               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 07 25
            COM(2017) 384 final
            2017/0162(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete, įsteigtame pagal Europos Sąjungos ir Armėnijos Respublikos susitarimą dėl vizų režimo supaprastinimo,dėl Susitarimo įgyvendinimo bendrųjų gairiųpriėmimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindas ir tikslai

               Europos Sąjungos ir Armėnijos Respublikos susitarimas dėl vizų režimo supaprastinimo
                  1
                įsigaliojo 2014 m. sausio 1 d. Siekiant supaprastinti vizų išdavimo Armėnijos piliečiams tvarką, Susitarime abipusiškumo pagrindu nustatytos teisiškai privalomos teisės ir pareigos. Susitarimo 12 straipsniu įsteigtam Jungtiniam komitetui pavesta, inter alia, prižiūrėti, kaip įgyvendinamas Susitarimas. Jungtinis komitetas pažymėjo, kad reikia nustatyti bendras gaires, siekiant užtikrinti, kad Šengeno valstybių narių konsulatai visiškai darniai įgyvendintų Susitarimą, ir paaiškinti Susitarimo ir kitų susitariančiųjų šalių nuostatų, kurias jos toliau taiko Susitarimu nereglamentuojamiems vizų klausimams, tarpusavio ryšį.

               Šios gairės nėra Susitarimo dalis ir nėra teisiškai privalomos. Vis dėlto diplomatinio ir konsulinio korpuso darbuotojams primygtinai rekomenduojama nuosekliai vadovautis šiomis gairėmis.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               Sprendžiant klausimus, kuriems taikomas ir Susitarimas, ir 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 810/2009, nustatantis Bendrijos vizų kodeksą (Vizų kodeksas)
                  2
               , Susitarimas yra viršesnis.

               Vizų kodekso nuostatos taikomos visiems klausimams, kuriems Susitarimas netaikomas, pavyzdžiui, už prašymo išduoti vizą nagrinėjimą atsakingos Šengeno valstybės narės nustatymui, atsisakymo išduoti vizą pagrindimui, teisei apskųsti neigiamą sprendimą ar asmeninio pokalbio su prašymą pateikusiu asmeniu bendrosioms taisyklėms.

               Klausimams, kuriems Susitarimas netaikomas, pavyzdžiui, kelionės dokumentų pripažinimui, pragyvenimui pakankamų lėšų įrodymui, atsisakymui leisti atvykti į valstybių narių teritoriją ir išsiuntimo priemonėms, taip pat toliau taikomos Šengeno taisyklės ir, kai tinkama, – nacionalinė teisė.

               Pagal Susitarimo 2 straipsnio 1 dalį Susitarimu numatomas vizų režimo supaprastinimas Armėnijos piliečiams taikomas tik tais atvejais, kai jiems pagal Reglamentą (EB) Nr. 539/2001
                  3
                taikomas vizos reikalavimas. Iš tikrųjų, jei Armėnijos Respublika būtų perkelta į Reglamento (EB) Nr. 539/2001 II priedą, kuriame išvardytos šalys, kurių piliečiams netaikomas vizos reikalavimas, Susitarimas nebebūtų taikomas. Vis dėlto, kadangi tokia išimtis būtų taikoma tik biometrinių pasų turėtojams (išimtis bus konkrečiai nurodyta II priedo išnašoje), Susitarimas ir toliau būtų taikomas nebiometrinius pasus turintiems Armėnijos piliečiams.

               2.TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI

               Gairėse, kurias Jungtinis komitetas turi patvirtinti priėmus ES poziciją šio pasiūlymo pagrindu, išsamiai paaiškinamos Susitarimo nuostatos, siekiant jį tinkamai ir nuosekliai įgyvendinti.

               Gairėse atsižvelgiama į Vizų kodeksą ir kitus ES vizų politikos srities teisės aktus. Jų paskirtis – užtikrinti, kad valstybių narių konsuliniai darbuotojai, įgyvendindami Susitarimą, laikytųsi ES vizų acquis.

               3.KONSULTACIJŲ REZULTATAI IR POVEIKIO VERTINIMAS

               Komisija šių gairių projektą su atsakingomis Armėnijos Respublikos institucijomis aptarė 2014 m. rugsėjo 10 d., 2015 m. balandžio 29 d. ir 2016 m. birželio 15 d. vykusiuose Jungtinio komiteto posėdžiuose ir elektroniniuose laiškuose, kuriais susitariančiosios šalys pasikeitė tarp komiteto posėdžių. Prieš pasiekiant abiem šalims priimtiną kompromisą, reikėjo išsamiau išnagrinėti kelis neišspręstus klausimus, visų pirma susijusius su žurnalistų ir vežėjų profesinėmis organizacijomis (žr. gairių 2.2.1. skirsnio e ir k punktus).

               Dėl prie šio pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo pridedamų gairių projekto su valstybėmis narėmis buvo konsultuojamasi Jerevane, bendradarbiaujant Šengeno klausimais vietos lygmeniu, ir Vizų darbo grupėje (paskutinės konsultacijos surengtos 2016 m. lapkričio 26 d.). Galutinę gairių versiją Jungtinis komitetas patvirtino 2016 m. birželio 15 d. vykusiame trečiajame posėdyje.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Šis pasiūlymas neturi poveikio ES biudžetui.

               2017/0162 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete, įsteigtame pagal Europos Sąjungos ir Armėnijos Respublikos susitarimą dėl vizų režimo supaprastinimo,
                  dėl Susitarimo įgyvendinimo bendrųjų gairių
                  priėmimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies a punktą kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Europos Sąjungos ir Armėnijos Respublikos susitarimo dėl vizų režimo supaprastinimo
                  4
                (toliau – Susitarimas) 12 straipsniu įsteigiamas Jungtinis komitetas. Jame visų pirma nustatyta, kad Jungtinis komitetas turi prižiūrėti, kaip įgyvendinamas Susitarimas;

               (2)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 810/2009
                  5
                nustatyta tvarka ir sąlygos, taikomos išduodant vizas vykti tranzitu per valstybių narių teritoriją arba būti joje ne ilgiau kaip 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį;

               (3)reikia parengti bendrąsias gaires, siekiant užtikrinti, kad valstybių narių konsulatai visiškai suderintai įgyvendintų Susitarimą, ir paaiškinti Susitarimo ir susitariančiųjų šalių nuostatų, kurias jos toliau taiko Susitarimu nereglamentuojamiems vizų klausimams, tarpusavio ryšį;

               (4)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete, dėl Susitarimo įgyvendinimo bendrųjų gairių priėmimo;

               (5) šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Jungtinė Karalystė nedalyvauja pagal 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimą 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas
                  6
               ; todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

               (6)šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas
                  7
               ; todėl Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

               (7)pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete, įsteigtame Europos Sąjungos ir Armėnijos Respublikos susitarimo dėl vizų režimo supaprastinimo 12 straipsniu, dėl Susitarimo įgyvendinimo bendrųjų gairių priėmimo grindžiama prie šio sprendimo pridedamu Jungtinio komiteto sprendimo projektu.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  Europos Sąjungos ir Armėnijos Respublikos susitarimas dėl vizų režimo supaprastinimo, OL L 289, 2013 10 31, p. 2.

                     (2)
                  OL L 243, 2009 9 15, p. 1.

                     (3)
                  2001 m. kovo 15 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus, OL L 81, 2001 3 21, p. 1.

                     (4)
                  OL L 289, 2013 10 31, p. 2.

                     (5)
                  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 810/2009, nustatantis Bendrijos vizų kodeksą (Vizų kodeksas) (OL L 243, 2009 9 15, p. 1).

                     (6)
                  2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimas 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas, OL L 131, 2000 6 1, p. 43.

                     (7)
                  2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas, OL L 64, 2002 3 7, p. 20.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 07 25
            COM(2017) 384 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl TARYBOS SPRENDIMO
            kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete, įsteigtame pagal Europos Sąjungos ir Armėnijos Respublikos susitarimą dėl vizų režimo supaprastinimo,dėl Susitarimo įgyvendinimo bendrųjų gairiųpriėmimo

               PROJEKTAS

               EUROPOS SĄJUNGOS IR ARMĖNIJOS RESPUBLIKOS SUSITARIMU DĖL

               VIZŲ REŽIMO SUPAPRASTINIMO

               ĮSTEIGTO JUNGTINIO KOMITETO

               SPRENDIMAS NR. .../201..

               ...

               dėl Susitarimo įgyvendinimo bendrųjų gairių priėmimo

               KOMITETAS,

               atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Armėnijos Respublikos susitarimą dėl vizų režimo supaprastinimo(
                  1
               ) (toliau – Susitarimas), ypač į jo 12 straipsnį,

               kadangi Susitarimas įsigaliojo 2014 m. sausio 1 d.,

               NUSPRENDĖ:

               1 straipsnis

               Europos Sąjungos ir Armėnijos Respublikos susitarimo dėl vizų režimo supaprastinimo įgyvendinimo bendrosios gairės išdėstomos šio sprendimo priede.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta …

               Europos Sąjungos vardu

                     Armėnijos Respublikos vardu

                  PROJEKTAS

                  EUROPOS SĄJUNGOS IR ARMĖNJOS RESPUBLIKOS

                  SUSITARIMO

                  DĖL VIZŲ REŽIMO SUPAPRASTINIMO

                  ĮGYVENDINIMO GAIRĖS

               Europos Sąjungos ir Armėnijos Respublikos susitarimo dėl vizų režimo supaprastinimo, kuris įsigaliojo 2014 m. sausio 1 d., tikslas – remiantis abipusiškumo principu supaprastinti vizų išdavimo Armėnijos piliečiams, kai numatomo buvimo trukmė yra ne ilgesnė kaip 90 dienų per 180 dienų laikotarpį, tvarką.

               Siekiant supaprastinti vizų išdavimo Armėnijos piliečiams tvarką, Susitarime nustatomos teisiškai privalomos teisės ir pareigos.

               Šiomis gairėmis, kurias priėmė Susitarimo 12 straipsniu įsteigtas Jungtinis komitetas, siekiama užtikrinti, kad valstybių narių diplomatinės atstovybės ir konsulinės įstaigos darniai įgyvendintų Susitarimo nuostatas. Šios gairės nėra Susitarimo dalis, todėl jos nėra teisiškai privalomos. Vis dėlto diplomatinio ir konsulinio korpuso darbuotojams primygtinai rekomenduojama nuosekliai jomis vadovautis įgyvendinant Susitarimo nuostatas.

               Atsižvelgiant į patirtį, įgytą įgyvendinant Susitarimą, šios gairės turėtų būti atnaujinamos; už jų atnaujinimą atsakingas Jungtinis komitetas.

               Siekdamos užtikrinti nuolatinį ir darnų Susitarimo įgyvendinimą ir laikydamosi Jungtinio vizų režimo supaprastinimo komiteto darbo tvarkos taisyklių, šalys susitarė tarp oficialių Jungtinio komiteto posėdžių palaikyti neformalius ryšius, kad būtų galima spręsti skubius klausimus. Išsamios ataskaitos dėl šių klausimų ir neformalių ryšių bus pateiktos kitame Jungtinio vizų režimo supaprastinimo komiteto posėdyje.

               I.
                     BENDRIEJI KLAUSIMAI

               1.1.
                     Tikslas ir taikymo sritis

               Susitarimo 1 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad: „Šiuo Susitarimu siekiama supaprastinti vizų ne ilgesniam kaip 90 dienų per 180 dienų buvimo laikotarpiui išdavimo tvarką Armėnijos piliečiams“.

               Susitarimas taikomas visiems Armėnijos piliečiams, teikiantiems prašymus išduoti trumpalaikes vizas, neatsižvelgiant į tai, kurioje šalyje jie gyvena.

               Susitarimas netaikomas asmenims be pilietybės, turintiems leidimą gyventi Armėnijoje. Šios kategorijos asmenims taikomos įprastos ES vizų acquis taisyklės.

               Nuo 2013 m. sausio 10 d. visiems ES ir Šengeno asocijuotųjų valstybių piliečiams, vykstantiems į Armėniją ne ilgesniam kaip 90 dienų laikotarpiui, taikomas bevizis režimas.

               Susitarimo 1 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad: „Jei Armėnija vėl imtų taikyti vizų režimą Sąjungos piliečiams ar tam tikrų kategorijų Sąjungos piliečiams, Armėnijos piliečiams pagal šį Susitarimą taikomos tokios pačios lengvatos automatiškai abipusiškumo principu būtų taikomos ir Sąjungos piliečiams“.

               1.2.
                     Susitarimo taikymo sritis

               Susitarimo 2 straipsnyje nustatyta, kad:

               „1.
                     Šiuo Susitarimu numatomas vizų režimo supaprastinamas Armėnijos piliečiams taikomas tik tais atvejais, kai jiems taikomas vizų režimas pagal Sąjungos arba valstybių narių įstatymus ir kitus teisės aktus, šį Susitarimą arba kitus tarptautinius susitarimus.

               2.
                     Šio Susitarimo nuostatose nenumatytiems klausimams, pvz., atsisakymui išduoti vizą, kelionės dokumentų pripažinimui, pragyvenimui pakankamų lėšų įrodymui ir draudimui įvažiuoti bei išsiuntimo priemonėms, bus taikoma Armėnijos arba valstybių narių nacionalinė teisė arba Sąjungos teisė.“

               Nedarant poveikio Susitarimo 10 straipsniui (kuriame numatyta nuo vizos reikalavimo atleisti Armėnijos diplomatinių pasų turėtojus), Susitarimas neturi įtakos galiojančioms vizos reikalavimo ir jo netaikymo taisyklėms. Pavyzdžiui, remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 539/2001
                  2
                4 straipsniu, valstybėms narėms leidžiama vizos reikalavimo netaikyti, be kitų kategorijų, civilinio oro ir jūrų transporto įgulos nariams.

               Atsižvelgiant į tai, reikėtų pridurti, kad pagal Konvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo
                  3
                21 straipsnį visos šios konvencijos šalys turi pripažinti, kad viena kitos išduotos ilgalaikės vizos arba leidimai gyventi galioja trumpalaikiam buvimui viena kitos teritorijoje. Visos šios konvencijos šalys pripažįsta Šengeno asocijuotųjų šalių išduotus leidimus gyventi, D kategorijos vizas ir trumpalaikes vizas, reikalingas atvykimui ir trumpam buvimui.

               Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 810/2009 (Vizų kodeksas)
                  4
                taikomas visiems Susitarimo taikymo sričiai nepriskiriamiems klausimams, kaip antai Konvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo šalies, atsakingos už prašymo išduoti vizą tvarkymą, nustatymui, atsisakymo išduoti vizą pagrindimui, teisei apskųsti neigiamą sprendimą arba asmeninio pokalbio su prašymą išduoti vizą pateikusiu asmeniu bendrai taisyklei, taip pat informacijos apie prašymą išduoti vizą teikimui. Be to, Susitarimo taikymo sričiai nepriskiriamiems klausimams toliau taikomos Šengeno taisyklės
                  5
                (t. y. dėl atsisakymo leisti atvykti į teritoriją, pragyvenimui pakankamų lėšų įrodymo ir kt.) bei nacionalinė teisė (t. y. dėl kelionės dokumentų pripažinimo, išsiuntimo priemonių ir kt.).

               Net jeigu tenkinamos Susitarime nustatytos sąlygos, pavyzdžiui, prašymą išduoti vizą pateikiantis asmuo pateikia 4 straipsnyje išvardytoms keliautojų kategorijoms nustatytą kelionės tikslą patvirtinančius dokumentus, vis tiek gali būti atsisakyta išduoti vizą, jeigu netenkinamos Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (EB) 2016/399
                  6
                (toliau – Šengeno sienų kodeksas) 6 straipsnyje nustatytos sąlygos, t. y. asmuo neturi galiojančio kelionės dokumento, dėl jo Šengeno informacinėje sistemoje (SIS) paskelbtas perspėjimas, asmuo laikomas keliančiu pavojų viešajai tvarkai, vidaus saugumui ir kt.

               Toliau taikomos kitos pagal Vizų kodeksą leidžiamos lanksčios vizų išdavimo sąlygos. Pavyzdžiui, asmenims, kurie nepatenka į Susitarimo 5 straipsnyje nustatytas asmenų kategorijas, gali būti išduodamos daugkartinės ilgalaikės vizos, galiojančios iki penkerių metų, jeigu tenkinamos Vizų kodekse (24 straipsnyje) nustatytos sąlygos. Taip pat bus toliau taikomos Vizų kodekso nuostatos, kuriomis leidžiama neimti vizos mokesčio arba jį sumažinti (Vizų kodekso 16 straipsnio 5 ir 6 dalys).

               1.3.
                     Susitarimo taikymo sričiai priskiriamos vizų rūšys

               Susitarimo 3 straipsnio d punkte nustatyta, kad „viza“ – tai „valstybės narės išduotas leidimas vykti tranzitu per valstybių narių teritoriją arba numatomam buvimui joje, kurio bendra trukmė neviršija 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį nuo pirmo atvykimo į valstybių narių teritoriją dienos“.

               Susitarime nustatyta supaprastinta tvarka taikoma ir vienodoms vizoms, galiojančioms visoje valstybių narių teritorijoje, ir riboto teritorinio galiojimo (RTG) vizoms
                  7
               .

               1.4.
                     Viza nustatyto leidžiamo buvimo trukmės apskaičiavimas

               Šengeno sienų kodekse
                  8
                trumpalaikis buvimas apibrėžiamas taip: „90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį, kai laikoma, kad kiekviena tokio buvimo diena įeina į 180 dienų laikotarpį“.

               Atvykimo diena bus laikoma pirma buvimo valstybių narių teritorijoje diena, o išvykimo diena – paskutinė buvimo valstybių narių teritorijoje diena. Sąvoka „bet kurį“ reiškia, kad, siekiant patikrinti, ar vis dar laikomasi 90 dienų per 180 dienų laikotarpį reikalavimo, taikomas slankus 180 dienų ataskaitinis laikotarpis, kai atsižvelgiama į kiekvieną buvimo dieną per paskutinių 180 dienų laikotarpį. Tai reiškia, kad, jei valstybių narių teritorijoje nebūnama nepertraukiamą 90 dienų laikotarpį, galima skaičiuoti naują buvimo iki 90 dienų laikotarpį.

               Ši apibrėžtis galioja nuo 2013 m. spalio 18 d. Trumpalaikio buvimo skaičiuoklę, kuria galima apskaičiuoti pagal naująsias taisykles leidžiamo buvimo laikotarpį, galima rasti internete adresu

                  http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/border-crossing/index_en.htm

               .

               Buvimo trukmės apskaičiavimo pagal naująją apibrėžtį pavyzdys

               Asmuo, turintis daugkartinę vizą vieniems metams (nuo 2014 m. balandžio 18 d. iki 2015 m. balandžio 18 d.), pirmą kartą atvyksta 2014 m. balandžio 19 d. ir būna 3 dienas. Paskui tas pats asmuo dar kartą atvyksta 2014 m. birželio 18 d. ir būna 86 dienas. Kokia yra padėtis konkrečiomis datomis? Kada šis asmuo vėl galės atvykti?

               2014 m. rugsėjo 11 d.: per pastarąsias 180 dienų (nuo 2014 kovo 16 d. iki 2014 m. rugsėjo 11 d.) asmuo buvo 3 dienas (2014 m. balandžio 19–21 d.) ir dar 86 dienas (nuo 2014 m. birželio 18 d. iki 2014 m. rugsėjo 11 d.), t. y. 89 dienas. Tai reiškia, kad leidžiamo buvimo trukmė neviršyta. Asmuo gali būti dar vieną dieną.

               2014 m. spalio 16 d.: asmuo gali atvykti ir būti dar tris dienas. 2014 m. spalio 16 d. buvimo nuo 2014 m. balandžio 19 d. laikotarpis nebeaktualus (nepatenka į 180 dienų laikotarpį); 2014 m. spalio 17 d. buvimo nuo 2014 m. balandžio 20 d. laikotarpis nebeaktualus (nepatenka į 180 dienų laikotarpį ir pan.).

               2014 m. gruodžio 15 d.: asmuo gali atvykti ir būti dar 86 dienas (2014 m. gruodžio 15 d. buvimo nuo 2014 m. birželio 18 d. laikotarpis nebeaktualus (nepatenka į 180 dienų laikotarpį); 2014 m. gruodžio 16 d. buvimo nuo 2014 m. birželio 19 d. laikotarpis nebeaktualus ir pan.).

               1.5.
                     Padėtis, susijusi su valstybėmis narėmis, kurios taiko dar ne visas Šengeno acquis nuostatas, valstybėmis narėmis, kurios nedalyvauja įgyvendinant ES bendrą vizų politiką, ir asocijuotosiomis šalimis

               Valstybėms narėms, kurios į ES įstojo 2004 m. (Čekija, Estija, Kipras, Latvija, Lietuva, Vengrija, Malta, Lenkija, Slovėnija ir Slovakija), 2007 m. (Bulgarija ir Rumunija) ir 2013 m. (Kroatija), Susitarimas privalomas nuo jo įsigaliojimo dienos.

               Bulgarija, Kroatija, Kipras ir Rumunija įgyvendina dar ne visas Šengeno acquis nuostatas. Šios šalys ir toliau išduos nacionalines vizas, galiojančias tik jų teritorijoje. Šioms valstybėms narėms visiškai įgyvendinus Šengeno acquis, jos toliau taikys Susitarimą.

               Visiems klausimams, nepriskiriamiems Susitarimo taikymo sričiai, nacionalinė teisė bus taikoma iki tos dienos, kai šios valstybės narės visiškai įgyvendins Šengeno acquis. Nuo tos dienos klausimams, kurie nereglamentuojami Susitarimu, bus taikomos Šengeno taisyklės ir (arba) nacionalinė teisė.

               Bulgarija, Kroatija, Kipras ir Rumunija gali pripažinti visų Konvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo šalių bei asocijuotųjų šalių leidimus gyventi, D kategorijos vizas ir trumpalaikes vizas, išduotas trumpalaikiam buvimui jų teritorijoje
                  9
               .

               Pagal Konvencijos dėl 1985 m. birželio 14 d. Šengeno susitarimo dėl laipsniško bendrų sienų kontrolės panaikinimo įgyvendinimo 21 straipsnį visos šios konvencijos šalys turi pripažinti, kad viena kitos išduotos ilgalaikės vizos arba leidimai gyventi galioja trumpalaikiam buvimui viena kitos teritorijoje. Šios konvencijos šalys ir asocijuotosios šalys pripažįsta viena kitos išduotus leidimus gyventi, D kategorijos vizas ir trumpalaikes vizas, reikalingas atvykimui ir trumpam buvimui.

               Susitarimas netaikomas Danijai, Airijai ir Jungtinei Karalystei, tačiau prie jo pridėtos bendros deklaracijos, kuriose išreikštas tų valstybių narių pageidavimas su Armėnija sudaryti dvišalius susitarimus dėl vizų režimo supaprastinimo.

               Nors Islandija, Lichtenšteinas, Norvegija ir Šveicarija yra asocijuotosios Šengeno susitarimo šalys, joms Susitarimas netaikomas. Vis dėlto prie Susitarimo pridėta bendra deklaracija dėl šių asocijuotųjų Šengeno susitarimo šalių pageidavimo nedelsiant su Armėnija sudaryti dvišalius susitarimus dėl vizų režimo supaprastinimo.

               1.6.
                     Susitarimas ir dvišaliai susitarimai

               Susitarimo 13 straipsnyje nustatyta, kad:

               „Nuo įsigaliojimo dienos šis Susitarimas yra viršesnis už visų dvišalių arba daugiašalių sutarčių ar susitarimų, sudarytų tarp atskirų valstybių narių ir Armėnijos, nuostatas tiek, kiek šių sutarčių ar susitarimų nuostatos apima klausimus, reglamentuojamus šiuo Susitarimu“.

               Nuo Susitarimo įsigaliojimo dienos nustojo galioti valstybių narių ir Armėnijos sudarytų dvišalių susitarimų nuostatos dėl klausimų, priskiriamų Susitarimo taikymo sričiai. Pagal ES teisę valstybės narės turi imtis būtinų priemonių, kad pašalintų nesuderinamas savo dvišalių susitarimų ir Susitarimo nuostatas.

               Jei valstybė narė yra sudariusi su Armėnija dvišalį susitarimą arba sutartį dėl klausimų, kuriems Susitarimas netaikomas, įsigaliojus Susitarimui toks susitarimas arba sutartis būtų taikomi toliau.

               II.
                     SU KONKREČIOMIS NUOSTATOMIS SUSIJUSIOS GAIRĖS

               2.1.
                     Visiems prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims galiojančios naujos taisyklės

               Svarbu. Reikia atkreipti dėmesį į tai, kad toliau nurodytos lengvatos, susijusios su vizos mokesčiu, prašymų išduoti vizą tvarkymo procedūrų trukme, išvykimu, jeigu buvo prarasti arba pavogti dokumentai, ir vizos pratęsimu išskirtinėmis aplinkybėmis, taikomos visiems Armėnijos piliečiams, kurie pateikia prašymą išduoti vizą, ir vizos turėtojams, įskaitant, pavyzdžiui, turistus.

               2.1.1.
                     Prašymo išduoti vizą tvarkymo mokestis

               Susitarimo 6 straipsnio 1 dalyje nustatyta:

               „1.Prašymo išduoti vizą tvarkymo mokestis yra 35 EUR“.

               Pagal 6 straipsnio 1 dalį prašymo išduoti vizą tvarkymo mokestis yra 35 EUR. Šis mokestis bus taikomas visiems Armėnijos piliečiams, pateikusiems prašymą išduoti trumpalaikę vizą (įskaitant turistus), neatsižvelgiant į atvykimų skaičių.

               Susitarimo 6 straipsnio 2 dalyje nustatyta (N.B. Įgyvendinimo taisyklės išdėstytos po nurodytos kategorijos):

               „2.
                     Nedarant poveikio šio straipsnio 3 daliai, nuo prašymo išduoti vizą tvarkymo mokesčio atleidžiami šių kategorijų asmenys:

               a)
                     pensininkai;“

               Kad iš šios kategorijos asmenų nebūtų imamas vizos mokestis, prašymą išduoti vizą pateikiantys asmenys turi pateikti savo, kaip pensininko, statusą patvirtinančius dokumentus, t. y. pensijos knygelę arba pensijos gavimo pažymėjimą. Nuo šio mokesčio neatleidžiama tais atvejais, kai kelionės tikslas yra mokama veikla.

               „b)
                     vaikai iki 12 metų;“

               Kad iš šios kategorijos asmenų nebūtų imamas vizos mokestis, prašymą išduoti vizą pateikiantys asmenys turi pateikti jų amžių patvirtinantį dokumentą.

               „c)
                     nacionalinių ir regioninių Vyriausybių, Konstitucinio Teismo ir Aukščiausiojo teismo nariai, jeigu jiems šiuo Susitarimu nėra nustatytas bevizis režimas;„

               Regioninių vyriausybių nariais laikomi teritorinių administracijų nariai, t. y. sričių (armėn. marzpet) gubernatoriai ir jų pavaduotojai, taip pat Jerevano meras ir jo (-s) pavaduotojas. Kad iš šios kategorijos asmenų nebūtų imamas vizos mokestis, prašymą išduoti vizą pateikiantys asmenys turi pateikti Armėnijos valdžios institucijų išduotą jų pareigas patvirtinantį dokumentą.

               „d)
                     neįgalieji ir, jei reikia, juos lydintys asmenys;“

               Kad nebūtų imamas vizos mokestis, reikėtų pateikti dokumentus, kad abu prašymus išduoti vizą pateikiantys asmenys priklauso šiai kategorijai. Prašymus išduoti vizą pateikiantys neįgalūs asmenys turi pateikti medicinos pažymos, kuria patvirtinama negalia, išrašą. Tais atvejais, kai prašymą pateikiančių asmenų negalia yra akivaizdi (aklieji, galūnių netekę asmenys), pakanka vizą išduodančios konsulinės įstaigos vizualaus pripažinimo.

               Pagrįstais atvejais prašymą išduoti vizą gali pateikti neįgaliojo atstovas arba globėjas.

               „e)
                     Armėnijos piliečių, teisėtai gyvenančių valstybių narių teritorijoje, arba Sąjungos piliečių, gyvenančių valstybės narės, kurios pilietybę jie turi, teritorijoje, artimi giminaičiai – sutuoktiniai, vaikai (įskaitant įvaikius), tėvai (įskaitant globėjus), seneliai ir anūkai;

               f)
                     oficialių delegacijų nariams, taip pat nuolatiniams oficialių delegacijų nariams, kurie pagal oficialų Armėnijai adresuotą kvietimą dalyvauja susitikimuose, konsultacijose, derybose arba mainų programose, taip pat renginiuose, kuriuos vienos iš valstybių narių teritorijoje organizuoja tarpvyriausybinės organizacijos;

               g)
                     mokiniai, studentai, aukštesnės studijų pakopos studentai ir lydintieji mokytojai, kurie vyksta studijų arba mokymosi tikslais, įskaitant mainų programas ir kitokią su mokyklomis susijusią veiklą;

               h)
                     žurnalistai ir juos lydintys techniniai darbuotojai, atliekantys profesines pareigas;“

               Kad iš šios kategorijos asmenų nebūtų imamas vizos mokestis, prašymą išduoti vizą pateikiantys asmenys turi pateikti dokumentą, kuriuo patvirtinama, kad jie yra žurnalistų arba žiniasklaidos darbuotojų profesinių organizacijų nariai – sąsaja su Susitarimo 4 straipsniu ir gairių 2.2.1. skyriaus e punktu.

               „i)
                     tarptautinių sporto renginių dalyviai ir juos lydintys asmenys, atliekantys profesines pareigas;“

               Sirgaliai nebus laikomi lydinčiais asmenimis.

               „j)
                     pilietinės visuomenės organizacijų atstovai ir valstybėse narėse registruotų armėnų bendruomenės ne pelno organizacijų kviestiniai asmenys, vykstantys dalyvauti mokymuose, seminaruose, konferencijose, taip pat pagal mainų programas arba visos Armėnijos ir armėnų bendruomenės paramos programas;“

               Kad iš šios kategorijos asmenų nebūtų imamas vizos mokestis, prašymą išduoti vizą pateikiantys asmenys turi pateikti dokumentą, kuriuo patvirtinama, kad jie yra pilietinės visuomenės organizacijų arba ne pelno organizacijų nariai – sąsaja su Susitarimo 4 straipsniu.

               „k)
                     mokslo, akademinėje, kultūros ir meno veikloje, įskaitant universitetų ir kitokias mainų programas, dalyvaujantys asmenys;

               l)
                     asmenys, pateikę dokumentus, įrodančius jų kelionės būtinybę dėl humanitarinių priežasčių, įskaitant skubios medicininės pagalbos gavimą, ir tokį asmenį lydintis asmuo arba asmenys, vykstantys į artimo giminaičio laidotuves arba norintys aplankyti sunkiai sergantį artimą giminaitį.“

               Iš pirmiau minėtų kategorijų asmenų neimamas joks mokestis. Be to, pagal Vizų kodekso 16 straipsnio 4 dalį reikalavimas mokėti vizos mokestį netaikomas šių kategorijų asmenims:

               -mokslo darbuotojams, Europos Sąjungoje keliaujantiems mokslinių tyrimų vykdymo tikslais, kaip apibrėžta 2005 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijoje Nr. 2005/761/EB;

               -ne pelno organizacijų atstovams, jaunesniems nei 25 metų amžiaus, dalyvaujantiems seminaruose, konferencijose, sporto, kultūriniuose ar švietimo renginiuose, kuriuos organizuoja ne pelno organizacijos.

               Vizų kodekso 16 straipsnio 6 dalyje nurodyta, kad: „Atskirais atvejais mokėtina vizos mokesčio suma gali būti neimama arba sumažinama, kai šia priemone skatinami kultūriniai ar sportiniai interesai bei interesai užsienio politikos bei vystymosi politikos srityse, kitose esminių visuomeninės svarbos interesų srityse arba dėl humanitarinių priežasčių“.

               Vizų kodekso 16 straipsnio 7 dalyje nurodyta, kad vizos mokestis mokamas eurais, trečiosios šalies, kurioje pateikiamas prašymas, nacionaline valiuta arba paprastai toje trečiojoje šalyje naudojama valiuta. Šis mokestis negrąžinamas, išskyrus atvejus, kai prašymas yra nepriimtinas arba kai konsulatas nėra kompetentingas.

               Siekiant išvengti neatitikimų, dėl kurių galėtų būti ieškoma palankiausių vizų išdavimo sąlygų, tais atvejais, kai mokestis mokamas užsienio valiuta, valstybės narės visiems prašymą išduoti vizą pateikiantiems Armėnijos piliečiams turėtų nustatyti panašų vizos mokestį.

               Pagal Vizų kodekso 16 straipsnio 8 dalį prašymą išduoti vizą pateikusiems Armėnijos piliečiams išduodamas sumokėto vizos mokesčio kvitas.

               Susitarimo 6 straipsnio 3 dalyje nustatyta:

               „3.
                     Jei išduodama vizas valstybė narė bendradarbiauja su išorės paslaugų teikėju, jis gali imti aptarnavimo mokestį. Šis mokestis proporcingas išorės paslaugų teikėjo išlaidoms, patirtoms teikiant paslaugą, ir neviršija 30 EUR. Valstybės narės gali, kaip ir anksčiau, visiems prašymą išduoti vizą teikiantiems asmenims leisti teikti prašymus tiesiogiai jų konsulatuose.“

               Vizų kodekso 43 straipsnyje pateikiama išsami informacija apie bendradarbiavimo su išorės paslaugų teikėjais būdus ir jų užduotis.

               2.1.2.
                     Prašymų išduoti vizą tvarkymo procedūrų trukmė

               Susitarimo 7 straipsnyje nustatyta:

               „1.
                     Valstybių narių diplomatinės atstovybės ir konsulinės įstaigos priima sprendimą dėl prašymo išduoti vizą per 10 kalendorinių dienų nuo prašymo ir vizai išduoti reikalingų dokumentų gavimo.

               2.
                     Atskirais atvejais, t. y. jeigu reikalingas išsamesnis prašymo nagrinėjimas, sprendimo dėl prašymo išduoti vizą priėmimo laikotarpis gali būti pratęstas iki 30 kalendorinių dienų.

               3.
                     Skubiais atvejais sprendimo dėl prašymo išduoti vizą priėmimo laikotarpis gali būti sutrumpintas iki 2 arba mažiau darbo dienų.“

               Iš esmės sprendimas dėl prašymo išduoti vizą bus priimamas per 10 kalendorinių dienų nuo priimtino prašymo išduoti vizą pateikimo dienos.

               Atskirais atvejais, t. y. kai reikia išsamiau nagrinėti prašymą, arba atstovavimo atveju, kai konsultuojamasi su atstovaujamosios valstybės narės valdžios institucijomis, šis laikotarpis gali būti pratęstas daugiausia iki 30 kalendorinių dienų.

               Visi šie terminai pradedami skaičiuoti tik tada, kai parengiama prašymo byla, t. y. nuo prašymo išduoti vizą ir patvirtinamųjų dokumentų gavimo dienos.

               Paprastai diplomatinėse atstovybėse ir konsulinėse įstaigose, kuriose veikia susitikimo paskyrimo sistema, laikas iki susitikimo neskaičiuojamas kaip prašymo nagrinėjimo laikas. Šis klausimas, taip pat kitos praktinės prašymo išduoti vizą pateikimo sąlygos reglamentuojamos Vizų kodekso (9 straipsnio) nuostatomis.

               Kaip nustatyta Susitarimo 7 straipsnio 4 dalyje, jei reikalaujama, kad prašymai išduoti vizą būtų teikiami susitarus dėl susitikimo, toks susitikimas „paprastai turi įvykti per dvi savaites nuo tos dienos, kai jo buvo paprašyta“.

               „Pagrįstais skubos atvejais“ (kai dėl priežasčių, kurių prašymą išduoti vizą pateikiantis asmuo negalėjo numatyti, prašymo išduoti vizą nebuvo galima pateikti anksčiau) „konsulatas gali leisti prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims pateikti jį nesusitarus dėl susitikimo arba susitikimas paskiriamas nedelsiant.“

               Nustatant susitikimo laiką reikėtų atsižvelgti į galimą skubą, kurios gali paprašyti prašymą išduoti vizą pateikiantis asmuo. Sprendimą sutrumpinti sprendimo dėl prašymo išduoti vizą priėmimo laikotarpį priima konsulinis pareigūnas.

               2.1.3. Vizos pratęsimas išskirtinėmis aplinkybėmis

               Susitarimo 9 straipsnyje nustatyta, kad:

               „Armėnijos piliečiams, kurie negali išvykti iš valstybių narių teritorijos iki jų vizoje nurodytos datos dėl force majeure arba humanitarinių priežasčių, vizos terminas pratęsiamas nemokamai pagal priimančiosios valstybės teisės aktus laikotarpiui, kurio reikia grįžti į valstybę, kurioje jie gyvena“.

               Dėl vizos galiojimo pratęsimo dėl pagrįstų asmeninių priežasčių, kai vizos turėtojas negali išvykti iš valstybės narės teritorijos iki vizos įklijoje nurodytos datos, taikomas Vizų kodekso 33 straipsnis, jeigu tai suderinama su Susitarimo nuostatomis. Todėl pagal Susitarimą viza nemokamai pratęsiama dėl force majeure arba humanitarinių priežasčių.

               2.2. Naujos taisyklės, taikomos tam tikrų kategorijų prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims

               2.2.1.
                     Kelionės tikslą patvirtinantys dokumentai

               Iš 4 straipsnio 1 dalyje išvardytų kategorijų asmenų bus reikalaujama pateikti tik nurodytus kelionės tikslą patvirtinančius dokumentus. Kaip nurodyta 4 straipsnio 3 dalyje, nebus reikalaujama jokio kito kelionės tikslo pagrindimo, kvietimo arba patvirtinimo. Vis dėlto tai nereiškia, kad nebus reikalaujama asmeniškai pateikti prašymo išduoti vizą arba dokumentų, kuriais patvirtinamas, pavyzdžiui, pragyvenimo šaltinis.

               Jei atskirais atvejais išlieka abejonių dėl kelionės tikslą patvirtinančio dokumento autentiškumo, pagal Vizų kodekso 21 straipsnio 8 dalį prašymą išduoti vizą pateikęs asmuo gali būti kviečiamas atvykti į ambasadą ir (arba) konsulatą papildomo išsamaus pokalbio, per kurį jam gali būti pateikiama klausimų dėl faktinio kelionės tikslo arba ketinimo grįžti. Tokiais atskirais atvejais prašymą išduoti vizą pateikęs asmuo gali pats arba išimtiniais atvejais konsulinio pareigūno prašymu pateikti papildomų dokumentų. Jungtinis komitetas atidžiai stebės, kaip laikomasi šių nuostatų.

               4 straipsnyje nenurodytų kategorijų asmenims (pavyzdžiui, turistams) toliau taikomos bendrosios taisyklės, susijusios su kelionės tikslą patvirtinančiais dokumentais. Šios taisyklės taip pat taikomos dokumentams dėl tėvų sutikimo, reikalingo jaunesnių kaip 18 metų vaikų kelionių atveju.

               Klausimams, nepriskiriamiems Susitarimo taikymo sričiai, kaip antai kelionės dokumentų pripažinimui arba grįžimo ir pakankamų pragyvenimo lėšų garantijoms, bus taikomos Šengeno taisyklės arba nacionalinė teisė.

               Paprastai kartu su prašymu išduoti vizą bus pateikiamas 4 straipsnio 1 dalyje reikalaujamo dokumento originalas. Vis dėlto konsulatas gali pradėti nagrinėti prašymą išduoti vizą remdamasis dokumento faksimile arba kopijomis. Nepaisant to, konsulatas gali paprašyti dokumento originalo, kai pateikiamas pirmasis prašymas išduoti vizą; dokumento originalo taip pat bus prašoma atskirais atvejais, jeigu kyla kokių nors abejonių.

               „4 straipsnis. Kelionės tikslą patvirtinantys dokumentai

               1.Šių kategorijų Armėnijos piliečiams pakanka toliau išvardytų dokumentų vykimo į kitą Šalį tikslui pagrįsti:

               a)
                     artimiems giminaičiams – sutuoktiniams, vaikams (įskaitant įvaikius), tėvams (įskaitant globėjus), seneliams ir anūkams, – lankantiems Armėnijos piliečius, teisėtai gyvenančius valstybių narių teritorijoje, arba Europos Sąjungos piliečius, gyvenančius valstybės narės, kurios pilietybę jie turi, teritorijoje:

               –
                     priimančiojo asmens raštiško kvietimo;“

               Šiuo punktu reglamentuojama Armėnijos piliečių artimų giminaičių, vykstančių į valstybes nares aplankyti Armėnijos piliečių, teisėtai gyvenančių valstybių narių teritorijoje, arba Europos Sąjungos piliečių, gyvenančių valstybės narės, kurios pilietybę jie turi, teritorijoje, padėtis.

               Kviečiančiojo asmens parašo autentiškumą turi patvirtinti kompetentinga institucija, remdamasi gyvenamosios šalies nacionalinės teisės aktais. Kvietimą turėtų patvirtinti kompetentingos institucijos. Armėnijos Respublikos vyriausybės pavedimu valstybėse narėse dirbančių diplomatų, techninių ir administracijos darbuotojų bei kitų pareigūnų parašų autentiškumas bus tvirtinamas diplomatinės atstovybės arba konsulinės įstaigos vadovo raštu arba verbaline nota.

               „b)
                     oficialių delegacijų nariams, taip pat nuolatiniams tokių delegacijų nariams, kurie pagal oficialų Armėnijai adresuotą kvietimą dalyvauja susitikimuose, konsultacijose, derybose arba mainų programose, taip pat renginiuose, kuriuos vienos iš valstybių narių teritorijoje organizuoja tarpvyriausybinės organizacijos:

               –
                     kompetentingos Armėnijos valdžios institucijos rašto, kuriuo patvirtinama, kad prašymą išduoti vizą teikiantis asmuo yra šios delegacijos narys (arba šios delegacijos nuolatinis narys), vykstantis į kitos Šalies teritoriją dalyvauti minėtuose renginiuose, kartu su oficialaus kvietimo kopija;“

               Kompetentingos valdžios institucijos rašte, kuriuo patvirtinama, kad prašymą išduoti vizą teikiantis asmuo yra delegacijos narys, vykstantis į kitos Šalies teritoriją dalyvauti oficialiame renginyje, turi būti nurodyti prašymą išduoti vizą teikiančio asmens vardas ir pavardė. Oficialiame kvietime nereikia nurodyti prašymą išduoti vizą teikiančio asmens vardo ir pavardės, tačiau tai gali būti daroma tuo atveju, kai kvietimas skiriamas konkrečiam asmeniui.

               Ši nuostata taikoma oficialių delegacijų nariams, neatsižvelgiant į jų turimo paso rūšį.

               „c)
                     mokiniams, studentams, aukštesnės studijų pakopos studentams ir lydintiesiems mokytojams, kurie vyksta studijų arba mokymosi tikslais, įskaitant mainų programas ir kitokią su mokyklomis susijusią veiklą:

               –
                     raštiško priimančiojo universiteto, koledžo arba mokyklos kvietimo arba studento pažymėjimo arba lankytinų kursų pažymėjimo;“

               Studento pažymėjimas, kaip kelionės tikslo patvirtinimas, priimamas tik jeigu jį išdavė priimantysis universitetas, koledžas ar mokykla, kurioje vyks studijos arba mokymas.

               „d)
                     dėl medicininių priežasčių vykstantiems asmenims ir, jei reikia, juos lydintiems asmenims:

               –
                     oficialaus medicinos įstaigos dokumento, kuriuo patvirtinama, kad būtina medicininė priežiūra šioje institucijoje ir būtinas lydintysis asmuo, taip pat pakankamų lėšų medicininiam gydymui apmokėti įrodymo;“

               Turės būti pateikiamas medicinos įstaigos dokumentas, kuriuo patvirtinami trys aspektai: būtina medicininė priežiūra šioje įstaigoje, būtinas lydintysis asmuo ir pakankamos lėšos medicininiam gydymui apmokėti, pvz., išankstinio apmokėjimo dokumentas.

               „e)
                     žurnalistams ir juos lydintiems techniniams darbuotojams, einantiems profesines pareigas:

               –
                     profesinės organizacijos arba prašymą išduoti vizą teikiančio asmens darbdavio išduoto pažymėjimo arba kito dokumento, kuriuo patvirtinama, kad atitinkamas asmuo yra kvalifikuotas žurnalistas, ir kad kelionės tikslas – atlikti žurnalistinį darbą, arba kad šis asmuo yra žurnalistą lydintis techninis darbuotojas, atliekantis profesines pareigas;“

               Šiai kategorijai nepriskiriami laisvai samdomi žurnalistai ir jų asistentai.

               Turi būti pateikiamas pažymėjimas arba dokumentas, kuriuo patvirtinama, kad prašymą išduoti vizą teikiantis asmuo yra kvalifikuotas žurnalistas arba profesines pareigas atliekantis lydintysis asmuo, ir tokio asmens darbdavio išduoto dokumento, kuriame nurodoma, kad kelionės tikslas – atlikti arba padėti atlikti žurnalistinį darbą, originalas.

               Armėnijoje veikia keletas profesinių organizacijų, kurios atstovauja žurnalistų arba juos lydinčių profesines pareigas atliekančių asmenų interesams ir galėtų išduoti pažymėjimus, kuriais būtų patvirtinama, kad atitinkamas asmuo yra kvalifikuotas žurnalistas arba lydintysis asmuo, atliekantis konkrečias profesines pareigas. Norėdami įvertinti šių profesinių organizacijų statusą, konsulatų darbuotojai gali apsilankyti interneto svetainėje

                  www.e-register.am

               . Konsulatai taip pat gali priimti prašymą išduoti vizą pateikiančio asmens darbdavio išduotą pažymėjimą.

               „f)
                     tarptautinių sporto renginių dalyviams ir juos lydintiems asmenims, atliekantiems profesines pareigas:

               –
                     priimančiosios organizacijos, valstybių narių kompetentingų institucijų, nacionalinių sporto federacijų arba nacionalinių olimpinių komitetų raštiško kvietimo;“

               Tarptautinių sporto renginių atveju į lydinčiųjų asmenų sąrašą bus įtraukiami tik profesines pareigas atliekantys asmenys: treneriai, masažuotojai, vadybininkai, medicinos darbuotojai ir sporto klubų vadovai. Todėl sirgaliai nebus laikomi lydinčiaisiais asmenimis.

               „g)
                     verslininkams ir verslo organizacijų atstovams:

               –
                     priimančiojo juridinio asmens arba įmonės, tokio juridinio asmens arba įmonės organizacijos, biuro arba filialo, valstybių narių valstybinės ar vietos valdžios institucijos arba prekybos ir pramonės parodų, konferencijų ir simpoziumų, rengiamų vienos iš valstybių narių teritorijoje, organizacinio komiteto raštiško kvietimo, patvirtinto kompetentingos valdžios institucijos pagal nacionalinės teisės aktus;“

               Norėdami patikrinti, ar verslo organizacija egzistuoja, konsulatų darbuotojai gali apsilankyti interneto svetainėje www.e-register.am.

               „h)
                     laisvųjų profesijų atstovams, dalyvaujantiems tarptautinėse parodose, konferencijose, simpoziumuose, seminaruose ar kituose panašiuose renginiuose:

               –
                     priimančiosios organizacijos raštiško kvietimo, kuriuo patvirtinama, kad atitinkamas asmuo dalyvauja renginyje;

               i)
                     pilietinės visuomenės organizacijų atstovams ir valstybėse narėse registruotų armėnų bendruomenės ne pelno organizacijų kviestiniams asmenims, vykstantiems dalyvauti mokymuose, seminaruose, konferencijose, taip pat pagal mainų programas arba visos Armėnijos ir armėnų bendruomenės paramos programas:

               –
                     priimančiosios organizacijos raštiško kvietimo, patvirtinimo, kad asmuo yra pilietinės visuomenės organizacijos atstovas arba dalyvauja visos Armėnijos arba armėnų bendruomenės paramos veikloje ir tokios organizacijos įsteigimo pažymėjimo iš atitinkamo registro, išduoto valstybinės valdžios institucijos pagal nacionalinės teisės aktus;“

               Turi būti pateikiamas pilietinės visuomenės organizacijos dokumentas, kuriuo patvirtinama, kad prašymą išduoti vizą pateikiantis asmuo atstovauja šiai organizacijai.

               Kompetentinga Armėnijos valdžios institucija, išduodanti pilietinės visuomenės organizacijos įsteigimo pažymėjimą, yra Teisingumo ministerija.

               Registras, kuriame registruojami pilietinės visuomenės organizacijų įsteigimo pažymėjimai, yra Valstybinis juridinių asmenų registras. Teisingumo ministerija tvarko elektroninę NVO duomenų bazę, kurią galima rasti Teisingumo ministerijos interneto svetainėje adresu https://www.e-register.am.

               Susitarimas netaikomas atskiriems pilietinės visuomenės organizacijų nariams.

               „j)
                     mokslo, akademinėje, kultūros ir meno veikloje, įskaitant universitetų ir kitokias mainų programas, dalyvaujantiems asmenims:

               –
                     priimančiosios organizacijos raštiško kvietimo dalyvauti tokioje veikloje;

               k)
                     vairuotojams, vykdantiems tarptautinius krovinių ir keleivių pervežimus į valstybių narių teritoriją Armėnijoje registruotomis transporto priemonėmis:

               –
                     raštiško Armėnijos nacionalinės vežėjų asociacijos (sąjungos), teikiančios tarptautinių pervežimų keliais paslaugas, prašymo, kuriame nurodomas kelionių tikslas, maršrutas, trukmė ir dažnumas;“

               Armėnijos nacionalinė vežėjų asociacija, kompetentinga išduoti raštiškus prašymus profesionaliems vairuotojams, yra Armėnijos tarptautinė vežėjų asociacija (angl. AIRCA).

               „l)
                     susigiminiavusių miestų ir kitų savivaldos institucijų organizuojamų oficialių mainų programų dalyviams:

               –
                     šių miestų administracijos vadovų (merų) arba savivaldos institucijų raštiško kvietimo;“

               Miesto ar rajono administracijos vadovas arba meras, kompetentingas išduoti raštišką kvietimą, yra priimančiojo miesto ar rajono, kuriame bus vykdoma miestų giminiavimosi veikla, administracijos vadovas arba meras. Šiai kategorijai priskiriami tik oficialiai susigiminiavę miestai.

               „m)
                     lankantiesiems kariškių arba civilių kapus:

               –
                     oficialaus dokumento, patvirtinančio palaidojimo faktą ir tai, kad kapas yra išlikęs, taip pat pareiškėjo ir palaidoto asmens giminystės arba kitokio ryšio įrodymo.“

               Susitarime konkrečiai nenurodyta, kurios šalies institucijos turėtų išduoti minėtą oficialų dokumentą: šalies, kurioje yra kapas, ar šalies, kurioje gyvena kapą norintis aplankyti asmuo. Reikėtų pripažinti, kad tokį oficialų dokumentą gali išduoti bet kurios šalies kompetentingos institucijos.

               Turi būti pateikiamas minėtas oficialus dokumentas, kuriuo patvirtinamas palaidojimo faktas ir tai, kad kapas yra išlikęs, taip pat prašymą išduoti vizą pateikiančio asmens ir palaidoto asmens giminystės arba kitokio ryšio įrodymas.

               Svarbu. Susitarimu nenustatoma jokių naujų fizinių ar juridinių asmenų, teikiančių raštiškus kvietimus, atsakomybės taisyklių. Tais atvejais, kai tokie kvietimai išduodami siekiant sukčiauti, taikomi atitinkami ES ir (arba) nacionalinės teisės aktai.

               2.2.2.
                     Daugkartinių vizų išdavimas

               Tais atvejais, kai prašymą išduoti vizą pateikiantis asmuo turi dažnai keliauti į valstybių narių teritoriją, trumpalaikės vizos gali būti išduodamos keliems apsilankymams, jeigu bendra šių apsilankymų trukmė neviršija 90 dienų per 180 dienų laikotarpį.

               Susitarimo 5 straipsnyje nustatyta:

               „1.
                     Valstybių narių diplomatinės atstovybės ir konsulinės įstaigos išduoda 5 metus galiojančias daugkartines vizas šių kategorijų piliečiams:

               a)
                     sutuoktiniams ir jaunesniems nei 21 metų arba išlaikomiems vaikams (įskaitant įvaikius) ir tėvams (įskaitant globėjus), lankantiems Armėnijos piliečius, teisėtai gyvenančius valstybėse narėse, arba Sąjungos piliečius, gyvenančius valstybės narės, kurios pilietybę jie turi, teritorijoje;

               b)
                     profesines pareigas atliekantiems nacionalinių ir regioninių Vyriausybių, Konstitucinio Teismo ir Aukščiausiojo teismo nariams, jeigu jie šiuo Susitarimu nėra atleisti nuo vizos reikalavimo;

               c)
                     nuolatiniams oficialių delegacijų nariams, kurie pagal oficialų Armėnijai adresuotą kvietimą reguliariai turi dalyvauti susitikimuose, konsultacijose, derybose arba mainų programose, taip pat renginiuose, kuriuos valstybių narių teritorijoje organizuoja tarpvyriausybinės organizacijos.

               Kai akivaizdu, kad keliauti dažnai arba reguliariai būtina arba ketinama trumpesnį laikotarpį, išimties tvarka išduodama daugkartinė viza, galiojanti tik atitinkamą laikotarpį, jeigu:

               –
                     a punkte nurodytų asmenų atveju – teisėtai Sąjungoje gyvenantiems Armėnijos piliečiams išduoto leidimo teisėtai gyventi galiojimo trukmė,

               –
                     b punkte nurodytų asmenų atveju – tarnybinių įgaliojimų terminas,

               –
                      c punkte nurodytų asmenų atveju – nuolatinio oficialios delegacijos nario statuso galiojimo trukmė,

               yra trumpesnė nei penkeri metai.“

               Atsižvelgiant į tų kategorijų asmenų profesinį statusą arba jų giminystės ryšius su Armėnijos piliečiu, kuris teisėtai gyvena valstybių narių teritorijoje, arba su ES piliečiu, gyvenančiu valstybėje narėje, kurios pilietybę ji (-s) turi, jiems galima pagrįstai išduoti daugkartinę vizą, kuri galioja penkerius metus arba kurios galiojimo terminas neviršija tarnybinių įgaliojimų termino ar leidimo teisėtai gyventi galiojimo trukmės, jeigu šie laikotarpiai yra trumpesni nei penkeri metai.

               Asmenys, kuriems taikomas Susitarimo 5 straipsnio 1 dalies a punktas, turi pateikti dokumentus, kuriais patvirtinama kviečiančiojo asmens teisėta gyvenamoji vieta.

               Asmenys, kuriems taikomas Susitarimo 5 straipsnio 1 dalies b punktas, turėtų pateikti savo profesinio statuso ir įgaliojimų trukmės patvirtinimą.

               Ši nuostata nebus taikoma asmenims, kuriems taikomas Susitarimo 5 straipsnio 1 dalies b punktas, jeigu pagal Susitarimą jiems netaikomas vizos reikalavimas, t. y. jeigu jie turi diplomatinį pasą.

               Asmenys, kuriems taikomas Susitarimo 5 straipsnio 1 dalies c punktas, turi pateikti dokumentus, kuriais patvirtinamas jų, kaip nuolatinių delegacijų narių, statusas ir būtinybė reguliariai dalyvauti posėdžiuose, konsultacijose, derybose arba mainų programose.

               Tais atvejais, kai akivaizdu, kad keliauti dažnai arba reguliariai būtina ar ketinama trumpesnį laikotarpį, daugkartinė viza galios tik šį laikotarpį.

               „2.
                     Valstybių narių diplomatinės atstovybės ir konsulinės įstaigos išduoda vienus metus galiojančias daugkartines vizas šių kategorijų piliečiams (su sąlyga, kad per praėjusius metus jie buvo gavę bent vieną vizą ir pasinaudojo ja laikydamiesi lankomos valstybės teisės aktų, reglamentuojančių atvykimą ir buvimą jos teritorijoje):

               a) oficialių delegacijų nariams, kurie pagal oficialų Armėnijai adresuotą kvietimą reguliariai dalyvauja susitikimuose, konsultacijose, derybose arba mainų programose, taip pat renginiuose, kuriuos valstybių narių teritorijoje organizuoja tarpvyriausybinės organizacijos;

               b) pilietinės visuomenės organizacijų atstovams ir valstybėse narėse registruotų armėnų bendruomenės ne pelno organizacijų kviestiniams asmenims, vykstantiems į valstybes nares dalyvauti mokymuose, seminaruose, konferencijose, taip pat pagal mainų programas arba visos Armėnijos ir armėnų bendruomenės paramos programas;

               c) tarptautinėse parodose, konferencijose, simpoziumuose, seminaruose ar kituose panašiuose renginiuose dalyvaujantiems laisvųjų profesijų atstovams, kurie reguliariai vyksta į valstybes nares;

               d) mokslo, kultūros arba meno veikloje, įskaitant universitetų ir kitokias mainų programas, dalyvaujantiems asmenims, kurie reguliariai vyksta į valstybes nares;

               e) studentams ir aukštesnės studijų pakopos studentams, kurie reguliariai vyksta studijų arba mokymosi tikslais, įskaitant mainų programas;

               f) susigiminiavusių miestų ir kitų savivaldos institucijų organizuojamų oficialių mainų programų dalyviams;

               g) asmenims, kuriems dėl medicininių priežasčių būtina reguliariai lankytis valstybėse narėse, ir, jei reikia, juos lydintiems asmenims;

               h) žurnalistai ir juos lydintys techniniai darbuotojai, atliekantys profesines pareigas;

               i) verslininkams ir verslo organizacijų atstovams, reguliariai vykstantiems į valstybes nares;

               j) tarptautinių sporto renginių dalyviams ir juos lydintiems asmenims, atliekantiems profesines pareigas;

               k) vairuotojams, vykdantiems tarptautinius krovinių ir keleivių pervežimus į valstybių narių teritoriją Armėnijoje registruotomis transporto priemonėmis.

               Kai akivaizdu, kad keliauti dažnai arba reguliariai būtina arba ketinama trumpesnį laikotarpį, nukrypstant nuo pirmo sakinio išduodama tik atitinkamą laikotarpį galiojanti daugkartinė viza.“

               Iš esmės vienus metus galiojančios daugkartinės vizos bus išduodamos pirmiau nurodytų kategorijų asmenims, jeigu per ankstesnius metus (12 mėnesių) prašymą išduoti vizą pateikiantis asmuo buvo gavęs bent vieną vizą, pasinaudojo ja laikydamasis lankomos (-ų) valstybės (-ių) teisės aktų (pavyzdžiui, neviršijo leidžiamo buvimo trukmės) ir jeigu prašymas išduoti daugkartinę vizą yra pagrįstas.

               Tais atvejais, kai nėra pagrindo išduoti vienus metus galiojančią vizą (pavyzdžiui, mainų programa trunka trumpiau nei metus arba asmeniui į keliones vykti reikia ne visus metus), vizos galiojimo trukmė bus trumpesnė nei vieni metai, jeigu tenkinami kiti vizos išdavimo reikalavimai.

               „3.
                     Valstybių narių diplomatinės atstovybės ir konsulinės įstaigos šio straipsnio 2 dalyje išvardytų kategorijų asmenims išduoda nuo 2 iki 5 metų galiojančias daugkartines vizas, su sąlyga, kad per praėjusius 2 metus jie pasinaudojo vienus metus galiojančia daugkartine viza laikydamiesi lankomos valstybės teisės aktų, reglamentuojančių atvykimą ir buvimą jos teritorijoje, išskyrus tuos atvejus, kai akivaizdu, kad keliauti dažnai arba reguliariai būtina arba ketinama trumpesnį laikotarpį – tuomet išduodama tik atitinkamą laikotarpį galiojanti daugkartinė viza.

               4. Šio straipsnio 1–3 dalyse išvardytų asmenų visa buvimo valstybių narių teritorijoje trukmė negali viršyti 90 dienų per 180 dienų laikotarpį.“

               Nuo dvejų iki penkerių metų galiojančios daugkartinės vizos bus išduodamos Susitarimo 5 straipsnio 2 dalyje nurodytų kategorijų asmenims su sąlyga, kad per praėjusius dvejus metus (24 mėnesius) jie pasinaudojo dviem vienus metus galiojančiomis daugkartinėmis vizomis laikydamiesi lankomos (-ų) valstybės (-ių) teritorijoje (-ose) galiojančių teisės aktų, reglamentuojančių atvykimą ir buvimą, ir prašymas išduoti daugkartinę vizą tebėra pagrįstas. Reikia pažymėti, kad nuo dvejų iki penkerių metų galiojanti viza bus išduodama tik tais atvejais, jeigu prašymą išduoti vizą pateikiančiam asmeniui per ankstesnių dvejų metų laikotarpį buvo išduotos dvi ne trumpiau kaip vienus metus galiojusios vizos ir jeigu tas asmuo jomis naudojosi laikydamasis lankomos (-ų) valstybės (-ių) teritorijoje galiojančių teisės aktų, reglamentuojančių atvykimą ir buvimą. Diplomatinės atstovybės ir konsulinės įstaigos, įvertinusios kiekvieną prašymą išduoti vizą, nuspręs, kokiam laikotarpiui – nuo 2 iki 5 metų – išduoti šias vizas.

               Nėra įpareigojimo išduoti daugkartinę vizą, jeigu prašymą išduoti vizą pateikiantis asmuo nepasinaudojo anksčiau išduota viza.

               2.2.3.
                     Diplomatinių pasų turėtojai

               Susitarimo 10 straipsnyje nustatyta:

               „1.
                     Armėnijos piliečiai, turintys galiojančius diplomatinius pasus, gali atvykti į valstybių narių teritoriją, iš jos išvykti arba vykti per ją tranzitu be vizų.

               2.
                     Šio straipsnio 1 dalyje nurodyti piliečiai valstybių narių teritorijoje be vizos gali būti ne ilgiau kaip 90 dienų per 180 dienų laikotarpį.“

               Susitarimu nereglamentuojamos diplomatų skyrimo valstybėse narėse procedūros. Taikoma įprasta akreditavimo procedūra.

               III.
                     BENDRADARBIAVIMAS KELIONĖS DOKUMENTŲ KLAUSIMAIS

               Prie Susitarimo pridėtoje bendroje deklaracijoje Šalys susitaria, kad pagal Susitarimo 12 straipsnį įsteigtas Jungtinis komitetas turėtų įvertinti atitinkamų kelionės dokumentų saugumo lygio poveikį šio Susitarimo veikimui. Todėl Šalys įsipareigojo nuolatos informuoti viena kitą apie priemones, kurių imtasi siekiant, kad vienam asmeniui nebūtų išduodami keli kelionės dokumentai, ir kelionės dokumentų saugumo techniniams aspektams nustatyti, taip pat priemones, susijusias su kelionės dokumentų išdavimo personalizavimo procesu.

               IV.
                     STATISTIKA

               Siekiant sudaryti sąlygas Susitarimu įsteigtam Jungtiniam komitetui veiksmingai stebėti, kaip įgyvendinamas Susitarimas, valstybių narių diplomatinės atstovybės ir konsulinės įstaigos turėtų kas šešis mėnesius pateikti Komisijai statistinius duomenis. Jei įmanoma, šiuos duomenis reikėtų suskirstyti pagal mėnesius ir nurodyti:

               - kiek kiekvienos rūšies vizų išduota skirtingų Susitarimu nustatytų kategorijų asmenims;

               -kiek kartų atsisakyta išduoti vizą skirtingų Susitarimu nustatytų kategorijų asmenims;

               -kiek išduota daugkartinių vizų;

               -kokia yra išduotų daugkartinių vizų galiojimo trukmė;

               -kiek nemokamų vizų išduota skirtingų Susitarimu nustatytų kategorijų asmenims.

                     (1)

                           OL L 289, 2013 10 30, p. 2–11.

                     (2)

                           2001 m. kovo 15 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 539/2001 nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus, OL L 81, 2001 3 21, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2013 m. gruodžio 11 d. Reglamentu (ES) Nr. 1289/2013, OL L 347, 2013 12 20, p. 74.

                     (3)

                           OL L 239, 2000 9 22, p. 19.

                     (4)

                           2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 810/2009, nustatantis Bendrijos vizų kodeksą (Vizų kodeksas), OL L 243, 2009 9 15, p. 1.

                     (5)

                           Visų pirma 2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso (Šengeno sienų kodeksas), OL L 77, 2016 3 23, p. 1.

                     (6)

                           2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso (Šengeno sienų kodeksas), OL L 77, 2016 3 23, p. 1.

                     (7)

                           Plg. Vizų kodekso 2, 24 ir 25 straipsnius.

                     (8)

                           Žr. visų pirma pakeitimus, padarytus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 610/2013, OL L 182, 2013 6 29, p. 1.

                     (9)

                           2014 m. gegužės 15 d. patvirtintas ir 2014 m. birželio 16 d. įsigaliojęs Sprendimas Nr. 565/2014/ES, kuriuo Bulgarija, Kroatija, Kipras ir Rumunija gali vienašališkai pripažinti tik tas vienodas trumpalaikes vizas, kurias turint galima atvykti du ar daugiau kartų, Šengeno susitarimo šalių išduotas ilgalaikes vizas ir leidimus gyventi ir riboto teritorinio galiojimo vizas, išduodamas Kosovo išduotų pasų turėtojams, taip pat Kroatijos išduodamas nacionalines vizas ir leidimus gyventi, kaip lygiaverčius jų nacionalinėms vizoms tiek vykstant tranzitu, tiek numatomam buvimui jų teritorijoje ne ilgiau kaip 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį. Nuo 2014 m. liepos 14 d. Bulgarija, Kroatija, Kipras ir Rumunija gali taikyti naujas taisykles, kuriomis pakeičiamas 2006 m. birželio 14 d. Sprendimas Nr. 895/2006/EB ir 2008 m. birželio 17 d. Sprendimas Nr. 582/2008/EB.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 03 16
            COM(2016) 149 final
            2016/0081(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi pagal Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos susitarimą dėl paprastesnės trumpalaikių vizų išdavimo Žaliojo Kyšulio Respublikos ir Europos Sąjungos piliečiams tvarkosįsteigtame jungtiniame komitete, dėl Jungtinio susitarimo valdymo komiteto darbo tvarkos taisyklių priėmimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               2014 m. gruodžio 1 d. įsigaliojo Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos susitarimas dėl paprastesnės trumpalaikių vizų išdavimo Žaliojo Kyšulio Respublikos ir Europos Sąjungos piliečiams tvarkos. Siekiant supaprastinti vizų išdavimo Žaliojo Kyšulio ir ES piliečiams tvarką, Susitarime abipusiškumo pagrindu nustatytos teisiškai privalomos teisės ir prievolės. Susitarimo 10 straipsniu įsteigtas jungtinis komitetas, kuriam pavesta stebėti, kaip įgyvendinamas Susitarimas. Pagal Susitarimo 10 straipsnio 4 dalį jungtinis komitetas privalo nustatyti savo darbo tvarkos taisykles.

               Darbo tvarkos taisyklės, kurios bus priimtos, nebus Susitarimo dalimi.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               Darbo tvarkos taisyklės, kurios turi būti priimtos atsižvelgiant į Komisijos atstovui jungtiniame komitete pagal šį pasiūlymą suteiktus įgaliojimus, užtikrins Jungtinio komiteto darbo organizavimą ir padės rengti posėdžius ir atlikti su jais susijusius darbus.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

                  Šio pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo priede išdėstytos darbo tvarkos taisyklės yra 2015 m. birželio mėn. Žaliajame Kyšulyje vykusių konsultacijų su atsakingomis institucijomis rezultatas. Su valstybėmis narėmis konsultuotasi taikant rašytinę procedūrą, kuri baigėsi 2015 m. spalio 23 d.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Šis pasiūlymas neturi poveikio ES biudžetui.

               2016/0081 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu
                  turi būti laikomasi pagal Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos
                  susitarimą dėl paprastesnės trumpalaikių vizų išdavimo
                  Žaliojo Kyšulio Respublikos ir Europos Sąjungos piliečiams tvarkos
                  įsteigtame jungtiniame komitete,
                  dėl
                  Jungtinio susitarimo valdymo komiteto darbo tvarkos taisyklių priėmimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 9 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)
                     jungtinis komitetas buvo įsteigtas pagal Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos susitarimo dėl paprastesnės trumpalaikių vizų išdavimo Žaliojo Kyšulio Respublikos ir Europos Sąjungos piliečiams tvarkos (toliau – Susitarimas) 10 straipsnį. Straipsnio 4 dalyje numatyta, kad Komitetas turi nustatyti savo darbo tvarkos taisykles;

               (2)
                     darbo tvarkos taisyklės būtinos jungtinio komiteto, kuriam pavesta vykdyti Susitarimą ir stebėti jo įgyvendinimą, darbui organizuoti;

               (3)
                     tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi jungtiniame komitete dėl Jungtinio susitarimo valdymo komiteto darbo tvarkos taisyklių priėmimo,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi pagal Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos susitarimo dėl paprastesnės trumpalaikių vizų išdavimo Žaliojo Kyšulio Respublikos ir Europos Sąjungos piliečiams tvarkos 10 straipsnį įsteigtame jungtiniame komitete, dėl Jungtinio susitarimo valdymo komiteto darbo tvarkos taisyklių priėmimo grindžiama prie šio sprendimo pridedamu jungtinio komiteto sprendimo projektu.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 03 16
            COM(2016) 149 final
            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl TARYBOS SPRENDIMO
            kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi pagal Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos susitarimą dėl paprastesnės trumpalaikių vizų išdavimo Žaliojo Kyšulio Respublikos ir Europos Sąjungos piliečiams tvarkosįsteigtame jungtiniame komitete, dėl Jungtinio susitarimo valdymo komiteto darbo tvarkos taisyklių priėmimo

               PROJEKTAS

               JUNGTINIO VIZŲ REŽIMO SUPAPRASTINIMO KOMITETO,
               ĮSTEIGTO
               EUROPOS SĄJUNGOS

               IR ŽALIOJO KYŠULIO RESPUBLIKOS

               SUSITARIMU DĖL PAPRASTESNĖS TRUMPALAIKIŲ VIZŲ IŠDAVIMO

               ŽALIOJO KYŠULIO RESPUBLIKOS IR EUROPOS SĄJUNGOS PILIEČIAMS TVARKOS,

               ... d. SPRENDIMAS Nr.

               dėl jo darbo tvarkos taisyklių priėmimo

               JUNGTINIS KOMITETAS,

               atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio susitarimą dėl paprastesnės trumpalaikių vizų išdavimo Žaliojo Kyšulio Respublikos ir Europos Sąjungos piliečiams tvarkos (toliau – Susitarimas), ypač į jo 10 straipsnio 4 dalį,

               kadangi tas Susitarimas įsigaliojo 2014 m. gruodžio 1 d.,

               NUSPRENDĖ:

               1 straipsnis

               Šio sprendimo priede nustatomos Jungtinio Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos susitarimo dėl paprastesnės trumpalaikių vizų išdavimo Žaliojo Kyšulio Respublikos ir Europos Sąjungos piliečiams tvarkos valdymo komiteto darbo tvarkos taisyklės.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta …

               Europos Sąjungos vardu

                     Žaliojo Kyšulio Respublikos vardu

               PRIEDAS

               JUNGTINIO

               EUROPOS SĄJUNGOS IR ŽALIOJO KYŠULIO RESPUBLIKOS SUSITARIMO

               DĖL PAPRASTESNĖS TRUMPALAIKIŲ VIZŲ IŠDAVIMO ŽALIOJO KYŠULIO RESPUBLIKOS IR EUROPOS SĄJUNGOS PILIEČIAMS TVARKOS

               VALDYMO KOMITETO DARBO TVARKOS TAISYKLĖS

               1 straipsnis

               Pirmininkavimas

               Jungtiniam vizų režimo supaprastinimo komitetui drauge pirmininkauja Europos Sąjungos atstovas ir Žaliojo Kyšulio Respublikos atstovas.

               2 straipsnis

               Jungtinio komiteto uždaviniai

               1)Pagal Susitarimo 10 straipsnio 2 dalį jungtiniam vizų režimo supaprastinimo komitetui visų pirma pavedamos šios užduotys:

               a)stebėti, kaip įgyvendinamas Susitarimas;

               b)siūlyti Susitarimo pakeitimus arba papildymus;

               c)spręsti ginčus, kylančius dėl Susitarimo nuostatų aiškinimo ar taikymo.

               2)Jungtinis vizų režimo supaprastinimo komitetas gali sutarti dėl rekomenduojamų gairių arba geriausios praktikos, kad padėtų įgyvendinti Susitarimą.

               3 straipsnis

               Posėdžiai

               1)Jungtinis vizų režimo supaprastinimo komitetas posėdžiauja pagal poreikį vienos iš Šalių prašymu bent kartą per metus.

               2)Jeigu nesusitariama kitaip, Šalys posėdžius rengia paeiliui.

               3)Jungtinio vizų režimo supaprastinimo komiteto posėdžius šaukia abu pirmininkai.

               4)Abu pirmininkai nustato posėdžio datą ir, siekdami tinkamai pasirengti, laiku pasikeičia reikalingais dokumentais, jeigu įmanoma, keturiolika dienų iki posėdžio.

               5)Posėdį rengianti Šalis sprendžia logistinius klausimus.

               4 straipsnis

               Delegacijos

               Likus bent septynioms dienoms iki posėdžio Šalys praneša viena kitai apie planuojamą delegacijų sudėtį.

               5 straipsnis

               Posėdžių darbotvarkė

               1)Kiekvieno posėdžio preliminarią darbotvarkę parengia abu pirmininkai ne vėliau kaip prieš keturiolika dienų iki posėdžio. Į darbotvarkės projektą įtraukiami klausimai, dėl kurių įtraukimo į darbotvarkę bet kuris iš abiejų pirmininkų gavo prašymą ne vėliau kaip prieš keturiolika dienų iki posėdžio.

               2)Bet kuri Šalis, pritarus kitai Šaliai, bet kuriuo metu prieš posėdį gali preliminarią darbotvarkę papildyti. Prašymai į preliminarią darbotvarkę įtraukti papildomų klausimų teikiami raštu ir į juos atsižvelgiama kuo lanksčiau.

               3)Kiekvieno posėdžio pradžioje abu pirmininkai patvirtina galutinę darbotvarkę. Preliminarioje darbotvarkėje nenumatyti klausimai, Šalims sutarus, gali būti įtraukiami į galutinę darbotvarkę ir į juos atsižvelgiama kuo lanksčiau.

               6 straipsnis

               Posėdžio protokolai

               1)Posėdžio bendrapirmininkis, kurio šalis surengė posėdį, kuo skubiau parengia protokolo projektą.

               2)Atsižvelgiant į kiekvieną darbotvarkės klausimą, protokole paprastai nurodomi:

               a)Jungtiniam vizų režimo supaprastinimo komitetui pateikti dokumentai;

               b)pareiškimai, kuriuos Šalys prašė įtraukti; ir

               c)konkrečiais klausimais priimti sprendimai, pateiktos rekomendacijos ir padarytos išvados.

               3)Protokole taip pat pateikiamas atitinkamų delegacijų dalyvių sąrašas ir nurodoma, kuriai ministerijai, agentūrai ar institucijai jie atstovauja.

               4)Protokolą Jungtinis vizų režimo supaprastinimo komitetas patvirtina kitame posėdyje.

               7 straipsnis

               Jungtinio vizų režimo supaprastinimo komiteto sprendimai ir rekomendacijos

               1)Jungtinis vizų režimo supaprastinimo komitetas sprendimus priima abiejų Šalių sutarimu.

               2)Jungtinio vizų režimo supaprastinimo komiteto sprendimai vadinami „sprendimais“, nurodomas jų eilės numeris ir pateikiamas dalyko aprašas. Taip pat nurodoma sprendimo įsigaliojimo data. Sprendimus pasirašo Jungtinio vizų režimo supaprastinimo komiteto atstovai, kuriems suteikti įgaliojimai veikti Šalių vardu. Sprendimai sudaromi dviem egzemplioriais ir kiekviena versija yra autentiška.

               3)Jungtinio vizų režimo supaprastinimo komiteto rekomendacijoms 1 ir 2 dalys taikomos mutatis mutandis.

               8 straipsnis

               Išlaidos

               1)Kiekviena Šalis padengia savo dalyvavimo Jungtinio vizų režimo supaprastinimo komiteto posėdžiuose išlaidas: personalo, kelionės, pragyvenimo, pašto ar telekomunikacijų.

               2)Kitas su posėdžių organizavimu susijusias išlaidas paprastai apmoka juos rengianti Šalis.

               9 straipsnis

               Administracinės procedūros

               1)Jeigu nenusprendžiama kitaip, Jungtinio vizų režimo supaprastinimo komiteto posėdžiai nėra vieši.

               2)Jungtinio vizų režimo supaprastinimo komiteto protokolai ir kiti dokumentai laikomi konfidencialiais.

               3)Abiejų pirmininkų sutikimu galima kviesti ir kitus dalyvius, kurie nėra Šalių arba valstybių narių pareigūnai, ir jiems taikomi tie patys konfidencialumo reikalavimai.

               4)Šalys gali rengti viešus pranešimus arba kitaip informuoti suinteresuotus visuomenės narius apie Jungtinio komiteto posėdžių rezultatus.

               Europos Sąjungos vardu
                     Žaliojo Kyšulio Respublikos vardu

               Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos

               JUNGTINIO ES IR ŽALIOJO KYŠULIO RESPUBLIKOS SUSITARIMO

               DĖL PAPRASTESNĖS TRUMPALAIKIŲ VIZŲ IŠDAVIMO ŽALIOJO KYŠULIO RESPUBLIKOS IR EUROPOS SĄJUNGOS PILIEČIAMS TVARKOS

               VALDYMO KOMITETO BENDRA DEKLARACIJA,

               PRIDEDAMA PRIE DARBO TVARKOS TAISYKLIŲ

               Siekdamos užtikrinti tęstinį, suderintą ir tinkamą Susitarimo įgyvendinimą, Žaliojo Kyšulio Respublika, Europos Komisija ir valstybės narės tarp oficialių Jungtinio komiteto posėdžių skubiems klausimams spręsti palaiko neoficialius ryšius. Per kitą Jungtinio komiteto posėdį bus parengta ataskaita dėl šių klausimų ir neoficialių ryšių.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 07 10
            COM(2015) 334 final
            2015/0147(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasiEEE jungtiniame komitete dėl EEE susitarimo II priedo (Techniniai reglamentai, standartai, tyrimai ir sertifikavimas) ir XX priedo (Aplinka) dalinio pakeitimo(Degalų kokybės direktyva)

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               Siekiant užtikrinti būtiną vidaus rinkos teisinį saugumą ir vientisumą, EEE jungtinis komitetas turi įtraukti visus susijusius ES teisės aktus į EEE susitarimą kuo greičiau po jų priėmimo.

               2.KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               EEE jungtinio komiteto sprendimo projektu (pridedamu prie siūlomo Tarybos sprendimo) siekiama iš dalies pakeisti EEE susitarimo II priedą (Techniniai reglamentai, standartai, tyrimai ir sertifikavimas) ir XX priedą (Aplinka), kad į EEE susitarimą būtų įtraukta Direktyva 2009/30/EB dėl benzino, dyzelinių degalų (dyzelino) ir gazolių kokybės rodiklių, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų stebėsenos ir mažinimo mechanizmą, iš dalies keičianti Tarybos direktyvos 1999/32/EB nuostatas dėl vidaus vandens kelių laivų kuro kokybės rodiklių ir panaikinanti Direktyvą 93/12/EEB
                  1
               .

               Kadangi EEE narėmis esančios ELPA valstybės prašo atlikti adaptacijas, kuriomis nukrypstama nuo ES acquis, ir pakeitimus, kurie yra daugiau nei vien techniniai patikslinimai, kaip numatyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 2894/94 1 straipsnio 3 dalyje, Taryba priima atitinkamą ES poziciją.

               ELPA teikia šiuos paaiškinimus dėl prašomų adaptacijų:

               2 straipsnio 5 dalis:

               2 straipsnio 5 dalyje pateikta Direktyvoje 98/70/EB vartojamos sąvokos „valstybės narės, kurioms būdinga žema aplinkos temperatūra vasarą“ apibrėžtis. Į šią grupę turėtų būti įtrauktos Islandija ir Norvegija. Todėl a adaptacija numatyta jas įtraukti į 2 straipsnio 5 dalį.

               3 straipsnio 4 dalis:

               Islandijoje buvo sukurta nauja atsinaujinančiojo metanolio gamybos procedūra. Į benziną įmaišant atsinaujinančiojo metanolio suteikiama galimybė pakeisti iškastinį kurą ir mažinti transporto degalų priklausomybę nuo iškastinio kuro Islandijoje. Direktyva 98/70/EB su pakeitimais, padarytais Direktyva 2009/30/EB, leidžiamas 3 proc. v/v metanolio kiekis benzine.

               Maišant benziną su alkoholiais padidėja degalų garų slėgis. Direktyva 2009/30/EB į tai atsižvelgiama numatant etanoliui taikomą nukrypti leidžiančią nuostatą, kuria leidžiama nukrypti nuo didžiausių garų slėgio ribų. Šia nukrypti leidžiančia nuostata remiama biokuro rinkos plėtra. Reikia numatyti panašią benzinui, kurio sudėtyje yra 3 proc. v/v metanolio kiekis, taikomą nukrypti leidžiančią nuostatą, kad Islandijos rinkai vasaros mėnesiais būtų leidžiama pateikti benziną, sumaišytą su atsinaujinančiuoju metanoliu.

               Atsižvelgiant į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą, pridedamą prie Direktyvos 2009/30/EB pasiūlymo
                  2
               , „Direktyva 98/70 reglamentuojamas didžiausias benzino garų slėgis vasarą, siekiant kontroliuoti išmetamus lakiuosius organinius junginius (LOJ). Išmetami LOJ kelia susirūpinimą, nes 1) jie yra ozono, kuris daro neigiamą poveikį aplinkai ir žmonių sveikatai, susidarymo pirmtakai ir 2) tam tikri angliavandeniliai, pvz., benzenas, kelia konkretų pavojų sveikatai“.

               Nemetaninių lakiųjų organinių junginių (NMLOJ) išmetimas Islandijoje sumažėjo; išmetamųjų teršalų kiekis 2009 m. buvo 58 proc. mažesnis už 1990 m. lygį. Direktyva 2002/3/EB nustatytos ir Islandijos reglamentu Nr. 745/2003 įgyvendintos ozono siektinos vertės, kurių tikslas yra apsaugoti žmonių sveikatą (didžiausias dienos 8 valandų vidurkis 120 μg/m3), Islandijoje vasaros laikotarpiu nėra viršijamos. Įmaišant metanolio į benziną prie LOJ, išmetamų iš degalų, pridedamas metanolis. Metanolio fotocheminio ozono susidarymo potencialo (POCP) indeksas (20,5) yra mažesnis nei benzino (61), dėl ko būtų galima tikėtis sumažinti didesnio garų slėgio poveikį ozono susidarymui.

               Dėl galimo poveikio sveikatai, iš esmės peržiūrėjus pagal tarpusavio vertinimo procedūrą įvertintą literatūrą apie įkvėptų metanolio garų toksiškumą, nerasta jokių įrodymų, kuriais remiantis būtų galima daryti išvadą, kad nedidelis kiekis metanolio garų yra žalingas sveikatai. Vidutinė trijų vasaros mėnesių temperatūra Islandijoje yra mažesnė kaip 11 °C. Palyginus vidutinę vasaros temperatūrą Europos miestuose ir nustatytas benzino lakumo klases, matyti, kad benzinas, kurio garų slėgis viršija 80 kPa, Europos miestuose naudojamas tais mėnesiais, kuomet vidutinė temperatūra viršija 12 °C.

               Todėl Jungtinio komiteto sprendimo projekte numatoma adaptacija, kuria nurodoma, kad Islandija gali leisti vasarą teikti rinkai etanolio ar metanolio turintį benziną, kurio didžiausias garų slėgis – 70 kPa, su sąlyga, kad naudojamas etanolis yra biodegalai arba kad išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimas naudojant metanolį atitinka 7b straipsnio 2 dalyje nurodytus kriterijus.

               7b straipsnio 6 dalis:

               Ši nuostata susijusi su konkrečia ES bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) dalimi. Atsižvelgiant į tai, kad BŽŪP nėra EEE susitarimo dalis, į Jungtinio komiteto sprendimo projektą įtrauktas adaptacijos tekstas, pagal kurį 7b straipsnio 6 dalis yra netaikoma.

               7a–7e straipsnių taikymas Lichtenšteinui:

               Lichtenšteine nėra tiekėjų, kaip apibrėžta direktyvos 2 straipsnio 8 dalyje. Pagal 1996 m. birželio 21 d. Šveicarijos mineralinės alyvos mokesčio įstatymą, kuris taikomas Lichtenšteinui remiantis Lichtenšteino ir Šveicarijos muitų sąjunga, degalų importo mokesčius turi sumokėti importuotojas arba kuro saugyklos savininkas. Lichtenšteine tiesioginio benzino ir dyzelino importo nėra. Todėl, kadangi 7a–7e straipsniuose nustatytų pareigų negalima priskirti jokiam tiekėjui, šie straipsniai gali būti netaikomi Lichtenšteinui ir į Jungtinio komiteto sprendimo projektą buvo įtrauktas atitinkamas adaptacijos tekstas.

               3.TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI

               Tarybos reglamento (EB) Nr. 2894/94 dėl EEE susitarimo įgyvendinimo tvarkos 1 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, nustato poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi dėl tokių sprendimų.

               Komisija teikia EEE jungtinio komiteto sprendimo projektą, kad Taryba jį priimtų kaip Sąjungos poziciją. Komisija tikisi galėsianti pateikti ją EEE jungtiniame komitete artimiausiu metu.

               2015/0147 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi
                  EEE jungtiniame komitete dėl EEE susitarimo II priedo (Techniniai reglamentai, standartai, tyrimai ir sertifikavimas) ir XX priedo (Aplinka) dalinio pakeitimo
                  (Degalų kokybės direktyva)

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį, 192 straipsnio 1 dalį ir 218 straipsnio 9 dalį,

               atsižvelgdama į 1994 m. lapkričio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2894/94 dėl Europos ekonominės erdvės susitarimo įgyvendinimo tvarkos
                  3
               , ypač į jo 1 straipsnio 3 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Europos ekonominės erdvės susitarimas
                  4
                (toliau – EEE susitarimas) įsigaliojo 1994 m. sausio 1 d.;

               (2)pagal EEE susitarimo 98 straipsnį EEE jungtinis komitetas gali nuspręsti iš dalies pakeisti, inter alia, EEE susitarimo II priedą (Techniniai reglamentai, standartai, tyrimai ir sertifikavimas) ir XX priedą (Aplinka);

               (3)į EEE susitarimą turi būti įtraukta Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/30/EB
                  5
               ;

               (4)todėl EEE susitarimo II priedas ir XX priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti;

               (5)Sąjungos pozicija EEE jungtiniame komitete turėtų būti grindžiama pridedamu sprendimo projektu,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete dėl siūlomo EEE susitarimo II priedo (Techniniai reglamentai, standartai, tyrimai ir sertifikavimas) ir XX priedo (Aplinka) dalinio pakeitimo, grindžiama EEE jungtinio komiteto sprendimo projektu, pridedamu prie šio sprendimo.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/30/EB, iš dalies keičianti Direktyvos 98/70/EB nuostatas dėl benzino, dyzelinių degalų (dyzelino) ir gazolių kokybės rodiklių, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų stebėsenos ir mažinimo mechanizmą, iš dalies keičianti Tarybos direktyvos 1999/32/EB nuostatas dėl vidaus vandens kelių laivų kuro kokybės rodiklių ir panaikinanti Direktyvą 93/12/EEB, OL L 140, 2009 6 5, p. 88.

                     (2)
                  SEK(2007) 55.

                     (3)
                  OL L 305, 1994 11 30, p. 6.

                     (4)
                  OL L 1, 1994 1 3, p. 3.

                     (5)
                  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/30/EB, iš dalies keičianti Direktyvos 98/70/EB nuostatas dėl benzino, dyzelinių degalų (dyzelino) ir gazolių kokybės rodiklių, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų stebėsenos ir mažinimo mechanizmą, iš dalies keičianti Tarybos direktyvos 1999/32/EB nuostatas dėl vidaus vandens kelių laivų kuro kokybės rodiklių ir panaikinanti Direktyvą 93/12/EEB, OL L 140, 2009 6 5, p. 88.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 07 10
            COM(2015) 334 final
            PRIEDAS
            EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. .../2015kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo II priedas (Techniniai reglamentai, standartai, tyrimai ir sertifikavimas) ir XX priedas (Aplinka)
            prie
            Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasiEEE jungtiniame komitete dėl EEE susitarimo II priedo (Techniniai reglamentai, standartai, tyrimai ir sertifikavimas) ir XX priedo (Aplinka) dalinio pakeitimo(Degalų kokybės direktyva)

               PRIEDAS

                  EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS
                  Nr. .../2015

                  kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo II priedas (Techniniai reglamentai, standartai, tyrimai ir sertifikavimas) ir XX priedas (Aplinka)

               EEE JUNGTINIS KOMITETAS,

               atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 98 straipsnį,

               kadangi:

               (1)į EEE susitarimą turi būti įtraukta 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/30/EB, iš dalies keičianti Direktyvos 98/70/EB nuostatas dėl benzino, dyzelinių degalų (dyzelino) ir gazolių kokybės rodiklių, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų stebėsenos ir mažinimo mechanizmą, iš dalies keičianti Tarybos direktyvos 1999/32/EB nuostatas dėl vidaus vandens kelių laivų kuro kokybės rodiklių ir panaikinanti Direktyvą 93/12/EEB
                  1
               ;

               (2)Direktyva 2009/30/EB panaikinama į EEE susitarimą įtraukta Tarybos direktyva 93/12/EEB
                  2
               , todėl ji turi būti išbraukta iš EEE susitarimo;

               (3)todėl EEE susitarimo II ir XX priedai turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               EEE susitarimo II priedo XVII skyrius iš dalies keičiamas taip:

               1.6 a punktas (Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/70/EB) papildomas šia įtrauka:

               „-32009 L 0030: 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 88).

               2.6 a punktas (Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/70/EB) papildomas šiuo tekstu:

               „c)2 straipsnio 5 dalyje po žodžio „Suomija“ pridedamas žodis „Islandija“, o po žodžio „Lietuva“ pridedamas žodis „Norvegija“.

               d)3 straipsnio 4 dalyje po pirmos pastraipos įterpiama ši pastraipa:

               „Islandija gali leisti vasaros laikotarpiu teikti rinkai etanolio ar metanolio turintį benziną, kurio didžiausias garų slėgis – 70 kPa, su sąlyga, kad naudojamas etanolis yra biodegalai arba kad išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimas naudojant metanolį atitinka 7b straipsnio 2 dalyje nurodytus kriterijus.“

               e)7a–7e straipsniai netaikomi Lichtenšteinui.

               f)7b straipsnio 6 dalis netaikoma ELPA valstybėms.“

               3.6 punkto (Tarybos direktyva 93/12/EEB) tekstas išbraukiamas.

               2 straipsnis

               EEE susitarimo XX priedo 21ad punktas (Tarybos direktyva 1999/32/EB) papildomas šia įtrauka:

               „-32009 L 0030: 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 88).“

               3 straipsnis

               Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede skelbtinas Direktyvos 2009/30/EB tekstas islandų ir norvegų kalbomis yra autentiškas.

               4 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja […], jei pateikti visi pranešimai pagal EEE susitarimo 103 straipsnio 1 dalį*.

                  35 straipsnis

               Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

               Priimta Briuselyje

                     EEE jungtinio komiteto vardu

                     Pirmininkas

                     EEE jungtinio komiteto
                     sekretoriai

                     (1)
                  OL L 140, 2009 6 5, p. 88.

                     (2)
                  OL L 74, 1993 3 27, p. 81.

                     (3)
                  [Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.] [Konstituciniai reikalavimai nurodyti.]