               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 10 09
            COM(2020) 960 final
            2020/0299(BUD)
            Pasiūlymas
            EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Kroatijai ir Lenkijai dėl gaivalinės nelaimės ir numatyti išteklių avansams mokėti Airijai, Graikijai, Ispanijai, Kroatijai, Portugalijai, Vengrijai ir Vokietijai dėl ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos mokėti

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo aplinkybės

               Šis sprendimas apima Europos Sąjungos solidarumo fondo (toliau – ESSF) lėšų (iš viso – 823 548 633 EUR) mobilizavimą pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002
                  1
                (toliau – Reglamentas), siekiant suteikti pagalbą Kroatijai ir Lenkijai dėl 2020 m. šiose šalyse įvykusių gaivalinių nelaimių, taip pat išmokėti avansus septynioms valstybėms narėms (Kroatijai, Vokietijai, Graikijai, Vengrijai, Airijai, Portugalijai, Ispanijai) reaguojant į didelio masto ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją, kurią 2020 m. pradžioje sukėlė COVID-19 pandemija. Sprendimas dėl lėšų mobilizavimo pateikiamas kartu su Taisomojo biudžeto Nr. 9/2020
                  2
                projektu (TBP), kuriame siūloma į 2020 m. bendrąjį biudžetą įtraukti reikiamų įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų.

               2.Informacija ir sąlygos

               2.1.Kroatija. 2020 m. kovo mėn. žemės drebėjimas Zagrebo bei Krapinos-Zagorės apskrityse, paveikęs Zagrebo miestą

               (1)2020 m. birželio 10 d. Kroatijos Respublika (toliau – Kroatija) pateikė paraišką dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo paramos gelbėjimo ir atstatymo operacijoms, susijusioms su 2020 m. kovo 22 d. žemės drebėjimu, nuo kurio nukentėjo Zagrebo miestas ir Zagrebo bei Krapinos-Zagorės apskritys, finansuoti.

               (2)Paraiška buvo pateikta per dvylikos savaičių laikotarpį po pirmosios nelaimės padarytos žalos ir joje pateikta visa informacija, kurios reikalaujama pagal Reglamento 4 straipsnį;

               (3)Žemės drebėjimas yra gaivalinė nelaimė, todėl jis patenka į Europos Sąjungos solidarumo fondo taikymo sritį.

               (4)Bendrą tiesioginę žalą Kroatijos valdžios institucijos įvertino 11 572 586 387 EUR. Ši suma sudaro 22,9 % Kroatijos bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) ir viršija didelės nelaimės atveju taikomą ribą ESSF lėšoms mobilizuoti – 303,3 mln. EUR (0,6 % Kroatijos BNP 2020 m.). Todėl ši nelaimė yra didelė gaivalinė nelaimė ir patenka į reglamento taikymo sritį.

               (5)Bendra tiesioginė žala yra Europos Sąjungos solidarumo fondo (toliau – ESSF) finansinio įnašo sumos apskaičiavimo pagrindas. Kaip apibrėžta reglamento 3 straipsnyje, finansinis įnašas gali būti naudojamas tik svarbiausioms gelbėjimo operacijoms.

               (6)Komisijos tarnybos išsamiai išnagrinėjo paraišką pagal Reglamentą, ypač jo 2, 3 ir 4 straipsnius. 2020 m. liepos 17 d. Komisija paprašė Kroatijos pateikti papildomos informacijos apie gyvenamųjų pastatų ir švietimo įstaigų remonto išlaidų apskaičiavimo metodiką. Kroatija šią informaciją pateikė 2020 m. liepos 28 ir 31 d. ir Komisija galėjo užbaigti vertinimą.

               (7)Savo prašyme Kroatijos valdžios institucijos išsamiai aprašo įvykį ir visą padarytą žalą. Labiausiai nukentėjo Zagrebo miestas ir Zagrebo bei Krapinos-Zagorės apskritys, kur gyvena 1,23 mln. gyventojų; iš jų 1,18 mln. gyvena savivaldybėse ir miestuose, kuriuose paskelbta gaivalinė nelaimė. Žemės drebėjimas, kurio stiprumas – 5,5 balo pagal Richterio skalę, buvo stipriausias Zagrebą sukrėtęs žemės drebėjimas nuo 1880 m. Buvo sužeisti 27 žmonės, o vienas mirė nuo sužalojimų.

               (8)Žemės drebėjimas padarė didelės struktūrinės žalos pastatams, visų pirma gyvenamiesiems ir visuomeniniams pastatams (t. y. švietimo įstaigoms, ligoninėms, institucijų pastatams). Kroatijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad buvo apgadinta 26 000 pastatų (apie 5 % apgadinta stipriai, 20 % – vidutiniškai ir 74 % nežymiai). Numatoma, kad bus perkelta 30 000 asmenų; Kroatijos vyriausybė jiems suteikė subsidijas laikinam būstui išsinuomoti.

               (9)Žemės drebėjimas padarė daug žalos daugumai Zagrebo istorinio miesto komplekso pastatų, taip pat atskiroms nekilnojamosioms kultūros vertybėms, daugiausia bažnyčioms, esančioms platesnėje miesto teritorijoje ir kaimyninėse apskrityse. Sugriuvo vienas iš dviejų katedros – įspūdingiausio Zagrebo kultūros objekto – špilių. Tiesiogiai nuo žemės drebėjimo nukentėjo daugiau kaip 80 % ligoninių pastatų, o 17 % buvo įvertinti kaip laikinai arba visam laikui netinkami naudoti. Žemės drebėjimas padarė žalos daugeliui švietimo įstaigų. Remiantis pradiniu vertinimu, buvo apgadinti 106 ikimokyklinio ugdymo pastatai, 214 mokyklų pastatų ir švietimo centrų, taip pat 12 moksleivių bendrabučių. Be to, 36 Zagrebo universiteto padaliniai pranešė apie 142 pastatams padarytą žalą. Taip pat nukentėjo pastatai, kuriuose įsikūrę 29 mokslo institutai. Išsami informacija apie bendrą žalą, susijusias išlaidas, taip pat apie socialinį ir ekonominį nelaimės poveikį pateikiama ataskaitoje „Žemės drebėjimas Kroatijoje. Greitas žalos ir poreikių vertinimas 2020 m.“, kurią padedama Pasaulio banko parengė Kroatijos vyriausybė.

               (10)Komisijos tarnybų atliktame nepriklausomame vertinime patvirtinta nukentėjusioji vietovė ir bendras paraiškoje deklaruotų paveiktų gyventojų skaičius. Specialioje žalos viešajam turtui ir gyvenamiesiems pastatams analizėje patvirtintas teritorinis žalos pasiskirstymas ir konkretūs duomenys apie švietimo įstaigoms padarytą žalą. Komisijos tarnybų prašymu Kroatijos pateikta papildoma informacija padėjo geriau suprasti prašyme nurodytų bendrų išlaidų pobūdį. Šioms išlaidoms pritaikius Jungtinio tyrimų centro parengtą Komisijos išlaidų sąmatos metodiką, nustatytas bendros tiesioginės žalos dydis atitinka Kroatijos valdžios institucijų apskaičiavimus.

               (11)Kroatija apskaičiavo, kad gelbėjimo ir atstatymo operacijų, kurios atitinka reglamento 3 straipsnio 2 dalies reikalavimus, išlaidos sudaro 2 270,1 mln. EUR. Šios išlaidos suskirstytos pagal operacijų tipą. Didžiausia išlaidų dalis susijusi su infrastruktūros, visų pirma švietimo ir sveikatos priežiūros, atkūrimu ir laikino būsto suteikimu.

               (12)Kroatijos valdžios institucijos patvirtino, kad reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimas nedengia.

               (13)Savo 2020 m. birželio 10 d. paraiškoje Kroatija paprašė sumokėti avansą, kaip nustatyta reglamento 4a straipsnyje. 2020 m. rugpjūčio 10 d. Komisija priėmė Įgyvendinimo sprendimą C (2020) 5575, kuriuo iš ESSF skyrė 88 951 877 EUR avansą, ir vėliau jį išmokėjo Kroatijai.

               (14)Šiuo metu nėra vykdoma jokia pažeidimo, susijusio su Sąjungos teisės aktų dėl nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo įgyvendinimu, nagrinėjimo procedūra.

               (15)2019 m. gruodžio 28 d. įsigaliojusio Kroatijos statybos įstatymo pakeitimų 47a straipsnyje nustatytas įpareigojimas priimti ilgalaikę nacionalinio pastatų fondo renovacijos strategiją, įskaitant politiką ir priemones, kuriomis prisidedama prie apsaugos nuo rizikos, susijusios su žemės drebėjimais, nuo kurių nukenčia pastatai.

               2.2.Lenkija. 2020 m. birželio potvyniai Pakarpatės vaivadijoje

               (1)2020 m. rugpjūčio 24 d. Lenkijos Respublika (toliau – Lenkija) pateikė paraišką ESSF paramai, susijusiai su 2020 m. birželio mėn. potvyniais Pakarpatės vaivadijoje, gauti.

               (2)Paraiška buvo pateikta per dvylikos savaičių laikotarpį po pirmosios nelaimės padarytos žalos ir joje pateikta visa informacija, kurios reikalaujama pagal Reglamento 4 straipsnį;

               (3)Lietaus poplūdžiai yra gaivalinė nelaimė, todėl jie patenka į Europos Sąjungos solidarumo fondo taikymo sritį.

               (4)Paraiškoje įvykis pateikiamas kaip regioninė gaivalinė nelaimė pagal Reglamento 2 straipsnio 3 dalį, t. y. bet kuri gaivalinė nelaimė, dėl kurios reikalavimus atitinkančios valstybės NUTS 2 lygmens regione padaryta tiesioginė žala viršija 1,5 % to regiono bendrojo vidaus produkto (BVP). Lenkijos valdžios institucijos bendrą tiesioginę žalą įvertino 282 851 202 EUR. Padaryta žala sudaro 1,56 % atitinkamo NUTS 2 lygmens regiono – Pakarpatės – BVP, taigi viršija 270 961 950 EUR (1,5 % regiono BVP) ribą. Todėl Lenkijos paraiška atitinka reikalavimus įnašui iš Europos Sąjungos solidarumo fondo gauti.

               (5)Bendra tiesioginė žala yra ESSF finansinio įnašo sumos apskaičiavimo pagrindas. Kaip apibrėžta reglamento 3 straipsnyje, finansinis įnašas gali būti naudojamas tik svarbiausioms gelbėjimo operacijoms.

               (6)Lenkija neprašė sumokėti avanso.

               (7)Komisijos tarnybos išsamiai išnagrinėjo paraišką pagal Reglamentą, ypač jo 2, 3 ir 4 straipsnius. 2020 m. rugsėjo 3 d. Komisija paprašė Lenkijos pateikti papildomos informacijos apie išsamesnį žalos suskirstymą pagal rūšis, įtrauktas į įmonėms, žemės ūkiui ir miškininkystei padarytos žalos kategoriją. Lenkija šią informaciją pateikė 2020 m. rugsėjo 7 d. ir Komisija galėjo užbaigti vertinimą.

               (8)Prašyme išsamiai aprašytas įvykis ir visa padaryta žala. 2020 m. birželio –7–29 d. per visą Pakarpatės vaivadiją nusirito meteorologinių įvykių banga – smarkios audros su vėjo gūsiais ir liūtys. Dėl to kilo lietaus poplūdžiai, nuo kurių labiausiai nukentėjo pietinė, pietvakarinė, pietrytinė ir vidurinė vaivadijos dalis. Dėl smarkių kritulių nedideliuose upeliuose ir pagrindinių upių intakuose sparčiai pakilo vandens lygis, vanduo išsiveržė iš krantų ir staiga užtvindė daugiau kaip 2 000 gyvenamųjų, žemės ūkio ir viešojo naudojimo pastatų. Per šį laikotarpį Valstybinės priešgaisrinės tarnybos ir Savanorių priešgaisrinės tarnybos padaliniai iš viso reagavo į 4 569 įvykių, susijusių su upių potvynių pylimų lajos stiprinimu ir pakėlimu, žmonių evakuacija (evakuota daugiau kaip 400 žmonių) ir nekilnojamuoju turtu, vandens pumpavimu iš pastatų, kelių drenažo pralaidumo didinimu, nukritusių medžių ir šakų šalinimu. Iš viso apie 4 300 žmonių laikinai neteko prieigos prie elektros energijos.

               (9)Dėl potvynių sunaikinta arba sugadinta apie 251 km reguliuojamų ir nereguliuojamų vandentakių. Potvyniai padarė žalos tinklo infrastruktūrai ir nukentėjusioje vietovėje veikiančioms įmonėms; sunaikinta arba nuplauta daug gamybos vietų, sandėlių, mašinų ir įrenginių. Per 2 000 ūkininkų taip pat patyrė didelių nuostolių, nukentėjo maždaug 9 000 hektarų pasėlių ploto ir buvo sugadinta daug ūkių pastatų ir mašinų.

               (10)Lenkija apskaičiavo, kad gelbėjimo ir atstatymo operacijų, kurios atitinka reglamento 3 straipsnio 2 dalies reikalavimus, išlaidos sudaro 216 180 849 EUR; šios išlaidos suskirstytos pagal operacijų tipą. Didžiausia išlaidų dalis susijusi su transporto infrastruktūros atkūrimu, prevencinės infrastruktūros užtikrinimu ir neatidėliotinu nukentėjusių gamtinių zonų atkūrimu, kad būtų išvengta tiesioginio dirvožemio erozijos poveikio.

               (11)Lenkijos valdžios institucijos patvirtino, kad reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimas nedengia.

               (12)Šiuo metu nėra vykdoma jokia pažeidimo, susijusio su Sąjungos teisės aktų dėl nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo įgyvendinimu, nagrinėjimo procedūra.

               2.3.Airija, Graikija, Ispanija, Kroatija, Portugalija, Vengrija ir Vokietija. Didelio masto ekstremalioji visuomenės sveikatos situacija, kurią 2020 m. pradžioje sukėlė COVID-19 pandemija

               2019 m. gruodžio mėn. PSO iš Vuhano (Kinija) buvo pranešta apie nežinomos kilmės pneumonijos epidemiją. Vėliau buvo nustatyta, kad tai yra nauja koronaviruso padermė, kuri anksčiau žmonėms nebuvo žinoma – koronavirusinė liga 2019 (COVID-19) – infekcinė liga, kurią sukelia sunkaus ūminio respiracinio sindromo koronavirusas 2 (SARS-CoV-2). Gyventojai neturi imuniteto šiam naujai atsiradusiam virusui. Virusas plinta tarp žmonių lašelinės infekcijos būdu ir daugeliu atveju palyginti greitai pasireiškia daugiausia respiraciniai simptomai. 2020 m. sausio 30 d. PSO dėl naujojo koronaviruso epidemijos paskelbė tarptautinio masto epidemijos ekstremaliąją situaciją.

               2020 m. įgyvendinant Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyvą (CRII), Reglamentas buvo iš dalies pakeistas siekiant sudaryti sąlygas Sąjungai visapusiškai reaguoti į didelio masto ekstremaliąsias situacijas visuomenės sveikatos srityje, įtraukiant didelio masto ekstremaliąsias situacijas visuomenės sveikatos srityje į ES solidarumo principo taikymo sritį
                  3
               .

               Vėliau, iki 2020 m. birželio 24 d. termino, Komisija gavo 22 paraiškas Fondo finansinei paramai gauti dėl didelio masto ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos, kurią 2020 m. pradžioje sukėlė COVID-19 pandemija.

               (1)Pagalbos paprašė iš viso 19 ES valstybių narių (Airija, Austrija, Belgija, Čekija, Estija, Graikija, Ispanija, Italija, Kroatija, Latvija, Lenkija, Lietuva, Liuksemburgas, Portugalija, Prancūzija, Rumunija, Slovėnija, Vengrija ir Vokietija) ir trys narystės siekiančios šalys (Albanija, Juodkalnija ir Serbija).

               (2)Septynios ES valstybės narės (Airija, Graikija, Ispanija, Kroatija, Portugalija, Vengrija ir Vokietija) savo paraiškose paprašė išmokėti numatomo ESSF įnašo avansą. Reglamente numatyta, kad tik valstybės narės gali prašyti avanso iš ESSF.

               (3)COVID-19 pandemija yra didelio masto ekstremalioji visuomenės sveikatos situacija, todėl ji patenka į Europos Sąjungos solidarumo fondo taikymo sritį.

               (4)Komisijos tarnybos atliko preliminarų paraiškų, gautų iš pirmiau minėtų septynių valstybių narių, vertinimą ir padarė išvadą, kad visos septynios paraiškos atitinka avanso iš ESSF mokėjimo sąlygas.

               (5)Reglamento 4a straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad gali būti sumokėtas avansas, neviršijantis 25 % numatyto finansinio įnašo sumos ir jokiu būdu neviršijantis 100 mln. EUR. Kadangi iš pradžių 2020 m. biudžete numatyti ESSF avansams mokėti skirti asignavimai jau visiškai išnaudoti, Komisija siūlo mobilizuoti reikiamus papildomus išteklius, neviršijant ESSF nustatytos metinės viršutinės ribos.

               (6)Remdamosi preliminariu vertinimu, Komisijos tarnybos nustatė bendras laikinai patvirtintas išlaidas tik avanso Airijai, Graikijai, Ispanijai, Kroatijai, Portugalijai, Vengrijai ir Vokietijai nustatymo tikslais. Jeigu buvo nustatyta, kad kai kurios išlaidos yra netinkamos finansuoti, jų suma buvo išskaičiuota iš bendros sumos. Avanso mokėjimas neturi įtakos išsamaus vertinimo, kurį atliks Komisijos tarnybos, rezultatams.

               (7)Prieš sumokant likusią sumą finansinę paramą gaunančiai valstybei, turėtų būti atsižvelgta į avanso sumą.

               (8)Komisija turėtų susigrąžinti nepagrįstai sumokėtus avansus.

               (9)Paramą gaunanti valstybė yra atsakinga už atskirų priemonių atranką ir ESSF paramos avanso panaudojimą pagal Reglamento 3 straipsnį, 5 straipsnio 3 dalį ir 6 straipsnį.

               Apibendrinant, avanso mokėjimo Airijai, Graikijai, Ispanijai, Kroatijai, Portugalijai, Vengrijai ir Vokietijai sąlygos įvykdytos visose septyniose paraiškose dėl finansinės paramos iš ESSF, susijusias su didelio masto ekstremaliąja visuomenės sveikatos situacija, kurią 2020 m. pradžioje sukėlė COVID-19 pandemija.

               2.4.Išvada

               Dėl pirmiau nurodytų priežasčių Kroatijos ir Lenkijos pateiktose paraiškose nurodytos nelaimės ir septynios su COVID-19 pandemija susijusios paraiškos atitinka Reglamente nustatytas sąlygas.

               3.Finansavimas iš Europos Sąjungos solidarumo fondo 2020 m. asignavimų

               2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamente (ES, EURATOMAS) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa
                  4
                (toliau – DFP reglamentas), ypač jo 10 straipsnyje, numatyta galimybė mobilizuoti Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšas neviršijant viršutinės metinės 500 000 000 EUR (2011 m. kainomis) ribos. Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo sąlygos nustatytos 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo
                  5
                11 punkte.

               Pagrindinė Europos Sąjungos solidarumo fondo įsteigimo priežastis – solidarumas, todėl Komisija laikosi požiūrio, kad pagalba turėtų būti progresinė. Tai reiškia, kad, remiantis ankstesne praktika, Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo ribą, taikomą didelės nelaimės atveju (t. y. 0,6 % BNP, arba 3 mlrd. EUR 2011 m. kainomis, atsižvelgiant į mažesniąją iš šių sumų), viršijančiai žalos daliai padengti reikėtų skirti didesnę pagalbą nei žalos daliai, kuri tos ribos nesiekia. Anksčiau nustatant asignavimus dėl didelių nelaimių buvo taikomas toks koeficientas: 2,5 % visų tiesioginių nuostolių, jei jie nesiekia ribos, ir 6 % nuostolių daliai, viršijančiai tą ribą. Regioninėms nelaimėms ir nelaimėms, dėl kurių paraiškos priimtos pagal kaimyninės šalies nuostatą, taikomas 2,5 % koeficientas.

               Įnašas negali viršyti apskaičiuotos bendros reikalavimus atitinkančių operacijų išlaidų sumos. Pagalbos apskaičiavimo metodika nustatyta 2002–2003 m. Europos Sąjungos solidarumo fondo metinėje ataskaitoje ir patvirtinta Tarybos bei Europos Parlamento.

               Remiantis Kroatijos ir Lenkijos pateiktomis paraiškomis ir atsižvelgiant į apskaičiuotą bendrą tiesioginę žalą, Europos Sąjungos solidarumo fondo finansinis įnašas skaičiuojamas taip:

                        Valstybės narės

                        Nelaimės kvalifikavimas

                        Bendra tiesioginė žala

                        (mln. EUR)

                        Taikoma regioninės nelaimės riba
                        [1,5 % BVP/
                        1 % BVP atokiausių regionų atveju] (mln. EUR)

                        Didelės nelaimės riba

                        (mln. EUR)

                        2,5 % tiesioginės žalos, nesiekiančios ribos

                        (EUR)

                        6 % tiesioginės žalos, viršijančios ribą

                        (EUR)

                        Bendra siūlomos pagalbos suma

                        (EUR)

                        Išmokėti avansai

                        (EUR)

                        KROATIJA

                        Didelė

                        (2 str. 2 dalis)

                        11 572,586

                        -

                        303,276

                        7 581 900

                        676 158 623

                        683 740 523

                        88 951 877

                        LENKIJA

                        Regioninė

                        (2 str. 3 dalis)

                        282,851

                        270,962

                        -

                        7 071 280

                        -

                        7 071 280

                        IŠ VISO

                        690 811 803

               Didelio masto ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų atveju Komisija taikys tą patį metodą pagalbos sumoms nustatyti kaip ir gaivalinių nelaimių atveju. Atitinkamai šalis gauna 2,5 % visų tinkamų finansuoti viešųjų reagavimo išlaidų iki konkrečiai šaliai nustatytos ribos didelio masto ekstremaliųjų sveikatos situacijų atveju ir 6 % ribas viršijančios viešųjų išlaidų dalies. Jei atlikus šį skaičiavimą bendra visoms šalims skiriama suma viršys turimus biudžeto asignavimus, kiekvienai šaliai skiriamos sumos bus proporcingai sumažintos.

               Remdamasi preliminariu septynių šalių, kurios prašė avanso, paraiškų vertinimu, Komisija nustatė tokias bendras laikinai patvirtintas išlaidas tik avanso Airijai, Graikijai, Ispanijai, Kroatijai, Portugalijai, Vengrijai ir Vokietijai, susijusio su COVID-19 ekstremaliąja sveikatos situacija, tikslais:

                        Paraišką pateikusi valstybė

                        Visos prašomos padengti tiesioginės viešosios išlaidos
                         (EUR)

                        Iš viso EK laikinai patvirtintų išlaidų

                        (EUR)

                        Didelio masto ekstremaliosioms sveikatos situacijoms taikoma riba

                        (mln. EUR)

                        2,5 % visos tiesioginės žalos iki didelio masto ekstremaliosioms sveikatos situacijoms taikomos ribos
                        (EUR)

                        6 % tiesioginės žalos, viršijančios didelio masto ekstremaliosioms sveikatos situacijoms taikomą ribą
                           (EUR)
                        (EUR)

                        Galima pagalbos suma

                        (EUR)

                        25 % avansas

                        (EUR)

                        Kroatija

                        658 771 839

                        652 607 470

                        151,638

                        3 790 950

                        30 058 168

                        33 849 118

                        8 462 280

                        Vokietija

                        2 079 000 000

                        2 079 000 000

                        1 792,639

                        44 815 975

                        17 181 660

                        61 997 635

                        15 499 409

                        Graikija

                        623 925 000

                        623 925 000

                        551,220

                        13 780 500

                        4 362 300

                        18 142 800

                        4 535 700

                        Vengrija

                        1 997 208 000

                        1 997 208 000

                        385,263

                        9 631 575

                        93 944 140

                        106 348 275

                        26 587 069

                        Airija

                        1 997 000 000

                        1 997 000 000

                        762,921

                        19 073 025

                        74 044 740

                        93 117 765

                        23 279 441

                        Portugalija

                        3 470 870 000

                        2 850 870 000

                        598,233

                        14 955 825

                        103 198 020

                        150 114 045

                        37 528 511

                        Ispanija

                        15 750 543 061

                        2 168 667 388

                        1 792,639

                        44 815 975

                        22 561 703

                        67 377 678

                        16 844 420

                        IŠ VISO

                        132 736 830

               2020 m. ESSF skiriama metinė suma sudaro 597 546 284 EUR (t. y. 500 mln. EUR 2011 m. kainomis). Be to, 552 977 761 EUR 2019 m. asignavimų suma buvo nepanaudota iki tų metų pabaigos ir perkelta į 2020 m.

               Pagal DFP reglamento
                  6
                10 straipsnio 1 dalį 25 % pradinių 2020 m. asignavimų (149 386 571 EUR) turi būti palikta iki 2020 m. spalio 1 d., tačiau nuo tos dienos juos galima panaudoti. Todėl didžiausia iš Solidarumo fondo visiems 2020 m. skiriama suma yra 1 150 524 045 EUR.

               2020 m. priėmus ankstesnį sprendimą dėl mobilizavimo, ESSF lėšos jau buvo mobilizuotos
                  7
                šioms keturioms paraiškoms, taip sumažinant bendrą sumą, kurią galima panaudoti likusią metų dalį:

                        Nelaimė

                        Bendra siūlomos pagalbos suma
                        (EUR)

                        PORTUGALIJA – 2019 m. uraganas „Lorenzo“ (regioninė nelaimė)

                        8 212 697

                        ISPANIJA – 2019 m. ekstremalios oro sąlygos DANA (regioninė nelaimė)

                        56 743 358

                        ITALIJA – 2019 m. ekstremalios oro sąlygos (didelė nelaimė)

                        211 707 982

                        AUSTRIJA – 2019 m. ekstremalios oro sąlygos (nelaimė kaimyninėje šalyje)

                        2 329 777

                        IŠ VISO

                        278 993 814

               Todėl šiuo metu 2020 m. iš ESSF skiriama didžiausia suma yra 871 530 231 EUR. Jos pakanka pirmiau nurodytiems poreikiams pagal šį mobilizavimo sprendimą patenkinti (823 548 633 EUR, iš jų 683 740 523 EUR parama susijusi su žemės drebėjimu Kroatijoje, 7 071 280 EUR – su potvyniais Lenkijoje ir 132 736 830 EUR – su prašymais išmokėti avansą dėl COVID-19)
                  8
               .

                        Šiuo metu turima Solidarumo fondo suma:

                        2020 m. metinis asignavimas

                          597 546 284 EUR

                        Pridėjus nepanaudotą 2019 m. asignavimo sumą, perkeltą į 2020 m.

                        +552 977 761 EUR

                        [25 % 2020 m. skirtos sumos, kuri turi būti išlaikyta iki 2020 m. spalio 1 d.]

                        [149 386 571 EUR]

                        Atėmus bendrą siūlomos pagalbos sumą Portugalijai (uraganas „Lorenzo“), Ispanijai (2019 m. ekstremalios oro sąlygos DANA), Italijai (2019 m. ekstremalios oro sąlygos) ir Austrijai (2019 m. ekstremalios oro sąlygos)

                        −278 993 814 EUR

                        2020 m. sausio–rugsėjo mėn. skirta suma

                        722 143 660 EUR

                        Didžiausia šiuo metu turima suma

                        871 530 231 EUR

                        Bendra suma, kurią siūloma skirti Kroatijai, Lenkijai ir su COVID-19 susijusiems avansams išmokėti.

                        −823 548 633 EUR

                        Likę asignavimai, kuriuos galima panaudoti iki 2020 12 31

                        47 981 598 EUR

               2020/0299 (BUD)

               Pasiūlymas

               EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Kroatijai ir Lenkijai dėl gaivalinės nelaimės ir numatyti išteklių avansams mokėti Airijai, Graikijai, Ispanijai, Kroatijai, Portugalijai, Vengrijai ir Vokietijai dėl ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos mokėti

               EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

               atsižvelgdami į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą
                  9
               , ypač į jo 4 straipsnio 3 dalį,

               atsižvelgdami į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo
                  10
               , ypač į jo 11 punktą,

               atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Europos Sąjungos solidarumo fondo (toliau – Fondas) tikslas – suteikti Sąjungai galimybę greitai, veiksmingai ir lanksčiai reaguoti nelaimės atvejais, kad būtų parodytas solidarumas su didelių ir regioninių gaivalinių nelaimių ištiktų arba didelio masto ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijoje atsidūrusių regionų gyventojais;

               (2)didžiausia Fondo metinė suma neturi viršyti 500 000 000 EUR (2011 m. kainomis), kaip nustatyta Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013
                  11
                10 straipsnyje;

               (3)2020 m. birželio 10 d. Kroatija pateikė paraišką mobilizuoti Fondo lėšas po 2020 m. kovo mėn. žemės drebėjimo, nuo kurio nukentėjo Zagrebo miestas ir Zagrebo bei Krapinos-Zagorės apskritys;

               (4)2020 m. rugpjūčio 24 d. Lenkija pateikė paraišką mobilizuoti Fondo lėšas po 2020 m. birželio mėn. potvynių Pakarpatės vaivadijoje;

               (5)iki 2020 m. birželio 24 d. Airija, Graikija, Ispanija, Kroatija, Portugalija, Vengrija ir Vokietija pateikė paraiškas mobilizuoti Fondo lėšas dėl didelio masto ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos, kurią 2020 m. pradžioje sukėlė COVID-19 pandemija. Savo paraiškose visos septynios valstybės narės paprašė išmokėti numatomos Fondo paramos avansą;

               (6)Kroatijos ir Lenkijos paraiškos dėl gaivalinių nelaimių tenkina finansinės paramos teikimo iš Fondo lėšų sąlygas, nustatytas Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 4 straipsnyje;

               (7)todėl Fondo lėšos turėtų būti mobilizuotos siekiant suteikti finansinę paramą Kroatijai ir Lenkijai;

               (8)siekiant užtikrinti, kad 2020 m. Sąjungos bendrajame biudžete būtų pakankamai biudžeto išteklių, fondo lėšos turėtų būti mobilizuotos avansams Airijai, Graikijai, Ispanijai, Kroatijai, Portugalijai, Vengrijai ir Vokietijai dėl didelio masto ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos išmokėti;

               (9)siekiant kuo greičiau mobilizuoti Fondo lėšas, šis sprendimas turėtų būti taikomas nuo jo priėmimo dienos,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               2020 finansinių metų Sąjungos bendrajame biudžete iš Europos Sąjungos solidarumo fondo skiriami tokie įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai dėl gaivalinių nelaimių:

               a) Kroatijai skiriama 683 740 523 EUR suma;

               b) Lenkijai skiriama 7 071 280 EUR suma.

               2 straipsnis

               2020 finansinių metų Sąjungos bendrajame biudžete iš Europos Sąjungos solidarumo fondo skiriami tokie įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai, skirti išankstiniams mokėjimams dėl didelio masto ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos:

               a) Kroatijai skiriama 8 462 280 EUR suma;

               b) Vokietijai skiriama 15 499 409 EUR suma;

               c) Graikijai skiriama 4 535 700 EUR suma;

               d) Vengrijai skiriama 26 587 069 EUR suma;

               e) Airijai skiriama 23 279 441 EUR suma;

               f) Portugalijai skiriama 37 528 511 EUR suma;

               g) Ispanijai skiriama 16 844 420 EUR suma.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

               Jis taikomas nuo … [priėmimo data]
                  12**.

               Priimta Briuselyje

                  Europos Parlamento vardu
                        Tarybos vardu

                     (1)

                        OL L 311, 2002 11 14, p. 3.

                     (2)

                        COM(2020) 961, 2020 10 9.

                     (3)

                        2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/461.

                     (4)

                        OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

                     (5)

                        OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

                     (6)

                        2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa.

                     (7)

                        2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2020/1076 dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Portugalijai, Ispanijai, Italijai ir Austrijai, kurio galutinės pasekmės buvo įtrauktos į tą pačią dieną priimtą Taisomąjį biudžetą Nr. 4/2020.

                     (8)

                        Likusi 47 981 598 EUR suma 2020 m. nebus panaudota, o susiję įsipareigojimų asignavimai bus perkelti į 2021 m.

                     (9)

                        OL L 311, 2002 11 14, p. 3.

                     (10)

                        OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

                     (11)

                        2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).

                     (12)
                  ** Datą įrašo Parlamentas prieš paskelbiant OL.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 10 14
            COM(2020) 656 final
            2020/0295(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos Pasauliniame transporto priemonių reglamentų derinimo forume, dėl JT taisyklių Nr. 0, 13, 16, 17, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 ir 153 pakeitimų pasiūlymų, dėl bendrųjų techninių reglamentų Nr. 7, 15 ir 18 pakeitimų pasiūlymų, dėl Bendrojo nutarimo M.R.3 pakeitimų pasiūlymo, dėl dviejų naujų JT taisyklių, susijusių su motorinių transporto priemonių judėjimu atbuline eiga ir mobiliosiomis  informacinėmis sistemomis, pasiūlymų ir naujo Bendrojo techninio reglamento dėl elektrinių transporto priemonių galios nustatymo pasiūlymo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO DALYKAS

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu  Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos Pasauliniame transporto priemonių reglamentų derinimo forume (29 straipsnio darbo grupėje arba WP.29 grupėje), atsižvelgiant į tai, kad numatoma priimti naujas JT taisykles ir galiojančių JT taisyklių, JT bendrųjų techninių reglamentų ir vienos rezoliucijos pakeitimus.

               2.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               2.1.1958 m. Susitarimas ir 1998 m. Susitarimas

               Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (toliau – JT EEK) susitarimu dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų (toliau – Pataisytas 1958 m. susitarimas), ir Susitarimu dėl bendrųjų techninių reglamentų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse (toliau – Paralelus susitarimas), siekiama parengti suderintus reikalavimus, kuriais siekiama pašalinti technines kliūtis JT EEK susitariančiųjų šalių prekybai motorinėmis transporto priemonėmis ir užtikrinti aukštą tokių transporto priemonių saugos ir aplinkos apsaugos lygį. Susitarimai ES atžvilgiu įsigaliojo atitinkamai 1998 m. kovo 24 d. ir 2000 m. vasario 15 d. Juos abu administruoja JT EEK Pasaulinis transporto priemonių reglamentų derinimo forumas (29 straipsnio darbo grupė arba WP.29 grupė).

               2.2. Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) Pasaulinis transporto priemonių reglamentų derinimo forumas. 29 straipsnio darbo grupė arba WP. 29 grupė

               WP.29 grupė suteikia išskirtinę galimybę pasauliniu lygiu derinti transporto priemones reglamentuojančias taisykles. WP.29 grupė yra nuolatinė Jungtinių Tautų institucinės struktūros darbo grupė, turinti apibrėžtus įgaliojimus ir darbo tvarkos taisykles. Ji veikia kaip pasaulinis forumas, kuriame atvirai diskutuojama apie motorines transporto priemones reglamentuojančias taisykles ir Pataisyto 1958 m. susitarimo bei Paralelaus susitarimo įgyvendinimą. Bet kuri Jungtinių Tautų valstybė narė ir bet kuri regioninė ekonominės integracijos organizacija, įkurta Jungtinių Tautų valstybių narių, gali visapusiškai dalyvauti WP.29 grupės veikloje ir tapti WP.29 grupės administruojamų susitarimų dėl transporto priemonių susitariančiąja šalimi. Europos Sąjunga yra šių susitarimų šalis
                  1
               .

               JT EEK WP.29 grupės posėdžiai rengiami tris kartus per metus, t. y. kovo, birželio ir lapkričio mėn. Per kiekvieną posėdžių sesiją, siekiant atsižvelgti į technikos pažangą, gali būti priimama naujų JT taisyklių, naujų JT bendrųjų techninių reglamentų (JT BTR), galiojančių JT taisyklių bei nutarimų pagal Pataisytą 1958 m. susitarimą pakeitimų ir galiojančių JT bendrųjų techninių reglamentų bei nutarimų pagal Paralelų susitarimą pakeitimų. Prieš kiekvieną WP.29 grupės posėdį šiuos pakeitimus pirmiausia aptaria specialių pagalbinių WP.29 grupės organų techniniai ekspertai.

               Vėliau vyksta balsavimas WP.29 grupėje, t. y. sprendimai priimami kvalifikuota visų dalyvaujančių susitariančiųjų šalių, balsuojančių už pasiūlymus pagal Pataisytą 1958 m. susitarimą, balsų dauguma ir balsuojant visų dalyvaujančių susitariančiųjų šalių, balsuojančių už pasiūlymus pagal Paralelų susitarimą, susitarimu.

               Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu, dėl naujų taisyklių ir BTR, jų pakeitimų, papildymų ir klaidų ištaisymų bei rezoliucijų prieš kiekvieną WP.29 grupės sesiją nustatoma Tarybos sprendimu pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį.

               2.3. Numatomas WP.29 grupės aktas

               2020 m. lapkričio 10 d. 182-ojoje sesijoje WP.29 gali priimti pasiūlymus dėl JT taisyklių Nr. 0, 13, 16, 17, 35, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 ir 153 pakeitimų, pasiūlymą dėl naujos JT taisyklės dėl realiomis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų, pasiūlymą dėl naujos JT taisyklės dėl transporto priemonių atbulinės eigos judėjimo įtaisų ir motorinių transporto priemonių patvirtinimo atsižvelgiant į vairuotojo informuotumą apie pažeidžiamus eismo dalyvius už transporto priemonės, pasiūlymą dėl naujos JT taisyklės dėl motorinių transporto priemonių atsižvelgiant į pėsčiųjų ir dviratininkų aptikimo mobiliąją informacinę sistemą, pasiūlymą dėl naujos JT taisyklės dėl įvykių duomenų savirašio, pasiūlymus dėl bendrųjų techninių reglamentų (JT BTR) Nr. 7, 15 ir 18 pakeitimų, pasiūlymą dėl naujo bendrojo techninio reglamento dėl elektrinių transporto priemonių galios nustatymo ir pasiūlymą dėl Bendrojo nutarimo dėl transporto priemonių vidaus oro kokybės (VIAQ) M.R.3 pakeitimų.

               3. POZICIJA, KURIOS TURI BŪTI LAIKOMASI SĄJUNGOS VARDU

               WP 29 sistema stiprinamas tarptautinis transporto priemonių standartų derinimas. 1958 m. Susitarimas yra labai svarbus siekiant šio tikslo, nes ES gamintojai gali laikytis bendrų tipo patvirtinimo taisyklių žinodami, kad jų gaminiai bus pripažinti atitinkančiais susitariančiųjų šalių nacionalinės teisės aktus. Pagal šią sistemą, pavyzdžiui, buvo sudarytos sąlygos Reglamentu (EB) Nr. 661/2009 dėl variklinių transporto priemonių bendrosios saugos panaikinti daugiau kaip 50 ES direktyvų ir jas pakeisti pagal 1958 m. Susitarimą parengtomis atitinkamomis taisyklėmis.

               Panašaus požiūrio laikomasi ir Europos Parlamento ir Tarybos Reglamente (ES) 2018/858
                  2
               , kuriuo nustatomos visų naujų transporto priemonių, sistemų, komponentų ir atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo ir pateikimo rinkai administracinės nuostatos ir techniniai reikalavimai. Vadovaujantis tuo reglamentu pagal Pataisytą 1958 m. susitarimą priimtos taisyklės (toliau – JT taisyklės) buvo įtrauktos į ES tipo patvirtinimo sistemą kaip tipo patvirtinimo reikalavimai arba kaip Sąjungos teisės aktų alternatyvos.

               Kai tik WP.29 grupė priima JT taisyklių pakeitimų arba naujų JT taisyklių pasiūlymus ir apie šiuos teisės aktus JT EEK vykdomasis sekretorius praneša susitariančiosioms šalims, o sprendimą blokuojančią mažumą sudarančios susitariančiosios šalys nepateikia prieštaravimų, teisės aktai, praėjus šešiems mėnesiams, galiausiai gali įsigalioti ir būti perkelti į galiojančius kiekvienos susitariančiosios šalies nacionalinės teisės aktus. ES perkėlimo į nacionalinės teisės aktus procedūra užbaigiama šių teisės aktų paskelbimu ES oficialiajame leidinyje.

               Todėl būtina apibrėžti Sąjungos poziciją dėl šių aktų:

               –pasiūlymų dėl JT taisyklių Nr. 0, 13, 16, 17, 44, 94, 55, 83, 93, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 ir 153 pakeitimų, susijusių su nuostatų dėl tarptautinio visos transporto priemonės tipo patvirtinimo, sunkiasvorių transporto priemonių stabdžių, saugos diržų, sėdynių tvirtumo, vaikų apsaugos sistemų, motorinėse transporto priemonėse įrengtų mechaninių sukabintuvų, M1 ir N1 kategorijų transporto priemonių išmetamųjų teršalų, priekinės apsaugos nuo palindimo įtaisų, priekinės ir šoninės apsaugos nuo susidūrimo, elektra varomų transporto priemonių, SND ir SGD pritaikymo įrangos, priekinio susidūrimo, atsižvelgiant į apsaugos sistemas, avarinės iškvietos sistemos, aklosios zonos informacinės sistemos, pažangiosios avarinio stabdymo sistemos, skirtos M1 ir N1 kategorijų transporto priemonėms, ir elektra varomų transporto priemonių degalų sistemos vientisumo ir saugos galinio susidūrimo atveju atnaujinimu;

               –pasiūlymo dėl naujos JT taisyklės dėl atbulinės eigos judėjimo įtaisų ir motorinių transporto priemonių patvirtinimo atsižvelgiant į vairuotojo informuotumą apie pažeidžiamus eismo dalyvius už transporto priemonės;

               –pasiūlymo dėl naujos JT taisyklės dėl motorinių transporto priemonių patvirtinimo atsižvelgiant į mobiliąją pėsčiųjų ir dviratininkų aptikimo informacinę sistemą;

               –pasiūlymų dėl bendrųjų techninių reglamentų (JT BTR) Nr. 7, 15 ir 18 pakeitimų, susijusių su galvos atramomis, pasauliniu mastu suderintomis lengvųjų transporto priemonių bandymų procedūromis (WLTP) ir L kategorijos transporto priemonių diagnostikos (OBD) sistemomis;

               –naujo bendrojo techninio reglamento dėl elektrinių transporto priemonių galios nustatymo pasiūlymo;

               – Bendrojo nutarimo M.R.3 dėl transporto priemonių vidaus oro kokybės (VIAQ) pakeitimų pasiūlymo;

               pateiktų balsavimui 2020 m. lapkričio mėn. WP.29 grupės posėdyje, vyksiančiame 2020 m. lapkričio 10 d. Be to, būtina apibrėžti Sąjungos poziciją dėl:

               –įgaliojimų parengti JT BTR Nr. 8 dėl elektroninių stabilumo kontrolės sistemų pakeitimą ir naują JT BTR dėl transporto priemonėse sumontuotų baterijų patvarumo pasiūlymus;

               –pasiūlymus dėl JT taisyklių Nr. 155 ir 156 aiškinimo dokumentų, taip pat pasiūlymą dėl duomenų bazės naudojimo keičiantis tipo patvirtinimais (DETA) gairių pagal JT taisyklę Nr. 155.

               Sąjunga turėtų pritarti minėtiesiems teisės aktams, nes jie visiškai atitinka Sąjungos vidaus rinkos politikos priemones, susijusias su automobilių pramone, ir dera su Sąjungos transporto, klimato ir energetikos politika. Šie teisės aktai daro itin teigiamą poveikį ES automobilių pramonės konkurencingumui ir tarptautinei prekybai. Nubalsavus už šiuos teisės aktus, visoje Sąjungoje būtų skatinama technologijų pažanga, išnaudojami masto ekonomijos privalumai, užkertamas kelias vidaus rinkos susiskaidymui ir užtikrinamas vienodas automobilių standartų taikymas.

               O kadangi JT taisyklės Nr. 35 vienodos nuostatos Sąjungoje netaikomos, Sąjungos pozicijos dėl šiuo metu JT EEK WP.29 grupėje svarstomų JT taisyklės Nr. 35 pakeitimų pasiūlymo nustatyti nereikia.

               Pasiūlymas dėl naujos JT taisyklės dėl pasaulinių realiomis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų nėra parengtas balsavimui 2020 m. lapkričio mėn. WP 29 posėdyje ir jį reikia toliau svarstyti.

               Rengiant šį pasiūlymą nepriklausomo tyrimo neprireikė. Tačiau šį pasiūlymą peržiūrės Motorinių transporto priemonių techninis komitetas.

               4.TEISINIS PAGRINDAS

               4.1.
                     Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.
                     Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  3
               .

               4.1.2.
                     Taikymas aptariamuoju atveju

               WP.29 grupė yra organas, kurio veikloje dalyvaujančios JT EEK susitariančiosios šalys nagrinėja Pataisyto 1958 m. susitarimo ir Paralelaus susitarimo įgyvendinimo klausimus.

               Aktai, kuriuos turi priimti WP.29 grupė, turi teisinę galią.

               Numatomame akte nurodytos JT taisyklės bus privalomos Sąjungai ir kartu su JT bendraisiais techniniais reglamentais ir rezoliucijomis galės iš esmės įtakoti ES teisės aktų, susijusių su transporto priemonių tipo patvirtinimu, turinį.

               Numatomais aktais susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.
                     Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.
                     Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2. Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su teisės aktų suderinimu. Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 114 straipsnis.

               4.3.
                     Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 114 straipsnis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               2020/0295 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos Pasauliniame transporto priemonių reglamentų derinimo forume, dėl JT taisyklių Nr. 0, 13, 16, 17, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 ir 153 pakeitimų pasiūlymų, dėl bendrųjų techninių reglamentų Nr. 7, 15 ir 18 pakeitimų pasiūlymų, dėl Bendrojo nutarimo M.R.3 pakeitimų pasiūlymo, dėl dviejų naujų JT taisyklių, susijusių su motorinių transporto priemonių judėjimu atbuline eiga ir mobiliosiomis  informacinėmis sistemomis, pasiūlymų ir naujo Bendrojo techninio reglamento dėl elektrinių transporto priemonių galios nustatymo pasiūlymo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Tarybos sprendimu 97/836/EB
                  4
                Sąjunga prisijungė prie Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EKK) susitarimo dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų (toliau – Pataisytas 1958 m. susitarimas). Pataisytas 1958 m. susitarimas įsigaliojo 1998 m. kovo 24 d.;

               (2)Tarybos sprendimu 2000/125/EB
                  5
                Sąjunga prisijungė prie Susitarimo dėl bendrųjų techninių reglamentų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse (toliau – Paralelus susitarimas). Paralelus susitarimas įsigaliojo 2000 m. vasario 15 d.;

               (3)Europos Parlamento ir Tarybos Reglamente (ES) 2018/858
                  6
                nustatomos visų naujų transporto priemonių, sistemų, komponentų ir atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo ir pateikimo rinkai administracinės nuostatos ir techniniai reikalavimai. Vadovaujantis tuo reglamentu pagal Pataisytą 1958 m. susitarimą priimtos taisyklės (toliau – JT taisyklės) buvo įtrauktos į ES tipo patvirtinimo sistemą kaip tipo patvirtinimo reikalavimai arba kaip Sąjungos teisės aktų alternatyvos;

               (4)pagal Pataisyto 1958 m. susitarimo 1 straipsnį ir Paralelaus susitarimo 6 straipsnį JT EEK Pasaulinis transporto priemonių reglamentų derinimo forumas (JT EEK WP.29) gali priimti JT taisyklių, JT bendrųjų techninių reglamentų (JT BTR) ir JT rezoliucijų pakeitimų pasiūlymus ir naujų JT taisyklių, JT BTR ir JT rezoliucijų dėl transporto priemonių patvirtinimo pasiūlymus. Be to, pagal tas nuostatas JT EEK WP.29 gali priimti pasiūlymus dėl JT BTR pakeitimų parengimo arba dėl naujų JT BTR parengimo įgaliojimų ir gali priimti pasiūlymus dėl JT BTR įgaliojimų pratęsimo;

               (5)2020 m. lapkričio 10 d. 182-ojoje sesijoje JT EEK WP.29 gali priimti pasiūlymus dėl JT taisyklių Nr. 0, 13, 16, 17, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 ir 153 pakeitimų, pasiūlymą dėl naujos JT taisyklės dėl transporto priemonių atbulinės eigos judėjimo įtaisų  ir motorinių transporto priemonių patvirtinimo atsižvelgiant į vairuotojo informuotumą apie pažeidžiamus eismo dalyvius už transporto priemonės, pasiūlymą dėl naujos JT taisyklės dėl motorinių transporto priemonių patvirtinimo atsižvelgiant į pėsčiųjų ir dviratininkų aptikimo mobiliąją  informacinę sistemą, pasiūlymus dėl bendrųjų techninių reglamentų (JT BTR) Nr. 7, 15 ir 18 pakeitimų, pasiūlymą dėl naujo bendrojo techninio reglamento dėl elektrinių transporto priemonių galios nustatymo ir pasiūlymą dėl Bendrojo nutarimo M.R.3 dėl transporto priemonių vidaus oro kokybės (VIAQ) WP.29 pakeitimų. Be to, JT EEK WP.29 planuoja priimti pasiūlymą dėl įgaliojimų rengti JT BTR Nr. 8 pakeitimus ir naują JT BTR dėl transporto priemonėse sumontuotų  baterijų patvarumo;

               (6)tikslinga nustatyti poziciją dėl tų pasiūlymų priėmimo, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi JT EEK WP.29 grupėje, kadangi JT taisyklės Sąjungai bus privalomos ir kartu su JT bendraisiais techniniais reglamentais ir Bendruoju nutarimu gali iš esmės įtakoti Sąjungos teisės aktų, susijusių su transporto priemonių tipo patvirtinimu, turinį;

               (7)atsižvelgiant į įgytą patirtį ir technikos raidą, reikia iš dalies pakeisti ar papildyti reikalavimus, susijusius su tam tikrais elementais ar savybėmis, kuriems taikomos JT taisyklės Nr. 0, 13, 16, 17, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 ir 153 ir Bendrasis nutarimas M.R.3;

               (8)be to, reikia iš dalies pakeisti JT BTR Nr. 7, 15 ir 18 tam tikras nuostatas;

               (9)siekiant sudaryti sąlygas technikos pažangai ir pagerinti transporto priemonių saugą ir išmetamųjų teršalų kiekio bandymus, reikia priimti dvi naujas JT taisykles dėl atbulinės eigos judėjimo įtaisų ir motorinių transporto priemonių patvirtinimo atsižvelgiant į vairuotojo informuotumą apie pažeidžiamus eismo dalyvius už transporto priemonės ir dėl motorinių transporto priemonių atsižvelgiant į pėsčiųjų ir dviratininkų aptikimo mobiliąją informacinę sistemą. Kartu turi būti priimtas naujas bendrasis techninis reglamentas dėl elektrinių transporto priemonių galios nustatymo;

               (10)siekiant sudaryti sąlygas toliau rengti techninius reikalavimus, reikia priimti pasiūlymus įgalioti parengti JT BTR Nr. 8 pakeitimą ir naują JT BTR dėl transporto priemonėse sumontuotų baterijų patvarumo, atsižvelgiant į JT EEK susitariančiųjų šalių, remiančių JT BTR srities veiklą, arba specialių JT EEK WP.29 grupės pagalbinių organų prašymus;

               (11)siekiant užtikrinti JT taisyklių Nr. 155 ir 156 aiškinimo nuoseklumą, reikėtų priimti pasiūlymus dėl abiejų reglamentų aiškinimo, taip pat pasiūlymą dėl duomenų bazės naudojimo keičiantis tipo patvirtinimais (DETA) gairių pagal JT taisyklę Nr. 155;

               (12)2020 m. birželio 16 d. Taryba priėmė Sprendimą (ES) 2020/848
                  7
                dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi dėl JT BTR Nr. 7, ir pasiūlymus įgalioti parengti JT BTR Nr. 8 pakeitimą ir naują JT BTR dėl transporto priemonėse sumontuotų baterijų patvarumo, skirtą 2020 m. birželio 24 d. vykusiai JT EEK WP 29 181-ajai sesijai. Tačiau WP.29 grupė negalėjo balsuoti toje sesijoje ir nusprendė iš naujo pateikti pasiūlymus balsavimui lapkričio mėn. sesijoje;

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi per 2020 m. lapkričio 10 d. rengiamą JT EEK Pasaulinio transporto priemonių reglamentų derinimo forumo 182-ą sesiją, yra balsuoti už pasiūlymus, išvardytus šio sprendimo priede.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Pirmininkas

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        1997 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimas 97/836/EB dėl Europos bendrijos prisijungimo prie Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos susitarimo dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų (pataisytas 1958 m. susitarimas) (OL L 346, 1997 12 17, p. 78).2000 m. sausio 31 d. Tarybos sprendimas 2000/125/EB dėl Susitarimo dėl bendrųjų techninių reglamentų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse (Paralelus susitarimas), patvirtinimo (OL L 35, 2000 2 10, p. 12).

                     (2)

                        2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/858 dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, komponentų ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo ir rinkos priežiūros, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 715/2007 ir (EB) Nr. 595/2009 bei panaikinama Direktyva 2007/46/EB (OL L 151, 2018 6 14, p. 1).

                     (3)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimas Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (4)

                        1997 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimas 97/836/EB dėl Europos bendrijos prisijungimo prie Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos susitarimo dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų (pataisytas 1958 m. susitarimas) (OL L 346, 1997 12 17, p. 78).

                     (5)

                        2000 m. sausio 31 d. Tarybos sprendimas 2000/125/EB dėl Susitarimo dėl bendrųjų techninių reglamentų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse (Paralelus susitarimas), patvirtinimo (OL L 35, 2000 2 10, p. 12).

                     (6)

                        2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/858 dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, komponentų ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo ir rinkos priežiūros, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 715/2007 ir (EB) Nr. 595/2009 bei panaikinama Direktyva 2007/46/EB (OL L 151, 2018 6 14, p. 1).

                     (7)

                        Tarybos sprendimas (ES) 2020/848 2020 m. birželio 16 d. dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos Pasauliniame transporto priemonių reglamentų derinimo forume, dėl JT taisyklių Nr. 13, 14, 16, 22, 30, 41, 78, 79, 83, 94, 95, 101, 108, 109, 117, 129, 137, 138, 140 ir 152 pakeitimų pasiūlymų, dėl bendrųjų techninių reglamentų Nr. 3, 6, 7, 16 ir 19 pakeitimų pasiūlymų, dėl Suvestinės rezoliucijos R.E.3 pakeitimų pasiūlymo ir dėl penkių naujų JT taisyklių, susijusių su motorinių transporto priemonių sauga, išmetamaisiais teršalais ir automatizavimu, pasiūlymų.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 10 14
            COM(2020) 656 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos Pasauliniame transporto priemonių reglamentų derinimo forume, dėl JT taisyklių Nr. 0, 13, 16, 17, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 ir 153 pakeitimų pasiūlymų, dėl bendrųjų techninių reglamentų Nr. 7, 15 ir 18 pakeitimų pasiūlymų, dėl Bendrojo nutarimo M.R.3 pakeitimų pasiūlymo, dėl dviejų naujų JT taisyklių, susijusių su motorinių transporto priemonių judėjimu atbuline eiga ir mobiliosiomis  informacinėmis sistemomis, pasiūlymų ir naujo Bendrojo techninio reglamento dėl elektrinių transporto priemonių galios nustatymo pasiūlymo

               PRIEDAS

                        Taisyklės Nr.

                        Darbotvarkės klausimas

                        Dokumento nuoroda
                           1

                        0

                        JT taisyklės Nr. 0 03 serijos pakeitimų pasiūlymas ((ECE/TRANS/WP.29/1153, p.  32, grindžiamas WP.29-181-03)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/101

                        13

                        JT taisyklės Nr. 13 (sunkiasvorių transporto priemonių stabdžiai) 11 serijos pakeitimų 17 papildymo pasiūlymas (ECE/TRANS/WP.29/GRVA/5, 67 punktas, grindžiamas ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2020/13

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/119

                        16

                        JT taisyklės Nr. 16 (saugos diržai, ISOFIX ir i dydžio įtaisai) 07 serijos pakeitimų 6 papildymo pasiūlymas (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, 9 punktas ir III priedas, grindžiamas  ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/2 su pakeitimais, padarytais GRSP-67-35).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/112

                        16

                        JT taisyklės Nr. 16  (saugos diržai, ISOFIX ir i dydžio įtaisai) 08 serijos pakeitimų 2 papildymo pasiūlymas (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, 9 punktas ir III priedas, grindžiamas  ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/2 su pakeitimais, padarytais GRSP-67-35).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/113

                        17

                        JT taisyklės Nr. 17 (sėdynių, jų tvirtinimo įtaisų ir galvos atramų tvirtumas) 10 serijos pakeitimų pasiūlymas (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, 12 punktas ir IV priedas, grindžiamas ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/8)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/106

                        44

                        JT taisyklės Nr. 44 (vaikų apsaugos sistemos) 04 serijos pakeitimų 18 papildymo pasiūlymas (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, 33 punktas ir V priedas, grindžiamas GRSP-67–14 ir GRSP-6731)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/111

                        55

                        JT taisyklės Nr. 55 (mechaniniai sukabintuvai) 02 serijos pakeitimų 1 papildymo pasiūlymas (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, XX punktas, grindžiamas ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2020/8, su pakeitimais, padarytais GRSG-118–35)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/103

                        55

                        JT taisyklės Nr. 55 (mechaniniai sukabintuvai) 01 serijos pakeitimų 9 papildymo pasiūlymas

                        (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97), grindžiamas ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2020/8)

                           ECE/TRANS/WP.29/2020/132

                        83

                        JT taisyklės Nr. 83 (M1 ir N1 kategorijų transporto priemonių teršalų išmetimas) 05 serijos pakeitimų 13 papildymo pasiūlymas (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/81, 8 punktas, grindžiamas ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2020/10 ir GRPE-81–21 su pakeitimais, padarytais IV priedu)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/115

                        83

                        JT taisyklės Nr. 83 (M1 ir N1 kategorijų transporto priemonių teršalų išmetimas) 06 serijos pakeitimų 15 papildymo pasiūlymas (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/81, 8 punktas, grindžiamas ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2020/10 ir GRPE-81–21 su pakeitimais, padarytais IV priedu)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/116

                        83

                        JT taisyklės Nr. 83 (M1 ir N1 kategorijų transporto priemonių išmetamieji teršalai) 07 serijos pakeitimų 12 papildymo pasiūlymas (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/81, 8 punktas, grindžiamas ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2020/10 ir GRPE-81–21 su pakeitimais, padarytais IV priedu)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/117

                        93

                        JT taisyklės Nr. 93 (priekinės apsaugos nuo palindimo įtaisai) 1 papildymo pasiūlymas (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, XX punktas)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/83

                        94

                        JT taisyklės Nr. 94 (apsauga nuo priekinio susidūrimo) 04 serijos pakeitimų pasiūlymas (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, 17 punktas ir VI priedas, grindžiamas ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/4, su pakeitimais, padarytais GRSP-67–20-Rev.1).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/107

                        95

                        JT taisyklės Nr. 95 (apsauga nuo šoninio susidūrimo) 05 serijos pakeitimų pasiūlymas (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, 18 punktas, grindžiamas ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/5, su pakeitimais, padarytais GRSP-67–21-Rev.1).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/108

                        100

                        JT taisyklės Nr. 100 (elektra varomos transporto priemonės) 03 serijos pakeitimų pasiūlymas (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, 19 punktas, grindžiamas ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/6, su pakeitimais, padarytais GRSP-67–22-Rev.1).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/109

                        115

                        JT taisyklės Nr. 115 (SND ir SGD pritaikymo įranga) 9 papildymo pasiūlymas (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/81, 28 punktas, grindžiamas ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2020/11 ir GRPE-81–37 su pakeitimais, padarytais VI priedu)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/118

                        137

                        JT taisyklės Nr. 137 (priekinis susidūrimas, atsižvelgiant į apsaugos sistemas) 02 serijos pakeitimų pasiūlymas (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, 25 punktas ir IX priedas, grindžiamas ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/7, su pakeitimais, padarytais GRSP-67–18-Rev.1)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/110

                        144

                        JT taisyklės Nr. 144 (avarinės iškvietos sistema) 01 serijos pakeitimų 1 papildymo pasiūlymas  (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, XX punktas, grindžiamas ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2020/13)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/104

                        151

                        JT taisyklės Nr. 151 (aklosios zonos informacinė sistema (BSIS)) 2 papildymo pasiūlymas (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, XX punktas, grindžiamas ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2020/7, su pakeitimais, padarytais GRSG-118–09)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/105

                        152

                        JT taisyklės Nr. 152 (M1 ir N1 kategorijų pažangiosios avarinio stabdymo sistemos) 01 serijos pakeitimų 1 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/131

                        153

                        JT taisyklės Nr. [153] (Elektra varomų transporto priemonių degalų sistemos vientisumas ir sauga galinio susidūrimo atveju) 1 papildymo pasiūlymas (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, 35 punktas ir X priedas, remiantis GRSP-67–19-Rev.1).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/114

                        Nauja taisyklė

                        Pasiūlymas dėl naujos JT taisyklės dėl atbulinės eigos judėjimo įtaisų ir motorinių transporto priemonių patvirtinimo, atsižvelgiant į vairuotojo informuotumą apie pažeidžiamus eismo dalyvius už transporto priemonės (judėjimas atbuline eiga)) (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, XX punktas, grindžiamas ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2020/4, su pakeitimais, padarytais GRSG-118–05

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/121

                        Nauja taisyklė

                        Pasiūlymas dėl naujos JT taisyklės dėl motorinių transporto priemonių patvirtinimo atsižvelgiant į pėsčiųjų ir dviratininkų aptikimo mobiliąją informacinę sistemą (mobiliosios informacinės sistemos) (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, XX punktas, grindžiamas ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2020/5, su pakeitimais, padarytais GRSG-118–06

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/122

                        BTR Nr.

                        Darbotvarkės klausimas

                        Dokumento nuoroda

                        7

                        JT BTR Nr. 7 (galvos atramos) 1 pakeitimo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/85

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/86

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/25/Rev.1

                        15

                        JT BTR Nr. 15 6 pakeitimo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/127

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/128

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/57

                        18

                        JT BTR Nr. 18 (L kategorijos transporto priemonių diagnostikos (OBD) sistemos) 1 pakeitimo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/129

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/130

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/58

                        Naujas Bendrasis techninis reglamentas

                        Pasiūlymas dėl naujo JT BTR dėl elektrifikuotos transporto priemonės galios nustatymo (DEVP)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/125

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/126

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/56

                        Rezoliucijos Nr.

                        Darbotvarkės klausimas

                        Dokumento nuoroda

                        M.R.3

                        Bendrojo nutarimo Nr. 3 dėl transporto priemonių vidaus oro kokybės (VIAQ) 1 pakeitimo pasiūlymas (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/80, [59] punktas, grindžiamas ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2020/16)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/124

                        Kita

                        Darbotvarkės klausimas

                        Dokumento nuoroda

                        Įgaliojimas parengti BTR pakeitimus

                        Prašymas dėl įgaliojimo parengti JT BTR Nr. 8 (elektroninė stabilumo kontrolė) pakeitimą

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/99

                        Įgaliojimas parengti BTR

                        Prašymas leisti parengti naują JT BTR dėl transporto priemonėje sumontuotos baterijos patvarumo (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/80, 59 punktas, grindžiamas GRPE-80–41 su pakeitimais, padarytais X priedu)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/96

                        Aiškinamasis dokumentas

                        JT taisyklės Nr. 155 (Kibernetinis saugumas ir Kibernetinio saugumo valdymo sistema) aiškinimo dokumento, grindžiamo GRVA-07–04-Rev.1, pasiūlymas

                        WP.29-182-05

                        Aiškinamasis dokumentas

                        JT taisyklės Nr. 156 (programinės įrangos atnaujinimų ir programinės įrangos atnaujinimų valdymo sistema), pagrįstos ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2020/29, su pakeitimais, padarytais GRVA-07–50, aiškinimo dokumento pasiūlymas

                        WP.29-182-06

                        Gairės

                        Pasiūlymas dėl DETA naudojimo gairių pagal JT taisyklę Nr. 155 (CS ir CSMS), grindžiamas GRVA-07–25

                        WP.29-182-07

                     (1)

                        Visus šioje lentelėje nurodytus dokumentus galima rasti adresu:
                  http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/gen2020.html


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2020 10 16
            COM(2020) 654 final
            2020/0293(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi keturiasdešimtajame Europos laukinės gamtos ir gamtinės aplinkos apsaugos konvencijos (Berno konvencijos) nuolatinio komiteto posėdyje

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi keturiasdešimtajame Europos laukinės gamtos ir gamtinės aplinkos apsaugos konvencijos nuolatinio komiteto metiniame posėdyje, vyksiančiame 2020 m. gruodžio 1–4 d. Strasbūre (Prancūzija), dėl numatomų priimti dviejų nuolatinio komiteto sprendimų: dėl Konvencijos pakeitimo ir dėl Išplėstinio dalinio susitarimo priėmimo.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Europos laukinės gamtos ir gamtinės aplinkos apsaugos konvencija (Berno konvencija)

               Europos laukinės gamtos ir gamtinės aplinkos apsaugos konvencija (toliau – Konvencija) siekiama užtikrinti Europos laukinės floros ir faunos ir jų gamtinės aplinkos apsaugą, ypač kai joms apsaugoti būtinas kelių valstybių bendradarbiavimas. Tai tarpvyriausybinė sutartis, sudaryta Europos Tarybos iniciatyva. Konvencija įsigaliojo 1982 m. birželio 1 d.

               Nuo 1982 m. rugsėjo 1 d.
                  1
                Europos Sąjunga yra Konvencijos susitariančioji šalis. Šiuo metu yra 51 Konvencijos susitariančioji šalis, įskaitant visas ES valstybes nares.

               2.2.Nuolatinis komitetas

               Nuolatinis komitetas yra Konvencijos sprendimų priėmimo organas. Jis yra atsakingas už Konvencijos taikymo stebėjimą. Jo funkcijos nurodytos Konvencijos 13–15 straipsniuose. Komitetas renkasi ne rečiau kaip kas dvejus metus arba daugumai susitariančiųjų šalių pareikalavus. Tapo įprasta, kad nuolatinis komitetas renkasi kasmet.

               Pagal Konvencijos 16 straipsnį Konvencijos 13–24 straipsnių pakeitimai priimami nuolatiniame komitete trijų ketvirtadalių susitariančiųjų šalių balsų dauguma, o tada pakeitimai pateikiami patvirtinti Ministrų komitetui.

               Pagal Konvencijos 14 straipsnį nuolatinis komitetas gali ruošti siūlymus dėl šios Konvencijos veiksmingumo padidinimo. Todėl nuolatinis komitetas gali nuspręsti pasiūlyti Ministrų komitetui priimti Išplėstinį dalinį susitarimą, kad būtų pagerintas Konvencijos taikymas. Pagal Darbo tvarkos taisyklių 8b straipsnį šis nuolatinio komiteto sprendimas priimamas dviejų trečdalių balsų dauguma.

               2.3.Numatomas priimti nuolatinio komiteto aktas

               Tikimasi, kad 2020 m. gruodžio 1–4 d. Strasbūre (Prancūzija) vyksiančiame keturiasdešimtajame posėdyje nuolatinis komitetas priims sprendimus dėl:

               ·Konvencijos pakeitimo siekiant įtraukti finansines nuostatas (toliau – pirmasis numatomas aktas) ir

               ·Išplėstinio dalinio susitarimo dėl Europos laukinės gamtos ir gamtinės aplinkos apsaugos konvencijos įgyvendinimo fondo (toliau – antrasis numatomas aktas) sudarymo.

               Pirmojo numatomo akto tikslas – iš dalies pakeisti Konvenciją siekiant įtraukti finansinį mechanizmą, pagal kurį nuolatinis komitetas nustatytų šalių privalomų finansinių įnašų, kurie papildytų įprastinį Europos Tarybos biudžeto asignavimą, dydį.

               Remiantis Konvencijos 16 straipsniu, pirmasis numatomas aktas visoms šalims įsigalioja po to, kai Ministrų komitetas jį patvirtina, ir trisdešimtą dieną po visų susitariančiųjų šalių pranešimo apie priėmimą.

               Antrojo numatomo akto tikslas – stiprinti tarpvyriausybinį bendradarbiavimą įgyvendinant Berno konvenciją, be kita ko, nustatant Išplėstinio dalinio susitarimo šalims privalomą finansinį įnašą.

               Pagal Europos Tarybos statuto 20 straipsnio d dalį ir Europos Tarybos Ministrų komiteto procedūrų ir darbo metodų vadovo 2 straipsnį, nuolatiniam komitetui priėmus sprendimą, antrasis numatomas aktas visoms Išplėstinio dalinio susitarimo šalims įsigalioja po to, kai jį Ministrų komitetas priima dviejų trečdalių balsavusiųjų ir atstovų, turinčių teisę posėdžiauti Ministrų komitete, balsų dauguma ir kai pasiekiamas pasirašiusiųjų kvorumas. Jei Ministrų komitetas nenusprendžia kitaip, minimali narių skaičiaus riba yra trečdalis Europos Tarybos valstybių narių – šiuo metu jų yra 16.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Pagal 2019 m. gruodžio 6 d. nuolatinio komiteto priimtą trisdešimt devintojo posėdžio rezoliuciją Nr. 9 (2019) dėl Berno konvencijos finansavimo siekiant sukurti naują šalių privalomų finansinių įnašų sistemą buvo įsteigta tarp sesijų veiklą vykdanti ekspertų darbo grupė, kurios užduotis – padėti sekretoriatui parengti pasiūlymus dėl finansinių nuostatų įtraukimo iš dalies pakeičiant Berno konvencijos straipsnius ir dėl Išplėstinio dalinio susitarimo sudarymo ir pateikti juos svarstyti nuolatinio komiteto keturiasdešimtajame posėdyje.

               Įprastas Europos Tarybos asignavimas Berno konvencijai metams bėgant laipsniškai mažėjo ir pasiekė tokį lygį, kad šios konvencijos funkcijų vykdymo nebebus galima užtikrinti, jei šalys nemokės reikšmingo dydžio savanoriškų įnašų (jie dabar irgi mažėja). Todėl labai svarbu nustatyti patikimą Konvencijos finansavimo šaltinį.

               Pasiūlymas iš dalies pakeisti Konvenciją įtraukiant privalomo įnašo nustatymo mechanizmą atitinka daugumos daugiašalių aplinkos apsaugos susitarimų nuostatas, todėl jam iš esmės turėtų būti pritarta. Vis dėlto, atsižvelgiant į kitus daugiašalius aplinkos apsaugos susitarimus, pagrindinis biudžetas paprastai atskiriamas nuo programuojamo biudžeto, o įnašus mokėti privaloma tik į pagrindinį biudžetą. Siūlomo Konvencijos pakeitimo tekste nepaaiškinama, ar ketinamas nustatyti mechanizmas atitiktų šį precedentą. Jame taip pat nenurodoma, koks turėtų būti įnašų dydis. Todėl dabartinės formos pakeitimui Sąjunga turėtų nepritarti ir siūlyti atidėti balsavimą dėl jo, kad liktų laiko deryboms ir būtų galima patobulinti siūlomo pakeitimo tekstą užtikrinant aiškumą šiuo klausimu.

               Atsižvelgiant į tai, kiek laiko reikia, kad būtų susitarta dėl siūlomo pakeitimo ir jis įsigaliotų, reikalingas greitesnis sprendimas. Todėl Sąjunga turėtų pritarti pasiūlymui sudaryti Išplėstinį dalinį susitarimą, kad susitarimo šalys ir kiti to pageidaujantys subjektai galėtų prisijungti prie šio susitarimo ir taip paremti su Konvencijos įgyvendinimu susijusią veiklą.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  2
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Nuolatinis komitetas yra pagal Konvenciją įsteigtas organas.

               Aktai, kuriuos nuolatinis komitetas raginamas priimti, yra teisinę galią turintys aktai. Vadovaujantis Konvencijos 6 straipsniu, numatomi aktai bus privalomi pagal tarptautinę teisę.

               Numatomais aktais Konvencijos institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su aplinka.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 192 straipsnio 1 dalis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 192 straipsnio 1 dalis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               5.Numatomo akto skelbimas

               Kadangi nuolatinio komiteto numatomi aktai turi dar būti patvirtinti Ministrų Komiteto, po to, kai jie bus priimti, jie Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje neturėtų būti skelbiami.

               2020/0293 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi keturiasdešimtajame Europos laukinės gamtos ir gamtinės aplinkos apsaugos konvencijos (Berno konvencijos) nuolatinio komiteto posėdyje

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)1982 m. rugsėjo 1 d. įsigaliojo Tarybos sprendimu 82/72/EEB
                  3
                Sąjungos sudaryta Europos laukinės gamtos ir gamtinės aplinkos apsaugos konvencija (toliau – Konvencija);

               (2)pagal Konvencijos 16 straipsnį nuolatinis komitetas gali priimti Konvencijos pakeitimus, kurie turi būti pateikti patvirtinti Ministrų komitetui;

               (3)pagal Konvencijos 14 straipsnį, pagal kurį Berno konvencijos susitariančiųjų šalių nuolatinis komitetas yra atsakingas už Konvencijos taikymo stebėjimą ir gali visų pirma teikti pasiūlymus, kaip padidinti Konvencijos veiksmingumą, jis gali nuspręsti pasiūlyti Ministrų komitetui sudaryti Išplėstinį dalinį susitarimą dėl Konvencijos taikymo veiksmingumo didinimo;

               (4)nuolatinis komitetas savo keturiasdešimtajame posėdyje, vyksiančiame 2020 m. gruodžio 1–4 d., turi priimti sprendimus dėl Konvencijos pakeitimo siekiant įtraukti finansines nuostatas ir dėl Išplėstinio dalinio susitarimo dėl Europos laukinės gamtos ir gamtinės aplinkos apsaugos konvencijos įgyvendinimo fondo sudarymo;

               (5)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi nuolatiniame komitete, nes jo sprendimai Sąjungai bus privalomi;

               (6)Sekretoriatas pateikė pasiūlymą iš dalies pakeisti Konvenciją siekiant nustatyti finansinį mechanizmą, pagal kurį nuolatinis komitetas nustatytų šalių privalomų finansinių įnašų, kurie papildytų įprastinį Europos Tarybos biudžeto asignavimą, dydį;

               (7)remiantis Konvencijos 16 straipsniu, numatomas aktas visoms Šalims įsigalioja po to, kai Ministrų komitetas jį patvirtina, ir trisdešimtą dieną po visų susitariančiųjų Šalių pranešimo apie priėmimą;

               (8)Sekretoriatas taip pat pateikė pasiūlymą stiprinti tarpvyriausybinį bendradarbiavimą siekiant įgyvendinti Berno konvenciją sudarant Išplėstinį dalinį susitarimą, kuriame būtų numatytas Išplėstinio dalinio susitarimo šalių privalomas finansinis įnašas;

               (9)pagal Europos Tarybos statuto 20 straipsnio d dalį ir Europos Tarybos Ministrų komiteto procedūrų ir darbo metodų vadovo 2 straipsnį, nuolatiniam komitetui priėmus sprendimą, siūlomas Išplėstinis dalinis susitarimas visoms Išplėstinio dalinio susitarimo šalims įsigalioja po to, kai jį Ministrų komitetas priima dviejų trečdalių balsavusiųjų ir atstovų, turinčių teisę posėdžiauti Ministrų komitete, balsų dauguma ir kai pasiekiamas pasirašiusiųjų kvorumas;

               (10)atsižvelgiant į sumažėjusį finansavimą iš įprasto Europos Tarybos įnašo ir sumažėjusius šalių savanoriškus įnašus, reikia skubiai rasti saugų ir patikimą Berno konvencijos veikimo finansavimo šaltinį;

               (11)Konvencijos pakeitimas, kuriuo nustatomas finansinis mechanizmas, yra suderinamas su kitų daugiašalių aplinkos apsaugos susitarimų finansavimu – jis užtikrintų sąžiningą visų Konvencijos šalių įnašą. Tačiau siūlomame Konvencijos pakeitimo tekste lieka neaiškumų dėl nustatytino finansinio mechanizmo, visų pirma dėl pagrindinio ir programavimo biudžetų atskyrimo ir dėl reikalaujamų įnašų dydžio;

               (12)pritariant Konvencijos pakeitimui siekiant įvesti finansinį mechanizmą turi būti laikomasi Sutarties 218 straipsnio 2–4 dalyse nustatytos procedūros;

               (13)deryboms dėl Konvencijos pakeitimo vesti ir jam įsigalioti reikia nemažai laiko, todėl reikėtų greitesnio sprendimo, kurį būtų galima pasiekti siūlomu Išplėstiniu daliniu susitarimu;

               (14)išplėstiniai daliniai susitarimai savaime nėra tarptautinės sutartys, o tik bendradarbiavimo Europos Taryboje forma;

               (15)atsižvelgiant į Sutartyje numatytus lojalaus bendradarbiavimo įsipareigojimus, Išplėstinio dalinio susitarimo šalimis tapusios valstybės narės privalėtų užtikrinti, kad šio susitarimo taikymas atitiktų Sąjungos interesus pagal Berno konvenciją,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi keturiasdešimtajame Europos laukinės gamtos ir gamtinės aplinkos apsaugos konvencijos nuolatinio komiteto posėdyje, yra tokia:

               ·pateikti pasiūlymą atidėti balsavimą dėl pasiūlymo iš dalies pakeisti Konvenciją iki keturiasdešimt pirmojo nuolatinio komiteto posėdžio;

               ·pritarti pasiūlymui sudaryti Išplėstinį dalinį susitarimą.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        1981 m. gruodžio 3 d. Tarybos sprendimas 82/72/EEB dėl Europos laukinės gamtos ir gamtinės aplinkos apsaugos konvencijos sudarymo (OL L 38, 1982 2 10, p. 1).

                     (2)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (3)

                        OL L 38, 1982 2 10, p. 1.