				|

		52012PC0298

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti, ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1288/2009 /* COM/2012/0298 final - 2012/0158 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS
MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
Įsigaliojus
Sutarčiai dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) nebeleidžiama
techninių išsaugojimo priemonių pereinamuoju laikotarpiu
įtraukti į metinių žvejybos galimybių reglamentą, nes
jame leidžiama nustatyti tik žvejybos galimybių nustatymo ir jų
skyrimo priemones, kadangi taikant bendrojo sprendimo procedūrą
turėtų būti tvirtinamos vadinamosios susijusios sąlygos,
taikomos išnaudojant žvejybos galimybes, o ne su šiomis galimybėmis
funkciškai susietos sąlygos.
Taigi 2008 m. Komisija pateikė Tarybos reglamento dėl
žuvų išteklių išsaugojimo taikant technines priemones pasiūlymą[1] – šis reglamentas turi pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 850/98
dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones
jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti[2], ir
užtikrinti nenutrūkstamą metiniame žvejybos galimybių reglamente
nustatytų techninių priemonių įgyvendinimą
pereinamuoju laikotarpiu. Tačiau neįstengus pasiekti politinio
susitarimo šis pasiūlymas 2010 m. spalio mėn. atšauktas.
Siekdama užtikrinti, kad į
Reglamentą (EB) Nr. 43/2009, kuriuo nustatomos 2009 m. žvejybos
galimybės[3],
įtrauktos techninės išsaugojimo priemonės nuo 2010 m.
sausio 1 d. būtų taikomos ir toliau, Taryba patvirtino
Reglamentą (EB) Nr. 1288/2009 dėl pereinamojo laikotarpio
techninių priemonių nustatymo 2010 m. sausio 1 d. – 2011 m.
birželio 30 d. laikotarpiui[4].
Šiame reglamente nustatyta, kad minėtos techninės priemonės
taikomos pereinamuoju 18 mėnesių laikotarpiu iki 2011 m.
birželio 30 d. Pagal Reglamentą (ES) Nr. 579/2011[5] priemonių taikymas
pratęstas dar 18 mėnesių, nes jų kol kas nepavyko sujungti
su Reglamente (EB) Nr. 850/98 (arba jį keičiančiame naujame
reglamente) nustatytomis šiuo metu taikomomis techninėmis priemonėmis.
Atsižvelgdama į pertvarkytą bendrą
žuvininkystės politiką, dėl kurios šiuo metu deramasi, Komisija
ketina vėliau persvarstyti Reglamentą (EB) Nr. 850/98. Vadinasi,
naujų techninių priemonių reglamento neįmanoma baigti
rengti, kad jis įsigaliotų iki 2013 m. sausio 1 d.
Todėl reikia priimti sprendimą, kuriuo būtų užtikrinamas tolesnis
pereinamojo laikotarpio techninių priemonių taikymas po 2012 m.
gruodžio 31 d. ir dėl to būtų spėta parengti
naują techninių priemonių sistemą.
Reglamente (EB) Nr. 43/2009 nustatytos
techninės priemonės svarbios tausiajai žvejybai, todėl turi
būti užtikrinamas nenutrūkstamas jų taikymas. Nustojus taikyti
šias priemones (net laikinai), būtų padarytas neigiamas poveikis pastangoms
išsaugoti žuvų išteklius, kuriems šios priemonės taikomos, ir pažeidžiamų
giliavandenių rūšių žuvų buveinių ir jūrų
paukščių ekologinei sistemai, įskaitant Europos teritorijoje
pagal Direktyvą 92/43/EEB[6]
nustatytas NATURA 2000 buveines ir rajonus, kurie, siekiant tarptautiniuose
vandenyse apsaugoti pažeidžiamas giliavandenių rūšių žuvų
buveines, paskelbti uždaraisiais. Be to, nustojus taikyti minėtas
priemones taip pat būtų duodama suprasti, kad turėtų
būti liautasi taikyti tam tikras pagrįstas ir patvirtintas leidžiančias
nukrypti nuo Reglamento (EB) Nr. 850/98 nuostatas.
Be to, neatitinkančias Reglamente (EB)
Nr. 850/98 nustatytų priemonių ar jas pažeidžiančias
minėtas technines priemones reikėtų iš dalies šiek tiek pakeisti
remiantis Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (toliau –
ŽMTEK) rekomendacija.
Atsižvelgiant į Žvejybos šiaurės
rytų Atlante komisijos (toliau – ŽŠRAK) patvirtintą rekomendaciją
panašiai būtina atnaujinti Reglamente (EB) Nr. 43/2009 nustatytas
šiuo metu taikomas priemones, taip pat įtraukti tam tikras technines
priemones siekiant šiaurės rytų Atlante sumažinti į
jūrą išmetamą pelaginių rūšių žuvų
kiekį, kaip 2010 m. susitarta su Norvegija, Farerų salomis ir ES,
tačiau šios techninės priemonės kol kas nėra perkeltos
į ES teisės aktus.
Todėl laikoma tikslinga iš dalies
pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 850/98 siekiant įtraukti
minėtas technines priemones ir šiuo tikslu, jeigu įmanoma, išbraukti
aiškiai apibrėžtas nebeaktualias priemones, nustatytas Reglamente (EB)
Nr. 850/98 ir Reglamente (EB) Nr. 1288/2009.
2.           KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
ŠALIMIS REZULTATAI IR POVEIKIO VERTINIMAI
Nebuvo reikalo tartis su suinteresuotosiomis
šalimis ar rengti poveikio vertinimą. Komisijos 2008 m. patvirtinto
Tarybos reglamento pasiūlymo dėl žuvų išteklių išsaugojimo
taikant technines priemones poveikio vertinimas buvo parengtas[7]. Dauguma šiame pasiūlyme
aptariamų priemonių yra šiuo metu taikomos priemonės,
įtrauktos į 2008 m. pasiūlymą, todėl joms galioja
tame pasiūlyme pateiktas poveikio vertinimas. Atsižvelgiant į nuo
2008 m. įsigaliojusius pokyčius, dauguma šiame pasiūlyme
aptariamų priemonių turi būti atnaujinama, o ne iš esmės
keičiama, kadangi keletą kitų priemonių privaloma taikyti
laikantis tarptautinių įsipareigojimų, o joms taikomo poveikio
vertinimo rengti neprivaloma.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
·      Siūlomų veiksmų santrauka
·      Pirmiausia siekiama iki 2012 m. pabaigos užtikrinti
minėtų techninių priemonių taikymo
nenutrūkstamumą, antraip pastangoms išsaugoti atitinkamus žuvų
išteklius ir ekologinei sistemai būtų padarytas neigiamas poveikis.
Šiais veiksmais užtikrinamas minėtų priemonių teisinis tikrumas,
kol rengiamas naujų techninių priemonių pagrindų
reglamentas, kuris yra sudedamoji bendros žuvininkystės politikos
pertvarkos dalis.
·      Teisinis pagrindas
Sutarties dėl Europos Sąjungos
veikimo 43 straipsnio 2 dalis.
·      Subsidiarumo principas
Pasiūlymas priskiriamas išskirtinei
Europos Sąjungos kompetencijai.
·      Proporcingumo principas
Į šį pasiūlymą
įtrauktos Reglamente (ES) Nr. 43/2009 nustatytos šiuo metu taikomos
techninės priemonės ir tų priemonių, kurios jau nustatytos
Reglamente (EB) Nr. 850/98, pakeitimai, todėl šiuo atveju yra
laikomasi proporcingumo principo.
·      Pasirinkta priemonė
Siūloma priemonė: Europos Parlamento
ir Tarybos reglamentas.
Kitos priemonės būtų netinkamos
dėl šios priežasties: reglamentas turi būti iš dalies keičiamas
reglamentu.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Įgyvendindama šią priemonę
Sąjunga nepatirs jokių papildomų išlaidų.
2012/0158 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos
reglamentas (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių
apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų
jaunikliams apsaugoti, ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1288/2009
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos
Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
įstatymo galią turinčio
teisės akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[8],
laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)       2009 m. lapkričio
27 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1288/2009 dėl pereinamojo
laikotarpio techninių priemonių nustatymo 2010 m. sausio
1 d.–2011 m. birželio 30 d.[9]
laikotarpiui ir jį iš dalies keičiančiu 2011 m. birželio
8 d. teisės aktu Reglamentu (ES) Nr. 579/2011, iš dalies
keičiančiu Tarybos reglamentą (EB) Nr. 850/98 dėl
žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones
jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti[10], pereinamuoju laikotarpiu iki
2012 m. gruodžio 31 d. užtikrinamas 2009 m. sausio 16 d. Tarybos
reglamente (EB) Nr. 43/2009, kuriuo 2009 metams nustatomos tam tikrų
žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos
galimybės ir susijusios sąlygos, taikomos Bendrijos vandenyse ir
Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos
apribojimus[11],
nustatytų tam tikrų techninių priemonių taikymo
nenutrūkstamumas;
(2)       kuriama nauja techninių išsaugojimo
priemonių sistema, todėl jų taikymo pereinamuoju laikotarpiu
pratęsimas yra pagrįstas. Iki 2012 m. pabaigos šios sistemos
nebus pradėta taikyti, nes jos patvirtinimas yra glaudžiai susietas su
bendros žuvininkystės politikos (toliau – BŽP) pertvarka;
(3)       siekiant užtikrinti
nenutrūkstamą ir tinkamą biologinių jūrų
išteklių išsaugojimą ir jų valdymą, 1998 m. kovo
30 d. Reglamentas (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės
išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų
gyvūnų jaunikliams apsaugoti, turėtų būti iš dalies
pakeistas į jį įtraukiant pereinamojo laikotarpio technines priemones;

(4)       tam tikros priemonės,
kad lašišinių šeimos žuvims, nėgėms ar miksinoms
nebūtų taikomi sužvejotų žuvų kiekio sudėties
reikalavimai, nustatyti žvejojant stacionariaisiais žvejybos įrankiais,
nebėra aktualios ir todėl turėtų būti panaikintos, nes
šių rūšių žuvys nebežvejojamos;
(5)       siekiant sumažinti
nepageidaujamą priegaudą, visuose TJTT rajonuose turėtų
būti toliau taikomas draudimas atrinkti geriausių rūšių
žuvis ir nustatomas draudimas tam tikrų rūšių žuvis paleisti
į jūrą, sužvejotų žuvų visą kiekį ar jo
dalį išmesti į jūrą žvejybos įrankio
neįkėlus į laivą bei reikalavimas plaukti į kitą
žvejybos rajoną, jeigu 10 % sužvejotų žuvų kiekio sudaro ne
verslinio dydžio žuvys, kaip 2009 m. susitarta su Norvegija ir Farerų
salomis;
(6)       atsižvelgiant į
Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK)
rekomendaciją, nėra būtina uždaryti tam tikrų
atlantinių silkių nerštaviečių siekiant TJTT VIa kvadrate užtikrinti
tos rūšies žuvų tausiąją žvejybą;
(7)       atsižvelgiant į ŽMTEK
rekomendaciją, kurioje sumažėjusi tobinių gausa siejama su
mažesniu tripirščių kirų išaugintų jauniklių
skaičiumi, TJTT IV parajonyje nustatytas žvejybos nutraukimas
turėtų išlikti, išskyrus kasmetę ribotą žvejybą
žuvų išteklių stebėjimo tikslais;
(8)       atsižvelgiant į ŽMTEK
rekomendaciją, tam tikruose rajonuose, kuriuose draudžiama žvejoti
norveginius omarus, turėtų būti leidžiama žvejoti žvejybos
įrankiais, netinkamais norveginiams omarams žvejoti;
(9)       atsižvelgiant į TJTJ ir
ŽMTEK rekomendaciją, į vakarus nuo Škotijos (TJTT VIa kvadrate),
Keltų jūroje (TJTT VIIf, g kvadratuose) ir Airijos jūroje (TJTT
VIIa kvadrate) turėtų būti toliau taikomos tam tikros
techninės išsaugojimo priemonės siekiant apsaugoti Rockall
regiono juodadėmių menkių, atlantinių menkių,
juodadėmių menkių ir merlangų išteklius ir prisidėti
prie žuvų išteklių išsaugojimo;
(10)     atsižvelgiant į ŽMTEK
rekomendaciją, turėtų būti leidžiama taikyti priemones,
užtikrinančias galimybę TJTT VIa kvadrate rankinėmis ūdomis
ir traukiamomis automatinėmis ūdomis žvejoti ledjūrio menkes ir
TJTT VIIa kvadrato žvejybos rajone, kuriame ribojama žvejyba, naudoti
rūšiuojamuosius tinklelius;
(11)     atsižvelgiant į ŽMTEK
rekomendaciją, žvejybos draudimas žvejybos rajone siekiant TJTT VIb
kvadrate apsaugoti juodadėmių menkių jauniklius
neturėtų būti panaikintas;
(12)     atsižvelgiant į ŽMTEK
rekomendaciją, turėtų būti toliau taikomos priemonės melsvųjų
molvų neršto plotams TJTT VIa kvadrate apsaugoti;
(13)     turėtų būti
toliau taikomos priemonės, kurias Žvejybos šiaurės rytų Atlante
komisija (ŽŠRAK) 2011 m. nustatė gelminių ilgažiomenių
ešerių apsaugai TJTT I ir II parajonių tarptautiniuose vandenyse;
(14)     turėtų būti
toliau taikomos priemonės, kurias ŽŠRAK 2011 m. nustatė gelminių
ilgažiomenių ešerių apsaugai Irmingerio jūroje ir gretimuose
vandenyse;
(15)     atsižvelgiant į ŽMTEK
rekomendaciją, TJTT IVc ir IVb kvadratuose turėtų būti toliau
leidžiama tam tikromis sąlygomis žvejoti plačiažiočiu tralu su
elektros srovės impulsais;
(16)     laikinai turėtų
būti taikomos tam tikros priemonės, kuriomis būtų apribojamas
Šiaurės rytų Atlante skumbres, atlantines silkes ir paprastąsias
staurides žvejojančių pelaginių laivų pajėgumas
perdirbti sugautą žuvų kiekį ir jį iškrauti, kaip
2009 m. Sąjunga susitarė su Norvegija ir Farerų salomis;
(17)     atsižvelgiant į TJTT
rekomendaciją, suaugusių atlantinių menkių išteklių
Airijos jūroje apsaugai per neršto sezoną turėtų būti
toliau taikomos techninės išsaugojimo priemonės;
(18)     atsižvelgiant į ŽMTEK
rekomendaciją, TJTT IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk ir TJTT
parajonio VIII, IX, X ir XII kvadratų gilesniuose kaip 200 m,
tačiau ne gilesniuose kaip 600 m vandenyse žvejoti žiauniniais
tinklais ir vertikaliaisiais tinklais turėtų būti leidžiama tik
tam tikromis sąlygomis, užtikrinus biologiškai pažeidžiamų giliavandenių
rūšių žuvų apsaugą;
(19)     Biskajos įlankoje toliau
turėtų būti leidžiama naudoti selektyviosios žvejybos
įrankius siekiant užtikrinti tausų europinių jūrų
lydekų ir norveginių omarų išteklių naudojimą bei
sumažinti į jūrą išmetamų šių rūšių gyvūnų
kiekį;
(20)     turėtų būti
toliau taikomi Sąjungos 2008 m. tam tikruose rajonuose nustatyti
žvejybos apribojimai siekiant ŽŠRAK reguliuojamame rajone, kurį ŽŠRAK
patvirtino 2004 m., ir kai kuriuose TJTT VIIc, j, k ir TJTT VIIIc kvadratų
rajonuose apsaugoti pažeidžiamas giliavandenių rūšių žuvų
buveines;
(21)     atsižvelgiant į
Sąjungos ir Norvegijos bendros darbo grupės techninių
priemonių klausimais rekomendaciją, Skagerako ir Kategato
sąsiauriuose nustatytas draudimas savaitgaliais tralais ar gaubiamaisiais
tinklais žvejoti atlantines silkes, atlantines skumbres ar atlantinius šprotus
nebepadeda išsaugoti pelaginių rūšių išteklių, nes
2011 m. Sąjunga, Norvegija ir Farerų salos susitarė
dėl žvejybos modelių keitimo, todėl šis draudimas
turėtų būti panaikintas;
(22)     siekiant užtikrinti
aiškumą ir geresnį reglamentavimą tam tikros neaktualios
nuostatos turėtų būti panaikintos;
(23)     remiantis biologinių
tyrimų duomenimis turėtų būti iš naujo nustatytas filipininės
veneros verslinis dydis;
(24)     siekiant prisidėti prie
paprastųjų aštuonkojų, ypač jų jauniklių,
išsaugojimo buvo nustatytas verslinis paprastųjų aštuonkojų
dydis laimikiams, kurie sugaunami Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto
(ŽRVAK) regiono trečiųjų šalių suverenitetui ar
jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse;
(25)     siekiant TJTT VI parajonyje ir
TJTT VIIa kvadrate sumažinti priegaudą žvejojant norveginius omarus,
turėtų būti pradėta taikyti naujus
rūšiuojamųjų tinklelių reikalavimus;
(26)     Biskajos įlankoje
žvejojant atitinkamais velkamaisiais žvejybos įrankiais turėtų
būti taikomi tam tikromis sąlygomis naudotinų tinklinio audeklo
kvadratinėmis akimis gabalų reikalavimai;
(27)     siekiant pašalinti Reglamento
(EB) Nr. 43/2009 ir Reglamento (EB) Nr. 850/98 neatitiktis, TJTT VIa
kvadrato žvejybos rajone, kuriame ribojama žvejyba, turėtų būti
leidžiama laivams, kurių variklio galia mažesnė kaip 112 Kw, naudoti
2 m tinklinio audeklo gabalus kvadratinėmis akimis;
(28)     Tarybos reglamentas (EB)
Nr. 1288/2009 turėtų būti panaikintas;
(29)     todėl Reglamentas (EB)
Nr. 850/98 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamentas (EB) Nr. 850/98 iš dalies
keičiamas taip:
(1)
13 straipsnis išbraukiamas.
(2)
Įterpiama ši IIIa antraštinė dalis.
„IIIa ANTRAŠTINĖ DALIS
PRIEMONĖS Į JŪRĄ IŠMETAMAM ŽUVŲ KIEKIUI SUMAŽINTI“
19a straipsnis
Ne verslinio dydžio jūrų
gyvūnai
1. Bet kokios rūšies, kuriai taikoma
kvota, gyvūnai, sugauti bet kokią žvejybos veiklą vykdant šio
reglamento 2 straipsnyje nurodytuose 1–4 regionuose, laikomi laive ir paskui iškraunami
į krantą.
2. 1 dalyje nurodytos nuostatos nepažeidžia
šiame reglamente ar bet kuriame kitame žvejybos reglamente nustatytų
įpareigojimų.
3. Žvejojant 1–4 regionuose, jeigu ne verslinio dydžio atlantinių
skumbrių, atlantinių silkių ar paprastųjų stauridžių
kiekis yra didesnis kaip 10 % vienos žvejybos operacijos bendrojo
sužvejotų žuvų kiekio, laivas turi plaukti į kitą žvejybos
rajoną.“
(3)
Išbraukiamas 20 straipsnio 1 dalies d punktas.
(4)
29a straipsnis pakeičiamas taip:
„29a straipsnis
Tobinių žvejybos
uždraudimas TJTT IV parajonyje
Draudžiama iškrauti arba laikyti laive
tobines, sugautas geografiniame rajone, kuris ribojasi su rytine Anglijos ir
Škotijos pakrante ir kurio ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant
toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84
koordinačių sistemą):
–
rytinė Anglijos pakrantė 55°30' šiaurės platumos,
–
55o30' šiaurės platumos, 01o00' vakarų ilgumos,
–
58o00' šiaurės platumos, 01o00' vakarų ilgumos,
–
58o00' šiaurės platumos, 02o00' vakarų ilgumos,
–
rytinė Škotijos pakrantė 02°00' vakarų ilgumos.“
(5)
29b straipsnio 3 dalis iš dalies keičiama
taip:
„3. Nukrypstant nuo 1 dalyje nustatyto
draudimo, žvejyba omarų ir krabų gaudyklėmis, kuriomis
nesugaunami norveginiai omarai, leidžiama 1 dalies a ir b punktuose nustatytuose
geografiniuose rajonuose ir juose nustatytais laikotarpiais.“
(6)
Įterpiami šie 29c–29h straipsniai:
„29c straipsnis
TJTT VI parajonio
juodadėmės menkės Rockall zona
1. Rockall zonoje draudžiama visa
juodadėmių menkių žvejyba, išskyrus ilgosiomis ūdomis,
žvejybos rajonuose, kurių ribos nustatomos loksodromomis paeiliui
sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84
koordinačių sistemą):
–
57o00' šiaurės platumos, 15o00' vakarų ilgumos,
–
57o00' šiaurės platumos, 14o00' vakarų ilgumos,
–
56o30' šiaurės platumos, 14o00' vakarų ilgumos,
–
56o30' šiaurės platumos, 15o00' vakarų ilgumos.“
29d straipsnis
Atlantinių menkių,
juodadėmių menkių ir paprastųjų merlangų žvejybos
TJTT VI parajonyje apribojimai
1. Bet kokia atlantinių menkių,
juodadėmių menkių ir paprastųjų merlangų žvejybos
veikla draudžiama TJTT VIa kvadrate, kuris yra į rytus ar pietus nuo
laksodromų, paeiliui sujungiančių toliau išvardytus taškus (jų
padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):
–
54o30' šiaurės platumos, 10o35' vakarų ilgumos,
–
55o20' šiaurės platumos, 09o50' vakarų ilgumos,
–
55o30' šiaurės platumos, 09o20' vakarų ilgumos,
–
56o40' šiaurės platumos, 08o55' vakarų ilgumos,
–
57o00' šiaurės platumos, 09o00' vakarų ilgumos,
–
57o20' šiaurės platumos, 09o20' vakarų ilgumos,
–
57o50' šiaurės platumos, 09o20' vakarų ilgumos,
–
58o10' šiaurės platumos, 09o00' vakarų ilgumos,
–
58o40' šiaurės platumos, 07o40' vakarų ilgumos,
–
59o00' šiaurės platumos, 7o30' vakarų ilgumos,
–
59o20' šiaurės platumos, 06o30' vakarų ilgumos,
–
59o40' šiaurės platumos, 06o05' vakarų ilgumos,
–
59o40' šiaurės platumos, 05o30' vakarų ilgumos,
–
60o00' šiaurės platumos, 04o50' vakarų ilgumos,
–
60o15' šiaurės platumos, 04o00' vakarų ilgumos.
2. Kiekvienas 1 dalyje nurodytame rajone
esantis žvejybos laivas užtikrina, kad visi laive turimi žvejybos įrankiai
būtų surišti ir sukrauti pagal Tarybos reglamento (EB)
Nr. 1224/2009[12]
47 straipsnio nuostatas.
3. Nukrypstant nuo 1 dalies, nustatytuose
rajonuose nustatytais laikotarpiais žvejybos veikla leidžiama naudojant prie
strypų tvirtinamus pakrančių pasyviuosius tinklus, dragas
šukutėms gaudyti, dragas midijoms gaudyti, rankines ūdas,
traukiamąsias automatines ūdas, gaubiamuosius tinklus ir
pakrančių velkamuosius tinklus, dugnines gaudykles ir krabų bei
omarų gaudykles, jeigu:
(a)
be prie strypų tvirtinamų
pakrančių pasyviųjų tinklų, dragų šukutėms
gaudyti, dragų midijoms gaudyti, rankinių ūdų,
traukiamųjų automatinių ūdų, gaubiamųjų
tinklų ir pakrančių velkamųjų tinklų, dugninių
gaudyklių ir krabų bei omarų gaudyklių, laive nėra
kitų žvejybos įrankių ir jeigu nenaudojami kiti žvejybos
įrankiai; ir
(b)
laive yra, iškraunamos arba pristatomos į
krantą tik atlantinės skumbrės, ledjūrio menkės ir
lašišos ar kiautuotieji vėžiagyviai, išskyrus moliuskus ir
vėžiagyvius.
4. Nukrypstant nuo 1 dalies, žvejybos
veiklą toje dalyje nurodytame rajone leidžiama vykdyti naudojant tinklus,
kurių tinklinio audeklo akies dydis mažesnis kaip 55 mm, jeigu:
(a)
laive nėra tinklo, kurio tinklinio audeklo
akies dydis yra 55 mm arba didesnis; ir
(b)
be atlantinių silkių, atlantinių
skumbrių, europinių sardinių, sardinelių,
paprastųjų stauridžių, atlantinių šprotų,
šiaurinių žydrųjų merlangų ir atlantinių
argentinų, laive kitų žuvų nelaikoma.
5. Nukrypstant nuo 1 dalies, leidžiama žvejoti
norveginius omarus, jeigu:
(a)
   naudojamame žvejybos įrankyje yra XIVa
priedo reikalavimus atitinkantis rūšiuojamasis tinklelis arba XIVc priede
aprašytas tinklinio audeklo gabalas kvadratinėmis akimis;
(b)
b)            žvejybos įrankis pagamintas
naudojant ne mažesnio kaip 80 mm dydžio akių tinklinį audeklą;
(c)
ne mažiau kaip 30 % laive laikomų
sugautų žuvų masės sudaro norveginiai omarai;
(d)
ne daugiau kaip 10 % laive laikomų
sužvejotų žuvų masės sudaro bet koks atlantinių
menkių, juodadėmių menkių ir (arba) paprastųjų
merlangų mišinys.
6. 5 dalies nuostatos netaikomos rajone,
kurį apibrėžia laksodromos, paeiliui sujungiančios toliau
išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84
koordinačių sistemą):
–
59o05' šiaurės platumos, 06o45' vakarų ilgumos,
–
59o30' šiaurės platumos, 06o00' vakarų ilgumos,
–
59o40' šiaurės platumos, 05o00' vakarų ilgumos,
–
60o00' šiaurės platumos, 04o00' vakarų ilgumos,
–
59o30' šiaurės platumos, 04o00' vakarų ilgumos,
–
59o05' šiaurės platumos, 06o45' vakarų ilgumos.
7. Nukrypstant nuo 1 dalies, leidžiama žvejoti
tralais, daniškais velkamaisiais tinklais ar panašiais žvejybos įrankiais,
jeigu:
(a)
ilgesniuose kaip 15 m bendro ilgio laivuose
visų turimų tinklų mažiausias audeklo akies dydis – 120 mm,
o kituose laivuose – 110 mm;
(b)
ne daugiau kaip 30 % laive laikomų
sužvejotų žuvų masės sudaro bet koks atlantinių
menkių, juodadėmių menkių ir (arba) paprastųjų
merlangų mišinys;
(c)
jeigu mažiau kaip 90 % laive laikomo sužvejotų
žuvų kiekio sudaro ledjūrio menkės; naudojamame žvejybos
įrankyje yra XIVc priede aprašytas tinklinio audeklo gabalas
kvadratinėmis akimis; ir
(d)
jeigu bendras laivo ilgis yra 15 m ar
trumpesnis, nepaisant laive laikomo sužvejotų ledjūrio menkių
kiekio, naudojamame žvejybos įrankyje yra XIVd priede aprašytas tinklinio
audeklo gabalas kvadratinėmis akimis.
8. 7 dalies nuostatos netaikomos rajone,
kurį apibrėžia laksodromos, paeiliui sujungiančios toliau
išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84
koordinačių sistemą):
–
59o05' šiaurės platumos, 06o45' vakarų ilgumos,
–
59o30' šiaurės platumos, 06o00' vakarų ilgumos,
–
59o40' šiaurės platumos, 05o00' vakarų ilgumos,
–
60o00' šiaurės platumos, 04o00' vakarų ilgumos,
–
59o30' šiaurės platumos, 04o00' vakarų ilgumos,
–
59o05' šiaurės platumos, 06o45' vakarų ilgumos.
9. Kiekviena atitinkama valstybė
narė įgyvendina kiekvienais metais nuo sausio 1 d. iki birželio
30 d. laivuose vykdomą stebėjimo programą, kad iš
laivų, kuriems taikomos 6 ir 7 dalyse numatytos leidžiančios nukrypti
nuostatos, sužvejoto ir į jūrą išmetamo žuvų kiekio
būtų galima imti ėminius. Stebėjimo programos vykdomos
nepažeidžiant atitinkamose taisyklėse nustatytų
įpareigojimų, jas įgyvendinant sugautų ir į
jūrą išmestų atlantinių menkių, juodadėmių
menkių ir paprastųjų merlangų kiekį siekiama
apytikriai apskaičiuoti ne mažesniu kaip 20 % tikslumu.
10. Atitinkamos valstybės narės ne
vėliau kaip iki kiekvienų programos įgyvendinimo metų
birželio 30 d. Komisijai pateikia preliminarią laivų, kuriems
taikoma stebėjimo programa, bendro sužvejoto žuvų kiekio ir į
jūrą išmesto žuvų kiekio ataskaitą. Atitinkamų
kalendorinių metų galutinė ataskaita įteikiama ne
vėliau kaip iki kitų kalendorinių metų vasario 1 d.
29e straipsnis
Atlantinių menkių
žvejybos apribojimas TJTT VII parajonyje
1. Nuo vasario 1 d. iki kovo 31 d.
draudžiama vykdyti bet kokią žvejybos veiklą TJTT VII parajonio
žvejybos rajone, kurį sudaro TJTT statistiniai stačiakampiai: 30E4,
31E4, 32E3. Šis draudimas netaikomas šešių jūrmylių atstumu nuo
bazinės linijos.
2. Nukrypstant nuo 1 dalies, nustatytuose
rajonuose nustatytais laikotarpiais leidžiama žvejybos veikla naudojant prie
strypų tvirtinamus pakrančių pasyviuosius tinklus, dragas
šukutėms gaudyti, dragas midijoms gaudyti, gaubiamuosius tinklus,
pakrančių velkamuosius tinklus, rankines ūdas,
traukiamąsias automatines ūdas, dugnines gaudykles ir krabų bei
omarų gaudykles, jeigu:
(a)
be prie strypų tvirtinamų
pakrančių pasyviųjų tinklų, dragų šukutėms
gaudyti, dragų midijoms gaudyti, gaubiamųjų tinklų,
pakrančių velkamųjų tinklų, rankinių ūdų,
traukiamųjų automatinių ūdų, dugninių
gaudyklių ir krabų bei omarų gaudyklių, laive nėra
kitų žvejybos įrankių ir jeigu nenaudojami kiti žvejybos
įrankiai; ir
(b)
laive yra, iškraunamos arba pristatomos į
krantą tik atlantinės skumbrės, ledjūrio menkės ir
lašišos ar kiautuotieji vėžiagyviai, išskyrus moliuskus ir
vėžiagyvius.
3. Nukrypstant nuo 1 dalies, žvejybos
veiklą toje dalyje nurodytame rajone leidžiama vykdyti naudojant tinklus,
kurių tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis mažesnis kaip 55 mm,
jeigu:
(a)
laive nėra tinklo, kurio tinklinio audeklo
akies dydis yra 55 mm arba didesnis; ir
(b)
be atlantinių silkių, atlantinių
skumbrių, europinių sardinių, sardinelių,
paprastųjų stauridžių, atlantinių šprotų,
šiaurinių žydrųjų merlangų ir atlantinių
argentinų, laive nelaikoma kitų žuvų.
29f straipsnis
Specialios melsvųjų
molvų apsaugos taisyklės
1. Nuo kovo 1 d. iki gegužės
31 d. per vieną žvejybos reisą laive draudžiama laikyti
didesnį kaip 6 tonų
melsvųjų molvų kiekį TJTT VIa kvadrate, kurio ribos
nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis
nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):
(a)
Škotijos kontinentinio šelfo pakraštys:
–
59o58' šiaurės platumos, 07o00' vakarų ilgumos,
–
59o55' šiaurės platumos, 06o47' vakarų ilgumos,
–
59o51' šiaurės platumos, 06o28' vakarų ilgumos,
–
59o45' šiaurės platumos, 06o38' vakarų ilgumos,
–
59o27' šiaurės platumos, 06o42' vakarų ilgumos,
–
59o22' šiaurės platumos, 06o47' vakarų ilgumos,
–
59o15' šiaurės platumos, 07o15' vakarų ilgumos,
–
59o07' šiaurės platumos, 07o31' vakarų ilgumos,
–
58o52' šiaurės platumos, 07o44' vakarų ilgumos,
–
58o44' šiaurės platumos, 08o11' vakarų ilgumos,
–
58o43' šiaurės platumos, 08o27' vakarų ilgumos,
–
58o28' šiaurės platumos, 09o16' vakarų ilgumos,
–
58o15' šiaurės platumos, 09o32' vakarų ilgumos,
–
58o15' šiaurės platumos, 09o45' vakarų ilgumos,
–
58o30' šiaurės platumos, 09o45' vakarų ilgumos,
–
59o30' šiaurės platumos, 07o00' vakarų ilgumos;
(b)
Rosemary pakrantė:
–
60o00' šiaurės platumos, 11o00' vakarų ilgumos,
–
59o00' šiaurės platumos, 11º00' vakarų ilgumos,
–
59º00' šiaurės platumos, 09º00'
vakarų ilgumos,
–
59º30' šiaurės platumos, 09º00'
vakarų ilgumos,
–
59º30' šiaurės platumos, 10º00'
vakarų ilgumos,
–
60º00' šiaurės platumos, 10º00'
vakarų ilgumos.
Išskyrus rajoną, kurio ribos nustatomos
loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis
nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):
–
59o15' šiaurės platumos, 10o24' vakarų ilgumos,
–
59o10' šiaurės platumos, 10o22' vakarų ilgumos,
–
59o08' šiaurės platumos, 10o07' vakarų ilgumos,
–
59o11' šiaurės platumos, 09o59' vakarų ilgumos,
–
59o15' šiaurės platumos, 09o58' vakarų ilgumos,
–
59o22' šiaurės platumos, 10o02' vakarų ilgumos,
–
59o23' šiaurės platumos, 10o11' vakarų ilgumos,
–
59o20' šiaurės platumos, 10o19' vakarų ilgumos.
2.         Įplaukiančio į 1
dalyje nurodytus žvejybos rajonus ir iš jų išplaukiančio žvejybos
laivo kapitonas laivo žurnale įrašo įplaukimo bei išplaukimo datą,
laiką ir vietą.
3. Bet kuriame iš dviejų 1 dalyje
nustatytų žvejybos rajonų, jeigu laivas turi sugavęs 6 tonas
melsvųjų molvų:
(a)
jis nedelsdamas nutraukia žvejybą ir išplaukia
iš žvejybos rajono;
(b)
jam draudžiama į bet kurį iš šių
žvejybos rajonų vėl įplaukti, kol į krantą
neiškraunamas jo sužvejotų žuvų kiekis;
(c)
draudžiama iš šio laivo į jūrą išmesti
bet kokį melsvųjų molvų kiekį.
4. Reglamento (EB) Nr. 2347/2002[13] 8 straipsnyje nurodyti
stebėtojai, paskirti į žvejybos laivus, esančius viename iš 1
dalyje nurodytų žvejybos rajonų, be minėtame straipsnyje
nurodytų pareigų, kad būtų tinkamai imamos melsvosios
molvos imtys, išmatuoja imčių žuvis ir nustato jų lytinę brandą.
Valstybės narės nustato išsamius imčių ėmimo protokolus
ir sutikrina rezultatus, pasikonsultavusios su ŽMTEK.
5. Nuo vasario 15 d. iki balandžio 15 d.
dugniniais tralais, ilgosiomis ūdomis ir žiauniniais tinklais draudžiama
žvejoti rajone, kurio ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau
išvardytus taškus, kurių padėtis nustatoma pagal WGS84
koordinačių sistemą:
–
60o58' 76'' šiaurės platumos,
27o27' 32'' vakarų ilgumos,
–
60o56' 02'' šiaurės platumos,
27o31' 16'' vakarų ilgumos,
–
60o59' 76'' šiaurės platumos,
27o43' 48'' vakarų ilgumos,
–
61o03' 00'' šiaurės platumos,
27o39' 41'' vakarų ilgumos.
29g straipsnis
Gelminių
ilgažiomenių ešerių žvejybai TJTT I ir II parajonių
tarptautiniuose vandenyse taikomos priemonės
1. Specializuotąją gelminių
ilgažiomenių ešerių žvejybą TJTT I ir II parajoniuose nuo rugpjūčio
15 d. iki lapkričio 15 d. leidžiama vykdyti tik laivams, kurie
anksčiau yra vykdę gelminių ilgažiomenių ešerių
žvejybą ŽŠRAK reguliuojamame rajone.
2. Žvejojant laivais užtikrinama, kad kituose
žvejybos rajonuose sugautų gelminių ilgažiomenių ešerių
priegauda nebūtų didesnė kaip 1 % bendro laive laikomo
sugautų žuvų kiekio.
3. Šiame žvejybos rajone sugautiems ir
išskrostiems bei be galvų (įskaitant japonišką pjovimą)
gelminiams ilgažiomeniams ešeriams taikomas perskaičiavimo koeficientas
1,70.
4. Nukrypstant nuo Reglamento (ES)
Nr. 1236/2010[14]
9 straipsnio 1 dalies b punkto, šiame rajone žvejybos veiklą
vykdančių laivų kapitonai apie sugautus žuvų kiekius
praneša kiekvieną dieną.
5. Leidimas žvejoti gelminius ilgažiomenius
ešerius galioja ne tik laikantis Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 5
straipsnio nuostatų, bet ir tik tuo atveju, jeigu žvejybos laivų
pagal Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 9 straipsnio 1 dalį perduodamos
ataskaitos registruojamos pagal Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 9 straipsnio
3 dalį.
6. Valstybės narės užtikrina, kad
moksliniai stebėtojai su jų vėliava plaukiojančiuose
laivuose rinktų mokslinę informaciją. Renkama informacija mažų
mažiausiai apima pagal gylį skirstomus sudėties duomenis apie sužvejoto
laimikio lytį, amžių ir ilgį. Valstybių narių kompetentingos
institucijos šią informaciją praneša TJTT.
7. Komisija valstybėms narėms
praneša, kurią dieną ŽŠRAK sekretoriatas ŽŠRAK
susitariančiosioms šalims pranešė, kad bendras leidžiamas sugauti
kiekis yra visiškai išnaudotas. Nuo tos dienos valstybės narės
uždraudžia su jų vėliavomis plaukiojantiems laivams vykdyti
specializuotąją gelminių ilgažiomenių ešerių
žvejybą.
29h straipsnis
Gelminių
ilgažiomenių ešerių žvejybai Irmingerio jūroje ir gretimuose
vandenyse taikomos priemonės
1. Iki kiekvienų metų gegužės
10 d. gelminius ilgažiomenius ešerius draudžiama žvejoti TJTT V parajonio
tarptautiniuose vandenyse ir TJTT XII ir XIV parajonių Sąjungos
vandenyse, kurių ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau
išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84
koordinačių sistemą) (toliau – gelminių ilgažiomenių
ešerių išsaugojimo rajonas):
–
64°45' šiaurės platumos, 28°30' vakarų
ilgumos,
–
62°50' šiaurės platumos, 25°45' vakarų
ilgumos,
–
61°55' šiaurės platumos, 26°45' vakarų
ilgumos,
–
61°00' šiaurės platumos, 26°30' vakarų
ilgumos,
–
59°00' šiaurės platumos, 30°00' vakarų
ilgumos,
–
59°00' šiaurės platumos, 34°00' vakarų
ilgumos,
–
61°30' šiaurės platumos, 34°00' vakarų
ilgumos,
–
62°50' šiaurės platumos, 36°00' vakarų
ilgumos,
–
64°45' šiaurės platumos, 28°30' vakarų
ilgumos.
2. Draudžiama naudoti tralus, kurių
tinklinio audeklo akies dydis yra mažesnis kaip 100 mm.
3. Šiame žvejybos rajone sugautiems ir
išskrostiems bei be galvų (įskaitant japonišką pjovimą)
gelminiams ilgažiomeniams ešeriams taikomas perskaičiavimo koeficientas
1,70.
4. Žvejybos laivų, žvejybos veiklą
vykdančių ne gelminių ilgažiomenių ešerių išsaugojimo
rajone, kapitonai Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 9 straipsnio 1 dalies b
punkte nustatytą sužvejotų žuvų kiekio ataskaitą pateikia kiekvieną
dieną, užbaigę tų kalendorinių metų dienos žvejybos
operacijas. Šioje ataskaitoje nurodomi laive laikomi sužvejotų žuvų
kiekiai, sugauti po paskutinio pranešimo apie sužvejotus žuvų kiekius.
5. Leidimas žvejoti gelminius ilgažiomenius
ešerius galioja ne tik laikantis Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 5
straipsnio nuostatų, bet ir tik tuo atveju, kai žvejybos laivų pagal
Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 9 straipsnio 1 dalį perduodamos
ataskaitos registruojamos pagal Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 9 straipsnio
3 dalį.
6. 5 dalyje nurodytos ataskaitos rengiamos
pagal atitinkamas taisykles.“
(7)
Įterpiamas šis 31a straipsnis:
„31a straipsnis
Žvejyba naudojant elektros
srovę TJTT IVc ir IVb kvadratuose
1. Nukrypstant nuo 31 straipsnio, žvejyba
plačiažiočiais tralais naudojant elektros srovės impulsus
leidžiama TJTT IVc ir IVb kvadratuose į pietus nuo loksodromos, kuri
jungia toliau nurodytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84
koordinačių sistemą):
–
nuo taško, esančio rytinėje
Jungtinės Karalystės pakrantėje 55° šiaurės platumos,
–
eina į rytus iki 55° šiaurės platumos, 5°
rytų ilgumos,
–
toliau eina į šiaurę iki 56° šiaurės
platumos
–
ir galiausiai – į rytus iki vakarinės
Danijos pakrantės taško 56° šiaurės platumos.
2. Žvejoti naudojant elektros srovės
impulsus leidžiama tik tada, jeigu:
(a)
ne daugiau kaip 5 % plačiažiočiais
tralais žvejojančių valstybės narės laivų naudoja
tralą su elektros srovės impulsais;
(b)
kiekvieno plačiažiočio tralo didžiausia
elektros galia kilovatais yra ne didesnė kaip jo sijos ilgis metrais,
padaugintas iš 1,25;
(c)
efektinė įtampa tarp elektrodų yra
ne didesnė kaip 15 V;
(d)
laive įrengta automatinė kompiuterinio
valdymo sistema, kuri registruoja mažiausiai šimto paskutinių vilkimų
didžiausią vienai sijai naudojamą elektros galią ir
efektinę įtampą tarp elektrodų; neįgalioti asmenys
negali keisti šios automatinės kompiuterinio valdymo sistemos;
(e)
priešais apatinę tralo dalį draudžiama
tvirtinti vieną ar daugiau prieš gruntlynį velkamų
grandinių.“
(8)
Įterpiamas šis 32a straipsnis:
„32a straipsnis
Apribojimai, pelaginių
rūšių žuvis žvejojančiuose laivuose taikomi sužvejotų
žuvų perdirbimui ir jų iškrovimui
1. Vandens skirtuvuose, naudojamuose
pelaginių rūšių žuvis žvejojančiuose laivuose, kurie
atlantines skumbres, atlantines silkes ir paprastąsias staurides gaudo
Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 3 straipsnio 3 dalyje apibrėžtame Konvencijos dėl būsimo daugiašalio
bendradarbiavimo žvejybai šiaurės rytų rajone, didžiausias
atstumas tarp strypelių yra 10 mm. Strypeliai turi būti
privirinti. Jeigu vandens skirtuvas yra su angomis, o ne su strypeliais,
angų skersmuo turi būti ne didesnis kaip 10 mm. Angų
nuleidžiamuosiuose vamzdžiuose prieš vandens skirtuvą skersmuo turi
būti ne didesnis kaip 15 mm.
2. Konvencijos
dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo žvejybai šiaurės
rytų Atlante rajone žvejybos veiklą
vykdančiuose visuose pelaginių rūšių žuvis
žvejojančiuose laivuose draudžiama naudotis galimybe iš
kaupiamųjų talpyklų ar atšaldyto jūros vandens (AJV)
talpyklų žuvis išmesti žemiau laivo vaterlinijos.
3. Pelaginių rūšių žuvis
žvejojančiuose laivuose, kurie atlantines skumbres, atlantines silkes ir
paprastąsias staurides žvejoja Konvencijos
dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo žvejybai šiaurės
rytų rajone, sugautų žuvų perdirbimo ir iškrovimo
pajėgumų ir bet kokius jų modifikavimo brėžinius, kuriuos
yra patvirtinusios vėliavos valstybių narių kompetentingos
institucijos, laivo kapitonas siunčia vėliavos valstybės
narės kompetentingoms žuvininkystės institucijoms. Laivo
vėliavos valstybės narės kompetentingos institucijos periodiškai
tikrina pateiktų brėžinių tikslumą. Laive visą
laiką turimos jų kopijos.“
(9)
Įterpiami šie 34a–34f straipsniai:
„34a straipsnis
Airijos jūroje taikomos
techninės išsaugojimo priemonės
Nuo vasario 14 d. iki balandžio
30 d. draudžiama naudoti priedugnio tralus, velkamuosius tinklus arba
panašius velkamuosius tinklus, žiauninius tinklus, sieninius tinklus,
inkarinius žiauninius tinklus ar panašius pasyviuosius tinklus arba
kabliukų turinčius žvejybos įrankius TJTT VIIa kvadrato dalyje, kuri
apibrėžiama
–
rytine Airijos pakrante ir rytine Šiaurės
Airijos pakrante ir
–
tiesiomis linijomis, paeiliui jungiančiomis
šias geografines koordinates:
–
tašką Šiaurės Airijos Ardso pusiasalio
rytinėje pakrantėje 54°30' šiaurės platumos,
–
54o30' šiaurės platumos, 04o50'
vakarų ilgumos,
–
53o 15' šiaurės platumos, 04o50'
vakarų ilgumos,
–
tašką Airijos rytinėje pakrantėje
53°15' šiaurės platumos.
(a)
Nukrypstant nuo 1 dalies, joje nurodytame rajone ir
jame nurodytu laikotarpiu:
–
leidžiama naudoti priedugnio tralus su kėtoklėmis,
jeigu laive nėra kitų tipų žvejybos įrankių ir jeigu:
–
šių tinklų tinklinio audeklo akies dydis
yra 70–79 mm arba 80–99 mm; ir
–
nė vienoje tinklo dalyje nėra
pavienių akių, kurių dydis būtų didesnis kaip 300 mm,
ir
–
tinklai naudojami tik rajone, kurio ribos
nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant šias koordinates, kurių padėtis
nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą:
–
58o30' šiaurės platumos, 05o30'
vakarų ilgumos,
–
53o30' šiaurės platumos, 05o20'
vakarų ilgumos,
–
54o20' šiaurės platumos, 04o50'
vakarų ilgumos,
–
54o30' šiaurės platumos, 05o10'
vakarų ilgumos,
–
54o30' šiaurės platumos, 05o20'
vakarų ilgumos,
–
54o30' šiaurės platumos, 05o50'
vakarų ilgumos,
–
54o00' šiaurės platumos, 06o10'
vakarų ilgumos,
–
53o45' šiaurės platumos, 06o10'
vakarų ilgumos,
–
58o45' šiaurės platumos, 05o30'
vakarų ilgumos,
–
58o30' šiaurės platumos, 05o30'
vakarų ilgumos;
(a)
leidžiama naudoti bet kokius priedugnio tralus,
velkamuosius tinklus ar panašius velkamuosius tinklus su rūšiuojamuoju
tinklinio audeklo gabalu ar rūšiuojamuoju tinkleliu, jeigu laive neturima
jokių kitų tipų žvejybos įrankių ir jeigu:
–
jie atitinka 2 dalies a punkte nustatytas
sąlygas;
–
jei tai rūšiuojamasis tinklinio audeklo
gabalas, yra pagaminti pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 254/2002 priede
nurodytą techninę informaciją[15];
ir
–
jei tai rūšiuojamieji tinkleliai, jie atitinka
XIVa priedą;
(b)
be to, bet kokius priedugnio tralus, velkamuosius
tinklus ar panašius velkamuosius tinklus su rūšiuojamuoju tinklinio
audeklo gabalu ar rūšiuojamuoju tinkleliu taip pat galima naudoti rajone,
kurio ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant šias koordinates (jų
padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):
–
53o45' šiaurės platumos, 06o00'
vakarų ilgumos,
–
58o45' šiaurės platumos, 05o30'
vakarų ilgumos,
–
58o30' šiaurės platumos, 05o30'
vakarų ilgumos,
–
53o30' šiaurės platumos, 06o00'
vakarų ilgumos,
–
53o45' šiaurės platumos, 06o00'
vakarų ilgumos.
„34b straipsnis
Žiauninių tinklų
naudojimas TJTT IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k kvadratuose ir TJTT
VIII, IX, X bei XII parajoniuose
1. Sąjungos laivams draudžiama žvejoti inkariniais
žiauniniais tinklais, vertikaliaisiais tinklais ir sieniniais tinklais bet
kokiose TJTT IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k kvadratų ir TJTT XII parajonio
į rytus nuo 27° vakarų ilgumos, VIII, IX ir X parajonių vietose,
kuriose jūrlapyje pažymėtas gylis viršija 200 m.
2. Visi laivai, inkariniais žiauniniais
tinklais arba vertikaliaisiais tinklais žvejojantys bet kokiose TJTT IIIa, IVa,
Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k kvadratų ir TJTT XII parajonio į rytus
nuo 27° vakarų ilgumos, VIII, IX, X parajonių vietose, kuriose
jūrlapyje pažymėtas gylis viršija 200 m, turi turėti
vėliavos valstybės narės išduotą specialų leidimą
žvejoti statomaisiais tinklais.
3. Nukrypstant nuo 1 dalies, leidžiama žvejoti
šiais įrankiais:
(a)
žiauniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo
akies dydis yra 120 mm arba didesnis, bet mažesnis kaip 150 mm, – TJTT
IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k kvadratuose ir TJTT XII parajonyje
į rytus nuo 27° vakarų ilgumos, žiauniniais tinklais, kurių
tinklinio audeklo akies dydis yra 100 mm arba didesnis ir mažesnis kaip 130 mm,
– TJTT VIIIa, b, d kvadratuosee ir TJT X parajonyje ir žiauniniais
tinklais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 80 mm arba
didesnis, bet mažesnis kaip 110 mm, – TJTT VIIIc ir TJTT parajonio IX
kvadratuose, jeigu:
–
jais žvejojama vandenyse, kur gylis, kaip
pažymėta jūrlapyje, yra mažesnis kaip 600 m,
–
jų tinklinio audinio plotis yra ne didesnis kaip
100 akių, o lyno, prie kurio tvirtinamas tinklinis audeklas, ilgio ir
tinklinio audeklo ilgio santykis ne mažesnis kaip 0,5,
–
jeigu jie turi plūdes arba kitas plūdrumo
priemones,
–
kiekviena sujungtų tinklų grupė yra
ne daugiau kaip penkių jūrmylių ilgio, o bendras vienu metu
naudojamų tinklų grupių ilgis neviršija 25 km vienam laivui,
–
žvejybos operacija trunka ne ilgiau kaip 24
valandas; arba
(b)
vertikaliaisiais tinklais, kurių tinklinio
audeklo akies dydis yra 250 mm arba didesnis, jeigu:
–
jais žvejojama vandenyse, kur gylis, kaip
pažymėta jūrlapyje, yra mažesnis kaip 600 m,
–
jų tinklinio audinio plotis yra ne didesnis kaip
15 akių, o lyno, prie kurio tvirtinamas tinklinis audeklas, ilgio ir
tinklinio audeklo ilgio santykis ne mažesnis kaip 0,33,
–
jie neturi plūdžių arba kitų
plūdrumo priemonių,
–
kiekviena sujungtų tinklų grupė yra
ne didesnio kaip 10 km ilgio; bendras visų vienu metu naudojamų
tinklų grupių ilgis neviršija 100 km vienam laivui,
–
žvejybos operacija trunka ne ilgiau kaip 72
valandas;
(c)
žiauniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo
akies dydis yra 100 mm arba didesnis, bet mažesnis kaip 130 mm, – TJTT IIIa,
IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k kvadratuose ir XII parajonyje į rytus nuo
27° vakarų ilgumos, jeigu:
–
jie naudojami vandenyse, kur gylis, kaip
pažymėta jūrlapyje, yra didesnis kaip 200 m, bet mažesnis kaip 600 m,
–
jų tinklinio audinio plotis yra ne didesnis kaip
100 akių, o lyno, prie kurio tvirtinamas tinklinis audeklas, ilgio ir
tinklinio audeklo ilgio santykis ne mažesnis kaip 0,5,
–
jie turi plūdes arba kitas plūdrumo
priemones,
–
kiekviena sujungtų tinklų grupė yra
ne daugiau kaip keturių jūrmylių ilgio, o bendras vienu metu
naudojamų tinklų grupių ilgis neviršija 20 km vienam
laivui,
–
žvejybos operacija trunka ne ilgiau kaip 24
valandas,
–
europinės jūrinės lydekos sudaro ne
mažiau kaip 85 % pasilikto sugauto kiekio svorio,
–
žvejybos veiklą vykdančių laivų
skaičius neviršija 2008 m. užregistruoto skaičiaus,
–
šią žvejybos veiklą vykdančio laivo
kapitonas prieš išplaukdamas iš uosto laivo žurnale užregistruoja laive
esančių žvejybos įrankių kiekį ir bendrą
ilgį; ne mažiau kaip 15 % išplaukiančių laivų yra
patikrinami,
–
iškraunant žuvis laivo kapitonas privalo laive
turėti 90 % Bendrijos laivo žurnale nurodytos tai žūklei
skirtų žvejybos įrankių ir
–
visų sugautų rūšių žuvų
didesnis kaip 50 kg kiekis, įskaitant visus didesnius kaip 50 kg
išmestus atgal į jūrą kiekius, turi būti užregistruotas
Bendrijos laivo žurnale.
4. Tačiau ši leidžianti nukrypti nuostata
netaikoma Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 3 straipsnio 3 dalyje
apibrėžtame ŽŠRAK reguliuojamame rajone.
5. Laive vienu metu gali būti tik vieno
iš 3 dalies a ir b punktuose nurodytų tipų žvejybos įrankių.
Laivai gali turėti tinklų, kurių bendras ilgis yra 20 %
didesnis nei didžiausias leidžiamas vienu metu naudojamų sujungtų
tinklų grupių ilgis.
6. Laivo, turinčio 2 dalyje nurodytą
žvejybos statomuoju tinklu leidimą, kapitonas prieš laivui išplaukiant iš
uosto ir jam grįžus laivo žurnale registruoja laive turimų
įrankių kiekį bei ilgius ir privalo pagrįsti visas
duomenų neatitiktis.
7. Ne mažiau kaip 15 % išplaukiančių
laivų, kuriems taikoma 3 dalies c punkte nurodyta leidžianti nukrypti
nuostata, yra tikrinami.
8. Kompetentingos institucijos turi teisę
pašalinti jūroje paliktą įrankį TJTT IIIa, IVa, Vb, VIa,
VIb, VIIb, c, j, k kvadratuose ir TJTT XII parajonyje į rytus nuo 27°
vakarų ilgumos, VIII, IX ir X parajoniuose šiais atvejais:
(a)
-  žvejybos įrankis nėra tinkamai
paženklintas;
(b)
-  iš plūduro ženklinimo arba LSS duomenų
matyti, kad savininkas daugiau kaip 120 valandų prie žvejybos
įrankio nebuvo arčiau kaip 100 jūrmylių atstumu;
(c)
-  žvejybos įrankis pastatytas vandenyse, kur
gylis, kaip pažymėta jūrlapyje, yra didesnis nei leidžiama;
(d)
-  žvejybos įrankio tinklinio audeklo akies
dydis neatitinka nustatytų reikalavimų.
9. Laivo, turinčio 6 dalyje nurodytą
žvejybos statomuoju tinklu leidimą, kapitonas per kiekvieną žvejybos
reisą laivo žurnale registruoja šią informaciją:
–
naudojamo tinklo tinklinio audeklo akies dydį,
–
nominalų vieno tinklo ilgį,
–
sujungtų tinklų grupėje
esančių tinklų skaičių,
–
bendrą naudojamų tinklų grupių
skaičių,
–
kiekvienos naudojamos tinklų grupės
padėtį,
–
kiekvienos naudojamos tinklų grupės
statymo gylį,
–
kiekvienos tinklų grupės panaudojimo
operacijos trukmę,
–
pamestų žvejybos įrankių
skaičių, vietą, kur jis pastebėtas paskutinį
kartą, ir pametimo datą.
10. Laivams, turintiems 7 dalyje nurodytą
leidimą žvejoti statomuoju tinklu, sužvejotą žuvų kiekį
iškrauti leidžiama tik tuose uostuose, kuriuos valstybės narės
nurodė pagal Reglamento (EB) Nr. 2347/2002[16] 7 straipsnį.
11. Laive, žvejojančiame 3 dalies b
punkte nurodyto tipo įrankiu, laikomas ryklių kiekis sudaro ne
daugiau kaip 5 % viso laive laikomo jūrų gyvūnų gyvojo
svorio.“
34c straipsnis
Žvejybos tam tikrais Biskajos
įlankoje leidžiamais velkamaisiais žvejybos įrankiais sąlygos
1. Nukrypstant nuo Komisijos reglamento (EB)
Nr. 494/2002[17]
5 straipsnio 2 dalies, žvejybos veikla naudojant tralus, daniškus velkamuosius
tinklus ir panašius žvejybos įrankius, išskyrus plačiažiočius
tralus, kurių tinklinio audeklo akies dydžiai yra 70–99 mm,
Reglamento (EB) Nr. 494/2002 5 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytame
rajone yra leidžiama, jeigu žvejybos įrankis yra su tinklinio audeklo
kvadratinėmis akimis gabalu, kaip nurodyta XIVb priede.
2. Žvejojant TJTT VIII a ir b kvadratuose
leidžiama naudoti žuvis pagal rūšis rūšiuojantį tinklelį,
jo priedus tralo maišo priekyje ir (arba) kvadratinių akių
tinklinį audeklą, kurio akių dydis apatinėje tinklo
pailginimo dalyje tralo maišo priekyje yra 60 mm arba didesnis. Šio
reglamento 4 straipsnio 1 dalies, 6 straipsnio ir 9 straipsnio 1 dalies
nuostatos bei Reglamento (EB) Nr. 494/2002 3 straipsnio a ir b dalių
nuostatos netaikomos tai tralo daliai, kurioje yra įtaisyti šie atranką
užtikrinantys įtaisai.
34d straipsnis
Priemonės pažeidžiamoms
giliavandenių rūšių žuvų buveinėms ŽŠRAK reguliavimo
rajone apsaugoti
1. Dugniniais tralais ir pasyviaisiais
įrankiais, įskaitant inkarinius žiauninius tinklus ir ilgąsias
ūdas, draudžiama žvejoti rajonuose, kurių ribos nustatomos
loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis
nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):
Hecate povandeniniai
kalnai:
–
52o21' 2866'' šiaurės
platumos, 31o09' 2688'' vakarų ilgumos,
–
52o20' 8167'' šiaurės
platumos, 30o51' 5258'' vakarų ilgumos,
–
52o12' 0777'' šiaurės
platumos, 30o54' 3824'' vakarų ilgumos,
–
52o12' 4144'' šiaurės
platumos, 31o14' 8168'' vakarų ilgumos,
–
52o21' 2866'' šiaurės
platumos, 31o09' 2688'' vakarų ilgumos;
Faraday povandeniniai
kalnai:
–
50o01' 7968'' šiaurės
platumos, 29o37' 8077'' vakarų ilgumos,
–
49o59' 1490'' šiaurės
platumos, 29o29' 4580'' vakarų ilgumos,
–
49o52' 6429'' šiaurės
platumos, 29o30' 2820'' vakarų ilgumos,
–
49o44' 3831'' šiaurės
platumos, 29o02' 8711'' vakarų ilgumos,
–
49o44' 4186'' šiaurės
platumos, 28o52' 4340'' vakarų ilgumos,
–
49o36' 4557'' šiaurės
platumos, 28o39' 4703'' vakarų ilgumos,
–
49o29' 9701'' šiaurės
platumos, 28o45' 0183'' vakarų ilgumos,
–
49o49' 4197'' šiaurės
platumos, 29o42' 0923'' vakarų ilgumos,
–
50o01' 7968'' šiaurės
platumos, 29o37' 8077'' vakarų ilgumos;
Reykjanes Ridge
povandeninio kalno dalis:
–
55o04' 5327'' šiaurės
platumos, 36o49' 0135'' vakarų ilgumos,
–
55o05' 4804'' šiaurės
platumos, 35o58' 9784'' vakarų ilgumos,
–
54o58' 9914'' šiaurės
platumos, 34o41' 3634'' vakarų ilgumos,
–
54o41' 1841'' šiaurės
platumos, 34o00' 0514'' vakarų ilgumos,
–
54o00' 0000'' šiaurės
platumos, 34o00' 0000'' vakarų ilgumos,
–
53o54' 6406'' šiaurės
platumos, 34o49' 9842'' vakarų ilgumos,
–
53o58' 9668'' šiaurės
platumos, 36o39' 1260'' vakarų ilgumos,
–
55o04' 5327'' šiaurės
platumos, 36o49' 0135'' vakarų ilgumos;
Altair povandeniniai kalnai:
–
44o50' 4953'' šiaurės
platumos, 34o26' 9128'' vakarų ilgumos,
–
44o47' 2611'' šiaurės
platumos, 33o48' 5158'' vakarų ilgumos,
–
44o31' 2006'' šiaurės
platumos, 33o50' 1636'' vakarų ilgumos,
–
44o38' 0481'' šiaurės
platumos, 34o11' 9715'' vakarų ilgumos,
–
44o38' 9470'' šiaurės
platumos, 34o27' 6819'' vakarų ilgumos,
–
44o50' 4953'' šiaurės
platumos, 34o26' 9128'' vakarų ilgumos;
Antialtair povandeniniai
kalnai:
–
43o43' 1307'' šiaurės
platumos, 22o44' 1174'' vakarų ilgumos,
–
43o39' 5557'' šiaurės
platumos, 22o19' 2335'' vakarų ilgumos,
–
43o31' 2802'' šiaurės
platumos, 22o08' 7964'' vakarų ilgumos,
–
43o27' 7335'' šiaurės
platumos, 22o14' 6192'' vakarų ilgumos,
–
43o30' 9616'' šiaurės
platumos, 22o32' 0325'' vakarų ilgumos,
–
43o40' 6286'' šiaurės
platumos, 22o47' 0288'' vakarų ilgumos,
–
43o43' 1307'' šiaurės
platumos, 22o44' 1174'' vakarų ilgumos;
Hatton Bank
rajonas:
–
59°26' 00'' šiaurės platumos, 14°30' 00''
vakarų ilgumos,
–
59°12' 00'' šiaurės platumos, 15°08' 00''
vakarų ilgumos,
–
59°01' 00'' šiaurės platumos, 17°00' 00''
vakarų ilgumos,
–
58°50' 00'' šiaurės platumos, 17°38' 00''
vakarų ilgumos,
–
58°30' 00'' šiaurės platumos, 17°52' 00''
vakarų ilgumos,
–
58°30' 00'' šiaurės platumos, 18°22' 00''
vakarų ilgumos,
–
58°03' 00'' šiaurės platumos, 18°22' 00''
vakarų ilgumos,
–
58°03' 00'' šiaurės platumos, 17°30' 00''
vakarų ilgumos,
–
57°55' 00'' šiaurės platumos, 17°30' 00''
vakarų ilgumos,
–
57°45' 00'' šiaurės platumos, 19°15' 00''
vakarų ilgumos,
–
58°11' 15'' šiaurės platumos, 18°57' 51''
vakarų ilgumos,
–
58°11' 57'' šiaurės platumos, 19°11' 97''
vakarų ilgumos,
–
58°27’ 75'' šiaurės platumos, 19°11' 65''
vakarų ilgumos,
–
58°39' 09'' šiaurės platumos, 19°14' 28''
vakarų ilgumos,
–
58°38' 11'' šiaurės platumos, 19°01' 29''
vakarų ilgumos,
–
58°53' 14'' šiaurės platumos, 18°43' 54''
vakarų ilgumos,
–
59°00' 29'' šiaurės platumos, 18°01' 31''
vakarų ilgumos,
–
59°08’ 01'' šiaurės platumos, 17°49’ 31''
vakarų ilgumos,
–
59°08' 75'' šiaurės platumos, 18°01' 47''
vakarų ilgumos,
–
59°15' 16'' šiaurės platumos, 18°01' 56''
vakarų ilgumos,
–
59°24' 17'' šiaurės platumos, 17°31' 22''
vakarų ilgumos,
–
59°21' 77'' šiaurės platumos, 17°15' 36''
vakarų ilgumos,
–
59°26' 91'' šiaurės platumos, 17°01' 66''
vakarų ilgumos,
–
59°42' 69'' šiaurės platumos, 16°45' 96''
vakarų ilgumos,
–
59°20' 97'' šiaurės platumos, 15°44' 75''
vakarų ilgumos,
–
59°21' 00'' šiaurės platumos, 15°40' 00''
vakarų ilgumos,
–
59°26' 00'' šiaurės platumos, 14°30' 00''
vakarų ilgumos;
šiaurės vakarų Rockall rajonas:
–
57o00' šiaurės platumos, 14o53'
vakarų ilgumos,
–
57o37' šiaurės platumos, 14o42'
vakarų ilgumos,
–
57o55' šiaurės platumos, 14o24'
vakarų ilgumos,
–
58o15' šiaurės platumos, 13o50'
vakarų ilgumos,
–
57o57' šiaurės platumos, 13o09' vakarų
ilgumos,
–
57o50' šiaurės platumos, 13o14'
vakarų ilgumos,
–
57o57' šiaurės platumos, 13o45' vakarų
ilgumos,
–
57o49' šiaurės platumos, 14o06'
vakarų ilgumos,
–
57o29' šiaurės platumos, 14o19'
vakarų ilgumos,
–
57o22' šiaurės platumos, 14o19'
vakarų ilgumos,
–
57o00' šiaurės platumos, 14o34'
vakarų ilgumos,
–
56o56' šiaurės platumos, 14o36'
vakarų ilgumos,
–
56o56' šiaurės platumos, 14o51'
vakarų ilgumos;
pietvakarių Rockall rajonas (Empress
of Britain Bank):
–
56o24' šiaurės platumos,  15o37'
vakarų ilgumos,
–
56o21' šiaurės platumos,  14o58'
vakarų ilgumos,
–
56o04' šiaurės platumos,  15o10'
vakarų ilgumos,
–
55o51' šiaurės platumos,  15o37'
vakarų ilgumos,
–
56o10' šiaurės platumos,  15o52'
vakarų ilgumos;
Logachev Mound
rajonas:
–
55°17' šiaurės platumos, 16°10' vakarų
ilgumos;
–
55°34' šiaurės platumos, 15°07' vakarų
ilgumos;
–
55°50' šiaurės platumos, 15°15' vakarų
ilgumos,
–
55°33' šiaurės platumos, 16°16' vakarų
ilgumos,
–
55°17' šiaurės platumos, 16°10' vakarų
ilgumos;
Vakarinė Rockall Mound dalis:
–
57o20' šiaurės platumos, 16o30'
vakarų ilgumos,
–
57o05' šiaurės platumos, 15o58'
vakarų ilgumos,
–
56o21' šiaurės platumos, 17o17'
vakarų ilgumos,
–
56o40' šiaurės platumos, 17o50'
vakarų ilgumos.
2. Jeigu atliekant žvejybos operacijas
naujuose ir jau nustatytuose dugninės žvejybos rajonuose ŽŠRAK
reguliuojamame rajone pagautų gyvų koralų ar gyvų
pinčių kiekiai vieną kartą panaudojus žvejybos įrankius
viršija 60 kg gyvų koralų ir (arba) 800 kg gyvų
pinčių, žvejybos laivas informuoja savo vėliavos valstybę,
nutraukia žvejybą ir pasitraukia mažiausiai 2 jūrmylių atstumu
nuo vietos, pagal parodymus esančios arčiausiai tikslios vietos, kur
buvo sužvejoti šie laimikiai.
34e straipsnis
Priemonės pažeidžiamoms
giliavandenių rūšių žuvų buveinėms TJTT VIIc, j, k
kvadratuose apsaugoti
1. Dugniniais tralais ir pasyviaisiais
įrankiais, įskaitant inkarinius žiauninius tinklus ir ilgąsias
ūdas, draudžiama žvejoti rajonuose, kurių ribos nustatomos
loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis
nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):
Belgica Mound
provincija:
–
51o29' 4'' šiaurės platumos,
11o51' 6'' vakarų ilgumos,
–
51o32' 4'' šiaurės platumos,
11o41' 4'' vakarų ilgumos,
–
51o15' 6'' šiaurės platumos,
11o33' 0'' vakarų ilgumos,
–
51o13' 8'' šiaurės platumos,
11o44' 4'' vakarų ilgumos;
Hovland Mound provincija:
–
52o16' 2'' šiaurės platumos,
13o12' 6'' vakarų ilgumos,
–
52o24' 0'' šiaurės platumos,
12o58' 2'' vakarų ilgumos,
–
52o16' 8'' šiaurės platumos,
12o54' 0'' vakarų ilgumos,
–
52o16' 8'' šiaurės platumos,
12o29' 4'' vakarų ilgumos,
–
52o04' 2'' šiaurės platumos,
12o29' 4'' vakarų ilgumos,
–
52o04' 2'' šiaurės platumos,
12o52' 8'' vakarų ilgumos,
–
52o09' 0'' šiaurės platumos,
12o56' 4'' vakarų ilgumos,
–
52o09' 0'' šiaurės platumos,
13o10' 8'' vakarų ilgumos;
šiaurės vakarų Porcupine
pakrantės I rajonas:
–
53o30' 6'' šiaurės platumos,
14o32' 4'' vakarų ilgumos,
–
53o35' 4'' šiaurės platumos,
14o27' 6'' vakarų ilgumos,
–
53o40' 8'' šiaurės platumos,
14o15' 6'' vakarų ilgumos,
–
53o34' 2'' šiaurės platumos,
14o11' 4'' vakarų ilgumos,
–
53o31' 8'' šiaurės platumos,
14o14' 4'' vakarų ilgumos,
–
53o24' 0'' šiaurės platumos,
14o28' 8'' vakarų ilgumos;
šiaurės vakarų Porcupine
pakrantės II rajonas:
–
53o43' 2'' šiaurės platumos,
14o10' 8'' vakarų ilgumos,
–
53o51' 6'' šiaurės platumos,
13o53' 4'' vakarų ilgumos,
–
53o45' 6'' šiaurės platumos,
13o49' 8'' vakarų ilgumos,
–
53o36' 6'' šiaurės platumos,
14o07' 2'' vakarų ilgumos;
pietvakarių Porcupine pakrantė:
–
51o54' 6'' šiaurės platumos,
15o07' 2'' vakarų ilgumos,
–
51o54' 6'' šiaurės platumos,
14o55' 2'' vakarų ilgumos,
–
51o42' 0'' šiaurės platumos,
14o55' 2'' vakarų ilgumos,
–
51o42' 0'' šiaurės platumos,
15o10' 2'' vakarų ilgumos,
–
51o49' 2'' šiaurės platumos,
15o06' 0'' vakarų ilgumos.
2. Visi laivai, žvejojantys pelagines žuvis 1
dalyje nurodytuose pažeidžiamų giliavandenių rūšių
žuvų buveinių apsaugos rajonuose, privalo būti įtraukti
į leidimą turinčių laivų sąrašą ir jiems
pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 7 straipsnį turi būti
išduotas specialus žvejybos leidimas, kurį privalu laikyti laive.
Laivuose, įtrauktuose į leidimą turinčių laivų
sąrašą, laikomi tik pelaginės žvejybos įrankiai.
3. Pelagines žuvis žvejojantys laivai,
ketinantys žvejoti 1 dalyje nustatytame pažeidžiamų giliavandenių
rūšių žuvų buveinių apsaugos rajone, apie ketinimą
įplaukti į pažeidžiamų giliavandenių rūšių
žuvų buveinių apsaugos rajoną prieš keturias valandas privalo
pranešti Airijos žvejybos stebėsenos centrui (ŽSC), kaip apibrėžta Reglamento
(EB) Nr. 1224/2009 4 straipsnio 15 dalyje. Kartu jie praneša apie
laive laikomą žuvų kiekį.
4. Pelagines žuvis 1 dalyje nustatytame
pažeidžiamų giliavandenių rūšių žuvų buveinių
apsaugos rajone žvejojantys laivai, būdami šiame apsaugos rajone, privalo
turėti veikiančią, veikimo požiūriu visiškai saugią
laivo stebėjimo sistemą (LSS), atitinkančią visas
susijusias taisykles.
5. Pelagines žuvis 1 dalyje nustatytame
pažeidžiamų giliavandenių rūšių žuvų buveinių
apsaugos rajone žvejojantys laivai kas valandą privalo teikti LSS
ataskaitas.
6. Pelagines žuvis 1 dalyje nustatytame
pažeidžiamų giliavandenių rūšių žuvų buveinių
apsaugos rajone baigę žvejoti laivai privalo informuoti Airijos ŽSC apie
išplaukimą iš šio rajono. Kartu jie praneša apie laive laikomą
žuvų kiekį.
7. Pelaginių rūšių žuvis
žvejojant 1 dalyje nustatytame pažeidžiamų giliavandenių
rūšių žuvų buveinių apsaugos rajone galima laive laikyti
arba žvejoti tik tais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra
16–31 mm arba 32–54 mm.
34f straipsnis
Priemonės pažeidžiamai
giliavandenių rūšių žuvų buveinei TJTT VIIIc kvadrate
apsaugoti
1. Dugniniais tralais ir pasyviaisiais
įrankiais, įskaitant inkarinius žiauninius tinklus ir ilgąsias
ūdas, draudžiama žvejoti rajone, kurio ribos nustatomos loksodromomis
paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma
pagal WGS84 koordinačių sistemą):
El Cachucho:
–
44o12' 00'' šiaurės platumos,
05o16' 00'' vakarų ilgumos,
–
44o12' 00'' šiaurės platumos,
04o26' 00'' vakarų ilgumos,
–
43o53' 00'' šiaurės platumos,
04o26' 00'' vakarų ilgumos,
–
43o
53' 00'' šiaurės platumos, 05o16' 00''
vakarų ilgumos.
2. Nukrypstant nuo 1 dalyje nustatyto
draudimo, 2006, 2007 ir 2008 m. inkarinėmis ilgosiomis ūdomis
siūlapelekes vėgėles žvejoję laivai gali gauti savo už
žvejybą atsakingų institucijų specialų žvejybos
leidimą, kuriuo jiems būtų leidžiama toliau vykdyti tokią
žvejybą rajone į pietus nuo 44°00' 00'' šiaurės platumos.
Visi tokį specialų žvejybos leidimą gavę laivai, kad ir
koks būtų jų bendrasis ilgis, žvejodami 1 dalyje nustatytame
rajone, privalo turėti visiškai veikiančią patikimą LSS,
atitinkančią susijusių taisyklių reikalavimus.
10) 38 straipsnis išbraukiamas.
11) 47 straipsnis išbraukiamas.
12) I priede išbraukiama lentelės 6 išnaša.
13) XII priedo lentelės eilutės,
kuriose įrašyta filipininė venera ir paprastasis aštuonkojis, pakeičiamos
taip:
 Rūšys || Verslinis dydis
 1–5 regionai, išskyrus Skagerako ir Kategato sąsiaurius || Skagerako ir Kategato sąsiauriai
 Filipininė venera (Ruditapes philippinarum) || 35 mm ||
 Rūšys || Verslinis dydis: 1–5 regionai, išskyrus Skagerako ir Kategato sąsiaurius
 Paprastasis aštuonkojis (Octopus Vulgaris) || Visas rajonas, išskyrus 5 regiono suverenitetui ar jurisdikcijai priskirtus vandenis: 750 gramų 5 regiono suverenitetui ar jurisdikcijai priskirti vandenys: 450 gramų (išskrosta)
14) Į XIV priedą įterpiami šie
bendriniai pavadinimai atsižvelgiant į jų vietą pagal
abėcėlę išdėstytame sąraše:
 BENDRINIS PAVADINIMAS || MOKSLINIS PAVADINIMAS
 Aksominė saulažuvė || Capros aper
 Didžiaakė siūlapelekė vėgėlė || Phycis blennoides
 Paprastieji jūriniai ešeriai || Sebastes spp.
 Apvalioji sardinelė || Sardinella aurita
15) Įterpiami šie XIVa–XIVd priedai:
„XIVa PRIEDAS
RŪŠIUOJAMOJO
TINKLELIO REIKALAVIMAI
1. Tinklelis yra stačiakampio formos. Tinklelio
kraštinės lygiagrečios išilginei jo ašiai. Atstumas tarp tinklelio
strypelių yra ne didesnis kaip 35 mm. Leidžiama naudoti vieną
arba daugiau lankstų, kad būtų lengviau pritaikyti rūšiuojamąjį
tinklelį prie tinklo traukimo būgno.
2. Rūšiuojamasis tinklelis prie tralo
turi būti tvirtinamas įstrižai, viršutinis kraštas pakreipiamas
žemyn, bet kokioje vietoje tarp tralo maišo priekio ir nekūginės
tralo dalies priešakinio galo. Visi tinklelio kraštai pritaisomi prie tralo.
3. Viršutiniame tralo tinklinio audeklo gabale
yra tiesiogiai su viršutiniu rūšiuojamojo tinklelio kraštu sujungta
neužstojama anga žuvims išeiti. Angos žuvims išeiti galinio krašto plotis yra
toks pat, kaip rūšiuojamojo tinklelio, ir priekinė dalis iš
abiejų rūšiuojamojo tinklelio kraštų išilgai akių
kraštinių nukreipiama į priekį siaurosios angos dalies link.
4. Prieš rūšiuojamąjį
tinklelį leidžiama įtaisyti iš tinklinio audeklo pagamintą
piltuvo formos kreipiamąjį prietaisą, kuris žuvis nukreiptų
tralo dugno ir rūšiuojamojo tinklelio link. Iš tinklinio audeklo pagaminto
piltuvo formos kreipiamojo prietaiso akių dydis ne mažesnis kaip 70 mm.
Iš tinklinio audeklo pagaminto piltuvo formos kreipiamojo prietaiso vertikali
anga, esanti prie rūšiuojamojo tinklelio, neturi būti mažesnė kaip
15 cm. Iš tinklinio audeklo pagaminto piltuvo formos kreipiamojo prietaiso
plotis prie rūšiuojamojo tinklelio yra toks pat, kaip rūšiuojamojo
tinklelio plotis.
XIVb PRIEDAS
ŽVEJYBOS
TAM TIKRAIS BISKAJOS ĮLANKOJE LEIDŽIAMAIS VELKAMAISIAIS ŽVEJYBOS
ĮRANKIAIS SĄLYGOS
1. Tinklinio audeklo kvadratinėmis
akimis viršutinio gabalo reikalavimai
Tinklinio audeklo gabalas – keturkampė
tinklinio audeklo dalis. Pritaisomas tik vienas tinklinio audeklo gabalas. Tralo
viduje arba išorėje pritvirtinamos priemonės jokiu būdu neturi
užstoti tinklinio audeklo gabalo.
2. Tinklinio audeklo gabalo vieta
Tinklinio audeklo gabalas įterpiamas
tinklinio audeklo viršutinio gabalo viduryje, galinėje kūginėje
tralo dalyje prieš nekūginę dalį, sudarytą iš tinklinio
audeklo gabalo tralui pailginti ir tralo maišo.
Tinklinio audeklo gabalas užsibaigia ne
daugiau kaip per 12 akių nuo ranka sumegztų akių juostos tarp
tinklinio audeklo gabalo tinklui pailginti ir tralo kūginės formos
dalies galinės dalies.
3. Tinklinio audeklo gabalo dydis
Tinklinio audeklo gabalas turi būti bent
2 m ilgio ir 1 m pločio.
4. Tinklinio audeklo gabalo tinklinis
audeklas
Tinklinio audeklo akių dydis ne mažesnis kaip
100 mm. Akys turi būti kvadratinės, t. y. visos keturios
tinklinio audeklo gabalo pusės yra sudarytos iš susikertančių
ištisinių kraštinių.
Tinklinio audeklo gabalas pritaisomas taip,
kad akių kraštinės būtų lygiagrečios ir statmenos
išilginei tralo maišo ašiai.
Tinklinis audeklas megztas iš viengijo
siūlo. Siūlas, iš kurio mezgamas tinklinis audeklas, turi būti ne
storesnis kaip 4 mm.
5. Tinklinio audeklo gabalo įtaisymas
rombinių akių tinkliniame audekle
Prie tinklinio audeklo gabalo keturių
kraštų leidžiama pritvirtinti sumegztų akių eilę. Šių
sumegztų akių eilės plotis turi būti ne didesnis kaip 12 mm.

Ištempto tinklinio audeklo gabalo ilgis toks
pat, kaip prie ištempto tinklinio audeklo gabalo išilginio krašto
primegztų praskėstų rombinių akių ilgis.
Rombinių akių skaičius
viršutiniame gabale, pritvirtintame prie mažiausios tinklinio audeklo gabalo
dalies (t. y. 1 m ilgio dalyje, kuri statmena išilginei tralo maišo ašiai),
yra ne mažesnis kaip visų rombinių akių, pritvirtintų prie
išilginės tinklinio audeklo gabalo dalies, skaičius, padalytas iš
0,7.
6. Toliau pateikiamas tinklinio audeklo
gabalo įtaisymo trale brėžinys.
XIVc PRIEDAS
ŽVEJOJANT ILGESNIAIS KAIP
15 M LAIVAIS TAIKOMI TINKLINIO AUDEKLO KVADRATINĖMIS AKIMIS GABALO
REIKALAVIMAI
1. Tinklinio audeklo kvadratinėmis
akimis viršutinio gabalo reikalavimai
Tinklinio audeklo gabalas – keturkampė
tinklinio audeklo dalis. Tinklinis audeklas megztas iš viengijo siūlo.
Akys yra kvadratinės, t. y. visos keturios tinklinio audeklo gabalo
pusės sudarytos iš susikertančių ištisinių kraštinių.
Akių dydis – 120 mm arba daugiau. Tinklinio audeklo gabalas ne
trumpesnis kaip 3 m, išskyrus atvejus, kai gabalas įtaisytas į
tinklus, kuriuos velka mažesnės kaip 112 kilovatų galios variklius
turintys laivai; šiuo atveju tinklinio audeklo gabalas turi būti ne
trumpesnis kaip 2 m.
2. Tinklinio audeklo gabalo vieta
Tinklinio audeklo gabalas įtaisomas
į tralo maišo viršutinį tinklinio audeklo gabalą. Tinklinio
audeklo gabalo galinis kraštas nuo tralo maišo lyno turi būti ne didesniu kaip
12 m atstumu, kaip apibrėžta Komisijos reglamento (EEB) Nr. 3440/84[18] 8 straipsnyje.
3. Tinklinio audeklo gabalo įtaisymas
rombinių akių tinkliniame audekle
Tarp tinklinio audeklo gabalo išilginio krašto
ir gretimos sumegztų akių eilės yra ne daugiau kaip dvi
praskėstos rombinės akys. Ištempto tinklinio audeklo gabalo ilgis
toks pat, kaip ir prie tinklinio audeklo gabalo išilginio krašto primegztų
praskėstų rombinių akių ilgis. Tralo maišo viršutinio
tinklinio audinio gabalo rombinės akys ir trumpiausia tinklinio audeklo
gabalo kraštinė jungiama santykiu trys rombinės akys ir viena kvadratinė
akis 80 mm tralo maišo atkarpoje arba dvi rombinės akys ir viena
kvadratinė akis 120 mm tralo maišo atkarpoje, išskyrus tinklinio
audeklo gabalo kraštinius strypelius abiejose pusėse.
XIVd PRIEDAS
ŽVEJOJANT TRUMPESNIAIS KAIP
15 M LAIVAIS TAIKOMI TINKLINIO AUDEKLO KVADRATINĖMIS AKIMIS GABALO
REIKALAVIMAI
1. Tinklinio audeklo kvadratinėmis
akimis viršutinio gabalo reikalavimai
Tinklinio audeklo gabalas – keturkampė
tinklinio audeklo dalis. Tinklinis audeklas megztas iš viengijo siūlo.
Akys yra kvadratinės, t. y. visos keturios tinklinio audeklo gabalo
pusės sudarytos iš susikertančių ištisinių kraštinių.
Akių dydis – 110 mm arba daugiau. Tinklinio audeklo gabalas ne trumpesnis kaip
3 m, išskyrus atvejus, kai gabalas įtaisytas į tinklus, kuriuos
velka mažesnės kaip 112 kilovatų galios variklius turintys laivai;
šiuo atveju tinklinio audeklo gabalas turi būti ne trumpesnis kaip 2 m.
2.         Tinklinio audeklo gabalo vieta
Tinklinio audeklo gabalas įtaisomas
į tralo maišo viršutinį tinklinio audeklo gabalą. Tinklinio
audeklo gabalo galinis kraštas nuo tralo maišo lyno turi būti ne didesniu kaip
12 m atstumu, kaip apibrėžta Komisijos reglamento (EEB) Nr. 3440/84 8
straipsnyje.
3.         Tinklinio audeklo gabalo
įtaisymas rombinių akių tinkliniame audekle
Tarp tinklinio audeklo gabalo išilginio krašto
ir gretimos sumegztų akių eilės yra ne daugiau kaip dvi
praskėstos rombinės akys. Ištempto tinklinio audeklo gabalo ilgis
toks pat, kaip ir prie tinklinio audeklo gabalo išilginio krašto primegztų
praskėstų rombinių akių ilgis. Tralo maišo viršutinio
tinklinio audinio gabalo rombinės akys ir trumpiausia tinklinio audeklo
gabalo kraštinė jungiama santykiu dvi rombinės akys ir viena
kvadratinė akis, išskyrus lango kraštinius strypelius abiejose
pusėse.“
2 straipsnis
Reglamento (EB) Nr. 1288/2009 panaikinimas
Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1288/2009
panaikinamas.
3 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja
dvidešimtąją dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje.
Šis
reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse
narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
[1]               COM(2008) 324.
[2]               OL L 125, 1998 4 27, p. 1.
[3]               OL L 22, 2009 1 26, p. 1.
[4]               OL L 347, 2009 12 24, p. 6.
[5]               2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir
Tarybos reglamentas (ES) Nr. 579/2011, kuriuo iš dalies keičiamas
Tarybos reglamentas (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės
išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų
gyvūnų jaunikliams apsaugoti, ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1288/2009
dėl pereinamojo laikotarpio techninių priemonių nustatymo
2010 m. sausio 1 d.–2011 m. birželio 30 d. laikotarpiui (OL
L 165, 2011 6 24, p. 1).
[6]               1992 m. gegužės 21 d.
Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir
laukinės faunos bei floros apsaugos, OL L 206, 1992 7 22, p. 7.
[7]               SEC(2008) 1978.
[8]               OL L 55, 2008 2 28, p. 19.
[9]               OL L 347, 2009 12 24, p. 6.
[10]             OL L 125, 1998 4 27, p. 1.
[11]             OL L 22, 2009 1 26, p. 1.
[12]             OL L 343, 2009 12 22, p. 1.
[13]             OL L 351, 2002 12 28, p. 6.
[14]             OL L 348, 2010 12 31, p. 17.
[15]             OL L 41, 2002 2 13, p. 1.
[16]             OL L 351, 2002 12 28, p. 6.
[17]             OL L 77, 2002 3 20, p. 8.
[18]             OL L 318, 1984 12 7, p. 23.