               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 07 01
            COM(2019) 294 final
            2019/0140(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi EBPO Viešojo valdymo komitete ir EBPO Taryboje, dėl Rekomendacijos dėl kovos su neteisėta prekyba „Skaidrumo laisvosios prekybos zonose didinimas“ projekto

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas susijęs su sprendimu, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi EBPO Viešojo valdymo komitete ir EBPO Taryboje dėl numatomo rekomendacijos dėl kovos su neteisėta prekyba „Skaidrumo laisvosios prekybos zonose didinimas“ projekto priėmimo.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Rekomendacijos dėl kovos su neteisėta prekyba projektas

               Rekomendacijos dėl kovos su neteisėta prekyba „Skaidrumo laisvosios prekybos zonose didinimas“ projektą (toliau – Rekomendacijos projektas) parengė EBPO Kovos su neteisėta prekyba darbo grupė (EBPO Viešojo valdymo komiteto Aukšto lygio rizikos klausimų forumo pagalbinis organas), remdamasi šešerius metus vykusiu analizės ir konsultacijų su ekspertais procesu, kurio metu nustatyti pagrindiniai veiksniai, dėl kurių laisvosios prekybos zonose (toliau – LPZ) gali būti vykdoma neteisėta prekyba.

               Pagrindinis Rekomendacijos projekto tikslas – didinti skaidrumą LPZ, kad jomis negalėtų pasinaudoti nusikalstamos organizacijos. Siekiant šio tikslo, Rekomendacijos projekte EBPO narės ir jai nepriklausančios šalys raginamos: i) užtikrinti tinkamą LPZ priežiūros ir kontrolės lygį ir ii) skatinti LPZ veiklą vykdančius subjektus laikytis Skaidrių laisvosios prekybos zonų elgesio kodekso, kuris pateikiamas Rekomendacijos projekto priedėlyje ir yra neatsiejama jo dalis.

               Pirmoje Rekomendacijos projekto dalyje nurodomos sritys, kuriose Rekomendaciją patvirtinusios šalys raginamos imtis tolesnių priemonių, be kita ko, palaikydamos tarptautinį bendradarbiavimą, jų jurisdikcijai priskiriamų LPZ stebėsenai ir kontrolei stiprinti. Viena iš šių priemonių yra LPZ teisinė sistema, pagal kurią kompetentingos institucijos galėtų atlikti veiksmingus patikrinimus vietoje, tyrimus arba patikras ir užtikrinti, kad LPZ būtų taikomi atitinkami draudimai ir apribojimai. Rekomendacijos projektu taip pat siekiama, kad būtų geriau prieinami suvestiniai statistiniai duomenys apie į LPZ įvežamas ir iš jų išvežamas prekes, suskirstyti pagal tarifinį prekių klasifikavimą.

               Antroje Rekomendacijos projekto dalyje Rekomendaciją patvirtinusioms šalims rekomenduojama imtis priemonių, kad LPZ veiklą vykdantys subjektai būtų skatinami savanoriškai laikytis elgesio kodekso. Viena iš tokių priemonių galėtų būti griežtesnė siuntų, įvežamų iš LPZ, kuriose nesilaikoma elgesio kodekso, kontrolė. Tai, ar elgesio kodekso laikomasi, bus vertinama ir stebima taikant atitinkamą mechanizmą, kuris bus nustatytas priėmus Rekomendacijos projektą. Praktiškai, jei LPZ laikomasi elgesio kodekso, tai reikštų, kad vykdoma jose įsisteigusių ekonominės veiklos vykdytojų priežiūra, bendradarbiaujama su muitine ir skatinama, kad būtų prieinama tyrimams reikalinga informacija. Taip siekiama didinti atskaitomybę ir sudaryti vienodas sąlygas, siekiant galutinio teigiamo rezultato – mažesnio neteisėtos prekybos masto.

               2.2.EBPO Taryba ir EBPO Viešojo valdymo komitetas

               EBPO Taryba yra EBPO sprendimų priėmimo organas. Ją sudaro po vieną kiekvienos šalies narės atstovą ir Europos Komisijos atstovas. Taryba reguliariai rengia nuolatinių atstovų EBPO posėdžius, o sprendimai priimami bendru sutarimu. Šiems posėdžiams pirmininkauja EBPO generalinis sekretorius. Dvidešimt trys Sąjungos valstybės narės yra EBPO šalys narės, taigi turi teisę balsuoti EBPO Taryboje. Sąjunga nėra EBPO narė, todėl, EBPO Tarybai priimant teisės aktus, neturi teisės balsuoti. EBPO Viešojo valdymo komitetas vykdo veiklą remdamasis EBPO Tarybos suteiktais įgaliojimais. Sąjungos poziciją EBPO Viešojo valdymo komitete ir EBPO Taryboje, remdamasi šiuo Tarybos sprendimu, pareiškia Europos Komisija, tačiau būtent Sąjungos valstybės narės, kurios yra EBPO šalys narės, veikdamos kartu, turi pasinaudoti savo balsavimo teisėmis, kad pozicijos būtų laikomasi Sąjungos vardu.

               2.3.Numatomas EBPO Tarybos aktas

               2019 m. kovo 29 d. EBPO Kovos su neteisėta prekyba darbo grupės iniciatyvinis komitetas baigė rengti Rekomendacijos, kuri yra teisiškai neprivaloma EBPO teisinė priemonė, projekto tekstą, ir šis tekstas pateiktas aptarti EBPO Viešojo valdymo komitetui per jo 2019 m. balandžio 16 d. posėdį. Įsigaliojus šiam Tarybos sprendimui, Rekomendacijos projektas bus pateiktas EBPO Viešojo valdymo komitetui, kad šis jį patvirtintų pagal rašytinę procedūrą. Jei EBPO Viešojo valdymo komitetas patvirtins Rekomendacijos projektą, jis bus teikiamas EBPO Tarybai, kad ši jį priimtų.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Sąjunga aktyviai kovoja su neteisėta prekyba, pvz., ji taiko į Sąjungos muitinės kodeksą įtrauktas nuostatas ir taisykles dėl muitinės atliekamo intelektinės nuosavybės teisių vykdymo užtikrinimo.

               Pastaraisiais dešimtmečiais daug šalių visame pasaulyje, siekdamos skatinti ekonominę plėtrą, steigė LPZ. Vis dėlto kai kuriose šalyse šios zonos steigiamos sparčiau, negu priimami standartai ir taisyklės, kuriais reglamentuojama veiksminga LPZ vykdomos veiklos priežiūra. Todėl nusikaltėlių tinklai randa būdų, kaip pasinaudoti kai kurių LPZ priežiūros spragomis ir į vidaus rinką kontrabanda įvežti arba nukreipti neteisėtus produktus, diegti suklastotų arba kontrabandinių prekių gamybos infrastruktūrą, tranzitu vežti neteisėtas prekes ir sudaryti palankesnes sąlygas teikti neteisėtas paslaugas. Kai kuriose šalyse LPZ vertinamos taip, tarsi jos nepriklausytų šalies muitų teritorijai, todėl prekės į šias zonas įvežamos arba iš jų išvežamos atliekant minimalų muitinį tikrinimą.

               Kad išspręstų šias problemas, Europos Komisija glaudžiai bendradarbiauja su EBPO Kovos su neteisėta prekyba darbo grupe, siekdama parengti gaires, kurios padėtų vyriausybėms ir politikos formuotojams mažinti neteisėtą prekybą, vykdomą per LPZ ir jų viduje, ir nuo jos atgrasyti. Per šį procesą parengtas šis Rekomendacijos projektas ir jame numatomos priemonės, kuriomis siekiama didinti skaidrumą, skatinti skaidrią ir sąžiningą prekybą LPZ, taip pat mažinti LPZ patrauklumą šiuo metu jomis besinaudojančioms nusikalstamoms organizacijoms.

               Atsižvelgiant į tai, kad neteisėta prekyba daro didelį neigiamą ekonominį ir socialinį poveikį, poveikį aplinkai ir netgi politinį poveikį, Sąjungos pritarimas tam, kad EBPO Taryboje būtų priimtas Rekomendacijos projektas, būtų aiški teigiama žinia kitoms EBPO narėms ir šiai organizacijai nepriklausančioms šalims.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“. Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau gali stipriai paveikti Sąjungos teisės aktų leidėjo priimamų teisės aktų turinį.

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               EBPO Taryba yra susitarimu, t. y. EBPO konvencija, įsteigtas organas. Nors pati Sąjunga nėra EBPO narė, Europos Komisijos atstovas dalyvauja EBPO Tarybos posėdžiuose ir pareiškia Sąjungos poziciją. Su Sąjungos kompetencijai priskiriamais klausimais Sąjungos pozicija pareiškiama remiantis Tarybos sprendimu, o Sąjungos valstybės narės, kurios yra EBPO šalys narės, pasinaudoja savo balsavimo teisėmis, kad, veikdamos kartu, Sąjungos vardu laikytųsi tam tikros pozicijos.

               Rekomendacijos projektas, kurį, patvirtinus EBPO Viešojo valdymo komitetui, gali priimti EBPO Taryba, gali turėti įtakos rizikos analizei, valstybių narių muitinių atliekamai pagal Reglamentą (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, kartu su Muitinės rizikos valdymo schema. Taip yra todėl, kad elgesio kodekso nesilaikymas yra vienas iš rizikos rodiklių, kuriuos valstybių narių muitinės gali taikyti savo nuožiūra, kai, atsižvelgdamos į iš atitinkamų LPZ įvežamus arba per jas tranzitu vežamus krovinius, muitiniam tikrinimui atrenka prekes ar ekonominės veiklos vykdytojus. Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su bendra prekybos politika. Rekomendacijos projekto 1 dalyje nurodyta, kad juo siekiama padėti vyriausybėms ir politikos formuotojams mažinti neteisėtos prekybos, vykdomos per LPZ ir jų viduje, mastą ir nuo jos atgrasyti. Todėl Rekomendacijos projektu siekiama skatinti ir apsaugoti teisėtą prekybą, kaip apibrėžta SESV 207 straipsnyje.

               4.3.Išvada

               Todėl tam, kad būtų nustatyta pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi EBPO Viešojo valdymo komitete ir EBPO Taryboje, turi būti priimtas Tarybos sprendimas, grindžiamas SESV 207 straipsniu kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi. Sąjungos poziciją EBPO Viešojo valdymo komitete ir EBPO Taryboje, remdamasi šiuo Tarybos sprendimu, pareiškia Europos Komisija, tačiau būtent Sąjungos valstybės narės, kurios yra EBPO šalys narės, veikdamos kartu, turi pasinaudoti savo balsavimo teisėmis, kad pozicijos būtų laikomasi Sąjungos vardu.

               2019/0140 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi EBPO Viešojo valdymo komitete ir EBPO Taryboje, dėl Rekomendacijos dėl kovos su neteisėta prekyba „Skaidrumo laisvosios prekybos zonose didinimas“ projekto

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)tarptautiniai kovos su neteisėta prekyba standartai yra labai svarbūs siekiant pasaulio lygmeniu sudaryti vienodas sąlygas ir skatinti teisėtą prekybą. Šie standartai turėtų apimti gaires, kurios padėtų vyriausybėms ir politikos formuotojams mažinti neteisėtos prekybos, vykdomos per laisvosios prekybos zonas ir jų viduje, mastą ir nuo jos atgrasyti, kaip nurodoma EBPO rekomendacijos dėl kovos su neteisėta prekyba „Skaidrumo laisvosios prekybos zonose didinimas“ projekte (toliau – Rekomendacijos projektas);

               (2)remiantis šešerius metus vykusiu analizės ir konsultacijų su ekspertais, įskaitant PMO ir PPO, procesu, EBPO Kovos su neteisėta prekyba darbo grupėje, kuri yra EBPO Viešojo valdymo komiteto Aukšto lygio rizikos klausimų forumo pagalbinis organas, dėl Rekomendacijos projekto vyko išsamios diskusijos;

               (3)Rekomendacijos projektas iš pradžių turėtų būti pateiktas EBPO Viešojo valdymo komitetui patvirtinti, o paskui – EBPO Tarybai, kad ši jį priimtų;

               (4)tikslinga pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi EBPO Viešojo valdymo komitete ir EBPO Taryboje, nes Rekomendacijos projektas gali turėti įtakos rizikos analizei, valstybių narių muitinių atliekamai pagal Reglamentą (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, kartu su Muitinės rizikos valdymo schema. Taip yra todėl, kad elgesio kodekso nesilaikymas yra vienas iš rizikos rodiklių, kuriuos valstybių narių muitinės gali taikyti savo nuožiūra, kai, atsižvelgdamos į iš atitinkamų LPZ įvežamus arba per jas tranzitu vežamus krovinius, muitiniam tikrinimui atrenka prekes ar ekonominės veiklos vykdytojus. Neteisėta prekyba daro didelį neigiamą ekonominį ir socialinį poveikį, poveikį aplinkai ir netgi politinį poveikį, todėl labai svarbu, kad Sąjunga pritartų tam, kad EBPO Taryboje būtų priimtas Rekomendacijos projektas;

               (5)EBPO Taryba yra susitarimu, t. y. EBPO konvencija, įsteigtas organas. Dvidešimt trys Sąjungos valstybės narės yra EBPO šalys narės ir turi teisę balsuoti EBPO Taryboje. Sąjunga nėra EBPO narė, todėl, EBPO Tarybai priimant teisės aktus, neturi teisės balsuoti. Sąjungos poziciją EBPO Viešojo valdymo komitete ir EBPO Taryboje pareiškia Europos Komisija, tačiau būtent valstybės narės, kurios yra EBPO šalys narės, veikdamos kartu ir atsižvelgdamos į Sąjungos poziciją, turėtų pasinaudoti savo balsavimo teisėmis, kad pozicijos būtų laikomasi Sąjungos vardui,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi EBPO Viešojo valdymo komitete ir EBPO Taryboje dėl skaidrumo laisvosios prekybos zonose didinimo, grindžiama prie šio sprendimo pridedamu Rekomendacijos dėl kovos su neteisėta prekyba „Skaidrumo laisvosios prekybos zonose didinimas“ projektu.

               Dėl neesminių Rekomendacijos projekto pakeitimų Sąjungos atstovai EBPO Viešojo valdymo komitete ir EBPO Taryboje gali susitarti be papildomo Tarybos sprendimo.

               2 straipsnis

               Veikdamos kartu Sąjungos valstybės narės, kurios yra EBPO šalys narės, laikosi 1 straipsnyje nurodytos pozicijos.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 07 01
            COM(2019) 294 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi EBPO Viešojo valdymo komitete ir EBPO Taryboje, dėl Rekomendacijos dėl kovos su neteisėta prekyba „Skaidrumo laisvosios prekybos zonose didinimas“ projekto

               PRIEDAS

               Rekomendacija dėl kovos su neteisėta prekyba „Skaidrumo laisvosios prekybos zonose didinimas“

               1.Šiame dokumente pateikiamas priede išdėstytas Rekomendacijos dėl kovos su neteisėta prekyba „Skaidrumo laisvosios prekybos zonose didinimas“ projektas (toliau – Rekomendacijos projektas), parengtas Kovos su neteisėta prekyba darbo grupės
                  1
                (toliau – KNP DG), kuri yra EBPO Viešojo valdymo komiteto (toliau – VVK) Aukšto lygio rizikos klausimų forumo (toliau – ALRKF) pagalbinis organas. Juo siekiama padėti vyriausybėms ir politikos formuotojams mažinti neteisėtos prekybos, vykdomos per laisvosios prekybos zonas (toliau – LPZ) ir jų viduje, mastą ir nuo jos atgrasyti.

               2.Siekdama geriau suprasti ir nustatyti neteisėtas rinkas, EBPO yra atlikusi daug neteisėtos prekybos tyrimų, pvz., teminių tyrimų ir tarpvalstybinių duomenų palyginimų. Atliekant šiuos tyrimus nustatytais faktais grindžiama įvairius sektorius apimanti rizikos valdymo politika.

               3.Kaip numatyta VVK 2017–2018 m. darbo ir biudžeto programoje (dok. Nr. GOV/PGC(2016)9/FINAL), EBPO, bendradarbiaudama su Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnyba (EUIPO), išnagrinėjo neteisėtos tarptautinės prekybos suklastotomis prekėmis maršrutus ir įvairias neteisėtų prekių rūšis. Atlikus analizę nustatyta keletas politikos sričių, kuriose esama spragų (viena iš jų yra laisvosios prekybos zonos) ir kuriose galima stiprinti priežiūrą ir rizika grindžiamą teisėsaugos praktiką. 2017 m. Ministrų tarybos pareiškime palankiai įvertinta tolesnė EBPO Kovos su neteisėta prekyba darbo grupės veikla ir pripažinta, kad, kovojant su tarptautine korupcija ir neteisėta prekyba, būtina palaikyti tarptautinį bendradarbiavimą ir partnerystę
                  2
               .

               Rekomendacijos projekto rengimo loginis pagrindas

               4.Pastaraisiais dešimtmečiais, siekiant pritraukti naujų verslo ir užsienio investicijų, LPZ buvo steigiamos kaip niekada sparčiai. Taip siekiama sudaryti palankesnes sąlygas prekybai ir ekonomikos augimui, panaikinant tarifus, kvotas ir kitus mokesčius ir supaprastinant biurokratinius reikalavimus, įskaitant tam tikras muitinės procedūras ir informacijos atskleidimo reikalavimus. Įvairiose šalyse LPZ aprėptis ir pobūdis nevienodi ir priklauso nuo veiklos, kurią leidžiama vykdyti LPZ, režimo ir rūšies; šios zonos taip pat gali būti vadinamos įvairiai, pvz., laisvosiomis zonomis, įmonių zonomis, gamybos eksportui zonomis, specialiomis ekonominėmis zonomis, užsienio prekybos zonomis ir kt. Kintančiomis globalizacijos sąlygomis steigiant vis daugiau LPZ, jos tapo labai svarbios vykdant veiklą daugelyje šalių ir daugeliui pirmaujančių gamintojų.

               5.Vis dėlto kai kuriose šalyse šios zonos steigiamos sparčiau, negu priimami standartai ir taisyklės, kuriais reglamentuojama veiksminga LPZ vykdomos veiklos priežiūra. Todėl nusikaltėlių tinklai randa būdų, kaip pasinaudoti kai kurių LPZ priežiūros spragomis ir į vidaus rinką kontrabanda įvežti arba nukreipti neteisėtus produktus, diegti suklastotų arba kontrabandinių prekių gamybos infrastruktūrą, tranzitu vežti neteisėtas prekes ir sudaryti palankesnes sąlygas teikti neteisėtas paslaugas. Kai kuriose šalyse laikoma, kad LPZ nepriklauso šalies muitų teritorijai, todėl prekės į šias zonas įvežamos arba iš jų išvežamos atliekant minimalų muitinį tikrinimą. Nors LPZ steigimo sąlygos yra reglamentuojamos, muitinio tikrinimo ar įsikišimo lygis dažnai nepakankamas arba tokių veiksmų išvis nesiimama. Net tais atvejais, kai teisės aktuose muitinei konkrečiai suteikiama teisė vykdyti kontrolę LPZ, teisės aktų vykdymas gali būti užtikrinamas nepakankamai.

               6.Daug LPZ yra ekonomiškai naudingos vietos ekonomikai, tačiau esama patikimų įrodymų, kad per jas vykdoma neteisėta prekyba, pvz., suklastotomis prekėmis, laukiniais gyvūnais, ginklais ir kt. Atlikus EBPO analizę nustatyta, kad LPZ dydį (užimtumo lygio ir joje įsteigtų įmonių skaičiaus požiūriu) ir neteisėtos prekybos suklastotomis prekėmis vertę sieja teigiama koreliacija. Nustatyta, kad kai kurios LPZ yra pagrindiniai suklastotų prekių, kurios, siekiant nuslėpti jų kilmės vietą ir jas įtraukti į teisėtą tiekimo grandinę, iš naujo supakuojamos arba paženklinamos, perkrovimo punktai.

               7.2017 m. Ministrų tarybos susitikime ministrai „pripažino, kad, siekiant kovoti su tarptautine korupcija ir neteisėta prekyba, būtina palaikyti tarptautinį bendradarbiavimą ir partnerystę, be kita ko, griežčiau taikant esamus standartus“ ir „palankiai įvertino tolesnį EBPO darbą kovos su neteisėta prekyba srityje, be kita ko, pasitelkiant Kovos su neteisėta prekyba darbo grupę“.

               8.Siekdama išspręsti šias problemas ir imtis veiksmų dėl ministrų išsakyto raginimo, KNP DG parengė EBPO Tarybos rekomendacijos projektą, kuriame siūlomos priemonės, kaip didinti LPZ skaidrumą ir tokiu būdu mažinti netinkamo naudojimosi LPZ mastą ir jų patrauklumą šiuo metu jomis besinaudojančioms nusikalstamoms organizacijoms.

               9.Rekomendacijos projektas pagrįstas šešerius metus vykusiu analizės ir konsultacijų su ekspertais EBPO procesu, visų pirma:

               10.KNP DG posėdžiais dėl teisėsaugos problemų, kurių dėl LPZ kyla įvairiose neteisėtose rinkose, ir dviem bendrai su įvairiomis tarpvyriausybinėmis organizacijomis surengtais praktiniais seminarais. Pirmasis praktinis seminaras su Pasaulio muitinių organizacija (PMO) buvo surengtas 2016 m. lapkričio mėn. Briuselyje, o antrasis – su EUIPO 2017 m. rugsėjo mėn. Alikantėje;

               11.EBPO ataskaita „Valdymo sistemos, kuriomis siekiama kovoti su neteisėta prekyba“, kurioje, inter alia, atsižvelgiama į bendrąsias šių diskusijų kryptis
                  3
               , taip pat 2018 m. kovo mėn. paskelbta EBPO ir EUIPO bendra ataskaita „Prekyba suklastotomis prekėmis ir laisvosios prekybos zonos“
                  4
               , kurioje nustatyta statistinė LPZ dydžio (jose įsteigtų įmonių, darbuotojų skaičiaus ir joms tenkančios bendros eksporto vertės dalies požiūriu) ir suklastotų prekių, įvežamų iš tam tikros teritorijos, vertės koreliacija.

               12.Atlikus analizę nustatyti pagrindiniai veiksniai, dėl kurių LPZ gali būti vykdoma neteisėta prekyba:

               ·LPZ veiklos aplinkoje gali būti neužtikrinama pakankama teisėsaugos institucijų vykdoma priežiūra, nes dažnai neteisingai manoma, kad LPZ įsteigtos įmonės praktiškai veiklą vykdo už nacionalinės teritorijos jurisdikcijos ribų. Todėl neteisingai manoma, kad nacionalinės teisėsaugos ir muitinės institucijos neturi įgaliojimų patekti į fizines patalpas ir susipažinti su informacija apie LPZ verslo veiklą vykdančius ekonominės veiklos vykdytojus;

               ·net tose šalyse, kuriose teisingai suprantami vietos muitinės ir kitų teisėsaugos institucijų įgaliojimai patekti į LPZ, iš esmės neskatinama stebėti jose vykdomos veiklos ir perkrovimo operacijų, nebent į vidaus rinką patenka gana daug suklastotų prekių.

               13.Didelį grynųjų pinigų kiekį lengva įvežti į LPZ pareiškiant, kad jie skirti vidaus mažmeniniams sandoriams atlikti, tačiau nevykdomi oficialūs patikrinimai, kad būtų galima patvirtinti galutinį jų panaudojimą teisėto verslo tikslais. Be to, dėl nepakankamo integravimo kompetentingos institucijos negali naudotis elektroninėmis krovinių buvimo vietos nustatymo sistemomis, ir tai trukdo laiku atlikti rizikos analizę.

               14.Nors nepatvirtinti netinkamo naudojimosi LPZ neteisėtai prekybai vykdyti įrodymai yra padėję atkreipti tarptautinės bendruomenės dėmesį į keletą tokių atvejų, aukšto lygio informuotumas apie dėl LPZ kylančią riziką tebėra gana nedidelis.

               15.Ekspertų susitikimų išvadomis ir svarstymais, taip pat neseniai paskelbtais EBPO dokumentais dėl laisvosios prekybos zonų ir ankstesnėmis EBPO ataskaitomis
                  5
                patvirtinama išvada, kad dėl nepakankamos daugelyje LPZ vykdomos veiklos stebėsenos, priežiūros ir skaidrumo sudaromos sąlygos gaminti, gabenti, laikyti ir kontrabanda vežti neteisėtas prekes. Atsižvelgdami į šių nustatytų faktų svarbą, ministrai 2017 m. Ministrų tarybos susitikime paragino EBPO sutelkti suderintus tarptautinius veiksmus, siekiant didinti skaidrumą LPZ ir taip mažinti jų, kaip neteisėtos prekybos kanalų, teikiamą naudą.

               Rekomendacijos projekto rengimo procesas

               16.2017 m. gruodžio mėn. susitikime ALRKF susitarė, kad, siekiant padėti EBPO vykdyti misiją globalizacijos sąlygomis nustatyti pasaulinius standartus ir vienodas sąlygas, darbo grupė turėtų parengti kovos su neteisėta prekyba gairių projektą. Siūlomų priemonių tikslas – stiprinti teisėsaugos institucijų gebėjimus imtis efektyvių veiksmų ir mažinti LPZ patrauklumą nusikalstamą veiką vykdantiems verslininkams.

               17.2018 m. kovo mėn. vykusiame KNP DG posėdyje, atsižvelgiant į per konsultacijas su Finansinių veiksmų darbo grupės, PMO ir Pasaulio prekybos organizacijos sekretoriatais gautas rašytines pastabas, buvo aptartas pirmasis gairių dėl kovos su neteisėta prekyba „Skaidrumo laisvosios prekybos zonose didinimas“ projektas ir dėl jo pateiktos pastabos (dok. Nr. GOV/PGC/HLRF/TFCIT(2018)1).

               18.VVK apie šį procesą buvo informuotas 2018 m. balandžio 12 d. vykusio jo 57-ojo posėdžio metu ir jo paprašyta pateikti pastabas dėl politikos galimybių stiprinti valdymo sistemas, kuriomis siekiama kovoti su neteisėta prekyba ir kurios taip pat apimtų įtraukų konsultacijų procesą. VVK taip pat susitarė dėl gairių projekto surengti viešas konsultacijas (dok. Nr. GOV/PGC/A(2018)1).

               19.Įtraukus papildomas ALRKF ir KNP DG pastabas dėl gairių projekto, 2018 m. liepos 8 d. internete buvo pradėtos viešos konsultacijos, kurios vyko iki 2018 m. rugsėjo 3 d. Šiose konsultacijose galėjo dalyvauti visi suinteresuotieji subjektai ir pastabas pateikė, be kita ko, EBPO narės ir jai nepriklausančios šalys, LPZ veiklą vykdantys subjektai, jų asociacijos, tarpininkai (įskaitant siuntėjus, ekspeditorius ir kurjerius) ir LPZ įsteigti pramonės subjektai, taip pat pramonės subjektai, kurie LPZ naudojasi kaip viena iš savo tiekimo grandinės dalių. Konsultacijose dalyvavo daugiau kaip 200 pavienių suinteresuotųjų subjektų, kurie pateikė beveik 100 puslapių rašytinių pastabų.

               20.Be to, 2018 m. birželio 18 d. gairių projektas buvo perduotas Prekybos komiteto darbo grupei, kad ji pateiktų savo pastabas, o su Ekonominės politikos komiteto sekretoriatu, Prekybos komitetu, Darbo grupe dėl papirkinėjimo tarptautiniuose verslo sandoriuose ir Pasauliniu skaidrumo ir keitimosi informacija forumu buvo surengtos vidaus konsultacijos. Be to, taip pat pasikonsultuota su Finansinių veiksmų darbo grupės pinigų plovimo klausimais  sekretoriatu. Gauta vertingos informacijos, kuri padėjo užtikrinti, kad gairių projektas būtų nuoseklesnis ir labiau suderintas su jau taikomomis priemonėmis.

               21.Įtraukus visas svarbias ir svarias pastabas, kurios buvo pateiktos per viešas konsultacijas ir konsultacijas su kitais EBPO organais ir sekretoriatu, peržiūrėtas projektas, kaip Rekomendacijos projektas, dar kartą perduotas KNP DG (ir ALRKF). Tuo metu tam tikros delegacijos iškėlė keletą klausimų, įskaitant tai, kaip geriausia stebėti, ar LPZ laikomasi Skaidrių laisvosios prekybos zonų elgesio kodekso. Šie klausimai buvo išnagrinėti, ir jais remiantis parengtas teksto projektas, kuris pateikiamas priede ir į kurį konkreti nuostata dėl stebėjimo, ar laikomasi reikalavimų, neįtraukta, tačiau pateikiamas pareiškimas dėl ketinimo per vienus metus nuo Rekomendacijos priėmimo suformuluoti aiškius reikalavimų laikymosi stebėsenos būdus.

               22.Peržiūrėtas Rekomendacijos projektas pateikiamas KNP DG, kad ši jį patvirtintų ir perduotų ALRKF, paskui jis bus perduotas VVK patvirtinti, o galiausiai per Vykdomąjį komitetą – Tarybai, kad ši jį priimtų.

               Rekomendacijos projekto tikslas ir taikymo sritis

               23.Rekomendacijos projektu siekiama užtikrinti skaidrumą LPZ ir tai – dalis platesnio masto pastangų kovoti su neteisėta prekyba. Neteisėta prekyba daro didelį neigiamą ekonominį ir socialinį poveikį, poveikį aplinkai ir netgi politinį poveikį, o tai visais atvejais žalinga darniam vystymuisi. Ji neigiamai veikia gerą valdymą, mažina pasitikėjimą vyriausybe ir teisinės valstybės principu, taip pat gali kelti grėsmę politiniam stabilumui, nes tokią veiklą vykdantys ekonominiai subjektai, norėdami apsaugoti neteisėtą savo rinkos dalį, nukreipia nepageidaujamą dėmesį.

               24.Rekomendacijos projektu siekiama ir platesnio masto tikslų – ilgainiui nustatyti aiškius lūkesčius, susijusius su veiksminga kovos su neteisėta prekyba politika. Bendrais globalizacijos sąlygomis taikomais standartais siekiama užtikrinti, kad būtų lygiai padalijama jos teikiama nauda, o žala būtų kuo mažesnė. Norint pasiekti šį tikslą, reikia, kad šalys toliau bendradarbiautų ir investuotų į tokius procesus kaip tinkamų institucinių gebėjimų stiprinimas
                  6
               .

               25.Rekomendacijos projekte Rekomendaciją patvirtinusios EBPO narės ir jai nepriklausančios šalys (toliau – Rekomendaciją patvirtinusios šalys) raginamos skatinti LPZ taikyti savanorišką Skaidrių laisvosios prekybos zonų elgesio kodeksą, išdėstytą Rekomendacijos projekto priedėlyje, suprantant, kad tai, kaip laikomasi jo nuostatų, bus stebima ir vertinama taikant atitinkamą mechanizmą (vertinimo priemonę), kuris turi būti nustatytas per vienus metus nuo Rekomendacijos projekto priėmimo. Taip siekiama užtikrinti, kad Rekomendacijos projektas darytų poveikį, ir veiksmingai skatinti skaidrumą, kad LPZ būtų vykdoma jose įsisteigusių ekonominės veiklos vykdytojų priežiūra ir bendradarbiaujama su kompetentingomis valdžios institucijomis. LPZ turėtų būti skatinama didinti tyrimams naudingos informacijos prieinamumą, taip pat užtikrinama atskaitomybė ir vienodos sąlygos, siekiant galutinio teigiamo rezultato – mažesnio neteisėtos prekybos masto.

               26.Rekomendacijos projekte siūloma vadovautis dvejopu požiūriu, pagal kurį atsižvelgiama į aspektus, kurie yra svarbūs visiems geru valdymu LPZ suinteresuotiems subjektams, įskaitant muitinę ir prireikus platesnio masto teisėsaugos bendruomenę (kuri gali apimti kovos su nusikaltimais aplinkai, mokesčių ir kt. institucijas), LPZ, atitinkamos zonos ekonominės veiklos vykdytojus ir pilietinę visuomenę.

               27.Rekomendacijos projekto tikslas – padėti Rekomendaciją patvirtinusioms šalims įveikti su neteisėtos prekybos mažinimu susijusius sunkumus ir nustatyti gerosios patirties pavyzdžius, taip pat joms pateikti naudingas veiksmų šiose srityse gaires. Norint vadovautis visapusišku požiūriu į neteisėtos prekybos LPZ mažinimą, reikia, kad Rekomendaciją patvirtinusios šalys investuotų į veiksmus, taip pat į bendradarbiavimą, kuriuo siekiama aktyviau stebėti ir kontroliuoti LPZ, kai jomis piktnaudžiaujama siekiant vykdyti neteisėtą prekybą. Todėl Rekomendacijos projekte atsižvelgiama į pagrindinius poreikius, konkrečiai nustatytus atlikus EBPO tyrimus, be kita ko:

               ·suderintos tarptautinės nacionalinių teisėkūros ir teisėsaugos institucijų pastangas užtikrinti, kad teisėsaugos ir muitinės pareigūnai pagal vidaus teisės aktus būtų aiškiai įgalioti bet kuriuo metu ir bet kurioje bet kurios LPZ vietoje be išankstinio pranešimo ar teismo leidimo atlikti veiksmingus patikrinimus vietoje, tyrimus ar patikras, kad būtų galima lengviau įgyvendinti taikomus įstatymus, kitus teisės aktus ar politinius nurodymus;

               ·tarptautinį bendradarbiavimą, siekiant paskatinti vietos valdžios institucijas aktyviau stebėti ir kontroliuoti LPZ, nes vidaus rinkoje nejaučiamas pakankamas neigiamas išorės veiksnių poveikis, kad būtų skatinama imtis veiksmų neteisėtos prekybos rizikai mažinti;

               ·politinės valios surasti problemų sprendimo būdus stiprinimą.

               Įgyvendinimo stebėsena, Rekomendacijos sklaida ir EBPO nepriklausančių šalių galimybės laikytis Rekomendacijos

               28.Rekomendacijos projekte Viešojo valdymo komitetui pavedama:

               ·naudotis Kovos su neteisėta prekyba darbo grupe kaip forumu, kuriuo keičiamasi  informacija ir atliekami savanoriški tarpusavio vertinimai, susiję su Rekomendacijos įgyvendinimu. Pavyzdžiui, suinteresuotieji subjektai galėtų dalyvauti didinant informuotumą apie neteisėtos prekybos konkrečioje LPZ riziką, taip pat būtų galima aptarti, kaip laikomasi Skaidrių laisvosios prekybos zonų elgesio kodekso, lyginti su neteisėtos prekybos rizikos mažinimu ir atgrasymu nuo tokios veiklos susijusią patirtį ir nagrinėti šios srities praktiką;

               ·nustatyti vertinimo, kaip LPZ įgyvendinamas Skaidrių laisvosios prekybos zonų elgesio kodeksas ir laikomasi jo reikalavimų, mechanizmą (vertinimo priemonę). Šis mechanizmas per vienus metus nuo Rekomendacijos priėmimo turėtų būti sukurtas bendradarbiaujant įvairiems suinteresuotiesiems subjektams, šiam procesui vadovaujant KNP DG ir jį prižiūrint ALRKF ir VVK;

               ·per vienus metus nuo Rekomendacijos priėmimo sukurti priemonių rinkinį, kuriuo Rekomendaciją patvirtinusioms šalims būtų padedama įgyvendinti Rekomendaciją, be kita ko, skatinant LPZ laikytis Skaidrių laisvosios prekybos zonų elgesio kodekso. Šis priemonių rinkinys turėtų būti sukurtas bendradarbiaujant įvairiems suinteresuotiesiems subjektams, šiam procesui vadovaujant KNP DG ir jį prižiūrint ALRKF ir VVK, ir jis turėtų padėti Rekomendaciją patvirtinusioms šalims ir LPZ praktiškai įgyvendinti Rekomendaciją, be kita ko, laikytis Skaidrių laisvosios prekybos zonų elgesio kodekso. Į šį priemonių rinkinį turėtų būti įtrauktas įmonėms skirtas LPZ rizikos vertinimo modelis, skirtas gero valdymo įvairiose LPZ patikimumui ir tinkamumui įvertinti, atsižvelgiant į įvairius lyginamuosius standartus. Jis taip pat turėtų apimti gerosios patirties, paaiškintos konkrečiais pavyzdžiais, saugyklą, be to, siekiant naikinti politikos, valdymo ir vykdymo užtikrinimo spragas, laipsniškai būtų galima kurti daugiašales suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimo platformas;

               ·stebėti, kaip įgyvendinama Rekomendacija, ir ne vėliau kaip po penkerių metų nuo jos priėmimo, o paskui – ne rečiau kaip kas dešimt metų teikti Tarybai jos įgyvendinimo ataskaitą. Šioje ataskaitoje bus įvertinamas Rekomendacijos projekto aktualumas ir poveikis, siekiant užtikrinti, kad jis būtų nuolat atnaujinamas, šiuo tikslu nustatant būtinybę atitinkamais atvejais jį peržiūrėti. Ataskaita bus grindžiama informacija apie gerąją patirtį, sukauptą kuriant priemonių rinkinį, VVK ir atitinkamų pagalbinių jo organų diskusijomis Rekomendacijos projekto įgyvendinimo klausimais ir keitimusi informacija daugiašalėse suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimo platformose, sukurtose siekiant papildyti VVK ir pagalbinių jo organų darbą šiuo klausimu.

               29.Rekomendacijos projekte generalinis sekretorius ir Rekomendaciją patvirtinusios šalys raginami ją platinti. Kai Rekomendacijos projektas bus priimtas, su juo bus galima susipažinti

                  internetiniame EBPO teisinių priemonių rinkinyje

               . Siekiant palengvinti informacijos sklaidą, bus parengta brošiūra PDF formatu ir joje bus pateikiamas Rekomendacijos projekto tekstas ir atitinkama pagrindinė informacija. Sekretoriatas Rekomendacijos projektą platins atitinkamų ministerijų, parlamentinių grupių, pramonės įmonių asociacijų, profesinių organizacijų ir atitinkamų mokslininkų ir ekspertų tinklų susitikimuose.

               30.Rekomendacijos projekto principų galės laikytis EBPO nepriklausančios šalys. Taip Rekomendaciją patvirtinusios šalys prisiimtų politinius įsipareigojimus laikytis Rekomendacijos projekte išdėstytų principų. EBPO nepriklausančioms šalims susidomėjus galimybėmis laikytis Rekomendacijos projekto principų būtų pasiųsta žinia, kad jos gali aktyviai prisidėti prie pastangų mažinti neteisėtą prekybą ir padėti toliau vienodinti sąlygas visame pasaulyje. Visos EBPO nepriklausančios Rekomendaciją patvirtinusios šalys būtų įtraukiamos į su parama jos įgyvendinimui ir įgyvendinimo stebėsena susijusią veiklą.

               PRIEDĖLIS

               Tarybos rekomendacijos dėl
                  skaidrumo laisvosios prekybos zonose didinimo projektas

               TARYBA,

               atsižvelgdama į 1960 m. gruodžio 14 d. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos konvencijos 5 straipsnio b punktą;

               atsižvelgdama į

                  Tarybos rekomendaciją, kuria siekiama palengvinti mokesčių ir kitų teisėsaugos institucijų tarpusavio bendradarbiavimą siekiant kovoti su sunkiais nusikaltimais

                (dok. Nr. OECD/LEGAL/0384);

               atsižvelgdama į Tarybos rekomendaciją dėl kovos su neteisėta prekyba pesticidais (dok. Nr.

                  OECD/LEGAL/0446

               );

               atsižvelgdama į 2012 m. Finansinių veiksmų darbo grupės (FATF) rekomendacijas, 1994 m. PPO Sutartį dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba, ir į 2017 m. PPO susitarimą dėl prekybos lengvinimo;

               ATKREIPDAMA DĖMESĮ į pagrindinius muitinės procedūrų ir kontrolės principus, nustatytus peržiūrėtos PMO Kioto konvencijos specialaus D priedo 2 skyriuje (Laisvosios zonos);

               PRIPAŽINDAMA, kad neteisėta prekyba vykdoma pasaulio ekonomikos šešėlyje ir kad prekyba įvairiomis draudžiamomis prekėmis ir paslaugomis, įskaitant suklastotas prekes, vykdoma vis išmaniau;

               PRIPAŽINDAMA, kad dėl neteisėtos prekybos ir nusikaltėlių tinklų visame pasaulyje kyla vis didesnis susirūpinimas dėl saugumo ir kad šie reiškiniai kelia grėsmę bendruomenėms ir visuomenei, nes padeda vykdyti pelningą nusikalstamo verslo veiklą, finansuoti terorizmą ir didinti nestabilumą ir smurtą pasaulyje;

               PRIPAŽINDAMA, kad yra nustatyti įvairūs tarptautiniai standartai, kuriais draudžiama arba reguliuojama įvairi neteisėtos prekybos veikla, įskaitant prekybą žmonėmis, narkotikais, suklastotomis prekėmis, nykstančiomis ir neteisėtai veisiamais ir auginamais gyvūnais ir augalais, antikvariniais daiktais ir įprastiniais ginklais, ir kuriais skatinama įgyvendinti teisines, reguliavimo ir veiklos priemones, skirtas neteisėtos prekybos pajamoms mažinti;

               ATSIŽVELGDAMA į būtinybę parengti papildomas suderintas gaires, kuriomis vyriausybėms būtų suteikiama veiksmingų neteisėtos prekybos, neatsižvelgiant į prekių rūšis, nustatymo, atgrasymo nuo tokios veiklos ir jos masto mažinimo priemonių, tinkamas taikyti įvairiose neteisėtose rinkose;

               PRIPAŽINDAMA būtinybę imtis aktyvių priemonių, kad įvairiose neteisėtose rinkose būtų mažinama neteisėtų prekių ir paslaugų pasiūla ir atgrasoma nuo jų paklausos;

               PRIPAŽINDAMA, kad laisvosios prekybos zonos (LPZ) gali padėti skatinti teisėtą ekonomikos augimą ir yra labai svarbios vykdant veiklą daugelyje šalių ir daugeliui pirmaujančių gamintojų;

               PRIPAŽINDAMA, kad LPZ taikoma vis daugiau standartų, taip pat jų priežiūros ir kitų kontrolės priemonių, tačiau tai ne visais atvejais atitinka didėjantį ekonominės veiklos vykdytojų skaičių ir didėjančią neteisėtos prekybos prekėmis ir paslaugomis apimtį;

               PRIPAŽINDAMA, kad kai kuriose LPZ kompetentingos valdžios institucijos gali negalėti laiku fiziškai patekti į patalpas ir joms dažnai sudėtinga gauti informaciją apie LPZ įsisteigusių ekonominės veiklos vykdytojų vykdomą veiklą, taip pat informaciją apie tai, kas yra per LPZ tranzitu vežamų, jose gaminamų ar surenkamų prekių savininkai, net jeigu pagal kitus atitinkamus tarptautinius standartus jos turi galėti tai padaryti;

               PRIPAŽINDAMA, kad kai kurie ekonominės veiklos vykdytojai gali pasinaudoti nepakankama LPZ priežiūra ir kontrole, taip pat skaidrumo jose trūkumu, siekdami vykdyti neteisėtą prekybą, pažeidinėti intelektinės nuosavybės teises (INT), vežti kontrabandą, sudaryti palankesnes sąlygas ginklų platinimui ir plauti pajamas iš nusikaltimų;

               ATKREIPDAMA DĖMESĮ į galimybę patraukti atsakomybėn kompetentingas institucijas, kurios bendrininkauja su ekonominės veiklos vykdytojais, vykdančiais asmenims, įmonėms ir aplinkai kenkiančią neteisėtą prekybą ar jai sudarančių palankias sąlygas, arba aplaidžiai vykdo tokių ekonominės veiklos vykdytojų priežiūrą;

               remdamasi Viešojo valdymo komiteto pasiūlymu:

               I. PRITARIA toliau išvardytoms Rekomendacijoje vartojamų terminų apibrėžtims:

               –laisvosios prekybos zona – tai šalies ar jurisdikcijos paskirta teritorija, į kurią įvežamoms prekėms jų įvežimo į ją metu netaikomi arba taikomi mažesni importo arba eksporto muitai negu muitai, kurie būtų taikomi tais atvejais, jei tokios prekės būtų deklaruojamos išleidimui į laisvą apyvartą įforminti. Laikinajam saugojimui arba muitiniam sandėliavimui naudojamos patalpos nelaikomos laisvosios prekybos zonomis;

               –kompetentingos institucijos – tai, pvz., toliau išvardytos valdžios institucijos, policija, muitinė, mokesčių ir rinkos priežiūros institucijos, kurių jurisdikcijai tenka atitinkami asmenys, vietos, procesai ir (arba) procedūros arba prekės;

               II. REKOMENDUOJA Rekomendaciją patvirtinusioms EBPO narėms ir jai nepriklausančioms šalims (toliau – Rekomendaciją patvirtinusios šalys) skatinti skaidrumą, siekiant atgrasyti nuo galimybių naudotis LPZ kaip neteisėtos prekybos kanalais.

               Siekdamos šio tikslo, Rekomendaciją patvirtinusios šalys, nediskriminuodamos ir nesudarydamos pernelyg didelių kliūčių prekybai, turėtų:

               1.užtikrinti, kad pagal jų teritorijoje nustatytų LPZ, įskaitant  LPZ, kuriose  vykdoma jų administracinė kontrolė, teisinę sistemą:

               ·kompetentingoms institucijoms būtų suteikiama teisė reikalauti atitinkamų duomenų, dokumentų, pavyzdžių ir kitos informacijos, susijusios su prekių gamyba ir vežimu, taip pat pagal vidaus teisės aktus bet kuriuo metu ex officio atlikti LPZ laikomų, gaminamų ar pakuojamų prekių, teikiamų jose paslaugų arba vykdomos veiklos patikrinimus;

               ·kompetentingoms institucijoms pagal vidaus  teisės aktus būtų leidžiama imtis atitinkamų veiksmų ir priemonių;

               ·kompetentingos institucijos būtų įgaliotos tikrinti prekes prieš jas įvežant į LPZ, jų įvežimo į LPZ metu arba bet kuriuo metu po įvežimo, jeigu manoma, kad toks patikrinimas yra būtinas siekiant palengvinti tinkamą bet kokių įstatymų, kitų teisės aktų ar nurodymų, kurių vykdymą kompetentinga institucija yra įgaliota užtikrinti, įgyvendinimą;

               ·kompetentingos institucijos būtų įgaliotos, atsižvelgiant į atitinkamų prekių pobūdį, muitinės priežiūros reikalavimus arba saugumo ir saugos reikalavimus, taikyti atitinkamus LPZ vykdomos veiklos draudimus ir apribojimus;

               ·kompetentingos institucijos būtų įgaliotos  asmenims, kurie deramai neužtikrina, kad būtų laikomasi muitų teisės aktų nuostatų, uždrausti vykdyti veiklą LPZ;

               ·fiziniams arba juridiniams asmenims, pripažintiems kaltais dėl neteisėtos ekonominės arba finansinės veiklos, būtų draudžiama vykdyti veiklą LPZ;

               ·būtų užtikrinama, kad kompetentingos institucijos prižiūrėtų LPZ perimetrą, taip pat įvežimo į LPZ ir išvežimo iš jos punktus;

               ·būtų užtikrinama veiksminga į LPZ įvežamų ir iš jos išvežamų prekių, asmenų ir transporto priemonių kontrolė;

               ·būtų užtikrinama, kad ekonominės veiklos vykdytojai, kuriems leidžiama vykdyti veiklą LPZ, būtų fiziškai įsisteigę LPZ teritorijoje ir kad jie, vykdydami veiklos operacijas, kompetentingoms institucijoms teiktų informaciją apie klientų tapatybę. Jei klientas veikia kaip agentas arba atstovas, ekonominės veiklos vykdytojas kompetentingai institucijai taip pat turėtų pateikti informaciją apie atstovaujamojo, t. y. asmens (-ų), kurio (-ių) vardu veikia agentas, tapatybę;

               2.užtikrinti, kad kompetentingos institucijos galėtų susipažinti su suvestiniais statistiniais duomenimis apie į LPZ įvežamas ir iš jų išvežamas prekes, suskirstytais pagal tarifinį prekių klasifikavimą, taip pat su informacija, kuria remiantis galima nustatyti prekių savininką (-us);

               3.bendradarbiauti tarptautiniu lygmeniu keičiantis teisėsaugos informacija ir konsultuotis su kompetentingomis institucijomis ir susijusiais pramonės sektoriais atliekant tyrimus ir kitas teisines ar administracines procedūras, susijusias su konkrečiais atvejais, kai LPZ netinkamai naudojamasi neteisėtai prekybai vykdyti. Bendradarbiaujant ir konsultuojantis, be kita ko:

               ·spontaniškai arba gavus prašymą keičiamasi finansine ir administracine informacija, siekiant pateikti įrodymus teismo procesui arba užtikrinti ir stiprinti veiksmingą LPZ priežiūrą ir kontrolę, taip pat netinkamo jų naudojimo prevenciją, vadovaujantis vidaus teisės aktais;

               ·geriau naudojamasi dabartiniais muitinių bendradarbiavimo susitarimais ir laikomasi jų nuostatų, kaip reikalaujama pagal Muitinės tarpusavio pagalbos susitarimus, taip pat geriau naudojamasi kitais dalijimosi teisėsaugos informacija ir jos atskleidimo kanalais ir protokolais;

               · bendradarbiaujama ir  teikiama pagalba rengiant ir įgyvendinant kovos su neteisėta prekyba LPZ politiką ir praktiką, įskaitant techninę pagalbą, siekiant dalytis tobulesnėmis kompetentingų institucijų, LPZ ir ekonominės veiklos vykdytojų atliekamo įrašų registravimo sistemomis ir kurti naujas tokias sistemas;

               4.stiprinti tarpžinybinį vidaus bendradarbiavimą, įskaitant įpareigojimus pranešti kompetentingoms valdžios institucijoms apie įtarimus vykdant neteisėtą veiklą, agentūrų tarpusavio keitimąsi informacija ir kitus bendradarbiavimo mechanizmus, pvz., bendrus tyrimus ir bendrus žvalgybos centrus;

               5.didinti kompetentingų institucijų ir privačiojo sektoriaus suinteresuotųjų subjektų (pvz., pagrindinių tarpininkų, įskaitant ekspeditorius, muitinės tarpininkus ir logistikos įmones) informuotumą, kad būtų suprantami vykdant veiklą LPZ atliekamos funkcijos ir pareigos, taip pat su LPZ vykdomomis operacijomis susijusi rizika;

               6.skatinti suinteresuotųjų subjektų partnerystę, siekiant kovoti su neteisėta prekyba, vykdoma didelės rizikos LPZ, pvz., tose LPZ, kuriose neįgyvendinamas Skaidrių laisvosios prekybos zonų elgesio kodeksas, kuris išdėstytas Rekomendacijos priede ir yra neatsiejama jos dalis. Be kita ko, turėtų būti stengiamasi skatinti verslo bendruomenę, kuri naudojasi LPZ arba finansuoja LPZ veiklą vykdančius subjektus, vykdyti verslo veiklą tose LPZ arba bendradarbiauti su tomis LPZ, kuriose laikomasi Skaidrių laisvosios prekybos zonų elgesio kodekso;

               7.stebėti LPZ vykdomą veiklą ir skelbti metinius rodiklius, padedančius įvertinti riziką, kad jose gali būti sudaromos palankesnės sąlygos neteisėtai prekybai;

               8.rengti atitinkamą ankstesnio reikalavimų nesilaikymo arba vykdymo užtikrinimo statistiką, įskaitant informaciją apie muitinėje sulaikytas ir konfiskuotas neteisėtas prekes, kurių kilmės vieta arba šalis yra LPZ, taip pat apie vykdymo užtikrinimo veiksmus, kurių jau imtasi dėl tos LPZ;

               9.vykdyti tikslines operacijas dėl krovinių, kurių kilmės vieta yra didelės rizikos LPZ, pvz., tos LPZ, kuriose neįgyvendinamas Skaidrių laisvosios prekybos zonų elgesio kodeksas;

               10.geriau naudotis esamais arba naujais tarptautiniais susitarimais, į kuriuos įtraukta nuostatų dėl savitarpio teisinės pagalbos arba kitų rūšių bendradarbiavimo vykdymo užtikrinimo srityje, kad būtų galima kovoti su neteisėta prekyba, vykdoma pasinaudojant LPZ. Įgyvendindamos šiuos susitarimus, Rekomendaciją patvirtinusios šalys turėtų paskirti kompetentingas institucijas ir įsteigti jų ryšių palaikymo centrus, kad būtų galima palengvinti tokių susitarimų šalių kompetentingų institucijų tarpusavio bendravimą;

               III. REKOMENDUOJA Rekomendaciją patvirtinusioms šalims imtis priemonių, kuriomis LPZ būtų skatinamos įgyvendinti Skaidrių laisvosios prekybos zonų elgesio kodeksą. Viena iš tokių priemonių galėtų būti griežta siuntų kontrolė, vykdoma tais atvejais, kai tokios siuntos įvežamos iš LPZ, kuriose neįgyvendinamas Skaidrių laisvosios prekybos zonų elgesio kodeksas, arba kai esama įrodymų, kad jos buvo vežamos tranzitu per tokias LPZ;

               IV. REKOMENDUOJA Rekomendaciją patvirtinusioms šalims tinkamais atvejais naudotis prekybos susitarimais ir taip skatinti laikytis Rekomendacijoje išdėstytų kovos su neteisėta prekyba LPZ principų;

               V. RAGINA generalinį sekretorių ir Rekomendaciją patvirtinusias šalis platinti šią Rekomendaciją;

               VI. RAGINA Rekomendacijos nepatvirtinusias šalis atsižvelgti į Rekomendaciją ir jos laikytis;

               VII. PAVEDA Viešojo valdymo komitetui, pasitelkiant Kovos su neteisėta prekyba darbo grupę:

               ·atlikti forumo, kuriame keičiamasi informacija ir atliekami savanoriški tarpusavio vertinimai, susiję su Rekomendacijos įgyvendinimu, funkcijas;

               ·per vienus metus nuo Rekomendacijos priėmimo nustatyti vertinimo, kaip LPZ įgyvendinamas Skaidrių laisvosios prekybos zonų elgesio kodeksas ir laikomasi jo reikalavimų, mechanizmą ir apie tai pranešti Tarybai;

               ·per vienus metus nuo Rekomendacijos priėmimo sukurti priemonių rinkinį, kuriuo Rekomendaciją patvirtinusioms šalims būtų padedama įgyvendinti Rekomendaciją, be kita ko, skatinant LPZ laikytis Skaidrių laisvosios prekybos zonų elgesio kodekso, ir

               ·stebėti, kaip įgyvendinama Rekomendacija, ir ne vėliau kaip po penkerių metų nuo jos priėmimo, o paskui – ne rečiau kaip kas dešimt metų teikti Tarybai jos įgyvendinimo ataskaitą.

               PRIEDAS

               Skaidrių laisvosios prekybos zonų elgesio kodeksas

               Skaidrios laisvosios prekybos zonos – tai laisvosios prekybos zonos, kuriose:

               1.kompetentingos institucijos, padėdamos atlikti taikomų įstatymų ir kitų teisės aktų pažeidimų tyrimus, pagal vidaus teisės aktus gali besąlygiškai ir netrukdomos ex officio atlikti veiklos vykdytojų vykdomos veiklos patikrinimus;

               2.kompetentingoms institucijoms iš anksto pranešama apie bet kokią LPZ vykdomą gamybinę, komercinę arba paslaugų teikimo veiklą;

               3.veiklos vykdytojams ir asmenims, kurie nesuteikia būtinų garantijų, kad bus laikomasi taikomų muitų teisės aktų nuostatų, draudžiama vykdyti veiklą LPZ;

               4.užtikrinama, kad LPZ veiklą vykdantys ekonominės veiklos vykdytojai kauptų ir tvarkytų išsamius skaitmeninius įrašus apie visus į atitinkamą zoną įvežamus ir iš jos išvežamus krovinius, taip pat apie visas joje gaminamas prekes ir teikiamas paslaugas, ir šie įrašai pakankami, kad, jais remiantis, bet kuriuo metu būtų galima nustatyti toje zonoje esančius krovinius ir prekes ir joje teikiamas paslaugas. Remiantis šiais skaitmeniniais įrašais turėtų būti galima:

               ·dokumentais pagrįsti visų į LPZ įvežamų ir iš jos išvežamų prekių ir paslaugų pirkimo ir pardavimo operacijas ir, paprašius, jie turėtų būti pateikiami kompetentingoms institucijoms;

               ·pagal vidaus teisės aktus tvarkyti išsamią ir tikslią visų komercinių sandorių apskaitą, kad būtų galima užtikrinti visišką atskaitomybę už gamybos ir surinkimo procesų metu naudojamas medžiagas ir šiuos duomenis palyginti su atitinkamų komercinių sandorių skaičiumi ir verte. Šie įrašai turėtų būti:

               –saugomi bent penkerius metus;

               –kompetentingoms institucijoms paprašius, pateikiami laiku;

               –saugomi kompetentingų institucijų reikalaujamu formatu, kad kompetentinga institucija jais galėtų pasinaudoti rizikos profiliams sudaryti;

               5.kompetentingoms institucijoms laiku perduodami įrašai ir informacija, kurių kompetentinga institucija paprašo vadovaudamasi vidaus teisės aktais ir kurie turi būti saugomi pagal įrašų registravimo reikalavimus;

               6.užtikrinama, kad LPZ veiklą vykdantys ekonominės veiklos vykdytojai, gavę jurisdikcijos, kurioje nustatyta atitinkama zona, kompetentingos institucijos prašymą, suteiktų prieigą prie saugomų išsamių skaitmeninių įrašų;

               7.yra paskirtas specialus informacijos centras, kurio darbuotojai turi būtinų įgūdžių ir išteklių, kad galėtų veiksmingai reaguoti į tokius kompetentingų institucijų prašymus pateikti informaciją;

               8.atliekant bet kokius LPZ veiklą vykdančių ekonominės veiklos vykdytojų komercinius ar finansinius sandorius, sudaromus LPZ teritorijoje arba kurių kilmės šalis yra LPZ, skatinama mokėti elektroniniu būdu ir užtikrinamas grynųjų pinigų operacijų atsekamumas;

               9.siekiant išspręsti su reikalavimų laikymusi susijusius sunkumus, kartu su Rekomendaciją patvirtinusiomis šalimis dalyvaujama tarpusavio mokymosi veikloje ir palaikomas dialogas.

                     (1)

                        Kovos su neteisėta prekyba darbo grupė nustato ir vertina tarpvalstybinės neteisėtos prekybos, pvz., suklastotomis prekėmis, laukiniais gyvūnais ir žmonėmis, poveikį ekonomikai.

                     (2)

                        2017 m. Ministrų tarybos pareiškimas.

                     (3)

                        EBPO (2018), Governance Frameworks to Counter Illicit Trade.

                     (4)

                        EBPO, EUIPO (2018), Trade in Counterfeit Goods and Free Trade Zones: Evidence from recent trends.

                     (5)

                        EBPO, EUIPO (2018), Why Do Countries Export Fakes? The Role of Governance Frameworks, Enforcement and Socio-economic Factors; EBPO (2016), Illicit Trade: Converging Criminal Networks.

                     (6)

                        EBPO (2018), Governance Frameworks to Counter Illicit Trade.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 09 16
            COM(2019) 414 final
            2019/0194(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi trečiajame Minamatos konvencijos dėl gyvsidabrio šalių konferencijos susitikime dėl Sprendimo dėl laipsniško dantų amalgamos atsisakymo, kuriuo iš dalies keičiamas tos konvencijos A priedas, priėmimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas yra susijęs su sprendimu, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi trečiajame Minamatos konvencijos dėl gyvsidabrio šalių konferencijos susitikime dėl numatomo priimti Sprendimo dėl laipsniško dantų amalgamos atsisakymo, kuriuo iš dalies keičiamas tos konvencijos A priedas.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Minamatos konvencija dėl gyvsidabrio

               Minamatos konvencija dėl gyvsidabrio (toliau – Susitarimas) yra pagrindinė tarptautinė teisinė sistema, kuria siekiama apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką nuo gyvsidabrio ir gyvsidabrio junginių, dėl žmogaus veiklos išmetamų į orą ir išleidžiamų į vandenį bei žemę.

               Joje aptariamas visas gyvsidabrio gyvavimo ciklas nuo pirminės gyvsidabrio gavybos iki gyvsidabrio atliekų šalinimo, įskaitant laikiną gyvsidabrio, be kita ko, gyvsidabrio ir kitų cheminių medžiagų mišinių (įskaitant gyvsidabrio lydinius, kuriuose gyvsidabrio koncentracija sudaro ne mažiau kaip 95 proc. masės) (toliau – gyvsidabrio mišiniai), taip pat šešių gyvsidabrio junginių (įskaitant gyvsidabrio (I) chloridą, gyvsidabrio (II) oksidą, gyvsidabrio (II) sulfatą, gyvsidabrio (II) nitratą, cinoberį ir gyvsidabrio sulfidą), išskyrus gyvsidabrio atliekas, saugojimą. Susitarimas įsigaliojo 2017 m. rugpjūčio 16 d. Europos Sąjunga
                  1
                ir dauguma valstybių narių
                  2
                yra Susitarimo šalys.

               2.2.Šalių konferencija

               Susitarimo šalių konferencija (toliau – COP) atlieka Susitarime jai pavestas funkcijas ir tuo tikslu svarsto ir, inter alia, imasi bet kokių papildomų veiksmų, kurių gali prireikti siekiant Susitarimo tikslų, įskaitant atitinkamų rekomendacijų priėmimą.

               Pagal Susitarimo 28 straipsnį ir Sprendimą MC-1/1 dėl darbo tvarkos taisyklių, kurį COP priėmė per pirmąjį susitikimą (2017 m. rugsėjo 24–29 d.), kiekviena šalis turi po vieną balsą. Tačiau Sąjunga, kaip regioninė ekonominės integracijos organizacija, kai sprendžiami jos kompetencijai priskirti klausimai, savo teisę balsuoti įgyvendina turėdama tiek balsų, kiek yra jos valstybių narių, kurios yra Susitarimo šalys. Sąjunga neturi teisės balsuoti, jei kuri nors jos valstybė narė pasinaudoja savo teise balsuoti, ir atvirkščiai.

               2.3.Numatomas šalių konferencijos aktas

               Remiantis Susitarimo šalims pateikta informacija, 2019 m. lapkričio 25 d. trečiajame COP susitikime, vadovaujantis Susitarimo 26 ir 27 straipsniais, atsižvelgiant į šešių Afrikos valstybių, kurios yra Susitarimo šalys (Bisau Gvinėjos, Botsvanos, Čado, Gabono, Nigerio, Senegalo), pateiktą bendrą pasiūlymą, turėtų būti priimtas Sprendimas dėl laipsniško dantų amalgamos atsisakymo ir Konvencijos A priedo pakeitimo (toliau – numatomas aktas).

               Susitarimo A priedo I dalyje pateiktas produktų, kurių sudėtyje yra gyvsidabrio (pvz., tam tikrų kompaktinių fluorescencinių bendrojo apšvietimo lempų), kuriuos, vadovaujantis šio susitarimo 4 straipsnio 1 dalimi, draudžiama gaminti, importuoti ir eksportuoti nuo 2021 m., sąrašas.

               Susitarimo A priedo II dalyje pateiktas devynių dantų amalgamos naudojimo laipsniško mažinimo priemonių sąrašas. Vadovaujantis Susitarimo 4 straipsnio 1 dalimi ir A priedo II dalimi, šalys turi imtis bent dviejų priemonių (pvz., apriboti dantų amalgamos naudojimą, numatant galimybę naudoti tik kapsulėse tiekiamą amalgamą).

               Numatomu teisės aktu siekiama laipsniškai atsisakyti dantų amalgamos naudojimo. Šiuo tikslu numatomame akte siūloma dviem etapais sureguliuoti dantų amalgamos gamybą ir tarptautinę prekybą šia medžiaga. Pirmiausia šiame teisės akte numatoma nuo 2022 m. laipsniškai atsisakyti dantų amalgamos gamybos, importo ir eksporto, kai ji skirta pieniniams dantims, taip pat vaikų iki 15 metų, nėščių ir krūtimi maitinančių moterų dantims gydyti. Antra, jame numatoma nuo 2025 m. šį draudimą taikyti visais kitais tikslais naudojamos dantų amalgamos gamybai, importui ir eksportui, išskyrus tuos atvejus, kai nėra alternatyvų be gyvsidabrio. Šiuo tikslu numatomame akte siūloma išbraukti Susitarimo A priedo II dalį ir dantų amalgamą įtraukti į Susitarimo A priedo I dalyje nurodytą produktų, kurių sudėtyje yra gyvsidabrio, sąrašą.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Siūloma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi, yra pritarti, kad per trečiąjį COP susitikimą būtų priimtas ES acquis atitinkantis sprendimas.

               2017 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/852 dėl gyvsidabrio
                  3
                (toliau – Reglamentas (ES) 2017/852) 10 straipsnio 2 dalimi nuo 2018 m. liepos 1 d. ES uždrausta naudoti dantų amalgamą pieniniams dantims gydyti, taip pat vaikų iki 15 metų, nėščių ir krūtimi maitinančių moterų dantims gydyti.

               Reglamento (ES) 2017/852 19 straipsnyje, inter alia, numatyta, kad Komisija iki 2020 m. birželio 30 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateiks savo vertinimą dėl galimybės ES palaipsniui atsisakyti dantų amalgamos naudojimo ilguoju laikotarpiu, pageidautina iki 2030 m., atsižvelgiant į 10 straipsnio 3 dalyje nurodytus nacionalinius planus dėl dantų amalgamos naudojimo laipsniško mažinimo ir visapusiškai paisant valstybių narių kompetencijos, susijusios su sveikatos ir medicininės priežiūros paslaugų organizavimu ir teikimu. Atsižvelgdama į tai, 2018 m. rugsėjo mėn. Europos Komisija pradėjo rengti vertinimą dėl galimybės iki 2030 m. taip laipsniškai ES atsisakyti dantų amalgamos. Vienas iš tyrimo rezultatų bus techninis vertinimas, įskaitant minėtų nacionalinių planų, kuriuos visos valstybės narės turėjo pateikti iki 2019 m. liepos 1 d., analizę. Šis tyrimas bus užbaigtas 2020 m. vasario mėn. ir remiantis juo bus rengiama minėta Komisijos ataskaita, kuri turi būti pateikta iki 2020 m. birželio mėn. pabaigos.

               Taigi, ES acquis reglamentuojamas dantų amalgamos naudojimas, bet šiuo metu nedraudžiama jos gamyba, importas ir eksportas. Ateityje gali būti svarstoma galimybė, atsižvelgiant, inter alia, į Reglamento (ES) 2017/852 peržiūros pagal 19 straipsnį rezultatus, išplėsti dantų amalgamos naudojimo apribojimus, uždraudžiant jos gamybą, importą ir eksportą.

               Todėl trečiajame Susitarimo šalių konferencijos susitikime ES gali pritarti tik ES acquis nuostatas atitinkančio sprendimo priėmimui. Sąjungos pozicija būtina todėl, kad, priėmus numatomą aktą, Susitarimo šalys turės jį įgyvendinti.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“. Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal tarptautinės teisės normas, kuriomis reglamentuojama atitinkamo organo veikla. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų turinį“
                  4
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               COP yra įsteigta susitarimu, būtent Minamatos konvencija dėl gyvsidabrio.

               Numatomas aktas, kurį turi priimti COP, yra teisinę galią turintis aktas. Numatomas aktas turi teisinę galią, nes Susitarimo šalys imasi priemonių užtikrinti, kad jis būtų įgyvendinamas ir jo būtų laikomasi.

               Numatomu aktu Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama. Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su aplinka. Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 192 straipsnio 1 dalis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 192 straipsnio 1 dalis kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               2019/0194 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi trečiajame Minamatos konvencijos dėl gyvsidabrio šalių konferencijos susitikime dėl Sprendimo dėl laipsniško dantų amalgamos atsisakymo, kuriuo iš dalies keičiamas tos konvencijos A priedas, priėmimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Minamatos konvencija dėl gyvsidabrio
                  5
                (toliau – Susitarimas) buvo Sąjungos sudaryta Tarybos sprendimu (ES) 2017/939
                  6
                ir įsigaliojo 2017 m. rugpjūčio 16 d.;

               (2)pagal Sprendimą MC-1/1 dėl darbo tvarkos taisyklių, kurį Susitarimo šalių konferencija priėmė per pirmąjį susitikimą, šalys deda visas pastangas, kad visais esminiais klausimais susitartų bendru sutarimu;

               (3)2019 m. lapkričio 25–29 d. trečiajame Susitarimo šalių konferencijos susitikime turėtų būti priimtas Sprendimas (toliau – siūlomas sprendimas) dėl laipsniško dantų amalgamos atsisakymo, kuriuo iš dalies keičiamas Susitarimo A priedas;

               (4)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimo šalių konferencijoje, kadangi šis siūlomas sprendimas, jeigu jam bus pritarta, turės teisinę galią, nes Susitarimo šalys turės imtis priemonių, kad įgyvendintų jį nacionaliniu ir (arba) regiono lygmenimis;

               (5)siūlomame sprendime numatoma nuo 2022 m. uždrausti gaminti, importuoti ir eksportuoti dantų amalgamą, kai ji naudojama pieniniams dantims, taip pat vaikų iki 15 metų, nėščių ir krūtimi maitinančių moterų dantims gydyti. Siūlomame sprendime numatoma išplėsti šį draudimą ir nuo 2025 m. uždrausti gaminti, importuoti ir eksportuoti visais kitais tikslais naudojamą dantų amalgamą, išskyrus tuos atvejus, kai nėra alternatyvų be gyvsidabrio. Siūlomame sprendime numatoma iš dalies pakeisti Susitarimo A priedą ir taip Susitarime įgyvendinti tuos draudimus;

               (6)Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/852 dėl gyvsidabrio
                  7
                10 straipsnio 2 dalimi nuo 2018 m. liepos 1 d. Sąjungoje uždrausta naudoti dantų amalgamą pieniniams dantims gydyti, taip pat vaikų iki 15 metų, nėščių ir krūtimi maitinančių moterų dantims gydyti; šio reglamento 19 straipsnyje nurodyta, kad Komisija įvertins galimybę ilgainiui, pageidautina iki 2030 m., Sąjungoje atsisakyti dantų amalgamos naudojimo, ir iki 2020 m. birželio 30 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateiks šio vertinimo ataskaitą;

               (7)atitinkamai turėtų būti pritarta tik toms siūlomo sprendimo nuostatoms, kurios susijusios su laipsnišku dantų amalgamos naudojimo gydant pieninius dantis, taip pat vaikų iki 15 metų, nėščių ir krūtimi maitinančių moterų dantis, atsisakymu; Sąjunga turėtų pritarti tik tuo atveju, jei Susitarimo šalių konferencija priimtų Sąjungos acquis atitinkantį sprendimą,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi trečiajame Susitarimo šalių konferencijos susitikime, yra pritarti, kad būtų priimtas Sąjungos acquis atitinkantis Sprendimas dėl dantų amalgamos naudojimo laipsniško atsisakymo.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2017 m. gegužės 11 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/939 dėl Minamatos konvencijos dėl gyvsidabrio sudarymo Europos Sąjungos vardu (OL L 142, 2017 6 2, p. 4).

                     (2)

                        2019 m. birželio 20 d. Minamatos konvenciją dėl gyvsidabrio buvo ratifikavusios dvidešimt trys valstybės narės: Airija, Austrija, Belgija, Bulgarija, Čekija, Danija, Estija, Jungtinė Karalystė, Kroatija, Latvija, Lietuva, Liuksemburgas, Malta, Nyderlandai, Portugalija, Prancūzija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija, Suomija, Švedija, Vengrija ir Vokietija.

                     (3)

                        OL L 137, 2017 5 24, p. 1.

                     (4)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimas, Vokietijos Federacinė Respublika prieš Europos Sąjungos Tarybą, C-399/12, ECLI: C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (5)

                        Minamatos konvencijos dėl gyvsidabrio patvirtinta kopija pateikiama adresu
                  https://treaties.un.org/doc/Treaties/2013/10/20131010%2011-16%20AM/CTC-XXVII-17.pdf
                  .

                     (6)

                        2017 m. gegužės 11 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/939 dėl Minamatos konvencijos dėl gyvsidabrio sudarymo Europos Sąjungos vardu (OL L 142, 2017 6 2, p. 4).

                     (7)

                        2017 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/852 dėl gyvsidabrio, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1102/2008 (OL L 137, 2017 5 24, p. 1).


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 09 16
            COM(2019) 413 final
            2019/0193(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi trečiajame Minamatos konvencijos dėl gyvsidabrio šalių konferencijos susitikime dėl Sprendimo, kuriuo nustatomos su gyvsidabrio atliekomis susijusios slenkstinės vertės, priėmimo, vadovaujantis tos konvencijos 11 straipsnio 2 dalimi

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas yra susijęs su sprendimu, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi trečiajame Minamatos konvencijos dėl gyvsidabrio šalių konferencijos susitikime dėl numatomo priimti Sprendimo, kuriuo nustatomos su gyvsidabrio atliekomis susijusios slenkstinės vertės, kaip nurodyta tos konvencijos 11 straipsnio 2 dalyje.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Minamatos konvencija dėl gyvsidabrio

               Minamatos konvencija dėl gyvsidabrio (toliau – Susitarimas) yra pagrindinė tarptautinė teisinė sistema, kuria siekiama apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką nuo gyvsidabrio ir gyvsidabrio junginių, dėl žmogaus veiklos išmetamų į orą ir išleidžiamų į vandenį bei žemę. Joje nagrinėjamas visas gyvsidabrio gyvavimo ciklas nuo pirminės gyvsidabrio kasybos iki gyvsidabrio atliekų šalinimo.

               Susitarimo 11 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad šiame susitarime gyvsidabrio atliekos – tai medžiagos arba objektai, a) kurie sudaryti iš arba b) kuriuose yra gyvsidabrio arba gyvsidabrio junginių arba c) kurie užteršti gyvsidabriu arba gyvsidabrio junginiais, kurių kiekis viršija šalių konferencijos apibrėžtinas slenkstines vertes, ir kurie šalinami arba kuriuos ketinama arba reikia šalinti vadovaujantis nacionalinės teisės arba Susitarimo nuostatomis. Šioje nuostatoje taip pat nurodyta, kad ši gyvsidabrio atliekų apibrėžtis neapima kasybos, išskyrus pirminę gyvsidabrio gavybą, metu gaunamų atliekų (nuodangų, uolienų atliekų ir atsijų), kuriose gyvsidabrio ar gyvsidabrio junginių kiekis nesiekia šalių konferencijos nustatytinų slenkstinių verčių.

               Susitarimo 11 straipsnio 3 dalyje nurodyta, kad gyvsidabrio atliekų kriterijus pagal 11 straipsnio 2 dalį atitinkančios gyvsidabrio atliekos turi būti tvarkomos aplinkai saugiu būdu.

               Susitarimas įsigaliojo 2017 m. rugpjūčio 16 d.

               Europos Sąjunga
                  1
                ir dauguma valstybių narių
                  2
                yra Susitarimo šalys.

               2.2.Šalių konferencija

               Susitarimo šalių konferencija (toliau – COP) atlieka Susitarime jai pavestas funkcijas ir tuo tikslu svarsto ir, inter alia, imasi bet kokių papildomų veiksmų, kurių gali prireikti siekiant Susitarimo tikslų, įskaitant atitinkamų rekomendacijų priėmimą.

               Pagal Susitarimo 28 straipsnį ir Sprendimą MC-1/1 dėl darbo tvarkos taisyklių, kurį COP priėmė per pirmąjį susitikimą (2017 m. rugsėjo 24–29 d.), kiekviena šalis turi po vieną balsą. Tačiau Sąjunga, kaip regioninė ekonominės integracijos organizacija, kai sprendžiami jos kompetencijai priskirti klausimai, savo teisę balsuoti įgyvendina turėdama tiek balsų, kiek yra jos valstybių narių, kurios yra Susitarimo šalys. Sąjunga neturi teisės balsuoti, jei kuri nors jos valstybė narė pasinaudoja savo teise balsuoti, ir atvirkščiai.

               2.3.Numatomas šalių konferencijos aktas

               Antrajame COP susitikime (2018 m. lapkričio 19–23 d.) buvo priimtas Sprendimas MC-2/2
                  3
               , kuriuo įsteigta techninių ekspertų grupė, kad laikotarpiu tarp susitikimų iki trečiojo COP susitikimo (toliau – COP3) būtų tęsiamos diskusijos dėl su gyvsidabrio atliekomis susijusių slenkstinių verčių. Pagal suteiktus įgaliojimus minėtai grupei visų pirma buvo pavesta kurti metodus ir metodikas, pagal kuriuos būtų galima nustatyti slenkstines vertes, taikytinas nustatant, ar atliekos, įskaitant atitinkamas gavybos metu gaunamas atliekas, yra gyvsidabrio atliekos.

               Atsižvelgiant į ekspertų darbo rezultatus, COP3 turėtų būti priimtas sprendimas šiuo klausimu (numatomas aktas).

               Numatomame akte bus nustatytos slenkstinės vertės, pagal kurias bus galima nustatyti atliekas, a) kurios sudarytos iš arba b) kuriose yra gyvsidabrio ir gyvsidabrio junginių arba c) kurios užterštos gyvsidabriu arba gyvsidabrio junginiais, ir kurioms bus taikomas Susitarimo 11 straipsnis. Atitinkamai numatomame akte bus apibrėžta su atliekomis susijusių Susitarimo nuostatų, visų pirma jo 11 straipsnio 3 dalies dėl pareigos atitinkamas gyvsidabrio atliekas apdoroti aplinkai saugiu būdu, taikymo sritis.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Siūloma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi, yra pritarti, kad per trečiąjį COP susitikimą būtų priimtas ES acquis atitinkantis sprendimas.

               Gyvsidabrio atliekos reglamentuojamos ES lygmeniu, būtent 2017 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2017/852 dėl gyvsidabrio, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1102/2008
                  4
               , 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų
                  5
               , 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/21/EB dėl kasybos pramonės atliekų tvarkymo, iš dalies keičiančia Direktyvą 2004/35/EB
                  6
               , ir 2000 m. gegužės 3 d. Komisijos sprendimu 2000/532/EB, keičiančiu Sprendimą 94/3/EB, nustatantį atliekų sąrašą pagal Tarybos direktyvos 75/442/EEB dėl atliekų 1 straipsnio a dalį, ir Tarybos sprendimą 94/904/EB, nustatantį pavojingų atliekų sąrašą pagal Tarybos direktyvos 91/689/EEB dėl pavojingų medžiagų 1 straipsnio 4 dalį
                  7
               .

               Atliekų srities ES teisės aktai grindžiami pirmiau nurodytos Direktyvos 2008/98/EB 13 ir 17 straipsniuose nustatytu pagrindiniu įsipareigojimu, kurio laikydamosi valstybės narės privalo imtis priemonių, kurios yra būtinos siekiant užtikrinti, kad atliekos būtų tvarkomos nekeliant pavojaus žmonių sveikatai ir nekenkiant aplinkai. Šiomis nuostatomis įgyvendinamas Susitarimo 11 straipsnio 3 dalyje nustatytas įsipareigojimas tvarkyti atliekas aplinkai saugiu būdu.

               Iš tiesų, nors ES padėjo parengti Susitarimą, įskaitant jo nuostatas dėl gyvsidabrio atliekų, ir kadangi ES ekspertai reikšmingai prisidėjo rengiant numatomą aktą, atliekų srities ES acquis apima daugiau nei Susitarimo 11 straipsnis, nes visos šioje nuostatoje minimos gyvsidabrio atliekos reglamentuojamos ES lygmeniu ir turi būti tvarkomos aplinkai saugiu būdu, nepaisant to, kiek jose yra gyvsidabrio ar gyvsidabrio junginių.

               Todėl, atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, ES gali pritarti numatomo akto priėmimui ir tai atitinka ES acquis nuostatas.

               Todėl trečiajame Susitarimo šalių konferencijos susitikime ES gali pritarti tik ES acquis nuostatas atitinkančio sprendimo priėmimui.

               Sąjungos pozicija būtina todėl, kad, priėmus numatomą aktą, Susitarimo šalys turi jį įgyvendinti.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal tarptautinės teisės normas, kuriomis reglamentuojama atitinkamo organo veikla. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų turinį“
                  8
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               COP yra įsteigta susitarimu, būtent Minamatos konvencija dėl gyvsidabrio.

               Numatomas aktas, kurį turi priimti COP, yra teisinę galią turintis aktas. Numatomas aktas turi teisinę galią, nes Susitarimo šalys imasi priemonių užtikrinti, kad jis būtų įgyvendinamas ir jo būtų laikomasi.

               Numatomu aktu Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su aplinka.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 192 straipsnio 1 dalis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 192 straipsnio 1 dalis kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               2019/0193 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi trečiajame Minamatos konvencijos dėl gyvsidabrio šalių konferencijos susitikime dėl Sprendimo, kuriuo nustatomos su gyvsidabrio atliekomis susijusios slenkstinės vertės, priėmimo, vadovaujantis tos konvencijos 11 straipsnio 2 dalimi

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Minamatos konvencija dėl gyvsidabrio
                  9
                (toliau – Susitarimas) buvo Sąjungos sudaryta Tarybos sprendimu (ES) 2017/939
                  10
                ir įsigaliojo 2017 m. rugpjūčio 16 d.;

               (2)pagal Sprendimą MC-1/1 dėl darbo tvarkos taisyklių, kurį Susitarimo šalių konferencija priėmė per pirmąjį susitikimą, šalys deda visas pastangas, kad visais esminiais klausimais susitartų bendru sutarimu;

               (3)2019 m. lapkričio 25–29 d. trečiajame Susitarimo šalių konferencijos susitikime turėtų būti priimtas Sprendimas (toliau – siūlomas sprendimas) dėl Susitarimo 11 straipsnio 2 dalyje nurodytų su gyvsidabrio atliekomis susijusių slenkstinių verčių, kuriuo savo ruožtu būtų apibrėžta Susitarimo 11 straipsnio dėl atliekų taikymo sritis; gyvsidabrio atliekos, kurios atitiktų Susitarimo 11 straipsnio 2 dalies apibrėžtis, pagal Susitarimo 11 straipsnio 3 dalį turėtų būti tvarkomos aplinkai saugiu būdu;

               (4)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimo šalių konferencijoje, kadangi šis siūlomas sprendimas, jeigu jam bus pritarta, turės teisinę galią, nes Susitarimo šalys turės imtis priemonių, kad įgyvendintų jį nacionaliniu ir (arba) regiono lygmenimis;

               (5)Sąjunga reikšmingai prisidėjo rengiant su atliekomis susijusias Susitarimo nuostatas, taip pat prie ekspertų tarp susitikimų atliekamo darbo, kurio imtasi atsižvelgiant į antrajame Susitarimo šalių konferencijos susitikime priimtą Sprendimą MC-2/2
                  11
                ir kurio rezultatais remiantis vėliau buvo parengtas siūlomas sprendimas; Sąjungos acquis jau nustatytas reikalavimas visas Susitarimo 11 straipsnio 2 dalyje nurodytas gyvsidabrio atliekas tvarkyti nekeliant pavojaus žmonių sveikatai ir nekenkiant aplinkai, nepriklausomai nuo to, kiek jose yra gyvsidabrio;

               (6)Sąjunga turėtų pritarti tik tuo atveju, jei Susitarimo šalių konferencija priimtų Sąjungos acquis atitinkantį sprendimą,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi trečiajame Susitarimo šalių konferencijos susitikime, yra pritarti, kad būtų priimtas Sąjungos acquis atitinkantis Sprendimas dėl su gyvsidabrio atliekomis susijusių slenkstinių verčių.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                        Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2017 m. gegužės 11 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/939 dėl Minamatos konvencijos dėl gyvsidabrio sudarymo Europos Sąjungos vardu (OL L 142, 2017 6 2, p. 4).

                     (2)

                        2019 m. birželio 20 d. Minamatos konvenciją dėl gyvsidabrio buvo ratifikavusios dvidešimt trys valstybės narės: Airija, Austrija, Belgija, Bulgarija, Čekija, Danija, Estija, Jungtinė Karalystė, Kroatija, Latvija, Lietuva, Liuksemburgas, Malta, Nyderlandai, Portugalija, Prancūzija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija, Suomija, Švedija, Vengrija ir Vokietija.

                     (3)

                        Sprendimas MC-2/2 Su gyvsidabrio atliekomis susijusios slenkstinės vertės, Minamatos konvencijos dėl gyvsidabrio šalių konferencijos antrojo posėdžio veiklos ataskaita UNEP/MC/COP2/19, 2018 12 06, skelbiama šiuo adresu:
                  http://www.mercuryconvention.org/Meetings/COP2/tabid/6355/language/en-US/Default.aspx
                  .

                     (4)

                        OL L 137, 2017 5 24, p. 1.

                     (5)

                        OL L 312, 2008 11 22, p. 3.

                     (6)

                        OL L 102, 2006 4 11, p. 15.

                     (7)

                        OL L 226, 2000 9 6, p. 3.

                     (8)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimas, Vokietijos Federacinė Respublika prieš Europos Sąjungos Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (9)

                        Minamatos konvencijos dėl gyvsidabrio patvirtinta kopija pateikiama adresu
                  https://treaties.un.org/doc/Treaties/2013/10/20131010%2011-16%20AM/CTC-XXVII-17.pdf
                  .

                     (10)

                        2017 m. gegužės 11 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/939 dėl Minamatos konvencijos dėl gyvsidabrio sudarymo Europos Sąjungos vardu (OL L 142, 2017 6 2, p. 4).

                     (11)

                        Sprendimas MC-2/2 Su gyvsidabrio atliekomis susijusios slenkstinės vertės, Minamatos konvencijos dėl gyvsidabrio šalių konferencijos antrojo posėdžio veiklos ataskaita UNEP/MC/COP2/19, 2018 12 06.