               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 04 24
            COM(2015) 180 final
            Pasiūlymas
            EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
            dėl daugiamečio paprastųjų tunų išteklių rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje atkūrimo plano, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 302/2009

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               Pasiūlymu siekiama į Sąjungos teisę perkelti daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano, kurį 2012–2014 m. metiniuose susitikimuose priėmė Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija (ICCAT)
                  1
               , priemones. ICCAT yra regioninė žuvininkystės valdymo organizacija (RŽVO), atsakinga už tunų ir jiems giminingų rūšių žuvų valdymą Atlanto vandenyne ir gretimose jūrose, o Sąjunga yra jos susitariančioji šalis. 2006 m.
                  2
                sudarytas daugiametis paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planas įsigaliojo 2007 m.

               ICCAT turi įgaliojimus priimti sprendimus (rekomendacijas) dėl žuvininkystės išteklių jos kompetencijos rajone išsaugojimo ir valdymo; šie teisės aktai privalomi ir iš esmės skirti ICCAT susitariančiosioms šalims, bet juose taip pat nustatytos ir veiklos vykdytojų (pvz., laivo kapitono) pareigos. ICCAT rekomendacijos įsigalioja praėjus šešiems mėnesiams po jų priėmimo, o Europos Sąjungoje jos privalo būti perkeltos į Sąjungos teisę tokia apimtimi, kiek dar nėra įtrauktos į Sąjungos teisės aktus.

               Tam tikros ICCAT paprastųjų tunų ištekliams numatytos priemonės į ES teisę buvo perkeltos 2014 m. gegužės 15 d. Reglamentu (ES) Nr. 544/2014
                  3
               , kuriuo iš dalies pakeistas 2009 m. balandžio 6 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 302/2009
                  4
               . To pakeitimo tikslas – perkelti su žvejybos sezonais susijusias priemones, kurias ICCAT priėmė 2012 ir 2013 m. Siekiant užtikrinti, kad visos 2012–2014 m. priimto išteklių atkūrimo plano priemonės būtų vienodai ir veiksmingai taikomos visoje Europos Sąjungoje, dabartiniu pasiūlymu jos bus įtrauktos į reglamentą dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano. Šiuo reglamentu bus panaikintas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 302/2009.

               2.KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               Konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimo neprireikė.

               3.TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI

               Siūlomų veiksmų santrauka

               Teisėkūros iniciatyva sprendžiama problema, kaip užtikrinti, kad naujausios daugiamečio ICCAT paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano priemonės visoje Europos Sąjungoje būtų taikomos vienodai ir veiksmingai. ICCAT rekomendacijose nustatytos atitinkamos išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonės nėra tiesiogiai taikomos atskiriems Sąjungos laivams ar piliečiams. Todėl į Sąjungos teisę būtina perkelti 2012, 2013 ir 2014 m. priimtas ICCAT priemones, susijusias su paprastaisiais tunais. Į pasiūlymą įtrauktos techninės priemonės, kaip antai priemonės, susijusios su gyvų paprastųjų tunų perkėlimo ir perkėlimo į varžas operacijomis (įskaitant priemones, susijusias su stereoskopinių kamerų naudojimu paprastųjų tunų kiekiams ir paleistų žuvų kiekiams apytikriai įvertinti), sužvejotų žuvų kiekio ataskaitų teikimo reikalavimais ir ICCAT regioninės stebėtojų programos įgyvendinimu.

               Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (ES) Nr. 1380/2013
                  5
                15 straipsnio 1 dalyje nustatytas įpareigojimas iškrauti laimikį, kuris paprastiesiems tunams bus pradėtas taikyti nuo 2015 m. sausio 1 d. Tačiau pagal to reglamento 15 straipsnio 2 dalį įpareigojimas iškrauti laimikį taikomas nedarant poveikio Sąjungos tarptautiniams įsipareigojimams, pvz., ICCAT rekomendacijomis nustatytiems įsipareigojimams. Remiantis ta pačia nuostata, Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kurių tikslas – įgyvendinti tokius tarptautinius įsipareigojimus Sąjungos teisėje, įskaitant visų pirma nuostatas, kuriomis leidžiama nukrypti nuo įpareigojimo iškrauti laimikį. Taigi tam tikrais atvejais, nustatytais 2014 m. lapkričio 18 d. Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 2015/98
                  6
               , paprastųjų tunų išmetimas į jūrą bus leidžiamas ir šiame pasiūlyme tiesiogiai paminėtas nėra.

               Teisinis pagrindas

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalis.

               Subsidiarumo principas

               Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai (SESV 3 straipsnio 1 dalies d punktas). Dėl to subsidiarumo principas netaikomas.

               Proporcingumo principas

               Pasiūlymu bus užtikrinta, kad atitinkamos ICCAT priemonės būtų perkeltos į Sąjungos teisę, neviršijant to, kas būtina tikslui pasiekti.

               Pasirinkta priemonė

               Siūloma priemonė: Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas, kuriuo sudaromas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 9 straipsnyje numatytas išteklių atkūrimo planas.

               Atsižvelgiant į naujų elementų ir pakeitimų skaičių ir siekiant aiškumo, supaprastinimo bei teisinio tikrumo, Reglamentas (EB) Nr. 302/2009 bus panaikintas šiuo reglamentu.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Įgyvendindama šią priemonę Sąjunga nepatirs jokių papildomų išlaidų.

               Pasiūlymas

               EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

               dėl daugiamečio paprastųjų tunų išteklių rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje atkūrimo plano, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 302/2009

               EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,

               atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

               teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

               atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę
                  7
               ,

               laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

               kadangi:

               (1)bendros žuvininkystės politikos tikslas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 1380/2013
                  8
               , yra garantuoti, kad gyvieji vandens ištekliai būtų naudojami užtikrinant tausojančias ekonomines, aplinkos ir socialines sąlygas;

               (2)Sąjunga yra Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tunų apsaugos (toliau – Konvencija)
                  9
                šalis;

               (3)2006 m. vykusiame 15-ajame neeiliniame pagal Konvenciją įsteigtos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) susitikime priimta Rekomendacija 06-05
                  10
                sudaryti daugiametį rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planą, kuris būtų baigtas įgyvendinti 2022 m. (toliau – išteklių atkūrimo planas). Ši rekomendacija įsigaliojo 2007 m. birželio 13 d.;

               (4)ICCAT rekomendacija 06-05 į Sąjungos teisę perkelta Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1559/2007
                  11
               , kuriuo nustatomas daugiametis paprastųjų tunų išteklių Atlanto vandenyno rytinėje dalyje ir Viduržemio jūroje atkūrimo planas;

               (5)2008 m. vykusiame 16-ajame neeiliniame susitikime ICCAT priėmė Rekomendaciją 08-05
                  12
               , kuria iš dalies pakeitė Rekomendaciją 06-05.

                  Siekiant atkurti išteklius, 2006 m. sudarytame ir 2008 m. iš dalies pakeistame išteklių atkūrimo plane numatyta 2007–2011 m. laipsniškai mažinti bendrą leidžiamą sužvejoti kiekį, apriboti žvejybą tam tikruose rajonuose ir tam tikrais laikotarpiais, nustatyti naują verslinį paprastųjų tunų dydį, priemones, susijusias su sportinės ir mėgėjų žvejybos veikla, žuvų auginimui bei žvejybos pajėgumams taikomas priemones ir sugriežtinti ICCAT jungtinio tarptautinio tikrinimo sistemą;

               (6)ICCAT rekomendacija 08-05 į Sąjungos teisę perkelta Tarybos reglamentu (EB) Nr. 302/2009
                  13
                dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano, panaikinančiu Reglamentą (EB) Nr. 1559/2007;

               (7)2010 m. vykusiame 17-ajame neeiliniame susitikime ICCAT priėmė Rekomendaciją 10-04
                  14
               , kuria iš dalies pakeitė Rekomendaciją 08-05. Siekiant atkurti išteklius, Rekomendacija 10-04 dar labiau sumažintas bendras leidžiamas sužvejoti kiekis ir žvejybos pajėgumai ir sugriežtintos kontrolės priemonės, visų pirma susijusios su žuvų perkėlimo ir perkėlimo į varžas operacijomis. Be to, rekomendacijoje numatyta, kad 2012 m. Nuolatinis mokslinių tyrimų ir statistikos komitetas (angl. SCRS) parengs papildomą rekomendaciją dėl nerštaviečių nustatymo ir draustinių steigimo;

               (8)siekiant į Sąjungos teisę perkelti peržiūrėtas Rekomendacijoje 10-04 numatytas tarptautines išteklių išsaugojimo priemones, Reglamentas (EB) Nr. 302/2009 buvo iš dalies pakeistas Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentu (ES) Nr. 500/2012
                  15
               ;

               (9)2012 m. vykusiame 18-ajame neeiliniame susitikime ICCAT priėmė Rekomendaciją 12-03
                  16
               , kuria iš dalies pakeitė Rekomendaciją 10-04. Siekiant sustiprinti išteklių atkūrimo plano veiksmingumą, joje nustatytos techninės priemonės, susijusios su gyvų paprastųjų tunų perkėlimo ir perkėlimo į varžas operacijomis, nauji sužvejotų žuvų kiekio ataskaitų teikimo reikalavimai, ICCAT regioninės stebėtojų programos įgyvendinimas ir žvejybos sezonų pakeitimai. Be to, rekomendacija sustiprintas Nuolatinio mokslinių tyrimų ir statistikos komiteto vaidmuo vertinant paprastųjų tunų išteklius;

               (10)2013 m. vykusiame 23-ajame eiliniame susitikime ICCAT priėmė Rekomendaciją 13-07
                  17
               , kurioje atlikus nedidelių su žvejybos sezonais susijusių pakeitimų, nedarančių poveikio Sąjungos laivynui, iš dalies pakeista Rekomendacija 12-03. Be to, priimta Rekomendacija 13-08
                  18
               , kuria papildytas išteklių atkūrimo planas. Joje nustatyta bendra stereoskopinių kamerų sistemų naudojimo siekiant apytikriai įvertinti paprastųjų tunų kiekius žuvų perkėlimo į varžas momentu tvarka ir lanksti žvejybos sezono pradžios data rytinėje Atlanto vandenyno dalyje kartinėmis ir velkamosiomis ūdomis žvejojantiems laivams;

               (11)siekiant į Sąjungos teisę perkelti pagrindines priemones, pvz., Rekomendacijose 12-03 ir 13-08 numatytas su žvejybos sezonais susijusias priemones, Reglamentas (EB) Nr. 302/2009 dar kartą iš dalies pakeistas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 544/2014
                  19
               ;

               (12)2014 m. vykusiame 19-ajame neeiliniame susitikime ICCAT priėmė Rekomendaciją 14-04
                  20
               , kuria iš dalies pakeitė Rekomendaciją 13-07 ir panaikino Rekomendaciją 13-08. Buvo supaprastintos kai kurios galiojančios kontrolės nuostatos, išsamiau aptarta stereoskopinių kamerų naudojimo žuvų perkėlimo į varžas momentu tvarka, o į išteklių atkūrimo planą įtrauktos priemonės, skirtos žuvų paleidimo į jūrą operacijoms ir negyvų žuvų tvarkymui;

               (13)Rekomendacija 14-04 Sąjungai yra privaloma;

               (14)visi 2012, 2013 ir 2014 m. ICCAT priimti išteklių atkūrimo plano pakeitimai, kurie dar nebuvo perkelti į Sąjungos teisę, turėtų būti į ją įtraukti. Kadangi šis perkėlimas susijęs su planu, kurio tikslus ir priemones nustatė ICCAT, šis reglamentas neapima viso daugiamečių planų turinio, nustatyto Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013
                  21
                9 ir 10 straipsniuose;

               (15)į Sąjungos teisę būtina perkelti būsimus privalomus išteklių atkūrimo plano pakeitimus. Siekiant tokius pakeitimus kuo greičiau įtraukti į Sąjungos teisę, vadovaujantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsniu, Europos Komisijai (toliau – Komisija) turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti teisės aktus. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus, Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;

               (16)kad būtų užtikrintos vienodos šio reglamento nuostatų, susijusių su žuvų perkėlimo ir perkėlimo į varžas operacijomis, taip pat gaudyklėmis bei laivais vykdomos veiklos registravimu ir ataskaitų teikimu, įgyvendinimo sąlygos, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 182/2011
                  22
               , kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai;

               (17)Komisija nedelsdama turėtų priimti taikytinus įgyvendinimo aktus, kai tinkamai pagrįstais atvejais, susijusiais su žuvų perkėlimo bei perkėlimo į varžas operacijomis ir gaudyklėmis bei laivais vykdomos veiklos registravimu ir ataskaitų teikimu, yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti;

               (18)siekiant aiškumo, supaprastinimo bei teisinio tikrumo, Reglamentas (EB) Nr. 302/2009 turėtų būti panaikintas šiuo reglamentu;

               (19)tam tikros Reglamento (EB) Nr. 302/2009 nuostatos tapo nebeaktualios, visų pirma todėl, kad jos dabar įtrauktos į kitus Sąjungos teisės aktus, taigi jas reikėtų išbraukti. Kitos nuostatos turėtų būti atnaujintos siekiant atsižvelgti į teisės aktų pakeitimus, visų pirma susijusius su Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 priėmimu;

               (20)visų pirma Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1224/2009
                  23
               sukurta Sąjungos kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo, laikantis bendro ir integruoto požiūrio, sistema siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi visų bendros žuvininkystės politikos taisyklių, o Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 404/2011
                  24
                nustatytos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 įgyvendinimo taisyklės. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1005/2008
                  25
                nustatoma Bendrijos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti. Šiuo metu tie teisės aktai apima kai kuriuos Reglamento (EB) Nr. 302/2009 klausimus, visų pirma jo 33 straipsnį dėl vykdymo užtikrinimo priemonių ir VIII priedo nuostatas dėl laivų stebėjimo sistemos pranešimų perdavimo. Todėl minėtų nuostatų į šį reglamentą įtraukti nebūtina;

               (21)pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 404/2011 49 straipsnio 2 dalį Nuolatinio mokslinių tyrimų ir statistikos komiteto patvirtinti perskaičiavimo koeficientai taikomi lygiaverčiam suapvalintam perdirbtų paprastųjų tunų svoriui apskaičiuoti, taip pat ir šio reglamento tikslais;

               (22)be to, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 95 straipsnį priimtas Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2014/156/ES
                  26
               . Tuo įgyvendinimo sprendimu, be kita ko, nustatomi tiksliniai standartai ir tikslai siekiant kontroliuoti paprastųjų tunų išteklių žvejybą rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje;

               (23)ICCAT rekomendacijos 06-07
                  27
                2 punkto c papunktyje išdėstyta imčių ėmimo programa kiekvienos dydžio kategorijos paprastųjų tunų kiekiui nustatyti, kai tunai auginami žuvininkystės ūkiuose. Ta nuostata perkelta Reglamento (EB) Nr. 302/2009 10 straipsniu. Šiame reglamente nebūtina konkrečiai numatyti imčių ėmimo programos, kadangi su minėta imčių ėmimo programa susijusius poreikius dabar visiškai tenkina Rekomendacijos 14-04, kuri turi būti perkelta šiuo reglamentu, 83 punkte nustatytos programos. Tame punkte numatytas stereoskopinių kamerų sistemų arba lygiavertį tikslumą užtikrinančių alternatyvių metodų naudojimas ir tas punktas taikomas visoms žuvų perkėlimo į varžas operacijoms siekiant patikslinti žuvų skaičių ir svorį;

               (24)Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalyje buvo nustatytas įpareigojimas iškrauti laimikį, kuris paprastiesiems tunams taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d. Tačiau pagal to reglamento 15 straipsnio 2 dalį įpareigojimas iškrauti laimikį taikomas nedarant poveikio Sąjungos tarptautiniams įsipareigojimams, pvz., ICCAT rekomendacijomis nustatytiems įsipareigojimams. Remiantis ta pačia nuostata, Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kurių tikslas – tokius tarptautinius įsipareigojimus įgyvendinti Sąjungos teisėje, įskaitant visų pirma nuostatas, kuriomis leidžiama nukrypti nuo įpareigojimo iškrauti laimikį. Taigi paprastuosius tunus bus leidžiama išmesti į jūrą tam tikrais 2014 m. lapkričio 18 d. Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 2015/98
                  28
                nustatytais atvejais. Todėl tokių įpareigojimų išmesti žuvis į jūrą į šį reglamentą įtraukti nebūtina,

               PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

               I SKYRIUS

               BENDROSIOS NUOSTATOS

               1 straipsnis

               Dalykas ir taikymo sritis

               1.Šiame reglamente nustatomos bendrosios taisyklės, pagal kurias Sąjunga taikys 3 straipsnio 1 punkte apibrėžtą išteklių atkūrimo planą.

               2.Šis reglamentas taikomas rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų ištekliams.

               2 straipsnis

               Tikslas

               Šio reglamento tikslas – laikantis 3 straipsnio 1 punkte apibrėžto išteklių atkūrimo plano, iki 2022 m. ne mažesne nei 60 % tikimybe pasiekti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį atitinkančią biomasę.

               3 straipsnis

               Apibrėžtys

               Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

               1)
                     išteklių atkūrimo planas – Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (toliau – ICCAT) rekomenduotas daugiametis paprastųjų tunų (Thunnus thynnus) išteklių atkūrimo planas, taikomas nuo 2007 iki 2022 m.;

               2)
                     žvejybos laivas – bet koks laivas su varikliu, naudojamas arba skirtas naudoti veiklai, susijusiai su paprastųjų tunų išteklių naudojimu komerciniais tikslais, įskaitant žūklės laivus, žuvų perdirbimo laivus, aptarnaujančius laivus, vilkikus, perkrovimo operacijas atliekančius laivus, transportavimo laivus, įrengtus tunų produktams transportuoti, ir pagalbinius laivus, išskyrus konteinervežius;

               3)
                     žūklės laivas – laivas, naudojamas komercinei paprastųjų tunų išteklių žvejybai;

               4)
                     perdirbimo laivas – laivas, kuriame prieš supakuojant žuvininkystės produktus atliekama viena arba daugiau iš šių operacijų: filė gamyba arba pjaustymas gabalais, šaldymas ir (arba) perdirbimas;

               5)
                     pagalbinis laivas – bet koks laivas, naudojamas negyviems (neperdirbtiems) paprastiesiems tunams transportuoti iš transportavimo ir (arba) auginimo varžos, gaubiamojo tinklo arba gaudyklės į paskirtąjį uostą ir (arba) perdirbimo laivą;

               6)
                     vilkikas – bet koks laivas, naudojamas varžoms vilkti;

               7)
                     aptarnaujantis laivas – bet koks kitas žvejybos laivas, nurodytas 2 punkte;

               8)
                     aktyviai žvejoti – bet kokiu žūklės laivu arba gaudykle žvejoti paprastuosius tunus tam tikru žvejybos sezonu;

               9)
                     jungtinė žvejybos operacija – bet kokia dviejų arba daugiau gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų atliekama operacija, kai vieno gaubiamaisiais tinklais žvejojančio laivo sužvejotas kiekis pagal sužvejotų žuvų kiekio paskirstymo formulę priskiriamas kitam gaubiamaisiais tinklais žvejojančiam laivui arba laivams;

               10)
                     perkėlimo operacijos – tai:

               i)bet koks gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš žūklės laivo tinklo į transportavimo varžą;

               ii)bet koks gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš vienos transportavimo varžos į kitą;

               iii)bet koks varžos su paprastaisiais tunais perkėlimas iš vieno vilkiko į kitą;

               iv)bet koks gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš vieno žuvininkystės ūkio į kitą;

               v)bet koks gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš gaudyklės į transportavimo varžą;

               11)
                     kontrolinis perkėlimas – bet koks papildomas perkėlimas, atliekamas žvejybos ir (arba) auginimo veiklos vykdytojų arba kontrolės institucijų prašymu siekiant patikrinti perkeliamų žuvų skaičių;

               12)
                     gaudyklė – statomasis prie dugno tvirtinamas žvejybos įrankis, paprastai su nukreipiamuoju tinklu, kuriuo paprastieji tunai nukreipiami į aptvarą arba aptvarus, kuriuose jie laikomi iki surinkimo;

               13)
                     perkėlimas į varžą – paprastųjų tunų perkėlimas iš transportavimo varžos arba gaudyklės į auginimo varžas;

               14)
                     auginimas – paprastųjų tunų laikymas žuvininkystės ūkių varžose ir jų šėrimas siekiant juos tukinti ir didinti jų bendrą biomasę;

               15)
                     žuvininkystės ūkis – įrenginiai, naudojami gaudyklėmis ir (arba) gaubiamaisiais tinklais sužvejotiems paprastiesiems tunams auginti;

               16)
                     auginimo pajėgumai – žuvininkystės ūkio žuvų laikymo tukinimo ir auginimo tikslais pajėgumai tonomis;

               17)
                     surinkimas – paprastųjų tunų nužudymas žuvininkystės ūkiuose ar gaudyklėse;

               18)
                     perkrovimas – visų žvejybos laive laikomų žuvų arba bet kokio jų kiekio iškrovimas į kitą žvejybos laivą. Perkrovimu nelaikomas negyvų paprastųjų tunų iškrovimas iš gaubiamaisiais tinklais žvejojančio laivo arba vilkiko į pagalbinį laivą;

               19)
                     sportinė žvejyba – nekomercinė žvejyba, kurios dalyviai yra nacionalinės sporto organizacijos nariai arba kuriems išduotos nacionalinės sporto licencijos;

               20)
                     mėgėjų žvejyba – nekomercinė žvejyba, kurios dalyviai nėra nacionalinės sporto organizacijos nariai arba kuriems neišduotos nacionalinės sporto licencijos;

               21)
                     stereoskopinė kamera – kamera su dviem ar daugiau lęšių, kurių kiekvienas turi atskirą vaizdo jutiklį arba juostos kadrą, dėl kurių galima fiksuoti trimačius vaizdus;

               22)
                     kontrolinės kameros – stereoskopinės kameros ir (arba) įprastinės vaizdo kameros, naudojamos šiame reglamente numatytų patikrinimų tikslais;

               23)
                     TKD (angl. santrumpa BCD) arba elektroninis TKD – sužvejotų paprastųjų tunų kiekio dokumentas. Prireikus, nuoroda į TKD pakeičiama į eTKD;

               24)
                     atsakinga valstybė narė – vėliavos valstybė narė arba valstybė narė, kurios jurisdikcijai priklauso gaudyklė ar žuvininkystės ūkis, arba, jei žuvininkystės ūkis ar gaudyklė yra atviroje jūroje, valstybė narė, kurioje įsisteigęs gaudyklės ar žuvininkystės ūkio operatorius;

               25)
                     II užduotis – ICCAT „Praktiniame Atlanto tunų ir tunams giminingų žuvų statistinių duomenų rinkimo ir imčių ėmimo vadove“
                  29
                nustatyta II užduotis;

               26)
                     KSŠ – Konvencijos susitariančiosios šalys ir Konvencijos nepasirašiusios bendradarbiaujančiosios šalys, subjektai arba žvejybos subjektai;

               27)
                     SCRS – ICCAT Nuolatinis mokslinių tyrimų ir statistikos komitetas;

               28)
                     Konvencijos rajonas – geografinis rajonas, kuriame taikomos ICCAT priemonės, kaip nustatyta Konvencijos 1 straipsnyje.

               4 straipsnis

               Laivų ilgis

               Visi šiame reglamente nurodyti laivų ilgiai laikomi visu laivo ilgiu.

               II SKYRIUS

               Valdymo priemonės

               5 straipsnis

               Su valdymo priemonėmis susijusios sąlygos

               1.Kiekviena valstybė narė imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad jos žūklės laivų ir gaudyklių žvejybos veikla atitiktų tos valstybės narės paprastųjų tunų žvejybos galimybes, kuriomis ji gali naudotis rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje.

               2.Pagal išteklių atkūrimo planą nepanaudotos kvotos neperkeliamos.

               3.Sąjungos žvejybos laivų frachtavimas paprastiesiems tunams žvejoti rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje draudžiamas.

               6 straipsnis

               Žvejybos pajėgumų valdymo planų, žvejybos planų ir tunų auginimo valdymo planų pateikimas

               1.Kasmet iki sausio 31 d. kiekviena valstybė narė Komisijai perduoda:

               a)rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje paprastuosius tunus žvejojančių žūklės laivų ir gaudyklių žvejybos planą;

               b)žvejybos pajėgumų valdymo planą, kuriuo užtikrinama, kad valstybės narės žvejybos pajėgumai atitiktų jai paskirtą kvotą.

               2.Komisija kaupia 1 dalyje nurodytus planus ir įtraukia juos į Sąjungos žvejybos ir pajėgumų valdymo planą, kuris kasmet iki vasario 15 d. turi būti perduodamas ICCAT sekretoriatui ICCAT svarstyti ir tvirtinti.

               3.
                     Kasmet iki balandžio 15 d. kiekviena valstybė narė, ketinanti pataisyti galiojantį ICCAT tunų auginimo pajėgumų planą, auginimo valdymo planą perduoda Komisijai, o ši perduoda jį ICCAT sekretoriatui.

               7 straipsnis

               Žvejybos planai

               1.Kiekvienos valstybės narės pateikiamame metiniame žvejybos plane nustatomos kvotos, skirtos kiekvienai 10 ir 11 straipsniuose nurodytai žvejybos įrankių grupei, ir visų pirma:

               a) nurodomi ilgesni nei 24 metrų žūklės laivai, įtraukti į 19 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytą laivų sąrašą, jiems skirtos individualios kvotos ir priemonės, kuriomis užtikrinama, kad būtų laikomasi individualių kvotų ir leidžiamos priegaudos;

               b) trumpesnių nei 24 metrų žūklės laivų ir gaudyklių atveju nurodomos bent gamintojų organizacijoms arba laivų, žvejojančių panašaus tipo žvejybos įrankiais, grupėms skirtos kvotos.

               2.Informaciją apie bet kokį paskesnį metinio žvejybos plano arba individualių kvotų, skirtų ilgesniems nei 24 metrų žūklės laivams, įtrauktiems į 19 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytą sąrašą, pakeitimą atitinkama valstybė narė Komisijai perduoda likus bent trims dienoms iki veiklos, atitinkančios tą pakeitimą, vykdymo. Komisija informaciją apie tokį pakeitimą ICCAT sekretoriatui perduoda likus bent 48 valandoms iki veiklos, atitinkančios tą pakeitimą, vykdymo pradžios.

               8 straipsnis

               Žvejybos pajėgumų valdymo planai

               1.Kiekvienos valstybės narės pateiktas metinis žvejybos pajėgumų valdymo planas atitinka šiame straipsnyje nustatytas sąlygas.

               2.Valstybėje narėje registruotų gaudyklių ir su valstybės narės vėliava plaukiojančių žvejybos laivų, kuriais galima žvejoti paprastuosius tunus, juos laikyti laive, perkrauti, transportuoti ar iškrauti, didžiausias skaičius nustatomas pagal Sutartį, vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsniu.

               3.Su valstybės narės vėliava plaukiojančių žvejybos laivų, žvejojančių paprastuosius tunus rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje, didžiausias skaičius yra ne didesnis negu su tos valstybės narės vėliava plaukiojančių žvejybos laivų, kurie nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2008 m. liepos 1 d. žvejojo paprastuosius tunus, juos laikė laive, perkrovė, transportavo ar iškrovė, skaičius ir visa atitinkama bendroji talpa. Tas ribojimas žūklės laivams taikomas pagal žvejybos įrankių tipą.

               4.I priede yra išdėstytos papildomos sąlygos, skirtos didžiausiam žvejybos laivų, turinčių leidimą žvejoti paprastuosius tunus pagal 13 straipsnio 2 dalyje nurodytą nukrypti leidžiančią nuostatą, skaičiui nustatyti.

               5.Didžiausias valstybės narės gaudyklių, kuriomis vykdoma paprastųjų tunų žvejyba rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje, skaičius yra ne didesnis nei gaudyklių, kurioms ta valstybė narė išdavė leidimus iki 2008 m. liepos 1 d., skaičius.

               6.
                     2015, 2016 ir 2017 metais, nukrypstant nuo 3 ir 5 dalyse išdėstytų nuostatų, jei valstybė narė gali įrodyti, kad dėl jos žvejybos pajėgumų gali būti neįmanoma išnaudoti visos kvotos, ta valstybė narė gali nuspręsti į 7 straipsnyje nurodytus metinius žvejybos planus įtraukti didesnį gaudyklių ir laivų skaičių.

               7.
                     Nukrypstant nuo 3 ir 6 dalies, 2015, 2016 ir 2017 metais kiekviena valstybė narė nustato gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų, kurie neturi leidimo žvejoti paprastuosius tunus pagal 13 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytą nukrypti leidžiančią nuostatą, skaičių, kuris yra ne didesnis nei gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų, kuriems ji išdavė leidimus 2013 arba 2014 m., skaičius.

               8.
                     Sudarydama žvejybos pajėgumų valdymo planus, kiekviena valstybė narė žvejybos pajėgumus apskaičiuoja remdamasi didžiausiais vienu laivu ir vienu įrankiu sužvejojamų žuvų kiekiais, kuriuos 2009 m. nustatė SCRS
                  30
                ir kuriems pritarta 2010 m. tarp sesijų surengtame ICCAT Atitikties komiteto susitikime
                  31
               . Jei SCRS minėtus sužvejojamų žuvų kiekius peržiūri, valstybės narės visada taiko naujausius sužvejojamų žuvų kiekius, kuriems pritarė ICCAT.

               9 straipsnis

               Tunų auginimo valdymo planai

               1.Kiekvienos valstybės narės pateiktas tunų auginimo valdymo planas atitinka šiame straipsnyje nustatytas sąlygas.

               2.Didžiausi kiekvienos valstybės narės tunų auginimo ir tukinimo pajėgumai ir didžiausias laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, kuriuos kiekviena valstybė narė gali perkelti į žuvininkystės ūkius, kiekis nustatomas pagal Sutartį, vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsniu.

               3.Didžiausi valstybės narės paprastųjų tunų auginimo ir tukinimo pajėgumai yra ne didesni nei tos valstybės narės žuvininkystės ūkių, kurie 2008 m. liepos 1 d. buvo registruoti ICCAT žuvininkystės ūkių registre arba kuriems išduotas leidimas ir apie kuriuos pranešta ICCAT, paprastųjų tunų auginimo ir tukinimo pajėgumai.

               4.Didžiausias laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, perkeliamų į valstybės narės žuvininkystės ūkius, kiekis yra ne didesnis nei perkeltų tunų kiekis, kurį tos valstybės narės žuvininkystės ūkiai 2005, 2006, 2007 arba 2008 metais užregistravo ICCAT.

               5.Kiekviena valstybė narė, laikydamasi 4 dalyje nurodyto didžiausio laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, perkeliamų į žuvininkystės ūkius, kiekio, savo žuvininkystės ūkiams paskirsto didžiausius metinius kiekius.

               III SKYRIUS

               TECHNINĖS PRIEMONĖS

               1 SKIRSNIS

               ŽVEJYBOS SEZONAI

               10 straipsnis

               Ūdomis, gaubiamaisiais tinklais ir pelaginiais tralais žvejojantys laivai, gaudyklės ir sportinė bei mėgėjų žvejyba

               1.Paprastuosius tunus ilgesniais nei 24 m pelaginėmis ūdomis žvejojančiais žūklės laivais rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje leidžiama žvejoti laikotarpiu nuo sausio 1 d. iki gegužės 31 d., išskyrus žvejybos rajoną, kuris yra į vakarus nuo 10° vakarų ilgumos ir į šiaurę nuo 42° šiaurės platumos, ir Norvegijos išskirtinę ekonominę zoną – juose paprastųjų tunų žvejyba leidžiama nuo rugpjūčio 1 d. iki sausio 31 d.

               2.Paprastuosius tunus gaubiamaisiais tinklais rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje leidžiama žvejoti laikotarpiu nuo gegužės 26 d. iki birželio 24 d., išskyrus Norvegijos išskirtinę ekonominę zoną – joje paprastųjų tunų žvejyba leidžiama nuo birželio 25 d. iki spalio 31 d.

               3.Paprastuosius tunus pelaginiais tralais žvejojančiais laivais rytinėje Atlanto vandenyno dalyje leidžiama žvejoti laikotarpiu nuo birželio 16 d. iki spalio 14 d.

               4.Mėgėjų ir sportinė paprastųjų tunų žvejyba rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje leidžiama nuo birželio 16 d. iki spalio 14 d.

               5.Kitais žvejybos įrankiais, negu nurodytieji 1–4 dalyse ir 11 straipsnyje, įskaitant gaudykles, paprastuosius tunus leidžiama žvejoti ištisus metus.

               11 straipsnis

               Kartinėmis ūdomis ir velkamosiomis ūdomis žvejojantys laivai

               1.Paprastuosius tunus kartinėmis ūdomis ir velkamosiomis ūdomis žvejojančiais laivais rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje leidžiama žvejoti laikotarpiu nuo liepos 1 d. iki spalio 31 d.

               2.Kiekviena valstybė narė gali priimti sprendimą su jos vėliava plaukiojantiems ir rytinėje Atlanto vandenyno dalyje kartinėmis ūdomis bei velkamosiomis ūdomis žvejojantiems laivams nustatyti kitą žvejybos pradžios datą su sąlyga, kad tai nedaro įtakos nerštaviečių apsaugai ir kad tos žvejybos sezono bendra trukmė neviršija keturių mėnesių.

               3.Kiekviena valstybė narė savo žvejybos plane, minimame 7 straipsnyje, nurodo, ar tokios žvejybos pradžios datos buvo pakeistos, ir pateikia atitinkamų rajonų koordinates.

               2 SKIRSNIS

               VERSLINIS ŽUVŲ DYDIS, ATSITIKTINAI SUŽVEJOTŲ ŽUVŲ KIEKIS, PRIEGAUDA

               12 straipsnis

               Įpareigojimas iškrauti laimikį

               Šio skirsnio nuostatos taikomos nepažeidžiant Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio, įskaitant bet kokią pagal to reglamento 15 straipsnio 2 dalį nukrypti leidžiančią nuostatą.

               13 straipsnis

               Verslinis dydis

               1.Rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje sužvejotų paprastųjų tunų verslinis dydis yra 30 kg arba 115 cm nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsiskyrimo.

               2.Nukrypstant nuo 1 dalies, verslinis paprastųjų tunų dydis – 8 kg arba 75 cm nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsiskyrimo – taikomas:

               (a)paprastiesiems tunams, sužvejotiems rytinėje Atlanto vandenyno dalyje kartinėmis ūdomis ir velkamosiomis ūdomis žvejojančiais laivais;

               (b)paprastiesiems tunams, sužvejotiems Adrijos jūroje auginimo žuvininkystės ūkiuose tikslais;

               (c)Viduržemio jūroje vykdant nepramoninę pakrantės žvejybą kartinėmis ūdomis, ilgosiomis ūdomis ir rankinėmis ūdomis žvejojančiais laivais sužvejotiems paprastiesiems tunams, kurie pateikiami švieži.

               3.2 dalyje nurodytai nukrypti leidžiančiai nuostatai taikomos specialiosios sąlygos nustatomos I priede.

               4.Atitinkamos valstybės narės laivams išduoda specialiuosius leidimus žvejoti pagal 2 dalyje nurodytą nukrypti leidžiančią nuostatą. Atitinkami laivai įrašomi į 19 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytą žūklės laivų sąrašą. Šiuo tikslu taikomos 19 ir 20 straipsniuose nustatytos nuostatos.

               14 straipsnis

               Atsitiktinai sužvejotų žuvų kiekis

               1.Visiems žūklės laivams ir gaudyklėms, kuriais aktyviai žvejojami paprastieji tunai, leidžiama atsitiktinai sužvejoti ne daugiau kaip 5 % paprastųjų tunų, kurių svoris 8–30 kg, o ilgis nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsiskyrimo 75–115 cm.

               2.1 dalyje nurodyta 5 % dalis apskaičiuojama remiantis bendru sužvejotų paprastųjų tunų kiekiu (žuvų vienetais), laikomu laive arba gaudyklėje bet kuriuo metu po kiekvienos žvejybos operacijos.

               3.Atsitiktinai sužvejotų žuvų kiekis išskaitomas iš valstybės narės, atsakingos už žūklės laivus arba gaudykles, kvotos.

               4.Atsitiktinai sužvejotiems paprastiesiems tunams taikomi 23, 28, 29 ir 30 straipsniai.

               15 straipsnis

               Priegauda

               1.Kiekviena valstybė narė skiria specialią paprastųjų tunų priegaudos kvotą ir apie tai informuoja Komisiją pateikdama savo žvejybos planą.

               2.Sąjungos laivai, kuriais paprastieji tunai aktyviai nežvejojami, vengia, kad paprastųjų tunų priegauda bet kuriuo metu po žvejybos operacijos viršytų 5 % bendro laive turimo sužvejotų žuvų kiekio, išreikšto svoriu arba vienetų skaičiumi. Ta procentinė dalis pagal vienetų skaičių apskaičiuojama tik ICCAT valdomų tunų ir jiems giminingų rūšių žuvų išteklių atveju.

               3.Kiekviena valstybė narė iš savo kvotos išskaito visas negyvas žuvis, sužvejotas kaip 2 dalyje nurodyta priegauda. Jei valstybės narės paprastųjų tunų kvotos neturi, atitinkama priegauda išskaitoma iš specialios pagal Sutartį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnį nustatytos Sąjungos paprastųjų tunų priegaudos kvotos.

               4.Jei valstybei narei, kuriai priklauso atitinkamas žvejybos laivas ar gaudyklė, skirta kvota jau išnaudota, paprastuosius tunus žvejoti vengiama. Negyvi paprastieji tunai privalo būti iškraunami ir yra konfiskuojami imantis tinkamų tolesnių veiksmų. Vadovaudamasi 27 straipsniu, kiekviena valstybė narė Komisijai kasmet pateikia informaciją apie tokius kiekius, o Komisija persiunčia ją ICCAT sekretoriatui.

               5.Priegaudai taikoma 25, 28, 29, 30 ir 54 straipsniuose nurodyta tvarka.

               3 SKIRSNIS

               ORLAIVIŲ NAUDOJIMAS

               16 straipsnis

               Oro transporto priemonių naudojimas

               Draudžiama naudoti bet kokias oro transporto priemones, įskaitant orlaivius, sraigtasparnius ar bet kurios rūšies bepiločius orlaivius, paprastiesiems tunams ieškoti.

               IV SKYRIUS

               SPORTINĖ IR MĖGĖJŲ ŽVEJYBA

               17 straipsnis

               Speciali mėgėjų ir sportinės žvejybos kvota

               Kiekviena valstybė narė mėgėjų ir sportinę žvejybą reguliuoja jai skirdama specialią kvotą ir apie tai informuoja Komisiją perduodama jai savo žvejybos planą.

               18 straipsnis

               Mėgėjų ir sportinė žvejyba

               1.Kiekviena valstybė narė, kuri turi paprastųjų tunų kvotą, mėgėjų ir sportinę žvejybą reguliuoja laivams išduodama mėgėjų ir sportinės žvejybos leidimus.

               2.Mėgėjų ir sportinės žvejybos atveju vienam laivui per dieną neleidžiama sužvejoti daugiau nei vieną paprastąjį tuną.

               3.Visi iškraunami paprastieji tunai turi būti nepjaustyti arba be žiaunų ir (arba) išdarinėti.

               4.Paprastuosius tunus, sužvejotus vykdant mėgėjų ir sportinę žvejybą, parduoti draudžiama.

               5.Kiekviena valstybė narė registruoja paprastųjų tunų, sužvejotų vykdant mėgėjų ir sportinę žvejybą, kiekio duomenis, įskaitant kiekvieno paprastojo tuno svorį ir ilgį, ir kasmet iki birželio 30 d. praėjusių metų duomenis perduoda Komisijai. Komisija tą informaciją persiunčia Nuolatiniam mokslinių tyrimų ir statistikos komitetui.

               6.Kiekviena valstybė narė negyvų žuvų, sužvejotų vykdant mėgėjų ir sportinę žvejybą, kiekį įskaičiuoja į kvotą, kurią ji skyrė pagal 7 straipsnio 1 dalį ir 17 straipsnį.

               V SKYRIUS

               KONTROLĖS PRIEMONĖS

               1 SKIRSNIS

               LAIVŲ IR GAUDYKLIŲ REGISTRAI

               19 straipsnis

               Laivų registrai

               1.Kasmet likus vienam mėnesiui iki 10 ir 11 straipsniuose nurodytų žvejybos sezonų pradžios (jei taikoma), o kitais atvejais likus vienam mėnesiui iki leidimo galiojimo laikotarpio pradžios, kiekviena valstybė narė Komisijai elektroniniu būdu pateikia:

               a)visų su jos vėliava plaukiojančių žūklės laivų, kuriems išdavus specialųjį žvejybos leidimą leidžiama aktyviai žvejoti paprastuosius tunus rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje, sąrašą;

               b)visų kitų su jos vėliava plaukiojančių žvejybos laivų (kurie nėra žūklės laivai), kuriems leidžiama vykdyti su paprastųjų tunų žvejyba susijusią veiklą rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje, sąrašą/

               2.Abu sąrašai sudaromi laikantis ICCAT reikalaujamų duomenų ir informacijos teikimo gairėse nustatytos formos.

               3.Kalendoriniais metais žvejybos laivas gali būti įtraukiamas į abu 1 dalyje nurodytus sąrašus, jei tik jis nėra įtrauktas į abu sąrašus vienu metu.

               4.1 dalyje nurodytuose sąrašuose nurodomas laivo pavadinimas ir Sąjungos laivyno registro (CFR) numeris, apibrėžtas Komisijos reglamento (EB) Nr. 26/2004 I priede
                  32
               .

               5.Atgaline data pateikiama informacija nepriimama. Paskesni 1 dalyje nurodytų sąrašų pakeitimai kalendoriniais metais galimi tik jei žvejybos laivas, apie kurį pranešta, negali dalyvauti žvejybos veikloje dėl su veikla susijusių pagrįstų priežasčių arba dėl force majeure. Tokiomis aplinkybėmis atitinkama valstybė narė nedelsdama informuoja apie tai Komisiją ir pateikia:

               a)išsamius duomenis apie žvejybos laivą (-us), kuriuo (-iais) bus pakeistas laivas, įrašytas į 1 dalyje nurodytus sąrašus, ir

               b)išsamias priežastis, kuriomis grindžiamas laivo pakeitimas kitu laivu, ir visus svarbius įrodymus ar informaciją.

               6.Komisija 1 ir 2 dalyse nurodytą informaciją siunčia ICCAT sekretoriatui, kad tuos laivus būtų galima įrašyti į žūklės laivų, kuriems leidžiama aktyviai žvejoti paprastuosius tunus, ICCAT registrą arba į visų kitų žvejybos laivų (išskyrus žūklės laivus), kuriems leidžiama vykdyti su paprastųjų tunų žvejyba susijusią veiklą, ICCAT registrą.

               7.
                     Tarybos Reglamento (EB) Nr. 1936/2001
                  33
                8a straipsnio 2, 6, 7 ir 8 dalys taikomos su būtinais pakeitimais.

               20 straipsnis

               Laivų žvejybos leidimai

               1.
                     Nepažeidžiant 15 straipsnio, Sąjungos žvejybos laivams, neįrašytiems į 19 straipsnio 1 dalyje nurodytus ICCAT registrus, rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje žvejoti, laikyti laive, perkrauti, transportuoti, perkelti, perdirbti ar iškrauti į krantą paprastųjų tunų neleidžiama.

               2.
                     Vėliavos valstybė narė panaikina paprastųjų tunų žvejybos leidimą ir reikalauja, kad laivas nedelsdamas plauktų į jos paskirtą uostą, kai laikoma, jog individuali kvota išnaudota.

               21 straipsnis

               Gaudyklių, kuriomis leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, registras

               1.
                     Kasmet iki vasario 15 d. kiekviena valstybė narė elektroniniu būdu Komisijai siunčia visų gaudyklių, kurioms išduotas specialusis žvejybos leidimas žvejoti paprastuosius tunus rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje, sąrašą. Į sąrašą įrašomi gaudyklių pavadinimai ir registracijos numeriai; sąrašas sudaromas laikantis ICCAT reikalaujamų duomenų ir informacijos teikimo gairėse nustatytos formos.

               2.
                     Komisija šį sąrašą siunčia ICCAT sekretoriatui, kad tas gaudykles būtų galima įtraukti į ICCAT gaudyklių, kuriomis leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, registrą.

               3.
                     Sąjungos tunų gaudyklėmis, kurios nėra įrašytos į ICCAT registrą, rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje žvejoti, laikyti, perkelti, laikyti varžose arba iškrauti į krantą paprastųjų tunų neleidžiama.

               4.
                     Reglamento (EB) Nr. 1936/2001 8a straipsnio 2, 4, 6, 7 ir 8 dalys taikomos su būtinais pakeitimais.

               22 straipsnis

               Jungtinės žvejybos operacijos

               1.
                     Vykdyti bet kokią jungtinę paprastųjų tunų žvejybos operaciją leidžiama tik gavus atitinkamos (-ų) vėliavos valstybės (-ių) narės (-ių) sutikimą. Kad gautų leidimą, kiekvienas gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas turi būti įrengtas paprastiesiems tunams žvejoti ir turėti individualią kvotą. Jungtinių žvejybos operacijų su kitomis KSŠ vykdyti neleidžiama.

               2.
                     Kiekviena valstybė narė imasi reikiamų priemonių, kad iš žvejybos laivų, prašančių suteikti leidimą dalyvauti jungtinėje žvejybos operacijoje, gautų informaciją, susijusią su:

               a)trukme;

               b) dalyvaujančių veikos vykdytojų tapatybe;

               c) individualiomis laivų kvotomis;

               d)susijusio sužvejotų žuvų kiekio paskirstymo žvejybos laivams formule ir

               e) paskirties ūkiais.

               3.
                     Kiekviena valstybė narė 2 dalyje nurodytą informaciją Komisijai siunčia likus ne mažiau kaip 15 dienų iki operacijos pradžios, naudodama VI priede nustatytą formą. Likus ne mažiau kaip 10 dienų iki operacijos pradžios, Komisija tą informaciją persiunčia ICCAT sekretoriatui ir jungtinėje žvejybos operacijoje dalyvaujančių kitų žvejybos laivų vėliavos valstybei.

               4.
                     Esant force majeure, 3 dalyje nustatytas terminas netaikomas informacijai, reikalaujamai pagal 2 dalies e punktą. Tokiu atveju valstybės narės minėtą atnaujintą informaciją kartu su įvykių, dėl kurių susidarė force majeure, aprašymu Komisijai gali pateikti kuo greičiau. Komisija tą informaciją persiunčia ICCAT sekretoriatui.

               2 skirsnis
                  Sužvejotų žuvų kiekiai

               23 straipsnis

               Duomenų registravimo reikalavimai

               1.
                     Sąjungos žūklės laivų kapitonai ne tik laikosi Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14, 15, 23 ir 24 straipsnių, bet ir (jei taikoma) į laivo žurnalą įrašo II priedo A dalyje nurodytą informaciją.

               2.
                     Vilkikų, pagalbinių laivų ir perdirbimo laivų kapitonai registruoja savo veiklą pagal II priedo B, C ir D dalyse išdėstytus reikalavimus.

               24 straipsnis

               Kapitonų ir gaudyklių operatorių siunčiamos sužvejotų žuvų kiekio ataskaitos

               1.
                     Žūklės laivų, kuriais aktyviai žvejojami paprastieji tunai, kapitonai vėliavos valstybės narės institucijoms siunčia kasdienę laivų žurnalų informaciją, įskaitant ICCAT registro numerį, laivo pavadinimą, leidimo galiojimo laikotarpio pradžią ir pabaigą, datą, laiką, vietą (ilgumą ir platumą) ir Konvencijos rajone sužvejotų paprastųjų tunų svorį ir skaičių. Tą informaciją jie siunčia elektroniniu būdu V priede nustatyta forma visą laikotarpį, kuriuo laivui leidžiama žvejoti paprastuosius tunus.

               2.
                     Gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų kapitonai rengia 1 dalyje nurodytas kasdienes žvejybos operacijų ataskaitas apie kiekvieną žvejybos operaciją, įskaitant operacijas, kai žuvų sužvejota nebuvo.

               3.
                     Operatorius 1 ir 2 dalyse nurodytas ataskaitas savo vėliavos valstybės narės institucijoms perduoda kasdien: gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų ir ilgesnių nei 24 metrų laivų atveju – ne vėliau kaip 9.00 val. (Grinvičo laiku) už praėjusią dieną, o kitų žūklės laivų atveju – ne vėliau kaip pirmadienio vidurnaktį už praėjusią savaitę, kurios pabaiga laikoma sekmadienio vidurnaktis (Grinvičo laiku).

               4.
                     Gaudyklių, kuriomis aktyviai žvejojami paprastieji tunai, operatoriai siunčia kasdienę sužvejotų žuvų kiekio ataskaitą, įskaitant ICCAT registro numerį, datą, laiką ir sužvejotų žuvų kiekį (žuvų svorį ir skaičių), taip pat jei žuvų sužvejota nebuvo. Tą informaciją savo valstybės narės institucijoms jie siunčia elektroniniu būdu per 48 valandas, naudodami V priede nustatytą formą, visą laikotarpį, kuriuo jiems leidžiama žvejoti paprastuosius tunus.

               5.
                     Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos išsamios taisyklės dėl laivais ir gaudyklėmis vykdomos veiklos registravimo ir ataskaitų teikimo pagal 1–4 dalį. Tokie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 59 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

               Jei yra tinkamai pagrįstų priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti, Komisija priima nedelsiant taikytinus įgyvendinimo aktus laikydamasi 59 straipsnio 3 dalyje nurodytos procedūros.

               25 straipsnis

               Valstybių narių siunčiamos savaitinės ir mėnesinės sužvejotų žuvų kiekio ataskaitos

               1.
                     Kiekviena valstybė narė, gavusi 24 straipsnyje nurodytas sužvejotų žuvų kiekio ataskaitas, nedelsdama persiunčia jas elektroniniu būdu Komisijai, o visų žūklės laivų ir gaudyklių savaitines sužvejotų žuvų kiekio ataskaitas nedelsdama pateikia Komisijai naudodama V priede nustatytą formą. Komisija kiekvieną savaitę tą informaciją persiunčia ICCAT sekretoriatui laikydamasi ICCAT reikalaujamų duomenų ir informacijos teikimo gairėse nustatytos formos.

               2.
                     Kiekviena valstybė narė iki kiekvieno mėnesio penkioliktos dienos informuoja Komisiją apie žvejybos laivais arba gaudyklėmis, plaukiojančiais su atitinkamos valstybės narės vėliava arba registruotais toje valstybėje narėje, rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje sužvejotų paprastųjų tunų kiekius, kurie per ankstesnį mėnesį buvo iškrauti, perkrauti, sugauti gaudyklėmis arba perkelti į varžas. Pateikiama informacija išdėstoma pagal žvejybos įrankių tipą, įskaitant priegaudą, žuvų kiekius, sužvejotus per sportinę ir mėgėjų žvejybą, ir atvejus, kai žuvų sužvejota nebuvo. Komisija tą informaciją nedelsdama persiunčia ICCAT sekretoriatui.

               26 straipsnis

               Informacija apie kvotos išnaudojimą

               1.Kiekviena valstybė narė ne tik laikosi Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 34 straipsnio nuostatų, bet ir informuoja Komisiją, jei manoma, kad yra išnaudota 80 % šio reglamento 10 ir 11 straipsniuose nurodytai žvejybos įrankių grupei skirtos kvotos.

               2.Kiekviena valstybė narė ne tik laikosi Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 35 straipsnio nuostatų, bet ir informuoja Komisiją, jei manoma, kad šio reglamento 10 ir 11 straipsniuose nurodytai žvejybos įrankių grupei arba jungtinei žvejybos operacijai ar gaubiamaisiais tinklais žvejojančiam laivui skirtos kvotos yra išnaudotos.

               3.2 dalyje nurodyta informacija pateikiama kartu su oficialiais dokumentais, įrodančiais, kad valstybė narė laivynui, tam tikros grupės žvejybos įrankius naudojantiems laivams, jungtinės žvejybos operacijos dalyviams arba individualią kvotą turintiems laivams uždraudė žvejoti arba paliepė grįžti į uostą, taip pat aiškiai nurodė uždraudimo žvejoti datą ir trukmę.

               27 straipsnis

               Valstybių narių teikiamos metinės sužvejotų žuvų kiekio ataskaitos

               1.Kasmet iki kovo 15 d. kiekviena valstybė narė praneša Komisijai išsamią informaciją apie per ankstesnius žvejybos metus rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje sužvejotų paprastųjų tunų kiekį. Pateikiama toliau nurodyta informacija:

               a)pavadinimas ir kiekvieno žūklės laivo ICCAT numeris;

               b)kiekvieno žūklės laivo leidimo (-ų) galiojimo laikotarpis;

               c)bendras žuvų, sužvejotų kiekvieno žūklės laivo leidimo (-ų) galiojimo laikotarpiu, kiekis, taip pat kai žuvų sužvejota nebuvo;

               d)bendras dienų skaičius, kurį leidimo (-ų) galiojimo laikotarpiu kiekvienas žūklės laivas žvejojo rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje, ir

               e)bendras žuvų, sužvejotų pasibaigus leidimo galiojimo laikotarpiui, kiekis (priegauda), taip pat kai žuvų sužvejota nebuvo.

               2.1 dalyje nurodytą dieną Komisijai pateikiamą informaciją apie laivus, kurie neturėjo leidimo aktyviai žvejoti paprastuosius tunus rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje, tačiau kuriais paprastieji tunai buvo sužvejoti kaip priegauda, sudaro:

               a)laivo pavadinimas ir ICCAT numeris arba valstybinis registracijos numeris, jei jis neregistruotas ICCAT, ir

               b)bendras sužvejotų paprastųjų tunų kiekis.

               3.Kiekviena valstybė narė Komisijai praneša visą informaciją, susijusią su laivais, kuriems netaikomos 1 ir 2 dalys, tačiau kurie, kaip žinoma ar manoma, rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje žvejojo paprastuosius tunus.

               4.Informaciją, gautą pagal 1, 2 ir 3 dalis, Komisija perduoda ICCAT sekretoriatui.

               3 skirsnis
                  Iškrovimas ir perkrovimas

               28 straipsnis

               Paskirtieji uostai

               1.Kiekviena valstybė narė nustato uostus arba netoli kranto esančias vietas (paskirtuosius uostus), kuriuose leidžiama atlikti paprastųjų tunų iškrovimo arba perkrovimo operacijas.

               2.Kad uostas būtų laikomas paskirtuoju, uosto valstybė narė nurodo leidžiamą iškrovimo ir perkrovimo laiką bei vietas.

               3.Kasmet iki vasario 15 d. kiekviena valstybė narė perduoda Komisijai paskirtųjų uostų sąrašą, o ji šią informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.

               4.Vietose, kurios nėra KSŠ ir valstybių narių pagal 1 ir 2 dalis paskirtieji uostai arba netoli kranto esančios vietos, iš žvejybos laivų iškrauti arba perkrauti bet kokį rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje sužvejotų paprastųjų tunų kiekį draudžiama.

               29 straipsnis

               Iškrovimas

               1.Ilgesnių kaip 12 metrų Sąjungos žvejybos laivų, įtrauktų į 19 straipsnyje nurodytą ICCAT laivų sąrašą, kapitonams taikomas Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 17 straipsnis. Išankstinis pranešimas apie atvykimą pagal to reglamento 17 straipsnį siunčiamas valstybės narės (įskaitant vėliavos valstybę narę) arba KSŠ, kurių uostais arba žuvų iškrovimo vietų infrastruktūra pageidaujama pasinaudoti, kompetentingai institucijai.

               2.Be to, į 19 straipsnyje nurodytą ICCAT sąrašą įtrauktų Sąjungos žvejybos laivų, kurių bendrasis ilgis neviršija 12 metrų, kapitonai ne vėliau kaip likus keturioms valandoms iki numatyto atvykimo į uostą laiko praneša valstybės narės (įskaitant vėliavos valstybę narę) arba KSŠ, kurių uostais ar žuvų iškrovimo vietų infrastruktūra pageidaujama naudotis, kompetentingai institucijai bent šią informaciją:

               a) numatomą atvykimo į uostą laiką;

               b) apytikriai įvertintą laive laikomų paprastųjų tunų kiekį; ir

               c)informaciją apie geografinį rajoną, kuriame sužvejotos žuvys.

               3.Jei valstybės narės pranešimui pagal 1 ir 2 dalis taiko Reglamento (ES) Nr. 404/2011 80 straipsnio 3 dalį, apytikriai įvertintus laive laikomus paprastųjų tunų kiekius galima pranešti sutartu pranešimo laiku iki atvykimo.

               4.Uosto valstybės narės institucijos registruoja visus einamųjų metų išankstinius pranešimus.

               5.Visas iškraunamas žuvis tikrina atitinkamos uosto valstybės narės kontrolės institucijos, o tam tikros procentinės dalies patikra atliekama remiantis rizikos vertinimo sistema, grindžiama kvotomis, laivyno dydžiu ir žvejybos pastangomis. Visa informacija, susijusi su kiekvienos valstybės narės priimta kontrolės sistema, išsamiai išdėstoma 51 straipsnyje nurodytame metiniame patikrinimo plane. Ši kontrolės sistema taip pat taikoma žuvų surinkimo operacijoms.

               6.Uosto valstybės narės institucijos duomenis apie į krantą iškrautą žuvų kiekį per 48 valandas nuo iškrovimo pabaigos išsiunčia žvejybos laivo vėliavos valstybės institucijoms.

               7.Sąjungos žūklės laivo kapitonai, nepriklausomai nuo to laivo ilgio, po kiekvieno reiso ne tik laikosi Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 23 straipsnio 1 dalies nuostatų, bet ir pateikia iškrovimo deklaraciją:

               a)vėliavos valstybės narės kompetentingoms institucijoms

               b)ir – jeigu iškrauta kitos valstybės narės arba KSŠ uoste – atitinkamos uosto valstybės narės arba KSŠ kompetentingoms institucijoms.

               8.Visas iškrautas sužvejotų žuvų kiekis pasveriamas.

               30 straipsnis

               Perkrovimas

               1.Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 20 straipsnio, visais atvejais rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje paprastuosius tunus perkrauti draudžiama.

               2.Žvejybos laivai sužvejotus paprastuosius tunus perkrauna tik paskirtuosiuose uostuose pagal 28 straipsnyje nustatytas sąlygas.

               3.
                     Uosto valstybė narė užtikrina, kad kiekvieną kartą perkraunant žuvis visose jų perkrovimo vietose dalyvautų inspektoriai.

               4.Prieš laivui įplaukiant į bet kurį uostą, žvejybos laivų, į kuriuos bus perkrautos žuvys, kapitonai arba atstovai valstybės narės arba KSŠ, kurios uostu ketina pasinaudoti, kompetentingoms institucijoms likus ne mažiau kaip 48 valandoms iki numatyto atvykimo į uostą laiko pateikia šią informaciją:

               a)numatomą atvykimo datą, laiką ir uostą;

               b)apytikriai įvertintą laive laikomų paprastųjų tunų kiekį ir informaciją apie geografinį rajoną, kuriame jie buvo sužvejoti;

               c)žvejybos laivo, iš kurio bus perkrautos žuvys, pavadinimą ir ICCAT žūklės laivų, kuriems leidžiama aktyviai žvejoti paprastuosius tunus, registro numerį arba ICCAT kitų žvejybos laivų, kuriems leidžiama vykdyti su paprastųjų tunų žvejyba susijusią veiklą rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje, registro numerį;

               d)žvejybos laivo, į kurį bus perkrautos žuvys, pavadinimą ir ICCAT žūklės laivų, kuriems leidžiama aktyviai žvejoti paprastuosius tunus, registro numerį arba ICCAT kitų žvejybos laivų, kuriems leidžiama vykdyti su paprastųjų tunų žvejyba susijusią veiklą rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje, registro numerį ir

               e)paprastųjų tunų, kurie bus perkrauti, kiekį tonomis ir geografinį rajoną, kuriame jie buvo sužvejoti.

               5.Žvejybos laivams neleidžiama perkrauti žuvų, jeigu jie iš anksto nėra gavę savo vėliavos valstybės leidimo.

               6.Žvejybos laivų, iš kurių bus perkrautos žuvys, kapitonai prieš perkrovimą savo vėliavos valstybei praneša:

               a)paprastųjų tunų, kurie bus perkrauti, kiekius;

               b)perkrovimo datą ir uostą, kuriame bus perkrautos žuvys;

               c)žvejybos laivo, į kurį bus perkrautos žuvys, pavadinimą, registracijos numerį bei vėliavą ir ICCAT žūklės laivų, kuriems leidžiama aktyviai žvejoti paprastuosius tunus, registro numerį arba ICCAT kitų žvejybos laivų, kuriems leidžiama vykdyti su paprastųjų tunų žvejyba susijusią veiklą, registro numerį ir

               d) geografinį rajoną, kuriame buvo sužvejoti paprastieji tunai.

               7.Visas perkraunamas žuvis paskirtajame uoste tikrina valstybės narės institucijos. Valstybės narės kompetentinga institucija:

               a)tikrina atplaukusį žvejybos laivą, į kurį bus perkrautos žuvys, taip pat patikrina jo krovinį bei su perkrovimo operacija susijusius dokumentus;

               b)per 5 dienas nuo perkrovimo pabaigos žvejybos laivo, iš kurio perkrautos žuvys, vėliavos valstybės institucijai išsiunčia duomenis apie perkrovimo operaciją.

               8.Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 21 ir 22 straipsnių, Sąjungos žvejybos laivo kapitonai, nepriklausomai nuo laivo ilgio, užpildo ICCAT perkrovimo deklaraciją ir išsiunčia ją valstybės narės, su kurios vėliava tas žvejybos laivas plaukioja, kompetentingoms institucijoms. III priede nustatytos formos deklaracija perduodama ne vėliau kaip per 48 valandas nuo uoste atlikto perkrovimo dienos.

               4 skirsnis
                  Perkėlimo operacijos

               31 straipsnis

               Perkėlimo leidimas

               1.Prieš bet kurią perkėlimo operaciją žūklės laivo kapitonas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės, kurioje atliekamas atitinkamas perkėlimas, operatorius savo valstybės narės kompetentingoms institucijoms siunčia išankstinį pranešimą apie perkėlimą, kuriame nurodo:

               a)žūklės laivo, vilkiko, žuvininkystės ūkio arba gaudyklės pavadinimą ir ICCAT registro numerį;

               b)numatytą perkėlimo laiką;

               c)apytikriai įvertintą paprastųjų tunų, kurie bus perkelti, kiekį;

               d)vietos, kurioje bus perkeltos žuvys, koordinates (platumą ir ilgumą) ir galimus nustatyti varžų numerius;

               e)vilkiko, į kurį bus perkeltos žuvys, pavadinimą, velkamų varžų skaičių ir, jei tinkama, ICCAT registro numerį;

               f)paprastųjų tunų paskirties uostą, žuvininkystės ūkį arba varžą.

               2.Šiuo tikslu kiekvienai varžai priskiriamas unikalus varžos numeris. Numeriai išduodami pagal unikalią numeravimo sistemą, juos sudaro bent trijų raidžių kodas, atitinkantis vilkikų vėliavą, ir po jų einantys trys skaitmenys.

               3.Žvejybos laivams, žuvininkystės ūkiams arba gaudyklėms žuvų perkelti neleidžiama, jeigu jie iš anksto nėra gavę savo valstybės leidimo. Atsakingos valstybės narės institucijos nusprendžia, ar išduoti leidimą atlikti kiekvieną perkėlimo operaciją. Tuo tikslu kiekvienai perkėlimo operacijai suteikiamas unikalus atpažinties numeris, apie kurį atitinkamai pranešama žvejybos laivo kapitonui, gaudyklės operatoriui arba žuvininkystės ūkio operatoriui. Jei leidimas išduodamas, tą numerį sudaro trijų raidžių valstybės narės kodas, keturi metus nurodantys skaitmenys ir trys raidės, nurodančios leidimą (AUT), po kurių nurodomi eilės numeriai. Jei leidimą išduoti atsisakoma, numerį sudaro trijų raidžių valstybės narės kodas, keturi metus nurodantys skaitmenys ir trys raidės, nurodančios atsisakymą išduoti leidimą (NEG), po kurių nurodomi eilės numeriai.

               4.
                     Tuo atveju, jeigu žuvis per perkėlimo operaciją nugaišta, atsakingos valstybės narės ir perkėlimo operacijoje dalyvaujantys veiklos vykdytojai imasi veiksmų laikydamiesi XII priede nustatytų nuostatų.

               5.Atitinkamai už žūklės laivą, vilkiką, žuvininkystės ūkį arba gaudyklę atsakinga valstybė narė perkėlimo leidimą išduoda arba atsisako jį išduoti per 48 valandas nuo išankstinio pranešimo apie perkėlimą pateikimo.

               6.Atsakingos valstybės narės išduotas leidimas perkelti žuvis nereiškia, kad leidžiama atlikti žuvų perkėlimo į varžas operaciją.

               32 straipsnis

               Atsisakymas išduoti perkėlimo leidimą

               1.Už laivą, gaudyklę arba žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė neišduoda leidimo perkelti žuvis, jei, gavusi išankstinį pranešimą apie perkėlimą, ji mano, kad:

               a)žūklės laivas arba gaudyklė, kuriais, kaip deklaruota, buvo sužvejota žuvų, neturi pakankamos kvotos;

               b)žūklės laivas arba gaudyklės operatorius tinkamai nepranešė apie žuvų kiekį arba negavo leidimo tą kiekį perkelti į varžas arba į jį neatsižvelgė naudodamas taikytiną kvotą;

               c)žūklės laivas arba gaudyklė, kuriais, kaip deklaruota, buvo sužvejota žuvų, neturi leidimo žvejoti paprastuosius tunus, arba

               d)vilkikas, į kurį, kaip deklaruota, bus perkeltos žuvys, yra neregistruotas 19 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytame ICCAT visų kitų žvejybos laivų (išskyrus žūklės laivus), kuriems leidžiama vykdyti su paprastųjų tunų žvejyba susijusią veiklą, registre, arba jame neįrengta laivų stebėjimo sistema (LSS).

               2.Jei leidimas perkelti žuvis neišduodamas:

               a)už žūklės laivą arba gaudyklę atsakinga valstybė narė atitinkamai žūklės laivo kapitonui arba gaudyklės ar žuvininkystės ūkio operatoriui pateikia nurodymą paleisti žuvis ir informuoja juos, kad leidimas perkelti žuvis neišduodamas, o žuvys turi būti paleistos į jūrą;

               b)atitinkamai žūklės laivo kapitonas, žuvininkystės ūkio operatorius arba gaudyklės operatorius paleidžia žuvis į jūrą;

               c)paprastieji tunai paleidžiami į jūrą laikantis XI priede nustatytos tvarkos.

               33 straipsnis

               Stebėjimas vaizdo kamera

               1.Vykdant perkėlimo operacijas, žūklės laivo, vilkiko kapitonas, žuvininkystės ūkio operatorius arba gaudyklės operatorius, kuris perkelia paprastuosius tunus, užtikrina, kad žuvų perkėlimo operacijos būtų stebimos vandenyje esančia vaizdo kamera, kad būtų galima patikrinti perkeliamų žuvų skaičių. Darant vaizdo įrašą taikomi IX priede nustatyti minimalūs standartai ir procedūros.

               2.Kiekviena už laivą, gaudyklę arba žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė užtikrina, kad 1 dalyje nurodyti vaizdo įrašai būtų prieinami ICCAT inspektoriams ir regioniniams stebėtojams.

               3.Kiekviena už laivą, gaudyklę arba žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė užtikrina, kad 1 dalyje nurodyti vaizdo įrašai būtų prieinami Sąjungos inspektoriams ir nacionaliniams stebėtojams.

               4.Kiekviena už laivą, gaudyklę arba žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad būtų išvengta vaizdo įrašo originalo pakeitimo kitu, jo redagavimo ar manipuliavimo juo.

               34 straipsnis

               ICCAT regioninių stebėtojų atliekamas tikrinimas ir tyrimo inicijavimas bei atlikimas

               1.
                     Kaip nurodyta 49 straipsnyje ir VII priede nustatytoje ICCAT regioninėje stebėtojų programoje, žūklės laive ar prie gaudyklės esantys ICCAT regioniniai stebėtojai registruoja vykdomas žuvų perkėlimo operacijas ir teikia jų ataskaitą, stebi, kaip perkeliamos sužvejotos žuvys, ir vertina perkeltų žuvų kiekį, taip pat tikrina 31 straipsnyje nurodyto išankstinio perkėlimo leidimo bei 36 straipsnyje nurodytos ICCAT perkėlimo deklaracijos duomenis.

               2.Tais atvejais, kai ICCAT regioninio stebėtojo, atitinkamų kontrolės institucijų ir (arba) žūklės laivo kapitono arba gaudyklės atstovo pateikti sužvejotų žuvų kiekio įverčiai skiriasi daugiau nei 10 % arba vaizdo įrašas yra nepakankamos kokybės ar nepakankamai aiškus, kad būtų galima atlikti tokius vertinimus, už žūklės laivą, žuvininkystės ūkį ar gaudyklę atsakinga valstybė narė inicijuoja tyrimą, kuris užbaigiamas iki perkėlimo į žuvininkystės ūkio varžas arba bet kuriuo atveju per 96 valandas nuo tada, kai buvo inicijuotas. Kol nėra to tyrimo rezultatų, perkelti į varžas neleidžiama, o sužvejotų paprastųjų tunų kiekio dokumento (TKD) skirsnis, susijęs su sužvejotu kiekiu, nepatvirtinamas.

               3.Tačiau, kai vaizdo įrašas yra nepakankamai kokybiškas ar aiškus, kad būtų galima įvertinti žuvų skaičių, veiklos vykdytojas gali prašyti laivo, gaudyklės arba žuvininkystės ūkio vėliavos valstybės institucijų atlikti naują perkėlimo operaciją ir atitinkamą vaizdo įrašą pateikti ICCAT regioniniam stebėtojui.

               4.Nedarydami poveikio inspektoriaus atliktiems patikrinimams, ICCAT regioniniai stebėtojai ICCAT perkėlimo deklaraciją pasirašo tik jei jų stebėjimai atitinka ICCAT nustatytas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, o perkėlimo deklaracijoje pateikta informacija neprieštarauja jų stebėjimo rezultatams, įskaitant reikalavimus atitinkantį vaizdo įrašą, kaip reikalaujama pagal 33 straipsnio 1 dalį. Tą deklaraciją jie pasirašo aiškiai užrašydami vardą bei pavardę ir ICCAT numerį.

               5.ICCAT regioniniai stebėtojai taip pat tikrina, ar ICCAT perkėlimo deklaracija perduota vilkiko kapitonui arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės atstovui.

               35 straipsnis

               Priemonės į varžas perkeltinų tunų skaičiui ir svoriui apytikriai įvertinti

               Valstybės narės imasi būtinų priemonių ir veiksmų, siekdamos išsamiau ištirti metodus, kurie padėtų tiksliau įvertinti tiek paprastųjų tunų skaičių, tiek jų svorį jų sužvejojimo ir perkėlimo į varžas momentu. Kasmet iki rugpjūčio 22 d. kiekviena valstybė narė Komisijai teikia priemonių, kurių buvo imtasi, ataskaitas, o Komisija tas ataskaitas teikia SCRS.

               36 straipsnis

               Perkėlimo deklaracija

               1.Perkėlimo operacijos pabaigoje žūklės laivo ar vilkiko kapitonai, tunų gaudyklių operatoriai ar žuvininkystės ūkių operatoriai užpildo ir savo valstybės narės kompetentingoms institucijoms perduoda IV priede nustatytos formos ICCAT perkėlimo deklaraciją.

               2.Valstybės narės, atsakingos už laivus, žuvininkystės ūkius ar gaudykles, iš kurių perkeliamos žuvys, kompetentingos institucijos perkėlimo deklaracijų formas numeruoja. Numeravimo sistemą sudaro trijų raidžių valstybės narės kodas, po kurio seka keturi metus nurodantys skaitmenys ir trys eilės numeriai, po kurių nurodomos trys raidės ITD (VN-20**/xxx/ITD).

               3.Perkeliant žuvis kartu pateikiamas perkėlimo deklaracijos originalas. Deklaracijos kopiją saugo žūklės laivo kapitonas, gaudyklės operatorius, vilkiko kapitonas arba žuvininkystės ūkio operatorius.

               4.Laivų, kuriais atliekamos perkėlimo operacijos (įskaitant vilkikus), kapitonai teikia ataskaitas apie savo veiklą, vadovaudamiesi II priede išdėstytais reikalavimais.

               37 straipsnis

               Įgyvendinimo aktai

               Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos išsamios pagal 31–36 straipsnius vykdomų perkėlimo operacijų taisyklės. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 59 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

               Jei yra tinkamai pagrįstų priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti, Komisija priima nedelsiant taikytinus įgyvendinimo aktus laikydamasi 59 straipsnio 3 dalyje nurodytos procedūros.

               5 skirsnis
                  Perkėlimo į varžas operacijos

               38 straipsnis

               Perkėlimo į varžas leidimas

               1.Prieš pradedant kiekvieną perkėlimo į varžas operaciją, transportavimo varžas inkaruoti 0,5 jūrmylių atstumu nuo žuvininkystės ūkio įrenginių draudžiama.

               2.Prieš pradedant bet kurią perkėlimo į varžas operaciją, už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės kompetentinga institucija už žūklės laivą arba gaudyklę atsakingai valstybei narei arba KSŠ praneša žuvų, kurios sužvejotos tuo laivu arba gaudykle, kiekius ir prašo leidimo perkelti žuvis į varžas.

               3.Perkėlimo į varžas operacija nepradedama be išankstinio leidimo, kurį suteikia:

               a) už žūklės laivą arba gaudyklę atsakinga KSŠ arba valstybė narė arba

               b)už žuvininkystės ūkį atsakinga KSŠ arba valstybė narė, jei valstybės narės arba susijusios vėliavos KSŠ dėl to susitarė.

               4.Už žūklės laivą, gaudyklę arba žuvininkystės ūkį (jei taikoma) atsakinga valstybė narė arba KSŠ išduoda leidimą perkelti žuvis į varžas arba atsisako jį išduoti per vieną darbo dieną nuo prašymo ir 2 dalyje nurodytos informacijos pateikimo dienos. Jei per vieną darbo dieną atsakymas negaunamas, už žuvininkystės ūkį atsakinga KSŠ arba valstybė narė gali leisti perkelti žuvis į varžas.

               5.Paprastieji tunai į varžas perkeliami iki rugpjūčio 15 d., išskyrus atvejus, kai už žuvis gaunantį žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė arba KSŠ pateikia tinkamai pagrįstų priežasčių. Tokios priežastys pateikiamos kartu su perkėlimo į varžas ataskaita.

               39 straipsnis

               Atsisakymas išduoti perkėlimo į varžas leidimą

               1.Už žūklės laivą, gaudyklę arba žuvininkystės ūkį (jei taikoma) atsakinga valstybė narė atsisako išduoti leidimą perkelti žuvis į varžas, jeigu, gavusi 38 straipsnio 2 dalyje nurodytą informaciją, ji mano, kad:

               a)žūklės laivas arba gaudyklė, kuriais, kaip deklaruota, sužvejota žuvų, neturėjo pakankamos į varžą perkeltų paprastųjų tunų žvejybos kvotos;

               b)žūklės laivo arba gaudyklės atstovas tinkamai nepranešė apie žuvų kiekį arba neatsižvelgė į jį apskaičiuodamas taikytiną kvotą;

               c)žūklės laivas ar gaudyklė, kuriais, kaip deklaruota, buvo sužvejota žuvų, neturi leidimo žvejoti paprastuosius tunus.

               2.Jeigu leidimas perkelti žuvis į varžas neišduodamas, už žūklės laivą atsakinga valstybė narė arba KSŠ prašo už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės arba KSŠ konfiskuoti sužvejotas žuvis ir, išdavus žuvų paleidimo nurodymą, paleisti jas į jūrą.

               3.
                     Gavęs nurodymą paleisti žuvis, žuvininkystės ūkio operatorius žuvis paleidžia į jūrą laikydamasis XI priede nustatytų nuostatų.

               40 straipsnis

               Sužvejotų paprastųjų tunų kiekio dokumentavimas

               Už žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės draudžia, kad paprastieji tunai būtų perkeliami į varžas auginimo tikslais, jei pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 640/2010
                  34
                nepateikiami ICCAT reikalaujami dokumentai. Dokumentai turi būti tikslūs, visiškai užpildyti, patvirtinti ir pripažinti galiojančiais už žūklės laivus ar gaudykles atsakingų KSŠ arba valstybių narių institucijų.

               41 straipsnis

               Patikrinimai

                Už žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės imasi reikiamų priemonių visoms žuvų perkėlimo į varžas operacijoms žuvininkystės ūkiuose tikrinti.

               42 straipsnis

               Stebėjimas vaizdo kamera

               1.Kiekviena už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė užtikrina, kad perkėlimo į varžas operacijos būtų stebimos vandenyje esančia vaizdo kamera. Vaizdo įrašas daromas kiekvienos žuvų perkėlimo į varžas operacijos atveju, vadovaujantis IX priedo nuostatomis.

               2.Kiekviena už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė užtikrina, kad 1 dalyje nurodyti vaizdo įrašai būtų prieinami ICCAT inspektoriams ir regioniniams stebėtojams.

               3.Kiekviena už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė užtikrina, kad 1 dalyje nurodyti vaizdo įrašai būtų prieinami Sąjungos inspektoriams ir nacionaliniams stebėtojams.

               4. Kiekviena už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad būtų išvengta vaizdo įrašo originalo pakeitimo kitu, jo redagavimo ar manipuliavimo juo.

               43 straipsnis

               Tyrimų inicijavimas ir atlikimas

               1.Jei ICCAT regioninio stebėtojo, atitinkamos valstybės narės kontrolės institucijų ar žuvininkystės ūkio operatoriaus atlikti paprastųjų tunų skaičiaus įverčiai skiriasi daugiau kaip 10 %, už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė, bendradarbiaudama su valstybe nare, atsakinga už žūklės laivą arba gaudyklę, inicijuoja tyrimą.

               2.Kol nėra to tyrimo rezultatų, žuvys nesurenkamos, o TKD skirsnis, susijęs su tunų auginimu, nepatvirtinamas.

               3.Kad užbaigtų tyrimą, tyrimus atliekančios už žuvininkystės ūkį, žūklės laivą arba gaudyklę atsakingos valstybės narės gali naudotis kita turima informacija, įskaitant 44 straipsnyje nurodytų programų rezultatus.

               44 straipsnis

               Priemonės ir programos į varžas perkeltinų paprastųjų tunų skaičiui ir svoriui apytikriai įvertinti

               1.Valstybės narės imasi 35 straipsnyje nurodytų būtinų priemonių ir veiksmų.

               2.Programa, pagal kurią pasitelkiamos stereoskopinių kamerų sistemos arba alternatyvūs metodai, kuriais užtikrinamas lygiavertis tikslumas, yra taikoma 100 % perkėlimo į varžas operacijų, siekiant tiksliau nustatyti per kiekvieną perkėlimo į varžas operaciją perkeliamų žuvų skaičių ir svorį.

               3.Ta programa įgyvendinama laikantis X priede nustatytos tvarkos.

               4.Vadovaudamasi X.B priedu, už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė tos programos rezultatus praneša už laivą arba gaudyklę atsakingai valstybei narei ir Komisijai. Komisija perduoda juos ICCAT sekretoriatui, kad šis perduotų juos ICCAT regioniniam stebėtojui.

               5.Jei programos rezultatai rodo, kad į varžas perkeliamų paprastųjų tunų kiekiai skiriasi nuo praneštų sužvejotų ir perkeltų žuvų kiekių, už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė, bendradarbiaudama su valstybe nare, atsakinga už žūklės laivą arba gaudyklę, inicijuoja tyrimą. Jei tyrimas nebaigiamas per 10 darbo dienų nuo 4 dalyje nurodytų rezultatų pranešimo arba jei tyrimo rezultatai rodo, kad paprastųjų tunų skaičius arba vidutinis svoris viršija praneštą sužvejotų ir perkeltų žuvų skaičių ir (arba) vidutinį svorį, už žūklės laivą arba gaudyklę atsakingos vėliavos KSŠ arba valstybės narės institucijos pateikia nurodymą paleisti į jūrą tokį kiekį žuvų, kuriuo viršijamas deklaruotasis, o žuvys turi būti paleidžiamos XI priede nustatyta tvarka.

               6.Pagal X.B.3 priede nustatytą tvarką, paleidus žuvis, jei taikoma, kiekiai, nustatyti taikant programą, naudojami tam, kad:

               a) būtų nustatyti galutiniai sužvejotų žuvų kiekio duomenys, išskaičiuotini iš nacionalinės kvotos;

               b) tie duomenys būtų įrašyti į perkėlimo į varžas deklaracijas ir atitinkamus TKD skirsnius.

               7.Kasmet iki rugpjūčio 30 d. kiekviena už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė Komisijai teikia tų programų rezultatų ataskaitas, o ši minėtas ataskaitas teikia SCRS.

               8.
                     Gyvų paprastųjų tunų perkelti iš vienos auginimo varžos į kitą negalima, jei nėra gautas leidimas ir nedalyvauja žuvininkystės ūkio valstybės kontrolės institucijos.

               9.
                     Jei praneštų laivo ir (arba) gaudyklės sužvejotų paprastųjų tunų kiekiai ir kontrolinių kamerų užfiksuoti kiekiai skiriasi 10 % arba daugiau, kaip nurodyta 5 dalyje ir 43 straipsnyje, gali būti, kad atitinkamas laivas ir (arba) gaudyklė nesilaiko reikalavimų, taigi valstybė narė imasi būtinų priemonių siekdama užtikrinti, kad būtų imamasi tinkamų tolesnių veiksmų.

               45 straipsnis

               Žuvų perkėlimo į varžas ataskaita

               1.
                     Už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė per savaitę nuo žuvų perkėlimo į varžas operacijos pabaigos valstybei narei arba KSŠ, kurios laivai arba gaudyklės sužvejojo paprastuosius tunus, ir Komisijai pateikia žuvų perkėlimo į varžas ataskaitą, kurią sudaro X.B priede nurodyti elementai. Šioje ataskaitoje taip pat pateikiama žuvų perkėlimo į varžas deklaracijoje nurodyta informacija, kaip nustatyta Tarybos Reglamento (EB) Nr. 1936/2001 4b straipsnyje ir Ia priede. Komisija tą ataskaitą persiunčia ICCAT sekretoriatui.

               2.
                     Taikant 1 dalį, žuvų perkėlimo į varžas operacija nelaikoma baigta tol, kol nėra užbaigiamas bet koks pradėtas tyrimas ir, jei taikoma, bet kokia paleidimo į jūrą operacija, dėl kurios pateiktas nurodymas.

               46 straipsnis

               Įgyvendinimo aktai

               Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos išsamios pagal 38–45 straipsnius vykdomų perkėlimo į varžas operacijų taisyklės. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 59 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

               Jei yra tinkamai pagrįstų priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti, Komisija priima nedelsiant taikytinus įgyvendinimo aktus laikydamasi 59 straipsnio 3 dalyje nurodytos procedūros.

               6 skirsnis
                  Stebėsena ir priežiūra

               47 straipsnis

               Laivų stebėjimo sistema

               1.Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 9 straipsnio 2 dalyje numatyti įpareigojimai dėl laivo stebėjimo įtaiso taikomi visiems į 19 straipsnio 6 dalyje nurodytą ICCAT laivų registrą įtrauktiems vilkikams, nepriklausomai nuo jų ilgio.

               2.Į šio reglamento 19 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytą ICCAT žūklės laivų registrą arba į 19 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytą ICCAT kitų laivų registrą įrašyti ilgesni nei 15 m žvejybos laivai LSS duomenis ICCAT ima perduoti bent jau prieš 15 dienų iki žvejybos sezono pradžios ir toliau juos perduoda ne trumpiau kaip 15 dienų po žvejybos sezono pabaigos, nebent Komisijai iš anksto atsiunčiamas prašymas išbraukti laivą iš ICCAT laivų registro.

               3.Kontrolės tikslais žūklės laivų, kuriems leidžiama aktyviai žvejoti paprastuosius tunus, LSS duomenų perdavimas nenutraukiamas ir laivams esant uoste, nebent taikoma pranešimų apie įplaukimą į uostą ir išplaukimą iš jo sistema.

               4.Valstybės narės užtikrina, kad jų žuvininkystės stebėjimo centrai realiuoju laiku duomenų teikimo formatu „https“ Komisijai ir jos paskirtai įstaigai persiųstų LSS pranešimus, gaunamus iš žvejybos laivų, plaukiojančių su jų vėliava. Komisija tuos pranešimus elektroniniu būdu siunčia ICCAT sekretoriatui.

               5.Valstybės narės užtikrina, kad:

               a) LSS pranešimai, gaunami iš žvejybos laivų, plaukiojančių su jų vėliava ir dalyvaujančių su žvejyba susijusioje veikloje rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje, Komisijai būtų persiunčiami bent kas dvi valandas;

               b) techninių LSS nesklandumų atveju alternatyvūs pranešimai, gaunami pagal Reglamento (ES) Nr. 404/2011 24 straipsnio 1 dalį iš žvejybos laivų, plaukiojančių su jų vėliava, Komisijai būtų persiunčiami per 24 valandas nuo tų pranešimų gavimo žuvininkystės stebėjimo centruose;

               c) Komisijai siunčiami pranešimai būtų numeruojami eilės tvarka (nurodant unikalųjį atpažinties kodą), siekiant išvengti kartotinio siuntimo;

               d) Komisijai siunčiami pranešimai atitiktų Reglamento (ES) Nr. 404/2011 24 straipsnio 3 dalį.

               6.Kiekviena valstybė narė imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad visi jų kontrolės laivams atsiųsti pranešimai būtų laikomi konfidencialiais ir kad jais būtų naudojamasi tik vykdant tikrinimo jūroje operacijas.

               48 straipsnis

               Nacionalinė stebėtojų programa

               1.Valstybės narės užtikrina, kad nacionaliniai stebėtojai vykdytų veiklą bent tokioje paprastuosius tunus žvejojančių laivų dalyje:

               a)20 % pelaginiais tralais žvejojančių valstybės narės laivų (ilgesnių nei 15 m);

               b)20 % ūdomis žvejojančių valstybės narės laivų (ilgesnių nei 15 m);

               c)20 % kartinėmis ūdomis žvejojančių valstybės narės laivų (ilgesnių nei 15 m);

               d)100 % vilkikų;

               e)100 % surinkimo iš gaudyklių operacijų.

               2.Valstybės narės nacionaliniams stebėtojams išduoda oficialų tapatybės nustatymo dokumentą.

               3.Nacionalinio stebėtojo užduotys visų pirma yra šios:

               a)stebėti, ar žvejybos laivai ir gaudyklės atitinka šį reglamentą;

               b)registruoti žvejybos veiklą ir rengti jos ataskaitą, nurodant šiuos duomenis:

               i)sužvejotų žuvų (įskaitant priegaudą) kiekį, į kurį taip pat įskaičiuojamas kiekvienos rūšies žuvų, pvz., laive laikomų arba išmestų negyvų arba gyvų žuvų, kiekis;

               ii)rajono, kuriame sužvejotos žuvys, platumą ir ilgumą;

               iii)žvejybos pastangų apimtį (pvz., kiek kartų panaudoti žvejybos įrankiai, kabliukų skaičius), kaip nurodyta ICCAT praktiniame įvairių žvejybos įrankių naudojimo vadove;

               iv)žuvų sužvejojimo datą;

               c)stebėti ir apytikriai įvertinti sužvejotų žuvų kiekį ir tikrinti laivo žurnalo įrašus;

               d)nustatyti ir registruoti laivus, kurie žvejodami galbūt nesilaiko ICCAT nustatytų išteklių išsaugojimo priemonių.

               4.Be to, nacionaliniai stebėtojai, atsižvelgdami į Nuolatinio mokslinių tyrimų ir statistikos komiteto nurodymus, vykdo mokslinį darbą, pavyzdžiui, renka duomenis pagal ICCAT apibrėžtos II užduoties reikalavimus, jeigu to prašo ICCAT.

               5.Įgyvendindama 1–4 dalis kiekviena valstybė narė taip pat:

               a)užtikrina laiko ir vietos požiūriu reprezentatyvų nacionalinių stebėtojų buvimą savo laivuose ir gaudyklėse, siekdama garantuoti, kad Komisija gautų tikslius ir tinkamus duomenis bei informaciją apie sužvejotų žuvų kiekį, pastangas ir kitus mokslinius bei valdymo aspektus, kuriuos teikiant būtų atsižvelgiama į laivynų bei žvejybos veiklos charakteristikas;

               b)užtikrina, kad būtų naudojami patikimi duomenų rinkimo protokolai;

               c)užtikrina, kad atlikti užduotį skiriami nacionaliniai stebėtojai prieš tai būtų tinkamai apmokyti ir patvirtinti;

               d)užtikrina, kad Konvencijos rajone žvejojantiems žvejybos laivams ir gaudyklėms būtų, kiek tai praktiškai įmanoma, kuo mažiau trukdoma atlikti operacijas.

               6.Duomenys ir informacija, surinkti pagal kiekvienos valstybės narės stebėtojų programą, Komisijai pateikiami kasmet iki liepos 15 d. Komisija tuos duomenis ir informaciją persiunčia atitinkamai Nuolatiniam mokslinių tyrimų ir statistikos komitetui ir ICCAT sekretoriatui.

               49 straipsnis

               ICCAT regioninė stebėtojų programa

               1.Sąjungoje taikoma šio straipsnio 2–6 dalyse nustatyta ir VII priede išsamiai aprašyta ICCAT regioninė stebėtojų programa.

               2.Valstybės narės užtikrina, kad ICCAT regioninis stebėtojas būtų:

               a)visuose gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose, kuriems išduotas leidimas žvejoti paprastuosius tunus;

               b)kiekvieną kartą paprastuosius tunus perkeliant iš gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų;

               c)kiekvieną kartą paprastuosius tunus perkeliant iš gaudyklių į transportavimo varžas;

               d)vykdant kiekvieną paprastųjų tunų perkėlimo į žuvininkystės ūkių varžas operaciją;

               e)kiekvieną kartą paprastuosius tunus surenkant iš žuvininkystės ūkių.

               3.Gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams, kuriuose nėra ICCAT regioninio stebėtojo, žvejoti paprastųjų tunų arba dalyvauti su jų žvejyba susijusioje veikloje neleidžiama.

               4.Už žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės užtikrina, kad ICCAT regioninis stebėtojas dalyvautų visose perkėlimo į varžas operacijose ir kiekvieną kartą surenkant žuvis iš tų žuvininkystės ūkių.

               5.ICCAT regioninių stebėtojų užduotys visų pirma yra šios:

               a)stebėti ir prižiūrėti, kad žvejybos ir žuvų auginimo veikla atitiktų Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnį ir šio reglamento nuostatas;

               b)pasirašyti šio reglamento 36 straipsnyje nurodytas ICCAT perkėlimo deklaracijas, šio reglamento 45 straipsnyje nurodytas perkėlimo į varžas ataskaitas ir sužvejotų paprastųjų tunų kiekio dokumentus, jei jie sutinka, kad juose pateikta informacija atitinka jų stebėjimo rezultatus;

               c)vykdyti mokslinį darbą, pavyzdžiui, vadovaujantis Nuolatinio mokslinių tyrimų ir statistikos komiteto nurodymais imti ėminius, kaip to prašo ICCAT.

               6.Vėliavos valstybė narė užtikrina, kad kapitonai, įgula, žuvininkystės ūkių, gaudyklių ir laivų savininkai netrukdytų ICCAT regioniniams stebėtojams vykdyti pareigų, jų nebaugintų, nesikištų į jų veiklą, nedarytų jiems įtakos, neduotų ar nebandytų duoti jiems kyšių.

               7 skirsnis
                  Patikrinimai ir kryžminiai patikrinimai

               50 straipsnis

               ICCAT jungtinio tarptautinio tikrinimo sistema

               1.Sąjungoje taikoma VIII priede išdėstyta ICCAT jungtinio tarptautinio tikrinimo sistema.

               2.Valstybės narės, kurių žvejybos laivams leidžiama rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje žvejoti paprastuosius tunus, skiria inspektorius ir pagal ICCAT sistemą atlieka patikrinimus jūroje.

               3.Jei bet kuriuo metu Konvencijos rajone paprastųjų tunų žvejybos veiklą vykdo daugiau kaip 15 žvejybos laivų, plaukiojančių su tam tikros valstybės narės vėliava, ta valstybė narė skiria kontrolės laivą, kuris Konvencijos rajone atlieka kontrolę ir patikrinimus jūroje visu laikotarpiu, kurį tie laivai ten vykdo veiklą. Laikoma, kad tas įpareigojimas vykdomas, jei valstybės narės bendradarbiauja į Konvencijos rajoną išsiųsdamos savo kontrolės laivą arba jei į jį išsiunčiamas Sąjungos kontrolės laivas.

               4.Komisija arba jos paskirta įstaiga gali skirti Sąjungos inspektorius dalyvauti įgyvendinant ICCAT sistemą.

               5.Komisija arba jos paskirta įstaiga Sąjungos vardu koordinuoja priežiūros ir tikrinimo veiklą. Ji kartu su suinteresuotomis valstybėmis narėmis tuo tikslu gali rengti jungtines tikrinimo programas, kurios padėtų Sąjungai vykdyti savo įsipareigojimus pagal ICCAT sistemą. Valstybės narės, kurių žvejybos laivai žvejoja paprastuosius tunus, priima reikiamas priemones, kad būtų sudarytos palankios sąlygos įgyvendinti tas programas, visų pirma atsižvelgdamos į reikalingus žmogiškuosius ir materialiuosius išteklius ir laikotarpius, per kuriuos tie ištekliai turi būti naudojami, bei tų išteklių naudojimo geografinius rajonus.

               6.Kasmet iki balandžio 1 d. valstybės narės Komisijai praneša inspektorių vardus ir pavardes ir kontrolės laivų pavadinimus, kuriuos jos tais metais ketina skirti ICCAT sistemai įgyvendinti. Remdamasi ta informacija ir bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Komisija parengia planą, pagal kurį Sąjunga kasmet dalyvauja įgyvendinant ICCAT sistemą; Komisija tą planą siunčia ICCAT sekretoriatui ir valstybėms narėms.

               51 straipsnis

               Tikrinimo planų perdavimas

               1.Kasmet iki sausio 31 d. valstybės narės Komisijai perduoda savo tikrinimo planus. Tikrinimo planai rengiami remiantis:

               a)tikrinimo veiklos tikslais, prioritetais, procedūromis ir standartais, nustatytais pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 95 straipsnį sudarytoje Specialiojoje rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių žvejybos kontrolės ir tikrinimo programoje;

               b)Nacionaline rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių kontrolės veiksmų programa, sudaryta pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 46 straipsnį.

               2.Komisija surenka nacionalinius tikrinimo planus ir įtraukia juos į Sąjungos tikrinimo planą. Komisija tikrinimo planą kartu su 6 straipsnio 1 dalyje nurodytais planais perduoda ICCAT sekretoriatui, kad ICCAT juos patvirtintų.

               52 straipsnis

               Patikrinimai pažeidimų atveju

               1.Laivo vėliavos valstybė narė imasi veiksmų pagal 2 dalį, jei su jos vėliava plaukiojantis laivas:

               a)neįvykdė 23 ir 24 straipsniuose nurodyto ataskaitų teikimo reikalavimo arba

               b)pažeidė nuostatas, nustatytas šiame reglamente, Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 89–93 straipsniuose ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008 IX skyriuje.

               2.Laivo vėliavos valstybė narė užtikrina, kad fizinis patikrinimas jos uostuose vyktų jai kontroliuojant arba, jei laivas nėra viename iš jos uostų, jį vykdytų jos paskirtas asmuo.

               53 straipsnis

               Kryžminis patikrinimas

               1.Kiekviena valstybė narė pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 109 straipsnį tikrina, be kita ko, pasitelkdama tikrinimo ataskaitas, stebėtojų ataskaitas ir LSS duomenis, ar buvo pateikti laivų žurnalai, taip pat atitinkamą informaciją, įrašytą jos žvejybos laivų žurnaluose, perkėlimo arba perkrovimo dokumentuose ir sužvejotų paprastųjų tunų kiekio dokumentuose.

               2.
                     Kiekviena valstybė narė pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 109 straipsnį atlieka visų iškrautų, perkrautų arba į varžas perkeltų kiekvienos rūšies žuvų kiekių, įrašytų žvejybos laivo žurnale arba perkėlimo ar perkrovimo deklaracijose, ir kiekių, įrašytų iškrovimo arba žuvų perkėlimo į varžas deklaracijoje, taip pat visuose kituose susijusiuose dokumentuose (pvz., sąskaitose faktūrose ir (arba) pardavimo pažymose), kryžminius patikrinimus.

               8 skirsnis
                  Prekyba

               54 straipsnis

               Rinkos priemonės

               1.Nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 1224/2009, Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 ir Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (ES) Nr. 1379/2013
                  35
               , Sąjungoje prekiauti rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastaisiais tunais, juos iškrauti, importuoti, eksportuoti, perkelti į varžas tukinimo arba auginimo tikslais, reeksportuoti ir perkrauti draudžiama, jei kartu su jais nėra pateikiami tikslūs, visiškai užpildyti ir patvirtinti dokumentai, nustatyti šiame reglamente, Reglamente (ES) Nr. 640/2010 ir Tarybos Reglamento (ES) Nr. 1936/2001 4b straipsnyje.

               2. Sąjungoje prekiauti rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastaisiais tunais, juos importuoti, iškrauti, perkelti į varžas tukinimo arba auginimo tikslais, perdirbti, eksportuoti, reeksportuoti bei perkrauti draudžiama, jeigu:

               a)paprastieji tunai buvo sužvejoti žvejybos laivais arba gaudyklėmis, kurių valstybei pagal ICCAT nustatytas išteklių valdymo ir išsaugojimo priemonių nuostatas neskirta rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų kvota, nenustatyti sužvejojamų žuvų kiekio apribojimai arba nepaskirstytos žvejybos pastangos, arba

               b)paprastieji tunai buvo sužvejoti žvejybos laivu arba gaudykle, kurių individuali kvota arba kurių valstybės žvejybos galimybės sužvejojimo momentu jau buvo išnaudotos.

               3.Nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 1224/2009, Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 ir Reglamento (ES) Nr. 1379/2013, Sąjungoje prekiauti paprastaisiais tunais, užaugintais tukinimo arba auginimo ūkiuose, neatitinkančiuose 1 dalyje nurodytų reglamentų, juos importuoti, iškrauti, perdirbti ir eksportuoti draudžiama.

               VI SKYRIUS

               BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

               55 straipsnis

               Vertinimas

               Valstybės narės kasmet iki rugsėjo 15 d. Komisijai pateikia išsamią šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą. Remdamasi iš valstybių narių gauta informacija, Komisija kasmet iki spalio 15 d. ICCAT sekretoriatui pateikia išsamią ICCAT rekomendacijos 14-04 įgyvendinimo ataskaitą.

               56 straipsnis

               Finansavimas

               Daugiametis rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planas laikomas daugiamečiu planu, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 9 straipsnyje.

               57 straipsnis

               Pakeitimų darymo tvarka

               1.
                     Jei reikia, siekiant įtraukti į Sąjungos teisę paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano galiojančių nuostatų pakeitimus, kurie taptų privalomi Sąjungai, Komisija gali iš dalies keisti neesmines šio reglamento nuostatas pagal 58 straipsnį priimdama deleguotuosius aktus.

               58 straipsnis

               Įgaliojimų daryti pakeitimus delegavimas

               1.Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

               2.57 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui.

               3.Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 57 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

               4.Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

               5.Pagal 57 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis gali būti pratęstas dviem mėnesiais.

               59 straipsnis

               Įgyvendinimas

               1.Komisijai padeda pagal Reglamento (EB) Nr. 1380/2013 47 straipsnį įsteigtas Žuvininkystės ir akvakultūros komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

               2.Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

               3.Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 8 straipsnis kartu su jo 5 straipsniu.

               60 straipsnis

               Panaikinimas

               1.Reglamentas (EB) Nr. 302/2009 panaikinamas.

               2.Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal XIII priede pateiktą atitikties lentelę.

               61 straipsnis

               Įsigaliojimas

               Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

               Priimta Briuselyje

                  Europos Parlamento vardu
                        Tarybos vardu

                  Pirmininkas
                        Pirmininkas

                     (1)

                     http://www.iccat.int/en/.

                     (2)

                     ICAAT rekomendacija

                  06-05 dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano sudarymo.

                     (3)
                  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 544/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 302/2009 dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano (OL L 163, 2012 5 29, p. 1).

                     (4)
                  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 302/2009 dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 43/2009 bei panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1559/2007 (OL L 96, 2009 4 15, p. 1).

                     (5)
                  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354/22, 2013 12 28, p. 1).

                     (6)
                  2014 m. lapkričio 18 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 2015/98 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 2 dalyje nurodytų Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų vykdymo pagal Tarptautinę konvenciją dėl Atlanto tunų apsaugos ir Konvenciją dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Vakarų Atlanto žvejyboje (OL L 16/23, 2015 1 23, p 1).

                     (7)
                  (Nuoroda, kurią reikės įtraukti).

                     (8)
                  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354/22, 2013 12 28, p. 1).

                     (9)
                  Tarptautinė konvencija dėl Atlanto tunų apsaugos (Konvencija) (OL L 162, 1986 6 18, p. 34).

                     (10)
                  ICAAT rekomendacija 06-05 dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano sudarymo.

                     (11)
                  2007 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1559/2007, nustatantis daugiametį paprastųjų tunų išteklių Atlanto vandenyno rytinėje dalyje ir Viduržemio jūroje atkūrimo planą (OL L 340, 2007 12 22, p. 1).

                     (12)
                  Rekomendacija 08-05, kuria iš dalies keičiama ICCAT rekomendacija dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano sudarymo.

                     (13)
                  2009 m. balandžio 6 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 302/2009 dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 43/2009 bei panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1559/2007 (OL L 96, 2009 4 15, p. 1).

                     (14)
                  Rekomendacija 10-04, kuria iš dalies keičiama ICCAT rekomendacija dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano sudarymo.

                     (15)
                  2012 m. birželio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 500/2012, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 302/2009 dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano (OL L 157, 2012 6 16, p. 1).

                     (16)
                  Rekomendacija 12-03, kuria iš dalies keičiama ICCAT rekomendacija dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano sudarymo.

                     (17)
                  Rekomendacija 13-07, kuria iš dalies keičiama ICCAT rekomendacija 12-03 dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano sudarymo.

                     (18)

                     ICCAT rekomendacija 13-08, kuria papildoma Rekomendacija 12-03, kuria sudarytas daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planas

                  .

                     (19)
                  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 544/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 302/2009 dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano (OL L 163, 2012 5 29, p. 1).

                     (20)
                  Rekomendacija 14-04, kuria iš dalies keičiama ICCAT rekomendacija 13-07 dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano sudarymo.

                     (21)
                  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354/22, 2013 12 28, p. 1).

                     (22)
                  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 1).

                     (23)
                  2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (O L 343, 2009 12 22, p. 1).

                     (24)
                  2011 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 404/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, įgyvendinimo taisyklės (OL L 112, 2011 4 30, p. 1).

                     (25)
                  2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1).

                     (26)
                  2014 m. kovo 19 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2014/156/ES, kuriuo nustatoma specialioji rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų bei Viduržemio jūros durklažuvių išteklių žvejybos ir šiaurinės Adrijos jūros dalies sardinių ir ančiuvių išteklių žvejybos kontrolės ir inspektavimo programa (OL L 85, 2014 3 21, p. 1).

                     (27)
                  ICCAT rekomendacija 06-07 dėl paprastųjų tunų auginimo.

                     (28)
                  2014 m. lapkričio 18 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 2015/98 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 2 dalyje nurodytų Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų vykdymo pagal Tarptautinę konvenciją dėl Atlanto tunų apsaugos ir Konvenciją dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Vakarų Atlanto žvejyboje (OL L 16/23, 2015 1 23).

                     (29)
                  Trečias leidimas, ICCAT, 1990 m.

                     (30)
                  2009 m. SCRS ataskaita, tekstas anglų kalba, p. 128.

                     (31)
                  2010 m. vasario 24–26 d. tarp sesijų surengto Atitikties komiteto susitikimo (Madridas, Ispanija) ataskaitos 4.2 priedo 3 priedėlio 5 punktas.

                     (32)
                  2003 m. gruodžio 30 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 26/2004 dėl Bendrijos žvejybos laivyno registro (OL L 5, 2004 1 9, p. 25).

                     (33)
                  2001 m. rugsėjo 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1936/2001, nustatantis tam tikrų tolimos migracijos žuvų rūšių žvejybos kontrolės priemones (OL L 263, 2001 10 3, p. 1).

                     (34)
                  2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 640/2010, kuriuo sudaroma sužvejotų paprastųjų tunų (Thunnus thynnus) kiekio dokumentavimo programa ir iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1984/2003 (OL L 194, 2010 7 24, p. 1).

                     (35)
                  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1379/2013 dėl bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1184/2006 ir (EB) Nr. 1224/2009 ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 104/2000 (OL L 354, 2013 12 28, p. 1).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 04 24
            COM(2015) 180 final
            PRIEDAI
            prie
            pasiūlymo dėl EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTO dėl daugiamečio paprastųjų tunų išteklių rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje atkūrimo plano, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 302/2009

               I PRIEDAS

               Specialiosios sąlygos, taikomos 13 straipsnio 2 dalyje nurodytai žvejybai

               1.
                     Be 8 straipsnio 3 dalyje nustatytų nuostatų, nustatomas didžiausias kartinėmis ir velkamosiomis ūdomis žvejojančių laivų, kuriems leidžiama rytinėje Atlanto vandenyno dalyje, laikantis specialiųjų sąlygų, taikomų 13 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytai nukrypti leidžiančiai nuostatai, žvejoti paprastuosius tunus, skaičius, kuris lygus Sąjungos žūklės laivų, vykdžiusių specializuotąją paprastųjų tunų žvejybą 2006 m., skaičiui.

               2.
                     Be 8 straipsnio 3 dalyje nustatytų nuostatų, nustatomas didžiausias žūklės laivų, kuriems leidžiama Adrijos jūroje, laikantis specialiųjų sąlygų, taikomų 13 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytai nukrypti leidžiančiai nuostatai, žvejoti paprastuosius tunus jų auginimo žuvininkystės ūkiuose tikslais, skaičius, kuris lygus Sąjungos žūklės laivų, vykdžiusių specializuotąją paprastųjų tunų žvejybą 2008 m., skaičiui.

               3.
                     Be 8 straipsnio 3 dalyje nustatytų nuostatų, nustatomas didžiausias kartinėmis, ilgosiomis ir rankinėmis ūdomis žvejojančių laivų, kuriems leidžiama Viduržemio jūroje, laikantis specialiųjų sąlygų, taikomų 13 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytai nukrypti leidžiančiai nuostatai, žvejoti paprastuosius tunus, skaičius, kuris lygus Sąjungos žūklės laivų, vykdžiusių specializuotąją paprastųjų tunų žvejybą 2008 m., skaičiui.

               4.
                     Pagal šio priedo 1, 2 ir 3 punktus nustatytas didžiausias žūklės laivų skaičius valstybėms narėms paskirstomas vadovaujantis Sutartimi ir laikantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio.

               5.
                     13 straipsnio 2 dalies a punkte ir šio priedo 1 punkte nurodytiems leidimą turintiems žūklės laivams paskirstoma ne daugiau kaip 7 % Sąjungos paprastųjų tunų, ne mažesnių nei 8 kg svorio arba 75 cm ilgio ir ne didesnių nei 30 kg svorio arba 115 cm ilgio, kvotos. 7 % Sąjungos kvotos valstybėms narėms paskirstoma vadovaujantis Sutartimi ir laikantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio.

               6.
                     Nukrypstant nuo 13 straipsnio 2 dalies a punkto, neviršijant šio priedo 5 punkte nurodytų 7 %, trumpesniems nei 17 m kartinėmis ūdomis žvejojantiems laivams galima leisti sužvejoti ne daugiau kaip 100 tonų paprastųjų tunų, kurie sveria 6,4 kg arba yra 70 cm ilgio.

               7.
                     Didžiausia valstybėms narėms paskirstoma Sąjungos kvota, skirta žvejoti laikantis specialiųjų sąlygų, taikomų 13 straipsnio 2 dalies b punkte ir šio priedo 2 punkte nurodytai nukrypti leidžiančiai nuostatai, nustatoma vadovaujantis Sutartimi ir laikantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio.

               8.
                     13 straipsnio 2 dalies c punkte ir šio priedo 3 punkte nurodytiems leidimą turintiems žūklės laivams paskirstoma ne daugiau kaip 2 % Sąjungos paprastųjų tunų, ne mažesnių nei 8 kg svorio arba 75 cm ilgio ir ne didesnių nei 30 kg svorio arba 115 cm ilgio, kvotos. Ši kvota valstybėms narėms paskirstoma vadovaujantis Sutartimi ir laikantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio.

               9.
                     Kiekviena valstybė narė, kurios laivams, žvejojantiems kartinėmis, ilgosiomis, rankinėmis ir velkamosiomis ūdomis, leidžiama žvejoti paprastuosius tunus pagal 13 straipsnio 2 dalį ir šį priedą, nustato šiuos prie žuvies uodegos prisegamam įsagui taikomus reikalavimus:

               (a)įsagas prie kiekvieno paprastojo tuno uodegos prisegamas nedelsiant, juos tik iškrovus;

               (b)kiekviename prie žuvies uodegos prisegamame įsage nurodomas unikalus atpažinties numeris, kuris įrašomas į statistinius su paprastaisiais tunais susijusius dokumentus ir užrašomas ant visų pakuočių, kuriose yra tunų.

               II PRIEDAS

               Laivo žurnalams taikomi reikalavimai

               A. ŽŪKLĖS LAIVAI

               Būtiniausi žvejybos žurnalams taikomi reikalavimai:

               1.laivo žurnalo puslapiai yra sunumeruoti;

               2.laivo žurnalas pildomas kasdien (vidurnaktį) arba prieš atplaukiant į uostą;

               3.laivo žurnalas pildomas, jei atliekami patikrinimai jūroje;

               4.viena laivo žurnalo lapų kopija lieka prisegta prie žurnalo;

               5.laive laikomi visi laivo žurnalai, kuriuose aprašyta vienų metų laikotarpio veikla.

               Būtiniausia standartinė žvejybos žurnaluose pateikiama informacija:

               1.kapitono vardas, pavardė ir adresas;

               2.uostai, iš kurių buvo išplaukta, išplaukimo datos, uostai, į kuriuos buvo įplaukta, įplaukimo datos;

               3.laivo pavadinimas, registracijos numeris, ICCAT numeris, tarptautinis radijo šaukinys ir IMO (Tarptautinės jūrų organizacijos) numeris (jeigu yra);

               4.žvejybos įrankiai:

               (a)tipas – pagal FAO (Maisto ir žemės ūkio organizacijos) kodą;

               (b)matmenys (pvz., ilgis, tinklo akies dydis, kabliukų skaičius);

               5.operacijų jūroje, įvykdytų naudojantis viena ūda (mažiausiai) per vieną reiso dieną, duomenys, nurodant:

               (a)veiklą (pvz., žvejyba, navigacija);

               (b)geografinę padėtį: kasdien tiksliai nurodoma laivo geografinė padėtis (laipsniais ir minutėmis), užregistruota vykdant kiekvieną žvejybos operaciją, arba vidurdienį, jeigu tą dieną žvejojama nebuvo;

               (c)duomenis apie sužvejotų žuvų kiekius, įskaitant:

               (1)FAO kodą;

               (2)suapvalintą per dieną sužvejotų žuvų svorį (kg);

               (3)vienetų skaičių per dieną.

                  Gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų atveju šiuos duomenis reikėtų registruoti vykdant kiekvieną operaciją, taip pat kai žuvų sužvejota nebuvo;

               6.laivo kapitono parašas;

               7.svorio nustatymo priemonės: apytikris įvertinimas, svėrimas laive;

               8.į žurnalą įrašomas lygiavertis gyvasis žuvų svoris ir nurodomi perskaičiavimo koeficientai, kurie buvo naudoti atliekant skaičiavimą.

               Būtiniausia žvejybos žurnaluose pateikiama informacija žuvis iškraunant į krantą arba perkraunant:

               1.iškrovimo ir (arba) perkrovimo datos ir uostas;

               2.produktai:

               (a)rūšys ir pateikimas pagal FAO kodą;

               (b)žuvų arba dėžių skaičius ir kiekis (kg);

               3.laivo kapitono arba laivo atstovo parašas;

               4.jei perkraunama: laivo, į kurį perkraunama, pavadinimas, jo vėliava ir ICCAT numeris.

               Būtiniausia žvejybos žurnaluose pateikiama informacija žuvis perkeliant į varžas:

               1.perkėlimo data, laikas ir geografinė padėtis (ilguma ir platuma);

               2.produktai:

               (a)rūšys, identifikuojamos pagal FAO kodą;

               (b)į varžas perkeltų žuvų skaičius ir kiekis (kg);

               3.vilkiko pavadinimas, vėliava ir ICCAT numeris;

               4.paskirties žuvininkystės ūkio pavadinimas ir ICCAT numeris;

               5.jei vykdomos jungtinės žvejybos operacijos, 1–4 punktuose nurodytą informaciją kapitonas papildo žurnale įrašydamas:

               (a)
                     žūklės laivo, iš kurio žuvys perkeliamos į varžas, atveju:

               –į laivą paimtų sužvejotų žuvų kiekį;

               –sužvejotų žuvų kiekį, įskaičiuojamą į individualią laivo kvotą;

               –kitų laivų, dalyvaujančių jungtinėje žvejybos operacijoje, pavadinimus;

               (b)kitų tos pačios jungtinės žvejybos operacijos žūklės laivų, kurie nedalyvauja žuvų perkėlimo į varžas operacijoje, atveju:

               –tų laivų pavadinimus, tarptautinius radijo šaukinius ir ICCAT numerius;

               –kad joks sužvejotų žuvų kiekis nebuvo paimtas į laivą ar perkeltas į varžas;

               –sužvejotų žuvų kiekį, įskaičiuojamą į individualias jų laivų kvotas;

               –a punkte nurodyto žūklės laivo pavadinimą ir ICCAT numerį.

               B. Vilkikai

               1.Vilkiko kapitonas kasdieniame žurnale registruoja perkėlimo operacijos datą, laiką ir vietą, perkeltų žuvų kiekius (žuvų skaičių ir svorį (kg)), varžos numerį, taip pat žūklės laivo pavadinimą, vėliavą ir ICCAT numerį, kito (-ų) susijusio (ių) laivo (-ų) pavadinimą (-us) ir jo (jų) ICCAT numerį (-ius), paskirties žuvininkystės ūkį bei jo ICCAT numerį ir ICCAT perkėlimo deklaracijos numerį.

               2.Apie kitas perkėlimo į pagalbinius laivus arba į kitą vilkiką operacijas pranešama pateikiant tokią pat informaciją, kaip nurodytoji 1 punkte, taip pat pagalbinio laivo arba vilkiko pavadinimą, vėliavą, ICCAT numerį ir ICCAT perkėlimo deklaracijos numerį.

               3.Kasdieniame žurnale nurodomi išsamūs visų per žvejybos sezoną atliktų perkėlimo operacijų duomenys. Kasdienis žurnalas laikomas laive ir juo bet kuriuo metu galima naudotis kontrolės tikslais.

               C. Pagalbiniai laivai

               1.Pagalbinio laivo kapitonas žurnale kasdien registruoja veiklos duomenis, įskaitant datą, laiką ir geografinę padėtį, į laivą paimtų paprastųjų tunų kiekius ir žvejybos laivo, žuvininkystės ūkio ar gaudyklės, su kuriais kartu vykdo veiklą, pavadinimą.

               2.Kasdieniame žurnale nurodomi išsamūs visos per žvejybos sezoną vykdytos veiklos duomenys. Kasdienis žurnalas laikomas laive ir juo bet kuriuo metu galima naudotis kontrolės tikslais.

               D. Perdirbimo laivai

               1.Perdirbimo laivo kapitonas kasdieniame laivo žurnale registruoja veiklos datą, laiką ir geografinę padėtį, perkrautų paprastųjų tunų kiekius ir iš žuvininkystės ūkių, gaudyklių ar žūklės laivų (jei tinka) gautų paprastųjų tunų skaičių ir svorį. Jis taip pat registruoja tų žuvininkystės ūkių, gaudyklių ar žūklės laivų pavadinimus ir ICCAT numerius.

               2.Perdirbimo laivo kapitonas pildo kasdienį perdirbimo veiklos žurnalą, kuriame nurodo suapvalintą perkeltų arba perkrautų žuvų svorį ir skaičių, taikytą perskaičiavimo koeficientą ir pagal pateikimo būdą suskirstytų produktų svorius bei kiekius.

               3.Perdirbimo laivo kapitonas pildo produktų sandėliavimo planą, iš kurio matyti kiekvienos rūšies žuvų vieta, kiekiai ir pateikimo būdas.

               4.Kasdieniame žurnale nurodomi išsamūs visų per žvejybos sezoną atliktų perkrovimo operacijų duomenys. Kasdienis žurnalas, perdirbimo veiklos žurnalas, sandėliavimo planas ir ICCAT perkrovimo deklaracijų originalai laikomi laive ir jais bet kuriuo metu galima naudotis kontrolės tikslais.

               III PRIEDAS

               Dokumento Nr.                                                                       ICCAT perkrovimo deklaracija

                                       Transportinis laivas

                        Laivo pavadinimas ir radijo šaukinys

                        Vėliava

                        Laivo vėliavos valstybės leidimo Nr.

                        Nacionalinio registro Nr.

                        ICCAT registro Nr.

                        IMO Nr.

                                     Žvejybos laivas

                        Laivo pavadinimas ir radijo šaukinys

                        Vėliava

                        Laivo vėliavos valstybės leidimo Nr.

                        Nacionalinio registro Nr.

                        ICCAT registro Nr.

                        Išorės atpažinties numeris

                        Žvejybos žurnalo lapo Nr.

                        Galutinė paskirties vieta

                        Uostas

                        Šalis

                        Valstybė

                     Diena
                     Mėnuo
                     Valanda      Metai
                     ∣2_∣0_∣__∣__∣
                                     Žvejybos laivo kapitono vardas ir pavardė                                Transportinio laivo kapitono vardas ir pavardė

               Išvykimas
                     ∣__∣__∣
                     ∣__∣__∣
                     ∣__∣__∣     iš
                     ∣__________∣

               Grįžimas

                     ∣__∣__∣
                     ∣__∣__∣
                     ∣__∣__∣
                     į
                     ∣__________∣
                                               Parašas

                                                 Parašas

               Perkrovimas            ∣__∣__∣
                     ∣__∣__∣
                     ∣__∣__∣

                     ∣__________∣

               Jei žuvys perkraunamos, nurodomas svoris (kg) arba naudoti vienetai (pvz., dėžės, krepšiai) ir iškrautas tų vienetų svoris (kg): ∣___∣ kilogramų.

               PERKROVIMO VIETA

                        Uostas

                            Jūra

                        Platuma  Ilguma

                        Rūšis

                        Žuvų vienetų

                        skaičius

                        Produkto tipas –

                         gyva žuvis

                        Produkto tipas –

                        nepjaustyta žuvis

                        Produkto tipas –

                        išdarinėta žuvis

                        Produkto tipas –

                        žuvis be galvos

                        Produkto tipas –

                        žuvies filė

                        Produkto tipas

                        Kitas perkrovimas

                        Data                           Vieta ir (arba) geografinė padėtis

                        Susitariančiosios šalies leidimo Nr.

                        Laivo, iš kurio perkeliama, kapitono parašas

                        Laivo, į kurį perkeliama, pavadinimas

                        Vėliava

                        ICCAT registro Nr.

                        IMO Nr.

                        Laivo kapitono parašas

                        Data                           Vieta ir (arba) geografinė padėtis

                        Susitariančiosios šalies leidimo Nr.

                        Laivo, iš kurio perkeliama, kapitono parašas

                        Laivo, į kurį perkeliama, pavadinimas

                        Vėliava

                        ICCAT registro Nr.

                        IMO Nr.

                        Laivo kapitono parašas

               Įpareigojimai, jei žuvys perkraunamos:

                  1.
                     perkrovimo deklaracijos originalas pateikiamas laivui, į kurį perkraunamos žuvys (perdirbimo laivui ir (arba) transportiniam laivui);

                  2.
                     perkrovimo deklaracijos kopija laikoma atitinkamame žūklės laive arba gaudyklėje;

                  3.
                     leidimą atlikti kitas perkrovimo operacijas išduoda atitinkama Konvencijos susitariančioji šalis (KSŠ), kuri laivui išdavė leidimą dalyvauti su žvejyba susijusioje veikloje;

                  4.
                     perkrovimo deklaracijos originalas turi būti laikomas laive, į kurį perkraunamos žuvys, tol, kol tas laivas atplaukia į žuvų iškrovimo vietą;

               5.
                     įrašas apie perkrovimo operaciją įrašomas į visų operacijoje dalyvavusių laivų žurnalus.

               IV PRIEDAS

                        Dokumento Nr.

                                                                                ICCAT perkėlimo deklaracija

                        1. AUGINTI SKIRTŲ GYVŲ PAPRASTŲJŲ TUNŲ PERKĖLIMAS

                        Žvejybos laivo pavadinimas

                        Radijo šaukinys

                        Vėliava

                        Vėliavos valstybės perkėlimo leidimo Nr.

                        ICCAT registro Nr.

                        Išorės atpažinties numeris

                        Žvejybos žurnalo Nr.

                        Jungtinės žvejybos operacijos Nr.

                        Gaudyklės pavadinimas

                        ICCAT registro Nr.

                        Vilkiko pavadinimas

                        Radijo šaukinys

                        Vėliava

                        ICCAT registro Nr.

                        Išorės atpažinties numeris

                        Paskirties žuvininkystės ūkio pavadinimas

                        ICCAT registro Nr.

                        Varžos numeris

                        2. PERKĖLIMO INFORMACIJA

                        Data_ _ / _ _ / _ _ _ _

                        Vieta arba geografinė padėtis:
                              uostas

                              platuma

                              ilguma

                        Vienetų skaičius

                        Rūšis

                        Produkto tipas
                              Gyva žuvis      Nepjaustyta žuvis     Išdarinėta žuvis     Kita (nurodykite)

                        Žvejybos laivo kapitono, gaudyklės operatoriaus arba žuvininkystės ūkio operatoriaus vardas, pavardė ir parašas

                        Laivo, į kurį perkeliamos žuvys (vilkiko, perdirbimo laivo, transportinio laivo), kapitono vardas, pavardė ir parašas

                        Stebėtojo vardas, pavardė, ICCAT Nr. ir parašas

                        3. KITOS PERKĖLIMO OPERACIJOS

                        Data_ _ / _ _ / _ _ _ _

                        Vieta arba geografinė padėtis
                              Uostas

                              Platuma

                              Ilguma

                        Vilkiko pavadinimas

                        Radijo šaukinys

                        Vėliava

                        ICCAT registro Nr.

                        Žuvininkystės ūkio valstybės perkėlimo leidimo Nr.

                        Išorės atpažinties numeris

                        Laivo, į kurį perkeliamos žuvys, kapitono vardas, pavardė ir parašas

                        Data_ _ / _ _ / _ _ _ _

                        Vieta arba geografinė padėtis:
                              uostas

                              platuma

                              ilguma

                        Vilkiko pavadinimas

                        Radijo šaukinys

                        Vėliava

                        ICCAT registro Nr.

                        Žuvininkystės ūkio valstybės perkėlimo leidimo Nr.

                        Išorės atpažinties numeris

                        Laivo, į kurį perkeliamos žuvys, kapitono vardas, pavardė ir parašas

                        Data_ _ / _ _ / _ _ _ _

                        Vieta arba geografinė padėtis:
                              uostas

                              platuma

                              ilguma

                        Vilkiko pavadinimas

                        Radijo šaukinys

                        Vėliava

                        ICCAT registro Nr.

                        Žuvininkystės ūkio valstybės perkėlimo leidimo Nr.

                        Išorės atpažinties numeris

                        Laivo, į kurį perkeliamos žuvys, kapitono vardas, pavardė ir parašas

                        4. VARŽOS SU PERTVAROMIS

                        Varžos, iš kurios perkeliamos žuvys, Nr.

                        Kg

                        Žuvų skaičius

                        Vilkiko, iš kurio perkeliamos žuvys, pavadinimas

                        Radijo šaukinys

                        Vėliava

                        ICCAT registro Nr.

                        Varžos, į kurią perkeliamos žuvys, Nr.

                        Kg

                        Žuvų skaičius

                        Vilkiko, į kurį perkeliamos žuvys, pavadinimas

                        Radijo šaukinys

                        Vėliava

                        ICCAT registro Nr.

                        Varžos, į kurią perkeliamos žuvys, Nr.

                        Kg

                        Žuvų skaičius

                        Vilkiko, į kurį perkeliamos žuvys, pavadinimas

                        Radijo šaukinys

                        Vėliava

                        ICCAT registro Nr.

                        Varžos, į kurią perkeliamos žuvys, Nr.

                        Kg

                        Žuvų skaičius

                        Vilkiko, į kurį perkeliamos žuvys, pavadinimas

                        Radijo šaukinys

                        Vėliava

                        ICCAT registro Nr.

               V PRIEDAS

                        Sužvejotų žuvų kiekio ataskaitos forma

                        Vėliava

                        ICCAT numeris

                        Laivo pavadinimas

                        Ataskaitos pradžios data

                        Ataskaitos pabaigos data

                        Ataskaitos laikotarpis (dienomis)

                        Žuvų sužvejojimo data

                        Žuvų sužvejojimo vieta

                        Sužvejota žuvų

                        Priskirtas svoris (kg), jei vykdoma jungtinė žvejybos operacija

                        Platuma

                        Ilguma

                        Svoris (kg)

                        Vienetų skaičius

                        Vidutinis svoris (kg)

               VI PRIEDAS

                        Jungtinė žvejybos operacija

                        Vėliavos valstybė

                        Laivo pavadinimas

                        ICCAT Nr.

                        Operacijos trukmė

                        Operatorių tapatybė

                        Individuali laivo kvota

                        Sužvejotų žuvų kiekio paskirstymo kiekvienam laivui formulė

                        Paskirties žuvininkystės ūkis žuvims tukinti ir auginti

                        KSŠ

                        ICCAT Nr.

               Data …

               Vėliavos valstybės patvirtinimas …

               VII PRIEDAS

               ICCAT regioninė stebėtojų programa

               ICCAT REGIONINIŲ STEBĖTOJŲ SKYRIMAS

               1.Kiekvienas ICCAT regioninis stebėtojas turi turėti šią užduotims atlikti būtiną kvalifikaciją:

               (a)pakankamą patirtį, kad galėtų atpažinti žuvų rūšis ir žvejybos įrankius;

               (b)pakankamų žinių apie ICCAT išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, kurios patvirtintos valstybių narių išduotu sertifikatu ir atitinka ICCAT mokymo gaires;

               (c)gebėjimą stebėti ir tiksliai registruoti duomenis;

               (d)pakankamų stebimo laivo vėliavos valstybės arba stebimo žuvininkystės ūkio valstybės kalbos žinių.

               ICCAT REGIONINIO STEBĖTOJO ĮSIPAREIGOJIMAI

               2.ICCAT regioniniai stebėtojai turi:

               (a)būti išklausę techninio mokymo kursus, kaip reikalaujama pagal ICCAT nustatytas gaires;

               (b)būti vienos iš valstybių narių piliečiai ir, kiek tai įmanoma, nebūti žuvininkystės ūkio ar gaudyklės valstybės arba gaubiamaisiais tinklais žvejojančio laivo vėliavos valstybės piliečiai. Tačiau jei paprastieji tunai surenkami iš varžos ir parduodami kaip švieži produktai, tunų surinkimą stebintis ICCAT regioninis stebėtojas gali būti už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės pilietis;

               (c)sugebėti atlikti 3 punkte išdėstytas užduotis;

               (d)būti įtraukti į ICCAT tvarkomą ICCAT regioninių stebėtojų sąrašą;

               (e)neturėti finansinių interesų, susijusių su paprastųjų tunų žvejyba, ir nesiekti gauti iš jos naudos.

               ICCAT REGIONINIO STEBĖTOJO UŽDUOTYS

               3.ICCAT regioninio stebėtojo užduotys visų pirma yra šios:

               (a)gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose dirbančių stebėtojų – stebėti, ar tokiais tinklais žvejojantys laivai laikosi atitinkamų ICCAT priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių. ICCAT stebėtojas visų pirma:

               (1)pastebėjęs, kad nesilaikoma ICCAT rekomendacijos, šią informaciją nedelsdamas pateikia ICCAT regioninių stebėtojų programą įgyvendinančiai įmonei, kuri nedelsdama perduoda ją žūklės laivo vėliavos valstybės valdžios institucijoms;

               (2)registruoja vykdomos žvejybos veiklos duomenis ir teikia jos ataskaitas;

               (3)stebi ir apytikriai įvertina sužvejotų žuvų kiekį ir tikrina į žurnalą įrašytus įrašus;

               (4)kasdien rengia ataskaitą apie gaubiamaisiais tinklais žvejojančio laivo vykdytą žuvų perkėlimo veiklą;

               (5)nustato ir registruoja laivus, kurie žvejodami galbūt nesilaiko ICCAT nustatytų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių;

               (6)registruoja vykdytos žuvų perkėlimo veiklos duomenis ir teikia jos ataskaitas;

               (7)tikrina žuvų perkėlimo veikloje dalyvaujančio laivo geografinę padėtį;

               (8)stebi ir apytikriai įvertina, be kita ko, pasinaudodamas vaizdo įrašais, perkeltus produktus;

               (9)tikrina ir registruoja atitinkamo žvejybos laivo pavadinimą bei jo ICCAT numerį;

               (10)remdamasis Mokslinių tyrimų ir statistikos komiteto nurodymais vykdo mokslinę veiklą, pvz., renka II užduoties duomenis, jei to reikalauja Komisija;

               (11)registruoja ir tikrina esamus bet kokios rūšies įsagus, įskaitant natūralias žymes, ir praneša apie bet kokį ženklą, liudijantį, kad įsagai neseniai pašalinti;

               (b)žuvininkystės ūkiuose ir gaudyklėse dirbančių ICCAT regioninių stebėtojų – stebėti tų ūkių ir gaudyklių atitiktį atitinkamoms ICCAT priimtoms išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonėms. ICCAT regioninis stebėtojas visų pirma:

               (1)tikrina, be kita ko, pasinaudodamas vaizdo įrašais, perkėlimo deklaracijoje, perkėlimo į varžas deklaracijoje ir sužvejotų paprastųjų tunų kiekio dokumente (TKD) pateiktus duomenis;

               (2)tvirtina perkėlimo deklaracijoje, perkėlimo į varžas deklaracijoje ir TKD pateiktus duomenis;

               (3)kasdien parengia ataskaitą apie žuvininkystės ūkyje ir gaudyklėje vykdytą žuvų perkėlimo veiklą;

               (4)pasirašo perkėlimo deklaraciją, perkėlimo į varžas deklaraciją ir TKD tik jei juose pateikta informacija neprieštarauja jo stebėjimo rezultatams, įskaitant reikalavimus atitinkantį vaizdo įrašą, kaip reikalaujama pagal 33 straipsnio 1 dalį ir 42 straipsnio 1 dalį;

               (5)remdamasis Mokslinių tyrimų ir statistikos komiteto nurodymais vykdo mokslinę veiklą, pvz., ima ėminius, jei to reikalauja Komisija;

               (c)rengia bendrąsias ataskaitas, kuriose pateikiama pagal šį punktą surinkta informacija, ir suteikia kapitonui ir žuvininkystės ūkio operatoriui galimybę į ataskaitas įtraukti bet kokią susijusią informaciją;

               (d)minėtą bendrąją ataskaitą per 20 dienų nuo stebėjimo laikotarpio pabaigos pateikia sekretoriatui;

               (e)atlieka bet kurias kitas ICCAT komisijos nustatytas funkcijas.

               4.ICCAT regioninis stebėtojas visą informaciją, susijusią su žvejybos ir žuvų perkėlimo operacijomis, kurias vykdė gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai ir žuvininkystės ūkiai, laiko konfidencialia, taip pat raštu patvirtina sutinkąs su šiuo reikalavimu, kuris yra skyrimo ICCAT regioniniu stebėtoju sąlyga.

               5.ICCAT regioninis stebėtojas laikosi vėliavos valstybės, kurios jurisdikcijai priklauso laivas arba žuvininkystės ūkis, į kuriuos jis paskirtas, įstatymuose ir kituose teisės aktuose nustatytų reikalavimų.

               6.ICCAT regioninis stebėtojas laikosi hierarchijos ir visuotinių elgesio taisyklių, taikomų visam laivo ir žuvininkystės ūkio personalui, jei šios taisyklės yra suderinamos su šioje programoje nustatytomis ICCAT regioninio stebėtojo pareigomis ir 7 punkte bei 49 straipsnio 6 dalyje nustatytomis laivo ir žuvininkystės ūkio personalo prievolėmis.

               VĖLIAVOS VALSTYBIŲ NARIŲ ĮSIPAREIGOJIMAI ICCAT REGIONINIŲ STEBĖTOJŲ ATŽVILGIU

               7.Už gaubiamaisiais tinklais žvejojantį laivą, žuvininkystės ūkį ar gaudyklę atsakingos valstybės narės užtikrina, kad ICCAT regioniniams stebėtojams:

               (a)būtų leidžiama bendrauti su laivo bei žuvininkystės ūkio personalu ir prieiti prie žvejybos įrankių, varžų bei įrenginių;

               (b)siekiant sudaryti sąlygas vykdyti VI priedo 3 punkte nurodytas pareigas, jų prašymu, būtų leidžiama prieiti prie toliau nurodytų įrenginių, jei tokių yra jiems priskirtuose laivuose:

               (1)palydovinės navigacijos įrangos;

               (2)radiolokacinio vaizdo ekranų, jei jie naudojami;

               (3)elektroninių ryšio priemonių;

               (c)būtų užtikrinami visi patogumai, įskaitant būstą, maistą ir tinkamas sanitarines sąlygas, atitinkančias laivo įgulos sąlygas;

               (d)būtų suteikiama pakankamai vietos ant kapitono tiltelio ar locmano kabinoje kanceliariniam darbui atlikti ir atitinkama vieta ant denio stebėtojo pareigoms vykdyti.

               SU ICCAT REGIONINIŲ STEBĖTOJŲ PROGRAMA SUSIJUSIOS IŠLAIDOS

               8.Visas išlaidas, susijusias su ICCAT regioninių stebėtojų veikla, apmoka kiekvienas žuvininkystės ūkio operatorius arba gaubiamaisiais tinklais žvejojančio laivo savininkas.

               VIII PRIEDAS

               ICCAT jungtinio tarptautinio tikrinimo sistema

               ICCAT ketvirtajame eiliniame susitikime (vykusiame 1975 m. lapkričio mėn. Madride) ir 2008 m. metiniame susitikime Marakeše susitarė, kad:

               vadovaudamasi Konvencijos IX straipsnio 3 punktu, ICCAT komisija rekomenduoja, kad, siekiant užtikrinti Konvencijos ir joje nustatytų galiojančių priemonių taikymą, būtų nustatytos toliau nurodytos nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančių vandenų tarptautinės kontrolės priemonės.

               I. SUNKŪS PAŽEIDIMAI

               1.Įgyvendinant šias procedūras, sunkiais pažeidimais laikomi šie ICCAT komisijos priimtų ICCAT išsaugojimo ir valdymo priemonių nuostatų pažeidimai:

               (a)žvejyba neturint vėliavos KSŠ išduotos licencijos, specialiojo leidimo ar žvejybos leidimo;

               (b)užregistruota nepakankamai informacijos apie sužvejotų žuvų kiekį ir nepakankamai su tuo kiekiu susijusių duomenų, kuriuos reikalaujama pateikti pagal ICCAT komisijos nustatytus ataskaitų teikimo reikalavimus, arba užregistruota neteisinga informacija apie sužvejotų žuvų kiekį ir (arba) neteisingi su tuo kiekiu susiję duomenys;

               (c)žvejyba rajone, kuriame žvejoti uždrausta;

               (d)žvejyba sezonu, kuriuo žvejoti uždrausta;

               (e)tyčinis tam tikrų rūšių žuvų sužvejojimas arba laikymas laive, pažeidžiant galiojančias ICCAT priimtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones;

               (f)sunkus pagal ICCAT taisykles taikomų sužvejojamo žuvų kiekio apribojimų arba kvotų pažeidimas;

               (g)uždraustų žvejybos įrankių naudojimas;

               (h)žvejybos laivo žymenų, atpažinties ar registracijos duomenų falsifikavimas arba tyčinis slėpimas;

               (i)su pažeidimo tyrimu susijusių įrodymų slėpimas, klastojimas ar naikinimas;

               (j)daugkartiniai pažeidimai, kuriuos bendrai vertinant matyti, kad visiškai nepaisoma pagal ICCAT taisykles taikomų priemonių;

               (k)įgaliotojo inspektoriaus ar stebėtojo užpuolimas, priešinimasis jiems, jų bauginimas, seksualinis priekabiavimas prie jų, kišimasis į jų veiklą, kliudymas jų veiklai ar jų gaišinimas;

               (l)tyčinis LSS klastojimas arba gadinimas;

               (m)kiti ICCAT nustatyti pažeidimai, kai jie įtraukiami į atnaujintą šių procedūrų versiją ir išplatinami;

               (n)žvejyba pasitelkiant lėktuvus, kuriais ieškoma žuvų;

               (o)palydovinio ryšio stebėjimo sistemos veikimo trikdymas ir (arba) LSS neturinčio laivo dalyvavimas su žvejyba susijusioje veikloje;

               (p)žuvų perkėlimas neužpildžius perkėlimo deklaracijos;

               (q)perkrovimas jūroje.

               2.Jei įgaliotasis inspektorius, patekęs į žvejybos laivą ir atlikęs jame patikrinimą, nustato, kad laivo vykdoma veikla arba susidariusios aplinkybės gali būti vertinamos kaip 1 punkte apibūdintas sunkus pažeidimas, kontrolės laivų vėliavos valstybės institucijos nedelsdamos tiesiogiai ir per ICCAT sekretoriatą praneša apie tai žvejybos laivo vėliavos valstybės institucijoms. Tokiais atvejais inspektorius taip pat informuoja bet kurį to žvejybos laivo vėliavos valstybės kontrolės laivą, kuris, turimais duomenimis, yra netoliese.

               3.ICCAT inspektorius atliktus patikrinimus ir visus nustatytus pažeidimus registruoja žvejybos laivo žurnale.

               4.Vėliavos valstybė narė užtikrina, kad po šio priedo 2 punkte nurodyto patikrinimo atitinkamas žvejybos laivas nutrauktų visą žvejybos veiklą. Vėliavos valstybė narė pareikalauja, kad žvejybos laivas per 72 valandas plauktų į jos paskirtą uostą, kuriame pradedamas tyrimas.

               5.Jeigu laivui nenurodoma grįžti į uostą, vėliavos valstybė narė laiku pateikia tinkamą paaiškinimą Europos Komisijai; Komisija persiunčia informaciją ICCAT sekretoriatui, kuris, gavęs prašymą, pateikia ją kitoms susitariančiosioms šalims.

               II. PATIKRINIMŲ ATLIKIMAS

               6.Patikrinimus atlieka susitariančiųjų šalių paskirti inspektoriai. Įgaliotųjų vyriausybinių agentūrų pavadinimai ir atitinkamų vyriausybių tuo tikslu paskirto kiekvieno inspektoriaus vardas ir pavardė pranešami ICCAT komisijai.

               7.Laivai, vykdantys tarptautinius įsipareigojimus, susijusius su įlipimu į laivą ir patikrinimo atlikimu, plaukioja su specialia ICCAT komisijos patvirtinta ir ICCAT sekretoriato išduota vėliava arba gairele. Tokios paskirties laivų pavadinimai pranešami ICCAT sekretoriatui, kai tik praktiškai įmanoma, prieš pradedant tikrinimo veiklą. Informaciją apie paskirtus kontrolės laivus ICCAT pateikia visoms KSŠ, taip pat paskelbia ją slaptažodžiu apsaugotoje savo interneto svetainėje.

               8.Kiekvienas inspektorius su savimi turi vėliavos valstybės institucijų išduotą šio priedo 21 punkte nurodytos formos tapatybės dokumentą.

               9.Atsižvelgiant į nuostatas, dėl kurių susitarta pagal šio priedo 16 punktą, su susitariančiosios šalies vėliava plaukiojantis laivas, kuriuo Konvencijos rajone, jo nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose vandenyse, žvejojami tunai arba tunams giminingos žuvys, turi sustoti, kai su 7 punkte aprašyta ICCAT gairele plaukiojantis laivas, kuriame yra inspektorius, atitinkamu Tarptautinio signalų sąvado signalu žvejybos laivui perduoda signalą, išskyrus atvejus, kai žvejybos laivas tuo metu vykdo žvejybos operacijas – tokiu atveju jis nedelsdamas sustoja užbaigęs tokias operacijas. Laivo kapitonas leidžia šio priedo 10 punkte nurodytai kontrolės grupei įlipti į laivą ir parūpina trapą. Kapitonas sudaro sąlygas kontrolės grupei patikrinti įrenginius, sužvejotų žuvų kiekį arba žvejybos įrankius ir bet kokius susijusius dokumentus taip, kaip inspektorius manys esant reikalinga, kad būtų nustatyta, ar laikomasi tikrinamo laivo vėliavos valstybei nustatytų galiojančių ICCAT komisijos rekomendacijų. Inspektorius taip pat gali prašyti pateikti bet kokius paaiškinimus, kurie laikomi būtinais.

               10.Kontrolės grupės dydį nustato kontrolės laivo vadovaujantis pareigūnas, atsižvelgdamas į atitinkamas aplinkybes. Kontrolės grupė turi būti kuo mažesnė, tačiau tokio dydžio, kad šiame priede nustatytas pareigas galėtų vykdyti saugiai ir patikimai.

               11.Inspektorius, įlipęs į laivą, pateikia 8 punkte apibūdintą tapatybės dokumentą. Inspektorius laikosi visuotinai pripažįstamų tarptautinių taisyklių, procedūrų ir praktikos, susijusios su tikrinamo laivo ir jo įgulos sauga, ir kuo mažiau trukdo žvejybos veiklai ar produktų sandėliavimui, ir, kiek praktiškai įmanoma, vengia veiksmų, galinčių pabloginti laive esančių sužvejotų žuvų kokybę.

               Kiekvienas inspektorius pateikia tik tokius klausimus, kurie padėtų įsitikinti, ar laikomasi atitinkamo laivo vėliavos valstybei taikomų galiojančių ICCAT komisijos rekomendacijų. Atlikdamas patikrinimą, inspektorius žvejybos laivo kapitono gali prašyti bet kokios reikalingos pagalbos. Inspektorius pagal ICCAT komisijos patvirtintą formą parengia patikrinimo ataskaitą. Inspektorius ataskaitą pasirašo dalyvaujant laivo kapitonui, kuriam suteikiama teisė į ataskaitą įrašyti bet kokias pastabas, kurios, kapitono manymu, yra tinkamos; tokias pastabas jis patvirtina parašu.

               12.Ataskaitos kopijos pateikiamos laivo kapitonui ir kontrolės grupės vadovybei, kuri kopijas perduoda atitinkamoms patikrinto laivo vėliavos valstybės institucijoms ir ICCAT komisijai. Aptikus bet kokį ICCAT rekomendacijų pažeidimą, inspektorius, jei įmanoma, taip pat informuoja bet kurį žvejybos laivo vėliavos valstybės kontrolės laivą, kuris, turimais duomenimis, yra netoliese.

               13.Pasipriešinimą inspektoriui arba atsisakymą paklusti jo nurodymams tikrinamo laivo vėliavos valstybė vertina taip pat, kaip ji vertintų tokį elgesį nacionalinio inspektoriaus atžvilgiu.

               14.Inspektorius savo pareigas eina pagal šias nuostatas, atsižvelgdamas į šiame reglamente nustatytas taisykles, tačiau inspektoriaus veiklą kontroliuoja jo nacionalinės institucijos ir jis toms institucijoms yra atskaitingas.

               15.Pagal šias nuostatas susitariančiosios šalys užsienio šalių inspektorių patikrinimo ataskaitas, stebėjimo duomenų lapus pagal Rekomendaciją 94-09 ir dokumentų patikrinimo ataskaitas vertina ir imasi susijusių veiksmų laikydamosi tokių pačių nacionalinių teisės aktų, kaip nacionalinių inspektorių pateiktų ataskaitų atžvilgiu. Šio punkto nuostatomis susitariančioji šalis neįpareigojama užsienio šalių inspektoriaus ataskaitai suteikti svaresnę įrodomąją galią nei ji turėtų inspektoriaus šalyje. Susitariančiosios šalys bendradarbiauja, kad palengvintų teisminius ar kitus veiksmus, kurie atliekami inspektoriui parengus ataskaitą pagal šias nuostatas.

               16.a) Kasmet iki vasario 15 d. susitariančiosios šalys ICCAT komisiją informuoja apie savo parengtinius planus, kuriuose numatoma tais kalendoriniais metais pagal šį reglamentą vykdytina tikrinimo veikla, o ICCAT komisija susitariančiosioms šalims gali siūlyti koordinuoti nacionalines šios srities operacijas, įskaitant inspektorių ir laivų, kuriuose yra inspektorių, skaičių.

               b) Šiame reglamente nustatytų nuostatų laikosi ir dalyvavimo planus įgyvendina visos susitariančiosios šalys, jeigu jos nesusitaria kitaip; apie tokį susitarimą pranešama ICCAT komisijai. Tačiau bet kurios dvi susitariančiosios šalys sustabdo sistemos įgyvendinimą, jeigu kuri nors iš jų apie tai pranešė ICCAT komisijai, dar nesudarius tokio susitarimo.

               17.a) Žvejybos įrankiai tikrinami laikantis taisyklių, galiojančių parajonyje, kuriame atliekamas patikrinimas. Patikrinimo ataskaitoje inspektorius nurodo parajonį, kuriame atliktas patikrinimas, ir aprašo visus nustatytus pažeidimus.

               b) Inspektorius turi įgaliojimus tikrinti visus naudojamus arba laive esančius žvejybos įrankius.

               18.Inspektorius bet kokius patikrintus žvejybos įrankius, kurie neatitinka atitinkamo laivo vėliavos valstybei taikomų galiojančių ICCAT komisijos rekomendacijų, ženklina ICCAT komisijos patvirtintu atpažinties ženklu ir apie šią neatitiktį įrašo įrašą patikrinimo ataskaitoje.

               19.Inspektoriui žvejybos įrankius, įrenginius, dokumentus ir bet kokius kitus elementus, kurie, jo manymu, būtini, leidžiama fotografuoti taip, kad būtų matomi tie požymiai, kurie, inspektoriaus nuomone, neatitinka galiojančių taisyklių, ir tokiu atveju nufotografuoti objektai išvardijami ataskaitoje, o nuotraukų kopijos pridedamos prie ataskaitos kopijos, kuri siunčiama vėliavos valstybei.

               20.Siekdamas nustatyti, ar laikomasi ICCAT rekomendacijų, inspektorius, prireikus, tikrina visas laive esančias sužvejotas žuvis.

               21.Inspektorių tapatybės kortelės pavyzdys:

               IX PRIEDAS

               Minimalūs vaizdo įrašymo procedūrų standartai

               Perkėlimo operacijos

               (1)Elektroninė laikmena su vaizdo įrašo originalu pateikiama ICCAT regioniniam stebėtojui kuo greičiau pabaigus perkėlimo operaciją, o jis nedelsdamas pažymi ją savo inicialais, kad būtų išvengta bet kokio tolesnio manipuliavimo.

               (2)Įrašo originalas laikomas žūklės laive arba saugomas žuvininkystės ūkio ar gaudyklės operatoriaus, jei taikoma, visą leidimo galiojimo laikotarpį.

               (3)Įrašomi du vienodi vaizdo įrašo egzemplioriai. Vienas egzempliorius perduodamas dalyvaujančiam ICCAT regioniniam stebėtojui, o kitas – vilkike esančiam nacionaliniam stebėtojui; pastarasis egzempliorius pateikiamas kartu su perkėlimo deklaracija ir su ja susijusiais sužvejotų žuvų kiekiais. Nacionaliniams stebėtojams ši tvarka taikoma tik perkėlimo iš vieno vilkiko į kitą atveju.

               (4)Kiekvieno vaizdo įrašo pradžioje ir (arba) pabaigoje parodomas ICCAT perkėlimo leidimo numeris.

               (5)Kiekviename vaizdo įraše nuolat rodomas įrašo laikas ir data.

               (6)Prieš pradedant perkėlimą, vaizdo įraše parodomas tinklo ir (arba) angos atidarymas ir uždarymas, taip pat filmuota medžiaga, iš kurios matyti, ar varžose, iš kurių žuvys perkeliamos, ir varžose, į kurias žuvys perkeliamos, jau esama paprastųjų tunų.

               (7)Vaizdo įrašas yra ištisinis, be pertrūkių ir iškirpimų, jame pateikiama visa perkėlimo operacija.

               (8)Vaizdo įrašas yra pakankamai kokybiškas, kad būtų galima apytikriai įvertinti perkeliamų paprastųjų tunų skaičių.

               (9)Jei vaizdo įrašas yra nepakankamai kokybiškas, kad būtų galima apytikriai įvertinti perkeliamų paprastųjų tunų skaičių, kontrolės institucijos reikalauja atlikti naują perkėlimo operaciją. Per naują perkėlimo operaciją visi paprastieji tunai, esantys varžoje, į kurią jie buvo perkelti, perkeliami į kitą varžą, kuri turi būti tuščia.

               Žuvų perkėlimo į varžas operacijos

               (1)Elektroninė laikmena su vaizdo įrašo originalu pateikiama ICCAT regioniniam stebėtojui kuo greičiau pabaigus perkėlimo į varžas operaciją, o jis nedelsdamas pažymi ją savo inicialais, kad būtų išvengta bet kokio tolesnio manipuliavimo.

               (2)Įrašo originalas laikomas žuvininkystės ūkyje, jei taikoma, visą leidimo galiojimo laikotarpį.

               (3)Įrašomi du vienodi vaizdo įrašo egzemplioriai. Vienas egzempliorius perduodamas žuvininkystės ūkyje esančiam ICCAT regioniniam stebėtojui.

               (4)Kiekvieno vaizdo įrašo pradžioje ir (arba) pabaigoje parodomas ICCAT perkėlimo į varžas leidimo numeris.

               (5)Kiekviename vaizdo įraše nuolat rodomas įrašo laikas ir data.

               (6)Prieš pradedant perkėlimą į varžas, vaizdo įraše įrašomas tinklo ir (arba) angos atidarymas ir uždarymas, taip pat tai, ar varžose, iš kurių žuvys perkeliamos, ir varžose, į kurias žuvys perkeliamos, jau esama paprastųjų tunų.

               (7) Vaizdo įrašas yra ištisinis, be pertrūkių ir iškirpimų, jame matoma visa perkėlimo į varžas operacija.

               (8)Vaizdo įrašas yra pakankamai kokybiškas, kad būtų galima apytikriai įvertinti perkeliamų paprastųjų tunų skaičių.

               (9)Jei vaizdo įrašas yra nepakankamai kokybiškas, kad būtų galima apytikriai įvertinti perkeliamų paprastųjų tunų skaičių, kontrolės institucijos reikalauja atlikti naują perkėlimo į varžas operaciją. Per naują perkėlimo į varžas operaciją visi paprastieji tunai, esantys žuvininkystės ūkio varžoje, į kurią jie buvo perkelti, perkeliami į kitą žuvininkystės ūkio varžą, kuri yra tuščia.

               X PRIEDAS

               44 straipsnio 2–7 dalyse ir 45 straipsnio 1 dalyje nurodytoms programoms ir ataskaitų teikimo prievolėms taikomi standartai ir procedūros

               A. Stereoskopinių kamerų sistemų naudojimas

               Vykdant žuvų perkėlimo į varžas operacijas stereoskopinių kamerų sistemos yra naudojamos, kaip reikalaujama šio reglamento 44 straipsnyje, laikantis šių sąlygų:

               1.
                     gyvų žuvų imčių ėmimo intensyvumas yra ne mažesnis kaip 20 % į varžas perkeliamų žuvų kiekio. Jei techniškai įmanoma, gyvų žuvų imtys imamos nuosekliai ir matuojama kas penkta žuvis; tokią imtį sudaro žuvys, išmatuotos 2–8 m atstumu nuo kameros;

               2.
                     perkėlimo angos tarp varžos, iš kurios žuvys perkeliamos, ir varžos, į kurią žuvys perkeliamos, plotis ir aukštis yra ne didesni kaip 10 metrų;

               3.
                     jei matuojant žuvų ilgį esama daugiarūšio pasiskirstymo (dvi ar daugiau skirtingo dydžio žuvų kohortų), per tą pačią perkėlimo į varžas operaciją galima naudoti daugiau negu vieną perskaičiavimo algoritmą. Ilgį nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsiskyrimo perskaičiuojant į bendrą svorį naudojamas (-i) naujausias (-i) SCRS nustatytas (-i) algoritmas (-ai), atsižvelgiant į žuvies, išmatuotos per perkėlimo į varžas operaciją, dydžio kategoriją;

               4.
                     stereoskopinio ilgio matavimo rezultatai tvirtinami prieš kiekvieną perkėlimo į varžas operaciją naudojant mastelinį matuoklį 2–8 m atstumu;

               5.
                     perduodant stereoskopinės programos rezultatus, informacijoje nurodoma paklaidos, kurią lemia stereoskopinių kamerų sistemos techninės specifikacijos, riba, kuri neviršija +/– 5 proc. intervalo;

               6.
                     stereoskopinės programos rezultatų ataskaitoje pateikiama išsami informacija apie visas pirmiau minėtas technines specifikacijas, įskaitant imčių ėmimo intensyvumą, imčių ėmimo metodiką, atstumą nuo kameros, perkėlimo angos matmenis ir algoritmus (ilgio ir svorio santykį). SCRS peržiūri šias specifikacijas ir prireikus teikia rekomendacijas jas pakeisti;

               7.
                     tais atvejais, kai stereoskopine kamera filmuota medžiaga yra nepakankamai kokybiška, kad būtų galima apytikriai įvertinti į varžas perkeliamų paprastųjų tunų svorį, už žūklės laivą, gaudyklę arba žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės institucijos reikalauja atlikti naują perkėlimo į varžas operaciją.

               B. Programų rezultatų pateikimas ir naudojimas

               1.
                     Sprendimai dėl sužvejotų žuvų kiekio ataskaitos ir rezultatų, gautų taikant stereoskopinės sistemos programą, skirtumų priimami atsižvelgiant į jungtinę žvejybos operaciją (JŽO) arba į visas gaudyklėmis sužvejotas žuvis, jei žuvys, sužvejotos per JŽO ir gaudyklėmis, yra skirtos žuvininkystės ūkiui, kuris susijęs su viena KSŠ ir (arba) valstybe nare. Sprendimai dėl sužvejotų žuvų kiekio ataskaitos ir rezultatų, gautų taikant stereoskopinės sistemos programą, skirtumų priimami atsižvelgiant į perkėlimo į varžas operacijas, jei JŽO susijusi su daugiau negu viena KSŠ ir (arba) valstybe nare, išskyrus atvejus, kai visų JŽO dalyvaujančių žūklės laivų vėliavos KSŠ ir (arba) valstybių narių institucijos susitaria kitaip.

               2.
                     Už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė pateikia už žūklės laivą arba gaudyklę atsakingai valstybei narei ar KSŠ ir Komisijai ataskaitą, įskaitant šiuos dokumentus:

               a)
                     techninę stereoskopinės sistemos ataskaitą, kurioje nurodoma:

               –bendroji informacija: žuvų rūšys, vieta, varža, data ir algoritmas;

               –statistiniai dydžio duomenys: vidutinis, mažiausias ir didžiausias svoris ir ilgis, kontrolei atrinktų žuvų skaičius, pasiskirstymas pagal svorį ir dydį;

               b)
                     išsamius programos rezultatus, nurodant kiekvienos kontrolei atrinktos žuvies dydį ir svorį;

               c)
                     perkėlimo į varžas ataskaitą, kurioje nurodoma:

               –bendroji informacija apie operaciją: perkėlimo į varžas operacijos numeris, žuvininkystės ūkio pavadinimas, varžos numeris, TKD numeris, ICCAT perkėlimo deklaracijos (angl. ITD) numeris, žūklės laivo arba gaudyklės pavadinimas ir vėliavos valstybė, vilkiko pavadinimas ir vėliavos valstybė, stereoskopinių kamerų sistemos panaudojimo data ir rinkmenos su filmuota medžiaga pavadinimas;

               –ilgio perskaičiavimo į svorį algoritmas;

               –TKD deklaruotų ir stereoskopinių kamerų sistema užfiksuotų žuvų skaičiaus, vidutinio svorio ir bendro svorio palyginimas (skirtumui apskaičiuoti naudojama formulė: (stereoskopinės sistemos rezultatai – TKD duomenys) / stereoskopinės sistemos rezultatai * 100);

               –sistemos paklaidos riba;

               –jei žuvų perkėlimo į varžas ataskaitos susijusios su JŽO ir (arba) gaudyklėmis, paskutinėje perkėlimo į varžas ataskaitoje taip pat pateikiama visų ankstesnių žuvų perkėlimo į varžas ataskaitų informacijos santrauka.

               3.
                     Gavusios žuvų perkėlimo į varžas ataskaitą, žūklės laivo arba gaudyklės valstybės narės institucijos imasi visų būtinų priemonių atsižvelgdamos į šias aplinkybes:

               a)
                     jei bendras svoris, kurį žūklės laivas arba gaudyklė deklaravo TKD, patenka į stereoskopinės sistemos rezultatų intervalą:

               –žuvų paleisti į jūrą nereikalaujama;

               –Sužvejotų paprastųjų tunų kiekio dokumente pataisomas ir nurodytas žuvų skaičius (pagal žuvų skaičių, nustatytą pasitelkus kontrolės kameras ar kitas alternatyvias technikas), ir vidutinis svoris, o bendras svoris netaisomas;

               b)
                     jei bendras svoris, kurį žūklės laivas arba gaudyklė deklaravo TKD, yra mažesnis už mažiausią stereoskopinės sistemos rezultatų intervalo skaičių:

               –remiantis mažiausiu stereoskopinės sistemos rezultatų intervalo skaičiumi, pateikiamas nurodymas paleisti į jūrą tam tikrą skaičių žuvų;

               –žuvys į jūrą paleidžiamos 32 straipsnio 2 dalyje ir XI priede nustatyta tvarka;

               –įvykdžius žuvų paleidimo į jūrą operacijas, TKD pataisomas ir nurodytas žuvų skaičius (pagal kontrolės kameromis nustatytą žuvų skaičių, iš kurio atimamas paleistų žuvų skaičius), ir vidutinis svoris, o bendras svoris netaisomas;

               c)
                     jei bendras paprastųjų tunų svoris, kurį žūklės laivas arba gaudyklė deklaravo TKD, yra didesnis už didžiausią stereoskopinės sistemos rezultatų intervalo skaičių:

               –žuvų paleisti į jūrą nereikalaujama;

               –TKD atitinkamai pataisomas nurodytas bendras žuvų svoris (pagal stereoskopinės sistemos rezultatų intervalo didžiausią skaičių), žuvų skaičius (pagal kontrolės kamerų rezultatus) ir vidutinis svoris.

               4.
                     Jei atliekamas bet koks atitinkamas TKD pakeitimas, 2 skirsnyje įrašytos vertės (skaičius ir svoris) turi atitikti 6 skirsnio vertes, o 3, 4 ir 6 skirsnių vertės neturi viršyti 2 skirsnio verčių.

               5.
                     Jei atskirose visų JŽO ir (arba) gaudyklių perkėlimo į varžas ataskaitose nustatyti skirtumai kompensuojami – nepriklausomai nuo to, ar paleidimo į jūrą operacija reikalaujama, ar ne – visi atitinkami TKD pataisomi remiantis mažiausiu stereoskopinių sistemų rezultatų intervalu. TKD, susiję su į jūrą paleistų paprastųjų tunų kiekiais, taip pat pataisomi taip, kad atspindėtų paleistų žuvų svorį ir (arba) skaičių. TKD, susiję su paprastaisiais tunais, kurie nebuvo paleisti į jūrą, tačiau kurių atveju stereoskopinių sistemų arba alternatyvių metodų rezultatai skiriasi nuo praneštų sužvejotų arba perkeltų kiekių, taip pat pakeičiami siekiant atspindėti šiuos skirtumus.

               TKD, susiję su sužvejotomis žuvimis, kurių dalis paleista į jūrą, taip pat pataisomi taip, kad atspindėtų paleistų žuvų svorį ir (arba) skaičių.

               XI PRIEDAS

               Žuvų paleidimo į jūrą protokolas

               1.
                     Paprastųjų tunų paleidimas iš transportavimo ir (arba) auginimo varžų į jūrą filmuojamas vaizdo kamera ir jį stebi ICCAT regioninis stebėtojas, kuris parengia ataskaitą ir pateikia ją kartu su vaizdo įrašais ICCAT sekretoriatui.

               2.
                     Kai pateikiamas nurodymas paleisti žuvis į jūrą, žuvininkystės ūkio operatorius prašo atsiųsti ICCAT regioninį stebėtoją.

               3.
                     Paprastųjų tunų paleidimą iš gaudyklių į jūrą stebi nacionalinis stebėtojas, kuris parengia ataskaitą ir pateikia ją atsakingos valstybės narės kontrolės institucijoms.

               4.
                     Prieš pradedant vykdyti paleidimo operaciją, valstybės narės kontrolės institucijos gali nurodyti atlikti kontrolinį perkėlimą naudojant standartines ir (arba) stereoskopines kameras, kad būtų apytikriai įvertintas žuvų, kurios turi būti paleistos, skaičius ir svoris.

               5.
                     Valstybės narės institucijos gali įgyvendinti bet kokias papildomas priemones, kurias jos laiko būtinomis siekiant užtikrinti, kad paleidimo operacijos būtų atliekamos tinkamiausiu metu ir tinkamiausioje vietoje stengiantis padidinti tikimybę, kad žuvys prisijungs prie savo išteklių. Veiklos vykdytojas atsako už žuvų išgyvenimą tol, kol įvykdoma paleidimo operacija. Šios paleidimo operacijos įvykdomos per 3 savaites nuo žuvų perkėlimo į varžas operacijų pabaigos.

               6.
                     Užbaigus žuvų surinkimo operacijas, žuvininkystės ūkyje likusios žuvys, kurios nėra įtrauktos į ICCAT sužvejotų paprastųjų tunų kiekio dokumentą, paleidžiamos į jūrą 32 straipsnio 2 dalyje ir šiame priede aprašyta tvarka.

               XII PRIEDAS

               Negyvų žuvų tvarkymas

               Per gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų žvejybos operacijas tinkle rastų negyvų žuvų kiekiai registruojami žvejybos laivo žurnale ir atitinkamai išskaičiuojami iš valstybės narės kvotos.

               Negyvų žuvų registravimas ir tvarkymas per 1-ąjį perkėlimą

               1)
                     Sužvejotų paprastųjų tunų kiekio dokumentas vilkiko veiklos vykdytojui pateikiamas užpildžius 2 skirsnį (Bendras sužvejotų žuvų kiekis), 3 skirsnį (Prekyba gyvomis žuvimis) ir 4 skirsnį (Perkėlimas, įskaitant nugaišusias žuvis).

               Bendri 3 ir 4 skirsniuose nurodyti kiekiai atitinka 2 skirsnyje nurodytą kiekį. Pagal šio reglamento nuostatas TKD pateikiamas kartu su ICCAT perkėlimo deklaracija (angl. ITD). ITD nurodyti (perkeltų gyvų žuvų) kiekiai atitinka kiekius, nurodytus susijusio TKD 3 skirsnyje.

               2)
                     TKD dalis, kurią sudaro 8 skirsnis (Prekybos informacija), užpildoma ir pateikiama pagalbinio laivo, kuriuo negyvi paprastieji tunai transportuojami į krantą, veiklos vykdytojui (arba paliekama žūklės laive, jei žuvys iškraunamos tiesiai į krantą). Šios negyvos žuvys ir susijusi TKD dalis pateikiamos kartu su ITD kopija.

               3)
                     Negyvų žuvų kiekiai registruojami žuvis sužvejojusio žūklės laivo TKD arba – jungtinių žvejybos operacijų atveju – jungtinėje žvejybos operacijoje dalyvaujančių žūklės laivų arba su kitos valstybės vėliava plaukiojančio laivo TKD.

               XIII PRIEDAS

               Atitikties lentelė

                        Reglamentas (EB) Nr. 302/2009

                        Šis reglamentas

                        1 straipsnis

                        1 ir 2 straipsniai

                        2 straipsnis

                        3 straipsnis

                        3 straipsnis

                        4 straipsnis

                        4 straipsnio 1 dalis

                        5 straipsnio 1 dalis

                        4 straipsnio 2 dalis

                        6 straipsnio 1 dalies a punktas

                        4 straipsnio 3 ir 5 dalys

                        7 straipsnis

                        4 straipsnio 4 dalies antra pastraipa

                        6 straipsnio 1 dalies a punktas ir 6 straipsnio 2 dalis

                        4 straipsnio 6 dalies a ir b punktai ir antra

                        pastraipa

                        52 straipsnis

                        4 straipsnio 6 dalies trečia pastraipa

                        20 straipsnio 2 dalis

                        4 straipsnio 7, 8, 9, 10, 11 ir 12 dalys

                        –

                        4 straipsnio 13 dalis

                        5 straipsnio 3 dalis

                        4 straipsnio 15 dalis

                        17 straipsnis

                        5 straipsnio 1 dalis

                        6 straipsnio 1 dalies b punktas

                        5 straipsnio 2, 3, 4, 5 ir 6 dalys

                        8 straipsnio 1, 2, 3, 4, 5 ir 6 dalys

                        5 straipsnio 7 ir 8 dalys ir 9 dalies pirma pastraipa

                        –

                        5 straipsnio 9 dalies antra pastraipa

                        6 straipsnio 2 dalis

                        6 straipsnis

                        9 straipsnis

                        7 straipsnis

                        10 ir 11 straipsniai

                        8 straipsnis

                        16 straipsnis

                        9 straipsnio 1 ir 2 dalys

                        13 straipsnio 1 ir 2 dalys

                        9 straipsnio 3, 4, 5, 7, 8, 9 ir 10 dalys

                        I priedas

                        9 straipsnio 6 dalis

                        –

                        9 straipsnio 11 dalis

                        13 straipsnio 3 dalis

                        9 straipsnio 12, 13, 14 ir 15 dalys

                        14 straipsnis

                        10 straipsnis

                        –

                        11 straipsnis

                        15 straipsnio 2, 3 ir 5 dalys

                        12 straipsnio 1, 2, 3 ir 4 dalys

                        18 straipsnis

                        12 straipsnio 5 dalis

                        –

                        13 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys

                        18 straipsnis

                        13 straipsnio 4 dalis

                        –

                        14 straipsnio 1, 2, 3 ir 5 dalys

                        19 straipsnis

                        14 straipsnio 4 dalis

                        20 straipsnio 1 dalis

                        15 straipsnis

                        21 straipsnis

                        16 straipsnis

                        27 straipsnio 1, 3 ir 4 dalys

                        17 straipsnis

                        28 straipsnis

                        18 straipsnio 1 dalis

                        23 straipsnis

                        18 straipsnio 2 dalis

                        II priedas

                        19 straipsnis

                        22 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys

                        20 straipsnio 1 ir 2 dalys

                        24 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys

                        20 straipsnio 3 ir 4 dalys

                        25 straipsnis

                        21 straipsnis

                        29 straipsnio 1, 2, 3, 4, 6 ir 7 dalys

                        22 straipsnio 1 dalis ir 2 dalies pirma pastraipa

                        31 straipsnio 1, 3 ir 5 dalys

                        22 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

                        32 straipsnio 1 dalis

                        22 straipsnio 3 dalis

                        32 straipsnio 2 dalis

                        22 straipsnio 4 dalis

                        36 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys

                        22 straipsnio 5 dalis

                        II priedas

                        22 straipsnio 6 dalis

                        31 straipsnio 6 dalis

                        22 straipsnio 7 dalis

                        33 straipsnio 1 dalis ir IX priedas

                        22 straipsnio 8 dalis ir 9 dalies pirma pastraipa

                        34 straipsnis

                        22 straipsnio 9 dalies antra pastraipa

                        –

                        22 straipsnio 10 dalis

                        37 straipsnis

                        23 straipsnis

                        30 straipsnis

                        24 straipsnio 1 dalis

                        45 straipsnio 1 dalis

                        24 straipsnio 2, 4 ir 6 dalys

                        38 straipsnio 2, 3, 4 ir 5 dalys

                        24 straipsnio 3 dalis

                        39 straipsnio 1 ir 2 dalys

                        24 straipsnio 5 dalis

                        40 straipsnis

                        24 straipsnio 7 dalis

                        42 straipsnio 1 dalis ir IX priedas

                        24 straipsnio 8 dalies pirma pastraipa

                        43 straipsnio 1 ir 2 dalys

                        24 straipsnio 9 dalis

                        –

                        24 straipsnio 10 dalis

                        46 straipsnis

                        24a straipsnis

                        X priedas

                        25 straipsnis

                        47 straipsnis

                        26 straipsnio 1 dalis

                        24 straipsnio 4 dalis

                        26 straipsnio 2 dalis

                        25 straipsnio 1 dalis

                        26 straipsnio 3 dalis

                        24 straipsnio 5 dalis

                        27 straipsnio 1 dalis

                        29 straipsnio 5 dalis

                        27 straipsnio 2 dalis

                        41 straipsnis

                        27 straipsnio 3 dalis

                        3 straipsnio 24 dalis

                        28 straipsnis

                        53 straipsnis

                        29 straipsnis

                        50 straipsnis

                        30 straipsnis

                        48 straipsnis

                        31 straipsnio 1 dalis ir 2 dalies a, b, c ir h punktai

                        51 straipsnio 2, 3, 4, 5 ir 6 dalys

                        31 straipsnio 2 dalies d, e, f ir g punktai

                        VII priedas

                        31 straipsnio 3 ir 4 dalys

                        VII priedas

                        32 straipsnis

                        33 straipsnio 2, 3 ir 4 dalys

                        42 straipsnio 2, 3 ir 4 dalys

                        33 straipsnis

                        –

                        33a straipsnis

                        51 straipsnis

                        34 straipsnis

                        54 straipsnis

                        35 straipsnis

                        –

                        36 straipsnis

                        –

                        37 straipsnis

                        55 straipsnis

                        38 straipsnis

                        56 straipsnis

                        38a straipsnis

                        59 straipsnio 1 ir 2 dalys

                        39 straipsnis

                        61 straipsnis

                        40 straipsnis

                        –

                        41 straipsnis

                        62 straipsnis