Svarbus teisinis pranešimas

|

52005PC0524

Pasiūlymas Tarybos reglamentas nustatantis Uzbekistanui tam tikras ribojančias priemones  /* KOM/2005/0524 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 20.10.2005KOM(2005) 524 galutinis.PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASnustatantis Uzbekistanui tam tikras ribojančias priemones.(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1.  2005 m. gegužės 23 d. Taryba griežtai pasmerkė „nenuosaikius, neproporcingus ir beatodairiškus veiksmus, Uzbekijos saugumo pajėgoms panaudojant jėgą“ to mėnesio pradžioje Andidžane (Andijan) Rytų Uzbekistane. Taryba paragino Uzbekijos valdžią tinkamai reaguoti į Jungtinių Tautų reikalavimą atlikti nepriklausomą tyrimą, o 2005 m. birželio 13 d. – persvarstyti savo poziciją iki 2005 m. birželio pabaigos.2.  Kadangi iki šiol negautas reikiamas atsakymas, Bendrojoje pozicijoje 2005/.../BUSP numatyta, inter alia, nedelsiant uždrausti įrangos, kuri gali būti panaudota vidinėms represijoms, eksportą ir techninės bei finansinės paramos, susijusios su tokia įranga, karine veikla ir ginklais bei karine įranga, teikimą.3.  Kadangi ribojančias priemones reglamentuoja Europos bendrijos steigimo sutarties nuostatos, Komisija siūlo priimti reglamentą siekiant nutraukti arba apriboti ekonominius santykius su Uzbekistanu tiek, kiek numatyta Bendrojoje pozicijoje.PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASnustatantis Uzbekistanui tam tikras ribojančias priemonesEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 60 ir 301 ir straipsnius,atsižvelgdama į 2005 m. spalio xx d. Tarybos bendrąją poziciją 2005/.../BUSP dėl ribojančių priemonių Uzbekistanui[1],atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:4.  2005 m. gegužės 23 d. Taryba griežtai pasmerkė „nenuosaikius, neproporcingus ir beatodairiškus veiksmus, Uzbekijos saugumo pajėgoms panaudojant jėgą“ to mėnesio pradžioje Andidžane (Andijan) Rytų Uzbekistane. Taryba išreiškė didelį apgailestavimą, kad Uzbekijos valdžia tinkamai nereagavo į Jungtinių Tautų reikalavimą atlikti nepriklausoma tarptautinį tyrimą. 2005 m. birželio 13 d. ji paragino Uzbekijos vadžią iki 2005 m. birželio pabaigos persvarstyti savo poziciją.5.  Kadangi iki šiol negautas reikiamas atsakymas, Bendrojoje pozicijoje 2005/.../BUSP numatyta, kad turi būti nustatytos tam tikros ribojančios priemonės pradiniam vienerių metų laikotarpiui, kurio metu jos bus nuolat peržiūrimos.6.  Viena iš Bendrojoje pozicijoje 2005/.../BUSP numatytų ribojančių priemonių yra, inter alia, uždrausti įrangos, kuri gali būti panaudota vidinėms represijoms, eksportą ir techninės bei finansinės paramos, susijusios su karine veikla, ginklais ir visomis susijusiomis medžiagomis bei įranga, kuri gali būti panaudota vidinėms represijoms, teikimą.7.  Šias priemones apima Sutarties nuostatos, ir todėl siekiant, kad ūkio subjektai visose valstybėse narėse jas taikytų vienodai, būtina priimti Bendrijos teisės aktą joms įgyvendinti Bendrijos mastu. Šiame reglamente Bendrijos teritorija − tai valstybių narių, kurioms taikoma Sutartis, teritorijos, taikant Sutartyje nustatytas sąlygas.8.  Ateityje įrangos, kuri gali būti panaudota vidinėms represijoms, sąrašą reikėtų papildyti Kombinuotosios nomenklatūros nuorodų numeriais, kaip nurodyta Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priede[2].9.  Valstybės narės turi nustatyti sankcijas už šio reglamento nuostatų pažeidimus. Šios sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.10.  Siekiant užtikrinti šiame reglamente numatytų priemonių veiksmingumą, šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną nuo jo paskelbimo,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisŠiame reglamente vartojamos tokios sąvokos:1. „įranga, kuri gali būti panaudota vidinėms represijoms“ – I priede išvardytos prekės;2. „techninė parama“ − bet kokia techninė pagalba, susijusi su remontu, plėtra, gamyba, surinkimu, bandymu, technine priežiūra ar bet kokiu kitu techniniu aptarnavimu, teikiama instrukcijų, patarimų, mokymo, darbo žinių ar įgūdžių perdavimo ar konsultacinių paslaugų forma; be to, techninė parama apima žodinės paramos formas;3. „Bendrijos teritorija“ – tai valstybių narių, kurioms taikoma Sutartis, teritorijos, taikant Sutartyje nustatytas sąlygas.2 straipsnisDraudžiama:a) tiesiogiai ar netiesiogiai parduoti, tiekti, perduoti arba eksportuoti įrangą, kuri gali būti panaudota vidinėms represijoms, kuri yra Bendrijos kilmės arba ne Bendrijos kilmės, bet kokiam asmeniui, subjektui, institucijai – arba turint tikslą ją panaudoti – Uzbekistane.b) tiesiogiai arba netiesiogiai teikti techninę paramą, susijusią su a punkte minima įranga, bet kokiam asmeniui, subjektui, institucijai – arba turint tikslą ją panaudoti – Uzbekistane.c) tiesiogiai arba netiesiogiai finansuoti arba teikti finansinę paramą, susijusią su a punkte minima įranga, bet kokiam asmeniui, subjektui, institucijai – arba turint tikslą ją panaudoti – Uzbekistane.d) sąmoningai ir apgalvotai dalyvauti veikloje, kurios tikslas arba poveikis yra tiesiogiai ar netiesiogiai remti a, b ir c punktuose minimus sandorius.3 straipsnisDraudžiama:a) tiesiogiai arba netiesiogiai teikti techninę pagalbą, susijusią su karine veikla ir ginklų bei visų susijusių medžiagų, įskaitant ginklus ir šaudmenis, karines transporto priemones ir įrangą, sukarintą įrangą ir atsargines jų dalis, tiekimu, gamyba, priežiūra ir panaudojimu, bet kokiam asmeniui, subjektui, institucijai – arba turint tikslą ją panaudoti – Uzbekistane;b) tiesiogiai arba netiesiogiai finansuoti arba teikti finansinę pagalbą, susijusią su karine veikla, įskaitant pirmiausia dotacijas, paskolas ir eksporto kredito draudimą, parduodant, tiekiant, perduodant arba eksportuojant ginklus ir susijusias medžiagas arba teikiant atitinkamą techninę pagalbą ir kitokias paslaugas bet kokiam asmeniui, subjektui, institucijai – arba turint tikslą ją panaudoti – Uzbekistane;c) sąmoningai ir apgalvotai dalyvauti veikloje, kurios tikslas arba poveikis yra remti a ir b punktuose minimus sandorius.4 straipsnis1. Nukrypdamos nuo 2 ir 3 straipsnių, kompetentingos valstybių narių institucijos, kaip nurodyta II priede, gali suteikti leidimą:a) parduoti, tiekti, perduoti arba eksportuoti įrangą, kuri gali būti panaudota vidinėms represijoms, jeigu ji skirtai) Tarptautinių saugumo paramos pajėgų (ISAF) ir operacijos „Tvirta taika“ partneriams remti ir dalyvauti operacijoms Afganistaneii) išskirtinai humanitariniams arba apsaugos tikslams;b) finansuoti arba teikti finansinę arba techninę pagalbą, susijusią su a punkte minima įranga;c) finansuoti arba teikti finansinę arba techninę pagalbą, susijusią sui) nemirtina karine įranga, skirta tik humanitariniams ir apsaugos tikslams, Jungtinių Tautų, Europos Sąjungos ir Bendrijos institucijų kūrimo programoms arba ES ir JT krizių valdymo operacijoms; or(ii) karine įranga, skirta Tarptautinių saugumo paramos pajėgų (ISAF) ir operacijos „Tvirta taika“ partneriams remti ir dalyvauti operacijoms Afganistane.2. Leidimas nereikalingas jau atliktai veiklai.5 straipsnis2 ir 3 straipsniai netaikomi apsauginiams drabužiams, įskaitant neperšaunamas liemenes ir karinius šalmus, kuriuos savo asmeniniam naudojimui laikinai į Uzbekistaną eksportavo Jungtinių Tautų personalas, Europos Sąjungos, Bendrijos arba jos valstybių narių personalas, žiniasklaidos atstovai ir humanitariniai bei plėtros darbuotojai bei susijęs personalas.6 straipsnisKomisija ir valstybės narės nedelsdamos praneša viena kitai apie pagal šį reglamentą priimtas priemones ir pateikia turimą su šiuo reglamentu susijusią informaciją, visų pirma dėl pažeidimų ir įgyvendinimo problemų ir nacionalinių teismų priimtų sprendimų.7 straipsnisKomisija įgaliojama iš dalies keisti II priedą remiantis valstybių narių pateikta informacija.8 straipsnisValstybės narės nustato sankcijas, taikytinas už šio reglamento nuostatų pažeidimus, ir imasi visų būtinų priemonių joms įgyvendinti. Šios sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.Įsigaliojus šiam reglamentui, valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie šias taisykles, o vėliau – apie bet kokias padarytas pataisas.9 straipsnisŠis reglamentas taikomas:a) visoje Bendrijos teritorijoje, įskaitant oro erdvę;b) visuose orlaiviuose ir laivuose, priklausančiuose valstybės narės jurisdikcijai;c) bet kuriam fiziniam asmeniui Bendrijos teritorijoje arba už jos ribų, jeigu jis yra valstybės narės pilietis;d) bet kuriam juridiniam asmeniui, subjektui arba institucijai, kuri yra įregistruota ar įsteigta pagal valstybės narės įstatymus;e) bet kuriam juridiniam asmeniui, subjektui arba institucijai, išimtinai arba iš dalies vykdančiai verslą Bendrijoje;10 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje, […].Tarybos varduPirmininkasI PRIEDAS1 straipsnio 1 dalyje ir 2 straipsnio 1 dalyje minimos įrangos, kuri gali būti panaudota vidinėms represijoms, sąrašasPastaba:Toliau pateikiamas sąrašas neapima straipsnių, specialiai skirtų arba pakeistų kariniams tikslams.1. Neperšaunami šalmai, apsauginiai šalmai ir skydai gintis nuo riaušininkų, neperšaunami skydai bei specialiai sukurti jų komponentai.2. Speciali pirštų atspaudų ėmimo įranga.3. Paieškos prožektorius su valdymo pavara.4. Statybos įranga su balistine apsauga.5. Medžioklės peiliai.6. Lygiavamzdžiams šautuvams gaminti skirta įranga.7. Rankinio šaudmenų užtaisymo įranga.8. Elektroninio ryšio priemonėmis perduodamų pranešimų perėmimo priemonės.9. Optiniai kietojo kūno detektoriai.10. Vaizdą paryškinantys cilindrai.11. Optiniai taikikliai.12. Lygiavamzdžiai ginklai ir atitinkami šaudmenys, išskyrus specialiai pagamintuosius kariniams tikslams, ir specialiai sukurti jų komponentai; išskyrus:– signalinius pistoletus;– orinius ir šovininius ginklus, sukurtus kaip pramoniniai įrankiai arba humaniško gyvūnų apsvaiginimo įrankiai.13. Šaunamųjų ginklų treniruokliai ir specialiai sukurti jų komponentai.14. Bombos ir granatos, išskyrus specialiai pagamintąsias kariniams tikslams, ir specialiai sukurti jų komponentai;15. Neperšaunamos liemenės, išskyrus pagamintąsias pagal karinius standartus ar specifikacijas, bei specialiai sukurti jų komponentai.16. Tarnybinės transporto priemonės, kurių visi ratai yra varomieji ir kurias galima naudoti ne keliuose, pagamintos su balistine apsauga (arba ji įmontuota vėliau), ir profiliuoti šarvai tokioms transporto priemonėms.17. Vandens patrankos ir specialiai sukurti arba pritaikyti jų komponentai.18. Transporto priemonės su įmontuota vandens patranka.19. Transporto priemonės, specialiai sukurtos ar pritaikytos elektros srove atremti užpuolimus, bei šiam tikslui specialiai sukurti ar pritaikyti jų komponentai.20. Akustinės priemonės, gamintojo ar tiekėjo duomenimis tinkamos riaušėms malšinti, bei specialiai sukurti jų komponentai.21. Specialiai žmogui suvaržyti sukurtos grandinės kojoms, grandinės žmonių grupei supančioti, pančiai ir elektrošoko diržai, išskyrus— antrankius, kurių užrakintų visas ilgis, įskaitant grandinę, yra ne didesnis kaip 240 mm.22. Riaušėms malšinti ar savigynai sukurti ar pritaikyti nešiojami įtaisai su žmogų stipriai veikiančiomis medžiagomis (pvz., ašarinėmis dujomis ar pipiriniu purškalu ) bei specialiai sukurti jų komponentai.23. Riaušėms malšinti ar savigynai sukurti ar pritaikyti nešiojami įtaisai, naudojami kaip elektrošokas (įskaitant elektrošoko lazdas, elektrošoko skydus, apsvaiginančius šautuvus ir šautuvus su elektrošokiniais antgaliais (tazerius)) bei specialiai šiam tikslui sukurti ar pritaikyti jų komponentai.24. Elektroninė įranga paslėptoms sprogstamosioms medžiagoms aptikti bei specialiai sukurti ar pritaikyti jos komponentai, išskyrus— televizinę ar tirti rentgeno spinduliais skirtą įrangą.25. Elektroninė trukdymo įranga, specialiai sukurta užkirsti kelią savadarbių sprogstamųjų įtaisų sprogdinimui nuotoliniais radijo valdymo įrenginiais, bei specialiai sukurti jos komponentai.26. Įranga bei įtaisai, specialiai sukurti sprogimui sukelti elektrinėmis ir ne elektrinėmis priemonėmis, įskaitant šaudymo įrangą, detonatorius, uždegimo įrangą, stiprintuvus ir detonavimo virvę, bei specialiai sukurti jų komponentai, išskyrus– skirtus specialiam komerciniam naudojimui, kai jie veikia arba yra aktyvuojami, kai sprogsta kitokia įranga ar įtaisai, neskirti sprogdinti (pvz., automobilio oro pagalvės pripūtimo įrenginiai ar gaisro gesintuvų jungiklių elektros iškrovikliai).27. Sprogstamiesiems ginklams nukenksminti skirta įranga ir prietaisai; išskyrus :– apklotus bomboms;– talpas objektams, kurie yra (arba yra toks įtarimas), savadarbiai sprogstamieji įtaisai, laikyti.28. Naktinio matymo ir terminio vaizdo įranga bei vaizdą paryškinantys cilindrai arba jų kietojo kūno sensoriai.29. Linijiniai sprogstamieji užtaisai.30. Sprogmenys ir susijusios medžiagos, kaip nurodyta toliau:– amatolas,– nitroceliuliozė (kurioje yra daugiau kaip 12,5 % azoto),– nitroglikolis,– pentaeritritolio tetranitratas (PETN),– pikrilchloridas,– tinitorfenilmetilnitraminas (tetrilas), 2,4,6-trinitrotoluenas (TNT).31. Visai išvardytai įrangai specialiai sukurta programinė įranga bei jai reikalingos technologijos.II PRIEDAS4 straipsnyje minimų kompetentingų institucijų sąrašas(jį sudaro valstybės narės)BELGIJAČEKIJADANIJAVOKIETIJAESTIJAGRAIKIJAISPANIJAPRANCŪZIJAAIRIJAITALIJAKIPRASLATVIJALIETUVALIUKSEMBURGASVENGRIJAMALTANYDERLANDAIAUSTRIJALENKIJAPORTUGALIJASLOVĖNIJASLOVAKIJASUOMIJAŠVEDIJAJUNGTINĖ KARALYSTĖEUROPOS BENDRIJAEuropos Bendrijų KomisijaIšorės santykių generalinis direktoratasBendros užsienio ir saugumo politikos direktoratas (BUSP) ir Europos saugumo ir gynybos politika (ESGP). Komisijos koordinavimas ir paramaA2 skyrius: Teisiniai ir institucijų klausimai, BUSP bendri veiksmai, sankcijos ir Kimberley procesasCHAR 12/163B - 1049 Bruxelles/BrusselBelgiumTel. (32-2) 296 25 56Faks. (32-2) 296 75 63El.paštas : relex-sanctions@cec.eu.int.[1] OL L […], […], p. […].[2] OL L 256, 1987 9 7, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB)Nr. 493/2005 (OL L 82, 2005 3 31, p. 1).


				|

		52015PC0041

			Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo dėl tam tikrų paprastųjų vilkešerių žvejybos galimybių iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2015/104 /* COM/2015/041 final - 2015/0025 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO
APLINKYBĖS
Tarybos reglamentu (ES) 2015/104 2015 metams
nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių
grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse
žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose
vandenyse žvejojantiems Sąjungos laivams. Šios žvejybos galimybės
jų galiojimo laikotarpiu paprastai keliskart iš dalies keičiamos.
2.           KONSULTACIJŲ SU
SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
Netaikoma.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO
ASPEKTAI
Siūlomais pakeitimais siekiama iš dalies
pakeisti Reglamentą (ES) 2015/104, kaip išdėstyta toliau.
Reglamento (ES) 2015/104 (COM(2014) 670)
pasiūlyme Komisija nustatė paprastųjų vilkešerių (Dicentrarchus labrax) apsaugos šiaurės rytų
Atlante priemones. 2014 m. birželio mėn. Tarptautinė
jūrų tyrinėjimo taryba (angl. santrumpa ICES) išleido
mokslinę rekomendaciją dėl šių išteklių, kurių
būklė nuo 2012 m. sparčiai blogėja. Be to,
Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (angl. santrumpa
STECF) nusprendė, kad dabartinės nacionalinės
paprastųjų vilkešerių apsaugos priemonės yra neveiksmingos.
Paprastieji vilkešeriai vėlai bręsta ir lėtai auga. Šių
išteklių žuvų mirtingumas dėl žvejybos šiuo metu yra keturis
kartus didesnis nei tas, kuriam esant būtų užtikrintas didžiausias
galimas tausios žvejybos laimikis (DTL, angl. santrumpa MSY).
Komisijos pasiūlyme nustatyta sužvejoti
leidžiamo šių žuvų kiekio riba žvejams mėgėjams –
vadinamoji dienos riba vienam asmeniui (angl. bag limit) – ir šių
žuvų komercinės žvejybos reguliavimo priemonės. Taryba
nusprendė šių priemonių neįtraukti į Tarybos
reglamentą (ES) 2015/104.
Šiuo metu Komisija, remdamasi Europos
Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros
žuvininkystės politikos (pagrindinio BŽP reglamento) 12 straipsniu, priima
priemones, skirtas paprastųjų vilkešerių mirtingumui dėl
žvejybos šiaurės rytų Atlante skubiai sumažinti. Šios priemonės
skirtos komercinei paprastųjų vilkešerių žvejybai reguliuoti.
Atsižvelgiant į mėgėjų žvejybos poveikį šios
rūšies žuvų mirtingumo dėl žvejybos lygiui, 2015 m.
žvejybos galimybių reglamente turi būti nustatyta sužvejoti leidžiamo
šių žuvų kiekio riba žvejams mėgėjams.
2015/0025 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo dėl tam tikrų paprastųjų
vilkešerių žvejybos galimybių iš dalies keičiamas Reglamentas
(ES) 2015/104
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
kadangi:
(1)       Tarybos reglamente (ES) 2015/104[1] nėra nustatyta
paprastųjų vilkešerių (Dicentrarchus labrax)
žvejybos šiaurės rytų Atlante galimybių;
(2)       2014 m. birželio
mėn. Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (angl.
santrumpa ICES) išleido mokslinę rekomendaciją dėl šiaurės
rytų Atlanto paprastųjų vilkešerių išteklių ir
patvirtino, kad šių išteklių būklė nuo 2012 m.
sparčiai blogėja.  Be to, Žuvininkystės mokslo, technikos ir
ekonomikos komitetas (angl. santrumpa STECF) įvertino dabartines
nacionalines paprastųjų vilkešerių apsaugos priemones ir
nusprendė, kad jos neveiksmingos. Paprastieji vilkešeriai vėlai
bręsta ir lėtai auga. Paprastųjų vilkešerių
mirtingumas dėl žvejybos šiaurės rytų Atlante šiuo metu yra
keturis kartus didesnis nei tas, kuriam esant būtų užtikrintas
didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis (DTL, angl. santrumpa MSY);
(3)       Komisija, remdamasi Europos
Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013[2] 12 straipsniu,
priėmė skubias priemones, skirtas paprastųjų
vilkešerių mirtingumui dėl tam tikros komercinės žvejybos
sumažinti;
(4)       mėgėjų žvejyba
taip pat smarkiai prisideda prie šių išteklių žuvų mirtingumo
dėl žvejybos lygio. Todėl tikslinga nustatyti žvejybos galimybes,
grindžiamas žuvų skaičiaus, kurį žvejai mėgėjai gali
sužvejoti per dieną, riba. Mėgėjų žvejyba gali būti
įvairi – vykdoma iš mėgėjų žvejybos laivo arba nuo kranto;
(5)       kadangi šia dienos riba
papildomos skubios priemonės, kurias Komisija priėmė taikyti tam
tikrai komercinei žvejybai, šis reglamentas turėtų įsigalioti
septintą dieną po jo paskelbimo;
(6)       todėl Tarybos
reglamentas (ES) 2015/104 turėtų būti atitinkamai iš dalies
pakeistas,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis

Reglamentas (ES) 2015/104 iš dalies
keičiamas taip:
(1)
2 straipsnis pakeičiamas taip:
„2
straipsnis
Taikymo
sritis
1. Šis reglamentas taikomas šiems laivams:
a)         Sąjungos laivams;
b)         trečiųjų šalių
laivams Sąjungos vandenyse.
2. Taikant šio reglamento 11a straipsnį,
reglamentas taikomas ir mėgėjų žvejybai.“
(2)
3 straipsnis papildomas šiuo m punktu:
„m) mėgėjų žvejyba – nekomercinė
jūrų vandens gyvųjų išteklių žvejybos veikla, pvz.,
poilsio, turizmo arba sporto tikslais.“
(3)
Įterpiamas šis 11a straipsnis:
„11a
straipsnis
Mėgėjiška
paprastųjų vilkešerių žvejyba šiaurės rytų Atlante
Užsiimant mėgėjų žvejyba ICES
IVb, IVc, VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ir VIIk kvadratuose vienam
asmeniui leidžiamas laimikis – ne daugiau kaip trys paprastieji vilkešeriai per
dieną.“
(4)
Reglamento (ES) 2015/104 I priedas iš dalies
keičiamas pagal šio reglamento priedą.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja septintą
dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir
tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               2015 m. sausio 19 d. TARYBOS REGLAMENTAS (ES)
2015/104, kuriuo 2015 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių
ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos
Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai
nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos laivams, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 43/2014 ir
panaikinamas Tarybos reglamentas (ES) Nr. 779/2014.
[2]               2013 m. gruodžio 11 d. EUROPOS PARLAMENTO IR
TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1380/2013 dėl
bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos
reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami
Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos
sprendimas 2004/585/EB.
PRIEDAS
prie Tarybos reglamento,
kuriuo dėl tam tikrų
žvejybos galimybių iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2015/104,
pasiūlymo
Reglamento (ES) 2015/104 I priedas iš dalies
keičiamas taip:
1. Pirmoje lentelėje („Lotyniškų ir
bendrinių pavadinimų atitikmenų lentelė“) po Deania
calcea skirto įrašo įterpiamas šis įrašas:
 „Dicentrarchus labrax || BSS || paprastasis vilkešeris“.
2. Antroje lentelėje („Bendrinių ir
lotyniškų pavadinimų palyginimo lentelė“) po apvaliajai rajai
skirto įrašo įterpiamas šis įrašas:
 Paprastasis vilkešeris || BSS || Dicentrarchus labrax“.


title: Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS iš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo nuostatas dėl socialiai atskirtų bendruomenių būstų darbų tinkamumo finansuoti

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0382

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 2009.7.17KOM(2009) 382 galutinis2009/0105 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo nuostatas dėl socialiai atskirtų bendruomenių būstų darbų tinkamumo finansuotiAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. PASIūLYMO APLINKYBėS |Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Pasiūlymu siekiama leisti teikti finansinę paramą iš ERPF 2004 m. gegužės 1 d. ar vėliau į Europos Sąjungą įstojusių valstybių narių socialiai atskirtų bendruomenių būstų darbams. Naujosiose valstybėse narėse didžioji dauguma atskirtųjų bendruomenių gyvena kaimo vietovėse ir prieglaudose (esančiose tiek kaimo, tiek miesto vietovėse), todėl jos negali pasinaudoti ERPF parama. ERPF reglamento[1] 7 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kokios išlaidos būstui naujosiose valstybėse narėse yra tinkamos finansuoti. Tačiau iš ligšiolinės patirties matyti, kad tinkamumo finansuoti sąlygos nevisiškai atitinka tikruosius poreikius. Šiuo metu pagal galiojančias ERPF nuostatas būsto darbai gali būti atliekami tik kaip miestų vystymosi veiksmo dalis ir apimti tik esamų namų renovavimą. Taigi, parama būsto darbams kaimo vietovėse arba labai prastos būklės namų keitimui naujos statybos namais miesto ar kaimo vietovėse nėra tinkama finansuoti iš ERPF. ES vis daugiau dėmesio skiriama socialinės atskirties problemai, visų pirma ypatingai romų padėčiai, ir įsipareigojimui ją spręsti. Europos Parlamentas[2] ir Taryba[3] ne kartą prašė Komisijos imtis veiksmų, skatinančių šių ypatingą nepriteklių ir socialinę atskirtį patiriančių bendruomenių įtrauktį. Komisija įsipareigojo pasiūlyti struktūrinių fondų priemonių tokių bendruomenių gyvenimo sąlygoms pagerinti. Šis įsipareigojimas įvykdomas šiuo ERPF reglamento pakeitimo pasiūlymu. Be to, siekiant supaprastinti ir nekeičiant galiojančių tinkamumo finansuoti taisyklių 12-oje naujųjų valstybių narių, į pasiūlymą įtraukti nedideli galiojančio ERPF reglamento 7 straipsnio 2 dalies redakciniai pakeitimai, susiję su būsto darbų vykdymo miesto vietovėse sąlygomis. Tiksliau: i) ERPF reglamento 7 straipsnio 2 dalimi Komisija įgaliojama nustatyti vietovių atrankos kriterijus ir tinkamų finansuoti būsto darbų sąrašą. Šį įpareigojimą Komisija įvykdė priimdama Reglamento (EB) Nr. 1828/2006 47 straipsnį. Tačiau paaiškėjo, kad dėl labai skirtingos būstų būklės įvairiose vietovėse Komisijos priimti kriterijai netinkami. Todėl dabar jų sąrašas paprastinamas. Siekiant atsižvelgti į šiuo metu paprastinamą Reglamento (EB) Nr. 1828/2006 47 straipsnį, siūloma nustatyti, kad Komisijai suteiktas įgaliojimas būtų naudojamas pasirinktinai, o ne privalomai. ii) Siekiant aiškumo, tinkami finansuoti esamų pastatų darbų tipai (gyvenamųjų pastatų bendrųjų patalpų renovavimas, pastatų, kurie yra valstybės nuosavybė, renovavimas ir jų paskirties į socialinių būstų keitimas) turėtų būti įtraukti į reglamento pasiūlymą. iii) Galiausiai dabartinė ERPF reglamento 7 straipsnio 2 dalies formuluotė: išlaidos programuojamos „pagal integruoto miestų vystymosi veiksmą ar prioritetinę kryptį vietovėse, kurios susiduria su fizinio nusidėvėjimo ir socialinės atskirties problemomis arba kurioms šios problemos gresia“ turėtų būti patikslinta. Todėl siūloma terminus „veiksmas“ ir „prioritetinė kryptis“ pakeisti terminu „integruotas metodas“, kuriuo užtikrinama, kad būsto darbai yra didesnės intervencijos, apimančios tokius su būstu susijusius aspektus kaip socialinės paslaugos, viešosios erdvės, kultūra, švietimas, transporto infrastruktūra, vietos ekonominė veikla ir t. t., dalis, kad ir koks būtų finansavimo šaltinis. |Bendrosios aplinkybės Visų piliečių, ypač labiausiai pažeidžiamų asmenų, teisė turėti būstą ir tinkamas gyvenimo sąlygas yra pagrindinis mūsų visuomenės poreikis. Didžiumos ypatingą nepriteklių ir socialinę atskirtį patiriančių bendruomenių gyvenimo sąlygos yra apgailėtinos: didelis nedarbas, žemas išsilavinimo lygis, įgūdžių stoka, sveikatos priežiūros paslaugų trūkumas, nusikalstamumas, teritorinė izoliacija, socialinė atskirtis, rasizmas ir iškeldinimai. Tokia niūri padėtis prieštarauja esminėms Europos Sąjungos vertybėms. Iš struktūrinių fondų teikiama finansine parama galima itin prisidėti prie nacionalinių institucijų pastangų gerinant šią nepriimtiną padėtį. Todėl asignavimus taip pat reikia skirti tiems atskirtų bendruomenių būstų darbams, kuriems šiuo metu iš ERPF ji neskiriama, t. y. i) būstų darbams ne tik miestų vietovėse ir ii) būstų darbams, kai ypač prastos kokybės namai pakeičiami naujos statybos namais, nesvarbu, kokioje vietovėje (miesto ar kaimo). Kad būtų išvengta nepagrįstos diskriminacijos, paramos teikimo pamatinis principas turėtų būti 2-asis pagrindinis romų aprėpties principas, pagal kurį parama skiriama romų tautybės asmenims, kaip tikslinei grupei, neišskiriant kitų asmenų, kurių socialinės ir ekonominės gyvenimo sąlygos yra panašios[4]. Be to, būsto darbai socialiai atskirtose bendruomenėse, kurioms būdingas ypatingas nepriteklius, yra tik sudėtingos problemos sprendimo dalis. Todėl dėl būsto darbų turėtų būti sprendžiama laikantis įvairius aspektus integruojančio metodo, kuris parengiamas nacionaliniu mastu, užmezgant tvirtus partnerystės ryšius ir atsižvelgiant į su švietimu, socialiniais reikalais, integracija, kultūra, sveikata, užimtumu, saugumu ir pan. susijusius aspektus. Taigi, galiojančio ERPF reglamento pakeitimo pasiūlymu siekiama taikant integruotą metodą sudaryti tinkamas gyvenimo sąlygas. Valstybės valdymo institucijų vaidmuo visuose įgyvendinimo etapuose yra itin svarbus. |Nd | Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos Išskyrus visoms valstybėms narėms teikiamą paramą energijos vartojimo efektyvumui gerinti ir atsinaujinančių išteklių energijai vartoti, ERPF parama būsto sektoriui skiriama tik 2004 m. gegužės 1 d. arba vėliau į Europos Sąjungą įstojusioms valstybėms narėms, laikantis Reglamento Nr. 1080/2006 7 straipsnio 2 dalies ir Komisijos reglamento Nr. 1828/2006 47 straipsnio sąlygų. Kaip nurodyta pirmiau, šių sąlygų nepakanka ypatingoms socialiai atskirtų bendruomenių būsto problemoms spręsti. Taip pat reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP) jau teikia paramą būsto sektoriui kaimo vietovėse pagal Reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 (pvz., pagal 3 kryptį „Gyvenimo kokybė kaimo vietovėse ir kaimo ekonomikos įvairinimas“, 52 straipsnio b punkto ii papunktį „kaimo atnaujinimas ir plėtra“). Socialiai atskirtų bendruomenių būstų darbams kaimo vietovėse parama, skiriama laikantis integruoto metodo iš EŽŪFKP ir ERPF, kurios dalis taip pat gali būti skiriama iš ESF, gerokai išplės finansinės paramos galimybes. Valstybėms narėms suteikiami įgaliojimai remiantis integruotu metodu apibrėžti fondų paramos papildomumą, idant jų sąveika būtų optimali. |140 | Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Pasiūlymas visiškai atitinka ES nediskriminavimo, lygių galimybių, ekonominės ir socialinės sanglaudos, regioninio vystymosi ir teritorinės sanglaudos politikos tikslus. |2. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |211 | Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Keletą kartų buvo neoficialiai konsultuotasi su nacionalinėmis institucijomis, socialiai atskirtų bendruomenių atstovais ir Europos Parlamento nariais dėl socialiai atskirtoms bendruomenėms ERPF reglamento 7 straipsnio 2 dalimi suteiktų galimybių, kilusių kliūčių ir įvairių jas panaikinančių sprendimų. |212 | Atsakymų santrauka ir kaip į juos atsižvelgta Po visų konsultacijų paaiškėjo, kad aiškinant Reglamentą (EB) Nr. 1080/2006 rasti sprendimai nėra tinkami. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |229 | Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |230 | Poveikio vertinimas Šiuo pasiūlymu leidžiama iš ERPF teikti finansinę paramą būstų darbams, kai socialiai atskirtų bendruomenių gyvenimo sąlygos yra ypatingai skurdžios, o jų socialinė atskirtis didelė. Nekeičiant galiojančios reglamentavimo sistemos tai būtų neįmanoma. |3. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |305 | Siūlomų veiksmų santrauka Siūlomais Reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo 7 straipsnio 2 dalies pakeitimais siekiama leisti teikti paramą socialiai atskirtų bendruomenių būstų darbams naujosiose valstybėse narėse ir palengvinti jos gavimo sąlygas tais atvejais, kai galiojančios nuostatos negali būti taikomos. Svarbu, kad atsižvelgdamos į darbų sudėtingumą, nacionalinės institucijos veiktų laikydamosi integruoto metodo. Be to, supaprastinimo tikslais siūlomi nedideli galiojančių nuostatų redakciniai pakeitimai. |310 | Teisinis pagrindas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo 7 straipsnio 2 dalyje nustatytos būstų sektoriui naujosiose valstybėse narėse taikomos tinkamumo finansuoti sąlygos. |329 | Subsidiarumo principas Pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą, nes juo išplečiamos naujųjų valstybių narių galimybės socialiai atskirtų bendruomenių būstų darbams teikti paramą joms tinkamiausiu būdu, vadovaujantis būtiniausia paramos teikimo sąlyga – integruotu metodu. Taip bus sudarytos sąlygos teikti paramą atsižvelgiant į kiekvienos bendruomenės ypatumus, tačiau laikantis bendro metodo. |Proporcingumo principas |331 | Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą, nes juo leidžiama teikti paramą iš ERPF socialiai atskirtų bendruomenių būstų darbams tik tuomet, kai galiojančios nuostatos negali būti taikomos. Ši parama teikiama tik tose valstybėse narėse, kuriose susiduriama su šia problema. |332 |Pasirinkta priemonė |341 | Siūloma priemonė – reglamentas. |342 | Komisija jau išnagrinėjo galiojančių teisės aktų galimybių ribas. Net ir lanksčiausiai aiškinant galiojančias taisykles, nustatančias tinkamumo finansuoti ribas, jomis neleidžiama remti būsto darbų už miesto vietovių ar esamų prieglaudų keisti namais naujųjų valstybių narių socialiai atskirtoms bendruomenėms. |4. POVEIKIS BIUDžETUI |409 | Pasiūlymas poveikio Bendrijos biudžetui neturi. |Pasiūlymas2009/0105 (COD)EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr..../2009iš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo nuostatas dėl socialiai atskirtų bendruomenių būstų darbų tinkamumo finansuotiEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SAJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 162 straipsnį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[5],atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[6],atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[7],laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos,kadangi:(1) Siekiant glaudesnės Bendrijos ekonominės ir socialinės sanglaudos, būtina remti tam tikrus gyvenamajai paskirčiai naudojamų pastatų renovavimo darbus valstybėse narėse, kurios į Europos Sąjungą įstojo 2004 m. gegužės 1 d. arba vėliau. Parama darbams gali būti skirta laikantis 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir panaikinančio Reglamentą (EB) Nr. 1783/1999[8] 7 straipsnio 2 dalies sąlygų.(2) Išlaidos programuojamos pagal integruoto miestų vystymosi veiksmą ar prioritetinę kryptį vietovėse, kurios susiduria su fizinio nusidėvėjimo ir socialinės atskirties problemomis arba kurioms šios problemos gresia. Siekiant aiškumo turėtų būti supaprastintos paramos būstų darbams miesto vietovėse sąlygos. Todėl išlaidos būstų darbams turėtų būti programuojamos atsižvelgiant į įvairius rodiklius, o ne į finansavimo šaltinį. Taip pat turėtų būti nurodyta, kad tinkamos finansuoti yra tik išlaidos esamų pastatų darbams.(3) Valstybėse narėse, kurioms taikoma Reglamento (EB) Nr. 1080/2006 7 straipsnio 2 dalis, didžiuma socialiai atskirtų bendruomenių gyvena už miestų ribų. Todėl būtina išplėsti išlaidų būstų darbams tinkamumo finansuoti aprėptį, įtraukiant paramą kaimo vietovėse gyvenančioms bendruomenėms.(4) Dėl ypatingai prastų tokių bendruomenių gyvenimo sąlygų tiek miesto, tiek kaimo vietovėse išlaidos esamų namų keitimui naujos statybos namais taip pat turėtų būti tinkamos finansuoti.(5) Vadovaujantis romų aprėpties bendrų pagrindinių principų 2-uoju principu, įtvirtintu 2009 m. birželio 8 d. Tarybos išvadose dėl romų aprėpties, parama skiriama tikslinės grupės būstų darbams, neišskiriant kitų asmenų, kurių socialinės ir ekonominės gyvenimo sąlygos yra panašios.(6) Vadovaujantis romų aprėpties bendrų pagrindinių principų 1-uoju principu, siekiant sumažinti izoliacijos grėsmę, parama socialiai atskirtų bendruomenių būstų darbams teikiama vadovaujantis integruotu metodu, t. y. derinant ją su švietimo, sveikatos, socialinių reikalų, užimtumo ir saugumo srities veiksmais.(7) Dabartinės reglamentavimo sistemos kriterijai vietovių, kuriose remiami būsto darbai, atrankai yra paprastinami. Atsižvelgiant į labai įvairias su būstu susijusias problemas valstybėse narėse, šie kriterijai turėtų būti apibrėžti decentralizuotai. Todėl Komisija neturėtų būti įpareigota juos nustatyti.(8) Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1080/2006 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamento (EB) Nr. 1080/2006 7 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:„2. Išlaidos būstui, išskyrus 1a dalyje nustatytas išlaidas energijos vartojimo efektyvumui gerinti ir atsinaujinančių išteklių energijai vartoti, yra tinkamos finansuoti tik tose valstybėse narėse, kurios į Europos Sąjungą įstojo 2004 m. gegužės 1 d. ar vėliau, kai laikomasi šių sąlygų:a) išlaidos programuojamos pagal vieną iš šių veiksmų:i) integruoto miestų vystymosi veiksmą vietovėse, kurios susiduria su fizinio nusidėvėjimo ir socialinės atskirties problemomis arba kurioms šios problemos gresia;ii) integruotą metodą socialiai atskirtoms bendruomenėms.b) būsto išlaidoms skiriama ne daugiau kaip 3 % ERPF atitinkamoms veiksmų programoms skirtų lėšų arba 2 % visų ERPF skiriamų lėšų.Pirmos pastraipos a punkto i papunkčio tikslais išlaidos skiriamos tik vienam iš šių veiksmų:- bendrųjų patalpų renovavimui esamuose daugiabučiuose;- esamų pastatų, kurie yra valdžios institucijų arba pelno nesiekiančių subjektų nuosavybė, renovavimui ir paskirties į gyvenamųjų patalpų, skirtų mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams arba specialių poreikių turintiems asmenims, keitimui.Pirmos pastraipos a punkto ii papunkčio tikslais būsto darbai gali apimti ir esamų būstų keitimą naujos statybos namais.Komisija Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 103 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka gali priimti kriterijų, kurių reikia nustatant a punkto i papunktyje nurodytas vietoves, sąrašą ir tinkamų finansuoti darbų sąrašą.“2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeEuropos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas[…] […] [1] 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 397/2009, OL L 210, 2006 7 31, p. 1.[2] 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl romų socialinės padėties ir galimybių jiems patekti į ES darbo rinką gerinimo (2008/2137/INI).[3] 2009 m. birželio 8 d. Tarybos posėdžio Liuksemburge išvados dėl romų aprėpties.[4] „Aprėpties politikos iniciatyvomis labai svarbu užtikrinti, kad romų tautybės asmenims aiškiai bus skiriama dėmesio, tačiau šis dėmesys nebus išskirtinis. Tai reiškia, kad romų tautybės asmenys bus laikomi tiksline grupe, tačiau neišskiriant kitų asmenų, kurių socialinės ir ekonominės gyvenimo sąlygos yra panašios (...) “. Romų aprėpties bendri pagrindiniai principai, aptarti jungtinio Europos romų aprėpties forumo pirmame susitikime 2009 m. balandžio mėn., Tarybos išvadų dėl romų aprėpties priedas, Liuksemburgas, 2009 m. birželio 8 d.[5] OL C [...], [...], p. [...].[6] OL C [...], [...], p. [...].[7] OL C [...], [...], p. [...].[8] OL L 210, 2006 7 31, p. 1.


title: Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl duomenų apie žvejybinę veiklą registravimo ir perdavimo elektroniniu būdu ir dėl nuotolinio fiksavimo priemonių . (pateikta Komisijos)

text:
                 EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA

                                                   Briuselis, 28.10.2004
                                                   KOM(2004)724 galutinis

                                                   2004/0252(CNS)

                                                   .

                                      Pasiūlymas

                            TARYBOS REGLAMENTAS

     dėl duomenų apie žvejybinę veiklą registravimo ir perdavimo elektroniniu būdu
                         ir dėl nuotolinio fiksavimo priemonių

                                           .

                                  (pateikta Komisijos)

LT                                                                                LT
 ---pagebreak---                                  EXPLANATORY MEMORANDUM

     The European Community is at the forefront in introducing modern technologies in order to
     improve management and monitoring of fisheries activities. Since 1992 it promoted the
     introduction of the satellite-based vessel monitoring system (VMS) as a tool to efficiently
     control its fishing fleet, irrespective of where it is operating, and third country fleets when
     operating within Community waters. After a series of pilot projects, the fitting on board of a
     vessel localisation device became mandatory for certain categories of vessels. As of 1 January
     2005, save few exceptions, all Community vessels greater than 15 metres in length overall
     will be subject to VMS and cannot fish without an operational satellite localisation device on
     board.

     A further step towards the utilisation of modern technologies is now proposed. The rational
     exploitation of fisheries resources, which is one of the main aims of the Common Fisheries
     Policy, requires accurate and timely reporting of information relating to fishing activities,
     such as quantities of catches on board, species, time spent at fishing, the area where catches
     have been taken and the gears used. This essential information is currently collected by the
     masters of the fishing vessels by recording it with a pen on a paperbound logbook. The same
     procedure is used when catches are transhipped, landed, transported or sold.

     As a consequence, in order to be gathered, analysed and transmitted to the authorities in
     charge of managerial or control tasks, this information needs to be digitalised. This process is
     slow, costly and conducive to typing mistakes which can hinder the quality of the data.

     In order to make it more efficient, accurate and less expensive, the Commission favours an
     electronic recording and reporting system which will replace the current manual and
     cumbersome process. It will be designed to alleviate the administrative burden on the masters
     and the main actors of the commercial chain and dramatically simplify the tasks of the
     national authorities.

     Pilot projects on electronic recording and reporting of information relating to fisheries
     activities have been carried out in recent years. Some have already been conducted with
     conclusive results, others are still ongoing. There is no doubt about the feasibility of the
     electronic recording of fishing activities. Specific software is already available on the market.
     What is necessary now is a legislative text laying down the minimal requirements.

     The setting of technical specifications, which are required in order to satisfy Community and
     third countries legislation, is the aim of an international project on secured and harmonised
     electronic logbook. This project is currently being carried out and specifications will be made
     available in 2005. A Commission Regulation will amend the current legislation on logbook
     and other recording requirements accordingly.

     With a view to facilitating the introduction of this technology, the Community may grant
     financial assistance to fishermen as well as to national authorities under the framework of
     Decision 2004/465/EC1, as it did in the past in order to promote the setting up of the vessel
     monitoring systems.

     1
            Council Decision on a Community financial contribution towards Member States fisheries control
            programmes (JO L 157, 30.4.2004, p. 114).

LT                                                    2                                                      LT
 ---pagebreak---      Furthermore, the Commission proposes to take advantage of the Vessel Monitoring System
     (VMS) in order to track fishing vessels operating in a given fishing zone which may be in
     breach of national or Community legislation. Remotely sensed images may be used to detect
     such vessels. This technology is not new since it is already in use in other fields. Pilot projects
     focused on fishing activities have been carried out and they have proved to be successful. The
     objective is to cross-check the status of fishing vessels detected, thanks to this technology
     (Vessel Detection System), with position reports from VMS. Fisheries Monitoring Centres
     may wish to further investigate as regards those vessels which do not transmit position
     reports.

LT                                                   3                                                     LT
 ---pagebreak---                                                             2004/0252(CNS)

                                               Pasiūlymas

                                        TARYBOS REGLAMENTAS

           dėl duomenų apie žvejybinę veiklą registravimo ir perdavimo elektroniniu būdu
                               ir dėl nuotolinio fiksavimo priemonių

     EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

     atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį,

     atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

     atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,

     kadangi:

     (1)     Tarybos reglamente (EB) Nr. 2371/20022 yra nustatoma programa, skirta užtikrinti
             žuvų išteklių apsaugą ir tausojantį naudojimą pagal Bendrąją žuvininkystės politiką.

     (2)     Žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo tikslai yra pasiekiami, laikantis
             sąlygų, reglamentuojančių prieigą prie vandenų ir išteklių, t.y. ribojant sugautų žuvų
             kiekius ir žvejybos pastangas ir priimant technines priemones, susijusias su žvejybos
             metodais, žūklės įrankiais ir sugautų žuvų kiekiais.

     (3)     Todėl, siekiant užtikrinti racionalų žvejybos galimybių valdymą ir siekiant įgyvendinti
             šiuos tikslus, žvejybinę veiklą reikia prižiūrėti pačiais tinkamiausiais metodais.
             Sugautų žuvų kiekio kontrolė vykdoma renkant informaciją apie sužvejotus, iškrautus,
             perkrautus kiekius, gabenimą ir pardavimus, o žvejybos pastangos daugiausia
             kontroliuojamos renkant informaciją apie laivo savybes, žvejyboje praleistą laiką ir
             naudojamus įrankius. Be to, naudojant nuotolinės kontrolės technologijas sudaromos
             sąlygos žuvininkystės kontrolės valdžios institucijoms nustatyti laivų padėtį tam
             tikroje teritorijoje. Derinant visas šias priemones didinamas informacijos tikslumas.

     (4)     Reglamento Nr. 2371/2002 22 straipsnio 1 dalyje ir 23 straipsnio 3 dalyje atitinkamai
             numatoma, kad 2004 m. Taryba turi nuspręsti dėl prievolės elektroniniu būdu
             registruoti ir persiųsti atitinkamą informaciją, susijusią su žvejybine veikla, įskaitant
             iškrautus, perkrautus sužvejotus kiekius, pardavimo pažymą ir įdiegti nuotolinio
             fiksavimo priemones.

     (5)     Pastaraisiais metais valstybė narė ir kitos šalys vykdė bandomuosius registravimo,
             perdavimo elektroniniu būdu ir nuotolinio fiksavimo projektus. Buvo įrodytas jų
             pagrįstumas ir ekonominis efektyvumas.

     2
             OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

LT                                                   4                                                   LT
 ---pagebreak---      (6)   Todėl reikėtų nustatyti registravimo, perdavimo elektroniniu būdu ir nuotolinio
           fiksavimo naudojimo kontrolės tikslais sąlygas.

     (7)   Šiam reglamentui įgyvendinti būtinas priemones reikėtų priimti pagal 1999 m. birželio
           28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijai suteiktų įgyvendinimo
           įgaliojimų vykdymo tvarką3,

     PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

                                             1 straipsnis

                             Registravimas ir perdavimas elektroniniu būdu

     1.     Bendrijos laivo kapitonas elektroniniu būdu registruoja su žuvininkystės veikla
            susijusią informaciją, kurią pagal Bendrijos teisės aktus jis privalo įrašyti į laivo
            žurnalą, ir elektroniniu būdu ją siunčia kompetentingai valdžios institucijai.

     2.     Elektroniniu būdu registruojama deklaracija dėl Bendrijos žvejybos laivu iškrautų
            sužvejotų kiekių ir su šiais kiekiais susijusi pirminių pardavimų pažyma.

     3.     Valstybės narės nustato administracines ir technines struktūras, kuriomis joms
            sudaromos sąlygos elektroniniu būdu gauti, svarstyti, kryžmiškai patikrinti ir
            persiųsti laivo žurnale įrašytą informaciją, iškrovimo deklaraciją ir 1 ir 2 dalyse
            nurodytas pardavimų pažymas.

     4.     Išsamios 1 ir 2 straipsnių įgyvendinimo taisyklės gali būti priimamos Reglamento
            Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. Pagal šias taisykles taip pat
            galima atleisti nuo šio straipsnio 1 ir 2 dalyse išdėstytų įsipareigojimų, kai tokie
            atleidimai gali būti pagrįsti neproporcingai didele operatoriui tenkančia našta
            lyginant su jo veiklos ekonomine reikšme.

                                             2 straipsnis

                                         Nuotolinis fiksavimas

     1.     Valstybės narės užtikrina, kad jų Žuvininkystės priežiūros centrai būtų aprūpinti
            techninėmis struktūromis, leidžiančiomis esamo laiko atžvilgiu suderinti pozicijas iš
            nuotolinio fiksavimo būdu gautų ir palydovais į žemę atsiųstų nuotraukų su laivų
            stebėjimo sistemos pateikta informacija tam, kad būtų galima įvertinti laivų padėtį
            atitinkamoje teritorijoje.

     2.     Išsamios 1 dalies įgyvendinimo taisyklės gali būti priimamos Reglamento Nr.
            2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.

     3
           OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

LT                                                5                                                 LT
 ---pagebreak---                                               3 straipsnis

                                              Įsigaliojimas

     Šis reglamentas įsigalioja 2006 m. sausio 1 d.

     Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

     Priimta Briuselyje,

                                                 Tarybos vardu
                                                 Pirmininkas

LT                                                    6                                      LT


				|

		52011PC0599

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo įgyvendinama Susitarimo, kuriuo steigiama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Centrinės Amerikos asociacija, dvišalė apsaugos sąlyga ir bananų importo stabilizavimo priemonė /* KOM/2011/0599 galutinis - 2011/0263 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
Pasiūlymo pagrindas ir tikslai
Šis pasiūlymas skirtas į Europos
Sąjungos teisę įtraukti apsaugos sąlygą ir
stabilizavimo priemonę, nustatytas su Centrine Amerika sudarytame
Asociacijos susitarime.
Bendrosios aplinkybės
2007 m. balandžio 23 d. Taryba
įgaliojo Komisiją pradėti derybas su tam tikromis Centrinės
Amerikos šalimis, po kurių su Centrine Amerika sudarytas Asociacijos
susitarimas. Susitarimas parafuotas 2011 m. kovo 22 d.
Į Susitarimą įtraukta dvišalė
apsaugos sąlyga, kuria numatoma galimybė vėl nustatyti pagal
didžiausio palankumo režimą (DPR) taikomą muito normą, jeigu,
liberalizavus prekybą, pradedama importuoti tokiais didesniais kiekiais ir
tokiomis sąlygomis, kad tai sukelia (arba gali sukelti) didelę
žalą panašų arba tiesiogiai konkuruojantį produktą
gaminančiai Sąjungos pramonei.
Be to, į Susitarimą taip pat
įtraukta bananų importo stabilizavimo priemonė, pagal kurią
iki 2020 m. sausio 1 d. gali būti nutrauktas preferencinės
muito normos taikymas, jei pasiekiama tam tikra metinė importo kiekio
riba.
Kad minėtos priemonės
galėtų veikti, apsaugos sąlyga ir stabilizavimo priemonė
turi būti įtrauktos į Europos Sąjungos teisę ir
apibrėžti procedūriniai priemonių taikymo aspektai ir suinteresuotųjų
šalių teisės.
2.           KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
Šis įgyvendinimo reglamento
pasiūlymas parengtas tiesiogiai remiantis Susitarimo, dėl kurio
susiderėta su Centrine Amerika, tekstu. Todėl atskiros konsultacijos
su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas nėra būtini.
Pasiūlymas iš esmės pagristas galiojančiais įgyvendinimo
reglamentais.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
Siūlomų veiksmų santrauka
Pridedamas Europos Parlamento ir Tarybos
reglamento pasiūlymas yra teisinė ES ir Centrinės Amerikos
asociacijos susitarimo apsaugos sąlygos ir stabilizavimo priemonės
įgyvendinimo priemonė.
Teisinis pagrindas
Sutarties dėl Europos Sąjungos
veikimo 207 straipsnio 2 dalis.
2011/0263 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo įgyvendinama Susitarimo, kuriuo
steigiama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir
Centrinės Amerikos asociacija, dvišalė apsaugos sąlyga ir
bananų importo stabilizavimo priemonė
EUROPOS
PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į
Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207
straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdami į
Europos Komisijos pasiūlymą,
perdavus
įstatymo galią turinčio teisės akto projektą
nacionaliniams parlamentams,
laikydamiesi
įprastos teisėkūros procedūros[1],
kadangi:
(1)
2007 m. balandžio 23 d. Taryba
įgaliojo Komisiją pradėti derybas su tam tikromis Centrinės
Amerikos šalimis (toliau – Centrinė Amerika), kad Sąjungos ir jos
valstybių narių vardu būtų sudarytas Susitarimas, kuriuo
steigiama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir
Centrinės Amerikos asociacija (toliau – Susitarimas).
(2)
šios derybos buvo baigtos ir 2011 m. kovo
22 d. parafuotas Susitarimas, kuris, remiantis [...] Tarybos sprendimu
Nr. .../2011/ES[2] buvo pasirašytas Europos
Sąjungos vardu [data], atsižvelgiant į tai, kad jis gali būti
sudarytas vėliau. [...] Susitarimui pritarė Europos Parlamentas. Po
to Taryba [data] priėmė Tarybos sprendimą Nr. .../2011[3]
dėl Susitarimo sudarymo;
(3)
būtina nustatyti tam tikrų Susitarimo
nuostatų, susijusių su dvišale apsaugos sąlyga, ir bananų
importo stabilizavimo priemonės, dėl kurios buvo susitarta su
Centrine Amerika, taikymo tvarką;
(4)
reikėtų apibrėžti Susitarimo 104 ir
105 straipsniuose nurodytus terminus „didelė žala“, „didelės žalos
grėsmė“ ir „pereinamasis laikotarpis“;
(5)
apsaugos priemonės turėtų būti
nustatytos tik tuo atveju, jei nagrinėjamasis produktas importuojamas
į Sąjungą tokiais didesniais kiekiais, matuojant
absoliučiais dydžiais arba santykinai palyginus su Sąjungos gamybos
apimtimi, ir tokiomis sąlygomis, kad sukelia arba gali sukelti didelę
žalą panašių arba tiesiogiai konkuruojančių produktų
Sąjungos gamintojams, kaip nustatyta Susitarimo 104 straipsnyje;
(6)
apsaugos priemonės turėtų būti
vienos iš Susitarimo 104 straipsnio 2 dalyje nurodytų formų;
(7)
tyrimai atliekami ir, jei būtina, apsaugos
priemonės taikomos kuo skaidriau;
(8)
reikėtų nustatyti išsamias tyrimų
inicijavimo nuostatas. Valstybės narės turėtų Komisijai
pateikti informacijos, įskaitant turimus įrodymus, apie visas importo
tendencijas, dėl kurių gali reikėti nustatyti apsaugos
priemones;
(9)
jei esama pakankamai tyrimo inicijavimą
pagrindžiančių prima facie įrodymų, Komisija Europos
Sąjungos oficialiajame leidinyje turėtų paskelbti
pranešimą, kaip nustatyta Susitarimo 111 straipsnio 3 dalyje;
(10)
reikėtų nustatyti išsamias nuostatas
dėl tyrimų inicijavimo, suinteresuotųjų šalių
galimybės susipažinti su surinkta informacija ir ją tikrinti,
susijusių šalių išklausymo ir tų šalių galimybės
reikšti savo nuomonę, kaip nustatyta Susitarimo 111 straipsnio
3 dalyje;
(11)
Komisija turėtų raštu pranešti Centrinei
Amerikai apie tyrimo inicijavimą ir informuoti Asociacijos komitetą
apie tyrimų rezultatus, kaip nustatyta Susitarimo 116 straipsnyje;
(12)
be to, pagal Susitarimo 112 straipsnį reikia
nustatyti laikotarpį, per kurį inicijuojami tyrimai ir priimami
sprendimai dėl priemonių tinkamumo, siekiant užtikrinti, kad tokie
sprendimai būtų priimami greitai ir taip padidėtų
susijusių ūkinės veiklos vykdytojų teisinis tikrumas;
(13)
jokia apsaugos priemonė neturėtų
būti taikoma, kol neatliekamas tyrimas, nustatant išlygą, jog
Komisijai kritinėmis aplinkybėmis leidžiama taikyti laikinąsias
priemones, kaip nurodyta Susitarimo 106 straipsnyje;
(14)
apsaugos priemonės turėtų būti
taikomos tik tokiu mastu ir tik tokį laikotarpį, kokio gali
reikėti siekiant užkirsti kelią didelei žalai ir palengvinti
prisitaikymą. Reikėtų nustatyti didžiausią apsaugos
priemonių taikymo trukmę ir specialias tokių priemonių
pratęsimo ir peržiūros nuostatas, kaip nurodyta Susitarimo 105
straipsnyje;
(15)
kad Susitarimo dvišalė apsaugos sąlyga
būtų įgyvendinta, būtina nustatyti vienodas sąlygas
laikinosioms ir galutinėms apsaugos priemonėms priimti,
išankstinėms priežiūros priemonėms taikyti, tyrimui nesiimant
priemonių nutraukti ir preferencinei muito normai, nustatytai pagal
bananų importo stabilizavimo priemonę, dėl kurios buvo susitarta
su Centrine Amerika, laikinai panaikinti. Pagal 2011 m. vasario 16 d. Europos
Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos
valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo
įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji
principai[4], šias priemones
turėtų tvirtinti Komisija;
(16)
siekiant patvirtinti priežiūros ir
laikinąsias priemones, atsižvelgiant į šių priemonių
poveikį ir logišką seką galutinių apsaugos priemonių
priėmimo atžvilgiu, tikslinga naudoti patariamąją
procedūrą. Kai delsiant nustatyti priemones gali būti padaryta
sunkiai atitaisoma žala, reikia, kad Komisijai būtų leista patvirtinti
nedelsiant taikytinas laikinąsias priemones;
(17)
šį reglamentą reikėtų taikyti
tik Sąjungos arba Centrinės Amerikos kilmės statusą
turintiems produktams,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
I skyrius. Apsaugos nuostatos
1
straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente:
(a)
produktai – Sąjungos arba Centrinės
Amerikos šalies kilmės statusą turinčios prekės. Tiriamasis
produktas gali apimti vieną ar keletą tarifų eilučių
arba jų dalį, priklausomai nuo konkrečių rinkos
aplinkybių, arba bet kurį produktų segmentą pagal
Sąjungos pramonėje įprastą skirstymą;
(b)
suinteresuotosios šalys – šalys, kurioms
nagrinėjamojo produkto importas daro poveikį;
(c)
Sąjungos pramonė – visi Sąjungos
teritorijoje veikiantys panašių arba tiesiogiai konkuruojančių
produktų gamintojai arba tie Sąjungos gamintojai, kurie bendrai
pagamina didžiąją dalį Sąjungoje pagaminamų
panašių arba tiesiogiai konkuruojančių produktų. Tuo
atveju, kai panašus ar tiesiogiai konkuruojantis produktas yra tik vienas iš
produktų, kuriuos gamina Sąjungos pramonę sudarantys gamintojai,
pramonė apibrėžiama kaip specifinė veikla, vykdoma gaminant
panašų arba tiesiogiai konkuruojantį produktą;
(d)
didelė žala – ryškus visuotinis Sąjungos
gamintojų padėties pablogėjimas;
(e)
didelės žalos grėsmė – tai
akivaizdžiai neišvengiama didelė žala. Didelės žalos grėsmė
nustatoma remiantis įrodomais faktais, ne vien įtarimais,
spėjimais ar menka tikimybe. Siekiant nustatyti, ar yra didelės žalos
grėsmė, be kita ko, reikėtų atsižvelgti ir į
prognozes, vertinimus ir analizę, atliktus remiantis 4 straipsnio 5 dalyje
nurodytais veiksniais;
(f)
pereinamasis laikotarpis – 10 metų nuo
Susitarimo taikymo pradžios datos; taikomas bet kuriam produktui, kuriam
Muitų tarifų panaikinimo sąraše nustatytas trumpesnis nei 10
metų tarifų panaikinimo laikotarpis. Produktams, kuriems Muitų
tarifų panaikinimo sąraše nustatytas 10 metų ar ilgesnis
tarifų panaikinimo laikotarpis, pereinamasis laikotarpis reiškia tame
sąraše tokiems produktams nustatytą tarifų panaikinimo
laikotarpį prie jo pridedant trejus metus.
(g)
Centrinės Amerikos šalis – Kosta Rika,
Salvadoras, Gvatemala, Hondūras, Nikaragva arba Panama.
2
straipsnis
Principai
1.
Apsaugos priemonė gali būti nustatyta
remiantis šiuo reglamentu, kai Centrinės Amerikos šalies kilmės
statusą turintis produktas dėl jam taikomo sumažinto arba panaikinto
muito pradedamas importuoti į Sąjungą tokiais didesniais
kiekiais, matuojant absoliučiais dydžiais arba santykinai palyginus su
Sąjungos gamybos apimtimi, ir tokiomis sąlygomis, kad sukelia arba
gali sukelti didelę žalą panašų arba tiesiogiai
konkuruojantį produktą gaminančiai Sąjungos pramonei.
2.
Apsaugos priemonės gali būti vienos iš
šių formų:
(a)
nagrinėjamojo produkto tolesnio muito normos
mažinimo, nustatyto Susitarimo I priede (Muitų panaikinimas)
pateiktame Europos Sąjungos Šalies sąraše, sustabdymas;
(b)
nagrinėjamojo produkto muito normos padidinimas
iki tokio lygio, kuris neviršija mažesniojo iš šių lygių:
–
pagal didžiausio palankumo režimą (toliau –
DPR) taikomos muito normos, galiojusios produktui tuo metu, kai buvo nustatyta
priemonė, arba
–
pagal DPR taikomos muito normos, galiojusios
produktui tiksliai vieną dieną prieš Susitarimo įsigaliojimo
datą.
3.
Nei viena iš minėtų priemonių
netaikoma laikantis preferencinių neapmuitinamų tarifinių
kvotų, nustatytų šiuo Susitarimu.
3
straipsnis
Tyrimo inicijavimas
1.
Tyrimas inicijuojamas valstybės narės,
bet kurio juridinio asmens arba bet kurios asociacijos, kuri nėra
juridinis asmuo, tačiau veikia Sąjungos pramonės vardu, prašymu
arba Komisijos iniciatyva, jei Komisija mano, kad yra pakankamai prima facie
įrodymų, pagrįstų 4 straipsnio 5 dalyje nurodytais veiksniais,
tyrimo inicijavimui pagrįsti.
2.
Tyrimo inicijavimo prašyme pateikiama
įrodymų, kad tenkinamos 2 straipsnio 1 dalyje išdėstytos
apsaugos priemonės nustatymo sąlygos. Prašyme paprastai nurodoma ši
informacija: nagrinėjamojo produkto importo didėjimo tempas ir
apimtis absoliučiąja bei santykine verte, padidėjusio importo
užimta vidaus rinkos dalis, pardavimo, gamybos, našumo, pajėgumų
išnaudojimo, pelno ir nuostolių bei užimtumo masto pokyčiai.
3.
Tyrimas gali būti inicijuotas ir tuo atveju,
kai staiga padidėja importas, sutelktas vienoje ar keliose valstybėse
narėse, jeigu yra pakankamai prima facie įrodymų, kad
tenkinamos inicijavimo sąlygos, kaip nustatyta remiantis 4 straipsnio 5
dalyje nurodytais veiksniais.
4.
Valstybė narė informuoja Komisiją,
jei mano, kad dėl importo iš Centrinės Amerikos šalies
tendencijų reikėtų imtis apsaugos priemonių. Informuojant
kartu pateikiami turimi įrodymai, pagrįsti 4 straipsnio 5 dalyje
nurodytais veiksniais. Komisija šią informaciją perduoda visoms
valstybėms narėms.
5.
Jei paaiškėja, kad yra pakankamai prima
facie įrodymų, paremtų 4 straipsnio 5 dalyje nurodytais
veiksniais, tyrimo inicijavimui pagrįsti, Komisija Europos
Sąjungos oficialiajame leidinyje skelbia pranešimą. Tyrimas
inicijuojamas per vieną mėnesį nuo prašymo arba informacijos
gavimo pagal 1 dalį.
6.
5 dalyje nurodytame pranešime:
(a)
pateikiama gautos informacijos santrauka ir
nurodoma, kad visa susijusi informacija būtų perduota Komisijai;
(b)
nustatomas laikotarpis, per kurį
suinteresuotosios šalys gali pareikšti raštu savo nuomonę ir pateikti
informaciją norėdamos, kad į tą nuomonę ir
informaciją būtų atsižvelgta atliekant tyrimą;
(c)
nurodomas laikotarpis, per kurį
suinteresuotosios šalys gali kreiptis, kad Komisija jas išklausytų žodžiu
pagal 4 straipsnio 9 dalį.
4
straipsnis
Tyrimas
1.
Inicijavusi tyrimo procedūrą, Komisija
pradeda tyrimą. 3 dalyje nustatytas laikotarpis prasideda sprendimo
inicijuoti tyrimą paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame
leidinyje dieną.
2.
Komisija gali prašyti valstybių narių
pateikti informaciją, o valstybės narės imasi visų
būtinų veiksmų tokiam prašymui patenkinti. Jei ta informacija
yra visuotinės svarbos ir nėra konfidenciali pagal 11 straipsnį,
ji pridedama prie nekonfidencialių dokumentų, kaip nurodyta 8 dalyje.
3.
Jei įmanoma, tyrimas baigiamas per šešis
mėnesius nuo jo inicijavimo. Esant išskirtinėms aplinkybėms,
pvz., neįprastai dideliam susijusių šalių skaičiui ar
sudėtingai rinkos padėčiai, tas terminas gali būti
pratęstas dar vienam trijų mėnesių laikotarpiui. Komisija
informuoja visas suinteresuotąsias šalis apie tokį
pratęsimą ir paaiškina, kokios priežastys jį nulėmė.
4.
Komisija renka visą informaciją, kuri,
jos nuomone, yra reikalinga norint nustatyti, ar esama faktų,
atitinkančių 2 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas, ir jei
mano, kad to reikia, stengiasi šią informaciją patikrinti.
5.
Atlikdama tyrimą Komisija įvertina visus
susijusius objektyvius ir kiekybiškai įvertinamus veiksnius,
darančius poveikį Sąjungos pramonės padėčiai,
pirmiausia, nagrinėjamojo produkto importo didėjimo tempą ir
apimtį absoliučiąja bei santykine verte, dėl
padidėjusio importo prarastą vidaus rinkos dalį ir pardavimo
apimties, gamybos, našumo, pajėgumų naudojimo, pelno ir
nuostolių bei užimtumo pokyčius. Šis sąrašas nėra baigtinis
ir Komisija, nustatydama, ar esama didelės žalos arba didelės žalos
grėsmės, gali taip pat atsižvelgti į kitus aktualius veiksnius,
pavyzdžiui, atsargas, kainas, naudojamo kapitalo grąžą,
grynųjų pinigų srautą, taip pat kitus veiksnius, kurie daro
arba galėjo padaryti didelę žalą, arba kelia didelės žalos
grėsmę Sąjungos pramonei.
6.
Pagal 3 straipsnio 6 dalies b punktą savo
nuomonę pareiškusios suinteresuotosios šalys ir susijusios Centrinės
Amerikos šalies atstovai pateikę raštišką prašymą gali
susipažinti su visa atliekant tyrimą Komisijos gauta informacija, išskyrus
Sąjungos arba valstybių narių valdžios institucijų
parengtus vidaus dokumentus, su sąlyga, kad ta informacija yra svarbi
jiems ginant savo interesus bei nekonfidenciali pagal 11 straipsnio nuostatas
ir kad Komisija ja naudojasi tyrimo metu. Šios suinteresuotosios šalys gali
Komisijai pateikti savo nuomonę apie minėtą informaciją.
Į tokią nuomonę atsižvelgiama, jei ji pagrįsta pakankamais prima
facie įrodymais.
7.
Komisija užtikrina, kad visi tyrimui naudojami
duomenys, taip pat statistiniai duomenys, būtų prieinami, suprantami,
skaidrūs ir patikrinami.
8.
Komisija užtikrina, kai tik tai bus įmanoma
techniškai, slaptažodžiu apsaugotą interneto prieigą prie
nekonfidencialių duomenų, t. y. prie interneto platformos, kurią
ji tvarko ir kurioje pateikiama visa susijusi informacija, kuri pagal 11
straipsnį nėra konfidenciali. Tyrimu suinteresuotoms šalims, taip pat
valstybėms narėms ir Europos Parlamentui suteikiama prieiga prie šios
interneto platformos.
9.
Komisija išklauso suinteresuotąsias šalis,
visų pirma tais atvejais, kai per Europos Sąjungos oficialiajame
leidinyje paskelbtame pranešime nustatytą laikotarpį jos raštu
pateikia prašymą, kuriame nurodo, kad joms iš tikrųjų gali
turėti poveikio tyrimo išvados ir kad yra ypatingų
priežasčių, dėl kurių jos turi būti išklausytos
žodžiu.
Komisija išklauso šias šalis ir kitais atvejais,
jeigu yra ypatingų priežasčių, dėl kurių jos turi
būti išklausytos dar kartą.
10.
Kai informacija nepateikiama per Komisijos
nustatytą laikotarpį arba kai akivaizdžiai trukdoma tyrimui, išvados
gali būti daromos remiantis turimais faktais. Jei Komisija nustato, kad
kuri nors suinteresuotoji šalis ar trečioji šalis pateikė
melagingą arba klaidinančią informaciją, ji į tą
informaciją neatsižvelgia ir gali remtis turimais faktais.
11.
Apie tyrimo inicijavimą susijusiai
Centrinės Amerikos šaliai Komisija praneša raštu.
5
straipsnis
Išankstinės priežiūros priemonės
1.
Jeigu dėl Centrinės Amerikos šalies
kilmės statusą turinčio produkto importo tendencijų gali
susidaryti viena iš 2 ir 3 straipsniuose nurodytų situacijų, to
produkto importui gali būti taikomos išankstinės priežiūros
priemonės.
2.
Komisija tvirtina išankstines priežiūros
priemones, laikydamasi 12 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios
procedūros.
3.
Išankstinės priežiūros priemonės
galioja ribotą laikotarpį. Jeigu nenumatyta kitaip, jos nustoja
galiojusios pasibaigus antrajam šešių mėnesių laikotarpiui,
kuris prasideda praėjus šešiems mėnesiams nuo tų priemonių
taikymo pradžios.
6
straipsnis
Laikinųjų apsaugos priemonių nustatymas
1.
Laikinosios apsaugos priemonės taikomos
susidarius kritinėms aplinkybėms, kai delsiant gali būti
padaryta sunkiai atitaisoma žala, ir, remiantis 4 straipsnio 5 dalyje
nurodytais veiksniais, preliminariai nustačius, kad esama pakankamai prima
facie įrodymų, kad Centrinės Amerikos šalies kilmės
statusą turinčio produkto importas išaugo dėl to, kad pagal
Susitarimo I priede (Muitų panaikinimas) pateiktą Europos
Sąjungos Muitų tarifų panaikinimo sąrašą buvo
sumažintas arba panaikintas muitas ir kad dėl tokio importo yra daroma
arba gali būti daroma didelė žala Sąjungos pramonei.
Laikinąsias priemones tvirtina Komisija,
laikydamasi 12 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.
Ypatingos skubos atvejais, įskaitant 2 dalyje nurodytą atvejį,
pagal 12 straipsnio 4 dalyje nurodytą procedūrą Komisija
tvirtina nedelsiant taikytinas laikinąsias apsaugos priemones.
2.
Jeigu valstybė narė prašo Komisijos
skubiai imtis priemonių ir jeigu įvykdytos 1 dalyje nustatytos
sąlygos, Komisija sprendimą priima per penkias darbo dienas nuo
prašymo gavimo.
3.
Laikinosios priemonės negali būti
taikomos ilgiau kaip 200 dienų.
4.
Jeigu laikinosios apsaugos priemonės panaikinamos,
nes tiriant paaiškėja, kad nebuvo įvykdytos 2 straipsnio 1 dalyje
nustatytos sąlygos, bet kokie tų laikinųjų priemonių
pagrindu surinkti muitai grąžinami savaime.
5.
Šiame straipsnyje nurodytos priemonės, joms
įsigaliojus, taikomos kiekvienam į laisvą apyvartą
išleistam produktui. Tačiau tokios priemonės neužkerta kelio išleisti
į laisvą apyvartą jau pakeliui į Sąjungą
esančių produktų su sąlyga, kad tokių produktų
paskirties vietos negalima pakeisti.
7
straipsnis
Tyrimo ir tyrimo procedūros baigimas nenustatant priemonių
1.
Jeigu galutinai nustatyti faktai rodo, kad 2
straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos nėra tenkinamos, Komisija,
taikydama 12 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo
procedūrą, priima sprendimą baigti tyrimą ir tyrimo
procedūrą.
2.
Komisija, tinkamai laikydamasi 11 straipsnyje
nurodytos konfidencialios informacijos apsaugos nuostatų, viešai skelbia
atskleistų faktų ataskaitą ir pagrįstas išvadas visais
svarstomais faktiniais ir teisiniais klausimais.
8
straipsnis
Galutinių priemonių nustatymas
1.
Jeigu galutinai nustatyti faktai rodo, kad 2
straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos yra tenkinamos, Komisija,
laikydamasi Susitarimo 116 straipsnio, kreipiasi į Asociacijos
komitetą. Jei Asociacijos komitetas nepateikė rekomendacijų arba
jei per 30 dienų nuo tokio kreipimosi nebuvo pasiektas kitas priimtinas
sprendimas, Komisija gali priimti sprendimą, kuriuo nustatomos
galutinės apsaugos priemonės laikantis 12 straipsnio 3 dalyje
nurodytos nagrinėjimo procedūros.
2.
Komisija, tinkamai laikydamasi 11 straipsnyje
nurodytos konfidencialios informacijos apsaugos nuostatų, viešai skelbia
ataskaitą, kurioje pateikiama faktų ir svarstymų, susijusių
su jos sprendimu, santrauka.
9
straipsnis
Apsaugos priemonių taikymo trukmė ir peržiūra
1.
Apsaugos priemonė galioja tik tokį
laikotarpį, kuris yra būtinas siekiant užkirsti kelią didelei
žalai arba ją atitaisyti ir palengvinti prisitaikymą. Šis laikotarpis
negali trukti ilgiau nei dvejus metus, jeigu nėra pratęsiamas
remiantis 3 dalimi.
2.
Pratęsimo laikotarpiu apsaugos priemonė
taikoma tol, kol paaiškėja pagal 3 dalį atliekamos
peržiūros rezultatai.
3.
Pradinis apsaugos priemonės galiojimo
laikotarpis išimtinėmis aplinkybėmis gali būti pratęstas ne
ilgesniam kaip dvejų metų laikotarpiui, jeigu nustatoma, kad apsaugos
priemonė tebėra reikalinga siekiant užkirsti kelią didelei žalai
arba ją atitaisyti ir kad esama Sąjungos pramonės
prisitaikymo įrodymų.
4.
Prieš pratęsiant apsaugos priemonės
galiojimą pagal 3 dalį atliekamas tyrimas, inicijuojamas
valstybės narės, bet kurio juridinio asmens arba bet kurios
asociacijos, kuri nėra juridinis asmuo, tačiau veikia Sąjungos
pramonės vardu, prašymu arba Komisijos iniciatyva, jei Komisija mano, kad
yra pakankamai prima facie įrodymų, jog tenkinamos 3 dalyje
nustatytos sąlygos, remiantis 4 straipsnio 5 dalyje nurodytais veiksniais.
5.
Apie tyrimo inicijavimą skelbiama pagal
3 straipsnio 5 ir 6 dalis. Atliekant tyrimą ir priimant bet kokį
sprendimą dėl pratęsimo pagal 3 dalį laikomasi 4, 7 ir 8
straipsnių nuostatų.
6.
Bendra apsaugos priemonės, įskaitant bet
kokią laikinąją priemonę, taikymo trukmė negali
būti ilgesnė nei ketveri metai.
7.
Apsaugos priemonė netaikoma pasibaigus
pereinamajam laikotarpiui, išskyrus atvejus, kai tam pritaria susijusi
Centrinės Amerikos šalis.
8.
Jokia apsaugos priemonė netaikoma
importuojamam produktui, kuriam tokia priemonė jau buvo taikyta
anksčiau, nebent būtų pasibaigęs laikotarpis, prilygstantis
pusei prieš tai ėjusio apsaugos priemonės taikymo laikotarpio.
10 straipsnis
Atokiausi Europos
Sąjungos regionai
9.
Kai bet koks Centrinės Amerikos šalies
kilmės statusą turintis produktas importuojamas tokiais didesniais
kiekiais ir tokiomis sąlygomis, kad labai pablogina ar gali labai
pabloginti ES atokiausio (-ių) regiono (-ų), nurodyto (-ų)
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje,
ekonominę padėtį, laikantis šio skyriaus nuostatų gali
būti nustatyta apsaugos priemonė.
11 straipsnis
Konfidencialumas
1.
Pagal šį reglamentą gauta informacija
naudojama tik tuo tikslu, dėl kurio ją buvo prašyta pateikti.
2.
Jokia pagal šį reglamentą gauta
konfidencialaus pobūdžio arba konfidencialiai pateikta informacija
neatskleidžiama be specialaus tokios informacijos pateikėjo leidimo.
3.
Kiekviename prašyme laikyti informaciją
konfidencialia turi būti nurodytos priežastys, dėl kurių ta informacija
yra konfidenciali. Tačiau jei informacijos pateikėjas nesutinka jos
viešinti ar leisti jos atskleisti bendro pobūdžio ar santraukos forma ir
jei pasirodo, kad prašymas laikyti informaciją konfidencialia yra
nepagrįstas, į šią informaciją gali būti
neatsižvelgiama.
4.
Informacija bet kokiu atveju laikoma
konfidencialia, jei jos atskleidimas gal turėti didelį neigiamą
poveikį tokios informacijos pateikėjui arba šaltiniui.
5.
1–4 dalys netrukdo Sąjungos institucijoms
nurodyti bendro pobūdžio informacijos, ypač motyvų, kuriais
grindžiami pagal šį reglamentą priimami sprendimai. Tačiau šios
institucijos privalo atsižvelgti į atitinkamų fizinių ir
juridinių asmenų teisėtus interesus, kad nebūtų atskleistos
jų komercinės paslaptys.
12
straipsnis
Komiteto procedūra
1.
Komisijai padeda komitetas, įsteigtas pagal
2009 m. vasario 26 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 260/2009 dėl
bendrų importo taisyklių[5] 4 straipsnio 1 dalį.
Tas komitetas – tai komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES)
Nr. 182/2011.
2.
Jei daroma nuoroda į šią straipsnio
dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.
3.
Jei daroma nuoroda į šią straipsnio
dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
4.
Jei daroma nuoroda į šią straipsnio
dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 8 straipsnis kartu su
4 straipsniu.
II Skyrius. Bananų importo stabilizavimo priemonė
13
straipsnis
Bananų
importo stabilizavimo priemonė
1.
Centrinės Amerikos kilmės statusą
turintiems bananams, priskiriamiems prie Kombinuotosios nomenklatūros
pozicijos 0803.00.19 (Švieži bananai, išskyrus tikruosius bananus (plantains)
ir Susitarimo I priede (Muitų panaikinimas) pateiktame ES Šalies
sąraše priskirtiems prie „ST“ kategorijos, stabilizavimo priemonė
taikoma iki 2020 m. sausio 1 d.
2.
1 dalyje nurodytų produktų importui iš
Centrinės Amerikos šalies nustatoma atskira metinė ribinė
importo apimtis, kaip nurodyta šio reglamento priede pateiktoje lentelėje.
Importuojant 1 dalyje nurodytus produktus, kuriems nustatyta preferencinė
muito norma, be kilmės įrodymo, nustatyto pagal Susitarimo su
Centrine Amerika III priedą (Termino „kilmės statusą
turintys produktai“ samprata ir administracinio bendradarbiavimo būdai),
taip pat turi būti pateiktas eksporto sertifikatas, išduotas
Centrinės Amerikos šalies Respublikos, iš kurios eksportuojami produktai,
kompetentingos valdžios institucijos. Jeigu atitinkamais
kalendoriniais metais pasiekiama nustatyta ribinė importo apimtis,
Komisija, remdamasi 12 straipsnio 3 dalyje nurodyta nagrinėjimo
procedūra, gali tais metais laikinai nutraukti preferencinės muito
normos taikymą ne ilgesniam nei trijų mėnesių laikotarpiui
ir ne ilgiau kaip iki tų kalendorinių metų pabaigos.
3.
Jeigu Komisija nusprendžia nutraukti
preferencinės muito normos taikymą, ji taiko mažesniąją iš
šių normų: bazinės muito normos arba pagal DPR taikomos muito
normos, galiojančių tuo metu, kai imamasi tokios priemonės.
4.
Jeigu Komisija imasi 2 ir 3 dalyse nurodytų
veiksmų, ji nedelsdama pradeda konsultacijas su susijusia šalimi, kad
išanalizuotų ir įvertintų padėtį remiantis turimais
faktiniais duomenimis.
5.
2 ir 3 dalyse nurodytos priemonės gali
būti taikomos tik laikotarpiu iki 2019 m. gruodžio 31d.
III skyrius. Baigiamosios nuostatos
14
straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas
įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo tos
dienos, kurią pradedamas taikyti Susitarimas, kaip numatyta Susitarimo 353
straipsnyje. Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje skelbiamas
pranešimas, kuriame nurodoma Susitarimo taikymo pradžios data.
Šis reglamentas privalomas visas ir
tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
Priedas
Lentelė,
kurioje nurodoma ribinė importo apimtis, siekiant taikyti bananų
importo stabilizavimo priemonę, nustatytą Susitarimo I priedo
3 priedėlyje
 Metai || Ribinė importo apimtis (tonomis)
 Kosta Rika || Panama || Hondūras || Gvatemala || Nikaragva || Salvadoras
 Iki 2010 m. gruodžio 31 d. || 1 025 000 || 375 000 || 50 000 || 50 000 || 10 000 || 2 000
 2011 01 01–2011 12 31 || 1 076 250 || 393 750 || 52 500 || 52 500 || 10 500 || 2 100
 2012 01 01–2012 12 31 || 1 127 500 || 412 500 || 55 000 || 55 000 || 11 000 || 2 200
 2013 01 01–2013 12 31 || 1 178 750 || 431 250 || 57 500 || 57 500 || 11 500 || 2 300
 2014 01 01–2014 12 31 || 1 230 000 || 450 000 || 60 000 || 60 000 || 12 000 || 2 400
 2015 01 01–2015 12 31 || 1 281 250 || 468 750 || 62 500 || 62 500 || 12 500 || 2 500
 2016 01 01–2016 12 31 || 1 332 500 || 487 500 || 65 000 || 65 000 || 13 000 || 2 600
 2017 01 01–2017 12 31 || 1 383 750 || 506 250 || 67 500 || 67 500 || 13 500 || 2 700
 2018 01 01–2018 12 31 || 1 435 000 || 525 000 || 70 000 || 70 000 || 14 000 || 2 800
 2019 01 01–2019 12 31 || 1 486 250 || 543 750 || 72 500 || 72 500 || 14 500 || 2 900
 Nuo 2020 01 01 || Netaikoma || Netaikoma || Netaikoma || Netaikoma || Netaikoma || Netaikoma
[1]               2011 m. vasario 17 d. Europos Parlamento
pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir [...] Tarybos
sprendimas...
[2]
[3]
[4]               OL L 55, 2011 2 28, p. 13.
[5]               OL L 84, 2009 3 31, p. 1.