus.

               3.Prašymą pateikusiai muitinei kuo greičiau pranešama apie patikrinimo rezultatus. Rezultatai turi aiškiai parodyti, ar deklaracija dėl medžiagų kilmės statuso yra teisinga.

               4.Kad būtų galima atlikti patikrinimą, tiekėjai ne mažiau kaip trejus metus saugo dokumento, kuriame yra deklaracija, kopiją ir visus būtinus tikrojo medžiagų kilmės statuso įrodymus.

               5.Šalies, kurioje surašyta tiekėjo deklaracija, muitinė turi teisę pareikalauti bet kokių įrodymų arba atlikti bet kokį, jos manymu, būtiną patikrinimą, siekdama įsitikinti bet kurios tiekėjo deklaracijos teisingumu.

               6.Bet kuris pareiškimas apie prekių kilmę, surašytas remiantis neteisinga tiekėjo deklaracija, laikomas negaliojančiu.

               45 straipsnis

                  Kitos nuostatos

               1.IV antraštinės dalies 2 skirsnis ir V antraštinės dalies 2 skirsnis mutatis mutandis taikomi:

               (a)eksportui iš Sąjungos į UŠT, taikant 7 straipsnyje numatytą dvišalę kumuliaciją. Šiuo atveju eksportuotojai turi būti įregistruoti Sąjungoje pagal Reglamento (ES) 2015/2447 68 straipsnį;

               (b)eksportui iš vienos UŠT į kitą, taikant 2 straipsnio 2 dalyje numatytą UŠT kumuliaciją.

               VI antraštinė dalis
               Seuta ir Melilja

               46 straipsnis

               1.Šio priedo nuostatos dėl prekių kilmės įrodymų išdavimo, naudojimo ir paskesnio tikrinimo mutatis mutandis taikomos taikant dvišalę kumuliaciją iš UŠT į Seutą ir Melilją eksportuojamiems produktams ir iš Seutos ir Meliljos į UŠT eksportuojamiems produktams.

               2.Seuta ir Melilja laikomos viena teritorija.

               3.Ispanijos muitinė yra atsakinga už šio priedo taikymą Seutoje ir Meliljoje.

               I priedėlis

               Įvadinės pastabos ir apdorojimo ar perdirbimo operacijų, kurias atlikus suteikiamas kilmės statusas, sąrašas

               ĮVADINĖS PASTABOS

               1 pastaba. Bendroji informacija

               Remiantis 4 straipsniu, šiame priedėlyje nustatomos sąlygos, pagal kurias produktai laikomi atitinkamos UŠT kilmės. Yra keturių rūšių taisyklės, kurios skiriasi priklausomai nuo produkto:

               (a)apdorojus ar perdirbus neviršijamas didžiausias leidžiamas kilmės statuso neturinčių medžiagų kiekis;

               (b)apdorojus ar perdirbus pagamintiems produktams taikoma 4 skaitmenų Suderintos sistemos pozicija arba 6 skaitmenų Suderintos sistemos subpozicija skiriasi nuo naudotoms medžiagoms taikomos 4 skaitmenų Suderintos sistemos pozicijos arba 6 skaitmenų Suderintos sistemos subpozicijos;

               (c)atlikta konkreti apdorojimo ir perdirbimo operacija;

               (d)vykdytas tik toje šalyje ar teritorijoje gautų tam tikrų medžiagų apdorojimas ar perdirbimas.

               2 pastaba. Sąrašo struktūra

               2.1.1 ir 2 skiltyse apibūdinamas gautas produktas. 1 skiltyje pateikiamas skirsnio numeris, 4 skaitmenų pozicijos ar 6 skaitmenų subpozicijos kodas, atitinkamai naudojami Suderintoje sistemoje. 2 skiltyje pateikiamas prekių, priskiriamų tai pozicijai ar skirsniui, aprašymas pagal šią sistemą. Remiantis 2.4 pastaba, 3 skiltyje prie kiekvienos 1 ir 2 skiltyse išvardytos prekės pateikiama (-os) taisyklė (ės) (t. y. nurodomos kilmės statuso suteikimo operacijos). Šios kilmės statuso suteikimo operacijos susijusios tik su kilmės statuso neturinčiomis medžiagomis. 1 skiltyje tam tikrais atvejais prieš įrašą nurodytas raidžių junginys „ex“ reiškia, kad 3 skiltyje nurodyta taisyklė taikoma tik 2 skiltyje nurodytai tos pozicijos daliai.

               2.2.Kai 1 skiltyje yra sugrupuotos kelios Suderintos sistemos pozicijos ar subpozicijos arba nurodytas skirsnio numeris ir todėl 2 skiltyje pateiktas nedetalizuotas produktų aprašymas, greta 3 skiltyje nurodyta taisyklė taikoma visiems produktams, kurie pagal Suderintą sistemą priskiriami to skirsnio pozicijoms arba bet kurioms 1 skiltyje sugrupuotoms pozicijoms ar subpozicijoms.

               2.3.Jeigu tai pačiai pozicijai priskiriamiems skirtingiems produktams taikomos skirtingos taisyklės, kiekvienoje įtraukoje pateikiamas tos pozicijos dalies, kuriai taikoma greta 3 skiltyje nurodyta taisyklė, aprašymas.

               2.4Kai 3 skiltyje pateikiamos dvi alternatyvios taisyklės, atskirtos jungtuku „arba“, eksportuotojas pats renkasi, kurią iš jų taikyti.

               3 pastaba. Taisyklių taikymo pavyzdžiai

               3.1.4 straipsnio 2 dalis dėl kilmės statusą įgijusių produktų, naudojamų kitiems produktams gaminti, taikoma neatsižvelgiant į tai, ar kilmės statusas įgytas toje gamykloje, kurioje šie produktai naudojami, ar kitoje UŠT arba Sąjungos gamykloje.

               3.2.Remiantis 5 straipsniu, apdorojimo ar perdirbimo operacijų mastas turi būti didesnis nei tame straipsnyje išvardytų operacijų. Jeigu taip nėra, prekėms negali būti taikomos lengvatos pagal lengvatinį muitų tarifų režimą, net jeigu paisoma toliau pateiktame sąraše išvardytų sąlygų.

               Taikant pirmojoje pastraipoje minėtą nuostatą, sąrašo taisyklėse apibrėžiamas būtinas minimalus apdorojimas ar perdirbimas – apdorojus arba perdirbus daugiau kilmės statusas taip pat suteikiamas, o apdorojus ar perdirbus mažiau, nesuteikiamas. Taigi, jei taisyklėje numatyta, kad tam tikrame gamybos etape gali būti panaudota kilmės statuso neturinti medžiaga, ją leidžiama panaudoti ankstesniame gamybos etape, bet neleidžiama vėlesniame.

               3.3.Nedarant poveikio 3.2 pastabai, jei taisyklėje nurodyta, kad gali būti panaudotos „bet kuriai pozicijai priskiriamos medžiagos“, gali būti naudojamos tai (toms) pačiai (-ioms) pozicijai (-oms) kaip ir produktas priskiriamos medžiagos, tačiau tokiu atveju laikomasi konkrečių apribojimų, kurie gali būti numatyti toje taisyklėje.

               Tačiau frazė „gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų, įskaitant ... pozicijai priskiriamas kitas medžiagas“ arba „gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų, įskaitant tai pačiai pozicijai kaip ir produktas priskiriamas kitas medžiagas“ reiškia, kad gali būti panaudotos bet kuriai (-ioms) pozicijai (-oms) priskiriamos medžiagos, išskyrus medžiagas, kurios yra to paties aprašymo kaip ir sąrašo 2 skiltyje nurodytas produktas.

               3.4.Kai sąraše pateiktoje taisyklėje nurodyta, kad produktas gali būti pagamintas iš daugiau nei vienos medžiagos, reiškia, kad gali būti panaudota viena ar daugiau medžiagų. Nėra privaloma panaudoti jas visas.

               3.5.Jei sąraše pateiktoje taisyklėje nurodyta, kad produktas turi būti pagamintas iš tam tikros medžiagos, ši sąlyga nedraudžia naudoti kitų medžiagų, dėl savo pobūdžio negalinčių atitikti taisyklės.

               4 pastaba. Bendros nuostatos dėl tam tikrų žemės ūkio prekių

               4.1.6, 7, 8, 9, 10 bei 12 skirsniams ir 2401 pozicijai priskiriamos žemės ūkio prekės, išaugintos ir surinktos UŠT teritorijoje, yra laikomos tos šalies teritorijos kilmės prekėmis, net jeigu jos išaugintos iš sėklų, svogūnėlių, šakniastiebių, auginių, skiepūglių, ūglių, žiedpumpurių ar kitų gyvų augalų dalių, importuotų iš kitos šalies.

               4.2.Kai ribojamas tam tikrame produkte esančio kilmės statuso neturinčio cukraus kiekis, apskaičiuojant šį kiekį, atsižvelgiama į 1701 (sacharozė) ir 1702 (fruktozė, gliukozė, laktozė, maltozė, izogliukozė ar invertuotasis cukrus) pozicijoms priskiriamo cukraus, panaudoto galutiniam produktui ir į galutinio produkto sudėtį įeinantiems kilmės statuso neturintiems produktams pagaminti, masę.

               5 pastaba. Tam tikrų tekstilės gaminių srities terminologija

               5.1.Terminas „natūralūs pluoštai“ sąraše reiškia ne dirbtinius ir ne sintetinius pluoštus. Jis taikomas tik prieš verpimą esančių gamybos etapų pluoštams, įskaitant atliekas, ir, jei kitaip neapibrėžta, apima sukarštus, šukuotus arba kitaip perdirbtus, bet nesuverptus pluoštus.

               5.2.Terminas „natūralūs pluoštai“ apima 0503 pozicijai priskiriamus ašutus, 5002 ir 5003 pozicijoms priskiriamą šilką, 5101–5105 pozicijoms priskiriamus vilnos pluoštus, švelniavilnių ir šiurkščiavilnių gyvūnų plaukus, 5201–5203 pozicijoms priskiriamus medvilnės pluoštus ir 5301–5305 pozicijoms priskiriamus kitus augalinius pluoštus.

               5.3.Terminai „tekstilinė masė“, „cheminės medžiagos“ ir „popieriaus gamybos medžiagos“ sąraše vartojami 50–63 skirsniams nepriskiriamoms medžiagoms, kurios gali būti naudojamos dirbtiniams, sintetiniams arba popieriaus pluoštams ar verpalams gaminti, aprašyti.

               5.4.Terminas „cheminiai kuokšteliniai pluoštai“ sąraše reiškia 5501–5507 pozicijoms priskiriamas sintetinių ar dirbtinių gijų gniūžtes, kuokštelinius pluoštus ar atliekas.

               6 pastaba. Iš tekstilės medžiagų mišinio pagamintiems produktams taikomi leistinieji nuokrypiai

               6.1.Jei sąraše prie produkto yra nuoroda į šią pastabą, sąrašo 3 skiltyje pateiktos sąlygos netaikomos jokioms pagrindinėms tekstilės medžiagoms, panaudotoms šiam produktui pagaminti, jei jos drauge sudaro ne daugiau kaip 10 % bendros visų pagrindinių panaudotų tekstilės medžiagų masės (žr. taip pat 6.3 ir 6.4 pastabas).

               6.2.Tačiau 6.1 pastaboje minimas leistinasis nuokrypis gali būti taikomas tik mišriems produktams, pagamintiems iš dviejų ar daugiau pagrindinių tekstilės medžiagų.

               Pagrindinės tekstilės medžiagos:

               –šilkas;

               –vilna;

               –šiurkščiavilnių gyvūnų plaukai;

               –švelniavilnių gyvūnų plaukai;

               –ašutai;

               –medvilnė;

               –medžiagos popieriui gaminti ir popierius;

               –linas;

               –kanapės;

               –džiutas ir kiti tekstilės pluoštai iš karnienos;

               –sizalis ir kiti Agave genties augalų tekstilės pluoštai;

               –kokoso, abakos, ramės ir kiti augaliniai tekstilės pluoštai,

               –sintetinės gijos;

               –dirbtinės gijos;

               –srovei laidūs siūlai;

               –sintetiniai kuokšteliniai polipropileno pluoštai;

               –sintetiniai kuokšteliniai poliesterių pluoštai;

               –sintetiniai kuokšteliniai poliamido pluoštai;

               –sintetiniai kuokšteliniai poliakrilnitrilo pluoštai;

               –sintetiniai kuokšteliniai poliamido pluoštai;

               –sintetiniai kuokšteliniai politetrafluoretileno pluoštai;

               –sintetiniai kuokšteliniai polifenileno sulfido pluoštai;

               –sintetiniai kuokšteliniai polivinilchlorido pluoštai;

               –kiti sintetiniai kuokšteliniai pluoštai;

               –dirbtiniai kuokšteliniai viskozės pluoštai;

               –kiti dirbtiniai kuokšteliniai pluoštai;

               –verpalai iš poliuretano, segmentuoti su elastingais polieterio segmentais, pozumentiniai arba ne;

               –verpalai iš poliuretano, segmentuoti su elastingais poliesterio segmentais, pozumentiniai arba ne;

               –produktai, priskiriami 5605 pozicijai (metalizuotieji siūlai) su ne platesne kaip 5 mm aliuminio folijos ar plastikinės plėvelės, padengtos arba nepadengtos aliuminio milteliais, juostele, įtvirtinta tarp dviejų plastikinės plėvelės sluoksnių skaidriais arba spalvotais klijais;

               –kiti produktai, priskiriami 5605 pozicijai;

               –stiklo pluoštas;

               –metaliniai pluoštai.

               Pavyzdys

               5205 pozicijai priskiriami verpalai, pagaminti iš 5203 pozicijai priskiriamų medvilnės pluoštų ir iš 5506 pozicijai priskiriamų sintetinių kuokštelinių pluoštų, yra mišrūs verpalai. Todėl kilmės statuso neturintys sintetiniai kuokšteliniai pluoštai, neatitinkantys prekių kilmės taisyklių, gali būti panaudoti su sąlyga, kad jų bendra masė sudaro ne daugiau kaip 10 % verpalų masės.

               Pavyzdys

               5112 pozicijai priskiriamas vilnonis audinys, pagamintas iš 5107 pozicijai priskiriamų vilnonių verpalų ir iš 5509 pozicijai priskiriamų sintetinių kuokštelinių pluoštų, yra mišrus audinys. Todėl prekių kilmės taisyklių neatitinkantys sintetiniai verpalai ar vilnoniai verpalai arba jų mišinys gali būti panaudoti su sąlyga, kad jų bendra masė sudaro ne daugiau kaip 10 % audinio masės.

               Pavyzdys

               5802 pozicijai priskiriamos siūtinės pūkinės tekstilės medžiagos, pagamintos iš 5205 pozicijai priskiriamų medvilnės verpalų ir 5210 pozicijai priskiriamo medvilninio audinio, yra mišrus produktas tik tada, kai pats medvilninis audinys yra mišrus, t. y. pagamintas iš dviem skirtingoms pozicijoms priskiriamų verpalų, arba kai panaudoti medvilnės verpalai yra mišrūs.

               Pavyzdys

               Jei atitinkama siūtinės pūkinės tekstilės medžiaga buvo pagaminta iš 5205 pozicijai priskiriamų medvilnės verpalų ir iš 5407 pozicijai priskiriamo sintetinio audinio, akivaizdu, kad panaudoti verpalai yra dvi skirtingos pagrindinės tekstilės medžiagos, todėl siūtinės pūkinės tekstilės medžiaga yra mišrus produktas.

               6.3.Kai produktų sudėtyje yra „verpalų iš poliuretano, segmentuotų su elastingais polieterio segmentais, pozumentinių arba ne“, šiems verpalams taikomas 20 % leistinasis nuokrypis.

               6.4.Kai produktų sudėtyje yra „ne platesnė kaip 5 mm aliuminio folijos ar plastikinės plėvelės, padengtos arba nepadengtos aliuminio milteliais, juostelė, įtvirtinta tarp dviejų plastikinės plėvelės sluoksnių skaidriais arba spalvotais klijais“, šiai juostelei taikomas 30 % leistinasis nuokrypis.

               7 pastaba. Kiti tam tikriems tekstilės gaminiams taikomi leistinieji nuokrypiai

               7.1.Kai sąraše daroma nuoroda į šią pastabą, tekstilės medžiagos, neatitinkančios sąrašo 3 skiltyje konkrečiam gatavam produktui nurodytos taisyklės, gali būti panaudotos su sąlyga, kad jos priskiriamos kitai nei produktas pozicijai ir kad jų vertė sudaro ne daugiau kaip 8 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

               7.2.Nedarant poveikio 7.3 pastabai, medžiagos, kurios nėra priskiriamos 50–63 skirsniams, gali būti be apribojimų naudojamos tekstilės gaminiams gaminti, neatsižvelgiant į tai, ar jų sudėtyje yra ar nėra tekstilės.

               Pavyzdys

               Jei sąrašo taisyklėje nurodyta, kad tam tikram tekstilės gaminiui, pvz., kelnėms, turi būti naudojami verpalai, nedraudžiama naudoti ir metalo gaminių, pavyzdžiui, sagų, nes sagos nėra priskiriamos 50–63 skirsniams. Dėl tos pačios priežasties pagal taisyklę nedraudžiama naudoti užtrauktukų, nors užtrauktukų sudėtyje paprastai yra tekstilės.

               7.3.Jei taikoma procentinio dydžio taisyklė, apskaičiuojant panaudotų kilmės statuso neturinčių medžiagų vertę turi būti įskaityta ir 50–63 skirsniams nepriskiriamų medžiagų vertė.

               8 pastaba. Tam tikriems 27 skirsniui priskiriamiems produktams taikomų specifinių procesų ir paprastų operacijų apibrėžtys

               8.1.ex 2707 ir 2713 pozicijų atveju terminas „specifiniai procesai“ reiškia šias operacijas:

               (a)vakuuminį distiliavimą;

               (b)perdistiliavimą, naudojant giluminį frakcinį distiliavimo procesą
                  7
               ;

               (c)krekingą;

               (d)riformingą;

               (e)ekstrakciją, naudojant selektyviuosius tirpiklius;

               (f)procesą, kurį sudaro visos šios operacijos: apdorojimas koncentruota sieros rūgštimi (sulfato rūgštimi), oleumu arba sieros rūgšties anhidridu; neutralizacija šarminiais agentais; spalvos pašalinimas (balinimas) ir valymas gamtinėmis aktyviosiomis žemėmis, aktyvintomis žemėmis, aktyvintomis medžio anglimis arba boksitais;

               (g)polimerizaciją;

               (h)alkilinimą;

               (i)izomerizaciją.

               8.2.2710, 2711 ir 2712 pozicijų atveju terminas „specifiniai procesai“ reiškia šias operacijas:

               (a)vakuuminį distiliavimą;

               (b)perdistiliavimą, naudojant giluminį frakcinį distiliavimo procesą
                  8
               ;

               (c)krekingą;

               (d)riformingą;

               (e)ekstrakciją, naudojant selektyviuosius tirpiklius;

               (f)procesą, kurį sudaro visos šios operacijos: apdorojimas koncentruota sieros rūgštimi (sulfato rūgštimi), oleumu arba sieros rūgšties anhidridu; neutralizacija šarminiais agentais; spalvos pašalinimas (balinimas) ir valymas gamtinėmis aktyviosiomis žemėmis, aktyvintomis žemėmis, aktyvintomis medžio anglimis arba boksitais;

               (g)polimerizaciją;

               (h)alkilinimą;

               (i)
                     izomerizaciją;

               (j)tik ex 2710 pozicijai priskiriamų sunkiųjų alyvų atveju – desulfuraciją (sieros šalinimą) vandeniliu, kurią atliekant apdorojamuose produktuose redukuojama ne mažiau kaip 85 % sieros (ASTM D 1266-59 T metodas);

               (k)tik 2710 pozicijai priskiriamų produktų atveju – deparafinavimą, naudojant bet kurį procesą, išskyrus filtravimą;

               (l)tik ex 2710 pozicijai priskiriamų sunkiųjų alyvų atveju – veikimą vandeniliu esant didesniam kaip 20 barų slėgiui ir aukštesnei kaip 250 °C temperatūrai, naudojant katalizatorių, nesukeliantį desulfuracijos, kai vandenilis yra aktyvusis cheminės reakcijos elementas. Tačiau tolesnis tepalinių alyvų, priskiriamų ex 2710 pozicijai, veikimas vandeniliu (pavyzdžiui, vandenilinis valymas arba spalvos pašalinimas (balinimas)), visų pirma siekiant pagerinti spalvą arba stabilumą, nelaikomas specifiniu procesu;

               (m)tik ex 2710 pozicijai priskiriamo mazuto atveju – distiliavimą esant atmosferos slėgiui, jeigu mažiau kaip 30 % šių produktų tūrio (įskaitant nuostolius) distiliuojasi 300 °C temperatūroje, taikant ASTM D 86 metodą;

               (n)tik ex 2710 pozicijai priskiriamų sunkiųjų alyvų, išskyrus gazolį ir mazutą, atveju – apdorojimą aukšto dažnio elektros iškrovomis;

               (o)tik nevalytų produktų (išskyrus vazeliną, ozokeritą, lignito vašką, durpių vašką, parafiną, kurio sudėtyje alyva sudaro mažiau kaip 0,75 % masės), priskiriamų ex 2712 pozicijai, atveju – nuriebinimą frakcinės kristalizacijos būdu.

               8.3.ex 2707 ir 2713 pozicijų atveju paprastos operacijos, pvz., valymas, dekantavimas, nudruskinimas, vandens atskyrimas, filtravimas, dažymas, žymėjimas, skirtingą sieros kiekį turinčių produktų sumaišymas sieros kiekiui nustatyti arba šių ar kitų panašių operacijų derinimas, nėra kilmės statuso suteikimo veiksniai.

               PRODUKTŲ IR APDOROJIMO BEI PERDIRBIMO OPERACIJŲ, KURIAS ATLIKUS SUTEIKIAMAS KILMĖS STATUSAS, SĄRAŠAS

                        Suderintos sistemos pozicija

                        Produkto aprašymas

                        Kilmės statuso suteikimo operacija (apdorojimas ar perdirbimas, kuriuo kilmės statuso neturinčioms medžiagoms suteikiamas kilmės statusas)

                        (1)

                        (2)

                        (3)

                        1 skirsnis

                        Gyvi gyvūnai

                        Visi 1 skirsniui priskiriami gyvūnai yra gauti tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje.

                        2 skirsnis

                        Mėsa ir valgomieji mėsos subproduktai

                        Gamyba, kuriai panaudota visa šiam skirsniui priskiriamiems produktams naudojama mėsa ir valgomieji mėsos subproduktai yra gauti tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje.

                        ex 3 skirsnis

                        Žuvys ir vėžiagyviai, moliuskai ir kiti vandens bestuburiai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Visos žuvys ir vėžiagyviai, moliuskai ir kiti vandens bestuburiai yra gauti tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje.

                        0304

                        Žuvų filė ir kita žuvų mėsa (malta arba nemalta), šviežia, atšaldyta arba užšaldyta

                        Gamyba, kuriai panaudotos visos 3 skirsniui priskiriamos medžiagos yra gautos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje.

                        0305

                        Žuvys, vytintos, sūdytos arba užpiltos sūrymu; rūkytos žuvys, virtos ar keptos arba nevirtos ir nekeptos prieš rūkymą arba rūkymo proceso metu; žuvų miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui

                        Gamyba, kuriai panaudotos visos 3 skirsniui priskiriamos medžiagos yra gautos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje.

                        ex 0306

                        Vėžiagyviai, su kiautais arba be kiautų, vytinti, sūdyti arba užpilti sūrymu; vėžiagyviai su kiautais, virti vandenyje arba garuose, atšaldyti arba neatšaldyti, užšaldyti arba neužšaldyti, vytinti arba nevytinti, sūdyti arba užpilti sūrymu arba nesūdyti ir neužpilti sūrymu; vėžiagyvių miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui

                        Gamyba, kuriai panaudotos visos 3 skirsniui priskiriamos medžiagos yra gautos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje.

                        ex 0307

                        Moliuskai, su geldelėmis arba be geldelių, vytinti, sūdyti ar užpilti sūrymu; kiti vandens bestuburiai, išskyrus vėžiagyvius ir moliuskus, vytinti, sūdyti ar užpilti sūrymu; vėžiagyvių miltai, rupiniai ir granulės, tinkami vartoti žmonių maistui

                        Gamyba, kuriai panaudotos visos 3 skirsniui priskiriamos medžiagos yra gautos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje.

                        4 skirsnis

                        Pienas ir pieno produktai; paukščių kiaušiniai; natūralus medus; gyvūninės kilmės maisto produktai, nenurodyti kitoje vietoje

                        Gamyba:

                        –kuriai panaudotos visos 4 skirsniui priskiriamos medžiagos yra gautos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje ir

                        –kuriai panaudoto cukraus
                           9
                         masė ne didesnė kaip 40 % galutinio produkto masės.

                        ex 5 skirsnis

                        Gyvūninės kilmės maisto produktai, nenurodyti kitoje vietoje, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų.

                        ex 0511 91

                        Nevalgomieji žuvų ikreliai ir ikrai

                        Visi ikreliai ir ikrai yra gauti tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje.

                        6 skirsnis

                        Augantys medžiai ir kiti augalai; svogūnėliai, šaknys ir kitos panašios augalų dalys; skintos gėlės ir dekoratyviniai žalumynai

                        Gamyba, kuriai panaudotos visos 6 skirsniui priskiriamos medžiagos yra gautos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje.

                        7 skirsnis

                        Valgomos daržovės ir kai kurie šakniavaisiai ir gumbavaisiai

                        Gamyba, kuriai panaudotos visos 7 skirsniui priskiriamos medžiagos yra gautos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje.

                        8 skirsnis

                        Valgomieji vaisiai ir riešutai; citrusinių vaisių arba melionų žievelės ir luobos

                        Gamyba:

                        –kuriai panaudoti visi 8 skirsniui priskiriami vaisiai, riešutai ir citrusinių vaisių arba melionų žievelės ir luobos yra gauti tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje ir

                        –kuriai panaudoto cukraus
                           10
                         masė ne didesnė kaip 40 % galutinio produkto masės.

                        9 skirsnis

                        Kava, arbata, matė ir prieskoniai

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų.

                        10 skirsnis

                        Javai

                        Gamyba, kuriai panaudotos visos 10 skirsniui priskiriamos medžiagos yra gautos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje.

                        ex 11 skirsnis

                        Malybos produkcija; salyklas; krakmolas; inulinas; kviečių glitimas, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba, kuriai panaudotos visos 10 ir 11 skirsniams, 0701 ir 2303 pozicijoms bei 0710 10 subpozicijai priskiriamos medžiagos yra gautos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje.

                        ex 1106

                        Džiovintų ir gliaudytų ankštinių daržovių, priskiriamų 0713 pozicijai, miltai, rupiniai ir milteliai

                        Ankštinių daržovių, priskiriamų 0708 pozicijai, džiovinimas ir malimas.

                        12 skirsnis

                        Aliejinių kultūrų sėklos ir vaisiai; įvairūs grūdai, sėklos ir vaisiai; augalai, naudojami pramonėje ir medicinoje; šiaudai ir pašarai

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų.

                        13 skirsnis

                        Šelakas; lipai, dervos ir kiti augalų syvai bei ekstraktai

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų, kuriai panaudoto cukraus
                           11
                         masė sudaro ne daugiau kaip 40 % galutinio produkto masės.

                        14 skirsnis

                        Augalinės pynimo medžiagos; Augaliniai produktai, nenurodyti kitoje vietoje

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų.

                        ex 15 skirsnis

                        Gyvūniniai arba augaliniai riebalai ir aliejus bei jų skilimo produktai; paruošti valgomieji riebalai; gyvūninis arba augalinis vaškas, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai subpozicijai, išskyrus subpoziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų.

                        1501–1504

                        Kiaulių, naminių paukščių, galvijų, avių, ožkų, žuvų ir pan. taukai

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų.

                        1505, 1506 ir 1520

                        Avių prakaitiniai riebalai ir iš jų gaunamos riebalų medžiagos (įskaitant lanoliną). Kiti gyvūniniai riebalai ir aliejus bei jų frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti. Neapdorotas glicerolis; glicerolio vandenys ir glicerolio šarmai

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų.

                        1509 ir 1510

                        Alyvuogių aliejus ir jo frakcijos

                        Gamyba, kuriai panaudotos visos augalinės medžiagos yra gautos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje.

                        1516 ir 1517

                        Gyvūniniai arba augaliniai riebalai ir aliejus ir jų frakcijos, visiškai arba iš dalies sukietinti, peresterinti, reesterinti arba elaidinizuoti, nerafinuoti arba rafinuoti, bet toliau neapdoroti

                        Margarinas; gyvūninių arba augalinių riebalų ir aliejaus bei įvairių šiame skirsniui priskiriamų riebalų arba aliejaus frakcijų valgomieji mišiniai arba preparatai, išskyrus valgomuosius riebalus, aliejų arba jų frakcijas, priskiriamus 1516 pozicijai

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų.

                        16 skirsnis

                        Gaminiai iš mėsos, žuvies arba vėžiagyvių, moliuskų ar kitų vandens bestuburių

                        Gamyba:

                        –iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų, išskyrus 2 skirsniui priskiriamą mėsą ir valgomuosius mėsos subproduktus ir 16 skirsniui priskiriamas medžiagas, gautas iš 2 skirsniui priskiriamų mėsos ir valgomųjų subproduktų, ir

                        –kuriai panaudotos visos 3 ir 16 skirsniams priskiriamos medžiagos, pagamintos iš 3 skirsniui priskiriamų žuvų ir vėžiagyvių, moliuskų ir kitų vandens bestuburių, yra gautos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje.

                        ex 17 skirsnis

                        Cukrūs ir konditerijos gaminiai iš cukraus, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų.

                        1702

                        Kiti cukrūs, įskaitant chemiškai gryną laktozę ir gliukozę, kurių būvis kietas; cukrų sirupai; dirbtinis medus, sumaišytas arba nesumaišytas su natūraliu medumi; karamelė

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų, kuriai panaudotų visų 1101–1108, 1701 ir 1703 pozicijoms priskiriamų medžiagų masė sudaro ne daugiau kaip 30 % galutinio produkto masės.

                        1704

                        Konditerijos gaminiai iš cukraus (įskaitant baltąjį šokoladą), neturintys kakavos

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų:

                        –kuriai panaudoto cukraus
                           12
                         ir 4 skirsniui priskiriamų medžiagų atskiroji masė sudaro ne daugiau kaip 40 % galutinio produkto masės, ir

                        –kuriai panaudoto cukraus
                           13
                         ir 4 skirsniui priskiriamų medžiagų suminė masė sudaro ne daugiau kaip 60 % galutinio produkto masės.

                        18 skirsnis

                        Kakava ir gaminiai iš kakavos

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų:

                        –kuriai panaudoto cukraus
                           14
                         ir 4 skirsniui priskiriamų medžiagų atskiroji masė sudaro ne daugiau kaip 40 % galutinio produkto masės, ir

                        –kuriai panaudoto cukraus
                           15
                         ir 4 skirsniui priskiriamų medžiagų suminė masė sudaro ne daugiau kaip 60 % galutinio produkto masės.

                        19 skirsnis

                        Gaminiai iš javų, miltų, krakmolo arba pieno; miltiniai konditerijos gaminiai

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų:

                        –kuriai panaudotų 2, 3 ir 16 skirsniams priskiriamų medžiagų masė sudaro ne daugiau kaip 20 % galutinio produkto masės ir

                        –kuriai panaudotų 1006, 1101–1108 pozicijoms priskiriamų medžiagų masė sudaro ne daugiau kaip 20 % galutinio produkto masės, ir

                        –kuriai panaudoto cukraus
                           16
                         ir 4 skirsniui priskiriamų medžiagų atskiroji masė sudaro ne daugiau kaip 40 % galutinio produkto masės, ir

                        –kuriai panaudoto cukraus
                           17
                         ir 4 skirsniui priskiriamų medžiagų suminė masė sudaro ne daugiau kaip 60 % galutinio produkto masės.

                        ex 20 skirsnis

                        Daržovių, vaisių, riešutų arba kitų augalų dalių produktai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų, kuriai panaudoto cukraus
                           18
                         masė sudaro ne daugiau kaip 40 % galutinio produkto masės.

                        2002 ir 2003

                        Grybai ir trumai, paruošti arba konservuoti be acto arba acto rūgšties

                        Gamyba, kuriai panaudotos visos 7 skirsniui priskiriamos medžiagos yra gautos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje.

                        21 skirsnis

                        Įvairūs maisto produktai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų:

                        –kuriai panaudoto cukraus
                           19
                         ir 4 skirsniui priskiriamų medžiagų atskiroji masė sudaro ne daugiau kaip 40 % galutinio produkto masės ir

                        –kuriai panaudoto cukraus
                           20
                         ir 4 skirsniui priskiriamų medžiagų suminė masė sudaro ne daugiau kaip 60 % galutinio produkto masės.

                        22 skirsnis

                        Nealkoholiniai ir alkoholiniai gėrimai bei actas

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, ir 2207 bei 2208 pozicijas, priskiriamų medžiagų:

                        –kuriai panaudotos visos 0806 10, 2009 61, 2009 69 subpozicijoms priskiriamos medžiagos yra gautos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje ir

                        –kuriai panaudoto cukraus
                           21
                         ir 4 skirsniui priskiriamų medžiagų atskiroji masė sudaro ne daugiau kaip 40 % galutinio produkto masės, ir

                        –kuriai panaudoto cukraus
                           22
                         ir 4 skirsniui priskiriamų medžiagų suminė masė sudaro ne daugiau kaip 60 % galutinio produkto masės.

                        ex 23 skirsnis

                        Maisto pramonės liekanos ir atliekos; paruošti pašarai gyvūnams, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų.

                        ex 2302

                        ex 2303

                        Krakmolo gamybos liekanos

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų, kuriai panaudotų 10 skirsniui priskiriamų medžiagų masė sudaro ne daugiau kaip 20 % galutinio produkto masės.

                        2309

                        Produktai, naudojami gyvūnų pašarams

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų:

                        –kuriai panaudotos visos 2 ir 3 skirsniams priskiriamos medžiagos yra gautos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje ir

                        –kuriai panaudotų 10 bei 11 skirsniui ir 2302 bei 2303 pozicijoms priskiriamų medžiagų masė sudaro ne daugiau kaip 20 % galutinio produkto masės, ir

                        –kuriai panaudoto cukraus
                           23
                         ir 4 skirsniui priskiriamų medžiagų atskiroji masė sudaro ne daugiau kaip 40 % galutinio produkto masės, ir

                        –kuriai panaudoto cukraus ir 4 skirsniui priskiriamų medžiagų suminė masė sudaro ne daugiau kaip 60 % galutinio produkto masės.

                        ex 24 skirsnis

                        Tabakas ir perdirbti tabako pakaitalai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų, kuriai panaudotų 24 skirsniui priskiriamų medžiagų masė sudaro ne daugiau kaip 30 % 24 skirsniui priskiriamų panaudotų medžiagų bendros masės.

                        2401

                        2402

                        Neperdirbtas tabakas; tabako liekanos

                        Cigarai, įskaitant cigarus su apipjaustytais galais, cigarilės ir cigaretės su tabaku arba tabako pakaitalais

                        Visas 24 skirsniui priskiriamas neperdirbtas tabakas ir tabako liekanos yra gauti tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje.

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, ir 2403 poziciją, priskiriamų medžiagų, kuriai panaudotų visų 2401 pozicijai priskiriamų medžiagų masė sudaro ne daugiau kaip 50 % 2401 pozicijai priskiriamų panaudotų medžiagų bendros masės.

                        ex 25 skirsnis

                        Druska; siera; žemės ir akmenys; tinkavimo medžiagos, kalkės ir cementas, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        ex 2519

                        Susmulkintas gamtinis magnio karbonatas (magnezitas) hermetiškuose konteineriuose ir magnio oksidai, gryni arba negryni, išskyrus lydytą magneziją arba perdegtą (sukepintą) magneziją

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų. Tačiau gali būti panaudotas gamtinis magnio karbonatas (magnezitas).

                        26 skirsnis

                        Rūdos, šlakas ir pelenai

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų.

                        ex 27 skirsnis

                        Mineralinis kuras, mineralinės alyvos ir jų distiliavimo produktai; bituminės medžiagos; mineraliniai vaškai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        ex 2707

                        Alyvos, kurių sudėtyje esančių aromatinių sudėtinių dalių masė didesnė už nearomatinių sudėtinių dalių masę, panašios į mineralines alyvas, gaunamas distiliuojant aukštoje temperatūroje akmens anglių dervas, kurių daugiau kaip 65 % tūrio distiliuojasi iki 250 °C temperatūroje (įskaitant ligroino ir benzolo mišinius), naudojamas kaip variklių degalai arba šildymo kuras

                        Valymo operacijos ir (arba) vienas ar daugiau specifinių procesų
                           24

                        arba

                        kitos operacijos, kurioms panaudotos visos medžiagos priskiriamos kitai pozicijai negu produktas. Tačiau gali būti panaudotos ir tai pačiai pozicijai kaip ir produktas priskiriamos medžiagos su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        2710

                        Naftos alyvos ir alyvos, gautos iš bituminių medžiagų, išskyrus neapdorotas; produktai, nenurodyti kitoje vietoje, kurių sudėtyje esančios naftos alyvos arba alyvos, gautos iš bituminių medžiagų, sudaro ne mažiau kaip 70 % masės, be to, šios alyvos yra pagrindinės šių produktų sudėtinės dalys; alyvų atliekos

                        Valymo operacijos ir (arba) vienas ar daugiau specifinių procesų
                           25

                        arba

                        kitos operacijos, kurioms panaudotos visos medžiagos priskiriamos kitai pozicijai negu produktas. Tačiau gali būti panaudotos ir tai pačiai pozicijai kaip ir produktas priskiriamos medžiagos su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        2711

                        Naftos dujos ir kiti dujiniai angliavandeniliai

                        Valymo operacijos ir (arba) vienas ar daugiau specifinių procesų
                           26

                        arba

                        kitos operacijos, kurioms panaudotos visos medžiagos priskiriamos kitai pozicijai negu produktas. Tačiau gali būti panaudotos ir tai pačiai pozicijai kaip ir produktas priskiriamos medžiagos su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        2712

                        Vazelinas; parafinas, mikrokristalinis naftos vaškas, anglių dulkių vaškas, ozokeritas (kalnų vaškas), lignito (rusvųjų anglių) vaškas, durpių vaškas, kiti mineraliniai vaškai ir panašūs produktai, gauti naudojant sintezės arba kitus procesus, dažyti arba nedažyti

                        Valymo operacijos ir (arba) vienas ar daugiau specifinių procesų
                           27

                        arba

                        kitos operacijos, kurioms panaudotos visos medžiagos priskiriamos kitai pozicijai negu produktas. Tačiau gali būti panaudotos ir tai pačiai pozicijai kaip ir produktas priskiriamos medžiagos su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        2713

                        Naftos koksas, naftos bitumas ir kiti naftos alyvų ir alyvų, gautų iš bituminių medžiagų, likučiai

                        Valymo operacijos ir (arba) vienas ar daugiau specifinių procesų
                           28

                        arba

                        kitos operacijos, kurioms panaudotos visos medžiagos priskiriamos kitai pozicijai negu produktas. Tačiau gali būti panaudotos ir tai pačiai pozicijai kaip ir produktas priskiriamos medžiagos su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        ex 28 skirsnis

                        Neorganiniai chemikalai; organiniai arba neorganiniai tauriųjų metalų, retųjų žemių metalų, radioaktyviųjų elementų arba izotopų junginiai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų. Tačiau gali būti panaudotos ir tai pačiai pozicijai kaip ir produktas priskiriamos medžiagos su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 20 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos),

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        ex 29 skirsnis

                        Organiniai chemikalai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų. Tačiau gali būti panaudotos ir tai pačiai pozicijai kaip ir produktas priskiriamos medžiagos su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 20 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos),

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        ex 2905

                        Metalų alkoholiatai iš šios pozicijos alkoholių ir etanolio, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų, įskaitant kitas 2905 pozicijai priskiriamas medžiagas. Tačiau gali būti panaudoti šiai pozicijai priskiriami metalų alkoholiatai su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 20 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos),

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        2905 43;

                        2905 44;

                        2905 45

                        Manitolis; D-gliucitolis (sorbitolis); glicerolis

                        Gamyba iš bet kuriai subpozicijai, išskyrus subpoziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų. Tačiau gali būti panaudotos ir to paties aprašymo medžiagos su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 20 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos),

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        30 skirsnis

                        Farmacijos produktai

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų.

                        31 skirsnis

                        Trąšos

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų. Tačiau gali būti panaudotos ir tai pačiai pozicijai kaip ir produktas priskiriamos medžiagos su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 20 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos),

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        32 skirsnis

                        Rauginimo arba dažymo ekstraktai; taninai ir jų dariniai; dažikliai, pigmentai ir kitos dažiosios medžiagos; dažai ir lakai; glaistai ir kitos mastikos; rašalai

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų. Tačiau gali būti panaudotos ir tai pačiai pozicijai kaip ir produktas priskiriamos medžiagos su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 20 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos),

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        33 skirsnis

                        Eteriniai aliejai ir kvapieji dervų ekstraktai (rezinoidai); parfumerijos, kosmetikos ir tualetiniai preparatai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų. Tačiau gali būti panaudotos ir tai pačiai pozicijai kaip ir produktas priskiriamos medžiagos su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 20 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos),

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        3302?

                        ex 34 skirsnis

                        Muilas, organinės paviršinio aktyvumo medžiagos, skalbikliai, tepimo priemonės, dirbtiniai vaškai, paruošti vaškai, blizginimo arba šveitimo priemonės, žvakės ir panašūs dirbiniai, modeliavimo pastos, stomatologiniai vaškai, taip pat stomatologijos preparatai, daugiausia iš gipso, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų. Tačiau gali būti panaudotos ir tai pačiai pozicijai kaip ir produktas priskiriamos medžiagos su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 20 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos),

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        ex 3404

                        Dirbtiniai vaškai ir paruošti vaškai:

                        – Parafino, naftos vaškų, vaškų, gautų iš bituminių mineralų, anglių dulkių vaško arba nuodegų vaško pagrindu

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų.

                        35 skirsnis

                        Albumininės medžiagos; modifikuoti krakmolai; klijai; fermentai (enzimai)

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        36 skirsnis

                        Sprogmenys; pirotechnikos gaminiai; degtukai; piroforiniai lydiniai; tam tikros degiosios medžiagos

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų. Tačiau gali būti panaudotos ir tai pačiai pozicijai kaip ir produktas priskiriamos medžiagos su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 20 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos),

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        37 skirsnis

                        Fotografijos ir kinematografijos prekės

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų. Tačiau gali būti panaudotos ir tai pačiai pozicijai kaip ir produktas priskiriamos medžiagos su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 20 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos),

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        ex 38 skirsnis

                        Įvairūs chemijos produktai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų. Tačiau gali būti panaudotos ir tai pačiai pozicijai kaip ir produktas priskiriamos medžiagos su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 20 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos),

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        3824 60

                        Gliucitolis (sorbitolis), išskyrus priskiriamą 2905 44 subpozicijai

                        Gamyba iš bet kuriai subpozicijai, išskyrus subpoziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų, išskyrus 2905 44 subpozicijai priskiriamas medžiagas. Tačiau gali būti panaudotos ir to paties aprašymo medžiagos su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 20 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos),

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        ex 39 skirsnis

                        Plastikai ir jų gaminiai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        ex 3907

                        – Kopolimeras, pagamintas iš polikarbonato ir akrilnitrilbutadienstirenokopolimero (ABS)

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų. Tačiau gali būti panaudotos ir tai pačiai pozicijai kaip ir produktas priskiriamos medžiagos su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos)
                           29
                        ,

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        – Poliesteris

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba iš tetrabromo-(bisfenolio A) polikarbonato,

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        ex 40 skirsnis

                        Kaučiukas ir jo gaminiai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        4012

                        Restauruotos arba naudotos pneumatinės guminės padangos; padangos be kamerų (vientisos) arba su izoliuotu oro sluoksniu, padangų protektoriai ir padangų juostos, iš gumos:

                        – Restauruotos pneumatinės, be kamerų (vientisos) arba su izoliuotu oro sluoksniu padangos, iš gumos

                        Naudotų padangų restauravimas.

                        – Kiti

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus 4011 ir 4012 pozicijas, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        ex 41 skirsnis

                        Žalios (neišdirbtos) odos (išskyrus kailius) ir išdirbta oda, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų.

                        4101–4103

                        Žalios (neišdirbtos) galvijų (įskaitant buivolus) odos arba arklenos (šviežios arba sūdytos, džiovintos, kalkintos, pikeliuotos arba kitu būdu konservuotos, bet neraugintos, neišdirbtos į pergamentą ir toliau neapdorotos), be plaukų arba su plaukais, skeltinės arba neskeltinės; žalios (neišdirbtos) avių arba ėriukų odos (šviežios arba sūdytos, džiovintos, kalkintos, pikeliuotos arba kitu būdu konservuotos, bet neraugintos, neišdirbtos į pergamentą ir toliau neapdorotos), su vilna arba be vilnos, skeltinės arba neskeltinės, išskyrus nurodytas 41 skirsnio 1 pastabos c punkte kaip išimtis; kitos žalios (neišdirbtos) odos (šviežios arba sūdytos, džiovintos, kalkintos, pikeliuotos arba kitu būdu konservuotos, bet ne raugintos, neišdirbtos į pergamentą ir toliau neapdorotos), be plaukų arba su plaukais, skeltinės arba neskeltinės, išskyrus nurodytas 41 skirsnio 1 pastabos b arba c punkte kaip išimtis

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų.

                        4104–4106

                        Raugintos arba „krastas“ (angl. crust) odos, be vilnos arba plaukų, skeltinės arba neskeltinės, bet toliau neapdorotos

                        Raugintų arba nevisiškai paraugintų odų, priskiriamų 4104 11, 4104 19, 4105 10, 4106 21, 4106 31 arba 4106 91 subpozicijai, papildomas rauginimas

                        arba

                        gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų.

                        4107, 4112, 4113

                        Išdirbta oda, toliau apdorota po rauginimo arba „krasto“ pagaminimo (angl. crusting)

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų. Tačiau 4104 41, 4104 49, 4105 30, 4106 22, 4106 32 ir 4106 92 subpozicijoms priskiriamos medžiagos gali būti panaudotos tik tuomet, jeigu atliekamos sausų raugintų ar krastuotų odų parauginimo operacijos.

                        42 skirsnis

                        Odos dirbiniai; pakinktai ir balnai; kelionės reikmenys, rankinės ir panašūs daiktai; dirbiniai iš gyvūnų žarnų (išskyrus šilkaverpių žarnas)

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        ex 43 skirsnis

                        Kailiai ir dirbiniai kailiai; jų dirbiniai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        4301

                        Neapdoroti kailiai (įskaitant galvenas, uodegenas, kojenas ir kitas dalis arba atraižas, tinkamas naudoti kailininkystei), išskyrus žalias (neišdirbtas) odas, priskiriamas 4101, 4102 arba 4103 pozicijai

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų.

                        ex 4302

                        Rauginti arba išdirbti kailiai, sujungti iš dalių:

                        – Plokščių, kryžių ir panašių formų

                        Raugintų arba išdirbtų kailių, nesujungtų iš dalių, sukirpimas ir sujungimas, taip pat balinimas arba dažymas.

                        – Kiti

                        Gamyba iš raugintų arba išdirbtų kailių, nesujungtų iš dalių.

                        4303

                        Drabužiai, drabužių priedai ir kiti kailių dirbiniai

                        Gamyba iš raugintų arba išdirbtų kailių, nesujungtų iš dalių, priskiriamų 4302 pozicijai.

                        ex 44 skirsnis

                        Mediena ir medienos dirbiniai; medžio anglys, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        ex 4407

                        Mediena, kurios storis didesnis kaip 6 mm, išilgai perpjauta arba perskelta, nudrožta arba be žievės, obliuota, šlifuota arba sujungta galais

                        Obliavimas, šlifavimas arba sujungimas galais.

                        ex 4408

                        Vienasluoksnės faneros lakštai ir lakštai, skirti klijuotinei fanerai gaminti, kurių storis ne didesnis kaip 6 mm, sujungti, taip pat kita mediena, išilgai perpjauta, nudrožta arba be žievės, kurios storis ne didesnis kaip 6 mm, obliuota, šlifuota arba sujungta smaiginėmis sąlaidomis

                        Sujungimas, obliavimas, šlifavimas arba sujungimas galais.

                        ex 4410 – ex 4413

                        Užkarpos ir bagetai, įskaitant profiliuotas grindjuostes ir kitas profiliuotas lentas

                        Užkarpų profiliavimas arba išpjovimas pagal šablonus.

                        ex 4415

                        Medinės dėžės, dėžutės, grotelinės dėžės, būgnai ir panaši tara

                        Gamyba iš lentų, kurios nėra supjautos reikiamais dydžiais.

                        ex 4418

                        – Statybiniai stalių ir dailidžių gaminiai iš medienos

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų. Tačiau gali būti panaudotos akytosios medienos plokštės, malksnos ir skalos.

                        – Užkarpos ir bagetai

                        Užkarpų profiliavimas arba išpjovimas pagal šablonus.

                        ex 4421

                        Ruošiniai degtukams; medinės vinys arba kaišteliai avalynei

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus 4409 poziciją, priskiriamos medienos.

                        45 skirsnis

                        Kamštiena ir kamštienos dirbiniai

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        46 skirsnis

                        Dirbiniai iš šiaudų, esparto arba iš kitų pynimo medžiagų; pintinės ir pinti dirbiniai

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        47 skirsnis

                        Medienos arba kitų pluoštinių celiuliozinių medžiagų plaušiena; perdirbti skirtas popierius arba kartonas (atliekos ir liekanos)

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        48 skirsnis

                        Popierius ir kartonas; popieriaus plaušienos, popieriaus arba kartono gaminiai

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        49 skirsnis

                        Spausdintos knygos, laikraščiai, reprodukcijos ir kiti poligrafijos pramonės gaminiai; rankraščiai, mašinraščiai ir brėžiniai

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        ex 50 skirsnis

                        Šilkas, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų.

                        ex 5003

                        Šilko atliekos (įskaitant kokonus, netinkamus išvynioti, verpalų atliekas ir išplaušintą žaliavą), karštos arba šukuotos

                        Šilko atliekų karšimas arba šukavimas.

                        5004 – ex 5006

                        Šilko siūlai ir šilko atliekų verpalai

                        Natūralių pluoštų verpimas arba cheminių pluoštų išspaudimas kartu su verpimu ar sukimu(
                           30
                        ).

                        5007

                        Šilko arba šilko atliekų audiniai:

                        Natūralių ir (arba) cheminių kuokštelinių pluoštų verpimas arba cheminių gijinių siūlų išspaudimas arba sukimas, abiem atvejais kartu su audimu

                        arba

                        audimas kartu su dažymu,

                        arba

                        verpalų dažymas kartu su audimu,

                        arba

                        marginimas ir atliekamos mažiausiai dvi paruošiamosios arba baigiamosios operacijos (pavyzdžiui, plovimas, balinimas, merserizavimas, kaitinimas, reljefo užspaudimas, kalandravimas, apdorojimas, kad audinys būtų atsparus traukimuisi, permanentinis užbaigimas, dekatiravimas, įmirkymas, taisymas ir mazgų paslėpimas) su sąlyga, kad panaudoto nemarginto audinio vertė sudaro ne daugiau kaip 47,5 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos)(
                           31
                        ).

                        ex 51 skirsnis

                        Vilna, švelniavilnių arba šiurkščiavilnių gyvūnų plaukai; ašutų verpalai ir audiniai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų.

                        5106–5110

                        Vilnos verpalai, švelniavilnių arba šiurkščiavilnių gyvūnų plaukų, arba ašutų

                        Natūralių pluoštų verpimas arba cheminių pluoštų išspaudimas kartu su verpimu(
                           32
                        ).

                        5111–5113

                        Vilnos, švelniavilnių arba šiurkščiavilnių gyvūnų plaukų ar ašutų audiniai:

                        Natūralių ir (arba) cheminių kuokštelinių pluoštų verpimas arba cheminių gijinių siūlų išspaudimas, abiem atvejais kartu su audimu,

                        arba

                        audimas kartu su dažymu,

                        arba

                        verpalų dažymas kartu su audimu,

                        arba

                        marginimas ir atliekamos mažiausiai dvi paruošiamosios arba baigiamosios operacijos (pavyzdžiui, plovimas, balinimas, merserizavimas, kaitinimas, reljefo užspaudimas, kalandravimas, apdorojimas, kad audinys būtų atsparus traukimuisi, permanentinis užbaigimas, dekatiravimas, įmirkymas, taisymas ir mazgų paslėpimas) su sąlyga, kad panaudoto nemarginto audinio vertė sudaro ne daugiau kaip 47,5 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos)(
                           33
                        ).

                        ex 52 skirsnis

                        Medvilnė, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų.

                        5204–5207

                        Medvilnės verpalai ir siūlai

                        Natūralių pluoštų verpimas arba cheminių pluoštų išspaudimas kartu su verpimu(
                           34
                        ).

                        5208–5212

                        Medvilniniai audiniai:

                        Natūralių ir (arba) cheminių kuokštelinių pluoštų verpimas arba cheminių gijinių siūlų išspaudimas, abiem atvejais kartu su audimu,

                        arba

                        audimas kartu su dažymu arba padengimu,

                        arba

                        verpalų dažymas kartu su audimu,

                        arba

                        marginimas ir atliekamos mažiausiai dvi paruošiamosios arba baigiamosios operacijos (pavyzdžiui, plovimas, balinimas, merserizavimas, kaitinimas, reljefo užspaudimas, kalandravimas, apdorojimas, kad audinys būtų atsparus traukimuisi, permanentinis užbaigimas, dekatiravimas, įmirkymas, taisymas ir mazgų paslėpimas) su sąlyga, kad panaudoto nemarginto audinio vertė sudaro ne daugiau kaip 47,5 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos)(
                           35
                        ).

                        ex 53 skirsnis

                        Kiti augaliniai tekstilės pluoštai; popieriniai verpalai ir popierinių verpalų audiniai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų.

                        5306–5308

                        Kitų augalinių tekstilės pluoštų verpalai; popieriniai verpalai

                        Natūralių pluoštų verpimas arba cheminių pluoštų išspaudimas kartu su verpimu(
                           36
                        ).

                        5309–5311

                        Kitų augalinių tekstilės pluoštų audiniai; popieriaus verpalų audiniai:

                        Natūralių ir (arba) cheminių kuokštelinių pluoštų verpimas arba cheminių gijinių siūlų išspaudimas, abiem atvejais kartu su audimu,

                        arba

                        audimas kartu su dažymu arba padengimu,

                        arba

                        verpalų dažymas kartu su audimu,

                        arba

                        marginimas ir atliekamos mažiausiai dvi paruošiamosios arba baigiamosios operacijos (pavyzdžiui, plovimas, balinimas, merserizavimas, kaitinimas, reljefo užspaudimas, kalandravimas, apdorojimas, kad audinys būtų atsparus traukimuisi, permanentinis užbaigimas, dekatiravimas, įmirkymas, taisymas ir mazgų paslėpimas) su sąlyga, kad panaudoto nemarginto audinio vertė sudaro ne daugiau kaip 47,5 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos)(
                           37
                        ).

                        5401–5406

                        Vienagijai siūlai ir siūlai iš cheminių gijų

                        Cheminių pluoštų išspaudimas kartu su verpimu arba natūralių pluoštų verpimu(
                           38
                        ).

                        5407 ir 5408

                        Audiniai iš cheminių gijinių siūlų:

                        Natūralių ir (arba) cheminių kuokštelinių pluoštų verpimas arba cheminių gijinių siūlų išspaudimas, abiem atvejais kartu su audimu,

                        arba

                        audimas kartu su dažymu arba padengimu,

                        arba

                        sukimas arba tekstūravimas kartu su audimu, su sąlyga, kad panaudotų nesusuktų (netekstūruotų) siūlų vertė sudaro ne daugiau kaip 47,5 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos),

                        arba

                        marginimas ir atliekamos mažiausiai dvi paruošiamosios arba baigiamosios operacijos (pavyzdžiui, plovimas, balinimas, merserizavimas, kaitinimas, reljefo užspaudimas, kalandravimas, apdorojimas, kad audinys būtų atsparus traukimuisi, permanentinis užbaigimas, dekatiravimas, įmirkymas, taisymas ir mazgų paslėpimas) su sąlyga, kad panaudoto nemarginto audinio vertė sudaro ne daugiau kaip 47,5 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos)(
                           39
                        ).

                        5501–5507

                        Cheminiai kuokšteliniai pluoštai

                        Cheminių pluoštų išspaudimas.

                        5508–5511

                        Verpalai ir siuvimo siūlai iš cheminių kuokštelinių pluoštų

                        Natūralių pluoštų verpimas arba cheminių pluoštų išspaudimas kartu su verpimu(
                           40
                        ).

                        5512–5516

                        Audiniai iš cheminių kuokštelinių pluoštų:

                        Natūralių ir (arba) cheminių kuokštelinių pluoštų verpimas arba cheminių gijinių siūlų išspaudimas, abiem atvejais kartu su audimu,

                        arba

                        audimas kartu su dažymu arba padengimu,

                        arba

                        verpalų dažymas kartu su audimu,

                        arba

                        marginimas ir atliekamos mažiausiai dvi paruošiamosios arba baigiamosios operacijos (pavyzdžiui, plovimas, balinimas, merserizavimas, kaitinimas, reljefo užspaudimas, kalandravimas, apdorojimas, kad audinys būtų atsparus traukimuisi, permanentinis užbaigimas, dekatiravimas, įmirkymas, taisymas ir mazgų paslėpimas) su sąlyga, kad panaudoto nemarginto audinio vertė sudaro ne daugiau kaip 47,5 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos)(
                           41
                        ).

                        ex 56 skirsnis

                        Vata, veltinys ir neaustinės medžiagos; specialieji siūlai; virvės, virvelės, lynai ir trosai bei jų dirbiniai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Cheminių pluoštų išspaudimas kartu su verpimu arba natūralių pluoštų verpimu

                        arba

                        flokavimas kartu su dažymu arba marginimu(
                           42
                        ).

                        5602

                        Veltinys, įmirkytas arba neįmirkytas, aptrauktas arba neaptrauktas, padengtas arba nepadengtas, laminuotas arba nelaminuotas:

                        –
                              Smaigstytinis veltinys

                        Cheminių pluoštų išspaudimas kartu su medžiagos formavimu,

                        tačiau gali būti panaudoti:

                        –polipropileno sintetiniai gijiniai siūlai, priskiriami 5402 pozicijai,

                        –polipropileno pluoštai, priskiriami 5503 arba 5506 pozicijai arba

                        –polipropileno gijų gniūžtės, priskiriamos 5501 pozicijai,

                        kurių atskiros gijos arba pluošto ilginis tankis visais atvejais mažesnis kaip 9 deciteksai,

                        su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 40 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos),

                        arba

                        vien tik medžiagos formavimas, kai veltinys pagamintas iš natūralių pluoštų(
                           43
                        ).

                        –
                              Kitas

                        Cheminių pluoštų išspaudimas kartu su medžiagos formavimu,

                        arba

                        vien tik medžiagos formavimas, kai kitas veltinys pagamintas iš natūralių pluoštų(
                           44
                        ).

                        5603

                        Neaustinės medžiagos, įmirkytos arba neįmirkytos, aptrauktos arba neaptrauktos, padengtos arba nepadengtos, laminuotos arba nelaminuotos

                        Cheminių pluoštų išspaudimas arba natūralių pluoštų naudojimas kartu su neaustinių medžiagų technologijomis, įskaitant daigstymą.

                        5604

                        Guminiai siūlai ir kordas, aptraukti tekstilės medžiagomis; tekstilės siūlai, juostelės ir panašūs dirbiniai, priskiriami 5404 arba 5405 pozicijai, įmirkyti, aptraukti, padengti guma arba plastikais:

                        –
                              Guminiai siūlai ir kordas, aptraukti tekstilės medžiagomis

                        Gamyba iš guminių siūlų arba kordo, neaptrauktų tekstilės medžiagomis.

                        –
                              Kiti

                        Cheminių pluoštų išspaudimas kartu su verpimu arba natūralių pluoštų verpimu(
                           45
                        ).

                        5605

                        Metalizuoti siūlai, apvytiniai arba neapvytiniai, sudaryti iš tekstilinių siūlų, juostelių ar panašių dirbinių, priskiriamų 5404 arba 5405 pozicijai, kombinuoti su siūlų, juostelių arba miltelių pavidalo metalu arba padengti metalu

                        Cheminių pluoštų išspaudimas kartu su verpimu arba natūralių ir (arba) cheminių kuokštelinių pluoštų verpimu(
                           46
                        ).

                        5606

                        Apvytiniai siūlai, apvytosios juostelės arba panašūs dirbiniai, priskiriami 5404 arba 5405 pozicijai (išskyrus priskiriamus 5605 pozicijai ir apvytinius ašutų verpalus); šeniliniai siūlai (įskaitant plaušelių šenilinius (flock chenille) siūlus); apskritai megztieji – kilpoti siūlai (loop wale-yarn)

                        Cheminių pluoštų išspaudimas kartu su verpimu arba natūralių ir (arba) cheminių kuokštelinių pluoštų verpimu

                        arba

                        verpimas kartu su flokavimu,

                        arba

                        flokavimas kartu su dažymu(
                           47
                        ).

                        57 skirsnis

                        Kilimai ir kita tekstilinė grindų danga:

                        Natūralių ir (arba) cheminių kuokštelinių pluoštų verpimas arba cheminių gijinių siūlų išspaudimas, abiem atvejais kartu su audimu,

                        arba

                        gamyba iš kokoso pluošto (plaušų), sizalio pluošto arba džiuto pluošto verpalų,

                        arba

                        flokavimas kartu su dažymu arba marginimu,

                        arba

                        pūkų įsiuvimas kartu su dažymu arba marginimu.

                        Cheminių pluoštų išspaudimas kartu su neaustinių medžiagų technologijomis, įskaitant daigstymą
                           48
                        ,

                        tačiau gali būti panaudoti:

                        –polipropileno sintetiniai gijiniai siūlai, priskiriami 5402 pozicijai,

                        –polipropileno pluoštai, priskiriami 5503 arba 5506 pozicijai, arba

                        –polipropileno gijų gniūžtės, priskiriamos 5501 pozicijai,

                        kurių atskiros gijos arba pluošto ilginis tankis visais atvejais mažesnis kaip 9 deciteksai, su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 40 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        Džiuto audinys gali būti panaudotas kaip pagrindas.

                        ex 58 skirsnis

                        Specialieji audiniai; siūtiniai pūkiniai tekstilės audiniai; nėriniai; gobelenai; apsiuvai; siuvinėjimai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Natūralių ir (arba) cheminių kuokštelinių pluoštų verpimas arba cheminių gijinių siūlų išspaudimas, abiem atvejais kartu su audimu,

                        arba

                        audimas kartu su dažymu arba flokavimu, arba padengimu,

                        arba

                        flokavimas kartu su dažymu arba marginimu,

                        arba

                        verpalų dažymas kartu su audimu,

                        arba

                        marginimas ir atliekamos mažiausiai dvi paruošiamosios arba baigiamosios operacijos (pavyzdžiui, plovimas, balinimas, merserizavimas, kaitinimas, reljefo užspaudimas, kalandravimas, apdorojimas, kad audinys būtų atsparus traukimuisi, permanentinis užbaigimas, dekatiravimas, įmirkymas, taisymas ir mazgų paslėpimas) su sąlyga, kad panaudoto nemarginto audinio vertė sudaro ne daugiau kaip 47,5 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos)(
                           49
                        ).

                        5805

                        Rankomis austi Gobelins, Flanders, Aubusson, Beauvais ir panašių rūšių gobelenai, taip pat siuvinėti (pavyzdžiui, mažu dygsneliu, kryželiu) gobelenai, gatavi arba negatavi

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų.

                        5810

                        Siuvinėjimai rietime, juostelėmis arba atskirais fragmentais

                        Gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        5901

                        Tekstilės audiniai, padengti dervomis (gum) arba krakmolingomis medžiagomis, naudojami knygoms įrišti arba turintys panašią paskirtį; techninė audinio kalkė; paruoštos tapybai gruntuotos drobės; klijuotės, kolenkorai ir panašūs sustandinti tekstilės audiniai, naudojami skrybėlių pagrindams

                        Audimas kartu su dažymu arba flokavimu, arba padengimu

                        arba

                        flokavimas kartu su dažymu arba marginimu.

                        5902

                        Padangų kordo audinys iš labai atsparių tempimui nailono arba kitų poliamidų, poliesterių arba viskozės siūlų:

                        –
                              Kuriame tekstilės medžiagos sudaro ne daugiau kaip 90 % masės

                        Audimas.

                        –
                              Kitas

                        Cheminių pluoštų išspaudimas kartu su audimu.

                        5903

                        Tekstilės audiniai, įmirkyti, apvilkti, padengti arba laminuoti plastikais, išskyrus priskiriamus 5902 pozicijai

                        Audimas kartu su dažymu arba padengimu

                        arba

                        marginimas ir atliekamos mažiausiai dvi paruošiamosios arba baigiamosios operacijos (pavyzdžiui, plovimas, balinimas, merserizavimas, kaitinimas, reljefo užspaudimas, kalandravimas, apdorojimas, kad audinys būtų atsparus traukimuisi, permanentinis užbaigimas, dekatiravimas, įmirkymas, taisymas ir mazgų paslėpimas) su sąlyga, kad panaudoto nemarginto audinio vertė sudaro ne daugiau kaip 47,5 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        5904

                        Linoleumas, supjaustytas arba nesupjaustytas reikiamų formų gabalais; grindų danga, sudaryta iš apvalkalo arba iš dangos, pritvirtintos prie tekstilinio pagrindo, supjaustytos arba nesupjaustytos reikiamų formų gabalais

                        Audimas kartu su dažymu arba padengimu(
                           50
                        ).

                        5905

                        Tekstilinė sienų danga:

                        –
                              Įmirkyta, aptraukta, padengta arba laminuota guma, plastikais arba kitomis medžiagomis

                        Audimas kartu su dažymu arba padengimu.

                        –
                              Kita

                        Natūralių ir (arba) cheminių kuokštelinių pluoštų verpimas arba cheminių gijinių siūlų išspaudimas, abiem atvejais kartu su audimu,

                        arba

                        audimas kartu su dažymu arba padengimu,

                        arba

                        marginimas ir atliekamos mažiausiai dvi paruošiamosios arba baigiamosios operacijos (pavyzdžiui, plovimas, balinimas, merserizavimas, kaitinimas, reljefo užspaudimas, kalandravimas, apdorojimas, kad audinys būtų atsparus traukimuisi, permanentinis užbaigimas, dekatiravimas, įmirkymas, taisymas ir mazgų paslėpimas) su sąlyga, kad panaudoto nemarginto audinio vertė sudaro ne daugiau kaip 47,5 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos)(
                           51
                        ).

                        5906

                        Gumuoti tekstilės audiniai, išskyrus priskiriamus 5902 pozicijai:

                        –
                              Megztinės arba nertinės medžiagos

                        Natūralių ir (arba) cheminių kuokštelinių pluoštų verpimas arba cheminių gijų išspaudimas, abiem atvejais kartu su mezgimu,

                        arba

                        mezgimas kartu su dažymu arba padengimu,

                        arba

                        natūralaus pluošto verpalų dažymas kartu su mezgimu(
                           52
                        ).

                        –
                              Kiti audiniai, pagaminti iš sintetinių gijinių siūlų, kuriuose tekstilės medžiagos sudaro daugiau kaip 90 % masės

                        Cheminių pluoštų išspaudimas kartu su audimu.

                        –
                              Kiti

                        Audimas kartu su dažymu arba padengimu

                        arba

                        natūralaus pluošto verpalų dažymas kartu su audimu.

                        5907

                        Kitu būdu įmirkyti, aptraukti arba padengti tekstilės audiniai; tapybos būdu dekoruotos drobės, naudojamos kaip teatro dekoracijos, studijų fonai arba panašūs gaminiai

                        Audimas kartu su dažymu arba flokavimu, arba padengimu

                        arba

                        flokavimas kartu su dažymu arba marginimu,

                        arba

                        marginimas ir atliekamos mažiausiai dvi paruošiamosios arba baigiamosios operacijos (pavyzdžiui, plovimas, balinimas, merserizavimas, kaitinimas, reljefo užspaudimas, kalandravimas, apdorojimas, kad audinys būtų atsparus traukimuisi, permanentinis užbaigimas, dekatiravimas, įmirkymas, taisymas ir mazgų paslėpimas) su sąlyga, kad panaudoto nemarginto audinio vertė sudaro ne daugiau kaip 47,5 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        5908

                        Tekstiliniai dagčiai, austi, pinti arba megzti, skirti lempoms, viryklėms, žiebtuvėliams, žvakėms arba panašiems dirbiniams; dujų degiklių kaitinimo tinkleliai ir apskritai megztos medžiagos dujų degiklių kaitinimo tinkleliams, įmirkytos arba neįmirkytos:

                        –
                              Dujų degiklių kaitinimo tinkleliai, įmirkyti

                        Gamyba iš apskritai megztų medžiagų dujų degiklių kaitinimo tinkleliams.

                        –
                              Kiti

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų.

                        5909–5911

                        Tekstilės dirbiniai, skirti pramoniniam naudojimui:

                        –
                              Blizginimo diskai ar žiedai, išskyrus diskus ar žiedus iš veltinio, priskiriamo 5911 pozicijai

                        Audimas.

                        –
                              Audiniai, daugiausia naudojami popieriaus gamyboje ar turintys kitą techninę paskirtį, veltiniai arba neveltiniai, įmirkyti arba neįmirkyti, aptraukti arba neaptraukti, su apskritimo formos ar nesibaigiančiais vienasiūliais arba daugiasiūliais metmenimis ir (arba) ataudais, arba lygus audeklas su daugiasiūliais metmenimis ir (arba) ataudais, priskiriamais 5911 pozicijai

                        Cheminių pluoštų išspaudimas arba natūralių ir (arba) cheminių kuokštelinių pluoštų verpimas, abiem atvejais kartu su audimu,

                        arba

                        audimas kartu su dažymu arba padengimu.

                        Leidžiama naudoti tik šiuos pluoštus:

                        – –- kokoso pluošto (plaušų) verpalus,

                        – – politetrafluoroetileno verpalus
                           53
                        ,

                        – – antrinius verpalus iš poliamido pluošto, aptrauktus, įmirkytus arba padengtus fenolio derva,

                        – – aromatinių poliamidų sintetinius tekstilės pluoštus, gautus vykdant m-fenilendiamino ir izoftalio rūgšties polikondensacijos reakciją,

                        – – politetrafluoroetileno vienagijus siūlus
                           54
                        ,

                        – – poli-p-fenileno tereftalamido sintetinių tekstilės pluoštų verpalus,

                        – – stiklo pluošto verpalus, padengtus fenolio derva su akriliniu

                        pluoštu
                           55
                        ,

                        – – kopoliesterio vienagijus siūlus iš poliesterio ir dervą iš tereftalio rūgšties ir 1,4-cikloheksandietanolo ir izoftalio rūgšties.

                        –
                              Kiti

                        Cheminių gijinių siūlų išspaudimas arba natūralių ar cheminių pluoštų verpimas kartu su audimu(
                           56
                        )

                        arba

                        audimas kartu su dažymu arba padengimu.

                        60 skirsnis

                        Megztinės arba nertinės medžiagos

                        Natūralių ir (arba) cheminių kuokštelinių pluoštų verpimas arba cheminių gijų išspaudimas, abiem atvejais kartu su mezgimu,

                        arba

                        mezgimas kartu su dažymu arba flokavimu, arba padengimu,

                        arba

                        flokavimas kartu su dažymu arba marginimu,

                        arba

                        natūralaus pluošto verpalų dažymas kartu su mezgimu,

                        arba

                        sukimas arba tekstūravimas kartu su mezgimu, su sąlyga, kad panaudotų nesusuktų (netekstūruotų) siūlų vertė sudaro ne daugiau kaip 47,5 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        61 skirsnis

                        Megzti arba nerti drabužiai ir jų priedai:

                        –
                              Pagaminti susiuvant arba kitaip sujungiant du ar daugiau megztų arba nertų medžiagų gabalus, kurie buvo sukirpti pagal formą arba numegzti (nunerti) reikiamos formos

                        Mezgimas ir produkto užbaigimas (įskaitant sukirpimą)(
                           57
                        ) (
                           58
                        ).

                        –
                              Kiti

                        Natūralių ir (arba) cheminių kuokštelinių pluoštų verpimas arba cheminių gijinių siūlų išspaudimas, abiem atvejais kartu su mezgimu (pagal formą megzti gaminiai),

                        arba

                        natūralaus pluošto verpalų dažymas kartu su mezgimu (pagal formą megzti gaminiai)(
                           59
                        ).

                        ex 62 skirsnis

                        Drabužiai ir jų priedai, išskyrus megztus ir nertus, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Audimas kartu su produkto užbaigimu (įskaitant sukirpimą)

                        arba

                        produkto užbaigimas po marginimo kartu su mažiausiai dviem paruošiamosiomis arba baigiamosiomis operacijomis (pavyzdžiui, plovimu, balinimu, merserizavimu, terminiufiksavimu, šiaušimu, kalandravimu, apdorojimu netraukumui, permanentiniu užbaigimu, dekatavimu, įmirkymu, taisymu ir mazgų paslėpimu), su sąlyga, kad panaudoto nemarginto audinio vertė sudaro ne daugiau kaip 47,5 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos)(
                           60
                        ) (
                           61
                        ).

                        ex 6202, ex 6204, ex 6206, ex 6209 ir ex 6211

                        Moteriški, mergaičių, kūdikių drabužiai ir kūdikių drabužių priedai, išsiuvinėti

                        Audimas kartu su produkto užbaigimu (įskaitant sukirpimą)

                        arba

                        gamyba iš neišsiuvinėto audinio su sąlyga, kad panaudoto neišsiuvinėto audinio vertė sudaro ne daugiau kaip 40 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos)(
                           62
                        ).

                        ex 6210 ir ex 6216

                        Ugniai atspari įranga, pagaminta iš audinių, padengtų aliumininto poliesterio folija

                        Audimas kartu su produkto užbaigimu (įskaitant sukirpimą)

                        arba

                        padengimas, su sąlyga, kad nepadengto audinio vertė sudaro ne daugiau kaip 40 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos), kartu su produkto užbaigimu (įskaitant sukirpimą)(
                           63
                        ).

                        ex 6212

                        Megztos ar nertos liemenėlės, juosmenėlės, korsetai, petnešos, kojinių juostos, keliaraiščiai ir panašūs dirbiniai bei jų dalys

                        – Pagamintos susiuvant arba kitaip sujungiant du (ar daugiau) megztų arba nertų medžiagų gabalus, kurie buvo sukirpti pagal formą arba numegzti (nunerti) reikiamos formos

                        Mezgimas ir produkto užbaigimas (įskaitant sukirpimą)(
                           64
                        ) (
                           65
                        ).

                        – Kiti

                        Natūralių ir (arba) cheminių kuokštelinių pluoštų verpimas arba cheminių gijinių siūlų išspaudimas, abiem atvejais kartu su mezgimu (pagal formą megzti gaminiai),

                        arba

                        natūralaus pluošto verpalų dažymas kartu su mezgimu (pagal formą megzti gaminiai)(
                           66
                        ).

                        6213 ir 6214

                        Nosinės, šaliai, kaklaskarės, šalikai, skraistės, vualiai ir panašūs dirbiniai:

                        –
                              Išsiuvinėti

                        Audimas kartu su produkto užbaigimu (įskaitant sukirpimą)

                        arba

                        gamyba iš neišsiuvinėto audinio su sąlyga, kad panaudoto neišsiuvinėto audinio vertė sudaro ne daugiau kaip 40 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos)(
                           67
                        ),

                        arba

                        produkto užbaigimas po marginimo kartu su mažiausiai dviem paruošiamosiomis arba baigiamosiomis operacijomis (pavyzdžiui, plovimu, balinimu, merserizavimu, terminiufiksavimu, šiaušimu, kalandravimu, apdorojimu netraukumui, permanentiniu užbaigimu, dekatavimu, įmirkymu, taisymu ir mazgų paslėpimu), su sąlyga, kad panaudoto nemarginto audinio vertė sudaro ne daugiau kaip 47,5 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos)(
                           68
                        ) (
                           69
                        ).

                        –
                              Kiti

                        Audimas kartu su produkto užbaigimu (įskaitant sukirpimą)

                        arba

                        produkto užbaigimas po marginimo kartu su mažiausiai dviem paruošiamosiomis arba baigiamosiomis operacijomis (pavyzdžiui, plovimu, balinimu, merserizavimu, terminiufiksavimu, šiaušimu, kalandravimu, apdorojimu netraukumui, permanentiniu užbaigimu, dekatavimu, įmirkymu, taisymu ir mazgų paslėpimu), su sąlyga, kad panaudoto nemarginto audinio vertė sudaro ne daugiau kaip 47,5 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos)(
                           70
                        ) (
                           71
                        ).

                        6217

                        Kiti gatavi drabužių priedai; drabužių arba drabužių priedų dalys, išskyrus priskiriamus 6212 pozicijai:

                        –
                              Išsiuvinėti

                        Audimas kartu su produkto užbaigimu (įskaitant sukirpimą)

                        arba

                        gamyba iš neišsiuvinėto audinio su sąlyga, kad panaudoto neišsiuvinėto audinio vertė sudaro ne daugiau kaip 40 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos)(
                           72
                        ).

                        –
                              Ugniai atspari įranga, pagaminta iš audinių, padengtų aliumininto poliesterio folija

                        Audimas kartu su produkto užbaigimu (įskaitant sukirpimą)

                        arba

                        padengimas, su sąlyga, kad nepadengto audinio vertė sudaro ne daugiau kaip 40 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos), kartu su produkto užbaigimu (įskaitant sukirpimą)(
                           73
                        ).

                        –
                              Įdėklai apykaklėms ir rankogaliams, iškirpti

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 40 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        –
                              Kiti

                        Audimas kartu su produkto užbaigimu (įskaitant sukirpimą)(
                           74
                        ).

                        ex 63 skirsnis

                        Kiti gatavi tekstilės dirbiniai; rinkiniai; dėvėti drabužiai ir dėvėti tekstilės dirbiniai; skudurai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų.

                        6301–6304

                        Antklodės, kelioniniai pledai, lovos skalbiniai ir pan.; užuolaidos ir pan.; kiti patalpų įrengimui skirti dirbiniai:

                        –
                              Iš veltinių, iš neaustinių medžiagų

                        Cheminių pluoštų išspaudimas arba natūralių pluoštų naudojimas abiem atvejais kartu su neaustinių medžiagų technologija, įskaitant daigstymą ir produkto užbaigimas (įskaitant sukirpimą)(
                           75
                        ).

                        –
                              Kiti:

                        – –
                              Išsiuvinėti

                        Audimas arba mezgimas kartu su produkto užbaigimu (įskaitant sukirpimą) (pridėti nuorodą į leistinąjį nuokrypį)
                           76

                        arba

                        gamyba iš neišsiuvinėto audinio su sąlyga, kad panaudoto neišsiuvinėto audinio vertė sudaro ne daugiau kaip 40 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos)(
                           77
                        ).

                        – –
                              Kiti

                        Audimas arba mezgimas kartu su produkto užbaigimu (įskaitant sukirpimą).

                        6305

                        Maišai ir krepšiai, naudojami prekėms pakuoti

                        Cheminių pluoštų išspaudimas arba natūralių ir (arba) cheminių kuokštelinių pluoštų verpimas kartu su audimu arba mezgimu ir produkto užbaigimu (įskaitant sukirpimą)(
                           78
                        ).

                        6306

                        Dirbiniai iš brezento, tentai ir markizės; palapinės; laivų, burlenčių ir antžeminio transporto priemonių burės; stovyklavimo įranga:

                        –
                              Iš neaustinių medžiagų

                        Cheminių pluoštų arba natūralių pluoštų išspaudimas, abiem atvejais kartu su neaustinių medžiagų technologijomis, įskaitant daigstymą.

                        –
                              Kiti

                        Audimas kartu su produkto užbaigimu (įskaitant sukirpimą)(
                           79
                        ) (
                           80
                        )

                        arba

                        padengimas, su sąlyga, kad nepadengto audinio vertė sudaro ne daugiau kaip 40 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos), kartu su produkto užbaigimu (įskaitant sukirpimą).

                        6307

                        Kiti gatavi dirbiniai, įskaitant drabužių iškarpas (lekalus)

                        Gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 40 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        6308

                        Audinių ir verpalų rinkiniai su priedais arba be priedų, skirti kilimėlių, gobelenų, siuvinėtų staltiesių ar servetėlių arba panašių tekstilės dirbinių gamybai, supakuoti į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes

                        Kiekvienas rinkinio vienetas turi atitikti jam taikomą prekių kilmės taisyklę, kuri jam būtų taikoma, jei jis nebūtų įtrauktas į rinkinį. Tačiau į rinkinį gali įeiti ir kilmės statuso neturintys dirbiniai su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 15 % rinkinio gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        ex 64 skirsnis

                        Avalynė, getrai ir panašūs dirbiniai; tokių dirbinių dalys, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kurios pozicijos medžiagų, išskyrus sujungtas batviršių detales, pritvirtintas prie vidpadžių arba prie kitų pado dalių, priskiriamų 6406 pozicijai.

                        6406

                        Avalynės dalys (įskaitant batviršius, pritvirtintus arba nepritvirtintus prie padų, išskyrus išorinius padus); išimami vidpadžiai, pakulnės ir panašūs dirbiniai; getrai, antblauzdžiai ir panašūs dirbiniai bei jų dalys

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų.

                        65 skirsnis

                        Galvos apdangalai ir jų dalys

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų.

                        66 skirsnis

                        Skėčiai, skėčiai nuo saulės, lazdos, lazdos-sėdynės, vytiniai, botagai ir jų dalys:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        67 skirsnis

                        Paruoštos naudoti plunksnos ir pūkai bei dirbiniai iš plunksnų arba iš pūkų; dirbtinės gėlės; dirbiniai iš žmonių plaukų

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų.

                        ex 68 skirsnis

                        Dirbiniai iš akmens, gipso, cemento, asbesto, žėručio arba panašių medžiagų, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        ex 6803

                        Dirbiniai iš skalūnų arba iš aglomeruotų skalūnų

                        Gamyba iš apdorotų skalūnų.

                        ex 6812

                        Asbesto dirbiniai; mišinių, daugiausia sudarytų iš asbesto arba iš asbesto ir magnio karbonato, dirbiniai

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų.

                        ex 6814

                        Žėručio dirbiniai, įskaitant aglomeruotą arba regeneruotą žėrutį, pritvirtintą prie popieriaus, kartono arba kitų medžiagų pagrindo

                        Gamyba iš apdoroto žėručio (įskaitant aglomeruotą arba regeneruotą žėrutį).

                        69 skirsnis

                        Keramikos dirbiniai

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        ex 70 skirsnis

                        Stiklas ir stiklo dirbiniai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        7006

                        Stiklas, priskiriamas 7003, 7004 arba 7005 pozicijai, išlenktas, apdorotomis briaunomis, graviruotas, pragręžtas

                        – Pusiau laidus stiklo plokštės substratas, padengtas dialektrine plona plėvele pagal SEMII standartus
                           81

                        Gamyba iš nepadengto stiklo plokštės substrato, priskiriamo 7006 pozicijai.

                        – Kitas

                        Gamyba iš 7001 pozicijai priskiriamų medžiagų.

                        7010

                        Didbuteliai, buteliai, flakonai, stiklainiai, ąsoti indai, buteliukai, ampulės ir kitos stiklinės talpyklos, naudojamos prekėms gabenti arba pakuoti; konservavimo stiklainiai; stikliniai kamščiai, dangteliai ir kiti uždarymo reikmenys

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        stiklo dirbinių raižymas, su sąlyga, kad neraižytų stiklo dirbinių bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        7013

                        Stiklo dirbiniai, naudojami stalui serviruoti, virtuvėje, tualetui, biure, interjerams dekoruoti arba turintys panašią paskirtį (išskyrus dirbinius, priskiriamus 7010 arba 7018 pozicijai)

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        stiklo dirbinių raižymas, su sąlyga, kad neraižytų stiklo dirbinių bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos),

                        arba

                        rankų darbo pūsto stiklo dirbinių rankinis dekoravimas (išskyrus šilkografiją) su sąlyga, kad panaudotų rankų darbo pūsto stiklo dirbinių bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        ex 71 skirsnis

                        Gamtiniai arba dirbtiniu būdu išauginti perlai, brangakmeniai arba pusbrangiai akmenys, taurieji metalai, metalai, plakiruoti tauriuoju metalu, bei jų dirbiniai; dirbtinė bižuterija; monetos, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        7106, 7108 ir 7110

                        Taurieji metalai:

                        – Neapdoroti

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus 7106, 7108 ir 7110 pozicijas, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        elektrolitinis, šiluminis arba cheminis tauriųjų metalų, priskiriamų 7106, 7108 arba 7110 pozicijai, atskyrimas,

                        arba

                        7106, 7108 arba 7110 pozicijai priskiriamų tauriųjų metalų sulydymas ir (arba) legiravimas vienų su kitais arba su netauriaisiais metalais.

                        – Pusiau apdoroti arba turintys miltelių pavidalą

                        Gamyba iš neapdorotų tauriųjų metalų.

                        ex 7107, ex 7109 ir ex 7111

                        Metalai, plakiruoti tauriaisiais metalais, pusiau apdoroti

                        Gamyba iš metalų, plakiruotų tauriaisiais metalais, neapdorotų.

                        7115

                        Kiti dirbiniai iš tauriojo metalo arba iš metalo, plakiruoto tauriuoju metalu

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų.

                        7117

                        Dirbtinė bižuterija

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba iš netauriojo metalo dalių, nepadengtų ar neplakiruotų tauriaisiais metalais, su sąlyga, kad visų panaudotų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        ex 72 skirsnis

                        Geležis ir plienas (juodieji metalai), išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų.

                        7207

                        Geležies arba nelegiruotojo plieno pusgaminiai

                        Gamyba iš medžiagų, priskiriamų 7201, 7202, 7203, 7204, 7205 arba 7206 pozicijai.

                        7208–7216

                        Plokšti valcavimo produktai, juostos ir strypai, kampuočiai, fasoniniai ir specialieji profiliai iš geležies arba iš nelegiruotojo plieno

                        Gamyba iš luitų ar kitų pirminių formų arba pusgaminių, priskiriamų 7206 arba 7207 pozicijai.

                        7217

                        Viela iš geležies arba iš nelegiruotojo plieno

                        Gamyba iš 7207 pozicijai priskiriamų pusiau apdirbtų medžiagų.

                        7218 91 ir 7218 99

                        Pusgaminiai

                        Gamyba iš 7201, 7202, 7203, 7204 ar 7205 pozicijai arba 7218 10 subpozicijai priskiriamų medžiagų.

                        7219–7222

                        Plokšti valcavimo produktai, strypai ir juostos, kampuočiai, fasoniniai profiliai ir specialieji profiliai iš nerūdijančiojo plieno

                        Gamyba iš luitų ar kitų pirminių formų arba pusgaminių, priskiriamų 7218 pozicijai.

                        7223

                        Viela iš nerūdijančiojo plieno

                        Gamyba iš 7218 pozicijai priskiriamų pusiau apdirbtų medžiagų.

                        7224 90

                        Pusgaminiai

                        Gamyba iš 7201, 7202, 7203, 7204 ar 7205 pozicijai arba 7224 10 subpozicijai priskiriamų medžiagų.

                        7225–7228

                        Plokšti valcavimo produktai, karštai valcuoti strypai ir juostos, netaisyklingai suvyniotų ritinių pavidalo; kampuočiai, fasoniniai profiliai ir specialieji profiliai iš kito legiruotojo plieno; tuščiaviduriai gręžimo strypai ir juostos iš legiruotojo arba iš nelegiruotojo plieno

                        Gamyba iš luitų ar kitų pirminių formų arba pusgaminių, priskiriamų 7206, 7207, 7218 arba 7224 pozicijai.

                        7229

                        Viela iš kito legiruotojo plieno

                        Gamyba iš 7224 pozicijai priskiriamų pusiau apdirbtų medžiagų.

                        ex 73 skirsnis

                        Dirbiniai iš geležies arba iš plieno, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų.

                        ex 7301

                        Lakštinės atraminės konstrukcijos

                        Gamyba iš 7207 pozicijai priskiriamų medžiagų.

                        7302

                        Geležinkelių ir tramvajų kelių konstrukcijų sudedamosios dalys iš geležies arba iš plieno: bėgiai, gretbėgiai ir krumpliniai bėgiai, iešmų plunksnos, aklinių sankirtų kryžmės, iešmų smailės ir kitos kryžmės, pabėgiai (kryžminiai žuoliai), sandūrinės tvarslės, bėgių guoliai, bėgių guolių pleištai, atraminės plokštės, pamatinės plokštės, bėgių sąvaržos, padėklinės plokštės, žuoliai ir kitos bėgių sujungimo arba tvirtinimo detalės

                        Gamyba iš 7206 pozicijai priskiriamų medžiagų.

                        7304, 7305 ir 7306

                        Besiūliai vamzdžiai, vamzdeliai ir tuščiaviduriai profiliai iš geležies (išskyrus ketų) arba iš plieno

                        Gamyba iš 7206, 7207, 7208, 7209, 7210, 7211, 7212, 7218, 7219, 7220 arba 7224 pozicijai priskiriamų medžiagų.

                        ex 7307

                        Vamzdžių arba vamzdelių jungiamosios detalės (fitingai) iš nerūdijančio plieno

                        Kaltinių ruošinių tekinimas, gręžimas, praplatinimas, įsrieginimas, šerpetų pašalinimas ir šlifavimas smėlio srove, su sąlyga, kad bendra kaltinių ruošinių vertė sudaro ne daugiau kaip 35 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        7308

                        Metalinės konstrukcijos (išskyrus surenkamuosius statinius, priskiriamus 9406 pozicijai) ir metalinių konstrukcijų dalys (pavyzdžiui, tiltai ir tiltų sekcijos, šliuzų vartai, bokštai, ažūriniai stiebai, stogai, stogų konstrukcijų karkasai, durys ir langai bei jų rėmai, durų slenksčiai, langinės, baliustrados, atramos ir kolonos) iš geležies arba iš plieno; plokštės, strypai, kampuočiai, fasoniniai profiliai, specialieji profiliai, vamzdžiai ir panašūs gaminiai, paruošti naudoti statybinėse konstrukcijose, iš geležies arba iš plieno

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų. Tačiau 7301 pozicijai priskiriami suvirintieji kampuočiai, fasoniniai profiliai ir specialieji profiliai negali būti panaudoti.

                        ex 7315

                        Apsaugos nuo slydimo grandinės, dedamos ant ratų

                        Gamyba, kuriai panaudotų visų 7315 pozicijai priskiriamų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        ex 74 skirsnis

                        Varis ir vario gaminiai, išskyrus: išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų.

                        7403

                        Neapdorotas rafinuotasis varis ir neapdoroti vario lydiniai

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų.

                        75 skirsnis

                        Nikelis ir nikelio gaminiai

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų.

                        ex 76 skirsnis

                        Aliuminis ir aliuminio gaminiai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų.

                        7601

                        Neapdorotas aliuminis

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų.

                        7607

                        Aliumininė folija (su atspaudais ar įspaudais arba be atspaudų ir įspaudų, su popieriaus, kartono, plastikų ar panašių medžiagų pagrindu arba be pagrindo), kurios storis (neįskaitant jokio pagrindo storio) ne didesnis kaip 0,2 mm

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, ir 7606 poziciją, priskiriamų medžiagų.

                        77 skirsnis

                        Rezervuota galimam būsimam naudojimui Suderintoje sistemoje.

                        ex 78 skirsnis

                        Švinas ir švino gaminiai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų.

                        7801

                        Neapdorotas švinas

                        – Rafinuotasis švinas

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų.

                        – Kiti

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų. Tačiau negali būti panaudotos atliekos ir laužas, priskiriami 7802 pozicijai.

                        79 skirsnis

                        Cinkas ir cinko gaminiai

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų.

                        80 skirsnis

                        Alavas ir alavo gaminiai

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų.

                        81 skirsnis

                        Kiti netaurieji metalai; kermetai; gaminiai iš šių medžiagų

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų.

                        ex 82 skirsnis

                        Įrankiai, padargai, peiliai, šaukštai ir šakutės iš netauriųjų metalų; jų dalys iš netauriųjų metalų, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        8206

                        Įrankiai, priskiriami ne mažiau kaip dviems pozicijoms, esančioms intervale nuo 8202 iki 8205, sukomplektuoti į rinkinius, skirtus mažmeninei prekybai

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus 8202–8205 pozicijas, priskiriamų medžiagų. Tačiau į rinkinius gali būti įtraukti ir 8202–8205 pozicijoms priskiriami įrankiai su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 15 % rinkinio gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        8211

                        Peiliai su pjovimo geležtėmis, dantytomis arba nedantytomis (įskaitant šakelių pjaustymo arba genėjimo peilius), išskyrus peilius, priskiriamus 8208 pozicijai, ir jų geležtės

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų. Tačiau peilių geležtės ir rankenos iš netauriųjų metalų gali būti panaudotos.

                        8214

                        Kiti pjovimo įrankiai (pavyzdžiui, plaukų kirpimo mašinėlės, mėsininkų arba virtuvės kirviai, kapoklės, mėsmalių peiliukai, peiliai popieriui pjaustyti); manikiūro arba pedikiūro rinkiniai ir įrankiai (įskaitant nagų dildeles)

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų. Tačiau rankenos iš netauriųjų metalų gali būti panaudotos.

                        8215

                        Šaukštai, šakutės, samčiai, putų graibštai, torto mentelės, žuvų peiliai, sviesto peiliai, cukraus žnyplės ir panašūs virtuvės arba stalo įrankiai

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų. Tačiau rankenos iš netauriųjų metalų gali būti panaudotos.

                        ex 83 skirsnis

                        Įvairūs gaminiai iš netauriųjų metalų, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        ex 8302

                        Kiti aptaisai, tvirtinimo ir montavimo įtaisai bei panašūs dirbiniai, skirti pastatų įrangai, ir automatinės durų sklendės

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų. Tačiau gali būti panaudotos ir kitos 8302 pozicijai priskiriamos medžiagos su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 20 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        ex 8306

                        Statulėlės ir kiti dekoratyviniai dirbiniai, pagaminti iš netauriųjų metalų

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų. Tačiau gali būti panaudotos ir kitos 8306 pozicijai priskiriamos medžiagos su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 30 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        ex 84 skirsnis

                        Branduoliniai reaktoriai, katilai, mašinos ir mechaniniai įrenginiai; jų dalys, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        8401

                        Branduoliniai reaktoriai; nepanaudoti (neapšvitinti) branduolinių reaktorių kuro elementai (kasetės); izotopų atskyrimo įrenginiai ir aparatūra

                        Gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        8407

                        Stūmokliniai vidaus degimo varikliai su kibirkštiniu uždegimu ir grįžtamai slenkamuoju arba rotaciniu stūmoklio judėjimu

                        Gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        8408

                        Stūmokliniai vidaus degimo varikliai su slėginiu uždegimu (dyzeliniai arba pusiau dyzeliniai varikliai)

                        Gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        8427

                        Šakiniai krautuvai; kitos gamyklose naudojamos važiuoklės su kėlimo arba pernešimo įtaisais

                        Gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        8482

                        Rutuliniai arba ritininiai guoliai

                        Gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        ex 85 skirsnis

                        Elektros mašinos ir įranga bei jų dalys; garso įrašymo ir atkūrimo aparatai, televizinio vaizdo ir garso įrašymo ir atkūrimo aparatai, šių gaminių dalys ir reikmenys, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        8501, 8502

                        Elektros varikliai ir generatoriai; elektros generatoriniai agregatai ir vieninkariai elektros keitikliai

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, ir 8503 poziciją, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        8513

                        Nešiojamieji elektriniai žibintai, maitinami iš nuosavojo elektros energijos šaltinio (pavyzdžiui, sausųjų baterijų, akumuliatorių, magnetų), išskyrus šviesos įrangą, priskiriamą 8512 pozicijai

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        8519

                        Garso įrašymo ir atkūrimo aparatai

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, ir 8522 poziciją, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        8521

                        Vaizdo įrašymo arba atkūrimo aparatai, sumontuoti kartu arba atskirai su imtuviniais vaizdo derintuvais (tiuneriais)

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, ir 8522 poziciją, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        8523

                        Paruoštos neįrašytos laikmenos, skirtos garsui ar kitiems reiškiniams įrašyti, bet išskyrus gaminius, priskiriamus 37 skirsniui

                        Gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        8525

                        Radijo transliacijos arba televizinio signalo perdavimo aparatūra, su priėmimo arba garso įrašymo ar atkūrimo aparatūra arba be jos; televizijos kameros, skaitmeniniai fotoaparatai ir kitos vaizdo kameros su vaizdo įrašymo įrenginiu

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, ir 8529 poziciją, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        8526

                        Radarai, radionavigaciniai ir nuotolinio valdymo radijo bangomis aparatai

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, ir 8529 poziciją, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        8527

                        Radijo transliacijos priėmimo aparatūra, su kuria kartu viename korpuse sumontuota arba nesumontuota garso įrašymo ar garso atkūrimo aparatūra arba laikrodis

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, ir 8529 poziciją, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        8528

                        Monitoriai ir projektoriai, be televizinio signalo priėmimo aparatūros; televizinio signalo priėmimo aparatūra, su radijo imtuvais arba su garso ar vaizdo įrašymo arba atkūrimo aparatais arba be jų

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, ir 8529 poziciją, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        8535–8537

                        Elektros aparatūra, naudojama elektros grandinėms įjungti, išjungti, perjungti ar apsaugoti, taip pat elektros grandinėms prijungti arba sujungti; šviesolaidžių, šviesolaidžių grįžčių arba kabelių jungtys; skydai, plokštės, pultai, stendai, skirstomosios spintos ir kiti konstrukcijų pagrindai, naudojami elektros srovės valdymui arba paskirstymui

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, ir 8538 poziciją, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        8540 11 ir 8540 12

                        Katodinių spindulių kineskopai, įskaitant katodinių spindulių vaizdo monitorių kineskopus

                        Gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        8542 31–8542 33 ir 8542 39

                        Monolitiniai integriniai grandynai

                        Gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos)

                        arba

                        difuzija, kurioje integriniai grandynai yra formuojami ant puslaidininkio substrato, selektyviai įvedant atitinkamą difuzantą, taip pat kai surenkama ir (arba) išbandoma trečiojoje šalyje.

                        8544

                        Izoliuotieji (įskaitant emaliuotuosius arba anoduotuosius) laidai, kabeliai (įskaitant bendraašius kabelius) ir kiti izoliuotieji elektros laidininkai, su pritvirtintomis jungtimis arba be jų; šviesolaidžių kabeliai, sudaryti iš atskirų aptrauktų šviesolaidžių, sumontuoti arba nesumontuoti kartu su elektros laidininkais, su pritvirtintomis jungtimis arba be jų

                        Gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        8545

                        Angliniai elektrodai, angliniai šepetėliai, lempų angliukai, baterijų angliukai ir kiti grafito arba kiti anglies gaminiai, turintys metalo arba jo neturintys, skirti naudoti elektrotechnikoje

                        Gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        8546

                        Elektros izoliatoriai iš bet kurių medžiagų

                        Gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        8547

                        Elektros mašinų, aparatų arba įrangos izoliaciniai įtaisai, išskyrus izoliatorius, priskiriamus 8546 pozicijai, pagaminti vien tik iš izoliacinių medžiagų, neįskaitant smulkių metalinių detalių (pavyzdžiui, lizdų su sriegiais), įdėtų formavimo metu ir skirtų tik dirbiniui surinkti; elektros grandinių izoliaciniai vamzdeliai ir jų jungtys, pagaminti iš netauriųjų metalų, padengtų izoliacinėmis medžiagomis

                        Gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        8548

                        Galvaninių elementų, galvaninių baterijų ir elektros akumuliatorių atliekos ir laužas; išeikvoti galvaniniai elementai, išeikvotos galvaninės baterijos ir išeikvoti elektros akumuliatoriai; mašinų arba aparatų elektros įrangos dalys, nenurodytos kitoje šio skirsnio vietoje

                        Gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        86 skirsnis

                        Geležinkelio arba tramvajaus lokomotyvai, riedmenys ir jų dalys; geležinkelių arba tramvajų bėgių įrenginiai ir įtaisai bei jų dalys; visų rūšių mechaniniai (įskaitant elektromechaninius) eismo signalizacijos įrenginiai:

                        Gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        ex 87 skirsnis

                        Antžeminio transporto priemonės, išskyrus geležinkelio ir tramvajaus riedmenis, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        8711

                        Motociklai (įskaitant mopedus) ir dviračiai su pagalbiniais varikliais, su priekabomis arba be jų; priekabos

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        ex 88 skirsnis

                        Orlaiviai, erdvėlaiviai ir jų dalys, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        ex 8804

                        Rotošiutai

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų, įskaitant 8804 pozicijai priskiriamas kitas medžiagas,

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        89 skirsnis

                        Laivai, valtys ir plaukiojantieji įrenginiai

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        ex 90 skirsnis

                        Optikos, fotografijos, kinematografijos, matavimo, tikrinimo, tikslieji, medicinos arba chirurgijos prietaisai ir aparatai; jų dalys ir reikmenys, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        9002

                        Aptaisyti lęšiai, prizmės, veidrodžiai ir kiti aptaisyti optiniai elementai iš bet kurių medžiagų, kurie yra prietaisų arba aparatų dalys ar priedai, išskyrus tokius elementus iš optiškai neapdoroto stiklo

                        Gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        9033

                        Mašinų, aparatų, prietaisų arba įrankių, priskiriamų 90 skirsniui, dalys ir reikmenys (nenurodyti kitoje šio skirsnio vietoje)

                        Gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        91 skirsnis

                        Laikrodžiai ir jų dalys

                        Gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        92 skirsnis

                        Muzikos instrumentai; šių dirbinių dalys ir reikmenys

                        Gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        93 skirsnis

                        Ginklai ir šaudmenys; jų dalys ir reikmenys

                        Gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 50 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        94 skirsnis

                        Baldai; patalynės reikmenys, čiužiniai, čiužinių karkasai, dekoratyvinės pagalvėlės ir panašūs kimštiniai baldų reikmenys; šviestuvai ir apšvietimo įranga, nenurodyti kitoje vietoje; šviečiantieji ženklai, šviečiančiosios iškabos ir panašūs dirbiniai; surenkamieji statiniai

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        ex 95 skirsnis

                        Žaislai, žaidimai ir sporto reikmenys; jų dalys ir reikmenys, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        ex 9506

                        Golfo lazdos ir jų dalys

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų. Tačiau gali būti panaudoti grubiai apdoroti ruošiniai, skirti golfo lazdų galvučių gamybai.

                        ex 96 skirsnis

                        Įvairūs pramonės dirbiniai, išskyrus toliau nurodytas prekes:

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų

                        arba

                        gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        9601 ir 9602

                        Apdorotas dramblio kaulas, apdoroti kaulai, vėžlių šarvai, ragai, elnių ragai, koralai, perlamutras ir kitos gyvūninės raižybos medžiagos bei šių medžiagų dirbiniai (įskaitant dirbinius, pagamintus formavimo būdu)

                        Apdorotos augalinės arba mineralinės raižybos medžiagos ir šių medžiagų dirbiniai; formuoti arba raižyti vaško, stearino, gamtinių lipų, gamtinių dervų dirbiniai arba dirbiniai iš modeliavimo pastų ir kiti formuoti arba raižyti dirbiniai, nenurodyti kitoje vietoje; apdorota nesukietinta želatina (išskyrus želatiną, priskiriamą 3503 pozicijai) ir dirbiniai iš nesukietintos želatinos

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų.

                        9603

                        Šluotos, šepečiai (įskaitant šepečius – sudėtines mašinų, prietaisų arba transporto priemonių dalis), rankiniai mechaniniai grindų šlavimo įtaisai be variklio, plaušinės šluotos ir plunksninės dulkių šluostės; mazgeliai ir kuokšteliai, paruošti naudoti šluotų arba šepečių gamyboje; valytuvai su gumos sluoksniu, skirti langų stiklams, šaligatviams ir pan. valyti (išskyrus valytuvus su guminiu velenėliu)

                        Gamyba, kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        9605

                        Kelioniniai asmens tualeto, siuvimo, batų arba drabužių valymo rinkiniai

                        Kiekvienas rinkinio vienetas turi atitikti jam taikomą prekių kilmės taisyklę, kuri jam būtų taikoma, jei jis nebūtų įtrauktas į rinkinį. Tačiau į rinkinį gali įeiti ir kilmės statuso neturintys dirbiniai su sąlyga, kad jų bendra vertė sudaro ne daugiau kaip 15 % rinkinio gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        9606

                        Sagos, spraustukai, spausteliai ir kniedinės spraustės, sagų formos ir kitos šių dirbinių dalys; sagų ruošiniai

                        Gamyba:

                        – iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų,

                        – kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        9608

                        Tušinukai; rašymo priemonės ir žymekliai su antgaliais, pagamintais iš veltinio ir iš kitų akytųjų medžiagų; automatiniai plunksnakočiai, stilografai ir kiti plunksnakočiai; kopijavimo stilografai (rapidografai); automatiniai pieštukai su išstumiamomis arba išslystančiomis šerdelėmis; plunksnakočių koteliai, pieštukų koteliai ir panašūs koteliai; išvardytų dirbinių, išskyrus priskiriamus 9609 pozicijai, dalys (įskaitant antgalius ir spaustukus)

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų. Tačiau gali būti panaudotos ir tai pačiai pozicijai kaip ir produktas priskiriamos plunksnos arba plunksnų antgaliai.

                        9612

                        Rašomųjų mašinėlių juostelės arba panašios juostelės, įmirkytos rašalu ar kitu būdu paruoštos atspaudams gauti, suvyniotos arba nesuvyniotos ant ričių, sudėtos arba nesudėtos į kasetes; antspaudų pagalvėlės, įmirkytos arba neįmirkytos rašalu, su dėžutėmis arba be jų

                        Gamyba:

                        – iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų,

                        – kuriai panaudotų visų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 70 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        9613 20

                        Kišeniniai žiebtuvėliai, užpildyti dujomis ir iš naujo užpildomi

                        Gamyba, kuriai panaudotų visų 9613 pozicijai priskiriamų medžiagų vertė sudaro ne daugiau kaip 30 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos).

                        9614

                        Pypkės (įskaitant pypkių kaušelius) ir cigarų arba cigarečių kandikliai bei jų dalys

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai priskiriamų medžiagų.

                        97 skirsnis

                        Meno kūriniai, kolekcionavimo objektai ir antikvariniai daiktai

                        Gamyba iš bet kuriai pozicijai, išskyrus poziciją, kuriai priskiriamas produktas, priskiriamų medžiagų.

               II PRIEDĖLIS

               Prašymas leisti taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą

               1.Galutinio produkto komercinis aprašas

               1.1 Muitinis klasifikavimas (SS kodas)

               2.Kilmės statuso neturinčių medžiagų komercinis aprašas

               2.1 Muitinis klasifikavimas (SS kodas)

               3.Numatomas eksporto į Sąjungą metinis kiekis (išreikštas svoriu, gaminių sk., metrais ar kitu vienetu)

               4.Galutinių produktų vertė

               5.Kilmės statuso neturinčių medžiagų vertė

               6.Kilmės statuso neturinčių medžiagų kilmė

               7.Priežastys, kodėl negalima laikytis galutinio produkto kilmės taisyklės

               8.Prašoma nukrypti leidžiančios nuostatos trukmė

                        Nuo MMMM MM DD iki MMMM MM DD

               9.Galimi pokyčiai, dėl kurių būtų galima išvengti poreikio taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą

               10.Informacija apie bendrovę

                        Atitinkamos bendrovės kapitalo struktūra / Atliktų arba numatomų atlikti investicijų suma / Įdarbintų arba numatomų įdarbinti darbuotojų skaičius

               III PRIEDĖLIS

               PRAŠYMAS SUTEIKTI REGISTRUOTOJO EKSPORTUOTOJO STATUSĄ
               pateikiamas UŠT eksportuotojų registracijos tikslais įgyvendinant užjūrio šalių ir teritorijų asociaciją su Europos Sąjunga

                        1. Eksportuotojo pavadinimas, tikslus adresas ir šalis, kontaktiniai duomenys, TIN kodas.

                        2. Papildomi kontaktiniai duomenys, įskaitant telefono ir fakso numerius, e. pašto adresą, jei yra (neprivaloma).

                        3. Nurodyti, ar pagrindinė veikla yra gamyba, ar prekyba.

                        4. Preliminarus prekių, kurios atitinka lengvatinio režimo reikalavimus, aprašymas, įskaitant Suderintos sistemos pozicijų (arba skirsnių, kai parduodamos prekės priskiriamos daugiau kaip dvidešimčiai Suderintos sistemos pozicijų) preliminarų sąrašą.

                        5. Eksportuotojo įsipareigojimas

                        Toliau pasirašęs asmuo:

                        –pareiškia, kad pirmiau pateikti duomenys yra teisingi;

                        –patvirtina, kad ankstesnė registracija nebuvo panaikinta; priešingu atveju patvirtina, kad padėtis, dėl kurios registracija buvo panaikinta, yra ištaisyta;

                        –įsipareigoja surašyti pareiškimus apie prekių kilmę tik dėl prekių, kurios atitinka lengvatinio muitų tarifų režimo reikalavimus ir šiame priede toms prekėms nustatytas prekių kilmės taisykles;

                        –įsipareigoja tvarkyti tinkamus lengvatinio režimo reikalavimus atitinkančių prekių gamybos ir tiekimo komercinės apskaitos registrus ir saugoti juos ne mažiau kaip trejus metus nuo kalendorinių metų, kuriais surašytas pareiškimas apie prekių kilmę, pabaigos;

                        –įsipareigoja nedelsdamas pranešti kompetentingai institucijai apie registracijos duomenų pasikeitimus, įvykusius po to, kai gavo registruotojo eksportuotojo kodą;

                        –įsipareigoja bendradarbiauti su kompetentinga institucija;

                        –įsipareigoja sutikti su visais pareiškimų apie prekių kilmę teisingumo patikrinimais, įskaitant apskaitos registrų patikrinimą ir Europos Komisijos ar valstybių narių institucijų vizitus jo patalpose;

                        –įsipareigoja pateikti prašymą panaikinti jo registraciją sistemoje, jeigu jis nebeatitiktų prekių eksporto pagal šį sprendimą sąlygų;

                        – įsipareigoja pateikti prašymą panaikinti jo registraciją sistemoje, jeigu jis nebeketintų eksportuoti tokių prekių pagal šį sprendimą.

                        ____________________________________________________

                        Vieta, data, pasirašyti įgalioto asmens parašas, vardas ir pavardė, pareigos (1)

                        6. Eksportuotojo, susipažinusio su reikiama informacija, išankstinis sutikimas skelbti jo duomenis viešoje interneto svetainėje

                        Toliau pasirašęs asmuo informuojamas, kad šioje deklaracijoje pateikta informacija gali būti paskelbta viešoje interneto svetainėje. Toliau pasirašęs asmuo sutinka, kad ši informacija būtų skelbiama viešoje interneto svetainėje. Toliau pasirašęs asmuo gali atšaukti savo sutikimą skelbti šią informaciją viešoje interneto svetainėje, nusiųsdamas prašymą už registraciją atsakingoms kompetentingoms institucijoms.

                        ____________________________________________________

                        Vieta, data, pasirašyti įgalioto asmens parašas, vardas ir pavardė, pareigos (1)

                        7. Tarnybiniam kompetentingos institucijos naudojimui skirtas langelis

                        Pareiškėjas įregistruotas toliau nurodytu numeriu:

                        Registracijos numeris ______________________________

                        Registracijos data _______________________________

                        Data, nuo kurios galioja registracija _____________________________

                        Parašas ir antspaudas (1)_______________________________

                        Informacinis pranešimas

                        apie sistemoje laikomų asmens duomenų apsaugą ir tvarkymą

                        1.Europos Komisijai tvarkant šiame prašyme suteikti registruotojo eksportuotojo statusą pateiktus asmens duomenis taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo. Kai UŠT kompetentingos institucijos įgyvendina 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas), prašyme suteikti registruotojo eksportuotojo statusą pateiktų asmens duomenų tvarkymui ir laisvam jų judėjimui taikomos to reglamento nuostatos.

                        2.Prašyme suteikti registruotojo eksportuotojo statusą pateikti asmens duomenys tvarkomi siekiant užtikrinti Užjūrio asociacijos sprendimo laikymąsi. Minėtas teisės aktas yra prašyme suteikti registruotojo eksportuotojo statusą pateiktų asmens duomenų tvarkymo teisinis pagrindas.

                        3.UŠT, kurioje prašymas pateiktas, kompetentinga institucija yra duomenų valdytoja, atsakinga už duomenų tvarkymą REX sistemoje.

                        Kompetentingų institucijų sąrašas paskelbtas Komisijos svetainėje.

                        4.Galimybė įvedus savo naudotojo vardą ir slaptažodį susipažinti su visais šiame prašyme pateiktais duomenimis yra suteikta Komisijos, UŠT kompetentingų institucijų ir valstybių narių muitinių naudotojams.

                        5.UŠT kompetentingos institucijos panaikintos registracijos duomenis REX sistemoje saugo dešimt kalendorinių metų. Šis laikotarpis skaičiuojamas nuo metų, kuriais registracija panaikinta, pabaigos.

                        6.Duomenų subjektas turi teisę susipažinti su savo duomenimis, kurie bus tvarkomi REX sistemoje, ir atitinkamais atvejais – teisę juos ištaisyti, pašalinti ar sustabdyti jų tvarkymą vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 45/2001 arba Reglamentu (ES) 2016/679. Visi prašymai susipažinti su duomenimis, juos ištaisyti, pašalinti ar sustabdyti jų tvarkymą atitinkamai teikiami už registraciją atsakingoms UŠT kompetentingoms institucijoms ir yra jų tvarkomi. Jeigu registruotasis eksportuotojas prašymą pasinaudoti ta teise pateikia Komisijai, ji persiunčia tokius prašymus atitinkamos UŠT kompetentingoms institucijoms. Jeigu registruotajam eksportuotojui nepavyko pasinaudoti savo teisėmis kreipusis į duomenų valdytoją, registruotasis eksportuotojas tokį prašymą pateikia Komisijai, kuri vykdo duomenų valdytojo funkcijas. Komisija turi teisę duomenis taisyti, šalinti arba sustabdyti jų tvarkymą.

                        7.Skundai gali būti teikiami atitinkamai nacionalinei duomenų apsaugos institucijai.
                           Jeigu skundas susijęs su Europos Komisijos vykdytu duomenų tvarkymu, jį reikėtų siųsti Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui (EDAPP) (

                           http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/

                        ).

               (1)Kai prašymai suteikti registruotojo eksportuotojo statusą teikiami ar kiti informacijos mainai tarp registruotųjų eksportuotojų ir lengvatomis besinaudojančių šalių kompetentingų institucijų arba valstybių narių muitinių vykdomi naudojantis elektroninėmis duomenų apdorojimo priemonėmis, parašą ir antspaudą, nurodytus 5, 6 ir 7 langeliuose, pakeičia elektroninis autentiškumo patvirtinimas.

               IV PRIEDĖLIS

               PAREIŠKIMAS APIE PREKIŲ KILMĘ

               Surašoma bet kokiuose komerciniuose dokumentuose, kuriuose nurodyti eksportuotojo ir gavėjo pavadinimai (vardai ir pavardės) ir tikslūs adresai, prekių aprašymas ir išdavimo data (1).

               Tekstas prancūzų kalba

               L'exportateur (Numéro d’exportateur enregistré – excepté lorsque la valeur des produits originaires contenus dans l’envoi est inférieure à EUR 10.000 (2)) des produits couverts par le présent document déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle . . . (3) au sens des règles d'origine de la Décision d'association des pays et territoires d'outre-mer et que le critère d’origine satisfait est … …(4)

               Tekstas anglų kalba

               The exporter (Number of Registered Exporter – unless the value of the consigned originating products does not exceed EUR 10,000 (2)) of the products covered by this document declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of . . . preferential origin (3) according to rules of origin of the Decision on the association of the overseas countries and territories and that the origin criterion met is … …(4)

               __________________________________

               (1)Jei, vadovaujantis 51 straipsniu, pareiškimu apie prekių kilmę keičiamas kitas pareiškimas, tai nurodoma ir taip pat visada nurodoma pirminio pareiškimo išdavimo data.

               (2)Jei pareiškimu apie prekių kilmę keičiamas kitas pareiškimas apie prekių kilmę, tokį pareiškimą surašantis paskesnis prekių turėtojas nurodo savo pavadinimą (vardą, pavardę) ir tikslų adresą ir įrašo šią pastabą: „acting on the basis of the statement on origin made out by [name and full address of the exporter in the OCT], registered under the following number [Number of Registered Exporter of the exporter in the OCT]“.

               (3)Nurodoma produktų kilmės šalis. Jei pareiškimas apie prekių kilmę visiškai arba iš dalies susijęs su Seutos ir Meliljos kilmės produktais, kaip apibrėžta 46 straipsnyje, eksportuotojas turi juos aiškiai nurodyti dokumente, kuriame surašomas pareiškimas, naudodamas simbolį CM.

               (4)Tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje gauti produktai: įrašyti raidę P; pakankamai apdoroti ar perdirbti produktai: įrašyti raidę W ir Suderintos prekių aprašymo ir eksportuoto produkto keturių skaitmenų Suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos (Suderinta sistema) pozicijos kodą (pvz., „W 9618“); prireikus minėta nuoroda pakeičiama viena iš šių nuorodų:

               a)kumuliacijos pagal 2 straipsnio 2 dalį atveju arba dvišalės kumuliacijos pagal 7 straipsnį atveju – „EU cumulation“ arba „cumul UE“; „OCT cumulation“ arba „cumul PTOM“;

               b)kumuliacijos su EPS šalimi pagal 8 straipsnį atveju – „cumulation with EPA country [name of the country]“ arba „cumul avec le pays APE [nom du pays]“;

               c)kumuliacijos su BLS šalimi pagal 9 straipsnį atveju – „cumulation with GSP country [name of the country]“ arba „cumul avec le pays SPG [nom du pays]“;

               d)kumuliacijos su šalimi, su kuria Sąjunga yra sudariusi laisvosios prekybos susitarimą, pagal 10 straipsnį atveju – „extended cumulation with country [name of the country]“ arba „cumul étendu avec le pays [nom du pays]“.

               V PRIEDĖLIS

               LENGVATINĖS KILMĖS STATUSO NETURINČIŲ PRODUKTŲ TIEKĖJO DEKLARACIJA

               Aš, toliau pasirašęs asmuo, patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje išvardytos prekės ……………………………….………… (1)

               buvo pagamintos …………………………………………………………………………………..……… (2)

               jose panaudojant toliau išvardytas sudedamąsias dalis arba medžiagas, kurios neturi EPS, UŠT arba Europos Sąjungos kilmės statuso lengvatinei prekybai:

               …………………………….. (3)   ……………………..….….. (4)   ……………………..……….. (5)

               ……………………………………….……                 ……………………………………………

               ………………………………….…………                 ……………………………………………

               ………………………………………………..…………………………………………………… (6)

               Įsipareigoju, prireikus, muitinei pateikti bet kokius šią deklaraciją pagrindžiančius patvirtinamuosius dokumentus.

               ……………………………………….… (7)                  …………………………………..……… (8)

                                                                                …………………………………….……. (9)

               Pastaba

               Šis tekstas, tinkamai surašytas atsižvelgiant į toliau pateiktas išnašas, yra tiekėjo deklaracija. Išnašų teksto pateikti nereikia.

               (1)
                     Jei deklaracija susijusi tik su kai kuriomis sąskaitoje faktūroje išvardytomis prekėmis, šios prekės aiškiai nurodomos arba pažymimos, o deklaracijoje nurodoma: „............................ nurodytų šioje sąskaitoje faktūroje ir pažymėtų ….................... kilmės vieta yra ...............................“.

                  Jei naudojama ne sąskaita faktūra arba priedas prie sąskaitos faktūros (žr. 27 straipsnio 1 dalį), vietoje žodžių „sąskaita faktūra“ nurodomas susijusio dokumento pavadinimas.

               (2)
                     Europos Sąjunga, valstybė narė, EPS šalis arba UŠT.

               (3)
                     Visais atvejais pateikiamas aprašymas. Aprašymas turi būti tinkamas ir pakankamai išsamus, kad būtų galima nustatyti susijusių prekių tarifinę klasifikaciją.

               (4)
                     Muitinė vertė turi būti nurodyta tik jei reikalaujama.

               (5)
                     Kilmės šalis turi būti nurodyta tik jei reikalaujama. Nurodytina kilmė turi būti lengvatinė kilmė, bet kuri kita kilmė nurodoma kaip „trečiosios šalies“.

               (6)
                     Jeigu tokios informacijos reikalaujama, prie atliktos perdirbimo operacijos aprašymo turi būti pridėtas šis tekstas „ir su jomis buvo atliktos šios perdirbimo operacijos [Europos Sąjungoje] [valstybėje narėje] [EPS šalyje] [UŠT] [] .................................“.

               (7)
                     Vieta ir data. Ilgalaikės tiekėjo deklaracijos, kaip nurodyta 27 straipsnio 2 dalyje, atveju pridedamas šis sakinys: „Ši deklaracija galioja visoms šių prekių siuntoms, išsiųstoms nuo ……… iki ……….“.

               (8)
                     Vardas, pavardė ir pareigos bendrovėje.

               (9)
                     Parašas.

               VI PRIEDĖLIS

               Informacijos sertifikatas

               1.
                     Šiame priede pateikta informacijos sertifikato forma naudojama ir spausdinama viena ar daugiau oficialiųjų kalbų, kuriomis parengtas šis sprendimas, ir vadovaujantis eksportuojančios šalies ar teritorijos vidaus teisės aktų nuostatomis. Informacijos sertifikatai pildomi viena iš tų kalbų; jei pildoma ranka, turi būti rašoma rašalu didžiosiomis raidėmis. Juose išspausdinamas arba kitu būdu nurodomas serijos numeris, pagal kurį juos galima identifikuoti.

               2.
                     Informacijos sertifikato matmenys – 210 × 297 mm; leistinasis ilgio nuokrypis negali būti didesnis kaip +8 mm arba −5 mm. Turi būti naudojamas nustatytų matmenų rašomasis baltos spalvos popierius, kurio sudėtyje nėra mechaninės plaušienos ir kuris sveria ne mažiau kaip 25 g/m2.

               3.
                     Nacionalinės administravimo įstaigos gali pasilikti teisę spausdinti formas pačios arba pavesti jas spausdinti jų įgaliotoms spaustuvėms. Pastaruoju atveju kiekvienoje formoje turi būti nurodomas toks įgaliojimas. Formose nurodomas spaustuvės pavadinimas ir adresas arba skiriamasis spaustuvės atpažinimo ženklas.

                        1.

                        Tiekėjas (1)

                        INFORMACIJOS SERTIFIKATAS
                        naudojamas lengvatinei prekybai tarp

                        2.

                        Gavėjas (1)

                        EUROPOS SĄJUNGOS

                        ir

                        UŠT

                        3.

                        Perdirbėjas (1)

                        4. Valstybė, kurioje atliktas apdorojimas arba perdirbimas

                        6.

                        Importo muitinės įstaiga (1)

                        5. Tarnybinės žymos

                        7.

                        Importo dokumentas (2)

                        Forma ...............................

                        Nr. ..........................

                        Serija …….………………………………………………

                        Data

                        PREKĖS

                        8.

                        Žymos, numeriai, kiekis ir pakuotės rūšis

                        9. Suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos pozicijos / subpozicijos numeris (SS kodas)

                        10. Kiekis (1)

                        11. Vertė (4)

                        NAUDOTOS IMPORTUOTOS MEDŽIAGOS

                        12.

                        Suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos pozicijos / subpozicijos numeris (SS kodas)

                        13. Kilmės šalis

                        14. Kiekis (3)

                        15. Vertė (2)(5)

                        16.

                        Atlikto apdorojimo arba perdirbimo pobūdis

                        17.

                        Pastabos

                        18. MUITINĖS PATVIRTINIMAS

                        19. TIEKĖJO DEKLARACIJA

                        Deklaracija patvirtinta:

                        Aš, toliau pasirašęs asmuo, pareiškiu, kad

                        šiame sertifikate pateikta informacija yra teisinga.

                        Dokumentas …………………….......................................

                        Forma ...................................

                        Nr. ……..........................

                        Muitinės įstaiga …………………………………………

                        Data

                        …………………………..

                        (vieta)

                        (data)

                        Oficialus antspaudas

                        ……………………………

                        (parašas)

                        ………………………………………………………….

                        (parašas)

               (1)(2)(3)(4)(5) Žr. kitoje lapo pusėje pateiktas išnašas.

                        PRAŠYMAS ATLIKTI PATIKRINIMĄ

                        PATIKRINIMO REZULTATAI

                        Pasirašęs muitinės pareigūnas prašo patikrinti šio informacijos sertifikato autentiškumą ir tikslumą.

                        Atlikus patikrinimą nustatyta, kad šis informacijos sertifikatas:

                        a) išduotas nurodytoje muitinės įstaigoje ir kad jame pateikta informacija yra tiksli(*);

                        b) neatitinka autentiškumo ir tikslumo reikalavimų (žr. pridedamas pastabas)(*).

                        …………………………………………………………..

                        ……………………………………………………………

                        (vieta ir data)

                        (vieta ir data)

                               Oficialus antspaudas

                               Oficialus antspaudas

                        …………………………………………………………..

                        …………………………………………………………..

                        (pareigūno parašas)

                        (pareigūno parašas)

                        (*) Kas nereikalinga, išbraukti.

               KRYŽMINĖS NUORODOS

               (1)
                     Asmens vardas ir pavardė arba įmonės pavadinimas ir tikslus adresas.

               (2)
                     Neprivaloma informacija.

               (3)
                     Kg, hl, m³ arba kitas matavimo vienetas.

               (4)
                     Laikoma, kad pakuotė ir joje esančios prekės sudaro vieną vienetą. Tačiau ši nuostata netaikoma pakuotėms, kurios nėra įprastinės pakuojamam gaminiui ir kurios turi išliekamąją vertę, nepaisant jų įpakavimo funkcijos.

               (5)
                     Vertė turi būti nurodoma vadovaujantis nuostatomis dėl kilmės taisyklių.

               III PRIEDAS

               LAIKINAS LENGVATŲ PANAIKINIMAS

               1 straipsnis

                  Lengvatų panaikinimo principai

               1.Pagal šio sprendimo 43 straipsnį numatyti lengvatiniai susitarimai gali būti laikinai panaikinti dėl visų arba tam tikrų UŠT kilmės produktų, jeigu:

               (a)sukčiaujama;

               (b)pažeidžiamos produktų kilmės taisyklės ir su jomis susijusios procedūros, jų sistemingai nesilaikoma ar neužtikrinamas jų laikymasis arba

               (c)nevykdomas šio straipsnio 2 dalyje ir II priedo V antraštinėje dalyje nurodytas administracinis bendradarbiavimas, kurio reikia šio sprendimo 43–49 straipsniuose nurodytiems susitarimams įgyvendinti ir jų vykdymui kontroliuoti.

               2.Vykdydama 1 dalyje nurodytą administracinį bendradarbiavimą UŠT, be kita ko, turi:

               (a)Komisijai pateikti prekių kilmės taisyklėms įgyvendinti ir jų laikymuisi kontroliuoti būtiną informaciją ir ją atnaujinti;

               (b)padėti Sąjungai, valstybių narių muitinių prašymu atlikdama prekių kilmės paskesnį tikrinimą, ir laiku pateikti jo rezultatus;

               (c)atlikti arba pasirūpinti, kad būtų atlikti tinkami tyrimai siekiant nustatyti prekių kilmės taisyklių pažeidimo atvejus ir užtikrinti tokių pažeidimų prevenciją;

               (d)padėti Sąjungai, leisdama Komisijai, derinant veiksmus ir glaudžiai bendradarbiaujant su valstybių narių kompetentingomis institucijomis, savo teritorijoje organizuoti Sąjungos tyrimus, siekiant patikrinti dokumentų autentiškumą arba informacijos, kurios reikia šio sprendimo 43 straipsnyje nurodytų susitarimų lengvatoms suteikti, tikslumą;

               (e)laikytis su kumuliacija, kaip apibrėžta II priedo 7–10 straipsniuose, susijusių kilmės taisyklių arba užtikrinti, kad jų būtų laikomasi;

               (f)padėti Sąjungai atlikti elgesio patikrinimą, jei įtariamas su kilme susijęs sukčiavimas. Sukčiavimas gali būti įtariamas, jei pagal šiame sprendime numatytus lengvatinius susitarimus importuojamų prekių kiekis smarkiai viršija įprastinį lengvatomis besinaudojančios UŠT eksporto lygį.

               2 straipsnis

                  Lengvatinių susitarimų panaikinimas

               1.Komisija gali laikinai panaikinti šiame sprendime numatytus lengvatinius susitarimus visiems arba tam tikriems lengvatomis besinaudojančios šalies kilmės produktams, jei mano, kad yra pakankamai įrodymų, jog laikinas panaikinimas būtų pagrįstas dėl šio priedo 1 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų priežasčių su sąlyga, kad ji visų pirma:

               (a)pasikonsultavo su šio sprendimo 88 straipsnyje nurodytu komitetu, laikydamasi to straipsnio 4 dalyje nurodytos tvarkos;

               (b)paragino valstybes nares imtis atsargumo priemonių, kurių reikia Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti ir (arba) užtikrinti, kad lengvatomis besinaudojanti šalis laikytųsi savo prievolių, ir

               (c)Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą, kuriame nurodė, kad esama pagrindo pagrįstai abejoti dėl lengvatinių susitarimų taikymo ir (arba) lengvatomis besinaudojančios šalies prievolių laikymosi, ir kad dėl to gali būti keliamas klausimas dėl jos teisės toliau naudotis šiuo sprendimu suteikiamomis lengvatomis.

               Komisija apie kiekvieną pagal šią dalį priimtą sprendimą atitinkamai UŠT praneša iki jo įsigaliojimo. Komisija apie tai taip pat praneša šio sprendimo 88 straipsnyje nurodytam komitetui.

               2.Laikino panaikinimo laikotarpis negali būti ilgesnis kaip šeši mėnesiai. Pasibaigus šiam laikotarpiui, Komisija, informavusi šio sprendimo 88 straipsnyje nurodytą komitetą, priima sprendimą nutraukti laikiną panaikinimą arba pratęsti laikino panaikinimo laikotarpį šio straipsnio 1 dalyje nurodyta tvarka.

               3.Valstybės narės pateikia Komisijai visą susijusią informaciją, kuria galima pagrįsti lengvatų panaikinimą, jo pratęsimą arba nutraukimą.

               IV PRIEDAS

               APSAUGOS PRIEMONĖS IR PRIEŽIŪROS PROCEDŪROS

               1 straipsnis

                  Su priežiūros ir apsaugos priemonėmis susijusios apibrėžtys

               Taikant šio priedo 2–10 straipsnius dėl priežiūros ir apsaugos priemonių:

               (a)panašus produktas – produktas, kuris yra identiškas, t. y. visais atžvilgiais toks pat kaip nagrinėjamasis produktas arba, jei tokio produkto nėra, kitas produktas, kuris, nors ir nėra visais atžvilgiais toks pat, bet pasižymi savybėmis, labai panašiomis į nagrinėjamojo produkto savybes;

               (b)suinteresuotosios šalys – šalys, dalyvaujančios gaminant, skirstant ir (arba) parduodant šio priedo 2 straipsnio 1 dalyje minimus importuojamus produktus ir panašius ar tiesiogiai konkuruojančius produktus;

               (c)dideli sunkumai – Sąjungos gamintojų ekonominės ir (arba) finansinės padėties pablogėjimas.

               2 straipsnis

                  Apsaugos priemonių taikymo principai

               1.Jeigu šio sprendimo 43 straipsnyje nurodytos UŠT kilmės produkto importo mastas ir (arba) kainos yra tokie, kad kyla arba gali kilti didelių sunkumų panašių ar tiesiogiai konkuruojančių produktų Sąjungos gamintojams, gali būti imtasi būtinų apsaugos priemonių, laikantis toliau išdėstytų nuostatų.

               2.Taikant 1 dalį, pirmenybė teikiama tokioms priemonėms, kurios mažiausiai trikdytų asociacijos funkcionavimą. Šiomis priemonėmis neturi būti viršijama tai, kas tikrai būtina iškilusiems sunkumams pašalinti. Jų mastas negali būti didesnis nei šiuo sprendimu suteikiamo lengvatinio režimo panaikinimas.

               3.Nustatant arba keičiant apsaugos priemones, ypatingas dėmesys kreipiamas į susijusių UŠT interesus.

               3 straipsnis

                  Tyrimo procedūros inicijavimas

               1.Jei esama pakankamai prima facie įrodymų, kad tenkinamos šio priedo 2 straipsnio sąlygos, Komisija tiria, ar reikėtų imtis apsaugos priemonių.

               2.Tyrimas inicijuojamas valstybės narės, bet kurio juridinio asmens arba bet kurios juridinio asmens statuso neturinčios asociacijos, veikiančios Sąjungos gamintojų vardu, prašymu arba pačios Komisijos iniciatyva, jei Komisija mano turinti pakankamai tokį inicijavimą pateisinančių prima facie įrodymų, pagrįstų šio priedo 2 straipsnyje nurodytais veiksniais. Prašyme inicijuoti tyrimą pateikiama įrodymų, kad tenkinamos šio priedo 2 straipsnyje nurodytos apsaugos priemonės nustatymo sąlygos. Prašymas pateikiamas Komisijai. Komisija, jei įmanoma, nagrinėja, ar prašyme pateikti įrodymai yra tikslūs ir tinkami, kad nustatytų, ar yra pakankamai prima facie įrodymų, pagrindžiančių tyrimo inicijavimą.

               3.Įsitikinusi, kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių tyrimo procedūros inicijavimą, Komisija paskelbia pranešimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Tyrimas inicijuojamas per vieną mėnesį nuo prašymo gavimo pagal 2 dalį dienos. Jeigu tyrimas inicijuojamas, pranešime pateikiama visa būtina informacija apie procedūrą ir terminus, įskaitant galimybę kreiptis į Europos Komisijos Prekybos generalinio direktorato bylas nagrinėjantį pareigūną.

               4.Tyrimo taisyklės ir tvarka nustatytos šio priedo 4 straipsnyje.

               5.Jei UŠT institucijos reikalauja ir nedarant poveikio šiame straipsnyje nurodytiems terminams, surengiamos šio sprendimo 14 straipsnyje nurodytos trišalės konsultacijos. Trišalių konsultacijų rezultatai perduodami konsultaciniam komitetui.

               4 straipsnis

                  Tyrimai

               1.Inicijavusi tyrimo procedūrą, Komisija pradeda tyrimą. 3 dalyje nustatytas laikotarpis prasideda sprendimo inicijuoti tyrimą paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

               2.Komisija gali prašyti valstybių narių pateikti informaciją, o valstybės narės imasi visų būtinų veiksmų tokiam prašymui patenkinti. Jei ta informacija yra visuotinės svarbos ir nėra konfidenciali pagal šio priedo 9 straipsnį, ji pridedama prie nekonfidencialių dokumentų, kaip nurodyta 8 dalyje.

               3.Jei įmanoma, tyrimas baigiamas per dvylika mėnesių nuo jo inicijavimo.

               4.Komisija renka visą informaciją, kuri, jos nuomone, yra reikalinga norint nustatyti, ar esama faktų, atitinkančių šio priedo 2 straipsnyje nustatytas sąlygas, ir stengiasi šią informaciją patikrinti, jei mano, kad to reikia.

               5.Atlikdama tyrimą, Komisija įvertina visus susijusius objektyvius ir kiekybiškai įvertinamus veiksnius, darančius poveikį Sąjungos pramonės padėčiai, visų pirma rinkos dalį ir pardavimo, gamybos, našumo, pajėgumų naudojimo, pelno ir nuostolių bei užimtumo masto pokyčius. Šis sąrašas nėra baigtinis, Komisija gali atsižvelgti ir į kitus aktualius veiksnius.

               6.Suinteresuotosios šalys, pareiškusios savo nuomonę per Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtame pranešime nustatytą laikotarpį, ir raštišką prašymą pateikę atitinkamos UŠT atstovai gali susipažinti su visa atliekant tyrimą Komisijos gauta informacija, išskyrus Sąjungos arba valstybių narių valdžios institucijų parengtus vidaus dokumentus, su sąlyga, kad ta informacija yra svarbi jiems ginant savo interesus, yra nekonfidenciali pagal šio priedo 9 straipsnio nuostatas ir kad Komisija ja naudojasi tyrimo metu. Šios suinteresuotosios šalys gali Komisijai pateikti savo nuomonę apie minėtą informaciją. Į tokią nuomonę atsižvelgiama, jei ji pagrįsta pakankamais prima facie įrodymais.

               7.Komisija užtikrina, kad visi tyrimui naudojami duomenys, taip pat statistiniai duomenys, būtų prieinami, suprantami, skaidrūs ir patikrinami.

               8.Komisija išklauso suinteresuotąsias šalis, visų pirma tais atvejais, kai per Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtame pranešime nustatytą laikotarpį jos raštu pateikia prašymą, kuriame nurodo, kad joms iš tikrųjų gali turėti poveikio tyrimo išvados ir kad yra ypatingų priežasčių, dėl kurių jos turi būti išklausytos žodžiu. Komisija išklauso šias šalis ir kitais atvejais, jeigu yra ypatingų priežasčių, dėl kurių jos turi būti išklausytos dar kartą.

               9.Kai informacija per Komisijos nustatytą laikotarpį nepateikiama arba kai akivaizdžiai trukdoma tyrimui, išvados gali būti daromos remiantis turimais faktais. Jei Komisija nustato, kad kuri nors suinteresuotoji šalis ar trečioji šalis pateikė melagingą arba klaidinančią informaciją, ji į tą informaciją neatsižvelgia ir gali remtis turimais faktais.

               10.Apie inicijuotą tyrimą Komisija raštu informuoja susijusią UŠT.

               5 straipsnis

                  Išankstinės priežiūros priemonės

               1.Šio sprendimo 43 straipsnyje nurodytos UŠT kilmės produktams gali būti taikoma speciali priežiūra.

               2.Komisija tvirtina išankstinės priežiūros priemones laikydamasi šio sprendimo 88 straipsnio 4 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

               3.Išankstinės priežiūros priemonės galioja ribotą laikotarpį. Jeigu nenumatyta kitaip, jos nustoja galiojusios pasibaigus antrajam šešių mėnesių laikotarpiui, kuris prasideda praėjus pirmiesiems šešiems mėnesiams nuo tų priemonių taikymo pradžios.

               4.Komisija ir UŠT kompetentingos institucijos užtikrina priežiūros priemonių veiksmingumą, taikydamos administracinio bendradarbiavimo metodus, nustatytus II ir III prieduose.

               6 straipsnis

                  Laikinųjų apsaugos priemonių nustatymas

               1.Dėl tinkamai pagrįstų skubos priežasčių, susijusių su pablogėjusia Sąjungos gamintojų ekonomine ir (arba) finansine padėtimi, kurią būtų sunku ištaisyti, gali būti nustatytos laikinosios priemonės. Laikinosios priemonės negali būti taikomos ilgiau kaip 200 dienų. Komisija tvirtina laikinąsias priemones laikydamasi šio sprendimo 88 straipsnio 4 dalyje nurodytos patariamosios procedūros. Jei yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti, Komisija priima nedelsiant taikytinas laikinąsias apsaugos priemones laikydamasi šio sprendimo 88 straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros. .

               2.Jeigu laikinosios apsaugos priemonės panaikinamos, nes tiriant paaiškėja, kad netenkinamos 2 straipsnyje nustatytos sąlygos, visi dėl tų laikinųjų apsaugos priemonių surinkti muitai automatiškai grąžinami.

               7 straipsnis

                  Galutinių priemonių nustatymas

               1.Jeigu iš galutinių nustatytų faktų matyti, kad 2 straipsnyje nustatytos sąlygos netenkinamos, Komisija, laikydamasi 4 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, priima sprendimą, kuriuo baigiamas tyrimas ir tyrimo procedūra. Komisija, tinkamai laikydamasi 9 straipsnio nuostatų dėl konfidencialios informacijos apsaugos, paskelbia ataskaitą, kurioje išdėsto nustatytus faktus ir pagrįstas išvadas dėl visų susijusių faktinių ir teisinių klausimų.

               2.Jeigu iš galutinių nustatytų faktų matyti, kad 2 straipsnyje nustatytos sąlygos tenkinamos, Komisija, laikydamasi šio priedo 4 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, priima sprendimą, kuriuo nustatomos galutinės apsaugos priemonės. Komisija, tinkamai laikydamasi 9 straipsnio nuostatų dėl konfidencialios informacijos apsaugos, paskelbia ataskaitą, kurioje pateikia su jos sprendimu susijusių esminių faktų ir aplinkybių santrauką, ir apie sprendimą imtis būtinų apsaugos priemonių nedelsdama praneša UŠT valdžios institucijoms.

               8 straipsnis

                  Apsaugos priemonių taikymo trukmė ir peržiūra

               1.Apsaugos priemonė galioja tik tokį laikotarpį, kuris yra būtinas siekiant užkirsti kelią didelei žalai arba ją atitaisyti ir palengvinti prisitaikymą. Šis laikotarpis negali būti ilgesnis nei treji metai, nebent jis pratęsiamas remiantis 2 dalimi.

               2.Pradinis apsaugos priemonės taikymo laikotarpis gali būti išimties tvarka pratęstas ne ilgiau nei dar dvejiems metams, jeigu nustatoma, kad apsaugos priemonė vis dar būtina siekiant išvengti didelių sunkumų arba juos pašalinti.

               3.Prieš pratęsiant apsaugos priemonės taikymą pagal 2 dalį, valstybės narės, bet kurio juridinio asmens arba bet kurios juridinio asmens statuso neturinčios asociacijos, veikiančios Sąjungos pramonės vardu, prašymu arba pačios Komisijos iniciatyva atliekamas tyrimas, jei esama pakankamai prima facie įrodymų, kad apsaugos priemonė tebėra būtina.

               4.Apie tyrimo inicijavimą paskelbiama vadovaujantis 4 straipsniu, o apsaugos priemonė lieka galioti, kol bus gauti tyrimo rezultatai. Atliekant tyrimą ir priimant sprendimą dėl apsaugos priemonių pratęsimo pagal šio straipsnio 2 dalį, laikomasi 6 ir 7 straipsnių.

               9 straipsnis

                  Konfidencialumas

               1.Pagal šį sprendimą gauta informacija naudojama tik tuo tikslu, dėl kurio ją buvo prašyta pateikti. Jokia pagal šį sprendimą gauta konfidencialaus pobūdžio arba kaip konfidenciali pateikta informacija neatskleidžiama be specialaus tokios informacijos pateikėjo leidimo.

               2.Kiekviename prašyme laikyti informaciją konfidencialia turi būti nurodytos priežastys, dėl kurių ta informacija yra konfidenciali. Tačiau jei informacijos pateikėjas nesutinka jos viešinti arba leisti ją atskleisti bendro pobūdžio ar santraukos forma ir jei pasirodo, kad prašymas laikyti informaciją konfidencialia yra nepagrįstas, į atitinkamą informaciją gali būti neatsižvelgiama.

               3.Informacija bet kuriuo atveju laikoma konfidencialia, jei jos atskleidimas gal turėti didelį neigiamą poveikį tokios informacijos pateikėjui arba šaltiniui.

               4.1–4 dalys netrukdo Sąjungos institucijoms remtis bendro pobūdžio informacija, ypač motyvais, kuriais grindžiami pagal šį sprendimą priimami sprendimai. Tačiau šios institucijos atsižvelgia į atitinkamų fizinių ir juridinių asmenų teisėtus interesus, kad nebūtų atskleistos jų verslo paslaptys.

                     (1)

                        Iš šios sumos 9 725 000 EUR rezervuojama Komisijai finansuoti techninę ir (arba) administracinę paramą bei išlaidas ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti, netiesioginius mokslinius tyrimus, tiesioginius mokslinius tyrimus.

                     (2)

                        2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 978/2012, kuriuo taikoma bendrųjų muitų tarifų lengvatų sistema ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 732/2008 (OL L 303, 2012 10 31, p. 1).

                     (3)

                        2015 m. lapkričio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2447, kuriuo nustatomos išsamios tam tikrų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, nuostatų įgyvendinimo taisyklės (OL L 343, 2015 12 29, p. 558).

                     (4)

                        2015 m. liepos 28 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2446, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 952/2013 papildomas išsamiomis taisyklėmis, kuriomis patikslinamos kai kurios Sąjungos muitinės kodekso nuostatos (OL L 343, 2015 12 29, p. 1).

                     (5)

                        2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1).

                     (6)

                        2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

                     (7)

                        Žr. Kombinuotosios nomenklatūros 27 skirsnio 4 papildomos aiškinamosios pastabos b punktą.

                     (8)

                        Žr. Kombinuotosios nomenklatūros 27 skirsnio 4 papildomos aiškinamosios pastabos b punktą.

                     (9)

                        Žr. 4.2 įvadinę pastabą.

                     (10)

                        Žr. 4.2 įvadinę pastabą.

                     (11)

                        Žr. 4.2 įvadinę pastabą.

                     (12)

                        Žr. 4.2 įvadinę pastabą.

                     (13)

                        Žr. 4.2 įvadinę pastabą.

                     (14)

                        Žr. 4.2 įvadinę pastabą.

                     (15)

                        Žr. 4.2 įvadinę pastabą.

                     (16)

                        Žr. 4.2 įvadinę pastabą.

                     (17)

                        Žr. 4.2 įvadinę pastabą.

                     (18)

                        Žr. 4.2 įvadinę pastabą.

                     (19)

                        Žr. 4.2 įvadinę pastabą.

                     (20)

                        Žr. 4.2 įvadinę pastabą.

                     (21)

                        Žr. 4.2 įvadinę pastabą.

                     (22)

                        Žr. 4.2 įvadinę pastabą.

                     (23)

                        Žr. 4.2 įvadinę pastabą.

                     (24)

                        Dėl specialiųjų su specifiniais procesais susijusių reikalavimų žr. 8.1 ir 8.3 įvadines pastabas.

                     (25)

                        Dėl specialiųjų su specifiniais procesais susijusių reikalavimų žr. 8.2 įvadinę pastabą.

                     (26)

                        Dėl specialiųjų su specifiniais procesais susijusių reikalavimų žr. 8.2 įvadinę pastabą.

                     (27)

                        Dėl specialiųjų su specifiniais procesais susijusių reikalavimų žr. 8.2 įvadinę pastabą.

                     (28)

                        Dėl specialiųjų su specifiniais procesais susijusių reikalavimų žr. 8.1 ir 8.3 įvadines pastabas.

                     (29)

                        Jei produktai sudaryti iš medžiagų, priskiriamų tiek 3901–3906 pozicijoms, tiek 3907–3911 pozicijoms, šis apribojimas taikomas tik tų medžiagų, kurios sudaro didžiausią dalį produkto masės, grupei.

                     (30)

                        Dėl specialiųjų reikalavimų gaminiams, pagamintiems iš tekstilės medžiagų mišinio, žr. 6 įvadinę pastabą.

                     (31)

                        Dėl specialiųjų reikalavimų gaminiams, pagamintiems iš tekstilės medžiagų mišinio, žr. 6 įvadinę pastabą.

                     (32)

                        Dėl specialiųjų reikalavimų gaminiams, pagamintiems iš tekstilės medžiagų mišinio, žr. 6 įvadinę pastabą.

                     (33)

                        Dėl specialiųjų reikalavimų gaminiams, pagamintiems iš tekstilės medžiagų mišinio, žr. 6 įvadinę pastabą.

                     (34)

                        Dėl specialiųjų reikalavimų gaminiams, pagamintiems iš tekstilės medžiagų mišinio, žr. 6 įvadinę pastabą.

                     (35)

                        Dėl specialiųjų reikalavimų gaminiams, pagamintiems iš tekstilės medžiagų mišinio, žr. 6 įvadinę pastabą.

                     (36)

                        Dėl specialiųjų reikalavimų gaminiams, pagamintiems iš tekstilės medžiagų mišinio, žr. 6 įvadinę pastabą.

                     (37)

                        Dėl specialiųjų reikalavimų gaminiams, pagamintiems iš tekstilės medžiagų mišinio, žr. 6 įvadinę pastabą.

                     (38)

                        Dėl specialiųjų reikalavimų gaminiams, pagamintiems iš tekstilės medžiagų mišinio, žr. 6 įvadinę pastabą.

                     (39)

                        Dėl specialiųjų reikalavimų gaminiams, pagamintiems iš tekstilės medžiagų mišinio, žr. 6 įvadinę pastabą.

                     (40)

                        Dėl specialiųjų reikalavimų gaminiams, pagamintiems iš tekstilės medžiagų mišinio, žr. 6 įvadinę pastabą.

                     (41)

                        Dėl specialiųjų reikalavimų gaminiams, pagamintiems iš tekstilės medžiagų mišinio, žr. 6 įvadinę pastabą.

                     (42)

                        Dėl specialiųjų reikalavimų gaminiams, pagamintiems iš tekstilės medžiagų mišinio, žr. 6 įvadinę pastabą.

                     (43)

                        Dėl specialiųjų reikalavimų gaminiams, pagamintiems iš tekstilės medžiagų mišinio, žr. 6 įvadinę pastabą.

                     (44)

                        Dėl specialiųjų reikalavimų gaminiams, pagamintiems iš tekstilės medžiagų mišinio, žr. 6 įvadinę pastabą.

                     (45)

                        Dėl specialiųjų reikalavimų gaminiams, pagamintiems iš tekstilės medžiagų mišinio, žr. 6 įvadinę pastabą.

                     (46)

                        Dėl specialiųjų reikalavimų gaminiams, pagamintiems iš tekstilės medžiagų mišinio, žr. 6 įvadinę pastabą.

                     (47)

                        Dėl specialiųjų reikalavimų gaminiams, pagamintiems iš tekstilės medžiagų mišinio, žr. 6 įvadinę pastabą.

                     (48)

                        Dėl specialiųjų reikalavimų gaminiams, pagamintiems iš tekstilės medžiagų mišinio, žr. 6 įvadinę pastabą.

                     (49)

                        Dėl specialiųjų reikalavimų gaminiams, pagamintiems iš tekstilės medžiagų mišinio, žr. 6 įvadinę pastabą.

                     (50)

                        Dėl specialiųjų reikalavimų gaminiams, pagamintiems iš tekstilės medžiagų mišinio, žr. 6 įvadinę pastabą.

                     (51)

                        Dėl specialiųjų reikalavimų gaminiams, pagamintiems iš tekstilės medžiagų mišinio, žr. 6 įvadinę pastabą.

                     (52)

                        Dėl specialiųjų reikalavimų gaminiams, pagamintiems iš tekstilės medžiagų mišinio, žr. 6 įvadinę pastabą.

                     (53)

                        Šią medžiagą naudoti galima tik gaminant audinius, naudojamus popieriaus gamybos mechaniniuose įrenginiuose.

                     (54)

                        Šią medžiagą naudoti galima tik gaminant audinius, naudojamus popieriaus gamybos mechaniniuose įrenginiuose.

                     (55)

                        Šią medžiagą naudoti galima tik gaminant audinius, naudojamus popieriaus gamybos mechaniniuose įrenginiuose.

                     (56)

                        Dėl specialiųjų reikalavimų gaminiams, pagamintiems iš tekstilės medžiagų mišinio, žr. 6 įvadinę pastabą.

                     (57)

                        Dėl specialiųjų reikalavimų gaminiams, pagamintiems iš tekstilės medžiagų mišinio, žr. 6 įvadinę pastabą.

                     (58)

                        Žr. 7 įvadinę pastabą.

                     (59)

                        Dėl specialiųjų reikalavimų gaminiams, pagamintiems iš tekstilės medžiagų mišinio, žr. 6 įvadinę pastabą.

                     (60)

                        Dėl specialiųjų reikalavimų gaminiams, pagamintiems iš tekstilės medžiagų mišinio, žr. 6 įvadinę pastabą.

                     (61)

                        Žr. 7 įvadinę pastabą.

                     (62)

                        Žr. 7 įvadinę pastabą.

                     (63)

                        Žr. 7 įvadinę pastabą.

                     (64)

                        Dėl specialiųjų reikalavimų gaminiams, pagamintiems iš tekstilės medžiagų mišinio, žr. 6 įvadinę pastabą.

                     (65)

                        Žr. 7 įvadinę pastabą.

                     (66)

                        Dėl specialiųjų reikalavimų gaminiams, pagamintiems iš tekstilės medžiagų mišinio, žr. 6 įvadinę pastabą.

                     (67)

                        Žr. 7 įvadinę pastabą.

                     (68)

                        Dėl specialiųjų reikalavimų gaminiams, pagamintiems iš tekstilės medžiagų mišinio, žr. 6 įvadinę pastabą.

                     (69)

                        Žr. 7 įvadinę pastabą.

                     (70)

                        Dėl specialiųjų reikalavimų gaminiams, pagamintiems iš tekstilės medžiagų mišinio, žr. 6 įvadinę pastabą.

                     (71)

                        Žr. 7 įvadinę pastabą.

                     (72)

                        Žr. 7 įvadinę pastabą.

                     (73)

                        Žr. 7 įvadinę pastabą.

                     (74)

                        Žr. 7 įvadinę pastabą.

                     (75)

                        Dėl specialiųjų reikalavimų gaminiams, pagamintiems iš tekstilės medžiagų mišinio, žr. 6 įvadinę pastabą.

                     (76)

                        Žr. 7 įvadinę pastabą.

                     (77)

                        Žr. 7 įvadinę pastabą.

                     (78)

                        Dėl specialiųjų reikalavimų gaminiams, pagamintiems iš tekstilės medžiagų mišinio, žr. 6 įvadinę pastabą.

                     (79)

                        Dėl specialiųjų reikalavimų gaminiams, pagamintiems iš tekstilės medžiagų mišinio, žr. 6 įvadinę pastabą.

                     (80)

                        Žr. 7 įvadinę pastabą.

                     (81)

                        SEMII – Puslaidininkių įrangos ir medžiagų institutas.