				|

		52013PC0496

			Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl Biologinės pramonės sektorių bendrosios įmonės /* COM/2013/0496 final - 2013/0241 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO
APLINKYBĖS
Bendrosios aplinkybės
Vienas iš pagrindinių 2014–2020 m.
laikotarpio bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos
„Horizontas 2020“ tikslų – sustiprinti Europos pramonę veiksmais,
kuriais remiami moksliniai tyrimai ir inovacijos. Visų pirma, joje
numatyta sudaryti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės
susitarimus, kurie padėtų spręsti kai kuriuos aktualiausius
Europai kylančius uždavinius.
Biologinės pramonės sektoriai
Europos Sąjungoje galėtų labai padėti siekti strategijos
„Europa 2020“ ir jos pavyzdinių iniciatyvų „Inovacijų
sąjunga“, „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ ir „Globalizacijos erai
pritaikyta pramonės politika“ tikslų. Tai pripažinta keliose
pastarojo meto ES politikos iniciatyvose, tokiose kaip Europos žemės
ūkio našumo ir tvarumo inovacijų partnerystė[1], Pažangiosios specializacijos
strategija valstybėms narėms ir regionams[2] ir Septintosios aplinkos
veiksmų programos pasiūlymas. 2012 m. vasario 13 d.
priimtame komunikate, kuriame pateikti Europos bioekonomikos strategijos
metmenys[3],
ir jame išdėstytame veiksmų plane siūloma sukurti
biologinės pramonės viešojo ir privačiojo sektorių
partnerystę (VPSP). Komisijos komunikate, palaikančiame
stipresnę Europos pramonę ekonomikos augimui ir atsigavimui skatinti[4], pakartotinai nurodoma, kaip
svarbu įsteigti biologinės pramonės sektoriams skirtą VPSP,
kuri ES pramonės politikos kontekste būtų įgyvendinama kaip
jungtinė technologijų iniciatyva (JTI), o tai atitinka ir Komisijos
komunikatą „Viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė
pagal programą „Horizontas 2020“. Veiksminga inovacijų ir augimo
Europoje skatinimo priemonė“[5].
Regionų
komitetas 2012 m. lapkričio mėn. pabaigos nuomonėje apie
Europos bioekonomikos strategiją taip pat akcentavo svarbų
biologinių produktų ir biotechnologinės visuomenės
vaidmenį [6].
Atsižvelgiant į platesnę ekonominio ir socialinio tvarumo
problematiką ir į poveikį vartotojams, Komisija šiuo metu
atlikdama platesnio pobūdžio tyrimą apie degalų rinkos
veikimą[7]
nagrinėja biodegalų klausimą iš vartotojo perspektyvos.
Kodėl siūloma biologinės
pramonės sektorių JTI ir kokie jos tikslai?
Biologinės pramonės sektoriai yra
sektoriai, kurie naudoja atsinaujinančius biologinius išteklius
biologiniams produktams ir biodegalams gaminti. Gamyba paprastai vyksta
biologinio perdirbimo įrenginiuose ir dažnai yra grindžiama biologiniais
procesais. Dėl jų atsiranda naujos vertės grandinės, kurios
susieja anksčiau nesusijusius pirminius gamintojus (ir, pavyzdžiui,
organinių atliekų tvarkytojus) ir sektorius: šitaip atsiveria naujos
galimybės įvairiems tradiciniams dalyviams. Vis daugiau perdirbimo
sektorių, tokių kaip cheminių medžiagų, biodegalų,
plaušienos ir popieriaus, cukraus ir krakmolo, ir technologijų
tiekėjų (ypač pramoninės biotechnologijos ir inžinerijos
srityse) suinteresuoti iš dalies ar visiškai persiorientuoti į tvarius
atsinaujinančius biologinės pramonės išteklius ir (arba)
produktus.
Šioje JTI bus labiausiai orientuojamasi į
augalų nevalgomų dalių (pvz., medienos, žemės ūkio ir
miškininkystės produkcijos likučių) ir biologiškai irių
atliekų perdirbimą į biologinius produktus ir biodegalus.
Augalų nevalgomos dalys, dar vadinamos lignoceliuliozės medžiaga,
paprastai būna heterogeniškos ir yra įvairų tipų
sudėtingų biomolekulių (t. y. celiuliozės,
hemiceliuliozės ir lignino) samplaika. Technologija, kurios reikia norint
perdirbti lignoceliuliozės medžiagą, laikoma „pažangesne“, palyginti
su dabartinėmis technologijomis, kuriomis perdirbamos augalų valgomos
dalys, ir ji iki šiol tebeplėtojama. Ją naudojant pagaminti produktai
ir jos naudojimo procesai vadinami „pažangiais“.
Biologinės pramonės sektoriai – tai
ES bioekonomikos sektoriai, labiausiai skatinantys ekonomikos augimą ir
užimtumą. Nors šiuo metu biologiniams produktams ir biodegalams tenka tik
apie 3 % 2 trilijonų EUR vertės metinės apyvartos ir
1 % iš 22 milijonų darbo vietų, kurios šiuo metu sukurtos
plėtojant Europos bioekonomiką[8],
planuojama, kad biologinės pramonės sektoriai augs sparčiau ir
pastebimiau nei tradiciniai bioekonomikos sektoriai[9],[10]. Įvairių
šaltinių apskaičiavimu:
·
bendras pajamų iš visos biomasės
vertės grandinės potencialas iki 2020 m. galėtų
viršyti 200 mlrd. EUR[11];

·
biologinių procesų nuošimtis, palyginti
su visa cheminių medžiagų gamyba atskirai, veikiausiai išaugs nuo
mažiau nei 2 % 2005 m. iki 25 % 2025 m.[12];
·
iki 2020 m. ES biologiškai pagamintų
cheminių produktų, įskaitant bioplastikus, bioalyvas,
biologinius tirpiklius, biologines paviršinio aktyvumo medžiagas ir chemines
žaliavas, gamybos apimtis turėtų augti 5,3 % per metus ir sudaryti 40
mlrd. EUR vertės rinką, o vien tik biochemijos pramonės
sektoriuje turėtų būti sukurta daugiau nei 90 000 darbo
vietų[13];

·
iki 2020 m. galėtų būti tvariai
ir konkurencingomis sąnaudomis pagaminta iki 75 mlrd. litrų
bioetanolio, o tai reikštų maždaug 15 mlrd. EUR papildomų
pajamų žemės ūkio sektoriui[14].
Norint išnaudoti šį potencialą ir
užtikrinti Europos biologinės pramonės sektorių ir jų
vertės grandinių konkurencingumą pasaulio rinkose turi būti
įveikta keletas kliūčių:
·
biomasės žaliavos turės būti
gaunamos Europoje tvariu būdu ir be netyčinių neigiamų
padarinių, tokių kaip biologinės įvairovės praradimas,
netiesioginis žemės paskirties keitimas ar neigiamas poveikis
apsirūpinimui maistu;
·
skirtingi proceso dalyviai, įskaitant
žemės ūkio ir miškininkystės, pramonės sektorius ir
atliekų tvarkytojus, turės bendradarbiauti visuose vertės
grandinių etapuose siekdami sumažinti tų sektorių dabartinį
susiskaidymą ir atsiskyrimą, kad pagerėtų išteklių
naudojimo efektyvumas;
·
reikia sukurti naujus procesus, kad tos žaliavos
galėtų būti atskirtos, apdorotos pirminiu būdu ir paverstos
biologiniais produktais ir biodegalais. Siekiant padidinti procesų
našumą ir pagerinti rezultatus, solidžiomis ir daugialypėmis
mokslinių tyrimų pastangomis reikėtų tuo pačiu metu
ištobulinti labai daug iš esmės skirtingų technologinių
galimybių (pvz., baltymais pagrįsti procesai vietoj
termocheminių procesų);
·
siekiant technologijų šuolio ir esminio
infrastruktūros patobulinimo, reikalingos didelės investicijos, kad
būtų galima įvertinti palyginamuosius iš esmės
skirtingų technologinių galimybių pranašumus ir nustatyti,
kokia (-ios) galimybė (-ės) perspektyviausia (-ios).
Tai reikštų dabartinių biologinės pramonės sektorių,
pavyzdžiui, plaušienos ir popieriaus, biodegalų, krakmolo, cheminių
medžiagų ir kt., tobulinimą ir naujų kintamo dydžio
integruotų biologinio perdirbimo įrenginių modelių
plėtrą;
·
norint sėkmingai įsisavinti naujus
biologinės pramonės produktus, bioenergiją ir biodegalus,
reikėtų plėtoti standartus, ženklinimo ir sertifikavimo sistemas
ir pelnyti vartotojų pripažinimą. Produktų kainos
turėtų tinkamai atspindėti išorinį poveikį ir
vartotojams turėtų būti suteikta galimybė informuotai
rinktis produktus, pavyzdžiui, pagal duomenis apie tų produktų
naudą per visą gyvavimo ciklą nuo pradžios iki pabaigos.
Biologinės pramonės sektorių
vertės grandinės (nuo pirminės gamybos, biologinio perdirbimo
įrenginių, pramoninių naudotojų iki vartotojų) yra
sudėtingos; sudėtingi yra ir technologiniai ir inovacijų
iššūkiai, kuriuo reikia įveikti norint išnaudoti visą jų
socialinį bei ekonominį ir aplinkos potencialą. Tik stipri
strateginė vizija, aiškia struktūra grindžiama ir apibrėžta
mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkė ir ilgalaikis
stabilus finansinis įsipareigojimas gali padėti užtikrinti, kad
į vieną programą būtų sutelkta skirtinga kompetencija
iš visos Europos, kad būtų pasiekta reikiamų proveržių ir
suteiktas pakankamas tikrumas ir kritinė masė, kuri pritrauktų
dideles privačias investicijas.
Siūlomos biologinės pramonės
sektorių JTI tikslai:
·
padėti sukurti efektyviau išteklius
naudojančią ir tvarią mažo anglies dioksido kiekio
technologijų ekonomiką, didinti ekonomikos augimą bei
užimtumą, ypač kaimo vietovėse, Europoje plėtojant tvarius
ir konkurencingus biologinės pramonės sektorius, kuriuose naudojami
pažangūs, tvariai biomase aprūpinami biologinio perdirbimo
įrenginiai; ir ypač:
·
pademonstruoti technologijas, kurios sudaro
sąlygas iš Europoje gaunamos biomasės sukurti naujus cheminius
polimerų segmentus, naujas medžiagas ir naujus vartotojų produktus,
dėl kurių sumažėja būtinybė naudotis žaliavomis,
kurioms reikia iškastinių išteklių;
·
plėtoti verslo modelius, kuriuos naudojant
integruojami visos vertės grandinės ekonominio proceso (nuo
biomasės tiekimo iki biologinio perdirbimo įrenginių ir
biologinių medžiagų, biologinių cheminių medžiagų ir
biodegalų vartotojų) dalyviai, be kita ko, kuriant naujus
tarpšakinius ryšius ir remiant tarpsektorinius klasterius; ir
·
sukurti pavyzdinius biologinio perdirbimo
įrenginius, kuriuose naudojamos technologijos ir verslo modeliai, skirti
biologinėms medžiagoms, biocheminėms medžiagoms ir biodegalams, ir
parodyti, kad sąnaudos ir rezultatai pagerėja tiek, kad
būtų galima konkuruoti su iškastiniais ištekliais pagrįstomis
alternatyvomis;
Pamatas – ankstesnė patirtis
ES finansavo daugelį projektų,
kuriais pastaraisiais dešimtmečiais prisidėta prie biologinės
pramonės sektorių pažangos. ES mokslinių tyrimų ir
technologinės plėtros bendrosios programos (BP) dengia beveik
6 % visų ES MTTP investicijų ir 15 % Europos
viešąjį finansavimą gaunančių MTTP, kurie finansuojami
bendradarbiaujant tarpvalstybiniu mastu. Pagal 7BP specialiosios programos
„Bendradarbiavimas“ 2 temą „Maistas, žemės ūkis ir
žuvininkystė, biotechnologija“ dabar finansuojama 100 projektų
biotechnologijos srityje; jiems skiriamas ES įnašas sudaro maždaug
400 mln. EUR.
Kadangi biologinio perdirbimo įrenginiai
yra daugiadalykio pobūdžio, 2008 m. Mokslinių tyrimų ir
inovacijų GD surengė jungtinį kvietimą teikti
pasiūlymus, apimantį keturias „Bendradarbiavimo“ programos temas (2
tema, 5 tema, 4 tema „Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos
gamybos technologijos“ ir 6 tema „Aplinka“). 2009 m. buvo atrinkti
finansuoti trys pavyzdiniai bendradarbiavimo projektai (BIOCORE, EUROBIOREF ir
SUPRABIO); jiems visiems kartu skirta maždaug 50 mln. EUR ES
lėšų.
Pastarųjų metų patirtis
patvirtina, kad ES, regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis Europoje yra tvirta
mokslinių tyrimų bazė biologinės pramonės
sektorių srityje ir vykdomi keli sėkmingi biologinio perdirbimo
įrenginių projektai.
ES ir regioniniu lygmeniu taikomi finansavimo
mechanizmai, ypač dideli ir integruoti biologinio perdirbimo projektai ir
regioniniai bioekonomikos klasteriai, yra žingsnis teisinga kryptimi: juose
taikomas vertės grandinės modelis, apimantis mokslinių
tyrimų, demonstracinę ir diegimo veiklą, ir skatinamas
tarpvalstybinis bendradarbiavimas. Tačiau juos taikant nepavyko pasiekti
kritinės masės, kurios pakaktų, kad Europoje būtų
įveiktas susiskaidymas ir sukurtos integruotos biologinės
pramonės sektorių vertės grandinės. Abiejų finansavimo
mechanizmų poveikis būtų buvęs geresnis, jeigu jie
būtų integruotos ilgalaikės biologinės pramonės
sektorių vizijos dalis ir jei daugiau paramos būtų skirta
demonstracinei ir diegimo veiklai.
2.           KONSULTACIJŲ SU
SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
Rengiant šią jungtinę
technologijų iniciatyvą buvo konsultuotasis su įvairiais
šaltiniais.
·
Nuo 2012 m. rugsėjo 21 d. iki gruodžio
14 d. vyko viešos konsultacijos dėl siūlomos biologinės
pramonės VPSP; sulaukta 638 galiojantys atsakymai. 64,6 %
atsakymų gauta iš privačiojo sektoriaus, 24,6 % – iš
akademinės bendruomenės, 8,8 % – iš viešojo sektoriaus ir
2 % – iš nevyriausybinių organizacijų. Atsakymai atėjo iš
19 (iš 27) valstybių narių; daugiausia – iš Lenkijos, paskui – iš
Nyderlandų, Vokietijos, Ispanijos, Prancūzijos, Belgijos, Švedijos,
Suomijos, Italijos, Austrijos, Jungtinės Karalystės, Rumunijos,
Čekijos, Portugalijos, Danijos, Airijos, Vengrijos, Graikijos ir
Slovakijos. Beveik visi respondentai (94,3 %) ragino ES įsikišti, o
86,9 % VPSP laikė tinkamiausiu mechanizmu biologinės
pramonės sektorių mokslinių tyrimų ir inovacijų
programai įgyvendinti pagal „Horizontą 2020“ ir manė, kad ji
turėtų teigiamos socialinės ir ekonominės įtakos. Kiti
svarbiausi teiginiai buvo poreikis stiprinti ES inovacijas, gerinti
konkurencingumą ir aiškiai suformuluoti su biologinės pramonės
sektoriais susijusius įsikišimo tikslus. Konsultacijų rezultatai buvo
pristatyti ir aptarti 2013 m. sausio 9 d. Briuselyje vykusiame
suinteresuotųjų šalių susitikime, kuriame dalyvavo 162 asmenys.
Išsami viešųjų konsultacijų internetu ataskaita yra poveikio
vertinimo dalis; 2013 m. birželio mėn. planuojama paskelbti jos
spausdintinę versiją.
·
Kai buvo rengiamas poveikio vertinimas, keli
renginiai, suorganizuoti įgyvendinant bioekonomikos strategiją,
sudarė sąlygas palaikyti reguliarius ryšius su labai įvairiomis
suinteresuotosiomis šalimis. Vienas iš tų renginių – 2012 m.
spalio 12 d. Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD ir
Regionų komiteto drauge suorganizuota konferencija „Bioekonomikos
partnerysčių mezgimas Europos regionuose“. Per konferenciją buvo
paskelbta informacija apie galimą biologinės pramonės
sektorių VPSP, o veiklos regionuose pavyzdžiai parodė galimą
bioekonomikos partnerystės susitarimų naudą. Pavyzdžiui,
Regioninės ir miestų politikos GD informavo konferencijos dalyvius su
pažangiosios specializacijos strategiją, kuri yra ES kaimo plėtros
politikos dalis. Jis pasiūlė tinkamais atvejais kreipti investicijas
į bioekonomiką.
·
Pasinaudota keliais su bioekonomika, biologiniais
produktais ir biodegalais susijusiais tyrimais.
·
Rinkdamas ir analizuotas nurodytus duomenis ir
rengdamas poveikio vertinimą Mokslinių tyrimų ir inovacijų
GD pasitelkė dešimt išorės recenzentų, gerai
išmanančių skirtingus biologinės pramonės sektorių
vertės grandinės elementus.
Poveikio
vertinimas
Siūlomas reglamentas pateikiamas kartu su
Komisijos poveikio vertinimo dokumentu, kuris pridedamas prie pasiūlymo.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO
ASPEKTAI
Siūlomų veiksmų santrauka
Siūloma įsteigti Biologinės
pramonės sektorių bendrąją įmonę (toliau – BPS
BĮ) pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 187
straipsnį siekiant įgyvendinti biologinės pramonės
sektorių jungtinę technologijų iniciatyvą (BPS JTI).
BPS BĮ turėtų būti
įsteigta laikotarpiui, kurio pabaiga – 2024 m. gruodžio 31 d.
Jos būstinė bus Briuselyje (Belgija).
Ją įsteigs ES, atstovaujama Europos
Komisijos, ir Biologinės pramonės sektorių konsorciumas (BPS
konsorciumas). BPS BĮ veiklą kartu finansuos jos steigėjai.
Komisija ir BIS lygiomis dalimis padengs BPS BĮ einamąsias išlaidas.
Moksliniai tyrimai ir demonstracinė veikla bus finansuojami BPS konsorciumą
sudarančių bendrovių įnašais, kuriuos sudarys piniginiai ir
nepiniginiai ištekliai (darbuotojai, įranga, vartojami reikmenys ir kt.),
ir ES piniginiais ištekliais. Pagal „Horizonto 2020“ taisykles ES išteklių
lygis svyruos ir priklausys nuo atitinkamo tipo veiklos.
BPS BĮ bus atvira naujiems nariams, su
sąlyga, kad jie ištekliais prisidėtų siekiant tikslų.
Komisijai ir BPS konsorciumo nariams bus
atstovaujama valdyboje, kurioje jie turės balsavimo ir kitų
teisių.
Teisinis pagrindas
Teisinis pasiūlymo pagrindas – SESV 187
straipsnis.
Taikomos „Horizonto 2020“ dalyvavimo ir
sklaidos taisyklės. Tačiau dėl specifinių šios iniciatyvos
veiklos poreikių būtina nuo šių taisyklių nukrypti
leidžianti nuostata. Vis dėlto ta speciali nukrypti leidžianti nuostata
šiuo etapu nėra įtraukta į šį pasiūlymą, kad
nebūtų sutrukdyta institucijų diskusijoms dėl tinkamos
teisinės bazės ir procedūrinių tų taisyklių
priėmimo detalių, tebevykstančioms atliekant
teisėkūros darbą, susijusį su Komisijos pateiktu Europos
Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Bendrosios mokslinių
tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“, pasiūlymu
(COM(2011) 0810 - 2011/0399 (COD)). Speciali nukrypti leidžianti nuostata bus
įtraukta vėliau, atsižvelgiant į minėtųjų diskusijų
rezultatus.
Kitų nei inovacijų veiksmų finansavimo
atveju nukrypti leidžiančia nuostata bus leidžiama apriboti tinkamų
finansuoti subjektų ratą ir finansuoti tik tokius subjektus kaip
MVĮ arba viduriniojo ir aukštojo mokslo įstaigos, kartu užtikrinant
optimalų sverto poveikį privačioms investicijoms.
Subsidiarumas ir proporcingumas
Pasiūlymas susijęs su sritimi,
kurioje ES neturi išimtinės kompetencijos, todėl taikomas
subsidiarumo principas.
Pasiūlymą grindžiantys politikos
tikslai gali būti pasiekti tik ES veiksmu dėl tokių
pagrindinių priežasčių:
(1)
Nustatytas šio didžiulio mokslinių tyrimų
ir inovacijų uždavinio tarpvalstybinis pobūdis ir sudėtingumas –
dėl to reikia sujungti skirtingų sektorių ir valstybių
papildomas žinias ir finansinius išteklius. Jokia valstybė narė,
bendrovė ar suinteresuotoji šalis pavieniui problemos išspręsti
negali.
(2)
Reikia tokio masto koordinavimo pastangų ir
išteklių, kad juos pasiekti patikimai įmanoma tik europiniu lygmeniu.
(3)
Atsižvelgiant į tai, kad panašios
konkuruojančios iniciatyvos rengiamos ar pradėtos įgyvendinti kitose
pirmaujančiose valstybėse (JAV, Brazilijoje, Kinijoje, Kanadoje), tik
Europos lygmeniu įgyvendinamas didelio masto veiksmas būtų
pakankamai patrauklus, kad pramonės sektoriai investuotų Europoje.
Pagal proporcingumo principą šio
reglamento nuostatose nenumatoma jokių veiksmų, kurie nėra
būtini siekiant jame nustatytų tikslų.
Pasirinkta
priemonė
Siūlomu reglamentu bus gerokai padidintos
viešosios ir privačiosios investicijos į mokslinių tyrimų
ir inovacijų veiklą; jomis siekiama pagerinti Europos biologinės
pramonės sektorių konkurencingumą ir didinti užimtumą,
ypač kaimo vietovėse. Naudodama ES lėšas BPS BĮ gali
pritraukti tiek privačių išteklių, kiek nebūtų
įmanoma pritraukti tradicinėmis priemonėmis, kurioms stinga
strateginio ilgalaikio požiūrio į programavimą ir
finansavimą. Per bendrosios įmonės veiklos laikotarpį
kiekvienas iš ES lėšų skirtas euras pritrauks 2,8 EUR
privačių lėšų.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Bendras BPS BĮ biudžetas bus
2 000 mln. EUR, įskaitant įnašus grynaisiais pinigais ir
nepiniginius įnašus. Be to, pramonė įsipareigojo investuoti
1 800 mln. EUR į didelių parodomųjų ir
pavyzdinių įrenginių, padėsiančių siekti šios JTI
tikslų, kūrimą.
Didžiausias Europos Sąjungos
(įskaitant ELPA) įnašas bus 1 000 mln. EUR[15], mokamų iš „Horizonto
2020“ biudžeto.
BPS BĮ einamąsias išlaidas nuo pat
pradžios lygiomis dalimis dengs ES ir BPS konsorciumas. Bendrosios
įmonės veiklos laikotarpiu administracinės sąnaudos
neviršys 60 mln. EUR.
BPS BĮ įgyvendinamą
mokslinių tyrimų ir demonstracinę veiklą, kuri tinkama
bendrai finansuoti pagal „Horizontą 2020“, kartu finansuos ES ir BPS
konsorciumas.
5.           NEPRIVALOMI DUOMENYS
Persvarstymas
ES pateiks metinę BPS BĮ pažangos
ataskaitą ir iki 2017 m. gruodžio 31 d. atliks laikotarpio
vidurio apžvalgą. ES finansavimo įvykdymo patvirtinimas bus biudžeto
įvykdymo patvirtinimo, kurį, gavęs Tarybos rekomendaciją,
Komisijai suteikia Europos Parlamentas pagal SESV 319 straipsnyje
nustatytą procedūrą, dalis.
2013/0241 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS REGLAMENTAS
dėl Biologinės pramonės sektorių
bendrosios įmonės
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 187 straipsnį ir
188 straipsnio pirmą pastraipą,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą,
atsižvelgdama į Europos Parlamento
nuomonę[16],
atsižvelgdama į Ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[17],
kadangi:
(1)       jungtinių
technologijų iniciatyvų (JTI) formą turintys viešojo ir
privačiojo sektorių partnerystės (VPSP) susitarimai pirmiausia
buvo numatyti 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos
sprendime (EB) Nr. 1982/2006 dėl Europos bendrijos mokslinių
tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos
septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.)[18];
(2)       2006 m. gruodžio 19 d.
Tarybos sprendime 2006/971/EB dėl specialiosios programos
„Bendradarbiavimas“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių
tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos
septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.)[19], nustatyti konkretūs
remtini VPSP susitarimai;
(3)       2013 m. … Europos
Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. …/2013, kuriuo sukuriama
bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas
2020“ (2014–2020 m.)[20],
tikslas – padaryti didesnį poveikį moksliniams tyrimams ir
inovacijoms, sujungiant bendrosios programos „Horizontas 2020“ ir
privačiojo sektoriaus lėšas ir sudarant VPSP susitarimus pagrindinėse
srityse, kuriose moksliniai tyrimai ir inovacijos gali padėti siekti
platesnių Sąjungos konkurencingumo tikslų ir spręsti
visuomenės uždavinius. Sąjunga gali dalyvauti tuose partnerystės
susitarimuose mokėdama finansinius įnašus bendrosioms
įmonėms, įsteigtoms remiantis Sutarties 187 straipsniu pagal
Sprendimą Nr. 1982/2006/EB;
(4)       kaip numatyta 2013 m....
Tarybos sprendime (ES) Nr. …/2013 dėl specialiosios programos, kuria
įgyvendinamas „Horizontas 2020“ (2014–2020 m)[21] pagal bendrąją programą
„Horizontas 2020“ įsteigtoms bendrosioms įmonėms parama gali
būti teikiama tame sprendime nurodytomis sąlygomis.
(5)       strategijoje „Europa 2020“[22] pabrėžiamas poreikis
kurti palankias sąlygas investicijoms į žinias ir inovacijas, kad
Sąjungoje būtų pasiektas pažangus, tvarus ir integracinis
augimas. Tą strategiją parėmė ir Europos Parlamentas, ir
Taryba;
(6)       Biologinės pramonės
sektorių konsorciumas (toliau – BPS konsorciumas) parengė vizijos
dokumentą ir strateginę inovacijų ir mokslinių tyrimų
darbotvarkę, pagrįstą plačiomis konsultacijomis su viešojo
ir privačiojo sektorių suinteresuotosiomis šalimis. Strateginėje
inovacijų ir mokslinių tyrimų darbotvarkėje aprašomi
pagrindiniai technologiniai ir inovacijų uždaviniai, kurie turi būti
išspręsti norint Europoje plėtoti tvarius ir konkurencingus
biologinės pramonės sektorius, ir nustatoma pagal biologinės
pramonės sektorių JTI įgyvendintina mokslinių tyrimų,
demonstracinę ir diegimo veikla;
(7)       BPS konsorciumas yra ne pelno
organizacija, kuri buvo sukurta atstovauti biologinės pramonės
sektorių JTI remiančiai pramonės grupei. Jos nariai –
didelės bendrovės, mažos ir vidutinės įmonės
(MVĮ), regioniniai klasteriai, Europos prekybos asociacijos ir Europos
technologijų programų vykdytojai – susiję su visa
biologinės pramonės vertės grandine. BPS konsorciumo tikslas yra
Europoje užtikrinti ir skatinti technologinę ir ekonominę biologinės
pramonės sektorių plėtrą. Bet kuri suinteresuotoji šalis,
susijusi su bet kuriuo biologinės pramonės vertės grandinės
komponentu, gali pateikti paraišką dėl narystės. Narystės
klausimais BPS konsorciumas taiko bendruosius atvirumo ir skaidrumo principus
ir taip užtikrina platų sektorių įsitraukimą;
(8)       2012 m. vasario 13 d.
Komisijos komunikate „Inovacijos vardan tvaraus augimo. Bioekonomika Europai“[23] ir ypač jo veiksmų
plane raginama kurti VPSP, kad būtų palaikomas tvarių ir
konkurencingų biologinės pramonės sektorių ir vertės
grandinių sukūrimas Europoje. Siekiant kurti visuomenę, kurioje
naftai tenka kuklesnis vaidmuo, komunikate norima geriau integruoti
biomasės gamybos ir perdirbimo sektorius, kad biomasės naudojimas
pramonės ir energetikos poreikiams būtų suderintas su
apsirūpinimo maistu saugumo, gamtos išteklių trūkumo ir aplinkos
tikslais;
(9)       2012 m. spalio 10 d.
Komisijos komunikate „Stipresnė Europos pramonė ekonomikos augimui ir
atsigavimui skatinti“[24] patvirtinama biologinės pramonės
sektorių strateginė svarba būsimam Europos konkurencingumui,
kaip apibrėžta 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos komunikate
„Europos pirmaujančios rinkos iniciatyva“[25],
ir pabrėžiamas biologinės pramonės sektoriams skirtos JTI
poreikis;
(10)     biologinės pramonės
sektoriuose ir jų vertės grandinėse kyla sudėtingų ir
esminių technologinių ir inovacijų uždavinių. Siekdami
sukurti tvarias ir konkurencingas vertės grandines, biologinės
pramonės sektoriai turi įveikti jauniems sektoriams būdingas
problemas – techninės kompetencijos išsisklaidymą ir viešai prieinamų
duomenų trūkumą. Sprendžiant tokius uždavinius Europos lygmeniu
reikia nuosekliai ir kryptingai pasiekti kritinę masę veiklos masto,
kompetencijos ir inovacijų potencialo aspektais;
(11)     biologinės pramonės
sektorių JTI turėtų sušvelninti įvairių tipų rinkos
nepakankamumą, kuris atgraso nuo privačių investicijų
į ikikonkurencinę biologinės pramonės sektorių
mokslinių tyrimų, demonstracinę ir diegimo veiklą Europoje.
Visų pirma, ja turėtų būti užtikrintas patikimas
biomasės tiekimas, turint omenyje kitus konkurencingus socialinius ir
aplinkos apsaugos reikalavimus, ir paremta pažangių apdorojimo
technologijų, didelio masto demonstracinės veiklos ir politikos
priemonių plėtra, taip sumažinant privačių investicijų
į mokslinius tyrimus ir inovacijas, skirtus tvarių ir
konkurencingų biologinių produktų ir biodegalų
plėtrai, riziką;
(12)     biologinės pramonės
sektorių JTI turėtų būti VPSP, kuria siekiama didinti
investicijas į tvaraus biologinės pramonės sektoriaus
plėtrą Europoje. Ji turėtų atnešti aplinkosauginės,
socialinės ir ekonominės naudos Europos piliečiams, padidinti
Europos konkurencingumą ir padėti Europai įsitvirtinti kaip
reikšmingai pažangių biologinių produktų ir biodegalų
mokslinių tyrimų, demonstracinės ir diegimo veiklos vykdytojai;
(13)     biologinės pramonės
sektorių JTI tikslas – įgyvendinti mokslinių tyrimų ir
inovacijų veiklos Europoje programą, pagal kurią būtų
vertinama, ar esama atsinaujinančių biologinių išteklių, kurie
gali būti panaudoti gaminant biologinius produktus ir šitaip tapti tvarių
biologinės pramonės vertės grandinių pamatu. Ta veikla
turėtų būti vykdoma bendradarbiaujant su visa biologinės
pramonės vertės grandine susijusioms suinteresuotosioms šalims,
įskaitant pirminės gamybos ir perdirbimo pramonės sektorius, su
vartotojų prekės ženklais susijusius subjektus, MVĮ,
mokslinių tyrimų ir technologijų centrus ir universitetus;
(14)     dėl biologinės
pramonės sektorių JTI tikslų užmojo ir aprėpties,
sutelktinų finansinių ir techninių išteklių masto ir
poreikio užtikrinti veiksmingą koordinavimą ir išteklių bei
finansavimo sinergiją reikalingas Sąjungos dalyvavimas. Todėl
biologinės pramonės sektorių JTI įgyvendinti skirta
bendroji įmonė (toliau – BPS bendroji įmonė) turėtų
būti įsteigta kaip juridinis asmuo;
(15)     BPS bendrosios
įmonės tikslo reikėtų siekti remiant mokslinių
tyrimų ir inovacijų veiklą ir tam panaudojant viešojo ir
privačiojo sektorių išteklius. Tuo tikslu BPS bendroji
įmonė turėtų rengti kvietimus teikti pasiūlymus,
kuriais būtų remiama mokslinių tyrimų, demonstracinė
ir diegimo veikla;
(16)     siekdama didžiausio poveikio
BPS bendroji įmonė turėtų plėtoti glaudžią
sinergiją su kitomis Sąjungos programomis tokiose srityse, kaip
švietimas, aplinka, konkurencingumas ir MVĮ, taip pat su sanglaudos politikos
fondais ir kaimo plėtros politika, nes jie pirmiausia gali padėti
sustiprinti nacionalinius ir regioninius mokslinių tyrimų ir
inovacijų pajėgumus, aktualius pažangiosioms specializacijų
strategijoms;
(17)     BPS bendrosios
įmonės nariai steigėjai turėtų būti Sąjunga
ir BPS konsorciumas;
(18)     BPS bendrosios
įmonės organizavimo ir veiklos taisyklės turėtų
būti išdėstytos BPS bendrosios įmonės įstatuose, kaip
šio reglamento dalis;
(19)     BPS konsorciumas raštu sutiko
tęsti mokslinius tyrimus BPS bendrosios įmonės veiklos srityje, naudodamasis
viešojo ir privačiojo sektorių partnerystei gerai pritaikyta
struktūra. Tikslinga, kad BPS konsorciumas prisijungtų prie šio
reglamento priede pateiktų įstatų pasirašydamas pritarimo
raštą;
(20)     siekdama tikslų BPS
bendroji įmonė didžiąją dalį finansinės paramos
dalyviams turėtų teikti dotacijomis pagal atvirus konkursinius
kvietimus teikti pasiūlymus;
(21)     privačių narių
įnašai neturėtų būti skiriami tik administracinėms BPS
bendrosios įmonės išlaidoms padengti ir bendram finansavimui, kurio reikia
norint įgyvendinti BPS bendrosios įmonės remiamus mokslinių
tyrimų ir inovacijų veiksmus;
(22)     jų įnašai taip pat
turėtų būti siejami su papildoma veikla, kurios imtųsi
privatūs nariai, kaip nurodyta papildamos veiklos plane; siekiant tinkamai
suvokti sverto poveikį, ta papildoma veikla turėtų būti
prisidedama prie biologinės pramonės sektorių JTI;
(23)     dalyvavimas netiesioginiuose
veiksmuose, kuriuos finansuoja BPS bendroji įmonė, turėtų
atitikti 2013 m.... Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr..../2013,
kuriuo nustatomos bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų
programos „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) dalyvavimo ir sklaidos
taisyklės[26];

            (24)      Sąjungos
finansinis įnašas BPS bendrajai įmonei turėtų būti
valdomas pagal patikimo finansų valdymo principą ir atitinkamas
netiesioginio valdymo taisykles, nustatytas Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012
ir 2012 m. spalio 29 d. Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 1268/2012
dėl Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 taikymo taisyklių [27];
(25)     Sąjungos lėšų
gavėjų pagal šį reglamentą auditai turėtų
būti atliekami taip, kad sumažėtų administracinė našta,
laikantis Reglamento (ES) Nr. …/2013 [bendroji programa
„Horizontas 2020“];
(26)     Sąjungos ir kitų BPS
bendrosios įmonės narių finansiniai interesai per visą
išlaidų ciklą turėtų būti saugomi proporcingomis
priemonėmis, įskaitant pažeidimų prevenciją, aptikimą
ir tyrimą, prarastų, neteisingai išmokėtų ar netinkamai panaudotų
lėšų susigrąžinimą ir, kai tinka, taikant administracines
ir finansines sankcijas pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012;
(27)     BPS bendrosios
įmonės atžvilgiu Komisijos vidaus auditorius turėtų
turėti tuos pačius įgaliojimus, kaip ir Komisijos atžvilgiu;
(28)     pagal Sutarties 287 straipsnio
1 dalį Sąjungos įsteigtų įstaigų ar organų
steigimo dokumente gali būti draudžiama Audito Rūmams tikrinti
visų tų įstaigų ar organų pajamų ir išlaidų
sąskaitas. Pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 60
straipsnio 5 dalį Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 209
straipsnyje nurodytų įstaigų sąskaitas turi patikrinti
nepriklausoma audito įstaiga, kuri pateikia nuomonę, inter alia,
ar apskaita yra patikima, o pagrindinės operacijos – teisėtos ir
tvarkingos. Siekiu išvengti dvigubo sąskaitų patikrinimo pateisinama
tai, kad BPS bendrosios įmonės sąskaitų neturėtų
tikrinti Audito Rūmai;
(29)     siekdama palengvinti BPS
bendrosios įmonės įsteigimą, Komisija turėtų
būti atsakinga už jos įsteigimą ir pradinę veiklą, kol
pastaroji turės veiklos pajėgumų savo biudžetui vykdyti;
(30)     pagal Europos Sąjungos
sutarties 5 straipsnyje išdėstytus subsidiarumo ir proporcingumo principus
BPS bendrosios įmonės tikslų – visoje Sąjungoje stiprinti
mokslinius tyrimus ir inovacijas – valstybės narės negali pasiekti
pakankamai, todėl, siekiant išvengti dubliavimosi, išlaikyti kritinę
masę ir užtikrinti efektyviausią viešojo finansavimo
panaudojimą, geriausia juos gali pasiekti Sąjunga. Šiuo reglamentu
numatomos tik būtiniausios tų tikslų įgyvendinimo priemonės
ir neviršijama to, kas būtina tiems tikslams pasiekti,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Įsteigimas
1.           Siekiant įgyvendinti
biologinės pramonės sektorių jungtinę technologijų
iniciatyvą, laikotarpiui nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2024 m.
gruodžio 31 d. įsteigiama bendroji įmonė (toliau – BPS
bendroji įmonė), kaip apibrėžta Sutarties 187 straipsnyje.
2.           BPS bendroji įmonė
yra subjektas, kuriam pavesta įgyvendinti viešojo ir privačiojo
sektorių partnerystę (VPSP), numatytą Europos Parlamento ir
Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012[28] 209 straipsnyje.
3.           BPS bendroji įmonė
yra juridinis asmuo. Kiekvienoje valstybėje narėje ji turi
plačiausią juridiniams asmenims pagal tos valstybės narės
įstatymus suteikiamą teisnumą ir veiksnumą. Pirmiausia ji gali
įsigyti kilnojamojo ir nekilnojamojo turto arba juo disponuoti ir gali
dalyvauti teismo procesuose.
4.           BPS bendrosios
įmonės buveinė yra Briuselyje (Belgija).
5.           BPS bendrosios
įmonės įstatai pateikti priede.
2 straipsnis
Tikslai
BPS bendrosios įmonės tikslai:
(a)
padėti įgyvendinti 2013 m....
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. …/2013, kuriuo
sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa
„Horizontas 2020“, ypač 2013 m. [...] Tarybos sprendimo Nr. …/2013/ES
dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinamas „Horizontas 2020“,
dalį;
(b)
padėti siekti biologinės pramonės
sektorių jungtinės technologijų iniciatyvos (JTI) tikslų –
kurti efektyviau išteklius naudojančią ir tvarią mažo anglies
dioksido kiekio technologijų ekonomiką; didinti ekonomikos
augimą ir užimtumą, ypač kaimo vietovėse, Europoje
plėtojant tvarius ir konkurencingus biologinės pramonės
sektorius, kuriuose naudojami pažangūs, tvariai biomase aprūpinami
biologinio perdirbimo įrenginiai, ir ypač:
(c)
pademonstruoti technologijas, kurios sudaro
sąlygas iš Europoje gaunamos biomasės kurti naujus cheminius
polimerų segmentus, naujas medžiagas ir naujus vartotojų produktus,
kuriais panaikinama būtinybė naudotis iškastiniais ištekliais
pagrįstomis žaliavomis;
(d)
plėtoti verslo modelius, pagal kuriuos
integruojami viso vertės grandinės ekonominio proceso (nuo
biomasės tiekimo iki biologinio perdirbimo įrenginių ir
biologinių medžiagų, biologinių cheminių medžiagų ir
biodegalų vartotojų) dalyviai, be kita ko, kuriant naujus
tarpšakinius ryšius ir remiant tarpsektorinius klasterius; ir
(e)
sukurti pavyzdinius biologinio perdirbimo
įrenginius, kuriuose naudojamos biologinėms medžiagoms,
biocheminėms medžiagoms ir biodegalams skirtos technologijos ir verslo
modeliai, ir parodyti, kad sąnaudos ir rezultatai pagerėja tiek, kad
būtų galima konkuruoti su iškastiniais ištekliais pagrįstomis
alternatyvomis.
3 straipsnis
Sąjungos finansinis įnašas
1.           Didžiausias Sąjungos
įnašas, įskaitant ELPA asignavimus, į BPS bendrąją
įmonę administracinėms išlaidoms ir veiklos išlaidoms padengti
yra 1 000 mln. EUR. Įnašas mokamas iš Sąjungos bendrojo
biudžeto asignavimų, skirtų specialiajai programai, kuria
įgyvendinama bendroji programa „Horizontas 2020“, pagal atitinkamas
Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 58 straipsnio 1 dalies c punkto iv
papunkčio, 60 ir 61 straipsnių nuostatas, taikomas to reglamento 209
straipsnyje nurodytoms įstaigoms.
2.           Sąjungos finansinio
įnašo teikimo tvarka nustatoma įgaliojimo susitarimu ir metiniais
lėšų pervedimo susitarimais, kuriuos Sąjungos vardu turi
sudaryti Komisija ir BPS bendroji įmonė.
3.           2 dalyje nurodytame
įgaliojimo susitarime aptariami elementai, išdėstyti Reglamento (EB,
Euratomas) Nr. 966/2012 58 straipsnio 3 dalyje, 60 ir 61 straipsniuose ir
Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012 40 straipsnyje, ir, inter
alia:
a)      su atitinkamais veiklos rodikliais,
nurodytais Sprendimo Nr. …/ES [specialioji programa, kuria
įgyvendinama bendroji programa „Horizontas 2020“] II priede, susiję
BPS bendrosios įmonės įnašams taikomi reikalavimai;
b)      BPS bendrosios įmonės
įnašams taikomi reikalavimai, svarbūs vykdant Sprendimo Nr. …/ES
[specialioji programa, kuria įgyvendinama bendroji programa „Horizontas
2020“] III priede nurodytą stebėseną;
c)      specialūs veiklos rodikliai,
susiję su BPS bendrosios įmonės veikimu;
d)      duomenų, kurių reikia, kad
Komisija galėtų įvykdyti sklaidos ir ataskaitų teikimo
prievoles, teikimo tvarka;
e)      žmogiškųjų išteklių
naudojimas ir pokyčiai, ypač įdarbinimas pagal pareigų
grupę, lygį ir kategoriją, perklasifikavimo veiksmai ir bet
kokie darbuotojų skaičiaus pokyčiai.
4 straipsnis
Narių, kitų nei Sąjunga, įnašai
1.           BPS bendrosios
įmonės nariai, kiti nei Sąjunga, užtikrina, kad jas sudarantys
subjektai per 1 straipsnyje nurodytą laikotarpį skirtų
bendrą bent 2 800 mln. EUR įnašą, arba nustato to
įnašo teikimo tvarką.
2.           1 dalyje nurodytą
įnašą sudaro:
(a)
įnašai BPS bendrajai įmonei, kaip
nustatyta priede pateiktų įstatų 12 punkto 2 dalyje, 12 punkto 3
dalies b eilutėje ir 12 punkto 3 dalies c eilutėje;
(b)
narių, kitų nei Sąjunga, ar juos
sudarančių subjektų bent 1 800 mln. EUR vertės
nepiniginiai įnašai per 1 straipsnyje nustatytą laikotarpį,
sudaryti iš išlaidų, kurias tie subjektai patyrė įgyvendindami
BPS bendrosios įmonės darbo plane nenumatytą papildomą
veiklą, kuria prisidedama prie BPS JTI tikslų įgyvendinimo. Tos
išlaidos gali būti dengiamos kitų Sąjungos finansavimo
programų lėšomis laikantis galiojančių taisyklių ir
procedūrų. Tokiais atvejais Sąjungos finansavimas
nepakeičia kitų nei Sąjunga narių ar juos
sudarančių subjektų nepiniginio įnašo.
BPS bendrajai įmonei netinka finansiškai
remti b punkte nurodytų išlaidų. Atitinkama veikla nurodoma metų
papildomos veiklos plane, kuriame nurodoma apskaičiuota tų
įnašų vertė.
3.           BPS bendrosios
įmonės nariai, kiti nei Sąjunga, iki kiekvienų metų
sausio 31 d. BPS bendrosios įmonės valdybai pateikia
ataskaitą apie 2 dalyje nurodytų įnašų, skirtų
kiekvienais ankstesniais finansiniais metais, vertę.
4.           Siekiant įvertinti 2
dalies b punkte ir priede pateiktų įstatų 12 punkto 3 dalies c
eilutėje nurodytus įnašus, išlaidos nustatomos pagal atitinkamų
subjektų įprastą išlaidų apskaitos praktiką, pagal
šalyje, kurioje įsisteigęs kiekvienas subjektas, taikomus apskaitos
standartus ir pagal taikomus tarptautinius apskaitos standartus ir (arba)
tarptautinius finansinių ataskaitų standartus. Išlaidas patvirtina
atitinkamo subjekto paskirtas nepriklausomas išorės auditorius.
Įnašų vertinimą patikrina BPS bendroji įmonė. Jei
lieka neaiškumų, BPS bendroji įmonė gali atlikti jų
auditą.
5.           Komisija gali nutraukti,
proporcingai sumažinti ar sustabdyti BPS bendrajai įmonei skirtą
Sąjungos finansinį įnašą arba inicijuoti priede
pateiktų įstatų 20 punkto 2 dalyje nurodytą likvidavimo
procedūrą, jei tie nariai ir juos sudarantys subjektai neskiria 2
dalyje nurodytų įnašų, skiria tik jų dalį ar juos
skiria pavėluotai.
5 straipsnis
Finansinės taisyklės
BPS bendroji įmonė priima savo
specialiąsias finansines taisykles pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012
209 straipsnį ir Reglamentą (ES) Nr.... [Deleguotasis reglamentas
dėl VPSP taikomo pavyzdinio finansinio reglamento].
6 straipsnis
Darbuotojai
1.           BPS bendrosios
įmonės darbuotojams taikomi Europos Sąjungos pareigūnų
tarnybos nuostatai ir Europos Sąjungos kitų tarnautojų
įdarbinimo sąlygos, nustatyti Tarybos reglamentu (EEB, Euratomas, EAPB)
Nr. 259/68[29],
ir Sąjungos institucijų tarpusavio susitarimu priimtos tų
Tarnybos nuostatų ir tų Kitų tarnautojų įdarbinimo
sąlygų įgyvendinimo taisyklės.
2.           BPS bendrosios
įmonės darbuotojų atžvilgiu valdyba naudojasi įgaliojimais,
kurie Tarnybos nuostatuose suteikti paskyrimų institucijai, o Kitų
tarnautojų įdarbinimo sąlygose – institucijai, įgaliotai
sudaryti darbo sutartis (toliau – paskyrimų institucijos
įgaliojimai).
Laikydamasi Tarnybos nuostatų 110 straipsnio
valdyba priima sprendimą, pagrįstą Tarnybos nuostatų 2
straipsnio 1 dalimi ir Kitų tarnautojų įdarbinimo
sąlygų 6 straipsniu, dėl atitinkamų paskyrimų
institucijos įgaliojimų suteikimo vykdomajam direktoriui ir
apibrėžia sąlygas, kuriomis tas įgaliojimų suteikimas gali
būti sustabdytas. Vykdomajam direktoriui leidžiama atlikti
perįgaliojimą.
Kai to reikia dėl išimtinių
aplinkybių, valdyba gali priimti sprendimą laikinai sustabdyti
paskyrimų institucijos įgaliojimų suteikimą vykdomajam
direktoriui bei pastarojo įvykdytą perįgaliojimą, kad jais
naudotųsi pati arba juos suteiktų vienam iš savo narių arba
bendrosios įmonės darbuotojui, kitam nei vykdomasis direktorius.
3.           Valdyba priima atitinkamas
Tarnybos nuostatų ir Kitų tarnautojų įdarbinimo
sąlygų įgyvendinimo taisykles, laikydamasi Tarnybos
nuostatų 110 straipsnio.
4.           Personalo ištekliai nustatomi
BPS bendrosios įmonės personalo etatų planu, kuriame laikantis
jos metinio biudžeto nurodomas laikinų etatų skaičius pagal pareigų
grupę bei lygį ir sutartininkų skaičius, išreikštas visos
darbo dienos ekvivalentu.
5.           BPS bendrosios
įmonės personalą sudaro laikinieji darbuotojai ir sutartininkai.
6.           Visas išlaidas, susijusias su
personalu, padengia BPS bendroji įmonė.
7 straipsnis
Deleguotieji nacionaliniai ekspertai ir stažuotojai
1.           BPS bendrojoje
įmonėje gali dirbti jos neįdarbinti deleguotieji nacionaliniai
ekspertai ir stažuotojai. Deleguotųjų nacionalinių ekspertų
skaičius, išreikštas visos darbo dienos ekvivalentu, įtraukiamas
į informaciją apie personalą, kaip numatyta šio reglamento 6
straipsnio 4 dalyje, laikantis metinio biudžeto.
2.           Valdyba priima
sprendimą, kuriuo nustatomos nacionalinių ekspertų delegavimo
į BPS bendrąją įmonę taisyklės ir stažuotojų
darbo taisyklės.
8 straipsnis
Privilegijos ir imunitetai
BPS bendrajai įmonei ir jos personalui
taikomas Protokolas dėl Sąjungos privilegijų ir imunitetų.
9 straipsnis
BPS bendrosios įmonės atsakomybė
1.           Sutartinė BPS bendrosios
įmonės atsakomybė reglamentuojama atitinkamomis
sutartinėmis nuostatomis ir konkrečiam susitarimui, sprendimui ar sutarčiai
taikoma teise.
2.           Deliktinės
atsakomybės atveju BPS bendroji įmonė pagal bendrus
valstybių narių teisės principus atlygina bet kokią
žalą, kurią eidami savo pareigas padaro jos darbuotojai.
3.           Bet kokie BPS bendrosios
įmonės mokėjimai, susiję su 1 ir 2 dalyse nurodyta
atsakomybe, ir dėl jos patirtos sąnaudos ir išlaidos laikomi BPS
bendrosios įmonės išlaidomis ir padengiami naudojant BPS bendrosios
įmonės išteklius.
4.           Už BPS bendrosios
įmonės įsipareigojimų įvykdymą yra atsakinga tik
pati BPS bendroji įmonė.
10 straipsnis
Teisingumo Teismo jurisdikcija ir taikytina
teisė
1.           Teisingumo Teismo
jurisdikcijai priklauso spręsti Sutartyje nurodytomis sąlygomis ir
tokiais atvejais:
a)      kilus narių ginčui, kuris
siejasi su šio reglamento dalyku;
b)      pagal visas arbitražines išlygas,
įtrauktas į BPS bendrosios įmonės sudarytus susitarimus,
sprendimus ar sutartis;
c)      kilus ginčams, susijusiems su
kompensacijomis už žalą, kurią eidami savo pareigas padarė BPS
bendrosios įmonės darbuotojai;
d)      kilus BPS bendrosios įmonės ir
jos tarnautojų ginčui srityje, kuri reglamentuojama Europos
Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatais ir Kitų
tarnautojų įdarbinimo sąlygomis, ir tuose dokumentuose
nurodytomis sąlygomis.
2.           Šiame reglamente ar kituose
Sąjungos teisės aktuose nenumatytiems atvejams taikoma šalies,
kurioje yra BPS bendrosios įmonės buveinė, teisė.
11 straipsnis
Vertinimas
1.           Komisija iki 2017 m.
gruodžio 31 d. atlieka BPS bendrosios įmonės tarpinį
įvertinimą. Įvertinimo išvadas ir savo pastabas Komisija iki
2018 m. birželio 30 d. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai.
2.           Remdamasi 1 dalyje nurodyto
tarpinio įvertinimo išvadomis Komisija gali imtis priemonių pagal 4
straipsnio 5 dalį arba kitų atitinkamų veiksmų.
3.           Per šešis mėnesius po
BPS bendrosios įmonės likvidavimo, bet ne vėliau kaip per dvejus
metus nuo priede pateiktų įstatų 20 punkte nurodytos likvidavimo
procedūros inicijavimo, Komisija atlieka BPS bendrosios įmonės
galutinį įvertinimą. To galutinio įvertinimo rezultatai
pateikiami Europos Parlamentui ir Tarybai.
12 straipsnis
Biudžeto įvykdymo patvirtinimas
1.           Biudžeto įvykdymo
patvirtinimas, susijęs su Sąjungos įnašu BPS bendrajai
įmonei, yra biudžeto įvykdymo patvirtinimo, kurį, gavęs
Tarybos rekomendaciją, Komisijai suteikia Europos Parlamentas pagal
Sutarties 319 straipsnyje nustatytą procedūrą, dalis.
2.           BPS bendroji įmonė
visapusiškai bendradarbiauja su biudžeto įvykdymo patvirtinimo
procedūroje dalyvaujančiomis institucijomis ir prireikus pateikia
visą reikalingą papildomą informaciją. Todėl jos gali
būti paprašyta atsiųsti atstovą į susitikimus su
atitinkamomis institucijomis ar įstaigomis ir suteikti paramą
Komisijos įgaliotajam leidimus suteikiančiam pareigūnui.
13 straipsnis
Ex
post auditai
1.           Išlaidų netiesioginiams
veiksmams ex post auditus BPS bendroji įmonė atlieka pagal
Reglamento (ES) Nr. … [bendroji programa „Horizontas 2020“] 23
straipsnį, kaip bendrosios programos „Horizontas 2020“
netiesioginių veiksmų dalį.
2.           Siekdama užtikrinti
derėjimą Komisija gali nuspręsti atlikti 1 dalyje nurodytus
auditus.
14 straipsnis
Narių finansinių interesų apsauga
1.           Nepažeisdama priede
pateiktų įstatų 16 punkto 4 dalies, BPS bendroji įmonė
suteikia Komisijos darbuotojams, kitiems jos įgaliotiems asmenims ir
Audito Rūmams prieigą prie jos objektų, patalpų ir visos
informacijos, įskaitant informaciją elektroniniu formatu, kurios
jiems reikia atliekant auditus.
2.           Europos kovos su
sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti tyrimus, įskaitant patikras ir
patikrinimus vietoje, remdamasi 1999 m. gegužės 25 d. Europos
Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos
su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų[30] ir 1996 m. lapkričio
11 d. Tarybos reglamento (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl
Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant
apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir
kitų pažeidimų[31]
nuostatomis ir procedūromis, kad nustatytų sukčiavimo,
korupcijos arba kitos neteisėtos veiklos, kenkiančios Sąjungos
finansiniams interesams, atvejus, susijusius su susitarimu, sprendimu arba
sutartimi, finansuojamais pagal šį reglamentą.
3.           Nepažeidžiant 1 ir 2
dalių, sutartyse, susitarimuose ir sprendimuose, kurie atsirado
įgyvendinant šį reglamentą, yra nuostatos, kuriomis Komisija,
BPS bendroji įmonė, Audito Rūmai ir OLAF aiškiai įgaliojami
atlikti tokius auditus ir tyrimus atitinkamai pagal kiekvieno jų
įgaliojimus.
4.           BPS bendroji įmonė
užtikrina, kad jos narių finansiniai interesai būtų tinkamai
saugomi atlikdama arba pavesdama atlikti tinkamą vidaus ir išorės
kontrolę.
5.           BPS bendroji įmonė
prisijungia prie 1999 m. gegužės 25 d. Tarpinstitucinio Europos
Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimo dėl OLAF atliekamų vidaus
tyrimų[32].
BPS bendroji įmonė patvirtina būtinas priemones, kurios
reikalingos OLAF atliekamiems vidaus tyrimams palengvinti.
15 straipsnis
Konfidencialumas
Nepažeisdama 16 straipsnio, BPS bendroji
įmonė užtikrina neskelbtinos informacijos, kurios atskleidimas
galėtų pakenkti jos narių ar jos veikloje
dalyvaujančių subjektų interesams, apsaugą.
16 straipsnis
Skaidrumas
1.           BPS bendrosios
įmonės turimiems dokumentams taikomas Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei
susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais[33].
2.           BPS bendrosios įmonės
valdyba gali patvirtinti praktines Reglamento (EB) Nr. 1049/2001
įgyvendinimo priemones.
3.           Nepažeidžiant 10 straipsnio,
BPS bendrosios įmonės pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 8
straipsnį priimti sprendimai gali būti skundžiami Ombudsmenui Sutarties
228 straipsnyje nustatyta tvarka.
17 straipsnis
Dalyvavimo ir sklaidos taisyklės
BPS bendrosios įmonės
finansuojamiems veiksmams taikomas Reglamentas (ES) Nr.... [„Horizonto 2020“
dalyvavimo ir sklaidos taisyklės]. Laikantis to reglamento, BPS bendroji įmonė
laikoma finansuojančiąja įstaiga ir teikia finansinę
paramą netiesioginiams veiksmams, kaip nurodyta priede pateiktų
įstatų 1 punkte.
18 straipsnis
Priimančiosios valstybės parama
BPS bendroji įmonė ir valstybė,
kurioje yra jos buveinė, gali sudaryti administracinį susitarimą
dėl privilegijų, imunitetų ir kitos paramos, kurią ta
valstybė turi teikti BPS bendrajai įmonei.
19 straipsnis
Pradiniai veiksmai
1.           Komisija atsakinga už BPS
bendrosios įmonės įsteigimą ir pradinę veiklą,
kol pastaroji turės veiklos pajėgumų savo biudžetui vykdyti.
Komisija pagal Sąjungos teisę atlieka visus reikiamus veiksmus
bendradarbiaudama su kitais nariais ir įsitraukiant BPS bendrosios
įmonės kompetentingoms įstaigoms.
2.           Tuo tikslu,
(a)
kol pagal priedo 8 punktą valdybos paskirtas
vykdomasis direktorius ims eiti savo pareigas, Komisija gali paskirti savo
pareigūną laikinuoju vykdomuoju direktoriumi ir vykdyti vykdomajam
direktoriui pavestas pareigas; laikinajam vykdomajam direktoriui gali
padėti ribotas skaičius Komisijos pareigūnų;
(b)
nukrypstant nuo šio reglamento 6 straipsnio 2
dalies laikinai einantis pareigas direktorius vykdo paskyrimų institucijos
įgaliojimus;
(c)
Komisija gali laikinai paskirti ribotą
skaičių savo pareigūnų.
3.           Laikinasis vykdomasis
direktorius, valdybai patvirtinus, gali leisti atlikti visus iš BPS bendrosios
įmonės metiniame biudžete numatytų asignavimų padengiamus
mokėjimus, o patvirtinus BPS bendrosios įmonės personalo
etatų planą gali sudaryti susitarimus, priimti sprendimus ir sudaryti
sutartis, įskaitant darbo sutartis.
4.           Laikinasis vykdomasis
direktorius bendru sutarimu su BPS bendrosios įmonės vykdomuoju
direktoriumi, gavę valdybos pritarimą, nustato dieną, kai BPS
bendroji įmonė yra pajėgi vykdyti savo biudžetą. Nuo tos
dienos Komisija nebeprisiima įsipareigojimų ir nebevykdo
mokėjimų už BPS bendrosios įmonės veiklą.
20 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja
dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje.
Šis
reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse
narėse.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
PRIEDAS
BPS BENDROSIOS ĮMONĖS
ĮSTATAI
1.
Užduotys
BPS
bendrosios įmonės užduotys:
(a)
užtikrinti biologinės pramonės
sektorių jungtinės technologijų iniciatyvos (JTI)
sukūrimą ir tvarų valdymą;
(b)
sutelkti reikiamus viešojo ir privačiojo
sektoriaus išteklius;
(c)
užmegzti ir plėtoti glaudų ir
ilgalaikį Sąjungos, pramonės ir kitų
suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimą;
(d)
užtikrinti biologinės pramonės
sektorių JTI našumą;
(e)
pasiekti mokslinių tyrimų pastangų
kritinę masę, kad būtų galima imtis vykdyti ilgalaikę
programą;
(f)
stebėti pažangą siekiant BPS bendrosios
įmonės tikslų;
(g)
finansiškai remti mokslinių tyrimų ir
inovacijų netiesioginius veiksmus, visų pirma dotacijomis;
(h)
vykdyti informacijos, komunikacijos, panaudojimo ir
sklaidos veiklą taikant, mutatis mutandis, Reglamento (ES) Nr. …/2013
[bendroji programa „Horizontas 2020“] 22 straipsnį;
(i)
atlikti visas kitas užduotis, reikalingas šio
reglamento 2 straipsnyje nurodytiems tikslams pasiekti.
2. Nariai
1.           BPS bendrosios
įmonės nariai:
(a)
Sąjunga, atstovaujama Komisijos,
(b)
kai priims šiuos įstatus pritarimo raštu –,,Bio-based
Industries Consortium Aisbl“ (toliau – BPS konsorciumas), pagal Belgijos
teisę įregistruota ne pelno organizacija (registracijos numeris
0521-857-822), kurios nuolatinis biuras yra Briuselyje (Belgija).
3.
Narystės pakeitimai
1.           Bet kuris juridinis asmuo,
kuris prisideda prie įstatų 12 punkte nurodyto finansavimo siekiant
šio reglamento 2 straipsnyje nurodytų BPS bendrosios įmonės tikslų,
pritaria BPS bendrosios įmonės įstatams ir tiesiogiai ar
netiesiogiai remia mokslinius tyrimus ir inovacijas valstybėje narėje
ar bendrosios programos „Horizontas 2020“ asocijuotojoje šalyje, gali pateikti
paraišką dėl narystės BPS bendrojoje įmonėje.
2.           Prašymas priimti nauju BPS
bendrosios įmonės nariu pateikiamas valdybai su pasiūlymu iš
dalies pakeisti 5 punkte nustatytą valdybos sudėtį.
3.           Valdyba įvertina
prašymą atsižvelgdama į paraišką pateikusio subjekto
potencialią pridėtinę vertę ir reikšmę siekiant BPS
bendrosios įmonės tikslų. Tada ji priima sprendimą dėl
paraiškos.
4.           Bet kuris BPS bendrosios
įmonės narys gali nutraukti savo narystę. Nutraukimas
neatšaukiamai įsigalioja praėjus šešiems mėnesiams nuo pranešimo
kitiems nariams. Nuo to momento buvę nariai atleidžiami nuo visų įsipareigojimų,
išskyrus tuos, kuriuos BPS bendroji įmonė patvirtino ar
prisiėmė iki narystės nutraukimo.
5.           Negavus išankstinio valdybos
pritarimo narystė BPS bendrojoje įmonėje negali būti
perduota trečiajai šaliai.
6.           Kai tik pagal šį
punktą įvyksta narystės pokyčių, BPS bendroji
įmonė savo svetainėje nedelsdama paskelbia atnaujintą BPS
bendrosios įmonės narių sąrašą ir nurodo
pokyčių įsigaliojimo datą.
4. BPS
bendrosios įmonės darbo organizavimas
1.           BPS bendrosios
įmonės organai yra šie:
(a)
valdyba;
(b)
vykdomasis direktorius;
(c)
mokslinis komitetas;
(d)
valstybių atstovų grupė.
2.           Mokslinis komitetas ir
valstybių atstovų grupė yra BPS bendrosios įmonės
patariamieji organai.
5.
Valdybos sudėtis
1.           Valdybą sudaro:
–
penki Komisijos atstovai;
–
penki privačių narių, kurių
bent vienas turi atstovauti mažosioms ir vidutinėms įmonėms,
atstovai.
6.
Valdybos veikimas
1.           Komisijai priklauso 50 %
balsavimo teisių. Komisijos balsas yra nedalomas. Privatūs nariai
turi vienodą balsų skaičių. Nariai deda visas įmanomas
pastangas susitarti. Nesusitarus valdyba priima sprendimus bent 75 %
visų balsų, įskaitant balsus tų, kurie posėdyje
nedalyvauja, dauguma.
2.           Valdyba dvejiems metams
išsirenka pirmininką
3.           Valdyba rengia eilinius
posėdžius du kartus per metus. Ji gali sušaukti neeilinius posėdžius
Komisijai, privačių narių atstovų daugumai arba pirmininkui
paprašius. Valdybos posėdžius sušaukia jos pirmininkas; jie paprastai
vyksta BPS bendrosios įmonės buveinėje.
Vykdomasis direktorius turi teisę dalyvauti
svarstymuose, tačiau neturi balsavimo teisės.
Valstybių atstovų grupės pirmininkas
turi teisę dalyvauti valdybos posėdžiuose stebėtojo
teisėmis.
Valdyba, kiekvienu atveju spręsdama atskirai,
gali į savo posėdžius pakviesti kitus asmenis, ypač
Sąjungos regionų valdžios institucijų atstovus ir
pilietinės visuomenės atstovus, dalyvauti stebėtojų
teisėmis.
Narių atstovai nėra asmeniškai atsakingi
už veiksmus, kuriuos įvykdė kaip atstovai valdyboje.
Valdyba priima savo darbo tvarkos taisykles.
7.
Valdybos užduotys
1.           Valdyba bendrai atsako už BPS
bendrosios įmonės strateginę kryptį bei veiklą ir
prižiūri tos veiklos įgyvendinimą.
2.           Konkrečios valdybos
užduotys:
(a)
vertinti, priimti ar atmesti paraiškas dėl
naujos narystės pagal 3 punktą;
(b)
spręsti dėl nario, kuris nevykdo
įsipareigojimų, narystės BPS bendrojoje įmonėje
nutraukimo;
(c)
tvirtinti BPS bendrosios įmonės
finansines taisykles pagal šio reglamento 5 straipsnį;
(d)
priimti BPS bendrosios įmonės metinį
biudžetą (įskaitant etatų planą), nurodant laikinus etatus
pagal pareigų grupę ir lygį, taip pat sutartininkų ir
deleguotųjų nacionalinių ekspertų skaičių,
išreikštą visos darbo dienos ekvivalentu;
(e)
darbuotojų atžvilgiu vykdyti paskyrimų
institucijos įgaliojimus pagal šio reglamento 6 straipsnio 2 dalį;
(f)
paskirti ir atleisti vykdomąjį
direktorių, pratęsti jo kadencijos trukmę, teikti jam gaires ir
stebėti jo darbo rezultatus;
(g)
pagal vykdomojo direktoriaus rekomendaciją
patvirtinti 9 punkto 5 dalyje numatyto programų biuro organizacinę
struktūrą;
(h)
priimti metų darbo planą ir atitinkamas
išlaidų sąmatas pagal vykdomojo direktoriaus pasiūlymą,
pasikonsultavus su moksliniu komitetu ir valstybių atstovų grupe;
(i)
tvirtinti šio reglamento 4 straipsnio 2 dalies b
punkte nurodytą metų papildomos veiklos planą pagal
privačiųjų narių pasiūlymą ir pasikonsultavus,
kai tinka, su ad hoc patariamąja grupe;
(j)
tvirtinti metų sąskaitas;
(k)
tvirtinti metinę veiklos ataskaitą,
įskaitant atitinkamas išlaidas;
(l)
jei tinka, užtikrinti, kad būtų
įsteigta BPS bendrosios įmonės vidaus audito grupė;
(m)
tvirtinti kvietimus teikti pasiūlymus ir, kai
tinka, su jais susijusias pasiūlymų teikimo, vertinimo, atrankos,
sutarties sudarymo ir peržiūros taisykles;
(n)
tvirtinti finansuoti atrinktų veiksmų
sąrašą;
(o)
nustatyti BPS bendrosios įmonės
komunikacijos politiką pagal vykdomojo direktoriaus rekomendaciją;
(p)
kai tinka, parengti įgyvendinimo taisykles
pagal šio reglamento 6 straipsnio 3 dalį;
(q)
kai tinka, parengti nacionalinių ekspertų
delegavimo į BPS bendrąją įmonę ir stažuotojų
darbo taisykles laikantis šio reglamento 7 straipsnio;
(r)
kai tinka, įsteigti patariamąsias grupes,
kurios papildo BPS bendrosios įmonės organus;
(s)
kai tinka, bet kurio BPS bendrosios
įmonės nario siūlymu teikti Komisijai prašymus iš dalies
pakeisti šį reglamentą;
(t)
būti atsakinga už visas užduotis, kurias BPS
bendroji įmonė gali paskirti vykdyti vienam iš savo organų,
tačiau jų nėra jiems konkrečiai paskyrusi.
8.
Vykdomojo direktoriaus skyrimas, atleidimas ar kadencijos pratęsimas
1.           Vykdomąjį
direktorių skiria valdyba iš Komisijos pasiūlytų kandidatų
sąrašo po atviros ir skaidrios atrankos procedūros. Kai tinka,
Komisija į atrankos procedūrą įtraukia kitų BPS
bendrosios įmonės narių atstovus.
Visų pirma, kitiems BPS bendrosios
įmonės nariams užtikrinamas tinkamas atstovavimas atrankos
procedūros pirminės atrankos etape. Tuo tikslu privatūs nariai
bendru sutarimu valdybos vardu paskiria atstovą ir stebėtoją.
2.           Vykdomasis direktorius yra
vienas iš darbuotojų ir yra įdarbinamas kaip BPS bendrosios
įmonės laikinasis darbuotojas pagal Sąjungos kitų
tarnautojų įdarbinimo sąlygų 2 straipsnio a punktą.
Sudarant sutartį su vykdomuoju direktoriumi
BPS bendrajai įmonei atstovauja valdybos pirmininkas.
3.           Vykdomasis direktorius
skiriamas trejų metų kadencijai. Iki to laikotarpio pabaigos
Komisija, jei tinka, kartu su privačiais nariais, įvertina vykdomojo
direktoriaus darbo rezultatus ir BPS bendrosios įmonės būsimas
užduotis bei iššūkius.
4.           Komisijos, atsižvelgusios
į 3 dalyje numatytą vertinimą, pasiūlymu valdyba gali
vieną kartą, ne ilgiau kaip ketveriems metams pratęsti vykdomojo
direktoriaus kadenciją.
5.           Vykdomasis direktorius, kurio
kadencija buvo pratęsta, viso bendro laikotarpio pabaigoje negali
dalyvauti kitoje atrankos į tas pačias pareigas procedūroje.
6.           Atleisti vykdomąjį
direktorių savo sprendimu gali tik valdyba, gavusi Komisijos, jei tinka,
kartu su privačiais nariais pateiktą pasiūlymą.
9.
Vykdomojo direktoriaus užduotys
1.           Vykdomasis direktorius yra
vykdomasis vadovas, atsakingas už kasdienį BPS bendrosios įmonės
valdymą, vykdomą vadovaujantis valdybos sprendimais.
2.           Vykdomasis direktorius yra
BPS bendrosios įmonės teisinis atstovas. Jis yra atskaitingas
valdybai.
3.           Vykdomasis direktorius vykdo
BPS bendrosios įmonės biudžetą.
4.           Vykdomasis direktorius
visų pirma nepriklausomai atlieka tokias užduotis:
(a)
parengia ir pateikia valdybai priimti metinio
biudžeto projektą su atitinkamu personalo etatų planu, nurodydamas
laikinus etatus pagal lygį ir pareigų grupę, taip pat
sutartininkų ir deleguotųjų nacionalinių ekspertų
skaičių, išreikštą visos darbo dienos ekvivalentu;
(b)
parengia ir teikia valdybai tvirtinti metų
darbo planą ir atitinkamas išlaidų sąmatas;
(c)
teikia valdybai tvirtinti metines sąskaitas;
(d)
parengia ir teikia valdybai tvirtinti metinę
veiklos ataskaitą ir atitinkamas išlaidas;
(e)
teikia tvirtinti valdybai finansuoti atrinktų
veiksmų sąrašą;
(f)
pasirašo konkrečius susitarimus ar sprendimus;
(g)
pasirašo viešojo pirkimo sutartis;
(h)
įgyvendina BPS bendrosios įmonės
komunikacijos politiką;
(i)
organizuoja, orientuoja ir prižiūri BPS
bendrosios įmonės veiklą ir darbuotojus pagal valdybos suteiktus
įgaliojimus, kaip nustatyta šio reglamento 6 straipsnio 2 dalyje;
(j)
nustato efektyvią ir veiksmingą vidaus
kontrolės sistemą, užtikrina jos veikimą ir valdybai praneša
apie visus jos reikšmingus pakeitimus;
(k)
užtikrina rizikos vertinimo ir rizikos valdymo
įgyvendinimą;
(l)
imasi kitų priemonių, kurių reikia
BPS bendrosios įmonės tikslų įgyvendinimo pažangai
įvertinti;
(m)
atlieka visas kitas valdybos vykdomajam direktoriui
patikėtas ar skirtas užduotis.
5.           Vykdomasis direktorius
įsteigia programų biurą, už kurį yra atsakingas ir kuris
vykdo visas pagal šį reglamentą atsirandančias pagalbines
užduotis. Programų biure dirba BPS bendrosios įmonės
darbuotojai; jis visų pirma atlieka šias užduotis:
(a)
teikia paramą kuriant ir valdant tinkamą
apskaitos sistemą pagal BPS bendrosios įmonės finansines
taisykles;
(b)
administruoja kvietimus teikti pasiūlymus,
kaip numatyta metų darbo plane, ir administruoja bei koordinuoja
susitarimus ar sprendimus;
(c)
teikia nariams ir kitiems BPS bendrosios
įmonės organams visą aktualią informaciją ir
paramą, kurių jiems reikia savo pareigoms atlikti, ir tenkina jų
specialius prašymus;
(d)
atlieka BPS bendrosios įmonės organų
sekretoriato funkcijas ir teikia paramą visoms valdybos įsteigtoms
patariamosioms grupėms.
10. Mokslinis komitetas
1.           Mokslinį komitetą
sudaro ne daugiau kaip dešimt narių. Jis renka pirmininką iš savo
narių.
2.           Nariai proporcingai
atstovauja pasaulinio lygio akademinės bendruomenės, pramonės,
mažųjų ir vidutinių įmonių, nevyriausybinių
organizacijų ir reguliavimo institucijų ekspertams. Visi mokslinio
komiteto nariai kartu turi reikiamos mokslinės kompetencijos ir
techninės srities žinių, būtinų teikiant moksliškai
pagrįstas rekomendacijas BPS bendrajai įmonei.
3.           Valdyba nustato
konkrečius mokslinio komiteto narių atrankos kriterijus ir
tvarką ir paskiria jo narius. Valdyba atsižvelgia į potencialias
kandidatūras, kurias pasiūlo BPS valstybių atstovų
grupė.
4.           Mokslinis komitetas atlieka
šias užduotis:
(a)
pataria dėl mokslo prioritetų, į
kuriuos reikia atsižvelgti metų darbo planuose;
(b)
pataria dėl mokslo laimėjimų,
aprašytų metinėje veiklos ataskaitoje.
5.           Mokslinis komitetas
posėdžiauja ne rečiau kaip kartą per metus. Posėdžius
sušaukia jo pirmininkas.
6.           Mokslinis komitetas gali,
pirmininkui sutikus, į posėdžius kviesti kitus asmenis.
7.           Mokslinis komitetas priima
savo darbo tvarkos taisykles.
11.
Valstybių atstovų grupė
1.           BPS valstybių
atstovų grupę sudaro po vieną kiekvienos valstybės
narės ir kiekvienos bendrosios programos „Horizontas 2020“ asocijuotosios
šalies atstovą. Ji renka pirmininką iš savo narių.
2.           Valstybių atstovų
grupė posėdžiauja bent kartą per metus. Posėdžius sušaukia
jos pirmininkas. Posėdžiuose dalyvauja vykdomasis direktorius ir valdybos
pirmininkas arba jų atstovai.
Valstybių atstovų grupės
pirmininkas gali į jos posėdžius pakviesti kitus asmenis, ypač
Sąjungos regionų valdžios institucijų, pilietinės
visuomenės arba MVĮ asociacijų atstovus, dalyvauti
stebėtojų teisėmis.
3.           Valstybių atstovų
grupė nagrinėja informaciją ir reiškia nuomonę šiais
klausimais:
(a)
BPS bendrosios įmonės programos pažangos
ir jos tikslų įgyvendinimo;
(b)
strateginių gairių atnaujinimo;
(c)
sąsajų su bendrąja programa
„Horizontas 2020“;
(d)
metų darbo planų;
(e)
MVĮ dalyvavimo.
4.           Valstybių atstovų
grupė taip pat teikia informaciją ir BPS bendrajai įmonei
tarpininkauja tokiais klausimais:
(a)
atitinkamų nacionalinių ar
regioninių mokslinių tyrimų ir inovacijų programų
būklės ir galimų bendradarbiavimo sričių,
įskaitant atitinkamų technologijų diegimą, nustatymo;
(b)
konkrečių priemonių, kurių
imamasi nacionaliniu ar regioniniu lygmeniu ir kurios susijusios su sklaidos
renginiais, teminiais techniniais seminarais ir komunikacijos veikla;
(c)
konkrečių priemonių, kurių
imamasi nacionaliniu ar regioniniu lygmeniu dėl diegimo veiklos,
susijusios su biologinės pramonės sektorių jungtine
technologijų iniciatyva.
5.           Valstybių atstovų grupė
savo iniciatyva gali pateikti BPS bendrajai įmonei rekomendacijas
techniniais, valdymo ir finansų klausimais, ypač jei jie daro
poveikį nacionaliniams ar regioniniams interesams.
BPS bendroji įmonė informuoja
valstybių atstovų grupę apie tolesnę veiklą,
susijusią su tokiomis rekomendacijomis.
6.           Valstybių atstovų
grupė priima savo darbo tvarkos taisykles.
12.
Finansavimo šaltiniai
1.           BPS bendrąją
įmonę kartu finansuoja Sąjunga, kiti nei Sąjunga nariai ar
juos sudarantys subjektai dalimis mokėdami finansinius įnašus ir
skirdami įnašus, kuriuos sudaro išlaidos, patiriamos jiems dalyvaujant
netiesioginiuose BPS bendrosios įmonės nekompensuojamuose veiksmuose.
2.           BPS bendrosios
įmonės administracinės išlaidos neviršija 60 mln. EUR; jos
padengiamos finansiniai įnašais, kurie kasmet lygiai padalijami
Sąjungai ir kitiems nei Sąjunga nariams. Jei dalis įnašo
administracinėms išlaidoms padengti nepanaudojama, ji gali būti
panaudota BPS bendrosios įmonės veiklos išlaidoms padengti.
3.           BPS bendrosios
įmonės veiklos išlaidos padengiamos:
(a)
Sąjungos finansiniu įnašu;
(b)
kitų nei Sąjunga narių finansiniu
įnašu;
(c)
kitų nei Sąjunga narių ar juos
sudarančių subjektų nepiniginiais įnašais, kuriuos sudaro
išlaidos, patiriamos jiems įgyvendinant netiesioginius veiksmus,
atėmus BPS bendrosios įmonės įnašą ir visą
kitą Sąjungos toms išlaidoms padengti skirtą įnašą.
4.           Kitų nei Sąjunga
narių finansinis įnašas 3 dalies b eilutėje nurodytoms veiklos
išlaidoms padengti yra ne mažiau kaip 182,5 mln. EUR per šio reglamento 1
straipsnyje numatytą laikotarpį.
5.           Į BPS bendrosios
įmonės biudžetą įtraukiamus išteklius sudaro tokie
įnašai:
(a)
narių finansiniai įnašai, skirti padengti
administracinėms išlaidoms;
(b)
narių finansiniai įnašai, skirti padengti
veiklos išlaidoms;
(c)
visos pajamos, kurias gauna BPS bendroji
įmonė;
(d)
visi kiti finansiniai įnašai, ištekliai ir
pajamos.
Visos palūkanos, gautos už įnašus,
kuriuos iš savo narių gavo BPS bendroji įmonė, laikomos jos
pajamomis.
6.           Visi BPS bendrosios
įmonės ištekliai ir veikla yra skirti šio reglamento 2 straipsnyje
numatytiems tikslams siekti.
7.           BPS bendroji įmonė
valdo visą savo sukauptą turtą arba turtą, jai
perleistą šio reglamento 2 straipsnyje numatytiems tikslams
įgyvendinti.
8.           Kai pajamos viršija išlaidas,
likutis BPS bendrosios įmonės narėms neišmokamas, išskyrus BPS
bendrosios įmonės likvidavimo pagal 20 punktą atveju.
13.
Finansiniai įsipareigojimai
BPS bendrosios įmonės finansiniai
įsipareigojimai neviršija finansinių išteklių, kuriuos jos
biudžetui paskyrė ar įsipareigojo paskirti narės, sumos.
14.
Finansiniai metai
Finansiniai metai trunka nuo sausio 1 d.
iki gruodžio 31 d.
15.
Veiklos ir finansavimo planavimas
1.           Vykdomasis direktoriaus
pateikia valdybai priimti metų darbo plano projektą, kuriame
pateikiamas išsamus mokslinių tyrimų ir inovacijų planas,
administracinės veiklos planas ir atitinkama išlaidų sąmata
ateinantiems metams. Darbo plano projekte taip pat nurodoma numatoma
įnašų, kurie turės būti paskirti pagal 12 punkto 3 dalies c
eilutę, vertė.
2.           Konkrečių metų
darbo planas priimamas iki ankstesnių metų pabaigos. Metų darbo
planas skelbiamas viešai.
3.           Vykdomasis direktorius
parengia ateinančių metų biudžeto projektą ir pateikia
jį priimti valdybai.
4.           Konkrečių metų
metinį biudžetą valdyba priima ankstesnių metų pabaigos.
5.           Metinis biudžetas pritaikomas
siekiant atsižvelgti į Sąjungos biudžete nurodytą Sąjungos
įnašą.
16. Ataskaitų apie veiklą ir finansavimą teikimas
1.           Vykdomasis direktorius kasmet
teikia valdybai ataskaitą apie vykdant pareigas pasiektus rezultatus pagal
BPS bendrosios įmonės finansines taisykles.
Kasmet iki vasario 15 d. vykdomasis
direktorius pateikia valdybai tvirtinti metinę veiklos ataskaitą apie
praėjusiais kalendoriniais metais BPS bendrosios įmonės
padarytą pažangą, visų pirma palyginti su tų metų
darbo planu. Toje ataskaitoje, inter alia, pateikiama informacija apie:
(a)
mokslinius tyrimus, inovacijas ir kitus atliktus
veiksmus, taip pat atitinkamas išlaidas;
(b)
pateiktus veiksmus, atskirai nurodant dalyvių
tipus, įskaitant MVĮ, ir valstybes;
(c)
finansuoti atrinktus veiksmus, atskirai nurodant
dalyvių tipus, įskaitant MVĮ, ir valstybes, taip pat nurodant
BPS bendrosios įmonės finansavimą atskiriems dalyviams ir
veiksmams.
2.           Valdybos patvirtinta
metinė veiklos ataskaita paskelbiama viešai.
3.           BPS bendroji įmonė
teikia metinę ataskaitą Komisijai pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012
60 straipsnio 5 dalį.
4.           BPS bendrosios
įmonės sąskaitas tikrina nepriklausoma audito įstaiga, kaip
nustatyta Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 60 straipsnio 5 dalyje.
BPS bendrosios įmonės sąskaitų
Audito Rūmai netikrina.
17.
Vidaus auditas
BPS bendrosios įmonės atžvilgiu
Komisijos vidaus auditorius turi tuos pačius įgaliojimus, kaip ir
Komisijos atžvilgiu.
18.
Narių atsakomybė ir draudimas
1.           Narių finansinė
atsakomybė už BPS bendrosios įmonės skolas neviršija jų jau
sumokėto įnašo administracinėms išlaidoms padengti.
2.           BPS bendroji įmonė
apsidraudžia tinkamu draudimu ir moka draudimo įmokas.
19. Interesų konfliktas
1.           BPS bendroji įmonė,
jos organai ir darbuotojai vykdydami veiklą vengia interesų
konflikto.
2.           BPS bendrosios
įmonės valdyba gali priimti savo nariams, organams ir darbuotojams
taikomas interesų konfliktų prevencijos ir valdymo taisykles. Tose
taisyklėse yra nuostatos, kuriomis siekiama išvengti valdybos narių atstovų
interesų konfliktų.
20.
Likvidavimas
1.           Pasibaigus šio reglamento 1
straipsnyje apibrėžtam laikotarpiui BPS bendroji įmonė
likviduojama.
2.           Likvidavimo procedūra
pradedama automatiškai, jei iš BPS bendrosios įmonės pasitraukia
Komisija ar visi privatūs nariai.
3.           Siekdama atlikti BPS
bendrosios įmonės likvidavimo procedūrą, valdyba paskiria
vieną ar daugiau likvidatorių, kurie laikosi valdybos sprendimų.
4.           Likviduojamos BPS bendrosios
įmonės turtas naudojamas jos įsipareigojimams ir su likvidavimu susijusioms
išlaidoms padengti. Perteklius paskirstomas likvidavimo metu esantiems nariams
proporcingai pagal jų finansinį įnašą BPS bendrajai
įmonei. Sąjungai paskirtas perteklius grąžinamas į
Sąjungos biudžetą.
5.           Sukuriama ad hoc procedūra,
kuria užtikrinamas tinkamas BPS bendrosios įmonės sudaryto susitarimo
ar priimto sprendimo ir viešojo pirkimo sutarties, kuri galioja ilgiau nei
veikia BPS bendroji įmonė, valdymas.
FINANSINĖ
TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
1.1.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pavadinimas
Tarybos reglamento dėl biologinės
pramonės sektorių bendrosios įmonės pasiūlymas
1.2.        Atitinkama (-os) politikos
sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[34]

Politikos sritis – Bendroji mokslinių
tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“.
Veikla: Visuomenės uždaviniai „Maisto tiekimo
užtikrinimas, tvarus žemės ūkis, jūrų ir
jūrininkystės moksliniai tyrimai ir bioekonomika“ ir pramonės
subjektų lyderystė „Bazinės didelio poveikio technologijos
(BIOKET)“
1.3.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pobūdis
X       Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs
(-usi) su nauja priemone
¨      Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja
priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą
ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus[35]

¨      Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos
priemonės galiojimo pratęsimu
¨      Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone,
perorientuota į naują priemonę
1.4.        Tikslas (-ai)
1.4.1.     Komisijos daugiametis
(-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu
(šia iniciatyva)
Sukurti BPS bendrąją įmonę
kaip naujo modelio viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę
tarp Europos Komisijos ir pramonės siekiant finansuoti mokslinius tyrimus
ir inovacijas.
Rengti konkursinius kvietimus teikti
pasiūlymus, vertinti ir atrinkti projektus, sektoriui bendrai finansuojant
bendradarbiavimo mokslinių tyrimų projektus, atliekamus
valstybėje narėje ar su „Horizontu 2020“ asocijuotoje šalyje, kartu
akademinės bendruomenės, MVĮ bei kitais partneriais ir gaunant
paramą lėšomis iš BPS bendrosios įmonės;
1.4.2.     Konkretus (-ūs) tikslas
(-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla
(a)
Pademonstruoti technologijas, kurios sudaro
sąlygas iš Europoje gaunamos biomasės sukurti naujus cheminius
polimerų segmentus, naujas medžiagas ir naujus vartotojų produktus,
kuriais panaikinama būtinybė naudotis iškastiniais ištekliais
pagrįstomis žaliavomis;
(b)
plėtoti verslo modelius, kurie integruoja viso
vertės grandinės ekonominio proceso (nuo biomasės tiekimo iki
biologinio perdirbimo įrenginių ir biologinių medžiagų,
biologinių cheminių medžiagų ir biodegalų vartotojus)
dalyvius, įskaitant tuo, kad būtų kuriami nauji tarpšakiniai
ryšiai ir remiami tarpsektoriniai klasteriai; ir
(c)
sukurti pavyzdinius biologinio perdirbimo
įrenginius, kuriuose naudojamos technologijos ir verslo modeliai, skirti
biologinėms medžiagoms, biocheminėms medžiagoms ir biodegalams, ir
parodyti, kad sąnaudos ir rezultatai pagerėja tiek, kad
būtų galima konkuruoti su iškastiniais ištekliais pagrįstomis
alternatyvomis;
Atitinkama VGV /
VGB veikla
(a)
Stebėti projektų finansinius ir
mokslinius ir į juos atsižvelgiant imtis tolesnių veiksmų
sudarius dotacijų susitarimą su BPS bendrąja įmone.
(b)
Organizuoti kvietimus dalyvauti konkursuose,
kurių reikia BPS bendrosios įmonės veiklai.
(c)
Sukurti ir įgyvendinti visas BPS bendrosios
įmonės procedūras.
(d)
Organizuoti BPS bendrosios įmonės
sklaidos veiklą.
(e)
Organizuoti visą kitą su BPS
bendrąja įmone susijusią veiklą.
1.4.3.     Numatomas (-i) rezultatas
(-ai) ir poveikis
Nurodyti poveikį,
kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams
gavėjams (tikslinėms grupėms).
Ženklus privačiųjų investicijų
į mokslinius turimus padidėjimas ir:
–
penki nauji polimerų segmentai chemijos
pramonei iki 2020 m.;
–
penkiasdešimt naujų biologinių
medžiagų iki 2020 m.
–
penki pavyzdiniai biologinio perdirbimo
įrenginiai iki 2020 m.;
Trumpesnis kelias į rinką:
–
trisdešimčiai naujų vartotojų
produktų iki 2020 m.
–
sukuriant dešimties naujų biologinių
vertės grandinių iki 2020 m.
–
plačiai dalyvaujant mažosioms ir
vidutinėms įmonėms.
1.4.4.     Rezultatų ir poveikio
rodikliai
Nurodyti
pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.
Siekiant stebėti BPS bendrosios
įmonės įgyvendinimą, bus nustatyti kiekybiniai ir
kokybiniai veiklos rezultatų rodikliai (pagrindiniai veiklos rodikliai,
arba PVR). Tais pagrindiniais veiklos rezultatų rodikliais bus matuojama,
kiek bendroji įmonė prisidėjo prie ES biologinės
pramonės ir atsinaujinančių išteklių sektorių
konkurencingumo ir mokslinių tyrimų aplinkos. Matavimas kokybiniais
rodikliais vyks palyginamuoju ir sisteminiu būdu naudojant didelę
skalę, o kokybinį modelį sudarys atvejų tyrimai ir
techniniai auditai. Siekiant padėti įvertinti papildantįjį
poveikį per visą bendrosios įmonės veikimo laiką,
pagrindiniai veiklos rodikliai bus vertinami lyginant su pradine padėtimi
iki bendrosios įmonės įsteigimo.
Bendrosios įmonės pažanga bus nuolat
stebima pagal objektyviai patikrinamus rodiklius; tarp jų yra:
–
viešojo (ES ir kito) ir privataus finansavimo
stebėjimas;
–
papildomumo stebėjimas;
–
projektų atranka ir lėšų skyrimas;
–
techninis stebėjimas pagal gerai
apibrėžtus konkrečius programos etapus;
–
tvarkaraščio laikymosi lygis;
–
kiekybinis rinkos skvarbos stebėjimas
tiksliniuose sektoriuose;
–
MVĮ dalyvavimo lygis ir dalyvavimas iš
naujesniųjų valstybių narių;
–
tvarumo rodikliai;
Laikotarpio viduryje bendrąją
įmonę įvertins Komisijos įgalioti nepriklausomi ekspertai.
Tada bus vertinama bendrosios įmonės kokybė, veiksmingumas,
pažanga siekiant tikslų; bus pateiktos rekomendacijos dėl reikiamo
papildomo programos pritaikymo ir prireikus bus aptarta pasitraukimo
strategija.
1.5.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pagrindas
1.5.1.     Trumpalaikiai arba ilgalaikiai
poreikiai
Sukurti bendrąją įmonę kaip
naujos struktūros partnerystę tarp Komisijos ir pramonės
siekiant finansuoti mokslinius tyrimus ir inovacijas.
Rengti konkursinius kvietimus teikti
pasiūlymus, vertinti ir atrinkti projektus, sektoriui bendrai finansuojant
bendradarbiaujamuosius mokslinių tyrimų projektus.
Stebėti projektų finansinius ir
mokslinius ir į juos atsižvelgiant imtis tolesnių veiksmų
sudarius dotacijų susitarimą su BPS bendrąja įmone.
Sukurti ir įgyvendinti visas BPS bendrosios
įmonės procedūras, įskaitant finansinį
auditavimą.
Organizuoti BPS bendrosios įmonės
sklaidos ir komunikacijos veiklą.
Organizuoti visą kitą su BPS
bendrąja įmone susijusią veiklą.
1.5.2.     Papildoma ES dalyvavimo nauda
ES lygmeniu koordinuotas modelis svarbus ir
plėtojant biologinės pramonės sektorius, nes norint sukurti
jų vertės grandines reikia susieti suinteresuotąsias šalis
stiprius žemės ūkio ir miškininkystės sektorius turinčiose
srityse su suinteresuotosiomis šalimis, turinčiomis stiprią
technologinę ir pramoninę bazę. Jie gali būti ne tame
pačiame regione ar valstybėje narėje, todėl pakankamai
sudėtingas scenarijus gali dar labiau komplikuotis.
1.5.3.     Panašios patirties išvados
Nedidelio masto valstybių ar regionų
iniciatyvose pripažinta, kad bioekonomikos plėtros sėkmė labai
priklauso nuo veiksmingo transnacionalinio bendradarbiavimo. Tai rodo
gausėjantis nacionalinių ir regioninių bioekonomikos
klasterių, pavyzdžiui, IAR ir Wagralim arba CLIB2021 ir BE-BASIC,
bendradarbiavimas. Nors tas tarpregioninis ir tarpklasterinis bendradarbiavimas
i pažiūros atrodo perspektyvus, jį dažnai neigiamai veikia finansavimo
lygių ir finansavimo taisyklių skirtumai.
1.5.4.     Suderinamumas ir galima
sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis
Galimas MTTP veiklos rėmimo krypčių
suderinamumas su programa „Horizontas 2020“ ir struktūriniais fondais,
ypač inovacijų srityje. Turi būti apsvarstyti naujų
teisinių sistemų, programavimo mechanizmų ir dalyvavimo
taisyklių modelių skirtumai. Galėtų būti įmanoma
„Horizonto 2020“ finansavimo veiksmų ir valstybių narių ir
regionų finansavimo sinergija. Kadangi VPSP yra pagrindinis
katalizatorius, kuris susieja mokslinių tyrimų ir inovacijų
veiklą su regioniniais klasteriais, suorganizuotais pagal pažangiosios
specializacijos strategiją, ji gali padėti lengviau sujungti tuos
finansavimo šaltinius ir padidinti veiksmo efektyvumą. Taip pat galima
numatyti sinergiją siekiant diegimo etapui pasinaudoti naujomis
finansinėmis priemonėmis, kaip antai, EIB rizikos pasidalijimo
finansine priemone (RSFF).
1.6.        Trukmė ir finansinis
poveikis
X       Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
ribota
X       Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo
2014 1 1 iki 2024 12 31
X       Finansinis poveikis nuo 2014 1 1
iki 2020 12 31 (įsipareigojimų asignavimai)
X       Finansinis poveikis nuo 2014 01 01
iki 2024 12 31 (mokėjimų asignavimai)
¨      Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota
Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM
iki MMMM,
vėliau – visuotinis taikymas.
1.7.        Numatytas (-i) valdymo
būdas (-ai)[36]

¨      Komisijos vykdomas tiesioginis valdymas
¨      per vykdomąsias įstaigas
¨      Pasidalijamasis valdymas su valstybėmis narėmis:
X       Netiesioginis valdymas pavedant biudžeto
vykdymo užduotis:
¨      tarptautinėms organizacijoms ir jų agentūroms
(nurodyti);
¨      Europos investicijų bankas;
X       Finansinio reglamento 209 straipsnyje
nurodytoms įstaigoms;
¨      viešosios teisės įstaigoms;
¨      įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja
privatinė teisė, veikiančioms viešųjų paslaugų
srityje, jeigu jos pateikia pakankamas finansines garantijas;
¨      pakankamas finansines garantijas pateikusioms įstaigoms,
kurių veiklą reglamentuoja valstybės narės privatinė
teisė ir kurioms pavesta įgyvendinti viešojo ir privačiojo
sektorių partnerystę;
¨      asmenims, kuriems pavestas konkrečių BUSP veiksmų
vykdymas pagal ES sutarties V antraštinę dalį, ir nurodytiems
atitinkamame pagrindiniame teisės akte.
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
2.1.        Priežiūros ir
atskaitomybės taisyklės
Nurodyti dažnumą
ir sąlygas.
BPS bendroji įmonė bus stebima palaikant
tarpininkavimo ryšius, kaip numatyta įstatų 6 ir 16 punktuose.
2.2.        Valdymo ir kontrolės
sistema
2.2.1.     Vidaus kontrolės sistema
Komisija
per įgaliotąjį leidimus duodantį pareigūną
užtikrins, kad BPS JTI bendrajai įmonei taikomos taisyklės visiškai
atitiktų Finansinio reglamento 60 ir 61 straipsnius. BPS JTI bendrosios
įmonės stebėjimo nuostatos, įskaitant dėl
narystės valdyboje, ir ataskaitų teikimo nuostatos užtikrins, kad
Komisijos tarnybos galėtų įvykdyti atskaitomybės kolegijai
ir biudžeto valdymo institucijai.
BPS
JTI BĮ vidaus kontrolės sistema grindžiama:
-
vidaus kontrolės standartų įgyvendinimu suteikiant ne mažesnes
garantijas kaip Komisijos garantijos;
-
geriausių projektų atrankos procedūromis (atliekant
nepriklausomą vertinimą) ir nustatant jas teisinėmis
priemonėmis;
-
projektų ir sutarčių valdymu kiekvieno projekto
įgyvendinimo laikotarpiu;
ex ante visų 100 % pareiškimų
patikrinimu, įskaitant audito pažymėjimų gavimą ir
išlaidų metodų ex ante sertifikavimą;
-
dalies reikalavimų ex post auditais, vykdomais kaip
„Horizontas 2020“ ex post auditai;
-
moksliniu projektų rezultatų vertinimu.
Siekiant
sušvelninti interesų konfliktų riziką, neatsiejamą nuo BPS
BĮ, bus nustatytos įvairios priemonės, visų pirma, vienodos
balsavimo teisės Komisijai ir pramonės partneriams valdyboje,
Komisijos pasiūlymu valdybos vykdoma direktoriaus atranka, darbuotojų
nepriklausomumas, paskelbtais atrankos kriterijais pagrįstas
nepriklausomų ekspertų vertinimas kartu numatant apeliacijos
mechanizmus ir išsamų interesų deklaravimą. Vienas
pagrindinių BPS BĮ vaidmenų – nustatyti etines ir organizacijos
vertybes; Komisija stebės šį procesą.
2.2.2.     Patikrinimų sąnaudos
ir nauda
Bendrosios
įmonės atžvilgiu Komisijos vidaus auditorius turi tuos pačius
įgaliojimus, kaip ir Komisijos atžvilgiu. Be to, valdyba gali atitinkamai
nustatyti tvarką, pagal kurią būtų įsteigta bendrosios
įmonės vidaus audito grupė. BPS JTI BĮ vykdomasis
direktorius, kaip įgaliotasis leidimus suteikiantis pareigūnas,
privalės įdiegti ekonomiškai efektyvią vidaus kontrolės ir
valdymo sistemą. Jis turės pateikti Komisijai ataskaitą apie
priimtą vidaus kontrolės sistemą.
Komisija
stebės taisyklių nevykdymo riziką naudodama ataskaitos
sistemą, kurią ji išplėtos, ir apžvelgdama ex post
auditų (kurie bus visą „Horizontą 2020“ apimančių
ex post auditų dalis) poveikį iš BPS JTI europines lėšas
gavusiems subjektams.
Sukurtojoje
tikrinimo sistemoje reikės atsižvelgti į tarp ES lėšų
gavėjų ir teisėkūros institucijoje vyraujantį
įsitikinimą, kad tikrinimo našta, kurios reikia siekiant 2 %
klaidų ribos, tapo pernelyg sunki. Dėl to kyla rizika sumažinti
Sąjungos mokslinių tyrimų programos patrauklumą ir neigiamai
paveikti Sąjungos mokslinius tyrimus ir inovacijas.
2011 m.
vasario 4 d. Europos Vadovų Taryba pareiškė, kad „Itin svarbu
supaprastinti ES priemones, kuriomis siekiama skatinti mokslinius tyrimus,
technologinę plėtrą ir inovacijas, siekiant sudaryti palankesnes
sąlygas geriausiems mokslininkams ir novatoriškiausioms bendrovėms
jas įsisavinti, visų pirma atitinkamoms institucijoms susitariant
dėl naujos pusiausvyros tarp pasitikėjimo ir kontrolės bei tarp
rizikavimo ir rizikos vengimo“ (žr. EUCO 2/1/11 REV1, 2011 m. kovo 8 d.,
Briuselis).
Be
to, 2010 m. lapkričio 11 d. (P7_TA(2010)0401) rezoliucijoje
„Dėl mokslinių tyrimų programų įgyvendinimo
paprastinimo“ Europos Parlamentas aiškiai parėmė didesnę
klaidų riziką finansuojant mokslinius tyrimus ir „išreiškia susirūpinimą,
kad dabartinė FP7 valdymo sistema ir praktika yra grindžiama vien
kontrolės priemonėmis, todėl švaistomi ištekliai, mažėja
dalyvavimas ir sukuriama ne tokia patraukli mokslinių tyrimų
erdvė; susirūpinęs pažymi, kad atrodo, jog dabartinė valdymo
sistema, kuri visiškai nepakanti rizikai, vengia rizikos, o ne ją valdo.“
Todėl
suinteresuotosios šalys ir ES institucijos sutinka, kad kartu su klaidų
lygiu reikia atsižvelgti ir į įvairius tikslus ir interesus,
ypač į ES mokslinių tyrimų politikos sėkmę,
tarptautinį konkurencingumą ir mokslinę kompetenciją. Kartu
akivaizdu, jog biudžetą reikia valdyti efektyviau ir veiksmingiau bei
užtikrinti, kad nebūtų sukčiaujama ir švaistomos lėšos.
Kaip
nurodyta, Komisija stebės taisyklių nevykdymo riziką naudodama
ataskaitos sistemą, kurią ji parengs, ir apžvelgdama ex post
auditų (kurie bus visą „Horizontą 2020“ apimančių
ex post auditų dalis) poveikį subjektams, gaunantiems
europines lėšas iš BPS JTI BĮ.
2.2.3.     Numatomas neatitikties rizikos
lygis
Kaip
Komisija nurodė „Horizonto 2020“ finansinėje teisės akto
pažymoje, pasiekti, kad likutinių klaidų lygis būtų
mažesnis nei 2 % visų išlaidų per visą programos
laikotarpį, lieka galutiniu tikslu, todėl ji pasiūlė
keletą supaprastinimo priemonių. Tačiau reikia atsižvelgti
į pirmiau išdėstytus kitus tikslus ir į kontrolės
sąnaudas.
Kadangi
dalyvavimo BPS JTI BĮ taisyklės yra iš esmės tokios pat, kokias
naudos Komisija, ir kadangi gavėjų populiacija bus panašaus rizikos
profilio kaip Komisijos gavėjai, galima tikėtis, kad klaidų
lygis bus panašus kaip tas, kurį Komisija nustatė
„Horizontui 2020“; t. y. suteikti pagrįstą užtikrinimą, kad
klaidų rizika daugiamečiu išlaidų laikotarpiu kasmet
svyruotų nuo 2 iki 5 %, o galutinis tikslas būtų
užtikrinti, kad daugiamečių programų įgyvendinimo pabaigoje
likutinių klaidų dydis būtų kuo artimesnis 2% (atsižvelgus
į visų auditų, taisomųjų ir susigrąžinimo
priemonių finansinį poveikį).
Išsamiau
apie tikėtiną su dalyviais susijusį klaidų lygį
paaiškinta „Horizonto 2020“ finansinėje teisės akto pažymoje.
2.3.        Sukčiavimo ir pažeidimų
prevencijos priemonės
Komisija
užtikrins, kad BPS JTI BĮ taikytų procedūras kovai su
sukčiavimu visuose valdymo proceso etapuose. Buvo patikrinta, ar
pasiūlymuose dėl programos „Horizontas 2020“ numatytos veiksmingos
apsaugos nuo sukčiavimo priemonės, ir atliktas jų poveikio
vertinimas. Apskritai pasiūlytos priemonės turėtų padaryti
teigiamą poveikį kovai su sukčiavimu; daugiau dėmesio bus
skiriama rizika grindžiamam auditui ir sustiprintam moksliniam vertinimui ir
kontrolei.
Komisija
pasirūpins, kad būtų tinkamų priemonių,
užtikrinančių, kad įgyvendinant pagal šį reglamentą
finansuojamus veiksmus Sąjungos finansiniai interesai būtų
saugomi ir kad tuo tikslu būtų taikomos prevencinės kovos su
sukčiavimu, korupcija ir kitokia neteisėta veika priemonės, vykdomi
veiksmingi patikrinimai, taip pat, jei nustatoma pažeidimų, atgaunamos
nepagrįstai išmokėtos sumos ir prireikus skiriamos veiksmingos ir
proporcingos atgrasomosios sankcijos.
Komisija
užtikrins, kad BPS JTI BĮ glaudžiai bendradarbiautų su jos tarnybomis
kovos su sukčiavimu ir neteisėta veikla klausimais.
Audito
Rūmai turės įgaliojimus atlikti visų dotacijų
gavėjų, rangovų ir subrangovų, pagal programą
gavusių Sąjungos lėšų, dokumentų auditą ir
auditą vietoje.
Europos
kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali, laikydamasi Reglamente
(Euratomas, EB) Nr. 2185/96 nustatytų procedūrų, atlikti
ūkinės veiklos vykdytojų, tiesiogiai ar netiesiogiai
susijusių su tokiu finansavimu, patikrinimus ir inspektavimą vietoje,
siekdama nustatyti, ar vykdant dotacijos susitarimą, dotacijos
sprendimą ar sutartį dėl Sąjungos lėšų skyrimo
nebūta Sąjungos finansiniams interesams kenkiančių
sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veikos atvejų.
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO
(INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
3.1.        Atitinkama (-os) daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto
išlaidų eilutė (-ės)
·
Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės
Daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti
eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 1A išlaidų kategorija „Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti“ || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 1A || 08 02 07 32 – Visuomenės uždaviniai – BPS JTI || DIF || TAIP || TAIP || TAIP || TAIP
Kaip finansuojamas Biologinės
pramonės sektorių BĮ įsipareigojimų ir
mokėjimų metinis biudžetas:
- 08.020201 Pirmavimas nanotechnologijų,
pažangiųjų medžiagų, biotechnologijos, pažangiosios gamybos ir
apdirbimo srityse: 15 %
- 08.020302 Maisto tiekimo užtikrinimo
gerinimas, tvaraus žemės ūkio, jūrų ir
jūrininkystės mokslinių tyrimų ir bioekonomikos vystymas:
85 %
Metinis finansinis įnašas iš kiekvienos
biudžeto eilutės nurodomas lentelėje toliau.
mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
 Biudžeto eilutė || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || iš viso
 - 08.020201 Pirmavimas nanotechnologijų, pažangiųjų medžiagų, biotechnologijos, pažangiosios gamybos ir apdirbimo srityse || 7,793 || 30,314 || 24,411 || 20,768 || 21,318 || 21,529 || 23,867 || 150,000
 - 08.020302 Maisto tiekimo užtikrinimo gerinimas, tvaraus žemės ūkio, jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų ir bioekonomikos vystymas || 44,162 || 171,782 || 138,332 || 117,685 || 120,803 || 121,998 || 135,238 || 850,000
 Iš viso || 51,955 || 202,096 || 162,743 || 138,453 || 142,121 || 143,527 || 159,105 || 1 000,000
3.2.        Numatomas poveikis išlaidoms
3.2.1.     Numatomo poveikio išlaidoms
suvestinė
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 1A || 1A išlaidų kategorija „Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti“ Biudžeto eilutė 08 02 07 32 – Visuomenės uždaviniai – BPS JTI
mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
 BPS bendroji įmonė ||   || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || Nuo 2021 iki 2024 m. || IŠ VISO
 1 antraštinė dalis. Išlaidos personalui || Įsipareigojimai || (1) || 0,498 || 0,651 || 0,664 || 0,678 || 0,691 || 0,705 || 3,745 || 0 || 7,632
 Mokėjimai || (2) || 0,498 || 0,651 || 0,664 || 0,678 || 0,691 || 0,705 || 0,719 || 3,026 || 7,632
 2 antraštinė dalis. Infrastruktūros ir veiklos išlaidos || Įsipareigojimai || (1a) || 1,457 || 1,445 || 1,579 || 1,775 || 1,930 || 1,822 || 2,36 || 0 || 12,368
 Mokėjimai || (2a) || 1,457 || 1,445 || 1,579 || 1,775 || 1,930 || 1,822 || 1,292 || 1,068 || 12,368
 3 antraštinė dalis. Veiklos išlaidos || Įsipareigojimai || (3 a) ||   50,000 ||   200,000 ||   160,500 ||   136,000 ||   139,500 ||   141,000 ||   153,000 || 0 || 980,000
 Mokėjimai || (3b) ||   0 ||   130,000 ||   94,660 ||   95,680 ||   106,996 ||   119,776 ||   216,444 || 216,444 || 980,000
 IŠ VISO asignavimų BPS bendrajai įmonei || Įsipareigojimai || =1+1a +3a || 51,955 || 202,096 || 162,743 || 138,453 || 142,121 || 143,527 || 159,105 || 0 || 1 000,000
 Mokėjimai || =2+2a +3b || 1,955 || 132,096 || 96,903 || 98,133 || 109,617 || 122,303 || 218,455 || 220,538 || 1 000,000
BPS bendrosios įmonės principas –
išlaidomis dalijamasi su pramone.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 1A || Administracinės išlaidos
   ||   ||   || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || 2021–2024 m. || IŠ VISO
 GD: RTD ||   ||
  Žmogiškieji ištekliai || 0,393 || 0,400 || 0,408 || 0,417 || 0,425 || 0,433 || 0,441 || p.m. || 2,917
  Kitos administracinės išlaidos || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 VISO RTD GD || Asignavimai || 0,393 || 0,400 || 0,408 || 0,417 || 0,425 || 0,433 || 0,441 || p.m. || 2,917
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1A IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = iš viso mokėjimų) || 0,393 || 0,400 || 0,408 || 0,417 || 0,425 || 0,433 || 0,441 || p.m. ||     2,917
   ||   ||   || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || 2021–2024 m. || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 52,348 || 202,496 || 163,151 || 138,870 || 142,546 || 143,960 || 159,546 ||   || 1 002,917
 Mokėjimai || 2,348 || 132,496 || 97,311 || 98,550 || 110,042 || 122,736 || 218,896 || 220,538 || 1 002,917
3.2.2.     Numatomas poveikis BPS
bendrosios įmonės asignavimams
¨         Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos
asignavimai nenaudojami
X         Pasiūlymui (iniciatyvai)
įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip:
 Nurodyti tikslus ir rezultatus   ò ||   || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020–2024 m. || iš viso
   ||   ||   ||   ||
 Rūšis[37]   || Vidutinės išdirbio || Numeris || Išlaidos || Numeris || Išlaidos || Numeris || Išlaidos || Numeris || Išlaidos || Numeris || Išlaidos || Numeris || Išlaidos || Numeris || išlaidos ||
 1 KONKRETUS TIKSLAS[38] pasiekti aukštesnį visiškai naujų polimerų segmentų chemijos pramonei etapą ir patvirtinti juos demonstravimo lygmeniu ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas: penki nauji polimerų segmentai chemijos pramonei || Polimerų segmentai || 30,000 ||   ||   22,000 ||   ||   75,000 ||   ||   57,500 ||   ||   52,000 ||   ||   50,000 ||   ||   50,000 ||   ||   83,000 || 389,500
 1 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   ||   22,000 ||   ||   75,000 ||   ||   57,500 ||   ||   52,000 ||   ||   50,000 ||   ||   50,000 ||   ||   83,000 || 389,500
 2 KONKRETUS TIKSLAS Sukurti naujas biologines medžiagas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas: penkiasdešimt naujų biologinių medžiagų   || Medžiagos || 2,500 ||   || 9,000 ||   ||   35,000 ||   ||   36,500 ||   ||   24,000 ||   ||   27,000 ||   ||   29,500 ||   ||   36,000 ||   197,000
 2 konkretaus tikslo tarpinė suma   ||   || 9,000 ||   ||   35,000 ||   ||   36,500 ||   ||   24,000 ||   ||   27,000 ||   ||   29,500 ||   ||   36,000 ||   197,000
 3 KONKRETUS TIKSLAS Pateikti naujų rinkos etapui parengtų vartotojų produktų ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas: trisdešimt naujų vartotojų produktų || Produktai || 2,500 ||   ||   10,000 ||   ||   21,500 ||   ||   21,500 ||   ||   15,500 ||   ||   17,500 ||   ||   19,000 ||   ||   31,500 ||   136,500
 3 konkretaus tikslo tarpinė suma   ||   ||   10,000 ||   ||   21,500 ||   ||   21,500 ||   ||   15,500 ||   ||   17,500 ||   ||   19,000 ||   ||   31,500 ||   136,500
 4 KONKRETUS TIKSLAS Sukurti pavyzdinių biologinių perdirbimo įrenginių ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas: penki pavyzdinės biologinio perdirbimo gamyklos || perdirbimo įrenginiai || 25,000 ||   ||   19,000 ||   ||   70,000 ||   ||   47,000 ||   ||   51,000 ||   ||   53,000 ||   ||   51,000 ||   ||   65,000 ||   356,000 ||
 4 konkretaus tikslo tarpinė suma   ||   ||   19,000 ||   ||   70,000 ||   ||   47,000 ||   ||   51,000 ||   ||   53,000 ||   ||   51,000 ||   ||   65,000 ||   356,000 ||
 5 KONKRETUS TIKSLAS Sukurti naujų biologinių vertės grandinių ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas: dešimt naujų biologinių vertės grandinių || Naujos biologinės vertės grandinės || 4,000 ||   ||   7,500 ||   ||   16,000 ||   ||   15,500 ||   ||   11,000 ||   ||   9,500 ||   ||   9,000 ||   ||   15,000 ||   83,500 ||
 5 konkretaus tikslo tarpinė suma   ||   ||   7,500 ||   ||   16,000 ||   ||   15,500 ||   ||   11,000 ||   ||   9,500 ||   ||   9,000 ||   ||   15,000 ||   83,500 ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO IŠLAIDŲ ||   67,500 ||   217,500 ||   178,000 ||   153,500 ||   157,000 ||   158,500 ||   230,500 ||   1 162,500 ||
ES įnašas veiklos išlaidoms padengti –
980 mln. EUR.
3.2.3.     Numatomas poveikis
žmogiškiesiems ištekliams
3.2.3.1.  BPS bendrosios įmonės
suvestinė
¨         Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio
pobūdžio asignavimai nenaudojami
X Pasiūlymui (iniciatyvai)
įgyvendinti administracinio pobūdžio asignavimai naudojami taip:
Darbuotojų
skaičių (visos darbo dienos ekvivalentas)[39]
   || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || 2021 metai || 2022 metai || 2023 metai || 2024* metai
 Pareigūnai (AD lygio) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 Pareigūnai (AST lygio) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 Sutartininkai || 12 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18
 Laikinieji darbuotojai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Deleguotieji nacionaliniai ekspertai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO || 16 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22
*Jei JTI neatnaujinama, darbuotojų skaičius
per veiklos nutraukimo laikotarpį (po 2020 m.) atitinkamai mažinamas
atsižvelgiant į finansinius įsipareigojimus. Šioje lentelėje
pateiktas didžiausių galimybių scenarijus.
mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
   || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || 2021 metai || 2022 metai || 2023 metai || 2024 metai
 Pareigūnai (AD lygio) || 0,216 || 0,220 || 0,224 || 0,229 || 0,233 || 0,238 || 0,243 || 0,247 || 0,252 || 0,257 || 0,263
 Pareigūnai (AST lygio) || 0,216 || 0,220 || 0,224 || 0,229 || 0,233 || 0,238 || 0,243 || 0,247 || 0,252 || 0,257 || 0,263
 Sutartininkai || 0,564 || 0,863 || 0,880 || 0,898 || 0,916 || 0,934 || 0,953 || 0,972 || 0,991 || 1,011 || 1,031
 Laikinieji darbuotojai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Deleguotieji nacionaliniai ekspertai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO || 0,996 || 1,303 || 1,328 || 1,356 || 1,382 || 1,410 || 1,439 || 1,466 || 1,495 || 1,525 || 1,557
3.2.3.2.  Numatomi kuruojančio GD
(RTD GD) žmogiškųjų išteklių poreikiai
-           (Pasiūlymui (iniciatyvai)
įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami
X         (Pasiūlymui (iniciatyvai)
įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip:
Apskaičiavimą pateikti
skaičiais
   || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020* metai
  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai)
 XX 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (Delegacijos) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 08 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3
 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalentas) [40]
 XX 01 02 01 (CA, SNE, INT finansuojami iš bendrojo biudžeto) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[41]   || - būstinėje[42] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - delegacijose ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, SNE, INT – netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, SNE, INT – tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3
*Dėl
darbuotojų skaičiaus laikotarpiu po 2020 m. bus sprendžiama
vėliau.
Žmogiškųjų išteklių poreikiai
bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir
(arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš
papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos
pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant
į biudžeto apribojimus.
Vykdytinų
užduočių aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Kaip aprašyta BPS bendrosios įmonės įstatų 4 ir 6 punktuose
 Išorės personalas || Netaikoma
Visos darbo dienos ekvivalento
sąnaudų apskaičiavimo aprašymas turėtų būti
įtrauktas į priedo 3 skirsnį.
Numatomi BPS BĮ žmogiškųjų išteklių poreikiai[43]
¨         (Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji
ištekliai nenaudojami
X         (Pasiūlymui (iniciatyvai)
įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip:
a. Numatomi žmogiškųjų išteklių
poreikiai, finansuotini 2014–2020 m. daugiametės finansinės
programos asignavimais.
Apskaičiavimą pateikti
skaičiais
   || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020* metai
  Etatų plano pareigybės (laikinieji darbuotojai)
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   08 02 07 32 – Visuomenės uždaviniai – BPS JTI ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Pareigūnai (AD lygio)   || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 Pareigūnai (AST lygio) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalentas) [44]
   08 02 07 32 – Visuomenės uždaviniai – BPS JTI   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CA || 12 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18
 SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO || 16 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22
* dėl 2021–2024 m.
žr. į 3.2.3.1 lentelę
Vykdytinų
užduočių aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Kaip aprašyta BPS bendrosios įmonės įstatų 4 ir 6 punktuose
 Išorės personalas || Kaip aprašyta BPS bendrosios įmonės įstatų 4 ir 6 punktuose
Visos darbo dienos ekvivalento
sąnaudų apskaičiavimo aprašymas turėtų būti
įtrauktas į priedo 3 skirsnį.
3.2.4.     Suderinamumas su dabartine
daugiamete finansine programa
X         Pasiūlymas (iniciatyva)
atitinka dabartinę daugiametę finansinę programą (2014–2020 m.).
¨         Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą),
reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos
išlaidų kategorijos programavimą
Paaiškinti, kaip reikia pakeisti
programavimą, ir nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.
¨         Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą)
būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę
finansinę programą[45].
Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir
nurodyti atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.
3.2.5.     Trečiųjų
šalių įnašai
¨ Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis
šalimis finansavimo
X Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras
finansavimas apskaičiuojamas taip:
Asignavimai mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
   || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020-2024 metai || Iš viso
 Nurodyti bendro finansavimo subjektą – įnašas grynaisiais pinigais administracinėms išlaidoms padengti ||   1,955 ||   2,096 ||   2,243 ||   2,453 ||   2,621 ||   2,527 ||   6,105 || 20,000
 Nurodyti bendro finansavimo subjektą – įnašas grynaisiais pinigais veiklos išlaidoms padengti* ||   17,500 ||   17,500 ||   17,500 ||   17,500 ||   17,500 ||   17,500 ||   77,500 ||   182,500
 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų ||   19,455 ||   19,596 ||   19,743 ||   19,953 ||   20,121 ||   20,027 ||   83,605 ||   202,500
Įnašų grynaisiais pinigais dalis bus
bent 182,5 mln. EUR pramonės įnašas veiklos išlaidoms padengti.
Visi
kitų nei Sąjunga narių įnašai nustatyti Tarybos reglamento
dėl BPS bendrosios įmonės 4 straipsnyje.
3.3.        Numatomas poveikis
įplaukoms
X         Pasiūlymas (iniciatyva) neturi
finansinio poveikio įplaukoms
[1]               COM(2012) 79.
[2]               DG REGIO (2012 m.) Connecting Smart and
Sustainable Growth through Smart Specialisation: A practical guide for ERDF
managing authorities.
[3]               COM(2012)
60.
[4]               COM(2012)
582.
[5]               COM(2013) […].
[6]               CDR1112-2012.
[7]               Tyrimu (numatytu paskelbti 2013 m. pabaigoje)
nagrinėjant vartotojo supratimą ir informacijos skaidrumą
aiškinamasi, ar vartotojai pajėgūs informuotai pasirinkti, Tikimasi,
kad jame bus rekomendacijų, kaip pagerinti ir suderinti degalų
ženklinimą mažmeninės prekybos vietose visose ES valstybėse
narėse. Tyrime taip pat svarstomas skirtingų degalų rūšių
prieinamumo, skirtingų mažmenininkų pasiekiamumo ir mažmeninių
kainų klausimai.
[8]               COM(2012) 60
ir SWD(2012) 11.
[9]               Ekonominio
bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (2009 m.), The bioeconomy
to 2030: Designing a Policy Agenda.
[10]             G.
Festel. Pasisakymas ketvirtajame metiniame Europos pramoninės biotechnologijos
ir biologinės pramonės ekonomikos forume, Amsterdamas, 2011 m.
spalio 20 d.
[11]             Pasaulio ekonomikos forumas (2010 m.), The future
of Industrial Biorefineries.
[12]             Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija
(2009 m.), The bioeconomy to 2030: Designing a Policy Agenda.
[13]             COM(2012)
582.
[14]             „Bloomberg New Energy Finance“ (2010 m.), Next-generation
ethanol and biochemicals: What's in it for Europe.
[15]             Dabartinėmis kainomis.
[16]             OL … [EP nuomonė].
[17]             OL … [EESRK nuomonė].
[18]             OL L 412, 2006 12 30, p. 1.
[19]             OL L 400, 2006 12 30, p. 86.
[20]             OL … [H2020 BP].
[21]             OL … [H2020 SP].
[22]             COM(2010) 2020 galutinis.
[23]             COM(2012) 60.
[24]             COM(2012) 582 final.
[25]             COM(2007) 860 galutinis.
[26]             OL … [H2020 DT].
[27]             OL L 362, 2012 12 31, p. 1.
[28]             OL L 298, 2012 10 26, p. 1.
[29]             OL L 56, 1968 3 4, p. 1.
[30]             OL L 136, 1999 5 31, p. 1.
[31]             OL L 292, 1996 11 15, p. 2–5.
[32]             OL L 136, 1999 5 31, p. 15.
[33]             OL L 145, 2001 5 31, p. 43.
[34]             VGV: veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas
biudžeto sudarymas.
[35]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies
a arba b punkte.
[36]             Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į
Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“
http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[37]             Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz.,
finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir
kt.).
[38]             Kaip apibūdinta 1.4.2 dalyje. Konkretus (-ūs)
tikslas (-ai)...
[39]             Kalbant apie viešojo ir privačiojo sektorių
partnerystės įstaigas, kurioms taikomas Finansinio reglamento 209
straipsnis, ši lentelė pateikiama informacijos tikslais.
[40]             CA – sutartininkas („Contract Agent“); LA – vietinis
darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas
(„Seconded National Expert“). INT – per agentūrą įdarbintas
darbuotojas („Intérimaire“);
[41]             Neviršijant ribos, nustatytos išorės personalui,
finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių).
[42]             Būtina struktūriniams fondams, Europos
žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos
žuvininkystės fondui (EŽF).
[43]             Kalbant apie viešojo ir privačiojo sektorių
partnerystės įstaigas, kurioms taikomas Finansinio reglamento 209
straipsnis, šis skirsnis pateikiamas informacijos tikslais.
[44]             CA – sutartininkas („Contract Agent“); LA – vietinis
darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas
(„Seconded National Expert“). INT – per agentūrą įdarbintas
darbuotojas („Intérimaire“);
[45]             Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.