               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 10 11
            COM(2019) 460 final
            2019/0219(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Paslaugų ir investicijų komitete, įsteigtame Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamiu ekonomikos ir prekybos susitarimu (IEPS), dėl tarpininkavimo, kuriuo gali naudotis investicinių ginčų šalys, taisyklių priėmimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu Paslaugų ir investicijų komitete, įsteigtame Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamiu ekonomikos ir prekybos susitarimu (IEPS), dėl numatomo sprendimo dėl tarpininkavimo, kuriuo gali naudotis investicinių ginčų šalys, taisyklių priėmimo.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamus ekonomikos ir prekybos susitarimas (IEPS)

               Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamaus ekonomikos ir prekybos susitarimo (toliau – Susitarimas) tikslas – liberalizuoti ir palengvinti prekybą ir investicijas, taip pat skatinti glaudesnius Europos Sąjungos ir Kanados (toliau – Šalys) ekonominius santykius. Susitarimas pasirašytas 2016 m. spalio 30 d. ir laikinai taikomas nuo 2017 m. rugsėjo 21 d.

               2.2.Paslaugų ir investicijų komitetas

               Paslaugų ir investicijų komitetas, kuris, inter alia, sprendžia investicijų per sieną klausimus, įsteigtas Susitarimo 26.2 straipsnio 1 dalies b punktu. Vadovaujantis Susitarimo 8.44 straipsnio 1 dalimi, Paslaugų ir investicijų komitetas sudaro sąlygas Šalims konsultuotis dėl klausimų, susijusių su Susitarimo Aštuntu skyriumi (Investicijos), įskaitant sunkumus, galinčius kilti įgyvendinant Susitarimo Aštuntą skyrių (Investicijos), ir galimus Susitarimo Aštunto skyriaus (Investicijos) patobulinimus, visų pirma atsižvelgiant į patirtį ir įvykius, susijusius su kitais tarptautiniais forumais ir kitais Šalių susitarimais.

               Vadovaujantis Susitarimo 26.2 straipsnio 4 dalimi, Paslaugų ir investicijų komitetas posėdžiauja kartą per metus, nebent Susitarime būtų nustatyta kitaip arba bendrapirmininkiai nuspręstų kitaip. Papildomi posėdžiai gali būti rengiami Šalies arba IEPS jungtinio komiteto prašymu. Paslaugų ir investicijų komitetui bendrai pirmininkauja Šalių atstovai. Savo posėdžių tvarkaraštį ir darbotvarkę jis nustato bendru sutarimu. Komitetas gali nustatyti ir keisti savo darbo tvarkos taisykles, jei mano, kad tai tikslinga. Jis gali siūlyti sprendimų projektus, kad juos priimtų IEPS jungtinis komitetas, arba pats priimti sprendimus, kai tai numatyta Susitarime.

               Vadovaujantis IEPS jungtinio komiteto ir specialiųjų komitetų, įskaitant Paslaugų ir investicijų komiteto, darbo tvarkos taisyklių
                  1
                10 taisyklės 2 punktu, laikotarpiu tarp posėdžių Paslaugų ir investicijų komitetas gali priimti sprendimus ar rekomendacijas, taikydamas rašytinę procedūrą, jei taip abipusiu sutarimu nusprendžia Susitarimo Šalys. Tuo tikslu Paslaugų ir investicijų komiteto bendrapirmininkiai, laikydamiesi 7 taisyklės, pasiūlymo tekstą raštu išplatina Prekybos ir investicijų komiteto nariams ir nurodo terminą, per kurį nariai turi pranešti apie visus jiems susirūpinimą keliančius klausimus ar pakeitimus, kuriuos jie nori padaryti. Pasibaigus šiam terminui, patvirtinti pasiūlymai perduodami pagal 7 taisyklę ir įrašomi į kito posėdžio protokolą.

               2.3.Paslaugų ir investicijų komiteto numatomas aktas

               Paslaugų ir investicijų komitetas turi priimti sprendimą dėl tarpininkavimo, kuriuo gali naudotis investicinių ginčų šalys, taisyklių (toliau – numatomas aktas).

               Numatomo akto tikslas – įgyvendinti Susitarimą nustatant tarpininkavimo mechanizmą, kuriuo siekiama padėti investicinio ginčo šalims rasti abipusiškai sutartą sprendimą laikantis išsamios ir greitos procedūros ir padedant tarpininkui.

               Numatomas aktas Šalims bus privalomas.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Kaip nustatyta Bendro aiškinamojo dokumento dėl Susitarimo 6 dalies f punkte, Europos Sąjunga bei jos valstybės narės ir Kanada susitarė nedelsiant pradėti tolesnį darbą, susijusį su Susitarimo nuostatomis dėl investicinių ginčų sprendimo, vadinamąja investicinių teismų sistema
                  2
               .

               Pagal Susitarimo 8.44 straipsnio 3 dalies c punktą „Šalims sutarus ir galutinai įgyvendinus jų atitinkamus vidaus reikalavimus ir procedūras, Paslaugų ir investicijų komitetas gali priimti tarpininkavimo, kuriuo ginčo šalys gali pasinaudoti pagal 8.20 straipsnį, taisykles“.

               Numatomu aktu įgyvendinamas Susitarimo 8.44 straipsnio 3 dalies c punktas – į jį įtraukiamos išsamios taisyklės dėl tarpininkavimo procedūros inicijavimo (3 straipsnis), tarpininko skyrimo (4 straipsnis), tarpininkavimo procedūros (5 straipsnis), abipusiškai sutarto sprendimo įgyvendinimo (6 straipsnis), ryšio su ginčų sprendimu (7 straipsnis), terminų (8 straipsnis) ir tarpininkavimo procedūros sąnaudų (9 straipsnis). Numatomas aktas įsigalios Susitarimo įsigaliojimo dieną (10 straipsnis).

               Šis pasiūlymas dera su kitomis IEPS investicinių teismų sistemos įgyvendinimo iniciatyvomis. Konkrečiai kalbant, nuo 2018 m. birželio mėn. Komisija bendradarbiauja su valstybėmis narėmis Tarybos prekybos politikos paslaugų ir investicijų komitete ir su Kanada dėl keturių sprendimų projektų dėl:

               –taisyklių, kuriomis sutvarkomi Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos veikimo administraciniai ir organizaciniai aspektai pagal Susitarimo 8.28 straipsnio 7 dalį;

               –Ginčų sprendimo kolegijos narių, Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos narių ir tarpininkų elgesio kodekso pagal Susitarimo 8.44 straipsnio 2 dalį;

               –tarpininkavimo, kuriuo gali naudotis ginčo šalys pagal Susitarimo 8.44 straipsnio 3 dalies c punktą, taisyklių ir

               –darbo tvarkos taisyklių priimant aiškinimus pagal Susitarimo 8.31 straipsnio 3 dalį ir 8.44 straipsnio 3 dalies a punktą.

               Toliau vykdomas darbas kitose investicinių teismų sistemos įgyvendinimo srityse. Kaip nustatyta Bendro aiškinamojo dokumento dėl Susitarimo 6 dalies f punkte, „[b]endras tikslas yra užbaigti darbą iki IEPS įsigaliojimo“.

               Todėl, siekiant užtikrinti veiksmingą Susitarimo įgyvendinimą, tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Paslaugų ir investicijų komitete, grindžiamą pridedamu sprendimo projektu.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  3
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Paslaugų ir investicijų komitetas yra susitarimu, būtent Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamiu ekonomikos ir prekybos susitarimu (IEPS) (toliau – Susitarimas), įsteigtas organas.

               Aktas, kurį turi priimti Paslaugų ir investicijų komitetas, yra teisinę galią turintis aktas. Vadovaujantis Susitarimo 26.2 straipsnio 4 dalimi, numatomas aktas bus Šalims privalomas pagal tarptautinę teisę.

               Numatomu aktu Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su bendra prekybos politika.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 207 straipsnio 3 dalis ir 207 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisiniai pagrindai turėtų būti SESV 207 straipsnio 3 dalis ir 207 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               5.Autentiškos kalbos ir numatomo akto skelbimas

               Kadangi Paslaugų ir investicijų komiteto aktu bus įgyvendinamos Susitarimo nuostatos dėl investuotojų ir valstybių ginčų dėl investicijų sprendimo, jį tinkama priimti visomis kalbomis, kuriomis Susitarimo tekstas yra autentiškas
                  4
                ir, jį priėmus, paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               2019/0219 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Paslaugų ir investicijų komitete, įsteigtame Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamiu ekonomikos ir prekybos susitarimu (IEPS), dėl tarpininkavimo, kuriuo gali naudotis investicinių ginčų šalys, taisyklių priėmimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 3 dalį ir 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Tarybos sprendimu (ES) 2017/37
                  5
                Europos Sąjungos vardu numatyta pasirašyti Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamų ekonomikos ir prekybos susitarimą (IEPS) (toliau – Susitarimas). Susitarimas buvo pasirašytas 2016 m. spalio 30 d.;

               (2)Tarybos sprendimu (ES) 2017/38
                  6
                numatomas Susitarimo dalių, įskaitant jo nuostatas dėl Paslaugų ir investicijų komiteto ir specialiųjų komitetų įsteigimo, laikinas taikymas. Susitarimas laikinai taikomas nuo 2017 m. rugsėjo 21 d.;

               (3)pagal Susitarimo 26.2 straipsnio 4 dalį Paslaugų ir investicijų komitetas gali priimti sprendimus, kai tai numatyta Susitarime;

               (4)vadovaujantis Susitarimo 8.44 straipsnio 3 dalies c punktu, Paslaugų ir investicijų komitetas turi priimti sprendimą dėl tarpininkavimo, kuriuo gali pasinaudoti investicinių ginčų šalys, taisyklių;

               (5)todėl, siekiant užtikrinti veiksmingą Susitarimo įgyvendinimą, tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Paslaugų ir investicijų komitete, grindžiamą pridedamu Paslaugų ir investicijų komiteto sprendimo dėl tarpininkavimo taisyklių projektu,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu Paslaugų ir investicijų komitete, dėl tarpininkavimo, kuriuo gali pasinaudoti investicinių ginčų šalys, taisyklių priėmimo, grindžiama prie šio Tarybos sprendimo pridedamu Paslaugų ir investicijų komiteto sprendimo projektu.

               2 straipsnis

               1.Paslaugų ir investicijų komiteto sprendimas priimamas visomis kalbomis, kuriomis Susitarimo tekstas yra autentiškas.

               2.Paslaugų ir investicijų komiteto priimtas sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2018 m. rugsėjo 26 d. IEPS jungtinio komiteto sprendimas Nr. 001/2018, kuriuo priimamos jo ir specialiųjų komitetų darbo tvarkos taisyklės (OL L 190, 2018 7 27, p. 13), paskelbtas Prekybos GD svetainėje
                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2019/february/tradoc_157677.pdf
                  .

                     (2)

                        Bendras aiškinamasis dokumentas dėl Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamaus ekonomikos ir prekybos susitarimo (IEPS) (OL L 11, 2017 1 14, p. 3).

                     (3)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (4)

                        Pagal Susitarimo 30.11 straipsnį (Autentiški tekstai) Susitarimas parengtas dviem egzemplioriais anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, kroatų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, nyderlandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis. Visi tekstai yra autentiški.

                     (5)

                        2016 m. spalio 28 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/37 dėl Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamaus ekonomikos ir prekybos susitarimo (IEPS) pasirašymo Europos Sąjungos vardu (OL L 11, 2017 1 14, p. 1).

                     (6)

                        2016 m. spalio 28 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/38 dėl Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamaus ekonomikos ir prekybos susitarimo (IEPS) laikino taikymo (OL L 11, 2017 1 14, p. 1080).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 10 11
            COM(2019) 460 final
            PRIEDAS
            prie
            pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Paslaugų ir investicijų komitete, įsteigtame Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamiu ekonomikos ir prekybos susitarimu (IEPS), dėl tarpininkavimo, kuriuo gali naudotis investicinių ginčų šalys, taisyklių priėmimo

               PRIEDAS

               PROJEKTAS

               PASLAUGŲ IR INVESTICIJŲ KOMITETO SPRENDIMAS Nr. [.../2019]

               ... m. ... ... d.

               kuriuo priimamos tarpininkavimo, kuriuo gali naudotis investicinių ginčų šalys, taisyklės

               IEPS PASLAUGŲ IR INVESTICIJŲ KOMITETAS,

               atsižvelgdamas į Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamaus ekonomikos ir prekybos susitarimo (toliau – Susitarimas) 26.2 straipsnio 1 dalies b punktą,

               kadangi Susitarimo 8.44 straipsnio 3 dalies c punkte numatyta, kad IEPS Paslaugų ir investicijų komitetas gali priimti tarpininkavimo, kuriuo ginčo šalys gali pasinaudoti pagal Susitarimo 8.20 straipsnį (Tarpininkavimas), taisykles,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Terminų apibrėžtys

               Šiame sprendime vartojamų terminų apibrėžtys:

               (a)Susitarimo Pirmo skyriaus (Bendrosios apibrėžtys ir pradinės nuostatos) 1.1 straipsnio (Visuotinai taikomos apibrėžtys) apibrėžtys;

               (b)Susitarimo Aštunto skyriaus (Investicijos) 8.1 straipsnio (Apibrėžtys) apibrėžtys;

               (c)susitarimas dėl tarpininkavimo – pagal šio sprendimo 3 straipsnio 4 dalį sudarytas susitarimas ir

               (d)tarpininkas – pagal Susitarimo 8.20 straipsnį (Tarpininkavimas) tarpininkavimo procedūrą atliekantis asmuo.

               2 straipsnis

               Tikslas ir taikymo sritis

               Tarpininkavimo tikslas – padėti rasti abipusiškai sutartą sprendimą laikantis išsamios ir greitos procedūros ir padedant tarpininkui.

               3 straipsnis

               Procedūros inicijavimas

               1.Bet kuri ginčo šalis gali bet kuriuo metu prašyti pradėti tarpininkavimo procedūrą. Prašymas kitai ginčo šaliai pateikiamas raštu.

               2.Jei prašymas susijęs su tuo, kad Europos Sąjungos valdžios institucijos arba Europos Sąjungos valstybių narių valdžios institucijos, kaip teigiama, pažeidė Susitarimą, ir pagal Susitarimo 8.21 straipsnį (Atsakovo nustatymas ginčuose su Europos Sąjunga ar jos valstybėmis narėmis) nenustatytas atsakovas, jis adresuojamas Europos Sąjungai. Jeigu prašymas priimamas, atsakyme nurodoma, ar tarpininkavimo procedūros šalis bus Europos Sąjunga, ar atitinkama valstybė narė
                  1
               .

               3.Ginčo šalis, kuriai adresuojamas toks prašymas, palankiai jį apsvarsto ir jį priima arba atmeta raštu per 10 dienų nuo jo gavimo.

               4.Jeigu ginčo šalys susitaria taikyti tarpininkavimo procedūrą, jos pasirašo susitarimą dėl tarpininkavimo raštu, kuriame išdėstomos ginčo šalių susitartos taisyklės, kurios apima šiame sprendime nustatytas taisykles. Į susitarimą dėl tarpininkavimo gali, be kita ko, būti įtrauktas susitarimas nepradėti arba nebetęsti bet kokių ginčų sprendimo procesų, susijusių su problemomis ar ginčais, dėl kurių pradedama tarpininkavimo procedūra:

               (a)kol tarpininkavimo procedūra vyksta, arba

               (b)jei ginčo šalys susitaria dėl abipusiškai priimtino sprendimo.

               Susitarimas pagal 4 dalies b punktą nustoja būti taikomas, jei ginčo šalis arba abi ginčo šalys raštu laiško forma informuoja tarpininką ir kitą ginčo šalį, kad tarpininkavimo procedūra nutraukiama.

               4 straipsnis

               Tarpininko skyrimas

               1.Jei abi ginčo šalys susitaria taikyti tarpininkavimo procedūrą, tarpininkas skiriamas Susitarimo 8.20 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka. Ginčo šalys stengiasi per 15 dienų nuo atsakymo į prašymą gavimo susitarti dėl tarpininko. Be kita ko, jos gali susitarti skirti tarpininką iš Ginčų sprendimo kolegijos, sudarytos pagal Susitarimo 8.27 straipsnio 2 dalį, arba Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos, sudarytos pagal Susitarimo 8.28 straipsnio 3 dalį, narių.

               2.Ginčo šalys gali raštiškai susitarti pakeisti tarpininką. Jei tarpininkas atsistatydina, yra neveiksnus ar dėl kitų priežasčių negali eiti savo pareigų, naujas tarpininkas paskiriamas pagal Susitarimo 8.20 straipsnio 3 dalį ir vadovaujantis 1 dalimi.

               3.Tarpininkas negali būti nė vienos iš Šalių pilietis, nebent ginčo šalys susitartų kitaip.

               4.Tarpininkas, vadovaudamasis IEPS Paslaugų ir investicijų komiteto sprendimu dėl Ginčų sprendimo kolegijos narių, Apeliacinės ginčų sprendimo kolegijos narių ir tarpininkų elgesio kodekso, padeda ginčo šalims pasiekti abipusiškai priimtiną sprendimą.

               5 straipsnis

               Tarpininkavimo procedūros taikymo taisyklės

               1.Per 10 dienų nuo tarpininko paskyrimo tarpininkavimo procedūrą pradėjusi ginčo šalis raštu pateikia tarpininkui ir kitai ginčo šaliai išsamų problemos aprašymą. Per 20 dienų nuo šios informacijos gavimo kita ginčo šalis gali raštu pateikti savo pastabas dėl problemos aprašymo. Aprašydamos ar teikdamos pastabas ginčo šalys gali teikti bet kokią, jų nuomone, svarbią informaciją.

               2.Tarpininkas gali nuspręsti dėl tinkamiausio būdo su atitinkama problema susijusiems klausimams išsiaiškinti. Visų pirma tarpininkas gali rengti ginčo šalių susitikimus, konsultuotis su ginčo šalimis kartu ar atskirai, prašyti atitinkamų ekspertų ir suinteresuotųjų šalių pagalbos arba konsultacijų ir teikti papildomą ginčo šalių prašomą pagalbą. Tačiau prieš prašydamas atitinkamų ekspertų ir suinteresuotųjų šalių pagalbos arba konsultacijų tarpininkas konsultuojasi su ginčo šalimis.

               3.Tarpininkas gali patarti ir pasiūlyti ginčo šalims apsvarstyti sprendimą, kurį jos gali priimti arba atmesti, arba susitarti dėl kito sprendimo. Tačiau tarpininkas nepriima sprendimo dėl ginčijamos priemonės atitikties Susitarimui.

               4.Procedūra vyksta Šalies, kuri yra ginčo Šalis, teritorijoje arba, abipusišku sutarimu, bet kokioje kitoje vietoje ar kitomis priemonėmis.

               5.Ginčo šalys stengiasi rasti abipusiškai sutartą sprendimą per 60 dienų nuo tarpininko paskyrimo. Kol galutinis sprendimas nepriimtas, ginčo šalys gali svarstyti galimus laikinus sprendimus.

               6.Ginčo šalių prašymu, tarpininkas ginčo šalims raštu pateikia faktinės ataskaitos projektą, kuriame trumpai aprašoma: 1) procedūros metu nagrinėtos ginčijamos priemonės; 2) taikytos procedūros ir 3) procedūros pabaigoje pasiektas abipusiškai priimtinas sprendimas, įskaitant galimus laikinus sprendimus. Tarpininkas suteikia ginčo šalims galimybę per 15 dienų pateikti pastabų dėl ataskaitos projekto. Apsvarstęs per šį terminą ginčo šalių pateiktas pastabas tarpininkas per 15 dienų joms raštu pateikia galutinę faktinę ataskaitą. Faktinėje ataskaitoje Susitarimas neaiškinamas.

               7.Pagal Susitarimo 8.20 straipsnio 5 dalį tarpininkavimo procedūra nutraukiama tą dieną, kai ginčo šalis arba abi ginčo šalys raštu laiško forma apie tai informuoja tarpininką ir kitą ginčo šalį.

               6 straipsnis

               Abipusiškai sutarto sprendimo įgyvendinimas

               1.Jei ginčo šalys susitaria dėl abipusiškai priimtino sprendimo, kiekviena ginčo šalis imasi visų reikiamų priemonių abipusiškai sutartam sprendimui įgyvendinti per sutartą terminą.

               2.Įgyvendinančioji ginčo šalis raštu praneša kitai ginčo šaliai apie bet kokius veiksmus ar priemones, kurių imtasi abipusiškai sutartam sprendimui įgyvendinti.

               7 straipsnis

               Ryšys su ginčų sprendimo procedūra

               1.Šia tarpininkavimo procedūra negrindžiamos ginčų sprendimo procedūros pagal Susitarimą ar kitą susitarimą kilusiems ginčams spręsti. Vykstant tokioms ginčų sprendimo procedūroms ginčo šalis pagrindimui nenaudoja ar neteikia kaip įrodymų bet kuriam sprendimą priimančiam organui svarstyti, o šis į juos neatsižvelgia:

               (a)per tarpininkavimo procedūrą ginčo šalių išsakytų pozicijų, pripažįstamų faktų ar pareikštų nuomonių;

               (b)to, kad ginčo šalis nurodė norinti sutikti su sprendimu dėl priemonės, dėl kurios buvo pradėta tarpininkavimo procedūra;

               (c)tarpininko pateiktų patarimų, pasiūlymų ar pareikštų nuomonių, arba

               (d)tarpininko parengtos faktinės ataskaitos projekto ar galutinės faktinės ataskaitos turinio.

               2.Laikantis šio sprendimo 3 straipsnio 4 dalies, tarpininkavimu nedaromas poveikis Šalių ir ginčo šalių teisėms ir prievolėms pagal F skirsnį (Investuotojų ir valstybių ginčų dėl investicijų sprendimas) ir Dvidešimt devintą skyrių (Ginčų sprendimas).

               3.Ginčo šalių susitarimas dėl tarpininkavimo ir visi abipusiškai sutarti sprendimai skelbiami viešai. Viešai paskelbtose versijose negali būti informacijos, kurią ginčo šalis nurodė esant konfidencialią. Nebent ginčo šalys susitartų kitaip, visi tarpininkavimo procedūros etapai, įskaitant visus patarimus ar pasiūlytą sprendimą, yra konfidencialūs. Vis dėlto bet kuri ginčo šalis gali paviešinti, kad vyksta tarpininkavimo procedūra.

               8 straipsnis

               Terminai

               Kiekvienas šiame sprendime nurodytas terminas gali būti pakeistas ginčo šalių bendru sutarimu.

               9 straipsnis

               Išlaidos

               1.Ginčo šalys padengia savo išlaidas, susijusias su dalyvavimu tarpininkavimo procedūroje.

               2.Ginčo šalys po lygiai pasidalija išlaidas, susijusias su organizaciniais klausimais, įskaitant tarpininko atlygį ir išlaidas. Tarpininko atlygis atitinka Ginčų sprendimo kolegijos nariams pagal Susitarimo 8.27 straipsnio 14 dalį numatytą atlygį.

               10 straipsnis

               Įsigaliojimas

               Šis sprendimas skelbiamas ir įsigalioja Susitarimo Aštunto skyriaus (Investicijos) F skirsnio (Investuotojų ir valstybių ginčų dėl investicijų sprendimas) įsigaliojimo dieną, jei Šalys diplomatiniais kanalais pasikeičia raštiškais pranešimais, patvirtinančiais, kad jos įgyvendino būtinus savo vidaus reikalavimus ir procedūras.

               Priimta ...

                     (1)

                        Patikslinama, kad tais atvejais, kai prašymas susijęs su Europos Sąjungos taikomu režimu, tarpininkavimo procedūros ginčo šalis yra Europos Sąjunga, o bet kuri susijusi valstybė narė visapusiškai joje dalyvauja. Jeigu prašymas susijęs tik su valstybės narės taikomu režimu, tarpininkavimo procedūros ginčo šalis yra atitinkama valstybė narė, nebent ji paprašo, kad tarpininkavimo procedūros ginčo šalis būtų Europos Sąjunga.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 10 31
            COM(2019) 556 final
            PRIEDAS
            prie
            pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu pagal Europos Sąjungos ir Vietnamo Socialistinės Respublikos savanoriškos partnerystės susitarimo dėl miškų teisės aktų vykdymo užtikrinimo, miškų valdymo ir prekybos mediena 18 straipsnį įsteigtame jungtiniame Susitarimo įgyvendinimo komitete, dėl jungtinio Susitarimo įgyvendinimo komiteto darbo tvarkos taisyklių priėmimo

               PRIEDAS

               JUNGTINIO SUSITARIMO ĮGYVENDINIMO KOMITETO DARBO TVARKOS TAISYKLĖS

               pagal Europos Sąjungos ir Vietnamo Socialistinės Respublikos savanoriškos partnerystės susitarimą dėl miškų teisės aktų vykdymo užtikrinimo, miškų valdymo ir prekybos mediena (toliau – Susitarimas)

               1 straipsnis

               Sudėtis ir pirmininkas

               1. Jungtinio Susitarimo įgyvendinimo komiteto (toliau – JĮK) sudėtis yra tokia, kokia nustatyta Susitarimo 18 straipsnyje.

               2. Jungtiniam Susitarimo įgyvendinimo komitetui bendrai pirmininkauja Europos Sąjungos delegacijos Vietnamo Socialistinėje Respublikoje vadovas (Europos Sąjungos vardu) ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros ministerijos viceministras (Vietnamo Socialistinės Respublikos vardu) (toliau – Šalys).

               2 straipsnis

               Atstovavimas

               Prieš visus JĮK posėdžius bet kuri Šalis iš anksto praneša kitai Šaliai apie numatomą savo delegacijos sudėtį.

               3 straipsnis

               Stebėtojai ir ekspertai

               Susitarus su Šalims, JĮK pirmininkai į posėdžius gali kviesti ekspertus ir stebėtojus, kad jie pateiktų informacijos apie konkrečius klausimus, o prireikus – informacijos, padėsiančios įgyvendinti Susitarimą.

               4 straipsnis

               Darbo grupės ir pagalbiniai organai

               JĮK Šalys gali bendru sutarimu steigti darbo grupes arba kitus pagalbinius organus, be kita ko:

               i) rengti jungtinius ekspertų susitikimus, siekiant techniniu lygiu teikti pagalbą JĮK veiklai ir, prireikus, apsvarstyti techninius klausimus;

               ii) steigti visus kitus, JĮK nuomone, reikalingus organus.

               5 straipsnis

               Sekretoriatas

               Europos Sąjungos delegacijos Vietnamo Socialistinėje Respublikoje pareigūnas ir Miškų ūkio administracijos prie Vietnamo Socialistinės Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros ministerijos pareigūnas drauge vykdo JĮK sekretoriato funkcijas – teikia administracinę pagalbą JĮK ir organams, kuriuos jis nusprendžia įsteigti.

               6 straipsnis

               Korespondencija

               1. Už oficialius pranešimus apie Susitarimo įgyvendinimą atsakingi Šalių atstovai yra Europos Sąjungos delegacijos Vietnamo Socialistinėje Respublikoje vadovas ir Vietnamo Socialistinės Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros ministerijos viceministras, kaip nustatyta Susitarimo 20 straipsnyje.

               2. Visa JĮK komitetui skirta korespondencija perduodama JĮK sekretoriatui.

               3. Sekretoriatas užtikrina, kad JĮK skirta korespondencija būtų perduota abiem JĮK pirmininkams ir, jei reikia, išplatinta visiems kitiems JĮK nariams kaip šių darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnyje nurodyti dokumentai.

               4. Sekretoriatas adresatams išsiunčia bet kurio JĮK pirmininko korespondenciją ir, jei reikia, išplatina visiems kitiems JĮK nariams kaip šių darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnyje nurodytus dokumentus.

               7 straipsnis

               Posėdžiai

               1. Pirmus dvejus metus JĮK posėdžiauja bent du kartus per metus, o vėliau – kartą per metus; jo posėdžių datas iš anksto nustato ir dėl darbotvarkės susitaria Šalys.

               2. Šalims sutarus, bet kuri Šalis gali prašyti surengti papildomus posėdžius, jei to reikalauja aplinkybės. Tokie papildomi posėdžiai gali būti rengiami dalyvaujant asmeniškai arba surengiant vaizdo konferenciją, jei Šalys tarpusavyje susitaria.

               3. JĮK posėdžius sušaukia JĮK sekretoriatas.

               8 straipsnis

               Posėdžių darbotvarkė

               1. Kiekvieno JĮK posėdžio preliminarią darbotvarkę rengia JĮK sekretoriatas, remdamasis Šalių pateiktais pasiūlymais. Ji pateikiama JĮK pirmininkams ir nariams ne vėliau kaip likus penkiolikai (15) darbo dienų iki posėdžio pradžios.

               2. Darbotvarkės papildymai ar pakeitimai sekretoriatui turi būti pateikti ne vėliau kaip likus dešimčiai (10) darbo dienų iki posėdžio pradžios, tačiau tokie punktai į preliminarią darbotvarkę įtraukiami tik jei atitinkami patvirtinamieji dokumentai sekretoriatui pateikiami ne vėliau kaip likus dešimčiai (10) darbo dienų iki posėdžio pradžios.

               3. Kiekvieno posėdžio pradžioje JĮK priima darbotvarkę. Šalims sutarus, į darbotvarkę galima įtraukti ir papildomų punktų, kurie nebuvo įtraukti į preliminarią darbotvarkę.

               4. Šalių sutarimu sekretoriatas, atsižvelgdamas į konkretaus atvejo aplinkybes, gali sutrumpinti šio straipsnio 1 dalyje nustatytus terminus.

               9 straipsnis

               Dokumentai

               Kiekviena Šalis visus svarbius dokumentus sekretoriatui išsiunčia ne vėliau kaip likus dešimčiai (10) darbo dienų iki kito JĮK posėdžio. Jei dokumentai nebūtinai turės įtakos JĮK svarstymams, jie gali būti išsiųsti bet kuriuo metu iki kito JĮK posėdžio.

               10 straipsnis

               Sprendimai ir rekomendacijos

               1. Tais atvejais, kai JĮK pagal Susitarimą suteikti įgaliojimai, jis sprendimus ir rekomendacijas priima bendru sutarimu.

               2. Jei abi Šalys susitaria, laikotarpiu tarp posėdžių JĮK sprendimus ar rekomendacijas gali priimti laikydamasis rašytinės procedūros. Rašytinė procedūra yra Šalių pasikeitimas raštais. Bendrapirmininkiams suteikiami įgaliojimai keistis tokiais raštais ir patvirtinti susitarimą dėl bet kokio sprendimo, jei būtina.

               3. JĮK sprendimų ir rekomendacijų antraštė yra atitinkamai „Sprendimas“ arba „Rekomendacija“, po antrašte nurodomas eilės numeris, priėmimo data ir dalykas. Kiekviename sprendime nurodoma jo įsigaliojimo data.

               4. JĮK priimtų sprendimų ir rekomendacijų autentiškumą patvirtina Europos Sąjungos atstovas Vietnamo Socialistinėje Respublikoje, o Vietnamo Socialistinės Respublikos vardu – Žemės ūkio ir kaimo plėtros ministerija.

               5. Sprendimai ir rekomendacijos perduodami kiekvienam bendrapirmininkiui, kaip nurodyta Susitarimo 20 straipsnyje.

               11 straipsnis

               Posėdžių protokolai

               1. Kiekvieno JĮK posėdžio pabaigoje abi Šalys kartu parengia posėdžio protokolą. Posėdžio protokolas pasirašomas ir paskelbiamas viešai.

               2. Į posėdžio protokolą įtraukiamas bet koks pareiškimas arba sprendimas, kurį Šalis paprašė įtraukti.

               3. Posėdžio protokolas parengiamas anglų ir vietnamiečių kalbomis.

               12 straipsnis

               Misija vietoje

               Jei kuri nors Šalis prašo surengti su Susitarimu susijusią bendrą misiją vietoje, abi Šalys susitaria dėl misijos įgaliojimų ir terminų.

               13 straipsnis

               Kalbos

               1. JĮK darbo kalbos yra anglų ir vietnamiečių kalbos.

               2. Svarstydamas ir priimdamas sprendimus bei rekomendacijas JĮK remiasi dokumentais ir pasiūlymais, parengtais anglų ir vietnamiečių kalbomis.

               14 straipsnis

               Išlaidos

               Kiekviena Šalis apmoka visas dėl dalyvavimo JĮK posėdžiuose patirtas savo išlaidas, susijusias su darbuotojais, kelione ir pragyvenimu, taip pat pašto ir telekomunikacijų išlaidas.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 10 31
            COM(2019) 556 final
            2019/0244(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu pagal Europos Sąjungos ir Vietnamo Socialistinės Respublikos savanoriškos partnerystės susitarimo dėl miškų teisės aktų vykdymo užtikrinimo, miškų valdymo ir prekybos mediena 18 straipsnį įsteigtame jungtiniame Susitarimo įgyvendinimo komitete, dėl jungtinio Susitarimo įgyvendinimo komiteto darbo tvarkos taisyklių priėmimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl  sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu jungtiniame Susitarimo įgyvendinimo komitete (toliau – JĮK), įsteigtame pagal Europos Sąjungos ir Vietnamo Socialistinės Respublikos savanoriškos partnerystės susitarimą dėl miškų teisės aktų vykdymo užtikrinimo, miškų valdymo ir prekybos mediena 18 straipsnį, dėl numatomo to komiteto darbo tvarkos taisykliųpriėmimo.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Europos Sąjungos ir Vietnamo Socialistinės Respublikos savanoriškos partnerystės susitarimas dėl miškų teisės aktų vykdymo užtikrinimo, miškų valdymo ir prekybos mediena

               Europos Sąjungos ir Vietnamo Socialistinės Respublikos savanoriškos partnerystės susitarimu dėl miškų teisės aktų vykdymo užtikrinimo, miškų valdymo ir prekybos mediena (toliau – Susitarimas) siekiama užtikrinti, kad visa iš Vietnamo Socialistinės Respublikos į Europos Sąjungą importuojama mediena ir medienos produktai, kuriems taikomas Susitarimas, būtų pagaminti teisėtai. To bus siekiama sukuriant ir įgyvendinant Vietnamo medienos teisėtumo užtikrinimo sistemą (toliau – VMTUS), kurią taikant bus tikrinama, ar mediena ir medienos produktai pagaminti teisėtai, ir užtikrinama, kad į Sąjungą būtų eksportuojamos tik taip patikrintos siuntos. Susitarimas įsigaliojo 2019 m. birželio 1 d.

               2.2.Jungtinis įgyvendinimo komitetas

               Susitarimo 18 straipsnyje numatyto ir to Susitarimo IX priede išsamiau apibūdinto JĮK užduotis – palengvinti Susitarimo valdymą, stebėseną ir peržiūrą. JĮK taip pat padeda Susitarimo Šalims palaikyti tarpusavio dialogą ir keistis informacija. JĮK sprendimai priimami bendru sutarimu. Jungtiniam Susitarimo įgyvendinimo komitetui bendrai pirmininkauja Žemės ūkio ir kaimo plėtros ministerijos viceministras ir Europos Sąjungos delegacijos Vietnamo Socialistinėje Respublikoje vadovas.

               2.3.Numatomas JĮK aktas

               Pirmajame posėdyje, kurį numatoma surengti per 2019 m. lapkričio 11–15 d. savaitę, JĮK turi priimti savo darbo tvarkos taisykles (toliau – numatomas aktas).

               Numatomo akto tikslas – reglamentuoti Susitarimo Šalių bendradarbiavimą jungtiniame Susitarimo įgyvendinimo komitete. Tame akte nustatoma JĮK sudėtis, galimybė steigti JĮK pagalbinius organus, jo sekretoriatas ir JĮK posėdžių rengimo tvarka. Numatomame akte nustatyta, kad JĮK, naudodamasis Susitarime numatytais įgaliojimais, sprendimus ir rekomendacijas priima bendru sutarimu, taikydamas rašytinę pasikeitimo raštais procedūrą.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Numatomu aktu nustatoma pozicija, kurios  turi būti laikomasi Sąjungos vardu pagal Susitarimo 18 straipsnį įsteigtame jungtiniame Susitarimo įgyvendinimo komitete dėl JĮK darbo tvarkos taisyklių priėmimo.

               Susitarimo Šalys susitarė dėl darbo tvarkos taisyklių projekto. Atsižvelgiant į Sąjungos sprendimų priėmimo procedūras, tas projektas turėtų būti patvirtintas pirmajame JĮK posėdyje, kurį ketinama surengti 2019 m. lapkričio mėn.

               Pridedamos JĮK darbo tvarkos taisyklės yra labai panašios į taisykles, kurias priėmė pagal kitus savanoriškus partnerystės susitarimus įsteigti jungtiniai įgyvendinimo komitetai.

               Šį dokumentą būtina priimti, kad būtų galima taikyti Susitarimo nuostatas. Konkrečiau, juo remdamasis JĮK gali įgyvendinti 9 straipsnio nuostatas dėl nuolatinių nesutarimų arba sunkumų, kylančių konsultuojantis dėl FLEGT licencijų, 10 straipsnio nuostatas dėl jungtiniam Susitarimo įgyvendinimo komitetui perduodamų nagrinėti nepriklausomo vertintojo gautų skundų, 12 straipsnio nuostatas dėl pranešimų, pavedimo atlikti FLEGT licencijavimo schemos nepriklausomą vertinimą ir rekomendacijos, į kurią atsižvelgiant nustatoma diena, nuo kurios FLEGT licencijavimo schema pradės veikti visu pajėgumu, 18 straipsnio nuostatas dėl jungtinio Susitarimo įgyvendinimo komiteto įsteigimo ir veikimo ir Susitarimo IX priedo nuostatas dėl jungtinio Susitarimo įgyvendinimo komiteto funkcijų.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  1
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               JĮK yra įsteigtas susitarimu, būtent Europos Sąjungos ir Vietnamo Socialistinės Respublikos savanoriškos partnerystės susitarimu dėl miškų teisės aktų vykdymo užtikrinimo, miškų valdymo ir prekybos mediena.

               Aktas, kurį JĮK turi priimti, yra teisinę galią turintis aktas, nes juo reglamentuojamas Susitarimo Šalių bendradarbiavimas įgyvendinant Susitarimą, įskaitant bendradarbiavimą, kuriuo gali būti siekiama priimti jo priedų pakeitimus.

               Numatomu aktu Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję daugiausia su tarptautinių organų, įsteigtų remiantis Susitarimu, veikimu. Todėl sritis, su kuria susijęs aptariamas sprendimas, turi būti vertinama atsižvelgiant į Susitarimą kaip visumą (Byla C-244/17, Komisija prieš Tarybą (Kazachstanas), ECLI:EU:C:2018:662). Susitarimo tikslas – sukurti teisinį pagrindą, kuriuo būtų užtikrinta, kad visa iš Vietnamo Socialistinės Respublikos į Europos Sąjungą importuojama mediena ir medienos produktai būtų pagaminti teisėtai. Pagrindinis Susitarimo elementas yra bendra prekybos politika.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 207 straipsnio 3 dalis ir 207 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 207 straipsnio 3 dalis ir 4 dalies pirma pastraipa kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               2019/0244 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu pagal Europos Sąjungos ir Vietnamo Socialistinės Respublikos savanoriškos partnerystės susitarimo dėl miškų teisės aktų vykdymo užtikrinimo, miškų valdymo ir prekybos mediena 18 straipsnį įsteigtame jungtiniame Susitarimo įgyvendinimo komitete, dėl jungtinio Susitarimo įgyvendinimo komiteto darbo tvarkos taisyklių priėmimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 3 dalį ir 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)2019 m. balandžio 15 d. Tarybos sprendimu (ES) 2019/854
                  2
                Sąjunga sudarė Europos Sąjungos ir Vietnamo Socialistinės Respublikos savanoriškos partnerystės susitarimą dėl miškų teisės aktų vykdymo užtikrinimo, miškų valdymo ir prekybos mediena (toliau – Susitarimas), ir Susitarimas įsigaliojo 2019 m. birželio 1 d.;

               (2)pagal Susitarimo 18 straipsnio 3 dalį jungtinis Susitarimo įgyvendinimo komitetas (toliau – JĮK) priima savo darbo tvarkos taisykles;

               (3)2019 m. lapkričio 13 d. posėdyje JĮK turi priimti savo darbo tvarkos taisykles;

               (4)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi jungtiniame Susitarimo įgyvendinimo komitete, nes darbo tvarkos taisyklės bus privalomos Sąjungai;

               (5)JĮK savo pirmajame posėdyje turėtų priimti prie šio sprendimo pridedamas darbo tvarkos taisykles, kad nuo pat pradžių būtų užtikrintas sklandus ir skaidrus Europos Sąjungos ir Vietnamo Socialistinės Respublikos bendradarbiavimas įgyvendinant Susitarimą, o vėliau ir ES miškų teisės aktų vykdymo užtikrinimo, miškų valdymo ir prekybos mediena licencijavimo schemą,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               1.Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi pirmajame JĮK posėdyje, grindžiama prie šio sprendimo pridedamu darbo tvarkos taisyklių projektu.

               2.Neesminiams prie šio sprendimo pridedamo darbo tvarkos taisyklių projekto pakeitimams Sąjungos atstovai, atsižvelgę į būsimos Šalių konferencijos eigą ir pasikonsultavę su valstybėmis narėmis per koordinacinius pasitarimus vietoje, gali pritarti be papildomo Tarybos sprendimo.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 11 06
            COM(2019) 575 final
            2019/0248(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje jūrų organizacijoje per TJO asamblėjos 31-ąją sesiją, dėl Rezoliucijos A.658(16) dėl šviesogrąžių medžiagų naudojimo ir montavimo gelbėjimosi priemonėse, 2017 m. uosto valstybės kontrolės procedūrų (Rezoliucijos A.1119(30)) ir dėl Rekomendacijų, atliekant apžiūras pagal Apžiūros ir sertifikavimo suderintą sistemą (HSSC rekomendacijų) (Rezoliucijos A.1120(30)) pakeitimų priėmimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas susijęs su sprendimu, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinės jūrų organizacijos asamblėjos 31-ojoje sesijoje, įvyksiančioje 2019 m. lapkričio 25 – gruodžio 4 d. Londone, dėl numatytų

               ·šviesogrąžių medžiagų naudojimo ir montavimo gelbėjimosi priemonėse, pakeitimų;

               ·2019 m. uosto valstybės kontrolės procedūrų ir

               ·Rekomendacijų, atliekant apžiūras pagal Apžiūros ir sertifikavimo suderintą sistemą (HSSC rekomendacijų), pakeitimų.

               1.Pasiūlymo aplinkybės

               1.1.Tarptautinės jūrų organizacijos konvencija

               Pagal Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) konvenciją (toliau – Susitarimas) įsteigiama TJO, kurios tikslas – sukurti platformą vyriausybių bendradarbiavimui valstybinio reguliavimo ir darbo metodų klausimais, susijusiais su įvairiais techniniais dalykais, turinčiais įtakos tarptautinės prekybos laivybai, ir skatinti visuotinai priimti aukščiausius įmanomus standartus dėl jūrų saugumo, laivybos našumo ir jūrų taršos iš laivų prevencijos ir kontrolės, sukuriant vienodas veiklos sąlygas, taip pat spręsti susijusius administracinius ir teisinius klausimus.

               Susitarimas įsigaliojo 1958 m. kovo 17 d.

               Visos valstybės narės yra Susitarimo šalys.

               1.2.Tarptautinė jūrų organizacija

               Tarptautinė jūrų organizacija yra speciali Jungtinių Tautų agentūra, atsakinga už laivybos saugą ir saugumą ir už jūrų taršos iš laivų prevenciją. Šioje organizacijoje pasauliniu mastu nustatomi tarptautinės laivybos saugos, saugumo ir aplinkos apsaugos standartai. Jos pagrindinis uždavinys – sukurti visuotinai priimamus ir visuotinai įgyvendinamus objektyvius ir veiksmingus teisinius pagrindus.

               Visos ES valstybės narės yra TJO narės. Europos Komisija Tarptautinės jūrų organizacijos veikloje stebėtojos teisėmis dalyvauja nuo 1974 m. pagal bendradarbiavimo susitarimą, kurį, atsižvelgdamos į bendrus interesus, sudarė Vyriausybių konsultacijų laivybos klausimais organizacija (IMCO)
                  1
                ir Europos Bendrijų Komisija.

               Tarptautinės jūrų organizacijos narėmis gali būti visos valstybės. Asamblėjoje dalyvauja visos TJO narės. Asamblėjos reguliarios sesijos vyksta kartą per dvejus metus. Asamblėja yra TJO valdymo organas. Asamblėja nustato darbo programą ir balsuoja dėl biudžeto, kuris formuojamas iš visų narių įnašų. Be to, Asamblėja gali rekomenduoti narėms priimti taisykles ir rekomendacijas dėl jūrų saugumo, jūrų taršos iš laivų prevencijos ir kontrolės ir dėl kitų tarptautiniais instrumentais arba jais remiantis organizacijai priskirtų spręsti klausimų, susijusių su laivybos poveikiu jūrų aplinkai, arba atlikti tokių taisyklių ir rekomendacijų pakeitimus, kuriuos ji buvo paprašyta padaryti. Asamblėjos posėdžiuose balsavimo kvorumą sudaro narių (išskyrus asocijuotąsias nares) dauguma.

               1.3.TJO asamblėjos numatomi priimti aktai

               Laikotarpiu nuo 2019 m. lapkričio 25 d. iki gruodžio 4 d. vykstančioje 31-ojoje sesijoje (A 31) TJO asamblėja turi priimti:

               šviesogrąžių medžiagų naudojimo ir montavimo gelbėjimosi priemonėse, pakeitimų;

               2019 m. uosto valstybės kontrolės procedūrų ir

               Rekomendacijų, atliekant apžiūras pagal Apžiūros ir sertifikavimo suderintą sistemą (HSSC rekomendacijų), pakeitimus.

               Numatomų aktų atitinkamas tikslas yra:

               1.atnaujinti dabartines medžiagų reagavimo į klimatinį poveikį bandymo priemones panaikinant pasenusį ir retai naudojamą anglies lanko įtaisą;

               2.atnaujinti dabar taikomas 2017 m. uosto valstybės kontrolės procedūras įtraukiant nuorodas į vėliau TJO organų (TJO Asamblėjos 30-ojoje sesijoje, Jūrų aplinkos apsaugos komiteto 72-ojoje, 73-ojoje ir 74-ojoje sesijose ir Jūrų saugumo komiteto 99-ojoje, 100-ojoje ir 101-ojoje sesijoje) priimtas priemones, taip pat iš dalies pakeičiant specialiuosius 8 ir 11 priedėlius ir įtraukiant naują 18 priedėlį ir

               3.atnaujinti apžiūros rekomendacijas siekiant atsižvelgti į naujausius privalomų priemonių pakeitimus, visų pirma Balastinių vandenų tvarkymo konvencijos, taip pat tam tikrų SOLAS ir MARPOL konvencijų elementų, pvz., SOLAS nuostatų dėl specialiosios kategorijos skyrių keleiviniuose laivuose ir Tarptautinės konvencijos dėl teršimo iš laivų prevencijos (MARPOL) nuostatų dėl atitikties laivų kuro naudojimo reikalavimams deklaravimo, pakeitimus.

               2.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               2.1.Rezoliucijos A.658(16) dėl šviesogrąžių medžiagų naudojimo ir montavimo gelbėjimosi priemonėse pakeitimai

               Jūrų saugumo komiteto 101-ojoje sesijoje (MSC 101) buvo priminta, kad jo ankstesnėje sesijoje, išnagrinėjus ES valstybių narių ir Komisijos pateiktą dokumentą MSC 100/19/4, kuriuo siūlomi Rezoliucijos A.658(16) dėl šviesogrąžių medžiagų naudojimo ir montavimo gelbėjimosi priemonėse pakeitimai, Komitetas sutiko, kad 4.10 pastraipoje būtų išbraukti žodžiai „anglies lankas“, ir paprašė TJO sekretoriato parengti atitinkamą Asamblėjos rezoliucijos projektą ir jį pateikti patvirtinti MSC 101 siekiant jį pateikti A 31 sesijoje, kad joje būtų priimtas (MSC 100/20, 19.14 ir 19.15 pastraipos). Gauta nuomonių, kad panaikinus šią sąvoką nuostata gali tapti nepakankamai aiški.

               Komitetas, atsižvelgęs į galimybę, kad A 31 sesijai gali būti pateikti susiję pasiūlymai dėl pirmiau nurodyto klausimo, patvirtino Asamblėjos rezoliucijos dėl šviesogrąžių medžiagų naudojimo ir montavimo gelbėjimosi priemonėse pakeitimų projektą (Rezoliucija A.658(16)).

               Rezoliucijos A.658(16) dėl šviesogrąžių medžiagų naudojimo ir montavimo gelbėjimosi priemonėse pakeitimai išdėstyti TJO dokumento MSC 101/24 27 priede. Jūrų saugumo komiteto 101-osios sesijos ataskaitos (MSC 101/24) 14.41 pastraipoje nurodyta, kad pakeitimus numatoma priimti Tarptautinės jūrų organizacijos Asamblėjos 31-ojoje sesijoje (A.31).

               2.2.2017 m. uosto valstybės kontrolės procedūrų pakeitimai (Rezoliucija A.1119(30))

               TJO 2017 m. uosto valstybės kontrolės procedūrose (Rezoliucija A1119(30)) kaip priedėliai prie pagrindinio dokumento pateikiamos rekomendacijos konkrečiomis temomis. Pakomitečio dėl TJO priemonių įgyvendinimo 5-ojoje sesijoje (III.5) buvo susitarta dėl Uosto valstybės kontrolės procedūrų, konkrečiai, dėl 2 priedėlio „Rekomendacijos dėl laivų sulaikymo“ (žr. TJO dokumento III 5/15 5.34 pastraipą), peržiūros. Susitarta šią peržiūrą išsamiau parengti tarp sesijų siekiant 2019 m. Uosto valstybės kontrolės procedūrų projektą kartu su rezoliucijos projektu pateikti svarstyti per III.6 sesiją prieš pasinaudojant galimybe juos tiesiogiai priėmimo tikslais pateikti svarstyti per A 31, jei tam pritars Komitetai.

               Jūrų saugumo komiteto 101-ojoje sesijoje (MSC 101) Komitetas pažymėjo, kad III.5 parengti 2017 m. uosto valstybės kontrolės procedūrų 8 priedėlio (Rekomendacijų uosto valstybės kontrolės pareigūnams dėl ISM kodekso) ir 11 priedėlio (Rekomendacijų uosto valstybės kontrolės pareigūnams dėl jūrininkų sertifikavimo, darbo ir poilsio valandų) pakeitimų projektai (Rezoliucija A.1119(30)) perduoti Žmogiškojo elemento, lavinimo ir budėjimo pakomitečio 6-ajai sesijai (HTW 6), kad ši atliktų techninę peržiūrą ir pateiktų nuomonę III.6 sesijoje. MSC 101 buvo susitarta, kad atitinkami HTW 6 rezultatai būtų pateikti vertinti III.6 sesijoje rengiant Asamblėjos rezoliucijos dėl 2019 m. uosto valstybės laivų kontrolės procedūrų projektą. Komitetas tada įgaliojo III.6 pranešti apie savo darbo rezultatus tiesiogiai Asamblėjos 31-ojoje sesijoje (A.31), kad ta Asamblėja juos priimtų (žr. TJO dokumento MSC 101/24, 10.15.3 pastraipą).

               III.6 peržiūrėjo ir užbaigė pirmiau nurodytų 7 ir 11 priedėlių pakeitimus ir MEPC 74 prašymu įtraukė naują 18 priedėlį „Rezoliucija MEPC.321(74) dėl 2019 m. rekomendacijų dėl uosto valstybės kontrolės pagal MARPOL VI priedo 3 skyrių“, kuris yra susijęs su 2020 m. sieros kiekio ribomis ir draudimu nuo 2020 m. kovo 1 d. gabenti mazutą, netinkamą naudoti varomajam degimo varikliui ar operacijoms laive. Atsižvelgdamas į pokyčius, įvykusius nuo tada, kai buvo priimtos 2017 m. uosto valstybės kontrolės procedūros, III.6 taip pat atnaujino 19 priedėlį dėl priemonių, susijusių su uosto valstybės kontrolės procedūromis.

               III.6 patvirtino 2017 m. uosto valstybės kontrolės procedūrų pakeitimus ir leido jas perduoti A 31 sesijai, kad jos būtų priimtos. Rezoliucijos A.1119(30) dėl uosto valstybės kontrolės procedūrų peržiūra išdėstyta TJO dokumento III 6/15 XX priede. III.6 ataskaitos (III 6/15) XX pastraipoje nurodyta, kad pakeitimus numatoma priimti TJO Asamblėjos 31-ojoje sesijoje (A.31).

               2.3.Rekomendacijų, atliekant apžiūras pagal Apžiūros ir sertifikavimo suderintą sistemą (HSSC rekomendacijų), pakeitimai (rezoliucija A.1120(30))

               Pakomitečio dėl TJO priemonių įgyvendinimo 5-ojoje sesijoje (III.5) buvo priminta, kad jo ankstesnėje sesijoje buvo įsteigta Korespondencijos grupė dėl Rekomendacijų, atliekant apžiūras pagal Apžiūros ir sertifikavimo suderintą sistemą (HSSC rekomendacijų) peržiūros ir negalutinio įsipareigojimų pagal priemones, susijusias su TJO priemonių įgyvendinimo kodeksu (III kodeksu), sąrašo siekiant tęsti Rekomendacijų, atliekant apžiūras atnaujinimą su tikslu įtraukti reikalavimus, kylančius iš atitinkamų TJO priemonių pakeitimų, įsigaliojančių iki 2019 m. gruodžio 31 d. imtinai, kad būtų galima pateikti iš dalies pakeistų Rekomendacijų, atliekant apžiūras pagal Apžiūros ir sertifikavimo suderintą sistemą (HSSC rekomendacijų) projektą A 31 sesijai, kad jis būtų priimtas. Šie pakeitimai apima SOLAS konvencijos pakeitimus dėl specialios kategorijos skyrių keleiviniuose laivuose ir MARPOL konvencijos pakeitimus dėl atitikties laivų kuro naudojimo reikalavimams deklaravimo siekiant rinkti ŠESD duomenis. Vėliau įvykusioje Jūrų saugumo komiteto 101-ojoje sesijoje (MSC 101) Komitetas, atsižvelgęs į III.5 rezultatus, ir nustatęs, kad liko keletas neišspręstų klausimų, įgaliojo III.6 pranešti apie darbo rezultatus tiesiogiai Asamblėjos 31-ojoje sesijoje (A.31), kad ta Asamblėja juos priimtų (žr. TJO dokumento MSC 101/24, 10.15.1 pastraipą).

               III.6 apsvarstė HSSC rekomendacijų pakeitimus ir leido juos perduoti A 31 sesijai, kad jie būtų priimti. Rezoliucijos A.1120(30) dėl Rekomendacijų, atliekant apžiūras pagal Apžiūros ir sertifikavimo suderintą sistemą (HSSC rekomendacijų) pakeitimai išdėstyti TJO dokumento III 6/15 XX priede. III.6 ataskaitos (III 6/15) XX pastraipoje nurodyta, kad pakeitimus numatoma priimti TJO Asamblėjos 31-ojoje sesijoje (A.31).

               2.4.Susiję ES teisės aktai ir ES kompetencija

               2.4.1.Šviesogrąžių medžiagų naudojimo ir montavimo gelbėjimosi priemonėse pakeitimai

               Gelbėjimo priemonėse naudojamos šviesogrąžės medžiagos yra susijusios su jūrine įranga, kuri įeina į 2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/90/ES dėl laivų įrenginių, kuria panaikinama Tarybos direktyva 96/98/EB, taikymo sritį
                  2
               . Šviesogrąžėms medžiagoms taikomos nuostatos, įtrauktos į 2018 m. gegužės 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2018/773 dėl laivų įrenginių modelio, konstrukcijos ir veikimo charakteristikų reikalavimų ir bandymo standartų, kuriuo panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/306
                  3
               . Visų pirma, tame įgyvendinimo reglamente daroma nuoroda į TJO rezoliuciją A.658(16) dėl šviesogrąžių medžiagų naudojimo ir montavimo gelbėjimosi priemonėse. Todėl visi TJO rezoliucijos ir ją pakeičiančių dokumentų pakeitimai turės tiesioginį poveikį reglamento reikalavimams.

               2.4.2.2017 m. uosto valstybės kontrolės procedūrų pakeitimai (Rezoliucija A.1119(30))

               2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės
                  4
                (toliau – UVK direktyva) yra susijusi su laivams, atplaukiantiems į Sąjungos uostus ir plaukiojantiems valstybių narių jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, taikomų tarptautinių standartų dėl laivų saugumo, taršos prevencijos ir darbo bei gyvenimo sąlygų laivuose vykdymo užtikrinimu. UVK direktyvos tikslas – sumažinti galimybę nustatytų standartų neatitinkantiems laivams plaukioti valstybių narių jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse. Sertifikatus ir dokumentus, įskaitant registravimo žurnalus, tikrina UVK pareigūnai. Atkreipiamas dėmesys į tai, kad UVK direktyva reikalaujama, kad valstybės narės taikytų Paryžiaus SM gaires, o TJO gairės nėra nurodomos, nors jomis ir pasiremta, tačiau jos nebūtinai sutampa su Paryžiaus SM gairėmis. Todėl ši sritis priklauso ES kompetencijai, o TJO UVK gairių teisinis poveikis ES teisės aktams yra geriausiu atveju netiesioginis.

               2.4.3.Rekomendacijų, atliekant apžiūras pagal Apžiūros ir sertifikavimo suderintą sistemą (HSSC rekomendacijų), pakeitimai (rezoliucija A.1120(30))

               2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 391/2009 dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų
                  5
                nustatomos priemonės, kurių turi laikytis organizacijos, atsakingos už laivų tikrinimą, apžiūrą bei sertifikavimą, kad būtų užtikrinta atitiktis tarptautinėms konvencijoms dėl saugumo jūroje ir jūrų taršos prevencijos, kartu siekiant įgyvendinti laisvės teikti paslaugas tikslą. Šio reglamento priedo B 7(k) kriterijus išdėstytas taip:

               „pripažinta organizacija privalo užtikrinti, kad:

               teisės aktų numatytos apžiūros ir patikrinimai, kuriuos reikalauja atlikti Apžiūros ir sertifikavimo suderinta sistema, ir kurias pripažinta organizacija yra įgaliota atlikti, organizuojamos pagal TJO Rezoliucijos A.948(23) dėl rekomendacijų, atliekant apžiūras pagal Apžiūros ir sertifikavimo suderintą sistemą, priedo ir priedėlio reikalavimus.“

               Todėl visi TJO rezoliucijos ir ją pakeičiančių dokumentų pakeitimai turės tiesioginį poveikį Reglamento (EB) Nr. 391/2009 reikalavimams.

               2.4.4.ES kompetencija

               Rezoliucijos A.658 (16) dėl šviesogrąžių medžiagų naudojimo ir montavimo gelbėjimosi priemonėse pakeitimai turės poveikį ES teisei, nes paveiks 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų (nauja redakcija)
                  6
                taikymą.

               Direktyvos 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės taikymas yra pagrįstas Paryžiaus susitarimo memorandumo (toliau – PSM) Uosto valstybės kontrolės procedūromis ir instrukcijomis (rekomendacijomis), kaip išdėstyta atitinkamai 1 ir VI prieduose. TJO uosto valstybės kontrolės procedūros ir jų pakeitimai gali turėti poveikį PSM rekomendacijomis ir atitinkamai – tiesioginį poveikį Direktyvos 2009/16/EB taikymui.

               Rekomendacijų, atliekant apžiūras pagal Apžiūros ir sertifikavimo suderintą sistemą (HSSC rekomendacijų) reikalaujama laikytis pagal Reglamentą (EB) Nr. 391/2009. Bet koks Rekomendacijų, atliekant apžiūras pakeitimas turės poveikį ES teisei Reglamento (EB) 391/2009 taikymą.

               3.Teisinis pagrindas

               3.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               3.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               SESV 218 straipsnio 9 dalis taikoma neatsižvelgiant į tai, ar Sąjunga yra organo narė arba susitarimo šalis
                  7
               .

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  8
               .

               3.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               TJO Asamblėja yra pagal susitarimą, t. y. Tarptautinės jūrų organizacijos konvenciją, įsteigta įstaiga.

               Aktai, kuriuos turi priimti TJO Asamblėja, yra teisinę galią turintys aktai. Numatomi aktai gali labai paveikti ES teisės aktų turinį, visų pirma:

               1.Direktyvą 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų. Šios direktyvos 6 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktyje nustatyta, kad nauji A klasės keleiviniai laivai turi visiškai atitikti 1974 m. SOLAS konvencijos su pakeitimais reikalavimus;

               2.Direktyvą 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės. 15 straipsniu reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų, jog jų inspektoriai laikytųsi VI priede nurodytų procedūrų ir gairių. Šios gairės nustatytos PSM. 2017 m. TJO uosto valstybės kontrolės procedūrų pakeitimai gali turėti įtakos PSM rekomendacijų pokyčiams ir atitinkamai šios direktyvos taikymui. Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad TJO III pakomitetis aptarė pakeitimus pagal darbotvarkės klausimą „Uosto valstybės kontrolės (UVK) veiklos ir procedūrų suderinimo visame pasaulyje priemonės“;

               3.Reglamentui (EB) Nr. 391/2009 dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų. Rekomendacijų, atliekant apžiūras pagal Apžiūros ir sertifikavimo suderintą sistemą (HSSC rekomendacijų) reikalaujama laikytis pagal šį reglamentą. I priedo B 7(k) kriterijus išdėstytas taip:

               „7. Pripažinta organizacija privalo užtikrinti, kad:

               k) teisės aktų numatytos apžiūros ir patikrinimai, kuriuos reikalauja atlikti Apžiūros ir sertifikavimo suderinta sistema, ir kurias pripažinta organizacija yra įgaliota atlikti, organizuojamos pagal TJO Rezoliucijos A.948(23) dėl rekomendacijų, atliekant apžiūras pagal Apžiūros ir sertifikavimo suderintą sistemą, priedo ir priedėlio reikalavimus.“

               Todėl Rekomendacijų, atliekant apžiūras pagal Apžiūros ir sertifikavimo suderintą sistemą (HSSC rekomendacijų) pakeitimai turėtų poveikį ES teisei, nes paveiktų Reglamento (EB) Nr. 391/2009 taikymą.

               Numatomais aktais susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               3.2.Materialinis teisinis pagrindas

               3.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio nustatoma Sąjungos pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               3.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su jūrų transportu. Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 100 straipsnio 2 dalis.

               3.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 100 straipsnio 2 dalis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               2019/0248 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje jūrų organizacijoje per TJO asamblėjos 31-ąją sesiją, dėl Rezoliucijos A.658(16) dėl šviesogrąžių medžiagų naudojimo ir montavimo gelbėjimosi priemonėse, 2017 m. uosto valstybės kontrolės procedūrų (Rezoliucijos A.1119(30)) ir dėl Rekomendacijų, atliekant apžiūras pagal Apžiūros ir sertifikavimo suderintą sistemą (HSSC rekomendacijų) (Rezoliucijos A.1120(30)) pakeitimų priėmimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) konvencija (toliau – Susitarimas) įsigaliojo 1958 m. kovo 17 d.;

               (2)pagal Susitarimo 15 straipsnio j punktą Asamblėja gali rekomenduoti narėms priimti taisykles ir instrukcijas, susijusias su jūros saugumu ir jūros teršimo iš laivų išvengimu ir kova su tuo, taip pat dėl kitų klausimų, susijusių su laivybos poveikiu jūros aplinkai, kurie priskirti Organizacijai pagal tarptautinius dokumentus, arba dėl tų taisyklių ir pataisų, kurios jai buvo perduotos;

               (3)TJO Asamblėja savo 31-ojoje sesijoje, įvyksiančioje 2019 m. lapkričio 25 d. – gruodžio 5 d., turi priimti Rezoliucijos A.658(16) dėl šviesogrąžių medžiagų naudojimo ir montavimo gelbėjimosi priemonėse, 2017 m. uosto valstybės kontrolės procedūrų (Rezoliucijos A.1119(30)) ir Rekomendacijų, atliekant apžiūras pagal Apžiūros ir sertifikavimo suderintą sistemą (HSSC rekomendacijų) (Rezoliucijos A.1120(30)) pakeitimus;

               (4)tikslinga nustatyti poziciją, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu Tarptautinėje jūrų organizacijoje, nes priimti Rezoliucijos A.658(16) dėl šviesogrąžių medžiagų naudojimo ir montavimo gelbėjimosi priemonėse, 2017 m. uosto valstybės kontrolės procedūrų (Rezoliucijos A.1119(30)) ir Rekomendacijų, atliekant apžiūras pagal Apžiūros ir sertifikavimo suderintą sistemą (HSSC rekomendacijų) (rezoliucija A.1120(30)) pakeitimai gali daryti lemiamą įtaką Sąjungos teisės aktų, t. y. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų
                  9
               , Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės
                  10
                ir 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 391/2009 dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų
                  11
               , turiniui;

               (5)Jūrų saugumo komiteto 101-ojoje sesijoje (MSC 101), kuri įvyko 2019 m. birželio 5–14 d. Londone, buvo priminta, kad jo ankstesnėje sesijoje išnagrinėjus dokumentą MSC 100/19/4, kuriuo siūlomi Rezoliucijos A.658(16) dėl šviesogrąžių medžiagų naudojimo ir montavimo gelbėjimosi priemonėse pakeitimai, Komitetas sutiko, kad 4.10 pastraipoje būtų išbraukti žodžiai „anglies lankas“, ir paprašė TJO sekretoriato parengti atitinkamą Asamblėjos rezoliucijos projektą ir jį pateikti patvirtinti MSC 101 siekiant jį pateikti Asamblėjos 31-ojoje (A 31) sesijoje, kad jis būtų priimtas (MSC 100/20, 19.14 ir 19.15 pastraipos). Tada Komitetas patvirtino Asamblėjos rezoliucijos dėl šviesogrąžių medžiagų naudojimo ir montavimo gelbėjimosi priemonėse (Rezoliucijos A.658(16)) pakeitimų projektą;

               (6)Pakomitečio dėl TJO priemonių įgyvendinimo 5-ojoje sesijoje (III.5), kuri įvyko Londone 2018 m. rugsėjo 24–28 d., buvo susitarta peržiūrėti tam tikras 2017 m. uosto valstybės kontrolės procedūras, konkrečiai, 2 priedėlį „Rekomendacijos dėl laivų sulaikymo“, – susitarta jas toliau tobulinti tarp sesijų siekiant 2019 m. uosto valstybės kontrolės procedūrų projektą kartu su projekto rezoliucija pateikti svarstyti per III.6 posėdį, įvykusį Londone 2019 m. liepos 1–5 d., prieš jas galimai tiesiogiai pateikiant svarstyti per A 31 su tikslu priimti, jei bus gautas Komitetų pritarimas;

               (7)MSC 101-ojoje sesijoje Komitetas įgaliojo III.6 pranešti apie savo darbo rezultatus tiesiogiai Asamblėjos 31-ojoje sesijoje (A 31), kad ta Asamblėja juos priimtų. III.6 peržiūrėjo ir galutinai parengė 2019 m. uosto valstybės kontrolės procedūrų pakeitimus ir, atsižvelgdamas į Jūrų aplinkos apsaugos komiteto prašymą, pateiktą jo 74-ojoje sesijoje, kuri 2019 m. gegužės 13–17 d. įvyko Londone, įtraukė naują 18 priedėlį „Rezoliucija MEPC.321(74) dėl 2019 m. rekomendacijų dėl uosto valstybės kontrolės pagal MARPOL VI priedo 3 skyrių“. III.6 patvirtino 2017 m. uosto valstybės kontrolės procedūrų pakeitimus ir leido juos perduoti A 31 sesijai, kad jie būtų priimti;

               (8)Pakomitečio dėl TJO priemonių įgyvendinimo 5-ojoje sesijoje (III.5) buvo priminta, kad jo ankstesnėje sesijoje buvo įsteigta Korespondencijos grupė dėl Rekomendacijų, atliekant apžiūras pagal Apžiūros ir sertifikavimo suderintą sistemą (HSSC rekomendacijų) peržiūros ir negalutinio įsipareigojimų pagal priemones, susijusias su TJO priemonių įgyvendinimo kodeksu (III kodeksu), sąrašo siekiant tęsti Rekomendacijų, atliekant apžiūras atnaujinimą su tikslu įtraukti reikalavimus, kylančius iš atitinkamų TJO priemonių pakeitimų, įsigaliojančių iki 2019 m. gruodžio 31 d. imtinai, kad būtų galima pateikti iš dalies pakeistų Rekomendacijų, atliekant apžiūras pagal Apžiūros ir sertifikavimo suderintą sistemą (HSSC rekomendacijų) projektą A 31 sesijai, kad jis būtų priimtas. Jūrų saugumo komiteto 101-ojoje sesijoje (MSC 101) Komitetas, atsižvelgęs į III.5 sesijos rezultatus ir nustatęs, kad liko neišspręstų klausimų, įgaliojo III.6 pakomitetį pranešti apie savo darbo rezultatus tiesiogiai Asamblėjos 31-ojoje sesijoje (A 31), kad ta Asamblėja juos priimtų. III.6 apsvarstė HSSC rekomendacijų pakeitimus ir leido juos perduoti A 31 sesijai, kad jie būtų priimti;

               (9)Sąjungos poziciją pareikš Sąjungos valstybės narės, kurios yra TJO narės, kartu veikiančios Sąjungos interesų labui,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi TJO Asamblėjos 31‑ojoje sesijoje, yra pritarti, kad būtų priimti šių dokumentų pakeitimai:

               (a)Rezoliucijos A.658(16) dėl šviesogrąžių medžiagų naudojimo ir montavimo gelbėjimosi priemonėse, kaip nustatyta Dokumento MSC 101/24 27 priede;

               (b)2017 m. uosto valstybės kontrolės procedūrų (Rezoliucijos A.1119(30)), kaip nustatyta Dokumento III 6/15 XX priede; ir

               (c)Rekomendacijų, atliekant apžiūras pagal Apžiūros ir sertifikavimo suderintą sistemą (HSSC rekomendacijų)(Rezoliucijos A.1120(30)), sertifikavimo (HSSC), 2015 (Rezoliucijos A.1104(29)), kaip nustatyta Dokumento III 6/15 XX priede.

               2 straipsnis

               1.1 straipsnyje nurodytą Sąjungos poziciją kartu pareiškia Sąjungos valstybės narės, kurios yra TJO narės, kartu veikiančios Sąjungos interesų labui.

               2.Neesminiams 1 straipsnyje nurodytos pozicijos pakeitimams galima pritarti be papildomo Tarybos sprendimo.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        1982 m. ši organizacija pervadinta Tarptautine jūrų organizacija (TJO).

                     (2)

                        OL L 257, 2014 8 28, p. 146.

                     (3)

                        OL L 133, 2018 8 30, p. 1.

                     (4)

                        OL L 131, 2009 5 28, p. 57.

                     (5)

                        OL L 131, 2009 5 28, p. 11.

                     (6)

                        OL L 163, 2009 6 25, p. 1.

                     (7)

                        Sprendimo byloje C-399/12 Vokietija / Taryba (OIV), C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64 pastraipa.

                     (8)

                        Sprendimo byloje Vokietija / Taryba (OIV), C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 pastraipos.

                     (9)

                        OL L 163, 2009 6 25, p. 1.

                     (10)

                        OL L 131, 2009 5 28, p. 57.

                     (11)

                        OL L 131, 2009 5 28, p. 11.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 11 14
            COM(2019) 584 final
            2019/0257(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl Protokolo, kuriuo, atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, iš dalies keičiamas 2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas su pakeitimais, padarytais Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių 2010 m. birželio 24 d. pasirašytu Protokolu, kuriuo iš dalies keičiamas 2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas, pasirašymo Europos Sąjungos bei jos valstybių narių vardu

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

                  Pagal Stojimo akto 6 straipsnio 2 dalį Kroatija įsipareigojo prisijungti prie Sąjungos ir valstybių narių su trečiosiomis šalimis sudarytų ar pasirašytų susitarimų. Tarp šių susitarimų – Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimas dėl oro susisiekimo (toliau – ES ir JAV oro susisiekimo susitarimas).

                  Toje nuostatoje taip pat nustatyta, kad dėl Kroatijos prisijungimo prie tokių susitarimų Taryba, vieningai spręsdama valstybių narių vardu, susitaria su atitinkamomis trečiosiomis šalimis sudarydama protokolą, pridedamą prie tokių susitarimų. Be to, dėl tų protokolų valstybių narių vardu derasi Komisija.

                  Todėl Komisija derėjosi dėl protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas ES ir JAV oro susisiekimo susitarimas, siekiant sudaryti sąlygas Kroatijai prisijungti prie to susitarimo.

                  Šio pasiūlymo tikslas – pasiekti, kad būtų priimtas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 5 dalimi ir Stojimo akto 6 straipsnio 2 dalimi pagrįstas Tarybos sprendimas, kuriuo suteikiami įgaliojimai Sąjungos ir valstybių narių vardu pasirašyti protokolą ir laikinai jį taikyti Sąjungoje ir valstybėse narėse pagal to protokolo 4 straipsnį su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau.

               •Bendrosios aplinkybės

               Kroatijos įsipareigojimas pagal Stojimo akto 6 straipsnio 2 dalį taip pat taikomas Jungtinių Amerikos Valstijų, Europos Sąjungos bei jos valstybių narių, Islandijos ir Norvegijos susitarimui dėl oro susisiekimo, kuriuo į ES ir JAV oro susisiekimo susitarimo taikymo sritį įtraukiamos Islandija ir Norvegija, ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių, Islandijos ir Norvegijos papildomam susitarimui, kuriuo pagal minėtąjį susitarimą reglamentuojami šių susitariančiųjų šalių santykiai.

               Todėl Komisija derėjosi dėl protokolų, kuriais iš dalies keičiami ir minėtieji susitarimai, siekiant sudaryti sąlygas Kroatijai prisijungti prie tų susitarimų. Kartu su šiuo pasiūlymu pateikiami pasiūlymai dėl Tarybos sprendimų dėl tų protokolų pasirašymo bei laikino taikymo, taip pat dėl jų sudarymo, kaip ir pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo dėl protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas ES ir JAV oro susisiekimo susitarimas, sudarymo.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               ES ir JAV oro susisiekimo susitarimas buvo pirmasis išsamus oro susisiekimo susitarimas su pagrindine Sąjungos aviacijos partnere. Tai yra svarbiausias oro susisiekimo susitarimas pasaulyje, pagal kurį per metus skraidinama daugiau kaip 80 mln. keleivių ir kuris yra su aviacija susijusios ES išorės politikos pagrindas. Protokolu Kroatijai bus suteikta galimybė pasinaudoti ES ir JAV oro susisiekimo susitarimo teikiamomis galimybėmis.

               •Suderinamumas su galiojančiomis pasiūlymo srities nuostatomis

               Protokolu Kroatijai suteikiama galimybė įvykdyti savo įsipareigojimą pagal Stojimo akto 6 straipsnio 2 dalį prisijungti prie ES ir JAV oro susisiekimo susitarimo.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               SESV 100 straipsnio 2 dalis kartu su 218 straipsnio 5 dalimi ir Stojimo akto 6 straipsnio 2 dalies antra pastraipa.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

                Protokolu Kroatijai bus suteikta galimybė pasinaudoti ES ir JAV oro susisiekimo susitarimo, kuriuo sudaromos vienodos patekimo į rinką sąlygos ir kuriuo remiantis rengiami nauji reguliavimo institucijų bendradarbiavimo ir konvergencijos susitarimai tose srityse, kurios yra būtinos siekiant teikti saugias, patikimas ir veiksmingas oro susisiekimo paslaugas, teikiamomis galimybėmis. Tokie susitarimai gali būti pasiekti tik Sąjungos lygmeniu.

               •Proporcingumo principas

                  Protokolas yra susijęs tik su nagrinėjamu klausimu, t. y. Kroatijos prisijungimu prie ES ir JAV oro susisiekimo susitarimo, ir jame nesprendžiami kiti klausimai.

               •Priemonės pasirinkimas

                  Tarptautinis susitarimas.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

                  Netaikoma.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

                  Netaikoma.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

                  Netaikoma.

               •Poveikio vertinimas

                  Netaikoma.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

                  Netaikoma.

               •Pagrindinės teisės

                  Netaikoma.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Pasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Siūlomo susitarimo santrauka

                  Protokolą sudaro dėstomoji dalis, kurioje numatytas Kroatijos prisijungimas prie ES ir JAV oro susisiekimo susitarimo ir susijusios to susitarimo pataisos, ir bendra deklaracija dėl kitų kalbinių redakcijų autentiškumo patvirtinimo.

               2019/0257 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl Protokolo, kuriuo, atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, iš dalies keičiamas 2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas su pakeitimais, padarytais Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių 2010 m. birželio 24 d. pasirašytu Protokolu, kuriuo iš dalies keičiamas 2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas, pasirašymo Europos Sąjungos bei jos valstybių narių vardu

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 5 dalimi,

               atsižvelgdama į Kroatijos stojimo aktą, ypač į jo 6 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)remdamasi 2012 m. rugsėjo 14 d. Tarybos sprendimu 13351/12, kuriuo Komisijai suteikiami įgaliojimai pradėti derybas, Komisija derėjosi dėl Protokolo, kuriuo, atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, iš dalies keičiamas 2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas su pakeitimais, padarytais Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių 2010 m. birželio 24 d. pasirašytu Protokolu, kuriuo iš dalies keičiamas 2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas (toliau – Protokolas);

               (2)derybos sėkmingai užbaigtos 2019 m. kovo 8 d. parafavus Protokolą;

               (3)Sąjunga ir jos valstybės narės Protokolą turėtų pasirašyti ir laikinai taikyti pagal jo 4 straipsnį su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Sąjungos bei jos valstybių narių vardu suteikiami įgaliojimai pasirašyti Protokolą, kuriuo, atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, iš dalies keičiamas 2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas su pakeitimais, padarytais Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių 2010 m.  birželio 24 d.  pasirašytu Protokolu, kuriuo iš dalies keičiamas  2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas (toliau – Protokolas), su sąlyga, kad Protokolas bus sudarytas.

               Protokolo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

               2 straipsnis

               Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos ir jos valstybių narių vardu pasirašyti Protokolą.

               3 straipsnis

               Kol Protokolas neįsigaliojo, Sąjunga ir jos valstybės narės Protokolą laikinai taiko pagal jo 4 straipsnį.

               4 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 11 14
            COM(2019) 584 final
            PRIEDAI
            prie

               pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl Protokolo, kuriuo, atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, iš dalies keičiamas 2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas su pakeitimais, padarytais Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių 2010 m. birželio 24 d. pasirašytu Protokolu, kuriuo iš dalies keičiamas 2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas, pasirašymo Europos Sąjungos bei jos valstybių narių vardu

               1 priedas

               PROTOKOLAS

               kuriuo, atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, iš dalies keičiamas 2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas su pakeitimais, padarytais Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių 2010 m. birželio 24 d. pasirašytu Protokolu, kuriuo iš dalies keičiamas 2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas

               JUNGTINĖS AMERIKOS VALSTIJOS (toliau – Jungtinės Valstijos)

               ir

               AUSTRIJOS RESPUBLIKA,

               BELGIJOS KARALYSTĖ,

               BULGARIJOS RESPUBLIKA,

               KROATIJOS RESPUBLIKA,

               KIPRO RESPUBLIKA,

               ČEKIJOS RESPUBLIKA,

               DANIJOS KARALYSTĖ,

               ESTIJOS RESPUBLIKA,

               SUOMIJOS RESPUBLIKA,

               PRANCŪZIJOS RESPUBLIKA,

               VOKIETIJOS FEDERACINĖ RESPUBLIKA,

               GRAIKIJOS RESPUBLIKA,

               VENGRIJA,

               AIRIJA,

               ITALIJOS RESPUBLIKA,

               LATVIJOS RESPUBLIKA,

               LIETUVOS RESPUBLIKA,

               LIUKSEMBURGO DIDŽIOJI HERCOGYSTĖ,

               MALTA,

               NYDERLANDŲ KARALYSTĖ,

               LENKIJOS RESPUBLIKA,

               PORTUGALIJOS RESPUBLIKA,

               RUMUNIJA,

               SLOVAKIJOS RESPUBLIKA,

               SLOVĖNIJOS RESPUBLIKA,

               ISPANIJOS KARALYSTĖ,

               ŠVEDIJOS KARALYSTĖ,

               JUNGTINĖ DIDŽIOSIOS BRITANIJOS IR ŠIAURĖS AIRIJOS KARALYSTĖ,

               Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo susitariančiosios šalys ir Europos Sąjungos valstybės narės (toliau – valstybės narės),

               ir EUROPOS SĄJUNGA,

               atsižvelgdamos į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą 2013 m. liepos 1 d.,

               SUSITARĖ:

               1 straipsnis

               2007 d. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimas dėl oro susisiekimo (toliau – Oro susisiekimo susitarimas)  su pakeitimais, padarytais Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių 2010 m. birželio 24 d. pasirašytu Protokolu, kuriuo iš dalies keičiamas  2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas (toliau – 2010 m. protokolas), taikomas Kroatijos Respublikai kaip Europos Sąjungos narei.

               2 straipsnis

               1. Oro susisiekimo susitarimo su pakeitimais, padarytais 2010 m. protokolu, 1 priedo 1 skirsnyje po c punkto, susijusio su Bulgarijos Respublika, įterpiama ši nuostata:

               „ca) Kroatijos Respublika: Jungtinių Amerikos Valstijų Vyriausybės ir Kroatijos Respublikos Vyriausybės oro susisiekimo susitarimas, pasirašytas 2011 m. vasario 3 d. Vašingtone.“

               2. Oro susisiekimo susitarimo su pakeitimais, padarytais 2010 m. protokolu, 1 priedo 3 skirsnio tekstas išbraukiamas ir pakeičiamas taip:

               „Nepaisant šio Susitarimo 3 straipsnio, JAV oro susisiekimo bendrovės neturi teisės teikti krovinių vežimo paslaugų, kurios nėra Jungtinėms Valstijoms teikiamų paslaugų dalis, į punktus valstybėse narėse arba iš jų, išskyrus į punktus arba iš jų Kroatijos Respublikoje, Čekijos Respublikoje, Prancūzijos Respublikoje, Vokietijos Federacinėje Respublikoje, Liuksemburgo Didžiojoje Hercogystėje, Maltoje, Lenkijos Respublikoje, Portugalijos Respublikoje ir Slovakijos Respublikoje.“

               3 straipsnis

               Šis Protokolas įsigalioja vėlesnę iš šių datų:

               1. 2010 m. protokolo įsigaliojimo dieną  arba

               2. praėjus mėnesiui nuo paskutinės iš diplomatinių notų, kuriomis pasikeisdamos susitariančiosios šalys patvirtina, kad atliktos visos šiam Protokolui įsigalioti būtinos procedūros, pateikimo dienos.

               4 straipsnis

               Iki įsigaliojimo susitariančiosios šalys susitaria šį Protokolą laikinai taikyti (kiek leidžiama pagal taikytiną vidaus teisę) nuo jo pasirašymo dienos.

               Priimta dviem egzemplioriais ………… 2019 m. ..............

               Jungtinių Amerikos Valstijų vardu

               Austrijos Respublikos,

               Belgijos Karalystės,

               Bulgarijos Respublikos,

               Kroatijos Respublikos,

               Kipro Respublikos,

               Čekijos Respublikos,

               Danijos Karalystės,

               Estijos Respublikos,

               Suomijos Respublikos,

               Prancūzijos Respublikos,

               Vokietijos Federacinės Respublikos,

               Graikijos Respublikos,

               Vengrijos,

               Airijos,

               Italijos Respublikos,

               Latvijos Respublikos,

               Lietuvos Respublikos,

               Liuksemburgo Didžiosios Hercogystės,

               Maltos,

               Nyderlandų Karalystės,

               Lenkijos Respublikos,

               Portugalijos Respublikos,

               Rumunijos,

               Slovakijos Respublikos,

               Slovėnijos Respublikos,

               Ispanijos Karalystės,

               Švedijos Karalystės,

               Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės ir

               Europos Sąjungos vardu

               2 priedas

               Bendra deklaracija

               Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių atstovai patvirtino, kad Protokolo, kuriuo, atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, iš dalies keičiamas 2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas su pakeitimais, padarytais Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių 2010 m.  birželio 24 d. pasirašytu Protokolu, kuriuo iš dalies keičiamas 2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas, pasirašyto 2019 m. ______ (toliau – Protokolas), tekstas turi būti patvirtintas autentišku kitomis kalbomis, kaip numatyta: arba prieš pasirašant Protokolą – pasikeičiant laiškais, arba pasirašius Protokolą – Jungtinio komiteto sprendimu.

               Atstovai taip pat patvirtino, kad terminas „kitos kalbos“ bendrose deklaracijose, kurios yra 2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašyto Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimo ir Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių 2010 m. birželio 24 d. pasirašyto Protokolu, kuriuo iš dalies keičiamas 2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas, dalis, apima prie Europos Sąjungos prisijungiančių valstybių narių kalbas.

               Ši bendra deklaracija yra neatsiejama Protokolo dalis.“

               Jungtinių Amerikos Valstijų vardu

                     Europos Sąjungos

               ir jos valstybių narių vardu