title: Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimų ir trečiųjų šalių laivų žvejybos galimybių Bendrijos vandenyse

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52007PC0330

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 18.6.2007KOM(2007) 330 galutinis2007/0114 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimų ir trečiųjų šalių laivų žvejybos galimybių Bendrijos vandenyse(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Pasiūlymo aplinkybės-  Pasiūlymo pagrindimas ir tikslaiŠis pasiūlymas parengtas po Bendrosios žuvininkystės politikos tobulinimo ir supaprastinimo veiklos plane 2006–2008 metams[1] pateikto pasiūlymo. Atsižvelgiant į po 1994 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 3317/94, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl leidimo žvejoti trečiosios šalies vandenyse pagal žvejybos susitarimą[2], priėmimo pakitusias žvejybos ne Bendrijos vandenyse aplinkybes ir siekiant vykdyti tarptautinius įpareigojimus būtina įdiegti bendrąją Bendrijos laivų visų rūšių žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimų sistemą.Reikėtų iš naujo apibrėžti ir šiuo metu skirtinguose teisiniuose tekstuose nustatytas su trečiosios šalies vėliava plaukiojančių laivų žvejybos veiklos galimybių Bendrijos vandenyse taisykles ir, kiek tikslinga, suderinti jas su Bendrijos žvejybos laivams taikomomis taisyklėmis.Pagal galimybes administraciniame procese įdiegus duomenų keitimosi elektroniniu būdu sistemą bus galima pagreitinti procedūras, užtikrinti kokybiškesnius proceso rezultatus, iš visų susijusių administracinių institucijų gauti informaciją internetu arba elektroniniu paštu ir pagerinti bendrą administracinio proceso efektyvumą.-  Bendrosios aplinkybėsBendroji žuvininkystės politika (BŽP) reguliuojama ne tik žvejybos veikla Bendrijos vandenyse, bet ir Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veikla ne Bendrijos vandenyse. Žvejybos veikla tarptautiniuose vandenyse ir trečiųjų šalių vandenyse daugiausiai reguliuojama Bendrijos pasirašytais dvišaliais ir daugiašaliais susitarimais. Vykdant šių susitarimų įpareigojimus ir siekiant BŽP tikslų svarbu turėti aiškias žvejybos veiklos leidimų taisykles ir valstybių narių bei Komisijos atliekamos tokios veiklos kontrolės taisykles.Bendrijos žvejybos laivai vykdo veiklą maždaug 20 trečiųjų šalių teritoriniuose vandenyse pagal šių šalių ir Bendrijos dvišalius susitarimus. Daugumoje šių susitarimų numatytas Bendrijos finansinis įnašas, pirmiausia susitarimuose su Afrikos ir Pietų Amerikos valstybėmis, pvz., Gabonu, Žaliuoju Kyšuliu, Senegalu, Mauritanija, Madagaskaru, Mozambiku, Mauricijumi, San Tomė ir Prinsipe, Seišeliais, Kiribačiu, Mikronezija ir Saliamono salomis, taip pat ir su kitomis šalimis, pvz., Grenlandija. Tačiau kituose su Šiaurės šalimis – Norvegija, Islandija ir Farerų salomis – sudarytuose susitarimuose, taip pat susitarime su Prancūzijos Gajana Bendrijos finansinis įnašas nėra numatytas, jie pirmiausia pagrįsti žvejybos teisių prekyba.Tarptautiniuose vandenyse Bendrijos laivai užsiima žvejybos veikla pagal įvairius regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų (RŽVO) – Šiaurės Vakarų Atlanto žuvininkystės organizacijos (ŠVAŽO, angl. NAFO), Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tunų apsaugos (TKATA, angl. ICCAT), Indijos vandenyno tunų komisijos (IVTK, angl. IOTC), Šiaurės Rytų Atlanto žuvininkystės komisijos (ŠRAŽK, angl. NEAFC), Vakarų ir Vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos (VVRVŽK, angl. WCPFC), Antarktikos jūrų gyvųjų išteklių apsaugos komisijos (AJGIAK, angl. CCAMLR), Bendrosios Viduržemio jūros žuvininkystės komisijos (BVJŽK, angl. GFCM), Tarptautinės Amerikos tropikų tuno komisijos (TATTK, angl. IATTC) ir Pietryčių Atlanto žuvininkystės organizacijos (PAŽO, angl. SEAFO) – susitarimus.Be šiais susitarimais reguliuojamos veiklos Bendrijos žvejybos laivai vykdo žvejybos atvirojoje jūroje veiklą, kuriai netaikomas joks specialaus susitarimas.Žvejybos veikla valdoma laivams suteikiant leidimus. Pagal skirtingus susitarimus išduodamų leidimų rūšys ir išdavimo procedūros skiriasi.Pagal dvišalius susitarimus leidimus išduoda trečioji šalis. Sudarius susitarimą ir Tarybai paskirsčius žvejybos teises valstybėms narėms, Komisija perduoda prašymus trečiajai šaliai ir informuoja valstybes nares apie išduotus leidimus. Su šia susitarimų rūšimi susijusios valstybių narių ir Komisijos administracinės procedūros dažnai yra sudėtingos, reikia surinkti išsamius dokumentų rinkinius kiekvienam laivui. Jei susitarime numatytas Bendrijos finansinis įnašas, reikia dar daugiau administracinio darbo skaičiuojant mokesčius, sudarant klaidų aprašus ir kt. Apie 400 Bendrijos žvejybos laivų kasmet suteikiama 1600 leidimų žvejybai pagal šiuos susitarimus. Taikant susitarimą be finansinio įnašo dažnai pasitaiko kvotų perleidimų, tuomet reikia prašyti naujų leidimų. Apie 850 Bendrijos žvejybos laivų tenka 1600 leidimų pagal tokios rūšies susitarimus.Pagal RŽVO susitarimus vykdomos žvejybos veiklos leidimus paprastai koordinuoja RŽVO sekretoriatas. Tokios procedūros dažniausiai paprastesnės. Dauguma atvejų sudaromi ir RŽVO sekretoriatui siunčiami laivų, kuriems leidžiama žvejybos veikla, sąrašai. Tačiau skirtingų RŽVO taikomos procedūros nėra suderintos. Šiuo metu apie 8000 Bendrijos žvejybos laivų leidžiama žvejoti pagal RŽVO susitarimus (13 000 leidimų).Su trečiųjų šalių vėliavomis plaukiojantiems laivams gali būti suteikta galimybė vykdyti žvejybos veiklą Bendrijos vandenyse. Šiuo metu leidimai suteikti 250 laivų, dauguma jų – Norvegijos laivai, kuriems leidžiama žvejoti Bendrijos vandenyse pagal metinį Norvegijos ir Bendrijos susitarimą. Žvejybos Bendrijos vandenyse leidimo suteikimo trečiųjų šalių laivams procedūra yra kitokio pobūdžio nei pirmiau minėtosios. Šios rūšies leidimus suteikti yra įgaliota Komisija ir taisyklės bei procedūros nustatomos Bendrijos teisės aktais, o ne grindžiamos atitinkamų susitarimų nuostatomis.-  Pasiūlymo srityje taikomos nuostatosDabartinės nuostatos, susijusios su Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimais, yra nustatytos keliuose skirtinguose teisiniuose tekstuose. Reglamente (EB) Nr. 3317/94 nustatytos bendrosios paraiškų perdavimo trečiosioms šalims procedūros taisyklės.Be šių procedūrinių nuostatų yra ir įvairių specifinių žvejybos veiklos leidimų suteikimo pagal tam tikrus dvišalius žuvininkystės susitarimus ir regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos susitarimus taisyklių, pvz., nustatytosios 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2847/1993, nustatančiame bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą[3], 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 41/2007, nustatančiame 2007 m. Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas[4], ir keliuose Tarybos reglamentuose, kuriais priimamos dvišalių žuvininkystės susitarimų ir RŽVO susitarimų nuostatos.Be to, trečiųjų šalių žvejybos laivų žvejybos veikla Bendrijos vandenyse yra reguliuojama Reglamento (EB) Nr. 2847/93 VI antraštinės dalies ir metinio BLSK ir kvotų reglamento nuostatomis.Šiuo pasiūlymu siekiama suderinti dabartines nuostatas ir panaikinti Reglamentą (EB) Nr. 3317/94 bei kai kurias pirmiau minėtų reglamentų nuostatas. Pagal įvairius susitarimus taikomos specialios sąlygos, kurios nėra tiesiogiai susijusios su žvejybos leidimų suteikimo procedūra ir sąlygomis, liks galioti.-  Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisPasiūlymas padės siekti BŽP tikslų ir leis Bendrijai geriau užtikrinti savo tarptautinių įsipareigojimų vykdymą.2. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS-  Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisKonsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimasKomisija turėjo keletą susitikimų su nacionalinėmis administracinėmis institucijomis. Buvo tariamasi ir su Žuvininkystės ir akvakultūros patariamuoju komitetu (ŽAPK).Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgtaKonsultacijose dalyvavusios šalys parėmė Komisijos siūlymus patikslinti, supaprastinti ir pagerinti žvejybos leidimų valdymo procedūras.Pasiūlymas užtikrinti geresnį tarptautinių įpareigojimų vykdymą sulaukė didelio pritarimo. Kai kurie ŽAPK nariai išreiškė susirūpinimą dėl sankcijų, taikomų mažesnių pažeidimų atvejais, ir dėl Komisijai suteiktų galių atsisakyti perduoti prašymus.-  Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimasSusijusios mokslo ir (arba) tiriamųjų duomenų sritysNacionalinių administracinių institucijų ir už žvejybos leidimų suteikimą atsakingi Komisijos pareigūnai.Taikyti metodaiBuvo suorganizuota susitikimų su atitinkamais ekspertais.Pagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais konsultuotasiValstybių narių ir Komisijos administracinių tarnybų pareigūnai, atsakingi už žvejybos leidimų suteikimą.Gautų ir panaudotų patarimų santraukaRengiant siūlomą reglamentą atsižvelgta į visus gautus ekspertų patarimus.Priemonės, kurių buvo imtasi, kad visuomenė galėtų sužinoti tyrimo rezultatusEkspertų nuomonė ir patarimai buvo susiję su administracinėmis užduotimis. Jie nebuvo viešai paskelbti.-  Poveikio vertinimasŠio reglamento tikslas – supaprastinti ir pagerinti su žvejybos leidimų valdymo procedūras.Jo taikymas turės didelio poveikio palengvinant kasdienį nacionalinių administracinių institucijų ir Komisijos darbą. Reglamente siūlomos aiškios žvejybos leidimų valdymo taisyklės ir bendra procedūra ir nustatomas bendras Komisijos ir valstybių narių atsakomybės paskirstymas.Siūlomas reglamentas padės sumažinti ne tik administratorių, bet ir žvejų darbo krūvį, ypač daugiau naudojantis kompiuteriais ir automatizavus tam tikras procedūras. Kadangi kasmet nacionalinės administracinės institucijos ir Komisija Bendrijos žvejybos laivams parūpina didžiulį kiekį leidimų, reglamentas padės geriau koordinuoti darbą ir smarkiai supaprastinti kasdienes administracinių tarnybų užduotis.Reglamento taikymas padės žvejams geriau laikytis taisyklių, o įvedus atitikties reikalavimams kriterijus, sankcijas ir sugriežtinus sugauto kiekio bei žvejybos pastangų ataskaitų teikimą bus geriau vykdomos BŽP taisyklės.3. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI-  Siūlomų veiksmų santraukaSiūlomame reglamente nustatomos bendrosios leidimų prašymų perdavimo taisyklės ir sąlygos. Įvedus šias taisykles valstybėms narėms ir žvejams bus aiškiau, kokios sąlygos turi būti įvykdytos, o Komisija galės veiksmingiau ir greičiau vykdyti paraiškų perdavimą. Nacionalinių administracinių institucijų ir Komisijos kasdienis darbas taps lengvesnis. Reglamentu įdiegiamos aiškios visų žvejybos leidimų valdymo taisyklės ir bendra procedūra ir nustatomas bendras Komisijos ir valstybių narių atsakomybės paskirstymas.Taip pat bus suteiktas būtinas teisinis pagrindas paprastesniam bei suderintam duomenų perdavimui elektroniniu būdu ir geresniam ataskaitų teikimui. Tokie duomenų mainai būtini ne tik siekiant neatsilikti nuo technikos pažangos, bet ir spartinant procedūras bei mažinant klaidų riziką. Tokia sistema leis Komisijai, valstybėms narėms ir atitinkamais atvejais žvejams internete arba elektroniniu paštu gauti proceso rezultatus visais jo etapais ir pagerins bendrą administracinio proceso veiksmingumą.Be administracinio proceso pokyčių siūlomas reglamentas padės geriau užtikrinti, kad žvejai laikytųsi taisyklių, o įvedus atitikties reikalavimams kriterijus, sankcijas ir sugriežtinus sugauto kiekio bei žvejybos pastangų ataskaitų teikimą bus geriau vykdomos BŽP taisyklės. Pagal reglamentą leidimai nebus suteikiami laivams, kurie nevykdė įpareigojimų praėjusiais metais, arba kuriuos RŽVO įtraukė į „NNN laivų“, t. y. neteisėtą, nedeklaruotą ir nereguliuojamą (NNN) žvejybą vykdančių laivų, sąrašą.Be to, įdiegus priemones, pagal kurias valstybės narės privalo uždrausti žvejybą laivui, kuris dalyvavo darant didelį pažeidimą arba buvo įtrauktas į NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą, bus sustiprintas įvairių susitarimų tarptautinių įpareigojimų vykdymas.Siekiant užtikrinti, kad valstybės narės laikytųsi pagal susitarimus vykdomos žvejybos veiklos ataskaitų teikimo reikalavimų, Komisija turės daugiau įtakos šių taisyklių laikymuisi, nes galės atsisakyti perduoti valstybės narės prašymus, kol iki galo neįvykdyti visi ataskaitų teikimo reikalavimai.Be to, kad būtų išvengta piktnaudžiavimo žvejybos teisėmis, Komisijai reikia suteikti teisę atsisakyti perduoti licencijų prašymą, jei atitinkamai valstybei narei suteiktų žvejybos galimybių akivaizdžiai nepakanka prašomiems leidimams.Galiausiai, siekiant užtikrinti, kad Bendrijai suteiktos žvejybos galimybės būtų kuo geriau išnaudotos, reikėtų įdiegti priemonių žvejybos leidimams laikinai perskirstyti, jei žvejybos galimybės nepakankamai išnaudojamos.-  Teisinis pagrindasAtsižvelgiant į plačią reglamento taikymo sritį ir jo svarbą BŽP tarptautiniam vaidmeniui, pasiūlymo teisinis pagrindas yra Sutarties 37 straipsnis.-  Subsidiarumo principasPasiūlymas priklauso BŽP sričiai, kuri yra išimtinė Bendrijos kompetencija. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.-  Proporcingumo principasPasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šios (-ių) priežasties (-čių):-  Siūlomas reglamentas padės Bendrijai vykdyti tarptautinius įpareigojimus;-  Jame numatytas nešališkas finansinės ir administracinės naštos paskirstymas visiems dalyviams.-  Pasirinktos priemonėsKadangi siūlomo teisės akto sritis yra išimtinė Bendrijos kompetencija, o taisykles visi susiję dalyviai turi taikyti tiesiogiai ir vienodai, jį siūloma priimti reglamento forma.4. POVEIKIS BIUDžETUIPoveikio Bendrijos biudžetui nebus.2007/0114 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimų ir trečiųjų šalių laivų žvejybos galimybių Bendrijos vandenyseEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[5],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[6],kadangi:(1) 1994 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 3317/94, nustatančiame bendrąsias nuostatas dėl leidimo žvejoti trečiosios šalies vandenyse pagal žvejybos susitarimą[7], nustatyta Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veiklos trečiųjų šalių jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse pagal Bendrijos ir trečiųjų šalių žuvininkystės susitarimus leidimų procedūra. Laikoma, kad tame reglamente nustatyta procedūra nebeatitinka poreikių, susijusių su dvišalių žuvininkystės susitarimų ir regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose (RŽVO) priimtų daugiašalių susitarimų ir konvencijų tarptautiniais įpareigojimais. Be to, minėto reglamento nebepakanka siekiant bendrosios žuvininkystės politikos (BŽP) tikslų, ypač dėl tausios žuvininkystės ir kontrolės.(2) Parengus Bendrosios žuvininkystės politikos tobulinimo ir supaprastinimo veiklos planą 2006–2008 metams[8] ir po Reglamento (EB) Nr. 3317/94 priėmimo pakitus žvejybos ne Bendrijos vandenyse aplinkybėms, siekiant vykdyti tarptautinius įpareigojimus būtina įdiegti bendrąją Bendrijos laivų visų rūšių žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimų sistemą. Be to, reikėtų iš naujo apibrėžti ir skirtinguose teisiniuose tekstuose nustatytas su trečiosios šalies vėliava plaukiojančių laivų žvejybos veiklos galimybių Bendrijos vandenyse taisykles ir kuo labiau jas suderinti su Bendrijos laivams taikomomis taisyklėmis.(3) Užsiimti žvejybos veikla ne Bendrijos vandenyse Bendrijos laivams turėtų būti leidžiama tik jiems gavus leidimą iš už atitinkamos žvejybos veiklos leidimus atsakingos kompetentingos institucijos, pvz., trečiosios šalies, kurios vandenyse norima vykdyti veiklą, kompetentingos institucijos, už žvejybos veiklos tarptautiniuose vandenyse, kuriuose taikomos RŽVO priimtos nuostatos, leidimus atsakingos kompetentingos institucijos arba valstybės narės kompetentingos institucijos, jei norima vykdyti jokiame susitarime nenumatytą žvejybos veiklą.(4) Svarbu aiškiai apibrėžti Komisijos ir valstybių narių atsakomybę vykdant Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimų skyrimo procedūrą; šiuo atžvilgiu Komisija turėtų būti pajėgi užtikrinti, kad būtų laikomasi tarptautinių įpareigojimų ir BŽP nuostatų, kad paraiškų perdavimo prašymai būtų išsamūs ir kad jie būtų perduodami laikantis atitinkamuose susitarimuose nustatytų terminų.(5) Atsižvelgiant į tarptautinius įpareigojimus ir BŽP tikslus laivai, kurie per praėjusius 12 mėnesių dalyvavo darant didelį pažeidimą arba buvo įtraukti į tarptautinį neteisėtą, nedeklaruotą ir nereguliuojamą žvejybą vykdančių laivų sąrašą (NNN sąrašą), turėtų būti laikomi neatitinkančiais reikalavimų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimui gauti. Be to, valstybės narės turėtų įsipareigoti nedelsiant imtis priemonių tokioje veikloje dalyvavusių laivų tolesnei žvejybos veiklai sustabdyti.(6) Taip pat, jei valstybės narės nevykdo BŽP įpareigojimų dėl jų laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse, reikėtų, kad Komisija, suteikusi valstybei narei galimybę būti išklausytai, tam tikrais atvejais turėtų teisę atsisakyti perduoti tos valstybės narės žvejybos leidimo paraiškas, kol valstybė narė neįvykdys atitinkamų įpareigojimų.(7) Konstatuojamoji dalis apie orientacinį paskirstymą [pagal COM (2005) 238 (galutinis) įtraukiama po to reglamento priėmimo].(8) Siekiant užtikrinti, kad pagal žuvininkystės susitarimus Bendrijai skiriamos žvejybos galimybės būtų visiškai išnaudojamos, būtina, kad Komisija būtų įgaliota neišnaudotas žvejybos galimybes laikinai perskirstyti nepažeidžiant santykinio jų paskirstymo valstybėms narėms stabilumo.(9) Reikėtų suderinti žvejybos galimybių ne Bendrijos vandenyse naudojimo kontrolės ir trečiosioms šalims skiriamų žvejybos galimybių Bendrijos vandenyse nuostatas ir numatyti veiksmus, kuriais valstybėms narėms ir trečiosioms šalims būtų laiku užkirstas kelias viršyti šias galimybes.(10) Kad būtų nuosekliai ir veiksmingai nagrinėjami pažeidimai, reikia galimybės visapusiškai pasinaudoti Komisijos, Bendrijos, valstybių narių ir trečiųjų šalių inspektorių tikrinimų ir priežiūros ataskaitomis.(11) Visi su susitarimais ir ne Bendrijos vandenyse žvejojančių Bendrijos laivų veikla susiję duomenys turėtų būti atnaujinami ir atitinkamais atvejais prieinami susijusioms valstybėms narėms ir trečiosioms šalims. Todėl būtina įdiegti specialią informacijos sistemą.(12) Kad būtų galima taikyti šio reglamento taikymo išimtis, kai to reikia vykdant tarptautinius įpareigojimus, reikėtų, kad atitinkamos nuostatos būtų pakankamai lanksčios. Šio reglamento įgyvendinimo priemones reikia priimti pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[9].(13) Reikėtų panaikinti Reglamentą (EB) Nr. 3317/94 ir trečiųjų šalių laivų žvejybos veiklos galimybių Bendrijos vandenyse nuostatas, išdėstytas 1994 m. birželio 27 d. Reglamente (EB) Nr. 1627/94, nustatančiame bendrąsias nuostatas dėl specialių žvejybos leidimų[10], bei 1993 m. spalio 12 d. Reglamente (EB) Nr. 2847/93, nustatančiame bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą[11],PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:I SKYRIUSBENDROSIOS NUOSTATOS1 straipsnisTaikymo sritis ir tikslaiŠiame reglamente apibrėžiamos nuostatos dėl:a) Bendrijos žvejybos laivams skirtų leidimųi) užsiimti žvejybos veikla trečiosios šalies suverenitetui arba jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse pagal Bendrijos ir tos šalies sudarytą susitarimą,ii) užsiimti žvejybos veikla, kuriai taikomas regioninėje žuvininkystės valdymo organizacijoje (toliau – RŽVO) priimtas žuvininkystės susitarimas, arbaiii) ne Bendrijos vandenyse užsiimti žvejybos veikla netaikant jokio žuvininkystės susitarimo;b) su valstybės narės vėliava plaukiojantiems, bet Bendrijos žvejybos laivams nepriklausantiems laivams skirtų leidimų užsiimti veikla ne Bendrijos vandenyse pagal atitinkamą susitarimą;c) Bendrijos įrenginiams, laivams arba infrastruktūrai taikomų leidimų panaudoti juos žuvims auginti ne Bendrijos vandenyse pagal kokį nors susitarimą;d) trečiųjų šalių laivams skirtų leidimų užsiimti žvejybos veikla Bendrijos vandenyseir nustatomi veiklos, kuriai skirti leidimai, ataskaitų teikimo įpareigojimai.2 straipsnisApibrėžtysŠiame reglamente taikomos tokios apibrėžtys:a) Susitarimas – pagal Sutarties 300 straipsnį sudarytas arba pasirašytas žuvininkystės susitarimas;b) Žvejybos veikla – žuvų sugavimas, laikymas laive, perdirbimas, perkėlimas arba gabenimas;c) Žuvų auginimas – žuvų laikymas vandenyje panardintuose narvuose arba perkėlimas į juos tukinimo arba auginimo tikslais ir susijusi veisimo, surinkimo arba sugavimo veikla;d) Bendrijos žvejybos laivas – 2002 m. gruodžio 20 d. Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[12], 3 straipsnio d punkte apibrėžtas Bendrijos žvejybos laivas;e) Bendrijos laivyno registras – Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 15 straipsnio 3 dalyje nurodytas Bendrijos Žvejybos laivyno rejestras;f) Žvejybos galimybės – Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 3 straipsnio q punkte apibrėžtos žvejybos galimybės;g) Leidimą suteikianti institucija – už Bendrijos laivų žvejybos veiklos pagal susitarimą leidimus atsakinga institucija;h) Žvejybos leidimas – teisė užsiimti žvejybos veikla nustatytu laikotarpiu, tam tikrame rajone arba taikant tam tikrą žvejybos būdą;i) Žvejybos pastangos – Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 3 straipsnio h punkte apibrėžtos žvejybos pastangos;j) Perdavimas elektroniniu būdu – elektroninių duomenų perdavimas; duomenų turinį, formatą ir perdavimo protokolą nustato Komisija arba dėl jų susitaria susitarimo šalys;k) Kelių rūšių žvejyba – žvejybos veikla, kurios metu žvejojama daugiau nei viena rūšis ir per kurią sugautą kiekį sudaro mažiausiai dvi skirtingos rūšys ir kiekviena jų sudaro bent 4 % viso sugauto kiekio vertės arba biomasės;l) Žvejybos kategorija – laivyno pasektoris, kuriam būdingi tam tikro tipo laivai, tam tikros rūšies žvejybos veikla ir tam tikri žvejybos įrankiai;m) Didelis pažeidimas – 1999 m. birželio 24 d. Reglamente (EB) Nr. 1447/99, nustatančiame bendrosios žuvininkystės politikos taisykles šiurkščiai pažeidžiančių veikimo būdų sąrašą[13], apibrėžtas šiurkštus pažeidimas arba didelis pažeidimas ar didelis nusižengimas pagal atitinkamą susitarimą;n) NNN sąrašas – žvejybos laivų, kurie RŽVO duomenimis vykdė neteisėtą, nedeklaruotą ir nereguliuojamą žvejybą, sąrašas;o) Bendrijos žvejybos leidimų informacijos sistema – pagal 16 straipsnį Komisijos sukurta informacijos sistema;p) Trečiosios šalies laivas – su trečiosios šalies vėliava plaukiojantis ir (arba) joje įregistruotas laivas.II SKYRIUSBENDRIJOS ŽVEJYBOS LAIVŲ ŽVEJYBOS VEIKLA NE BENDRIJOS VANDENYSEI SKIRSNISBENDROSIOS NUOSTATOS3 straipsnisBendroji nuostataTik pagal šį reglamentą išduotą žvejybos leidimą turintys Bendrijos žvejybos laivai turi teisę užsiimti žvejybos veikla atitinkamame susitarime apibrėžtuose vandenyse.II SKIRSNISŽVEJYBOS PAGAL SUSITARIMUS LEIDIMAI4 straipsnisInteresų deklaracija1. Sudarius susitarimą Komisija apie jį praneša valstybėms narėms.2. Ne vėliau kaip 15 dienų po 1 dalyje nurodytos informacijos gavimo iš Komisijos valstybės narės elektroniniu būdu Komisijai persiunčia laivų, suinteresuotų pasinaudoti pagal tą susitarimą Bendrijai skirtomis žvejybos galimybėmis, sąrašą, kuriame pateikiami Bendrijos laivyno registre nurodyti laivų identifikavimo numeriai, jų tarptautiniai radijo šaukiniai ir kiti pagal susitarimą arba pagal 33 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą pateiktini duomenys.5 straipsnisŽvejybos plano pateikimasNe vėliau kaip mėnuo iki susitarime nustatyto paraiškų perdavimo termino valstybės narės elektroniniu būdu Komisijai pateikia žvejybos planą, kuriame nurodomi laivų, dėl kurių jos ketina pateikti žvejybos leidimų paraiškas, skaičius ir informacija apie planuojamas žvejybos pastangas.6 straipsnisPrašymų perduoti paraiškas pateikimas1. Ne vėliau kaip 10 darbo dienų iki susitarime nurodyto paraiškų perdavimo termino arba, jei susitarime terminas nenustatytas, ne vėliau kaip 10 darbo dienų iki Komisijos nustatyto termino valstybės narės Komisijai elektroniniu būdu pateikia žvejybos leidimų atitinkamiems žvejybos laivams prašymą, atitinkantį 5 straipsnyje nurodytą žvejybos planą.2. 1 dalyje nurodytuose prašymuose turi būti bent Bendrijos laivyno registre nurodyti laivų identifikavimo numeriai, jų tarptautiniai radijo šaukiniai ir kiti pagal susitarimą arba 33 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą pateiktini duomenys.7 straipsnisAtitikties reikalavimams kriterijai1. Valstybės narės neteikia Komisijai prašymų dėl žvejybos leidimų su jos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams, jei:a) jie neatitinka reikalavimų žvejybos leidimui gauti pagal atitinkamą susitarimą arba nėra įtraukti į pagal 4 straipsnį Komisijai pateikiamą laivų sąrašą;b) jie per praėjusius 12 žvejybos veiklos pagal susitarimą mėnesių arba, jei sudaromas naujas susitarimas, per 12 žvejybos veiklos pagal senąjį susitarimą mėnesių padarė didelį pažeidimą arba atitinkamais atvejais dar neįvykdė to susitarimo sąlygų tam laikotarpiui;c) jie įtraukti į NNN sąrašą;d) Bendrijos laivyno registre ir 16 straipsnyje apibrėžtoje Bendrijos žvejybos leidimo informacijos sistemoje šių laivų duomenys yra neišsamūs arba neteisingi;e) jie neturi galiojančios žvejybos licencijos, nurodytos 2005 m. rugpjūčio 3 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1281/2005 dėl žvejybos licencijų valdymo ir būtinos minimalios informacijos jose[14];f) leidimus suteikianti institucija neturi ir negali gauti pagal susitarimą pateiktinų jų duomenų;g) dėl jų pateikti žvejybos leidimo prašymai neatitinka atitinkamo susitarimo ir šio reglamento nuostatų.2. Visos valstybės narės užtikrina, kad žvejybos leidimų paraiškų, kurias prašoma perduoti, skaičius atitiktų pagal susitarimą tai valstybei narei skirtas žvejybos galimybes.8 straipsnisKomisijos atliekamas paraiškų perdavimas1. Komisija paraiškas perduoda atitinkamai leidimus suteikiančiai institucijai per 10 darbo dienų nuo valstybės narės prašymo gavimo ir pagal šio straipsnio nuostatas.2. Komisija išnagrinėja žvejybos planus ir paraiškų perdavimo prašymus, atsižvelgdama į:a) kiekvienai valstybei narei pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio arba Sutarties 300 straipsnio nuostatas Tarybos paskirtas žvejybos galimybes irb) susitarime nustatytas sąlygas.3. Komisija patikrina:a) ar laikomasi 7 straipsnyje nustatytų sąlygų irb) ar žvejybos leidimų paraiškų, kurias atitinkamos valstybės narės prašo perduoti, skaičius atitinka pagal susitarimą suteiktas žvejybos galimybes atsižvelgiant į visų valstybių narių prašymus ir atitinkamais atvejais į žvejybos planus.9 straipsnisAtskirų paraiškų neperdavimas1. Komisija neperduota leidimus suteikiančioms institucijoms paraiškų, jei:a) valstybės narės pateikti duomenys neišsamūs;b) valstybei narei skirtų žvejybos galimybių nepakanka, palyginti su jos pateiktų paraiškų skaičiumi;c) nesilaikoma susitarimo ir šio reglamento sąlygų.2. Jei Komisija neperduoda vienos arba daugiau paraiškų, ji nedelsdama apie tai informuoja atitinkamą valstybę narę ir pateikia priežastis.10 straipsnisVisų valstybės narės pateiktų paraiškų neperdavimasJei Komisija turi priežasčių manyti, kad valstybė narė nevykdė I priede nurodytų specialaus susitarimo įpareigojimų, ji apie tai informuoja valstybę narę ir suteikia jai galimybę pateikti savo pastabas. Jei Komisija, atsižvelgdama į valstybės narės pateiktas pastabas, nustato, kad įpareigojimų vykdymo pažeidimas buvo padarytas, ji, remdamasi teisėto pasitikėjimo ir proporcingumo principais, nusprendžia uždrausti tos valstybės narės laivams tęsti žvejybos veiklą pagal tą susitarimą.11 straipsnisInformacijos teikimas1. Komisija nedelsdama elektroniniu būdu persiunčia valstybėms narėms informaciją apie leidimus suteikiančios institucijos suteiktus žvejybos leidimus arba apie šios institucijos sprendimą neišduoti leidimo kuriam nors žvejybos laivui. Jei reikalaujama arba numatoma pagal susitarimą, siunčiami spausdinti dokumentų originalai ir lydimieji dokumentai.2. Vėliavos valstybės narės nedelsdamos perduoda atitinkamų žvejybos laivų savininkams pagal 1 dalies nuostatas gautą informaciją.3. Jei leidimus suteikianti institucija praneša Komisijai, kad ji nusprendė sustabdyti Bendrijos žvejybos laivui pagal susitarimą išduotą žvejybos leidimo galiojimą arba leidimą panaikinti, Komisija nedelsdama apie tai elektroniniu būdu informuoja to laivo valstybę narę. Vėliavos valstybė narė nedelsdama tą informaciją perduoda laivo savininkui.4. Pasikonsultavusi su vėliavos valstybe nare ir atitinkama leidimus suteikiančia institucija, Komisija atlieka patikrinimus atitikčiai susitarimo nuostatoms įvertinti ir informuoja minėtas šalis apie rezultatus.12 straipsnisOrientacinis paskirstymasJei Taryba dar nepriėmė sprendimo dėl dvišalio žuvininkystės susitarimo su trečiąja šalimi naujo protokolo, pagal kurį paskirstomos žvejybos galimybės valstybėms narėms, laikino taikymo, Komisija žvejybos leidimų paraiškas atitinkamai trečiajai šaliai perduoda pagal šį reglamentą, nepažeisdama Tarybos vėliau priimtų atitinkamų nuostatų. Perduodama paraiškas, Komisija taiko pagal buvusį protokolą galiojusį žvejybos galimybių paskirstymo būdą. [Tekstas pagal COM (2005) 238 (galutinis); iš dalies atitinkamai pakeičiama priėmus tą reglamentą].13 straipsnisNevisiškas žvejybos galimybių panaudojimas1. Jei remiantis 5 straipsnyje nurodytu žvejybos planu arba 6 straipsnyje nurodytu paraiškų perdavimo prašymu paaiškėja, kad žvejybos leidimai arba Bendrijai pagal susitarimą skirtos žvejybos galimybės nėra visiškai panaudojami, Komisija apie tai informuoja atitinkamas valstybes nares ir paprašo jų patvirtinti tų žvejybos galimybių nepanaudojimo faktą. Jei iki Komisijos nustatyto termino atsakymas negaunamas, tai laikoma patvirtinimu, kad atitinkamos valstybės narės laivai nevisiškai panaudoja savo žvejybos galimybes.2. Atitinkamai valstybei narei patvirtinus, Komisija įvertina, kiek iš viso nepanaudojama žvejybos galimybių, ir rezultatus praneša valstybėms narėms.3. Valstybės narės, norinčios pasinaudoti 2 dalyje nurodytomis nepanaudotomis žvejybos galimybėmis, pagal 5 straipsnio nuostatas iki Komisijos nustatyto termino jai pateikia visų laivų, kuriems jos ketina prašyti žvejybos leidimo, sąrašą ir prašymą perduoti kiekvieno iš šių laivų leidimų paraiškas pagal 6 straipsnio nuostatas.4. Komisija priima sprendimą dėl galimybių perskirstymo pagal 33 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą, siekdama visų susijusių valstybių narių pritarimo arba, jei bendro sutarimo nėra, atsižvelgdama į II priede nustatytus kriterijus, ir apie tai praneša atitinkamoms valstybėms narėms.5. Praėjus 10 darbo dienų nuo 4 dalyje nurodyto pranešimo Komisija perduoda atitinkamas paraiškas leidimus suteikiančiai institucijai pagal 8 straipsnio nuostatas.6. Pagal šio straipsnio nuostatas perduotos paraiškos neturi jokio poveikio žvejybos galimybių paskirstymui valstybėms narėms ateityje.III SKIRSNISŽVEJYBOS VEIKLA, KURIAI NETAIKOMAS JOKS SUSITARIMAS14 straipsnisBendrosios nuostatos1. Valstybės narės renka informaciją apie valstybių narių ir trečiųjų šalių piliečių sudarytus susitarimus, pagal kuriuos su jų vėliava plaukiojantys žvejybos laivai gali užsiimti žvejybos veikla trečiųjų šalių jurisdikcijai arba suverenitetui priklausančiuose vandenyse, ir apie tai informuoja Komisiją, pateikdama tokių laivų sąrašą.2. Jei 1 dalyje nurodyta žvejybos veikla yra nukreipta į išteklius, kurių dydis neatitinka saugių biologinių ribų, apibrėžtų Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 3 straipsnio l punkte, Komisija gali atitinkamos valstybės narės paprašyti pateikti išteklių įvertinimą ir, jei būtina dėl išteklių apsaugos, gavusi Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 33 straipsnyje nurodyto Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK, angl. STECF) nuomonę, įvesti atitinkamos žvejybos veiklos apribojimus.15 straipsnisValstybių narių suteikiami leidimai1. Bendrijos žvejybos laivai turi teisę užsiimti žvejybos veikla ne Bendrijos vandenyse, kuriems netaikomas joks susitarimas, tik jei jie turi jų vėliavos valstybės narės pagal nacionalines nuostatas išduotą leidimą.2. Bendrijos žvejybos laivams, kurie per 12 mėnesių iki leidimo įsigaliojimo datos padarė didelių pažeidimų arba kurie yra įtraukti į NNN sąrašą, leidimas užsiimti 1 dalyje nurodyta žvejybos veikla nesuteikiamas.3. Valstybės narės per 30 dienų iki 1 dalyje nurodytos žvejybos veiklos pradžios informuoja Komisiją apie laivus, kuriems suteikiamas leidimas žvejoti pagal 1 dalies nuostatas, nurodydamos leidimo galiojimo laikotarpį ir rajoną.IV SKIRSNISATASKAITų TEIKIMO įPAREIGOJIMAI IR žVEJYBOS VEIKLOS DRAUDIMAS16 straipsnisŽvejybos leidimų informacijos sistema1. Komisija parengia Bendrijos žvejybos leidimų informacijos sistemą, į kurią įtraukiami su pagal šį reglamentą išduotais leidimais susiję duomenys. Tam Komisija gali sukurti tinklavietę.2. Valstybės narės užtikrina, kad pagal susitarimą būtini žvejybos leidimų duomenys būtų įtraukti į Bendrijos žvejybos leidimų informacijos sistemą. Jos užtikrina, kad duomenys būtų nuolat atnaujinami.17 straipsnisSugautų kiekių ir žvejybos pastangų ataskaitų teikimas1. Nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 2847/93 II ir IIa antraštinių dalių nuostatų Bendrijos žvejybos laivai, kuriems pagal II arba III skirsnių nuostatas buvo išduoti žvejybos leidimai, kompetentingai nacionalinei institucijai kasdien perduoda savo sugautų kiekių ir žvejybos pastangų ataskaitas.2. Valstybės narės renka 1 dalyje nurodytus duomenis ir iki kiekvieno kalendorinio mėnesio 15 d. Komisijai arba Komisijos tam tikslui paskirtai įstaigai elektroniniu būdu perduoda su jos vėliava plaukiojančių laivų prieš tai einantį mėnesį vandenyse, kuriems taikomas atitinkamas susitarimas, arba vandenyse, kuriems netaikomas joks susitarimas, sugautų kiekvienų išteklių arba kiekvienos išteklių grupės kiekių duomenis arba sugautų kiekių duomenis pagal žvejybos kategorijas, ir, jei būtina pagal susitarimą arba to susitarimo įgyvendinimo reglamentą, panaudotų žvejybos pastangų duomenis.18 straipsnisSugautų kiekių ir žvejybos pastangų kontrolė1. Nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 V skyriaus nuostatų valstybės narės užtikrina, kad būtų laikomasi sugautų kiekių ir žvejybos pastangų ataskaitų teikimo įpareigojimų, nustatytų atitinkamame susitarime.2. Valstybės narės praneša Komisijai apie priemones, kurių imtasi, kad su jų vėliava plaukiojantys laivai, kuriems pagal šį reglamentą buvo išduoti žvejybos leidimai, neviršytų žvejybos galimybių.19 straipsnisŽvejybos uždraudimas1. Nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 26 straipsnio 4 dalies ir Reglamento (EB) Nr. 2847/93 21 straipsnio 3 dalies nuostatų, jei valstybė narė nusprendžia, kad jai skirtos žvejybos galimybės išnaudotos, ji nedelsdama uždraudžia žvejybos veiklą atitinkamame rajone arba atitinkamų išteklių ar išteklių grupių žvejybos veiklą.2. Jei valstybei narei skirtos žvejybos galimybės yra išreikštos ir sugauti leidžiamo kiekio, ir žvejybos pastangų apribojimais, valstybė narė uždraudžia žvejybos veiklą atitinkamame rajone arba atitinkamų išteklių ar išteklių grupių žvejybos veiklą, kai tik nusprendžiama, kad vieno iš minėtųjų tipų galimybės yra išnaudotos.3. Jei buvo išduoti leidimai kelių rūšių žvejybai ir nusprendžiama, kad vienų iš žvejoti leistų išteklių arba vienos iš žvejoti leistų išteklių grupių žvejybos galimybės jau yra išnaudotos, valstybės narės uždraudžia visą žvejybos veiklą, kuri yra tos kelių rūšių žvejybos dalis.4. Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie pagal šį straipsnį įvestus žvejybos veiklos uždraudimus.5. Jei Komisija nustato, kad Bendrijai arba valstybei narei skirtos žvejybos galimybės gali būti laikomos išnaudotomis, ji apie tai informuoja atitinkamas valstybes nares ir paprašo jų uždrausti žvejybos veiklą pagal 1–4 dalių nuostatas.20 straipsnisŽvejybos leidimų galiojimo sustabdymas1. Jei Bendrijos žvejybos laivas padarė didelį pažeidimą, valstybė narė užtikrina, kad laivui nebebūtų leidžiama naudotis pagal atitinkamą susitarimą išduotu žvejybos leidimu likusiu to leidimo galiojimo laikotarpiu, ir apie tai nedelsdama elektroniniu būdu informuoja Komisiją.2. Gavusi 1 dalyje nurodytą informaciją Komisija ją perduoda leidimą suteikusiai institucijai ir paprašo jos panaikinti žvejybos leidimą.3. Komisijos, Bendrijos, valstybių narių arba trečiųjų šalių, kurios yra atitinkamo susitarimo šalys, inspektorių parengtos tikrinimų ir priežiūros ataskaitos valstybės narės pradėtose administracinėse arba teisinėse procedūrose laikomos leistinais įrodymais. Nustatant faktus jos laikomos lygiavertėmis valstybės narės tikrinimų ir priežiūros ataskaitoms.V SKIRSNISGALIMYBė PASINAUDOTI DUOMENIMIS21 straipsnisGalimybė pasinaudoti duomenimis1. Nepažeidžiant 2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2003/4/EB dėl visuomenės galimybės susipažinti su informacija apie aplinką ir panaikinančioje Tarybos direktyvą 90/313/EEB[15], nustatytų įpareigojimų Komisijai arba Komisijos paskirtai įstaigai valstybių narių pateikti duomenys yra prieinami:a) visiems atitinkamiems valstybių narių naudotojams ir leidimus suteikiančioms institucijoms su Bendrijos žvejybos leidimų informacijos sistema susietoje tinklavietėje. Šiems asmenis prieinami tik tie duomenys, kurių jiems reikia žvejybos leidimų suteikimo procese.b) visiems atitinkamiems kompetentingų tikrinimo institucijų naudotojams su Bendrijos žvejybos leidimų informacijos sistema susietoje tinklavietėje. Šiems asmenis prieinami tik tie duomenys, kurių jiems reikia vykdant tikrinimo veiklą.2. Bendrijos žvejybos leidimų informacijos sistemoje užregistruotų laivų savininkai arba agentai nusiuntę Komisijai oficialų prašymą per savo nacionalinę administracinę instituciją gali gauti registro duomenų elektroninę kopiją.III SKYRIUSSU VALSTYBĖS NARĖS VĖLIAVA PLAUKIOJANČIŲ LAIVŲ, KURIE NEPRIKLAUSO BENDRIJOS ŽVEJYBOS LAIVAMS, ŽVEJYBOS VEIKLA NE BENDRIJOS VANDENYSE22 straipsnisŽvejybos veikla pagal susitarimąJei reikalaujama arba numatoma pagal susitarimą, II skyriaus II ir IV skirsnių nuostatos taikomos ir su valstybės narės vėliava plaukiojantiems, bet Bendrijos žvejybos laivams nepriklausantiems laivams, kurie užsiima žvejybos veikla ne Bendrijos vandenyse pagal atitinkamą susitarimą.IV SKYRIUSŽUVŲ AUGINIMAS NE BENDRIJOS VANDENYSE23 straipsnisŽuvų auginimas pagal susitarimąJei reikalaujama arba numatoma pagal susitarimą, II skyriaus II ir IV skirsnių nuostatos taikomos ir Bendrijos įrenginiams, laivams ir įtaisams, skirtiems žuvims auginti ne Bendrijos vandenyse pagal atitinkamą susitarimą.V SKYRIUSTREČIŲJŲ ŠALIŲ LAIVŲ ŽVEJYBOS VEIKLA BENDRIJOS VANDENYSE24 straipsnisBendrosios nuostatos1. Trečiųjų šalių laivai turi teisę:a) užsiimti žvejybos veikla Bendrijos vandenyse, jei jie turi pagal šio skyriaus nuostatas išduotą žvejybos leidimą;b) perkrauti į kitą laivą arba perdirbti žuvis, jei jie turi valstybės narės, kurios vandenyse bus vykdomos operacijos, iš anksto išduotą leidimą.2. Trečiųjų šalių laivai, kuriems suteiktas leidimas bet kurių kalendorinių metų gruodžio 31 d. užsiimti žvejybos veikla pagal toliau išvardytus susitarimus, gali toliau žvejoti pagal tuos susitarimus nuo kitų metų sausio 1 d., kol Komisija priims sprendimą dėl žvejybos tais kitais metais leidimo išdavimo tiems laivams pagal 26 straipsnio nuostatas:-  [Įtraukti susitarimų sąrašą]3. Komisija gali keisti 2 dalyje pateiktą susitarimų sąrašą pagal 33 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą.25 straipsnisParaiškų perdavimas1. Susitarimo, pagal kurį trečiajai šaliai suteikiamos žvejybos galimybės Bendrijos vandenyse, įsigaliojimo dieną ta trečioji šalis Komisijai elektroniniu būdu pateikia su jos vėliava plaukiojančių ir (arba) joje registruotų laivų, kurie ketina pasinaudoti tomis žvejybos galimybėmis, sąrašą.2. Iki susitarime arba Komisijos nustatyto termino trečiosios šalies kompetentingos institucijos Komisijai elektroniniu būdu pateikia tame sąraše nurodytiems su jos vėliava plaukiojantiems ir (arba) joje registruotiems žvejybos laivams skirtų žvejybos leidimų paraiškas, kuriose nurodomas laivo tarptautinis radijo šaukinys ir kiti pagal susitarimą arba 33 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą reikalaujami duomenys.26 straipsnisŽvejybos leidimų išdavimas1. Atsižvelgdama į trečiajai šaliai suteiktas žvejybos galimybes, Komisija išnagrinėja paraiškas ir, remdamasi Tarybos priimtomis priemonėmis ir atitinkamo susitarimo nuostatomis, išduoda žvejybos leidimus.2. Komisija informuoja trečiosios šalies ir valstybių narių kompetentingas institucijas apie išduotus žvejybos leidimus.27 straipsnisAtitiktis reikalavimamsKomisija išduoda žvejybos leidimus tik tiems trečiosios šalies laivams,a) kurie atitinka reikalavimus žvejybos leidimui gauti pagal susitarimą ir atitinkamais atvejais yra įtraukti į laivų, kurie ketina žvejoti pagal tą susitarimą, sąrašą;b) kurie per ankstesnius 12 žvejybos veiklos pagal atitinkamą susitarimą mėnesių, arba, jei sudaromas naujas susitarimas, per 12 žvejybos veiklos pagal senąjį susitarimą mėnesių, nepadarė didelio pažeidimo;c) kurie nėra įtraukti į NNN sąrašą;d) kurių pagal susitarimą privalomi duomenys buvo pateikti;e) dėl kurių pateiktos paraiškos atitinka atitinkamo susitarimo ir šio skyriaus nuostatas.28 straipsnisBendri įpareigojimaiTrečiosios šalies laivai, kuriems pagal šio skyriaus nuostatas išduotas žvejybos leidimas, laikosi bendrosios žuvininkystės politikos nuostatų dėl išsaugojimo ir kontrolės priemonių, kitų Bendrijos žvejybos laivų žvejybą jų veiklos zonoje reguliuojančių nuostatų ir susitarimo nuostatų.29 straipsnisSugautų kiekių ir žvejybos pastangų kontrolė1. Žvejybos veikla Bendrijos vandenyse užsiimantys trečiosios šalies laivai nacionalinėms institucijoms ir Komisijai arba Komisijos paskirtai įstaigai kasdien pateikia duomenis, kurie:a) privalomi pagal susitarimą,b) Komisijos patvirtinti pagal susitarime nustatytą procedūrą, arbac) patvirtinti pagal 33 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą.2. Jei reikalaujama pagal atitinkamą susitarimą, trečiosios šalys renka jų laivų pagal 1 dalį perduodamus sugauto kiekio duomenis ir iki kiekvieno kalendorinio mėnesio 15 d. Komisijai arba Komisijos paskirtai įstaigai elektroniniu būdu perduoda visų su jos vėliava plaukiojančių laivų praėjusį mėnesį Bendrijos vandenyse sugautus kiekvienų išteklių arba kiekvienos išteklių grupės kiekius, arba sugautus kiekius pagal žvejybos kategorijas.30 straipsnisŽvejybos draudimas1. Kai nusprendžiama, kad atitinkamai trečiajai šaliai suteiktos žvejybos galimybės išnaudotos, Komisija nedelsdama apie tai informuoja tą trečiąją šalį ir valstybės narės kompetentingą tikrinimo instituciją.2. Nuo tos dienos su tos šalies vėliava plaukiojantiems laivams išduotų žvejybos leidimų galiojimas laikomas sustabdytu atitinkamai žvejybos veiklai ir užsiimti ta žvejybos veikla jiems nebeleidžiama.3. Jei buvo išduoti leidimai kelių rūšių žvejybai ir nusprendžiama, kad vienų iš žvejoti leistų išteklių žvejybos galimybės jau yra išnaudotos, visai žvejybos veiklai, kuri yra tos kelių rūšių žvejybos dalis, taikomos 2 dalies nuostatos.4. Jei pagal 2 arba 3 dalies nuostatas sustabdoma visa žvejybos veikla, kuriai buvo išduoti žvejybos leidimai, tie žvejybos leidimai laikomi panaikintais.5. Trečioji šalis užtikrina, kad atitinkamiems žvejybos laivams būtų nedelsiant pranešta apie šio straipsnio pritaikymą ir kad jie nutrauktų atitinkamą žvejybos veiklą.31 straipsnisLeidimų galiojimo sustabdymas ir leidimų panaikinimas dėl pažeidimų1. Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie visus užregistruotus trečiosios šalies žvejybos laivo pažeidimus, susijusius su žvejybos veikla Bendrijos vandenyse pagal susitarimą.2. Atsižvelgdama į tokį pranešimą, Komisija gali sustabdyti pagal šio skyriaus nuostatas išduoto žvejybos leidimo galiojimą arba jį panaikinti. Apie Komisijos sprendimą pranešama trečiajai šaliai.3. Trečioji šalis užtikrina, kad atitinkamiems žvejybos laivams būtų nedelsiant pranešta apie šio straipsnio pritaikymą ir kad jie nutrauktų atitinkamą žvejybos veiklą.4. Komisija praneša valstybių narių tikrinimo institucijoms apie priemones, kurių imtasi pagal 2 dalies nuostatas.VI SKYRIUSĮGYVENDINIMO PRIEMONĖS32 straipsnisIšsamios taisyklėsIšsamios šio reglamento taikymo taisyklės gali būti priimtos pagal 33 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą. Šiose taisyklėse gali būti numatytos šiame reglamente nustatytų įpareigojimų vykdymo išimtys, jei jos pagrindžiamos atsižvelgiant į susitarimuose nustatytus įsipareigojimus arba jei šiame reglamente nustatyti įpareigojimai sąlygoja pernelyg didelę naštą, palyginti su ekonomine veiklos svarba.33 straipsnisKomiteto darbo tvarka1. Komisijai padeda Žuvininkystės ir akvakultūros komitetas, nurodytas Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnyje.2. Jei daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai.Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis yra 20 darbo dienų.VII SKYRIUSBENDROSIOS IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS34 straipsnisTarptautiniai įpareigojimaiŠis reglamentas nepažeidžia atitinkamų susitarimų nuostatų ir šias nuostatas įgyvendinančių Bendrijos nuostatų.35 straipsnisPakeitimai ir panaikinimas1. Reglamento (EB) Nr. 1627/94 3 straipsnio 2 dalis, 4 straipsnio 2 dalis ir 9 bei 10 straipsniai išbraukiami.2. Reglamento (EB) Nr. 2847/93 18, 28b, 28c ir 28d straipsniai išbraukiami.3. Reglamentas (EB) Nr. 3317/94 panaikinamas.4. Nuorodos į panaikintus reglamentus arba išbrauktas nuostatas aiškinamos nuorodomis į šio reglamento nuostatas ir skaitomos pagal šio reglamento III priede pateiktą atitikmenų lentelę.36 straipsnisĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje, […]Tarybos varduPirmininkas[…]I PRIEDAS10 straipsnyje nurodytų įpareigojimų sąrašas-  Pranešti visus sugauto kiekio ir žvejybos pastangų duomenis iki nustatytų terminų; tai atlieka už tokių duomenų pateikimą atsakinga valstybės narės institucija;-  Uždrausti žvejybą pagal 19 straipsnio nuostatas ir užtikrinti tinkamą šio draudimo laikymąsi;-  Uždrausti žvejybos veiklą pagal 20 straipsnio nuostatas;-  Vykdyti įpareigojimus dėl palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemų, nustatytus 2003 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 2244/2003, nustatančiame išsamias nuostatas dėl palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemų[16], arba atitinkamame susitarime.-  Vykdyti įpareigojimus dėl duomenų apie žvejybos veiklą elektroninio registravimo ir perdavimo bei dėl nuotolinio aptikimo, kaip nustatyta 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1966/2006 dėl duomenų apie žvejybos veiklą elektroninio registravimo ir perdavimo bei dėl nuotolinio aptikimo priemonių[17] ir jo įgyvendinimo nuostatose.  II PRIEDAS13 straipsnyje nurodyti perskirstymo kriterijaiPerskirstydama žvejybos galimybes, Komisija pirmiausia atsižvelgia:-  į kiekvieno gauto prašymo datą;-  į žvejybos galimybes, kurias galima perskirstyti;-  į gautų prašymų skaičių;-  į prašymus pateikusių valstybių narių skaičių;-  jei žvejybos galimybės visiškai arba iš dalies grindžiamos žvejybos pastangų arba sugauto kiekio dydžiais, į numatomas kiekvieno susijusio laivo žvejybos pastangas arba numatomus sugauti kiekius.III PRIEDASReglamentas (EB) Nr. 1627/94 | Atitinkama šio reglamento nuostata |3 straipsnio 2 dalis | V skyrius |4 straipsnio 2 dalis | V skyrius |9 straipsnis | 25–27 straipsniai |10 straipsnis | 31 straipsnis |Reglamentas (EB) Nr. 2847/93 | Atitinkama šio reglamento nuostata |18 straipsnis | 17 straipsnis |28b straipsnis | 24 straipsnis |28c straipsnis | 28 straipsnis |28d straipsnis | 30 straipsnis |[pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][1] 2005 m. gruodžio 8 d. Komisijos komunikatas Tarybai ir Parlamentui, COM (2005) 647 (galutinis).[2] OL L 350, 1994 12 31, p. 13.[3] OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 768/2005 (OL L 128, 2005 5 21, p. 1).[4] OL L 18, 2007 1 25, p. 11.[5] OL C […], […], p. […].[6] OL C […], […], p. […].[7] OL L 350, 1994 12 31, p. 13.[8] 2005 m. gruodžio 8 d. Komisijos komunikatas Tarybai ir Parlamentui, COM (2005) 647 (galutinis).[9] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.[10] OL L 171, 1994 7 6, p. 7.[11] OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 768/2005 (OL L 128, 2005 5 21, p. 1).[12] OL L 358, 2002 12 31, p. 59.[13] OL L 167, 1999 7 2, p. 5.[14] OL L 203, 2005 8 4, p. 3.[15] OL L 41, 2003 2 14, p. 26.[16] OL L 333, 2003 12 20, p. 17.[17] OL L 409, 2006 12 30, p. 17.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52007PC0289

Pasiūlymas Tarybos reglamentas 2007–2009 m. leidžiantis naudoti Bendrijos autonomines tarifines kvotas tam tikriems žuvininkystės produktams ir numatantis tų kvotų valdymą  /* KOM/2007/0289 galutinis */

		LTBriuselis, 4.6.2007KOM(2007) 289 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTAS2007–2009 m. leidžiantis naudoti Bendrijos autonomines tarifines kvotas tam tikriems žuvininkystės produktams ir numatantis tų kvotų valdymą(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1) Pasiūlymo aplinkybės || Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai. Bendrosios aplinkybės2004 m. vasario 24 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 379/2004 (OL L 64), laikotarpiui nuo 2004 m. iki 2006 m. atidarantis tam tikrų žuvininkystės produktų autonomines Bendrijos tarifines kvotas ir numatantis jų tvarkymą, baigė galioti 2006 m. gruodžio 31 d. Siūloma įvesti panašią sistemą 2007–2009 m. atitinkamai atsižvelgiant į šio laikotarpio tiekimo poreikius ir bendras aplinkybes.ES suinteresuota padidinti tam tikras dabartines autonomines tarifines kvotas, nes kai kurių valstybių narių perdirbimo pramonė patiria didelių sunkumų apsirūpindama pakankamu tam tikrų Bendrijos žuvininkystės produktų kiekiu. Siekdama įveikti šį žaliavų trūkumą, pramonė naudoja produktų pakaitalus iš trečiųjų šalių. Atsižvelgiant į pakitusius tiekimo poreikius į šį pasiūlymą įtraukta naujų kvotų, kai kurios buvo pakeistos, o dar kitų galiojimas nebuvo pratęstas. || Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos2004 m. vasario 24 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 379/2004 (OL L 64), laikotarpiui nuo 2004 m. iki 2006 m. atidarantis tam tikrų žuvininkystės produktų autonomines Bendrijos tarifines kvotas ir numatantis jų tvarkymą. || Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisSuderinta su žemės ūkio, žuvininkystės, prekybos, vystymosi ir išorės santykių politika. Pasiūlymas neturės neigiamo poveikio besivystančioms šalims, kurios yra sudariusios lengvatinės prekybos susitarimą su ES, t. y. dėl BLS ir AKR valstybių režimo. |2) Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas || Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis || Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimasKonsultacijos su valstybėmis narėmis Žuvininkystės produktų vadybos komitete ir Žuvininkystės ir akvakultūros patariamajame komitete. Neoficialios konsultacijos su ES pramone (ES žuvies gamintojų asociacija, Nacionalinių žuvies importuotojų ir eksportuotojų organizacijų federacija).Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgtaSiūlomas priemones remia dauguma valstybių narių. || Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas || Susijusios mokslo ir (arba) tiriamųjų duomenų sritysEkspertai, atstovaujantys valstybėms narėms Žuvininkystės produktų vadybos komitete.Taikyti metodaiViešos konsultacijos. Pagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais konsultuotasiKiekvienos valstybės narės paskirti ekspertai.2006 m. balandžio 6 d., birželio 8 d. ir rugsėjo 21 d. konsultacijos su Žuvininkystės produktų vadybos komitetu. 2006 m. spalio 10 d. konsultacijos su Žuvininkystės ir akvakultūros patariamojo komiteto (ŽAPK) III darbo grupe „Rinka ir prekyba“. 2006 m. kovo 20 d. susitikimas su Bendrijos suinteresuotosiomis šalimis – ES žuvies gamintojų asociacija (pranc. AIPCE) ir Nacionalinių žuvies importuotojų ir eksportuotojų organizacijų federacija (pranc. CEP). Gautų ir panaudotų patarimų santraukaGalimų rimtų pavojų su negrįžtamomis pasekmėmis nebuvo paminėta.Ekspertų patarimų viešo paskelbimo priemonėsPasiūlymo paskelbimas. || Poveikio vertinimasNetaikoma.Pasiūlymas neįtrauktas į 2006 m. Komisijos darbo ir teisės aktų leidybos programą. |3) Teisiniai pasiūlymo aspektai || Siūlomų veiksmų santraukaTarybos reglamento, 2007–2009 m. leidžiančio naudoti Bendrijos autonomines tarifines kvotas tam tikriems žuvininkystės produktams ir numatančio tų kvotų valdymą, pasiūlymas. || Teisinis pagrindasEB sutarties 26 straipsnis. || Subsidiarumo principasPasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. || Proporcingumo principasPasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau pateiktų priežasčių. || Būtina priimti priemones siekiant sumažinti didelius perdirbimo pramonės tiekimo trūkumus per ateinantį trejų metų laikotarpį nuo 2007 m. || Šios priemonės atitinka principus, nustatytus siekiant supaprastinti užsienio prekybą vykdančių ūkio subjektų atliekiamas procedūras, ir Komisijos komunikatą dėl autonominio tarifo sustabdymo ir kvotų (98/C 128/02). || Pasirinkta priemonė || Siūlomos priemonės: reglamentas. || Kitos priemonės nėra tinkamos dėl toliau pateiktos priežasties.Pagal EB sutarties 26 straipsnį autonominių muitų tarifų sustabdymą ir kvotas, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma patvirtina Taryba. Reglamentas reikalingas siekiant užtikrinti tiesioginį taikymą ir vienodumą Bendrijoje. |4) Poveikis biudžetui || Nesurinkti muitai – iš viso 49 467 450 EUR. |5) Papildoma informacija || Europos ekonominė erdvėSiūlomas aktas susijęs su EEE ir todėl turėtų būti jai taikomas. |PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTAS2007–2009 m. leidžiantis naudoti Bendrijos autonomines tarifines kvotas tam tikriems žuvininkystės produktams ir numatantis tų kvotų valdymą(Tekstas svarbus EEE)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 26 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1],kadangi:(1) Kai kurių žuvininkystės produktų tiekimas Bendrijoje šiuo metu priklauso nuo importo iš trečiųjų šalių. Bendrija suinteresuota iš dalies arba visiškai sustabdyti muitų taikymą tiems produktams taikant atitinkamo dydžio Bendrijos tarifines kvotas. Siekiant netrukdyti šių produktų gamybos plėtros Bendrijoje perspektyvoms ir užtikrinti pakankamą tiekimą vartotojų pramonės poreikiams patenkinti, reikėtų leisti naudoti minėtas kvotas taikant kintamus muitus, kurie nustatomi atsižvelgiant į produkto padėtį Bendrijos rinkoje.(2) Reikėtų užtikrinti, kad visi Bendrijos importuotojai vienodomis sąlygomis ir nuolat galėtų naudotis tomis kvotomis, o kvotoms nustatytos muito normos turėtų būti nuolat taikomos visam atitinkamų produktų importui į visas valstybes nares, kol kvotos bus išnaudotos.(3) Siekiant užtikrinti bendro kvotų valdymo veiksmingumą, valstybėms narėms turėtų būti leidžiama naudotis reikiamais kvotos kiekiais, atitinkančiais jų faktinį importą. Taikant šį valdymo būdą būtinas glaudus valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimas, todėl pirmiausia reikėtų, kad Komisija galėtų stebėti kvotų naudojimo tempą, ir apie jį informuotų valstybes nares.(4) 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamente (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančiame Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas [2], numatoma tarifinių kvotų valdymo sistema, kuri pagrįsta išleidimo į laisvą apyvartą deklaracijų priėmimo datų chronologine tvarka. Šiuo reglamentu leidžiamas naudoti tarifines kvotas Bendrijos institucijos ir valstybės narės turėtų valdyti pagal tą sistemą.(5) Kadangi 2004 m. vasario 24 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 379/2004, atidarantis tam tikrų žuvininkystės produktų autonomines Bendrijos tarifines kvotas ir numatantis jų tvarkymą, baigė galioti 2006 m. gruodžio 31 d., laikotarpiui nuo 2007 m. sausio 1 d. iki šio reglamento įsigaliojimo nebuvo nustatyta jokių autonominių tarifinių kvotų. Be to, kad būtų galima pasinaudoti palankiu tarifų režimu, visoms šiuo reglamentu leidžiamoms naudoti kvotoms yra taikomos galutinio naudojimo sąlygos, todėl šio reglamento negalima įgyvendinti atgaline tvarka. Taigi siekiant užtikrinti tam tikrą ankstesnės kvotų sistemos tęstinumą reikėtų numatyti naują sistemą, pagal kurią žuvininkystės produktams, į laisvą apyvartą išleistiems nuo 2007 m. sausio 1 d. iki šio reglamento įsigaliojimo dienos, būtų galima taikyti sumažintą importo muitą ir kurią taikant būtų tinkamai atsižvelgiama į galutinio naudojimo sąlygas ir turimus konkrečių kvotų kiekius,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis1. Priede išvardytų produktų importo muitų taikymas laikinai sustabdomas, laikantis jame nurodytų tarifinių kvotų, muito normų konkretiems laikotarpiams ir kiekių.2. 1 dalyje nurodytos kvotos priede išvardytų produktų importui taikomos tik tuo atveju, jei deklaruota muitinė vertė yra bent jau lygi referencinei kainai, kuri yra nustatyta arba bus nustatyta pagal 1999 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 104/2000 dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo [3] 29 straipsnį.2 straipsnis1 priede nurodytas tarifines kvotas valdo Komisija, vadovaudamasi Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 308a, 308b ir 308c straipsniais.3 straipsnisValstybės narės ir Komisija glaudžiai bendradarbiauja siekdamos užtikrinti, kad būtų laikomasi šio reglamento.4 straipsnis1. Žuvininkystės produktų, išleistų į laisvą apyvartą nuo 2007 m. sausio 1 d. iki šio reglamento įsigaliojimo dienos ir priklausančių produktams, kuriems taikoma kuri nors iš priede išvardytų tarifinių kvotų, muito normos deklarantui paprašius gali būti sumažintos, kaip nurodyta priede.2. Prašymas per keturias savaites nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos pateikiamas už atitinkamo produkto išleidimą į laisvą apyvartą atsakingai muitinei, nurodant atitinkamą kvotą. Prie prašymo pridedami visi reikalingi dokumentai, neabejotinai įrodantys, kad importuojamas produktas priklauso produktams, kuriems taikoma atitinkama kvota, ir kad jis buvo arba bus naudojamas pagal galutinio naudojimo sąlygas, priede nustatytas tai tarifinei kvotai.3. Šis straipsnis taikomas tik tais atvejais, jei tinkamai pagrįsto prašymo priėmimo dieną atitinkamos tarifinės kvotos dar yra likę pakankamai. Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 308a, 308b ir 308c straipsnių nuostatos taikomos mutatis mutandis.5 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkasPRIEDASEilės Nr. | KN kodas | TARIC kodas | Aprašymas | Metinis kvotos kiekis (tonomis) | Kvotos muitas | Kvotos laikotarpis |09.2759 | ex 0302 50 10ex 0302 50 90ex 0303 52 10ex 0303 52 30ex 0303 52 90 | 2010101010 | Menkės (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus), išskyrus kepenis, ikrus (su kiaušidės plėvelės apvalkalu) ir pienius, šviežios, atšaldytos arba sušaldytos, skirtos perdirbti (a)(b) | 80 000 | 0% | 2007 1 1–2009 12 31 |09.2765 | ex 0305 62 00ex 0305 69 10 | 20252910 | Menkės (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) ir Boreogadus saida rūšies žuvys, sūdytos arba užpiltos sūrymu, išskyrus vytintas arba rūkytas, skirtos perdirbti (a)(b) | 10 000 | 0% | 2007 1 1–2009 12 31 |09.2761 | ex 0304 29 91ex 0304 29 99ex 0304 99 99 | 1041816081 | Melsvosios makruros (Macruronus spp.), sušaldyta filė ir kita mėsa, skirti perdirbti (a)(b) | 20 000 | 0% | 2007 1 1–2009 12 31 |09.2760 | ex 0303 78 11ex 0303 78 12ex 0303 78 13ex 0303 78 19ex 0303 78 90 ex 0303 79 93 | 101010118110 10 | Jūrinės lydekos (Merluccius spp. išskyrus Merluccius merluccius, Urophycis spp.) ir juodoji kongrija (Genypterus blacodes), sušaldytos, skirtos perdirbti (a) (b) | 15 000 | 0% | 2007 1 1–2009 12 31 |09.2766 | ex 0304 29 99 ex 0304 99 99 | 71 91 | Pietinis žydrasis merlangas (Micromesistius australis), sušaldyta filė ir kita mėsa, skirti perdirbti (a)(b) | 2 000 | 0% | 2007 1 1–2009 12 31 |09.2770 | ex 0305 63 00 | 10 | Argentininis ančiuvis (Engraulis anchoita), sūdyti arba užpilti sūrimu, išskyrus vytintus ir rūkytus, skirti perdirbti (a)(b) | 10 000 | 0% | 2007 1 1–2009 12 31 |09.2788 | ex 0305 40 00ex 0303 51 00ex 0304 19 97ex 0304 99 23 | 10101010 | Silkės (Clupea harengus, Clupea pallasii), kurių vienos dalies arba filė puselės (juostelės) svoris didesnis nei 100 g arba vienos dalies svoris didesnis nei 50 g, išskyrus ikrus (su kiaušidės plėvelės apvalkalu) ir pienius, skirtos perdirbti (a) (b) | 20 000 | 0% | 2007 10 1–2007 12 312008 10 1–2008 12 312009 10 1–2009 12 31 |09.2792 | ex 1604 12 99 | 10 | Silkės, pagardintos prieskoniais ir (arba) marinuotos acte, užpiltos sūrymu, laikomos statinėse, kurių grynasis svoris ne mažesnis kaip 70 kg gryno svorio be skysčio, skirtos perdirbti (a) (b) | 10 000 | 6% | 2007 1 1–2009 12 31 |09.2790 | ex 1604 14 16 | 203095 | Tunų ir dryžuotųjų tunų nugarinė, skirta perdirbti (a) (b) | 10 000  | 6% | 2007 1 1–2009 12 31 |09.2762 | ex 0306 11 10ex 0306 11 90 | 1010 | Langustai ir kiti jūriniai vėžiai (Palinurus spp., Panulirus spp., Jasus spp.), sušaldyti, skirti perdirbti (a) (b) (c) | 1 500 | 6% | 2007 1 1–2009 12 31 |09.2794 | ex 1605 20 10 ex 1605 20 99 | 50 45 | Pandalus borealis rūšies krevetės, išvirtos ir nuluptos, skirtos perdirbti (a) (b) (c) | 20 000 | 6% | 2007 1 1–2009 12 31 |09.2785 | ex 0307 49 59ex 0307 99 11 | 1010 | Kalmarų vamzdeliai (Ommastrephes spp. – išskyrus Ommastrephes sagittatus –, Nototodarus spp., Sepioteuthis spp.) ir Illex spp., sušaldyti, su odelėmis ir pelekais, skirti perdirbti (a) (b) | 45 000 | 0% | 2007 1 1–2009 12 31 |09.2786 | ex 0307 49 59 ex 0307 99 11 | 2020 | Kalmarai (Ommastrephes spp. – išskyrus Ommastrephes sagittatus –, Nototodarus spp., Sepioteuthis spp.) ir Illex spp., sušaldyti visi arba tik čiuptuvai ir pelekai, skirti perdirbti (a) (b) | 1 500 | 0% | 2007 1 1–2009 12 31 |09.2772 | ex 0304 99 10 | 10 | Surimiai, sušaldyti, skirti perdirbti (a) (b) | 55 000 | 0% | 2007 1 1–2009 12 31 |09.2774 | ex 0304 29 58 | 10 | Čilinė jūrinė lydeka (Merluccius productus), sušaldytos filė, skirtos perdirbti (a) (b) | 15 000 | 4% | 2007 1 1–2009 12 31 |09.2776 | ex 0304 29 21 ex 0304 29 29 ex 0304 99 31 ex 0304 99 33 | 10 20 10 10 | Menkės (Gadus morhua, Gadus macrocephalus), sušaldytos filė ir kita mėsa, skirtos perdirbti (a)(b) | 20 000 | 0% | 2007 1 1–2009 12 31 |09.2778 | ex 0304 29 99 ex 0304 99 99 | 6565 | Plekšnės (Limanda aspera, Lepidopsetta bilineata, Pleuronectes quadrituberculatus), sušaldytos filė ir kita mėsa, skirtos perdirbti (a) (b) | 5 000 | 0% | 2007 1 1–2009 12 31 |(a) Įvežant šiai subpozicijai priskiriamus produktus taikomos sąlygos, nustatytos atitinkamose Bendrijos nuostatose (žr. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 (OL L 253, 1993 10 11, p.1) su vėlesniais pakeitimais 291–300 straipsnius). b) Ši kvota taikoma produktams, kuriems ketinama taikyti bet kurią operaciją, išskyrus tuos atvejus, kai numatyta tik viena arba kelios iš šių operacijų: - valymas, skrodimas, uodegų pjaustymas, galvų pjaustymas, - pjaustymas (išskyrus pjaustymą kubeliais, filė gamybą, filė puselių (juostelių) gamybą arba šaldytų blokų pjaustymą arba šaldytų sluoksniuotų filė blokų skaldymą), - mėginių ėmimas, rūšiavimas, - ženklinimas, - pakavimas - atšaldymas, - sušaldymas, - stiprus sušaldymas, - atšildymas, atskyrimas.Kvota netaikoma produktams, kuriems numatytas papildomas apdorojimas (arba operacijos), atitinkantis (-čios) kvotos taikymo sąlygas, jei toks apdorojimas (arba operacijos) vykdomas (-os) mažmeninės prekybos arba viešojo maitinimo lygmeniu. Muitų sumažinimas taikomas tik žuvims, skirtoms žmonių vartojimui. c) KN kodais 0306 11 10 10 ir 0306 11 90 10 žymimiems produktams kvota bus taikoma, jei jie bus perdirbami taikant vieną iš šių operacijų arba abi: - sušaldytų vėžių padalijimas į dalis, - sušaldytų vėžių terminis apdorojimas siekiant pašalinti nereikalingas vidaus dalis. d) KN kodais 1605 20 10 50 ir 1605 20 99 45 žymimiems produktams kvota bus taikoma, jei jie bus perdirbami taikant šią operaciją: - Krevečių perdirbimas naudojant modifikuotą atmosferą, kaip apibrėžta ES maisto priedų direktyvoje (95/2/EB, 1995 m. vasario 20 d.) |FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA, SKIRTA PASIŪLYMAMS, KURIŲ POVEIKIS BIUDŽETUI YRA IŠIMTINAI SUSIJĘS SU ĮPLAUKOMIS1. PASIŪLYMO PAVADINIMAS:Terybos reglamento, leidžiančio naudoti Bendrijos autonomines tarifines kvotas tam tikriems žuvininkystės produktams 2007–2009 m. ir numatančio tų kvotų valdymą, pasiūlymas.2. BIUDŽETO EILUTĖS:Skyrius ir straipsnis: 12 skyriaus 120 straipsnis.2007 m. biudžete numatyta suma: 15 287,9 mln. EUR.3. FINANSINIS POVEIKISPasiūlymas neturi finansinio poveikio.x Pasiūlymas neturi finansinio poveikio išlaidoms, bet turi tokį finansinį poveikį įplaukoms:(mln. EUR, dešimtųjų tikslumu)Biudžeto eilutė | Įplaukos [4] | 2007 metai |120 straipsnis | Poveikis nuosaviesiems ištekliams | – 49,5 per metus |4. KOVOS SU SUKČIAVIMU PRIEMONĖSBus atlikti kai kurių produktų, kuriems taikomas šis Tarybos reglamentas, galutinio naudojimo patikrinimai, remiantis Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Bendrijos muitinės kodekso įgyvendinimo nuostatas, 291–300 straipsniais.5. KITOS PASTABOSKadangi ankstesnė autonominių tarifinių kvotų sistema baigė galioti 2006 m. gruodžio 31 d., siūloma ją pratęsiant nustatyti panašią sistemą tinkamai atsižvelgiant į tiekimo poreikius ir bendras aplinkybes.Šiame pasiūlyme pateikti privalomi baigiančio galioti reglamento pakeitimai siekiant atsižvelgti:1. į pateiktus ir priimtus prašymus padidinti autonomines tarifines kvotas ir į pakeistus produktų aprašymus;2. į pakitusias žvejybos galimybes ir rinkos pokyčius, dėl kurių kyla tiekimo trūkumai.Numatomos šių veiksmų išlaidosRemiantis naujausiais statistiniais duomenimis (2005 m.) galima apskaičiuoti, kad dėl šio reglamento įplaukos pirmaisiais trejų metų laikotarpio, prasidedančio 2007 m., metais sumažės 66,0 mln. EUR. Ši suma buvo apskaičiuota remiantis didžiausio palankumo statuso (DPS) muitų normomis ir nurodo didžiausią įplaukų sumažėjimo lygį, nes Bendrija suteikia įvairias muitų lengvatas įvairioms trečiųjų šalių grupėms. Todėl faktinis įplaukų sumažėjimas paprastai būna mažesnis, nes didžiausio palankumo muitų normos nėra taikomos nuolat. Tačiau skaičiuojant įplaukų sumažėjimą buvo atsižvelgta į pagal bendrą rinkos organizavimą taikomus laikinus muitų tarifų sustabdymus. Eilės Nr. | Pasiūlymas 2007–2009 m. | DPS muitas (%) (galiojantis 2006 11 08) | Kvotos muitas (%) | Vnt. vertė (EUR už toną ) | Teorinis įplaukų sumažėjimas (EUR) |09.2759 | 80.000 | 3 (1) | 0 | 2.470 | 5.927.327 |09.2760 | 15.000 | 15 | 0 | 2.497 | 5.618.059 |09.2761 | 20.000 | 3,5 (2) | 0 | 1.920 | 1.343.992 |09.2762 | 1.500 | 12,5 | 6 | 16.921 | 1.649.818 |09.2765 | 10.000 | 13 | 0 | 3.721 | 4.837.104 |09.2766 | 2.000 | 7,5/15 vidurkis = 11,25 | 0 | 1.807 | 406.615 |09.2770 | 10.000 | 10 | 0 | 1.482 | 1.481.705 |09.2772 | 55.000 | 3,5 (3) | 0 | 1.547 | 2.977.386 |09.2785 | 45.000 | 8 | 0 | 2.613 | 9.405.825 |09.2786 | 1.500 | 8 | 0 | 1.327 | 159.210 |09.2788 | 20.000 | 15 | 0 | 632 | 1.896.506 |09.2790 | 10.000 | 24 | 6 | 3.143 | 5.658.073 |09.2792 | 10.000 | 20 | 6 | 1.656 | 2.319.039 |09.2794 | 20.000 | 20 | 6 | 4.685 | 13.116.812 |Naujas 1 Jūrinės lydekos Sušaldytos filė | 15.000 | 6,1 | 4 | 1.588 | 500.213 |Naujas 2 Menkės, Sušaldytos filė ir kita mėsa | 20.000 | 7,5 | 0 | 4.292 | 6.437.413 |Naujas 3 Plekšnės, Sušaldyta filė ir kita mėsa | 5.000 | 15 | 0 | 2.962 | 2.221.465 |IŠ VISO | | | | | 65.956.562 |(1) Bendrojo muitų tarifo muitų laikinas sustabdymas nuo 12% iki 3% perdirbimui skirtų produktų (Regl. Nr. 104/2000). (2) Bendrojo muitų tarifo muitų laikinas sustabdymas nuo 7,5% iki 3,5% perdirbimui skirtų produktų (Regl. Nr. 104/2000). (3) Bendrojo muitų tarifo muitų laikinas sustabdymas nuo 15% iki 3,5% perdirbimui skirtų produktų (Regl. 104/2000). Šaltinis: Eurostat COMEXT 2006 11 06 ir TAXUD Taric duomenų bazė. Lentelės duomenys iš ATQ 2007–2009 m. finansinės ataskaitos. Bendras įplaukų sumažėjimas, palyginti su padėtimi, kai autonominės tarifinės kvotos netaikomos: 65 956 562 EUR grynųjų įplaukų.[1] OL C […], […], p. […].[2] OL L 253, 1993 10 11, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1875/2006 (OL L 360, 2006 12 19, p. 64).[3] OL L 17, 2000 1 21, p. 22.[4] Tradicinių nuosavųjų išteklių atveju (žemės ūkio mokesčiai, cukraus mokesčiai, muitai) turi būti nurodytos grynosios sumos, t. y. bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų.--------------------------------------------------


Svarbus teisinis pranešimas

|

52007PC0445

Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 2100/94 nuostatas dėl teisės paduoti paraišką dėl augalų veislių teisinės apsaugos Bendrijoje  /* KOM/2007/0445 galutinis - CNS 2007/0161 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 25.7.2007KOM(2007) 445 galutinis2007/0161 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 2100/94 nuostatas dėl teisės paduoti paraišką dėl augalų veislių teisinės apsaugos Bendrijoje(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMA.SBendrijos reglamento dėl augalų veislių teisinės apsaugos 12 straipsnyje nustatytos teisės paduoti paraišką suteikti augalų veislių teisinę apsaugą Bendrijoje sąlygos. Pagal šią nuostatą tik tų šalių, kurios yra Naujų augalų veislių apsaugos tarptautinės sąjungos (UPOV) narės, veislinių augalų augintojai turi teisę paduoti paraišką dėl augalų veislių teisinės apsaugos Bendrijoje suteikimo, laikydamiesi tų pačių taisyklių kaip ir pareiškėjai iš valstybės narės.Dėl kitų pareiškėjų Komisija turi nuspręsti, ar jie turi teisę paduoti paraišką. Pagal reglamento 12 straipsnio 1 dalies b punktą toks sprendimas gali būti tikrinamas abipusiškumo ir lygiavertiškumo požiūriu. Šioje nuostatoje nurodoma, kad Komisijos sprendimas gali priklausyti nuo to, ar svarstoma šalis( suteikia apsaugą to paties botaninio taksono veislėms,( suteikia tą apsaugą visų valstybių narių piliečiams,( ir ar suteiktos apsaugos lygis atitinka Reglamente (EB) 2100/94 nustatytą apsaugos lygį.Siūlomo pakeitimo tikslasSiekiant palengvinti prekybą ir suderinti reglamento nuostatas su kitais Bendrijos teisės aktais, atrodo tikslinga iš dalies pakeisti Reglamentą 2100/94 taip, kad būtų supaprastintos teisės paduoti paraišką dėl augalų veislių teisinės apsaugos Bendrijoje suteikimo sąlygos ir visiems pareiškėjams būtų taikoma viena paraiškų teikimo sistema.Potencialus pakeitimo poveikis12 straipsnio 1 dalies a ir b punktų panaikinimas padės supaprastinti Bendrijos teisės aktus.Nuo įsteigimo 1994 m. Bendrijos augalų apsaugos tarnyba gavo 27317 paraiškas suteikti augalų veislių teisinę apsaugą Bendrijoje (padėtis 2007 m. vasario 28 d.). 4693 paraiškos (17,1 %) gautos iš šalių, nepriklausančių ES. Per visą laikotarpį tik 89 paraiškas padavė pareiškėjai iš trečiųjų šalių, kurios nebuvo UPOV narės, ir reikėjo Komisijos sprendimo pagal 12 straipsnio 1 dalies b punktą.Todėl vertinant dvylikos metų reglamento įgyvendinimo patirtį ir šalių, kurios nėra UPOV narės, skaičių bei padėtį jose šis pasiūlymas neturės pastebimos įtakos mažoms ir vidutinėms įmonėms valstybėse narėse.Bendrijos biudžetui šis pasiūlymas naujų finansinių pasekmių neturi.2007/0161 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 2100/94 nuostatas dėl teisės paduoti paraišką dėl augalų veislių teisinės apsaugos BendrijojeEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 308 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[2],kadangi:(1) 1994 m. liepos 27 d. Reglamente (EB) Nr. 2100/94 dėl augalų veislių teisinės apsaugos Bendrijoje[3] nustatyta augalų veislių apsaugos Bendrijoje sistema, pagal kurią leidžiama suteikti augalų veislių teisinę apsaugą Bendrijoje, galiojančią visoje Bendrijos teritorijoje.(2) Siekiant palengvinti prekybą yra tikslinga padaryti augalų veislių teisinę apsaugą Bendrijoje lengvai įgyjamą. Todėl turėtų būti supaprastintos teisės paduoti paraišką dėl augalų veislių teisinės apsaugos Bendrijoje suteikimo sąlygos ir įvesta viena paraiškų padavimo sistema visiems pareiškėjams.(3) Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 2100/94,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamentas (EB) Nr. 2100/94 iš dalies keičiamas taip:(1) 12 straipsnis pakeičiamas taip:„12 straipsnis Teisė paduoti paraišką dėl augalų veislių teisinės apsaugos suteikimo BendrijojeParaišką suteikti augalų veislių teisinę apsaugą Bendrijoje gali paduoti bet kuris fizinis ar juridinis asmuo arba bet kuri institucija, laikoma juridiniu asmeniu pagal tai institucijai taikomą įstatymą.Paraišką gali paduoti kartu du ar keli tokie asmenys.“(2) 41 straipsnio 2 dalyje žodžiai „12 straipsnio 1 dalies b punktą“ išbraukiami.(3) 52 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:"4. 2 ir 3 dalys taikomos ir ankstesnių paraiškų, kurios buvo paduotos kitoje valstybėje narėje, atžvilgiu.“2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas [1] OL C […], […], p. […].[2] OL C […], […], p. […].[3] OL L 227, 1994 9 1, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 873/2004 (OL L 162, 2004 4 30, p. 38).


title: Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo nuostatas dėl investicijų į energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiosios energijos naudojimą būstuose tinkamumo finansuoti

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52008PC0838

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 3.12.2008KOM(2008) 838 galutinis2005/0245 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo nuostatas dėl investicijų į energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiosios energijos naudojimą būstuose tinkamumo finansuotiAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Pasiūlymo aplinkybės |110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Kovodama su finansine krize, Komisija ėmėsi iniciatyvos ir pasiūlė valstybėms narėms gamybos ekonomikos atgaivinimo programą[1]. Valstybės narės parėmė šią iniciatyvą, vėliau ji buvo papildyta Europos ekonomikos atkūrimo planu[2], kuriame be kita ko siūloma imtis veiksmų prioritetinėse Lisabonos strategijos srityse. Energetikos srityje ypatingas dėmesys skiriamas energijos vartojimo pastatuose efektyvumui gerinti. Todėl valstybės narės skatinamos persvarstyti struktūrinių fondų veiksmų programas ir jose didesnį dėmesį skirti investicijoms į energijos vartojimo efektyvumą, taip pat kai investuojama į socialinius būstus. Siekiant tai įgyvendinti, reikia pakeisti šiuo metu galiojančią reglamentavimo sistemą. |120 | Bendrosios aplinkybės Skatinant investicijas į energijos vartojimo pastatuose efektyvumą, stiprinamas tvarus Europos ekonomikos augimas, didinamas ES konkurencingumas, tobulinamos praktinės žinios apie energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiąją energiją ir įgyvendinami Europos energetikos strategijos tikslai. Be to, mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams skirtos viešosios investicijos užtikrina solidarumą ir socialinę sanglaudą šiuo laikotarpiu. Nors ši sritis ES kompetencijai nepriklauso, įvairios ES politikos sritys turi poveikio sprendžiant būsto klausimus. Sprendimas remti investicijas į energijos vartojimo efektyvumą pastatuose, taip pat socialiniuose būstuose, priklauso valstybių narių kompetencijos sričiai. 2008 m. lapkričio 24 d. Marselyje įvykusiame neoficialiame susitikime už būsto politiką atsakingi ministrai pabrėžė tokios paramos svarbą ir poreikį. Dabartinėmis aplinkybėmis pirmiausiai reikia sudaryti galimybę pasinaudoti ES finansine parama darant tokio tipo investicijas ir suteikti visoms valstybėms narėms tam tinkamą teisinę priemonę, o vėliau – užtikrinti, kad valstybės narės tinkamai ja naudotųsi. Be to, ES bendrai finansuojama viešoji parama turėtų būti skiriama tik tiems namų ūkiams, kuriems jos labiausiai reikia. Teikiamu pasiūlymu, kuris yra viena svarbiausių ES energetikos ir klimato kaitos strategijos dalių, skatinamos investicijos į energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiąją energiją, kurios yra prioritetinės ERPF paramos teikimo sritys. |130 | Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Pagal šiuo metu galiojančią reglamentavimo sistemą ERPF teikiama parama būsto sektoriui, įskaitant energijos vartojimo efektyvumą, buvo skiriama tik valstybėms narėms, į Europos Sąjungą įstojusioms 2004 m. gegužės 1 d. ar vėliau, laikantis Reglamento (EB) Nr. 1080/2006 7 straipsnio 2 dalies sąlygų. |140 | Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Šis pasiūlymas visiškai dera su ES politikos tikslais aplinkos, energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos srityse ir juo siekiama Direktyvos 2002/91/EB dėl pastatų energinio naudingumo[3], Direktyvos 2006/32/EB dėl energijos galutinio vartojimo efektyvumo ir energetinių paslaugų, panaikinančios Tarybos direktyvą 93/76/EEB[4] ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl skatinimo naudoti energiją iš atsinaujinančių šaltinių[5] pasiūlymo tikslų. |2. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |211 | Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas 2008 m. rugsėjo 24 d. ir 2008 m. spalio 21 d. įvykusiuose Fondų koordinavimo komiteto posėdžiuose buvo pasinaudota galimybe išnagrinėti reglamento tekste nustatytas lankstumo ribas ir parengtos investicijų į energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiąją energiją pastatuose tinkamumo finansuoti gairės (COCOF, Gairės Nr. 08/0034/02). |212 | Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgta Po visų konsultacijų paaiškėjo, kad, valstybių narių nuomone, sprendimai, rasti aiškinant Reglamentą Nr. 1080/2006, buvo nepriimtini. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |229 | Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |230 | Poveikio vertinimas Šiuo pasiūlymu papildomi nereglamentuojamieji pakeitimai, kuriais siekta užtikrinti visoms valstybėms narėms galimybę visapusiškai naudotis sukurtomis bendrojo finansavimo galimybėmis pagal ERPF ir Sanglaudos fondo nuostatas (COCOF, Gairės Nr. 08/0034/02). Pagal šį pasiūlymą išlaidos būstui nurodomos kaip tinkamos finansuoti, siekiant įteisinti investicijas ir palengvinti jų skyrimą; be galiojančio teisinio pagrindo pakeitimo tai būtų neįmanoma. |3. Teisiniai pasiūlymo aspektai |305 | Siūlomos priemonės santrauka Siūlomu Reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo pakeitimu siekiama įteisinti paramą ir palengvinti jos teikimą energijos vartojimo efektyvumui gerinti ir atsinaujinančiajai energijai naudoti būsto sektoriuje visose valstybėse narėse. Siekiant apčiuopiamų ekonominių rezultatų, labai svarbu į šias sritis investuoti reguliariai ir plačiu mastu, vadovaujantis tinkamo lygmens valstybių narių institucijų parengta schema. Tokia schema galėtų būti valstybės pagalbos schema arba plataus masto viešoji veiksmų programa. Be to, teikiant paramą pagal sanglaudos politiką svarbu ją nukreipti ten, kur viešosios investicijos reikalingiausios, šiuo atveju mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams. Kadangi ES masto mažas pajamas gaunančių namų ūkių apibrėžties nėra, valstybės narės turi taikyti savo apibrėžtis, remdamosi galiojančiomis nacionalinėmis nuostatomis. |310 | Teisinis pagrindas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir panaikinančio Reglamentą (EB) Nr. 1783/1999 7 straipsnyje apibrėžtos būsto sektoriuje taikomos tinkamumo finansuoti taisyklės. |329 | Subsidiarumo principas Pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą, nes juo siekiama padėti valstybėms narėms priimant pakeitimus, kuriais būtų sustiprintas jų vaidmuo pasidalijamai valdant fondus. Be to, teikiamu pasiūlymu valstybėms narėms leidžiama savo nuožiūra tinkamiausiu būdu įtvirtinti viešąją paramą ir apibrėžiant mažas pajamas gaunančių namų ūkius naudotis nacionalinėmis apibrėžtimis. |Proporcingumo principas Pasiūlymas neprieštarauja proporcingumo principui dėl nurodytos (-ų) priežasties (-čių). |331 | Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą, nes juo įteisinamas investicijų į energiją būsto sektoriuje tinkamumas finansuoti mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams visose valstybėse narėse, nenustatant papildomų sąlygų. |332 | Pasiūlymu suteikiama papildoma galimybė investuoti valstybėse narėse, paramą skiriant tik tiems, kuriems reikia viešosios paramos. |Pasirinktos priemonės |341 | Siūloma priemonė – reglamentas. |342 | Kitos priemonės nėra laikomos tinkamomis dėl nurodytos (-ų) priežasties (-čių). Komisija jau išnagrinėjo galiojančių teisės aktų galimybių ribas. Net išplėstai juos aiškinant, dėl galiojančiomis taisyklėmis nustatyto riboto tinkamumo finansuoti neleidžiama didelių sumų investuoti į būsto sektorių visose valstybėse narėse. |4. Poveikis biudžetui |409 | Pasiūlymas Bendrijos biudžetui poveikio neturi. |2005/0245 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo nuostatas dėl investicijų į energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiosios energijos naudojimą būstuose tinkamumo finansuotiEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SAJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 162 straipsnį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[6],atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[7],atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[8],laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos,kadangi:(1) Siekdama paskatinti ilgalaikį ir tvarų Europos ekonomikos augimą, Komisija priėmė komunikatą dėl Europos ekonomikos atkūrimo plano[9], kuriame išdėstoma įmonių investicijų į pastatų, įskaitant gyvenamuosius pastatus, energijos vartojimo efektyvumo gerinimą svarba.(2) Europos regioninės plėtros fondas teikia paramą būsto sektoriui, įskaitant energijos vartojimo efektyvumo sritį, tik tose valstybėse narėse, kurios į Europos Sąjungą įstojo 2004 m. gegužės 1 d. ar vėliau, laikantis 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir panaikinančio Reglamentą (EB) Nr. 1783/1999[10] 7 straipsnio 2 dalies sąlygų. Parama investuojant į energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiąją energiją būsto sektoriuje turėtų galėti naudotis visos valstybės narės.(3) Remiamos turėtų būti tos investicijos, kurios teikiamos pagal viešąsias schemas, laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/32/EB dėl energijos galutinio vartojimo efektyvumo ir energetinių paslaugų, panaikinančios Tarybos direktyvą 93/76/EEB,[11] tikslų.(4) Siekiant užtikrinti, kad būtų siekiama EB sutarties 158 straipsnyje minėto ekonominės ir socialinės sanglaudos tikslo, parama turėtų būti skiriama mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams, kurie taip apibrėžti galiojančiuose valstybių narių teisės aktuose.(5) Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1080/2006 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamento (EB) Nr. 1080/2006 7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:1. Po 1 dalies įterpiama ši 1a dalis:„1.a. Mažas pajamas gaunančių namų ūkių išlaidos, susidarančios gerinant energijos vartojimo efektyvumą ir naudojant atsinaujinančiąją energiją pastatytuose būstuose, turėtų būti tinkamos finansuoti visose valstybėse narėse.“2. 2 dalies pirmas sakinys pakeičiamas taip:„Išlaidos būstui, išskyrus 1a dalyje apibrėžtas išlaidas energijos efektyvumui gerinti ir atsinaujinančiai energijai naudoti, yra tinkamos finansuoti tik tose valstybėse narėse, kurios į Europos Sąjungą įstojo 2004 m. gegužės 1 d. ar vėliau, įgyvendinus šias sąlygas:“2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeEuropos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas [1] COM(2008) 706.[2] COM(2008) 800.[3] OL L 1, 2003 1 4, p. 65.[4] OL L 114, 2006 4 27, p. 64.[5] COM(2008) 19, 2008 1 23.[6] OL C [...], [...], p. [...].[7] OL C [...], [...], p. [...].[8] OL C [...], [...], p. [...].[9] COM(2008) 800, 2008 11 26.[10] OL L 210, 2006 7 31, p. 1.[11] OL L 114, 2006 4 27, p. 64.