               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 04 07
            COM(2017) 157 final
            Pasiūlymas
            EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimopagal Suomijos paraišką „EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems“

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               1.Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (toliau – EGF) finansinės paramos taisyklės nustatytos 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006
                  1
                (toliau – EGF reglamentas).

               2.2016 m. lapkričio 22 d. Suomija pateikė paraišką „EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems“ dėl finansinės paramos iš EGF, nes iš bendrovės „Nokia Oy“ (toliau – „Nokia Network Systems“) ir trijų tiekimo bei tolesnės gamybos grandies įmonių Suomijoje buvo atleista darbuotojų
                  2
               .

               3.Išnagrinėjusi šią paraišką Komisija, laikydamasi visų EGF reglamento taikytinų nuostatų, padarė išvadą, kad finansinės paramos suteikimo iš EGF sąlygos yra įvykdytos.

               PARAIŠKOS SANTRAUKA

                        EGF paraiška

                        „EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems“

                        Valstybė narė

                        Suomija

                        Susijęs (-ę) regionas (-ai) (NUTS
                           3
                         2 lygis)

                        Helsinkis-Ūsima (Ūsima) (FI1B),

                        Vakarų Suomija (Pirkanma) (FI19)

                        Šiaurės ir Rytų Suomija (Šiaurės Pohjanma) (FI1D)

                        Paraiškos pateikimo data

                        2016 m. lapkričio 22 d.

                        Paraiškos gavimo patvirtinimo data

                        2016 m. lapkričio 22 d.

                        Prašymo pateikti papildomos informacijos data

                        2016 m. gruodžio 2 d.

                        Papildomos informacijos pateikimo terminas

                        2017 m. sausio 13 d.

                        Vertinimo atlikimo terminas

                        2017 m. balandžio 7 d.

                        Intervencijos kriterijus

                        EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punktas

                        Pagrindinė įmonė

                        „Nokia Oy“ („Nokia Network Systems“)

                        Susijusių įmonių skaičius

                        4

                        Ekonominės veiklos sektorius (-iai)

                        (NACE 2 red. skyrius)
                           4

                        26 skyrius (Kompiuterinių, elektroninių ir optinių gaminių gamyba)

                        Patronuojamųjų bendrovių, tiekimo ir tolesnės gamybos grandies įmonių skaičius

                        3

                        Ataskaitinis laikotarpis

                        2016 m. birželio 2 d.–2016 m. spalio 2 d.

                        Atleistų darbuotojų skaičius ataskaitiniu laikotarpiu (a)

                        945

                        Atleistų darbuotojų skaičius prieš ataskaitinį laikotarpį ar po jo (b)

                        0

                        Bendras atleistų darbuotojų skaičius

                        945

                        Bendras reikalavimus atitinkančių paramos gavėjų skaičius

                        945

                        Bendras tikslinių paramos gavėjų skaičius

                        821

                        Tikslinių nedirbančių ir nesimokančių jaunuolių (NEET) skaičius:

                        0

                        Individualiems poreikiams pritaikytoms paslaugoms skirtas biudžetas (EUR)

                        4 154 000

                        EGF paramai įgyvendinti skirtas biudžetas
                           5
                        , EUR

                           249 000

                        Visa suma, EUR

                        4 403 000

                        EGF parama, EUR (60 %)

                        2 641 800

               PARAIŠKOS VERTINIMAS

               Procedūra

               4.Suomija paraišką „EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems“ pateikė 2016 m. lapkričio 22 d., t. y. per 12 savaičių nuo tos dienos, kurią buvo įgyvendinti EGF reglamento 4 straipsnyje nustatyti intervencijos kriterijai. 2016 m. gruodžio 2 d. Komisija patvirtino gavusi paraišką ir tą pačią dieną Suomijos paprašė pateikti papildomos informacijos. Papildoma informacija pateikta per šešias savaites nuo prašymo gavimo. 12 savaičių terminas, iki kurio, gavusi tinkamai užpildytą paraišką, Komisija turėtų baigti paraiškos atitikties EGF finansinės paramos suteikimo sąlygoms vertinimą, baigiasi 2017 m. balandžio 7 d.

               Paraiškos tinkamumas

               Susijusios įmonės ir paramos gavėjai

               5.Paraiškoje nurodoma, kad iš „Nokia Oy“ ir trijų tiekimo įmonių atleisti 945 darbuotojai. Pagrindinė įmonė vykdo veiklą ekonomikos sektoriuje, kuris priskiriamas prie NACE 2 red. 26 skyriaus (Kompiuterinių, elektroninių ir optinių gaminių gamyba).

               6.„Nokia Network Systems“ yra Suomijos bendrovei „Nokia Oy“ visiškai priklausanti patronuojamoji įmonė. „Nokia Network Systems“ yra duomenų tinklų ir ryšių įrangos bendrovė.

                        Įmonės ir atleistų darbuotojų skaičius per ataskaitinį laikotarpį

                        „Nokia Oy“

                        940

                        „Lionbridge Oy“

                        1

                        „Eilakaisla Oy“

                        1

                        „ManpowerGroup Solutions Oy“

                        3

                        Iš viso įmonių: 4

                        Iš viso atleistų darbuotojų:

                        945

                        Iš viso savarankiškai dirbančių asmenų, kurių veikla nutrūko:

                        0

                        Iš viso reikalavimus atitinkančių darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų:

                        945

               Intervencijos kriterijai

               7.Šią paraišką Suomija pateikė laikydamasi EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytų intervencijos kriterijų, pagal kuriuos per ataskaitinį keturių mėnesių laikotarpį valstybėje narėje turi būti atleista ne mažiau kaip 500 darbuotojų, įskaitant iš tiekimo ir tolesnės gamybos grandies įmonių atleistus darbuotojus.

               8.Šios paraiškos ataskaitinis keturių mėnesių laikotarpis – 2016 m. birželio 2 d. – 2016 m. spalio 2 d.

               9.Atleistų darbuotojų skaičius ataskaitiniu laikotarpiu:

               –940 darbuotojų atleista iš „Nokia Oy“.

               –5 darbuotojai atleisti iš trijų „Nokia Oy“ tiekimo ir tolesnės gamybos grandies įmonių.

               Atleistų darbuotojų ir darbo veiklą nutraukusių asmenų skaičiaus apskaičiavimas

               10.Apskaičiuotas ataskaitiniu laikotarpiu atleistų darbuotojų skaičius:

               –945 – nuo darbdavio individualaus įspėjimo apie darbuotojo atleidimą arba apie darbo sutarties nutraukimą dienos.

               Reikalavimus atitinkantys paramos gavėjai

               11.Bendras reikalavimus atitinkančių paramos gavėjų skaičius yra 945.

               Darbuotojų atleidimo ir esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, susijusių su globalizacija, sąsaja, nurodyta Reglamente (EB) Nr. 546/2009

               12.Siekdama nustatyti darbuotojų atleidimo ir esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, susijusių su globalizacija, sąsają, nurodytą Reglamente (EB) Nr. 546/2009, Suomija teigia, kad dėl didelės konkurencijos, sparčios technologinės pažangos ir inovacijų, susijungimų, įsigijimų ir naudojimosi užsakomosiomis paslaugomis IRT sektorius yra vienas iš labiausiai pasaulinės ekonomikos pokyčiams jautrių pramonės sektorių.

               13.IRT sektoriuje Europos gamintojai, reaguodami į didėjantį poreikį įgyti konkurencinį pranašumą sparčiai kintančioje konkurencinėje aplinkoje, kurioje pagrindinė konkurentė yra Rytų Azija, pradėjo naudotis komponentų gamybos ir apskritai gamybos procesų vykdymo užsakomosiomis paslaugomis.

               14.Iki šiol konkurentų iš Rytų Azijos konkurencinis pranašumas buvo mažos pelno maržos. Dabar jie gautą pelną reinvestuoja į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą. Konkurentai iš Rytų Azijos agresyviai žengia į rinką ir stumia Europos bendroves į dar sunkesnę padėtį.

               15.Šis sektorius skaudžiai nukentėjo nuo mažėjančių kainų ir sumažėjusios paklausos nuotolinių ryšių operatorių sektoriuje. Tai Kinijos įmonių nesulaikė nuo tolesnio patekimo į Europos rinkas
                  6
               .

               16.Produktų ir susijusių programinės įrangos sprendimų gyvavimo ciklas yra labai trumpas. Su produktais ir (arba) programine įranga susijusi praktinė patirtis, taip pat šioje srityje reikalingas išsilavinimas, greitai tampa nebeaktualūs.

               17.Konkurencija tarp darbuotojų iš ES ir iš ES nepriklausančių šalių yra labai didelė. Europos IRT sektoriaus darbuotojai sensta ir yra mažiau išsilavinę nei jų kolegos iš Amerikos ir Azijos. Palyginti su bet kurio kito sektoriaus darbuotojais, Suomijos IRT specialistai susiduria su vis didėjančia pasauline konkurencija.

               18.Iki šiol pateikta 15 su kompiuterinių, elektroninių ir optinių gaminių gamyba susijusių EGF paraiškų; 12 iš jų grindžiamos globalizacijos sukeltais prekybos pokyčiais, 3 – pasauline finansų ir ekonomikos krize. Tris paraiškas iš 15 pateikė Suomija
                  7
               .

               Darbuotojų atleidimą ir darbo veiklos nutraukimą lemiantys įvykiai

               19.Per pastaruosius dvejus metus Suomijos IRT sektoriuje įdarbinta daug naujų darbuotojų ir kartu atleista labai daug buvusių darbuotojų. Patiriamas didelis spaudimas išlaikyti produktų konkurencingumą.

               20.Pastaraisiais metais IT tinklų versle atsirado tam tikrų svarbių tendencijų. Padidėjo našumo ir didesnės paslaugų aprėpties poreikis.

               21.2008 m. technologijų pramonėje vidutiniškai dirbo 326 000 darbuotojų. 2015 m. joje dirbo 289 000 asmenų
                  8
               . Pramonės IRT sektoriuje dirbančių darbuotojų skaičius padidėjo nuo 52 000 (2008 m.) iki 60 000 darbuotojų (2015 m.). Šiuo laikotarpiu IRT sektoriuje prarasta daug darbo vietų, tačiau sukurta ir daug naujų darbo vietų.

               22.Pastaraisiais metais „Nokia Oy“ kartu su „Siemens“ įsteigė bendrąją tinklų technologijų įmonę, sutiko parduoti dalį savo įmonių „Microsoft“ ir susijungė su „Alcatel“, kad galėtų konkuruoti su didesniais ryšių tinklų verslo konkurentais. 2016 m. „Nokia Oy“ pranešė apie darbuotojų skaičiaus mažinimą. „Nokia Oy“ siekia iki 2018 m. pabaigos veiklos išlaidas kasmet sumažinti 900 mln. EUR. Kartu „Nokia“ ėmėsi veiksmų savo ištekliams perkelti į ateities technologijas.

               23.Kad būtų galima konkuruoti su Rytų Azijos konkurentais, reikia įgyvendinti visuotinę „Nokia Oy“ pertvarkos programą, taip pat sumažinti darbuotojų skaičių. Darbuotojų skaičius turėtų būti baigtas mažinti iki 2018 m. pabaigos.

               24.Asmenys, kurie 2016 m. buvo atleisti iš „Nokia Oy“, yra aukštos (40 proc.) ir vidutinės (60 proc.) kvalifikacijos. Jie dirbo programavimo ir projektavimo srityje.

               Tikėtinas darbuotojų atleidimo poveikis vietos, regiono ar šalies ekonomikai ir užimtumui

               Ūsima

               25.Pagrindiniuose Ūsimos sektoriuose bendrosios ekonominės sąlygos prastėja, todėl per pastaruosius tris mėnesius pramonės sektoriuose sumažintas darbuotojų skaičius
                  9
               . Bendra informacijos ir ryšių sektoriaus įmonių pardavimo apyvarta pirmąjį 2016 m. ketvirtį sumažėjo 2,5 proc.
                  10
               .

               26.2012–2016 m. Espo, Helsinkio ir Vantos rajonuose labai daug darbuotojų buvo atleista visų pirma elektronikos ir programinės įrangos pramonės sektoriuose (per nurodytą laikotarpį atleista 6 000 darbuotojų). Dalį darbuotojų atleido ir mažesnės įmonės bei subrangovai.

               27.„Nokia Oy“ yra didžiausia Suomijos IRT bendrovė. 2014 m. Ūsimos IRT sektoriuje įsisteigė 730 naujų įmonių ir nutraukė veiklą 759 įmonės. Tais pačiais metais Ūsimoje buvo 7 114 IRT įmonių (t. y. 51 proc. viso šalies IRT įmonių skaičiaus).

               28.Ūsimoje iš „Nokia Oy“ atleisti darbuotojai daugiausia yra aukštos ir vidutinės kvalifikacijos asmenys; pusė jų yra vyresni nei 50 metų amžiaus. Jie dirbo programavimo ir projektavimo srityje. Daugeliu atvejų jų įgūdžiai yra pasenę.

               29.Šiuo metu Ūsimoje sunku rasti darbą labai išsilavinusiems inžinieriams ir vyresniems nei 50 metų darbuotojams.

               30.Apskritai labai išsilavinusių asmenų nedarbas yra labai didelis
                  11
               , ir tai yra ne tik techninę kvalifikaciją turintys darbuotojai. Į nedarbo statistiką Ūsimoje įtraukti ir biuro darbuotojai, apskaitininkai ir darbo užmokesčio apskaitos tarnautojai.

               Pirkanma

               31.Pagal apyvartą gamybos pramonė yra didžiausias Pirkanmos ekonomikos sektorius; jos pagrindinės sritys – technologijų pramonė (48 proc.), miškų pramonė (25 proc.) ir cheminių medžiagų, gumos ir plastiko pramonė (18 proc.)
                  12
               .

               32.2016 m. rugsėjo mėn. Pirkanmos įdarbinimo ir ekonominės plėtros tarnyboje buvo užregistruoti 36 186 darbo ieškantys bedarbiai, t. y. 1 proc. daugiau nei pernai
                  13
               . Nedarbo lygis Pirkanmoje jau seniai yra aukštesnis už šalies vidurkį.

               33.Pagrindinė nuolat didelio nedarbo priežastis pastaraisiais metais yra į eksportą orientuotos gamybos pramonės veiklos krizė regione, taip pat radikalūs struktūriniai pokyčiai, ypač IRT sektoriuje. 2015 m. iš didžiausių Pirkanmos IRT įmonių buvo atleista daugiau kaip 1 000 darbuotojų.

               34.Šiuo metu dėl struktūrinių problemų Pirkanmoje yra padidėjęs labai išsilavinusių asmenų nedarbas, kuris 2012–2016 m. padidėjo daugiau kaip du kartus. 2016 m. viduryje apie 33 proc. bedarbių, turinčių akademinius laipsnius, darbo be pertraukų neturėjo jau daugiau kaip metus
                  14
               .

               Šiaurės Pohjanma

               35.Šiaurės Ostrobotnijos (Pohjanmos) regione nedarbas tebėra didelis. Darbo ieškančių bedarbių dalis tebėra didesnė už šalies vidurkį. 2016 m. balandžio mėn. pabaigoje nedarbo lygis visoje šalyje siekė 13,0 proc., Šiaurės Ostrobotnijoje – 14,3 proc., o Oulu – 16,1 proc.
                  15
               .

               36.Didžioji Šiaurės Ostrobotnijos IRT sektoriaus dalis yra Oulu regione. Dėl sudėtingos verslo aplinkos ir įmonių pastangų racionalizuoti savo veiklą per pastaruosius metus iš darbo buvo atleista daug žmonių.

               37.Nuo praėjusio dešimtmečio pabaigos darbuotojų skaičius šiame regione gerokai sumažėjo. Dėl lėšų taupymo ir išlaidų mažinimo viešasis sektorius negali įdarbinti tiek žmonių kiek anksčiau. Dėl užsitęsusio sektoriaus ekonomikos nuosmukio ir struktūrinių pokyčių darbuotojai ilgiau lieka be darbo.

               38.Dėl darbuotojų atleidimo iš „Nokia Oy“ nedarbo problema dar labiau paaštrėjo Oulu IRT sektoriuje, kuriame padėtis jau ir taip buvo sunki. Oulu yra atokus regionas; šalia nėra kitų miestų, kuriuose būtų galima rasti kitokio darbo.

               39.Ypač sunku regione darbą rasti IRT projektų vadovams ir surinkimo linijų darbuotojams. Jie jau seniai yra bedarbiai, todėl jų žinios jau pasenusios.

               40.Oulu regione užimtumo galimybių yra naujuose ekonomikos augimo sektoriuose. Daugelis atleistų darbuotojų yra labai patyrę projektavimo ir produktų kūrimo srityje, ir šiuos įgūdžius būtų galima pritaikyti IRT sektoriuje arba IRT taikomąsias programas kuriančiuose sektoriuose.

               Tiksliniai paramos gavėjai ir siūlomi veiksmai

               Tiksliniai paramos gavėjai

               41.Apskaičiuota, kad priemonėmis pasinaudos 821 atleistas darbuotojas. Šių darbuotojų pasiskirstymas pagal lytį, pilietybę ir amžiaus grupę:

                        Kategorija

                        Tikslinių paramos gavėjų
                           skaičius

                        Lytis:

                        Vyrai:

                        608

                        (74,0 %)

                        Moterys:

                        213

                        (26,0 %)

                        Pilietybė:

                        ES piliečiai:

                        800

                        (97,4 %)

                        ne ES piliečiai:

                        21

                        (2,6 %)

                        Amžiaus grupė:

                        15–24 metai

                        6

                        (0,7 %)

                        25–29 metai

                        12

                        (1,5 %)

                        30–54 metai

                        632

                        (77,0 %)

                        55–64 metai

                        167

                        (20,3 %)

                        vyresni nei 64 metai

                        4

                        (0,5 %)

               (*): Kad būtų išvengta per daug dešimtųjų dalių, skaičiai suapvalinti.

               Siūlomų veiksmų tinkamumas

               42.Individualiems poreikiams pritaikytos paslaugos, kurios bus teikiamos atleistiems darbuotojams, apima toliau išvardytus veiksmus.

               –Konsultuojamojo ugdymo priemonės ir kitos parengiamosios priemonės

               Darbo paieškos mokymo tikslas – suteikti dalyviams daugiau informacijos apie darbo rinką, padėti jiems išsiaiškinti savo galimybes ir pagerinti bei atnaujinti darbo paieškos įgūdžius. Konsultuojamasis ugdymas profesinio orientavimo srityje – ši priemonė skirta darbo ieškantiems asmenims remti ir konsultuoti darbo paieškos ir mokymo darbo vietoje klausimais. Įgyvendinant šią priemonę, darbo ieškantys asmenys bus konsultuojami darbo paieškos klausimais.

               –Konsultuojamasis ugdymas karjeros srityje – ši priemonė skirta darbo ieškantiems asmenims, kuriems reikalinga funkcinė, intensyvi ir ilgalaikė parama planuojant karjerą. Tai bus daugiausia grupinė veikla.

               –Ekspertų vertinimai – šia priemone siekiama įvertinti darbo ieškančių asmenų padėtį ir jų poreikį gauti paslaugas. Taip pat, siekiant padėti darbo ieškantiems asmenims nustatyti jų kompetencijos sritis, bus surengtas vadinamasis profiliavimo žaidimas.

               –Užimtumo ir verslo paslaugos

               Darbo ieškantiems asmenims bus teikiama informacija, konsultacijos ir ekspertų teikiamos pakartotinio įsidarbinimo planavimo paslaugos. EURES tinklo paslauga taip pat bus naudojama darbo ieškantiems asmenims persiųsti darbo užsienyje skelbimus. Bus organizuojamas profesinis mokymas ir paramos verslumui mokymas. Siūlomi kursai daugiausia priskiriami specializuotiems mokymams, po kurių išduodami diplomai.

               –Veiklos pradžios dotacijų tikslas – skatinti verslo kūrimą ir atskirų asmenų savarankišką darbą. Veiklos pradžios dotacijomis siekiama užtikrinti pradedančiųjų verslininkų pajamas per numatytą laikotarpį, kurio reikia visą darbo etatą atitinkančiam verslui pradėti ir sukurti.

               –Siekiant remti atleistus darbuotojus jiems įsidarbinus naujoje darbo vietoje arba gavus pameistrystės vietą, tam tikrą laikotarpį jiems bus mokamos darbo užmokesčio subsidijos, taip sumažinant naujo darbdavio darbo užmokesčio sąnaudas. Darbo užmokesčio subsidijos tam tikrą laikotarpį (6–24 mėnesius) sudaro 30–50 proc. darbuotojo darbo užmokesčio sąnaudų.

               –Kelionės, nakvynės ir persikraustymo išlaidas padengiančios išmokos

               Darbo ieškančiam asmeniui gali būti skirta išmoka kelionės ir apgyvendinimo išlaidoms, patirtoms ieškant darbo, arba kelionės ir apgyvendinimo išlaidoms, patirtoms dalyvaujant mokymo programose, padengti, taip pat persikraustymo išlaidų kompensacija.

               43.Čia aprašyti siūlomi veiksmai yra aktyvios darbo rinkos priemonės, priskiriamos prie tinkamų finansuoti veiksmų, apibrėžtų EGF reglamento 7 straipsnyje. Šie veiksmai nepakeičia pasyvių socialinės apsaugos priemonių.

               44.Suomija pateikė prašomą informaciją apie veiksmus, kurių susijusi įmonė privalo imtis pagal nacionalinės teisės aktus arba kolektyvines sutartis. Ji patvirtino, kad tokie veiksmai negali būti pakeisti EGF finansine parama.

               Biudžeto sąmata

               45.Numatomos bendros išlaidos sudaro 4 403 000 EUR, iš jų individualiems poreikiams pritaikytoms paslaugoms skiriama 4 154 000 EUR, o parengiamajai, valdymo, informavimo ir viešinimo, kontrolės ir ataskaitų teikimo veiklai – 249 000 EUR.

               46.Bendra iš EGF prašomos finansinės paramos suma yra 2 641 800 EUR (60 proc. visų išlaidų).

                        Veiksmai

                        Numatomas dalyvių skaičius

                        Numatomos išlaidos vienam dalyviui
                        (EUR)*

                        Numatomos visos išlaidos

                        (EUR)

                        Individualiems poreikiams pritaikytos paslaugos (veiksmai pagal EGF reglamento 7 straipsnio 1 dalies a ir c punktus)

                        Konsultuojamojo ugdymo ir kitos parengiamosios priemonės (Valmennukset ja muut valmentavat toimenpiteet)

                        200

                        1 200

                        240 000

                        Įdarbinimo ir verslo paslaugos (Työllisyys- ja yrityspalvelut)

                        733

                        621

                        455 000

                        Mokymas (Koulutus)

                        420

                        6 500

                        2 730 000

                        Veiklos pradžios dotacijos (Starttiraha)

                        15

                        9 000

                        135 000

                        Ekspertų vertinimai (Asiantuntija-arvioinnit)

                        30

                        1 333

                        40 000

                        Tarpinė suma (a):

                        Individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketo procentinė dalis:

                        –

                        3 600 000

                        (86, 66 %)

                        Išmokos ir paskatos (veiksmai pagal EGF reglamento 7 straipsnio 1 dalies b punktą)

                        Darbo užmokesčio subsidijos (Palkkatuki)

                        60

                        9 000

                        540 000

                        Kelionės, nakvynės ir persikraustymo išlaidas padengiančios išmokos (Liikkuvuusavustus)

                        100

                        140

                        14 000

                        Tarpinė suma (b):

                        Individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketo procentinė dalis:

                        –

                        554 000

                        (13,34 %)

                         Veiksmai pagal EGF reglamento 7 straipsnio 4 dalį

                        1. Parengiamoji veikla

                        –

                        9 000

                        2. Valdymas

                        –

                        161 000

                        3. Informavimas ir viešinimas

                        –

                        59 000

                        4. Kontrolė ir ataskaitų teikimas

                        –

                        20 000

                        Tarpinė suma (c)

                        Visų išlaidų procentinė dalis:

                        –

                        249 000

                        (5,66 %)

                        Visos išlaidos (a + b + c)

                        –

                        4 403 000

                        EGF parama (60 % visų išlaidų)

                        –

                        2 641 800

               (*) Kad būtų išvengta dešimtųjų dalių, numatytos išlaidos vienam darbuotojui buvo suapvalintos. Tačiau suapvalinimas neturi įtakos bendrai kiekvienos priemonės išlaidų sumai.

               47.Lentelėje nurodytiems veiksmams, kaip ir veiksmams pagal EGF reglamento 7 straipsnio 1 dalies b punktą, skirtos išlaidos neviršija 35 proc. bendrų išlaidų, skirtų suderintam individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketui. Suomija patvirtino, kad šie veiksmai taikomi tik tuo atveju, jeigu tiksliniai paramos gavėjai patys aktyviai dalyvauja ieškant darbo ar mokymo veikloje.

               48.Suomija patvirtino, kad investicijų, skirtų savarankišką veiklą ar verslą pradedantiems asmenims ir įmonę perimantiems darbuotojams, sąnaudos neviršys 15 000 EUR vienam paramos gavėjui.

               Išlaidų tinkamumo finansuoti laikotarpis

               49.2016 m. birželio 2 d. Suomija tiksliniams paramos gavėjams pradėjo teikti individualiems poreikiams pritaikytas paslaugas. Todėl šių veiksmų išlaidos bus laikomos tinkamomis finansuoti EGF lėšomis nuo 2016 m. birželio 2 d. iki 2018 m. lapkričio 22 d.

               50.2016 m. birželio 2 d. Suomija patyrė pirmąsias administracines išlaidas, susijusias su EGF paramos įgyvendinimu. Todėl parengiamosios, valdymo, informavimo ir viešinimo, kontrolės ir ataskaitų teikimo veiklos išlaidos laikomos tinkamomis finansuoti EGF finansinės paramos lėšomis nuo 2016 m. birželio 2 d. iki 2019 m. gegužės 22 d.

               Nacionalinių ar Sąjungos fondų finansuojamų veiksmų papildomumas

               51.Nacionalinio išankstinio finansavimo ar bendro finansavimo dalis skiriama pagal Ekonomikos ir užimtumo ministerijos administracinio padalinio valstybinių užimtumo tarnybų biudžeto eilutę. Kai kurios paslaugos taip pat bus finansuojamos kaip ekonominės plėtros, transporto ir aplinkos centrų bei užimtumo ir ekonominės plėtros tarnybų veiklos išlaidos. Techninės paramos užduotys bus finansuojamos kaip Ekonomikos ir užimtumo ministerijos ir ekonominės plėtros, transporto ir aplinkos centrų veiklos išlaidos.

               52.Suomija patvirtino, kad pirmiau aprašytoms priemonėms, kurioms skiriama finansinė parama iš EGF, nebus skiriama finansinė parama pagal kitas Sąjungos finansines priemones.

               Tvarka, pagal kurią buvo konsultuotasi su tiksliniais paramos gavėjais ar jų atstovais arba socialiniais partneriais, vietos ir regioninėmis valdžios institucijomis

               53.Suomija nurodė, kad suderintas individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketas buvo parengtas konsultuojantis su visais suinteresuotaisiais subjektais. Ekonomikos ir užimtumo ministerija įsteigė grupę, kuri sprendžia iš bendrovės „Nokia“ atleistų darbuotojų klausimą ir dalyvauja rengiant EGF paraišką.

               54.Šią darbo grupę sudaro ekonominės plėtros, transporto ir aplinkos centrų, taip pat užimtumo ir ekonominės plėtros tarnybų Ūsimoje, Pirkanmoje ir Šiaurės Pohjanmoje atstovai. Kiti atstovai yra iš „Microsoft“, Suomijos technologijų įmonių federacijos, „Trade Union Pro“ ir Suomijos profesinės inžinierių sąjungos.

               Valdymo ir kontrolės sistemos

               55.Paraiškoje pateiktas valdymo ir kontrolės sistemos aprašas, kuriame nurodyta susijusių įstaigų atsakomybė. Suomija Komisijai pranešė, kad finansinę paramą administruos Ekonomikos ir užimtumo ministerija, kuri veikia kaip EGF vadovaujančioji ir tvirtinančioji institucija ir EGF lėšas paskirstanti tarpinė institucija. EGF valdymo funkcijos priskirtos Užimtumo ir verslumo departamentui.

               56.Tvirtinimo funkcijos priskirtos Žmogiškųjų išteklių ir administracijos skyriui. Išmokos paramos gavėjams skiriamos per regioninius ekonominės plėtros, transporto ir aplinkos centrus bei užimtumo ir ekonominės plėtros tarnybas.

               57.Nepriklausomas vidaus audito padalinys yra atsakingas už auditą, jis veikia prie Ekonomikos ir užimtumo ministerijos nuolatinio sekretoriato.

               Susijusios valstybės narės prisiimti įsipareigojimai

               58.Suomija suteikė visas būtinas garantijas, kad:

               –suteikiant galimybę naudotis siūlomais veiksmais ir juos įgyvendinant, bus laikomasi vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principo;

               –buvo laikytasi nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytų su kolektyviniu atleidimu susijusių reikalavimų;

               –darbuotojus atleidusios įmonės, tęsusios veiklą po atleidimo, patenkino visus teisinius reikalavimus, susijusius su atleidimais, ir tinkamai parėmė tuos darbuotojus;

               –siūlomi veiksmai nebus finansiškai remiami iš kitų Sąjungos fondų ar pagal kitas finansines priemones ir bus išvengta bet kokio dvigubo finansavimo;

               –siūlomi veiksmai papildys struktūrinių fondų lėšomis finansuojamus veiksmus;

               –finansinė parama EGF lėšomis atitiks procedūrines ir materialines Sąjungos taikomas valstybės pagalbos taisykles.

               POVEIKIS BIUDŽETUI

               Biudžeto pasiūlymas

               59.EGF lėšų didžiausia metinė suma neviršija 150 mln. EUR (2011 m. kainomis), kaip nustatyta 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa, 12 straipsnyje
                  16
               .

               60.Išnagrinėjusi paraišką pagal taikytinas EGF reglamento 13 straipsnio 1 dalies sąlygas ir atsižvelgusi į tikslinių paramos gavėjų skaičių, siūlomus veiksmus ir numatytas išlaidas, Komisija siūlo iš EGF mobilizuoti 2 641 800 EUR sumą, atitinkančią 60 proc. siūlomų veiksmų bendrų išlaidų, kad būtų suteikta finansinė parama pagal pateiktą paraišką.

               61.Siūlomą sprendimą mobilizuoti EGF lėšas bendrai priims Europos Parlamentas ir Taryba, kaip nustatyta 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 13 punkte
                  17
               .

               Susiję teisės aktai

               62.Kartu su šiuo pasiūlymu dėl sprendimo mobilizuoti EGF lėšas Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai taip pat pateiks pasiūlymą pervesti 2 641 800 EUR sumą į atitinkamą biudžeto eilutę.

               63.Kartu su šiuo pasiūlymu dėl sprendimo mobilizuoti EGF lėšas Komisija kaip įgyvendinimo aktą priims sprendimą dėl finansinės paramos, kuris įsigalios tą dieną, kurią Europos Parlamentas ir Taryba priims siūlomą sprendimą mobilizuoti EGF lėšas.

               Pasiūlymas

               EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo
                  pagal Suomijos paraišką „EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems“

               EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

               atsižvelgdami į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006
                  18
               , ypač į jo 15 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdami į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo
                  19
               , ypač į jo 13 punktą,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (toliau – EGF) tikslas – teikti paramą atleistiems darbuotojams ir savarankiškai dirbantiems asmenims, nutraukusiems darbo veiklą dėl su globalizacija susijusių esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, atsiradusių dėl tebesitęsiančios pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės arba dėl naujos pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką;

               (2)EGF lėšų didžiausia metinė suma neturi viršyti 150 mln. EUR (2011 m. kainomis), kaip nustatyta Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 12 straipsnyje
                  20
               ;

               (3)2016 m. lapkričio 22 d. Suomija pateikė paraišką mobilizuoti EGF lėšas dėl atleistų darbuotojų ekonomikos sektoriuje, kuris pagal Europos bendrijos statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių (NACE) Suomijoje priskiriamas 2 red. 26 skyriui (Kompiuterinių, elektroninių ir optinių gaminių gamyba). Paraiška buvo papildyta papildoma informacija pagal Reglamento (ES) Nr. 1309/2013 8 straipsnio 3 dalį. Paraiška atitinka EGF finansinės paramos sumai nustatyti taikomus reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1309/2013 13 straipsnyje;

               (4)todėl finansinei paramai pagal Suomijos pateiktą paraišką suteikti iš EGF turėtų būti mobilizuota 2 641 800 EUR suma;

               (5)siekiant kuo greičiau mobilizuoti EGF lėšas, šis sprendimas turėtų būti taikomas nuo jo priėmimo dienos,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               2017 finansinių metų Sąjungos bendrajame biudžete Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšos mobilizuojamos siekiant skirti 2 641 800 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų sumą.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną. Jis taikomas nuo [jo priėmimo dienos]*.

                  21Priimta Briuselyje

                  Europos Parlamento vardu
                        Tarybos vardu

                  Pirmininkas
                        Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 347, 2013 12 20, p. 855.

                     (2)
                  Pagal EGF reglamento 3 straipsnį.

                     (3)
                  2012 m. lapkričio 8 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1046/2012, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo nuostatos dėl naujojo regionų suskirstymo laiko eilučių perdavimo (OL L 310, 2012 11 9, p. 34).

                     (4)
                  OL L 393, 2006 12 30, p. 1.

                     (5)
                  Laikantis Reglamento (ES) Nr. 1309/2013 7 straipsnio ketvirtos pastraipos nuostatų.

                     (6)

                     http://www.telecomlead.com/telecom-equipment/revenue-analysis-shows-huawei-big-vs-ericsson-nokia-68634

                     (7)
                  EGF/2007/003 DE/BenQ, EGF/2007/004 FI/Perlos, EGF/2009/002 DE/Nokia, EGF/2009/008 IE/Dell, EGF/2009/023 PT/Quimonda, EGF/2010/008 AT/AT&S, EGF/2010/011 NL/NXP Semiconductors, EGF/2011/013 DK/Flextronics, EGF/2011/014 RO/Nokia, EGF/2011/025 IT/Lombardia, EGF/2012/006 FI/Nokia Salo, EGF/2012/007 IT/VDC Technologies, EGF/2013/001 FI/Nokia, EGF/2014/014 DE/Aleo Solar, EGF/2016/002 SE/Ericson.

                     (8)

                     http://teknologiateollisuus.fi/sites/default/files/file_attachments/personnel.pdf

                     (9)
                  https://ek.fi/en/current/2016/05/04/ek-business-tendency-survey-general-business-outlookwill-remain-rather-weak

                     (10)
                  http://www.stat.fi/til/ntp/2016/01/ntp_2016_01_2016-06-03_tie_001_en.html

                     (11)
                  http://www.akava.fi/tyoelama/akavalaiset_tyoelamassa/tyottomyystilastot/1._korkeasti_koulutettujen_tyottomyys

                     (12)
                  http://pirkanmaantalous.fi/innovaatiotilannekuva/situational-picture-of-innovation-2016-new-scale-new-competences

                     (13)
                  http://www.temtyollisyyskatsaus.fi/graph/tkat/tkat.aspx?lang=en&ely=04#

                     (14)
                  http://www.temtyollisyyskatsaus.fi/graph/tkat/tkat.aspx?lang=en&ely=04#

                     (15)
                  http://www.elykeskus.fi/documents/10191/14617851/Tkat_en_huhtikuu_2016.pdf/7338d392-14e3-4fe5-846f-5d0bfd136734

                     (16)
                  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

                     (17)
                  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

                     (18)
                  OL L 347, 2013 12 20, p. 855.

                     (19)
                  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

                     (20)
                  2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).

                     (21)
                   Parlamentas įrašo datą prieš paskelbiant Oficialiajame leidinyje.


title: Pasiūlymas Tarybos sprendimas leidžiantis Švedijai taikyti sumažintą apmokestinimo normą tam tikrų namų ūkių ir paslaugų sektoriaus įmonių naudojamai elektros energijai, kaip numatyta direktyvos 2003/96/EB 19 straipsnyje (Tik tekstas švedų kalba yra autentiškas)

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52004PC0852

Pasiūlymas Tarybos sprendimas leidžiantis Švedijai taikyti sumažintą apmokestinimo normą tam tikrų namų ūkių ir paslaugų sektoriaus įmonių naudojamai elektros energijai, kaip numatyta Direktyvos 2003/96/EB 19 straipsnyje (Tik tekstas švedų kalba yra autentiškas)  /* KOM/2004/0852 galutinis */

	Briuselis, 5.01.2005KOM(2004)852 finalP asiūlymasTARYBOS SPRENDIMASleidžiantis Švedijai taikyti sumažintą apmokestinimo normą tam tikrų namų ūkių ir paslaugų sektoriaus įmonių naudojamai elektros energijai, kaip numatyta Direktyvos 2003/96/EB 19 straipsnyje(Tik tekstas švedų kalba yra autentiškas)(Pateiktas Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPRAšYMO PATEIKIMAS2004 m. rugpjūčio 20 d. Švedijos valdžios institucijos raštu kreipėsi į Komisiją dėl nukrypti leidžiančios nuostatos, kuri leistų joms taikyti sumažintą apmokestinimo normą Švedijos šiaurėje namų ūkių ir paslaugų sektoriaus įmonių naudojamai elektros energijai, kaip numatyta Direktyvos 2003/96/EB[1] 19 straipsnyje. Norėdama gauti informacijos, reikalingos prašymui įvertinti, Komisija rugsėjo 20 d. raštu nusiuntė papildomų klausimų, į kuriuos Švedijos valdžios institucijos atsakė 2004 m. spalio 13 d.Energijos produktų mokestis Švedijoje buvo įvestas 1957 m. 1981 m. liepos mėn. buvo nustatyta sumažinta energijos mokesčio norma elektros energijai, naudojamai Švedijos šiaurėje, kur šildymo išlaidos vidutiniškai yra didesnės negu kitose šalies vietovėse. Šildymas elektros energija Švedijoje sudaro apie 30 % viso šildymo namų ūkyje ir paslaugų sektoriuose.Diferencijavimas, kuris turi konkretų regioninės politikos tikslą, yra grindžiamas klimato sumetimais, ir juo siekiama namų ūkiams ir paslaugų sektoriaus įmonėms Švedijos šiaurėje ir tokiems vartotojams pietinėse šalies vietovėse sudaryti vienodas sąlygas sumažinant elektros energijos išlaidas vartotojams šiaurėje. Geografinis diferencijavimas buvo nustatytas remiantis objektyvia informacija apie vidutinę temperatūrą tais metų laikotarpiais, kada namai paprastai yra šildomi. Elektros sunaudojimas, reikalingas vidutiniškam namui šildyti šiaurinėse Švedijos vietovėse, yra apie 25 % didesnis negu pietuose, nes ten daug šaltesnis klimatas ir dėl to daug ilgesnis šildymo sezonas. Naudos gavėjai naudojasi elektros energijos apmokestinimo lygio sumažinimu, kuris prilygsta 25 % visos mokesčio normos.Energijos mokestis už namų ūkių ir paslaugų sektoriaus įmonių Švedijos šiaurėje naudojamą elektrą šiuo metu yra 0,181 SEK už kWh (0,020 euro) ir 0,241 SEK už kWh (0,026 euro) už tokį naudojimą kitose šalies vietovėse. Teisinį pagrindą šiai priemonei taikyti sudaro Akcizo mokesčio už elektros energiją įstatymo 11 skyriaus 3 ir 4 skirsniai.Švedija mano, kad su mokesčiu susijusi paskata didinti energijos efektyvumą yra išlaikoma.Numatomos metinės biudžeto išlaidos yra 800 milijonų SEK (88 milijonai eurų).Ši priemonė suteikiama sumažintos energijos mokesčio normos forma. Sumažinto mokesčio normos poveikis yra tiesioginis, kai tas mokestis taikomas. Apmokestinimo įvykis atsiranda elektros energijos skirstytojui teikiant elektros energiją vartotojui.Ši priemonė yra taikoma šioms vietovėms:Regionai | Savivaldybės |Norrbottens län | Visos |Västerbottens län | Visos |Jämtlands län | Visos |Västernorrlands län | Sollefteå, Ånge, Örnsköldsvik |Gävleborgs län | Ljusdal |Dalarnas län | Malung, Mora, Orsa, Älvdalen |Värmlands län | Torsby |Ši priemonė, kaip visi energijos apmokestinimą reglamentuojantys teisės aktai Švedijoje, galioja neribotą laiką.Komisija savo 2003 m. birželio 11 d. sprendime[2] nepareiškė jokių prieštaravimų dėl paslaugų sektoriui taikomo pagal regionus diferencijuoto mokesčio už elektros energiją 2002–2005 m. laikotarpiu pagal valstybės pagalbos taisykles.KOMISIJOS įVERTINIMASPagal Direktyvos 2003/96/EB 19 straipsnio 1 dalį, Taryba, Komisijai pasiūlius, bet kuriai valstybei narei gali vieningai leisti toliau atleisti nuo akcizo mokesčių ar juos sumažinti remiantis konkrečios politikos sumetimais.Turi būti ištirta, ar prašymai atleisti nuo mokesčių pagal Direktyvos 2003/96/EB 19 straipsnį neprieštarauja Bendrijos politikai.Taikant diferencijavimą ir taip sumažinant elektros energijos išlaidas vartotojams šiaurėje, namų ūkiams ir paslaugų sektoriaus įmonėms Švedijos šiaurėje sudaromos tokios pačios sąlygos kaip vartotojams pietinėse šalies vietovėse. Dėl to šia priemone siekiama regioninės ir sanglaudos politikos tikslų.Sumažintas elektros apmokestinimo lygis už naudojimą Švedijos šiaurėje (20 eurų už MWh) išlieka daug didesnis negu Bendrijos minimali norma, nustatyta Direktyvoje 2003/96/EB (1 euras už MWh naudojimui ne verslui). Be to, mokesčio sumažinimas yra proporcingas papildomoms šildymo išlaidoms, kurias patiria namų ūkiai ir paslaugų sektoriaus įmonės šiaurinėje Švedijoje. Taigi, Komisija yra tos nuomonės, jog šis mokesčio lygis užtikrina, kad apmokestinimo skatinamasis poveikis didinti energijos efektyvumas būtų išlaikomas. Ta pati išvada buvo padaryta sprendime dėl valstybės pagalbos, susijusiame su atitinkamu mokesčio sumažinimu. Komisija jame manė, kad naudos gavėjai visada turėjo mokėti didelę nacionalinio mokesčio dalį.Pagal bendrą principą su mokesčiais susijusios nukrypti leidžiančios nuostatos turi galioti ribotą laiką. Direktyvos 2003/96/EB 19 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad tokios nuostatos gali būti taikomos ne ilgiau kaip us 6 metus. Sprendimą dėl valstybės pagalbos susijusioje byloje Komisija priėmė 2003 m. birželio 11 d., dar neįsigaliojus Direktyvai 2003/96/EB (2003 m. spalio 31 d.). Tuo sprendimu nustatyta, kad Švedijos taikoma regioninio diferencijavimo priemonė yra suderinama pagalba laikotarpiui iki 2005 m. gruodžio 31 d. Dėl to Komisija gali siūlyti Tarybai leisti taikyti tą priemonę tik iki tos datos. Tai nepažeidžia galimybės pratęsti šios priemonės galiojimą Komisijai atlikus naujus įvertinimus dėl valstybės pagalbos ir fiskalinių taisyklių, jei Švedijos valdžios institucijos norėtų išlaikyti mokesčio sumažinimą po 2005 m.SPRENDIMASKomisija siūlo Tarybai leisti Švedijai pagal Direktyvos 2003/96/EB 19 straipsnį iki 2005 m. gruodžio 31 d. taikyti sumažintą apmokestinimo normą namų ūkių ir paslaugų sektoriaus įmonių tam tikruose šiaurinės Švedijos miestuose naudojamai elektros energijai.PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASleidžiantis Švedijai taikyti sumažintą apmokestinimo normą tam tikrų namų ūkių ir paslaugų sektoriaus įmonių naudojamai elektros energijai, kaip numatyta Direktyvos 2003/96/EB 19 straipsnyje(Tik tekstas švedų kalba yra autentiškas)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 2003 m. spalio 27 d. Tarybos direktyvą 2003/96/EB, pakeičiančią Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą,[3] ypač į jos 19 straipsnio 1 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:2004 m. rugpjūčio 20 d. Švedijos valdžios institucijos raštu kreipėsi į Komisiją dėl nukrypti leidžiančios nuostatos, kuri leistų joms taikyti sumažintą apmokestinimo normą Švedijos šiaurėje namų ūkių ir paslaugų sektoriaus įmonių naudojamai elektros energijai, kaip numatyta Direktyvos 2003/96/EB 19 straipsnyje.Nuo 1981 m. liepos mėn. Švedijoje elektros energijai, naudojamai šiaurinėse šalies dalyse, kur elektros energijos naudojimas šildymui yra vidutiniškai 25 % didesnis negu kitose šalies vietovėse, taikoma sumažinta energijos mokesčio norma.Namų ūkiams ir paslaugų sektoriaus įmonėms Švedijos šiaurėje sumažinus elektros energijos išlaidas, tiems vartotojams sudaromos vienodos sąlygos kaip ir tokiems vartotojams pietinėse šalies vietovėse. Dėl to šia priemone siekiama regioninės ir sanglaudos politikos tikslų.Sumažintas elektros apmokestinimo lygis už naudojimą Švedijos šiaurėje, kuris siekia 20 eurų už MWh, išlieka daug didesnis negu Bendrijos minimali norma, nustatyta Direktyvoje 2003/96/EB. Be to, mokesčio sumažinimas yra proporcingas papildomoms šildymo išlaidoms, kurias patiria namų ūkiai ir paslaugų sektoriaus įmonės šiaurinėje Švedijoje. Taigi, tas mokesčio lygis turėtų užtikrinti, kad apmokestinimo skatinamasis poveikis didinti energijos efektyvumą būtų išlaikytas.Komisija išnagrinėjo prašomą sumažinimą ir nustatė, kad jis nei iškreipia konkurencijos, nei trukdo vidaus rinkos veikimui ir nėra laikomas nesuderinamu su Bendrijos politika aplinkos, energetikos ir transporto srityse.Tas požiūris atitinka poziciją, kurios Komisijos laikėsi byloje dėl valstybės pagalbos C 42/2003[4], kurioje nebuvo pareikšta jokių prieštaravimų dėl valstybės pagalbos elemento mažinant mokestį laikotarpiui iki 2005 m. gruodžio 31 d.Dėl to reikia leisti Švedijai iki 2005 m. gruodžio 31 d. taikyti sumažintą apmokestinimo normą Švedijos šiaurėje naudojamai elektros energijai.PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisŠvedijai leidžiama taikyti sumažintą apmokestinimo normą elektros energijai, kurią naudoja namų ūkiai ir paslaugų sektoriaus įmonės, esančios priede išvardytose savivaldybėse.Sumažinimas turi būti proporcingas papildomoms šildymo išlaidoms dėl buvimo šiaurinėse vietovėse, palyginus su likusia Švedijos teritorijos dalimi.Sumažinta norma atitinka Direktyvos 2003/96/EB reikalavimus ir visų pirma tos direktyvos 10 straipsnyje nustatytas minimalias normas.2 straipsnisŠis Sprendimas nustoja galioti 2005 m. gruodžio 31 d.3 straipsnisŠis Sprendimas skirtas Švedijos Karalystei.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkasPriedasRegionai | Savivaldybės |Norrbottens län | Visos savivaldybės |Västerbottens län | Visos savivaldybės |Jämtlands län | Visos savivaldybės |Västernorrlands län | Sollefteå, Ånge, Örnsköldsvik |Gävleborgs län | Ljusdal |Dalarnas län | Malung, Mora, Orsa, Älvdalen |Värmlands län | Torsby |[1] OL L 283, 2003 10 31, p. 51. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/75/EB (OL L 157, 2004 04 30, p. 100).[2] Byla „C42/03 (ex-NN 3/B/2001)– Švedija“ (OL C 189, 2003 08 09, p.6).[3] OL L 283, 2003 10 31, p. 51 Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/75/EB (OL L 157, 2004 04 30, p. 100).[4] OL C189, 2003 8 9, p. 6.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52006PC0509

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl laikino draudimo Austrijoje naudoti ir parduoti genetiškai modifikuotus kukurūzus (Zea mays L. linija MON 810) pagal Europos parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (Tik tekstas vokiečių kalba yra autentiškas)  /* KOM/2006/0509 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 9.10.2006KOM(2006) 509 galutinisPasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl laikino draudimo Austrijoje naudoti ir parduoti genetiškai modifikuotus kukurūzus (Zea mays L. linija MON 810) pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (Tik tekstas vokiečių kalba yra autentiškas)(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Remiantis Komisijos sprendimais, pagal Direktyvos 90/220/EEB C dalį į rinką buvo leista pateikti genetiškai modifikuotą Zea mays L. linija MON 810 veislę ir Prancūzijos valdžios institucijos sutiko pateikti į rinką šį genetiškai modifikuotą organizmą (toliau – GMO).2. Pagal Direktyvos 90/220/EEB 16 straipsnį (apsaugos sąlyga) Austrija vėliau pranešė Komisijai apie savo sprendimą laikinai uždrausti ar apriboti Zea mays L. linija MON 810 pateikimą į rinką ir pateikė tokio sprendimo priežastis.3. Buvo pasitarta su Augalų moksliniu komitetu, kuris padarė išvadą, kad Austrijos pateiktoje informacijoje nėra naujų tinkamų mokslinių įrodymų, į kuriuos nebūtų atsižvelgta pirmą kartą atliekant šių GMO rizikos aplinkai įvertinimą ir dėl kurių reikėtų peržiūrėti komiteto pirminę mokslinę nuomonę apie Zea mays L. linija MON 810 saugumą.4. Tarybos direktyva 90/220/EEB buvo panaikinta 2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką[1].5. 2004 m. sausio mėn. Komisija paprašė, kad atsižvelgdama į naują reglamentavimo sistemą Austrija persvarstytų apsaugos sąlygą ir, jei reikia, vėl Komisijai apie tai praneštų remdamasi Direktyva 2001/18/EB.6. Remdamasi Direktyvos 2001/18/EB 23 straipsniu, Austrija Komisijai pateikė papildomos informacijos, kuria pagrindė galiojančią apsaugos sąlygos priemonę.7. Direktyvos 2001/18/EB 23 straipsniu Komisija įpareigojama priimti sprendimus vadovaudamasi tos direktyvos, kuriai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai 30 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.8. Remiantis Direktyvos 2001/18/EB 28 straipsnio 1 dalimi, buvo pasitarta su Europos maisto saugos tarnyba (EMST), įsteigta pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 178/2002[2], kuriuo remiantis ši Tarnyba pakeitė atitinkamus mokslinius komitetus ir kuri 2004 m. liepos 8 d. pateikė nuomonę[3], kurioje teigiama, kad Austrijos pateiktoje informacijoje nėra naujų mokslinių įrodymų, dėl kurių reikėtų atmesti kukurūzų Zea Mays L. linija MON 810 rizikos aplinkai įvertinimą ir pateisintų šio GMO Austrijoje draudimą.9. Todėl Komisijos sprendimo, kuriuo reikalaujama, kad Austrija panaikintų nacionalinę apsaugos priemonę, projektas pagal Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 2 dalies nuostatas buvo pateiktas Direktyvos 2001/18/EB 30 straipsniu įsteigtam komitetui svarstyti.10. Projektas buvo perduotas svarstyti 2004 m. lapkričio 29 d., tačiau komitetas nepateikė savo nuomonės dėl apsaugos sąlygos priemonės, tokiu atveju Komisija, vadovaudamasi Tarybos sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 4 dalimi, nedelsdama turi pateikti Tarybai pasiūlymą dėl priemonių, kurių turi būti imtasi, ir apie tai praneša Europos Parlamentui.11. Remiantis Tarybos sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalimi, 2005 m. birželio 24 d. Aplinkos taryba kvalifikuota balsų dauguma išreiškė prieštaravimą pasiūlymui, kuriuo reikalaujama, kad Austrija panaikintų apsaugos priemonę; tai reiškia, kad Komisija turi persvarstyti savo pasiūlymus.12. Taryba savo pareiškime pažymėjo, kad „dar yra tam tikrų neaiškumų, susijusių su šios genetiškai modifikuotų kukurūzų veislės [...] MON 810 nacionalinių apsaugos sąlygų priemonėmis rinkoje“ ir paragino Komisiją „rinkti kitus mokslinius įrodymus apie šį genetiškai modifikuotą organizmą (GMO) ir atlikti tolesnį vertinimą, siekiant nustatyti, ar [Austrijos] taikoma laikina atsargumo priemonė, kuria siekiama sustabdyti [produkto] pateikimą į rinką [yra] pateisinama ir ar leidimas tokiam GMO vis dar atitinka Direktyvos 2001/18/EB saugumo reikalavimus“.13. 2005 m. lapkričio mėnesį EMST buvo pasiteirauta, ar yra kokių nors mokslinių priežasčių manyti, kad tolesnis Zea Mays L., linija MON 810 teikimas į rinką gali turėti neigiamą poveikį žmonių sveikatai ar aplinkai esant sąlygoms, kuriomis buvo leista tai daryti; o svarbiausia – EMST buvo paprašyta atsižvelgti į visus vėlesnius mokslinius duomenis, gautus po to, kai remiantis ankstesne moksline informacija, šis GMO buvo įvertintas kaip nepavojingas.14. 2006 m. kovo 29 d. nuomonėje (paskelbta 2006 m. balandžio 11 d.)[4] EMST, išnagrinėjusi Austrijos pateiktus įrodymus, pareiškė, kad šiuo metu turimi moksliniai įrodymai nepagrindžia Austrijos pateiktų argumentų, ir padarė išvadą, kad nėra pagrindo manyti, jog tolesnis Zea Mays L. linija MON 810 teikimas į rinką gali turėti neigiamo poveikio žmonių ir gyvūnų sveikatai ar aplinkai esant sąlygoms, kuriomis buvo leista tai daryti.15. Todėl remiantis Tarybos sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalimi, Komisija gali pateikti Tarybai iš dalies pakeistą pasiūlymą, dar kartą pateikti savo pasiūlymus arba, remdamasi Sutartimi, pateikti pasiūlymą dėl teisės akto priėmimo.16. Atsižvelgus į 2005 m. birželio 20 d. Tarybos pareiškimą ir dar kartą pasitarus su EMST atrodo, kad jau trečią kartą moksliniu Zea mays L. linija MON 810 įvertinimu patvirtinama, jog nepanašu, kad šis produktas galėtų turėti neigiamo poveikio žmonių ir gyvūnų sveikatai ar aplinkai. Todėl Komisija mano, kad pasiūlymas neturėtų būti iš dalies pakeistas ir, remdamasi Tarybos sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalimi, dar kartą pateikia savo pasiūlymą Tarybai.PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl laikino draudimo Austrijoje naudoti ir parduoti genetiškai modifikuotus kukurūzus ( Zea mays L. linija MON 810) pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (Tik tekstas vokiečių kalba yra autentiškas)(Tekstas svarbus EEE)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką ir panaikinančią Tarybos direktyvą 90/220/EEB[5], ypač į jos 23 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:(1) 1998 m. balandžio 22 d. Komisijos sprendimu 98/294/EB dėl genetiškai modifikuotų kukurūzų ( Zea mays L., linija MON 810) pateikimo į rinką, vadovaujantis Tarybos direktyva 90/220/EEB[6] buvo nuspręsta duoti sutikimą pateikti šį produktą į rinką.(2) 1998 m. rugpjūčio 3 d. Prancūzijos valdžios institucijos tokį sutikimą davė.(3) Pagal Direktyvos 2001/18/EB, pakeitusios Direktyvą 90/220/EEB[7], 35 straipsnio 1 dalies nuostatas, procedūroms dėl pranešimų apie genetiškai modifikuotų organizmų pateikimą į rinką, kurie nebuvo baigti nagrinėti iki 2002 m. spalio 17 d., taikomos Direktyvos 2001/18/EB nuostatos.(4) 1999 m. birželio 2 d. Austrija informavo Komisiją apie savo sprendimą laikinai uždrausti Zea mays L. linija MON 810 naudojimą ir pardavimą ir pateikė tokio sprendimo priežastis, remdamasi Direktyvos 90/220/EEB 16 straipsnio 1 dalies nuostatomis.(5) 1999 m. rugsėjo 24 d. Augalų mokslinis komitetas padarė išvadą, kad Austrijos pateiktoje informacijoje nėra naujų mokslinių įrodymų, į kuriuos nebūtų atsižvelgta pirmą kartą vertinant dokumentus, ir dėl kurių reikėtų peržiūrėti komiteto pirminę nuomonę apie tą produktą.(6) 2004 m. sausio 9 d. bei vasario 9 ir 17 d. Austrija pateikė Komisijai papildomos informacijos, pagrindžiančios nacionalinių priemonių, susijusių su kukurūzų linija MON 810, taikymą.(7) Remdamasi Direktyvos 2001/18/EB 28 straipsnio 1 dalimi, Komisija pasikonsultavo su Europos maisto saugos tarnyba (EMST), įsteigta pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 178/2002[8], kuriuo remiantis ši Tarnyba pakeitė atitinkamus mokslinius komitetus.(8) 2004 m. liepos 8 d. Europos maisto saugos tarnyba padarė išvadą[9], kad Austrijos pateiktoje informacijoje nėra naujų mokslinių įrodymų, dėl kurių reikėtų kukurūzų linijos MON 810 rizikos aplinkai įvertinimą pripažinti negaliojančiu ir pateisintų to produkto naudojimo bei pardavimo Austrijoje draudimą.(9) Kadangi esant tokioms aplinkybėms nebuvo priežasčių manyti, kad produktas kelia pavojų žmonių sveikatai ar aplinkai, 2004 m. lapkričio 29 d. Komisija pateikė sprendimo, reikalaujančio, kad Austrija panaikintų laikiną apsaugos priemonę, projektą svarstyti Direktyvos 2001/18/EB 30 straipsniu įsteigtam komitetui, pagal tos direktyvos 30 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką.(10) Tačiau komitetas nuomonės nepateikė ir Komisija, remdamasi 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[10], 5 straipsnio 4 dalimi, pateikė Tarybai pasiūlymą dėl priemonių, kurių turi būti imtasi.(11) 2005 m. birželio 24 d. Taryba, remdamasi Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalimi, kvalifikuota balsų dauguma šį pasiūlymą atmetė.(12) Taryba savo pareiškime pažymėjo, kad „dar yra tam tikrų neaiškumų, susijusių su šios genetiškai modifikuotų kukurūzų veislės [...] MON 810 nacionalinių apsaugos sąlygų priemonėmis rinkoje“ ir paragino Komisiją „rinkti kitus mokslinius įrodymus apie šį genetiškai modifikuotą organizmą (GMO) ir atlikti tolesnį vertinimą, siekiant nustatyti, ar [Austrijos] taikoma laikina atsargumo priemonė, kuria siekiama sustabdyti [produkto] pateikimą į rinką [yra] pateisinama ir ar leidimas tokiam GMO vis dar atitinka Direktyvos 2001/18/EB saugumo reikalavimus“.(13) 2005 m. lapkričio mėnesį Komisija vėl pasiteiravo EMST ar yra kokių nors mokslinių priežasčių manyti, kad tolesnis MON 810 kukurūzų teikimas į rinką gali turėti neigiamą poveikį žmonių sveikatai ar aplinkai esant sąlygoms, kuriomis buvo leista tai daryti[11]. Svarbiausia, EMST buvo paprašyta atsižvelgti į bet kokią vėlesnę mokslinę informaciją, gautą po ankstesnių mokslinių nuomonių dėl šio GMO saugumo.(14) 2006 m. kovo 29 d. EMST pateikė savo nuomonę ir padarė išvadą, kad nėra pagrindo manyti, jog tolesnis MON 810 kukurūzų teikimas į rinką gali turėti neigiamo poveikio žmonių ir gyvūnų sveikatai ar aplinkai esant sąlygoms, kuriomis buvo leista tai daryti.(15) Todėl Austrija turėtų panaikinti apsaugos priemones dėl Zea Mays L., linija MON 810,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisAustrijos taikomos priemonės, draudžiančios naudoti ir parduoti genetiškai modifikuotus kukurūzus, Zea mays L. linija MON 810, kuriuos į rinką buvo leista pateikti pagal Sprendimą 98/294/EB, nėra pagrįstos remiantis Direktyvos 2001/18/EB 23 straipsnio nuostatomis.2 straipsnisAustrija imasi reikiamų priemonių, kad patenkintų šio sprendimo reikalavimus ne vėliau kaip per 20 dienų nuo jos informavimo.3 straipsnisŠis sprendimas skirtas Austrijos Respublikai.Priimta Briuselyje, […]Tarybos varduPirmininkas [1] OL L 106, 2001 4 17, p. 1.[2] OL L 31, 2002 2 1, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 575/2006 (OL L 100, 2006 4 8, p. 3).[3] Komisijos prašymu Genetiškai modifikuotų organizmų mokslinės grupės pateikta nuomonė dėl Austrijos taikomo Direktyvos 2001/18/EB 23 straipsnio, EMST leidinys (2004) 78, 1–13 p.[4] Komisijos prašymu Genetiškai modifikuotų organizmų mokslinės grupės pateikta nuomonė apie genetiškai modifikuotus pasėlius (Bt176 kukurūzai, MON810 kukurūzai, T25 kukurūzai, Topas 19/2 aliejiniai rapsai ir Ms1xRf1 aliejiniai rapsai), kuriems remiantis Direktyvos 90/220/EEB 16 straipsniu taikoma apsaugos sąlyga, EMST leidinys (2006) 338, 1–15 p.[5] OL L 106, 2001 4 17, p. 1.[6] OL L 131, 1998 5 5, p. 32.[7] OL L 117, 1990 5 8, p. 15.[8] OL L 31, 2002 2 1, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 575/2006 (OL L 100, 2006 4 8, p. 3).[9] Komisijos prašymu Genetiškai modifikuotų organizmų mokslinės grupės pateikta nuomonė dėl Austrijos taikomo Direktyvos 2001/18/EB 23 straipsnio, EMST leidinys (2004) 78, 1–13 p.[10] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.[11] Komisijos prašymu Genetiškai modifikuotų organizmų mokslinės grupės pateikta nuomonė apie genetiškai modifikuotus pasėlius (Bt176 kukurūzai, MON810 kukurūzai, T25 kukurūzai, Topas 19/2 aliejiniai rapsai ir Ms1xRf1 aliejiniai rapsai), kuriems remiantis Direktyvos 90/220/EEB 16 straipsniu taikoma apsaugos sąlyga, EMST leidinys (2006) 338, 1–15 p.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0157

Pasiūlymas Tarybos sprendimas iš dalies keičiantis Komisijos sprendimą 2008/938/EB dėl lengvatas gaunančių šalių, kurioms galima taikyti specialią tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamąją priemonę, numatytą Tarybos reglamente (EB) Nr. 732/2008 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo nuo 2009 sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d., sąrašo  /* KOM/2009/0157 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 2009.4.2KOM(2009) 157 galutinisPasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASiš dalies keičiantis Komisijos sprendimą 2008/938/EB dėl lengvatas gaunančių šalių, kurioms galima taikyti specialią tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamąją priemonę, numatytą Tarybos reglamente (EB) Nr. 732/2008 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo nuo 2009 sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d., sąrašo(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPridedamu Tarybos sprendimo pasiūlymu siekiama iš dalies pakeisti Komisijos sprendimą 2008/938/EB išbraukiant Venesuelą iš šalių, kurioms 2009–2011 m. taikoma speciali tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamoji priemonė (bendrųjų lengvatų sistema plius, toliau – BLS+), sąrašo.Tarybos reglamente (EB) Nr. 732/2008 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo 2009–2011 m. nustatyta, kad BLS+ lengvatos taikomos besivystančioms šalims, kurios atitinka reikalavimus, nustatytus 8 ir 9 straipsniuose. Pagal šiuos reikalavimus bet kuri šalis, kuriai taikoma BLS+, privalo būti pažeidžiama ir ratifikavusi bei veiksmingai įgyvendinusi Reglamento (EB) Nr. 732/2008 III priede nurodytas 27 tarptautines konvencijas žmogaus teisių, pagrindinių darbo standartų, tvaraus vystymosi ir gero valdymo srityse. Šalis taip pat privalo įsipareigoti neprieštarauti stebėsenos ir peržiūros metodui, kuris numatytas atitinkamose konvencijose ir susijusiuose dokumentuose, ir visiškai jo laikytis.2008 m. spalio 31 d. Venesuelos vyriausybė Komisijai pateikė prašymą dėl BLS+ lengvatų taikymo nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d. Komisijai išnagrinėjus prašymą paaiškėjo, kad Venesuela tuo metu nebuvo ratifikavusi Reglamento (EB) Nr. 732/2008 III priedo B dalies 27 punkte nurodytos Jungtinių Tautų konvencijos dėl kovos su korupcija.Per Venesuelos misiją prie Europos Bendrijų perduotu raštu Venesuelos vyriausybė įsipareigojo ne vėliau kaip iki 2008 m. gruodžio 31 d. ratifikuoti ir veiksmingai įgyvendinti Jungtinių Tautų konvenciją dėl kovos su korupcija.2008 m. gruodžio 9 d. Komisija priėmė Sprendimą 2008/938/EB dėl lengvatas gaunančių šalių, kurioms galima taikyti BLS+, numatytą Tarybos reglamente (EB) Nr. 732/2008 2009 m. sausio 1 d.–2011 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui, ir įtraukė Venesuelą į lengvatas gaunančių šalių sąrašą tikėdamasi, kad Venesuela imsis tinkamų veiksmų, kad užtikrintų Jungtinių Tautų konvencijos dėl kovos su korupcija ratifikavimą ir veiksmingą įgyvendinimą ne vėliau kaip iki 2008 m. gruodžio 31 d., kaip ji buvo įsipareigojusi padaryti.2009 m. gruodžio 9 d. Komisijos sprendimas 2008/938/EB priimtas 2008 m. lapkričio 25 d. gavus išankstinį Bendrųjų tarifų lengvatų komiteto sutikimą (26 valstybės narės (318 balsų) balsavo už ir viena valstybė narė (27 balsai) susilaikė) susitariant, kad, jei Venesuela iki metų pabaigos neratifikuos ir veiksmingai neįgyvendins minėtos konvencijos, bus imtasi veiksmų, kad būtų iš dalies pakeistas sąrašas.Tačiau 2008 m. gruodžio 31 d. Venesuela nebuvo ratifikavusi Konvencijos dėl kovos su korupcija, todėl ji neatitinka visų būtinų Reglamento (EB) Nr. 732/2008 reikalavimų, kad jai būtų galima taikyti BLS+. 2009 m. sausio mėn. vykdyti Venesuelos veiksmai, kuriais buvo siekiama užbaigti ratifikavimą, neatitinka Reglamente (EB) Nr. 732/2008 nurodytų kriterijų šalims, kurioms nuo 2009 m. sausio 1 d. būtų taikoma BLS+. Todėl Komisijos sprendimą 2008/938/EB būtina atitinkamai iš dalies pakeisti, išbraukiant Venesuelą iš šalių, kurioms 2009–2011 m. taikoma BLS+, sąrašo.Siekiant išvengti bet kokio neigiamo poveikio ūkinės veiklos vykdytojams, reikėtų nustatyti pereinamąjį Sprendimo taikymo laikotarpį.Atsižvelgiant į tai, 2009 m. sausio 30 d. Bendrųjų tarifų lengvatų komitetui pagal Reglamento (EB) Nr. 732/2008 10 straipsnio 2 dalį ir Tarybos sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnį pateiktas balsuoti Komisijos sprendimo išbraukti Venesuelą iš šalių, kurioms taikoma BLS+, sąrašo projektas. Pasiūlymui nepritarė valstybių narių blokuojanti mažuma (72 balsai prieš ir 39 – susilaikė). Pasiūlymui pritarė 21 valstybė narė (234 balsai). Taigi Komiteto nuomonė nebuvo priimta kvalifikuotąja balsų dauguma.Todėl Komisija, vadovaudamasi Tarybos sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 4 dalimi, turi nedelsdama Tarybai pateikti pasiūlymą dėl priemonių, kurių turi būti imtasi, ir apie tai pranešti Europos Parlamentui. Taryba kvalifikuotąja balsų dauguma gali priimti sprendimą ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo pasiūlymo pateikimo Tarybai dienos.PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASiš dalies keičiantis Komisijos sprendimą 2008/938/EB dėl lengvatas gaunančių šalių, kurioms galima taikyti specialią tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamąją priemonę, numatytą Tarybos reglamente (EB) Nr. 732/2008 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo nuo 2009 sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d., sąrašoEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 2008 m. liepos 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 732/2008 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d., iš dalies keičiantį Reglamentus (EB) Nr. 552/97, Nr. 1933/2006 ir Komisijos reglamentus (EB) Nr. 1100/2006 ir Nr. 964/2007[1], ypač į jo 10 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:(1) Reglamente (EB) Nr. 732/2008 numatytas specialios tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamosios priemonės taikymas besivystančioms šalims, kurios atitinka reikalavimus, nustatytus 8 ir 9 straipsniuose.(2) Pagal šio reglamento 10 straipsnio 2 dalį Komisija 2008 m. gruodžio 9 d. priėmė Sprendimą 2008/938/EB dėl lengvatas gaunančių šalių, kurioms galima taikyti specialią tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamąją priemonę, numatytą Tarybos reglamente (EB) Nr. 732/2008 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo nuo 2009 sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d., sąrašo[2].(3) Pagal tą sprendimą Venesuelos Bolivaro Respublikai (toliau – Venesuela) nuspręsta taikyti specialią tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamąją priemonę.(4) Tačiau dabar paaiškėjo, kad Venesuela neratifikavo Reglamento (EB) Nr. 732/2008 III priedo B dalies 27 punkte nurodytos Jungtinių Tautų konvencijos dėl kovos su korupcija. Todėl Venesuela neatitinka visų būtinų Reglamento (EB) Nr. 732/2008 reikalavimų, kad jai būtų taikoma speciali skatinamoji priemonė. Reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Komisijos sprendimą 2008/938/EB, numatant tinkamą jo taikymo pereinamąjį laikotarpį. Todėl pagal 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą[3], 214 straipsnį iki šio sprendimo taikymo datos bet kokios skolos muitinei apskaičiavimas taikant Sprendimą 2008/938/EB nepakis.(5) Pagal Reglamento (EB) Nr. 732/2008 10 straipsnio 3 dalį apie šį sprendimą turi būti pranešta Venesuelai.(6) Bendrųjų tarifų lengvatų komitetas nepareiškė nuomonės per pirmininko nustatytą laikotarpį. Todėl šiame sprendime nustatytas priemones pagal Reglamento (EB) Nr. 732/2008 10 straipsnio 2 dalį ir Tarybos sprendimo 1999/468/EB[4] 5 straipsnio 4 dalį turi priimti Taryba,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisSprendimo 2008/938/EB 1 straipsnyje išbraukiami žodžiai „(VE) Venesuela“.2 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja šešiasdešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .3 straipsnisŠis sprendimas skirtas Venesuelos Bolivaro Respublikai.Priimta Briuselyje […]Tarybos varduPirmininkas […] [1] OL L 211, 2008 8 6, p. 1.[2] OL L 334, 2008 12 12, p. 90.[3] OL L 302, 1992 10 19, p. 1[4] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.


title: Pasiūlymas Tarybos sprendimas iš dalies keičiantis Tarybos sprendimą 2000/746/EB, leidžiantį Prancūzijos Respublikai taikyti priemonę, nukrypstančią nuo Tarybos šeštosios direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo 11 straipsnio (pateikta Komisijos)

text:
                     EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA

                                                       Briuselis, 22.10.2004
                                                       KOM(2004) 692 galutinis

                                          Pasiūlymas

                                  TARYBOS SPRENDIMAS

     iš dalies keičiantis Tarybos sprendimą 2000/746/EB, leidžiantį Prancūzijos Respublikai
        taikyti priemonę, nukrypstančią nuo Tarybos šeštosios direktyvos 77/388/EEB dėl
                valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo 11 straipsnio

                                      (pateikta Komisijos)

LT                                                                                LT
 ---pagebreak---                                AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

     1.    Pagal 1977 m. gegužės 17 d. Tarybos šeštosios direktyvos dėl valstybių narių
           apyvartos mokesčių įstatymų derinimo - Bendra pridėtinės vertės mokesčio sistema:
           vienodas vertinimo pagrindas1 27 straipsnio 1 dalį Taryba Komisijos siūlymu gali
           vieningai leisti bet kuriai valstybei narei imtis specialių priemonių, nukrypstančių
           nuo tos direktyvos, ar tas priemones išplėsti, kad būtų supaprastinta mokesčių
           procedūra arba būtų užkirstas kelias tam tikroms mokesčių vengimo arba mokesčių
           slėpimo formoms.

     2.    Dažniausiai tokie leidimai yra laikini, kad po kelerių metų galima būtų įvertinti, ar
           tokios specialios priemonės yra tinkamos ir veiksmingos.

     3.    Tarybos sprendimu 2000/746/EB2 Prancūzijos Respublikai buvo leista, nukrypstant
           nuo 11 straipsnio A dalies 1 punkto a papunkčio, į apmokestinamą tiekiamų prekių ar
           paslaugų sumą įtraukti bet kokio aukso, kurį tiekėjas (teikėjas) panaudojo, o pateikė
           gavėjas, vertę tais atvejais, kai gavėjui tiekiamas auksas pagal Direktyvos 98/80/EB3
           nuostatas neapmokestinamas.

     4.    Ši leidžianti nukrypti nuostata suteikė Prancūzijai galimybę kompensuoti
           sumažėjusią apmokestinamą sumą tam tikruose juvelyrinių dirbinių sektoriaus
           sandoriuose, kai klientas juvelyrui pateiktų auksą, įsigytą „investavimo tikslais“,
           todėl neapmokestinamą PVM, kad juvelyras pagamintų jam prekę (pvz., pateiktų
           aukse inkrustuotą deimantą) ar suteiktų paslaugą (pvz., iš aukso išlietų žiedą).

     5.    2004 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos generaliniame sekretoriate užregistruotu raštu
           Prancūzijos Vyriausybė paprašė pratęsti Sprendimo 2000/746/EB, kuriuo Prancūzijai
           leidžiama taikyti specialias mokesčių priemones tam tikroms tiekiamoms prekėms ir
           teikiamoms paslaugoms, susijusioms su aukso apdirbimu, galiojimą.

     6.    Remdamasi Šeštosios direktyvos 27 straipsnio 2 dalimi, rugpjūčio 10 d. raštu
           Komisija pranešė kitoms valstybėms narėms apie Prancūzijos Respublikos prašymą,
           o Prancūzijos Respublikai – kad turi visą informaciją, kuri, Komisijos nuomone, yra
           būtina prašymui įvertinti.

     1
          OL L 145, 1977 6 13, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/7/EB (OL
          L, 2004 1 30, p. 44).
     2
          OL L 302, 2000 12 1, p. 61.
     3
          OL L 281, 1998 10 17, p. 31.

LT                                                    2                                                          LT
 ---pagebreak---      7.   Komisija pripažįsta, kad ši leidžianti nukrypti nuostata suteikia galimybę kovoti su
          piktnaudžiavimu PVM sistemoje. Ji taip pat pabrėžia, kad dvi kitos valstybės narės
          gavo teisę į panašias leidžiančias nukrypti nuostatas. Komisija jau ėmėsi darbo
          nukrypti nuo 27 straipsnio leidžiančioms nuostatoms racionalizuoti, o šios
          leidžiančios nukrypti nuostatos gali būti įtrauktos į minėto darbo apimtį. Todėl šis
          prašymas pratęsti leidžiančios nukrypti nuostatos galiojimą turėtų būti patenkintas iki
          direktyvos, kuria racionalizuojamos leidžiančios nukrypti nuo 27 straipsnio
          nuostatos, skirtos kovoti su tokių rūšių PVM mokėjimo vengimu, susijusiu su
          investiciniam auksui taikoma lengvata, įsigaliojimo, tačiau ne ilgiau kaip iki 2009 m.
          gruodžio 31 d.

LT                                              3                                                   LT
 ---pagebreak---                                                       Pasiūlymas

                                           TARYBOS SPRENDIMAS

         iš dalies keičiantis Tarybos sprendimą 2000/746/EB, leidžiantį Prancūzijos Respublikai
            taikyti priemonę, nukrypstančią nuo Tarybos šeštosios direktyvos 77/388/EEB dėl
                    valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo 11 straipsnio

     EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

     atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

     atsižvelgdama į 1977 m. gegužės 17 d. Tarybos šeštąją direktyvą 77/388/EEB dėl valstybių
     narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo – Bendros pridėtinės vertės mokesčio sistemos:
     vienodas vertinimo pagrindas4, ypač į jos 27 straipsnio 1 dalį,

     atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą5,

     kadangi:

     (1)      Sprendimu 2000/746/EB Taryba leido Prancūzijos Respublikai, nukrypstant nuo
              Direktyvos 77/388/EEB 11 straipsnio A dalies 1 punkto a papunkčio, į apmokestinamą
              tiekiamų prekių ar paslaugų sumą įtraukti bet kokio aukso, kurį tiekėjas (teikėjas)
              panaudojo, o pateikė gavėjas, vertę tais atvejais, kai gavėjui tiekiamas auksas pagal
              Direktyvos 77/388/EEB 26b straipsnį neapmokestinamas.

     (2)      Leidžiančia nukrypti nuostata buvo siekiama išvengti piktnaudžiavimo investiciniam
              auksui taikoma lengvata ir taip užkirsti kelią tam tikrų rūšių mokesčių slėpimui arba
              mokesčių vengimui.

     (3)      2004 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos generaliniame sekretoriate užregistruotu raštu
              Prancūzijos vyriausybė paprašė pratęsti Sprendimo 2000/746/EB6 galiojimo terminą,
              kuris baigiasi 2004 m. gruodžio 31 d.

     (4)      Remdamasi Šeštosios direktyvos 27 straipsnio 2 dalimi, rugpjūčio 10 d. raštu Komisija
              pranešė kitoms valstybėms narėms apie Prancūzijos Respublikos prašymą, o
              Prancūzijos Respublikai – kad turi visą informaciją, kuri, Komisijos nuomone, yra
              būtina prašymui įvertinti.

     (5)      Kaip praneša Prancūzijos valdžios institucijos, Sprendimu 2000/746/EB suteikta
              nukrypti leidžianti nuostata buvo veiksminga siekiant pirmiau nurodytų tikslų.

     4
               OL L 145, 1977 6 13, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/7/EB (OL
               L, 2004 1 30, p. 44).
     5
               OL C […], […], p. […].
     6
               OL L 302, 2000 12 1, p. 61.

LT                                                         4                                                          LT
 ---pagebreak---      (6)     Leidžiančios nukrypti nuostatos pagal Direktyvos 77/388/EEB 27 straipsnį, skirtos
             kovoti su PVM vengimu, susijusiu su investiciniam auksui taikoma nuolaida, gali būti
             įtrauktos į būsimą direktyvos, kuria būtų racionalizuojamos kai kurios leidžiančios
             nukrypti nuostatos, taikomos pagal tą straipsnį, pasiūlymą.

     (7)     Todėl būtina pratęsti Sprendimu 2000/746/EB suteiktos leidžiančios nukrypti
             nuostatos galiojimo laikotarpį iki direktyvos, kuria racionalizuojamos nukrypti
             leidžiančios nuostatos pagal Direktyvos 77/388/EEB 27 straipsnį dėl pridėtinės vertės
             mokesčio vengimo, susijusio su investiciniam auksui taikoma lengvata, įsigaliojimo
             arba iki 2009 m. gruodžio 31 d., pasirenkant ankstesnę datą.

     (8)     Nukrypti leidžianti nuostata neturės jokios neigiamos įtakos Bendrijos nuosaviems
             ištekliams, sukuriamiems iš PVM.

     PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

                                              1 straipsnis

     Sprendimo 2000/746/EB 2 straipsnis pakeičiamas tokiu tekstu:

     ,,2 straipsnis

     Pagal 1 straipsnį suteikto leidimo galiojimo terminas baigiasi direktyvos, kuria
     racionalizuojamos leidžiančios nukrypti nuostatos pagal Direktyvos 77/388/EEB 27 straipsnį,
     skirtos kovoti su pridėtinės vertės mokesčio vengimu, susijusiu su investiciniam auksui
     taikoma lengvata, įsigaliojimo dieną arba 2009 m. gruodžio 31 d., pasirenkant ankstesnę
     datą.“

                                              2 straipsnis

     Šis sprendimas skirtas Prancūzijos Respublikai.

     Priimta Briuselyje, […].

                                                 Tarybos vardu
                                                 Pirmininkas

LT                                                 5                                                 LT


Pasiūlymas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas dėl Bendrijos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių(Kodifikuota redakcija)