               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 07 08
            COM(2021) 372 final
            2021/0184(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie Konvencijos dėl atvirosios jūros žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo šiaurės Ramiajame vandenyne

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

                  2018 m. birželio 22 d.
                     1
                   Taryba įgaliojo Komisiją derėtis dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie Konvencijos dėl atvirosios jūros žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo šiaurės Ramiajame vandenyne (toliau – Konvencija).

                  Pagal Konvencijos 24 straipsnio 2 dalies a punktą, Susitariančiosios Šalys gali bendru sutarimu pakviesti prie jos prisijungti ekonominės integracijos regionines organizacijas, kurių žvejybos laivai nori žvejoti Konvencijos taikymo rajone.

                  2018, 2019, 2020 ir 2021 m. Sąjunga pateikė prašymus prisijungti prie Konvencijos. Šiaurės Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijai (NPFC) – Konvencija įsteigtai organizacijai žvejybai Konvencijos taikymo rajone valdyti – ketvirtajame ir penktajame metiniuose susitikimuose atitinkamai 2018 ir 2019 m. nepavyko pasiekti bendro sutarimo dėl 2018 ir 2019 m. Sąjungos prašymų. 2020 m. metinis susitikimas dėl COVID-19 pandemijos neįvyko, todėl NPFC Sąjungos 2020 m. prašymo nesvarstė. 2021 m. vasario 23–25 d. šeštajame metiniame susitikime NPFC priėmė Sąjungos prašymą ir bendru sutarimu pakvietė Sąjungą prisijungti prie Konvencijos ir deponuoti ratifikavimo dokumentus depozitarui – Korėjos Respublikos Vyriausybei.

                  Prisijungdama prie Konvencijos Sąjunga siekia patenkinti valstybių narių ir atitinkamų Sąjungos laivų interesus gauti galimybę naudotis Konvencijos taikymo rajone esančiais žvejybos ištekliais. Sąjunga taip pat siekia užtikrinti tvarų NPFC valdomų jūrų biologinių išteklių ir jūrų aplinkos naudojimą, valdymą ir išsaugojimą.

                  Šis pasiūlymas teikiamas dėl Tarybos sprendimo prisijungti prie Konvencijos gavus Europos Parlamento pritarimą.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

                  Regioninės žvejybos valdymo organizacijos (RŽVO) yra: šalių, iš kurių kai kurios yra pakrančių valstybės, tarptautinės organizacijos, ekonominės integracijos regioninės organizacijos, kaip antai Europos Sąjunga, ir žvejybos subjektai, turintys žvejybos interesų tam tikrame rajone. Kai kurios RŽVO valdo visus tam tikrame rajone esančius žuvų išteklius, kitos daugiausia dėmesio skiria tam tikroms toli – per plačius geografinius rajonus – migruojančioms rūšims, pirmiausia tunams. Kai kurių organizacijų vaidmuo vien patariamasis, tačiau dauguma jų turi valdymo įgaliojimų ir gali nustatyti laimikio bei žvejybos pastangų apribojimus, technines priemones ir kontrolės pareigas.

                  Vadovaudamasi Komisijos komunikatu „Dalyvavimas regioninėse žuvininkystės organizacijose“
                     2
                  , Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos
                     3
                   28 ir 29 straipsniais ir 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadomis dėl Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto
                     4
                  , Europos Sąjunga, atstovaujama Komisijos, aktyviai dalyvauja 6 tunų išteklių žvejybos valdymo organizacijose ir 11 kitų žuvų išteklių žvejybos valdymo organizacijų.

                  ES vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendrame komunikate „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“
                     5
                   ir 2017 m. balandžio 3 d. Tarybos išvadose dėl to bendro komunikato skatinama įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas RŽVO veiksmingumas, o prireikus gerinamas jų valdymas. Tai pagrindinis ES veiksmų šiuose forumuose siekis.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

                  Sąjungos prisijungimas prie Konvencijos visiškai suderinamas su 2020 m. spalio 23 d. Tarybos išvadomis dėl Komisijos komunikato „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija“
                     6
                  .

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

                  Šis pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo grindžiamas Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač jos 43 straipsnio 2 dalimi kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                  Netaikoma.

               •Proporcingumo principas

                  Netaikoma.

               •Priemonės pasirinkimas

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 6 dalies a punkte reikalaujama, kad Taryba priimtų šį sprendimą remdamasi Komisijos pasiūlymu ir gavusi Europos Parlamento pritarimą.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

                  Netaikoma.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  2017 m. pabaigoje valstybės narės ir keletas Sąjungos individualių žvejybos veiklos vykdytojų paprašė Komisijos pradėti derybas dėl prisijungimo. 2018 m. pradžioje konsultuotasi su atitinkamomis organizacijomis ir interesų grupėmis, siekiant užtikrinti, kad būsimose derybose dėl galimo Sąjungos prisijungimo prie Konvencijos būtų atsižvelgta į jų nuomonę. Tarp jų buvo valstybių narių administracijų, ES žuvininkystės sektoriaus ir nevyriausybinių organizacijų atstovų, taip pat ES piliečių ir vartotojų. Per šias konsultacijas ES žuvininkystės pramonės atstovai paragino ES institucijas pasiekti susitarimą, kad ES laivynas galėtų kuo greičiau pradėti žvejybos veiklą Konvencijos taikymo rajone. Jų nuomone, greičiausias būdas tai pasiekti – dviejų etapų metodas, pagal kurį Sąjunga pirmiausia taptų bendradarbiaujančiąja šalimi, kuri nėra susitariančioji šalis, ir išreikštų siekį netrukus po to tapti tikrąja NPFC nare. Kitų pastabų per konsultaciją negauta.

                  Tarybos įgaliojimuose buvo numatyta galimybė pradėti derybas su NPFC, kad Sąjunga galėtų tapti bendradarbiaujančiąja šalimi, kuri nėra susitariančioji šalis, tačiau nuspręsta, kad verčiau reikėtų siekti visateisės narystės, nes bendradarbiaujančiosios šalies, kuri nėra susitariančioji šalis, statusas nepakankamai atitiktų numatomo Sąjungos dalyvavimo NPFC veikloje lygį ir intensyvumą.

                  Be to, suinteresuotosios šalys aktyviai dalyvavo rengiant Sąjungos prisijungimo prašymus, taip pat prieš 2018, 2019 ir 2021 m. NPFC metiniuose susitikimuose vykusias prisijungimo diskusijas ir jų metu.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Netaikoma.

               •Poveikio vertinimas

                  Netaikoma.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Netaikoma.

               •Pagrindinės teisės

                  Netaikoma.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Sąjungai prisijungus prie Konvencijos, reikės mokėti metinį finansinį įnašą NPFC pagal 08.05.02 biudžeto eilutę (Privalomi įnašai, mokami RŽVO ir kitoms tarptautinėms organizacijoms), kuris kasmet sudarytų apie 60 000 EUR. Priklausomai nuo būsimos Sąjungos žvejybos veiklos Konvencijos taikymo rajone, Sąjungos įnašas galėtų didėti. Tikslūs poreikiai bus įtraukti į sumas, nustatomas per metinę biudžeto procedūrą pagal atitinkamas biudžeto eilutes.

                  Taip pat galimi savanoriški įnašai į NPFC biudžetą pagal 08.04.02 biudžeto eilutę, ypač moksliniams tyrimams skatinti. Numatoma, kad tokie įnašai sudarys apie 200 000 EUR per metus. Be to, šioje biudžeto eilutėje numatyta techninė pagalba, kuria siekiama remti mokslinių rekomendacijų teikimą NPFC susitikimuose. Numatytos šios veiklos sąnaudos – 10 000 EUR per metus. Tikslūs poreikiai bus įtraukti į sumas, nustatomas per metinę biudžeto procedūrą pagal atitinkamas biudžeto eilutes.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

                  Netaikoma.

               •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

                  Netaikoma.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

                  Netaikoma.

               2021/0184 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie Konvencijos dėl atvirosios jūros žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo šiaurės Ramiajame vandenyne

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą
                  7
               ,

               kadangi:

               (1)2018 m. birželio 22 d.
                  8
                Taryba įgaliojo Europos Komisiją pradėti derybas su Šiaurės Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisija dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie Konvencijos dėl atvirosios jūros žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo šiaurės Ramiajame vandenyne (toliau – Konvencija);

               (2)Sąjunga yra kompetentinga priimti jūrų biologinių išteklių išsaugojimo priemones pagal bendrą žuvininkystės politiką ir sudaryti susitarimus su trečiosiomis valstybėmis bei tarptautinėmis organizacijomis;

               (3)pagal Tarybos sprendimą 98/392/EB
                  9
                Sąjunga yra 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos, pagal kurią visi tarptautinės bendruomenės nariai privalo bendradarbiauti išsaugant ir valdant jūrų biologinius išteklius, susitariančioji šalis;

               (4)pagal Tarybos sprendimą 98/414/EB
                  10
                Sąjunga yra Susitarimo dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių vienos valstybės ribas viršijančių su žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo susitariančioji šalis;

               (5)2021 m. vasario 23–25 d. savo šeštajame metiniame susitikime Šiaurės Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisija pakvietė Europos Sąjungą prisijungti prie Konvencijos
                  11
               ;

               (6)prisijungimas prie Konvencijos turėtų padėti Sąjungai visuose pasaulio vandenynuose nuosekliai taikyti išteklių išsaugojimo principą ir įtvirtinti įsipareigojimą dėl ilgalaikio žvejybos išteklių išsaugojimo ir tausaus naudojimo visame pasaulyje. Remiantis ES vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendru komunikatu „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“ ir Tarybos išvadomis dėl to bendro komunikato, pagrindinis Sąjungos veiksmų šiuose forumuose siekis – skatinti įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas regioninių žvejybos valdymo organizacijų veiksmingumas, o prireikus gerinamas jų valdymas
                  12
               ;

               (7)vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725
                  13
                42 straipsnio 1 dalimi, buvo konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu ir […] jis pateikė nuomonę;

               (8)todėl Europos Sąjunga turėtų prisijungti prie Konvencijos,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos prisijungimas prie Konvencijos dėl atvirosios jūros žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo šiaurės Ramiajame vandenyne (toliau – Konvencija).

               Konvencijos tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

               2 straipsnis

               Siekdama išreikšti Sąjungos sutikimą laikytis Konvencijos, Komisija pagal Konvencijos 24 straipsnio 4 dalį Korėjos Respublikos Vyriausybei, veikiančiai kaip Konvencijos depozitaras, Sąjungos vardu deponuoja prisijungimo dokumentą.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną
                  14
               .

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

               FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA

               Turinys

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

               •Proporcingumo principas

               •Priemonės pasirinkimas

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

               •Poveikio vertinimas

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

               •Pagrindinės teisės

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

               •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

               1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA

               1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas

               1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys)

               1.3.Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su:

               1.4.Tikslas (-ai)

               1.4.1.Bendrasis (-ieji) tikslas (-ai)

               1.4.2.Konkretus (-ūs) tikslas (-ai)

               1.4.3.Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis

               1.4.4.Veiklos rezultatų rodikliai

               1.5.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas

               1.5.1.Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai, įskaitant išsamų iniciatyvos įgyvendinimo pradinio etapo tvarkaraštį

               1.5.2.Sąjungos dalyvavimo pridėtinė vertė (gali būti susijusi su įvairiais veiksniais, pvz., koordinavimo nauda, teisiniu tikrumu, didesniu veiksmingumu ar papildomumu). Šiame punkte „Sąjungos dalyvavimo pridėtinė vertė“ – dalyvaujant Sąjungai užtikrinama vertė, papildanti vertę, kuri būtų užtikrinta vien valstybių narių veiksmais.

               1.5.3.Panašios patirties išvados

               1.5.4.Suderinamumas su daugiamete finansine programa ir galima sinergija su kitomis atitinkamomis priemonėmis

               1.5.5.Įvairių turimų finansavimo galimybių vertinimas, įskaitant perskirstymo mastą

               1.6.Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ir finansinis poveikis

               1.7.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)

               2.VALDYMO PRIEMONĖS

               2.1.Stebėsenos ir ataskaitų teikimo taisyklės

               2.2.Valdymo ir kontrolės sistema (-os)

               2.2.1.Valdymo būdo (-ų), finansavimo įgyvendinimo mechanizmo (-ų), mokėjimo tvarkos ir siūlomos kontrolės strategijos pagrindimas

               2.2.2.Informacija apie nustatytą riziką ir jai sumažinti įdiegtą (-as) vidaus kontrolės sistemą (-as)

               2.2.3.Kontrolės išlaidų efektyvumo apskaičiavimas ir pagrindimas (kontrolės sąnaudų ir susijusių valdomų lėšų vertės santykis) ir numatomo klaidų rizikos lygio vertinimas (atliekant mokėjimą ir užbaigiant programą)

               2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės

               3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS

               3.1.Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės), kurioms daromas poveikis

               3.2.Numatomas pasiūlymo finansinis poveikis asignavimams

               3.2.1.Numatomo poveikio veiklos asignavimams santrauka

               3.2.2.Numatomas veiklos asignavimais finansuojamas atliktas darbas

               3.2.3.Numatomo poveikio administraciniams asignavimams santrauka

               3.2.4.Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa

               3.2.5.Trečiųjų šalių įnašai

               3.3.Numatomas poveikis pajamoms

               FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA

               1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA

               1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas

                  Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie Konvencijos dėl atvirosios jūros žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo šiaurės Ramiajame vandenyne

               1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys)

                  Skatinti vandenynų valdymą tarptautiniu lygmeniu

               1.3.Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su:

               X nauju veiksmu

               ◻ nauju veiksmu, kai bus įgyvendintas bandomasis projektas ir (arba) atlikti parengiamieji veiksmai
                  15

               ◻ esamo veiksmo galiojimo pratęsimu

               ◻ vieno ar daugiau veiksmų sujungimu arba nukreipimu į kitą / naują veiksmą

               1.4.Tikslas (-ai)

               1.4.1.Bendrasis (-ieji) tikslas (-ai)

                  Komisijos daugiamečiai strateginiai tikslai, kurių siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva):

                  1) Europos žaliasis kursas,

                  2) pasaulyje stipresnė Europa.

               1.4.2.Konkretus (-ūs) tikslas (-ai)

                  1 konkretus tikslas

                  Tvaresnė ir konkurencingesnė žvejyba visame pasaulyje iki 2024 m.

                  2 konkretus tikslas

                  Tvaresnė žvejyba visame pasaulyje ir geresnis tarptautinis vandenynų valdymas iki 2024 m.

               1.4.3.Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis

               Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų padaryti tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms).

                  ES valstybės narės ir ekonominės veiklos vykdytojai turėtų turėti galimybę naudotis Šiaurės Ramiojo vandenyno žvejybos komisijos (NPFC) – Konvencija šiuo tikslu įsteigtos organizacijos – valdomu Konvencijos taikymo rajonu.

                  ES prisijungimas prie Konvencijos prisidės taikant Sąjungos išteklių išsaugojimo principą visuose vandenynuose ir įtvirtinant įsipareigojimą dėl ilgalaikio žvejybos išteklių išsaugojimo ir tausaus naudojimo visame pasaulyje.

               1.4.4.Veiklos rezultatų rodikliai

               Nurodyti pažangos ir pasiekimų stebėsenos rodiklius.

                  Žvejybos veiklą vykdančių ES žvejybos laivų skaičius

                  ES sužvejotų žuvų kiekis

                  Didesnis ilgalaikis išteklių tvarumas

                  NPFC susitikimų, kuriuose dalyvavo ES, skaičius

               1.5.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas

               1.5.1.Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai, įskaitant išsamų iniciatyvos įgyvendinimo pradinio etapo tvarkaraštį

                  ES veiklos vykdytojai Nyderlanduose, Lietuvoje, Latvijoje, Lenkijoje ir Vokietijoje siekia, kad jų žvejybos veikla apimtų ir Šiaurės Ramųjį vandenyną, kad jie galėtų toliau įsitvirtinti kaip pasaulinio masto subjektai. Taip pat bus skatinama masto ekonomija, nes ES laivynas jau vykdo žvejybos operacijas toliau į pietus, kaimyninėje regioninėje žvejybos valdymo organizacijoje (RŽVO), t. y. Regioninėje žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijoje (SPRFMO).

                  ES dalyvavimas NPFC darbe taip pat prisidės prie ilgalaikio išteklių tvarumo ir padės remti su šiaurės Ramiuoju vandenynu susijusius mokslinius tyrimus pagal bendros žuvininkystės politikos (BŽP) išorės tikslus.

               1.5.2.Sąjungos dalyvavimo pridėtinė vertė (gali būti susijusi su įvairiais veiksniais, pvz., koordinavimo nauda, teisiniu tikrumu, didesniu veiksmingumu ar papildomumu). Šiame punkte „Sąjungos dalyvavimo pridėtinė vertė“ – dalyvaujant Sąjungai užtikrinama vertė, papildanti vertę, kuri būtų užtikrinta vien valstybių narių veiksmais.

                  Priežastys imtis Europos lygmens veiksmų (ex ante)

                  Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 3 straipsnio 1 dalies d punktą, biologinių jūrų išteklių apsauga priklauso išimtinei ES kompetencijai.

                  Numatoma sukurti Sąjungos pridėtinė vertė (ex post)

                  Pagal Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos 28 straipsnį ES prisijungimu prie NFPC iš esmės siekiama:

                  a) turėti galimybę naudotis NPFC kompetencijai priklausančiais žvejybos ištekliais;

                  b) aktyviai remti mokslinių žinių ir rekomendacijų plėtotę ir prie jos prisidėti;

                  c) didinti politikos suderinamumą su Sąjungos iniciatyvomis, ypač daug dėmesio skiriant aplinkosaugos, prekybos ir vystymosi veiklai, ir didinti veiksmų, kurių imamasi vykdant vystomąjį bendradarbiavimą ir mokslinį, techninį bei ekonominį bendradarbiavimą, nuoseklumą;

                  d) prisidėti prie tausios žvejybos veiklos, kuri yra ekonomiškai perspektyvi ir kuria skatinamas užimtumas Sąjungoje;

                  e) užtikrinti, kad Sąjungos žvejybos veikla ne Sąjungos vandenyse būtų grindžiama tais pačiais principais ir standartais, kurie taikytini pagal bendros žuvininkystės politikos srities Sąjungos teisę, ir kartu skatinti Sąjungos veiklos vykdytojams sudaryti vienodas sąlygas kitų trečiųjų šalių veiklos vykdytojų atžvilgiu;

                  f) visose tarptautinėse srityse skatinti ir remti veiksmus, reikalingus NNN žvejybai panaikinti;

                  g) skatinti nustatyti ir stiprinti atitikties pagal šalis mechanizmą.

               1.5.3.Panašios patirties išvados

                  Komisijos veiksmai tarptautiniu ir dvišaliu lygmenimis yra svarbus elementas siekiant prioritetinio tikslo – stiprinti ES, kaip pasaulinio masto veikėjos, vaidmenį. ES pozicijos regioninėse žvejybos valdymo organizacijose, kurių susitariančioji šalis yra ES, grindžiamos patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, BŽP standartais ir principais ir mūsų tarptautine vandenynų valdymo metodika. Tačiau dėl kitų susitariančiųjų šalių pozicijų ne visada galima užtikrinti visapusišką paramą. Komisija RŽVO susitikimuose atstovauja ES, todėl Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinis direktoratas ėmėsi iniciatyvos atitinkamose derybose nuosekliai užtikrinti tinkamas konsultacijas su valstybėmis narėmis ir atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis, kad BŽP tikslai būtų propaguojami pasauliniu mastu.

               1.5.4.Suderinamumas su daugiamete finansine programa ir galima sinergija su kitomis atitinkamomis priemonėmis

                  Pasiūlymu prisidedama prie pasaulinės ir daugiašalės darbotvarkės, kurią vykdant visame pasaulyje skatinama darni žuvininkystė ir siekiama spręsti tokius esminius klausimus, kaip neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos žvejybos panaikinimas ir perteklinių pajėgumų mažinimas, įgyvendinimo.

                  Siekiant toliau įgyvendinti tvaraus ir atsakingo valdymo tikslus, pasiūlyme labiau integruojamos žuvininkystės, plėtros, aplinkos, prekybos ir kitos politikos kryptys.

               1.5.5.Įvairių turimų finansavimo galimybių vertinimas, įskaitant perskirstymo mastą

                  2021–2027 m. laikotarpiu finansiniai biudžeto įnašai NPFC bus mokami iš Europos jūrų reikalų ir akvakultūros fondo (EJRŽAF) savanoriškų įnašų (dotacijų) atveju, o privalomų įnašų atveju – iš privalomų įnašų, mokamų tarptautinėms organizacijoms (abiem atvejais valdomi tiesiogiai).

               1.6.Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ir finansinis poveikis

               ◻ trukmė ribota

               –◻
                     galioja nuo MMMM [MM DD] iki MMMM [MM DD],

               –◻
                     įsipareigojimų asignavimų finansinis poveikis nuo MMMM iki MMMM, o mokėjimų asignavimų – nuo MMMM iki MMMM;

               X trukmė neribota

               –Įgyvendinimas nuo tos dienos, kai Sąjunga prisijungs prie Konvencijos, veikiausiai 2022 m. pradžioje.

               1.7.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)
                  16

               X Tiesioginis valdymas, vykdomas Komisijos

               –X padalinių, įskaitant Sąjungos delegacijų darbuotojus;

               –X vykdomųjų įstaigų.

               ◻ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis

               ◻ Netiesioginis valdymas, biudžeto vykdymo užduotis pavedant:

               –◻ trečiosioms valstybėms arba jų paskirtiems organams;

               –◻ tarptautinėms organizacijoms ir jų agentūroms (nurodyti);

               –◻ EIB ir Europos investicijų fondui;

               –◻ Finansinio reglamento 70 ir 71 straipsniuose nurodytiems organams;

               –◻ viešosios teisės reglamentuojamoms įstaigoms;

               –◻ įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja privatinė teisė ir kurioms pavesta teikti viešąsias paslaugas, jeigu jos pateikia pakankamas finansines garantijas;

               –◻ įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja valstybės narės privatinė teisė, kurioms pavesta įgyvendinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir kurios pateikia pakankamas finansines garantijas;

               –◻ atitinkamame pagrindiniame akte nurodytiems asmenims, kuriems pavesta vykdyti konkrečius veiksmus BUSP srityje pagal ES sutarties V antraštinę dalį.

               –Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje.

               Pastabos

                  Nuo 2022 m. finansinius įnašus NPFC valdys Europos klimato, infrastruktūros ir aplinkos vykdomoji įstaiga (CINEA). Visus 2021 m. finansinius įnašus NPFC valdys Komisijos Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinis direktoratas.

               2.VALDYMO PRIEMONĖS

               2.1.Stebėsenos ir ataskaitų teikimo taisyklės

               Nurodyti dažnumą ir sąlygas.

                  NPFC privalo bent kartą per dvejus metus rengti reguliarius posėdžius, nors praktiškai ji susitinka kasmet. Per kiekvieną reguliarų posėdį NPFC bendru sutarimu patvirtina metinį kiekvienų iš dvejų ateinančių metų biudžetą. Taikydama NPFC procedūras, Komisija nagrinės, tikrins ir komentuos NPFC sekretoriato pateiktą biudžeto projektą, kurį NPFC turi patvirtinti.

                  NPFC sekretoriatas kasmet teikia ataskaitas dėl NPFC biudžeto vykdymo. Biudžeto vykdymą per kiekvieną reguliarų posėdį tikrina NPFC.

               2.2.Valdymo ir kontrolės sistema (-os)

               2.2.1.Valdymo būdo (-ų), finansavimo įgyvendinimo mechanizmo (-ų), mokėjimo tvarkos ir siūlomos kontrolės strategijos pagrindimas

                  NPFC biudžetas paskirstomas jos narėms pagal sutartą formulę. Komisijos narė, kuria ji tapo finansiniams metams jau prasidėjus, į biudžetą moka sumą, proporcingą tais metais likusių visų mėnesių, kurie skaičiuojami nuo jos narystės pradžios dienos, skaičiui.

                  Metiniai (privalomi) finansiniai įnašai, kuriuos ES moka RŽVO, kurių narė ji yra, mokami pagal tiesioginio valdymo biudžeto eilutę (08.05.02). Be to, savanoriški įnašai, kuriuos ES moka RŽVO, kurių narė ji yra, taip pat techninės pagalbos, skirtos mokslinėms konsultacijoms RŽVO posėdžiuose teikti, išlaidos apmokamos pagal EJRŽAF tiesioginio valdymo komponento biudžeto eilutę (08.04.02).

                  Visi ES įnašo elementai bus įgyvendinami pagal tiesioginio valdymo principą. Įgyvendinimo mechanizmai, mokėjimo sąlygos ir sandorių kontrolė atitiks Finansiniame reglamente (Reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046) nustatytus principus ir taisykles.

               2.2.2.Informacija apie nustatytą riziką ir jai sumažinti įdiegtą (-as) vidaus kontrolės sistemą (-as)

                  NPFC narės reguliariai moka įnašus į NPFC biudžetą ir šiuo metu nė viena narė įsiskolinimų neturi. Visų įnašų dvejus metus iš eilės neįmokėjusios narės neturi teisės dalyvauti sprendimų priėmimo procese ir teikti prieštaravimų jokiems NPFC priimtiems sprendimams tol, kol jos neįvykdė savo finansinių įsipareigojimų.

                  NPFC finansinę padėtį kasmet peržiūri jos Finansų ir administravimo komitetas. Išorės auditoriai kasmet atlieka sąskaitų auditą pagal patvirtintus įsipareigojimus ir išlaidas, o audito rezultatai pateikiami NPFC.

               2.2.3.Kontrolės išlaidų efektyvumo apskaičiavimas ir pagrindimas (kontrolės sąnaudų ir susijusių valdomų lėšų vertės santykis) ir numatomo klaidų rizikos lygio vertinimas (atliekant mokėjimą ir užbaigiant programą)

                  Visų su NPFC susijusių veiksmų, kalbant tiek apie privalomus įnašus (narystės mokesčius), tiek apie dotacijas savanoriškų įnašų forma, įgyvendinimą Komisija paves Europos klimato, infrastruktūros ir aplinkos vykdomajai įstaigai (CINEA). Biudžeto vykdymo užduočių perdavimas CINEA bus labai naudingas Jūrų reikalų ir žuvininkystės generaliniam direktoratui, nes padės optimizuoti procesus ir užtikrinti masto ekonomiją, o generalinis direktoratas, savo ruožtu, galės sutelkti dėmesį į su politika susijusias užduotis.

                  Dėl nedidelių metinių sumų ir operacijų pobūdžio (narystės mokesčiai ir tiesioginės dotacijos), numatoma klaidų tikimybė labai maža.

               2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės

               Nurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones, pvz., išdėstytas Kovos su sukčiavimu strategijoje.

                  Sekretoriatas kasmet rengia NPFC biudžeto ir išlaidų prognozę, o NPFC Finansų ir administravimo komitetas, teikiantis NPFC rekomendaciją dėl tvirtinimo, ją peržiūri ir patvirtina. Išorės auditoriai kasmet atlieka sąskaitų auditą pagal patvirtintus įsipareigojimus ir išlaidas, o audito rezultatai pateikiami NPFC.

                  Visi veiksmai, kuriems taikomas šis sprendimas ir kurie finansuojami iš ES biudžeto, bus vykdomi laikantis nustatytų kontrolės procedūrų ir tikrinami pasitelkiant pačios Komisijos atliekamą finansinį auditą (įskaitant Vidaus audito tarnybos auditą) ir Europos Audito Rūmų atliekamą auditą.

               3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS

               3.1.Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės), kurioms daromas poveikis

               ·Dabartinės biudžeto eilutės

               Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.

                        Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija

                        Biudžeto eilutė

                        Išlaidų
                        rūšis

                        Įnašas

                        Numeris

                        DA / NDA
                           17

                        ELPA šalių
                           18

                        valstybių kandidačių
                           19

                        trečiųjų valstybių

                        pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą

                        3

                        08.01.03.01

                        NDA

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

                        3

                        08.04.02

                        DA

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

                        3

                        08.05.02

                        DA

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

                        7

                        20.02.06.01

                        NDA

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

                        7

                        20.01.02.01

                        NDA

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

               3.2.Numatomas pasiūlymo finansinis poveikis asignavimams

               Metinės išlaidos priklausys nuo įnašo, kurį ES turi įnešti į NPFC biudžetą, dydžio; dėl jo NPFC nuspręs savo reguliariame posėdyje, vadovaudamasi sutarta formule. Dabartiniu vertinimu, įnašas kasmet gali būti ne didesnis kaip 60 000 EUR, tačiau jis gali didėti priklausomai nuo ES laivyno metinės žvejybos veiklos.

               3.2.1.Numatomo poveikio veiklos asignavimams santrauka

               –◻
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami

               –X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip:

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Daugiametės finansinės programos
                        išlaidų kategorija

                        Numeris

                        3 Gamtos ištekliai ir aplinka

                        MARE GD

                        2021

                        metai

                        2022

                        metai

                        2023

                        metai

                        2024

                        metai

                        2025

                        metai

                        2026

                        metai

                        2027

                        metai

                        IŠ VISO

                        • Veiklos asignavimai

                        Biudžeto eilutė 08.05.02

                        Įsipareigojimai

                        (1a)

                        0,030

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,39

                        Mokėjimai

                        (2a)

                        0,030

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,39

                        Biudžeto eilutė 08.04.02

                        Įsipareigojimai

                        (1b)

                        0

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        1,2

                        Mokėjimai

                        (2b)

                        0

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        1,2

                        Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami iš konkrečių programų paketo lėšų
                           20

                        Biudžeto eilutė 08.01.03.01

                        (3)

                        0

                        0,010

                        0,010

                        0,010

                        0,010

                        0,010

                        0,010

                        0,060

                        IŠ VISO asignavimų
                        MARE GD

                        Įsipareigojimai

                        = 1a + 1b + 3

                        0,030

                        0,270

                        0,270

                        0,270

                        0,270

                        0,270

                        0,270

                        1,65

                        Mokėjimai

                        = 2a + 2b

                        +3

                        0,030

                        0,270

                        0,270

                        0,270

                        0,270

                        0,270

                        0,270

                        1,65

                        •IŠ VISO veiklos asignavimų

                        Įsipareigojimai

                        (4)

                        0,030

                        0,260

                        0,260

                        0,260

                        0,260

                        0,260

                        0,260

                        1,59

                        Mokėjimai

                        (5)

                        0,030

                        0,260

                        0,260

                        0,260

                        0,260

                        0,260

                        0,260

                        1,59

                        •IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų iš konkrečių programų paketo lėšų

                        (6)

                        0

                        0,010

                        0,010

                        0,010

                        0,010

                        0,010

                        0,010

                        0,060

                        IŠ VISO asignavimų
                           pagal daugiametės finansinės programos
                        3 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

                        Įsipareigojimai

                        = 4 + 6

                        0,030

                        0,270

                        0,270

                        0,270

                        0,270

                        0,270

                        0,270

                        1,65

                        Mokėjimai

                        = 5 + 6

                        0,030

                        0,270

                        0,270

                        0,270

                        0,270

                        0,270

                        0,270

                        1,65

                        Daugiametės finansinės programos
                        išlaidų kategorija

                        7

                        „Administracinės išlaidos“

               Šią dalį pildyti naudojant administracinio pobūdžio biudžeto duomenų lentelę, kuri pirmiausia bus pateikta

                  finansinės teisės akto pasiūlymo pažymos priede

                (Vidaus taisyklių V priedas) ir įkelta į DECIDE tarnybų tarpusavio konsultacijoms.

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        2021 metai

                        2022 metai

                        2023 metai

                        2024 metai

                        2025 metai

                        2026 metai

                        2027 metai

                        IŠ VISO

                        MARE GD

                        •Žmogiškieji ištekliai

                        0,046

                        0,046

                        0,046

                        0,046

                        0,046

                        0,046

                        0,046

                        0,322

                        •Kitos administracinės išlaidos

                        0,008

                        0,020

                        0,020

                        0,020

                        0,020

                        0,020

                        0,020

                        0,128

                        IŠ VISO MARE GD

                        Asignavimai

                        0,054

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,450

                        IŠ VISO asignavimų
                        pagal daugiametės finansinės programos
                        7 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

                        (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų)

                        0,054

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,450

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        2021 metai

                        2022 metai

                        2023 metai

                        2024 metai

                        2025 metai

                        2026 metai

                        2027 metai

                        IŠ VISO

                        IŠ VISO asignavimų
                           pagal daugiametės finansinės programos
                        1–7 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS

                        Įsipareigojimai

                        0,084

                        0,336

                        0,336

                        0,336

                        0,336

                        0,336

                        0,336

                        2,1

                        Mokėjimai

                        0,084

                        0,336

                        0,336

                        0,336

                        0,336

                        0,336

                        0,336

                        2,1

               3.2.2.Numatomas veiklos asignavimais finansuojamas atliktas darbas

               Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Nurodyti tikslus ir atliktus darbus

                        ⇩

                        2021

                        metai

                        2022

                        metai

                        2023

                        metai

                        2024

                        metai

                        2025

                        metai

                        2026

                        metai

                        2027

                        metai

                        IŠ VISO

                        ATLIKTI DARBAI

                        Rūšis
                           21

                        Vidutinės sąnaudos

                        Nr.

                        Sąnaudos

                        Nr.

                        Sąnaudos

                        Nr.

                        Sąnaudos

                        Nr.

                        Sąnaudos

                        Nr.

                        Sąnaudos

                        Nr.

                        Sąnaudos

                        Nr.

                        Sąnaudos

                        Bendras skaičius

                        Iš viso sąnaudų

                        1 KONKRETUS TIKSLAS
                           22
                         Tvaresnė ir konkurencingesnė žvejyba visame pasaulyje iki 2024 m.

                        – 1 atliktas darbas

                        Išteklių, žvejojamų laikantis didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio, skaičius

                        0,020

                        0,040

                        0,040

                        0,040

                        0,040

                        0,040

                        0,040

                        0,260

                        – 2 atliktas darbas

                        ES laivyno pelningumas

                        0,010

                        0,020

                        0,020

                        0,020

                        0,020

                        0,020

                        0,020

                        0,130

                        1 konkretaus tikslo tarpinė suma

                        0,030

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,390

                        2 KONKRETUS TIKSLAS Tvaresnė žvejyba visame pasaulyje ir geresnis tarptautinis vandenynų valdymas iki 2024 m.

                        – Atliktas darbas

                        Remiantis mokslinėmis rekomendacijomis priimtos išteklių išsaugojimo priemonės

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        1,2

                        2 konkretaus tikslo tarpinė suma

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        1,2

                        IŠ VISO

                        0,030

                        0,260

                        0,260

                        0,260

                        0,260

                        0,260

                        0,260

                        1,59

               3.2.3.Numatomo poveikio administraciniams asignavimams santrauka

               –◻
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio pobūdžio asignavimų nenaudojama

               –X
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio pobūdžio asignavimai naudojami taip:

               mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        2021

                        metai

                        2022

                        metai

                        2023

                        metai

                        2024

                        metai

                        2025

                        metai

                        2026

                        metai

                        2027

                        metai

                        IŠ VISO

                        Daugiametės finansinės programos
                        7 IŠLAIDŲ KATEGORIJA

                        Žmogiškieji ištekliai

                        0,046

                        0,046

                        0,046

                        0,046

                        0,046

                        0,046

                        0,046

                        0,322

                        Kitos administracinės išlaidos

                        0,008

                        0,020

                        0,020

                        0,020

                        0,020

                        0,020

                        0,020

                        0,128

                        Daugiametės finansinės programos
                        7 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma

                        0,054

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,450

                        Neįtraukta į daugiametės finansinės programos

                        7 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ
                           23

                        Žmogiškieji ištekliai

                        Kitos administracinio
                        pobūdžio išlaidos

                        Tarpinė suma,
                        neįtraukta į daugiametės finansinės programos
                        7 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

                        IŠ VISO

                        0,054

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,450

               Žmogiškųjų išteklių ir kitų administracinio pobūdžio išlaidų asignavimų poreikiai bus tenkinami iš GD asignavimų, jau paskirtų veiksmui valdyti ir (arba) perskirstytų generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę lėšų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.

               3.2.3.1.Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai

               –◻
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškųjų išteklių nenaudojama.

               –X
                     Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip:

               Sąmatą surašyti etatų vienetais

                        2021

                        metai

                        2022

                        metai

                        2023 metai

                        2024 metai

                        2025 metai

                        2026 metai

                        2027 metai

                        •Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai)

                        20 01 02 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės)

                        0,3

                        0,3

                        0,3

                        0,3

                        0,3

                        0,3

                        0,3

                        20 01 02 03 (Delegacijos)

                        01 01 01 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai)

                         01 01 01 11 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai)

                        Kitos biudžeto eilutės (nurodyti)

                        •Išorės darbuotojai (etatų vienetais: FTE)
                           24

                        20 02 01 (CA, SNE, INT finansuojami iš bendrojo biudžeto)

                        20 02 03 (CA, LA, SNE, INT ir JPD atstovybėse)

                        XX 01 xx yy zz
                           25

                        – būstinėje

                        – delegacijose

                        01 01 01 02 (AC, END, INT – netiesioginiai moksliniai tyrimai)

                         01 01 01 12 (CA, SNE, INT – tiesioginiai moksliniai tyrimai)

                        Kitos biudžeto eilutės (nurodyti)

                        IŠ VISO

                        0,3

                        0,3

                        0,3

                        0,3

                        0,3

                        0,3

                        0,3

               XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.

               Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus veiksmui valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę lėšų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.

               Vykdytinų užduočių aprašymas:

                        Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai

                        Prisidėti prie tvaraus jūrų biologinių išteklių valdymo ir išsaugojimo tarptautiniuose vandenyse ir sustiprinti NPFC veiksmingumą, atsižvelgiant į BŽP tikslus ir į jos išorės aspektą ir Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinio direktorato prioritetus.

                        Skatinti laikytis BŽP principų ir standartų, susijusių su NPFC taikomomis išsaugojimo, kontrolės ir vykdymo užtikrinimo priemonėmis, ir atsižvelgiant į tai parengti derybų strategijas ES tikslams pasiekti.

                        RŽVO analizuoti ir plėtoti išsaugojimo ir valdymo priemones žuvininkystės srityje, kartu užtikrinant politikos koordinavimą įgyvendinant BŽP.

                        Palaikyti nuolatinį dialogą su suinteresuotosiomis šalimis ir palaikyti konstruktyvius santykius su kitomis institucijomis ir tarptautinėmis organizacijomis.

                        Išorės darbuotojai

               3.2.4.Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa

               Pasiūlyme (iniciatyvoje):

               –X
                     Galima visiškai finansuoti perskirstant asignavimą atitinkamoje daugiametės finansinės programos (DFP) išlaidų kategorijoje.

                  Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas. Jeigu programavimas keičiamas iš esmės, pateikti „Excel“ lentelę.

               –◻
                     Reikia panaudoti nepaskirstytą maržą pagal atitinkamą DFP išlaidų kategoriją ir (arba) specialias priemones, kaip apibrėžta DFP reglamente.

                  Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes bei sumas ir pasiūlytas naudoti priemones.

               –◻
                     Reikia persvarstyti DFP.

                  Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.

               3.2.5.Trečiųjų šalių įnašai

               Pasiūlyme (iniciatyvoje):

               –X
                     nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo

               –◻
                     numatytas trečiųjų šalių bendras finansavimas apskaičiuojamas taip:

               Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        N

                        metai
                           26

                        N+1

                        metai

                        N+2

                        metai

                        N+3

                        metai

                        Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)

                        Iš viso

                        Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą

                        IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų

               3.3.Numatomas poveikis pajamoms

               ◻
                     Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio pajamoms.

               ◻
                     Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:

               ◻
                     nuosaviems ištekliams

               ◻
                     kitoms pajamoms

               ◻
                     Nurodyti, jei pajamos priskirtos išlaidų eilutėms

                    mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)

                        Biudžeto pajamų eilutė:

                        Einamųjų finansinių metų asignavimai

                        Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis
                           27

                        N

                        metai

                        N+1

                        metai

                        N+2

                        metai

                        N+3

                        metai

                        Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)

                        …………. straipsnis

               Asignuotųjų pajamų atveju nurodyti biudžeto išlaidų eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas poveikis.

                  Nėra

               Kitos pastabos (pvz., poveikio pajamoms apskaičiavimo metodas (formulė) arba kita informacija).

                  Nėra

                     (1)

                        ST 10082 2018.

                     (2)

                        KOM(1999) 613 galutinis, 1999 12 8.

                     (3)

                        2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

                     (4)

                        KOM(2011) 424 galutinis, 2011 7 13.

                     (5)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

                     (6)

                        COM(2020) 380 final, 2020 5 20.

                     (7)

                        OL C , , p. .

                     (8)

                        ST 10082 2018.

                     (9)

                        1998 m. kovo 23 d. Tarybos sprendimas 98/392/EB dėl Europos bendrijos 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos ir 1994 m. liepos 28 d. Susitarimo, susijusio su jos XI dalies įgyvendinimu, patvirtinimo (OL L 179, 1998 6 23, p. 1).

                     (10)

                        1998 m. birželio 8 d. Tarybos sprendimas 98/414/EB dėl Europos bendrijos susitarimo dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su dviejų ar daugiau valstybių vandenyse sutinkamų žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo ratifikavimo (OL L 189, 1998 7 3, p. 14).

                     (11)

                        2021 m. vasario 23–25 d. 6-ojo Šiaurės Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos susitikimo (vaizdo konferencija) ataskaita, priimta 2021 m. vasario 25 d.

                     (12)

                        JOIN(2016) 49 final.

                     (13)

                        OL L 259, 2018 11 21, p. 39.

                     (14)

                        Pagal Reglamentą (ES) 2015/2264 tarptautiniai susitarimai į airių kalbą verčiami tik nuo 2022 m. sausio 1 d.

                     (15)

                        Kaip nurodyta Finansinio reglamento 58 straipsnio 2 dalies a arba b punkte.

                     (16)

                        Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (17)

                        DA – diferencijuotieji asignavimai, NDA – nediferencijuotieji asignavimai.

                     (18)

                        ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.

                     (19)

                        Valstybių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių kandidačių.

                     (20)

                        Techninė ir (arba) administracinė parama bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.

                     (21)

                        Atlikti darbai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir kt.).

                     (22)

                        Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ...“.

                     (23)

                        Techninė ir (arba) administracinė parama bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.

                     (24)

                        CA – sutartininkas („Contract Staff“), LA – vietos darbuotojas („Local Staff“), SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“), INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („agency staff“), JPD – jaunesnysis delegacijos specialistas („Junior Professionals in Delegations“).

                     (25)

                        Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės darbuotojams, finansuojamiems iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių).

                     (26)

                        N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. Pakeiskite „N“ numatomais pirmaisiais įgyvendinimo metais (pavyzdžiui, 2021 m.). Atitinkamai pakeiskite vėlesnius metus.

                     (27)

                        Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 20 % surinkimo sąnaudų.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 07 08
            COM(2021) 372 final
            PRIEDAS
            prie
            pasiūlymo dėl TARYBOS SPRENDIMO
            dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie Konvencijos dėl atvirosios jūros žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo šiaurės Ramiajame vandenyne

               PRIEDAS

               KONVENCIJA DĖL ATVIROSIOS JŪROS ŽVEJYBOS IŠTEKLIŲ
               IŠSAUGOJIMO IR VALDYMO
               ŠIAURĖS RAMIAJAME VANDENYNE

               SUSITARIANČIOSIOS ŠALYS,

               įsipareigojusios užtikrinti ilgalaikį žvejybos išteklių išsaugojimą ir tausų naudojimą šiaurės Ramiajame vandenyne ir taip apsaugoti jūrų ekosistemas, kuriose šių išteklių esama;

               prisimindamos atitinkamus tarptautinės teisės principus, įtvirtintus 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijoje, 1995 m. gruodžio 4 d. Susitarime dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo ir 1993 m. lapkričio 24 d. Susitarime dėl skatinimo žvejybos laivams atviroje jūroje laikytis tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių, ir atsižvelgdamos į 1995 m. spalio 31 d. 28-ojoje Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (toliau – FAO) konferencijos sesijoje priimtą Atsakingos žuvininkystės kodeksą bei 2008 m. rugpjūčio 29 d. FAO priimtas Tarptautines giliavandenės žvejybos atvirojoje jūroje valdymo gaires;

               atsižvelgdamos į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucijose Nr. 61/105 ir 64/72 išsakytą raginimą imtis veiksmų pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms ir su jomis susijusioms rūšims apsaugoti nuo reikšmingo neigiamo žalingos žvejybos praktikos poveikio ir į jos rezoliucijoje Nr. 60/31 išsakytą raginimą valstybėms atitinkamai pripažinti, kad 1995 m. gruodžio 4 d. Susitarimo dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo bendrieji principai turėtų būti taikomi ir pavieniams atvirosios jūros žuvų ištekliams;

               pripažindamos būtinybę rinkti mokslinius duomenis siekiant suprasti regiono jūrų biologinę įvairovę ir ekologiją ir įvertinti žvejybos poveikį jūrų gyvūnų rūšims ir pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms;

               suprasdamos būtinybę vengti neigiamo poveikio jūrų aplinkai, išsaugoti biologinę įvairovę, išlaikyti jūrų ekosistemų vientisumą ir sumažinti ilgalaikio arba negrįžtamo žvejybos operacijų poveikio riziką;

               susirūpinusios dėl galimo neigiamo nereglamentuojamos dugninės žvejybos veiklos poveikio šiaurės Ramiojo vandenyno atvirosios jūros gyvūnų rūšims ir pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms;

               toliau įsipareigojusios atsakingai žvejoti ir veiksmingai bendradarbiauti siekdamos užkirsti kelią neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos žvejybos (toliau – NNN žvejybos) veiklai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, taip pat vengti neigiamo tos veiklos poveikio pasaulio žvejybos išteklių ir ekosistemų, kuriose tų išteklių esama, būklei, neleisti, kad toks poveikis būtų daromas, ir tą poveikį panaikinti,

               SUSITARĖ:

               1 straipsnis
               Vartojami terminai

               Konvencijoje vartojamų terminų apibrėžtys:

               (a)1982 m. konvencija – 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencija;

               (b)1995 m. susitarimas – 1995 m. gruodžio 4 d. Susitarimas dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo;

               (c)dugninė žvejyba – žvejybos veikla, kai vykdant įprastas žvejybos operacijas tikėtina, kad žvejybos įrankis lies jūros dugną;

               (d)bendras sutarimas – oficialių prieštaravimų nebuvimas priimant sprendimą;

               (e)Susitariančioji Šalis – bet kuri valstybė arba regioninė ekonominės integracijos organizacija, kuri sutiko, kad Konvencija jai būtų privaloma, ir kuriai ji galioja;

               (f)Konvencijos rajonas – rajonas, kuriame taikoma Konvencija, kaip nurodyta 4 straipsnio 1 dalyje;

               (g)FAO tarptautinės gairės – 2008 m. rugpjūčio 29 d. FAO priimtos Tarptautinės giliavandenės žvejybos atvirojoje jūroje valdymo gairės su galimais prireikus atliktais pakeitimais;

               (h)žvejybos ištekliai – visos žuvys, moliuskai, vėžiagyviai ir kitų rūšių jūrų gyvūnai, kuriuos Konvencijos rajone sužvejoja žvejybos laivai, išskyrus:

               i)dugno rūšių gyvūnus, nes pagal 1982 m. konvencijos 77 straipsnio 4 dalį pakrantės valstybės į juos turi suverenias teises, ir pažeidžiamų jūrų ekosistemų indikatorinių rūšių gyvūnus, išvardytus šios Konvencijos 13 straipsnio 5 dalyje arba pagal ją patvirtintus;

               ii)katadrominių rūšių gyvūnus;

               iii)jūrų žinduolius, jūrų roplius ir jūrų paukščius;

               iv)kitų rūšių jūrų gyvūnus, kuriems tarptautinių žvejybos valdymo priemonių taikymo rajonuose jau taikomos tokios anksčiau nustatytos priemonės;

               (i)žvejybos veikla:

               i)faktinis žvejybos išteklių ieškojimas, žvejojimas, gavimas ar surinkimas arba bandymas tai atlikti;

               ii)bet kokia veikla, kurią vykdant bet kokiu tikslu galima pagrįstai tikėtis šiuos išteklius rasti, sužvejoti, gauti ar surinkti;

               iii)šių išteklių perdirbimas jūroje ir perkrovimas jūroje arba uoste;

               iv)bet kokia operacija jūroje, per kurią tiesiogiai padedama atlikti bet kurį iš i–iii papunkčiuose aprašytų veiksmų arba pasiruošti juos atlikti, išskyrus bet kokią operaciją ekstremaliosios situacijos, susijusios su įgulos narių sveikata ir sauga arba žvejybos laivų sauga, atveju;

               (j)žvejybos laivas – laivas, naudojamas arba numatomas naudoti žvejybos veiklai, įskaitant žuvų perdirbimo laivus, aptarnaujančius laivus, transportinius laivus ir visus kitus tokioje žvejybos veikloje tiesiogiai dalyvaujančius laivus;

               (k)NNN žvejyba – 2001 m. FAO tarptautinio veiksmų plano, kuriuo siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, 3 dalyje nurodyta veikla ir kita veikla, dėl kurios gali nuspręsti Komisija;

               (l)atsargumo principas – 1995 m. susitarimo 6 straipsnyje nurodytas atsargumo principas;

               (m)ekonominės integracijos regioninė organizacija – ekonominės integracijos regioninė organizacija, kuriai jos valstybės narės perdavė kompetenciją į Konvenciją įtrauktais klausimais, įskaitant įgaliojimus tais klausimais priimti jos valstybėms narėms privalomus sprendimus;

               (n)perkrovimas – Konvencijos rajone gautų žvejybos išteklių arba jų produktų iškrovimas iš vieno žvejybos laivo į kitą jūroje arba uoste.

               2 straipsnis

               Tikslas

               Konvencijos tikslas – Konvencijos rajone užtikrinti ilgalaikį žvejybos išteklių išsaugojimą ir tausų naudojimą, kartu apsaugant šiaurės Ramiojo vandenyno jūrų ekosistemas, kuriose šių išteklių esama.

               3 straipsnis

               Bendrieji principai

               Įgyvendinant Konvencijos tikslą, atitinkamai atskirai arba kartu turi būti imamasi šių veiksmų:

               (a)skatinti optimalų žvejybos išteklių naudojimą ir užtikrinti jų ilgalaikį tvarumą;

               (b)priimti geriausia turima moksline informacija pagrįstas priemones, siekiant užtikrinti, kad būtų išlaikytas toks žvejybos išteklių dydis arba jie būtų atkurti iki tokio dydžio, kuriam esant būtų galima užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį, atsižvelgiant į žvejybos modelius, išteklių tarpusavio sąveiką ir visuotinai rekomenduojamus minimalius tarptautinius subregioninius, regioninius ar pasaulinius standartus;

               (c)priimti ir įgyvendinti priemones, laikantis atsargumo principo bei ekosisteminio žvejybos metodo ir atitinkamų tarptautinės teisės taisyklių, visų pirma įtrauktų į 1982 m. konvenciją, 1995 m. susitarimą ir kitus susijusius tarptautinius dokumentus;

               (d)įvertinti žvejybos veiklos poveikį tai pačiai ekosistemai ar nuo tikslinių išteklių priklausančioms arba su jais susijusioms rūšims ir prireikus priimti tokių rūšių išsaugojimo ir valdymo priemones, kad būtų išlaikytas toks tų rūšių gyvūnų populiacijų dydis arba jų populiacijos būtų atkurtos iki tokio dydžio, kuris viršytų dydį, kuriam esant jų reprodukcijai galėtų kilti didelė grėsmė;

               (e)apsaugoti jūrų aplinkos biologinę įvairovę, be kita ko, vengiant reikšmingo neigiamo poveikio pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms, atsižvelgiant į atitinkamus tarptautinius standartus ar gaires, įskaitant FAO tarptautines gaires;

               (f)užkirsti kelią peržvejojimui ir perteklinių žvejybos pajėgumų naudojimui arba tokią praktiką panaikinti ir užtikrinti, kad žvejybos pastangų ar išteklių rinkimo lygis būtų grindžiamas geriausia turima moksline informacija ir neviršytų tausų žvejybos išteklių naudojimą atitinkančio lygio;

               (g)užtikrinti, kad būtų renkami išsamūs ir tikslūs žvejybos veiklos duomenys, įskaitant su visomis Konvencijos rajone žvejojamomis tikslinių ir netikslinių rūšių žuvimis susijusius duomenis, ir jais būtų laiku bei tinkamai dalijamasi;

               (h)užtikrinti, kad prieš didinant žvejybos pastangas, plėtojant naują ar tiriamosios žvejybos veiklą arba pakeičiant jau vykdomoje žvejybos veikloje naudojamą įrankį, būtų įvertintas tos žvejybos veiklos poveikis ilgalaikiam žvejybos išteklių tvarumui ir būtų nustatyta, kad ta veikla neturės reikšmingo neigiamo poveikio pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms, arba užtikrinti, kad ta veikla būtų valdoma taip, kad to poveikio būtų išvengta, arba jos nebūtų leidžiama vykdyti;

               (i)pagal 1995 m. susitarimo 7 straipsnį užtikrinti, kad vienos valstybės ribas viršijantiems žuvų ištekliams atvirojoje jūroje nustatytos išsaugojimo ir valdymo priemonės būtų suderinamos su nacionalinei jurisdikcijai priklausantiems rajonams priimtomis priemonėmis, kad būtų užtikrintas visų šių žvejybos išteklių išsaugojimas ir valdymas;

               (j)užtikrinti, kad būtų laikomasi išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių, o už pažeidimus taikomos sankcijos būtų pakankamai griežtos, kad būtų veiksmingai užtikrinta atitiktis reikalavimams, atgrasyta nuo pažeidimų visuose vandenyse ir pažeidėjai iš neteisėtos veiklos negautų naudos;

               (k)kuo labiau sumažinti taršą iš žvejybos laivų ir juose susidarančias atliekas, taip pat į jūrą išmetamų ir pamestais arba paliktais įrankiais sužvejojamų žuvų kiekį ir poveikį kitoms rūšims ir jūrų ekosistemoms, imantis priemonių, kurios, kiek įmanoma, apimtų selektyvių, aplinkai saugių ir ekonomiškai efektyvių žvejybos įrankių ir metodų kūrimą ir naudojimą;

               (l)taikyti Konvenciją sąžiningai, skaidriai ir be diskriminacijos, laikantis tarptautinės teisės.

               4 straipsnis

               Konvencijos taikymo rajonas

               1.Konvencija taikoma šiaurės Ramiojo vandenyno atvirosios jūros rajono vandenims, išskyrus Beringo jūros atvirosios jūros rajonus ir kitus vienos valstybės išskirtinės ekonominės zonos supamus atvirosios jūros rajonus. Konvencijos taikymo rajono riba pietuose brėžiama ištisine linija, kuri prasideda ties jūrine Jungtinių Amerikos Valstijų jurisdikcijai priklausančių vandenų, supančių Marianos Šiaurinių Salų Sandraugą, riba, esančia ties 20 laipsnių šiaurės platumos, tęsiasi į rytus ir jungia šių koordinačių taškus:

               ·20° 00′ 00″ šiaurės platumos, 180° 00′ 00″ rytų / vakarų ilgumos,

               ·10° 00′ 00″ šiaurės platumos, 180° 00′ 00″ rytų / vakarų ilgumos,

               ·10° 00′ 00″ šiaurės platumos, 140° 00′ 00″ vakarų ilgumos,

               ·20° 00′ 00″ šiaurės platumos, 140° 00′ 00″ vakarų ilgumos, ir

               ·tuomet tęsiasi į rytus nuo jūrinės vandenų, priklausančių Meksikos žvejybos jurisdikcijai, ribos.

               2.Jokia Konvencijos nuostata ir jokie veiksmai ar veikla, kurių imamasi pagal Konvenciją, nereiškia, kad pripažįstami kurios nors Susitariančiosios Šalies reikalavimai ar pozicija dėl bet kurios tokios Susitariančiosios Šalies vandenų ir zonų teisinio statuso ir dydžio.

               5 straipsnis

               Komisijos įsteigimas

               1.Įsteigiama Šiaurės Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisija (toliau – Komisija). Komisija veikia laikydamasi Konvencijos nuostatų. Visos Susitariančiosios Šalys yra Komisijos narės.

               2.Komisijos darbe, laikydamasis priedo, gali dalyvauti Konvencijoje nurodytas žvejybos subjektas. Žvejybos subjekto dalyvavimas Komisijos darbe nelaikomas nukrypimu nuo priimto tarptautinės teisės, įskaitant 1982 m. konvenciją, taikymo.

               3.Komisija bent kartą per dvejus metus jos nustatytu laiku ir vietoje rengia reguliarius posėdžius ir gali surengti daugiau tokių posėdžių, jei jie gali būti reikalingi jos funkcijoms pagal Konvenciją atlikti.

               4.Prašymą surengti Komisijos posėdį gali pateikti bet kuri Komisijos narė; toks posėdis sušaukiamas daugumai Komisijos narių pritarus. Tuomet pirmininkas, pasikonsultavęs su Komisijos narėmis ir nustatęs posėdžio laiką bei vietą, laiku sušaukia tokį posėdį.

               5.Komisija iš Susitariančiųjų Šalių atstovų išrenka pirmininką ir pirmininko pavaduotoją; šie turi atstovauti skirtingoms Susitariančiosioms Šalims. Jie renkami dvejų metų kadencijai ir gali būti perrenkami, tačiau tų pačių pareigų negali eiti ilgiau kaip ketverius metus iš eilės. Pirmininkas ir jo pavaduotojas pareigas eina tol, kol išrenkami juos pakeisiantys asmenys.

               6.Komisija, spręsdama dėl savo ir pagalbinių organų posėdžių dažnumo, trukmės ir tvarkaraščio, vadovaujasi ekonominio efektyvumo principu.

               7.Komisija turi tarptautinį teisinį subjektiškumą ir tokį teisnumą, kuris jai gali būti reikalingas atliekant savo funkcijas ir siekiant savo tikslų. Privilegijos ir imunitetai, kuriuos Susitariančiosios Šalies teritorijoje turi Komisija ir jos pareigūnai, nustatomi Komisijos ir atitinkamos Susitariančiosios Šalies susitarimu.

               8.Visuose Komisijos ir jos pagalbinių organų posėdžiuose pagal Komisijos priimtas darbo tvarkos taisykles gali dalyvauti akredituoti stebėtojai. Pagal tokias darbo tvarkos taisykles viešai skelbiami susiję dokumentai.

               9.Komisija gali įsteigti nuolatinį sekretoriatą, kurį sudarytų vykdomasis sekretorius ir kiti Komisijai reikalingi darbuotojai, ir (arba) gali sutartimi įforminti susitarimą su esamos organizacijos sekretoriatu dėl paslaugų teikimo. Vykdomasis sekretorius skiriamas Susitariančiosioms Šalims pritarus.

               6 straipsnis

               Pagalbiniai organai

               1.Įsteigiamas Mokslo komitetas ir Technikos ir atitikties komitetas. Komisija prireikus bendru narių sutarimu gali įsteigti kitų pagalbinių organų, kurie jai padėtų įgyvendinti Konvencijos tikslą.

               2.Kiekvienas pagalbinis organas po kiekvieno posėdžio Komisijai pateikia savo darbo ataskaitą ir joje prireikus išdėsto savo nuomonę ir rekomendacijas Komisijai.

               3.Pagalbiniai organai gali įsteigti darbo grupes ir pagal Komisijos pateiktas gaires konsultuotis su išorės ekspertais.

               4.Pagalbiniai organai yra atskaitingi Komisijai ir savo veikloje vadovaujasi Komisijos darbo tvarkos taisyklėmis, jei Komisija nenusprendžia kitaip.

               7 straipsnis

               Komisijos funkcijos

               1.Komisija, vadovaudamasi 3 straipsnyje išdėstytais principais ir remdamasi geriausia turima moksline informacija bei Mokslo komiteto nuomone:

               (a)priima išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, skirtas ilgalaikiam žvejybos išteklių tvarumui Konvencijos rajone užtikrinti, ir, be kita ko, gali nuspręsti nustatyti bendrą leidžiamą sužvejoti tų žvejybos išteklių kiekį arba bendrą leidžiamą tų išteklių žvejybos pastangų dydį;

               (b)užtikrina, kad bendras leidžiamas sužvejoti kiekis arba bendras leidžiamas žvejybos pastangų dydis derėtų su Mokslo komiteto nuomone ir rekomendacijomis;

               (c)prireikus priima tai pačiai ekosistemai ar nuo tikslinių išteklių priklausančių arba su jais susijusių rūšių išsaugojimo ir valdymo priemones;

               (d)prireikus priima žvejybos išteklių ir tai pačiai ekosistemai ar nuo tikslinių išteklių priklausančių arba su jais susijusių rūšių valdymo strategijas, jei jos būtinos Konvencijos tikslui pasiekti;

               (e)priima išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, kuriomis Konvencijos rajone būtų siekiama išvengti reikšmingo neigiamo poveikio pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms ir kurios, be kita ko, apima:

               i)poveikio vertinimų atlikimo ir peržiūros priemones, skirtas nustatyti, ar žvejybos veikla tam tikrame rajone turėtų tam tikrą poveikį tam tikroms ekosistemoms;

               ii)priemones, skirtas klausimams, susijusiems su vykdant įprastą dugninės žvejybos veiklą netikėtai aptiktomis pažeidžiamomis jūrų ekosistemomis, spręsti;

               iii)prireikus priemones, kuriomis nustatomos vietos, kuriose žvejybos veikla neturi būti vykdoma;

               (f)nustato dalyvavimo esamoje žvejybos veikloje pobūdį ir mastą, be kita ko, paskirstydama žvejybos galimybes;

               (g)bendru sutarimu nustato naujos žvejybos veiklos Konvencijos rajone sąlygas ir dalyvavimo tokioje žvejybos veikloje pobūdį ir mastą, be kita ko, paskirstydama žvejybos galimybes;

               (h)sutaria dėl priemonių, kuriomis, atsižvelgiant į poreikį užtikrinti ilgalaikį žvejybos išteklių, kuriems taikoma Konvencija, tvarumą, būtų patenkinti naujų Susitariančiųjų Šalių žvejybos interesai.

               2.Komisija priima priemones, kad užtikrintų veiksmingą stebėseną, kontrolę ir priežiūrą, taip pat atitiktį Konvencijos nuostatoms ir pagal ją priimtoms priemonėms ir jų vykdymo užtikrinimą. Tuo tikslu Komisija:

               (a)nustato Konvencijos rajone gautų žvejybos išteklių ir jų produktų perkrovimo reguliavimo ir stebėjimo procedūras, įskaitant jai skirtų pranešimų apie perkrovimo vietą ir perkrautą kiekį teikimą;

               (b)parengia ir įgyvendina Žvejybos šiaurės Ramiajame vandenyne stebėtojų programą (toliau – Stebėtojų programa), atsižvelgdama į atitinkamus tarptautinius standartus ir gaires;

               (c)nustato įlaipinimo į žvejybos laivus ir jų inspektavimo Konvencijos rajone procedūras;

               (d)siekdama užtikrinti jos priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių vykdymą, nustato tinkamus bendradarbiavimo mechanizmus, pagal kuriuos atliekama stebėsena, kontrolė ir priežiūra, įskaitant mechanizmus, kuriais siekiama užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti;

               (e)kuria standartus, specifikacijas ir procedūras, pagal kuriuos Komisijos narės, naudodamos palydovinius tikralaikių buvimo vietos duomenų siųstuvus, teikia pranešimus apie Konvencijos rajone žvejybos veiklą vykdančių laivų judėjimą ir veiklą, ir vadovaudamasi tomis procedūromis koordinuoja per narių palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemas gautų duomenų savalaikę sklaidą;

               (f)nustato procedūras, pagal kurias Komisijai laiku teikiami pranešimai apie Konvencijos rajone žvejybos išteklius žvejojančių arba planuojančių žvejoti žvejybos laivų įplaukimą į tą rajoną ir išplaukimą iš jo;

               (g)siekdama užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, prireikus nustato su tarptautine teise derančias nediskriminacines su rinka susijusias priemones;

               (h)nustato atitikties Konvencijos nuostatoms ir pagal ją priimtoms priemonėms peržiūros procedūras.

               3.Komisija:

               (a)prireikus bendru sutarimu priima ir (arba) iš dalies keičia savo posėdžių vedimo ir funkcijų atlikimo taisykles, įskaitant darbo tvarkos, finansines ir kitas taisykles;

               (b)priima Mokslo komiteto, Technikos ir atitikties komiteto ir prireikus kitų pagalbinių organų darbo planą ir įgaliojimus;

               (c)kreipiasi į Mokslo komitetą visais klausimais, susijusiais su sprendimų, kuriuos jai gali reikėti priimti dėl žvejybos išteklių ir tai pačiai ekosistemai ar nuo tų pačių tikslinių išteklių priklausančių arba su jais susijusių rūšių išsaugojimo ir valdymo, taip pat dėl žvejybos veiklos poveikio pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms vertinimo ir mažinimo, moksliniu pagrindu;

               (d)nustato eksperimentinės, mokslinės ir tiriamosios žvejybos veiklos Konvencijos rajone sąlygas ir bendrų mokslinių tyrimų, susijusių su žvejybos ištekliais, pažeidžiamomis jūrų ekosistemomis ir tai pačiai ekosistemai ar nuo tikslinių išteklių priklausančiomis ar su jais susijusiomis rūšimis, aprėptį.

               (e)prireikus priima ir iš dalies keičia pažeidžiamų jūrų ekosistemų indikatorinių rūšių, kurių specializuotoji žvejyba turi būti draudžiama, sąrašą;

               (f)koordinuoja savo išorės santykius;

               (g)atlieka kitas tokias funkcijas ir veiklą, kurios gali būti reikalingos skatinant įgyvendinti Konvencijos tikslą.

               8 straipsnis
               Sprendimų priėmimas

               1.Paprastai Komisija sprendimus priima bendru sutarimu.

               2.Jei Konvencijoje aiškiai nenustatyta, kad sprendimas priimamas bendru sutarimu, ir jei pirmininkas mano, kad visos pastangos priimti sprendimą bendru sutarimu išnaudotos:

               (a)Komisijos sprendimai procedūriniais klausimais priimami Komisijos narių, balsuojančių už arba prieš, balsų dauguma, o

               (b)sprendimai esminiais klausimais priimami Komisijos narių, balsuojančių už arba prieš, trijų ketvirtadalių balsų dauguma.

               3.Jei iškyla abejonių dėl to, ar klausimas yra esminis, tas klausimas svarstomas kaip esminis klausimas.

               4.Jei tuo metu, kai turi būti priimtas sprendimas, nėra kvorumo, t. y. dviejų trečdalių Komisijos narių, sprendimai nepriimami.

               9 straipsnis

               Komisijos sprendimų įgyvendinimas

               1.Privalomi Komisijos sprendimai įsigalioja tokia tvarka:

               (a)Komisijai priėmus sprendimą, Komisijos pirmininkas apie jį nedelsdamas raštu praneša visoms Komisijos narėms;

               (b)jei sprendime nenurodyta kitaip, jis visoms Komisijos narėms tampa privalomas po devyniasdešimt (90) dienų nuo pirmininko pranešime apie priimtą Komisijos sprendimą, pateiktame pagal a punktą, nurodytos perdavimo dienos;

               (c)Komisijos narė gali paprieštarauti sprendimui remdamasi tik tuo, kad sprendimas yra nesuderinamas su Konvencijos, 1982 m. konvencijos ar 1995 m. susitarimo nuostatomis arba kad sprendimu dėl jo formos ar turinio nepateisinamai diskriminuojama prieštaravimą teikianti narė;

               (d)prieštaravimą teikianti Komisijos narė apie tai raštu praneša Komisijos pirmininkui likus ne mažiau kaip dviem savaitėms iki dienos, kurią sprendimas tampa privalomas pagal b punktą; tuo atveju sprendimas tiek, kiek tai nurodyta, tai narei nėra privalomas; tačiau, jei Komisija nenusprendžia kitaip, sprendimas toliau yra privalomas visoms kitoms narėms;

               (e)pranešimą pagal d punktą teikianti Komisijos narė nurodo, ar sprendimas yra nesuderinamas su Konvencijos, 1982 m. konvencijos ar 1995 m. susitarimo nuostatomis, ar sprendimo forma ar turiniu ta narė yra nepateisinamai diskriminuojama, ir kartu raštiškai paaiškina savo pozicijos motyvus. Narė taip pat turi priimti ir įgyvendinti alternatyvias priemones, kurių poveikis atitinka sprendimo, dėl kurio ji pateikė prieštaravimą, poveikį ir kurios taikomos nuo tos pačios datos;

               (f)pirmininkas nedelsdamas išsiunčia visoms Komisijos narėms bet kokio pagal d ir e punktus gauto pranešimo ir paaiškinimo detales;

               (g)jei viena iš Komisijos narių pasinaudoja galimybe taikyti d ir e punktuose nustatytą procedūrą, bet kurios kitos narės prašymu surengiamas Komisijos posėdis, per kurį peržiūrimas sprendimas, dėl kurio pateiktas prieštaravimas. Komisija į tą posėdį savo lėšomis pakviečia du ar daugiau ekspertų, kurie yra kitų nei Komisijos narės valstybių piliečiai ir kurie pakankamai gerai išmano su žvejyba susijusią tarptautinę teisę ir regioninių žvejybos valdymo organizacijų veiklą, kad galėtų teikti Komisijai nuomonę nagrinėjamu klausimu. Šie ekspertai atrenkami ir vykdo veiklą pagal procedūras, kurias turi priimti Komisija;

               (h)per Komisijos posėdį nagrinėjama, ar nurodytos Komisijos narės pateikto prieštaravimo priežastys yra pagrįstos ir ar priimtų alternatyvių priemonių poveikis atitinka sprendimo, dėl kurio pateiktas prieštaravimas, poveikį;

               (i)jei Komisija nustato, kad sprendimo, dėl kurio pateiktas prieštaravimas, forma ar turiniu prieštaravimą pateikusi Komisijos narė nėra diskriminuojama ir kad jis nėra nesuderinamas su Konvencija, 1982 m. konvencija arba 1995 m. susitarimu, tačiau alternatyvių priemonių poveikis yra lygiavertis Komisijos sprendimo poveikiui ir Komisija jas turėtų priimti, prieštaravimą pateikusiai narei alternatyvios priemonės tampa privalomos vietoje sprendimo, dėl kurio pateiktas prieštaravimas;

               (j)jei Komisija nustato, kad sprendimo, dėl kurio pateiktas prieštaravimas, forma ar turiniu prieštaravimą pateikusi narė nediskriminuojama ir jis nėra nesuderinamas su Konvencija, 1982 m. konvencija arba 1995 m. susitarimu, tačiau alternatyvių priemonių poveikis nėra lygiavertis sprendimo, dėl kurio pateiktas prieštaravimas, poveikiui, prieštaraujanti narė gali:

               i)pateikti Komisijai apsvarstyti kitas alternatyvias priemones,

               ii)per keturiasdešimt penkias (45) dienas įgyvendinti pirminį sprendimą, dėl kurio ji pateikė prieštaravimą, arba

               iii)pradėti ginčo sprendimo procedūrą pagal 19 straipsnį arba priedo 4 dalį.

               2.Bet kuri Komisijos narė, pasinaudojusi 1 dalyje nustatyta prieštaravimo teise, gali bet kuriuo metu savo prieštaravimo pranešimą atšaukti; tuomet sprendimas jai tampa iš karto privalomas, jei jis jau galioja, arba tampa privalomas tada, kai jis įsigalioja pagal šį straipsnį.

               10 straipsnis

               Mokslo komitetas

               1.Mokslo komitetas teikia mokslinę nuomonę ir rekomendacijas, vadovaudamasis jam suteiktais įgaliojimais, kurie turi būti priimti per pirmąjį reguliarų Komisijos posėdį ir prireikus gali būti keičiami.

               2.Jei Komisija nenusprendžia kitaip, Mokslo komitetas posėdžiauja bent kartą per dvejus metus prieš reguliarų Komisijos posėdį.

               3.Mokslo komitetas deda visas pastangas, kad savo ataskaitas priimtų bendru sutarimu. Jei dedant visas pastangas bendro sutarimo pasiekti nepavyksta, ataskaitoje nurodomos daugumos ir mažumos nuomonės ir gali būti išdėstomos skirtingos narių atstovų nuomonės dėl visos ataskaitos ar jos dalies.

               4.Mokslo komiteto funkcijos:

               (a)teikti Komisijai rekomendacijas dėl mokslinių tyrimų plano, įskaitant konkrečius klausimus bei dalykus, kuriuos turi spręsti mokslo ekspertai arba atitinkamos kitos organizacijos ar pavieniai asmenys, taip pat nustatyti duomenų poreikius ir koordinuoti veiklą, reikalingą tiems poreikiams patenkinti;

               (b)reguliariai planuoti, atlikti ir peržiūrėti žvejybos išteklių Konvencijos rajone būklės mokslinį vertinimą, nustatyti reikiamus jų išsaugojimo ir valdymo veiksmus ir teikti Komisijai nuomonę bei rekomendacijas;

               (c)rinkti, analizuoti ir skleisti aktualią informaciją;

               (d)vertinti žvejybos veiklos poveikį žvejybos ištekliams ir tai pačiai ekosistemai ar nuo tikslinių išteklių priklausančioms arba su jais susijusioms rūšims;

               (e)parengti pažeidžiamų jūrų ekosistemų nustatymo procedūrą, įskaitant atitinkamus jų nustatymo kriterijus, ir remiantis geriausia turima moksline informacija nustatyti rajonus ar jų elementus, kuriuose pagal turimus duomenis šių ekosistemų aptinkama ar gali būti aptinkama, ir dugninės žvejybos vietas ir šias vietas palyginti su tais rajonais ar jų elementais, tinkamai atsižvelgiant į būtinybę apsaugoti konfidencialią informaciją;

               (f)nustatyti papildomas pažeidžiamų jūrų ekosistemų indikatorines rūšis, kurių specializuotoji žvejyba turi būti draudžiama, ir dėl jų teikti nuomones Komisijai;

               (g)remiantis tokiais tarptautiniais standartais, kaip FAO tarptautinės gairės, parengti moksliškai pagrįstus standartus ir kriterijus, pagal kuriuos būtų nustatoma, ar dugninės žvejybos veikla galėtų turėti reikšmingo neigiamo poveikio konkretaus rajono pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms ar jūrų gyvūnų rūšims, ir rengti rekomendacijas dėl priemonių, kurios padėtų tokio poveikio išvengti;

               (h)peržiūrėti visus vertinimus, nutarimus bei valdymo priemones ir teikti visas Konvencijos tikslui įgyvendinti būtinas rekomendacijas;

               (i)rengti ir teikti Komisijai priimti duomenų apie žvejybos išteklius, tai pačiai ekosistemai ar nuo tikslinių išteklių priklausančias arba su jais susijusias rūšis ir žvejybos veiklą Konvencijos rajone rinkimo, tikrinimo, teikimo, saugumo, mainų, sklaidos ir naudojimosi jais taisykles bei standartus;

               (j)kiek įmanoma, teikti Komisijai alternatyvių išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių analizę, kurioje būtų įvertinta, kiek kiekviena iš alternatyvių priemonių padėtų pasiekti bet kurios Komisijos priimtos ar svarstomos valdymo strategijos tikslų;

               (k)teikti Komisijai kitas mokslines nuomones, kurios, jo nuomone, reikalingos arba kurių prašo Komisija.

               5.Mokslo komitetas, vadovaudamasis Komisijos pagal 4 dalies i punktą ir 21 straipsnį priimtomis taisyklėmis ir standartais, gali keistis informacija abipusiškai svarbiais klausimais su kitomis atitinkamomis mokslo organizacijomis ar struktūromis.

               6.Mokslo komitetas neturi dubliuoti kitų mokslo organizacijų ir struktūrų, kurių veikla susijusi su Konvencijos rajonu, veiklos.

               11 straipsnis

               Technikos ir atitikties komitetas

               1.Technikos ir atitikties komiteto funkcijos:

               (a)stebėti ir peržiūrėti atitiktį Komisijoms priimtoms išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonėms ir prireikus teikti Komisijai rekomendacijas;

               (b)peržiūrėti Komisijos priimtas bendradarbiavimo priemones, skirtas stebėsenos, kontrolės, priežiūros ir reikalavimų vykdymo užtikrinimo klausimams spręsti, ir prireikus teikti Komisijai rekomendacijas.

               2.Dėl įžanginio Technikos ir atitikties komiteto posėdžio datos sprendžia Komisija. Vėliau, jei Komisija nenusprendžia kitaip, Technikos ir atitikties komitetas posėdžiauja bent kartą per dvejus metus prieš reguliarų Komisijos posėdį.

               3.Technikos ir atitikties komitetas deda visas pastangas, kad savo ataskaitas priimtų bendru sutarimu. Jei dedant visas pastangas bendro sutarimo pasiekti nepavyksta, ataskaitoje nurodomos daugumos ir mažumos nuomonės ir gali būti išdėstomos skirtingos narių atstovų nuomonės dėl visos ataskaitos ar jos dalies.

               4.Atlikdamas savo funkcijas, Technikos ir atitikties komitetas:

               (a)yra forumas, kuriame keičiamasi informacija apie būdus, kaip Komisijos narės Konvencijos rajone įgyvendina Komisijos priimtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones ir atitinkamas papildomas priemones gretimuose vandenyse;

               (b)yra forumas, kuriame keičiamasi informacija apie reikalavimų vykdymo užtikrinimą, įskaitant vykdymo užtikrinimo pastangas, strategijas ir planus;

               (c)gauna kiekvienos Komisijos narės pranešimus apie priemones, kurių ši ėmėsi siekdama stebėti bei tirti Konvencijos nuostatų ir pagal ją priimtų priemonių pažeidimus ir už juos bausti;

               (d)teikia Komisijai pranešimus apie nustatytus faktus arba išvadas, kiek laikomasi išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių;

               (e)teikia Komisijai rekomendacijas klausimais, susijusiais su stebėsena, kontrole, priežiūra ir reikalavimų vykdymo užtikrinimu;

               (f)rengia taisykles ir procedūras, kuriomis reglamentuojamas duomenų ir kitos informacijos naudojimas stebėsenos, kontrolės ir priežiūros tikslais;

               (g)svarsto ir (arba) tiria visus kitus Komisijos jam nurodytus klausimus.

               5.Technikos ir atitikties komitetas savo funkcijas atlieka vadovaudamasis Komisijos prireikus priimtomis procedūromis ir gairėmis.

               12 straipsnis
               Biudžetas

               1.Kiekviena Komisijos narė padengia su dalyvavimu Komisijos ir jos pagalbinių organų posėdžiuose susijusias savo išlaidas.

               2.Per kiekvieną reguliarų posėdį Komisija bendru sutarimu patvirtina metinį kiekvienų iš dvejų ateinančių metų biudžetą. Vykdomasis sekretorius kiekvienų tų metų biudžeto projektus ir įnašų mokėjimo grafikus persiunčia narėms ne vėliau kaip likus šešiasdešimčiai (60) dienų iki reguliaraus Komisijos posėdžio, per kurį tie biudžetai turi būti nagrinėjami. Jei Komisija bendro sutarimo dėl bet kurių konkrečių metų metinio biudžeto priėmimo pasiekti negali, į tuos metus perkeliamas ankstesnių metų Komisijos biudžetas.

               3.Biudžetas Komisijos narėms paskirstomas pagal formulę, kurią bendru sutarimu turi priimti Komisija. Komisijos narė, kuria ji tapo finansiniams metams jau prasidėjus, į biudžetą moka sumą, proporcingą tais metais likusių visų mėnesių, kurie skaičiuojami nuo jos narystės pradžios dienos, skaičiui.

               4.Vykdomasis sekretorius kiekvienai Komisijos narei praneša apie jos įnašo sumą. Įnašai sumokami ne vėliau kaip per keturis mėnesius nuo šio pranešimo datos valstybės, kurioje yra įsikūręs Komisijos sekretoriatas, valiuta. Jei Komisijos narė to termino laikytis negali, ji tokio negalėjimo priežastis išdėsto Komisijai.

               5.Visų įnašų dvejus metus iš eilės neįmokėjusi Komisijos narė neturi teisės dalyvauti Komisijos sprendimų priėmimo procedūrose ir teikti prieštaravimų bet kuriems Komisijos priimtiems sprendimams tol, kol ji neįvykdė savo finansinių įsipareigojimų Komisijai.

               6.Komisijos finansinius reikalus kasmet tikrina išorės auditoriai, kuriuos parenka Komisija.

               13 straipsnis
               Vėliavos valstybės pareigos

               1.Kiekviena Susitariančioji Šalis imasi tokių priemonių, kokios gali būti reikalingos siekiant užtikrinti, kad žvejybos laivai, turintys teisę plaukioti su jos vėliava:

               (a)vykdydami veiklą Konvencijos rajone laikytųsi Konvencijos nuostatų ir pagal ją priimtų priemonių ir nesiimtų jokios veiklos, kuri pakenktų tokių priemonių veiksmingumui;

               (b)nevykdytų neteisėtos žvejybos veiklos greta Konvencijos rajono esančiuose kitos valstybės nacionalinei jurisdikcijai priklausančiuose rajonuose.

               2.Nė viena Susitariančioji Šalis neleidžia, kad žvejybos laivas, turintis teisę plaukioti su jos vėliava, būtų naudojamas žvejybos veiklai Konvencijos rajone, jei jis neturi atitinkamos tos Susitariančiosios Šalies valdžios institucijos arba institucijų leidimo. Kiekviena Susitariančioji Šalis leidžia, kad laivai, turintys teisę plaukioti su jos vėliava, būtų naudojami žvejybos veiklai Konvencijos rajone tik jei ji gali tokių laivų atžvilgiu veiksmingai vykdyti savo pareigas pagal Konvenciją, 1982 m. konvenciją ir 1995 m. susitarimą.

               3.Kiekviena Susitariančioji Šalis užtikrina, kad žvejybos laivų, turinčių teisę plaukioti su jos vėliava, žvejybos veikla, kuri vykdoma pažeidžiant Konvencijos nuostatas, pagal Konvenciją priimtas priemones ir 2 dalyje nurodyto leidimo sąlygas, pagal jos teisinę sistemą būtų laikoma pažeidimu.

               4.Kiekviena Susitariančioji Šalis reikalauja, kad žvejybos laivai, turintys teisę plaukioti su jos vėliava ir vykdantys žvejybos veiklą Konvencijos rajone:

               (a)Konvencijos rajone, vadovaudamiesi pagal 7 straipsnio 2 dalies e punktą parengtomis procedūromis, naudotų palydovinius tikralaikių buvimo vietos duomenų siųstuvus;

               (b)vadovaudamiesi pagal 7 straipsnio 2 dalies f punktą parengtomis procedūromis, praneštų Komisijai apie savo ketinimą įplaukti į Konvencijos rajoną ir iš jo išplaukti;

               (c)kol Komisija nėra pagal 7 straipsnio 2 dalies a punktą priėmusi perkrovimo reguliavimo ir stebėjimo procedūrų, praneštų jai apie Konvencijos rajone gautų žvejybos išteklių ir jų produktų perkrovimo vietą.

               5.Kiekviena Susitariančioji Šalis uždraudžia laivams, turintiems teisę plaukioti su jos vėliava, vykdyti šių poklasių koralų specializuotąjį rinkimą: Alcyonacea, Antipatharia, Gorgonacea ir Scleractinia, taip pat specializuotąją žvejybą, susijusią su visomis kitomis pažeidžiamų jūrų ekosistemų indikatorinėmis rūšimis, kurias prireikus gali nustatyti Mokslo komitetas ir priimti Komisija.

               6.Kiekviena Susitariančioji Šalis, vadovaudamasi pagal 7 straipsnio 2 dalies b punktą parengtina Stebėtojų programa, į žvejybos laivus, turinčius teisę vykdant veiklą Konvencijos rajone plaukioti su jos vėliava, paskiria stebėtojus. Stebėtojų programa taikoma visiems (100 procentų) dugninę žvejybą Konvencijos rajone vykdantiems žvejybos laivams. Stebėtojų programa kitų rūšių žvejybos veiklą Konvencijos rajone vykdantiems žvejybos laivams taikoma tiek, kiek nusprendžia Komisija.

               7.Kiekviena Susitariančioji Šalis užtikrina, kad žvejybos laivai, turintys teisę plaukioti su jos vėliava, leistų į juos įlaipinti pagal įlaipinimo į žvejybos laivus ir jų inspektavimo Konvencijos rajone procedūras, kurias Komisija priima vadovaudamasi 7 straipsnio 2 dalies c punktu, išduotus tinkamus leidimus turinčius inspektorius. Tinkamus leidimus turintys inspektoriai turi laikytis šių procedūrų.

               8.Siekdama veiksmingai įgyvendinti Konvenciją, kiekviena Susitariančioji Šalis:

               (a)vadovaudamasi Komisijos priimtais informacijos teikimo reikalavimais, taisyklėmis, standartais ir procedūromis, veda žvejybos laivų, kurie turi teisę plaukioti su jos vėliava ir gali būti naudojami žvejybos veiklai Konvencijos rajone, registrą;

               (b)vadovaudamasi Komisijos nustatytinomis procedūromis, kasmet Komisijai teikia jos nurodytą informaciją apie kiekvieną į registrą, kurį reikalaujama vesti pagal šią dalį, įtrauktą žvejybos laivą ir nedelsdama praneša Komisijai apie visus šios informacijos pasikeitimus;

               (c)teikdama pagal 16 straipsnį reikalaujamą metinę ataskaitą, pateikia Komisijai į registrą įtrauktų žvejybos laivų, ankstesniais kalendoriniais metais vykdžiusių žvejybos veiklą, pavadinimus.

               9.Kiekviena Susitariančioji Šalis taip pat nedelsdama informuoja Komisiją apie:

               (a)visus registro papildymo atvejus ir

               (b)visus išbraukimo iš registro atvejus ir nurodo, dėl kurios iš šių priežasčių tai daroma:

               i)žvejybos laivo savininkas ar operatorius savanoriškai atsisako žvejybos leidimo;

               ii)žvejybos laivui pagal 2 dalį išduotas žvejybos leidimas panaikinamas arba neatnaujinamas jo galiojimas;

               iii)atitinkamas žvejybos laivas netenka teisės plaukioti su jos vėliava;

               iv)atitinkamas žvejybos laivas atiduodamas į metalo laužą, nutraukiama jo eksploatacija ar jo netenkama arba

               v)kitos priežastys (pateikiamas konkretus paaiškinimas).

               10.Komisija, remdamasi jai pagal 8 ir 9 dalis pateikta informacija, veda savo žvejybos laivų registrą. Komisija, naudodamasi sutartomis priemonėmis ir tinkamai atsižvelgdama į būtinybę pagal kiekvienos Susitariančiosios Šalies vidaus praktiką apsaugoti asmeninės informacijos konfidencialumą, šį registrą skelbia viešai. Be to, Komisija, gavusi bet kurios Susitariančiosios Šalies prašymą, jai teikia kitais būdais viešai neprieinamą informaciją apie bet kurį į Komisijos registrą įtrauktą laivą.

               11.Bet kuri Susitariančioji Šalis, nepateikusi pagal 16 straipsnio 3 dalį reikalaujamų duomenų ir informacijos už bet kuriuos metus, kuriais žvejybos laivai, turintys teisę plaukioti su jos vėliava, žvejojo Konvencijos rajone, nevykdo atitinkamos žvejybos veiklos tol, kol nepateikia tų duomenų ir informacijos. Išsamesnės šios dalies įgyvendinimo gairės išdėstomos darbo tvarkos taisyklėse, kurias turi priimti Komisija.

               14 straipsnis
               Uosto valstybės pareigos

               1.Susitariančioji Šalis turi teisę ir pareigą pagal tarptautinę teisę imtis priemonių, kuriomis skatinamas subregioninių, regioninių ir pasaulinių išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių veiksmingumas.

               2.Kiekviena Susitariančioji Šalis:

               (a)įgyvendina Komisijos priimtas uosto valstybės priemones, susijusias su žvejybos veiklą Konvencijos rajone vykdžiusių žvejybos laivų įplaukimu į jos uostus ir naudojimusi jais, įskaitant, inter alia, priemones, susijusias su žvejybos išteklių iškrovimu ir perkrovimu, žvejybos laivų, dokumentų, laive esančio laimikio ir žvejybos įrankių inspektavimu ir naudojimusi uosto paslaugomis, ir

               (b)pagal nacionalinę ir tarptautinę teisę teikia pagrįstai įmanomą pagalbą vėliavos valstybėms, kai žvejybos laivas savanoriškai įplaukia į jos uostus, o laivo vėliavos valstybė paprašo Susitariančiosios Šalies suteikti pagalbą, kad būtų užtikrinta atitiktis Konvencijos nuostatoms ir Komisijos priimtoms išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonėms.

               3.Jei Susitariančioji Šalis mano, kad jos uostais besinaudojantis žvejybos laivas pažeidė Konvencijos nuostatą arba Komisijos priimtą išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonę, ji apie tai praneša atitinkamai vėliavos valstybei, Komisijai ir kitoms susijusioms valstybėms bei atitinkamoms tarptautinėms organizacijoms. Susitariančioji Šalis vėliavos valstybei ir prireikus Komisijai pateikia visus su tuo klausimu susijusius dokumentus, įskaitant inspektavimo protokolą.

               4.Nė viena šio straipsnio nuostata netrukdoma Susitariančiosioms Šalims pagal tarptautinę teisę naudotis suvereniomis teisėmis į jų teritorijoje esančius uostus, įskaitant teisę neleisti į juos įplaukti, ir joms netrukdoma priimti griežtesnių uosto valstybės priemonių nei tos, kurias pagal Konvenciją priėmė Komisija.

               15 straipsnis

               Žvejybos subjektų pareigos

               Visiems žvejybos subjektams, pagal priedą išreiškusiems savo tvirtą įsipareigojimą, mutatis mutandis taikomas 13 straipsnis ir 14 straipsnio 2 ir 3 dalys.

               16 straipsnis

               Duomenų rinkimas, rengimas ir keitimasis jais

               1.Komisija, visapusiškai atsižvelgdama į 1995 m. susitarimo I priedą ir atitinkamas 10 bei 11 straipsnių nuostatas, parengia standartus, taisykles ir procedūras, kurie naudojami, inter alia:

               (a)Komisijos narėms renkant, tikrinant ir laiku perduodant Komisijai visus susijusius duomenis;

               (a)Komisijai rengiant ir tvarkant tikslius ir išsamius duomenis, kad būtų lengviau atlikti veiksmingą išteklių vertinimą ir taip užtikrinti galimybę gauti geriausias mokslines nuomones;

               (b)Komisijos narėms tarpusavyje ir su kitomis regioninėmis žvejybos valdymo organizacijomis bei struktūromis ir kitomis susijusiomis organizacijomis keičiantis duomenimis, įskaitant su NNN žvejybą vykdančiais laivais susijusius duomenis ir atitinkamai duomenis apie tikruosius tų laivų savininkus, siekiant tą informaciją sukaupti vienodo formato duomenų bazėje, kad prireikus ją būtų galima skleisti;

               (c)siekiant sudaryti palankesnes sąlygas regioninėms žvejybos valdymo organizacijoms bei struktūroms koordinuotai rinkti dokumentus ir keistis duomenimis – be kita ko, Komisija atitinkamais atvejais parengia keitimosi duomenimis apie laivų registrus procedūras ir su rinka susijusias priemones – ir

               (d)reguliariai atliekant auditą, per kurį tikrinama Komisijos narės atitiktis duomenų rinkimo ir keitimosi jais reikalavimams, ir sprendžiant per tokį auditą nustatytos neatitikties šalinimo klausimus.

               2.Komisija užtikrina, kad duomenys, susiję su Konvencijos rajone veiklą vykdančių žvejybos laivų skaičiumi, pagal Konvenciją valdomų žvejybos išteklių būkle, žvejybos išteklių vertinimu, Konvencijos rajone vykdomų mokslinių tyrimų programomis ir bendradarbiavimo su regioninėmis ir pasaulinėmis organizacijomis iniciatyvomis, būtų viešai prieinami.

               3.Komisija nustato metinės ataskaitos, kurią turi pateikti kiekviena Komisijos narė, formą. Kiekviena Komisijos narė pagal šią formą nedelsdama pateikia Komisijai savo metinę ataskaitą. Metinėje ataskaitoje aprašoma, kaip Komisijos narė įgyvendino Komisijos priimtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones ir stebėsenos, kontrolės, priežiūros ir reikalavimų vykdymo užtikrinimo procedūras, be to, į ją įtraukiami visų veiksmų, kurių narė ėmėsi įgyvendindama 17 straipsnį, rezultatai ir informacija visais kitais Komisijos nurodytais klausimais.

               4.Komisija nustato duomenų – įskaitant palydoviniais tikralaikių buvimo vietos duomenų siųstuvais perduodamus duomenis – saugumo, prieigos prie jų ir jų sklaidos užtikrinimo taisykles, kartu atitinkamais atvejais užtikrindama konfidencialumą ir tinkamai atsižvelgdama į Komisijos narių vidaus praktiką.

               17 straipsnis

               Atitiktis ir reikalavimų vykdymo užtikrinimas

               1.Kiekviena Komisijos narė užtikrina, kad būtų vykdomos Konvencijos nuostatos ir visi susiję Komisijos sprendimai.

               2.Kiekviena Komisijos narė, gavusi atitinkamą informaciją, savo iniciatyva arba bet kurios kitos Komisijos narės prašymu visapusiškai ištiria bet kokį tvirtinimą, kad žvejybos laivai, turintys teisę plaukioti su jos vėliava, pažeidė bet kurią iš Konvencijos nuostatų arba bet kurią Komisijos priimtą išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonę.

               3.Kai turima pakankamai informacijos, kad žvejybos laivas, turintis teisę plaukioti su Komisijos narės vėliava, tariamai pažeidė Konvencijos nuostatas ar pagal ją priimtas priemones:

               (a)apie tariamą pažeidimą nedelsiant pranešama tai Komisijos narei ir

               (b)Komisijos narė pagal savo įstatymus ir kitus teisės aktus imasi tinkamų veiksmų: be kita ko, nedelsdama pradeda teisminį nagrinėjimą ir atitinkamais atvejais susijusį laivą sulaiko.

               4.Jei pagal Komisijos narės įstatymus nustatoma, kad žvejybos laivas, turintis teisę plaukioti su jos vėliava, dalyvavo veikloje, kuria šiurkščiai pažeistos Konvencijos nuostatos arba Komisijos priimtos išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonės, ta Komisijos narė įsako žvejybos laivui nutraukti operacijas ir atitinkamais atvejais – nedelsiant išplaukti iš Konvencijos rajono. Komisijos narė užtikrina, kad susijęs laivas žvejybos išteklių Konvencijos rajone nežvejotų tol, kol nebus įvykdytos visos dėl to pažeidimo tos narės skirtos sankcijos.

               5.Taikant šį straipsnį, šiurkštus pažeidimas apima visus 1995 m. susitarimo 21 straipsnio 11 dalies a–h punktuose nurodytus pažeidimus ir kitus pažeidimus, kuriuos gali nustatyti Komisija.

               6.Jei per trejus (3) metus nuo Konvencijos įsigaliojimo Komisija negali sutarti dėl įlaipinimo į žvejybos laivus ir jų inspektavimo Konvencijos rajone tvarkos, kaip Konvencijos dalis taikomi 1995 m. susitarimo 21 ir 22 straipsniai. Įlaipinimas į žvejybos laivus bei jų inspektavimas Konvencijos rajone ir visi kiti tolesni reikalavimų vykdymo užtikrinimo veiksmai atliekami pagal tuose straipsniuose nustatytas procedūras ir visas papildomas Komisijos nutartas taikyti praktines procedūras.

               7.Nepažeisdama vėliavos valstybės atsakomybės viršenybės, kiekviena Komisijos narė pagal savo įstatymus:

               (a)imasi kuo daugiau priemonių ir bendradarbiauja siekdama užtikrinti, kad jos piliečiai ir jos piliečiams priklausantys, jų naudojami ar kontroliuojami žvejybos laivai laikytųsi Konvencijos nuostatų ir visų Komisijos priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių;

               (b)gavusi atitinkamą informaciją, savo iniciatyva arba bet kurios kitos Komisijos narės prašymu nedelsdama ištiria bet kokį tariamą jos piliečių arba jos piliečiams priklausančių, jų naudojamų ar kontroliuojamų žvejybos laivų padarytą Konvencijos nuostatų arba bet kurių Komisijos priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių pažeidimą.

               8.Visi tyrimai ir teismo procesai atliekami operatyviai. Komisijos narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose numatytos sankcijos turi būti pakankamai griežtos, kad būtų veiksmingai užtikrinta atitiktis reikalavimams, atgrasyta nuo pažeidimų visuose vandenyse ir pažeidėjai iš neteisėtos veiklos negautų naudos.

               9.Prašymą pateikusiai Komisijos narei ir Komisijai kuo skubiau ir bet kuriuo atveju per du mėnesius nuo prašymo dienos pateikiama pagal 2, 3, 4 ar 7 dalis atlikto tyrimo pažangos ataskaita, kurioje smulkiai aprašomi visi su tariamu pažeidimu susiję veiksmai, kurių imtasi ar siūloma imtis. Užbaigus tyrimą, prašymą pateikusiai Komisijos narei ir Komisijai pateikiama jo rezultatų ataskaita.

               10.Šio straipsnio nuostatomis nepažeidžiamos:

               (a)jokių Komisijos narių teisės, kuriomis jos naudojasi pagal savo su žvejyba susijusius įstatymus ir kitus teisės aktus, ir

               (b)jokių Susitariančiųjų Šalių teisės, susijusios su bet kurio atitinkamo dvišalio ar daugiašalio susitarimo nuostatomis dėl atitikties ir reikalavimų vykdymo užtikrinimo ir neprieštaraujančios Konvencijos, 1982 m. konvencijos ir 1995 m. susitarimo nuostatoms.

               18 straipsnis
               Skaidrumas

               Komisija skatina, kad priimant sprendimus ir vykdant kitą veiklą būtų laikomasi skaidrumo principo. Komisijos ir jos pagalbinių organų posėdžiuose stebėtojų teisėmis ar kitu pagrindu, kuris, Komisijos narių manymu, yra tinkamas arba kuris numatytas darbo tvarkos taisyklėse, kurias turi priimti Komisija, suteikiama galimybė dalyvauti tarpvyriausybinių ir nevyriausybinių organizacijų, susijusių su aktualiais Konvencijos įgyvendinimo klausimais, atstovams. Šiuo atžvilgiu tvarka neturi būti pernelyg griežta. Tarpvyriausybinėms ir nevyriausybinėms organizacijoms suteikiama teisė, laikantis taisyklių ir procedūrų, kurias gali priimti Komisija, laiku susipažinti su susijusia informacija. Jei Komisija nenusprendžia kitaip, visos išteklių išsaugojimo, valdymo ir kitos priemonės arba klausimai, dėl kurių Komisija ar pagalbiniai organai priima sprendimą, skelbiami viešai.

               19 straipsnis

               Ginčų sprendimas

               Visiems Susitariančiųjų Šalių ginčams mutatis mutandis taikomos 1995 m. susitarimo VIII dalyje nustatytos ginčų sprendimo nuostatos, nepriklausomai nuo to, ar tos šalys taip pat yra 1995 m. susitarimo šalys.

               20 straipsnis

               Bendradarbiavimas su šalimis, kurios nėra Susitariančiosios Šalys

               1.Komisijos narės keičiasi informacija apie žvejybos laivų, turinčių teisę plaukioti su šalių, kurios nėra Konvencijos Susitariančiosios Šalys, vėliavomis, veiklą Konvencijos rajone.

               2.Komisija atkreipia bet kurios šalies, kuri nėra Konvencijos Susitariančioji Šalis, dėmesį į bet kokią veiklą, kurios imasi tos šalies piliečiai ar žvejybos laivai, turintys teisę plaukioti su jos vėliava, ir kuri, Komisijos nuomone, daro įtaką Konvencijos tikslo įgyvendinimui.

               3.Komisija paprašo 2 dalyje nurodytos šalies, kuri nėra Susitariančioji Šalis, visapusiškai bendradarbiauti su Komisija tampant Susitariančiąja Šalimi arba sutinkant taikyti Komisijos priimtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones. Laikydamasi Komisijos nustatytų sąlygų, tokia bendradarbiaujančioji šalis, kuri nėra Konvencijos Susitariančioji Šalis, gali naudotis dalyvavimo žvejybos veikloje teikiama nauda, kuri yra proporcinga, inter alia, jos įsipareigojimui laikytis atitinkamiems žvejybos ištekliams skirtų išsaugojimo ir valdymo priemonių bei faktiniam tų priemonių laikymuisi ir jos finansiniams įnašams į Komisijos biudžetą.

               4.Kiekviena Komisijos narė imasi su Konvencija, 1982 m. konvencija, 1995 m. susitarimu ir kita susijusia tarptautine teise derančių priemonių, kad žvejybos laivus, turinčius teisę plaukioti su šalių, kurios nėra Konvencijos Susitariančiosios Šalys, vėliavomis atgrasytų nuo veiklos, kuria mažinamas Komisijos priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių veiksmingumas.

               5.Kiekviena Komisijos narė, vadovaudamasi savo įstatymais, imasi tinkamų priemonių, kad užkirstų kelią laivams, turintiems teisę plaukioti su jos vėliava, pakeisti savo registracijos vietą įsiregistruojant šalyse, kurios nėra Konvencijos Susitariančiosios Šalys, ir taip išvengti reikalavimo laikytis Konvencijos nuostatų.

               21 straipsnis

               Bendradarbiavimas su kitomis organizacijomis ar struktūromis

               1.Prireikus Komisija abipusiai aktualiais klausimais bendradarbiauja su FAO, kitomis specializuotomis Jungtinių Tautų agentūromis ir susijusiomis regioninėmis organizacijomis ar struktūromis, visų pirma su tomis regioninėmis žvejybos valdymo organizacijomis ar struktūromis, kurios atsakingos už žvejybą jūrų rajonuose netoli ar greta Konvencijos rajono.

               2.Komisija atsižvelgia į regioninių žvejybos valdymo organizacijų bei struktūrų ir kitų susijusių tarpvyriausybinių organizacijų, kurių kompetencija susijusi su greta Konvencijos rajono esančiais rajonais arba Konvencijoje nenumatytais žvejybos ištekliais, taip pat su tai pačiai ekosistemai ar nuo tikslinių išteklių priklausančiomis arba su jais susijusiomis rūšimis ir kurių tikslai dera su Konvencijos tikslu ir jį remia, priimtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones arba rekomendacijas.

               3.Komisija siekia užmegzti bendradarbiavimo ryšius ir šiuo tikslu gali sudaryti susitarimus su tarpvyriausybinėmis organizacijomis, galinčiomis jai padėti vykdyti veiklą ir turinčiomis kompetenciją užtikrinti ilgalaikį gyvųjų išteklių ir jų ekosistemų išsaugojimą ir tausų naudojimą. Ji gali pasiūlyti šioms organizacijoms atsiųsti stebėtojų dalyvauti jos arba jos pagalbinių organų posėdžiuose. Be to, ji gali atitinkamai siekti dalyvauti šių organizacijų posėdžiuose.

               4.Komisija siekia sudaryti tinkamus konsultavimosi, bendradarbiavimo ir bendros veiklos susitarimus su kitomis regioninėmis žvejybos valdymo organizacijomis ar struktūromis, kad siekdama Konvencijos tikslo kuo daugiau pasinaudotų esamomis institucijomis. Dėl to Komisija siekia užmegzti bendradarbiavimą reikalavimų vykdymo užtikrinimo srityje su tokią veiklą Konvencijos rajone vykdančiomis organizacijomis ir struktūromis.

               22 straipsnis
               Peržiūra

               1.Komisija rengia reguliarias jos priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių veiksmingumo ir jų laikymosi įgyvendinant Konvencijos tikslą peržiūras. Per šias peržiūras gali būti nagrinėjamas pačios Konvencijos nuostatų veiksmingumas.

               2.Komisija nustato šių peržiūrų tvarką ir metodiką; per peržiūras:

               (a)atsižvelgiama į kitų regioninių žvejybos valdymo organizacijų veiklos rezultatų peržiūrų praktiką;

               (b)prireikus pasinaudojama pagalbinių organų indėliu ir

               (c)numatomas pripažintą kompetenciją turinčio (-ių) ir nuo Komisijos narių nepriklausomo (-ų) asmens (-ų) dalyvavimas.

               3.Komisija atsižvelgia į atlikus tokias peržiūras pateiktas rekomendacijas ir prireikus imasi veiksmų, be kita ko, tinkamai iš dalies pakeisdama savo išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones ir jų įgyvendinimo mechanizmus. Atlikus tokias peržiūras pateikti Konvencijos nuostatų keitimo pasiūlymai nagrinėjami pagal 29 straipsnį.

               4.Komisijai pateikti tokių peržiūrų rezultatai ir jos vėliau atliktas tų rezultatų vertinimas kuo skubiau skelbiami viešai.

               23 straipsnis

               Pasirašymas, ratifikavimas, priėmimas ir tvirtinimas

               1.Konvencija pateikiama pasirašyti Seule 2012 m. balandžio 1 d. valstybėms, dalyvavusioms daugiašaliuose posėdžiuose žvejybos šiaurės Ramiojo vandenyno atvirojoje jūroje valdymo klausimais, ir ją galima pasirašyti per dvylika (12) mėnesių.

               2.Konvenciją turi ratifikuoti, priimti ar patvirtinti pasirašančios šalys. Ratifikavimo, priėmimo ar patvirtinimo dokumentai deponuojami depozitarui – Korėjos Respublikos Vyriausybei. Depozitaras informuoja visas pasirašančias šalis ir visas Susitariančiąsias Šalis apie visus deponuotus ratifikavimo, priėmimo ar patvirtinimo dokumentus ir atlieka kitas 1969 m. Vienos konvencijoje dėl tarptautinių sutarčių teisės ir tarptautinėje paprotinėje teisėje numatytas funkcijas.

               24 straipsnis

               Prisijungimas

               1.Prie Konvencijos gali prisijungti 23 straipsnio 1 dalyje nurodytos valstybės.

               2.Įsigaliojus Konvencijai, Susitariančiosios Šalys gali bendru sutarimu pakviesti prie jos prisijungti:

               (a)kitas valstybes ar ekonominės integracijos regionines organizacijas, kurių žvejybos laivai nori Konvencijos rajone žvejoti žvejybos išteklius, ir

               (b)kitas Konvencijos rajono pakrantės valstybes.

               3.Bet kuri Susitariančioji Šalis, kuri nepritaria bendram sutarimui dėl 2 dalies, tokio nepritarimo priežastis raštu išdėsto Komisijai.

               4.Prisijungimo dokumentai deponuojami depozitarui. Depozitaras apie visus prisijungimo dokumentus informuoja visas pasirašančias šalis ir visas Susitariančiąsias Šalis.

               25 straipsnis
               Įsigaliojimas

               1.Konvencija įsigalioja praėjus šimtui aštuoniasdešimt (180) dienų nuo dienos, kurią depozitaras gauna ketvirtą ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo ar prisijungimo dokumentą.

               2.Susitariančiosioms Šalims, deponavusioms su Konvencija susijusį ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo ar prisijungimo dokumentą po to, kai įvykdomi jam įsigalioti būtini reikalavimai, bet prieš jo įsigaliojimo datą, ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo ar prisijungimo dokumentas įsigalioja Konvencijos įsigaliojimo dieną arba praėjus trisdešimčiai (30) dienų nuo dokumento deponavimo dienos, pasirenkant vėlesnę datą.

               3.Susitariančiosioms Šalims, deponavusioms ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo ar prisijungimo dokumentą po Konvencijos įsigaliojimo dienos, Konvencija įsigalioja praėjus trisdešimčiai (30) dienų nuo dokumento deponavimo dienos.

               26 straipsnis

               Išlygos ir išimtys

               Konvencijai netaikomos jokios išlygos arba išimtys.

               27 straipsnis

               Deklaracijos ir pareiškimai

               26 straipsniu nekliudoma valstybei arba ekonominės integracijos regioninei organizacijai pasirašant, ratifikuojant, priimant ar tvirtinant Konvenciją arba prisijungiant prie jos teikti deklaracijas ar pareiškimus (nesvarbu, kaip suformuluotus ar pavadintus), siekiant, inter alia, suderinti savo įstatymus ir kitus teisės aktus su Konvencijos nuostatomis, su sąlyga, kad tokiomis deklaracijomis ar pareiškimais nebūtų siekiama panaikinti ar pakeisti tai valstybei ar ekonominės integracijos regioninei organizacijai taikomų Konvencijos nuostatų teisinio poveikio.

               28 straipsnis

               Ryšys su kitais susitarimais

               1.Konvencija nekeičiamos Susitariančiųjų Šalių teisės ir pareigos pagal kitus susitarimus, kurie dera su Konvencija ir netrukdo kitoms Susitariančiosioms Šalims pagal Konvenciją naudotis savo teisėmis ar vykdyti savo pareigas.

               2.Nė viena Konvencijos nuostata nepažeidžiamos 1982 m. konvencijoje arba 1995 m. susitarime nustatytos Susitariančiųjų Šalių teisės, jurisdikcija ir pareigos. Konvencija aiškinama ir taikoma atsižvelgiant į 1982 m. konvenciją bei 1995 m. susitarimą ir jų laikantis.

               29 straipsnis
               Pakeitimai

               1.Visi Konvencijos pakeitimo pasiūlymai siunčiami raštu Komisijos pirmininkui likus ne mažiau kaip devyniasdešimt (90) dienų iki posėdžio, kuriame juos siūloma nagrinėti, dienos, o Komisijos pirmininkas juos nedelsdamas persiunčia visoms Komisijos narėms. Siūlomi Konvencijos pakeitimai svarstomi reguliariame Komisijos posėdyje, išskyrus tuos atvejus, kai dauguma Komisijos narių paprašo sušaukti specialų posėdį, skirtą siūlomam pakeitimui apsvarstyti. Specialus posėdis gali būti sušaukiamas apie jį pranešus ne vėliau kaip prieš devyniasdešimt (90) dienų.

               2.Komisijos atliekami Konvencijos pakeitimai priimami Susitariančiųjų Šalių bendru sutarimu. Taip priimtų pakeitimų tekstą depozitaras persiunčia visoms Susitariančiosioms Šalims.

               3.Pakeitimas visoms Susitariančiosioms Šalims įsigalioja praėjus šimtui dvidešimt (120) dienų nuo perdavimo dienos, nurodytos depozitaro pranešime apie tai, kad gauti raštiški visų Susitariančiųjų Šalių pranešimai dėl patvirtinimo.

               4.Bet kuri valstybė ar ekonominės integracijos regioninė organizacija, kuri Konvencijos Susitariančiąja Šalimi tampa po to, kai pagal 2 dalį priimamas pakeitimas, laikoma tą pakeitimą patvirtinusia.

               30 straipsnis
               Priedas

               Priedas yra sudedamoji Konvencijos dalis ir, jeigu aiškiai nenustatyta kitaip, darant nuorodą į Konvenciją daroma nuoroda ir į priedą.

               31 straipsnis

               Pasitraukimas

               1.Bet kuri Susitariančioji Šalis gali pasitraukti iš Konvencijos bet kurių metų gruodžio 31 d., apie tai depozitarui pranešusi ne vėliau kaip tų metų birželio 30 d.; depozitaras tokio pranešimo kopijas išsiunčia kitoms Susitariančiosioms Šalims.

               2.Tuomet pasitraukti iš Konvencijos tų pačių metų gruodžio 31 d. gali ir bet kuri kita Susitariančioji Šalis, apie tai depozitarui pranešusi per vieną mėnesį nuo pranešimo apie pasitraukimą, pateikto pagal 1 dalį, kopijos gavimo datos.

               TAI PALIUDYDAMI Konvenciją pasirašė toliau tinkamai jų atitinkamų Vyriausybių įgalioti asmenys.

               SUDARYTA 2012 m. vasario dvidešimt ketvirtą dieną Tokijuje anglų ir prancūzų kalbomis, kiekvienas tekstas yra vienodai autentiškas.

               Priedas

               Žvejybos subjektai

               1.Įsigaliojus Konvencijai, bet kuris žvejybos subjektas, kurio laivai žvejojo ar ketina žvejoti žvejybos išteklius, gali pateikti depozitarui raštišką dokumentą ir jame pareikšti esąs tvirtai įsipareigojęs laikytis Konvencijos sąlygų ir visų pagal ją priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių. Toks įsipareigojimas įsigalioja praėjus trisdešimčiai (30) dienų nuo dokumento gavimo dienos. Bet kuris toks žvejybos subjektas gali tokį įsipareigojimą atšaukti bet kurių metų gruodžio 31 d., pateikdamas depozitarui raštišką pranešimą ne vėliau kaip tų metų birželio 30 d.

               2.Bet kuris 1 dalyje nurodytas žvejybos subjektas gali pateikti depozitarui raštišką dokumentą ir jame pareikšti esąs tvirtai įsipareigojęs laikytis Konvencijos su galimais pakeitimais pagal 29 straipsnio 3 dalį sąlygų. Šis įsipareigojimas įsigalioja nuo 29 straipsnio 3 dalyje nurodytų datų arba nuo šioje dalyje nurodyto raštiško pranešimo gavimo datos, pasirenkant vėlesnę datą.

               3.Žvejybos subjektas, pagal 1 dalį pareiškęs esąs tvirtai įsipareigojęs laikytis Konvencijos sąlygų ir pagal ją priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių, privalo vykdyti Komisijos narių pareigas ir gali dalyvauti Komisijos veikloje, įskaitant sprendimų priėmimą, pagal Konvencijos nuostatas. Konvencijos taikymo tikslu darant nuorodas į Komisiją arba Komisijos nares, daroma nuoroda ir į tokį žvejybos subjektą.

               4.Jeigu ginčas susijęs su žvejybos subjektu, kuris pareiškė esąs įsipareigojęs pagal šį priedą laikytis Konvencijos sąlygų, ir jeigu ginčo negalima išspręsti draugiškai, bet kurios ginčo šalies prašymu ginčas pagal atitinkamas Nuolatinio arbitražo teismo taisykles perduodamas galutiniam ir privalomam arbitražui.

               5.Su žvejybos subjekto dalyvavimu susijusios šio priedo nuostatos taikomos tik Konvencijos tikslais.