|

52010PC0222

Pasiūlymas Tarybos reglamentas kuriuo, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos ir Indonezijos kilmės natrio ciklamatui nustatomas galutinis antidempingo muitas  /* KOM/2010/0222 galutinis - NLE 2010/0120 */

	Briuselis, 2010.5.6KOM(2010)222 galutinis2010/0120 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos ir Indonezijos kilmės natrio ciklamatui nustatomas galutinis antidempingo muitasAIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS |Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas susijęs su 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis reglamentas) taikymu atliekant Kinijos Liaudies Respublikos ir Indonezijos kilmės natrio ciklamato importo tyrimą. |Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas teikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus. |Pasiūlymo srityje taikomos priemonės 2004 m. kovo 8 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 435/2004, įvedantis galutinį antidempingo muito mokestį ir galutinai surenkantis laikinąjį muito mokestį, įvestą Kinijos Liaudies Respublikos ir Indonezijos kilmės natrio ciklamato importui. |Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. |KONSULTACIJų SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |Atliekant tyrimą, susijusios suinteresuotosios šalys, remdamosi pagrindinio reglamento nuostatomis, jau turėjo galimybę ginti savo interesus. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nenumatytas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame pateiktas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |Siūlomų veiksmų santrauka Prašymą atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą 2008 m. gruodžio 11 d. pateikė bendrovė Productos Aditivos S.A. – vienintelė ES gamintoja, pagaminanti 100 % viso Sąjungos nagrinėjamojo produkto kiekio. Nusprendusi, kad yra pakankamai įrodymų inicijuoti priemonių galiojimo termino peržiūrą, Komisija ją inicijavo 2009 m. kovo 10 d[2].. Atlikus tyrimą nustatyta, kad yra tikimybė, kad dempingas ir žala tęsis arba pasikartos, todėl siūloma antidempingo priemones nustatyti papildomam penkerių metų laikotarpiui. Tarybai siūloma priimti pridedamą reglamento, kuris turėtų būti kuo skubiau paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, pasiūlymą. |Teisinis pagrindas 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių, ypač jo 9 straipsnio 4 dalis ir 11 straipsnio 2 dalis. |Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių. |Veiksmų pobūdis aprašytas pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą. |Nuoroda apie Sąjungai, nacionalinėms vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ūkinės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės ir administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma. |Pasirinkta priemonė |Siūloma priemonė – Tarybos reglamentas. |Kitos priemonės būtų netinkamos, nes pagrindiniame reglamente kitų galimybių nenumatyta. |POVEIKIS BIUDžETUI |Pasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui. |2010/0120 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos ir Indonezijos kilmės natrio ciklamatui nustatomas galutinis antidempingo muitasEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[3] (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį ir 11 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,kadangi:A. PROCEDŪRA1.  Galiojančios priemonės2.  Po antidempingo tyrimo (toliau – pirminis tyrimas) Taryba 2004 m. kovo 8 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 435/2004[4] importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – Kinija) ir Indonezijos (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės natrio ciklamatui nustatė galutinį antidempingo muitą.3.  Dabartinis tyrimas4.  Prašymas atlikti peržiūrą5.  Prašymą atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą 2008 m. gruodžio 11 d. pateikė bendrovė Productos Aditivos S.A. – vienintelė ES natrio ciklamato gamintoja.6.  Prašymas grįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai tęstųsi arba pasikartotų.7.  Inicijavimas8.  Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pateisinančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, 2009 m. kovo 10 d. Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu[5] (toliau – pranešimas apie inicijavimą) inicijavo tyrimą.9.  Tiriamasis laikotarpis10.  Atliekant dempingo ir žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės tyrimą buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2008 m. sausio 1 d. iki 2008 m. gruodžio 31 d. (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Atliekant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbių tendencijų tyrimą buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2005 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).11.  Su šiuo tyrimu susijusios šalys12.  Komisija Sąjungos gamintojui pareiškėjui, žinomiems importuotojams, tiekėjams ir naudotojams, žinomiems Kinijos ir Indonezijos eksportuojantiems gamintojams ir nagrinėjamųjų šalių valdžios institucijoms oficialiai pranešė apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą.13.  Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, tačiau nė viena iš jų tokio prašymo Europos Komisijai nepateikė.14.  Komisija išsiuntė klausimynus visiems žinomiems Kinijos ir Indonezijos eksportuojantiems gamintojams. Dvi Kinijos bendrovės, priklausančios Honkonge įsikūrusiai grupei Rainbow Rich Industrial Ltd. , ir dvi Indonezijos bendrovės pareiškė norą bendradarbiauti ir atsakė į klausimyną dėl dempingo.15.  Dar du Kinijos gamintojai – Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited ir Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited – pranešė apie save. Per pirminį tyrimą nustatyta, kad šios bendrovės Sąjungos rinkoje dempingo nevykdė. Todėl bendrovės Fang Da Food Additive (Shenzhen) ir Fang Da Food Additive (Yan Quan) nėra susijusios su šia priemonių galiojimo termino peržiūra.16.  Gautos informacijos tikrinimas17.  Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, reikalinga dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei ir Sąjungos interesams nustatyti. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose.18.  Eksportuojantys Kinijos Liaudies Respublikos gamintojai:19.  Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd. , Šendženas20.  Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd. , Nankinas21.  ir susijusi bendrovė Rainbow Rich Industrial Ltd. (Honkongas)22.  Eksportuojantys Indonezijos gamintojai:23.  PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung24.  PT Tunggak Waru Semi, Solo25.  Sąjungos pramonės gamintojas26.  Productos Aditivos S.A. , Ispanija27.  Nesusijęs importuotojas ir (arba) prekiautojas28.  Beneo Palatinit GmbH , Vokietija29.  Naudotojas30.  Schweppes International Ltd. , Nyderlandai31.  Informacijos atskleidimas32.  Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti importuojamam Kinijos ir Indonezijos kilmės natrio ciklamatui nustatyti antidempingo muitą.33.  Vadovaujantis pagrindinio reglamento nuostatomis, šalims buvo nustatytas laikotarpis pastaboms po faktų atskleidimo pateikti.34.  Į šalių žodžiu ir raštu pareikštas pastabas buvo atsižvelgta, o galutinės išvados, prireikus, buvo atitinkamai pakeistos.B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS35.  Nagrinėjamasis produktas36.  Šios peržiūros nagrinėjamasis produktas – tas pats kaip pirminio tyrimo produktas, t. y. Kinijos ir Indonezijos kilmės natrio ciklamatas (toliau – nagrinėjamasis produktas), kurio KN kodas šiuo metu yra ex 2929 90 00.37.  Kaip nustatyta per pirminį tyrimą ir patvirtinta atliekant šią peržiūrą, natrio ciklamatas yra vartojimo produktas, kurį Europos Sąjungoje ir daugelyje kitų šalių leidžiama naudoti kaip maisto priedą – saldiklį mažo kaloringumo arba dietetiniuose maisto produktuose ir gėrimuose. Jis plačiai naudojamas kaip priedas maisto pramonėje ir gaminant mažo kaloringumo bei dietetinius ne maiste esančius saldiklius. Be to, nedideliais kiekiais jis naudojamas vaistų pramonėje.38.  Panašus produktas39.  Kaip ir pirminiame tyrime, nustatyta, kad Kinijoje ir Indonezijoje pagaminto ir Sąjungoje parduodamo nagrinėjamojo produkto, pareiškėjo pagaminto ir Sąjungos rinkoje parduodamo produkto arba Indonezijoje, kuri pasirinkta kaip panaši šalis Kinijos normaliajai vertei nustatyti, pagaminto ir jos vidaus rinkoje parduodamo produkto fizinės ir cheminės savybės yra tokios pačios.40.  Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.C. DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ41.  Preliminarios pastabos42.  Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar vykdomas dempingas ir, jei vykdomas, ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas bus tęsiamas arba pasikartos. Primenama, kad atliekant tyrimą pagal minėtą straipsnį rinkos ekonomikos režimas (toliau – RER) pakartotinai nesvarstomas.43.  Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 9 dalimi, jei aplinkybės nepasikeitė, buvo taikoma ta pati metodika, kaip ir pirminiame tyrime.. Siekiant nustatyti dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę, remiantis PTL keturių mėnesių (kiekvieno metų ketvirčio paskutinio mėnesio) duomenimis įprasta tvarka atlikta sandorių atranka. Rezultatai patikrinti išnagrinėjus ir kai kuriuos kitus sandorius. Šiam metodui neprieštaravo nė vienas verslo subjektas.44.  Eurostato duomenų bazės duomenimis, per PTL į Sąjungą buvo importuota 3 000–5 000 tonų nagrinėjamojo produkto. 90 % importuota iš Kinijos, o likęs kiekis – iš Indonezijos. Importo iš kitų šalių faktiškai neužregistruota.45.  Importas dempingo kaina tiriamuoju laikotarpiu46.  Kinijos Liaudies Respublika47.  Panaši šalis48.  Normalioji vertė Kinijai (išskyrus bendroves, kurioms per pirminį tyrimą suteiktas RER) nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą.49.  Per ankstesnį tyrimą, siekiant Kinijai nustatyti normaliąją vertę, tinkama rinkos ekonomikos šalimi buvo pasirinkta Indonezija.50.  Šią šalį pasiūlė Europos Komisija pranešime apie inicijavimą, ir per nustatytą laikotarpį šiam pasirinkimui nepaprieštaravo nė viena suinteresuotoji šalis.51.  Indonezijos kainos buvo laikytos pagrįstu Kinijos kainų pakaitalu, nes Indonezijos vidaus rinka yra konkurencinga, importas iš Kinijos didėja ir joje veikia bent šeši gamintojai. Be to, atrodo, kad tiriamasis produktas gaminamas tik Sąjungoje, Kinijos Liaudies Respublikoje ir Indonezijoje. Atliekant dabartinį tyrimą priešingų įrodymų pateikta nebuvo.52.  Todėl atliekant šią peržiūrą Indonezija laikyta panašia rinkos ekonomikos šalimi.53.  Bendradarbiaujantys Kinijos eksportuojantys gamintojai54.  Preliminarios pastabos55.  Kaip nustatyta 8 konstatuojamojoje dalyje, atliekant šią peržiūrą bendradarbiavo du gamintojai, priklausantys Honkonge įsikūrusiai grupei Rainbow Rich Industrial Ltd . Per PTL jų eksportas sudarė daugiau kaip pusę į Sąjungą eksportuoto kiekio. Neatsižvelgiant į bendrovių, kurių veikla atliekant tyrimą nenagrinėjama, gamybą ir pardavimo kiekį, bendradarbiaujančių gamintojų gamyba sudarė daugiau kaip tris ketvirčius visos Kinijos gamybos ir beveik pusę pajėgumų. Eksporto į Sąjungą tipiškumas buvo didesnis nei 80 %. Atsižvelgiant į tokį bendradarbiavimo lygį, siekiant įvertinti žalingo dempingo iš Kinijos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę naudota bendradarbiaujančių eksportuotojų pateikta išsami informacija.56.  Vienas iš bendradarbiaujančių eksportuotojų, Golden Time Enterprises (Shenzhen) , per PTL eksportavo į Sąjungą didelį kiekį, o tai pačiai grupei priklausanti bendrovė Jintian Enterprises (Nanjing) nustačius priemones į ES neeksportavo. Tačiau remiantis duomenimis, gautais atlikus neeksportavusios bendrovės Jintian Enterprises (Nanjing) patikrinimą vietoje, buvo galima gauti išsamesnės informacijos apie Kinijos vidaus rinką, nes minėtai bendrovei tenka didelė rinkos ir įrengtų pajėgumų dalis.57.  Atliekant tyrimą viena Kinijos bendrovė tvirtino, kad didieji vidaus gamintojai rengia reguliarius susitikimus, kad nustatytų Kinijos vidaus rinkos orientacinę kainą. Atsižvelgiant į tų gamintojų dominuojančią padėtį, manoma, kad dėl šio susitarimo Kinijos vidaus rinkos kainos yra pakankamai didelės.58.  Normalioji vertė59.  Bendrovės Golden Time Enterprises (Shenzhen) normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip vidutinė svertinė viso aptariamos rūšies produkto pardavimo per PTL vidaus rinkoje nepriklausomų pirkėjų mokėta arba mokėtina kaina.60.  Eksporto kaina61.  Bendrovės Golden Time Enterprises (Shenzhen) eksporto į Sąjungą kaina yra faktiškai sumokėta arba mokėtina produkto kaina (tinkamai pakoregavus), jį parduodant eksportui iš į Sąjungą.62.  Kainų palyginimas63.  Vidutinė svertinė normalioji vertė palyginta su kiekvienos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygiu. Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi ir siekiant užtikrinti teisingą palyginimą buvo atsižvelgta į skirtingus veiksnius, kurie, kaip tvirtinta ir įrodyta, turėjo poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Atlikti vežimo jūrų laivais ir vidaus transportu, draudimo, kreditų, prekių tvarkymo ir pakavimo sąnaudų koregavimai.64.  Dempingo skirtumas65.  Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį kiekvienos rūšies produkto dempingo skirtumas nustatytas palyginus vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutinėmis svertinėmis eksporto kainomis tuo pačiu prekybos lygiu. Atlikus palyginimą nustatyta, kad dempingas per PTL buvo žymiai didesnis nei per pirminį tyrimą. Bendrovės Golden Time Enterprises procentais išreikštas CIF vertės Sąjungos pasienyje vidutinis svertinis dempingo skirtumas buvo 30 %.66.  Kiti Kinijos eksportuojantys gamintojai67.  Preliminarios pastabos68.  Likęs importas iš Kinijos sudarė ne daugiau kaip 5 % Sąjungos suvartojimo.69.  Darydama išvadas dėl likusių Kinijos eksportuojančių gamintojų Komisija rėmėsi tyrimo metu gautais duomenimis ir oficialiais Eurostato statistiniais duomenimis.70.  Normalioji vertė71.  Nebendradarbiaujančių Kinijos eksportuotojų normalioji vertė buvo nustatyta kaip bendradarbiaujančio Indonezijos gamintojo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje vidutinė svertinė kaina.72.  Eksporto kaina73.  Nebendradarbiaujančių Kinijos eksportuotojų eksporto kaina buvo nustatyta remiantis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Neturint patikimesnės informacijos, minėta kaina nustatyta remiantis Eurostato importo statistikoje nurodyta vidutine CIF importo kaina Sąjungos pasienyje per PTL.74.  Kainų palyginimas75.  Likusių Kinijos eksportuotojų vidutinė svertinė eksporto kaina palyginta su patikrintų Indonezijos gamintojų vidutine svertine normaliąja verte remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygiu.76.  Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Todėl buvo atlikti vežimo jūrų laivais ir vidaus maršrutais, draudimo, prekių tvarkymo ir pakavimo sąnaudų koregavimai. Patikimesnės informacijos nebuvo, todėl koreguota remiantis patikrintomis Kinijos bendradarbiaujančio eksportuotojo sąnaudomis.77.  Dempingo skirtumas78.  Dempingo skirtumas apskaičiuotas kaip suma, kuria normalioji vertė (apskaičiuota kaip nurodyta 35 konstatuojamojoje dalyje) viršija eksporto kainą (nustatytą kaip nurodyta 36 konstatuojamojoje dalyje). Iš gautų rezultatų matyti, kad per priemonių galiojimo laikotarpį buvo aiškiai tęsiamas dempingas, o dempingo skirtumas buvo didesnis nei 5 %.79.  Išvados dėl dempingo iš Kinijos80.  Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus argumentus, daroma išvada, kad priemonių taikymo laikotarpiu dempingas iš Kinijos tęsėsi.81.  Indonezija82.  Preliminarios pastabos83.  Kaip nurodyta 8 konstatuojamojoje dalyje, atliekant šią peržiūrą bendradarbiavo du Indonezijos gamintojai: PT Golden Sari ir PT Tunggak Waru Semi . Jų eksporto į Sąjungą per PTL tipiškumas buvo 40–60 %[6].84.  Remiantis Komisijos surinktais duomenimis, Indonezijoje yra dar bent keturi nagrinėjamojo produkto gamintojai. Remiantis minėtais duomenimis, bendradarbiaujančių gamintojų gamyba ir pajėgumai sudarė apie trečdalį visos Indonezijos gamybos ir pajėgumų. Vadinasi, Indonezijos bendradarbiavimo lygis atliekant šią peržiūrą buvo žemas.85.  Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus argumentus ir vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu, informacija apie Indonezijos nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidaus ir eksporto į kitas šalis kainas, gamybą ir pajėgumus buvo pagrįsta geriausiais turimais duomenimis, įskaitant skunde ir viešai pateikiamą informaciją. Atitinkamoms Indonezijos valdžios institucijoms pranešta apie 18 straipsnio taikymą ir taikymo priežastis. Indonezijos valdžios institucijos pastabų nepateikė.86.  Per PTL į Sąjungą eksportavo tik vienas iš dviejų bendradarbiaujančių eksportuotojų – PT Golden Sari . Nors bendrovės PT Tunggak Waru Semi dempingo skirtumo nustatyti nebuvo galima, nes ši bendrovė per PTL į Sąjungą neeksportavo, jos duomenys buvo naudoti siekiant gauti informacijos apie, inter alia , gamybą, pajėgumus ir eksportą į trečiųjų šalių rinkas, leidusios geriau įvertinti Indonezijos vidaus ir eksporto rinkas.87.  Bendradarbiaujantys Indonezijos eksportuojantys gamintojai88.  Normalioji vertė89.  Bendrovės PT Golden Sari normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip vidutinė svertinė viso aptariamos rūšies produkto pardavimo per PTL vidaus rinkoje nepriklausomų pirkėjų mokėta arba mokėtina kaina.90.  Eksporto kaina91.  Bendrovės PT Golden Sari eksporto kaina buvo nustatyta remiantis nepriklausomų pirkėjų Sąjungoje per PTL faktiškai sumokėta arba mokėtina eksporto kaina.92.  Kainų palyginimas93.  Vidutinė svertinė normalioji vertė palyginta su nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto į Sąjungą kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygiu.94.  Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Todėl buvo atlikti vežimo tarptautiniais maršrutais, draudimo, vežimo vidaus maršrutais, pakavimo ir kreditų sąnaudų koregavimai.95.  Dempingo skirtumas96.  Palyginus normaliąją vertę ir eksporto kainą nustatyta, kad per PTL bendrovė PT Golden Sari dempingo nevykdė.97.  Kiti Indonezijos eksportuojantys gamintojai98.  Preliminarios pastabos99.  Kaip minėta 43 konstatuojamojoje dalyje, dėl žemo Indonezijos bendradarbiavimo lygio nebendradarbiaujančių eksportuotojų dempingo skirtumas nustatytas vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu, t. y. remiantis turimais faktais.100.  Normalioji vertė101.  Normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip dviejų bendradarbiaujančių gamintojų vidutinė svertinė normalioji vertė.102.  Eksporto kaina103.  Patikimesnės informacijos nebuvo, todėl nebendradarbiaujančių Indonezijos eksportuotojų eksporto kaina nustatyta remiantis Eurostato importo statistikoje nurodyta vidutine CIF importo kaina Sąjungos pasienyje per PTL.104.  Kainų palyginimas105.  Gauta Indonezijos vidutinė svertinė eksporto į Sąjungą kaina buvo palyginta su nustatyta bendradarbiaujančių Indonezijos gamintojų vidutine svertine normaliąja verte EXW sąlygomis.106.  Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Todėl buvo atlikti vežimo tarptautiniais maršrutais, draudimo, vežimo vidaus maršrutais, prekių tvarkymo, pakavimo ir kreditų sąnaudų koregavimai.107.  Dempingo skirtumas108.  Palyginus normaliąją vertę ir eksporto kainą nustatyta, kad yra vykdomas dempingas. Nustatytas dempingo skirtumas, išreikštas procentais CIF importo kainos Sąjungos pasienyje, sudaro beveik 30 %.109.  Išvados dėl dempingo iš Indonezijos110.  Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus argumentus, daroma išvada, kad priemonių taikymo laikotarpiu daugumos Indonezijos gamintojų vykdomas dempingas tęsėsi.111.  Importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos112.  Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nagrinėta, ar yra tikimybė, kad dempingas tęstųsi arba pasikartotų, jei baigtų galioti Kinijai ir Indonezijai taikomos priemonės.113.  Siekdama nustatyti, ar yra tikimybė, kad panaikinus priemones dempingas pasikartotų, Komisija išnagrinėjo turimą informaciją apie eksportuotojų padėtį ir rinkos sąlygas. Šis tyrimas pirmiausia buvo pagrįstas bendradarbiaujančių gamintojų klausimynų atsakymuose pateikta ir per patikrinimus vietoje gauta informacija. Taip pat naudoti kiti informacijos šaltiniai, pvz., Eurostato importo statistika ir nagrinėjamųjų šalių oficiali eksporto ir rinkos statistika.114.  Kinija115.  Preliminarios pastabos116.  Kaip nurodyta 26 konstatuojamojoje dalyje, bendradarbiaujančių gamintojų gamyba per PTL sudarė daugiau kaip tris ketvirčius visos Kinijos gamybos. Kadangi bendradarbiavimo lygis buvo aukštas, nustatyta, kad patikimos informacijos apie nagrinėjamojo produkto eksportą į Sąjungą per PTL būtų galima gauti tiesiogiai iš eksportuojančių gamintojų. Bendresni duomenys apie Kinijos vidaus rinką gauti iš abiejų patikrintų gamintojų.117.  Primenama, kad atlikus tyrimą nustatyta, kad su šia peržiūra susijusių Kinijos bendrovių dempingas tęsėsi ir buvo žymiai aukštesnio lygio, nei nustatytasis per pirminį tyrimą.118.  Nepanaudoti pajėgumai ir atsargos119.  Remiantis per tyrimą Komisijos surinktais duomenimis, su šia peržiūra susijusių Kinijos bendrovių turimi nepanaudoti pajėgumai daug kartų viršija Sąjungos rinkos pajėgumus. Atlikus tyrimą nustatyta, kad Kinijos vidaus suvartojimas nėra toks, kad galėtų absorbuoti didelį kiekį šių papildomų pajėgumų.120.  Vienas Kinijos gamintojas teigė ketinęs po PTL žymiai sumažinti savo gamybos pajėgumus. Tačiau tam nebuvo pateikta jokių svarių įrodymų. Net jeigu Kinijos pajėgumai dėl to sumažėtų, kitiems Kinijos gamintojams atsirastų paskatų padidinti turimų pajėgumų panaudojimą ir užpildyti atsiradusią Kinijos eksporto spragą.121.  Be to, kitų trečiųjų šalių rinkų pajėgumas absorbuoti didelį papildomą Kinijos importo kiekį yra ribotas. Visų pirma, kai kurios didelės šalys neimportuoja nagrinėjamojo produkto dėl teisės aktais nulemtų priežasčių ( inter alia , Jungtinės Amerikos Valstijos, Indija, Japonija, Meksika, Pietų Korėja, visos Artimųjų Rytų šalys). Be to, remiantis per tyrimą gauta informacija, likusios didelės natrio ciklamato rinkos (Pietų Amerika, Pietų Afrika ir Azija) per ateinančius metus tikriausiai labai neaugs. Todėl Sąjungos rinka tebebūtų pagrindinė produkto rinka, patraukli ne tik dėl dydžio, bet ir dėl gerai žinomų, produktui importuoti išplėtotų platinimo kanalų.122.  Galiausiai išnagrinėta, ar perteklinius pajėgumus būtų galima panaudoti kitiems produktams susijusiose bendrovėse gaminti. Tačiau tai nėra tikėtina, nes patikrinti gamintojai negamina jokių kitų produktų dideliais kiekiais ir nėra įrodymų, kad kiti Kinijos natrio ciklamato gamintojai galėtų lengvai pereiti prie kitų produktų gamybos.123.  Atsižvelgiant į tai, tikėtina, kad panaikinus priemones iš Kinijos į Sąjungą būtų toliau eksportuojamas didelis kiekis.124.  Sąjungos kainų ir Kinijos vidaus rinkos kainų santykis125.  Komisija nustatė, kad didelis kiekis iš Kinijos į Sąjungą importuotas mažesnėmis nei Kinijos vidaus rinkos kainomis. Minėto importo pardavimo kainos, atsižvelgiant į jų lygį ir Kinijos importo dempingo kaina rinkos dalį, turi būti laikomos orientacine Sąjungos kaina: kiti Kinijos eksportuotojai, norintys patekti į rinką ir teikiantys jai didelį kiekį produktų, greičiausiai prisitaikys prie šių mažų kainų ir taip vykdys dempingą.126.  Eksporto į trečiąsias šalis kainų ir Kinijos vidaus rinkos kainų santykis127.  Kad išnagrinėtų Kinijos eksportuotojų kainodaros politiką nutraukus priemonių taikymą, Komisija palygino patikrintas Kinijos eksporto į trečiąsias šalis kainas ir patikrintas Kinijos vidaus rinkos kainas.128.  Nustatyta, kad eksporto į trečiąsias šalis kainos nuolat buvo mažesnės nei vidaus kainos ir prilygo eksporto į ES kainoms, todėl atrodo, kad šiam Kinijos sektoriui būdingas struktūrinis dempingo modelis.129.  Eksporto į trečiąsias šalis kainų ir Bendrijos kainų lygio santykis130.  Kad nustatytų, ar nutraukus priemonių taikymą būtų paskatų nukreipti eksportą į Sąjungą, Komisija palygino Kinijos eksporto į trečiąsias šalis kainas ir Sąjungoje vyraujančias kainas.131.  Kinijos eksporto į trečiąsias šalis kainos dažniausiai buvo Sąjungos kainų lygio. Šia išvada patvirtinama, kad Kinijos eksportuotojai tikriausiai nenukreiptų eksporto iš ES į kitas rinkas.132.  Išvados dėl Kinijos133.  Įvertinus minėtus veiksnius nustatyta, kad su šia peržiūra susiję eksportuotojai toliau importavo į Sąjungą didelį nagrinėjamojo produkto kiekį dempingo kainomis. Į kitas trečiąsias šalis Kinija produktą taip pat eksportavo dempingo kainomis, taigi nustatytas aiškus struktūrinis dempingo modelis. Kinijos vidaus kainos yra didelės, o požymių, kad netolimoje ateityje jos mažės, nėra. Atsižvelgiant į didelius Kinijos eksportuotojų turimus nepanaudotus pajėgumus, į tai, kad nėra kitų didelių rinkų tokiems pajėgumams, ir į ES rinkos patrauklumą, panaikinus priemones Kinijos eksportuojantiems gamintojams būtų paskatų į Sąjungos rinką nukreipti dar didesnį kiekį dempingo kainomis.134.  Įvertinus pirmiau pateiktus duomenis ir informaciją, daroma išvada, kad, leidus nebetaikyti priemonių, dempingas iš Kinijos tikriausiai tęsis arba pasikartos.135.  Indonezija136.  Preliminarios pastabos137.  Kaip paaiškinta 42 konstatuojamojoje dalyje, bendradarbiaujantys gamintojai pagaminto tik nedidelę visos Indonezijos produkcijos dalį, todėl taikytas 18 straipsnis.138.  Taip pat reikia priminti, kad atlikus tyrimą padaryta išvada, kad per PTL nebendradarbiaujantys Indonezijos gamintojai tebevykdė dempingą.139.  Nepanaudoti pajėgumai ir atsargos140.  Atliekant peržiūrą nustatyta, kad visi Indonezijos turimi nepanaudoti pajėgumai yra daugiau nei trim ketvirtadaliais didesni nei Sąjungos rinkos pajėgumai. Net jeigu nebūtų atsižvelgta į bendradarbiaujantį eksportuotoją, likę nepanaudoti pajėgumai tebesiektų beveik pusę Sąjungos rinkos pajėgumų. Remiantis oficialiais Indonezijos statistiniais duomenimis atrodo, kad Indonezijos gamintojai dėl agresyvios Kinijos konkurentų kainų politikos praranda tiek vidaus, tiek tarptautinės rinkos dalis. Todėl tikėtina, kad Indonezijos turimi nepanaudoti pajėgumai netolimoje ateityje dar labiau didės.141.  Išnagrinėta, ar Indonezijos turimi nepanaudoti pajėgumai gali būti absorbuoti parduodant į trečiąsias šalis, tačiau, kaip nustatyta 63 konstatuojamojoje dalyje, trečiųjų šalių rinkos tikriausiai nepajėgs absorbuoti didelio perteklinių pajėgumų kiekio. Išnagrinėta, ar perteklinius pajėgumus būtų galima absorbuoti parduodant vidaus rinkoje. Tačiau, kaip minėta pirmiau, remiantis Indonezijos oficialiais duomenimis, Indonezijos gamintojų vidaus rinkos dalis dėl Kinijos importo spaudimo mažėja. Galiausiai išnagrinėta perėjimo prie kitų panašių produktų gamybos galimybė; dėl 64 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių perteklinių pajėgumų tikriausiai nebus galima panaudoti tokiu būdu.142.  Taigi, panaikinus priemones dideli (ir vis didėjantys) Indonezijos turimi pajėgumai būtų nukreipti į Sąjungą.143.  Sąjungos kainų ir Indonezijos vidaus rinkos kainų santykis144.  Nepaisant augančio Kinijos eksportuotojų spaudimo Indonezijos rinkoje, Indonezijos vidaus rinkos kainos yra didesnės nei Sąjungos rinkos kainos. Kadangi Kinijos tokio iš esmės vienodo produkto importo į Sąjungą kainų lygis yra žemas, tos kainos būtų orientacinės ir, leidus nebetaikyti priemonių, Indonezijos eksportuotojai derintųsi prie jų ir prisidėtų prie dempingo. Ši išvada taikytina tiek bendradarbiaujantiems, tiek nebendradarbiaujantiems eksportuotojams.145.  Jeigu nustotų galioti tik Indonezijai, bet ne Kinijai taikomos priemonės, Sąjungos rinka kainų požiūriu taptų dar patrauklesnė Indonezijos gamintojams. Iš tiesų, netaikant antidempingo muitų Indonezijos gamintojai galėtų dar labiau padidinti kainas ir pasinaudoti Kinijos eksportuotojų tebemokamu antidempingo muitu. Reikėtų pridurti, kad per pirminį tyrimą esant panašioms Kinijos ir Indonezijos eksportuotojų kainų lygio ir kainų skirtumų aplinkybėms, pastarieji į ES eksportavo didelį kiekį.146.  Galiausiai taip pat reikėtų pabrėžti, kad nustačius priemones Indonezijos eksportas į ES žymiai sumažėjo, todėl galima patvirtinti išvadą, kad Indonezijos eksportuotojai negali arba nenori parduoti ES rinkai didelio kiekio ne dempingo kainomis.147.  Eksporto į trečiąsias šalis kainų ir Indonezijos vidaus rinkos kainų santykis148.  Nustatyta, kad bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų patikrintos eksporto į trečiąsias šalis kainos buvo didesnės nei Indonezijos vidaus rinkos kainos.149.  Atliekant tyrimą nebuvo įmanoma gauti atskirų nebendradarbiaujančių eksportuotojų duomenų. Atrodo, kad turimi oficialūs Indonezijos statistiniai duomenys apie vidutines viso Indonezijos eksporto kainas absoliučiais dydžiais nėra tikslūs, nes nurodomos žymiai didesnės eksporto kainos. Vis dėlto, remiantis ta pačia statistika galima spręsti, kad eksporto į trečiąsias šalis kainos buvo mažesnės nei eksporto į Sąjungą kainos. Tai rodytų, kad didelė Indonezijos eksporto į trečiąsias šalis dalis taip pat parduodama dempingo kainomis. Bet kuriuo atveju, iš Indonezijos eksporto statistikos matyti, kad eksporto kiekis gerokai sumažėjo, vadinasi, esant dabartiniam kainų lygiui Indonezijos eksportuotojai kenčia nuo Kinijos konkurencijos.150.  Eksporto į trečiąsias šalis ir Sąjungos kainų santykis151.  Nustatyta, kad bendradarbiaujančio gamintojo eksporto į trečiąsias šalis kainos iš esmės buvo didesnės nei Sąjungos kainų lygis. Tačiau apie likusius Indonezijos gamintojus iš turimų oficialių Indonezijos statistinių duomenų galima spręsti priešingai. Tai rodo, kad didelė Indonezijos eksportuotojų dalis net į trečiąsias šalis eksportuoja dempingo kainomis.152.  Iš eksporto į Sąjungą ir į kitas pasaulio šalis kainų skirtumo matyti Indonezijos eksportuotojų paskatos nukreipti eksportą į Sąjungą. Jei importuojamiems Kinijos kilmės produktams taikomos priemonės nustotų galioti, ši išvada būtų dar kartą patvirtinta.153.  Išvados dėl Indonezijos154.  Įvertinus minėtus veiksnius nustatyta, kad didelis eksporto iš Indonezijos į Sąjungos ir trečiųjų šalių rinkas kiekis buvo parduodamas dempingo kainomis, todėl buvo aiškus struktūrinis dempingo modelis. Atsižvelgiant į didelius Indonezijos eksportuotojų turimus nepanaudotus pajėgumus, į tai, kad nėra kitų didelių rinkų tokiems pajėgumams, ir į ES rinkos patrauklumą, panaikinus priemones Indonezijos eksportuojantiems gamintojams būtų paskatų į Sąjungos rinką nukreipti didelį kiekį dempingo kainomis.155.  Įvertinus pirmiau pateiktus duomenis ir informaciją, daroma išvada, kad, leidus nebetaikyti priemonių, dempingas iš Indonezijos tikriausiai tęsis arba pasikartos.156.  Pastabos atskleidus informaciją157.  Indonezijos valdžios institucijos į pranešimą, kad nebendradarbiaujantiems gamintojams gali būti taikomas 18 straipsnis, per nustatytą laiką neatsakė. Tačiau atskleidus informaciją Indonezijos valdžios institucijos ir vienas iš Indonezijos bendradarbiaujančių gamintojų teigė, kad abu bendradarbiaujantys Indonezijos gamintojai sudaro didelį Indonezijos pramonės segmentą. Suinteresuotosios šalys teigė, kad todėl turėtų būti laikoma, kad Indonezijos bendradarbiavimo lygis buvo didelis ir 18 straipsnis neturėtų būti taikomas. Be to, minėtos suinteresuotosios šalys teigė, kad keletas Indonezijos gamintojų per PTL į Sąjungą neeksportavo, todėl bendradarbiauti negalėjo. Galiausiai tvirtinta, kad dėl itin didelės Indonezijos eksporto dalies, tenkančios vienam bendradarbiaujančiam gamintojui, tuos bendradarbiaujančius gamintojus reikėtų laikyti tipiniais eksportuotojais, o tai, kad šios bendrovės dempingo nenustatyta, turėtų būti priežastimi Indonezijai nebetaikyti priemonių.158.  Reikėtų patikslinti, kad 18 straipsnis nebuvo taikomas tiems bendradarbiaujantiems gamintojams, kurių duomenys atliekant tyrimą buvo išsamiai išnagrinėti. Komisijos tarnybos, spręsdamos, ar likusiems Indonezijos gamintojams taikyti 18 straipsnį, ir negavusios iš tų suinteresuotųjų šalių jokių duomenų, galėjo pasikliauti tik geriausia turima informacija. Reikėtų priminti, kad, atlikdamos priemonių galiojimo termino peržiūras dempingo tęsimosi ir (arba) pasikartojimo tikimybei įvertinti, Komisijos tarnybos taip pat turi įvertinti su bendra eksportuojančios šalies pramonės padėtimi susijusius veiksnius, pvz., vidaus pajėgumus, gamybą bei kainas ir eksportą į trečiąsias šalis.159.  Kadangi nebendradarbiavusioms Indonezijos bendrovėms gamintojoms tenka didelė Indonezijos pramonės eksporto į Sąjungą, gamybos ir eksporto į trečiąsias šalis dalis, Komisija patvirtina, kad, kaip nurodyta 43 konstatuojamojoje dalyje, nebendradarbiaujantiems Indonezijos gamintojams taikomas 18 straipsnis.160.  Dėl prašymo eksportui iš Indonezijos nebetaikyti priemonių reikia pažymėti, kad Indonezijos valdžios institucijos nepateikė duomenų, dėl kurių reikėtų pakeisti Komisijos išvadą dėl bendradarbiaujančio eksportuotojo tipiškumo (40–60 % viso per PTL iš Indonezijos eksportuoto kiekio), kaip nurodyta 41 konstatuojamojoje dalyje. Todėl bendradarbiaujančio eksportuotojo, kuris, kaip nustatyta, nevykdė dempingo, negalima laikyti tipiniu, palyginti su visu eksportu iš Indonezijos. Kaip nurodyta 55 konstatuojamojoje dalyje, likęs kiekis iš Indonezijos buvo eksportuotas dempingo kainomis. Todėl patvirtinama išvada, kad ta dalis iš Indonezijos buvo toliau eksportuojama dempingo kainomis. Be to, nustačius dempingo pasikartojimo tikimybę (taip yra atlikus šią priemonių galiojimo termino peržiūrą) fakto, kad dempingas netęsiamas, negalima per se laikyti pakankama priežastimi nebetaikyti antidempingo priemonių. Todėl prašymo nebetaikyti priemonių, pagrįsto tuo, kad bendradarbiaujantis Indonezijos eksportuotojas nevykdo dempingo, priimti negalima.161.  Indonezijos valdžios institucijos ir vienas Indonezijos bendradarbiaujantis gamintojas taip pat paprašė atskleisti visus skaičius, susijusius su visu Indonezijos eksportu į Sąjungą. Tačiau reikia priminti, kad nenorint atskleisti neskelbtinų Indonezijos eksportuojančio gamintojo verslo duomenų tuos duomenis reikėjo indeksuoti (žr. 41 konstatuojamosios dalies pastabą). Tų skaičių indeksavimas pagrįstas maža rinka ir nedideliu suinteresuotųjų šalių skaičiumi. Vadinasi, yra pagrįstų priežasčių laikytis konfidencialumo, todėl prašymo atskleisti skaičius, susijusius su visu Indonezijos eksportu į Sąjungą priimti negalima.162.  Išvada dėl dempingo tęsimosi ir (arba) pasikartojimo tikimybės163.  Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus argumentus, daroma išvada, kad panaikinus priemones dempingas iš abiejų su šia peržiūra susijusių šalių greičiausiai tęsis.D. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE164.  Sąjungos pramonės apibrėžtis165.  Sąjungoje natrio ciklamatą gamina tik viena bendrovė pareiškėja – Productos Aditivos S.A . Todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje pateikiamą apibrėžtį ji laikoma Sąjungos pramone.166.  Sąjungos suvartojimas167.  Sąjungos suvartojimo duomenys grįsti bendru nagrinėjamojo produkto importo į Sąjungą kiekiu, remiantis Eurostato statistiniais duomenimis, ir bendru Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje patikrintu parduotu kiekiu. Atsižvelgiant į tai, kad šie duomenys gauti iš dviejų šaltinių ir kad informacija apie pareiškėjo pardavimą turėtų būti konfidenciali, toliau pateikiami indeksuoti duomenys apie suvartojimą.168.  Nagrinėjamuoju laikotarpiu natrio ciklamato suvartojimas Sąjungoje buvo 5 000–7 000 tonų. 2005–2006 m. jis išaugo 6 %, o 2006–2007 m. – 15 %. 2007 m. – TL jis sumažėjo 18 %.1 lentelėSąJUNGOS SUVARTOJIMAS2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. (PTL) |INDEKSAS | 100 | 106 | 122 | 103 |169.  Importas iš nagrinėjamųjų šalių170.  Kumuliacija171.  Komisija svarstė, ar importo dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių poveikį reikėtų vertinti bendrai, remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatytais kriterijais. Šiame straipsnyje nustatyta, kad kai atliekant antidempingo tyrimus tuo pat metu nagrinėjamas importas iš dviejų ar daugiau šalių, tokio importo poveikis vertinamas bendrai tik tada, jei nustatoma, kad a) dempingo skirtumas, apskaičiuotas importui iš kiekvienos šalies, yra didesnis nei pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje apibrėžtas de minimis , o importo iš kiekvienos šalies kiekis nėra nereikšmingas, ir b) atsižvelgiant į importuojamų produktų tarpusavio konkurencijos sąlygas ir importuotų produktų ir panašaus Sąjungos produkto konkurencijos sąlygas importo poveikį tikslinga vertinti bendrai.172.  Šiuo atžvilgiu visų pirma buvo nustatyta, kad kiekvienos nagrinėjamosios šalies nustatyti dempingo skirtumai buvo didesni nei de minimis . Be to, importo dempingo kainomis iš kiekvienos šių šalių kiekis nebuvo nereikšmingas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje. Iš tiesų, per PTL Kinijos ir Indonezijos importo kiekis sudarė apie 50 % Sąjungos suvartojimo. Apskaičiuojant importo kiekį, į importą ne dempingo kainomis atsižvelgta nebuvo.173.  Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad importo dempingo kainomis konkurencijos sąlygos buvo panašios į importo dempingo kaina bei panašaus Sąjungos produkto konkurencijos sąlygas. Buvo nustatyta, kad, nepaisant kilmės šalies, natrio ciklamatas, kurį gamina ir (arba) parduoda nagrinėjamosios šalys ir kurį gamina ir (arba) parduoda Sąjungos pramonė, konkuruoja tarpusavyje, nes jo pagrindinės savybės yra panašios, vartotojo požiūriu jį galima pakeisti, be to, jis platinama tais pačiais platinimo kanalais. Importo iš Kinijos, kuriam taikomos priemonės, ir importo dempingo kainomis iš Indonezijos kaina taip pat buvo panašaus dydžio. Be to, palyginus to paties prekybos lygio kainas nustatyta, kad dėl šių kainų priverstinai mažintos Sąjungos pramonės kainos.174.  Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus argumentus, nuspręsta, kad importas iš Kinijos, kuriam taikomos priemonės, ir importas dempingo kainomis iš Indonezijos atitinka pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatytus kriterijus ir kad tokio importo poveikį reikėtų vertinti bendrai.175.  Importo dempingo kainomis kiekis, kaina ir rinkos dalis176.  Importo dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos kiekio raida ir jo rinkos dalys nagrinėjamuoju laikotarpiu:2 lentelėVisas importas dempingo kainomis | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. (PTL) |Indeksas | 100 | 109 | 198 | 195 |3 lentelėImporto dempingo kainomis rinkos dalis | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. (PTL) |Indeksas | 100 | 103 | 161 | 189 |177.  Tiek importo dempingo kainomis kiekis, tiek jo rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu beveik padvigubėjo.178.  Importuojamo nagrinėjamojo produkto kainų raida ir kainodaros politika179.  Kainų raida180.  Importo dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių vidutinės svertinės kainos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:4 lentelėVidutinės importo dempingo kainos | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. (PTL) |Indeksas | 100 | 103 | 104 | 99 |181.  4 lentelėje pateiktų duomenų šaltinis – turimi statistiniai, tarp jų Eurostato, duomenys. Bendra importo į Sąjungą kainų tendencija rodo, kad kainos didėjo iki 2007 m., o po to per PTL mažėjo ir nukrito žemiau 2005 m. lygio.182.  Priverstinis kainų mažinimas183.  Priverstinam kainų mažinimui nustatyti Komisija rėmėsi bendradarbiaujančių Kinijos eksportuojančių gamintojų atliekant tyrimą pateikta informacija. Kitų tyrime nebendradarbiaujančių Kinijos ir Indonezijos gamintojų priverstinis kainų mažinimas nustatytas remiantis Eurostato duomenimis.184.  Priverstiniam kainų mažinimui skaičiuoti naudotas toks pat metodas, kaip per pirminį tyrimą. Importo iš eksportuojančių gamintojų kainos, įskaitant antidempingo muitus, palygintos su Sąjungos pramonės kainomis, remiantis svertiniais panašios kokybės produktų vidurkiais per PTL. Sąjungos pramonės kainos pakoreguotos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir palygintos su CIF importo kainomis Sąjungos pasienyje pridėjus antidempingo muitus ir muitus. Lygintos to paties prekybos lygio kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos, atskaičius lengvatas ir nuolaidas.5 lentelėPriverstinis kainų mažinimas | 2008 m. (PTL) |Kinija: |- Golden Time | 21,6 % |- Visos kitos bendrovės | 3,2 % |Indonezija: |- Visos kitos bendrovės | 18,7 % |185.  Importas iš kitų šaliųImportas iš kitų trečiųjų šalių nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo nereikšmingas (mažiau kaip 50 tonų per metus), todėl jis negalėjo turėti poveikio Sąjungos pramonės padėčiai.186.  Ekonominė Sąjungos pramonės padėtis187.  Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi, Komisija nagrinėjo visus ekonominius veiksnius ir rodiklius, turinčius poveikio Sąjungos pramonės būklei nuo 2005 m. iki PTL.188.  Siekiant užtikrinti verslo informacijos konfidencialumą, su Sąjungos pramone susijusią informaciją buvo būtina pateikti kaip indeksus.189.  Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas190.  2005 m. – PTL Sąjungos pramonės gamyba sumažėjo 13 %. Tuo pačiu laikotarpiu gamybos pajėgumai nepakito, tačiau sumažėjus gamybai pajėgumų naudojimas taip pat sumažėjo 10 %.6 lentelėIndeksuota informacija | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. (PTL) |Gamybos pajėgumai | 100 | 100 | 100 | 100 |Gamybos apimtis | 100 | 106 | 88 | 87 |Pajėgumų naudojimas | 100 | 106 | 88 | 87 |191.  Pardavimas Sąjungoje192.  Iš 7 lentelėje pateiktų duomenų matyti, kad Sąjungos pramonės pardavimo kiekis akivaizdžiai sumažėjo. Šią padėtį dar labiau apsunkina tai, kad bendras suvartojimas, kaip nurodyta 1 lentelėje, per tą patį laikotarpį padidėjo 3 %. 2005 m. – PTL Sąjungos pramonės rinkos dalis gerokai sumažėjo. Priešingai šiai tendencijai, nagrinėjamuoju laikotarpiu bendrai vertinamos dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos importuojamiems produktams tenkančios rinkos dalys (žr. 100 konstatuojamąją dalį) nuolat didėjo. Mažėjant pardavimo kiekiui Sąjungos pramonė padidino vieneto pardavimo kainas. Apskritai, nepaisant padidėjusių vieneto pardavimo kainų, Sąjungos pramonės natrio ciklamato pardavimas per PTL tebebuvo nuostolingas.7 lentelėIndeksuota informacija | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. (PTL) |Pardavimo kiekis | 100 | 93 | 81 | 72 |Rinkos dalis | 100 | 88 | 66 | 70 |Vieneto pardavimo kainos | 100 | 100 | 108 | 123 |193.  Atsargos194.  Sąjungos gamintojo atsargų lygis 2005 m. – PTL labai svyravo, o nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo beveik per pusę.8 lentelėIndeksas | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. (PTL) |Atsargos (tonomis) | 100 | 113 | 29 | 53 |195.  Pelningumas196.  Nepaisant bendro nedidelio pagerėjimo, Sąjungos pramonės pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat buvo neigiamas.197.  Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis198.  Sąjungos pramonės užimtumas nagrinėjamu laikotarpiu sumažėjo 19 %. Vieno darbuotojo našumas (apskaičiuotas pagamintų tonų skaičių padalijus iš darbuotojų skaičiaus) nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo. Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 5 %.9 lentelėIndeksuota informacija | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 m. (PTL) |Užimtumas | 100 | 88 | 91 | 81 |Vieno darbuotojo darbo sąnaudos | 100 | 99 | 81 | 105 |Vieno darbuotojo našumas | 100 | 121 | 97 | 107 |199.  Investicijos, investicijų grąža200.  Nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos sumažėjo beveik per pusę; iš to galima spręsti, kad Sąjungos gamintojo bendra padėtis buvo prasta. Investicijų grąžos lygis, išreikštas vienintelio Sąjungos gamintojo grynojo pelno ir ilgalaikio turto bendrosios buhalterinės vertės santykiu, kito taip pat, kaip ir pelningumas. Nagrinėjamuoju laikotarpiu jis sumažėjo beveik 80 %.10 lentelėIndeksuota informacija | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. (PTL) |Investicijos | 100 | 44 | 7 | 53 |Investicijų grąža | 100 | 54 | 20 | 21 |201.  Grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas didinti kapitalą202.  Sąjungos pramonės grynųjų pinigų srautą galima buvo įvertinti tik remiantis visa Sąjungos pramonės veikla. 2005 m. ji tebebuvo šiek tiek teigiama, tačiau vėliau pablogėjo ir likusią nagrinėjamojo laikotarpio dalį buvo neigiama. Dėl nagrinėjamuoju laikotarpiu patirtų nuostolių Sąjungos pramonei taip pat tapo sunkiau didinti kapitalą.203.  Dempingo dydis204.  Per PTL dempingas iš abiejų nagrinėjamųjų šalių, išskyrus bendradarbiaujantį Indonezijos eksportuojantį gamintoją, tęsėsi. Atsižvelgiant į visą iš nagrinėjamųjų šalių eksportuotą kiekį ir importo dempingo kainas, tokio poveikio negalima laikyti nereikšmingu.205.  Atsigavimas po buvusio dempingo206.  Importuojamam Kinijos ir Indonezijos kilmės natrio ciklamatui antidempingo priemonės buvo nustatytos 2004 m. kovo mėn. Pastebėta, kad šiuo laikotarpiu Sąjungos gamintojų padėtis tik iš dalies pagerėjo, kaip išsamiai paaiškinta pirmiau.207.  Išvada dėl žalos208.  Sąjungos rinkoje labai padaugėjo maža kaina iš Kinijos ir Indonezijos importuojamų produktų. Iš kai kurių žalos rodiklių matyti Sąjungos pramonės atsigavimo požymių, iš kitų – neigiama raida.209.  Atsižvelgiant į bendrai blogėjančią vienintelio Sąjungos gamintojo padėtį, į importo dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos kiekį ir į nustatytą didelį priverstinį kainų mažinimą, daroma išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinės žalos.210.  Importo dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių ir kitų veiksnių poveikis211.  Importo dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių poveikis212.  Kaip paaiškinta 100 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamuoju laikotarpiu bendrai vertinamo importo dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių kiekis ir rinkos dalis beveik padvigubėjo. Taip pat nustatyta, kad abi nagrinėjamosios šalys priverstinai mažino kainas. Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos pramonės padėties pablogėjimas akivaizdžiai sutapo su žymiai išaugusiu bendrai vertinamo importo dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos kiekiu, daroma išvada, kad dėl šio importo Sąjungos pramonei padaryta žala. Iš tiesų, importas dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos ėmė stipriau skverbtis į ES rinką ir užėmė didelę rinkos dalį, anksčiau priklausiusią Sąjungos gamintojui.213.  Kitų veiksnių poveikis214.  Komisija nagrinėjo, ar kiti, su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėjo būti susiję su Sąjungos gamintojui toliau daroma žala, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui dempingo kainomis.215.  Importo ne dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos poveikis216.  Importo ne dempingo kaina iš Kinijos ir Indonezijos kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat mažėjo. Atitinkamos tokio importo kainos buvo žymiai didesnės nei importo dempingo kainomis. Tuo remiantis, daroma išvada, kad importas ne dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos Sąjungos pramonės patirtai žalai įtakos neturėjo.217.  Eksporto rinkų rodikliai218.  Sąjungos gamintojo pardavimo eksportui į kitas nei ES šalis kiekis sudarė ne daugiau kaip 25 % viso pardavimo. Pardavimo eksportui (priešingai, nei pardavimo Sąjungoje) pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu pagerėjo, todėl pastarasis negalėjo turėti įtakos Sąjungos pramonės patirtai žalai.219.  Žaliavų kainų pokyčiai220.  Natrio ciklamato žaliavų kainų pokyčiai galėjo turėti neigiamos įtakos Sąjungos pramonės veiklai. Tačiau šio veiksnio nepakanka, kad nutrūktų patirtos žalos ir importo dempingo kainomis priežastinis ryšys. Pastarajam žaliavų kainų pokyčiai turėjo padaryti tokį pat poveikį, kaip Sąjungos gamintojo sąnaudoms, nes importas glaudžiai susijęs su naftos ir karbamido kainomis.221.  Vartojimo tendencijų pokyčiai222.  Rinkoje atsiradus naujiems produktams pakitusios vartojimo tendencijos natrio ciklamato suvartojimui ypatingo poveikio neturėjo. Iš tiesų, atrodo, kad natrio ciklamato ir tų naujų produktų negalima tiesiogiai pakeisti.223.  Išvada224.  Tuo remiantis, daroma išvada, kad dėl importo dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala ir kad nė vieno kito veiksnio nepakako šiam priežastiniam ryšiui nutraukti.E. ŽALOS TĘSTINUMO TIKIMYBĖ225.  Planuojamo kiekio ir kainų poveikis Sąjungos pramonės padėčiai panaikinus priemones226.  Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį importas iš su šia peržiūra susijusių šalių vertintas siekiant nustatyti, ar yra tikimybė, kad žala tęsis.227.  Atsižvelgiant į galimą poveikį Sąjungos pramonei pasibaigus priemonių galiojimo terminui, kartu su minėtais veiksniais buvo nagrinėjami toliau išvardyti veiksniai norint nustatyti dempingo tęsimosi tikimybę.228.  Kinija229.  Remiantis 40 konstatuojamojoje dalyje padaryta išvada, su šia peržiūra susiję eksportuotojai iš Kinijos toliau eksportuoja produktus dempingo kainomis. Taip pat panašu, kad į kitas trečiąsias šalis Kinija taip pat eksportuoja produktus dempingo kainomis, taigi nustatytas struktūrinis dempingo modelis.230.  Išnagrinėjus Kinijos turimus pajėgumus nustatyta, kad su šia peržiūra susijusių Kinijos bendrovių turimi nepanaudoti pajėgumai daug kartų viršija Sąjungos rinkos pajėgumus (žr. 61 konstatuojamąją dalį). Kitų trečiųjų šalių rinkų gebėjimas absorbuoti didelį papildomą Kinijos importo kiekį taip pat yra ribotas (žr. 63 konstatuojamąją dalį). Todėl, jei priemonės būtų panaikintos, Kinijos eksportuojantiems gamintojams būtų paskatų į Sąjungos rinką nukreipti didelį eksporto dempingo kainomis kiekį (žr. 65 konstatuojamąją dalį).231.  Iš nustatyto didelio dempingo ir priverstinio kainų mažinimo lygio matyti, kad minėtas produkto kiekis į Sąjungą būtų eksportuojamas dempingo kainomis, kurios būtų gerokai mažesnės už Sąjungos gamintojo kainas ir sąnaudas.232.  Bendras tokio eksporto kiekio ir kainų poveikis galėtų būti toks didelis, kad dėl jo blogėtų ir taip pavojinga Sąjungos pramonės padėtis. Tokiomis aplinkybėmis kainos tikriausiai būtų dar labiau smukdomos ir (arba) Sąjungos pramonės gamyba ir pardavimas dar labiau sumažėtų. Sąjungos pramonės finansinė padėtis dar pablogėtų, todėl žala būtų dar didesnė. Dėl tokių pokyčių vienintelis Sąjungos gamintojas gali būti priverstas nutraukti savo veiklą.233.  Indonezija234.  Atlikus tyrimą nustatyta, kad per PTL dempingas iš Indonezijos tęsėsi. Per tyrimą taip pat nustatyta, kad Indonezijos turimi nepanaudoti pajėgumai buvo daugiau nei trim ketvirtadaliais didesni nei Sąjungos rinkos pajėgumai ir netolimoje ateityje tikriausiai didės (žr. 75 konstatuojamąją dalį). Kadangi nėra pagrindo manyti, kad perteklinius pajėgumus galėtų absorbuoti kitos trečiųjų šalių rinkos arba vidaus rinka, leidus nebetaikyti priemonių, dėl šių pajėgumų gali padidėti mažesnėmis kainomis į Europos Sąjungą eksportuojamų produktų kiekis.235.  Kaip ir Kinijos atveju, iš nustatyto didelio dempingo ir priverstinio kainų mažinimo lygio matyti, kad produkto eksportas iš Indonezijos į Sąjungą būtų vykdomas dempingo kainomis, kurios būtų gerokai mažesnės už Sąjungos gamintojo kainas ir sąnaudas. Taigi bendras tokio eksporto kiekio ir kainų poveikis galėtų būti toks didelis, kad dėl jo dar labiau blogėtų ir taip pavojinga Sąjungos gamintojų padėtis ir vienintelis Sąjungos gamintojas gali būti priverstas nutraukti savo veiklą. Kaip ir Kinijos atveju, panašu, kad tuomet, kai Indonezijos eksporto į kitas trečiąsias šalis kainos yra mažesnės, nei atitinkamos eksporto į Europos Sąjungą kainos, Indonezija produktus taip pat eksportuoja dempingo kainomis, todėl aiškus struktūrinis dempingo modelis.236.  Išvada dėl žalos tęstinumo tikimybės237.  Sąjungos pramonė dėl importo dempingo kainomis patiria žalą kelerius metus ir šiuo metu jos ekonominė padėtis tebėra pavojinga.238.  Kaip nurodyta pirmiau, atlikus tyrimą nustatyta, kad per PTL Sąjungos pramonei tebebuvo daroma žala. Tai, kad žala tęsėsi, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį jau yra svarbus rodiklis, kad žala tikriausiai tęsis ir ateityje, todėl priemonių neturėtų būti atsisakyta.239.  Iš su importu susijusių nustatytų faktų matyti, kad tikriausiai ir toliau bus importuojamas didelis produkto kiekis dempingo kainomis ir kad dėl spaudimo mažinti kainas tikriausiai sustiprės dempingo kainomis importuojamo ir Sąjungoje pagaminto natrio ciklamato konkurencija. Atlikus tyrimą nenustatyta jokių kitų veiksnių, dėl kurių galėtų nutrūkti stiprus importo dempingo kainomis ir žalos, kurią patirtų Sąjungos pramonė, priežastinis ryšys.240.  Jei priemonės nebebūtų taikomos, Sąjungos pramonės padėtis dar labiau pablogėtų, o vienintelio Sąjungos gamintojo gyvavimui iškiltų pavojus.241.  Todėl daroma išvada, kad dėl importo dempingo kainomis iš Kinijos ir Indonezijos yra didelė tikimybė, kad Sąjungos pramonei bus toliau daroma žala.F. SĄJUNGOS INTERESAI242.  Įvadas243.  Vadovaujantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu nagrinėta, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. paraišką pateikusio Sąjungos gamintojo, importuotojų, tiekėjų ir (arba) naudotojų, interesai.244.  Sąjungos gamintojo pareiškėjo interesai245.  Reikia pažymėti, kad vienintelio Sąjungos gamintojo padėtis tapo nuostolinga dėl jo patirtų sunkumų konkuruojant su importu mažomis dempingo kainomis, kuris jau nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje užėmė didelę rinkos dalį ir nagrinėjamuoju laikotarpiu ją dar labiau padidino.246.  Manoma, kad Sąjungos gamintojui būtų naudinga, jei priemonės būtų taikomos toliau – tokiu būdu jis galėtų bent padidinti kiekį ir, galbūt, pardavimo kainas, ir gauti pakankamai pajamų, kad galėtų toliau investuoti į savo gamybos priemones. Tuo tarpu, jei priemonės nebūtų toliau taikomos, atsigauti būtų neįmanoma, o Sąjungos gamintojo patirta žala tęstųsi ir net sustiprėtų. Sąjungos gamintojo gyvybingumui kiltų rimtas pavojus, dėl kurio jis gal net nutrauktų savo veiklą, o dėl šios priežasties savo ruožtu sumažėtų pasiūla ir konkurencija rinkoje.247.  Importuotojų interesai248.  Inicijavus tyrimą, klausimynas buvo nusiųstas dvidešimčiai nesusijusiu importuotojų. Trys iš jų atsakė, kad jie nebevykdo veiklos nagrinėjamojo produkto rinkoje. Kiti du importuotojai atsakė į klausimyną. Bendradarbiaujančių nesusijusių importuotojų importas sudarė 7 % viso nagrinėjamojo importo.249.  Atlikus tyrimą nustatyta, kad labai svarbu, jog būtų keletas natrio ciklamato tiekėjų. Dėl kokybės ir maisto produktų saugos importuotojams svarbūs tiek Azijos, tiek Europos tiekimo šaltiniai.250.  Naudotojų interesai251.  Inicijavus tyrimą, klausimynas buvo nusiųstas trylikai galimų naudotojų, bet tik du iš jų Komisijai atsakė.252.  Pagrindiniai nagrinėjamojo produkto naudotojai Sąjungoje – maisto, gėrimų ir vaistų pramonė. Todėl nagrinėjamojo produkto paklausa priklauso nuo šių pramonės šakų padėties.253.  Apie save pranešusių naudotojų pelno dydis, susijęs su vartojimo grandies produktais, kuriuose naudojamas natrio ciklamatas, buvo didelis. Iš tiesų, antidempingo muitų poveikis jų bendroms sąnaudoms buvo toks mažas (mažesnis, nei 1 %), kad taikomos priemonės jiems neturėjo neproporcingo poveikio.254.  Tiekėjų interesai255.  Klausimynas buvo išsiųstas aštuoniems galimiems tiekėjams, tačiau nė vienas iš jų Komisijai neatsakė. Remiantis turima informacija, panašu, kad jų verslo dalis, susijusi su natrio ciklamatu, yra nereikšminga. Bet kuriuo atveju, jei vienintelio Sąjungos gamintojo padėtis toliau prastės, jo žaliavų tiekėjams dėl to gali būti padarytas tam tikras, nors ir nedidelis, bet neigiamas tiesioginis poveikis. Todėl pagrįsta daryti prielaidą, kad priemonės būtų naudingos ir tiekimo pramonei, nes jos padėtų išsaugoti vieną iš jų pirkėjų.256.  Išvada dėl Sąjungos interesų257.  Atsižvelgiant į visus minėtus veiksnius daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl nereikėtų nustatyti antidempingo priemonių.G. GALUTINĖS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS258.  Atsižvelgiant į pirmiau padarytas išvadas, importuojamam Kinijos ir Indonezijos kilmės nagrinėjamajam produktui nustatytas priemones reikėtų taikyti toliau,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis1. Importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos ir Indonezijos kilmės natrio ciklamatui, kurio KN kodas šiuo metu yra ex 2929 90 00 (TARIC kodas 2929 90 00 10), nustatomas galutinis antidempingo muitas.2. Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytiems produktams, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, yra tokia:Šalis | Bendrovė | Muito norma (EUR už kilogramą) | Papildomas TARIC kodas |Kinijos Liaudies Respublika: | Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian rajonas, Bao An, Shenzhen, 518102, Kinijos Liaudies Respublika | 0 | A471 |Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, ekonominė ir technologijų zona, Yangquan miestas, Shanxi 045000, Kinijos Liaudies Respublika | 0 | A472 |Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan pramonės rajonas, Buji miestelis, Shenzhen miestas, Guangdong provincija, Kinijos Liaudies Respublika | 0,11 | A473 |Visoms kitoms bendrovėms | 0,26 | A999 |Indonezija | PT. Golden Sari (chemijos pramonė), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin Nr. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonezija | 0,24 | A502 |Visoms kitoms bendrovėms | 0,27 | A999 |3. Jeigu prekės buvo sugadintos prieš jas išleidžiant į laisvą apyvartą, todėl faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina, siekiant nustatyti muitinę vertę, paskirstoma proporcingai pagal 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas[7], 145 straipsnį, antidempingo muito dydis, apskaičiuotas remiantis 2 dalimi, sumažinamas proporcingai faktiškai sumokėtai arba mokėtinai kainai.4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje […]Tarybos varduPirmininkas […] [1] OL L 343, 2009 12 22, p. 51.[2] OL C 56, 2009 3 10, p. 42.[3] OL L 343, 2009 12 22, p. 51.[4] OL L 72, 2004 3 11, p. 1.[5] OL C 56, 2009 3 10, p. 42.[6] Kadangi per PTL į Sąjungą eksportavo tik vienas bendradarbiaujantis Indonezijos gamintojas, siekiant užtikrinti konfidencialumą šis skaičius pateikiamas nurodant ribas.[7] OL L 253, 1993 10 11, p. 1.


				|

		52011PC0819

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl valstybių narių, kurios turi didelių finansinio stabilumo euro zonoje sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo /* KOM/2011/0819 galutinis - 2011/0385 (COD) */

			   	2011/0385 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
dėl valstybių narių, kurios
turi didelių finansinio stabilumo euro zonoje sunkumų arba kurioms
tokie sunkumai gresia, ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 136 straipsnį
kartu su 121 straipsnio 6 dalimi,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
atsižvelgdami į Europos Centrinio Banko
nuomonę,
teisės akto pasiūlymą perdavus
nacionaliniams parlamentams,
laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)
precedento neturinti pasaulinė krizė,
apėmusi pasaulį pastaruosius trejus metus, labai pakenkė
ekonomikos augimui ir finansiniam stabilumui ir sukėlė didelį
valstybių narių valdžios sektoriaus deficito ir skolos
būklės pablogėjimą, priversdama kai kurias iš jų
kreiptis finansinės pagalbos už Sąjungos sistemos ribų;
(2)
visiškas Sutartimi sukurtos Sąjungos
daugiašalės priežiūros sistemos ir galimų politikos
sąlygų, susijusių su šia finansine pagalba, nuoseklumas
turėtų būti įtvirtintas Sąjungos teisėje.
Valstybių narių, kurių valiuta yra euro, ekonomikos ir
finansų integracijai reikalinga griežtesnė priežiūra, kad
būtų išvengta finansinio stabilumo sunkumų patiriančios valstybės
narės užkrečiamojo poveikio likusioje euro zonos dalyje;
(3)
ekonominės ir fiskalinės priežiūros
intensyvumas turėtų būti proporcingas patiriamų
finansinių sunkumų dydžiui ir turėtų atitikti gautos
finansinės pagalbos, kuri gali būti skirtinga – nuo tiesiog
prevencinės paramos, grindžiamos reikalavimų atitikimo
sąlygomis, iki išsamios makroekonominio koregavimo programos,
apimančios griežtas politikos sąlygas, pobūdį;
(4)
jei valstybė narė, kurios valiuta yra
euro, patiria arba rizikuoja patirti rimtų finansinių sutrikimų,
jai turėtų būti taikoma griežtesnė priežiūra, siekiant
užtikrinti greitą jos normalios būklės atkūrimą ir
apsaugoti kitas euro zonos valstybes nares nuo galimo neigiamo šalutinio
poveikio. Ši griežtesnė priežiūra turėtų apimti
geresnę prieigą prie informacijos, reikalingos ekonominei, fiskalinei
ir finansinei situacijai įdėmiai stebėti, ir reguliarų
ataskaitų teikimą Ekonomikos ir finansų komitetui (EFK) arba
kuriam nors pakomitečiui, kurį pastarasis gali nurodyti tuo tikslu.
Tos pačios priežiūros sąlygos turėtų būti
taikomos valstybėms narėms, prašančioms prevencinės
pagalbos iš Europos finansinio stabilumo fondo (EFSF), Europos stabilumo
mechanizmo (ESM), Tarptautinio valiutos fondo (TVF) ar kitos tarptautinės
finansų institucijos;
(5)
valstybių narių, kurioms taikoma
makroekonominio koregavimo programa, ekonominės ir fiskalinės
situacijos priežiūra turėtų būti labai sugriežtinta.
Dėl visapusiško tokios programos pobūdžio kiti ekonominės ir
fiskalinės priežiūros procesai turėtų būti sustabdyti,
kol vykdoma makroekonominio koregavimo programa, siekiant išvengti
ataskaitų teikimo prievolės dubliavimo;
(6)
turėtų būti nustatytos
taisyklės, skirtos stiprinti dialogą tarp Sąjungos
institucijų, visų pirma, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos, ir
užtikrinti didesnį skaidrumą ir atskaitomybę;
(7)
priėmus sprendimą dėl valstybės
narės koregavimo programos nesilaikymo taip pat bus sustabdyti
Sąjungos fondų mokėjimai ar įsipareigojimai, kaip numatyta
Reglamento (ES) Nr. XXX, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros
fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės
ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir
žuvininkystės fondui, kurių veiklos gairės pateiktos Bendroje
strateginėje programoje, bendros nuostatos ir Europos regioninės
plėtros fondui, Europos socialiniam fondui ir Sanglaudos fondui taikytinos
bendrosios nuostatos, ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1083/2006, 21
straipsnio 6 dalyje,
PRIĖMĖ
ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Dalykas ir taikymo sritis
1.           Šiuo reglamentu nustatomos
valstybių narių, kurios turi didelių finansinio stabilumo
sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia ir (arba) kurios gauna arba
gali gauti finansinę pagalbą iš vienos ar kelių kitų
valstybių, Europos finansinio stabilumo fondo (EFSF), Europos finansinės
padėties stabilizavimo priemonės (EFSM), Europos stabilumo mechanizmo
(ESM) ar kitų tarptautinių finansų institucijų (IFI), kaip
antai Tarptautinio valiutos fondo (TVF), ekonominės ir biudžeto priežiūros
griežtinimo nuostatos.
2.           Šis reglamentas taikomas
valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro.
2 straipsnis
Valstybės narės, kurioms taikoma griežtesnė priežiūra
1.           Komisija gali nuspręsti
valstybei narei, turinčiai didelių finansinio stabilumo sunkumų,
taikyti griežtesnę priežiūrą. Tokiai valstybei narei suteikiama
galimybė iš anksto pareikšti savo nuomonę. Kas šešis mėnesius
Komisija sprendžia, ar reikia toliau taikyti griežtesnę
priežiūrą.
2.           Komisija sprendžia, ar
valstybei narei, kuri prevenciškai gauna finansinę pagalbą iš vienos
ar kelių kitų valstybių, EFSF, ESM ar kitos tarptautinės
finansų institucijos, kaip antai TVF, taikyti griežtesnę
priežiūrą. Komisija sudaro atitinkamų prevencinių
finansinės pagalbos priemonių sąrašą ir nuolat jį
atnaujina, atsižvelgdama į galimus EFSF, ESM ar kitos susijusios
tarptautinės finansų institucijos finansinės paramos politikos
pasikeitimus.
3.           2 dalis netaikoma valstybei
narei, prevenciškai gaunančiai finansinę pagalbą kredito linijos
forma, kuri nepriklauso nuo to, ar atitinkama valstybė narė
priėmė naujas politikos priemones, jei kredito linija
nepasinaudojama.
3 straipsnis
Griežtesnė priežiūra
1.           Valstybė narė,
kuriai taikoma griežtesnė priežiūra, konsultuodamasi ir
bendradarbiaudama su Komisija, veikiančia kartu su Europos Centriniu Banku
(ECB), imasi priemonių, skirtų sunkumų priežastims arba galimoms
priežastims šalinti.
2.           Europos Parlamento ir Tarybos
reglamento (ES) Nr. XXX 7 straipsnio 2, 3 ir 6 dalyse numatyta atidesnė
fiskalinės situacijos stebėsena taikoma valstybei narei, kuriai
taikoma griežtesnė priežiūra, nepriklausomai nuo perviršinio deficito
egzistavimo. Ataskaita pagal šio straipsnio 3 dalį pateikiama kas
ketvirtį.
3.           Komisijai paprašius,
valstybė narė, kuriai taikoma griežtesnė priežiūra:
(a)
nustatytu dažnumu pateikia Komisijai, ECB ir Europos
bankininkystės institucijai (EBI) išskaidytą informaciją apie
finansų įstaigų, kurias prižiūri nacionalinės
priežiūros institucijos, finansinę situaciją;
(b)
Europos bankininkystės institucijos
prižiūrima vykdo testavimą nepalankiausiomis sąlygomis arba jautrumo
analizę, kai reikia įvertinti bankų sektoriaus atsparumą
įvairiems makroekonominiams ir finansiniams sukrėtimams, kaip
nurodyta Komisijos ir ECB, ir pasidalija su jomis išsamiais rezultatais;
(c)
dalyvauja reguliariuose jos bankų sektoriaus
priežiūros gebėjimų vertinimuose, atliekamuose per specialų
EBI vykdomą tarpusavio vertinimą;
(d)
teikia visą informaciją, reikalingą
makroekonominiam disbalansui stebėti, kaip numatyta Europos Parlamento ir
Tarybos reglamente Nr. XXX dėl makroekonominio disbalanso prevencijos ir
naikinimo.
4.           Komisija kartu su ECB vykdo
reguliarius išvykstamuosius patikrinimus valstybėje narėje, kuriai
taikoma priežiūra, siekdama patikrinti, kokia pažanga padaryta
įgyvendinant 1, 2 ir 3 dalyse nurodytas priemones. Kiekvieną
ketvirtį ji teikia savo išvadas Ekonomikos ir finansų komitetui (EFK)
– arba kuriam nors pakomitečiui, kurį pastarasis gali nurodyti tuo
tikslu – ir įvertina, ar reikalingos tolesnės priemonės. Šie
išvykstamieji patikrinimai pakeičia Reglamento (EB) 1467/97 10a straipsnio
2 dalyje numatytą stebėseną vietoje.
5.           Kai nusprendžiama – remiantis
4 dalyje numatytu įvertinimu – kad reikalingos tolesnės
priemonės ir kad atitinkamos valstybės narės finansinė
situacija turi didelį neigiamą poveikį euro zonos finansiniam
stabilumui, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu kvalifikuota balsų
dauguma gali rekomenduoti atitinkamai valstybei narei kreiptis finansinės
pagalbos ir parengti makroekonominio koregavimo programą. Taryba gali
nuspręsti šią rekomendaciją paskelbti viešai.
6.           Kai rekomendacija pagal 5
dalį paskelbiama viešai:
(a)
atitinkamas Europos Parlamento komitetas gali
pakviesti atitinkamos valstybės narės atstovus pasikeisti
nuomonėmis;
(b)
atitinkamos valstybės narės parlamentas
gali pakviesti Komisijos atstovus pasikeisti nuomonėmis.
4 straipsnis
Informacija apie numatomus finansinės pagalbos prašymus
Valstybė
narė, norinti gauti finansinę pagalbą iš vienos ar kelių
kitų valstybių, EFSF, ESM, Tarptautinio valiutos fondo (TVF) ar kitos
institucijos, nepriklausančios Sąjungos sistemai, nedelsdama apie
savo ketinimus informuoja Tarybą, Komisiją ir ECB. Gavęs
Komisijos įvertinimą, EFK arba kuris nors pakomitetis, kurį
pastarasis gali nurodyti tuo tikslu, surengia šio numatomo prašymo
aptarimą.
5 straipsnis
Valstybės skolos tvarumo įvertinimas
Kai finansinės
pagalbos kreipiamasi į EFSF ar ESM, Komisija – kartu su ECB ir, kai
įmanoma, TVF – parengia atitinkamos valstybės narės
valstybės skolos tvarumo, taip pat valstybės narės gebėjimo
grąžinti numatomą finansinę pagalbą analizę ir
perduoda ją EFK arba kuriam nors pakomitečiui, kurį pastarasis
gali nurodyti tuo tikslu.
6 straipsnis
Makroekonominio koregavimo programa
1.           Valstybė narė,
gaunanti finansinę pagalbą iš vienos ar kelių kitų
valstybių, IMF, EFSF ar ESM, Komisijos, veikiančios kartu su ECB,
pritarimu parengia koregavimo programos, skirtos patikimai ir tvariai
ekonominei ir finansinei situacijai ir jos gebėjimui finansuoti visus savo
poreikius finansų rinkose atkurti, projektą. Koregavimo programos
projekte atsižvelgiama į esamas rekomendacijas, skirtas atitinkamai
valstybei narei pagal Sutarties 121, 126 ir (arba) 148 straipsnius – ir į
jos veiksmus jas įgyvendinant – kartu siekiant plėsti, stiprinti ir
gilinti reikalingas politikos priemones.
2.           Taryba, remdamasi Komisijos
pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma tvirtina koregavimo
programą.
3.           Komisija kartu su ECB stebi
pažangą, padarytą įgyvendinant koregavimo programą, ir kas
tris mėnesius informuoja EFK ar kurį nors pakomitetį, kurį
pastarasis gali nurodyti tuo tikslu. Atitinkama valstybė narė visapusiškai
bendradarbiauja su Komisija. Visų pirma, ji pateikia Komisijai visą
informaciją, kurią pastaroji laiko būtina programai
stebėti. Taikoma 3 straipsnio 3 dalis.
4.           Komisija, bendradarbiaudama
su ECB, kartu su atitinkama valstybe nare analizuoja, kokie jos koregavimo
programos pakeitimai gali būti reikalingi. Taryba, remdamasi Komisijos
pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma priima sprendimą dėl
koregavimo programos pakeitimų.
5.           Jeigu vykdant 3 dalyje
nurodytą stebėseną nustatomi dideli nukrypimai nuo
makroekonominio koregavimo programos, Taryba, remdamasi Komisijos
pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma gali nuspręsti, kad
atitinkama valstybė narė nevykdo koregavimo programoje nustatytų
politikos reikalavimų.
6.           Jei valstybė narė,
kuriai taikoma koregavimo programa, turi nepakankamai administracinių
pajėgumų arba patiria didelių problemų įgyvendindama
savo koregavimo programą, ji kreipiasi techninės pagalbos į
Komisiją.
7.           Atitinkamas Europos
Parlamento komitetas gali pakviesti atitinkamos valstybės narės
atstovus pasikeisti nuomonėmis apie pažangą, padarytą
įgyvendinant koregavimo programą.
8.           Atitinkamos valstybės
narės parlamentas gali pakviesti Komisijos atstovus pasikeisti
nuomonėmis apie pažangą, padarytą įgyvendinant koregavimo
programą.
7 straipsnis
Perviršinio deficito procedūros atitikimas
1.           Laikoma, kad koregavimo
programa ir jos pakeitimai, numatyti šio reglamento 6 straipsnyje,
pakeičia Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnyje numatytas
stabilumo programas.
2.           Jei atitinkamai valstybei
narei yra pateikta rekomendacija pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį
arba įspėjimas pagal Sutarties 126 straipsnio 9 dalį dėl
perviršinio deficito padėties ištaisymo:
(a)
laikoma, kad šio reglamento 6 straipsnyje numatyta
koregavimo programa taip pat atitinkamai pakeičia Tarybos reglamento (EB)
Nr. 1467/97 3 straipsnio 4a dalyje ir 5 straipsnio 1a dalyje numatytas
ataskaitas;
(b)
laikoma, kad minėtoje rekomendacijoje ir
įspėjime metiniai biudžeto tikslai koregavimo programoje, numatytoje
šio reglamento 6 straipsnio 3 dalyje, atitinkamai pakeičia metinius biudžeto
tikslus, numatytus pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4 dalį
ir 5 straipsnio 1 dalį. Jei atitinkamai valstybei narei yra pateiktas
įspėjimas pagal Sutarties 126 straipsnio 9 dalį, laikoma, kad
šio reglamento 6 straipsnio 3 dalyje numatyta koregavimo programa taip pat
pakeičia nurodymus dėl priemonių, kuriomis siekiama
įspėjime pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 5 straipsnio 1 dalį
numatytų tikslų;
(c)
laikoma, kad šio reglamento 6 straipsnio 3 dalyje
numatyta stebėsena pakeičia stebėseną, numatytą
Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 10 straipsnio 1 dalyje ir 10a straipsnyje,
ir stebėseną, kuria grindžiamas bet koks sprendimas, numatytas
Reglamento (EB) Nr. 1467/97 4 straipsnio 2 dalyje ir 6 straipsnio 2 dalyje.
8 straipsnis
Perviršinio disbalanso procedūros atitikimas
Tose
valstybėse narėse, kurioms taikoma makroekonominio koregavimo
programa, patvirtinta Tarybos pagal šio reglamento 6 straipsnio 2 dalį,
Reglamento (ES) Nr. XXX dėl makroekonominio disbalanso prevencijos ir
naikinimo įgyvendinimas sustabdomas. Sustabdymas galioja visą
makroekonominio koregavimo programos laikotarpį.
9 straipsnis
Europos ekonominės politikos koordinavimo semestro atitikimas
Laikoma, kad šio reglamento 6 straipsnio 3
dalyje numatyta stebėsena pakeičia Europos ekonominės politikos
koordinavimo semestro stebėseną ir vertinimą, numatytus
Reglamento (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros
stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo 2a
straipsnyje.
10 straipsnis
Reglamento (ES) Nr. XXX dėl euro zonos valstybių narių biudžeto
planų projektų stebėsenos ir vertinimo ir perviršinio deficito
padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų atitikimas
Reglamento (ES)
Nr. XXX dėl biudžeto planų projektų stebėsenos ir vertinimo
ir euro zonos valstybių narių perviršinio deficito padėties
ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų įgyvendinimas
sustabdomas tose valstybėse narėse, kurioms taikoma makroekonominio
koregavimo programa, patvirtinta Tarybos pagal šio reglamento 6 straipsnio 2
dalį. Sustabdymas galioja visą makroekonominio koregavimo programos
laikotarpį.
11 straipsnis
Priežiūra po programos įgyvendinimo
1.           Valstybei narei bus taikoma
priežiūra po programos įgyvendinimo, kol bus grąžinta ne mažiau
kaip 75 % finansinės pagalbos, gautos iš vienos arba kelių
kitų valstybių narių, EFSM, EFSF ar ESM. Taryba, remdamasi
Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma gali pratęsti po
programos įgyvendinimo vykdomos priežiūros trukmę.
2.           Taikoma 3 straipsnio 3 dalis.
Komisijos prašymu valstybė narė taip pat teikia informaciją,
nurodytą Reglamento (ES) Nr. XXX dėl biudžeto planų
projektų stebėsenos ir vertinimo ir euro zonos valstybių
narių perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo
bendrųjų nuostatų 7 straipsnio 3 dalyje.
3.           Komisija kartu su ECB vykdo
reguliarius išvykstamuosius patikrinimus valstybėje narėje, kuriai
taikoma priežiūra po programos įgyvendinimo, siekdama įvertinti
jos ekonominę, fiskalinę ir finansinę situaciją.
Kiekvieną pusmetį ji pateikia savo išvadas EFK – arba kuriam nors
pakomitečiui, kurį pastarasis gali nurodyti tuo tikslu – ir
įvertina, ar reikalingos taisomosios priemonės.
4.           Taryba, remdamasi Komisijos
pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma gali rekomenduoti valstybei
narei, kuriai taikoma priežiūra po programos įgyvendinimo, imtis
taisomųjų priemonių.
12 straipsnis
Balsavimas Taryboje
Dėl 2 straipsnio 1 dalyje, 3 straipsnyje,
6 straipsnio 2 ir 4 dalyse ir 11 straipsnio 4 dalyje nurodytų
priemonių balsuoja tik tie Tarybos nariai, kurie atstovauja
valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, o Taryba
sprendimą priima neatsižvelgdama į Tarybos nario, atstovaujančio
atitinkamai valstybei narei, balsą.
Pirmoje pastraipoje minėtų Tarybos
narių kvalifikuota balsų dauguma apskaičiuojama pagal Sutarties 238
straipsnio 3 dalies b punktą.
13 straipsnis
Pagalbos tipai ir paskolos, kurioms netaikomi 5 ir 6 straipsniai
5 ir 6
straipsnių nuostatos netaikomos prevenciškai teikiamai finansinei pagalbai
ir paskoloms, skirtoms finansų įstaigų kapitalui atkurti.
14 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja
dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas pagal Sutartis
privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas


|

52010PC0693

/* KOM/2010/0693 galutinis - NLE 2010/0336 */  Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. […]/2011 kuriuo nustatomos 2011 m. tam tikrų žuvų išteklių žvejybos Juodojoje jūroje galimybės

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.11.25KOM(2010) 693 galutinis2010/0336 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. […]/2011kuriuo nustatomos 2011 m. tam tikrų žuvų išteklių žvejybos Juodojoje jūroje galimybės  AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS110-  Pasiūlymo pagrindas ir tikslaiPagal 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką, bendrąja žuvininkystės politika (BŽP) siekiama užtikrinti, kad gyvieji vandens ištekliai būtų naudojami laikantis tvarių ekonominių, aplinkos ir socialinių sąlygų. Svarbi priemonė siekiant šio tikslo yra kiekvienais metais nustatomos žvejybos galimybės, t. y. bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK), kvotos ir žvejybos pastangų apribojimai.Šio pasiūlymo tikslas − nustatyti 2011 m. valstybių narių komerciškai svarbiausių Juodosios jūros žuvų išteklių žvejybos galimybes.-  Bendrosios aplinkybėsPagrindinė su pasiūlymu susijusi informacija išdėstyta Komisijos komunikate „Konsultacijos dėl 2011 m. žvejybos galimybių“ (COM(2010) 241 galutinis).Mokslines rekomendacijas dėl 2011 m. žvejybos Juodojoje jūroje galimybių 2010 m. lapkričio mėn. pateiks Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK, angl. STECF).Pasiūlymą sudaro vienas žvejybai Juodojoje jūroje valdyti 2011 m. svarbus skyrius; jame nustatomi BLSK ir kvotos.-  Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatosŽvejybos galimybės ir jų paskirstymo valstybėms narėms tvarka reglamentuojami kasmet. Naujausias reglamentas – 2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1287/2009, kuriuo nustatomos 2010 m. taikomos tam tikrų Juodosios jūros žuvų išteklių žvejybos galimybės ir susijusios sąlygos.-  Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisSiūlomos priemonės atitinka bendrosios žuvininkystės politikos tikslus bei taisykles ir yra suderinamos su Sąjungos darnaus vystymosi politika.KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS-  Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimasPagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais konsultuotasiKonsultuotasi su Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetu (ŽMTEK).Bendrija kasmet prašo ŽMTEK pateikti mokslines rekomendacijas dėl svarbių žuvų išteklių būklės. Tikimasi, kad rekomendacijos apims visus Juodosios jūros žuvų išteklius, kuriems siūloma nustatyti BLSK.-  Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisSu interesuotosiomis šalimis konsultuotasi Komisijos komunikatu „Konsultacijos dėl 2011 m. žvejybos galimybių“. Pasiūlymą moksliškai pagrįs ŽMTEK.-  Poveikio vertinimasLaukiant mokslinių rekomendacijų, galima manyti, kad, jei siūlomos priemonės bus įgyvendintos, ES laivų žvejybos Juodojoje jūroje galimybės sužvejojamų žuvų kiekio atžvilgiu pasikeis.Pasiūlymas yra ne tik trumpalaikis sprendimas, bet ir per ilgesnį laiką įgyvendintino metodo, kuriuo žvejybos mastas palaipsniui pritaikomas tol, kol bus užtikrintas ilgalaikis tausus žvejybos lygis, dalis.Todėl, taikant pasiūlyme nustatytą metodą, per vidutinės trukmės arba ilgąjį laikotarpį žvejybos galimybės sumažės, tačiau ilguoju laikotarpiu kvotos išliks stabilios arba padidės. Manoma, kad, taikant šį metodą, per ilgąjį laikotarpį poveikis aplinkai sumažės, nes žvejybos veikla bus pritaikyta, o iškraunamų žuvų kiekis nepakis arba padidės. Žvejybos veikla ilguoju laikotarpiu taps tausesnė.TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI-  Siūlomų veiksmų santraukaPasiūlymu nustatomi ES žvejybos rajonuose ir tarptautiniuose žvejybos rajonuose, kuriuose ES laivai vykdo žvejybos veiklą, taikomi leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimai siekiant bendrosios žuvininkystės politikos tikslo – užtikrinti biologiškai, ekonomiškai ir socialiai tausų žuvininkystės lygį.-  Teisinis pagrindasSutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 3 dalis.-  Subsidiarumo principasPasiūlymas priklauso Sąjungos išimtinei kompetencijai, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 3 straipsnio 1 dalies d punkte. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.-  Proporcingumo principasPasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytos priežasties.Bendroji žuvininkystės politika yra bendroji politika. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 3 dalį Taryba privalo priimti žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo priemones.Atitinkamu Tarybos reglamentu valstybėms narėms skiriamos žvejybos galimybės. Atsižvelgdamos į Reglamento Nr. 2371/2002 20 straipsnio 3 dalį, valstybės narės tas galimybes gali paskirstyti regionams arba veiklos vykdytojams taip, kaip jos mano esant tinkama. Taigi valstybės narės gali pasirinkti joms tinkamą socialinį ir (arba) ekonominį paskirtų žvejybos galimybių naudojimo modelį.Pasiūlymas papildomo finansinio poveikio valstybėms narėms neturi. Taryba šį reglamentą priima kasmet; viešos bei privačios priemonės jam įgyvendinti jau parengtos.-  Pasirinkta priemonėSiūloma priemonė – reglamentas.Tai žuvininkystės valdymo pasiūlymas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 3 dalį ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnį.POVEIKIS BIUDžETUIPasiūlymas ES biudžetui poveikio neturi.PAPILDOMA INFORMACIJA-  SupaprastinimasPasiūlymas supaprastinimui poveikio neturi.-  Persvarstymo, keitimo, laikino galiojimo sąlygaPasiūlymas teikiamas dėl 2011 m. metinio reglamento, todėl jame persvarstymo sąlygos nėra.-  Išsamus paaiškinimasŠiuo pasiūlymu nustatomos 2011 m. valstybių narių tam tikrų žuvų išteklių arba išteklių grupių žvejybos Juodojoje jūroje galimybės.Mokslinės rekomendacijos bus pateiktos tik lapkričio mėn. Tuo laikotarpiu BLSK nurodomi kaip pro memoriam . Gavus rekomendacijas, bus įtraukti kiekiai, grindžiami mokslinėmis rekomendacijomis.Valstybėms narėms skirti BLSK ir kvotos bus nurodyti priede.2010/0336 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. […]/2011kuriuo nustatomos 2011 m. tam tikrų žuvų išteklių žvejybos Juodojoje jūroje galimybėsEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:1.  Pagal Sutarties 43 straipsnio 3 dalį Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, priima žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo priemones.2.  Reglamente (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[1] reikalaujama atsižvelgiant į turimas mokslines rekomendacijas bei, visų pirma, į Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK, angl. STECF) parengtą ataskaitą nustatyti priemones, kuriomis reglamentuojama galimybė naudotis vandenimis bei ištekliais ir vykdyti tausią žvejybos veiklą.3.  Taryba privalo patvirtinti žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo pagal žvejybos rajoną arba žvejybos rajonų grupę priemones, įskaitant tam tikras su jomis funkciškai susietas sąlygas, jei tokių reikėtų. Žvejybos galimybės valstybėms narėms turėtų būti paskirstytos taip, kad kiekvienai valstybei narei būtų užtikrintas sąlyginis kiekvienos rūšies išteklių žvejybos arba žvejybos kiekviename rajone stabilumas, tinkamai atsižvelgiant į bendrosios žuvininkystės politikos tikslus, nustatytus Reglamentu (EB) Nr. 2371/2002.4.  BLSK turėtų būti nustatyti remiantis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir atsižvelgiant į biologinius, socialinius, ekonominius aspektus ir per konsultacijas su suinteresuotosiomis šalimis pareikštas nuomones, kartu užtikrinant vienodas veiklos sąlygas visiems žvejybos sektoriams.5.  Šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės naudojamos pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis[2], ypač jo 33 ir 34 straipsnius, susijusius su sužvejoto kiekio ir žvejybos pastangų registravimu ir duomenų apie žvejybos galimybių išnaudojimą perdavimu. Todėl reikia nurodyti kodus, kuriuos turi naudoti valstybės narės Komisijai siųsdamos duomenis, susijusius su išteklių, kuriems taikomas šis reglamentas, iškraunamų žuvų kiekiu.6.  Pagal 1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96, nustatančio bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas[3], 2 straipsnį reikia nustatyti išteklius, kuriems taikomos tame reglamente nurodytos įvairios priemonės.7.  Siekiant užtikrinti pragyvenimo šaltinį ES žvejams, svarbu, kad žvejybą šiuose rajonuose būtų galima pradėti 2011 m. sausio 1 d.,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:I SKYRIUS Taikymo sritis ir sąvokų apibrėžtys1 straipsnis DalykasŠiuo reglamentu nustatomos 2011 m. tam tikrų žuvų išteklių žvejybos Juodojoje jūroje galimybės.2 straipsnis Taikymo sritisŠis reglamentas taikomas ES laivams, vykdantiems veiklą Juodojoje jūroje.3 straipsnis ApibrėžtysŠiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:a) BŽVJK (angl. GFCM) – Bendroji žvejybos Viduržemio jūroje komisija;b) Juodoji jūra – geografinis BŽVJK reguliuojamas parajonis, apibrėžtas rezoliucijoje GFCM/33/2009/2;c) ES laivas – su valstybės narės vėliava plaukiojantis ir Sąjungoje įregistruotas žvejybos laivas;d) bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK) – kasmet leidžiamas sužvejoti kiekvieno išteklio kiekis;e) kvota – Sąjungai, valstybei narei arba trečiajai valstybei skirta BLSK dalis.II SKYRIUSŽvejybos galimybės4 straipsnis BLSK ir jų paskirstymasBLSK, jų paskirstymas valstybėms narėms ir funkciškai su jais susietos sąlygos, jei tokių yra, išdėstytos priede.5 straipsnis Specialiosios žvejybos galimybių paskirstymo nuostatosŠiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos nedarant poveikio:a) žvejybos galimybėms, kuriomis pasikeista pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį;b) perskirstymui pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 straipsnį;c) papildomiems žuvų kiekiams, kuriuos leidžiama iškrauti pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį;d) pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį perkeliamiems neišnaudotiems kiekiams;e) išskaitymui, atliekamam pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37, 105 ir 107 straipsnius.6 straipsnis Sužvejotų žuvų ir priegaudos iškrovimo sąlygosIšteklių, kuriems nustatyti leidžiamo sužvejoti kiekio apribojimai, žuvis galima laikyti laive arba iškrauti tik jeigu:a) žuvis sužvejojo kvotą turinčios valstybės narės laivai, ir ta kvota nėra išnaudota, arbab) sužvejotą kiekį sudaro Sąjungos kvotos dalis, kuri nebuvo paskirstyta valstybėms narėms kvotomis, ir ta Sąjungos kvota neišnaudota.III SKYRIUSBaigiamosios nuostatos7 straipsnis Duomenų perdavimasValstybės narės, pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 ir 34 straipsnius Komisijai siųsdamos duomenis apie iškrautus sužvejotų žuvų kiekius, naudoja šio reglamento priede nustatytus išteklių kodus.8 straipsnis ĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Jis taikomas nuo 2011 m. sausio 1 d.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkas PRIEDASLeidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimai, taikomi ES laivams rajonuose, kuriuose galioja pagal žuvų rūšis ir žvejybos rajoną nustatyti BLSKToliau pateiktose lentelėse nurodyti BLSK ir kvotos (tonomis gyvojo svorio) pagal išteklius ir su jais funkciškai susietos sąlygos, jei tokių yra.Žuvų ištekliai nurodyti abėcėlės tvarka pagal lotynišką rūšies pavadinimą. Toliau šio reglamento taikymo tikslais pateikiama lotyniškų ir bendrinių pavadinimų atitikmenų lentelė:Mokslinis pavadinimas | Triraidis kodas | Bendrinis pavadinimas |Psetta maxima | TUR | Paprastasis otas |Sprattus sprattus | SPR | Atlantinis šprotas |Rūšis | Paprastasis otas | Zona | Juodoji jūra |Psetta maxima | TUR/F3742C. |Bulgarija | pm | (1)(2)(3) (4) | Prevencinis BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. |Rumunija | pm | (1)(2)(3) (4) |ES | pm | (1)(2)(3) (4) |BLSK | Netaikoma |_________ |(1) Taikoma ši sąlyga: žvejyba neleidžiama iki 2011 m. vasario 15 d. Priegauda žvejojant kitų rūšių žuvis iki 2011 m. vasario 15 d. iškraunama ir išskaičiuojama iš atitinkamų kvotų. (2) Taikoma ši sąlyga: žvejybos veikla neleidžiama nuo balandžio 15 d. iki birželio 15 d. (3) Taikoma ši sąlyga: paprastiesiems otams žvejoti naudojamų dugninių statomų tinklų mažiausias leidžiamas akių dydis – 400 mm. (4) Taikoma ši sąlyga: mažiausias leidžiamų iškrauti žuvų dydis – 45 cm; šis dydis matuojamas pagal Reglamento (EB) Nr. 850/98 18 straipsnį. Visos sužvejotos žuvys, kurių dydis yra lygus mažiausiam leidžiamų iškrauti žuvų dydžiui arba už jį didesnis, turi būti iškrautos ir išskaičiuotos iš atitinkamų kvotų. |Rūšis | Atlantinis šprotas | Zona | Juodoji jūra |Sprattus sprattus | SPR/F3742C |Bulgarija | pm | Prevencinis BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. |Rumunija | pm |ES | pm |BLSK | Netaikoma |_________ |[1] OL L 358, 2002 12 31, p. 59.[2] OL L 343, 2009 12 22, p. 1.[3] OL L 115, 1996 5 9, p. 3.