				|

		52011PC0758

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Teisių ir pilietybės programa /* KOM/2011/0758 galutinis - 2011/0344 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO
APLINKYBĖS
Stokholmo
programoje patvirtinta, kad laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės
plėtra išlieka Europos Sąjungos prioritetu. Nors įsigaliojus
Lisabonos sutarčiai ir dėl to privalomą pobūdį
įgijus Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijai šioje
srityje jau padaryta didelė pažanga, Sąjunga vis dar susiduria su
daugybe problemų, pvz., nepakankamu arba nenuosekliu tam tikrų
teisių užtikrinimu visoje Sąjungoje arba tiek piliečių,
tiek valdžios institucijų tam tikrų Sąjungos teisės
aktų neišmanymu. Teisinės ir politinės priemonės, taip pat
nuoseklus jų įgyvendinimas yra svarbiausi dalykai. Finansavimas,
skirtas teisės aktų leidybai ir politikos formavimui remti ir jų
įgyvendinimui skatinti, gali prisidėti prie pokyčių šioje
srityje.
Komunikate dėl ES biudžeto peržiūros[1] įtvirtintas naujas
požiūris į turimas finansavimo priemones ir įgyvendinimo
mechanizmus siekiant užtikrinti, kad didžiausias dėmesys būtų
skiriamas papildomai Europos naudai, ir sukurti racionalius ir paprastus
finansavimo mechanizmus. „Strategijos „Europa 2020“ biudžete“[2] Komisija nustatė, kad,
siekiant išspręsti dėl programų struktūrų
sudėtingumo ir daugybės įgyvendinamų programų
kylančias problemas, reikia paprastesnio ir skaidresnio biudžeto. Teisių
sritis, kurioje turėtų būti imtasi veiksmų, buvo
paminėta kaip sritis, kuriai būdingas susiskaidymas.
Atsižvelgiant į šią sistemą ir
siekiant supaprastinimo ir racionalizavimo, Teisių ir pilietybės
programa pratęsiamos trys dabartinės programos:
-           Pagrindinių teisių ir
pilietybės programa,
-           programa „Daphne III“,
-           Užimtumo ir socialinio solidarumo
programos (PROGRESS) skirsniai „Kova su diskriminacija ir įvairovė“
ir „Lyčių lygybė“.
Sujungus šias programas, kurių nuostatoms
netaikoma SESV V antraštinės dalies trečioji dalis, šioje srityje bus
galima pritaikyti visapusiško finansavimo būdą.
Bendrasis šio pasiūlymo tikslas –
prisidėti prie erdvės, kurioje būtų skatinamos ir saugomos
Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos Sąjungos
pagrindinių teisių chartijoje nustatytos asmenų teisės,
sukūrimo. Visų pirma šia programa turėtų būti
skatinamos Europos pilietybės suteikiamos teisės, nediskriminavimo
bei moterų ir vyrų lygybės principai, teisė į asmens
duomenų apsaugą, vaiko teisės, pagal Sąjungos
vartotojų teisės aktus ir laisvės užsiimti verslu vidaus rinkoje
suteikiamos teisės.
Kad teisės
tikrai būtų veiksmingos ir suteiktų praktinę naudą
piliečiams ir įmonėms, tie, kurie jas taiko, konsultuoja žmones
jų teisių klausimais ir naudojasi šiomis teisėmis, turi jas
išmanyti, be to, šios teisės turi būti nuosekliai ir veiksmingai
taikomos visoje Sąjungoje. To galima pasiekti remiant mokymą ir
didinant informuotumą, stiprinant tinklus ir palengvinant tarpvalstybinį
bendradarbiavimą. Be to, Europos Sąjunga turi parengti patikimą
analitinį pagrindą, kad galėtų remti politikos
formavimą ir teisės aktų leidybą teisių ir
pilietybės srityje.
2.           KONSULTACIJŲ SU
SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
2.1.        Konsultacijos su suinteresuotosiomis
šalimis
Viešos konsultacijos su suinteresuotosiomis
šalimis dėl būsimo veiklos teisingumo, pagrindinių laisvių
ir lygybės erdvės srityje finansavimo po 2013 m.[3] pradėtos 2011 m.
balandžio 20 d. Konsultacijose internetu visos suinteresuotosios šalys ir
fiziniai asmenys galėjo dalyvauti du mėnesius. Savo atsakymus
pateikė 187 respondentai, įskaitant nemažą nevyriausybinių
organizacijų dalį, iš daugumos valstybių narių.
Respondentai teigiamai įvertino
politinius programų tikslus ir patvirtino finansavimo poreikį
aptariamose srityse. Buvo pripažinta papildoma Europos nauda ir nenurodyta
jokia sritis, kuriai finansavimas turėtų būti nutrauktas. Buvo
pripažintas poreikis supaprastinti ir pagerinti, o dauguma pasiūlytų
priemonių, įskaitant programų skaičiaus mažinimą ir
procedūrų paprastinimą, buvo įvertintos teigiamai.
Suinteresuotosios šalys palankiai vertino
tokios veiklos, kaip gerosios patirties mainai, specialistų mokymas,
informacijos teikimo ir informuotumo didinimo veikla, parama tinklams, tyrimai
ir t. t., finansavimą. Visų rūšių veikla, kuriai
pritarė respondentai, aiškiai numatyta pasiūlymo 5 straipsnyje.
Respondentai pritarė Komisijos pasiūlymams dėl
veikėjų, kurie gali gauti finansavimą, ir finansavimo
mechanizmų, kurie galėtų būti naudojami, rūšių.
2.2.        Poveikio vertinimas
Atliktas vienas būsimo visos veiklos
teisingumo, teisių ir lygybės erdvėje, kurią dabar sudaro
šešios programos, finansavimo poveikio vertinimas[4]. Šis poveikio vertinimas yra
svarbus tiek pasiūlymui dėl Teisingumo programos, tiek
pasiūlymui dėl Teisių ir pilietybės programos. Atliekant
poveikio vertinimą remiamasi tarpiniais dabartinių programų
vertinimais[5],
kuriais buvo patvirtintas bendras programų efektyvumas ir veiksmingumas,
tačiau juose taip pat buvo nustatyti kai kurie trūkumai ir
galimybė atlikti patobulinimus. Poveikio vertinime pateikiamos trys
galimybės:
A galimybė: toliau
įgyvendinti šešias programas ir išspręsti kai kurias nustatytas
problemas pakeičiant programų vidinį valdymą. Pagerinus
valdymą ir skatinant tvirtą programų sąveiką
būtų galima išspręsti kai kuriuos klausimus. Tačiau
pagrindinė problemų priežastis, t. y. didelis programų
skaičius, nebūtų tiesiogiai pašalinta, todėl pagal šią
galimybę atlikti patobulinimai būtų riboti.
B galimybė: išsaugoti
visas A galimybės priemones ir, be to, dabartines šešias programas
sujungti į dvi programas. Ši galimybė leistų lanksčiai
naudoti lėšas ir padėtų įgyvendinti metinius politikos
prioritetus. Ji padėtų labiau supaprastinti programas (paramos
gavėjų atžvilgiu ir administravimo požiūriu) ir padidinti
jų veiksmingumą, nes reikėtų daug mažiau
procedūrų. Programų veiksmingumas taip pat būtų
padidintas, nes suskaidyto ir nenuoseklaus lėšų paskirstymo problema būtų
geriau sprendžiama įgyvendinant dvi programas. Galėtų atsirasti
daugiau laisvų žmogiškųjų išteklių, nes dėl mažesnio
procedūrų skaičiaus sumažėtų administracinė našta
ir šiuos žmogiškuosius išteklius būtų galima panaudoti veikloje,
kuria siekiama padidinti programų veiksmingumą (rezultatų
sklaida, stebėjimas, informacijos teikimas ir t. t.).
C galimybė: įgyvendinti
tik vieną programą. Ši galimybė padeda išspręsti visas
problemas, kurias sukėlė daugybė teisinių priemonių ir
padidėjusi administracinė našta, susijusi su daugybės
programų valdymu. Tačiau dėl teisinių apribojimų,
susijusių su šios programos taikymo sritimi, nebūtų galima
patenkinti visų politikos sričių finansavimo poreikių.
Reikėtų pasirinkti tarp teisingumo srities ir teisių ir pilietybės
srities. Nors šis sprendimo būdas galėtų duoti maksimalią
naudą valdymo požiūriu, juo naudojantis nebūtų įmanoma
pakankamai įgyvendinti politikos prioritetų ir patenkinti visos
politikos srities poreikių.
Atsižvelgiant į galimybių
analizę ir jas palyginus, pasirinkta galimybė – dviejų
programų, kurios apimtų visų politikos sričių
finansavimo poreikius (B galimybė), įgyvendinimas.
Palyginti su status quo padėtimi, B galimybė turi aiškių
privalumų ir neturi jokių trūkumų. A galimybė
nėra tokia naudinga kaip B galimybė, o C galimybė taikoma tik
daliai politikos sričių, todėl yra netinkama.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO
ASPEKTAI
Pasiūlymas pagrįstas Sutarties
dėl Europos Sąjungos veikimo 19 straipsnio 2 dalimi,
21 straipsnio 2 dalimi, 114, 168, 169 ir 197 straipsniais. Šių
straipsnių derinys yra reikalingas siekiant toliau remti politikos sritis,
kurios plėtojamos ir įgyvendinamos pagal tris dabartines programas,
ir nėra susijęs su veiklos vykdymu naujose politikos srityse. Daugiau
nei vieno straipsnio derinys yra reikalingas norint visapusiškai pasiekti bendruosius
programos tikslus ir patvirtinti paprastesnį ir veiksmingesnį
požiūrį į finansavimą. Naudojant šį straipsnių
rinkinį užtikrinamas būtinas teisinis pagrindas pasiūlytai
veiklai ir todėl nėra būtinybės remtis SESV 352 straipsniu.
19 straipsnio 2 dalyje numatyta galimybė
patvirtinti skatinamąsias priemones, skirtas valstybių narių
veiksmams remti, siekiant kovoti su diskriminacija dėl lyties,
rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo,
negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, įskaitant
veiklą, kuria skatinama moterų ir vyrų lygybė ir remiamos
vaiko teisės.
21 straipsnio 2 dalyje nustatytos
Sąjungos priemonės, palengvinančios piliečių
teisių laisvai judėti ir gyventi valstybių narių
teritorijoje įgyvendinimą. Veiksmams, kuriais siekiama informuoti
piliečius ir institucijas apie teises į diplomatinę ir
konsulinę apsaugą ir apie jų balsavimo teises, taip pat gali
būti taikomas šis straipsnis, nes šios teisės padeda lengviau
užtikrinti piliečio judėjimo teisę praktikoje.
114 straipsnyje numatytas įstatymų,
skirtų vidaus rinkai sukurti ir jos veikimui užtikrinti, suderinimas. 169
straipsnyje, be 114 straipsnyje nustatyto įstatymų suderinimo,
numatyta galimybė patvirtinti priemones, kuriomis remiama, papildoma ir
stebima valstybių narių politika, kuria siekiama užtikrinti
vartotojų sveikatos, saugos ir ekonominių interesų apsaugą,
taip pat skatinama jų teisė į informaciją, švietimą ir
burtis į organizacijas savo interesams ginti. Abi nuostatos gali būti
pagrindu finansuoti veiklą, susijusią su vartotojų ir
sutarčių teisės klausimais. Aukšto lygio vartotojų apsauga
ir sutarčių teisės vystymas siekiant palengvinti
tarpvalstybinius sandorius sudaro reikiamas sąlygas Sąjungos
piliečiams naudotis savo teisėmis užsienyje.
168 straipsnyje numatyta aukšto lygio
žmonių sveikatos apsauga ir Sąjungos veiksmai, papildantys
nacionalinę politiką, siekiant užkirsti kelią fiziniams ir
psichiniams žmonių negalavimams ir šalinant pavojaus fizinei ir psichikos
sveikatai šaltinius. Smurtas prieš vaikus kelia grėsmę vaikų
fizinei ir psichikos sveikatai, įskaitant dažnai pasitaikančias
tarpvalstybines grėsmes. Vaikai yra pažeidžiami piliečiai ir jiems
reikia didesnio lygio apsaugos nuo šių grėsmių jų fizinei
ir psichikos sveikatai. Smurtas prieš moteris taip pat kelia didelę
grėsmę aukų, kurioms reikalinga aukšto lygio apsauga, psichikos
ir fizinei sveikatai.
197 straipsnyje leidžiama teikti paramą
Sąjungos teisę įgyvendinančioms valstybėms narėms
palengvinant informacijos mainus arba remiant mokymo programas. Ši nuostata bus
ypač svarbi tokiose srityse kaip pagrindinės teisės,
pilietybė ir duomenų apsauga, kuriose nacionalinės institucijos
atlieka svarbų vaidmenį.
Siūloma finansavimo veikla bus
užtikrintas papildomos Europos naudos ir subsidiarumo principų laikymasis.
Didžiausias Sąjungos biudžeto finansavimas skiriamas veiklai, kurios
tikslų valstybės narės, veikdamos pavieniui, negali pakankamai
pasiekti ir kurioje Sąjungos intervencija galima suteikti papildomos
naudos, palyginti su pavieniais valstybių narių veiksmais. Veikla,
kuriai taikomas šis reglamentas, prisidedama prie veiksmingo acquis
taikymo skatinant valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą,
didinant tarpvalstybinį bendradarbiavimą bei kuriant daugiau
tinklų ir siekiant teisingai, aiškiai ir nuosekliai visoje Sąjungoje
taikyti Sąjungos teisę. Europos Sąjunga turi geresnes nei
valstybės narės sąlygas spręsti tarpvalstybinius klausimus
ir kurti tarpusavio mokymosi Europos programą. Bus remiamas patikimas
analitinis pagrindas remti ir plėtoti politikos sritis. Europos
Sąjungos intervencija leidžia nuosekliai vykdyti šią veiklą
visoje Sąjungoje ir ja užtikrinama masto ekonomija.
Pasiūlymas
atitinka proporcingumo principą – juo neviršijama to, kas būtina
nurodytam tikslui pasiekti Europos lygiu.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Teisių ir pilietybės programai
įgyvendinti 2014 m. sausio 1 d. – 2020 m. gruodžio
31 d. skirtas finansinis paketas yra 439 mln. EUR (dabartinėmis
kainomis).
5.           PAGRINDINIAI PASIŪLYMO
ELEMENTAI
Siūlomu
požiūriu siekiama finansavimo procedūrų supaprastinimą,
kaip to reikalauja visos dalyvaujančios šalys, derinti su labiau į
rezultatus orientuotu požiūriu. Toliau pateikiami pagrindiniai šio
požiūrio elementai:
– Pasiūlyme
apibrėžiami bendrieji ir konkretūs tikslai, kuriuos siekiama
įgyvendinti šia programa (3 ir 4 straipsniai), ir veiksmų sritys,
kurioms programoje bus skiriamas didžiausias dėmesys (5 straipsnis).
Bendraisiais ir konkrečiais tikslais apibūdinama programos taikymo
sritis (politikos sritys), tuo tarpu veiklos rūšys yra orientuotos į
finansavimą, jie taikomi visoms susijusioms politikos sritims ir jais
horizontaliai apibūdinami rezultatai, kuriuos galima pasiekti skyrus
finansavimą. Kartu šiais tikslais apibūdinamos sritys, kuriose
finansavimu galima iš tikrųjų suteikti papildomos naudos siekiant
politinių tikslų. Įgyvendindama šį reglamentą Komisija
kasmet nustatys atitinkamų politikos sričių finansavimo
prioritetus. Įgyvendinant programą galima pasinaudoti visomis
Finansiniame reglamente numatytomis finansinėmis priemonėmis.
Dalyvauti gali visi juridiniai asmenys, teisiškai įsteigti valstybėse
narėse arba programoje dalyvaujančioje trečiojoje šalyje,
nenustatant jokių papildomų ribojimų, susijusių su galimybe
dalyvauti programoje. Šia struktūra sudaromos sąlygos supaprastinti
ir geriau pritaikyti programą prie politikos poreikių ir
pokyčių. Be to, ji suteikia tvirtą vertinimo pagrindą, nes
konkretūs tikslai yra tiesiogiai susiję su vertinimo rodikliais,
kurie išliks vienodi per visą programos trukmę ir bus reguliariai
stebimi ir vertinami. Siūloma nenumatyti konkrečios sumos kiekvienai
programos politikos sričiai siekiant užtikrinti lankstumą ir geriau
įgyvendinti programą.
– Dalyvavimas
atviras šioms trečiosioms šalims: EEE šalims, narystės
siekiančioms šalims, šalims kandidatėms ir potencialioms šalims
kandidatėms. Kitos trečiosios šalys, tiksliau, šalys, kuriose vykdoma
Europos kaimynystės politika, gali prisijungti prie programos
veiksmų, jei tai tikslinga šių veiksmų atžvilgiu.
– Metiniai
programos prioritetai bus apibrėžti metinėje darbo programoje.
Kadangi tai susiję su politika grindžiamu pasirinkimu, metinė darbo
programa tvirtinama atsižvelgus į valstybių narių komiteto
nuomonę taikant patariamąją procedūrą.
–
Įgyvendindama programą Komisija gali, remdamasi sąnaudų ir
naudos analize, naudotis veikiančia vykdomąja įstaiga, kaip
nustatyta 2002 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamente (EB)
Nr. 58/2003, nustatančiame vykdomųjų įstaigų,
kurioms pavedamos tam tikros Bendrijos programų valdymo užduotys, įstatus.
2011/0344 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo nustatoma 2014–2020 m.
Teisių ir pilietybės programa

(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 19 straipsnio 2 dalį,
21 straipsnio 2 dalį, 114, 168, 169 ir 197 straipsnius,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
perdavus įstatymo galią
turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę,
atsižvelgdami į Regionų komiteto
nuomonę,
laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)
Europos Sąjunga pagrįsta laisvės,
demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms
ir teisinės valstybės principais, kurie valstybėms narėms
yra bendri. Kiekvieno Sąjungos piliečio teisės įtvirtintos
Sutartyje. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, kuri,
įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, tapo teisiškai privaloma visoje
Sąjungoje, įtvirtintos pagrindinės teisės ir laisvės,
kuriomis gali naudotis Sąjungoje esantys asmenys. Norint, kad šios
teisės taptų tikrove, jos turėtų būti skatinamos ir
gerbiamos. Turėtų būti užtikrinama galimybė visapusiškai
naudotis šiomis teisėmis ir visos kliūtys turėtų būti
pašalintos;
(2)
Stokholmo programoje[6]
dar kartą patvirtinamas laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės
plėtros prioritetas ir konkrečiai nurodoma, kad vienas iš jos
politikos prioritetų – teisių Europos kūrimas. Finansavimas
nurodomas kaip viena svarbiausių priemonių Stokholmo programos
politikos prioritetams sėkmingai įgyvendinti;
(3)
piliečiai turėtų galėti
visapusiškai naudotis Sąjungos pilietybės suteikiamomis
teisėmis. Jie turėtų galėti naudotis savo teise laisvai
judėti ir gyventi Sąjungoje, teise balsuoti ir kandidatuoti į
Europos Parlamentą ir savivaldos rinkimuose, teise į konsulinę
apsaugą ir teise teikti peticiją Europos Parlamentui. Jie
turėtų laisvai jaustis gyvendami, keliaudami ir dirbdami kitoje
valstybėje narėje, žinodami, kad jų teisės yra
užtikrinamos, kad ir kurioje Europos Sąjungos vietoje jie atsidurtų;
(4)
piliečiai ir įmonės taip pat
turėtų naudotis vidaus rinkos teikiama nauda. Vartotojai
turėtų būti pajėgūs naudotis pagal vartotojų
teisės aktus suteikiamomis teisėmis, o įmonės turėtų
būti skatinamos naudotis laisve užsiimti verslu vidaus rinkoje.
Sutarčių ir vartotojų teisės aktais įmonėms ir
vartotojams suteikiama galimybė naudotis praktinėmis priemonėmis
sprendžiant tarpvalstybines problemas, be to, tai leidžia užtikrinti jiems
didesnę pasirinkimo laisvę ir sumažinti jų patiriamas
sutarčių su partneriais kitoje valstybėje narėje sudarymo
išlaidas, kartu užtikrinant aukšto lygio vartotojų apsaugą;
(5)
kova su diskriminacija dėl lyties,
rasinės arba etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų,
negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos ir moterų ir
vyrų lygybės skatinimas yra valstybėms narėms bendros
vertybės. Kova su visų formų diskriminacija yra nuolatinis
tikslas, kurio turi būti siekiama koordinuotais veiksmais, įskaitant
finansavimo skyrimą;
(6)
pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos
veikimo 8 ir 10 straipsnius į moterų ir vyrų lygybės
aspektą ir kovos su diskriminacija tikslus turėtų būti
atsižvelgiama įgyvendinant visus programos veiksmus. Siekiant nustatyti,
kaip įgyvendinamos programos veiksmais prisidedama sprendžiant
lyčių lygybės ir nediskriminavimo klausimus, turėtų
būti atliekamas nuolatinis stebėjimas ir vertinimas;
(7)
visos smurto prieš moteris formos pažeidžia
pagrindines teises ir sunkiai žaloja sveikatą. Su tokiu smurtu susiduriama
visoje Sąjungoje ir siekiant jį panaikinti reikia imtis
koordinuotų veiksmų. Imantis kovos su smurtu prieš moteris
veiksmų prisidedama prie moterų ir vyrų lygybės skatinimo;
(8)
Sutartyje nustatyta, kad Sąjunga kovodama su
diskriminacija skatina užtikrinti vaiko teisių apsaugą pagal Europos
Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalį. Vaikai yra pažeidžiami,
visų pirma tie, kurie patiria skurdą, socialinę atskirtį,
yra neįgalūs arba atsidūrė konkrečioje padėtyje,
kurioje jiems gresia pavojus. Turėtų būti imamasi veiksmų,
siekiant skatinti vaiko teises ir prisidėti prie vaikų apsaugos nuo
sužalojimų ir smurto, keliančių pavojų jų fizinei arba
psichikos sveikatai;
(9)
turėtų būti toliau užtikrinama
veiksminga asmens duomenų apsauga atsižvelgiant į nuolatinę
technologinę plėtrą ir globalizaciją. Sąjungos
duomenų apsaugos teisinė sistema turėtų būti
veiksmingai ir nuosekliai taikoma Europos Sąjungoje. Norėdama tai
pasiekti Sąjunga turėtų remti valstybių narių
veiklą įgyvendinant tą teisinę sistemą;
(10)
Komisijos komunikate dėl strategijos
„Europa 2020“[7]
nustatyta pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija. Sąjungoje
esančių asmenų teisių rėmimas ir skatinimas, kova su
diskriminacija ir nelygybe ir pilietybės skatinimas prisideda prie
strategijoje „Europa 2020“ nustatytų konkrečių tikslų
ir pavyzdinių iniciatyvų įgyvendinimo;
(11)
patirtis, įgyta vykdant veiksmus Sąjungos
lygmeniu, parodė, kad siekiant šių tikslų praktikoje reikia
derinti priemones, įskaitant teisės aktus, politines iniciatyvas ir
finansavimą. Finansavimas yra svarbi teisėkūros priemones
papildanti priemonė. Todėl turėtų būti nustatyta
finansavimo programa. Komisijos komunikate „Strategijos „Europa 2020“
biudžetas“[8]
pabrėžiamas poreikis racionalizuoti ir supaprastinti Sąjungos
finansavimą. Iš esmės supaprastinti finansavimą ir užtikrinti
veiksmingą jo valdymą galima mažinant programų skaičių
ir racionalizuojant, paprastinant ir derinant finansavimo taisykles ir
procedūras;
(12)
            atsižvelgiant į poreikį
supaprastinti ir veiksmingai valdyti finansavimą, šiuo reglamentu
nustatoma Teisių ir pilietybės programa, pagal kurią bus
tęsiama ir plėtojama veikla, vykdyta remiantis trimis
ankstesnėmis programomis, nustatytomis 2007 m. balandžio 19 d.
Tarybos sprendimu 2007/252/EB dėl 2007–2013 m. Pagrindinių
teisių ir pilietybės specialiosios programos pagal Pagrindinių
teisių ir teisingumo bendrąją programą nustatymo[9]; 2007 m. birželio 20 d. Europos
Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 779/2007/EB, 2007–2013 m. laikotarpiui
nustatančiu smurto prieš vaikus, jaunimą ir moteris prevencijos ir
kovos su juo bei aukų ir rizikos grupių apsaugos specialiąją
programą („Daphne III“ programa) – Bendrosios programos Pagrindinės
teisės ir teisingumas dalį[10],
ir 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo
Nr. 1672/2006/EB, nustatančio Bendrijos užimtumo ir socialinio
solidarumo programą – „Progress“[11],
skirsniais „Lyčių lygybė“ ir „Kova su diskriminacija ir
įvairovė“;
(13)
Komisijos komunikatuose „ES biudžeto peržiūra“[12] ir „Strategijos
„Europa 2020“ biudžetas“ pabrėžiama, kad labai svarbu visų pirma
finansuoti tuos veiksmus, kurie turi aiškią papildomą Europos
naudą, t. y. veiksmus, kurie dėl Sąjungos intervencijos
gali suteikti papildomos naudos, palyginti su pavienių valstybių
narių veiksmais. Veiksmais, kuriems taikomas šis reglamentas,
reikėtų prisidėti prie valstybių narių tarpusavio
pasitikėjimo didinimo, tarpvalstybinio bendradarbiavimo skatinimo ir
tinklų kūrimo ir siekio teisingai, aiškiai ir nuosekliai taikyti
Sąjungos teisę. Finansavimo priemonė taip pat turėtų
padėti siekiant užtikrinti tikras ir geresnes visų susijusių
asmenų žinias apie Sąjungos teisę ir politikos sritis ir
užtikrinti patikimą analitinį pagrindą remti ir plėtoti
Sąjungos teisės aktus ir politikos sritis. Sąjungos intervencija
leidžia vykdyti šią veiklą nuosekliai visoje Sąjungoje ir
prisideda prie masto ekonomijos. Be to, Europos Sąjunga turi geresnes nei
valstybės narės sąlygas spręsti tarpvalstybinio
pobūdžio klausimus ir sukurti tarpusavio mokymosi Europos programą;
(14)
siekiant įgyvendinti patikimo finansų
valdymo principą, šiame reglamente turėtų būti numatytos
tinkamos jo taikymo vertinimo priemonės. Šiuo tikslu jame turėtų
būti apibrėžiami bendrieji ir konkretūs tikslai. Siekiant
išmatuoti šių konkrečių tikslų pasiekimo lygį,
turėtų būti nustatytas rodiklių, kurie būtų
taikomi per visą programą, rinkinys;
(15)
šiuo reglamentu daugiametei programai nustatomas
finansinis paketas, kuris biudžeto valdymo institucijai kasmetinės
biudžeto rengimo procedūros metu yra svarbiausias orientacinis dydis, kaip
apibrėžta XX Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio
susitarimo dėl bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo
finansų valdymo 17 punkte;
(16)
šis reglamentas turėtų būti
įgyvendinamas visiškai laikantis XX Reglamento (ES, Euratomas)
Nr. XX/XX dėl Europos Sąjungos metiniam biudžetui taikomų
finansinių taisyklių. Įgyvendinant šį reglamentą
visų pirma turėtų būti naudojamasi minėtame reglamente
nustatytomis supaprastinimo priemonėmis. Be to, kriterijai, kurie
naudojami nustatant remtinus veiksmus, turėtų padėti paskirstyti
turimus finansinius išteklius taip, kad jais būtų finansuojami
veiksmai, turintys didžiausią poveikį siekiant politinio tikslo;
(17)
Komisijai reikėtų suteikti
įgyvendinimo įgaliojimus priimti metines darbo programas. Komisija
šiais įgaliojimais turėtų naudotis vadovaudamasi 2011 m.
vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES)
Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos
Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės
mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[13]. Atsižvelgiant į
atitinkamas metines sumas, poveikis biudžetui gali būti laikomas
neesminiu. Todėl turėtų būti taikoma patariamoji
procedūra;
(18)
siekiant užtikrinti veiksmingą Sąjungos
biudžeto lėšų paskirstymą, turėtų būti siekiama
įgyvendinamų programų, kuriomis remiamos tarpusavio ryšiais
susietos politikos sritys, nuoseklumas, papildomumas ir sąveika, visų
pirma tarp šios programos ir Teisingumo programos, nustatytos XX Reglamentu
(ES) Nr. XX/XX[14],
programos „Europa piliečiams“, nustatytos XX Reglamentu (ES)
Nr. XX/XX[15]
ir vidaus reikalų, užimtumo ir socialinių reikalų, sveikatos ir
vartotojų apsaugos, švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto, informacinės
visuomenės, plėtros, visų pirma Pasirengimo narystei pagalbos
priemonės[16]
ir fondų, veikiančių pagal bendrą strateginę
programą (CSF fondai), srityse įgyvendinamų programų;
(19)
Sąjungos finansiniai interesai
turėtų būti proporcingomis priemonėmis saugomi per
visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų
prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, neteisingai
išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų
susigrąžinimą ir, kai tinkama, sankcijas. Europos kovos su
sukčiavimu tarnybai (OLAF) turėtų būti suteikti
įgaliojimai Reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96[17] nustatyta tvarka atlikti
ūkinės veiklos vykdytojų tyrimus ir patikrinimus vietoje,
siekiant nustatyti sukčiavimo, korupcijos arba bet kurios kitos
neteisėtos veiklos, susijusios su programos finansavimu ir turinčios
neigiamą poveikį Sąjungos finansiniams interesams, atvejus;
(20)
kadangi šio reglamento tikslo – prisidėti prie
erdvės, kurioje skatinamos ir saugomos Sutartyje dėl Europos
Sąjungos veikimo ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių
chartijoje nustatytos asmenų teisės, sukūrimo – pakankamai gerai
valstybės narės pasiekti negali ir šio tikslo geriau siekti
Sąjungos lygmeniu, Sąjunga, laikydamasi Europos Sąjungos
sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, gali priimti
priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą
šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Programos nustatymas ir trukmė
1.           Šiuo reglamentu nustatoma
Europos Sąjungos teisių ir pilietybės programa, toliau vadinama
programa.
2.           Programa įgyvendinama
2014 m. sausio 1 d. – 2020 m. gruodžio 31 d.
2 straipsnis
Papildoma Europos nauda
Programa finansuojami papildomos Europos naudos
turintys veiksmai. Tuo tikslu Komisija užtikrina, kad finansavimui atrinktais
veiksmais būtų siekiama sukurti papildomos Europos naudos
turinčius rezultatus, ir tikrina, ar pasiekus galutinius pagal
programą finansuojamų veiksmų rezultatus iš tikrųjų
suteikta papildoma Europos nauda.
3 straipsnis
Bendrieji tikslai
Bendrasis programos tikslas – prisidėti
prie erdvės, kurioje skatinamos ir saugomos Sutartyje dėl Europos
Sąjungos veikimo ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių
chartijoje nustatytos asmenų teisės, sukūrimo.
4 straipsnis
Konkretūs tikslai
1.           Siekiant 3 straipsnyje
nurodyto bendrojo tikslo, programoje nustatomi šie konkretūs tikslai:
a)      padėti gerinti galimybes naudotis
Sąjungos pilietybės suteikiamomis teisėmis;
b)      skatinti veiksmingai įgyvendinti nediskriminavimo
dėl lyties, rasės arba etninės kilmės, religijos arba
įsitikinimų, negalios, amžiaus arba lytinės orientacijos,
principus, įskaitant moterų ir vyrų lygybės,
neįgalių asmenų ir pagyvenusių žmonių teisių
skatinimą;
c)      padėti užtikrinti aukšto lygio
asmens duomenų apsaugą;
d)      didinti pagarbą vaiko teisėms;
e)      sudaryti sąlygas vartotojams ir
įmonėms patikimai prekiauti ir pirkti vidaus rinkoje užtikrinant
pagal Sąjungos vartotojų teisės aktus suteikiamas teises ir
remiant laisvę užsiimti verslu vidaus rinkoje sudarant tarpvalstybinius
sandorius.
2.           Rodikliai, naudojami siekiant
išmatuoti 1 dalyje nurodytų konkrečių tikslų pasiekimo
lygį, inter alia, apima Europos gyventojų supratimą apie
tai, ar šios teisės gerbiamos, jomis naudojamasi ir jos užtikrinamos, ir
skundų skaičių.
5 straipsnis
Veiksmai
1.           Pagal 3 ir 4 straipsniuose
nustatytus tikslus įgyvendinant programos veiksmus didžiausias
dėmesys skiriamas veiksmams šiose srityse:
a)      visuomenės informuotumo ir
žinių apie Sąjungos teisę ir politikos sritis didinimas;
b)      Sąjungos teisės ir politikos
sričių įgyvendinimo valstybėse narėse rėmimas;
c)      tarpvalstybinio bendradarbiavimo
skatinimas ir visų dalyvaujančių suinteresuotųjų
šalių tarpusavio pažinimo ir pasitikėjimo didinimas;
d)      žinių ir supratimo apie galimus
klausimus, turinčius įtakos naudojantis teisėmis ir principais,
užtikrinamais Sutartimi, Pagrindinių teisių chartija ir antrine
Sąjungos teise, gerinimas, siekiant užtikrinti įrodymais
pagrįstos politikos formavimą ir teisės aktų leidybą.
2.           Pagal programą, inter
alia, finansuojamos toliau nurodytos veiksmų rūšys:
a)      analitinė veikla, pvz., duomenų
ir statistikos rinkimas; bendrų metodikų ir atitinkamais atvejais –
rodiklių arba gairių tobulinimas; tyrimai, moksliniai tyrimai,
analizė ir apklausos; vertinimai ir poveikio vertinimai; vadovų,
ataskaitų ir mokomosios medžiagos rengimas bei skelbimas; ES teisės
aktų perkėlimo į nacionalinę teisę ir jų taikymo
bei Sąjungos politikos įgyvendinimo stebėjimas ir vertinimas;
praktiniai užsiėmimai, seminarai, ekspertų susitikimai,
konferencijos;
b)      mokymo veikla, pvz., darbuotojų
mainai, praktiniai užsiėmimai, seminarai, mokytojų mokymo renginiai,
internetinių ir kitokių mokymo modulių tobulinimas;
c)       tarpusavio
mokymosi, bendradarbiavimo, informuotumo didinimo ir informacijos sklaidos
veikla, pvz., gerosios patirties, novatoriškų metodų ir patirties
nustatymas bei mainai, tarpusavio peržiūros ir tarpusavio mokymosi
organizavimas; konferencijų ir seminarų organizavimas; informuotumo
didinimo ir informacinių kampanijų, žiniasklaidos kampanijų ir
renginių organizavimas, įskaitant Europos Sąjungos politikos
prioritetų koordinuotą komunikacijos veiklą; informacijai ir
programos rezultatams skirtos medžiagos rinkimas ir skelbimas;
informacinių ir ryšių technologijų sistemų ir
priemonių tobulinimas, naudojimas ir priežiūra;
d)      parama pagrindiniams dalyviams, pvz.,
parama valstybėms narėms įgyvendinant Sąjungos teisę
ir politiką; parama pagrindiniams Europos lygmens tinklams, kurių
veikla susijusi su programos tikslų įgyvendinimu; specializuotų
įstaigų ir organizacijų, nacionalinių, regioninių ir
vietos institucijų tinklų kūrimas Europos lygmeniu;
ekspertų tinklų finansavimas; Europos lygmens stebėjimo
centrų finansavimas.
6 straipsnis
Dalyvavimas
1.           Galimybe dalyvauti programoje
gali pasinaudoti visos viešos ir (arba) privačios įstaigos ir
juridiniai asmenys, teisiškai įsteigti:
a)      valstybėse narėse;
b)      ELPA šalyse, kurios yra EEE susitarimo
susitariančiosios šalys, laikantis EEE susitarime nustatytų
sąlygų;
c)      narystės siekiančiose šalyse,
šalyse kandidatėse ir potencialiose šalyse kandidatėse, laikantis
bendrųjų principų ir sąlygų, nustatytų su šiomis
šalimis sudarytuose susitarimuose dėl jų dalyvavimo Sąjungos
programose.
2.           Viešos ir (arba)
privačios įstaigos ir juridiniai asmenys, teisiškai įsteigti
kitose trečiosiose šalyse, tiksliau, šalyse, kuriose vykdoma Europos
kaimynystės politika, gali prisijungti prie programos veiksmų, jei
tai tikslinga šių veiksmų atžvilgiu.
3.           Pagal programą Komisija
gali bendradarbiauti su tarptautinėmis organizacijomis, veikiančiomis
programos finansuojamose srityse, pvz., Europos Taryba, Ekonominio
bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (OECD) ir Jungtinėmis
Tautomis. Šios tarptautinės organizacijos gali dalyvauti programoje.
7 straipsnis
Biudžetas
1.           Programai įgyvendinti
skirtas finansinis paketas yra 439 mln. EUR.
2.           Šiai programai skirta
finansavimo suma taip pat gali būti naudojama padengti išlaidoms,
susijusioms su parengiamąja, stebėjimo, kontrolės, audito ir
vertinimo veikla, kuri yra reikalinga programai valdyti ir joje nustatytiems
tikslams pasiekti; visų pirma su tyrimais, ekspertų susitikimais,
informavimo ir publikavimo veikla, įskaitant Europos Sąjungos
politikos prioritetų koordinuotą komunikacijos veiklą, kiek ji susijusi
su bendraisiais šio reglamento tikslais, taip pat išlaidoms, susijusioms su IT
tinklais, skirtais daugiausia informacijai apdoroti ir ja keistis, taip pat
visoms kitoms techninės ir administracinės pagalbos išlaidoms, kurias
Komisija gali patirti valdydama programą.
3.           Metinius asignavimus tvirtina
biudžeto valdymo institucija, neviršydama XX Tarybos reglamente (ES, Euratomas)
Nr. XX/XX, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė
finansinė programa, nustatytų ribų.
8 straipsnis
Įgyvendinimo priemonės
1.           Komisija įgyvendina
Sąjungos finansinę paramą laikydamasi XX Reglamento (ES,
Euratomas) Nr. XX/XX dėl Europos Sąjungos metiniam biudžetui
taikomų finansinių taisyklių.
2.           Siekdama įgyvendinti
programą Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato metines
darbo programas. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 9 straipsnio
2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą.
3.           Metinėse darbo
programose nustatomos joms įgyvendinti reikalingos priemonės,
kvietimų teikti paraiškas prioritetai ir visi kiti elementai, kurių
reikalaujama pagal XX Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. XX/XX dėl
Europos Sąjungos metiniam biudžetui taikomų finansinių
taisyklių.
9 straipsnis
Komiteto procedūra
1.           Komisijai padeda komitetas.
Šis komitetas – tai komitetas, apibrėžtas Reglamente (ES)
Nr. 182/2011.
2.           Kai daroma nuoroda į
šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.
10 straipsnis
Papildomumas
1.           Komisija, bendradarbiaudama
su valstybėmis narėmis, užtikrina bendrą nuoseklumą,
papildomumą ir sąveiką su kitomis Sąjungos
priemonėmis, inter alia, su Teisingumo programa, programa „Europa
piliečiams“ ir vidaus reikalų, užimtumo ir socialinių
reikalų, sveikatos ir vartotojų apsaugos, švietimo, mokymo, jaunimo
ir sporto, informacinės visuomenės, plėtros, visų pirma
Pasirengimo narystei pagalbos priemonės ir fondų,
veikiančių pagal bendrą strateginę programą (CSF
fondai), srityse įgyvendinamomis programomis.
2.           Programos ištekliais gali
būti dalijamasi su kitomis Sąjungos priemonėmis, visų pirma
Teisingumo programa, siekiant įgyvendinti veiksmus, atitinkančius
abiejų programų tikslus. Veiksmas, kuriam skirtas programos
finansavimas, taip pat gali būti finansuojamas Teisingumo programos
lėšomis, jeigu abiejų programų lėšomis nėra
finansuojama ta pati veikla.
11 straipsnis
Sąjungos finansinių interesų apsauga
1.           Komisija tinkamomis
priemonėmis užtikrina, kad vykdant pagal šį reglamentą
finansuojamus veiksmus Sąjungos finansiniai interesai būtų
saugomi taikant prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija ir kitokia
neteisėta veika priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus ir, jei
nustatoma pažeidimų, atgaunant nepagrįstai sumokėtas sumas ir
prireikus skiriant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas.
2.           Komisijai arba jos atstovams
ir Audito Rūmams suteikiami įgaliojimai atlikti visų
dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, gavusių
Sąjungos lėšų pagal programą, dokumentų auditą ir
auditą vietoje.
              Europos kovos su
sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali, laikydamasi Reglamente (Euratomas, EB) Nr.
2185/96 nustatytų procedūrų, atlikti ūkinės veiklos
vykdytojų, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusių su tokiu
finansavimu, patikrinimus ir inspektavimą vietoje, siekdama nustatyti, ar
vykdant dotacijos susitarimą, dotacijos sprendimą ar sutartį dėl
Sąjungos lėšų skyrimo nebūta Sąjungos finansiniams
interesams kenkiančių sukčiavimo, korupcijos ar kitos
neteisėtos veikos atvejų.
              Nepažeidžiant pirmos ir
antros pastraipų nuostatų, bendradarbiavimo susitarimuose su
trečiosiomis šalimis bei tarptautinėmis organizacijomis ir
dotacijų susitarimuose, dotacijų sprendimuose ir sutartyse,
sudaromose įgyvendinant šį reglamentą, Komisijai, Audito
Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiami įgaliojimai atlikti tokį
auditą, patikrinimus ir inspektavimą vietoje.
12 straipsnis
Stebėjimas ir vertinimas
1.           Komisija reguliariai stebi
programą siekdama sekti pagal ją įgyvendinamų veiksmų,
kurie vykdomi 5 straipsnio 1 dalyje nurodytose veiksmų srityse, eigą
ir 4 straipsnyje nurodytų konkrečių tikslų pasiekimo lygį.
Stebint programą taip pat naudojamos priemonės, padedančios
įvertinti, kaip įgyvendinant programos veiksmus sprendžiami
lyčių lygybės ir kovos su diskriminacija klausimai. Prireikus
rodikliai turėtų būti išskaidomi pagal lytį, amžių ir
negalią.
2.           Komisija Europos Parlamentui
ir Tarybai teikia:
a)      tarpinę vertinimo ataskaitą ne
vėliau kaip iki 2018 m. vidurio;
b)      ex post vertinimo ataskaitą.
3.           Tarpinio vertinimo
ataskaitoje pateikiama informacija apie programos tikslų pasiekimo
lygį, lėšų naudojimo veiksmingumą ir papildomą Europos
naudą siekiant nustatyti, ar finansavimą srityse, kuriose
įgyvendinama programa, po 2020 m. reikia atnaujinti, pakeisti ar
sustabdyti. Joje taip pat turi būti aptariamos visos programos
supaprastinimo galimybės, jos vidinis ir išorinis nuoseklumas, taip pat
visų jos tikslų ir veiksmų aktualumas. Joje atsižvelgiama į
13 straipsnyje nurodytų programų ex post vertinimų
rezultatus.
4.           Ex post vertinimo
ataskaitoje pateikiama informacija apie ilgalaikius programos padarinius ir jos
rezultatų tvarumą siekiant turėti tam tikrą pagrindą,
kai bus priimamas sprendimas dėl vėlesnės programos.
13 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio priemonės
Veiksmai, kuriuos pradėta
įgyvendinti iki 2014 m. sausio 1 d. remiantis Sprendimu 2007/252/EB,
Sprendimu 779/2007/EB arba Sprendimo 1672/2006/EB 4 skirsniu „Kova su
diskriminacija ir įvairovė“ ir 5 skirsniu „Lyčių
lygybė“, toliau reglamentuojami tų sprendimų nuostatomis, kol
bus užbaigti. Atsižvelgiant į tuos veiksmus, nuorodos į komitetus,
pateiktos Sprendimo 2007/252/EB 10 straipsnyje, Sprendimo 779/2007/EB 10 straipsnyje
ir Sprendimo 1672/2006/EB 13 straipsnyje, suprantamos kaip nuorodos į šio
reglamento 9 straipsnyje nurodytą komitetą.
14 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas
įsigalioja 20-ą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
PRIEDAS
FINANSINĖ TEISĖS
AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
              1.1.    Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
              1.2.    Atitinkama
(-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
              1.3.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pobūdis
              1.4.    Tikslas
(-ai)
              1.5.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pagrindas
              1.6.    Trukmė
ir finansinis poveikis
              1.7.    Numatomas
(-i) valdymo metodas (-ai)
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
              2.1.    Priežiūros
ir atskaitomybės taisyklės
              2.2.    Valdymo
ir kontrolės sistema
              2.3.    Sukčiavimo
ir pažeidimų prevencijos priemonės
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO
(INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
              3.1.    Atitinkama
(-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os)
ir biudžeto išlaidų eilutė (-s)
              3.2.    Numatomas
poveikis išlaidoms
              3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė
              3.2.2. Numatomas
poveikis veiklos asignavimams
              3.2.3. Numatomas
poveikis administracinio pobūdžio asignavimams
              3.2.4. Suderinamumas
su dabartine daugiamete finansine programa
              3.2.5. Trečiųjų
šalių finansinis įnašas
              3.3.    Numatomas poveikis
įplaukoms
FINANSINĖ
TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA

1.
PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA
1.1.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas

Europos
Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m.
Teisių ir pilietybės programa, pasiūlymas

1.2.
Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB
sistemoje[18]

33 antraštinė dalis – Teisingumas

1.3.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis

þ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta
įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus
parengiamuosius veiksmus[19]

¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo
pratęsimu
¨ Pasiūlymas (iniciatyva)
susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują
priemonę

1.4.
Tikslai
1.4.1.
Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis
(-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia
iniciatyva)

Programa
siekiama prisidėti prie laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės
plėtros skatinant ir remiant veiksmingą Sutartyje dėl Europos
Sąjungos veikimo ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių
chartijoje numatytą teisių Europos įgyvendinimą. Tai
visų pirma apima Europos pilietybės suteikiamas teises,
nediskriminavimo dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės,
religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės
orientacijos principus ir moterų ir vyrų lygybę,
neįgalių asmenų ir pagyvenusių žmonių teises,
teisę į asmens duomenų apsaugą, vaiko teises,
vartotojų teises ir laisvę užsiimti verslu vidaus rinkoje
palengvinant tarpvalstybinius sandorius.

1.4.2.
Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama
VGV / VGB veikla

Konkretūs tikslai
Siekiant
pirmiau paminėto bendrojo tikslo programoje nustatomi šie konkretūs
tikslai:
a)
padėti gerinti galimybes naudotis Sąjungos pilietybės
suteikiamomis teisėmis;
b)
skatinti veiksmingai įgyvendinti nediskriminavimo dėl lyties,
rasės arba etninės kilmės, religijos arba įsitikinimų,
negalios, amžiaus arba lytinės orientacijos, principus, įskaitant
moterų ir vyrų lygybės, neįgalių asmenų ir
pagyvenusių žmonių teisių skatinimą;
c)
padėti užtikrinti aukšto lygio asmens duomenų apsaugą;
d)
didinti pagarbą vaiko teisėms;
e)
sudaryti sąlygas vartotojams ir įmonėms patikimai prekiauti ir
pirkti vidaus rinkoje užtikrinant pagal Sąjungos vartotojų
teisės aktus suteikiamas teises ir remiant laisvę užsiimti verslu
vidaus rinkoje sudarant tarpvalstybinius sandorius.
Atitinkama VGV / VGB veikla
VGB 33 02 ir 33 06.

1.4.3.
Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis

Nurodyti poveikį,
kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams
gavėjams (tikslinėms grupėms).
Pasiūlymu
bus prisidėta prie acquis įgyvendinimo, sudarius sąlygas
Sąjungos piliečiams ir įmonėms visapusiškai naudotis
galiojančiais teisės aktais. Jie bus geriau informuoti apie savo
teises, o valstybės narės ir suinteresuotosios šalys turės
geresnes informacijos, susijusios su gerąja patirtimi, mainų ir
tarpusavio bendradarbiavimo priemones. Pasiūlymo rezultatai paramos
gavėjams ir tikslinėms grupėms išsamiau aprašomi poveikio
vertinimo 4.1.2 skirsnyje.
Be
to, siūlomi finansavimo programų pakeitimai turės aiškų
naudingą poveikį būsimiems finansinės paramos valdymo
procesams. Visų pirma programose būtų taikomas integruotas
požiūris į su paraiškomis susijusius procesus, reikalingus pateikti
dokumentus ir IT sistemas, kurios turės būti naudojamos. Tai savaime
leis faktiškai sutaupyti laiko, nes daugumai suinteresuotųjų
šalių, veikiančių srityse, kurioms taikomos kai kurios
dabartinės kartos programos, nebereikėtų perprasti
skirtingų reikalavimų ir jos galėtų didesnį
dėmesį skirti turinio ir kokybės požiūriu geresniems
pasiūlymams rengti.
Be
to, dėl suderinto ir supaprastinto bendro projektų atrankos proceso
smarkiai sumažėtų laikotarpis nuo paraiškų pateikimo iki
rezultatų gavimo ir todėl trumpiau truktų neapibrėžta
paraišką teikiančios organizacijos padėtis. Taip būtų
suteikta papildomos naudos projektams, nes laikas nuo jų koncepcijos
sukūrimo iki jų pradžios gerokai sutrumpėtų ir todėl
juose būtų daug veiksmingiau atsižvelgiama į konkrečius
poreikius, kuriuos šiais projektais siekiama patenkinti laikantis ES politikos
prioritetų.

1.4.4.
Rezultatų ir poveikio rodikliai

Nurodyti
pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.
Rodikliai,
naudojami siekiant išmatuoti pirmiau minėtų konkrečių
tikslų pasiekimo lygį, inter alia, apima Europos
gyventojų supratimą apie tai, ar šios teisės gerbiamos, jomis
naudojamasi ir jos užtikrinamos, ir skundų skaičių.
Teisingumo
generalinis direktoratas neturi pakankamai informacijos apie dabartinę
padėtį, kad galėtų nustatyti reikšmingus ilgalaikius arba
vidutinės trukmės tikslus, tačiau prieš pradedant
įgyvendinti programą Teisingumo generalinis direktoratas stengsis surinkti
daugiau informacijos apie dabartinę padėtį, kad būtų
galima nustatyti gaires ir tikslus.

1.5.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas
1.5.1.
Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai

Kadangi
teisės aktai yra pagrindinė Sąjungos tikslų teisių ir
pilietybės srityje įgyvendinimo priemonė, ji turi būti
papildoma kitomis priemonėmis. Šiuo atveju finansavimas atlieka
svarbų vaidmenį. Finansavimu visų pirma turėtų
būti prisidėta prie veiksmingesnio teisės aktų ir
tiesiogiai Sutartyje nustatytų teisių užtikrinimo didinant
piliečių, specialistų ir suinteresuotųjų šalių
žinias, informuotumą ir gebėjimus, kai remiamas:
-            informacijos teikimas ir visuomenės informuotumo didinimas,
įskaitant paramą nacionalinėms ir Europos kampanijoms, skirtoms
informuoti žmones apie jų teises, kurios užtikrinamos ES teisėje, ir
tai, kaip jas užtikrinti praktikoje;
-        teisės
specialistų (pvz., teisėjų ir prokurorų) ir kitų
specialistų mokymas ir kompetencijos didinimas siekiant aprūpinti
juos priemonėmis, kurias taikant ES teises ir politikos sritis
būtų galima veiksmingai įgyvendinti praktikoje.
Finansavimas taip pat
atlieka pagrindinį vaidmenį skatinant tarpvalstybinį
bendradarbiavimą ir didinant tarpusavio pasitikėjimą, kai:
-        stiprinami
tinklai, t. y. padedama visoje ES veikiančioms organizacijoms rengti
būsimas iniciatyvas šioje srityje, taip pat skatinama nuosekliai jas
įgyvendinti visoje Europoje;
-        tarpvalstybiniu
lygmeniu bendradarbiaujama vykdymo srityje, pvz., sukuriant įspėjimo
apie vaiko dingimą sistemas, koordinuojant operatyvinę ir
tarpvalstybinę kovos su narkotikais bendradarbiavimo veiklą.
Be to, finansavimas
turėtų būti skiriamas:
-        moksliniams
tyrimams, analizei ir kitokiai paramos veiklai siekiant suteikti
įstatymų leidėjui aiškią ir išsamią informaciją
apie problemas ir faktinę padėtį. Šios veiklos rezultatai
suteiks informacijos tobulinant ir įgyvendinant ES politiką ir
užtikrinant, kad ji būtų pagrįsta įrodymais,
turėtų aiškius tikslus ir tinkamą struktūrą.

1.5.2.
Papildoma ES dalyvavimo nauda

Skiriant
finansavimą pagal Teisių ir pilietybės programą didžiausias
dėmesys skiriamas veiklai, kurią atliekant ES intervencija galima
suteikti papildomos naudos, palyginti su pavienių valstybių
narių veiksmais. Veikla, kuriai taikomas šis reglamentas, prisidedama prie
veiksmingo acquis taikymo skatinant valstybių narių tarpusavio
pasitikėjimą, didinant tarpvalstybinį bendradarbiavimą bei
kuriant daugiau tinklų ir siekiant teisingai, aiškiai ir nuosekliai visoje
Sąjungoje taikyti Sąjungos teisę. Tik veikiant Sąjungos
lygmeniu galima užtikrinti koordinuotą veiklą, kuri gali būti
įgyvendinama visose valstybėse narėse. Europos Sąjunga turi
geresnes nei valstybės narės sąlygas spręsti
tarpvalstybinius klausimus ir kurti tarpusavio mokymosi Europos programą.
Be Sąjungos paramos suinteresuotosios šalys būtų linkusios
panašias problemas spręsti pavieniui ir nekoordinuotai. Bendradarbiaudamos
ir kurdamos tarpusavio tinklus jos galės dalytis gerąja patirtimi,
visų pirma skirtingose valstybėse narėse taikomais novatoriškais
ir integruotais metodais. Šios veiklos dalyviai tuomet veiks kaip tarpininkai
atitinkamoje savo profesinės veiklos srityje ir savo valstybėse
narėse platesniu mastu skleis gerąją patirtį.
Bus
remiamas patikimas analitinis pagrindas remti ir plėtoti politikos sritis.
Europos Sąjungos intervencija leidžia nuosekliai vykdyti šią
veiklą visoje Sąjungoje ir ja užtikrinama masto ekonomija.
Nacionaliniu finansavimu nebūtų pasiekti tokie patys rezultatai,
dėl jo tik atsirastų suskaidytas ir ribotas požiūris, kuriame
nebūtų atsižvelgiama į visos Europos Sąjungos poreikius.

1.5.3.
Panašios patirties išvados

Atlikus
šiuo metu teisių ir pilietybės srityje įgyvendinamų
programų laikotarpio vidurio vertinimus paaiškėjo, kad programos iš
esmės yra veiksmingos, bet taip pat buvo atskleista keletas problemų,
pvz., nenuoseklus daugybės mažos apimties projektų,
turinčių ribotą poveikį, finansavimas (pranc. saupoudrage).
Nors finansavimas skiriamas daugybei projektų, nėra subalansuoto
geografinio pasiskirstymo tarp finansavimą gaunančių
organizacijų. Laikotarpio vidurio vertinimuose pripažįstama, kad
reikėtų labiau stengtis geriau skleisti finansuojamos veiklos
rezultatus ir padarinius bei geriau juos išnaudoti. Didesnė sklaida
neatsiejama nuo geresnio vertinimo ir stebėjimo. Veiksmingumo
požiūriu laikotarpio vidurio vertinimai ir viešos konsultacijos atskleidė
sudėtingas biurokratines procedūras, su kuriomis susiduria
pareiškėjai. Administraciniu požiūriu dėl pagausėjusių
procedūrų, naudojamų skirtingose programose, sukuriama
didelė administracinė našta Komisijai. Dėl
pagausėjusių procedūrų ir didelės administracinės
naštos procedūros ilgiau trunka. Sujungus programas būtų
išspręstas šis klausimas ir sukurta programų sąveika.

1.5.4.
Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis
atitinkamomis priemonėmis

Programa
siekiama sąveikos, nuoseklumo ir papildomumo su kitomis Sąjungos
priemonėmis, inter alia, su Teisingumo programa ir vidaus
reikalų, užimtumo, sveikatos ir vartotojų apsaugos, švietimo, mokymo,
jaunimo ir sporto, ryšių, informacinės visuomenės, plėtros,
visų pirma Pasirengimo narystei pagalbos priemonės ir fondų,
veikiančių pagal bendrą strateginę programą (CSF
fondai), srityse įgyvendinamomis programomis. Šių kitų
programų veiklos dubliavimo bus išvengta, o siekiant visoms programoms
bendrų tikslų gali būti dalijamasi Teisingumo programos ir
Teisių ir pilietybės programos ištekliais.

1.6.
Trukmė ir finansinis poveikis

þ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
ribota
·      þ  Pasiūlymas
(iniciatyva) galioja nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m.
gruodžio 31 d.
·      þ  Finansinis
poveikis nuo 2014 m. iki 2020 m. ir vėliau
¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
neribota
·      Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM,
·      vėliau – visavertis taikymas.

1.7.
Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[20]

þ Komisijos vykdomas tiesioginis
centralizuotas valdymas
þ Netiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant:
·      þ  vykdomosioms
įstaigoms
·      þ  Bendrijų
įsteigtoms įstaigoms[21]

·      ¨  nacionalinėms
viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas teikiančioms
įstaigoms
·      ¨asmenims,
atsakingiems už konkrečių veiksmų vykdymą pagal Europos
Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame
pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49
straipsnyje
¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis
¨ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis
þ Jungtinis valdymas
kartu su tarptautinėmis organizacijomis (kaip nurodyta toliau)
Jei nurodomas daugiau
kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio
punkto pastabų skiltyje.
Pastabos
Galimybė
naudotis veikiančia vykdomąja įstaiga visiškai arba iš dalies
įgyvendinant programą paaiškinama aiškinamajame memorandume. Šiame
etape šiuo klausimu nepriimtas joks sprendimas ir jokia sąnaudų ir
naudos analizė nebuvo atlikta, tačiau galimybė neatmetama.
Jungtinis
valdymas yra kita galimybė, kuri galėtų būti numatyta
ateityje. Tai visų pirma susiję su 6 straipsnio 2 dalyje nurodytomis
tarptautinėmis organizacijomis: Europos Taryba, Jungtinėmis Tautomis
ir OECD.

2.
VALDYMO PRIEMONĖS
2.1.
Priežiūros ir atskaitomybės
taisyklės

Nurodyti dažnumą
ir sąlygas.
Pasiūlyme
nustatytos stebėjimo ir vertinimo pareigos. Pasiekimai, susiję su
konkrečiais uždaviniais, bus reguliariai stebimi remiantis pasiūlyme
nustatytais rodikliais.
Be
to, ne vėliau kaip iki 2018 m. vidurio Komisija pateiks programos
tikslų pasiekimo lygio, išteklių naudojimo veiksmingumo ir programos
suteikiamos papildomos Europos naudos tarpinę vertinimo ataskaitą.
Ilgalaikio poveikio ir programos padarinių tvarumo ex post
vertinimas bus atliktas baigiant programą.

2.2.
Valdymo ir kontrolės sistema
2.2.1.
Nustatyta rizika

Teisingumo
generalinis direktoratas nesusidūrė su didele išlaidų
programų klaidų rizika. Tai matyti iš pastarųjų metų
Audito Rūmų ataskaitų, kuriose nenustatyta didelių
klaidų, ir Teisingumo generalinio direktorato (buvusio Teisingumo,
laisvės ir saugumo generalinio direktorato) metinių veiklos
ataskaitų, kuriose neaptiktųjų klaidų buvo ne daugiau kaip
2 proc. (išskyrus vienintelę išimtį „Daphne“ programoje
2009 m.).
Nustatytos
šios pagrindinės rizikos rūšys:
–
blogos atrinktų projektų kokybės ir projekto prasto techninio
įgyvendinimo rizika, dėl kurios mažėja programų poveikis
(dėl netinkamų atrankos procedūrų – kompetencijos stokos
arba nepakankamo stebėjimo rizika);
–
neveiksmingo arba neekonomiško skirtų lėšų, tiek susijusių
su dotacijomis (sudėtingas tinkamų finansuoti faktinių išlaidų
grąžinimas ir ribotos galimybės tinkamas finansuoti išlaidas tikrinti
remiantis dokumentais), tiek susijusių su pirkimais (kartais mažai
ekonominės veiklos vykdytojų turi reikiamų atitinkamos srities
žinių, dėl to neįmanoma palyginti siūlomų kainų),
naudojimo rizika;
–
rizika, susijusi su (ypač) mažesnių organizacijų gebėjimu
veiksmingai kontroliuoti išlaidas ir užtikrinti operacijų skaidrumą;
–
Komisijos reputacijai kylanti rizika, jei atskleidžiami sukčiavimo atvejai
ar nusikaltimai; dėl gana gausių rangovų ir paramos
gavėjų, kurių kiekvienas taiko savą, neretai gana mažo
masto kontrolės sistemą, įvairovės pasitikėjimą
kelia tik dalis trečiųjų šalių vidaus kontrolės sistemų.
Tikimasi,
kad tokia rizika sumažės geriau apibrėžiant pasiūlymų
tikslus ir atsižvelgiant į supaprastintas nuostatas, įtrauktas į
kas trejus metus atliekamą Finansinio reglamento peržiūrą.

2.2.2.
Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai)

Vidaus kontrolės sistemos aprašymas
Ateities
programai numatyta kontrolės sistema – dabartinės kontrolės sistemos
tęsinys. Ją sudaro keturios skirtingos sudedamosios dalys: programos
valdymo skyriaus atliekama veiklos priežiūra, centrinio biudžeto ir
kontrolės skyriaus atliekama ex ante kontrolė (finansinė
patikra), vidaus viešųjų pirkimų komitetas (JPC), ex post
dotacijų kontrolė ir vidaus audito skyriaus ir (arba) vidaus audito
tarnybos atliekami auditai.
Programų
valdymo skyrius atlieka visų sandorių ex ante patikrą, o
biudžeto ir kontrolės skyrius atlieka šių sandorių
finansinę patikrą (išskyrus nedidelės rizikos išankstinį
finansavimą). Dotacijų atveju prašymai kompensuoti išlaidas yra
išsamiai tikrinami ir prireikus remiantis rizikos vertinimu prašoma pateikti
patvirtinamuosius dokumentus. Visos atviros ir ribotos viešųjų pirkimų
procedūros ir visos derybų būdu vykdomos procedūros,
kurių vertė didesnė nei 60 000 EUR, yra pateikiamos vidaus
viešųjų pirkimų komitetui patikroms atlikti prieš patvirtinant
sprendimą dėl laimėtojo.
Ex post kontrolės sritis taikoma
„nustatymo strategijai“, kurios tikslas – nustatyti maksimalų
anomalijų skaičių siekiant atgauti nepagrįstai
išmokėtas sumas. Remiantis šia strategija auditai atliekami keliuose
projektuose, kurie iš esmės būna atrinkti remiantis rizikos analize.
Kontrolės mechanizmų sąnaudos ir
nauda
Atsižvelgdami
į apytikslius apskaičiavimus manome, kad 50–70 proc. visų
darbuotojų, dalyvaujančių valdant dabartines finansines
programas, vykdo kontrolės funkcijas plačiąja prasme (nuo
paramos gavėjų arba rangovų atrankos iki audito
rekomendacijų įgyvendinimo). Tam reikalingų išlaidų dydis
svyruoja nuo 2,1 mln. EUR (50 proc. 2014 m. išlaidų
žmogiškiesiems ištekliams, nurodytiems 3.2.3 skirsnyje) iki 3,2 mln. EUR
(70 proc. 2020 m. išlaidų žmogiškiesiems ištekliams, nurodytiems
3.2.3 skirsnyje). Be to, ex post auditams atlikti samdant išorės
audito įmones kasmet išleidžiama vidutiniškai 75 000–100 000 EUR
suma, kuri finansuojama iš asignavimų administracinei pagalbai. Šios
išlaidos sudaro 6–4 proc. bendro programos biudžeto ir per septynerių
metų laikotarpį sumažėja, nes metiniai asignavimai
2014–2020 m. iš esmės padidėja, o išlaidos kontrolei išlieka
gana stabilios.
Dėl
ex ante ir ex post kontrolės derinimo, taip pat
dokumentų patikrų ir vietoje atliekamo audito pastaraisiais metais
kiekybiškai įvertinamas likutinis klaidų lygis buvo mažesnis nei
2 proc., išskyrus vieną išimtį „Daphne“ programoje 2009 m.,
kurioje klaidų lygis šiek tiek viršijo 2 proc. Ši problema buvo
išspręsta po metų padidinus vietoje atliekamos ex post
kontrolės dažnumą. Atliekant šią kontrolę šioje programoje
nustatytos ir ištaisytos likusios klaidos. Todėl, Teisingumo generalinio
direktorato nuomone, vidaus kontrolės sistema, taip pat jos išlaidos yra
tinkamos siekiant užtikrinti žemą klaidų lygį.
Tačiau,
atsižvelgdamas į šias aplinkybes, Teisingumo generalinis direktoratas
toliau nagrinės galimybes sustiprinti valdymą ir siekti didesnio
supaprastinimo. Sumažinus programų skaičių, bus taikomos
suderintos taisyklės ir procedūros, ir tai padės sumažinti
klaidų riziką. Be to, bus kuo daugiau naudojamasi supaprastinimo
priemonėmis, kurios nustatomos kas trejus metus peržiūrint
Finansinį reglamentą, nes tikimasi, kad jos padės sumažinti
paramos gavėjų administracinę naštą ir kartu sumažinti
klaidos riziką ir administracinę naštą Komisijai.
Kontrolės (dabar vykdomos kontrolės)
pobūdžio ir intensyvumo suvestinė
 Kontrolės suvestinė || Suma mln. EUR   || Paramos gavėjų / sandorių skaičius (proc., palyginti su visa suma) || Kontrolės išsamumas* (vertinimas 1–4) || Aprėptis (vertė, proc.)
 Visų finansinių sandorių ex ante kontrolė || nėra duomenų || 100 % || 1–4, remiantis sandorio rizika ir rūšimi || 100 %
 Teisingumo viešųjų pirkimų komiteto atliekama sprendimų dėl viešųjų pirkimų kontrolė || nėra duomenų || 100 % viešųjų pirkimų procedūrų, kai suma didesnė nei 125 000 EUR, ir derybų būdu vykdomų procedūrų, kai suma didesnė nei 60 000 EUR || 4 || 100 % viešųjų pirkimų procedūrų, kai suma didesnė nei 125 000 EUR, ir derybų būdu vykdomų procedūrų, kai suma didesnė nei 60 000 EUR
 Dotacijų galutinio išmokėjimo ex post kontrolė || nėra duomenų || Bent 10 % || 4 || 5–10 %
*Kontrolės
išsamumas:
1. Minimali administracinė / aritmetinė
kontrolė, nedarant nuorodos į patvirtinamuosius dokumentus.
2. Kontrolė darant nuorodą į
patvirtinamąją informaciją, kurioje numatytas nepriklausomos
priežiūros aspektas (pvz., audito sertifikatas ar kitas patvirtinimas),
bet nedarant nuorodos į pagrindžiamuosius dokumentus.
3. Kontrolė darant nuorodą į visiškai
nepriklausomą patvirtinamąją informaciją (pvz.,
duomenų bazę, kurioje patvirtinami tam tikri prašymo elementai,
trečioji šalis ar Komisijos atliktas pasiektų laimėjimų
įvertinimas ir pan.).
4. Kontrolė darant nuorodą į
pagrindžiamuosius dokumentus, kurie prieinami atitinkamame proceso etape,
dėl visų sąnaudų ir rezultatų (pvz., darbo laiko
apskaitos žiniaraščiai, sąskaitos, fizinis patikrinimas ir pan.), ir
suteikiant galimybę su jais susipažinti; t. y. tokio paties
intensyvumo sandorio testavimo, kaip tų, kuriuos atliko Audito Rūmai
DAS audito metu, kontrolė.

2.3.
Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos
priemonės

Nurodyti dabartines
arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones.
Būsimoje
Teisių ir pilietybės programoje yra arba bus nustatytos įvairios
priemonės siekiant užkirsti kelią sukčiavimui ir pažeidimams.
Pasiūlymo 11 straipsnyje įtvirtinta nuostata dėl Europos
Sąjungos finansinių interesų apsaugos. Laikydamasis 2011 m.
birželio mėn. Komisijos priimtos kovos su sukčiavimu strategijos
Teisingumo generalinis direktoratas kuria kovos su sukčiavimu
strategiją, apimančią visą išlaidų grandinę,
atsižvelgdamas į priemonių, kurios turės būti įgyvendintos,
proporcingumą ir sąnaudų ir naudos analizę. Ši strategija
pagrįsta dviem ramsčiais: prevencija, pagrįsta veiksmingomis
patikromis, ir tinkamu atsaku nustačius sukčiavimo atvejį arba
pažeidimus, kurį sudaro neteisėtai išmokėtų sumų
susigrąžinimas ir, kai tinkama, skiriamos veiksmingos, proporcingos ir
atgrasančios sankcijos. Kovos su sukčiavimu strategijoje aprašyta ex
ante ir ex post kontrolės sistema, pagrįsta „raudonomis
vėliavėlėmis“, ir joje konkrečiai nurodytos
procedūros, kuriomis turi vadovautis darbuotojai, nustatę
sukčiavimo atvejį arba pažeidimus. Joje taip pat pateikiama
informacija apie darbo su OLAF tvarką.

3.
NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS
POVEIKIS
3.1.
Atitinkama (-os) daugiametės finansinės
programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė
(-s)

·      Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės
Daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti
eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Išlaidų kategorija.....................] || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 [3…] || [33 01 04.YY] [Teisių ir pilietybės programa] || [NDA...] || TAIP || TAIP || NE || NE
 [3…] || [33 YY YY YY] [Teisių ir pilietybės programa] || [DA...] || TAIP || TAIP || NE || NE
   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.
Numatomas poveikis išlaidoms
3.2.1.
Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė

mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || Numeris || [3 išlaidų kategorija – Saugumas ir pilietybė]
 Teisingumo GD ||   ||   || 2014 metai[22] || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || Po 2020 m. || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Biudžeto eilutės numeris – 33 xx xx || Įsipareigojimai || (1) || 42,400 || 47,900 || 53,900 || 60,900 || 67,900 || 74,900 || 83,400 ||   || 431,300
 Mokėjimai || (2) || 17,100 || 27,700 || 39,800 || 49,000 || 59,100 || 65,900 || 73,300 || 99,400 || 431,300
 Biudžeto eilutės numeris || Įsipareigojimai || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[23]* ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Biudžeto eilutės numeris 33 01 04 yy ||   || (3) || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 ||   || 7,700
 IŠ VISO asignavimų TEISINGUMO GD || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 43,500 || 49,000 || 55,000 || 62,000 || 69,000 || 76,000 || 84,500 ||   || 439,000
 Mokėjimai || =2+2a +3 || 18,200 || 28,800 || 40,900 || 50,100 || 60,200 || 67,000 || 74,400 || 99,400 || 439,000
*Komisija gali numatyti (dalies) programos
įgyvendinimą perduoti veikiančioms išorės vykdomosioms
įstaigoms. Prireikus sumos ir įvertinimai bus pataisyti pagal
perdavimo išorės subjektams proceso rezultatus.
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 42,400 || 47,900 || 53,900 || 60,900 || 67,900 || 74,900 || 83,400 ||   || 431,300
 Mokėjimai || (5) || 17,100 || 27,700 || 39,800 || 49,000 || 59,100 || 65,900 || 73,300 || 99,400 || 431,300
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 ||   || 7,700
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 3 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 43,500 || 49,000 || 55,000 || 62,000 || 69,000 || 76,000 || 84,500 ||   || 439,000
 Mokėjimai || =5+ 6 || 18,200 || 28,800 || 40,900 || 50,100 || 60,200 || 67,000 || 74,400 || 99,400 || 439,000
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 || „Administracinės išlaidos“
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || Po 2020 m. || IŠ VISO
 TEISINGUMO GD ||   ||
  Žmogiškieji ištekliai || 4,185 || 4,247 || 4,165 || 4,254 || 4,344 || 4,433 || 4,522 ||   || 30,150
  Kitos administracinės išlaidos || 0,054 || 0,055 || 0,056 || 0,057 || 0,059 || 0,060 || 0,061 ||   || 0,402
 IŠ VISO TEISINGUMO GD || Asignavimai || 4,239 || 4,302 || 4,221 || 4,311 || 4,403 || 4,493 || 4,583 ||   || 30,552
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 4,239 || 4,302 || 4,221 || 4,311 || 4,403 || 4,493 || 4,583 ||   || 30,552
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai ||   || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 47,739 || 53,302 || 59,221 || 66,311 || 73,403 || 80,493 || 89,083 ||   || 469,552
 Mokėjimai || 22,439 || 33,102 || 45,121 || 54,411 || 64,603 || 71,493 || 78,983 || 99,400 || 469,552

3.2.2.
Numatomas poveikis veiklos asignavimams

·      ¨  Pasiūlymui
(iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami
·      þ  Pasiūlymui
(iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip: Teisingumo
generalinis direktoratas negali pateikti baigtinio visų rezultatų,
siektinų panaudojant finansinės intervencijos iš programos
lėšas, jų vidutinių išlaidų ir duomenų, sąrašo,
kaip reikalaujama šiame skirsnyje. Šiuo metu nėra statistinių
priemonių, pagal kurias būtų galima nustatyti vidutines išlaidas
remiantis dabartinėmis programomis, be to, tikslus išlaidų nustatymas
prieštarautų principui, pagal kurį būsima programa
turėtų būti pakankamai lanksti, kad būtų galima
prisitaikyti prie 2014–2020 m. politinių prioritetų. Tačiau
pateikiamas (neišsamus) rezultatų, kuriuos tikimasi pasiekti,
sąrašas:
–
tikslinės grupės asmenų, dalyvavusių informuotumo didinimo
veikloje, skaičius;
–
tikslinės grupės asmenų, dalyvavusių mokymo veikloje,
skaičius;
–
suinteresuotųjų šalių, dalyvaujančių, inter alia,
kuriant tinklus, vykdant mainus, mokomosiose kelionėse, skaičius;
–
tarpvalstybinio bendradarbiavimo, įskaitant bendradarbiavimą
naudojant IT priemones ir Europos procedūras, atvejų skaičius;
– remiantis vertinimais, poveikio vertinimais ir
išsamiomis konsultacijomis su suinteresuotosiomis šalimis ir ekspertais
sukurtos politikos iniciatyvos;
– su programos įgyvendinimu susijusių
atliktų vertinimų ir poveikio vertinimų skaičius.
Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
 Nurodyti tikslus ir rezultatus   ò ||   ||   || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || IŠ VISO
  REZULTATAI
 Rezultato rūšis[24]   || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų
 1 KONKRETUS TIKSLAS[25] ... ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 1 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2 KONKRETUS TIKSLAS ... ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO IŠLAIDŲ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Numatomas poveikis administracinio pobūdžio
asignavimams
3.2.3.1.
Suvestinė

·      ¨  Pasiūlymui
(iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai nenaudojami
·      þ  Pasiūlymui
(iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai naudojami taip:
mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
   || 2014 metai[26] || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || IŠ VISO
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai || 4,185 || 4,247 || 4,165 || 4,254 || 4,344 || 4,433 || 4,522 || 30,150
 Kitos administracinės išlaidos || 0,054 || 0,055 || 0,056 || 0,057 || 0,059 || 0,060 || 0,061 || 0,402
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 4,239 || 4,302 || 4,221 || 4,311 || 4,403 || 4,493 || 4,583 || 30,552
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[27]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 7,700
 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 7,700
 IŠ VISO || 5,339 || 5,402 || 5,321 || 5,411 || 5,503 || 5,593 || 5,683 || 38,252
Komisija gali numatyti (dalies) programos
įgyvendinimą perduoti veikiančioms išorės vykdomosioms
įstaigoms. Prireikus sumos ir įvertinimai bus pataisyti pagal
perdavimo išorės subjektams proceso rezultatus.

3.2.3.2.
 Numatomi
žmogiškųjų išteklių poreikiai

·      ¨  Pasiūlymui
(iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami
·      þ  Pasiūlymui
(iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip:
Sąmatą nurodyti visos darbo dienos
ekvivalentais sveikaisiais skaičiais
 ||   || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai
  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE)) ||
 || 33 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 30,75 || 30,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75
 || XX 01 01 02 (Delegacijos) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE))[28]   ||
 || 33 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) || 0,5 || 0,5 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[29]   || - būstinėje[30]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - delegacijose ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE - netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE - tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || IŠ VISO || 31,25 || 31,25 || 29,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75
33 yra
atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
Žmogiškųjų
išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus
priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir
prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD
gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo
procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Sumos ir
įvertinimai bus pataisyti, atsižvelgiant į numatomo perdavimo
išorės subjektams proceso rezultatus.
Vykdytinų
užduočių aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Vykdytinos užduotys apima visas užduotis, reikalingas finansinei programai valdyti, pvz.: - prisidėti prie biudžetinės procedūros; - rengti metines darbo programas ir (arba) finansavimo sprendimus, nustatyti metinius prioritetus; - administruoti kvietimus teikti paraiškas ir kvietimus dalyvauti konkursuose ir su jais susijusias atrankos procedūras; - bendrauti su suinteresuotosiomis šalimis (galimais arba dabartiniais paramos gavėjais, valstybėmis narėmis ir kt.); - administruoti einamuosius ir finansinius projektų klausimus; - vykdyti minėtas patikras (ex ante patikra, pirkimų komitetas, ex post auditas, vidaus auditas); - tvarkyti apskaitą; - rengti ir administruoti dotacijų valdymo IT priemones; - stebėti ir atsiskaityti, kaip įgyvendinami tikslai, įskaitant veiksmų įvykdymo ataskaitą ir metinę veiklos ataskaitą.
 Išorės personalas || Užduotys panašios į pareigūnų ir laikinųjų darbuotojų vykdomas užduotis, išskyrus tas, kurių išorės personalas negali vykdyti.

3.2.4.
Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine
programa

·      þ  Pasiūlymas
(iniciatyva) atitinka kitą daugiametę finansinę
programą
·      ¨  Atsižvelgiant
į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti
daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos
programavimą
Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir
nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.
·      ¨  Įgyvendinant
pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo
priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą[31]
Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti
atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.

3.2.5.
Trečiųjų šalių įnašai

·      þ  Pasiūlyme
(iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo
·      ¨  Pasiūlyme
(iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas apskaičiuojamas taip:
Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
   || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || Iš viso
 Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
Numatomas poveikis įplaukoms

·      ¨  Pasiūlymas
(iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms
·      þ  Pasiūlymas
(iniciatyva) turi finansinį poveikį:
¨         nuosaviems ištekliams
þ         įvairioms įplaukoms
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Biudžeto įplaukų eilutė || Asignavimai, skirti einamųjų metų biudžetui || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[32]
 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai
 Straipsnis 6xxxx…………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Įvairių
asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų
eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas poveikis.
[33
yyyyyy…] Įplaukų eilutė
Nurodyti poveikio
įplaukoms apskaičiavimo metodą.
Šiame
etape įplaukos nėra žinomos ir priklausys nuo šalių
kandidačių dalyvavimo programoje.
[1]               Komunikatas
dėl ES biudžeto peržiūros, COM(2010) 700 galutinis,
2010 10 19.
[2]               Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, „Strategijos
„Europa 2020“ biudžetas. Dabartinė finansavimo sistema, būsimi
iššūkiai, konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais rezultatai
ir skirtingos galimybės, susijusios su horizontaliais ir sektorių
aspektais“, SEC(2011) 868 galutinis, pridedamas prie komunikato „Strategijos
„Europa 2020“ biudžetas“, COM(2011) 500 galutinis, 2011 6 29.
[3]               http://ec.europa.eu/justice/news/consulting_public/news_consulting_0010_en.htm.

[4]               Civilinės teisenos programa (JCIV), Baudžiamosios
teisenos programa (JPEN), Pagrindinių teisių ir pilietybės
programa (FRC), programa „Daphne III“ (DAP), programa „Narkotikų
prevencija ir informacija apie juos“ (DPIP) ir Užimtumo ir socialinio
solidarumo programos (PROGRESS) skirsniai „Kova su diskriminacija ir
įvairovė“ ir „Lyčių lygybė“.
[5]               „Civilinės teisenos“ finansinės programos
įgyvendinimo rezultatų ir kokybinių bei kiekybinių
aspektų tarpinio įvertinimo ataskaita, COM(2011) 351 galutinis,
2011 6 15; Baudžiamosios teisenos programos tarpinio vertinimo
ataskaita, COM(2011) 255 galutinis, 2011 5 11; 2007–2013 m.
Pagrindinių teisių ir pilietybės programos tarpinio vertinimo
ataskaita, COM(2011) 249 galutinis, 2011 5 5; Tarpinio „Daphne III“ programos
2007–2013 m. vertinimo ataskaita, COM(2011) 254 galutinis,
2011 5 11; Tarpinio 2007–2013 m. specialiosios programos
„Narkotikų prevencija ir informacija apie juos“ vertinimo ataskaita,
COM(2011) 246 galutinis, 2011 5 5.
[6]               OL C 115, 2010 5 4, p. 1.
[7]               COM(2010) 2020 galutinis, 2010 3 3.
[8]               COM(2011) 500, 2011 6 29.
[9]               OL L 110, 2007 4 27, p. 33 ir klaidų ištaisymas, OL
L 141, 2007 6 2.
[10]             OL L 173, 2007 7 3, p. 19.
[11]             OL L 315, 2006 11 15, p.1.
[12]             COM(2010) 700,
2010 10 19.
[13]             OL L 55, 2011 2 28, p. 13.
[14]             OL L XX, XXXX XX XX, p. XX.
[15]             OL L XX, XX, p. XX.
[16]             OL L XX, XX, p. XX.
[17]             OL L 292, 1996 11 15, p. 2.
[18]             VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla
grindžiamas biudžeto sudarymas.
[19]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies
a arba b punkte.
[20]             Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į
Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[21]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje.
[22]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
pradžios metai.
[23]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[24]             Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz.,
finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir
kt.).
[25]             Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus
(-ūs) tikslas (-ai)...“.
[26]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
pradžios metai.
[27]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[28]             CA – sutartininkas („Contract Agent“); INT – per agentūrą
įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos
ekspertas („Jeune Expert en Délégation“); LA – vietinis darbuotojas („Local
Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National
Expert“).
[29]             Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės
personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA
eilučių).
[30]             Būtina struktūriniams fondams, Europos
žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos
žuvininkystės fondui (EŽF).
[31]             Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.
[32]             Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus
mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros
sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų.