title: Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas kuriuo įsteigiama Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija {KOM(2009) 499 galutinis} {KOM(2009) 500 galutinis} {KOM(2009) 501 galutinis} {KOM(2009) 503 galutinis} {SEK(2009) 1233} {SEK(2009) 1234} {SEK(2009) 1235}

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0502

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 2009 9 23KOM(2009) 502 galutinis2009/0143 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASkuriuo įsteigiama Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija{KOM(2009) 499 galutinis}{KOM(2009) 500 galutinis}{KOM(2009) 501 galutinis}{KOM(2009) 503 galutinis}{SEK(2009) 1233}{SEK(2009) 1234}{SEK(2009) 1235}AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. PASIūLYMO APLINKYBėSFinansų krizė atskleidė svarbių finansų priežiūros trūkumų, susijusių ir su konkrečiais atvejais, ir su visa finansų sistema. Todėl Komisijos pirmininkas Jose Manuel Barroso paprašė Jacques de Larosière pirmininkaujamos aukšto lygio ekspertų grupės pateikti pasiūlymų, kaip sustiprinti Europos priežiūros priemones siekiant sukurti veiksmingesnę, labiau integruotą ir darnesnę Europos priežiūros sistemą. 2009 m. vasario 25 d. grupė pateikė ataskaitą. Remdamasi jos rekomendacijomis, Komisija 2009 m. kovo mėn. pranešime pavasario Europos Vadovų Tarybai pateikė pasiūlymų dėl naujos Europos finansų priežiūros struktūros. Komisija išsamiau išdėstė savo idėjas 2009 m. gegužės mėn. komunikate, kuriame pasiūlė:-  sukurti Europos finansų priežiūros institucijų sistemą (EFPIS), kurią sudarys nacionalinių finansų priežiūros institucijų, dirbančių kartu su naujomis Europos priežiūros institucijomis (EPI), sukurtomis pertvarkius veikiančius Europos priežiūros komitetus[1] į Europos bankininkystės instituciją (EBI), Europos draudimo ir profesinių pensijų instituciją (EDPPI) ir Europos vertybinių popierių ir rinkų instituciją (EVPRI), tinklas, taip suderinant visai Europai bendros finansų priežiūros sistemos privalumus ir vietos mikrolygio rizikos ribojimo priežiūros institucijų, kurios yra arčiausiai prie jų jurisdikcijoje veikiančių įstaigų, kompetenciją; ir-  įsteigti Europos sisteminės rizikos valdybą (ESRV), kurios užduotis – stebėti ir vertinti galimas grėsmes finansiniam stabilumui, kylančias dėl makroekonominių pokyčių ir visos finansų sistemos pokyčių. Šiuo tikslu ESRV iš anksto įspėtų, jei rizika visai sistemai imtų didėti, ir prireikus pateiktų rekomendacijų dėl veiksmų su ta rizika susijusioms problemoms spręsti[2].2. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMISRengiant šiuos pasiūlymus, surengtos dvi atviros konsultacijos. Pirma, paskelbus Jacques de Larosière pirmininkaujamos aukšto lygio darbo grupės ataskaitą ir 2009 m. kovo 4 d. Komisijos pranešimą, Komisija surengė nuo 2009 m. kovo 10 d. iki balandžio 10 d. trukusias konsultacijas, kurių rezultatais pasinaudojo rengdama Komunikatą dėl Europos finansų priežiūros, kuris paskelbtas 2009 m. gegužės 27 d. Gautų viešųjų nuomonių santrauką galima rasti interneto svetainėjehttp://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2009/fin_supervision/summary_en.pdfAntra, nuo 2009 m. gegužės 27 d. iki liepos 15 d. Komisija surengė kitą konsultacijų etapą, pakvietusi visas suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl išsamesnių reformų, pristatytų gegužės mėn. Komunikate dėl Europos finansų priežiūros. Daugumoje gautų atsakymų siūlomoms reformoms pritarta, pateikta pastabų dėl išsamių siūlomų ESRV ir EFPIS aspektų. Gautų viešųjų nuomonių santrauką galima rasti interneto svetainėjehttp://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2009/fin_supervision_may/replies_summary_en.pdf3. POVEIKIO VERTINIMASPrie gegužės mėn. Komisijos komunikato dėl Europos finansų priežiūros pridėtas poveikio vertinimas, kuriame išanalizuotos pagrindinės galimos EFPIS ir ESRV steigimo politikos priemonės. Prie šių pasiūlymų pridedamas antrasis poveikio vertinimas, kuriame galimos politikos priemonės nagrinėjamos išsamiau. Antrojo poveikio vertinimo ataskaita pateikiama Komisijos interneto svetainėje.4. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAITeisingumo Teismas pripažino[3], kad Sutarties 95 straipsnis, susijęs su galimybe nustatyti priemones, skirtas teisės aktams dėl vidaus rinkos sukūrimo ir veikimo suderinti, yra tinkamas teisinis pagrindas įsteigti „Bendrijos agentūrą, padedančią įgyvendinti suderinimą“, kai tokiai įstaigai patikėtos užduotys glaudžiai susijusios su teisės aktų, kuriais suderinami nacionalinės teisės aktai, dalyku.Dėl finansų ir ekonomikos krizės kilo reali ir rimta rizika vidaus rinkos stabilumui. Atkurti ir išlaikyti stabilią bei patikimą finansų sistemą – būtina sąlyga siekiant išsaugoti pasitikėjimą ir darną vidaus rinkoje ir kartu užtikrinti bei pagerinti sąlygas sukurti visiškai integruotą ir veikiančią finansinių paslaugų vidaus rinką. Be to, geriau integruotos finansų rinkos suteikia geresnių finansavimo ir rizikos išskaidymo galimybių ir taip padeda didinti ekonomikos gebėjimą atlaikyti sukrėtimus. Taigi finansinė integracija padidina stabilumą ir atvirkščiai. Sukūrus EFPIS, bus parengtas bendras taisyklių sąvadas, kuriuo bus užtikrinta, kad taisyklės būtų vienodai taikomos visoje ES, taip sudarant sąlygas vidaus rinkai geriau veikti. Europos priežiūros institucijų užduotis – padėti nacionalinėms institucijoms nuosekliai interpretuoti ir taikyti Bendrijos taisykles.Užduotys, kurias ketinama pavesti Europos priežiūros institucijoms, glaudžiai susijusios su priemonėmis, kurių imtasi reaguojant į finansų krizę, ir su priemonėmis, paskelbtomis 2009 m. kovo 4 d. ir gegužės 27 d. Komisijos komunikatuose, todėl tos institucijos, vadovaujantis Teismo praktika, gali būti įsteigtos remiantis Sutarties 95 straipsniu.Imantis veiksmų Bendrijos lygmeniu gali būti pašalinti krizės metu išryškėję trūkumai ir sukurta sistema, atitinkanti stabilios ir bendros ES finansinių paslaugų rinkos tikslą – sujungti nacionalines priežiūros institucijas į tvirtą Bendrijos tinklą. Tačiau įprastinė priežiūra ir toliau bus vykdoma nacionaliniu lygmeniu – nacionalinės priežiūros institucijos tebebus atsakingos už atskirų įmonių priežiūrą. Taip nuostatos neviršija to, kas griežtai būtina nustatytiems tikslams pasiekti. Taigi pasiūlymai atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus, nustatytus Sutarties 5 straipsnyje.5. POVEIKIS BIUDžETUISiekiant pertvarkyti esamus Europos priežiūros institucijų komitetus į veiksmingas Europos priežiūros institucijas, reikia daug išteklių – ir darbuotojų, ir biudžeto. Šių pasiūlymų poveikio biudžetui apžvalga pateikta poveikio vertinimo ataskaitoje ir pridedamose finansinėse teisės aktų pasiūlymų pažymose (pridedama prie šio pasiūlymo).6. IšSAMUS PASIūLYMO PAAIšKINIMASSiekiant atsižvelgti į sektorių ypatumus, bankininkystės, draudimo ir profesinių pensijų bei vertybinių popierių institucijoms įsteigti reikia trijų atskirų reglamentų. Tačiau bendra šių pasiūlymų esmė yra vienoda. Taigi šiame memorandume pirmiausia aptariami bendrieji trijų reglamentų elementai ir trumpai apžvelgiami jų skirtumai.6.1. Europos priežiūros institucijų steigimas ir jų teisinis statusasEuropos priežiūros institucijų tikslas yra padėti: i) gerinti vidaus rinkos veikimą, įskaitant visų pirma aukštą, veiksmingą ir nuoseklų reguliavimo ir priežiūros lygį, ii) apsaugoti indėlininkus, investuotojus, draudėjus ir kitus naudos gavėjus, iii) užtikrinti finansų rinkų vientisumą, veiksmingumą ir tolygų veikimą, iv) apsaugoti finansų sistemos stabilumą ir v) stiprinti tarptautinės priežiūros koordinavimą. Šiam tikslui pasiekti kiekviena EPI padeda užtikrinti nuoseklų, veiksmingą ir efektyvų atitinkamų Bendrijos teisės aktų taikymą.Europos priežiūros institucijos bus Bendrijos įstaigos, turėsiančios juridinio asmens statusą, ir pagrindinė siūlomos EFPIS sudedamoji dalis. Pastaroji veikia kaip priežiūros institucijų tinklas ir apima valstybių narių nacionalines institucijas, Europos priežiūros institucijų jungtinį komitetą, kuris svarstys įvairius sektorius apimančius klausimus, ir Europos Komisiją. Europos priežiūros institucijos turėtų būti kuo labiau nepriklausomos, kad galėtų objektyviai vykdyti savo misiją, tačiau Komisija turi dalyvauti jų veikloje, jeigu tai būtina dėl institucinių priežasčių ir Sutartyje nustatytų pareigų.Pagrindinis kiekvienos EPI sprendimų priėmimo organas bus jos stebėtojų taryba, kurią sudarys atitinkamų nacionalinių priežiūros institucijų vadovai ir atitinkamos institucijos pirmininkas. Pirmininkas pirmininkaus stebėtojų tarybos ir valdybos posėdžiams ir veiks kaip institucijos vadovas ir atstovas. Kasdieniu kiekvienos institucijos valdymu rūpinsis vykdomasis direktorius. Kalbant apie naujų Europos priežiūros institucijų buvimo vietą, siūloma išsaugoti dabartines esamų Europos priežiūros institucijų komitetų buveines, nes tai leis greitai ir veiksmingai pereiti prie naujos tvarkos. Europos priežiūros institucijų vidaus organizacija išsamiau aptariama 6.3 skirsnyje.6.2. Europos priežiūros institucijų užduotys ir įgaliojimaiEuropos priežiūros institucijos perims visas esamų Europos priežiūros institucijų komitetų užduotis, bet papildomai turės gerokai daugiau pareigų, apibrėžtus teisinius įgaliojimus ir daugiau galios apskritai, kaip nustatyta 2009 m. gegužės 27 d. Komisijos komunikate ir patvirtinta 2009 m. birželio 18–19 d. Europos Vadovų Tarybos.6.2.1. Techninių standartų rengimasEuropos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui parengti bendrą ES taisyklių sąvadą, kuris būtų taikomas visoms finansų įstaigoms bendrojoje rinkoje. Tam būtina nustatyti ir pašalinti teisės aktų, kuriais į nacionalinę teisę perkeliama Bendrijos teisė, skirtumus, atsirandančius dėl išimčių, leidžiančių nukrypti nuostatų, papildymų ar dviprasmybių, kad būtų įmanoma apibrėžti ir taikyti vieną suderintą pagrindinį standartų rinkinį. Siekdamos prie to prisidėti, institucijos rengs atitinkamuose sektorių teisės aktuose nustatytų sričių techninių standartų projektus. Šie standartai – veiksminga priemonė siekiant stiprinti Lamfalussy struktūros 3 lygmenį, kuriuo šiuo metu priimamos tik neprivalomos gairės. Sritys, kuriose institucija gali rengti tokius standartų projektus, susijusios su itin techninio pobūdžio klausimais, kuriais reikalingos vienodos Bendrijos teisės aktų taikymo sąlygos. Šie klausimai nėra susiję su politikos sprendimais, o jų turinį griežtai riboja 1-uoju lygmeniu priimti Bendrijos aktai (būtini atitinkamų Bendrijos teisės aktų pakeitimai išsamiai aptarti pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente). Rengdamos standartus Europos priežiūros institucijos užsitikrina galimybę maksimaliai pasinaudoti specializuota nacionalinių priežiūros institucijų patirtimi.Techninių standartų projektus institucija priims stebėtojų tarybos narių kvalifikuotąja balsų dauguma, kaip apibrėžta Sutarties 205 straipsnyje. Pagal Bendrijos teisinę tvarką reikalaujama, kad Komisija vėliau patvirtintų šiuos standartų projektus reglamentais ar sprendimais, kad jie įgytų tiesioginį teisinį poveikį. Labai išimtiniais atvejais ir tik Bendrijos interesų sumetimais Komisija gali nuspręsti patvirtinti standartus iš dalies arba su pakeitimais, arba iš viso jų netvirtinti ir turi pranešti institucijai apie tokio sprendimo priežastis. Komisijos pasiūlymas neprieštarauja diskusijoms dėl būsimų procedūrų, susijusių su perėjimu prie naujos Sutarties.Siekiant konsultuotis su suinteresuotosiomis šalimis, kiekvienai EPI bus suformuota suinteresuotųjų šalių grupė, kurią sudarys pramonės, finansų sektoriaus darbuotojų ir finansinių paslaugų naudotojų atstovai. Santykinės tokių atstovų dalys turėtų būti proporcingos, ir nė viena grupė neturėtų dominuoti. Europos priežiūros institucijos, kaip ir esami Europos priežiūros institucijų komitetai, turi galimybę skelbti nacionalinėms priežiūros institucijoms ir finansų įstaigoms bei rinkos dalyviams neprivalomas gaires ir rekomendacijas techninių standartų nereglamentuojamose srityse. Jeigu kokiu nors ypatingu atveju institucijos nusprendžia nesilaikyti gairių ir rekomendacijų, jos turėtų institucijai paaiškinti savo sprendimo priežastis.6.2.2. Įgaliojimai užtikrinti nuoseklų Bendrijos taisyklių taikymąNet ir esant bendram suderintų taisyklių sąvadui, taikant šias taisykles atsitiktiniais atvejais gali atsirasti nuomonės dėl Bendrijos teisės aktų taikymo skirtumų. Taigi, nepažeidžiant Komisijos teisės inicijuoti pažeidimų nagrinėjimo procedūras prieš valstybes nares, Europos priežiūros institucijos turėtų turėti bendruosius įgaliojimus padėti užtikrinti nuoseklų Bendrijos teisės aktų taikymą. Tam turėtų būti nustatytas mechanizmas, pagal kurį būtų vertinami nacionalinių priežiūros institucijų, kurios, kaip manoma, nukrypsta nuo galiojančių Bendrijos teisės aktų (įskaitant 6.2.1 punkte aptariamus techninius standartus), veiksmai. Šį mechanizmą sudaro trys atskiri etapai:Pirma, Europos priežiūros institucijos savo iniciatyva arba vienai ar daugiau nacionalinių priežiūros institucijų, arba Komisijai paprašius tirtų šiuos atvejus ir, jei būtina, priimtų priežiūros institucijai skirtą rekomendaciją dėl veiksmų. Atsižvelgiant į bendrą pareigą laikytis Bendrijos teisės aktų, priežiūros institucijos būtų pareikalauta įgyvendinti rekomendaciją per vieną mėnesį.Antra, jeigu rekomendacijos nesilaikoma, Europos Komisija, gavusi atitinkamą EPI pranešimą arba savo iniciatyva, gali priimti sprendimą, kuriuo pareikalautų, kad nacionalinė priežiūros institucija imtųsi konkrečių veiksmų arba susilaikytų nuo veiksmų. Nacionalinė priežiūros institucija per dešimt darbo dienų nuo sprendimo gavimo dienos praneša Komisijai ir EPI apie priemones, kurių ėmėsi arba ketina imtis šiam sprendimui įgyvendinti.Trečia, išskirtinėmis aplinkybėmis, kai priežiūros institucija nevykdo pastarojo sprendimo, Europos priežiūros institucijos blogiausiu atveju gali priimti finansų įstaigoms skirtą sprendimą dėl joms tiesiogiai taikomų Bendrijos teisės aktų (t. y. reglamentų). Tai nepažeidžia Komisijos įgaliojimų užtikrinti savo sprendimo vykdymą.6.2.3. Veiksmai kritinės padėties atvejaisEuropos priežiūros institucijos aktyviai koordinuoja nacionalinių priežiūros institucijų veiksmus, visų pirma esant nepageidaujamiems pokyčiams, kurie gali sukelti pavojų sklandžiam ES finansų sistemos veikimui ir jos vientisumui. Tačiau tam tikrais kritiniais atvejais koordinavimo gali nepakakti, ypač kai atskiros nacionalinės priežiūros institucijos stokoja greito reagavimo į kylančią tarpvalstybinę krizę priemonių. Taigi Europos priežiūros institucijos tokiomis išskirtinėmis aplinkybėmis turėtų turėti įgaliojimų pareikalauti, kad nacionalinės priežiūros institucijos bendrai imtųsi konkrečių veiksmų. Tarpvalstybinei kritinei padėčiai nustatyti būtinas tam tikro lygio vertinimas, todėl jis turėtų būti patikėtas Europos Komisijai. Šiuo atveju taikoma apsaugos sąlyga (žr. 6.2.11 punktą). Lygiagrečiai reikėtų sparčiau kurti visapusišką tarpvalstybinę sistemą, kad būtų sustiprintos Europos Sąjungos finansų krizių valdymo ir sprendimo sistemos, įskaitant garantijų sistemas ir dalijimąsi našta.6.2.4. Nacionalinių priežiūros institucijų nesutarimų sprendimasSiūloma nustatyti mechanizmą, kurį taikant būtų užtikrinta, kad atitinkamos nacionalinės priežiūros institucijos deramai atsižvelgtų į kitų valstybių narių interesus, taip pat ir priežiūros institucijų kolegijose. Jeigu priežiūros institucija nesutinka su kitos priežiūros institucijos veiksmų tvarka ar turiniu arba neveikimu tais atvejais, kai pagal atitinkamus teisės aktus reikalaujama bendradarbiauti, koordinuoti veiksmus ar bendrai priimti sprendimus, institucija, atitinkamai priežiūros institucijai paprašius, gali padėti institucijoms susitarti dėl bendro požiūrio arba išspręsti klausimą. Šį mechanizmą sudaro trys galimi etapai:[4]Pirma, jeigu viena ar daugiau nacionalinių priežiūros institucijų prašo EPI padėti sprendžiant tokius nesutarimus, ji gali pirmiausia nustatyti institucijų taikinimo etapą, kad jos pačios bandytų susitarti, jeigu reikia, institucijai tarpininkaujant.Antra, jei po taikinimo etapo institucijoms nepavyksta pasiekti tokio susitarimo, klausimą gali išspręsti pačios EPI, priimdamos sprendimą[5]. Tačiau toks būdas būtų išimtinis, nes daugeliu atvejų atitinkamos nacionalinės institucijos turėtų gebėti susitarti taikant pirmiau minėtą taikinimo procedūrą.Trečia, jeigu priežiūros institucija nesilaiko ankstesnio sprendimo, institucija taip pat gali nuspręsti priimti finansų įstaigoms skirtus sprendimus, kuriuose būtų nurodytos jų prievolės dėl Bendrijos teisės aktų, kurie tiesiogiai taikomi finansų įstaigoms.Reikėtų pabrėžti, kad ginčų sprendimo mechanizmas turėtų būti taikomas tik esminiams klausimams, pvz., atvejams, kai priežiūros institucijos veiksmai arba neveikimas daro didelį žalingą poveikį priežiūros institucijos gebėjimui apsaugoti indėlininkų, draudėjų, investuotojų arba asmenų, kuriems teikiamos paslaugos vienoje ar keliose kitose valstybėse narėse, interesus arba šių valstybių narių finansiniam stabilumui. Institucija pasilieka teisę nepradėti ginčų sprendimo procedūros arba priimti bet kokį sprendimą, jeigu tokie reikalavimai netenkinami. Šiai tvarkai taikoma apsaugos sąlyga (žr. 6.2.11 punktą).6.2.5. Priežiūros institucijų kolegijosPriežiūros institucijų kolegijos yra itin svarbios ES priežiūros sistemai ir atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant darnų informacijos srautą tarp buveinės šalies ir priimančiosios šalies institucijų. Europos priežiūros institucijos prisidės skatinant veiksmingą ir nuoseklų priežiūros institucijų kolegijų veikimą ir stebint Bendrijos teisės aktų įgyvendinimo kolegijose darną. Tokiomis aplinkybėmis Europos priežiūros institucijos gali stebėtojų teisėmis dalyvauti priežiūros institucijų kolegijų susitikimuose ir gauti visą svarbią informaciją, kuria dalijasi kolegijų nariai.6.2.6. Bendri priežiūros principai, užduočių ir pareigų perdavimas ir tarpusavio vertinimaiEuropos priežiūros institucijos aktyviai dalyvauja kuriant bendrus Europos priežiūros principus ir užtikrinant vienodas procedūras ir nuoseklią priežiūros praktiką visoje Bendrijoje. Kartu su nacionalinių priežiūros institucijų tarpusavio nesutarimų sprendimo mechanizmu bendrieji priežiūros principai turėtų padėti skatinti pasitikėjimą ir bendradarbiavimą ir gali sudaryti priežiūros institucijoms vis daugiau galimybių perduoti viena kitai tam tikras užduotis ir pareigas. Europos priežiūros institucijos turėtų sudaryti tam palankesnes sąlygas nustatydamos užduotis ir pareigas, kurias galima perduoti arba vykdyti kartu, taip pat skatindamos vadovautis gerąja patirtimi. Šiuo atžvilgiu institucija skatina ir sudaro geresnes sąlygas kurti bendras priežiūros grupes. Be to, Europos priežiūros institucijos periodiškai atlieka nacionalinių priežiūros institucijų tarpusavio vertinimo analizę.6.2.7. Rinkos pokyčių vertinimasViena iš naujų užduočių, pavestų esamiems Europos priežiūros institucijų komitetams 2009 m. sausio 23 d. priimtuose persvarstytuose Komisijos sprendimuose, yra tendencijų, galimos rizikos ir pažeidžiamumo bankininkystės, draudimo ir vertybinių popierių sektoriuje stebėsena, vertinimas ir ataskaitų apie tai teikimas. Nors už ES finansų sektoriaus makrolygio rizikos ribojimo analizę bus atsakinga siūloma ESRV, Europos priežiūros institucijos turėtų tęsti esamų Europos priežiūros institucijų komitetų darbą šioje srityje, nes: i) jų analizėje daugiausia dėmesio skiriama kitokiems dalykams, t. y. mikrolygio rizikos ribojimo analizė – tai analizė „iš apačios į viršų“, o makrolygio rizikos ribojimo analizė – tai analizė „iš viršaus į apačią“, ir ii) jų analizė gali būti naudinga ESRV atliekamam darbui.6.2.8. Tarptautinis ir patariamasis vaidmuoŠiais pasiūlymais Komisija aiškiai siekia šalinti per krizę išaiškėjusius trūkumus, taip pat reaguoja į G20 raginimą imtis veiksmų siekiant sukurti tvirtesnę ir viso pasaulio mastu darnesnę finansinių paslaugų reguliavimo ir priežiūros sistemą. Europos priežiūros institucijos galėtų būti naudingi ryšių su trečiųjų šalių priežiūros institucijomis centrai. Šiomis aplinkybėmis jos, nepažeisdamos Europos institucijų įgaliojimų, gali sudaryti administracinius susitarimus su tarptautinėmis organizacijomis ir trečiųjų šalių administracijomis. Europos priežiūros institucijos taip pat galėtų padėti rengti sprendimus dėl lygiavertiškumo, susijusius su trečiųjų šalių priežiūros tvarka. Be to, Europos priežiūros institucijos, paprašytos arba savo iniciatyva, gali teikti patarimus Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai arba skelbti nuomones, taip pat dėl tarpvalstybinių susijungimų ir įsigijimų rizikos ribojimo vertinimų. Tokios nuomonės turėtų užtikrinti papildomą apsaugą, siekiant garantuoti pagrįstą ir objektyvų būsimų tarpvalstybinių susijungimų ar įsigijimų vertinimą.6.2.9. Informacijos rinkimasInstitucijai paprašius, priežiūros institucijos ir kitos valstybių narių valdžios institucijos teikia Institucijai visą informaciją, kuri būtina jai šiuo reglamentu pavestoms pareigoms vykdyti. Be to, institucija, bendradarbiaudama su priežiūros institucijų kolegijose veikiančiomis priežiūros institucijomis, apibrėžia ir atitinkamai renka iš priežiūros institucijų visą svarbią informaciją, kad palengvintų priežiūros institucijų kolegijų darbą. Ji sukuria ir tvarko centrinę sistemą, kad priežiūros institucijų kolegijose veikiančios priežiūros institucijos galėtų naudotis tokia informacija. Iš principo nacionalinės priežiūros institucijos turėtų perduoti Europos priežiūros institucijoms visą informaciją.6.2.10. Santykiai su ESRVKad siūloma ES priežiūros sistema veiktų, ESRV ir EFPIS turi glaudžiai bendradarbiauti. Iš tiesų reformos tikslas yra užtikrinti sklandesnę priežiūros makrolygio ir mikrolygio rizikos ribojimo lygmenimis sąveiką. Makrolygio rizikos ribojimo priežiūros užduotims atlikti ESRV turėtų laiku gauti mikrolygio rizikos ribojimo informaciją, o mikrolygio rizikos ribojimo priežiūrą vykdančioms nacionalinėms institucijoms būtų naudinga ESRV turima informacija apie makrolygio rizikos ribojimo aplinką. Reglamentuose taip pat nustatomos procedūros, kurių turi laikytis Europos priežiūros institucijos ESRV rekomendacijoms įgyvendinti ir kaip Europos priežiūros institucijos turėtų naudotis savo įgaliojimais, kad užtikrintų, jog būtų laiku imamasi tolesnių veiksmų atsižvelgiant į vienai ar daugiau nacionalinių priežiūros institucijų skirtas rekomendacijas.6.2.11. Apsaugos priemonėsPagal 2009 m. birželio mėn. ECOFIN tarybos ir Europos Vadovų Tarybos išvadas, kuriose pabrėžiama, kad nepažeidžiant Bendrijos teisės taikymo ir pripažįstant, kad valstybėms narėms gali atsirasti galimų ar neapibrėžtųjų įsipareigojimų, Europos priežiūros institucijų sprendimai neturėtų turėti neigiamos įtakos valstybių narių fiskalinei atsakomybei, nustatoma apsaugos sąlyga. Šia sąlyga užtikrinama, kad tais atvejais, kai valstybė narė mano, kad sprendimas, priimtas pagal šių reglamentų 10 straipsnį (t. y. sprendimai dėl kritinės padėties) arba 11 straipsnį (t. y. nesutarimų sprendimas), daro neigiamą įtaką jos fiskalinei atsakomybei, ji gali pranešti institucijai ir Komisijai, kad nacionalinė priežiūros institucija neketina įgyvendinti institucijos sprendimo, aiškiai parodydama, kaip institucijos sprendimas daro neigiamą įtaką jos fiskalinei atsakomybei. Institucija per vieną mėnesį praneša valstybei narei, ar ji patvirtina savo sprendimą, ar jį pakeičia arba panaikina. Jeigu institucija patvirtina savo sprendimą, valstybė narė gali perduoti klausimą nagrinėti Tarybai, o institucijos sprendimo taikymas laikinai sustabdomas. Taryba per du mėnesius kvalifikuotąja balsų dauguma nusprendžia, ar sprendimas turėtų būti patvirtintas ar panaikintas. Pagal 10 straipsnį priimtiems institucijos sprendimams taikoma paspartinta procedūra, atsižvelgiant į būtinybę greitai priimti sprendimus kritinėmis aplinkybėmis.6.3. Europos priežiūros institucijų ir EFPIS vidaus organizacijaKiekvieną EPI sudaro: i) stebėtojų taryba; ii) valdyba; iii) pirmininkas ir iv) vykdomasis direktorius. Be to, visoms trims Europos priežiūros institucijoms turėtų būti įsteigta bendra apeliacinė taryba.6.3.1. Stebėtojų tarybaStebėtojų taryba yra pagrindinis Europos priežiūros institucijų sprendimus priimantis organas ir ji, be kita ko, bus atsakinga už techninių standartų projektų, nuomonių, rekomendacijų ir sprendimų, apibūdintų šio aiškinamojo memorandumo 6.2 skirsnyje, priėmimą. Stebėtojų tarybą sudaro:-  - atitinkamos EPI pirmininkas, kuris pirmininkauja tarybos posėdžiams, bet nebalsuoja;-  - kiekvienos valstybės narės atitinkamos nacionalinės priežiūros institucijos vadovas;-  vienas Komisijos atstovas, kuris nebalsuoja;-  vienas ESRV atstovas, kuris nebalsuoja;-  - po vieną kitų dviejų Europos priežiūros institucijų atstovą, kurie nebalsuoja, ir-  - kai tinka, taryba gali nuspręsti leisti posėdžiuose dalyvauti stebėtojams.Tarybos sprendimai bus priimami paprastąja balsų dauguma, išskyrus sprendimus, susijusius su techninių standartų projektų ir gairių nustatymu, ir sprendimus, susijusius su finansinių nuostatų straipsniais, dėl kurių bus balsuojama kvalifikuotąja balsų dauguma. Taryba gali suformuoti grupes ginčams spręsti. Tačiau galutinį sprendimą tokios grupės siūlymu priima stebėtojų taryba.6.3.2. ValdybaValdyba užtikrina, kad institucija vykdytų savo misiją ir atliktų jai skirtas užduotis. Visų pirma ji turėtų būti atsakinga už institucijos darbo programos parengimą ir darbo tvarkos taisyklių tvirtinimą ir atlikti pagrindinį vaidmenį priimant jos biudžetą. Valdybą sudarys EPI pirmininkas, Komisijos atstovas ir stebėtojų tarybos iš savo narių išrinkti keturi nariai, kurie veikia nepriklausomai ir objektyviai, vadovaudamiesi Bendrijos interesais. Vykdomasis direktorius gali dalyvauti valdybos posėdžiuose be teisės balsuoti.6.3.3. Pirmininkas ir vykdomasis direktoriusEPI atstovauja visą darbo dieną dirbantis nepriklausomas pirmininkas, kuris atsako už stebėtojų tarybos darbo parengimą, taip pat už pirmininkavimą ir stebėtojų tarybos, ir valdybos posėdžiams. Tačiau kasdienei Europos priežiūros institucijų veiklai vadovauja vykdomasis direktorius, kuris, kaip ir pirmininkas, yra visą darbo dieną dirbantis nepriklausomas specialistas. Jis (ji) atsako už metinės darbo programos įgyvendinimą ir imasi būtinų priemonių EPI veikimui užtikrinti. Abu asmenis parenka stebėtojų taryba, remdamasi jų nuopelnais, gebėjimais, finansų įstaigų ir rinkų išmanymu bei su finansų priežiūra ir reguliavimu susijusia patirtimi, pagal atviros atrankos procedūrą. Stebėtojų tarybos atrinktą kandidatą pirmininko pareigoms eiti turi patvirtinti Europos Parlamentas. Abi kadencijos trunka penkerius metus ir gali būti pratęstos vieną kartą. Toks pratęsimas priklausys nuo stebėtojų tarybos atlikto vertinimo rezultato.6.3.4. Europos priežiūros institucijų jungtinis komitetasSiūlomoje struktūroje ypač svarbus bus įvairių sektorių bendradarbiavimas, kad būtų atsižvelgta į atitinkamas rinkos tendencijas ir realijas. Europos priežiūros institucijų jungtinis komitetas užtikrins trijų naujų EPI savitarpio supratimą, bendradarbiavimą ir nuoseklių priežiūros metodų taikymą. Siekiant konkrečiai spręsti įvairius sektorius apimančius klausimus, įskaitant su finansiniais konglomeratais susijusius klausimus, ir užtikrinti vienodas sąlygas, turi būti įsteigtas jungtinio komiteto pakomitetis. Nors faktinius sprendimus dėl, pavyzdžiui, Finansinių konglomeratų direktyvos priima atskiros EPI, jungtinis komitetas turėtų užtikrinti, kad bendrus sprendimus lygiagrečiai priimtų ir likusios EPI.6.3.5. Apeliacinė tarybaApeliacine sistema bus užtikrinta, kad bet koks fizinis ar juridinis asmuo, įskaitant nacionalines priežiūros institucijas, galėtų pirmiausia pateikti apeliacinei tarybai apeliacinį skundą dėl Europos priežiūros institucijų sprendimo, siekiant užtikrinti nuoseklų Bendrijos taisyklių taikymą (9 straipsnis), veiksmus kritiniais atvejais (10 straipsnis) ir nesutarimų sprendimą (11 straipsnis). Apeliacinė taryba yra jungtinė trijų EPI įstaiga, t. y. ji nagrinės klausimus, susijusius su bankininkyste, draudimu ir vertybiniais popieriais. Apeliacinė taryba turės šešis atitinkamų žinių ir patirties turinčius narius ir šešis pakaitinius narius, tačiau tai negali būti dabartiniai nacionalinių priežiūros institucijų arba kitų institucijos veikloje dalyvaujančių nacionalinių ar Bendrijos institucijų darbuotojai. Kiekvienos EPI valdyba skiria po du apeliacinės tarybos narius ir du pakaitinius narius iš Europos Komisijos pasiūlyto trumpojo sąrašo.6.4. Finansinės nuostatosŠiose nuostatose aptariami Europos priežiūros institucijų biudžeto klausimai ir pabrėžiama, kad institucijos gali gauti pajamų iš įvairių šaltinių; pvz., tai gali būti privalomi nacionalinių priežiūros institucijų įnašai, Bendrijos subsidija arba institucijai sektoriaus mokami mokesčiai. Nuostatose taip pat nurodomos biudžeto metinio sudarymo, vykdymo ir kontrolės procedūros. Taikomas Finansinis pagrindų reglamentas, skirtas įstaigoms, įsteigtoms pagal Finansinio reglamento 158 straipsnį.6.5. Bendrosios ir baigiamosios nuostatosBendrosiose nuostatose nustatomi praktiniai klausimai, susiję su aprūpinimu darbuotojais, Europos priežiūros institucijų atsakomybe, profesinės paslapties prievolėmis, duomenų apsauga, galimybe susipažinti su dokumentais, kalbų vartojimu, susitarimais dėl būstinės ir trečiųjų šalių dalyvavimu. Per trejus metus nuo faktinės veiklos pradžios ir paskui kas trejus metus Komisija skelbia Europos priežiūros institucijų veikimo ir reglamente nustatytų procedūrų taikymo ataskaitą. Šioje ataskaitoje taip pat vertinama pažanga siekiant reguliavimo ir priežiūros konvergencijos ES krizių valdymo ir sprendimo srityse.6.6. Pagrindiniai trijų reglamentų skirtumaiPagrindiniai trijų siūlomų reglamentų skirtumai susiję su institucijų tikslais, veiksmų mastu ir apibrėžtimis, kurie pritaikomi prie atitinkamo sektoriaus ypatumų ir galiojančių Bendrijos teisės aktų. Be to, Europos Vadovų Taryba padarė išvadą, kad Europos priežiūros institucijoms taip pat reikėtų suteikti kredito reitingų agentūrų priežiūros įgaliojimus. EVPRI būtų atsakinga už kredito reitingų agentūrų registravimą. EVPRI taip pat būtų įgaliota imtis priežiūros priemonių, pavyzdžiui, panaikinti registraciją arba sustabdyti kredito reitingų naudojimą reguliavimo tikslais. Priežiūros įgaliojimai galėtų apimti įgaliojimą prašyti informacijos ir atlikti tyrimus ar patikrinimus vietoje. EVPRI pareigos ir įgaliojimai kredito reitingų agentūrų atžvilgiu bus apibrėžti iš dalies pakeitus Reglamentą dėl kredito reitingų agentūrų.2009/0143 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASkuriuo įsteigiama Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijaEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[6],atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[7],atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[8],atsižvelgdami į ECB nuomonę,laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[9],kadangi:(1) 2007–2008 m. finansų krizė atskleidė svarbių finansų priežiūros trūkumų, susijusių ir su konkrečiais atvejais, ir su visa finansų sistema. Nacionaliniai priežiūros modeliai atsiliko nuo realybės – integruotų ir tarpusavyje susijusių Europos finansų rinkų, kuriose daug finansų įmonių veikia tarpvalstybiniu mastu. Krizė atskleidė nacionalinių priežiūros institucijų bendradarbiavimo, veiklos koordinavimo, nuoseklaus Bendrijos teisės aktų taikymo ir pasitikėjimo trūkumų.(2) Komisijos prašymu 2009 m. vasario 25 d. paskelbtoje Jacques de Larosière pirmininkaujamos aukšto lygio ekspertų grupės ataskaitoje padaryta išvada, kad būtina sustiprinti priežiūros sistemą, siekiant sumažinti būsimų finansų krizių riziką ir pasekmes. Joje rekomenduojama įgyvendinti radikalias Bendrijos finansų sektoriaus priežiūros struktūros reformas. Ta ekspertų grupė taip pat padarė išvadą, kad reikėtų sukurti Europos finansų priežiūros institucijų sistemą, kuri apimtų tris Europos priežiūros institucijas – vieną draudimo ir profesinių pensijų sektoriui, vieną bankininkystės sektoriui ir vieną vertybinių popierių sektoriui, ir sukurti Europos sisteminės rizikos tarybą.(3) 2009 m. kovo 4 d. pranešime „Europos ekonomikos atkūrimo skatinimas“[10] Komisija pasiūlė parengti teisės akto, kuriuo būtų sukurta Europos finansų priežiūros institucijų sistema ir Europos sisteminės rizikos valdyba, projektą, o 2009 m. gegužės 27 d. komunikate „Europos finansų priežiūra“[11] pateikė išsamesnės informacijos apie galimą tokios naujos priežiūros sistemos struktūrą.(4) Europos Vadovų Taryba savo 2009 m. birželio 19 d. išvadose rekomendavo sukurti Europos finansų priežiūros institucijų sistemą, kurią sudarytų trys naujos Europos priežiūros institucijos. Sistemos tikslas turėtų būti gerinti nacionalinės priežiūros kokybę ir nuoseklumą, stiprinti tarpvalstybiniu mastu veikiančių grupių priežiūrą ir nustatyti bendrą Europos taisyklių sąvadą, kuris būtų taikomas visoms finansų įstaigoms bendrojoje rinkoje. Ji pabrėžė, kad Europos priežiūros institucijos taip pat turėtų turėti kredito reitingų agentūrų priežiūros įgaliojimus, ir pakvietė Komisiją parengti konkrečių pasiūlymų, kaip Europos finansų priežiūros institucijų sistema galėtų atlikti svarbų vaidmenį krizės atvejais, kartu pabrėždama, kad Europos priežiūros institucijų sprendimai neturėtų daryti neigiamo poveikio valstybių narių fiskalinei atsakomybei.(5) Dėl finansų ir ekonomikos krizės kilo reali ir rimta rizika vidaus rinkos stabilumui. Atkurti ir išlaikyti stabilią bei patikimą finansų sistemą – būtina sąlyga siekiant išsaugoti pasitikėjimą ir darną vidaus rinkoje ir kartu užtikrinti bei pagerinti sąlygas sukurti visiškai integruotą ir veikiančią finansinių paslaugų vidaus rinką. Be to, geriau integruotos finansų rinkos suteikia geresnių finansavimo ir rizikos išskaidymo galimybių ir taip padeda didinti ekonomikos gebėjimą atlaikyti sukrėtimus.(6) Bendrija jau padarė viską, kas įmanoma, turėdama dabartinio statuso Europos priežiūros institucijų komitetus, kurie tėra Komisijos patariamosios įstaigos. Negalima taikstytis su tokia padėtimi, kai nėra mechanizmo, kuriuo būtų užtikrinta, kad nacionalinės priežiūros institucijos priimtų geriausius įmanomus priežiūros sprendimus dėl tarpvalstybiniu mastu veikiančių įstaigų; nacionalinės priežiūros institucijos nepakankamai bendradarbiauja ir keičiasi informacija; kai nacionalinėms institucijoms imantis bendrų veiksmų tenka atsižvelgti į nenuoseklius reguliavimo ir priežiūros reikalavimus; kai sprendžiant Europos problemas nacionaliniai sprendimai dažniausiai yra vienintelė įmanoma galimybė, kai tas pats teisės akto tekstas aiškinamas nevienodai. Europos priežiūros institucijų sistema turėtų būti siekiama pašalinti šiuos trūkumus ir sukurti sistemą, atitinkančią stabilios ir bendros Bendrijos finansinių paslaugų rinkos tikslą, sujungiant nacionalines priežiūros institucijas į tvirtą Bendrijos tinklą.(7) Europos finansų priežiūros institucijų sistema turėtų būti nacionalinių ir Bendrijos priežiūros institucijų tinklas, kuriame kasdienė finansų įstaigų priežiūra būtų atliekama nacionaliniu lygmeniu, o pagrindinis tarpvalstybinių grupių priežiūros vaidmuo būtų patikėtas priežiūros institucijų kolegijoms. Taip pat turėtų būti užtikrintas didesnis finansų įstaigoms ir rinkoms visoje Bendrijoje skirtų taisyklių suderinimas ir darnus jų taikymas. Reikėtų įsteigti Europos draudimo ir profesinių pensijų instituciją, taip pat Europos bankininkystės instituciją bei Europos vertybinių popierių ir rinkų instituciją (Europos priežiūros institucijas).(8) Europos priežiūros institucijos turėtų pakeisti Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetą, įsteigtą Komisijos sprendimu 2009/78/EB[12], Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komitetą, įsteigtą Komisijos sprendimu 2009/79/EB[13], ir Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetą, įsteigtą Komisijos sprendimu 2009/77/EB[14], ir turėtų perimti visas tų komitetų užduotis ir kompetenciją. Kiekvienos institucijos veiksmų mastas turėtų būti aiškiai apibrėžtas. Jeigu būtina atsižvelgiant į institucines priežastis ir Sutartyje nustatytas pareigas, Komisija taip pat turėtų būti priežiūros veiklos tinklo dalis.(9) Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija (toliau – Institucija) turėtų siekti gerinti vidaus rinkos veikimą, visų pirma užtikrindama aukštą, veiksmingą ir nuoseklų reguliavimo ir priežiūros lygį, atsižvelgiant į įvairius visų valstybių narių interesus, apsaugoti draudėjus ir kitus naudos gavėjus, užtikrinti finansų rinkų vientisumą, veiksmingumą ir sklandų veikimą, apsaugoti finansų sistemos stabilumą ir stiprinti tarptautinės priežiūros koordinavimą visos ekonomikos, įskaitant finansų įstaigas ir kitas suinteresuotąsias šalis, vartotojus ir darbuotojus, naudai. Būtina ir tinkama, kad Institucija būtų Bendrijos įstaiga, turinti juridinio asmens statusą ir teisinę, administracinę ir finansinę autonomiją, kad ji galėtų pasiekti savo tikslus.(10) 2006 m. gegužės 2 d. sprendime byloje C-217/04 (Jungtinė Karalystė prieš Europos Parlamentą ir Tarybą)[15] Europos Bendrijų Teisingumo Teismas pripažino, kad Sutarties 95 straipsnis, susijęs su galimybe nustatyti priemones, skirtas teisės aktams dėl vidaus rinkos sukūrimo ir veikimo suderinti, yra tinkamas teisinis pagrindas įsteigti „Bendrijos agentūrą, padedančią įgyvendinti suderinimą“, kai tokiai įstaigai patikėtos užduotys glaudžiai susijusios su teisės aktų, kuriais suderinami nacionalinės teisės aktai, dalyku. Institucijos paskirtis ir užduotys – padėti nacionalinėms priežiūros institucijoms nuosekliai aiškinti ir taikyti Bendrijos taisykles ir prisidėti užtikrinant finansinei integracijai būtiną finansinį stabilumą – glaudžiai susijusios su Bendrijos acquis tikslais dėl finansinių paslaugų vidaus rinkos. Taigi Institucija turėtų būti įsteigta remiantis Sutarties 95 straipsniu.(11) Teisės aktai, kuriuose nustatomos valstybių narių nacionalinių priežiūros institucijų užduotys, įskaitant užduotį bendradarbiauti viena su kita ir su Komisija, yra šie[16]: 1964 m. vasario 25 d. Tarybos direktyva 64/225/EEB dėl įsisteigimo laisvės ir laisvės teikti paslaugas apribojimų panaikinimo perdraudimo bei retrocesijos srityse[17], 1973 m. liepos 24 d. Pirmoji Tarybos direktyva 73/239/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tiesioginio draudimo, išskyrus gyvybės draudimą, veiklos pradėjimu ir vykdymu, derinimo[18], 1973 m. liepos 24 d. Tarybos direktyva 73/240/EEB panaikinanti įsisteigimo laisvės apribojimus vykdant tiesioginį draudimą, išskyrus gyvybės draudimą[19], 1976 m. birželio 29 d. Tarybos direktyva 76/580/EEB iš dalies keičianti Direktyvą 73/239/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tiesioginio draudimo, išskyrus gyvybės draudimą, veiklos pradėjimu ir vykdymu, derinimo[20], 1978 m. gegužės 30 d. Tarybos direktyva 78/473/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su Bendrijos bendruoju draudimu, derinimo[21], 1984 m. gruodžio 10 d. Tarybos direktyva 84/641/EEB iš dalies keičianti, pirmiausia dėl pagalbos turistams, Pirmąją direktyvą (73/239/EEB) dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tiesioginio draudimo, išskyrus gyvybės draudimą, veiklos pradėjimu ir vykdymu, derinimo[22], 1987 m. birželio 22 d. Tarybos direktyva 87/344/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su teisinių išlaidų draudimu, derinimo[23], 1988 m. birželio 22 d. Antroji Tarybos direktyva 88/357/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tiesioginiu draudimu, išskyrus gyvybės draudimą, derinimo, apibrėžianti nuostatas, padedančias veiksmingai naudotis laisve teikti paslaugas, ir iš dalies keičianti Direktyvą 73/239/EEB[24], 1992 m. birželio 18 d. Tarybos direktyva 92/49/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tiesioginiu draudimu, išskyrus gyvybės draudimą, derinimo ((trečioji ne gyvybės draudimo Direktyva)[25], 1998 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/78/EB dėl draudimo įmonių papildomos priežiūros draudimo grupėje[26], 2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/17/EB dėl draudimo įmonių reorganizavimo ir likvidavimo[27], 2002 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/83/EB dėl gyvybės draudimo[28], 2002 m. gruodžio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/92/EB dėl draudimo tarpininkavimo[29] ir 2003 m. birželio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/41/EB dėl įstaigų, atsakingų už profesinių pensijų skyrimą, veiklos ir priežiūros[30].(12) Galiojantys Bendrijos teisės aktai, kuriais reglamentuojama šio reglamento apimama sritis, taip pat yra šie: 2002 m. gruodžio 16 d. Direktyva 2002/87/EB dėl finansiniam konglomeratui priklausančių kredito įstaigų, draudimo įmonių ir investicinių firmų papildomos priežiūros[31], 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui[32] ir 2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/65/EB dėl nuotolinės prekybos vartotojams skirtomis finansinėmis paslaugomis[33].(13) Būtina nustatyti veiksmingą priemonę, kurią taikant būtų galima rengti suderintus techninius finansinių paslaugų srities standartus, siekiant užtikrinti (taip pat taikant bendras taisykles) vienodas veiklos sąlygas ir tinkamą draudėjų, kitų naudos gavėjų ir vartotojų apsaugą visoje Europoje. Su politikos pasirinktimis nesusijusių techninių standartų projektus Bendrijos teisės aktuose apibrėžtose srityse būtų veiksminga ir tinkama patikėti rengti Institucijai, kuri yra itin specializuotą kompetenciją turinti įstaiga. Šiuos techninių standartų projektus pagal Bendrijos teisę turėtų tvirtinti Komisija, kad jie įgytų privalomą teisinį poveikį. Techninių standartų projektus turi priimti Komisija. Juos reikėtų iš dalies keisti, jei, pavyzdžiui, techninių standartų projektai būtų nesuderinami su Bendrijos teise, būtų nesilaikoma proporcingumo principo arba prieštaraujama esminiams finansinių paslaugų vidaus rinkos principams, nustatytiems Bendrijos finansinių paslaugų acquis. Siekiant užtikrinti sklandų ir paspartintą tų standartų priėmimą, Komisijos sprendimui dėl patvirtinimo priimti turėtų būti nustatomas konkretus terminas.(14) Šiame reglamente nustatytas techninių standartų rengimo procesas nepažeidžia Komisijos įgaliojimų savo iniciatyva priimti įgyvendinimo priemones pagal komitologijos procedūras Lamfalussy struktūros 2-uoju lygmeniu, kaip nustatyta atitinkamuose Bendrijos teisės aktuose. Klausimai, su kuriais susiję techniniai standartai, nesusiję su politikos sprendimais, o jų turinį riboja 1-uoju lygmeniu priimti Bendrijos teisės aktai. Rengdama standartų projektus, Institucija užsitikrina galimybę maksimaliai pasinaudoti specializuota nacionalinių priežiūros institucijų patirtimi.(15) Institucija turėtų turėti įgaliojimą skelbti neprivalomas gaires ir rekomendacijas dėl Bendrijos teisės aktų taikymo techninių standartų neapimamose srityse. Siekiant užtikrinti skaidrumą ir pasirūpinti, kad nacionalinės priežiūros institucijos geriau laikytųsi šių gairių ir rekomendacijų, nacionalinės institucijos turėtų būti įpareigotos nurodyti priežastis, kodėl jos nesilaiko tų gairių ir rekomendacijų.(16) Tinkamo ir išsamaus Bendrijos teisės aktų taikymo užtikrinimas – pagrindinė būtina sąlyga siekiant finansų rinkų vientisumo, veiksmingumo ir sklandaus veikimo, finansų sistemos stabilumo ir neutralių finansų įstaigų konkurencijos Bendrijoje sąlygų. Todėl reikėtų nustatyti mechanizmą, pagal kurį Institucija nagrinėtų neteisingo ar nepakankamo Bendrijos teisės aktų taikymo atvejus. Šis mechanizmas turėtų būti taikomas tose srityse, kuriose Bendrijos teisės aktuose apibrėžiami aiškūs ir besąlygiški įpareigojimai.(17) Siekiant užtikrinti proporcingą atsaką neteisingo ar nepakankamo Bendrijos teisės aktų taikymo atvejais, turėtų būti naudojamas trijų etapų mechanizmas. Pirmuoju lygmeniu Institucija turėtų būti įgaliota tirti įtarimus, kad nacionalinės institucijos savo priežiūros praktikoje neteisingai arba nepakankamai taiko Bendrijos teisėje nustatytus įpareigojimus, ir užbaigusi tyrimą parengtų rekomendaciją.(18) Jeigu nacionalinė institucija nesilaiko rekomendacijos, Komisija turėtų būti įgaliota priimti atitinkamai nacionalinei priežiūros institucijai skirtą sprendimą Bendrijos teisės laikymuisi užtikrinti, suteikdama jam tiesioginę teisinę galią, kad juo būtų galima pasinaudoti nacionaliniuose teismuose ir institucijose ir užtikrinti jo vykdymą pagal Sutarties 226 straipsnį.(19) Išskirtiniais atvejais, kai atitinkama kompetentinga institucija atkakliai nesiima veiksmų, Institucija turėtų būti įgaliota imtis paskutinės priemonės – priimti atskiroms finansų įstaigoms skirtus sprendimus. Šiuo įgaliojimu turėtų būti naudojamasi tik išskirtiniais atvejais, kai kompetentinga institucija nesilaiko jai skirtų sprendimų ir kai Bendrijos teisės aktai tiesiogiai taikomi finansų įstaigoms pagal galiojančius ar būsimus ES reglamentus.(20) Atsižvelgiant į rimtas grėsmes sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui ar Bendrijos finansų sistemos stabilumui, būtina imtis skubių ir koordinuotų atsakomųjų veiksmų Bendrijos lygmeniu. Todėl Institucija turėtų turėti galimybę reikalauti, kad nacionalinės priežiūros institucijos imtųsi konkrečių veiksmų kritinei padėčiai ištaisyti. Kritinei padėčiai nustatyti reikalinga didelė veiksmų laisvė, todėl šį įgaliojimą reikėtų suteikti Komisijai. Siekiant kritiniu atveju užtikrinti veiksmingą atsaką, kai nacionalinės priežiūros institucijos nesiima veiksmų, Institucija turėtų būti įgaliota blogiausiu atveju priimti finansų įstaigoms tiesiogiai skirtus sprendimus joms tiesiogiai taikomų Bendrijos teisės aktų srityse, kuriais būtų siekiama švelninti krizės poveikį ir atkurti pasitikėjimą rinkomis.(21) Siekiant užtikrinti veiksmingą ir efektyvią priežiūrą ir proporcingai atsižvelgti į atskirų valstybių narių nacionalinių priežiūros institucijų pozicijas, Institucija turėtų galėti spręsti tų institucijų nesutarimus, ir jos sprendimas būtų privalomas, taip pat ir priežiūros institucijų kolegijose. Turėtų būti numatytas taikinimo etapas, per kurį nacionalinės priežiūros institucijos galėtų susitarti. Institucijos kompetencija turėtų apimti nesutarimus dėl procedūrinių įpareigojimų bendradarbiavimo procese, taip pat dėl Bendrijos teisės aiškinimo ir taikymo priežiūros sprendimuose. Turi būti laikomasi sektorių teisės aktuose numatytų esamų taikinimo mechanizmų. Atitinkamoms nacionalinėms priežiūros institucijoms nesiimant veiksmų, Institucija turėtų būti įgaliota blogiausiu atveju priimti finansų įstaigoms tiesiogiai skirtus sprendimus joms tiesiogiai taikomų Bendrijos teisės aktų srityse.(22) Užtikrinant veiksmingą, efektyvią ir nuoseklią tarpvalstybiniu mastu veikiančių finansų įstaigų priežiūrą svarbų vaidmenį atlieka priežiūros institucijų kolegijos. Institucija turėtų visateisiškai dalyvauti priežiūros institucijų kolegijų veikloje, siekiant optimizuoti kolegijų veikimą ir keitimosi informacija procesą bei skatinti Bendrijos teisės aktų taikymo konvergenciją ir nuoseklumą visose kolegijose.(23) Užduočių ir pareigų perdavimas gali būti naudinga priemonė priežiūros institucijų tinklo veikloje, siekiant mažinti priežiūros užduočių dubliavimą, skatinti bendradarbiavimą ir taip optimizuoti priežiūros procesą bei mažinti finansų įstaigoms tenkančią naštą. Taigi reglamente turėtų būti nustatytas aiškus teisinis tokio perdavimo pagrindas. Užduočių perdavimas reiškia, kad užduotis vietoj atsakingos institucijos atlieka kita priežiūros institucija, o už priežiūros sprendimus tebeatsako užduotis perduodanti institucija. Kai perduodamos pareigos, viena nacionalinė priežiūros institucija – institucija, kuriai perduodamos pareigos, – turi galėti savo vardu priimti sprendimą tam tikru priežiūros klausimu vietoj kitos nacionalinės priežiūros institucijos. Perduodant užduotis ir pareigas turėtų būti vadovaujamasi principu, pagal kurį priežiūros kompetencija suteikiama priežiūros institucijai, kuri turi geras sąlygas imtis veiksmų atitinkamu klausimu. Perskirstyti pareigas gali būti tikslinga, pavyzdžiui, siekiant masto ar aprėpties ekonomijos, grupės priežiūros darnos ir norint optimaliai pasinaudoti nacionalinių priežiūros institucijų technine kompetencija. Pareigų perskirstymo pagal susitarimą principai gali būti papildomai patikslinti atitinkamuose Bendrijos teisės aktuose. Institucija turėtų visomis tinkamomis priemonėmis padėti nacionalinėms priežiūros institucijoms lengviau sudaryti perdavimo susitarimus. Jai turėtų būti iš anksto pranešama apie ketinamus sudaryti perdavimo susitarimus, kad ji tam tikrais atvejais galėtų pareikšti nuomonę. Ji turėtų centralizuoti tokių susitarimų skelbimą, kad skaidri ir lengvai prieinama informacija apie susitarimus būtų skelbiama laiku ir su ja galėtų susipažinti visos susijusios šalys.(24) Institucija turėtų aktyviai puoselėti priežiūros konvergenciją visoje Bendrijoje, siekdama nustatyti bendrus priežiūros principus.(25) Tarpusavio vertinimai yra veiksminga ir efektyvi priemonė nuoseklumui finansų priežiūros institucijų tinkle skatinti. Todėl Institucija turėtų parengti tokių vertinimų metodinę sistemą ir reguliariai juos atlikti. Vertinant dėmesys turėtų būti sutelkiamas ne tik į priežiūros praktikos konvergenciją, bet taip pat ir į priežiūros institucijų gebėjimą pasiekti aukštos kokybės priežiūros rezultatų, taip pat į nacionalinių priežiūros institucijų nepriklausomumą.(26) Institucija turėtų aktyviai skatinti koordinuotą Bendrijos priežiūros institucijų atsaką, visų pirma tais atvejais, kai nepageidaujami pokyčiai galėtų kelti pavojų sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba Bendrijos finansų sistemos stabilumui. Todėl, be įgaliojimų veikti kritiniais atvejais, jai turėtų būti patikėta bendroji veiklos koordinavimo Europos finansų priežiūros institucijų sistemoje funkcija. Institucija ypatingą dėmesį turėtų skirti sklandžiam visos svarbios informacijos tarp nacionalinių priežiūros institucijų srautui.(27) Siekiant užtikrinti finansinį stabilumą, būtina ankstyvuoju etapu nustatyti tendencijas, galimą riziką ir pažeidžiamumą, atsirandančius tarpvalstybiniu mastu ir įvairiuose sektoriuose mikrolygio rizikos ribojimo lygmeniu. Institucija turėtų stebėti ir vertinti tokius pokyčius pagal savo kompetenciją ir, jeigu būtina, reguliariai arba prireikus ad hoc pagrindu pranešti apie juos Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, kitoms Europos priežiūros institucijoms ir Europos sisteminės rizikos valdybai. Institucija taip pat turėtų visoje Bendrijoje koordinuoti testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, kad įvertintų finansų įstaigų atsparumą nepalankiems rinkos pokyčiams, užtikrindama, kad tokiam testavimui nacionaliniu lygmeniu būtų taikoma kuo nuoseklesnė metodika.(28) Atsižvelgiant į finansinių paslaugų globalizaciją ir didėjančią tarptautinių standartų svarbą, Institucija turėtų skatinti dialogą ir bendradarbiavimą su ne Bendrijos priežiūros institucijomis. Ji visapusiškai atsižvelgia į Europos institucijų vaidmenį ir kompetenciją palaikant santykius su ne Bendrijos institucijomis ir tarptautiniuose forumuose.(29) Institucija turėtų veikti kaip nepriklausoma patariamoji Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos įstaiga savo kompetencijos srityje. Ji turėtų galėti pareikšti nuomonę dėl riziką ribojančio susijungimų ir įsigijimų vertinimo pagal Direktyvą 92/49/EEB, Direktyvą 2002/83/EB ir Direktyvą 2005/68/EB, iš dalies pakeistą Direktyva 2007/44/EB.(30) Kad galėtų veiksmingai atlikti savo pareigas, Institucija turėtų turėti teisę prašyti pateikti jai visą būtiną informaciją. Siekiant vengti finansų įstaigų įpareigojimų teikti ataskaitas dubliavimo, tą informaciją paprastai turėtų teikti nacionalinės priežiūros institucijos, kurios yra arčiausiai finansų rinkų ir įstaigų. Tačiau Institucija turėtų turėti įgaliojimą prašyti informacijos tiesiogiai iš finansų įstaigų ir kitų šalių, jeigu nacionalinė priežiūros institucija laiku nepateikia tokios informacijos arba negali jos laiku pateikti. Valstybių narių institucijos turėtų būti įpareigotos padėti Institucijai užtikrinti, kad tokie tiesioginiai prašymai būtų vykdomi.(31) Siekiant užtikrinti, kad Europos sisteminės rizikos valdybos veikla būtų visiškai veiksminga ir gavus jos įspėjimus ir rekomendacijas būtų imamasi tolesnių veiksmų, ypač svarbu, kad Institucija ir Europos sisteminės rizikos valdyba glaudžiai bendradarbiautų. Institucija turėtų dalytis su Europos sisteminės rizikos valdyba visa svarbia informacija. Duomenys, susiję su atskiromis įmonėmis, turėtų būti teikiami tik pateikus motyvuotą prašymą. Gavusi įspėjimų ar rekomendacijų, kurias Europos sisteminės rizikos valdyba skiria Institucijai arba kuriai nors nacionalinei priežiūros institucijai, Institucija turėtų pasirūpinti, kad būtų imtasi atitinkamų tolesnių veiksmų.(32) Tam tikrais atvejais Institucija turėtų konsultuotis su suinteresuotosiomis šalimis techninių standartų, gairių ir rekomendacijų klausimais ir suteikti joms pagrįstą galimybę pareikšti pastabų dėl siūlomų priemonių. Siekiant veiksmingumo, tam tikslui turėtų būti suformuota Draudimo, perdraudimo ir profesinių pensijų fondų suinteresuotųjų šalių grupė, kurioje proporcingomis dalimis būtų atstovaujamos Bendrijos draudimo ir perdraudimo įmonės, taip pat profesinių pensijų fondai (įskaitant atitinkamai institucinius investuotojus ir kitas finansų įstaigas, kurios pačios naudojasi finansinėmis paslaugomis), jų darbuotojai, vartotojai ir kiti mažmeniniai draudimo, perdraudimo ir profesinių pensijų paslaugų naudotojai, įskaitant MVĮ. Draudimo, perdraudimo ir profesinių pensijų fondų suinteresuotųjų šalių grupė turėtų aktyviai veikti kaip sąsaja su kitomis naudotojų grupėmis Komisijos ar Bendrijos teisės aktuose nustatytoje finansinių paslaugų srityje.(33) Siekiant išsaugoti finansinį stabilumą atliekant krizių valdymą, visų pirma siekiant stabilizuoti atskiras finansiškai silpnas finansų įstaigas ir išspręsti jų problemas, pagrindinė atsakomybė tenka valstybėms narėms. Priemonės, kurių Institucija imasi kritiniais ar nesutarimų sprendimo atvejais, kurie turi įtakos finansų įstaigos stabilumui, neturėtų daryti neigiamos įtakos valstybių narių fiskalinei atsakomybei. Turėtų būti nustatytas mechanizmas, pagal kurį valstybės narės galėtų pasinaudoti šia apsaugos priemone ir galiausiai perduoti klausimą nagrinėti Tarybai, kad ji priimtų sprendimą. Sprendžiant šį klausimą tikslinga suteikti tam tikrą vaidmenį Tarybai, atsižvelgiant į ypatingas valstybių narių pareigas šiuo atžvilgiu.(34) Taikydama savo sprendimų priėmimo procedūras Institucija turėtų vadovautis Bendrijos taisyklėmis ir bendraisiais principais dėl tinkamo proceso ir skaidrumo. Turėtų būti visiškai paisoma Institucijos sprendimų adresatų teisės būti išklausytiems. Institucijos aktai sudaro neatsiejamą Bendrijos teisės dalį.(35) Pagrindinis Institucijos sprendimų priėmimo organas turėtų būti stebėtojų taryba, kurią turėtų sudaryti atitinkamos nacionalinės priežiūros institucijos kiekvienoje valstybėje narėje vadovai ir kuriai turėtų pirmininkauti Institucijos pirmininkas. Komisijos, Europos sisteminės rizikos valdybos ir kitų dviejų Europos priežiūros institucijų atstovai turėtų dalyvauti posėdžiuose stebėtojų teisėmis. Stebėtojų tarybos nariai turėtų veikti nepriklausomai ir vadovaudamiesi tik Bendrijos interesais. Priimant bendro pobūdžio aktus, įskaitant susijusius su techninių standartų, gairių ir rekomendacijų priėmimu, taip pat su biudžeto klausimais, tikslinga taikyti kvalifikuotosios balsų daugumos taisykles, kaip nustatyta Sutartyje, o visiems kitiems sprendimams turėtų būti taikoma paprastoji narių balsų dauguma. Atvejus, susijusius su nacionalinių priežiūros institucijų nesutarimų sprendimu, turėtų nagrinėti ribotų įgaliojimų grupė.(36) Valdyba, kurią sudaro Institucijos pirmininkas, nacionalinių priežiūros institucijų ir Komisijos atstovai, turėtų užtikrinti, kad Institucija vykdytų savo misiją ir atliktų jai skirtas užduotis. Valdybai turėtų būti patikėti būtini įgaliojimai, inter alia, siūlyti metinę ir daugiametę darbo programą, naudotis tam tikrais biudžeto įgaliojimais, priimti Institucijų darbuotojų politikos planą, priimti specialiąsias nuostatas dėl teisės susipažinti su dokumentais ir tvirtinti metinę ataskaitą.(37) Institucijai turėtų atstovauti visą darbo dieną dirbantis pirmininkas, kurį atviro konkurso tvarka išrenka stebėtojų taryba. Institucijos valdymas turėtų būti patikėtas vykdomajam direktoriui, kuris turėtų turėti teisę dalyvauti stebėtojų tarybos ir valdybos posėdžiuose be teisės balsuoti.(38) Siekiant užtikrinti Europos priežiūros institucijų veiklos nuoseklumą įvairiuose sektoriuose, tų institucijų veiklą turėtų kruopščiai koordinuoti Europos priežiūros institucijų jungtinis komitetas, ir jos, jei tinkama, turėtų stengtis susitarti dėl bendros pozicijos. Europos priežiūros institucijų jungtinis komitetas turėtų perimti visas Jungtinio finansinių konglomeratų komiteto funkcijas. Kai tinka, aktus, taip pat patenkančius į Europos bankininkystės institucijos ar Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos kompetencijos sritį, lygiagrečiai turėtų priimti ir susijusios Europos priežiūros institucijos.(39) Būtina užtikrinti, kad šalys, kurioms daro poveikį Institucijos priimti sprendimai, galėtų pasinaudoti būtinomis teisės gynimo priemonėmis. Siekiant veiksmingai apsaugoti šalių teises ir užtikrinti proceso ekonomiją, tais atvejais, kai Institucija turi įgaliojimus priimti sprendimus, šalims turėtų būti suteikta teisė pateikti apeliacinį skundą apeliacinei tarybai. Siekiant veiksmingumo ir nuoseklumo, apeliacinė taryba turėtų būti jungtinė trijų Europos priežiūros institucijų įstaiga, nepriklausoma nuo jų administracinės ir reguliavimo struktūrų. Apeliacinės tarybos sprendimą turėtų būti galima apskųsti Pirmosios instancijos teismui ir Europos Bendrijų Teisingumo Teismui.(40) Siekiant garantuoti visišką Institucijos autonomiškumą ir nepriklausomumą, jai turėtų būti skirtas atskiras biudžetas, kurio pajamos būtų daugiausia gaunamos iš privalomų nacionalinių priežiūros institucijų įnašų ir iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto. Kiek tai susiję su Bendrijos įnašu, turėtų būti taikoma Bendrijos biudžetinė procedūra. Finansinių ataskaitų auditą turėtų atlikti Audito Rūmai.(41) Institucijai turėtų būti taikomas 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų[34]. Institucija taip pat turėtų prisijungti prie 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Bendrijų Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų[35].(42) Siekiant užtikrinti atviras ir skaidrias įdarbinimo sąlygas ir vienodą požiūrį į darbuotojus, Institucijos darbuotojams turėtų būti taikomi Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatai ir Kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygos[36].(43) Svarbu apsaugoti verslo paslaptis ir kitą konfidencialią informaciją. Taip pat turėtų būti apsaugotas informacijos, kuria keičiamasi tinkle, konfidencialumas.(44) Asmenų apsauga tvarkant asmens duomenis reglamentuojama 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo[37] ir 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo[38], kurie visiškai taikytini tvarkant asmens duomenis šio reglamento tikslais.(45) Siekiant užtikrinti skaidrų Institucijos veikimą, jai turėtų būti taikomas 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais[39].(46) Europos Sąjungos narėmis nesančioms šalims turėtų būti leista dalyvauti Institucijos darbe pagal atitinkamus susitarimus, kuriuos sudarys Bendrija.(47) Valstybės narės negali deramai pasiekti šio reglamento tikslų, būtent gerinti vidaus rinkos veikimą, užtikrinant aukštą, veiksmingą ir nuoseklų rizikos ribojimo reguliavimo ir priežiūros lygį, apsaugoti draudėjus ir kitus naudos gavėjus, apsaugoti finansų rinkų vientisumą, veiksmingumą ir sklandų veikimą, palaikyti finansų sistemos stabilumą ir stiprinti tarptautinės priežiūros koordinavimą, ir dėl to tų tikslų, atsižvelgiant į veiksmų mastą, būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, todėl, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina tiems tikslams pasiekti.(48) Institucija perima visas dabartines Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komiteto užduotis ir įgaliojimus, todėl 2009 m. sausio 23 d. Komisijos sprendimas 2009/78/EB, kuriuo įsteigiamas Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komitetas, turėtų būti panaikintas, o Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas …/…/EB, kuriuo nustatoma Bendrijos tam tikros finansinių paslaugų, finansinės atskaitomybės ir audito sričių veiklos paramos programa, turėtų būti atitinkamai pakeistas.(49) Tikslinga nustatyti šio reglamento taikymo terminą, siekiant užtikrinti, kad Institucija būtų tinkamai pasirengusi pradėti veiklą, ir garantuoti sklandų perėjimą nuo Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komiteto,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:I SKYRIUS STEIGIMAS IR TEISINIS STATUSAS1 straipsnis Steigimas ir veiksmų mastas1. Šiuo reglamentu įsteigiama Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija (toliau – Institucija).2. Institucija veikia Direktyvos 64/225/EEB, Direktyvos 73/239/EEB, Direktyvos 73/240/EEB, Direktyvos 76/580/EEB, Direktyvos 78/473/EEB, Direktyvos 84/641/EEB, Direktyvos 87/344/EEB, Direktyvos 88/357/EEB, Direktyvos 92/49/EEB, Direktyvos 98/78/EB, Direktyvos 2001/17/EB, Direktyvos 2002/83/EB, Direktyvos 2002/92/EB, Direktyvos 2003/41/EB, Direktyvos 2002/87/EB , Direktyvos 2005/68/EB, Direktyvos 2007/44/EB , Direktyvos 2005/60/EB ir Direktyvos 2002/65/EB, įskaitant visas šiais teisės aktais pagrįstas direktyvas, reglamentus ir sprendimus, taikymo srityje ir bet kokio tolesnio Bendrijos teisės akto, kuriuo Institucijai pavedamos užduotys, taikymo srityje.3. Šio reglamento nuostatos nepažeidžia Komisijos įgaliojimų, visų pirma suteiktų pagal Sutarties 226 straipsnį, užtikrinti atitiktį Bendrijos teisei.4. Institucijos tikslas – padėti: i) gerinti vidaus rinkos veikimą, įskaitant visų pirma aukštą, veiksmingą ir nuoseklų reguliavimo ir priežiūros lygį, ii) apsaugoti draudėjus ir kitus naudos gavėjus, iii) užtikrinti finansų rinkų vientisumą, veiksmingumą ir tolygų veikimą, iv) apsaugoti finansų sistemos stabilumą ir v) stiprinti tarptautinės priežiūros koordinavimą. Šiam tikslui pasiekti Institucija padeda užtikrinti nuoseklų, veiksmingą ir efektyvų 1 straipsnio 2 dalyje minėtų Bendrijos teisės aktų taikymą, skatindama priežiūros konvergenciją ir teikdama nuomones Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai.5. Institucija yra Europos finansų priežiūros institucijų sistemos (toliau – EFPIS), kuri veikia kaip priežiūros institucijų tinklas, kaip toliau nurodyta 39 straipsnyje, dalis.6. Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija bendradarbiauja su Europos sisteminės rizikos valdyba (toliau – ESRV), kaip nustatyta šio reglamento 21 straipsnyje.2 straipsnis ApibrėžtysŠiame reglamente vartojamų sąvokų apibrėžtys:(1) „finansų įstaigos“ – draudimo įmonės, kaip apibrėžta Direktyvoje 98/78/EB, perdraudimo įmonės, kaip apibrėžta Direktyvoje 2005/68/EB ir įstaigos, atsakingos už profesinių pensijų skyrimą, kurioms taikoma Direktyva 2003/41/EB, ir finansiniai konglomeratai, kaip apibrėžta Direktyvoje 2002/87/EB;(2) „nacionalinės priežiūros institucijos“ – nacionalinės institucijos, kurioms pagal įstatymus ar kitus teisės aktus suteikti įgaliojimai prižiūrėti draudimo ir perdraudimo įmones ar įstaigas, atsakingas už profesinių pensijų skyrimą.3 straipsnis Teisinis statusas1. Institucija yra juridinio asmens statusą turinti Bendrijos įstaiga.2. Kiekvienoje valstybėje narėje Institucija naudojasi plačiausiu veiksnumu, suteikiamu juridiniams asmenims pagal tos valstybės narės nacionalinę teisę. Visų pirma ji gali įsigyti kilnojamojo ir nekilnojamojo turto arba disponuoti juo ir būti teismo proceso šalis.3. Institucijai atstovauja pirmininkas.4 straipsnis SudėtisInstituciją sudaro:(1) stebėtojų taryba, atliekanti 28 straipsnyje nustatytas užduotis;(2) valdyba, atliekanti 32 straipsnyje nustatytas užduotis;(3) pirmininkas, atliekantis 33 straipsnyje nustatytas užduotis;(4) vykdomasis direktorius, atliekantis 38 straipsnyje nustatytas užduotis;(5) apeliacinė taryba, kaip nurodyta 44 straipsnyje, atliekanti 46 straipsnyje nustatytas užduotis.5 straipsnis BūstinėInstitucijos būstinė yra Frankfurte.II SKYRIUS INSTITUCIJOS UŽDUOTYS IR ĮGALIOJIMAI6 straipsnis Institucijos užduotys ir įgaliojimai1. Institucijai keliamos šios užduotys:a) prisidėti rengiant aukštos kokybės bendruosius reguliavimo ir priežiūros standartus ir praktiką, visų pirma teikiant nuomones Bendrijos institucijoms ir rengiant gaires, rekomendacijas ir techninių standartų projektus, kurie turi būti pagrįsti 1 straipsnio 2 dalyje minėtais teisės aktais;b) padėti nuosekliai taikyti Bendrijos teisės aktus, visų pirma padedant kurti bendrus priežiūros principus, užtikrinant nuoseklų, veiksmingą ir efektyvų 1 straipsnio 2 dalyje minėtų teisės aktų taikymą, užkertant kelią pasinaudoti įvairių jurisdikcijų teisės skirtumais, tarpininkaujant ir sprendžiant nacionalinių priežiūros institucijų nesutarimus, skatinant darnų priežiūros institucijų kolegijų veikimą ir imantis priemonių kritiniais atvejais;c) padėti nacionalinėms priežiūros institucijoms perduoti viena kitai užduotis ir pareigas;d) glaudžiai bendradarbiauti su ESRV, visų pirma teikti ESRV informaciją, būtiną jos užduotims atlikti, ir užtikrinti, kad reaguojant į ESRV įspėjimus ir rekomendacijas būtų imamasi tinkamų tolesnių veiksmų;e) atlikti nacionalinių priežiūros institucijų tarpusavio vertinimo analizę, kad priežiūros rezultatai būtų nuoseklesni;f) stebėti ir vertinti rinkos pokyčius savo kompetencijos srityje;g) atlikti visas kitas konkrečias užduotis, nustatytas šiame reglamente arba 1 straipsnio 2 dalyje minėtuose Bendrijos teisės aktuose.2. Kad galėtų atlikti 1 dalyje nustatytas užduotis, Institucija turi šiame reglamente nustatytus įgaliojimus, visų pirma:a) rengti techninių standartų projektus 7 straipsnyje nurodytais konkrečiais atvejais;b) skelbti gaires ir rekomendacijas, kaip nustatyta 8 straipsnyje;c) skelbti rekomendacijas konkrečiais atvejais, kaip nurodyta 9 straipsnio 3 dalyje;d) priimti atskirus nacionalinėms priežiūros institucijoms skirtus sprendimus 10 ir 11 straipsniuose nurodytais konkrečiais atvejais;e) priimti atskirus finansų įstaigoms skirtus sprendimus 9 straipsnio 6 dalyje, 10 straipsnio 3 dalyje ir 11 straipsnio 4 dalyje nurodytais konkrečiais atvejais;f) teikti nuomones Europos Parlamentui, Tarybai arba Komisijai, kaip nustatyta 19 straipsnyje.3. Institucija naudojasi visais 1 straipsnio 2 dalyje nurodytais teisės aktais jai patikėtais subjektų, vykdančių veiklą Bendrijos mastu, ar Bendrijos mastu plėtojamos ūkinės veiklos priežiūros įgaliojimais.Tuo tikslu Institucija turi atitinkamus tyrimo ir vykdymo užtikrinimo įgaliojimus, kaip nustatyta atitinkamuose teisės aktuose, taip pat galimybę nustatyti mokesčius.7 straipsnis Techniniai standartai1. Institucija gali rengti techninius standartus 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose teisės aktuose specialiai nustatytose srityse. Savo standartų projektus Institucija teikia tvirtinti Komisijai.Prieš pateikdama juos Komisijai, Institucija tam tikrais atvejais rengia atviras viešąsias konsultacijas dėl techninių standartų ir nagrinėja galimas susijusias sąnaudas ir naudą.Gavusi standartų projektus, Komisija per tris mėnesius nusprendžia, ar juos patvirtinti. Tą laikotarpį Komisija gali pratęsti vienu mėnesiu. Komisija gali patvirtinti standartų projektą tik iš dalies arba su pakeitimais, jeigu to reikia siekiant Bendrijos interesų.Jeigu Komisija nepatvirtina standartų arba patvirtina juos iš dalies ar su pakeitimais, ji praneša Institucijai tokio sprendimo priežastis.2. Komisija priima standartus reglamentais ar sprendimais ir skelbia juos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .8 straipsnis Gairės ir rekomendacijosSiekdama nustatyti nuoseklią, veiksmingą ir efektyvią EFPIS priežiūros praktiką ir užtikrinti bendrą, vienodą ir nuoseklų Bendrijos teisės aktų taikymą, Institucija skelbia nacionalinėms priežiūros institucijoms ar finansų įstaigoms skirtas gaires ir rekomendacijas.Nacionalinės priežiūros institucijos deda visas pastangas, siekdamos laikytis tų gairių ir rekomendacijų.Jeigu nacionalinė priežiūros institucija netaiko tų gairių ar rekomendacijų, ji praneša Institucijai tokio sprendimo priežastis.9 straipsnis Nuoseklus Bendrijos taisyklių taikymas1. Jeigu nacionalinė priežiūros institucija neteisingai taiko 1 straipsnio 2 dalyje nurodytus teisės aktus, visų pirma neužtikrina, kad finansų įstaiga atitiktų tuose teisės aktuose nustatytus reikalavimus, Institucija naudojasi įgaliojimais, nustatytais šio straipsnio 2, 3 ir 6 dalyse.2. Vienos ar daugiau nacionalinių priežiūros institucijų ar Komisijos prašymu arba savo iniciatyva Institucija gali ištirti tariamą neteisingą Bendrijos teisės taikymą, pranešusi apie tai susijusiai nacionalinei priežiūros institucijai.Nepažeisdama 20 straipsnyje nustatytų įgaliojimų, nacionalinė priežiūros institucija nedelsdama pateikia Institucijai visą informaciją, kuri, Institucijos nuomone, yra būtina tyrimui atlikti.3. Ne vėliau kaip per du mėnesius nuo tyrimo pradžios Institucija gali pateikti susijusiai nacionalinei priežiūros institucijai rekomendaciją ir joje nurodyti veiksmus, kurių būtina imtis siekiant laikytis Bendrijos teisės.Gavusi rekomendaciją, nacionalinė priežiūros institucija per dešimt darbo dienų praneša Institucijai apie priemones, kurių ji ėmėsi arba ketina imtis, kad užtikrintų Bendrijos teisės laikymąsi.4. Jeigu, gavusi Institucijos rekomendaciją, nacionalinė priežiūros institucija per vieną mėnesį neužtikrino Bendrijos teisės laikymosi, Komisija, gavusi Institucijos pranešimą arba savo iniciatyva gali priimti sprendimą, kuriuo nacionalinei priežiūros institucijai būtų nurodyta imtis reikalingų veiksmų, kad būtų laikomasi Bendrijos teisės.Tokį sprendimą Komisija priima ne vėliau kaip po trijų mėnesių nuo rekomendacijos priėmimo dienos. Šį laikotarpį Komisija gali pratęsti vienu mėnesiu.Komisija užtikrina, kad būtų paisoma sprendimo adresatų teisės būti išklausytiems.Institucija ir nacionalinės priežiūros institucijos pateikia Komisijai visą būtiną informaciją.5. Gavusi 4 dalyje nurodytą sprendimą, nacionalinė priežiūros institucija per dešimt darbo dienų praneša Komisijai ir Institucijai apie priemones, kurių ėmėsi arba ketina imtis Komisijos sprendimui įgyvendinti.6. Nepažeidžiant Komisijos įgaliojimų pagal Sutarties 226 straipsnį, jeigu nacionalinė priežiūros institucija neįvykdo šio straipsnio 4 dalyje nurodyto sprendimo per toje dalyje nustatytą laikotarpį ir jeigu būtina laiku ištaisyti padėtį, kai nacionalinė priežiūros institucija nevykdo sprendimo, kad rinkoje būtų palaikytos ar atkurtos neutralios konkurencijos sąlygos arba užtikrintas sklandus finansų sistemos veikimas ir vientisumas, Institucija, jeigu atitinkami 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų teisės aktų reikalavimai tiesiogiai taikomi finansų įstaigoms, gali priimti atskirą finansų įstaigai skirtą sprendimą, kuriuo pareikalautų imtis būtinų priemonių, įskaitant bet kokios praktikos nutraukimą, kad įstaiga laikytųsi savo įpareigojimų pagal Bendrijos teisę.Institucijos sprendimas atitinka Komisijos pagal 4 dalį priimtą sprendimą.7. Pagal 6 dalį priimti sprendimai yra viršesni už bet kokį nacionalinių priežiūros institucijų tuo pat klausimu priimtą ankstesnį sprendimą.Bet kokie veiksmai, kurių nacionalinės priežiūros institucijos imasi dėl faktų, dėl kurių priimtas sprendimas pagal 4 arba 6 dalį, turi derėti su tais sprendimais.10 straipsnis Veiksmai kritinės padėties atvejais1. Esant nepageidaujamiems pokyčiams, kurie gali sukelti didelį pavojų sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba visos Bendrijos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui, Komisija savo iniciatyva arba gavusi Institucijos, Tarybos ar ESRV prašymą gali priimti Institucijai skirtą sprendimą, kuriame nustatytų, kad susidarė kritinė padėtis pagal šį reglamentą.2. Jeigu Komisija priėmė sprendimą pagal 1 dalį, Institucija gali priimti atskirus sprendimus, kuriais reikalaujama, kad nacionalinės priežiūros institucijos imtųsi būtinų veiksmų pagal 1 straipsnio 2 dalyje nurodytus teisės aktus, kad išspręstų problemas, susijusias su bet kokia rizika, galinčia kelti pavojų sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba visos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui, užtikrindama finansų įstaigų ir nacionalinių priežiūros institucijų atitiktį tuose teisės aktuose nustatytiems reikalavimams.3. Nepažeidžiant Komisijos įgaliojimų pagal Sutarties 226 straipsnį, jeigu nacionalinė priežiūros institucija neįvykdo 2 dalyje nurodyto Institucijos sprendimo per toje dalyje nustatytą laikotarpį, Institucija, jeigu atitinkami 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų teisės aktų reikalavimai tiesiogiai taikomi finansų įstaigoms, gali priimti atskirą finansų įstaigai skirtą sprendimą, kuriuo pareikalautų imtis būtinų priemonių, įskaitant bet kokios praktikos nutraukimą, kad įstaiga laikytųsi savo įpareigojimų pagal tuos teisės aktus.4. Pagal 3 dalį priimti sprendimai yra viršesni už bet kokį nacionalinių priežiūros institucijų tuo pat klausimu priimtą ankstesnį sprendimą.Bet kokie veiksmai, kurių nacionalinės priežiūros institucijos imasi dėl faktų, dėl kurių priimtas sprendimas pagal 2 arba 3 dalį, turi derėti su tais sprendimais.11 straipsnis Nacionalinių priežiūros institucijų nesutarimų sprendimas1. Nepažeidžiant 9 straipsnyje nustatytų įgaliojimų, jeigu nacionalinė priežiūros institucija nesutinka su kitos nacionalinės priežiūros institucijos veiksmų tvarka ar turiniu arba neveikimu tose srityse, kuriose pagal 1 straipsnio 2 dalyje nurodytus teisės aktus reikalaujama daugiau kaip vienos valstybės narės nacionalinių priežiūros institucijų bendradarbiavimo, koordinavimo ar bendro sprendimų priėmimo, Institucija vienos ar daugiau susijusių nacionalinių priežiūros institucijų prašymu gali padėti institucijoms pasiekti susitarimą 2 dalyje nustatyta tvarka.2. Institucija nustato nacionalinių priežiūros institucijų taikinimo terminą, atsižvelgdama į visus 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose teisės aktuose nustatytus svarbius terminus ir į reikalo sudėtingumą bei skubumą.3. Jeigu pasibaigus taikinimo etapui susijusios nacionalinės priežiūros institucijos nesusitaria, Institucija gali priimti sprendimą, kuriuo pareikalautų, kad jos imtųsi konkrečių veiksmų arba susilaikytų nuo veiksmų klausimui išspręsti pagal Bendrijos teisę.4. Nepažeidžiant Komisijos įgaliojimų pagal Sutarties 226 straipsnį, jeigu nacionalinė priežiūros institucija nevykdo Institucijos sprendimo, taigi neužtikrina, kad finansų įstaiga laikytųsi reikalavimų, kurie jai tiesiogiai taikomi pagal 1 straipsnio 2 dalyje nurodytus teisės aktus, Institucija gali priimti finansų įstaigai skirtą atskirą sprendimą, kuriuo pareikalautų imtis būtinų priemonių, įskaitant bet kokios praktikos nutraukimą, kad įstaiga laikytųsi įsipareigojimų pagal Bendrijos teisę.12 straipsnis Priežiūros institucijų kolegijos1. Institucija prisidės skatinant veiksmingą ir nuoseklų priežiūros institucijų kolegijų veikimą ir Bendrijos teisės aktų taikymo kolegijose darną.2. Institucija stebėtojo teisėmis dalyvauja priežiūros institucijų kolegijų veikloje, jeigu mano, kad tai tinkama. Tokio dalyvavimo tikslais ji laikoma „nacionaline priežiūros institucija“, kaip apibrėžta atitinkamuose teisės aktuose, ir, paprašiusi, gauna visą svarbią informaciją, kuria dalijamasi su bet kuriuo kolegijos nariu.3. Bendradarbiaudama su priežiūros institucijų kolegijose veikiančiomis priežiūros institucijomis, Institucija nustato ir atitinkamai renka iš nacionalinių priežiūros institucijų visą svarbią informaciją, kad palengvintų tų kolegijų darbą.Ji sukuria ir tvarko centrinę sistemą, kad priežiūros institucijų kolegijose veikiančios nacionalinės priežiūros institucijos galėtų naudotis tokia informacija.13 straipsnis Užduočių ir pareigų perdavimas1. Nacionalinės priežiūros institucijos gali dvišaliu susitarimu perduoti užduotis ir pareigas kitoms nacionalinėms priežiūros institucijoms.2. Institucija palengvina užduočių ir pareigų perdavimą tarp nacionalinių priežiūros institucijų, nustatydama užduotis ir pareigas, kurios gali būti perduotos arba vykdomos bendrai, ir skatindama vadovautis gerąja patirtimi.3. Nacionalinės priežiūros institucijos praneša Institucijai apie ketinamus sudaryti perdavimo susitarimus. Jos pradeda vykdyti susitarimus ne anksčiau kaip po mėnesio nuo pranešimo Institucijai dienos.Institucija per mėnesį nuo pranešimo gavimo gali pareikšti nuomonę apie numatomą susitarimą.Institucija, pasitelkdama tinkamas priemones, skelbia visus nacionalinių priežiūros institucijų sudarytus perdavimo susitarimus, kad užtikrintų atitinkamą visų susijusių šalių informavimą.14 straipsnis Bendri priežiūros principai1. Institucija aktyviai dalyvauja kuriant bendrus Europos priežiūros principus ir nuoseklią priežiūros praktiką ir užtikrinant vienodų procedūrų ir nuoseklių metodų taikymą visoje Bendrijoje ir vykdo šią būtiniausią veiklą:a) teikia nuomones nacionalinėms priežiūros institucijoms;b) skatina veiksmingą dvišalį ir daugiašalį nacionalinių priežiūros institucijų keitimąsi informacija, visiškai laikantis atitinkamuose Bendrijos teisės aktuose nustatytų taikomų konfidencialumo ir duomenų apsaugos nuostatų;c) padeda plėtoti aukštos kokybės ir vienodus priežiūros standartus, įskaitant ataskaitų teikimo standartus;d) peržiūri atitinkamų Komisijos priimtų techninių standartų, Institucijos paskelbtų gairių ir rekomendacijų taikymą ir prireikus siūlo pakeitimus;e) rengia konkrečių sektorių ir horizontalias įvairiems sektoriams skirtas mokymo programas, sudaro sąlygas keistis darbuotojais ir skatina nacionalines priežiūros institucijas aktyviau naudotis komandiruočių programomis ir kitomis priemonėmis.2. Institucija gali atitinkamai rengti naujas praktines ir konvergencijos priemones, kad skatintų taikyti bendrus priežiūros metodus ir praktiką.15 straipsnis Nacionalinių priežiūros institucijų tarpusavio vertinimas1. Institucija periodiškai atlieka tam tikros arba visos nacionalinių priežiūros institucijų veiklos tarpusavio vertinimo analizę, kad dar labiau padidintų priežiūros rezultatų nuoseklumą. Tam Institucija parengia metodus, kuriuos taikant būtų galima objektyviai įvertinti ir palyginti vertinamas institucijas.2. Atliekant tarpusavio vertinimą vertinami toliau nurodyti dalykai, bet jais neapsiribojama:a) nacionalinės priežiūros institucijos institucinių susitarimų, išteklių skyrimo ir darbuotojų kompetencijos tinkamumas, skiriant ypatingą dėmesį veiksmingam 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų teisės aktų taikymui ir gebėjimui reaguoti į rinkos pokyčius;b) Bendrijos teisės taikymo ir priežiūros praktikos (įskaitant pagal 7 ir 8 straipsnius priimtų techninių standartų, gairių ir rekomendacijų taikymą) konvergencijos laipsnis ir mastas, kuriuo priežiūros praktika pasiekiama Bendrijos teisėje nustatytų tikslų;c) tam tikrų nacionalinių priežiūros institucijų sukaupta geroji patirtis, kurią galėtų būti naudinga perimti kitoms nacionalinėms priežiūros institucijoms.3. Remdamasi tarpusavio vertinimu, Institucija gali paskelbti rekomendacijas susijusioms nacionalinėms priežiūros institucijoms.16 straipsnis Koordinavimo funkcijaInstitucija atlieka bendrą nacionalinių priežiūros institucijų veiklos koordinavimą, įskaitant atvejus, kai dėl nepalankių pokyčių gali kilti pavojus sklandžiam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba Bendrijos finansų sistemos stabilumui.Institucija remia koordinuotą Bendrijos atsaką, inter alia, šiomis priemonėmis:(1) sudarydama geresnes sąlygas nacionalinėms priežiūros institucijoms keistis informacija;(2) nustatydama informacijos, kuri turėtų būti pateikta visoms susijusioms nacionalinėms priežiūros institucijomis, apimtį ir tikrindama jos patikimumą;(3) veikdama kaip tarpininkas nacionalinių priežiūros institucijų prašymu arba savo iniciatyva, nepažeisdama 11 straipsnio;(4) nedelsiant pranešdama ESRV apie bet kokią galimą kritinę padėtį.17 straipsnis Rinkos pokyčių vertinimas1. Institucija stebi ir vertina rinkos pokyčius savo kompetencijos srityje ir, jeigu būtina, praneša Europos bankininkystės institucijai, Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai, ESRV, Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai apie atitinkamas mikrolygio rizikos ribojimo tendencijas, galimą riziką ir silpnąsias vietas.Visų pirma Institucija, bendradarbiaudama su ESRV, inicijuoja ir koordinuoja finansų įstaigų atsparumo nepalankiems rinkos pokyčiams Bendrijos masto vertinimus. Tam Institucija parengia šias nacionalinėms priežiūros institucijoms taikyti skirtas priemones:a) bendras metodikas, kaip vertinti ekonominių scenarijų poveikį atskiros įstaigos finansinei padėčiai;b) bendrus metodus, kaip pranešti apie šių finansų įstaigų atsparumo vertinimų rezultatus.2. Nepažeisdama Reglamente (EB) Nr. …/… [ESRV] nustatytų ESRV užduočių, Institucija mažiausiai kartą per metus ir, jeigu reikia, dažniau teikia Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir ESRV tendencijų, galimos rizikos ir silpnųjų vietų vertinimus pagal kompetenciją.Institucija įtraukia į šiuos vertinimus pagrindinės rizikos ir silpnųjų vietų klasifikaciją ir, jeigu būtina, rekomenduoja, kokių prevencinių ar taisomųjų veiksmų reikėtų imtis.3. Glaudžiai bendradarbiaudama su Europos bankininkystės institucija bei Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija, Institucija užtikrina, kad būtų tinkamai atsižvelgta į pokyčius, riziką ir silpnąsias vietas visuose sektoriuose.18 straipsnis Tarptautiniai santykiaiNepažeisdama Bendrijos institucijų kompetencijos, Institucija gali plėtoti ryšius su trečiųjų šalių priežiūros institucijomis. Ji gali sudaryti administracinius susitarimus su tarptautinėmis organizacijomis ir trečiųjų šalių administracijomis.Institucija padeda rengti su trečiųjų šalių priežiūros tvarka susijusius sprendimus dėl lygiavertiškumo pagal 1 straipsnio 2 dalyje nurodytus teisės aktus.19 straipsnis Kitos užduotys1. Europos Parlamento, Tarybos ar Komisijos prašymu arba savo iniciatyva Institucija gali teikti Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai nuomones visais su jos kompetencijos sritimi susijusiais klausimais.2. Riziką ribojančio susijungimų ir įsigijimų vertinimo, kuriam taikoma Direktyva 2007/44/EB, srityje Institucija gali savo iniciatyva arba kurių nors nacionalinių priežiūros institucijų prašymu priimti ir skelbti nuomonę dėl riziką ribojančio vertinimo, kurį turėtų atlikti kuri nors valstybės narės institucija. Taikomas 20 straipsnis.20 straipsnis Informacijos rinkimas1. Institucijai paprašius, nacionalinės priežiūros institucijos ir kitos valstybių narių valdžios institucijos teikia Institucijai visą informaciją, kuri būtina jai šiuo reglamentu pavestoms pareigoms vykdyti.Institucija taip pat gali prašyti teikti informaciją reguliariais intervalais.2. Jeigu informacijos nėra arba nacionalinės priežiūros institucijos ir kitos valstybių narių valdžios institucijos nepateikia jos laiku, Institucija gali išsiųsti motyvuotą prašymą tiesiogiai atitinkamoms finansų įstaigoms ir kitoms šalims. Apie tokius prašymus ji praneša atitinkamoms nacionalinėms priežiūros institucijoms.Institucijai paprašius, nacionalinės priežiūros institucijos ir kitos valstybių narių valdžios institucijos padeda Institucijai rinkti tokią informaciją.3. Institucija gali naudoti iš nacionalinių priežiūros institucijų ir kitų valdžios institucijų arba iš finansų įstaigų ir kitų šalių gautą konfidencialią informaciją tik šiuo reglamentu jai skirtoms pareigoms atlikti.21 straipsnis Santykiai su ESRV1. Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija bendradarbiauja su ESRV.2 Institucija glaudžiai bendradarbiauja su ESRV. Ji reguliariai teikia ESRV naujausią valdybos užduotims atlikti būtiną informaciją. ESRV pateikus motyvuotą prašymą, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. …/… [ESRV] [15] straipsnyje, jai nedelsiant pateikiami visi jos užduotims atlikti būtini duomenys, kurie nepateikti santraukos ar suvestinės forma.3. Vadovaudamasi 4 ir 5 dalimis, Institucija užtikrina, kad būtų imamasi tinkamų tolesnių veiksmų dėl ESRV įspėjimų ir rekomendacijų, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. …/… [ESRV] [16] straipsnyje.4. Gavusi Europos sisteminės rizikos valdybos Institucijai skirtą įspėjimą ar rekomendaciją, Institucija nedelsdama sušaukia stebėtojų tarybos posėdį ir įvertina tokio įspėjimo ar rekomendacijos poveikį savo užduočių atlikimui.Laikydamasi atitinkamos sprendimų priėmimo tvarkos, Institucija priima sprendimą dėl veiksmų, kurių turi būti imtasi pagal jai šiuo reglamentu suteiktus įgaliojimus siekiant išspręsti įspėjimuose ir rekomendacijose nustatytus klausimus.Jeigu Institucija nesiima tolesnių priemonių rekomendacijai įgyvendinti, ji paaiškina ESRV tokio sprendimo priežastis.5. Gavusi Europos sisteminės rizikos valdybos nacionalinei priežiūros institucijai skirtą įspėjimą ar rekomendaciją, Institucija, kai tinka, pasinaudoja jai šiuo reglamentu suteiktais įgaliojimais siekdama užtikrinti, kad laiku būtų imtasi tolesnių veiksmų.Jeigu adresatas ketina nesilaikyti ESRV rekomendacijos, jis nurodo to priežastis stebėtojų tarybai ir jas apsvarsto.Teikdama ESRV informaciją pagal Reglamento (EB) Nr. …/… [ESRV] [17] straipsnį, nacionalinė priežiūros institucija deramai atsižvelgia į stebėtojų tarybos nuomonę.6. Atlikdama šiame reglamente nustatytas užduotis, Institucija kiek tik įmanoma atsižvelgia į ESRV įspėjimus ir rekomendacijas.22 straipsnis Draudimo, perdraudimo ir profesinių pensijų suinteresuotųjų šalių grupė1. Siekiant konsultuotis su suinteresuotosiomis šalimis Institucijos užduotims svarbiose srityse, įsteigiama Draudimo, perdraudimo ir profesinių pensijų fondų suinteresuotųjų šalių grupė.2. Draudimo, perdraudimo ir profesinių pensijų fondų suinteresuotųjų šalių grupę sudaro 30 narių, proporcingai atstovaujančių Bendrijos draudimo ir perdraudimo įmonėms, taip pat profesinių pensijų fondams, jų darbuotojams, vartotojams ir kitiems mažmeninių draudimo, perdraudimo ir profesinių pensijų paslaugų naudotojams.Draudimo, perdraudimo ir profesinių pensijų fondų suinteresuotųjų šalių grupė susirenka ne rečiau kaip du kartus per metus.3. Draudimo, perdraudimo ir profesinių pensijų fondų suinteresuotųjų šalių grupės narius skiria Institucijos stebėtojų taryba, atsižvelgdama į susijusių suinteresuotųjų šalių pasiūlymus.Priimdama sprendimą, stebėtojų taryba kiek įmanoma stengiasi užtikrinti tinkamą geografinę pusiausvyrą ir atstovavimą suinteresuotosioms šalims iš visos Bendrijos.Institucija užtikrina Draudimo, perdraudimo ir profesinių pensijų fondų suinteresuotųjų šalių grupei deramas sekretoriato paslaugas.4. Draudimo, perdraudimo ir profesinių pensijų fondų suinteresuotųjų šalių grupės nariai eina savo pareigas pustrečių metų, o šiam laikotarpiui pasibaigus rengiama nauja atrankos procedūra.Nariai pareigas gali eiti dvi kadencijas iš eilės.5. Draudimo, perdraudimo ir profesinių pensijų fondų suinteresuotųjų šalių grupė gali teikti Institucijai nuomones ir patarimus bet kokiu su 7 ir 8 straipsnyje nurodytomis Institucijos užduotimis susijusiu klausimu.6. Draudimo, perdraudimo ir profesinių pensijų fondų suinteresuotųjų šalių grupė priima savo darbo tvarkos taisykles.7. Institucija viešai skelbia Draudimo, perdraudimo ir profesinių pensijų fondų suinteresuotųjų šalių grupės nuomones ir patarimus bei konsultacijų su ja rezultatus.23 straipsnis Apsaugos priemonės1. Institucija užtikrina, kad nė vienas pagal 10 ar 11 straipsnį priimtas sprendimas jokiu būdu nedarytų neigiamos įtakos valstybių narių fiskalinei atsakomybei.2. Jeigu valstybė narė mano, kad pagal 11 straipsnį priimtas sprendimas daro neigiamą įtaką jos fiskalinei atsakomybei, ji gali per mėnesį nuo pranešimo apie Institucijos sprendimą nacionalinei priežiūros institucijai pranešti Institucijai ir Komisijai, kad nacionalinė priežiūros institucija sprendimo neįgyvendins.Valstybė narė savo pranešime pagrindžia tokį sprendimą ir aiškiai parodo, kaip sprendimas pažeidžia jos fiskalinę atsakomybę.Tokiu atveju Institucijos sprendimas laikinai sustabdomas.Institucija per mėnesį nuo valstybės narės pranešimo gavimo dienos praneša valstybei narei, ar patvirtina savo sprendimą, ar jį pakeičia arba panaikina.Jeigu Institucija patvirtina savo sprendimą, Taryba kvalifikuotąja balsų dauguma, kaip apibrėžta Sutarties 205 straipsnyje, per du mėnesius nusprendžia, ar Institucijos sprendimas turėtų būti patvirtintas, ar panaikintas.Jeigu Taryba nusprendžia patvirtinti Institucijos sprendimą arba nepriima sprendimo per du mėnesius, to sprendimo laikinas sustabdymas nedelsiant nutraukiamas.3. Jeigu valstybė narė mano, kad pagal 10 straipsnio 2 dalį priimtas sprendimas pažeidžia jos fiskalinę atsakomybę, ji gali per tris darbo dienas nuo pranešimo apie Institucijos sprendimą nacionalinei priežiūros institucijai pranešti Institucijai, Komisijai ir Tarybai, kad nacionalinė priežiūros institucija sprendimo neįgyvendins.Valstybė narė savo pranešime pagrindžia tokį sprendimą ir aiškiai parodo, kaip sprendimas pažeidžia jos fiskalinę atsakomybę.Taryba kvalifikuotąja balsų dauguma, kaip apibrėžta Sutarties 205 straipsnyje, per dešimt darbo dienų nusprendžia, ar patvirtinti Institucijos sprendimą ar jį panaikinti.Jeigu Taryba nepriima sprendimo per dešimt darbo dienų, laikoma, kad Institucijos sprendimas patvirtintas.24 straipsnis Sprendimų priėmimo procedūros1. Prieš priimdama 9 straipsnio 6 dalyje, 10 straipsnio 2 ir 3 dalyse bei 11 straipsnio 3 ir 4 dalyse numatytus sprendimus, Institucija praneša adresatui apie ketinimą priimti sprendimą ir nustato terminą, per kurį adresatas gali pareikšti nuomonę šiuo klausimu, visiškai atsižvelgdama į to klausimo skubumą.2. Institucijos sprendimuose nurodomos priežastys, kuriomis jie pagrįsti.3. Institucijos sprendimų adresatams pranešama apie teisės gynimo priemones, kuriomis galima pasinaudoti pagal šį reglamentą.4. Jeigu Institucija priėmė sprendimą pagal 10 straipsnio 2 ar 3 dalį, ji peržiūri tą sprendimą tinkamais intervalais.5. Sprendimai, kuriuos Institucija priima pagal 9, 10 ir 11 straipsnius, skelbiami viešai ir juose nurodoma susijusios nacionalinės priežiūros institucijos ar finansų įstaigos tapatybė bei pagrindinis sprendimo turinys, atsižvelgiant į teisėtą finansų įstaigų interesą apsaugoti savo verslo paslaptis.III SKYRIUS ORGANIZACIJA1 SKIRSNIS STEBėTOJų TARYBA25 straipsnis Sudėtis1. Stebėtojų tarybą sudaro:a) pirmininkas, kuris nebalsuoja;b) atitinkamos nacionalinės priežiūros institucijos, kompetentingos prižiūrėti finansų įstaigas kiekvienoje valstybėje narėje, vadovas. Jei valstybėje narėje yra daugiau negu viena kompetentinga institucija, institucijos susitaria, kad vienas iš jų vadovų atstovautų jas stebėtojų taryboje;c) vienas Komisijos atstovas, kuris nebalsuoja;d) vienas ESRV atstovas, kuris nebalsuoja;f) po vieną kitų dviejų Europos priežiūros institucijų atstovą, kurie nebalsuoja.2. Kiekviena nacionalinė priežiūros institucija, o jei egzistuoja daugiau negu viena atitinkama nacionalinė priežiūros institucija, tai tos institucijos drauge turi paskirti iš savo įstaigos ar įstaigų aukšto lygio pakaitinį narį, kuris galėtų pakeisti 1 dalies b punkte nurodytą stebėtojų tarybos narį, jeigu tas asmuo negalėtų dalyvauti posėdyje.3. Stebėtojų taryba gali nuspręsti leisti posėdžiuose dalyvauti stebėtojams.Vykdomasis direktorius gali dalyvauti stebėtojų tarybos posėdžiuose be teisės balsuoti.26 straipsnis Vidaus komitetai ir grupės1. Stebėtojų taryba gali steigti vidaus komitetus ar grupes stebėtojų tarybai priskirtoms specialioms užduotims atlikti ir gali numatyti tam tikrų aiškiai apibrėžtų užduočių ir sprendimų perdavimą vidaus komitetams ar grupėms, valdybai arba pirmininkui.2. Siekdama 11 straipsnio tikslų, stebėtojų taryba suformuoja grupę nesutarimų sprendimui palengvinti, kurią sudaro pirmininkas ir du jos nariai, kurie nėra nesutariančių nacionalinių priežiūros institucijų atstovai.Sprendimą pagal 11 straipsnį priima stebėtojų taryba remdamasi grupės pasiūlymu.27 straipsnis NepriklausomumasAtlikdami šiuo reglamentu jiems skirtas užduotis, stebėtojų tarybos pirmininkas ir balsuojantys nariai veikia nepriklausomai ir objektyviai Bendrijos interesais, neprašo Bendrijos institucijų ar įstaigų, kurios nors valstybės narės vyriausybės ar bet kokios kitos viešosios ar privačiosios įstaigos nurodymų ir jais nesivadovauja.28 straipsnis Užduotys1. Stebėtojų taryba nustato Institucijos darbo gaires ir atsako už II skyriuje nurodytų sprendimų priėmimą.2. Stebėtojų taryba priima nuomones, rekomendacijas ir sprendimus bei teikia patarimus, kaip nurodyta II skyriuje.3. Stebėtojų taryba skiria pirmininką.4. Kiekvienais metais iki rugsėjo 30 d. stebėtojų taryba, remdamasi valdybos pasiūlymu, priima Institucijos kitų metų darbo programą ir perduoda ją Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai susipažinti.Darbo programa priimama nepažeidžiant metinio biudžeto procedūros ir skelbiama viešai.5. Stebėtojų taryba priima daugiametę Institucijos darbo programą ir perduoda ją Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai susipažinti.Daugiametė darbo programa priimama nepažeidžiant metinio biudžeto procedūros ir skelbiama viešai.6. Stebėtojų taryba tvirtina biudžeto projektą pagal 49 straipsnį.7. Stebėtojų taryba naudojasi įgaliojimais taikyti drausmines priemones pirmininkui ir vykdomajam direktoriui ir gali pašalinti juos iš pareigų pagal atitinkamai 33 straipsnio 5 dalį arba 36 straipsnio 5 dalį.29 straipsnis Sprendimų priėmimas1. Stebėtojų taryba dėl 7 ir 8 straipsniuose nurodytų aktų ir visų priemonių bei sprendimų, priimamų pagal VI skyrių, sprendžia kvalifikuotąja savo narių balsų dauguma, kaip apibrėžta Sutarties 205 straipsnyje.Visi kiti stebėtojų tarybos sprendimai priimami paprastąja narių balsų dauguma.2. Stebėtojų tarybos posėdžius sušaukia pirmininkas savo iniciatyva arba trečdalio jos narių prašymu; posėdžiams pirmininkauja pirmininkas.3. Stebėtojų taryba priima savo darbo tvarkos taisykles ir jas viešai paskelbia.4. Darbo tvarkos taisyklėse išsamiai nustatoma balsavimo tvarka, įskaitant tam tikrais atvejais taisykles dėl kvorumo. Nebalsuojantys nariai ir stebėtojai, išskyrus pirmininką ir vykdomąjį direktorių, nedalyvauja jokiose stebėtojų tarybos diskusijose, susijusiose su atskiromis finansų įstaigomis, nebent 61 straipsnyje arba 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose teisės aktuose būtų nustatyta kitaip.2 SKIRSNIS VALDYBA30 straipsnis Sudėtis1. Valdybą sudaro pirmininkas, Komisijos atstovas ir stebėtojų tarybos iš savo narių išrinkti keturi nariai.Kiekvienas narys, išskyrus pirmininką, turi pakaitinį narį, kuris galėtų pakeisti valdybos narį, jei tas asmuo negalėtų dalyvauti posėdyje.Stebėtojų tarybos išrinktų narių kadencija trunka pustrečių metų. Ji gali būti pratęsta vieną kartą.2. Valdybos sprendimai priimami dalyvaujančių narių balsų dauguma. Kiekvienas narys turi vieną balsą.Vykdomasis direktorius dalyvauja valdybos posėdžiuose be teisės balsuoti.Valdyba priima savo darbo tvarkos taisykles ir jas viešai paskelbia.3. Valdybos posėdžius sušaukia pirmininkas savo iniciatyva arba mažiausiai trečdalio narių prašymu; posėdžiams pirmininkauja pirmininkas.Valdyba susirenka į eilinius posėdžius bent du kartus per metus.4. Atsižvelgiant į darbo tvarkos taisykles, valdybos nariams gali padėti patarėjai ar ekspertai.31 straipsnis NepriklausomumasValdybos nariai veikia nepriklausomai ir objektyviai Bendrijos interesais, neprašo jokių Bendrijos institucijų ar įstaigų, kurios nors valstybės narės vyriausybės ar bet kokios kitos viešosios ar privačiosios įstaigos nurodymų ir jais nesivadovauja.32 straipsnis Užduotys1. Valdyba užtikrina, kad Institucija vykdytų savo misiją ir atliktų pagal šį reglamentą jai skirtas užduotis.2. Valdyba siūlo metinę ir daugiametę darbo programą, kurią priima stebėtojų taryba.3. Valdyba naudojasi savo biudžeto įgaliojimais pagal 49 ir 50 straipsnius.4. Valdyba priima Institucijos darbuotojų politikos planą ir pagal 54 straipsnio 2 dalį – būtinas Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatų (toliau – tarnybos nuostatai) įgyvendinimo priemones.5. Valdyba priima specialias nuostatas dėl teisės susipažinti su Institucijos dokumentais pagal 58 straipsnį.6. Valdyba, pasitarusi su stebėtojų taryba, priima metinę Institucijos veiklos ataskaitą, remdamasi 38 straipsnio 7 dalyje nurodytos ataskaitos projektu, ir iki birželio 15 d. perduoda tą ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, Audito Rūmams ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui. Ataskaita paskelbiama viešai.7. Valdyba priima savo darbo tvarkos taisykles ir jas viešai paskelbia.8. Valdyba skiria ir šalina apeliacinės tarybos narius pagal 44 straipsnio 3 dalį ir 44 straipsnio 5 dalį.3 SKIRSNIS PIRMININKAS33 straipsnis Skyrimas ir užduotys1. Institucijai atstovauja pirmininkas, kuris yra visą darbo dieną dirbantis nepriklausomas specialistas.Pirmininkas atsako už stebėtojų tarybos darbo parengimą ir pirmininkauja stebėtojų tarybos bei valdybos posėdžiams.2. Pirmininką skiria stebėtojų taryba, atsižvelgdama į jo nuopelnus, gebėjimus, finansų įstaigų ir rinkų išmanymą bei su finansų priežiūra ir reguliavimu susijusią patirtį, pagal atviros atrankos procedūrą.Prieš skyrimą stebėtojų tarybos pasirinktą kandidatą turi patvirtinti Europos Parlamentas.Stebėtojų taryba taip pat iš savo narių išrenka pakaitinį narį, kuris atliktų pirmininko pareigas jam nesant.3. Pirmininko kadencija trunka penkerius metus ir gali būti pratęsta vieną kartą.4. Per devynis mėnesius iki pirmininko penkerių metų kadencijos pabaigos stebėtojų taryba įvertina:a) per pirmąją kadenciją pasiektus rezultatus ir kaip jie buvo pasiekti;b) Institucijos pareigas ir reikalavimus per kelerius ateinančius metus.Stebėtojų taryba, atsižvelgdama į vertinimą, gali vieną kartą pratęsti pirmininko kadenciją, jeigu tam pritaria Europos Parlamentas.5. Pirmininkas gali būti pašalintas iš pareigų tik stebėtojų tarybos sprendimu, jeigu tokį sprendimą patvirtina Europos Parlamentas.Pirmininkas negali trukdyti stebėtojų tarybai svarstyti su pirmininku susijusius klausimus, visų pirma dėl būtinybės pašalinti jį (arba ją) iš pareigų, ir nedalyvauja su tokiu klausimu susijusiuose svarstymuose.34 straipsnis NepriklausomumasNepažeidžiant stebėtojų tarybos vaidmens pirmininko užduočių atžvilgiu, pirmininkas neprašo Bendrijos institucijų ar įstaigų, kurios nors valstybės narės vyriausybės ar bet kokios kitos viešosios ar privačiosios įstaigos nurodymų ir jais nesivadovauja.35 straipsnis Ataskaita1. Europos Parlamentas gali pakviesti pirmininką ar jo (jos) pakaitinį narį, visiškai paisydamas jo nepriklausomumo, reguliariai daryti pareiškimą kompetentingame jo komitete ir atsakyti į to komiteto narių pateiktus klausimus2. Europos Parlamentas taip pat gali pareikalauti, kad pirmininkas pateiktų ataskaitą apie savo pareigų atlikimą.4 SKIRSNIS VYKDOMASIS DIREKTORIUS36 straipsnis Skyrimas1. Institucijai vadovauja vykdomasis direktorius, kuris yra visą darbo dieną dirbantis nepriklausomas specialistas.2. Vykdomąjį direktorių skiria stebėtojų taryba, atsižvelgdama į jo nuopelnus, gebėjimus, finansų įstaigų ir rinkų išmanymą, su finansų priežiūra ir reguliavimu susijusią patirtį bei valdymo patirtį, pagal atviros atrankos procedūrą.3. Vykdomojo direktoriaus kadencija trunka penkerius metus ir gali būti pratęsta vieną kartą.4. Per devynis mėnesius iki vykdomojo direktoriaus penkerių metų kadencijos pabaigos stebėtojų taryba atlieka įvertinimą.Stebėtojų taryba visų pirma įvertina:a) per pirmąją kadenciją pasiektus rezultatus ir kaip jie buvo pasiekti;b) Institucijos pareigas ir reikalavimus per kelerius ateinančius metus.Stebėtojų taryba, atsižvelgdama į vertinimą, gali vieną kartą pratęsti vykdomojo direktoriaus kadenciją.5. Vykdomasis direktorius gali būti pašalintas iš pareigų tik stebėtojų tarybos sprendimu.37 straipsnis NepriklausomumasNepažeidžiant atitinkamų valdybos ir stebėtojų tarybos vaidmenų vykdomojo direktoriaus užduočių atžvilgiu, vykdomasis direktorius neprašo nurodymų iš jokios vyriausybės, institucijos, organizacijos ar Institucijai nepriklausančio asmens ir jais nesivadovauja.38 straipsnis Užduotys1. Vykdomasis direktorius atsako už Institucijos valdymą ir rengia valdybos darbą.2. Vykdomasis direktorius atsako už Institucijos metinės darbo programos įgyvendinimą vadovaujant stebėtojų tarybai ir kontroliuojant valdybai.3. Vykdomasis direktorius imasi būtinų priemonių Institucijos veikimui užtikrinti pagal šį reglamentą, visų pirma priima vidaus administracines taisykles ir skelbia pranešimus.4. Vykdomasis direktorius rengia daugiametę darbo programą, kaip nurodyta 32 straipsnio 2 dalyje.5. Vykdomasis direktorius kasmet iki birželio 30 d. parengia kitų metų Institucijos darbo programą, kaip nurodyta 32 straipsnio 2 dalyje.6. Vykdomasis direktorius parengia preliminarų Institucijos biudžeto projektą pagal 49 straipsnį ir vykdo Institucijos biudžetą pagal 50 straipsnį.7. Vykdomasis direktorius kiekvienais metais parengia metinės ataskaitos projektą, kuriame yra skirsnis apie Institucijos reguliavimo ir priežiūros veiklą ir skirsnis apie finansinius ir administracinius reikalus.8. Vykdomasis direktorius Institucijos darbuotojų atžvilgiu naudojasi 54 straipsnyje nustatytais įgaliojimais ir tvarko darbuotojų reikalus.IV SKYRIUS EUROPOS FINANSŲ PRIEŽIŪROS INSTITUCIJŲ SISTEMA1 SKIRSNIS BENDROSIOS NUOSTATOS39 straipsnis Sudėtis1. Institucija yra EFPIS, kuri veikia kaip priežiūros institucijų tinklas, dalis.2. EFPIS sudaro:a) institucijos valstybėse narėse, kaip nurodyta šio reglamento 1 straipsnio 2 dalyje, Reglamento (EB) Nr. …/… [EBI] 1 straipsnio 2 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. …/… [EVPRI] 1 straipsnio 2 dalyje;b) Institucija;c) Europos bankininkystės institucija, įsteigta pagal Reglamento (EB) Nr. …/… [EBI] 1 straipsnį;d) Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija, įsteigta pagal Reglamento (EB) Nr. …/… [EVPRI] 1 straipsnį;e) Europos priežiūros institucijų jungtinis komitetas, nurodytas 40 straipsnyje;f) Komisija – 7, 9 ir 10 straipsniuose nurodytoms užduotims atlikti.3. Institucija reguliariai ir glaudžiai bendradarbiauja su Europos bankininkystės institucija ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija per Europos priežiūros institucijų jungtinį komitetą, įsteigiamą pagal 40 straipsnį, užtikrina darbo nuoseklumą įvairiuose sektoriuose ir formuoja bendras pozicijas finansinių konglomeratų priežiūros srityje ir kitais visus sektorius apimančiais klausimais.2 SKIRSNIS EUROPOS PRIEžIūROS INSTITUCIJų JUNGTINIS KOMITETAS40 straipsnis Steigimas1. Šiuo reglamentu įsteigiamas Europos priežiūros institucijų jungtinis komitetas.2. Jungtinis komitetas veikia kaip forumas, kuriame Institucija reguliariai ir glaudžiai bendradarbiauja su Europos bankininkystės institucija bei Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija ir užtikrina darbo nuoseklumą įvairiuose sektoriuose.3. Institucija skiria pakankamai išteklių Europos priežiūros institucijų jungtinio komiteto administracinei paramai. Tai apima personalo, administravimo, infrastruktūros ir veiklos išlaidas.41 straipsnis Sudėtis1. Jungtinį komitetą sudaro Institucijos pirmininkas ir Europos bankininkystės institucijos bei Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos pirmininkai ir, kai taikoma, pagal 43 straipsnį įsteigto pakomitečio pirmininkas.2. Vykdomasis direktorius, Komisija ir ESRV kviečiami į Europos priežiūros institucijų jungtinio komiteto, taip pat 43 straipsnyje minėtų pakomitečių posėdžius kaip stebėtojai.3. Europos priežiūros institucijų jungtinio komiteto pirmininkas skiriamas iš Europos bankininkystės institucijos, Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos pirmininkų metinės rotacijos principu.4. Europos priežiūros institucijų jungtinis komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles ir jas paskelbia. Taisyklėse gali būti nurodyti papildomi jungtinio komiteto posėdžių dalyviai.Europos priežiūros institucijų jungtinis komitetas susitinka bent kartą per du mėnesius.42 straipsnis Bendrosios pozicijos ir bendrieji aktaiVykdydama II skyriuje nustatytas užduotis, visų pirma susijusias su Direktyvos 2002/87/EB įgyvendinimu, Institucija, kai tinka, siekia suformuoti bendrą poziciją su atitinkamai Europos bankininkystės institucija ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija.Aktus pagal šio reglamento 7, 9, 10 arba 11 straipsnius, kurie yra susiję su Direktyvos 2002/87/EB ir bet kurio kito šio reglamento 1 straipsnio 2 dalyje nurodyto teisės akto taikymu, kuris taip pat patenka į Europos bankininkystės institucijos ar Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos kompetencijos sritį, lygiagrečiai priima atitinkamai Institucija, Europos bankininkystės institucija ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija.43 straipsnis PakomitečiaiSiekiant 42 straipsnio tikslų įsteigiamas Europos priežiūros institucijų jungtinio komiteto finansinių konglomeratų pakomitetis.Tą pakomitetį sudaro 41 straipsnio 1 dalyje minėti asmenys ir vienas kiekvienos valstybės narės atitinkamos nacionalinės priežiūros institucijos dabartinio personalo aukšto lygio atstovas.Pakomitetis iš savo narių išsirenka pirmininką, kuris taip pat yra Europos priežiūros institucijų jungtinio komiteto narys.Jungtinis komitetas gali steigti papildomų pakomitečių.3 SKIRSNIS APELIACINė TARYBA44 straipsnis Sudėtis1. Apeliacinė taryba – jungtinė Europos bankininkystės institucijos, Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos įstaiga.2. Apeliacinę tarybą sudaro šeši nariai ir šeši pakaitiniai nariai, kurie turi turėti atitinkamų žinių ir patirties, tačiau tai negali būti dabartiniai nacionalinių priežiūros institucijų ar kitų Institucijos veikloje dalyvaujančių nacionalinių ar Bendrijos įstaigų darbuotojai.Apeliacinė taryba skiria savo pirmininką.Apeliacinės tarybos sprendimai priimami bent keturių iš šešių jos narių balsų dauguma.Apeliacinę tarybą prireikus sušaukia jos pirmininkas.3. Du apeliacinės tarybos narius ir du pakaitinius narius iš Komisijos pasiūlyto trumpojo sąrašo, sudaryto po viešo kvietimo dalyvauti konkurse paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje , skiria Institucijos valdyba, prieš tai pasitarusi su stebėtojų taryba.Kiti nariai skiriami pagal Reglamentą (EB) Nr. …/… [EBI] ir Reglamentą (EB) Nr. …/… [EVPRI].4. Apeliacinės tarybos narių kadencija trunka penkerius metus. Ji gali būti pratęsta vieną kartą.5. Institucijos valdybos paskirtas apeliacinės tarybos narys negali būti pašalintas iš pareigų savo kadencijos laikotarpiu, nebent jis pripažintas kaltu dėl rimto nusižengimo ir valdyba, pasitarusi su stebėtojų taryba, priima atitinkamą sprendimą.6. Institucija, Europos bankininkystės institucija ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija užtikrina tinkamą apeliacinės tarybos veiklos paramą ir sekretoriato paslaugas.45 straipsnis Nepriklausomumas ir nešališkumas1. Apeliacinės tarybos nariai priima sprendimus nepriklausomai. Jų nevaržo jokie nurodymai. Jie negali eiti jokių kitų pareigų Institucijoje, jos valdyboje ar jos stebėtojų taryboje.2. Apeliacinės tarybos nariai negali dalyvauti jokiame apeliaciniame procese, jeigu yra kaip nors asmeniškai juo suinteresuoti arba jeigu anksčiau dalyvavo procese kaip vienos iš proceso šalių atstovai, arba jeigu dalyvavo priimant skundžiamą sprendimą.3. Jeigu kuris nors apeliacinės tarybos narys dėl vienos iš 1 ir 2 dalyse nurodytų priežasčių arba dėl bet kokios kitos priežasties mano, kad kolega narys neturėtų dalyvauti kuriame nors apeliaciniame procese, jis atitinkamai informuoja apeliacinę tarybą.4. Bet kuri apeliacinio proceso šalis gali paprieštarauti apeliacinės tarybos nario dalyvavimui, remdamasi bet kuria iš 1 ir 2 dalyse nurodytų priežasčių arba įtarusi apeliacinės tarybos narį šališkumu.Prieštaravimo pagrindas negali būti narių pilietybė ir nėra priimtinas, jeigu apeliacinio proceso šalis, nors ir žinojusi apie esamą pagrindą prieštarauti, vis dėlto ėmėsi kitokios procesinės priemonės, o ne prieštaravo apeliacinės tarybos sudėčiai.5. Apeliacinė taryba priima sprendimą dėl veiksmų, kurių reikėtų imtis 1 ir 2 dalyse nurodytais atvejais, nedalyvaujant susijusiam nariui.Tam sprendimui priimti susijusį narį apeliacinėje taryboje pakeičia jo pakaitinis narys, nebent jis atsidurtų panašioje padėtyje. Tokiu atveju pirmininkas paskiria pavaduojantį asmenį iš turimų pakaitinių narių.6. Apeliacinės tarybos nariai įsipareigoja veikti nepriklausomai ir vadovautis viešaisiais interesais.Tam jie pateikia įsipareigojimų deklaraciją ir interesų deklaraciją, kuriose nurodo, kad neturi jokių interesų, kurie gali būti laikomi trukdančiais jų nepriklausomumui, arba kokių nors tiesioginių ar netiesioginių interesų, kurie galėtų būti laikomi trukdančiais jų nepriklausomumui.Tos deklaracijos raštu pateikiamos kasmet ir skelbiamos viešai.V SKYRIUS TEISĖS GYNIMO PRIEMONĖS46 straipsnis Apeliaciniai skundai1. Kiekvienas fizinis ar juridinis asmuo, įskaitant nacionalines priežiūros institucijas, gali pateikti apeliacinį skundą dėl 9, 10 ir 11 straipsniuose nurodyto Institucijos sprendimo ir dėl bet kokio kito Institucijos pagal 1 straipsnio 2 dalyje nurodytus teisės aktus priimto sprendimo, skirto tam asmeniui, arba dėl sprendimo, kuris, nors ir skirtas kitam asmeniui, yra tiesiogiai ir konkrečiai susijęs su tuo asmeniu.2. Apeliacinis skundas kartu su jo pagrindimu Institucijai pateikiamas raštu per du mėnesius nuo pranešimo atitinkamam asmeniui apie sprendimą dienos arba, jei tai nebuvo padaryta, per du mėnesius nuo tos dienos, kai Institucija paskelbė sprendimą.Apeliacinė taryba priima sprendimą dėl apeliacinio skundo per du mėnesius nuo jo pateikimo.3. Jeigu apeliacinis skundas pateiktas pagal 1 dalį, sprendimo vykdymas nesustabdomas.Tačiau apeliacinė taryba gali sustabdyti ginčijamo sprendimo taikymą, jeigu mano, kad to reikia dėl susiklosčiusių aplinkybių.4. Jeigu skundas priimtinas, apeliacinė taryba tiria, ar jis tinkamai pagrįstas. Kiekvieną kartą, kai reikia, ji kviečia apeliacinio proceso šalis per nustatytus laikotarpius pateikti pastabas dėl jos pateiktų pranešimų arba dėl kitų apeliacinio proceso šalių pateiktų pranešimų. Apeliacinio proceso šalys turi teisę pateikti paaiškinimus žodžiu.5. Pagal šio straipsnio nuostatas apeliacinė taryba gali naudotis visais įgaliojimais, kurie priklauso Institucijos kompetencijai, arba ji gali perduoti bylą kompetentingam Institucijos padaliniui. Pastarajam apeliacinės tarybos sprendimas yra privalomas.6. Apeliacinė taryba priima savo darbo tvarkos taisykles ir jas viešai paskelbia.7. Apeliacinės tarybos priimti sprendimai yra pagrįsti ir Institucija juos viešai paskelbia.47 straipsnis Ieškinių pateikimas Pirmosios instancijos teismui ir Teisingumo Teismui1. Pagal Sutarties 230 straipsnį Pirmosios instancijos teismui arba Teisingumo Teismui gali būti pateiktas ieškinys, kuriame ginčijamas apeliacinės tarybos priimtas sprendimas arba, tais atvejais, kai apeliacinė taryba tokios teisės neturi, Institucijos priimtas sprendimas.2. Jeigu Institucija įpareigota veikti, bet nepriima jokio sprendimo, pagal Sutarties 232 straipsnį Pirmosios instancijos teismui arba Teisingumo Teismui gali būti pateiktas ieškinys dėl neveikimo.3 . Institucija privalo imtis būtinų priemonių Pirmosios instancijos teismo ar Teisingumo Teismo sprendimui įvykdyti.VI SKYRIUS FINANSINĖS NUOSTATOS48 straipsnis Institucijos biudžetas1. Institucijos pajamas visų pirma sudaro:a) privalomi nacionalinių valdžios institucijų, kompetentingų prižiūrėti finansų įstaigas, įnašai;b) Bendrijos subsidija, įtraukta į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą (Komisijos skirsnis);c) visi Institucijai mokami mokesčiai atitinkamose Bendrijos teisės priemonėse nurodytais atvejais.2. Institucijos išlaidas sudaro bent personalo, darbo užmokesčio, administracinės, infrastruktūros ir veiklos išlaidos.3. Pajamos ir išlaidos turi būti subalansuotos.4. Visų Institucijos pajamų ir išlaidų sąmatos parengiamos kiekvieniems finansiniams metams, sutampantiems su kalendoriniais metais, ir pateikiamos Institucijos biudžete.49 straipsnis Biudžeto sudarymas1. Ne vėliau kaip kiekvienų metų vasario 15 d. vykdomasis direktorius parengia kitų finansinių metų pajamų ir išlaidų sąmatos projektą ir tą preliminarų biudžeto projektą kartu su etatų planu pateikia valdybai. Kiekvienais metais valdyba pagal vykdomojo direktoriaus parengtą preliminarų projektą sudaro ateinančių finansinių metų Institucijos pajamų ir išlaidų sąmatą. Tą sąmatą, apimančią ir etatų plano projektą, valdyba pateikia Komisijai ne vėliau kaip kovo 31 d. Prieš patvirtinant sąmatą, vykdomojo direktoriaus parengtą projektą patvirtina stebėtojų taryba.2. Komisija pateikia sąmatą Europos Parlamentui ir Tarybai (toliau – biudžeto valdymo institucija) kartu su preliminariu Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektu.3. Remdamasi šia sąmata, Komisija įtraukia į preliminarų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektą išlaidas, kurios, jos manymu, reikalingos pagal etatų planą, ir subsidijos, kuri bus mokama iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto pagal Sutarties 272 straipsnį, sumą.4. Biudžeto valdymo institucija tvirtina Institucijos etatų planą. Biudžeto valdymo institucija patvirtina asignavimus Institucijos subsidijai.5. Institucijos biudžetą priima valdyba. Jis tampa galutiniu, kai galutinai priimamas Europos Sąjungos bendrasis biudžetas. Prireikus jis atitinkamai patikslinamas.6. Valdyba nedelsdama praneša biudžeto valdymo institucijai apie ketinimą įgyvendinti visus projektus, kurie gali turėti didelę reikšmę Institucijos biudžeto finansavimui, visų pirma apie visus projektus, susijusius su nuosavybe, pavyzdžiui, pastatų nuoma arba pirkimu. Apie tai ji praneša ir Komisijai. Jeigu bet kuri biudžeto valdymo institucijai priklausanti institucija ketina pateikti nuomonę, ji praneša apie tai Institucijai per dvi savaites nuo informacijos apie projektą gavimo dienos. Jeigu atsakymo nėra, Institucija gali pradėti vykdyti planuotą veiksmą.50 straipsnis Biudžeto vykdymas ir kontrolė1. Vykdomasis direktorius vykdo įgaliojimus suteikiančio pareigūno pareigas ir įgyvendina Institucijos biudžetą.2. Pasibaigus kiekvieniems finansiniams metams, ne vėliau kaip kovo 1 d. Institucijos apskaitos pareigūnas pateikia Komisijos apskaitos pareigūnui ir Audito Rūmams preliminarias finansines ataskaitas kartu su tų finansinių metų biudžeto ir finansų valdymo ataskaita. Institucijos apskaitos pareigūnas taip pat nusiunčia biudžeto ir finansų valdymo ataskaitą stebėtojų tarybos nariams, Europos Parlamentui ir Tarybai ne vėliau kaip ateinančių metų kovo 31 d.Po to Komisijos apskaitos pareigūnas konsoliduoja institucijų ir decentralizuotų įstaigų preliminarias finansines ataskaitas pagal Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 [40] (toliau – Finansinis reglamentas) 128 straipsnį.3. Gavęs Audito Rūmų pastabas apie Institucijos preliminarias finansines ataskaitas pagal Finansinio reglamento 129 straipsnio nuostatas, vykdomasis direktorius savo atsakomybe parengia galutines Institucijos finansines ataskaitas ir pateikia jas valdybai, kad ji pateiktų nuomonę.4. Valdyba pateikia nuomonę dėl Institucijos galutinių finansinių ataskaitų.5. Ne vėliau kaip liepos 1 d. po finansinių metų pabaigos vykdomasis direktorius pateikia tas galutines finansines ataskaitas kartu su valdybos nuomone stebėtojų tarybos nariams, Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams.6. Galutinės finansinės ataskaitos paskelbiamos.7. Ne vėliau kaip rugsėjo 30 d. vykdomasis direktorius nusiunčia Audito Rūmams atsakymą į jų pastabas. Šio atsakymo kopiją jis (ji) taip pat nusiunčia valdybai ir Komisijai.8. Kaip nustatyta Finansinio reglamento 146 straipsnio 3 dalyje ir Europos Parlamentui paprašius, vykdomasis direktorius pateikia jam visą informaciją, kurios reikia, kad būtų užtikrinta sklandi sprendimo dėl atitinkamų finansinių metų biudžeto įvykdymo priėmimo procedūra.9. Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos kvalifikuotąja balsų dauguma priimta rekomendacija, iki n + 2 metų gegužės 15 d. priima sprendimą, kad Institucija n finansinių metų biudžetą įvykdė.51 straipsnis Finansinės taisyklėsPasikonsultavusi su Komisija, valdyba priima Institucijai taikomas finansines taisykles. Tos taisyklės negali nukrypti nuo Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002[41], nebent to reikėtų atsižvelgiant į konkrečius Institucijos veiklos poreikius ir tik Komisijai iš anksto pritarus.52 straipsnis Kovos su sukčiavimu priemonės1. Siekiant kovoti su sukčiavimu, korupcija ir bet kokia kita neteisėta veikla, Institucijai be apribojimų taikomos Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 nuostatos.2. Institucija prisijungia prie 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Bendrijų Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) [42] atliekamų vidaus tyrimų ir nedelsdama priima atitinkamas nuostatas, taikomas visiems Institucijos darbuotojams.3. Sprendimuose dėl finansavimo, susitarimuose ir su jais susijusiuose įgyvendinimo dokumentuose aiškiai nurodoma, kad Audito Rūmai ir OLAF prireikus gali atlikti Institucijos skirtų lėšų gavėjų ir už tų lėšų skyrimą atsakingų darbuotojų patikrinimus vietoje.VII SKYRIUS BENDROSIOS NUOSTATOS53 straipsnis Privilegijos ir imunitetaiInstitucijai ir jos darbuotojams taikomas Protokolas dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų.54 straipsnis Darbuotojai1. Institucijos darbuotojams, įskaitant jos vykdomąjį direktorių, taikomi Tarnybos nuostatai, Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygos ir Europos bendrijos institucijų bendrai priimtos taisyklės šiems nuostatams ir sąlygoms taikyti.2. Komisijai pritarus, valdyba Tarnybos nuostatų 110 straipsnyje numatyta tvarka patvirtina būtinas įgyvendinimo priemones.3. Darbuotojų atžvilgiu Institucija naudojasi įgaliojimais, kurie pagal Tarnybos nuostatus suteikiami paskyrimų tarnybai ir kurie pagal Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygas suteikiami institucijai, turinčiai teisę sudaryti sutartis.4. Valdyba priima nuostatas, leidžiančias Institucijoje įdarbinti valstybių narių deleguotus nacionalinius ekspertus.55 straipsnis Institucijos atsakomybė1. Nesutartinės atsakomybės atveju Institucija pagal valstybių narių teisės aktams būdingus bendruosius principus atlygina žalą, kurią ji arba jos darbuotojai padarė eidami pareigas. Bet koks ginčas, kylantis dėl tokios žalos atlyginimo, priklauso Teisingumo Teismo jurisdikcijai.2. Institucijos darbuotojų asmeninė finansinė ir drausminė atsakomybė Institucijai reglamentuojama Institucijos darbuotojams taikomų atitinkamų nuostatų.56 straipsnis Įpareigojimas saugoti profesinę paslaptį1. Stebėtojų tarybos ir valdybos nariams, vykdomajam direktoriui ir Institucijos darbuotojams, įskaitant valstybių narių laikinai komandiruotus pareigūnus, taikomi profesinės paslapties reikalavimai pagal Sutarties 287 straipsnį ir atitinkamos atitinkamų Bendrijos teisės aktų nuostatos, net ir jiems baigus eiti pareigas.2. Jokia konfidenciali informacija, kurią 1 dalyje nurodyti asmenys gavo eidami pareigas, negali būti atskleista jokiam asmeniui ar institucijai, nebent tokia apibendrinta ar suvestine forma, kad nebūtų galima nustatyti konkrečių finansų įstaigų, išskyrus baudžiamosios teisės nustatytus atvejus.Be to, įpareigojimas pagal 1 dalį ir šios dalies pirmąją pastraipą nedraudžia Institucijai ir nacionalinėms priežiūros institucijoms naudoti informaciją 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų teisės aktų vykdymui užtikrinti ir visų pirma teisiniam procesui sprendimams priimti.3. 1 ir 2 dalių nuostatomis Institucijai nedraudžiama keistis informacija su nacionalinėmis priežiūros institucijomis pagal šį reglamentą ir kitus finansų įstaigoms taikytinus Bendrijos teisės aktus.Tai informacijai taikomos 1 ir 2 dalyse nurodytos profesinės paslapties saugojimo sąlygos. Institucija savo vidaus darbo tvarkos taisyklėse nustato praktinę 1 ir 2 dalyse nurodytų konfidencialumo taisyklių įgyvendinimo tvarką.4. Institucija taiko Komisijos sprendimą 2001/844/EB, EAPB, Euratomas[43].57 straipsnis Duomenų apsaugaŠiuo reglamentu nepažeidžiami valstybių narių įpareigojimai, susiję su jų asmens duomenų tvarkymu pagal Direktyvą 95/46/EB, ar Institucijos įpareigojimai, susiję su asmens duomenų tvarkymu pagal Reglamentą (EB) Nr. 45/2001 vykdant pareigas.58 straipsnis Galimybė susipažinti su dokumentais1. Institucijos turimiems dokumentams taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001.2. Valdyba patvirtina Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 taikymo praktines priemones ne vėliau kaip 2011 m. gegužės 31 d.3. Dėl sprendimų, Institucijos priimtų pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 8 straipsnį, gali būti pateiktas skundas ombudsmenui arba ieškinys Teisingumo Teismui, prieš tai atitinkamai apskundus sprendimą apeliacinei tarybai, laikantis atitinkamai Sutarties 195 ir 230 straipsniuose nustatytų sąlygų.59 straipsnis Nuostatos dėl kalbų vartojimo1. Institucijai taikomos Tarybos reglamento Nr. 1[44] nuostatos.2. Dėl Institucijos kalbų vartojimo vidaus tvarkos sprendžia valdyba.3. Institucijos veiklai reikalingas vertimo paslaugas teikia Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras.60 straipsnis Susitarimas dėl būstinėsReikiamos nuostatos dėl patalpų, teiktinų Institucijai valstybėje narėje, kurioje yra jos būstinė, ir patogumų, kuriuos turi suteikti ta valstybė narė, taip pat specialios taisyklės, taikytinos toje valstybėje narėje vykdomajam direktoriui, valdybos nariams, Institucijos darbuotojams ir jų šeimos nariams, nustatoma Institucijos ir tos valstybės narės susitarime dėl būstinės, sudarytame gavus valdybos pritarimą.Ta valstybė narė sudaro geriausias įmanomas sąlygas, kad būtų užtikrintas tinkamas Institucijos veikimas, įskaitant daugiakalbį europinį mokymą ir reikiamą transporto infrastruktūrą.61 straipsnis Trečiųjų šalių dalyvavimasInstitucijos veikloje gali dalyvauti Europos Sąjungai nepriklausančios šalys, kurios su Bendrija yra sudariusios susitarimus, pagal kuriuos jos priėmė ir taiko Bendrijos teisę Institucijos kompetencijos srityje, kaip nurodyta 1 straipsnio 2 dalyje.Pagal atitinkamas tų susitarimų nuostatas, įskaitant su finansiniais įnašais ir darbuotojais susijusias nuostatas, nustatoma konkreti tų šalių dalyvavimo Institucijos veikloje tvarka, visų pirma nustatant jų dalyvavimo pobūdį, apimtį ir procedūrinius aspektus. Joje gali būti numatytas atstovavimas stebėtojo teisėmis stebėtojų taryboje, tačiau užtikrinama, kad šios šalys nedalyvautų jokiuose su atskiromis finansų įstaigomis susijusiuose aptarimuose, išskyrus atvejus, kai yra tiesiogiai su tomis įstaigomis susijusių interesų.VIII SKYRIUS PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS62 straipsnis Parengiamieji veiksmai1. Komisija atsako už Institucijos administracinį įsteigimą ir pradinę administracinę veiklą, kol Institucija įgis pakankamą veiklos pajėgumą savo biudžetui vykdyti.Tuo tikslu Komisija gali laikinai paskirti vieną pareigūną atlikti vykdomųjų direktorių funkcijas, kol stebėtojų tarybos pagal 36 straipsnį paskirtas vykdomasis direktorius pradės eiti pareigas.2. Laikinasis vykdomasis direktorius, patvirtinus valdybai, gali duoti leidimus atlikti visus mokėjimus, kurie yra padengti Institucijos biudžeto kreditais, ir, patvirtinus Institucijos etatų planą, gali sudaryti sutartis, įskaitant darbo sutartis.3. 1 ir 2 dalių nuostatos nepažeidžia stebėtojų tarybos ir valdybos įgaliojimų.63 straipsnis Pereinamojo laikotarpio personalo nuostatos1. Nukrypstant nuo 54 straipsnio, visos Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komiteto ar jo sekretoriato sudarytos darbo sutartys, galiojančios tą dieną, kai pradedamas taikyti šis reglamentas, vykdomos iki jų galiojimo pabaigos. Jos negali būti pratęstos.2. Visiems pagal 1 dalyje nurodytas sutartis dirbantiems personalo nariams pasiūloma galimybė sudaryti laikinųjų darbuotojų sutartis, remiantis Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 2 straipsnio a punktu, įvairiais Institucijos etatų plane numatytais lygiais.Siekiant patikrinti galimų kandidatų gebėjimus, darbo našumą ir sąžiningumą, sudaryti sutartis įgaliota tarnyba įsigaliojus šiam reglamentui taiko visiems darbuotojams, turintiems sutartis su Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komitetu ar jo sekretoriatu, vidaus atrankos procedūrą.3 Atsižvelgiant į atliktinų funkcijų rūšį ir lygį, atrinktiems kandidatams pasiūloma sudaryti laikinųjų darbuotojų sutartis, kurių trukmė atitiktų bent tą laikotarpį, kuris liko pagal ankstesnę sutartį.4. Atitinkama nacionalinė teisė, taikoma darbo sutartims, ir kiti atitinkami teisės aktai ir toliau taikomi personalo nariams, kurie turi ankstesnes sutartis ir nusprendžia neprašyti sudaryti laikinojo darbuotojo sutarties arba kuriems nepasiūloma sudaryti laikinojo darbuotojo sutarties pagal 2 dalį.64 straipsnis PakeitimaiŠiuo reglamentu iš dalies keičiamas ... m. ...... d. Tarybos ir Parlamento sprendimas Nr. …, kuriuo nustatoma Bendrijos tam tikros finansinių paslaugų, finansinės atskaitomybės ir audito sričių veiklos paramos programa, išbraukiant Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komitetą iš to sprendimo priedo B dalyje pateikto paramos gavėjų sąrašo.65 straipsnis PanaikinimasKomisijos sprendimas 2009/79/EB, kuriuo įsteigiamas Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komitetas, panaikinamas.66 straipsnis Vertinimas1. Komisija paskelbia bendrąją ataskaitą apie patirtį, įgytą veikiant Institucijai ir taikant šiame reglamente nustatytas procedūras, per trejus metus nuo 67 straipsnio antroje pastraipoje nustatytos datos ir paskui kas treji metai.Toje ataskaitoje taip pat vertinama pažanga siekiant reguliavimo ir priežiūros konvergencijos Bendrijos krizių valdymo ir sprendimo srityse. Vertinimas grindžiamas išsamiomis konsultacijomis, įskaitant konsultacijas su Draudimo, perdraudimo ir profesinių pensijų fondų suinteresuotųjų šalių grupe.2. Ataskaita ir atitinkamai visi prie jos pridedami pasiūlymai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai.67 straipsnis ĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Jis taikomas nuo 2011 m. sausio 1 d.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeEuropos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas PirmininkasFINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMAŠis dokumentas yra aiškinamąjį memorandumą papildantis priedas. Todėl, pildant šią finansinę pažymą, reikėtų stengtis nekartoti aiškinamajame memorandume pateiktos informacijos, tačiau būtina išlaikyti jos aiškumą. Prieš pildant šią formą, prašom perskaityti konkrečias rekomendacijas, kuriose pateikiama patarimų ir paaiškinimų.1. PASIŪLYMO PAVADINIMASEuropos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. xxx, kuriuo įsteigiama Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija.2. VEIKLA GRINDŽIAMO VALDYMO IR VEIKLA GRINDŽIAMO BIUDŽETO SUDARYMO SISTEMAAtitinkama (-os) politikos sritis (-ys) ir susijusi (-ios) veiklos rūšis (-ys):Vidaus rinka – finansų rinkos3. BIUDŽETO EILUTĖS3.1. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės bei administracinės pagalbos eilutės (buvusios BA eilutės)) su išlaidų kategorijomis:Reikia sukurti naujų eilučių (pavadinimai ir skaičiai yra tik orientacinio pobūdžio):Pavadinimai:12 Vidaus rinka12.04 Finansų rinkos12.0403 Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijaBiudžeto eilutės:12.0403.01 EDPPI – subsidija pagal 1 ir 2 antraštines dalis (Išlaidos darbuotojams ir administracinės išlaidos)12.0403.02 EDPPI – subsidija pagal 3 antraštinę dalį (Veiklos išlaidos)3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė:Nenustatyta3.3. Biudžeto ypatybėsBiudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija |1204010101 | NPI | DIF[45] | TAIP | TAIP | NE | Nr. 1a |1204010102 | NPI | DIF | TAIP | TAIP | NE | Nr. 1a |4. IŠTEKLIŲ SUVESTINĖ4.1. Finansiniai ištekliai4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinėmln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | 2011 | 2012 | 2013 | Iš viso |Veiklos išlaidos[46] |Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1. | a | 4, 235 | 5, 950 | 6, 799 | 16, 984 |Mokėjimų asignavimai (MA) | b | 4, 235 | 5, 950 | 6, 799 | 16, 984 |Į orientacinę sumą įskaičiuotos administracinės išlaidos[47] |Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | 8.2.4. | c | -- | -- | -- | -- |ORIENTACINĖ SUMA, IŠ VISO |Įsipareigojimų asignavimai | a+c | 4, 235 | 5, 950 | 6, 799 | 16, 984 |Mokėjimų asignavimai | b+c | 4, 235 | 5, 950 | 6, 799 | 16, 984 |Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos[48] |Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5. | d | -- | -- | -- | -- |Į orientacinę sumą neįskaičiuotos prie žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų nepriskiriamos administracinės išlaidos (NDIF) | 8.2.6. | e | -- | -- | -- | -- |Iš viso orientacinių priemonės finansinių išlaidų |Iš viso ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+c+d+e | 4, 235 | 5, 950 | 6, 799 | 16, 984 |Iš viso MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b+c+d+e | 4, 235 | 5, 950 | 6, 799 | 16, 984 |Išsami informacija apie bendrąjį finansavimąmln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Bendrąjį finansavimą teikianti įstaiga | 2011 | 2012 | 2013 | Iš viso |Valstybės narės (nacionalinės priežiūros institucijos arba finansų ministerijos) | f | 6, 352 | 8, 925 | 10, 199 | 25, 476 |Iš viso ĮA, įskaitant bendrąjį finansavimą | a+c+d+e+f | 10, 587 | 14, 874 | 16, 998 | 42, 459 |4.1.2. Suderinamumas su finansiniu programavimu( Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą.× Atsižvelgiant į pasiūlymą, reikės pakeisti atitinkamos finansinės perspektyvos išlaidų kategorijos programavimą.× Įgyvendinant pasiūlymą gali tekti taikyti Tarpinstitucinio susitarimo[49] nuostatas (t. y. taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti finansinę perspektyvą).4.1.3. Finansinis poveikis pajamoms× Pasiūlymas neturi finansinio poveikio pajamoms.4.2. Žmogiškųjų išteklių visos darbo dienos ekvivalentas (įskaitant pareigūnus, laikinuosius ir išorės darbuotojus); išsami informacija pateikta 8.2.1 punkte.Metų poreikiai | 2011 | 2012 | 2013 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ir vėliau |Iš viso žmogiškųjų išteklių | 2,4 | 2,4 | 2,4 |5. YPATYBĖS IR TIKSLAI5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiaiTrumpalaikėje perspektyvoje reikėtų sukurti Europos draudimo ir profesinių pensijų instituciją. Ji bus naujosios Europos finansų priežiūros institucijų sistemos, kurią sudaro Europos ir nacionalinių priežiūros institucijų tinklas ir kuria siekiama veiksmingiau ir efektyviau organizuoti finansų priežiūrą Europos Sąjungoje, dalis. Ilgainiui EDPPI turėtų stiprinti ES draudimo ir profesinių pensijų fondų sektoriaus priežiūros koordinavimą ir padėti plėtoti finansų priežiūros Europos matmenį, siekiant baigti kurti ES bendrąją finansinių paslaugų rinką.5.2. Papildoma nauda, sukurta dalyvaujant Bendrijai, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sąveikaFinansų krizė išryškino keletą esminių dabartinės ES finansų priežiūros sistemos trūkumų. Nustatytos šios problemos, patvirtinančios Bendrijos dalyvavimo poreikį:-  - nėra mechanizmo, kuriuo būtų užtikrinta, kad nacionalinės priežiūros institucijos priimtų geriausius įmanomus priežiūros sprendimus dėl tarpvalstybiniu mastu veikiančių įstaigų;-  - nacionalinės priežiūros institucijos nepakankamai bendradarbiauja ir keičiasi informacija;-  – visi techniniai finansų reguliavimo aspektai sprendžiami taikant lėtas ir sudėtingas procedūras;-  - nacionalinėms institucijoms imantis bendrų veiksmų, tenka atsižvelgti į reguliavimo ir priežiūros reikalavimų įvairovę;-  - kilus visai Europai aktualioms problemoms, gali būti priimti ir įgyvendinti tik nacionaliniai sprendimai.Dabartiniai ES priežiūros institucijų komitetai[50] turi ribotus įgaliojimus spręsti tokius klausimus.5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į valdymo pagal veiklos rūšis sistemąEuropos finansų priežiūros institucijų sistemai ir visų pirma Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijai nustatyti šie bendrieji tikslai:1. užtikrinti buveinės ir priimančiųjų šalių priežiūros institucijų interesų pusiausvyrą, t. y. stiprinti nacionalinių priežiūros institucijų sprendimų ginčijimo tarpvalstybiniu pagrindu procesus ir praktiką;2. užtikrinti vienodas sąlygas įvairiose valstybėse narėse veikiančioms finansų įstaigoms;3. gerinti krizių prevenciją ir valdymą Europos mastu ir4. didinti prižiūrimų įmonių priežiūros veiksmingumą ir išlaidų efektyvumą.Remiantis šiais bendraisiais tikslais apibrėžtos tam tikros konkrečios EFPIS užduotys:1. vykdyti visas dabartines veikiančių ES priežiūros institucijų komitetų užduotis;2. Rengti techninius standartus siekiant sukurti bendrą ES taisyklių sąvadą3. užtikrinti nuoseklų ES taisyklių taikymą, tarpininkauti ir spręsti nacionalinių priežiūros institucijų nesutarimus;4. užtikrinti koordinuotą sprendimų priėmimą kritiniais atvejais;5. prižiūrėti tam tikrus visos Europos mastu veikiančius subjektus;6. užtikrinti bendrus priežiūros principus.Šioje lentelėje pateikiami konkretūs Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos tikslai, suderinti su susijusiais rodikliais.Tikslas | Siūlomas rodiklis |Rengti techninius standartus siekiant sukurti bendrą ES taisyklių sąvadą | Priimtų techninių standartų skaičius, palyginti su standartų, kuriuos reikia parengti, skaičiumi Standartų, kuriuos pasiūlė EDPPI ir atmetė Komisija, skaičius Priimtų neprivalomų rekomendacijų skaičius |Užtikrinti nuoseklų ES taisyklių taikymą | Sėkmingo tarpininkavimo be privalomo susitarimo atvejų skaičius Įspėjimų apie aiškų Bendrijos teisės pažeidimą skaičius |Užtikrinti bendrus priežiūros principus: dalyvavimas priežiūros institucijų kolegijų veikloje | Kolegijų, kuriuose dalyvauja EDPPI, skaičius Vidutinis vienos kolegijos posėdžių, kuriuose dalyvavo EDPPI atstovai, skaičius |Užtikrinti bendrus priežiūros principus: kita veikla | Priežiūros institucijų mokymo valandų skaičius Mainuose dalyvaujančių / į komandiruotes vykstančių darbuotojų skaičius Atliktų tarpusavio vertinimų skaičius Nustatytų ir pašalintų kliūčių konvergencijai skaičius Naujos praktinės priemonės konvergencijai skatinti |Atlikti tiesioginę visos Europos mastu veikiančių finansų įstaigų priežiūrą | [Šiuo metu aktualu tik Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai] |Užtikrinti koordinuotą sprendimų priėmimą kritiniais atvejais | Tarpininkavimo, sprendimų priėmimo ir koordinavimo krizės atvejais veiksmingumas |Užtikrinti bendrus priežiūros principus: mikrolygio rizikos ribojimo informacijos rinkimas ir tvarkymas | Pažanga plėtojant centrines duomenų bazes: informacijos išsamumas ir teikimas laiku |5.4. Įgyvendinimo metodas (orientacinis)( Centralizuotas valdymas( tiesioginis, vykdomas Komisijos( netiesioginis, perduodama:( vykdomosioms agentūroms× Bendrijų įkurtoms įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 185 straipsnyje( nacionalinei (-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai (-oms) ar įstaigai (-oms), teikiančiai (-ioms) viešąsias paslaugas( Pasidalijamasis arba decentralizuotas valdymas( kartu su valstybėmis narėmis( kartu su trečiosiomis šalimis( Bendras valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)Pastabos:6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS6.1. Stebėsenos sistemaReglamente, kuriuo įsteigiama Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija, numatyta vertinti patirtį, įgytą veikiant Institucijai ir taikant šiame reglamente nustatytas procedūras, kas trejus metus nuo faktinės jo veikimo pradžios. Šiuo tikslu Komisija paskelbia bendrąją ataskaitą, kurioje taip pat įvertina pasiektą pažangą siekiant reguliavimo ir priežiūros konvergencijos. Ataskaita ir visi prie jos pridedami pasiūlymai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai.6.2. Vertinimas6.2.1. Ex-ante vertinimasDėl pasiūlymo pertvarkyti ES finansų priežiūros sistemą atlikti du poveikio vertinimai:1. Pirmasis bendrasis poveikio vertinimas (SEC(2009) 715) pridėtas prie 2009 m. gegužės 27 d. komunikato „Europos finansų priežiūra“ (COM(2009) 252). Remiantis toje ataskaitoje atlikta analize nuspręsta, kad geriausia mikrolygio rizikos ribojimo priežiūros sistemos Europos Sąjungoje reformos galimybė – sukurti Europos finansų priežiūros institucijų sistemą.2. Antrasis konkretesnis poveikio vertinimas pridedamas prie reglamentų, kuriais įsteigiama Europos bankininkystės institucija, Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija, projektų. Šiame poveikio vertinime apsvarstytos tam tikros naujųjų institucijų konkrečių užduočių galimybės ir jų valdymo aspektai. Jame taip pat pateiktos biudžeto sąmatos, kurios naudotos šioje finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje.6.2.2. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex-post vertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis)Netaikoma.6.2.3. Būsimo vertinimo sąlygos ir dažnumasKomisija apsispręs dėl galutinio rodiklių, pagal kuriuos turi būti vertinama Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos veikla, rinkinio, kai atliks pirmąjį reikalaujamą vertinimą. Atliekant galutinį vertinimą kiekybiniai rodikliai bus tokie pat svarbūs, kaip ir kokybiniai įrodymai, surinkti per konsultacijas, įskaitant ir specialiai suformuotos Draudimo ir profesinių pensijų fondų suinteresuotųjų šalių grupės pateiktą informaciją. Įvertinimas bus pakartotinai atliekamas kas trejus metus.7. KOVOS SU SUKčIAVIMU PRIEMONėSSiekiant kovoti su sukčiavimu, korupcija ir bet kokia kita neteisėta veikla, Institucijai be apribojimų taikomos 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų nuostatos.Institucija prisijungia prie 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Bendrijų Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų ir nedelsdama priima atitinkamas nuostatas, taikomas visiems Institucijos darbuotojams.Sprendimuose dėl finansavimo, susitarimuose ir su jais susijusiuose įgyvendinimo dokumentuose aiškiai nurodoma, kad Audito Rūmai ir OLAF prireikus gali atlikti Institucijos skirtų lėšų gavėjų ir už tų lėšų skyrimą atsakingų darbuotojų patikrinimus vietoje.8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS8.1. Pasiūlymo tikslai vertinant pagal finansines išlaidasDėl išsamaus Institucijų išlaidų suskirstymo žr. 1 priedą, dėl pagrindinių prielaidų – 2 priedą, o dėl išsamaus etatų plano – 3 priedą.Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)2011 | 2012 | 2013 | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai |Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai[52] (XX 01 01) | A*/AD | 1,2 | 1,2 | 1,2 | -- | -- | -- |B*, C*/AST | 1,2 | 1,2 | 1,2 | -- | -- | -- |Darbuotojai, finansuojami[53] pagal XX 01 02 str. | -- | -- | -- | -- | -- |Kiti darbuotojai[54], finansuojami pagal XX 01 04/05 str. | -- | -- | -- | -- | -- |IŠ VISO | 2,4 | 2,4 | 2,4 | -- | -- |8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymas-  Komisijos ryšių su Institucija operacinis valdymas (vieno AD operaciniame skyriuje darbo laiko ekvivalentas)-  Subsidijos Institucijai iš Bendrijos biudžeto finansinis valdymas (vieno AST operaciniame skyriuje darbo laiko ekvivalentas ir 20 % vieno AST darbo laiko finansų skyriuje)-  Stebėsena ir auditas (20 % vieno AD darbo laiko Vidaus rinkos ir paslaugų generalinio direktorato Vidaus audito skyriuje)8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai× Darbo vietų, kurios bus perskirstytos naudojant valdymo tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas).Finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje, pridėtoje prie sprendimo, kuriuo nustatoma Bendrijos tam tikros finansinių paslaugų, finansinės atskaitomybės ir audito sričių veiklos paramos programa, projekto (COM (2009) 14 galutinis) jau paprašyta 12 pareigybių. Vidaus rinkos ir paslaugų generaliniame direktorate naujų Europos priežiūros institucijų reikalams tvarkyti bus perskirstyta iš viso maždaug 8 iš šių pareigybių (viso arba ne viso darbo laiko): 6 – operaciniuose skyriuose; 1 – finansų skyriuje ir 1 – vidaus audito skyriuje.8.2.4. Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą (XX 01 04/05 – administracinės valdymo išlaidos)Netaikoma8.2.5. Į orientacinę sumą neįskaičiuotos finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidosmln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Žmogiškųjų išteklių rūšis | 2011 | 2012 | 2013 | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau |Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (XX 01 01) | 0,293 | 0,293 | 0,293 | -- | -- | -- |Pagal XX 01 02 str. finansuojami darbuotojai (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) | 0 | 0 | 0 | -- | -- | -- |Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,293 | 0,293 | 0,293 | -- | -- | -- |Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji tarnautojai |2 pareigūnai operaciniame skyriuje |0,2 vieno pareigūno darbo laiko finansų skyriuje |0,2 vieno pareigūno darbo laiko Vidaus rinkos ir paslaugų generalinio direktorato Vidaus audito skyriuje 2,4 x 0,122 = 0,293 |Apskaičiuota – Pagal XX 01 02 str. finansuojami darbuotojai |Netaikoma |8.2.6. Į orientacinę sumą neįskaičiuotos kitos administracinės išlaidos mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) |n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau | IŠ VISO |XX 01 02 11 01 – Komandiruotės | -- | -- | -- | -- | -- | -- | -- |XX 01 02 11 02 – Posėdžiai ir konferencijos | -- | -- | -- | -- | -- | -- | -- |XX 01 02 11 03 – Komitetai[55] | -- | -- | -- | -- | -- | -- | -- |XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos | -- | -- | -- | -- | -- | -- | -- |XX 01 02 11 05 – Informacinės sistemos | -- | -- | -- | -- | -- | -- | -- |2. Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) | -- | -- | -- | -- | -- | -- | -- |3. Kitos administracinio pobūdžio išlaidos (patikslinti nurodant biudžeto eilutę) | -- | -- | -- | -- | -- | -- | -- |Iš viso administracinių išlaidų, išskyrus žmogiškųjų išteklių ir susijusias išlaidas, (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | -- | -- | -- | -- | -- | -- | -- |Apskaičiuota – Į orientacinę sumą neįskaičiuotos kitos administracinės išlaidos |Netaikoma |1 PRIEDASEuropos draudimo ir profesinių pensijų institucijos biudžeto projektastūkst. EURVyresnieji darbuotojai / ekspertai | 0 | 0 | 0 |Laikinieji darbuotojai | 1 500 | 2 200 | 2 700 | 3 600 | 3 600 | 3 600 |Deleguotieji nacionaliniai ekspertai | 1 500 | 2 200 | 2 700 | 3 500 | 3 500 | 3 500 |Administracijos ir kiti pagalbiniai darbuotojai | 0 | 0 | 0 |Laikinieji darbuotojai | 400 | 600 | 700 | 700 | 700 | 700 |Pagal sutartis dirbantys darbuotojai | 168 | 252 | 252 | 252 | 252 | 252 |Išmokos darbuotojams | 585 | 938 | 1 103 | 1 358 | 1 358 | 1 358 |Darbuotojų mokymas: bendrasis | 24 | 37 | 44 | 54 | 54 | 54 |Darbuotojų mokymas: priežiūros įgūdžių tobulinimas | 135 | 198 | 243 | 320 | 320 | 320 |Išlaidos, susijusios su personalo įdarbinimu | 48 | 53 | 26 | 41 | 0 | 0 |Informacinės ir ryšių technologijos | 250 | 388 | 457 | 563 | 563 | 563 |Kilnojamasis turtas ir susijusios išlaidos | 213 | 331 | 389 | 480 | 480 | 480 |Einamosios administracinės išlaidos | 166 | 257 | 303 | 373 | 373 | 373 |Pašto ir telekomunikacijų išlaidos | 70 | 109 | 128 | 158 | 158 | 158 |Posėdžių ir kelionės išlaidos | 293 | 503 | 535 | 660 | 660 | 660 |Bendri priežiūros principai: dalyvavimas priežiūros institucijų kolegijų veikloje | 40 | 40 | 40 | 40 | 40 | 40 |Bendri priežiūros principai: nacionalinių priežiūros institucijų mokymas, darbuotojų mainai ir komandiravimas | 500 | 1 000 | 1 333 | 1 500 | 1 500 | 1 500 |Informacijos rinkimas: centrinės Europos duomenų bazės kūrimas ir palaikymas | 3 000 | 3 000 | 3 000 | 3 000 | 3 000 | 3 000 |Tarptautiniai santykiai: stebėtojai tarptautiniuose priežiūros komitetuose | 50 | 50 | 50 | 50 | 50 | 50 |Tarptautiniai santykiai: bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis dėl lygiavertiškumo sprendimų | 60 | 60 | 60 | 60 | 60 | 60 |Visos Europos mastu veikiančių subjektų priežiūra | 0 | 0 | 0 |Valdyba | 26 | 26 | 26 | 26 | 26 | 26 |Jungtinis iniciatyvinis komitetas | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 |Apeliacinė taryba | 86 | 86 | 86 | 86 | 86 | 86 |IŠ VISO | 10 587 | 14 874 | 16 998 | 19 995 | 19 955 | 19 955 |iš jų Bendrijos įnašas | 4 235 | 5 950 | 6 799 | 7 998 | 7 982 | 7 982 |iš jų valstybių narių įnašas (nacionalinių priežiūros institucijų arba finansų ministerijų) | 6 352 | 8 925 | 10 199 | 11 997 | 11 973 | 11 973 |Šaltinis: Komisija ir L3 komitetai, sąmatos ir apskaičiavimai.2 PRIEDASTaikyta metodika ir pagrindinės Institucijos finansinio modelio prielaidosEuropos draudimo ir profesinių pensijų institucijos įsteigimo kaina apskaičiuota pagal tris išlaidų kategorijas: personalo išlaidas, infrastruktūros išlaidas ir veiklos išlaidas remiantis bendrąja išlaidų klasifikacija, naudojama veikiančių ES reguliavimo agentūrų finansinėse ataskaitose. Bendros EDPPI kūrimo išlaidos, kaip apskaičiuota, sudaro apytikriai 10,587 mln. EUR pirmaisiais veiklos metais (2011 m.) ir po dvejų metų (2013 m.) padidėja iki 16,998 mln. EUR – žr. 1 priedą.Siūloma, kad iš Bendrijos biudžeto būtų finansuojama 40 % išlaidų, o valstybės narės finansuotų 60 %. Šis pasiūlymas pagrįstas šiomis priežastimis:-  gerai subalansuotas ir mišrus finansavimas yra geriausias būdas užtikrinti, kad Institucijos veiktų (ir būtų manoma, kad jos tai daro) nepriklausomai nuo valstybių narių ir nuo Bendrijos institucijų. Jeigu pernelyg dominuotų vienas konkretus finansavimo šaltinis, tai galėtų sukelti abejonių dėl Institucijų priimamų sprendimų patikimumo, taigi pakenktų naujai sistemai, kurią siūloma sukurti finansų stabilumui apsaugoti;-  turint omenyje tai, kad nacionalinės priežiūros institucijos ir šioje naujoje sistemoje atliks didžiąją dalį priežiūros veiklos vietoje, atrodo tikslinga į tai atsižvelgti, nustatant kiek didesnį valstybių narių įnašą. Taip sudarytume sąlygas sklandžiai pereiti nuo dabartinės padėties, kai 3-iojo lygio komitetus beveik išimtinai finansuoja valstybės narės, prie naujos sistemos;-  tačiau svarbu, kad didelė finansavimo dalis būtų skiriama iš Bendrijos biudžeto. Iš tiesų naujosios Institucijos sieks tikslų, kurie aiškiai svarbūs visai Bendrijai: išsaugoti finansinį stabilumą vidaus rinkoje ir tvarų augimą Europos Sąjungoje. Be to, viena iš pagrindinių Institucijų užduočių ir įgaliojimų yra užtikrinti nuoseklų, veiksmingą ir efektyvų bendrijos taisyklių taikymą sektoriuje. Tai pateisina bent 40 % finansavimą iš Bendrijos biudžeto (nes dauguma šių subjektų paprastai visiškai finansuojami iš Bendrijos biudžeto). Be to, galima suabejoti, ar visos valstybės narės pajėgtų atlaikyti staigų jų įnašų padidėjimą, kurio reikės pagal naująją sistemą, kuri bus gerokai brangesnė, palyginti su dabartine 3-iojo lygmens tvarka;-  Bendrijos finansavimo poreikis taip pat ypač svarbus norint užtikrinti, kad Institucijos būtų iš tikrųjų nepriklausomos nuo valstybių narių. Siekiant kuo labiau apriboti galimybes kištis į priežiūros institucijų techninį darbą, pasirinkta iki minimumo apriboti Komisijos dalyvavimą Institucijų stebėtojų tarybose (vienas nebalsuojantis narys) ir valdybose (vienas balsuojantis narys). Be to, jeigu būtų pernelyg pasikliaujama valstybių narių įnašais, Institucijų nepriklausomumo patikimumui iškiltų rimtas pavojus. Didelio Bendrijos įnašo reikia norint kompensuoti ribotą vaidmenį, kuris skiriamas Komisijai Institucijų sprendimų priėmimo organuose;-  šis požiūris palankiausias norint užtikrinti stabilų finansavimą ir pasirūpinti, kad nebūtų pernelyg pasikliaujama vienu šaltiniu ar įnašais iš didelių valstybių narių, kurios galėtų sukelti pavojų tęstinei Institucijų veiklai, jeigu nutrauktų savo finansinių įnašų skyrimą. Galiausiai šis požiūris taip pat sąžiningesnis negu visiškas arba labai didelis finansavimas iš valstybių narių biudžeto: nacionalinės priežiūros institucijos nacionaliniu lygmeniu taiko įvairius finansavimo modelius – kai kurios gauna finansavimą iš bendrųjų mokesčių, kai kurios – iš pramonei taikomų rinkliavų. Jeigu Institucija būtų daugiausia finansuojama valstybių narių, kiltų nevienodų sąlygų visoje ES pavojus.Personalo išlaidų sąmatos pagrįstos prielaida, kad pirmaisiais savo veiklos metais EDPPI sieks padvigubinti darbuotojų skaičių, palyginti su esamo 3-iojo lygio komiteto darbuotojų skaičiumi. Tai reiškia padidėjimą nuo maždaug 20 iki 40. Taip pat daryta prielaida, kad veiklos pradžios etape darbuotojų skaičius didės ganėtinai greitai. Institucija samdys vidutiniškai 15 naujų darbuotojų per metus. Ji pasieks „įprastą tempą“, turėdama maždaug 90 darbuotojų.Didesnio darbuotojų skaičiaus poreikis susijęs su daugybe naujų užduočių, kurias institucija turės atlikti, neįskaitant ankstesnių savo pareigų. Šios naujos užduotys išsamiai apibrėžtos aiškinamajame memorandume, kuris pridedamas prie siūlomų reglamentų. Jos apima naujų techninių standartų kūrimą tam tikrose finansinių paslaugų teisės aktų srityse, nuoseklaus Bendrijos taisyklių taikymo užtikrinimą, nacionalinių priežiūros institucijų nesutarimų sprendimą, dalyvavimą priežiūros institucijų kolegijų posėdžiuose ir geresnių sąlygų atlikti tarpusavio vertinimą sudarymą, bet tuo neapsiribojama. Kiekvienam iš šių veiksmų reikės didelių naujų išteklių. Išsamus apytikrio darbuotojų skaičiaus suskirstymas pagal įvairias kategorijas pateiktas 3 priede.Kita apskaičiuojant personalo išlaidas taikyta prielaida yra tai, kad ES institucijų tarnybos nuostatai bus taikomi visoms institucijoms. Į tai atsižvelgta – su tam tikrais pakeitimais – 1 antraštinėje dalyje naudotuose dydžiuose vienam asmeniui (išsamesnės informacijos žr. 1 priede). Taip pat atsižvelgta į L3 komitetų buvimo vietas (taikant pragyvenimo išlaidų daugiklius).2 antraštinėje dalyje pateikti su infrastruktūros išlaidomis susiję duomenys pagrįsti veikiančių 3-iojo lygio komitetų pateikta informacija. CEIOPS pateikė išlaidų šioje kategorijoje įverčius, pagrįstus realių komiteto išlaidų, susijusių su biurų valdymu ir administravimu dabartinėse jų buvimo vietose, ekstrapoliacija. Frankfurtas yra finansų centras ir vienas iš brangiausių verslo centrų pasaulyje, tad natūralu, kad apskaičiuotos išlaidos viršija vidutinius ES reguliavimo agentūrų atitinkamų išlaidų lygius.Veiklos išlaidos būdingos Europos priežiūros institucijų kompetencijai ir jų valdymo modeliui. Vertinant įgaliojimus, svarstyta įvairių rūšių EFPIS numatyta veikla, dėl kurios, be įprastų personalo išlaidų, galėtų atsirasti papildomų veiklos išlaidų. Buvo įmanoma susieti tokias išlaidas su tam tikrų rūšių veikla, pvz., vadovavimu suinteresuotųjų šalių grupėms, Europos priežiūros duomenų bazių kūrimu, dalyvavimu priežiūros institucijų kolegijų veikloje, valstybių narių priežiūros institucijų mokymo organizavimu ar tiesiogiai prižiūrimų įmonių patikromis vietoje. Specialiosios šios veiklos išlaidos labai dažnai susijusios su komandiruotėmis ir posėdžiais, tačiau tarp jų taip pat gali būti ir didelių išlaidų užsakomosioms paslaugoms, pvz., duomenų bazės kūrimui ir palaikymui ar mokymo organizavimui.Kita vertus, nuspręsta, kad daugelio rūšių EFPIS veikla nėra susijusi su papildomomis veiklos išlaidomis ir į ją visiškai atsižvelgta apskaičiuojant bendras personalo išlaidas. Tai, pvz., techninių standartų, gairių ir rekomendacijų rengimas, nuoseklaus Bendrijos teisės taikymo užtikrinimas ar veiklos koordinavimas krizės atvejais.Valdymo srityje veiklos išlaidos susijusios su įvairių organų, kuriuos numatyta įkurti siekiant užtikrinti, kad Europos finansų priežiūros institucijų sistema apskritai ir visų pirma Institucijos tinkamai veiktų, t. y. stebėtojų tarybos, valdybos, jungtinio iniciatyvinio komiteto ir apeliacinės tarybos veikla.EDPPI biudžeto apskaičiavimo metodai pateikti 1 lentelėje.1 lentelė. EDPPI biudžeto pirmaisiais veiklos metais (2011 m.) sąmatatūkst. EUR1 antraštinė dalis – personalo išlaidos | 4 694 |Iš viso darbuotojų | 40 | Vidutinės metinės išlaidos vienam asmeniui (remiantis Biudžeto generalinio direktorato gairėmis ir 3L3 patarimu) |Pragyvenimo išlaidų daugiklis | Frankfurtas | 1,0 |Valdymas | 2 | 167,0 | 334 |Vyresnieji darbuotojai / ekspertai | 0 |Laikinieji darbuotojai | 15 | 100,0 | 1 500 |Deleguotieji nacionaliniai ekspertai | 15 | 100,0 | 1 500 |Administracijos ir kiti pagalbiniai darbuotojai | 0 |Laikinieji darbuotojai | 4 | 100,0 | 400 |Pagal sutartis dirbantys darbuotojai | 4 | 42,0 | 168 |Išmokos darbuotojams | 15 % visų personalo išlaidų | 620 |Darbuotojų mokymas: bendrasis | Vidutinė suma vienam asmeniui (COM duomenys) | 0,6 | 24 |Darbuotojų mokymas: priežiūros įgūdžių tobulinimas | 3L3 patarimu | 4,5 | 135 |Išlaidos, susijusios su personalo įdarbinimu | vienai pareigybei vyksta pokalbiai vidutiniškai su 3 kandidatais | 0,8 | 48 |2 antraštinė dalis – pastatai, įranga ir administracinės išlaidos | 1 822 |Pastatų nuoma ir susijusios išlaidos | CEIOPS duomenys ir įverčiai | 828 |Informacinės ir ryšių technologijos | CEIOPS duomenys ir įverčiai | 250 |Kilnojamasis turtas ir susijusios išlaidos | CEIOPS duomenys ir įverčiai | 213 |Einamosios administracinės išlaidos | CEIOPS duomenys ir įverčiai | 166 |Pašto ir telekomunikacijų išlaidos | CEIOPS duomenys ir įverčiai | 70 |Kelionės ir posėdžių išlaidos | CEIOPS duomenys ir įverčiai | 293 |3 antraštinė dalis – veikla | - | 4 071 |Įgaliojimai | Įkainota veikla | Prielaidos | Iš viso išlaidų |Konsultacijos | Finansinių paslaugų suinteresuotųjų šalių grupė | Viena finansinių paslaugų suinteresuotųjų šalių grupė kiekvienai EPI. 30 narių susitinka 4 kartus per metus. Vidutinis užmokestis – 6 000 EUR asmeniui. Pramonės atstovams atlyginamos kelionės išlaidos, bet užmokestis nemokamas. | 216 |Bendri priežiūros principai | Dalyvavimas priežiūros institucijų kolegijų veikloje | Apytiksliai 25 kolegijų sektoriuje. Dalyvaujama viename dviejų dienų susitikime per metus, vidutiniškai vienas EDPPI atstovas susitikimui. | 40 |Bendri priežiūros principai | Bendras priežiūros institucijų mokymas, darbuotojų mainai ir komandiravimas | Pagrįsta suma, numatyta L3C dotacijoms veiksmams 2010–2015 m. | 500 |Informacijos rinkimas | Centrinės Europos duomenų bazės kūrimas ir tvarkymas | CEBS įvertis | 3 000 |Tarptautiniai santykiai | Ryšiai su trečiųjų šalių institucijomis ir kitomis tarptautinėmis įstaigomis, pvz., dėl lygiavertiškumo sprendimų | 11 komandiruočių už ES ribų per metus dviem asmenims. | 110 |Visos Europos mastu veikiančių subjektų priežiūra | Patikrinimai vietoje | 0 |Valdymas | Įkainota veikla | Prielaidos | Iš viso išlaidų |Stebėtojų taryba | Sprendimų priėmimas | Užmokestis mokamas 26 nariams – 4 posėdžiai per metus. | 83 |Valdyba | Valdymas | 6 nariai, įskaitant 4 nacionalinių priežiūros institucijų atstovus. Susitinkama kiekvieną mėnesį, jeigu įmanoma, iš karto po stebėtojų tarybos posėdžių. | 26 |Jungtinis iniciatyvinis komitetas | Įvairių sektorių bendradarbiavimas | Periodiniai kiekvienos EPI pirmininkų susitikimai. | 10 |Apeliacinė taryba | Apeliaciniai skundai | 6 nariai, darant prielaidą, kad rengiami 8 posėdžiai per metus, metinis užmokestis – 8 000 EUR asmeniui. | 86 |IŠ VISO | 10 587 |Šaltinis: Komisijos ir L3 komitetų sąmatos ir apskaičiavimai.3 PRIEDASEtatų planas (preliminarus)Pareigų grupė ir lygis | Pareigybės (laikinosios) |2011 | 2012 | 2013 | 2014 |AD 16 |AD 15 | 1 | 1 |AD 14 | 1 | 1 |AD 13 | 1 | 1 |AD 12 | 2 | 5 |AD 11 | 6 | 15 |AD 10 | 10 | 25 |AD 9 | 6 | 15 |AD 8 | 3 | 7 |AD 7 | 2 | 7 |AD 6 |AD 5 |Iš viso AD kategorijos pareigybių | 32 | 50 | 60 | 77 |AST 11 |AST 10 | 1 | 1 |AST 9 | 2 | 2 |AST 8 | 3 | 5 |AST 7 | 2 | 5 |AST 6 |AST 5 |AST 4 |AST 3 |AST 2 |AST 1 |Iš viso AST kategorijos pareigybių | 8 | 12 | 13 | 13 |Iš viso | 40 | 62 | 73 | 90 |Šaltinis: Komisija.[1] Tai Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetas (angl. CEBS), Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komitetas (angl. CEIOPS) ir Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetas (angl. CESR).[2] Reikėtų pažymėti, kad šiame aiškinamajame memorandume dėmesys sutelkiamas į pasiūlymus sukurti EFPIS pertvarkant veikiančius Europos priežiūros institucijų komitetus į Europos priežiūros institucijas. Pasiūlymas įsteigti ESRV aptariamas atskirame memorandume.[3] Žr. EBTT, C-217/04, p. 44.[4] Dėl papildomos informacijos apie ginčų sprendimo mechanizmą žr. pridedamą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą.[5] Kompetencija spręsti nesutarimus nepažeidžia 8 straipsnio, kuriame dėmesys sutelkiamas į atvejus, kai kompetentinga nacionalinė priežiūros institucija nesilaiko Bendrijos teisės aktų.[6] OL C , , p. .[7] OL C , , p. .[8] OL C , , p. .[9] OL C , , p. .[10] COM (2009) 114.[11] COM (2009) 252.[12] OL L 24, 2009 1 29, p. 23.[13] OL L 25, 2009 1 29, p. 28.[14] OL L 25, 2009 1 29, p. 18.[15] p. 44 – dar nepaskelbta.[16] Atkreipkite dėmesį, kad direktyvos 64/225/EEB, 73/239/EEB, 73/240/EEB, 76/580/EEB, 78/473/EEB, 84/641/EEB, 87/344/EEB, 88/357/EEB, 1992/49/EEB, 1998/78/EB, 2001/17/EB, 2002/83/EB ir 2005/68/EB yra Mokumas II naujos redakcijos (Iš dalies pakeistas pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl gyvybės draudimo dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (nauja redakcija) (COM(2008) 119 – C6-0231/2007 – 2007/0143(COD)) dalis, t. y. jos bus panaikintos nuo 2012 m. lapkričio 1 d .[17] OL 56, 1964 4 4, p. 878.[18] OL L 228, 1973 8 16, p. 3.[19] OL L 228, 1973 8 16, p. 20.[20] OL L 189, 1976 7 13, p. 13.[21] OL L 151, 1978 6 7, p. 25.[22] OL L 339, 1984 12 27, p. 21.[23] OL L 185, 1987 7 4, p. 77.[24] OL L 172, 1988 7 4, p. 1.[25] OL L 228, 1992 8 11, p. 1.[26] OL L 330, 1998 12 5, p. 1.[27] OL L 110, 2001 4 20, p. 28.[28] OL L 345, 2002 12 19, p. 1.[29] OL L 9, 2003 1 15, p. 3.[30] OL L 235, 2003 9 23, p. 10.[31] OL L 35, 2003 2 11, p. 1.[32] OL L 309, 2005 11 25, p. 15.[33] OL L 271, 2002 10 9, p. 16[34] OL L 136, 1999 5 31, p. 1.[35] OL L 136, 1999 5 31, p. 15.[36] OL L 56, 1968 3 4, p. 1.[37] OL L 281, 1999 11 28, p. 31.[38] OL L 8, 2001 1 12, p. 1.[39] OL L 145, 2001 5 31, p. 43.[40] OL L 248, 2002 9 16, p. 1.[41] OL L 357, 2002 12 31, p. 72.[42] OL L 136, 1999 5 31, p. 15.[43] OL L 317, 2001 12 3, p. 1.[44] OL 17, 1958 10 6, p. 385.[45] Diferencijuoti asignavimai[46] Atitinkamos 12 antraštinės dalies 12 01 skyriui nepriklausančios išlaidos.[47] Išlaidos pagal 12 antraštinės dalies 12 01 04 straipsnį.[48] 12 01 04 arba 12 01 05 straipsniams nepriskiriamos išlaidos pagal 12 01 skyrių.[49] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.[50] Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetas, Europos draudimo ir profesinių pensijų priežiūros institucijų komitetas ir Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetas.[51] Kaip apibūdinta 5.3 skirsnyje.[52] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[53] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[54] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą.[55] Nurodyti komiteto rūšį ir kuriai grupei jis priklauso.