Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0510

Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 247/2006, nustatantį specialias žemės ūkio priemones atokiausiems Sąjungos regionams  /* KOM/2009/0510 galutinis - CNS 2009/0138 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 2.10.2009KOM(2009) 510 galutinis2009/0138 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 247/2006, nustatantį specialias žemės ūkio priemones atokiausiems Sąjungos regionamsAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS2006 m. sausio 30 d. Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 247/2006, nustatantį specialias žemės ūkio priemones atokiausiems Sąjungos regionams.Dėl Bendrijos teisės aktų raidos ir praktinio šio reglamento įgyvendinimo reikia iš dalies pakeisti tam tikras nuostatas.Atsižvelgiant į bendro cukraus rinkos organizavimo, kuris Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1234/2007 buvo įtrauktas į vieną bendrą rinkos organizavimą, reformą, 5 straipsnis turėtų būti pakeistas jį papildant šiomis naujomis nuostatomis ir sudarant sąlygas į Azorų salų prognozuojamą tiekimo balansą įtraukti žaliavinį cukranendrių cukrų. Ankstesniais prekybos metais Azorų salose išauginto cukrinių runkelių kiekio neužteko, kad jų cukraus pramonės įmonės galėtų laikytis joms nustatytos kvotos, ir rinkai buvo tiekiamas nedidelis žaliavinio runkelių cukraus kiekis. Priėmus šį pakeitimą minėta situacija pagerės, nes bus sudarytos sąlygos (neviršijant prognozuojamame tiekimo balanse nurodyto kiekio) į Azorų salas importuoti žaliavinį cukranendrių cukrų.Atsižvelgiant į dabartinę ekonomikos krizę būtų tikslinga leisti ir toliau taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą, pagal kurią į Kanarų salas specialia tiekimo tvarka tiekiami pieno pagrindo produktai, kurių KN kodas yra 1901 90 99. Iš tiesų, šis produktas – viena svarbiausių sudėtinių tradicinės vietos gyventojų mitybos dalių, ir norint išlaikyti vietos perdirbimo pramonės gyvybingumą jis turi būti tiekiamas konkurencingomis kainomis.Reglamento (EB) Nr. 247/2006 12 straipsnio f punkte, be kitų klausimų, įtrauktinų į Bendrijos paramos atokiausiems regionams programas, kurias valstybės narės turi teikti Komisijai tvirtinti, minimos nuostatos dėl patikrinimų bei administracinių sankcijų. Atsižvelgiant į Komisijos įgytą patirtį ir siekiant užtikrinti veiksmingą ir tinkamą Bendrijos paramos programų įgyvendinimą, būtina panaikinti to reglamento 12 straipsnio f punkte minimas nuorodas į patikrinimus ir administracines sankcijas. Tačiau pagal to reglamento 27 straipsnį apie tokias nacionalines priemones bus ir toliau pranešama Komisijai.2008 m. įvykdžius vyno reformą ir neseniai bendrą vyno rinkos organizavimą įtraukus į vieną bendrą rinkos organizavimą, reikia pakeisti 18 straipsnį jį papildant naujomis Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 491/2009, nuostatomis.Galiausiai dėl ypatingos Prancūzijos užjūrio departamento Reunjono padėties (dėl topografinių sąlygų ir mažumo jame labai sunku vystyti pieno gamybą, o dėl izoliuotumo ir Reunjoną nuo kitų gamybos regionų skiriančio atstumo į jį neįmanoma tiekti šviežio pieno) jam ir toliau gali būti taikoma leidžianti nukrypti nuostata, kuri dėl panašių priežasčių jau taikoma Madeirai ir pagal kurią iš pieno miltelių leidžiama gaminti žmonėms vartoti skirtą ypač aukšta temperatūra apdorotą pieną [19 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa]. Be to, kadangi šiuose atokiausiuose regionuose pagaminama mažai šviežio pieno ir sunku jo pagaminti daugiau, taip pat kadangi pakankamas vietoje pagaminto pieno kiekis jau realizuojamas vietos pieno pramonėje, kurią taip pat reikia remti, tikslinga panaikinti Komisijos įsipareigojimą priimti išsamias taisykles, pagal kurias būtų nustatoma, koks vietoje pagaminto šviežio pieno kiekis turi būti naudojamas iš pieno miltelių atgaminant anksčiau minėtą ypač aukšta temperatūra apdorotą pieną [19 straipsnio 4 dalies 2 pastraipa].Atitinkamai pateikiamas Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 247/2006, pasiūlymas ir visi atitinkamai procedūrai pradėti būtini dokumentai.Šis reglamentas Bendrijos paramos finansavimo šaltiniams arba intensyvumui poveikio neturi.2009/0138 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 247/2006, nustatantį specialias žemės ūkio priemones atokiausiems Sąjungos regionamsEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 36, 37 straipsnius ir 299 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[2],kadangi:(1) Tarybos reglamento (EB) Nr. 247/2006[3] 5 straipsnio 1 dalyje užtikrinama, kad C cukraus kiekiui, neviršijančiam prognozuojamame tiekimo balanse nurodyto kiekio, kuris per 2001 m. birželio 19 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1260/2001 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkų organizavimo[4] 10 straipsnio 1 dalyje nurodytą laikotarpį tiekiamas į Azorų, Madeiros ir Kanarų salas, importo muitai netaikomi. Įvykdžius cukraus reformą ir cukraus sektorių integravus į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą)[5], turėtų būti pritaikytos Reglamento (EB) Nr. 247/2006 5 straipsnio 1 dalies nuostatos. Visų pirma importo muitai turėtų būti netaikomi į Azorų salas įvežant jų prognozuojamame tiekimo balanse nurodytą žaliavinio cukranendrių cukraus kiekį.(2) Reglamento (EB) Nr. 247/2006 6 straipsnyje numatytas pereinamasis laikotarpis, per kurį į Kanarų salas gali būti toliau tiekiami tam tikri perdirbti pramoniniu būdu skirtų pieno pagrindo produktų, kurių KN kodai yra 1901 90 99 ir 2106 90 92, kiekiai. Šis pereinamasis laikotarpis baigiasi 2009 m. gruodžio 31 d. Produktas, kurio KN kodas yra 1901 90 99 – nugriebto pieno milteliai su augaliniais riebalais, – tai vietos vartotojų, įskaitant labiausiai nepasiturinčius, tradicinis produktas, kuris Kanarų salose parduodamas 40 metų. Šiam produktui perdirbti sukurta specifinė vietos pramonė, kuri padeda užtikrinti darbo vietas ir suteikia papildomą naudą. Atsižvelgiant į dabartinę ekonomikos krizę tikslinga nenutraukti šio konkretaus produkto tiekimo ir pratęsti to reglamento 6 straipsnyje nustatytą pereinamąjį laikotarpį iki 2013 m. gruodžio 31 d.(3) Reglamento (EB) Nr. 247/2006 12 straipsnio f punkte minimos Bendrijos paramos atokiausiems regionams programų, kurias valstybės narės turi teikti Komisijai tvirtinti, nuostatos dėl patikrinimų bei sankcijų. Atsižvelgiant į Komisijos įgytą patirtį ir siekiant užtikrinti veiksmingą ir tinkamą Bendrijos paramos programų įgyvendinimą, būtina panaikinti to reglamento 12 straipsnio f punkte minimas nuorodas į patikrinimus ir sankcijas. Tačiau pagal to reglamento 27 straipsnį apie tokias nacionalines priemones bus ir toliau pranešama Komisijai.(4) Reglamento (EB) Nr. 247/2006 18 straipsnyje nustatytos tam tikrų atokiausių Sąjungos regionų vyno sektoriui skirtų taisyklių taikymo taisyklės. Bendras vyno rinkos organizavimas pakeistas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 479/2008[6] ir vėliau įtrauktas į Reglamentą (EB) Nr. 1234/2007 su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 491/2009[7]. Todėl turi būti atnaujintos nuorodos į šias priemones. Be to, Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 85u straipsnio 7 dalyje aiškiai nurodyta, kad vynmedžių išnaikinimo schema netaikoma Azorų, Madeiros ir Kanarų saloms. Todėl Reglamente (EB) Nr. 247/2006 šios išimties minėti nebereikia.(5) Reglamento (EB) Nr. 247/2006 18 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje numatoma, kad iki 2013 m. gruodžio 31 d. Azorų ir Madeiros salose bus laipsniškai išnaikinti vynuogynai, apsodinti draudžiamų tiesioginių hibridinių veislių vynmedžiais. To reglamento 18 straipsnio 2 dalies trečioje pastraipoje nurodoma, kad Portugalija įsipareigoja kasmet pranešti apie pažangą, daromą keičiant ir pertvarkant tokių veislių vynmedžiais apsodintus plotus. Šios nuostatos yra griežtesnės nei Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 120a straipsnio 5 dalyje išdėstytos taisyklės, pagal kurias draudžiamų tiesioginių hibridinių veislių vynmedžiai neišnaikinami, jei iš jų pagamintas vynas skirtas išskirtinai vyno gamintojų namų ūkiams. Todėl siekiant pašalinti Azorų ir Madeiros salų regionams ir likusiai Bendrijos daliai taikomų nuostatų skirtumus turėtų būti išbrauktos Reglamento (EB) Nr. 247/2006 18 straipsnio 2 ir 3 dalys.(6) Nepaisant naujausių Reunjono vietinės pieno gamybos pokyčių šiuo metu salos geriamo pieno vartotojų poreikis nėra pakankamai patenkintas. Be to, dėl šio regiono atokumo ir izoliuotumo nėra galimybių pasinaudoti kitais šviežio pieno šaltiniais. Todėl Reglamento (EB) Nr. 247/2006 19 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa suteiktas leidimas Madeiroje iš Bendrijos kilmės pieno miltelių gaminti ypač aukšta temperatūra apdorotą pieną turėtų būti taikomas ir Prancūzijos užjūrio departamentui Reunjonui.(7) Tolesnį atokiausių regionų, kuriems taikoma Reglamento (EB) Nr. 247/2006 19 straipsnio 4 dalies pirmoje pastraipoje numatyta sąlyga, vietos pieno gamybos vystymą labai riboja atitinkamų salų topografinės sąlygos. Nors reikalavimas užtikrinti vietoje pagaminto pieno surinkimą ir realizavimą nepanaikinamas, tikslinga panaikinti to straipsnio antroje pastraipoje numatytą Komisijos įsipareigojimą nustatyti, koks vietoje pagaminto šviežio pieno kiekis turi būti naudojamas gaminant ypač aukšta temperatūra apdorotą pieną.(8) Todėl Reglamentą (EB) Nr. 247/2006 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamentas (EB) Nr. 247/2006 iš dalies keičiamas taip:1) 5 straipsnis pakeičiamas taip:„5 straipsnisCukrus1. Per Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007* 204 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytą laikotarpį importo muitai netaikomi toliau išvardytam to reglamento 61 straipsnyje nurodytam nekvotiniam cukrui, kurio kiekis neviršija šio reglamento 2 straipsnyje minimame prognozuojamame tiekimo balanse nurodyto kiekio:a) į Madeiros arba Kanarų salas įvežamam vartoti skirtam baltajam cukrui, kurio KN kodas yra 1701;b) Azorų salose rafinuojamam ir vartojamam žaliaviniam cukrui, kurio KN kodas yra 1701 12 10 (žaliavinis runkelių cukrus).2. Be 1 dalyje nurodytų kiekių ir neviršijant prognozuojamame tiekimo balanse nurodyto kiekio, į Azorų salas galima papildomai įvežti rafinuoti skirtą žaliavinį cukrų, kurio KN kodas yra 1701 11 10 (žaliavinis cukranendrių cukrus). Nustatant Azorų salų žaliavinio cukraus poreikius, atsižvelgiama į vietinės cukrinių runkelių gamybos pokyčius. Kiekiai, kuriems taikoma tiekimo tvarka, nustatomi taip, kad kiekvienais metais visas Azorų salose rafinuojamo cukraus kiekis neviršytų 10 000 tonų.* OL L 299, 2007 11 16, p. 1.“2) 6 straipsnis pakeičiamas taip:„6 straipsnisPieno pagrindo produktaiNukrypstant nuo 2 straipsnio, nuo 2010 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. į Kanarų salas kasmet gali būti ir toliau tiekiama iki 800 tonų perdirbti pramoniniu būdu skirtų pieno pagrindo produktų, kurių KN kodas yra 1901 90 99 (nugriebto pieno milteliai su augaliniais riebalais). Pagalba, suteikiama šiam produktui tiekti iš Bendrijos, negali viršyti 210 EUR už toną ir įskaičiuojama į 23 straipsnyje nurodytą didžiausią leistiną sumą. Šis produktas skiriamas tik vietos reikmėms.“3) 12 straipsnio f punktas pakeičiamas taip:„f) priemonės, kurių imtasi siekiant užtikrinti veiksmingą ir tinkamą programų įgyvendinimą, įskaitant reklamos, stebėsenos bei vertinimo priemones, ir konkretūs kiekybiniai rodikliai, naudotini vertinant programas.“4) 18 straipsnis pakeičiamas taip:„18 straipsnisVynas1. Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103v, 103w, 103x ir 182a straipsniuose nurodytos priemonės Azorų ir Madeiros saloms netaikomos.2. Nepaisant Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 120a straipsnio 2 dalies, vynuogės, išaugintos Azorų ir Madeiros salose iš draudžiamų tiesioginių hibridinių veislių ( Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton ir Herbemont ) vynmedžių, gali būti naudojamos vynui, kuris privalo likti tuose regionuose, gaminti.3. Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103v, 103w ir 103y straipsniuose nurodytos priemonės Kanarų saloms netaikomos.“5) 19 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:„4. Nepaisant Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 114 straipsnio 2 dalies, Madeiroje ir Prancūzijos užjūrio departamente Reunjone leidžiama, neviršijant vietos vartotojų poreikių, iš Bendrijos kilmės pieno miltelių gaminti ypač aukšta temperatūra apdorotą pieną, jei ši priemonė netrukdo surinkti ir realizuoti vietoje pagamintą pieną. Šis produktas skiriamas tik vietos reikmėms.Išsamios šios dalies taikymo taisyklės priimamos šio reglamento 26 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.“2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Jis taikomas nuo 2010 m. sausio 1 d.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasFINANSINĖ PAŽYMA | Finansinė pažyma Nr. 199728 RVE/dz 6.13.2009.1 |DATA 2009 07 17 |1. | BIUDŽETO EILUTĖ: 05 02 11 04 ir 05 03 02 50 | ASIGNAVIMAI: 235 mln. EUR ir 377 mln. EUR |2. | PAVADINIMAS Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 247/2006, nustatantį specialias žemės ūkio priemones atokiausiems Sąjungos regionams, pasiūlymas |3. | TEISINIS PAGRINDAS Sutarties 36 ir 37 straipsniai ir 299 straipsnio 2 dalis |4. | TIKSLAI Kai kurių Reglamento (EB) Nr. 247/2006 nuostatų atnaujinimas ir pritaikymas |5. | FINANSINIS POVEIKIS | 12 MĖNESIŲ LAIKOTARPIS (mln. EUR) | EINAMIEJI FINANSINIAI METAI (2009 m.) (mln. EUR) | KITI FINANSINIAI METAI (2010 m.) (mln. EUR) |5.0 | IŠLAIDOS - IŠ EB BIUDŽETO (GRĄŽINAMOSIOS IŠMOKOS IR (ARBA) INTERVENCIJOS) - NACIONALINIŲ VALDŽIOS INSTITUCIJŲ - KITA | (1) | - | - |5.1 | ĮPLAUKOS - EB NUOSAVIEJI IŠTEKLIAI (MOKESČIAI IR (ARBA) MUITAI) - NACIONALINIAI | - | - | - |2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. |5.0.1 | NUMATOMOS IŠLAIDOS | (1) | (1) | (1) | (1) |5.1.1 | NUMATOMOS ĮPLAUKOS | (1) | (1) | (1) | (1) |5.2 | APSKAIČIAVIMO METODAS - |6.0 | AR PROJEKTAS GALI BŪTI FINANSUOJAMAS IŠ ASIGNAVIMŲ, ĮTRAUKTŲ Į ATITINKAMĄ EINAMOJO BIUDŽETO SKYRIŲ? | TAIP NE |6.1 | AR PROJEKTAS GALI BŪTI FINANSUOJAMAS PERVEDANT LĖŠAS IŠ VIENO EINAMOJO BIUDŽETO SKYRIAUS Į KITĄ? | TAIP NE |6.2 | AR REIKĖS SKIRTI PAPILDOMĄ BIUDŽETĄ? | TAIP NE |6.3 | AR ASIGNAVIMUS REIKĖS ĮTRAUKTI Į BŪSIMUS BIUDŽETUS? | TAIP NE |PASTABOS (1) Šios programos įgyvendinamos plačiu mastu. Kadangi dėl siūlomų Tarybos reglamento (EB) Nr. 247/2006 pakeitimų nekinta konkrečioms tiekimo priemonėms ir vietinę gamybą skatinančioms priemonėms įgyvendinti skiriama didžiausia metinė finansavimo suma, poveikio biudžetui nėra. |[1] OL C , , p. .[2] OL C , , p. .[3] OL L 42, 2006 2 14, p. 1.[4] OL L 178, 2001 6 30, p. 1.[5] OL L 299, 2007 11 16, p. 1.[6] OL L 148, 2008 6 6, p. 1.[7] OL L 154, 2009 6 17, p. 1.


Avis juridique important

|

52004PC0703

Pasiūlymas Tarybos reglamentas isplečiantis galutinio antidempingo muito, Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 įvesto inter alia Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelės importui, taikymą polietileno tereftalato (PET) plėvelės, įvezamos is Brazilijos ir is Izraelio, deklaruojamos arba nedeklaruojamos kaip Brazilijos ar Izraelio kilmės, importui  /* KOM/2004/0703 galutinis */

Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS isplečiantis galutinio antidempingo muito, Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 įvesto inter alia Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelės importui, taikymą polietileno tereftalato (PET) plėvelės, įvezamos is Brazilijos ir is Izraelio, deklaruojamos arba nedeklaruojamos kaip Brazilijos ar Izraelio kilmės, importui(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. 2001 m. Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 Taryba nustatė, inter alia, antidempingo mokesčius importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei. Indijos kilmės importuojamai PET plėvelei taikomi ir kompensaciniai mokesčiai, kurie 1999 m. buvo nustatyti Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2597/1999.2. Gavusi kelių stambių Bendrijos PET plėvelės gamintojų prasymą, 2004 m. vasario mėn. Komisija pradėjo tyrimą dėl galimo Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelės importui taikomų antidempingo priemonių apėjimo importuojamą polietileno tereftalato (PET) plėvelę siunčiant is Brazilijos ir Izraelio.3. Tyrimas parodė, kad PET plėvelės eksporto į Bendriją is Brazilijos ir is Izraelio apimtys zymiai isaugo. Importo isaugimas is sių valstybių laiko atzvilgiu sutapo su mokesčio importuojamai Indijos kilmės PET plėvelei įvedimu. Isskyrus dvi bendroves (Terphane Ltda. Brazilijoje ir Jolybar Filmtechnic Converting Ltd. Izraelyje) tokiam pokyčiui nėra pakankamai rimtos priezasties ar pateisinimo, isskyrus muito mokesčio įvedimą. Esamų aptariamo produkto importui taikomų antidempingo priemonių istaisantysis poveikis yra sumazintas tiek kiekio, tiek kainos prasme, ir yra įrodymų, kad vykdomas importas dempingo kainomis.4. Todėl siūloma, kad 53,3 % antidempingo mokestis Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 įvestas importuojamai Indijos kilmės PET plėvelei būtų isplėstas ir importuojamai is Brazilijos ir Izraelio įvezamai PET plėvelei, deklaruojamai ar nedeklaruojamai kaip esančiai Brazilijos ar Izraelio kilmės, isskyrus PET plėvelę, kurią įveza dvi pirmiau minėtosios bendrovės.5. Apėjimo klausimas PPO kontekste buvo visapusiskai isaiskintas, pagrindiniame reglamente pasiūlius padaryti paskutinį pakeitimą [1].[1]  KOM(2003) 799 galutinis, 5 dalis.Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS isplečiantis galutinio antidempingo muito, Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 įvesto inter alia Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelės importui, taikymą polietileno tereftalato (PET) plėvelės, įvezamos is Brazilijos ir is Izraelio, deklaruojamos arba nedeklaruojamos kaip Brazilijos ar Izraelio kilmės, importuiEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsizvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsizvelgdama į 1995 m. gruodzio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina is Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių [2] (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 13 straipsnį,[2]  OL L 56, 1996 3 6, p. 1, Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p.12.)atsizvelgdama į pasiūlymą, kurį Komisija pateikė pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,kadangi:A. PROCEDŪRA1. Esamos priemonės(1) Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 [3] (toliau - pirminiu reglamentu) Taryba įvedė antidempingo muitus inter alia Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelės (toliau - PET plėvelė) importui. Buvo nustatytas importo muitas nuo 0 % iki 62,6 %. Savo sprendimu 2001/645/EC [4], Komisija priėmė penkių Indijos eksportuojančių gamintojų įsipareigojimus.[3]  OL L 227, 2001 8 23, p. 1.[4]  OL L 227, 2001 8 23, p. 56.(2) Indijos kilmės PET plėvelės importui taip pat taikomi Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2594/1999 [5] nustatyti kompensaciniai muitai, kurių dydis svyruoja nuo 3,8 % iki 19,1 %.[5]  OL L 316, 1999 12 10, p. 1.2. Atliekami tyrimai(3) 2002 m. birzelio 28 d. Komisija savo pranesimu apie inicijavimą Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje [6] paskelbė apie pradedamą dalinę tarpinę perziūrą pagal Tarybos reglamento 2026/97 [7] 19 straipsnį. Prasymas teikiamas tik dėl priemonės formos, ir ypač, dėl pareiskėjo siūlomo įsipareigojimo priimtinumo įvertinimo. Ši perziūra tęsiasi iki siol.[6]  OL C 154, 2002 6 28, p. 2.[7]  OL L 288, 1997 10 21, p. 1. Reglamentas su paskutiniai pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L, 77, 2004 3 13, p. 12.)(4) 2003 m. lapkričio 22 d. Komisija savo pranesimu apie inicijavimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje [8], paskelbė apie pradedamą dalinę tarpinę perziūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį, kurios objektas bus tik antidempingo priemonių forma. Ši perziūra tęsiasi iki siol.[8]  OL C 281, 2003 11 22, p. 4.(5) 2004 m. vasario 19 d. Komisija savo pranesimu apie inicijavimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje [9], paskelbė apie pradedamą dalinę tarpinę perziūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį, kurios objektas bus tik Indijos eksportuojančio gamintojo Jindal Polyester Limited dempingas. Ši perziūra tęsiasi iki siol.[9]  OL C 43, 2004 2 19, p. 14.3. Prasymas(6) 2004 m. sausio 6 d. Komisija gavo pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 3 dalį trijų Bendrijos gamintojų DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH ir Nuroll SpA (toliau - pareiskėjų) prasymą (toliau - prasymą) istirti galimą inter alia Indijos kilmės PET plėvelės importui įvestų antidempingo priemonių apėjimą. Pareiskėjų produkcija sudaro didziąją bendros Bendrijos PET plėvelės produkcijos dalį.(7) Pareiskėjai teigė, ir pateikė įrodymus, kad nuo to laiko, kai buvo įvestos antidempingo priemonės inter alia Indijos kilmės PET plėvelės importui, įvyko zymus PET plėvelės eksporto is Indijos, Brazilijos ir Izraelio į Bendriją prekybos pobūdzio pokytis. Buvo teigiama, kad toks prekybos pobūdzio pokytis įvyko dėl Indijos kilmės PET plėvelės vezimo per Braziliją ir Izraelį. Nurodyta, kad tokiam pokyčiui nėra pakankamai rimtos priezasties ar ekonominio pateisinimo, isskyrus muito mokesčio įvedimą PET plėvelės importui is Indijos.(8) Galiausiai, pareiskėjai teigė, ir pateikė prima facie įrodymų, kad esamų aptariamo produkto importui taikomų antidempingo priemonių istaisantysis poveikis yra sumazintas tiek kiekio, tiek kainos prasme. Buvo teigiama, kad didelis PET plėvelės importo is Brazilijos ir Izraelio kiekis pakeitė Indijos kilmės aptariamo produkto importą. Be to, pareiskėjai pateikė prima facie įrodymų, kad PET plėvelės kainos yra sumazintos palyginti su anksčiau nustatyta normaliąja Indijos kilmės PET plėvelės verte.4. Inicijavimas(9) Reglamentu (EB) Nr. 284/2004 [10] (toliau - inicijuojantis reglamentas) Komisija inicijavo tyrimą dėl galimo įvestų Indijos kilmės PET plėvelės importui taikomų antidempingo priemonių apėjimo importuojamą PET plėvelę siunčiant is Brazilijos ir Izraelio, deklaruojamą arba nedeklaruojamą kaip esančia Brazilijos ar Izraelio kilmės, ir pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 3 dalį ir 14 straipsnio 5 dalį nurodė muitinėms nuo 2004 m. vasario 20 d. registruoti is Brazilijos ar is Izraelio siunčiamą importuojamą PET plėvelę, deklaruojamą arba nedeklaruojamą kaip esančią Brazilijos ar Izraelio kilmės. Komisija pranesė Indijos, Brazilijos ir Izraelio valdzios institucijoms apie pradėtą tyrimą. Tuo pat metu Reglamentu (EB) Nr. 283/2004 [11] Komisija pradėjo tyrimą dėl galimo Indijos kilmės PET plėvelės importui taikomų kompensacinių priemonių apėjimo importuojamą PET plėvelę siunčiant is Brazilijos ir Izraelio, deklaruojamą arba nedeklaruojamą kaip esančią Brazilijos ar Izraelio kilmės. To tyrimo isvados yra pateiktos Tarybos reglamente (EB) Nr. ---/2004.[10]  OL L 49, 2004 2 19, p. 28.[11]  OL L 49, 2004 2 19, p. 25.(10) Indijos valdzios institucijos nurodė, kad jų nuomone tyrimai dėl galimo apėjimo buvo neleistini nei pagal Susitarimą dėl 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos VI straipsnio įgyvendinimo, nei pagal Susitarimą dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių. Šis pareiskimas buvo atmestas dėl to, kad pagrindinio reglamento nuostatos dėl pasipriesinimo galimam apėjimui nėra nesuderinamos su Susitarimu dėl 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos VI straipsnio įgyvendinimo ir su Susitarimu dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių. Is tikrųjų, Daugiasalio derybų dėl prekybos Urugvajaus raundo rezultatų baigiamajame akte yra Sprendimas dėl apsaugos nuo sukčiavimo [12], pagal kurį, jeigu nėra galutinio susitarimo dėl konkretaus teksto, klausimo svarstymas perduodamas Antidempingo priemonių komitetui. Kadangi sis sprendimas buvo priimtas zinant, kad kai kurie nariai jau turi patvirtinę savo teisės aktus dėl kovos su apėjimu, Europos Bendrija interpretuoja sį sprendimą, kaip leidziantį atskiriems nariams siuo klausimu priimti arba taikyti nuostatas, kol nebus priimtos daugiasaliu susitarimu patvirtintos taisyklės. Tokie patys principai pagrįstai turėtų būti taikomi tyrimuose dėl apsaugos nuo subsidijavimo.[12]  1993 m. gruodzio 15 d. Derybų dėl prekybos komiteto Sprendimas dėl apsaugos nuo sukčiavimo.5. Tyrimas(11) Klausimynai buvo issiųsti eksportuotojams arba gamintojams Indijoje, Brazilijoje ir Izraelyje, kurie bendradarbiavo atliekant pirminį tyrimą, buvo paminėti prasyme arba apie kuriuos Komisija suzinojo vėliau. Klausimynai buvo issiųsti Bendrijoje veikiantiems importuotojams, kurie buvo nurodyti prasyme arba kurie bendradarbiavo atliekant tyrimą, po kurio buvo įvestos esamos priemonės. Visos salys buvo informuotos, kad joms atsisakius bendradarbiauti, gali būti taikomas pagrindinio reglamento 18 straipsnis, ir kad isvados, padarytos remiantis turimais faktais, gali būti tai saliai maziau palankios uz tas, kurios būtų, jeigu salis būtų bendradarbiavusi.(12) Atsakymus į klausimynus pateikė penki Indijos eksportuotojai arba gamintojai, vienas eksportuotojas arba gamintojas is Brazilijos ir viena bendrovė, kuri Izraelyje pjausto, dengia ir konvertuoja PET plėvelę ir eksportuoja į Bendriją. Kita Izraelio bendrovė atsiliepė ir paaiskino, kad ji uzsiėmė PET plėvelės perdirbimu, tačiau gautas produktas nebuvo eksportuojamas pagal KN kodus, pagal kuriuos buvo klasifikuojama PET plėvelė. Tuo pagrindu bendrovė atsakymo į klausimyną nepateikė.(13) Gavę klausimynus, atsiliepė penki Bendrijos importuotojai. Trys is jų pareiskė, kad jie niekada neimportavo PET plėvelės nei is Brazilijos, nei is Izraelio. Kiti du importuotojai pareiskė, kad jie per tyrimo laikotarpį neimportavo Indijos kilmės PET plėvelės nei is Brazilijos, nei is Izraelio. Taigi, nei viena sių bendrovių nepateikė atsakymų į klausimynus.(14) Komisija atliko patikrinimus sių bendrovių patalpose:Brazilijos eksportuojančio gamintojo:- Terphane Ltda. BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, State of Pernambuco, Brazilija ('Terphane')Izraelio perdirbėjo:- Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504. POB 8380, Izraelis (,Jolybar")Indijos eksportuojančio gamintojo:- Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part - I, New Delhi - 110 003, India;- Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India;- Jindal Polyester Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India;- Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India.6. Tyrimo laikotarpis(15) Tyrimas apėmė laikotarpį nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2003 m. gruodzio 31 d. (toliau -TL). Duomenys, surinkti nuo 2000 iki TL pabaigos buvo panaudoti įvertinti galimą prekybos pobūdzio pasikeitimą.B. TYRIMO REZULTATAI1. Bendradarbiavimo lygis(16) Kaip nurodyta pirmiau minėtos konstatuojamosios dalies 12 punkte, penki Indijos PET plėvelės eksportuotojai arba gamintojai bendradarbiavo atliekant tyrimą ir pateikė atsakymus į klausimynus. Taip pat informacija buvo gauta is vieno eksportuojančio PET plėvelės gamintojo is Brazilijos, ir is vienos bendrovės, uzsiimančios plėvelės pjaustymu, dengimu ir konvertavimu is Izraelio. Kaip nurodė Eurostatas, sios Brazilijos ir Izraelio bendrovės sudarė tik nedidelę dalį (atitinkamai, maziau kaip 1 % ir apie 5 %) bendro PET plėvelės importo is sių salių į Bendriją per TL tiek pagal apimtis, tiek pagal vertę.(17) Inicijavus tyrimą, Indijos valdzios institucijos pateikė rastiską pareiskimą, ir statistinius duomenis apie PET plėvelės eksportą is Indijos inter alia į Bendriją. Statistiniai duomenys apie PET plėvelės eksportą is Brazilijos į Bendriją buvo taip pat gauti is nacionalinės Brazilijos duomenų bazės.2. Aptariamas produktas ir panasūs produktai(18) Kaip buvo apibrėzta per pirminį tyrimą, aptariamas produktas yra Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelė, paprastai klasifikuojama KN kodais ex 3920 62 19 ir ex 3920 62 90 (toliau - aptariamas produktas).(19) Laikoma, kad PET plėvelės, eksportuojamos is Indijos į Bendriją ir PET plėvelės, įvezamos į Bendriją is Brazilijos ar is Izraelio pagrindinės savybės yra tokios pačios, ir jos yra naudojamos tais pačiais tikslais. Todėl jos yra laikomos panasiais produktais, kaip apibrėzta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 1 dalyje.3. Prekybos pobūdzio pasikeitimasIndija(20) Aptariamo produkto importas 1999-2003 metų laikotarpiu sudarė 96,5 % viso is Indijos importuojamo atitinkamais KN kodais klasifikuojamo produkto. Todėl rinkos analizė buvo atlikta, naudojant Eurostato duomenis KN kodo lygiu. Reikia paminėti, kad 1999 m. Indijos kilmės PET plėvelės importui į Bendriją buvo įvesti kompensaciniai muitai, dėl kurių sumazėjo sių produktų importo į Bendriją apimtys. Vėliau 2001 m. buvo įvestos antidempingo priemonės, dėl kurių importo apimtys dar labiau sumazėjo. Indijai taikomos antidempingo priemonės yra susitarimai dėl įsipareigojimo dėl kainos, o vienai bendrovei taikomas 0 % antidempingo muito tarifas. Dėl to, is esmės didzioji Indijos gamintojų dalis antidempingo muito nemoka. Likutinis 53,3 % antidempingo muitas taikomas visų eksportuojančių gamintojų importui. 2000 m. į Bendriją buvo importuojama 11 600 tonų Indijos kilmės PET plėvelės. Šios apimtys is pradzių sumazėjo iki 6 100 tonų 2001 metais, bet 2002 m. vėl padidėjo iki 7 700 tonų, o vėliau per TL padidėjo iki 11 600 tonų. Bendradarbiaujančių Indijos eksportuojančių gamintojų pateikti duomenys rodė panasias tendencijas - padidėjimas mazdaug 1 300 tonų laikotarpiu nuo 2001 iki 2002, ir vėliau padidėjimas 3 400 tonų per 2002-2003. Tačiau negalima pamirsti, kad ne visi Indijos gamintojai bendradarbiavo atliekant tyrimą. Be to, vertinant apimčių pokyčius laikotarpiu nuo 2000 iki 2003, būtina atsizvelgti į zenklų importo apimčių padidėjimą is tų eksportuotojų, kuriems taikomos paties zemiausio lygio priemonės.(21) Vertinant pirmiau aprasytąją aplinkybę, pastebima, kad vienai bendrovei taikomas zymiai mazesnio tarifo kaupiamasis muitas [13], nei kitiems gamintojams. Šios bendrovės prekybos veiklos raida labai skyrėsi nuo kitų gamintojų, per 2002 ir 2003 metus (TL) jos aptariamo produkto pardavimų į Bendriją apimtys zenkliai isaugo. Ir atvirksčiai, likusių Indijos gamintojų aptariamo produkto eksporto į Bendriją apimtys zenkliai sumazėjo. Jeigu neatsizvelgti į sias neįprastas tendencijas, bendros aptariamų produktų importo į Bendriją apimtys isliko daug mazesnės, nei buvo iki antidempingo priemonių įvedimo.[13]  Aptariamai bendrovei buvo pritaikytas 7% kompensacinis muitas.(22) Indijos valdzios institucijos pateikė statistinius duomenis apie eksportą, inter alia, į Bendriją. Jie nurodė, kad jų nuomone, oficiali Indijos statistika nerodo jokių Indijos PET plėvelės gamintojų bandymų apeiti dabartines antidempingo priemones. Tačiau pateikti duomenys skiriasi nuo bendradarbiaujančių Indijos eksportuotojų pateiktųjų duomenų apie eksportą, bent jau duomenys apie eksportą į Izraelį; sie duomenys rodo, kad pradėjus taikyti priemones, eksporto į Izraelį apimtys zenkliai isaugo (nuo 40 tonų 2000 m. iki mazdaug 800 tonų per TL). Tačiau duomenys apie tiesioginį Indijos eksportą į Braziliją rodo tik labai nezymų padidėjimą per tą patį laikotarpį, tačiau duomenys neapima tiesioginių pardavimų per kitas valstybes tarpininkes. Is tikrųjų, atliekant tyrimą bendradarbiavo tik vienas zinomas Brazilijos PET plėvelės gamintojas, o jo eksportas į Bendriją per TL sudarė vos 0,5 % visų Brazilijos pardavimų į Bendriją.Brazilija(23) PET plėvelės importas is Brazilijos į Bendriją, kaip nurodo Eurostatas KN lygiu, atėmus bendradarbiaujančios bendrovės pagamintų prekių importą, isaugo nuo 650 tonų 2000 m. (0,6 % viso importo) iki 1 200 tonų (1,4 %) 2001 m. ir siek tiek daugiau nei 2 500 tonų (3,2 %) 2002 metais, praėjus metams nuo antidempingo priemonių įvedimo, taigi per TL toks importas sudarė vos siek tiek daugiau nei 2 000 tonų (2,4 % bendro PET plėvelės importo).(24) Terphane, vienintelė bendradarbiaujanti Brazilijos bendrovė, yra, kaip minėta pirmiau (zr. konstatuojamosios dalies 22 punktą) vienintelis zinomas PET plėvelės gamintojas Brazilijoje. Per TL si bendrovė į Bendriją eksportavo tik vieną 10,6 t. PET plėvelės siuntą. Be 2002 metais parduoto pavyzdzio, tai buvo pirmoji sios bendrovės PET plėvelės eksporto siunta. Todėl negalima teigti, kad bendrovė susijusi su PET plėvelės importu į Bendriją per laikotarpį nuo 2000 iki 2003 (konstatuojamosios dalies 23 punktas). Į Bendriją tiekiama plėvelė yra pagaminta naudojant įrengimus, kurie buvo įrengi dar iki priemonių Indijos kilmės PET plėvelei įvedimo. Todėl nebuvo nustatyta, kad būtų įvykę kokie nors sios bendrovės prekybos pobūdzio pasikeitimai.Izraelis(25) PET plėvelės importas is Izraelio į Bendriją, kaip nurodo Eurostatas KN lygiu, atėmus bendradarbiaujančios bendrovės pagamintų prekių importą, isaugo nuo 3 000 tonų 2000 m (3,7 % bendro PET plėvelės importo) iki 3 400 tonų 2001 m. (4,1 %). Importo apimtys ir toliau augo ir 2002 m. sudarė siek tiek dagiau, nei 4 200 tonų (5,1 % viso importo), bei daugiau, nei 4 400 tonų 2003 metais (5,3 % viso importo). Izraelyje veikia kelios plėvelės konvertavimu uzsiimančios bendrovės, tačiau nustatyto termino metu gauta informacija visgi rodo, kad netgi visos kartu jos vargu ar turėjo pakankamų pajėgumų eksportuoti tokias PET plėvelės apimtis, kokios buvo įveztos į Bendriją is Izraelio per laikotarpį nuo 2000 iki 2003 metų.(26) Oficialūs Indijos eksporto duomenys rodo, kad Indijos eksportas į Izraelį nuosekliai augo. 2000 m. buvo eksportuota 81 tona, 2001 m. - 395 tonos, 2002 - 1 032 tonos o per TL - 2 453 tonos.(27) Jolybar, vienintelė bendradarbiaujanti Izraelio bendrovė, pjausto, dengia ir konvertuoja nupirktą PET plėvelę, ir parduoda ją kaip produktą tuo pačiu KN kodu, kaip ir aptariamas produktas, tačiau tai nėra Indijos kilmės produktas, ir dėl to negali būti laikomas aptariamu produktu. Bendrovė tiekė PET plėvelę į Bendriją jau nuo 1990 m. Laikotarpiu nuo 1999 iki 2003 (TL) Jolybar vykdomo PET plėvelės eksporto į Bendriją apimtys isaugo dvigubai. Į Bendriją tiekiama plėvelė yra pagaminta naudojant įrengimus, kurie buvo sumontuoti dar iki priemonių Indijos kilmės plėvelei įvedimo. Nepriklausomai nuo to, ar toks eksporto pasikeitimas reiskė bendrovės prekybos pobūdzio pasikeitimą, sis klausimas toliau nebuvo nagrinėjamas, kadangi bet kokiu atveju tokiam elgesiui buvo galima rasti aiskų ekonominį pagrindimą, kaip nurodoma toliau konstatuojamosios dalies 31 punkte.(28) Atsizvelgiant į pirmiau isdėstytas aplinkybes, ir ypač į tai, kad laiko prasme importo is Brazilijos ir Izraelio apimtys isaugo tuo pat metu, kai 2001 m. buvo įvestos antidempingo priemonės Indijos kilmės PET plėvelės importui, galima daryti isvadą, kad įvyko PET plėvelės eksporto is Indijos, Brazilijos ir Izraelio prekybos pobūdzio pasikeitimas.4. Nepakankamos priezastys ar ekonominis pagrindimasBrazilija(29) Kadangi kitos Brazilijos bendrovės atsisakė bendradarbiauti vykdant tyrimą, ir atsizvelgiant į tai, kad Brazilijos prekybos pobūdzio pasikeitimai įvyko is karto po to, kai buvo įvesti antidempingo muitai, remiantis turima informacija ir negavus jokių kitų paaiskinimų, daroma isvada, kad toks prekybos pobūdzio pasikeitimas įvyko dėl muitų įvedimo, o ne dėl kazkokios kitos rimtos priezasties ar ekonominio pateisinimo, kaip apibrėzta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje.IzraelisAtsisakę bendradarbiauti eksportuojantys gamintojai(30) Kadangi kitos Izraelio bendrovės atsisakė bendradarbiauti vykdant tyrimą, ir atsizvelgiant į tai, kad Izraelio prekybos pobūdzio pasikeitimai įvyko is karto po to, kai buvo įvesti antidempingo muitai, remiantis turima informacija ir negavus jokių kitų paaiskinimų, daroma isvada, kad toks prekybos pobūdzio pasikeitimas įvyko dėl muitų įvedimo, o ne dėl kazkokios kitos rimtos priezasties ar ekonominio pateisinimo, kaip apibrėzta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje.Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai(31) Tyrimas parodė, kad Jolybar bendrovės pagamintos plėvelės eksportas į Bendriją vykdomas jau seniai, ir si bendrovė gamina plėvelę naudodama įrangą, kuri buvo įrengta dar iki priemonių Indijos kilmės PET plėvelei įvedimo. Bendrovė paaiskino, kad paprastai ji netiekia Indijos kilmės plėvelės Bendrijos vartotojams, jie labiau nori, kad Jolybar kaip pagrindą perdirbimui naudotų europinių savybių plėvelę. Kaip isimtis, per TL vienam Bendrijos vartotojui skubiai paprasius, kartu su didesne siunta jam buvo pristatyta mazdaug viena tona Indijos kilmės plėvelės. Todėl daroma isvada, kad Jolybar eksporto raidai tai yra pakankamas ekonominis pagrindimas, atitinkantis bendrovės veiklos, susijusios su jos pagamintos plėvelės eksportu į Bendrijos rinką, pobūdį.5. Muito istaisančiojo poveikio sumazinimas panasių produktų kiekio ir (arba) kainos prasmeAtsisakę bendradarbiauti eksportuojantys gamintojai(32) Skaičiai, pateikti konstatuojamosios dalies 20-28 punktuose rodo, kad nuo priemonių įvedimo 2001 m. aptariamo produkto importo į Bendriją pobūdis pasikeitė kiekybine prasme. Priemonių įvedimo metu, Indijos importo į Bendriją apimtys buvo sumazėjusios 5 500 tonomis, tuo metu, kai to paties produkto importas is Brazilijos ir Izraelio buvo zenkliai isaugęs. Eurostato duomenys rodo, kad nuo 2000 m. iki TL pabaigos Brazilijos importo į Bendriją apimtys padidėjo 1 376 tonomis, o importo is Izraelio apimtys isaugo 1 392 tonomis. Tuo pat metu eksportas is Indijos sumazėjo 5 653 tonų, jeigu neatsizvelgiama į importą, kuriam taikomos paties zemiausio lygio priemonės. Todėl yra laikoma, kad dalį eksporto srautų is Indijos pakeitė eksportas is Brazilijos ir Izraelio, ir todėl sumazėjo taikomos priemonės istaisantysis poveikis į Bendrijos rinką importuojamo kiekio prasme.(33) Kadangi tyrimo metu bendradarbiavimas buvo tik labai riboto masto, siekiant nustatyti is Brazilijos ir Izraelio įvezamų aptariamų produktų kainas, reikėjo remtis Eurostato duomenimis, kurie tuo metu buvo pati patikimiausia informacija.(34) Per TL vidutinė is Brazilijos importuojamos PET plėvelės kaina, atlikus korekcijas, susijusias su sąnaudomis po importo, sudarė mazdaug 50 % zalos panaikinimo lygio, kuris buvo nustatytas tyrimo, po kurio buvo įvestos dabartinės antidempingo priemonės metu. Šiuo pagrindu, galima teigti, kad yra įrodymų, jog is Brazilijos įvezama PET plėvelė sumazino taikomo muito istaisantįjį poveikį kainų prasme.(35) Per TL vidutinė is Izraelio importuojamos PET plėvelės kaina, atlikus korekcijas, susijusias su sąnaudomis po importo, sudarė mazdaug 55 % zalos panaikinimo lygio, kuris buvo nustatytas pirminio tyrimo dėl antidempingo priemonių metu. Šiuo pagrindu, galima teigti, kad yra įrodymų, jog is Izraelio įvezama PET plėvelė sumazino taikomo muito istaisantįjį poveikį kainų prasme.(36) Todėl daroma isvada, kad PET plėvelės importas is Brazilijos ir is Izraelio sumazino antidempingo priemonės istaisantįjį poveikį tiek kiekių, tiek kainos prasme.6. Įrodymai dėl dempingo, susijusio su anksčiau panasiems ar artimiems produktams nustatytomis normaliosiomis vertėmis.Atsisakę bendradarbiauti eksportuojantys gamintojai(37) Pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalį buvo tiriama, ar yra įrodymų dėl dempingo, susijusio su anksčiau panasiems produktams nustatytomis normaliosiomis vertėmis. Kaip jau buvo paaiskinta (zr. į pirmiau konstatuojamosios dalies 16 punktą), kadangi atliekant tyrimą bendradarbiavimas buvo labai riboto masto, norint nustatyti, ar į Bendriją is Brazilijos ar is Izraelio buvo importuojami produktai dempingo kainomis, remiantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu, eksporto į Bendriją kainos buvo nustatytos pagal Eurostato duomenis. Panasiai, eksporto kainos ir normaliosios vertės palyginimui, manyta, kad yra tinkama daryti prielaidą, kad is per TL Brazilijos ir Izraelio įvezamų produktų misinys buvo toks pats, kaip ir įvezamų is Indijos, aptartų per pirminį tyrimą.(38) Siekiant teisingai palyginti eksporto kainą ir normaliąją vertę, buvo tinkamai atsizvelgta ir padaryti būtini koregavimai, atsizvelgus į kainai ir kainos palyginamumui įtakos turinčių veiksnių skirtumus. Tokie koregavimai buvo atlikti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį.(39) Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis, per ankstesnįjį tyrimą nustatytos normaliosios vertės svertinis vidurkis buvo palygintas su TL nustatyta vidutine eksporto kaina, kaip nurodyta pirmiau esančiuose 34 ir 35 punktuose. Šie palyginimai leido nustatyti, kad apytikslis dempingo skirtumas, isreikstas nesumokėto CIF Bendrijos pasienio kainos muito procentais buvo 17,5 % Brazilijai ir 14,5 % Izraeliui.C. PRAŠYMAI ATLEISTI NUO REGISTRAVIMO AR MUITŲ TAIKYMO(40) Komisija gavo bendrovių Terphane and Jolybar prasymus atleisti nuo importo registravimo ir priemonių taikymo. Kaip minėta konstatuojamosios dalies 24 ir 27 punktuose, sios bendrovės bendradarbiavo atliekant tyrimą pateikdamos atsakymus į klausimyną, bei leidusios atlikti patikrinimus vietoje. Savo Reglamentu (EB) Nr. xxx/2004 [14], Komisija is dalies pakeitė inicijuojantį reglamentą, kad būtų nutrauktas Terphane ir Jolybar PET plėvelės importo registravimas, kadangi buvo nustatyta, kad sios bendrovės nevykdė antidempingo priemonių apėjimo praktikos.[14]  xxx(41) Remiantis pirmiau nurodytąja isvada, kad sios bendrovės neuzsiėmė galiojančių antidempingo muitų apėjimo praktika, sios bendrovės turėtų būti atleistos nuo numatytų isplėsti priemonių taikymo.D. PRIEMONĖS(42) Atsizvelgiant į pirmiau nurodytuosius faktus, daroma isvada, kad buvo vykdoma priemonių apėjimo praktika, kaip apibrėzta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje. Pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalies 1 sakinį, esamos antidempingo priemonės, taikomos aptariamo produkto importui (t.y., Indijos kilmės PET plėvelei), turėtų būti isplėstos is Brazilijos ar is Izraelio įvezamai importuojamai PET plėvelei, deklaruojamai ar nedeklaruojamai esančia Brazilijos ar Izraelio kilmės, isskyrus Terphane ir Jolybar bendrovių pagamintą plėvelę.(43) Pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5 dalį, kuri numato kad priemonės registruotam importui taikomos nuo registracijos datos, antidempingo muitai turėtų būti surenkami nuo is Brazilijos ir is Izraelio įvezamos importuojamos PET plėvelės, kuri buvo įvezta į Bendriją pagal inicijuojančio reglamento numatytą registravimą, isskyrus is Brazilijos įvezamos Terphane gamybos PET plėvelę, ir is Izraelio įvezamą Jolybar gamybos PET plėvelę.(44) Pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 4 dalį Jolybar ir Terphane gamybos plėvelės atleidimas nuo PET plėvelei taikomų priemonių galioja įvykdzius reikalavimą, kad nėra nustatyta, jog bendrovės buvo atleistos nuo priemonių taikymo remiantis sių bendrovių suteikta neteisinga ar klaidinančia informacija. Jeigu prima facie įrodymai liudytų priesingai, Komisija gali inicijuoti tyrimą, kuriuo būtų siekiama nustatyti, ar reikia atsaukti suteiktą atleidimą nuo priemonių taikymo.(45) Sprendimas netaikyti muitų Terphane ir Jolybar gamybos PET plėvelės importui buvo priimtas, remiantis atlikto tyrimo rezultatais. Todėl toks atleidimas nuo muitų taikymo galioja tik is Brazilijos ir is Izraelio įvezamos PET plėvelės importui ir tik atitinkamų ūkio subjektų pagamintai plėvelei. Bet kurios kitos bendrovės, kuri nėra atskirai paminėta sio reglamento rezoliucinėje dalyje, nurodant jos pavadinimus ir adresą, įskaitant su atskirai paminėtomis bendrovėmis susijusių bendrovių, pagaminta ar importuojama plėvelė negali būti atleista nuo priemonių taikymo, ir dėl to tokios plėvelės importui turi būti taikomas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 nustatytas likutinio muito dydis.E. PROCEDŪRA(46) Suinteresuotosios salys buvo informuotos apie pagrindinius faktus ir argumentus, kuriais remiantis Taryba ketino isplėsti taikomo galutinio antidempingo muito taikymą, ir joms buvo suteikta galimybė pateikti pastabas ir būti isklausytoms. Izraelio valdzios institucijos pakartojo tas pačias konstatuojamosios dalies 10 punkte nurodytas Indijos vyriausybės pateiktas pastabas. Taip pat jos pateikė PET plėvelės, kuri buvo eksportuota į Europos Bendriją 2003 ir 2004 metais, konvertavimu uzsiimančių bendrovių sąrasą. Tačiau kadangi sios bendrovės to termino metu atsisakė bendradarbiauti, jos negali būti atleistos nuo priemonių taikymo isplėtimo Izraeliui.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis1. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 įvesto galutinio 53,3 % antidempingo muito taikymas klasifikuojamos KN kodais ex 3920 62 19 ir ex 3920 62 90 Indijos kilmės polietileno tereftalato plėvelės importui isplečiamas tos pačios polietileno tereftalato plėvelės, įvezamos is Brazilijos ir įvezamos is Izraelio importui (deklaruojamos arba nedeklaruojamos, kaip esančios Brazilijos ar Izraelio kilmės), (TARIC kodai 3920 62 19 01, 3920 62 19 04, 3920 62 19 07, 3920 62 19 11, 3920 62 19 14, 3920 62 19 17, 3920 62 19 21, 3920 62 19 24, 3920 62 19 27, 3920 62 19 31, 3920 62 19 34, 3920 62 19 37, 3920 62 19 41, 3920 62 19 44, 3920 62 19 47, 3920 62 19 51, 3920 62 19 54, 3920 62 19 57, 3920 62 19 61, 3920 62 19 67, 3920 62 19 74, 3920 62 19 92, 3920 62 90 31, 3920 62 90 92), isskyrus plėvelę, pagamintą Terphane Ltda, BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, State of Pernambuco, Brazilija (papildomas TARIC kodas A569), ir Jolybar Filmtechnic Converting Ltd. (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Izraelis (papildomas TARIC kodas A570).2. Pagal sio straipsnio 1 dalį nustatytas muitas bus surenkamas nuo produktų importo, registruoto pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 284/2004 2 straipsnį, ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 13 straipsnio 3 dalį ir 14 straipsnio 5 dalį, isskyrus produktus, pagamintus Terphane Ltda, BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, State of Pernambuco, Brazilija ir Jolybar Filmtechnic Converting Ltd. (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Izraelis.3. Taikomos galiojančios nuostatos dėl muito mokesčių.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje, [data]Tarybos varduPirmininkas


Svarbus teisinis pranešimas

|

52008PC0854

Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1334/2000, nustatantį Bendrijos dvejopo naudojimo objektų ir technologijų eksporto kontrolės režimą  /* KOM/2008/0854 galutinis - ACC 2008/0249 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 16.12.2008KOM(2008) 854 galutinis2008/0249 (ACC)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1334/2000, nustatantį Bendrijos dvejopo naudojimo objektų ir technologijų eksporto kontrolės režimą(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. PASIŪLYMO APLINKYBĖSDvejopo naudojimo objektai (įskaitant programinę įrangą ir technologijas) yra civiliniai objektai, kurie gali būti naudojami karo tikslais. Juos eksportuojant iš Europos Sąjungos taikoma kontrolė. Šios kontrolės tikslas – visų pirma užkirsti kelią masinio naikinimo ginklų platinimui. Be to, ši kontrolė atitinka 2004 m. balandžio mėn. priimtoje Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Rezoliucijoje 1540 nustatytus tikslus.Siekiant užtikrinti, kad tokia kontrolė būtų visiškai veiksminga ir atitiktų daugiašalius valstybių narių įsipareigojimus, pagal Reglamento (EB) Nr. 1334/2000 3 straipsnį I priede išvardytiems dvejopo naudojimo objektams eksportuoti reikia leidimo.Reglamento (EB) Nr. 1334/2000 6 straipsnyje nustatyti keturių tipų eksporto leidimai. Pirma, bendrasis Bendrijos eksporto leidimas (CGEA) Nr. EU001, kaip nurodyta Reglamento 1334/2000 6 straipsnyje, daugiausia taikomas kontroliuojamiems objektams, eksportuojamiems į septynias šalis (Jungtines Amerikos Valstijas, Kanadą, Japoniją, Australiją, Naująją Zelandiją, Šveicariją ir Norvegiją). Antra, visiems kitiems eksporto objektams, kuriems pagal šį reglamentą reikalaujama leidimo, reglamentu leidžiama nacionalinėms institucijoms priimti galutinį sprendimą, ar nacionalinis eksporto leidimas bus bendras, visuotinis ar atskiras (6 straipsnio 2 dalis).Nacionalinius eksporto leidimus nustato atskiros ES valstybės narės, šie leidimai iš esmės galioja visoje ES. Tačiau, nežiūrint Reglamento (EB) Nr. 1334/2000 15 ir 20 straipsnių reikalavimų, valstybėse narėse trūksta skaidrumo ir dėl nacionalinių bendrųjų eksporto leidimų taikymo srities ir sąlygų, ir dėl eksportuotojų, kuriems buvo atsisakyta išduoti nacionalinius bendruosius eksporto leidimus, sąrašo. Todėl yra didelė tikimybė, kad reglamentas bus pažeistas. Taigi reikia reguliuoti tam tikrą eksportą, kuriuo teikiama nauda verslo sritims vienoje valstybėje narėje verslo sričių sąskaita (bent iš dalies) kitose valstybėse narėse ir šių valstybių narių nacionalinio saugumo sąskaita, ir tai nenaudinga visos Bendrijos interesams apskritai. Nacionalinių leidimų neatitikimus yra ypač sunku tvarkyti bendrovėms, įsikūrusioms keliose valstybėse narėse. Trečiosios šalys ir privataus sektoriaus atstovai kėlė klausimą dėl dabartinės situacijos, kurioje leidžiama taikyti skirtingą praktiką tam pačiam eksportui.Siekdama paprastinti dabartinę teisinę sistemą, didinti ES pramonės konkurencingumą, sudaryti vienodas sąlygas visiems ES eksportuotojams, jiems eksportuojant tam tikrus objektus į tam tikras paskirties vietas, 2006 m. gruodžio mėn. Komisija pasiūlė nustatyti naujus Bendrijos eksporto leidimus (COM(2006)828).2. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMASKadangi šiai iniciatyvai reikia „ siauros apimties“ teisinių veiksmų dvejopo naudojimo objektų eksporto kontrolės srityje, ir greičiausiai tie veiksmai neturės didelės įtakos kitose srityse nei dvejopo naudojimo objektų režimas, konsultuotasi su licencijas išduodančiais valstybių narių pareigūnais, dirbančiais Dvejopo naudojimo prekių darbo grupės pogrupyje, kuris nagrinėja naujo bendrojo Bendrijos eksporto leidimo klausimus ir kuris buvo sudarytas ES pirmininkavusios Vokietijos, atsižvelgusios į pirmiau minėtą Komisijos pasiūlymą, iniciatyva, o į pirmą posėdį susirinko 2007 m. kovo 20 d.Šia iniciatyva bendrovėms nesukuriama naujos administracinės naštos, nes ja bet kuriam eksportuotojui, įsisteigusiam bet kurioje valstybėje narėje, būtų leidžiama eksportuoti nurodytus kontroliuojamuosius objektus be administracinės prievolės prašyti išduoti leidimą (atskirą arba visuotinį) prieš eksportuojant, jeigu siunta ir paskirties vietos atitinka reikalavimus ir sąlygos yra tenkinamos. Tikslas – eksportuotojams suteikti universalesnę nei nacionaliniai leidimai priemonę, kuri galiotų visoje Europos Sąjungoje.Kadangi nesama tiesioginės prekių kodų ir aprašytų kontroliuojamųjų dvejopo naudojimo objektų koreliacijos, turima labai mažai statistinių duomenų, todėl paaiškėjo, kad neįmanoma tiksliai nustatyti poveikio. Tačiau aišku, kad ši iniciatyva turės teigiamo poveikio eksportuotojų veiklai, kad nebus neigiamo poveikio ES mastu ir kad ši nedidelės apimties teisės aktų leidybos iniciatyva, be poveikio dvejopo naudojimo objektams taikomam režimui, neturės didelio ekonominio, socialinio ar aplinkosauginio poveikio.Vis dėlto pasiūlymo projekto taikymo sritis yra gana plati, nes ji apima didžiąją dalį tos srities, kuriai šiuo metu taikomi bendrieji eksporto leidimai 7 valstybėse narėse (Jungtinėje Karalystėje, Vokietijoje, Prancūzijoje, Švedijoje, Nyderlanduose, Italijoje ir Graikijoje), išduodančiose tokius leidimus. Iš tikrųjų ES veiksmai šioje srityje duos papildomos naudos, jeigu ES teisės aktų taikymo sritis apims bent didelę dalį egzistuojančių bendrųjų nacionalinių eksporto leidimų taikymo srities.Remdamasi diskusijomis Dvejopo naudojimo prekių darbo grupės pogrupyje, kuris nagrinėja naujus bendrojo Bendrijos eksporto leidimo klausimus ir kuris tęsė savo darbą ES pirmininkaujant Portugalijai, Komisija dabar gali Tarybai teikti pasiūlymą dėl naujų bendrųjų Bendrijos leidimų tam tikriems neproblemiškiems dvejopo naudojimo objektams eksportuoti į tam tikras neproblemiškas šalis. Pasiūlymo projekte pateikiami šeši nauji bendrieji Bendrijos eksporto leidimai. Palyginti su tuo, kam pirmumą teikė Dvejopo naudojimo prekių darbo grupės pogrupis, kuris nagrinėjo naujus bendrojo Bendrijos eksporto leidimo klausimus, į šį pasiūlymą papildomai įtrauktas tam tikras skaičius šalių ir objektų bei padaryti tam tikri leidimų naudojimo sąlygų pakeitimai.Komisijos pasiūlymasAtsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, į Reglamentą (EB) Nr. 1334/2000 turėtų būti įtraukti šeši nauji priedai ir atitinkamai iš dalies pakeisti 6 ir 7 straipsniai.2008/0249 (ACC)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1334/2000, nustatantį Bendrijos dvejopo naudojimo objektų ir technologijų eksporto kontrolės režimąEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:(1) 2000 m. birželio 22 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr.1334/2000, nustatančiu Bendrijos dvejopo naudojimo objektų ir technologijų eksporto kontrolės režimą[1], reikalaujama, kad dvejopo naudojimo objektams (įskaitant programinę įrangą ir technologijas), juos eksportuojant iš Bendrijos, būtų taikoma veiksminga kontrolė.(2) Pageidautina pasiekti, kad visoje Bendrijoje būtų taikoma vienoda ir nuosekli kontrolė, turint tikslą išvengti nesąžiningos Bendrijos eksportuotojų tarpusavio konkurencijos ir užtikrinti Bendrijos saugumo kontrolės veiksmingumą.(3) Siekdama paprastinti dabartinę teisinę sistemą, didinti ES pramonės konkurencingumą ir sudaryti vienodas sąlygas visiems ES eksportuotojams, jiems eksportuojant tam tikrus objektus į tam tikras paskirties vietas, 2006 m. gruodžio 18 d. komunikatu[2] Komisija iškėlė idėją nustatyti naujus bendruosius Bendrijos eksporto leidimus.(4) Norint sukurti naujus bendruosius Bendrijos eksporto leidimus tam tikriems neproblemiškiems dvejopo naudojimo objektams į tam tikras neproblemiškas šalis, reikia iš dalies pakeisti atitinkamas Reglamento (EB) Nr. 1334/2000 nuostatas, į jį įtraukus naujus priedus.(5) Kompetentingoms valstybės narės, kurioje yra įsisteigęs eksportuotojas, institucijoms turėtų būti suteikta galimybė neleisti naudoti šiuo reglamentu numatytų bendrųjų Bendrijos eksporto leidimų, jeigu eksportuotojui taikytos sankcijos dėl su eksportu susijusio pažeidimo, kuris baudžiamas teisės naudotis šiais leidimais atėmimu.(6) Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1334/2000 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamentas (EB) Nr. 1334/2000 iš dalies keičiamas taip:1) 6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:a) 1 dalis pakeičiama taip:„1. Šiuo reglamentu tam tikroms IIa–IIg prieduose nustatytiems eksporto objektams nustatomas bendrasis Bendrijos eksporto leidimas.Kompetentingos valstybės narės, kurioje yra įsisteigęs eksportuotojas, institucijos gali atsisakyti leisti naudotis šiais leidimais eksportuotojui tais atvejais, jei jam taikytos sankcijos dėl su eksportu susijusio pažeidimo, kuris baudžiamas teisės naudotis šiais leidimais atėmimu.Valstybės narės Komisijai ir kompetentingoms valstybių narių institucijoms praneš nacionalinių eksportuotojų, kuriems uždrausta naudotis leidimais, pavadinimus ir laikotarpį, kuriuo šis draudimas taikomas pagal nacionalinės sistemos nustatytą sankciją.“b) 3 dalis pakeičiama taip:„3. IIh priede išvardyti objektai į bendrąjį leidimą neįtraukiami.“2) 7 straipsnio 1 dalies pirmas sakinys pakeičiamas taip:„1. Kai dvejopo naudojimo objektai, dėl kurių yra paduota paraiška gauti atskirą eksporto leidimą į IIa priede nenurodytą paskirties vietą arba į bet kurią IV priede išvardytų dvejopo naudojimo objektų paskirties vietą, yra ar bus vienoje ar keliose valstybėse narėse, bet ne toje, kurioje yra pateikta paraiška, tas faktas yra nurodomas paraiškoje.“3) Priedai iš dalies keičiami taip:a) II priedas pernumeruojamas į IIa priedą ir iš dalies keičiamas taip:i) 1 dalies 2 pastraipa pakeičiama taip:„Visiems dvejopo naudojimo objektams, nurodytiems bet kuriame šio reglamento I priedo įraše, išskyrus išvardytus IIh priede.“ii) 2 dalis išbraukiama.iii) 3 dalis pernumeruojama į 2 dalį.b) Įterpiami šio reglamento priede pateikiami IIb–IIh priedai.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja trisdešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasPRIEDAS„IIb PRIEDASBENDRASIS BENDRIJOS EKSPORTO LEIDIMAS Nr. EU002Mažos vertės kroviniaiIšduodanti institucija: Europos bendrija1 dalis1–1) Remiantis 6 straipsnio 1 dalimi, šis bendrasis eksporto leidimas galioja visoje Bendrijoje, jeigu laikomasi toliau nurodytų šio leidimo nuostatų:Bet koks objektas, nurodytas bet kuriame šio reglamento I priedo įraše, išskyrus išvardytuosius toliau 1 dalies 2 punkte, iš Europos bendrijos gali būti eksportuojamas bet kurio eksportuotojo, įsisteigusio bet kurioje valstybėje narėje, į bet kurią paskirties vietą, nurodytą toliau esančioje šio priedo 2 dalyje.1–2) Objektai, kuriems šis leidimas netaikomas:-  Visi objektai, nurodyti šio reglamento IIh priede,-  Visi D ir E kategorijų objektai ir objektai, nurodyti-  1A002a-  1A004-  1C012a-  1C227-  1C228-  1C229-  1C230-  1C231-  1C236-  1C237-  1C240-  1C350-  1C450-  5A001b5-  5A002-  5B002-  6A001a2a1-  6A001a2a5-  6A002a1c-  6A008l3-  8A001b-  8A001d-  9A0112 dalis. Paskirties šalysŠis eksporto leidimas galioja eksportui į toliau išvardytas paskirties vietas:Argentiną Braziliją Islandiją | Pietų Afriką Pietų Korėją Turkiją |3 dalis. Šio leidimo naudojimo sąlygos ir reikalavimai1. Tiktai įgaliotų ekonominių operacijų vykdytojų statusą, kuris saugumo ir saugos tikslais valstybės narės suteikiamas laikantis 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą[3], 5a straipsnio ir laikantis 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93[4], išdėstančio minėto reglamento įgyvendinimo nuostatas, 14a–14q straipsnių, turintys eksportuotojai pagal šį leidimą gali eksportuoti objektus.2. Pagal šį leidimą neleidžiama eksportuoti objektų:1) kai eksportuotojas kompetentingų valstybės narės, kurioje jis yra įsisteigęs, institucijų buvo informuotas, kad atitinkami objektai, visi arba iš dalies yra arba gali būti:a) naudojami cheminių, biologinių ar branduolinių ginklų ar kitų branduolinių sprogstamųjų užtaisų kūrimui, gamybai, tvarkymui, eksploatavimui, priežiūrai, laikymui, aptikimui, atpažinimui ar platinimui, arba raketų, galinčių nešti į taikinį tokius ginklus, kūrimui, gamybai, priežiūrai ar laikymui,b) skiriami galutiniam kariniam naudojimui, kai perkančiajai šaliai arba paskirties vietos šaliai yra taikomas ginklų embargas, nustatytas Europos Sąjungos Tarybos priimta bendrąja pozicija ar bendrųjų veiksmų aktu arba ESBO sprendimu, arba ginklų embargas, nustatytas Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos privaloma rezoliucija, arbac) skiriami naudoti kaip nacionaliniame kariniame sąraše išvardytų karinės paskirties objektų dalys ar komponentai, kurie buvo eksportuoti iš susijusios valstybės narės teritorijos be leidimo arba pažeidžiant tos valstybės narės nacionaliniais teisės aktais nustatytą leidimų tvarką;2) kai eksportuotojui yra žinoma, kad atitinkami objektai, visi arba iš dalies, yra skiriami naudoti bet kuriuo 1 papunktyje nurodytu būdu; arba3) kai eksportuojami į paskirties vietą, kuri yra muitų laisvojoje zonoje, arba į laisvąjį sandėlį;4) nebent eksportuojami objektai sudaro mažos vertės krovinį.3. Bendrojo administracinio dokumento (BAD) 44 langelyje įrašomoje pastaboje nurodoma: „Šie objektai eksportuojami pagal bendrąjį Bendrijos eksporto leidimą Nr. EU002 (mažos vertės kroviniai)“.4. Bet kuris šiuo leidimu besinaudojantis eksportuotojas turi:1) kompetentingoms valstybės narės, kurioje jis yra įsisteigęs, institucijoms (kaip apibrėžta 6 straipsnio 6 dalyje) pranešti, kad pasinaudojo leidimu pirmą kartą, ne vėliau kaip per 30 dienų po pirmojo eksporto datos;2) prieš eksportuojant informuoti užsienio pirkėją, kad jo pagal šį leidimą planuojami eksportuoti objektai negali būti reeksportuojami į galutinę paskirties vietą šalyje, kuri nėra Europos bendrijos valstybė narė arba ne Prancūzijos Polinezija ir kuri nenurodyta šio leidimo 2 dalyje.5. Šio leidimo tikslais „mažos vertės krovinys“ reiškia objektus, kurie nurodyti viename eksporto užsakyme ir eksportuotojo siunčiami nurodytam gavėjui vienoje arba daugiau siuntų, kurių bendra vertė neviršija 5 000 EUR. Šiuo tikslu „vertė“ reiškia gavėjui sąskaitoje nurodytą kainą; jei nėra gavėjo arba kainos, kurią galima apibrėžti, tai yra statistinė vertė.6. Užsakymų negalima dalyti į dalis, siekiant neviršyti nustatytos vertės.7. Užsakymų metinės vertės ribojimas. Bendra to paties eksportuotojo tam pačiam galutiniam arba tarpiniam gavėjui kalendoriniais metais eksportuojamų prekių, kurios klasifikuojamos viename I priedo įraše, vertė negali daugiau kaip 12 kartų viršyti vertės, nurodytos bendrajame Bendrijos eksporto leidime. Tačiau krovinių skaičius neribojamas, jeigu neviršijama vertė.IIC PRIEDASBENDRASIS BENDRIJOS EKSPORTO LEIDIMAS Nr. EU003Eksportas po taisymo ir (arba) pakeitimoIšduodanti institucija: Europos bendrija1 dalis. Objektai1–1) Remiantis 6 straipsnio 1 dalimi, tai yra bendrasis eksporto leidimas ir jis taikomas toliau išvardytiems objektams:Visiems dvejopo naudojimo objektams, nurodytiems bet kuriame I priedo įraše, išskyrus toliau išvardytus 1–2 punkte, kai:a) objektai į Europos bendrijos teritoriją buvo importuoti priežiūros ar taisymo tikslu ir yra eksportuojami į siunčiamąją šalį nepadarius jokių jų originalių charakteristikų pakeitimų, arbab) objektai yra eksportuojami į siunčiamąją šalį mainais į tos pačios kokybės objektus ir mainais į tą patį objektų kiekį, kurie buvo reimportuoti į Europos bendrijos teritoriją garantiniam taisymui arba pakeitimui.1–2) Objektai, kuriems leidimas netaikomas:a) Visi objektai, nurodyti IIh priede.b) Visi D ir E kategorijų objektai ir objektai nurodyti-  1A002a-  1C012a-  1C227-  1C228-  1C229-  1C230-  1C231-  1C236-  1C237-  1C240-  1C350-  1C450-  5A001b5-  5B002. Įranga, kuri specialiai skirta „kurti“ ir (arba) „gaminti“ įrangą arba funkcijas, nurodytas 5A002.a.2–5A002.a.9, įskaitant matavimo, bandymo, taisymo ar gamybos įrangą,-  6A001a2a1-  6A001a2a5-  6A002a1c-  6A008l3-  8A001b-  8A001d-  9A0112 dalis. Paskirties šalysEksporto leidimas galioja visoje Bendrijoje eksportui į toliau išvardytas paskirties vietas:Alžyrą, Andorą, Antigvą ir Barbudą, Argentiną, Arubą, Bahamas, Bahreiną, Bangladešą, Barbadosą, Belizą, Beniną, Butaną, Boliviją, Botsvaną, Braziliją, Didžiosios Britanijos Mergelių Salas, Brunėjų, Kamerūną, Žaliąjį Kyšulį, Čilę, Kiniją, Komorų Salas, Kosta Riką, Džibutį, Dominiką, Dominikos Respubliką, Ekvadorą, Egiptą, Salvadorą, Pusiaujo Gvinėją, Folklandų Salas, Farerų salas, Fidžį, Prancūzijos Gvianą, Prancūzijos Užjūrio Departamentus, Gaboną, Gambiją, Gibraltarą, Grenlandiją, Grenadą, Gvadelupą, Guamą, Gvatemalą, Ganą, Bisau Gvinėją, Gajaną, Hondurą, Ypatingąjį Administracinį Kinijos Regioną Honkongą, Islandiją, Indiją, Indoneziją, Izraelį, Jordaniją, Kuveitą, Lesotą, Lichtenšteiną, Makao, Madagaskarą, Malavį, Malaiziją, Maldyvus, Malį, Martiniką, Mauricijų, Meksiką, Monaką, Montseratą, Maroką, Namibiją, Olandijos Antilus, Naująją Kaledoniją, Nikaragvą, Nigerį, Nigeriją, Omaną, Panamą, Papua Naująją Gvinėją, Peru, Filipinus, Puerto Riką, Katarą, Rusiją, Samoa, San Mariną, San Tomę ir Prinsipę, Saudo Arabiją, Senegalą, Seišelius, Singapūrą, Saliamono Salas, Pietų Afriką, Pietų Korėją, Šri Lanką, Šv. Elenos Salą, Sent Kitsą ir Nevį, Sent Vinsentą ir Grenadinus, Surinamą, Svazilandą, Taivaną, Tailandą, Togą, Trinidadą ir Tobagą, Tunisą, Turkiją, Terkso ir Kaikoso Salas, Jungtinius Arabų Emyratus, Urugvajų, JAV Mergelių Salas, Vanuatu, Venesuelą. |3 dalis. Šio leidimo naudojimo sąlygos ir reikalavimai1. Kaip nurodyta toliau, šiuo bendruoju leidimu gali būti naudojamasi tada, kai pirminis eksportas įvyko pagal bendrąjį Bendrijos eksporto leidimą arba kai pirminio eksporto leidimas objektų, kurie vėliau buvo reimportuoti į Bendrijos muitų teritoriją garantinio taisymo arba pakeitimo tikslais, eksportui buvo išduotas kompetentingos valstybės narės, kurioje buvo įsisteigęs pirminis eksportuotojas, institucijos.2. Pagal šį leidimą neleidžiama eksportuoti objektų:1) kai eksportuotojas kompetentingų valstybės narės, kurioje jis yra įsisteigęs, institucijų buvo informuotas, kad atitinkami objektai, visi arba iš dalies, yra arba gali būti:a) naudojami cheminių, biologinių ar branduolinių ginklų ar kitų branduolinių sprogstamųjų užtaisų kūrimui, gamybai, tvarkymui, eksploatavimui, priežiūrai, laikymui, aptikimui, atpažinimui ar platinimui, arba raketų, galinčių nešti į taikinį tokius ginklus, kūrimui, gamybai, eksploatavimui ar laikymui,b) skiriami galutiniam kariniam naudojimui, kai perkančiajai šaliai arba paskirties vietos šaliai yra taikomas ginklų embargas, nustatytas Europos Sąjungos Tarybos priimta bendrąja pozicija ar bendrųjų veiksmų aktu arba ESBO sprendimu, arba ginklų embargas, nustatytas Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos privaloma rezoliucija, arbac) skiriami naudoti kaip nacionaliniame kariniame sąraše išvardytų karinės paskirties objektų dalys ar komponentai, kurie buvo eksportuoti iš susijusios valstybės narės teritorijos be leidimo arba pažeidžiant tos valstybės narės nacionaliniais teisės aktais nustatytą leidimų tvarką;2) kai eksportuotojui yra žinoma, kad atitinkami objektai, visi arba iš dalies, yra skiriami naudoti bet kuriuo 1 papunktyje nurodytu būdu;3) kai atitinkami objektai yra eksportuojami į muitų laisvąją zoną arba į laisvąjį sandėlį, esantį paskirties vietoje, kuriai galioja šis leidimas;4) iš esmės tapačiam sandoriui, jeigu pirminis leidimas buvo atšauktas.3. Eksportuotojai, pagal šį leidimą eksportuodami bet kokias prekes, turi:1) nurodyti pirminio eksporto leidimo numerį eksporto deklaracijoje muitinei ir leidimą išdavusios valstybės narės pavadinimą. Tai turėtų būti nurodyta bendrojo administracinio dokumento 44 langelyje kartu su bendrojo Bendrijos eksporto leidimo ES registracijos numeriu;2) pateikti muitinės pareigūnams, to paprašius, dokumentus, kuriuose būtų įrodymai, kokią datą prekės buvo importuotos į Europos bendriją, būtų įrodymai dėl bet kokių Europos bendrijoje atliktų prekių taisymų ir dėl faktų, kad objektai grąžinami asmeniui ir į tą šalį, iš kurios jie buvo importuoti į Europos bendriją.4. Bet kuris eksportuotojas, kuris naudojasi šiuo leidimu, kompetentingoms valstybės narės, kurioje jis yra įsisteigęs, institucijoms (kaip apibrėžta 6 straipsnio 6 dalyje) turi pranešti, kad pasinaudojo leidimu pirmą kartą, ne vėliau kaip per 30 dienų po pirmojo eksporto datos.Apibrėžtys5. Šio leidimo tikslu „taisymas“ reiškia bet kokių pataisomų defektų šalinimą ir priežiūros ar restauracijos darbus. Tai gali būti dėl sutapimo atsiradęs originalių prekių patobulinimas, pakeitimui panaudojus modernius pakeitimo komponentus arba dėl vėliau nustatytų standartų patikimumo ir saugumo tikslais, su sąlyga, kad dėl to patobulinimo neatsiras jokio objektų funkcinio pajėgumo padidėjimo ar objektams nebus suteikta naujų ar papildomų funkcijų. Patobulinimai gali būti ir visiškai kosmetinio pobūdžio, pavyzdžiui, dažymas.6. Šio leidimo tikslu „garantinis pakeitimas“ neapima jokio originalių prekių funkcinio pajėgumo padidinimo arba originalioms prekėms naujų arba papildomų funkcijų suteikimo.IId PRIEDASBENDRASIS BENDRIJOS EKSPORTO LEIDIMAS Nr. EU004Laikinasis eksportas į parodą ar mugęIšduodanti institucija: Europos bendrija1 dalis1. Remiantis 6 straipsnio 1 dalimi, tai yra bendrasis eksporto leidimas.2. Laikantis toliau išdėstytų šio leidimo nuostatų, bet kurie bet kuriame I priedo įraše nurodyti objektai, išskyrus toliau nurodytuosius 3 punkte, iš Bendrijos teritorijos gali būti laikinai eksportuojami į parodas ar muges (ne ilgesniam kaip trijų mėnesių laikotarpiui) ir į Bendrijos teritoriją turi būti reimportuojami nepakeisti.3. Objektai, kuriems leidimas netaikomas:a) Visi objektai, nurodyti IIh priede.b) Visi D ir E kategorijų objektai ir objektai, nurodyti-  1A002a-  1B001-  1C002.b.4-  1C010-  1C012.a-  1C227-  1C228-  1C229-  1C230-  1C231-  1C236-  1C237-  1C240-  1C350-  1C4503 kategorija. Elektronika-  3A001.a.2, a.55 kategorija. Telekomunikacijos ir informacijos saugumas-  5A001b5-  5A002. Išskyrus komercines, civilinės paskirties korinių tinklų bazines radijo ryšio stotis, kuriose nėra telekomunikacijų šifravimo galimybių, išskyrus šifravimą per orinį sietuvą arba šifravimą bazinių stočių eksploatacijai, valdymui, priežiūrai arba užtikrinimo funkcijoms.-  5B002. Įranga, kuri specialiai skirta „kurti“ ir (arba) „gaminti“ įrangą arba funkcijas, nurodytas 5A002.a.2–5A002.a.9, įskaitant matavimo, bandymo, taisymo ar gamybos įrangą.6 kategorija. Jutikliai ir lazeriai-  6A001-  6A002a-  6A008l3-  8A001b-  8A001d-  9A0112 dalis. Paskirties šalysŠis eksporto leidimas galioja visoje Bendrijoje eksportui į toliau išvardytas paskirties vietas:Argentiną |Bahreiną Boliviją |Braziliją |Brunėjų Čilę |Kiniją |Ekvadorą |Egiptą Ypatingąjį Administracinį Kinijos Regioną Honkongą |Islandiją |Jordaniją |Kuveitą |Malaiziją |Mauricijų Meksiką |Maroką Omaną |Filipinus Katarą |Rusiją Saudo Arabiją |Singapūrą |Pietų Afriką |Pietų Korėją |Tunisą |Turkiją |Ukrainą |3 dalis. Šio leidimo naudojimo sąlygos ir reikalavimai1. Pagal šį bendrąjį leidimą neleidžiama eksportuoti objektų, kai:1) eksportuotojas kompetentingų valstybės narės, kurioje jis yra įsisteigęs, institucijų buvo informuotas, kad objektai, visi arba iš dalies, yra arba gali būti:a) naudojami cheminių, biologinių ar branduolinių ginklų ar kitų branduolinių sprogstamųjų užtaisų kūrimui, gamybai, tvarkymui, eksploatavimui, priežiūrai, laikymui, aptikimui, atpažinimui ar platinimui, arba raketų, galinčių nešti į taikinį tokius ginklus, kūrimui, gamybai, eksploatavimui ar laikymui,b) skiriami galutiniam kariniam naudojimui, kai perkančiajai šaliai arba paskirties vietos šaliai yra taikomas ginklų embargas, nustatytas Europos Sąjungos Tarybos priimta bendrąja pozicija ar bendrųjų veiksmų aktu arba ESBO sprendimu, arba ginklų embargas, nustatytas Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos privaloma rezoliucija, arbac) skiriami naudoti kaip nacionaliniame kariniame sąraše išvardytų karinės paskirties objektų dalys ar komponentai, kurie buvo eksportuoti iš susijusios valstybės narės teritorijos be leidimo arba pažeidžiant tos valstybės narės nacionaliniais teisės aktais nustatytą leidimų tvarką;2) eksportuotojui yra žinoma, kad atitinkami objektai, visi arba iš dalies, yra skiriami naudoti bet kuriuo 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytu būdu;3) atitinkami objektai yra eksportuojami į muitų laisvąją zoną arba į laisvąjį sandėlį, esantį paskirties vietoje, kuriai galioja šis leidimas;4) eksportuotojas kompetentingos institucijos buvo informuotas arba jam žinoma iš kitų šaltinių (pavyzdžiui, iš informacijos, gautos iš gamintojo), kad atitinkami objektai kompetentingos institucijos buvo atitinkamai klasifikuoti slaptumo žyma CONFIDENTIEL UE arba aukštesnio laipsnio slaptumo žyma arba lygiaverte nacionaline saugumo klasifikacijos žyma.2. Bendrojo administracinio dokumento (BAD) 44 langelyje įrašomoje pastaboje nurodoma: „Šie objektai eksportuojami pagal bendrąjį Bendrijos eksporto leidimą Nr. EU004 (Laikinasis eksportas į parodą ar mugę)“.3. Bet kuris eksportuotojas, kuris naudojasi šiuo bendruoju leidimu, turi pranešti, kompetentingoms valstybės narės, kurioje jis yra įsisteigęs, institucijoms (kaip apibrėžta 6 straipsnio 6 dalyje), kad pasinaudojo leidimu pirmą kartą, ne vėliau kaip per 30 dienų po pirmojo eksporto datos.Paaiškinimai4. Šio leidimo tikslais „paroda“ reiškia bet kokią prekybos ar pramonės parodą, mugę ar panašų viešą renginį arba demonstravimą, kuris nėra organizuojamas parduotuvėse ar verslo patalpose siekiant privačių tikslų, t. y. norint parduoti užsieninius produktus, ir kurio metu produktai lieka muitinės priežiūroje.IIe PRIEDASBENDRASIS BENDRIJOS EKSPORTO LEIDIMAS Nr. EU005Kompiuteriai ir susijusi įrangaIšduodanti institucija: Europos bendrija1 dalisRemiantis 6 straipsnio 1 dalimi, tai yra bendrasis eksporto leidimas ir jis taikomas toliau išvardytiems I priedo objektams:1. 4A003a arba 4A003b nurodytiems skaitmeniniams kompiuteriams, kai kompiuteriai neviršija „koreguoto didžiausio našumo" ( APP ), viršijančio 0,8 svertinių teraflops (WT).2. 4A003c nurodytiems elektroniniams mazgams, specialiai sukurtiems ar pritaikytiems atlikimo efektyvumui pagerinti, sujungiant „procesorius“ taip, kad junginio „koreguotas didžiausias našumas“ (APP), viršijantis 0,8 svertinių teraflops, nebūtų viršytas.3. Atsarginėms dalims, įskaitant pirmiau minėtai įrangai skirtus mikroprocesorius, jeigu jos išimtinai nurodytos 4A003a, 4A003b arba 4A003c, ir jeigu jos nepagerina atlikimo efektyvumo daugiau nei „koreguotas didžiausias našumas“ (APP), viršijantis 0,8 svertinių teraflops.4. Įrašuose 3A001.a.5, 4A003.e, 4A003.g aprašytiems objektams.2 dalis. Paskirties šalysEksporto leidimas galioja visoje Bendrijoje eksportui į toliau išvardytas paskirties vietas:Alžyrą, Andorą, Antigvą ir Barbudą, Argentiną, Arubą, Bahamas, Bahreiną, Barbadosą, Belizą, Beniną, Butaną, Boliviją, Botsvaną, Braziliją, Didžiosios Britanijos Mergelių Salas, Brunėjų, Kamerūną, Žaliąjį Kyšulį, Komorų Salas, Kosta Riką, Kroatiją, Džibutį, Dominiką, Dominikos Respubliką, Ekvadorą, Egiptą, Salvadorą, Pusiaujo Gvinėją, Folklandų Salas, Farerų salas, Fidžį, Prancūzijos Gvianą, Prancūzijos Užjūrio Departamentus, Gaboną, Gambiją, Gibraltarą, Grenlandiją, Grenadą, Gvadelupą, Guamą, Gvatemalą, Ganą, Bisau Gvinėją, Gajaną, Hondurą, Ypatingąjį Administracinį Kìnijos Regioną Honkongą, Islandiją, Indiją, Jordaniją, Kuveitą, Lesotą, Lichtenšteiną, Madagaskarą, Malavį, Malaiziją, Maldyvus, Malį, Martiniką, Mauricijų, Meksiką, Moldovą, Monaką, Montseratą, Maroką, Namibiją, Olandijos Antilus, Naująją Kaledoniją, Nikaragvą, Nigerį, Omaną, Panamą, Papua Naująją Gvinėją, Peru, Filipinus, Puerto Riką, Katarą, Rusiją, Samoa, San Mariną, San Tomę ir Prinsipę, Saudo Arabiją, Senegalą, Seišelius, Singapūrą, Saliamono Salas, Pietų Afriką, Pietų Korėją, Šv. Elenos Salą, Sent Kitsą ir Nevį, Sent Vinsentą ir Grenadinus, Surinamą, Svazilandą, Togą, Trinidadą ir Tobagą, Tunisą, Turkiją , Terkso ir Kaikoso Salas , Jungtinius Arabų Emyratus, Ukrainą, Urugvajų, JAV Mergelių Salas, Vanuatu, Venesuelą.3 dalis. Šio leidimo naudojimo sąlygos ir reikalavimai1. Pagal šį leidimą neleidžiama eksportuoti objektų, kai:1) eksportuotojas kompetentingų valstybės narės, kurioje jis yra įsisteigęs, institucijų buvo informuotas, kad objektai, visi arba iš dalies, yra arba gali būti:a) naudojami cheminių, biologinių ar branduolinių ginklų ar kitų branduolinių sprogstamųjų užtaisų kūrimui, gamybai, tvarkymui, eksploatavimui, priežiūrai, laikymui, aptikimui, atpažinimui ar platinimui, arba raketų, galinčių nešti į taikinį tokius ginklus, kūrimui, gamybai, eksploatavimui ar laikymui,b) skiriami galutiniam kariniam naudojimui, kai perkančiajai šaliai arba paskirties vietos šaliai yra taikomas ginklų embargas, nustatytas Europos Sąjungos Tarybos priimta bendrąja pozicija ar bendrųjų veiksmų aktu arba ESBO sprendimu, arba ginklų embargas, nustatytas Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos privaloma rezoliucija, arbac) skiriami naudoti kaip nacionaliniame kariniame sąraše išvardytų karinės paskirties objektų dalys ar komponentai, kurie buvo eksportuoti iš susijusios valstybės narės teritorijos be leidimo arba pažeidžiant tos valstybės narės nacionaliniais teisės aktais nustatytą leidimų tvarką;2) eksportuotojui yra žinoma, kad atitinkami objektai, visi arba iš dalies, yra skiriami naudoti bet kuriuo 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytu būdu;3) atitinkami objektai yra eksportuojami į muitų laisvąją zoną arba į laisvąjį sandėlį, esantį paskirties vietoje, kuriai galioja šis leidimas.2. Bet kuris šiuo leidimu besinaudojantis eksportuotojas turi:1) pranešti kompetentingoms valstybės narės, kurioje jis yra įsisteigęs, institucijoms (kaip apibrėžta 6 straipsnio 6 dalyje), kad pasinaudojo leidimu pirmą kartą, ne vėliau kaip per 30 dienų po pirmojo eksporto datos;2) prieš eksportuojant informuoti užsienio pirkėją, kad jo pagal šį leidimą planuojami eksportuoti objektai negali būti reeksportuojami į galutinę paskirties vietą šalyje, kuri nėra Europos bendrijos valstybė narė arba ne Prancūzijos Polinezija ir kuri nenurodyta šio leidimo 2 dalyje.IIf PRIEDASBENDRASIS BENDRIJOS EKSPORTO LEIDIMAS Nr. EU006TELEKOMUNIKACIJOS IR INFORMACIJOS SAUGUMASIšduodanti institucija: Europos bendrija1 dalis. ObjektaiRemiantis 6 straipsnio 1 dalimi, tai yra bendrasis eksporto leidimas ir jis taikomas toliau išvardytiems I priedo objektams:1. Toliau išvardytiems 5 kategorijos 1 dalies objektams:a) Objektams, įskaitant specialiai tam suprojektuotus ar sukurtus komponentus ir pagalbinius reikmenis, nurodytiems 5A001b Nr. 2 ir 5A001c ir 5A001d.b) Objektams, nurodytiems 5B001 ir 5D001, kai siejama su bandymo, tikrinimo ir gamybos įranga, o objektų programinė įranga yra nurodyta a papunktyje.2. Pagal 5E001a kontroliuojamai technologijai, kai jos reikia 1 punkte nurodytų objektų įrengimui, eksploatavimui, priežiūrai ar taisymui ir kai ji numatyta tam pačiam galutiniam gavėjui.3. Objektams, įskaitant specialiai tam suprojektuotus ar sukurtus komponentus ir pagalbinius reikmenis, nurodytiems 5 kategorijos 2 dalies A–D punktuose (Informacijos saugumas), kaip nurodyta toliau:a) objektams, nurodytiems toliau pateikiamuose įrašuose, nebent jų kriptografinės funkcijos buvo suprojektuotos arba pritaikytos galutiniams naudotojams iš vyriausybių institucijų Europos bendrijoje.-  5A002a1;-  5D002c1 nurodyta programinė įranga, turinti įrangos, nurodytos 5A002a1, charakteristikas arba atliekanti ar modeliuojanti jos funkcijas.b) 5B002 nurodyta įranga objektams, nurodytiems a papunktyje;c) programinė įranga kaip dalis įrangos, kurios savybės arba funkcijos nurodytos b papunktyje.4. Technologijoms, skirtoms 3a–3c papunkčiuose nurodytų prekių naudojimui.2 dalis. Paskirties šalysŠis eksporto leidimas galioja visoje Bendrijoje eksportui į toliau išvardytas paskirties vietas:ArgentinąKroatijąRusijąPietų AfrikąPietų KorėjąTurkijąUkrainą3 dalis. Šio leidimo naudojimo sąlygos ir reikalavimai1. Pagal šį leidimą neleidžiama eksportuoti objektų, kai:(1) eksportuotojas kompetentingų valstybės narės, kurioje jis yra įsisteigęs, institucijų buvo informuotas, kad objektai, visi arba iš dalies, yra arba gali būti:a) naudojami cheminių, biologinių ar branduolinių ginklų ar kitų branduolinių sprogstamųjų užtaisų kūrimui, gamybai, tvarkymui, eksploatavimui, priežiūrai, laikymui, aptikimui, atpažinimui ar platinimui, arba raketų, galinčių nešti į taikinį tokius ginklus, kūrimui, gamybai, eksploatavimui ar laikymui,b) skiriami galutiniam kariniam naudojimui, kai perkančiajai šaliai arba paskirties vietos šaliai yra taikomas ginklų embargas, nustatytas Europos Sąjungos Tarybos priimta bendrąja pozicija ar bendrųjų veiksmų aktu arba ESBO sprendimu, arba ginklų embargas, nustatytas Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos privaloma rezoliucija, arbac) skiriami naudoti kaip nacionaliniame kariniame sąraše išvardytų karinės paskirties objektų dalys ar komponentai, kurie buvo eksportuoti iš susijusios valstybės narės teritorijos be leidimo arba pažeidžiant tos valstybės narės nacionaliniais teisės aktais nustatytą leidimų tvarką;2) eksportuotojui yra žinoma, kad atitinkami objektai, visi arba iš dalies, yra skiriami naudoti bet kuriuo 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytu būdu.2. Šiuo leidimu negalima naudotis, jei atitinkami objektai yra eksportuojami į muitų laisvąją zoną arba į laisvąjį sandėlį, kuris yra paskirties vietoje, kuriai galioja šis leidimas.3. Bet kuris šiuo leidimu besinaudojantis eksportuotojas turi:1) pranešti kompetentingoms valstybės narės, kurioje jis yra įsisteigęs, institucijoms (kaip apibrėžta 6 straipsnio 6 dalyje), kad pasinaudojo leidimu pirmą kartą, ne vėliau kaip per 30 dienų po pirmojo eksporto datos;2) prieš eksportuojant informuoti užsienio pirkėją, kad jo pagal šį leidimą planuojami eksportuoti objektai negali būti reeksportuojami į galutinę paskirties vietą šalyje, kuri nėra Europos bendrijos valstybė narė arba ne Prancūzijos Polinezija ir kuri nenurodyta šio leidimo 2 dalyje.Apibrėžtis4. Galutinis naudotojas iš vyriausybės institucijos yra bet kuri centrinės, regiono ar vietos valdžios įstaiga, agentūra arba subjektas, vykdantis vyriausybės funkcijas Europos bendrijoje.IIg PRIEDASBENDRASIS BENDRIJOS EKSPORTO LEIDIMAS Nr. EU007Cheminiai produktai1 dalis. ObjektaiRemiantis 6 straipsnio 1 dalimi, šis bendrasis eksporto leidimas galioja objektams, nurodytiems I priedo 1C350 įrašuose (išskyrus nurodytus 4, 23 ir 29 pozicijoje) ir 1C450 įrašuose (išskyrus nurodytus a.3 pozicijoje).2 dalis. Paskirties šalysLeidimas galioja visoje Bendrijoje eksportui į toliau išvardytas paskirties vietas:Argentiną, Bangladešą, Belizą, Beniną, Boliviją, Braziliją, Kamerūną, Čilę, Kuko Salas, Kosta Riką, Dominiką, Ekvadorą, Salvadorą, Fidžį, Gruziją, Gvatemalą, Gajaną, Indiją, Lesotą, Maldyvus, Mauricijų, Meksiką, Namibiją, Nikaragvą, Omaną, Panamą, Paragvajų, Rusiją, Sent Lusiją, Seišelius, Peru, Šri Lanką, Pietų Afriką, Svazilandą, Turkiją, Urugvajų, Ukrainą, Pietų Korėją.3 dalis. Naudojimo sąlygos1. Pagal šį leidimą neleidžiama eksportuoti objektų, kai:1) eksportuotojas kompetentingų valstybės narės, kurioje jis yra įsisteigęs, institucijų buvo informuotas, kad objektai, visi arba iš dalies, yra arba gali būti:a) naudojami cheminių, biologinių ar branduolinių ginklų ar kitų branduolinių sprogstamųjų užtaisų kūrimui, gamybai, tvarkymui, eksploatavimui, priežiūrai, laikymui, aptikimui, atpažinimui ar platinimui, arba raketų, galinčių nešti į taikinį tokius ginklus, kūrimui, gamybai, eksploatavimui ar laikymui,b) skiriami galutiniam kariniam naudojimui, kai perkančiajai šaliai arba paskirties vietos šaliai yra taikomas ginklų embargas, nustatytas Europos Sąjungos Tarybos priimta bendrąja pozicija ar bendrųjų veiksmų aktu arba ESBO sprendimu, arba ginklų embargas, nustatytas Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos privaloma rezoliucija, arbac) skiriami naudoti kaip nacionaliniame kariniame sąraše išvardytų karinės paskirties objektų dalys ar komponentai, kurie buvo eksportuoti iš susijusios valstybės narės teritorijos be leidimo arba pažeidžiant tos valstybės narės nacionaliniais teisės aktais nustatytą leidimų tvarką;2) eksportuotojui yra žinoma, kad atitinkami objektai, visi arba iš dalies, yra skiriami naudoti bet kuriuo 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytu būdu.2. Šiuo leidimu negalima naudotis, jei atitinkami objektai yra eksportuojami į muitų laisvąją zoną arba į laisvąjį sandėlį, kuris yra paskirties vietoje, kuriai galioja šis leidimas.3. Nė vienoje siuntoje negali būti daugiau kaip 20 kg bet kurios medžiagos, nurodytos šio reglamento I priedo toliau pateikiamuose įrašuose:šiose 1C350 pozicijose: 3, 5–8, 11–13, 17–19, 21–22, 26–28, 30–36, 38, 46, 51–52 ir 54.4. Bet kuris šiuo leidimu besinaudojantis eksportuotojas turi:1) pranešti kompetentingoms valstybės narės, kurioje jis yra įsisteigęs, institucijoms (kaip apibrėžta 6 straipsnio 6 dalyje), kad pasinaudojo leidimu pirmą kartą, ne vėliau kaip per 30 dienų po pirmojo eksporto datos;2) prieš eksportuojant informuoti užsienio pirkėją, kad jo pagal šį leidimą planuojami eksportuoti objektai negali būti reeksportuojami į galutinę paskirties vietą šalyje, kuri nėra Europos bendrijos valstybė narė arba ne Prancūzijos Polinezija ir kuri nenurodyta šio leidimo 2 dalyje.5. Bet kuris eksportuotojas, ketinantis naudotis šiuo leidimu, prieš pirmą išsiuntimą turi užsiregistruoti ir bendrovėje paskirti asmenį arba tarnybą, kurie būtų atsakingi už leidimo taikymo srities ir sąlygų laikymąsi.6. Bet kuris eksportuotojas, kuris tam pačiam galutiniam naudotojui išsiuntė daugiau kaip 100 kg 3 punkto 3 papunktyje nurodytų objektų, apie situaciją turi pranešti kompetentingoms nacionalinėms institucijoms, kurios priima sprendimą dėl šio leidimo naudojimo būsimoms siuntoms tam galutiniam naudotojui. IIh PRIEDAS(Sąrašas, į kurį yra nuoroda 6 straipsnio 3 dalyje ir IIa–IId prieduose)Įrašuose ne visuomet pateikiamas I priede pateiktas išsamus objektų aprašymas ir su jais susijusios pastabos. Išsamus aprašymas yra pateiktas tik I priede.Objekto paminėjimas šiame priede neturi poveikio I priede esančios bendrosios programinės įrangos pastabos nuostatų taikymui.-  Visi objektai, nurodyti IV priede.-  0C001 „Gamtinis uranas“ arba „nusodrintasis uranas“ ar toris, metalų, lydinių, cheminių junginių ar koncentratų pavidalu, ir bet kurios kitos medžiagos, kurių sudėtyje yra viena ar kelios pirmiau minėtos medžiagos.-  0C002 „Specialiosios daliosios medžiagos“, kurios skiriasi nuo nurodytųjų IV priede.-  0D001 „Programinė įranga“, specialiai sukurta ar pritaikyta objektams, nurodytiems 0 kategorijoje, „kurti“, „gaminti“ arba „naudoti“ tiek, kiek ji siejasi su 0C001 arba su tais 0C002 objektais, kurie yra išbraukti iš IV priedo.-  0E001 Pagal Branduolinės technologijos pastabą „technologija“, skirta „kurti“, „gaminti“ ar „naudoti“ objektams, nurodytiems 0 kategorijoje tiek, kiek ji siejasi su 0C001 arba su tais 0C002 objektais, kurie yra išbraukti iš IV priedo.-  1A102 Pakartotinai įmirkyti pirolizuoti anglis–anglis komponentai, sukurti 9A004 nurodytoms nešančiosioms raketoms, arba 9A104 nurodytoms zondavimo (meteorologinėms) raketoms.-  1C351 Žmogaus patogenai, zoonozai ir „toksinai“.-  1C352 Gyvūnų patogenai.-  1C353 Genetiniai elementai ir genetiškai modifikuoti organizmai.-  1C354 Augalų patogenai.-  7E104 „Technologija“, skirta skrydžio kontrolės, vedimo ir jėgainių duomenims integruoti į skrydžio valdymo sistemą, siekiant optimizuoti raketinės sistemos trajektoriją.-  9A009.a Hibridiniai raketiniai varantieji įrenginiai, kurių visuminis jėgos impulsas didesnis kaip 1,1 MNs.-  9A117 Pakopų mechanizmai, atskyrimo mechanizmai ir tarpupakopiai, tinkami naudoti „raketose“.[1] OL L 159, 2000 6 30, p. 1.[2] COM(2006) 828 galutinis.[3] OL L 302, 1992 10 19, p. 1.[4] OL L 253, 1993 10 11, p. 1.