				|

		52011PC0868

			Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1292/2007, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei /* KOM/2011/0868 galutinis - 2011/0423 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO
APLINKYBĖS
·      Pasiūlymo pagrindas ir tikslai
Šis pasiūlymas susijęs su Tarybos
reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina
iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau –
pagrindinis reglamentas) taikymu atliekant tyrimą dėl importuojamos
Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelės.
·      Bendrosios aplinkybės
Šis pasiūlymas teikiamas atsižvelgiant į
pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis
tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir
procedūrinius reikalavimus.
Šiuo metu galiojančios priemonės ‑
galutinis antidempingo muitas, nustatytas importuojamai Indijos kilmės
polietileno tereftalato (PET) plėvelei Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1292/2007
(OL L 288, 2007 11 6, p. 1) su paskutiniais
pakeitimais, padarytais Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES)
Nr. 469/2011 (OL L 129, 2011 5 17, p. 1.).
·      Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais
Netaikoma.
2.           KONSULTACIJŲ SU
SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
·      Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis
Su tyrimu susijusios suinteresuotosios šalys
turėjo galimybę ginti savo interesus atliekant tyrimą pagal
pagrindinio reglamento nuostatas.
·      Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas
Nepriklausomo tyrimo neprireikė.
·      Poveikio vertinimas
Šis pasiūlymas parengtas įgyvendinant
pagrindinį reglamentą.
Pagrindiniame reglamente nėra numatomas
bendras poveikio įvertinimas, tačiau jame pateiktas išsamus
būtinų įvertinti sąlygų sąrašas.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO
ASPEKTAI
·      Siūlomų veiksmų santrauka
2010 m. spalio 29 d. Komisija inicijavo
importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei
taikomų antidempingo priemonių dalinės tarpinės
peržiūros tyrimą, kurį atliekant nagrinėtas tik su Ester
Industries Ltd. (toliau – pareiškėjas) susijęs dempingas.
Peržiūra inicijuota, nes pareiškėjas – Indijos eksportuojantis
gamintojas – pateikė pakankamai prima facie įrodymų, kad
pasikeitė su dempingu susijusios aplinkybės, kurių pagrindu buvo
nustatytos priemonės, ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai.
Palyginus pareiškėjo normaliąją
vertę su jo eksporto į ES kainomis, peržiūros tiriamuoju
laikotarpiu nustatytas 8,3 proc. dempingo skirtumas, kuris yra gerokai
mažesnis nei bendrovei šiuo metu taikoma antidempingo muito norma.
Be to, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad
pakitusias aplinkybes, dėl kurių buvo inicijuota minėta
peržiūra, būtų pagrįstai galima laikyti ilgalaikėmis.
Todėl Tarybai siūloma priimti
pridedamą reglamento, kuriuo būtų iš dalies pakeista Ester
Industries Ltd. taikoma muito norma nustatant 8,3 proc. muito
normą, ir kuris turėtų būti paskelbtas Europos
Sąjungos oficialiajame leidinyje ne vėliau kaip 2012 m.
sausio 28 d., pasiūlymą.
·      Teisinis pagrindas
2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos
reglamentas (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo
kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių,
ypač jo 11 straipsnio 3 dalis.
·      Subsidiarumo principas
Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos
kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.
·      Proporcingumo principas
Pasiūlymas atitinka proporcingumo
principą dėl šios priežasties:
Veiksmų pobūdis aprašytas minėtame
pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį
sprendimą. Nuoroda apie Sąjungai, šalių vyriausybėms,
regionų ir vietos valdžios institucijoms, ūkinės veiklos
vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės bei
administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą
pasiūlymo tikslui netaikoma.
·      Pasirinkta priemonė
Siūloma priemonė – Tarybos reglamentas.
Kitos priemonės būtų netinkamos,
nes pagrindiniame reglamente kitų galimybių nenumatyta.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Pasiūlymas neturi poveikio Sąjungos
biudžetui.
2011/0423 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB)
Nr. 1292/2007, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas
importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2009 m.
lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009
dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis
nesančių valstybių[2]
(toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio
4 dalį ir 11 straipsnio 3, 5 ir 6 dalis,
atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau
– Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju
komitetu,
kadangi:
A. PROCEDŪRA
1.
Ankstesni tyrimai ir galiojančios
antidempingo priemonės
(1)
2001 m. rugpjūčio mėn.
Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001[3]
Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamai, inter
alia, Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei.
Nustatytos priemonės buvo ad valorem antidempingo muitas, kurio
dydis individualiai nurodytų eksportuojančių gamintojų
importuojamiems produktams buvo 0–62,6 proc., o visų kitų
bendrovių importuojamiems produktams buvo nustatyta 53,3 proc. muito
norma.
(2)
2001 m. rugpjūčio mėn. Sprendimu
2001/645/EB[4]
Komisija priėmė penkių Indijos gamintojų pasiūlytus
įsipareigojimus dėl kainų. 2006 m. kovo mėn. šių
įsipareigojimų priėmimas buvo atšauktas[5].
(3)
2006 m. kovo mėn. Reglamentu (EB)
Nr. 366/2006[6]
Taryba iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 nustatytas
priemones. Nustatyto antidempingo muito dydis buvo 0–18 proc.,
atsižvelgiant į galutinių kompensacinių muitų galiojimo
termino peržiūros išvadas, išdėstytas Reglamente (EB)
Nr. 367/2006[7].

(4)
2006 m. rugsėjo mėn., gavusi naujo
eksportuojančio gamintojo prašymą, Taryba Reglamentu (EB)
Nr. 1424/2006[8]
dėl vieno Indijos eksportuotojo iš dalies pakeitė Reglamentą
(EB) Nr. 1676/2001. Iš dalies pakeistu reglamentu neatrinktoms
bendradarbiaujančioms bendrovėms nustatytas 15,5 proc. dempingo
skirtumas, o susijusiai bendrovei nustatyta 3,5 proc. antidempingo muito
norma, atsižvelgiant į bendrovės eksporto subsidijų
skirtumą, nustatytą atlikus antisubsidijų tyrimą, po kurio
priimtas minėtas Reglamentas (EB) Nr. 367/2006. Bendrovei nebuvo
taikomas individualiai nustatytas kompensacinis muitas, todėl taikyta
visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
(5)
2007 m. lapkričio mėn., atlikus
priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio
reglamento 11 straipsnio 2 dalį, Taryba Reglamentu (EB)
Nr. 1292/2007[9]
importuojamai Indijos kilmės PET plėvelei nustatė galutinį
antidempingo muitą. Tuo pačiu reglamentu buvo baigta dalinė
tarpinė peržiūra pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio
3 dalį, per kurią nagrinėti tik vieno Indijos
eksportuojančio gamintojo dempingo aspektai.
(6)
Be to, Reglamentu (EB) Nr. 1292/2007 šios
priemonės ir toliau taikomos Brazilijai ir Izraeliui, išskyrus tam tikras
nuo priemonių atleistas bendroves. Šiuo atžvilgiu Reglamentas (EB)
Nr. 1292/2007 paskutinį kartą iš dalies pakeistas Reglamentu
(ES) Nr. 806/2010[10].
(7)
2009 m. sausio mėn., atlikus dalinę
tarpinę peržiūrą, kurią Komisija pradėjo savo
iniciatyva dėl penkių Indijos PET plėvelės gamintojų
subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 15/2009[11] iš
dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 1292/2007 šioms bendrovėms
nustatytus galutinius antidempingo muitus ir Reglamentu (EB) Nr. 367/2006
šioms bendrovėms nustatytus galutinius kompensacinius muitus.
(8)
Atsižvelgdama į tai, kad Reglamentu (EB)
Nr. 367/2006 nustatytas kompensacinio muito galiojimo terminas
baigėsi 2011 m. kovo 9 d., 2011 m. gegužės mėn.
Taryba Reglamentu (ES) Nr. 469/2011[12] iš dalies pakeitė Reglamentą (EB)
Nr. 1292/2007 ir pakoregavo antidempingo muito normas[13].
(9)
Šios tarpinės peržiūros pareiškėjui Ester
Industries Limited šiuo metu taikomas 29,3 proc. galutinis
antidempingo muitas.
2.
Prašymas atlikti dalinę tarpinę
peržiūrą
(10)
2010 m. liepos mėn. Komisija gavo
prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal
pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Prašymą,
kuriuo buvo prašoma tirti tik dempingo aspektus, pateikė eksportuojantis
Indijos gamintojas Ester Industries Limited (toliau – Ester arba
pareiškėjas). Prašyme pareiškėjas teigė, kad pasikeitė
aplinkybės, kuriomis remiantis buvo nustatytos priemonės, ir kad šie
pokyčiai yra ilgalaikiai. Pareiškėjas pateikė prima facie
įrodymų, kad nėra būtina toliau taikyti dabartinio lygio
priemonę ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą.
3.
Peržiūros inicijavimas
(11)
Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir
nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pateisinančių
dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija,
vadovaudamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi,
2010 m. spalio 29 d. Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
paskelbė pranešimą[14]
(toliau – pranešimas apie inicijavimą) apie dalinės tarpinės
peržiūros, per kurią nagrinėjamas tik su pareiškėju
susijęs dempingas, inicijavimą.
(12)
Pranešime apie inicijavimą paminėta, kad
atliekant dalinę tarpinę peržiūrą taip pat vertinama, ar,
atsižvelgiant į peržiūros išvadas, reikia iš dalies keisti iš
Reglamento (EB) Nr. 1292/2007 2 straipsnio 2 dalyje
konkrečiai nenurodytų nagrinėjamosios šalies
eksportuojančių gamintojų importuojamam nagrinėjamajam
produktui šiuo metu taikomą muito normą, t. y. visoms kitoms
Indijos bendrovėms taikomą antidempingo muito normą.
4.
Tyrimas
(13)
Atliekant dempingo lygio tyrimą
nagrinėtas 2009 m. spalio 1 d. – 2010 m. rugsėjo
30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba
PTL).
(14)
Komisija apie dalinės tarpinės
peržiūros tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė
pareiškėjui, eksportuojančios šalies valdžios institucijoms ir
Sąjungos pramonei. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė
teikti nuomonę raštu ir būti išklausytoms.
(15)
Siekdama gauti tyrimui reikalingos informacijos,
Komisija nusiuntė pareiškėjui klausimyną ir per tam tikslui
nustatytą laikotarpį gavo atsakymą.
(16)
Komisija rinko ir tikrino visą
informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga dempingui nustatyti.
Pareiškėjo patalpose buvo atliktas tikrinamasis vizitas.
B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR
PANAŠUS PRODUKTAS
1.
Nagrinėjamasis produktas
(17)
Šios peržiūros nagrinėjamasis produktas
yra tas pats kaip ir apibrėžtasis Reglamente (EB) Nr. 1292/2007 su
paskutiniais pakeitimais, kuriuo nustatytos galiojančios priemonės,
t. y. Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelė,
kurios KN kodai šiuo metu yra ex 3920 62 19 ir ex
3920 62 90.
2.
Panašus produktas
(18)
Kaip ir ankstesniuose tyrimuose, atliekant šį
tyrimą nustatyta, kad Indijoje pagaminta ir į Sąjungą
eksportuota PET plėvelė, Indijos vidaus rinkoje gaminama ir
parduodama PET plėvelė ir Sąjungos gamintojų Sąjungoje
gaminama ir parduodama PET plėvelė pasižymi tokiomis pačiomis
pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis ir
pagrindinė jos naudojimo paskirtis yra ta pati.
(19)
Todėl šie produktai yra laikomi panašiais,
kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.
C. DEMPINGAS
a) Normalioji vertė

(20)
Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio
2 dalį pirmiausia Komisija ištyrė, ar pareiškėjo panašaus
produkto pardavimas nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje buvo
tipiškas, t. y. ar bendras taip parduotas kiekis sudarė bent
5 proc. viso nagrinėjamojo produkto eksportui į
Sąjungą parduoto kiekio.
(21)
Po to Komisija nustatė tas vidaus rinkoje
bendrovės parduodamo panašaus produkto rūšis, kurios yra tokios
pačios, kaip ir eksportui į Sąjungą parduodamo produkto
rūšys, arba labai į jas panašios.
(22)
Toliau nagrinėta, ar pareiškėjo
kiekvienos rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas,
t. y. ar kiekvienos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis
sudarė bent 5 proc. tos pačios rūšies produkto pardavimo
į Sąjungą apimties. Toliau pagal pagrindinio reglamento
2 straipsnio 4 dalį nagrinėta, ar tipiškais kiekiais
parduotų tam tikrų rūšių produktų pardavimas vykdytas
įprastinėmis prekybos sąlygomis.
(23)
Nustatant atitinkamos rūšies produkto pelningo
pardavimo nepriklausomiems pirkėjams dalį nagrinėta, ar
kiekvienos rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje tipiškais kiekiais
galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos
sąlygomis. Visais atvejais, kai vidaus rinkoje įprastomis prekybos
sąlygomis parduotas pakankamas tam tikros rūšies produkto kiekis,
normalioji vertė buvo grindžiama faktine vidaus rinkos kaina,
apskaičiuota kaip svertinis viso tos rūšies produkto pardavimo vidaus
rinkoje per PTL vidurkis.
(24)
Kitų rūšių produktų, kurių
pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas arba kurie nebuvo parduodami
įprastomis prekybos sąlygomis, normalioji vertė
apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio
3 dalį. Normalioji vertė buvo apskaičiuota prie
eksportuotų tam tikros rūšies produktų gamybos
sąnaudų, prireikus pakoreguotų, pridėjus pagrįstą
pardavimo, bendrųjų ir administracinių sąnaudų
procentinę dalį ir pagrįstą pelno dydį pagal
pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies pirmą sakinį
remiantis faktiniais duomenimis, susijusiais su tiriamo eksportuojančio
gamintojo panašaus produkto gamyba ir pardavimu įprastomis prekybos
sąlygomis.
b) Eksporto kaina
(25)
Atliekant ankstesnę tarpinę
peržiūrą, po kurios priimtas Reglamentas (EB) 366/2006, buvo
nustatyta, kad minėti įsipareigojimai dėl kainų darė
įtaką ankstesnėms eksporto kainoms ir todėl jos nėra
patikimos siekiant nustatyti eksporto raidą ateityje. Toje tarpinėje
peržiūroje, atsižvelgiant į tai, kad Ester
nagrinėjamąjį produktą dideliais kiekiais pardavė
pasaulio rinkoje, eksporto kainą nuspręsta nustatyti remiantis
trečiosioms šalims faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis
kainomis.
(26)
Primenama, kad įsipareigojimų dėl
kainų priėmimas buvo atšauktas 2006 m. kovo mėn.,
t. y. anksčiau kaip prieš trejus metus iki dabartinio PTL. Todėl
įsipareigojimai dėl kainų nedarė įtakos Ester
eksporto į Sąjungą kainoms dabartiniu PTL. Taigi, galima daryti
išvadą, kad jos gali būti laikomos patikimomis siekiant nustatyti
eksporto raidą ateityje.
(27)
Kadangi pareiškėjas visas prekes eksportavo
į Sąjungą tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams, pagal
pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kainos buvo
nustatytos remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis
nagrinėjamojo produkto kainomis.
c) Palyginimas
(28)
Vidutinė svertinė normalioji vertė
buvo palyginta su vidutine svertine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis
EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygmeniu. Siekiant užtikrinti
teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą,
vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi buvo
atsižvelgta į veiksnių, kurie turėjo įtakos kainoms ir
kainų palyginamumui, skirtumus. Todėl, koreguojant prireikus ir
pateisinamais atvejais, deramai atsižvelgta į vežimo ir draudimo
sąnaudų, tvarkymo, krovos ir papildomų išlaidų,
pareiškėjo sumokėtų komisinių, finansinių ir pakavimo
sąnaudų skirtumus.
(29)
Pareiškėjas teigė, kad, palyginus su
ankstesniu tarpinės peržiūros tyrimu, jis savo pirkėjams
siūlo didesnę cheminių dangų įvairovę ir kad
reikėtų į tai atsižvelgti priskiriant nagrinėjamąjį
produktą skirtingoms produktų rūšims. Tačiau bendrovė
neįrodė, kad skirtingos cheminių dangų rūšys
turėjo įtakos kainų palyginamumui ir, svarbiausia, ji
neįrodė, kad pirkėjai vidaus rinkoje ir ES eksporto rinkoje
nuolat mokėjo skirtingas kainas priklausomai nuo cheminės dangos
rūšies. Todėl turėtų būti ir toliau taikomas
toks pats, ankstesnių tyrimų metu taikytas produktų
klasifikacijos principas, o šis teiginys turi būti atmestas.
(30)
Be to, pareiškėjas teigė, kad
reikėtų koreguoti eksporto kainą remiantis lengvatomis, gautomis
eksportuojant pagal Muito sumažinimo leidimo sistemą (toliau ‑ MSLS)
po eksporto. Šiuo atžvilgiu buvo nustatyta, kad pagal šią schemą,
eksportuojant nagrinėjamąjį produktą gauti eksporto
kreditai galėjo būti naudojami bet kokių produktų importo muitams
kompensuoti arba laisvai parduodami kitoms bendrovėms. Be to,
nėra apribojimo, kad importuotos prekės turėtų būti
naudojamos tik nagrinėjamojo eksportuojamo produkto gamybai. Ester
neįrodė, kad lengvata, gauta pagal MSLS, turėjo įtakos
kainų palyginamumui, ir, svarbiausia, bendrovė neįrodė, kad
dėl tokių MSLS lengvatų pirkėjai vidaus rinkoje nuolat
mokėjo skirtingas kainas. Todėl teiginys atmestas.
(31)
Pareiškėjas taip pat teigė, kad
reikėtų koreguoti eksporto kainą atsižvelgiant į lengvatas,
gautas pagal Gamybos priemonių eksportui skatinti schemą (toliau ‑
GPESS) ir Eksporto kreditų schemą. Šiuo atžvilgiu reikia
pažymėti, kad taip pat kaip ir kitų schemų atveju nėra
apribojimo, kad importuotos prekės pagal GPESS turėtų būti
naudojamos tik nagrinėjamojo eksportuojamo produkto gamybai. Antra,
pareiškėjas nepateikė jokių įrodymų, kad esama aiškios
sąsajos tarp eksportuojamų prekių kainos nustatymo ir pagal
GPESS ir Eksporto kreditų schemą gautų lengvatų. Galiausiai
pareiškėjas neįrodė, kad pagal šias dvi schemas gautos
lengvatos turėjo įtakos kainų palyginamumui, ir, svarbiausia,
kad dėl tokių GPESS ir Eksporto kreditų schemos lengvatų
pirkėjai vidaus rinkoje nuolat mokėjo skirtingas kainas. Todėl
šis teiginys turi būti atmestas.
d) Dempingo skirtumas
(32)
Kaip nustatyta pagrindinio reglamento
2 straipsnio 11 dalyje, kiekvienos rūšies produkto vidutinė
svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies
nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina. Gavus
pastabų dėl atskleistų faktų, toliau išdėstytų 44
ir 45 konstatuojamosiose dalyse, nustatyta, kad procentais išreikštas CIF
kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas yra
8,3 proc.
D. ILGALAIKIS PASIKEITUSIŲ
APLINKYBIŲ POBŪDIS
(33)
Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio
3 dalį taip pat buvo tiriama, ar pasikeitusios aplinkybės gali
būti pagrįstai laikomos ilgalaikėmis.
(34)
Atlikus šio aspekto tyrimą paaiškėjo, kad
Ester iš tiesų ėmėsi priemonių siekdama sumažinti
sąnaudas ir pagerinti efektyvumą. Svarbiausia, bendrovė modernizavo
ir pastatė naują gamybos liniją. Be to, gerokai padidėjus
gamybai, labai sumažėjo pridėtinės išlaidos. Efektyviau (iš
arčiau esančių tiekėjų) įsigydama žaliavų
bendrovė taip pat sugebėjo gerokai sumažinti krovinių vežimo
išlaidas. Šis išlaidų sumažėjimas turėjo tiesioginio poveikio
dempingo skirtumui. Todėl šias pasikeitusias aplinkybes galima laikyti
ilgalaikėmis.
(35)
Eksporto kainos atžvilgiu tyrimu nustatyta, kad Ester
kainodaros politika ilgą laiką (nuo 2006 m. (kada
įsipareigojimas buvo panaikintas) iki 2010 m. (beveik PTL pabaiga))
buvo ganėtinai stabili. Atsižvelgiant į minėtą kainų
stabilumą ir į tai, kad pasikeitė Ester eksporto į
Sąjungą kainos nustatymo metodas, kaip aprašyta 24 ir 25
konstatuojamosiose dalyse, tikėtina, kad naujai apskaičiuotas
dempingo skirtumas yra ilgalaikis.
(36)
Todėl laikyta, kad yra mažai tikėtina,
kad aplinkybės, dėl kurių inicijuota ši tarpinė
peržiūra, artimiausiu metu keistųsi taip, kad turėtų
įtakos per tarpinę peržiūrą padarytoms išvadoms. Taigi
daroma išvada, kad pasikeitusios aplinkybės yra ilgalaikės ir kad
tolesnis dabartinio lygio priemonės taikymas nėra pagrįstas.
E. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS
(37)
Vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad
atrinktų bendrovių vidutinis dempingo skirtumas turėtų
būti perskaičiuotas, jei atlikus dabartinę tarpinę
peržiūrą Ester (kuri buvo viena iš atrinktų
bendrovių) būtų nustatytas mažesnis nei anksčiau
apskaičiuotas dempingo skirtumas. Primenama, kad pagal pagrindinio
reglamento 11 straipsnio 3 dalį dabartinė dalinė tarpinė
peržiūra skirta tik pareiškėjo, individualaus eksportuotojo ‑ Ester,
dempingo skirtumui peržiūrėti. Todėl atliekant
tyrimą nagrinėtos tik konkrečios pareiškėjo
aplinkybės, atsižvelgiant į visus svarbius ir tinkamai dokumentais
pagrįstus įrodymus[15].
Šiuo pagrindu padarytos išvados netaikomos kitoms atrinktoms
bendrovėms ar kitiems nagrinėjamosios šalies eksportuojantiems
gamintojams.
(38)
Laikoma, kad atrinktų bendrovių vidutinio
dempingo skirtumo nustatymas pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio
6 dalį tokiomis aplinkybėmis yra teisiškai neįmanomas ir
ekonominiu atžvilgiu netikslingas dėl toliau išdėstytų
priežasčių. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad
atrinktų bendrovių vidutinis dempingo skirtumas skaičiuojamas
tik tuomet, jei atliekant tam tikrą tyrimą laikoma, kad eksportuotojų
yra tiek daug, kad atskirai tirti visus bendradarbiaujančius
eksportuotojus pernelyg apsunkintų institucijas ir trukdytų užbaigti
tyrimą laikantis pagrindiniame reglamente nustatytų privalomų
terminų. Tuomet daroma prielaida, kad dempingo skirtumų svertinio
vidurkio skaičiavimas remiantis atrinktų eksportuotojų dempingo
skirtumais atitinka neatrinktų bendradarbiaujančių
eksportuotojų dempingo skirtumus. Taip gali būti tik tada, jei
toks skaičiavimas yra atliekamas remiantis to paties laikotarpio dempingo
skirtumais. Nei vienos iš minėtų aplinkybių nėra
atliekant tik vienai iš pradžių atrinktai bendrovei skirtą
dalinę tarpinę peržiūrą, tokią, kaip šis tyrimas. Todėl
daroma išvada, kad, atsižvelgiant į dabartinės dalinės
tarpinės peržiūros faktines aplinkybes, 9 straipsnio
6 dalies nuostatos akivaizdžiai netaikomos.
(39)
Reikia atkreipti dėmesį, kad Pranešime
apie inicijavimą esantis teiginys, pagal kurį „jeigu bus nustatyta,
kad pareiškėjui taikomas priemones reikėtų panaikinti arba iš
dalies pakeisti, gali prireikti koreguoti muito, šiuo metu taikomo
nagrinėjamajam produktui, importuojamam iš kitų Indijos
bendrovių, normą“[16],
reiškia, kad po peržiūros muitas gali būti padidinamas siekiant
išvengti priemonių vengimo. Kadangi pareiškėjo muitas yra
sumažinamas, minėta Pranešimo apie inicijavimą nuostata netaikytina.
(40)
Atsižvelgiant į 37‑39 konstatuojamosiose
dalyse išdėstytas priežastis, teiginys, kad atrinktų bendrovių
vidutinis dempingo skirtumas turėtų būti perskaičiuotas,
turi būti atmestas.
(41)
Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie
esminius faktus ir aplinkybes, kuriomis remiantis buvo ketinama siūlyti iš
dalies keisti pareiškėjui taikomą muito normą, ir suteikta
galimybė pateikti pastabų.
(42)
Pareiškėjas pakartojo tvirtinimus dėl 29
konstatuojamojoje dalyje minėtos produktų klasifikacijos, taip pat
prašymą koreguoti eksporto kainą dėl sąlyginio
apmokestinimo muitais lengvatų pagal MSLS, GPESS ir Eksporto kreditų
schemą, kaip aprašyta 30 ir 31 konstatuojamosiose dalyse. Kadangi nebuvo
pateikta naujų duomenų, kurie turėtų įtakos Komisijos
nustatytiems faktams, šie teiginiai turėjo būti atmesti.
(43)
Be to, pareiškėjas užginčijo FOB pagrindu
sudarytų sandorių CIF vertės apskaičiavimo metodą.
Nustatydama vieneto CIF vertę Komisija susiejo bendrovės
sumokėtas bendras krovinių vežimo išlaidas su visais eksporto
sandoriais, įskaitant FOB sandorius. Bendrovė teigė, kad bendros
krovinių vežimo išlaidos turėjo būti siejamos tik su CIF
sandoriais. Šis teiginys buvo priimtas.
(44)
Galiausiai pareiškėjas teigė, kad buvo
atimtas ne visas atrinktų bendrovių pardavimas nustatant dempingo
skirtumą. Šis teiginys taip pat priimtas.
(45)
Atlikus peržiūros tyrimą, siūlomas
koreguotas dempingo skirtumas ir antidempingo muito norma, taikytini Ester
Industries Limited pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui,
yra 8,3 proc.
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Tarybos reglamento (EB) Nr. 1292/2007
2 straipsnio 2 dalies lentelės įrašas dėl Ester
Industries Limited pakeičiamas taip:
 Ester Industries Limited, DLF City, Phase II, Sector 25, Gurgaon, Haryana - 122022, Indija || 8,3 || A026
2 straipsnis
Šis reglamentas
įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir
tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L 343,
2009 12 22, p. 51.
[2]               OL L 343,
2009 12 22, p. 51.
[3]               OL L 227,
2001 8 23, p. 1.
[4]               OL L 227,
2001 8 23, p. 56.
[5]               OL L 68,
2006 3 8, p. 37.
[6]               OL L 68,
2006 3 8, p. 6.
[7]               OL L 68,
2006 3 8, p. 15.
[8]               OL L 270,
2006 9 29, p. 1.
[9]               OL L 288,
2007 11 6, p. 1.
[10]             OL L 242,
2010 9 15.
[11]             OL L 6,
2009 1 10, p. 1.
[12]             OL L 129,
2011 5 17, p. 1.
[13]             Pranešimas
apie galiojimo pabaigą, OL C 68, 2011 3 3, p. 6.
[14]             OL C 294,
2010 10 29, p. 10.
[15]             2010 m.
gruodžio 17 d. Bendrojo Teismo sprendimas, EWRIA ir kiti prieš Komisiją,
T-369/08, 7 ir 79 punktai ir juose cituojama teismo praktika.
[16]             2010 m.
kovo 29 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 270/2010
(OL L 84, 2010 3 31, p. 13), kuriuo iš dalies keičiamas
Reglamentas (EB) Nr. 452/2007 (OL L 109, 2007 4 26, p. 12),
nustatantis galutinį antidempingo muitą importuojamoms, inter alia,
Kinijos Liaudies Respublikos kilmės lyginimo lentoms.


title: Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas dėl bendrųjų pagrindinės informacijos perkamosios galios paritetams teikimo ir jų apskaičiavimo bei sklaidos taisyklių nustatymo

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52006PC0135

Pasiūlymas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas dėl bendrųjų pagrindinės informacijos perkamosios galios paritetams teikimo ir jų apskaičiavimo bei sklaidos taisyklių nustatymo  /* KOM/2006/0135 galutinis - COD 2006/0042 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 2006.3.22KOM(2006) 135 galutinis2006/0042 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASdėl bendrųjų pagrindinės informacijos perkamosios galios paritetams teikimo ir jų apskaičiavimo bei sklaidos taisyklių nustatymo(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Kodėl reikia perkamosios galios paritetų (PGP) reglamento?PGP yra valiutų perskaičiavimo kursai, kuriais nacionalinėmis valiutomis išreikšti ekonominiai rodikliai perskaičiuojami bendra valiuta, tuo pačiu metu atsižvelgiant į kainų lygio skirtumus bei tokiu būdu leidžiant palyginti gryną bendrojo vidaus produkto (BVP) ir jo suvestinių rodiklių apimtį tarp šalių.PGP reglamento tikslas būtų susisteminti Europos Sąjungos (ES) valstybių narių ir Eurostato darbą, nuveiktą apskaičiuojant metinius PGP, ir tokiu būdu suteikti tam darbui įstatyminį pagrindą. Pačiame reglamente nebūtų numatytas naujas darbas, o tik įvesti nauji kokybės kontrolės elementai; taip pat reglamentu nebūtų stengiamasi aprėpti kitų sričių, pavyzdžiui, kainų palyginimo apskritai.Struktūrinių fondų reglamentas, Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1260/1999, įstatyminę pareigą apskaičiuoti BVP perkamosios galios pagrindu nustato Komisijai. Naujas teisės aktas šioje srityje suteikia galimybę paaiškinti nacionalinės valdžios institucijų vaidmenį ir atsakomybę renkant šiuos statistinius duomenis ir juos perduodant Eurostatui.Teisinio pagrindo PGP apskaičiavimui sukūrimas turėtų padidinti skaidrumą, savalaikiškumą ir viso PGP apskaičiavimo proceso kokybę tiek nacionaliniuose statistikos institutuose (NSI), tiek Eurostate. Reglamento, kaip priemonės pagerinti bendrą PGP kokybę, naudojimas gali būti laikomas tikslu ne vien Eurostatui, kaip suderintų duomenų rengėjui, bet ir pačioms šalims.2. Pagrindiniai ekonominiai faktai2.1 BVP palyginimasBVP, vienas svarbiausių suvestinių nacionalinių sąskaitų rodiklių, glausta forma parodo visos ūkio subjektų veiklos tam tikroje ekonominėje teritorijoje ir per tam tikrą laikotarpį, paprastai vienerius metus, rezultatus. BVP apskaičiuojamas pagal nacionalinių sąskaitų sistemą, kuri ES yra 1995 m. Europos integruotų ekonominių sąskaitų sistema (ESS 95). BVP ir jo suvestiniai rodikliai yra esminiai makroekonominės analizės ir ekonominės politikos rodikliai. BVP gali būti matuojamas gamybos, išlaidų ir pajamų atžvilgiu. PGP apskaičiavimui ypač svarbus yra išlaidų matas. Jis parodo, kokiu mastu šalies ekonomikos pagamintos (arba importuotos) prekės ir paslaugos naudojamos privačiam vartojimui, viešam vartojimui, kapitalo formavimui arba eksportui.Ekonominiams suvestiniams rodikliams, pavyzdžiui, BVP, palyginti tarptautiniu mastu, pirmiausia reikia, kad suvestinių rodiklių matavimo pagrindas lyginamose šalyse būtų nuoseklus, o antra, kad būtų naudojamas palyginamas mato vienetas. Suvestinių rodiklių matavimo pagrindo nuoseklumas pasiekiamas laikantis ESS 95.Šalių BVP išlaidų verčių skirtumai atitinka ne tik „prekių ir paslaugų apimties“ komponentą, bet ir „kainų lygio“ komponentą, kuris kartais gali pasiekti didelį mastą (vertė gaunama kainą padauginus iš apimties). Todėl siekiant realiai palyginti apimtis, labai svarbu naudoti perskaičiavimo koeficientus (erdvinius defliatorius), kurie atspindi kainų lygio skirtumus tarp šalių.Kaip perskaičiavimo koeficientus naudojant valiutų kursus, tokio realaus skirtingose šalyse pagamintų ir naudojamų prekių bei paslaugų palyginimo atlikti neįmanoma. Taip yra todėl, kad valiutų kursus sąlygoja įvairūs valiutų paklausą ir pasiūlą veikiantys veiksniai, tokie, kaip tarptautinė prekyba ir palūkanų normų diferencialai. Kitaip tariant, valiutų kursai paprastai atspindi kitus elementus, o ne vien tik kainų skirtumus.PGP tarp įvairių šalių valiutų buvo specialiai parengti, kad būtų galima juos naudoti kaip erdvinio perskaičiavimo koeficientus.2.2 Kas yra PGP?PGP yra valiutų perskaičiavimo kursai, kuriais nominaliomis nacionalinėmis valiutomis išreikšti ekonominiai rodikliai perskaičiuojami bendra dirbtine valiuta, vadinama perkamosios galios standartu (PGS), kuri išlygina skirtingų nacionalinių valiutų perkamąją galią bei tokiu būdu leidžia reikšmingai palyginti gryną BVP ir jo suvestinių rodiklių apimtį tarp šalių. Kitaip tariant, PGP yra tiek kainų defliatoriai, tiek valiutų konverteriai, perskaičiavimo metu pašalinantys kainų lygių skirtumus tarp šalių.Suvestiniai ekonominiai apimties rodikliai, išreikšti PGS, gaunami jų pradinę vertę nacionalinės valiutos vienetais padalinus iš atitinkamo PGP. Už 1 PGS nuperkamas tas pats sutartas prekių ir paslaugų kiekis visose šalyse, tuo tarpu tam pačiam prekių ir paslaugų kiekiui atskirose šalyse nupirkti, priklausomai nuo nacionalinio kainų lygio, reikės skirtingų nacionalinės valiutos vienetų sumų. Tokiu būdu, šalių BVP, išreikšti PGS, kaip perskaičiavimo koeficientus naudojant PGP, atspindi gryną apimties palyginimą, kadangi kainų lygio komponentas yra pašalinamas.Euro zonos valstybėse narėse įvedus eurą, pirmą kartą kainas tarp šių šalių galima lyginti tiesiogiai. Tačiau atskirose euro zonos šalyse euro perkamoji galia skiriasi, priklausomai nuo nacionalinių kainų lygių. Todėl siekiant nustatyti grynus suvestinius apimties rodiklius, išreikštus PGS, vis dar būtina apskaičiuoti PGP. Kitaip tariant, ne euro zonos šalims PGP yra valiutų konverteriai ir pašalina skirtingų kainų lygių poveikį, tuo tarpu euro zonos šalims jie atlieka tik pastarąją, kainų defliatoriaus, funkciją.Kasmetinio daugiašalio proceso metu PGP apskaičiuojami kaip palyginamų prekių ir paslaugų krepšelio kainų santykių tarp įvairių šalių vidurkiai. Šie krepšeliai atrenkami taip, kad atspindėtų visą aiškiai apibrėžtų išlaidų klasifikacijų rinkinį, bei atitiktų įvairių šalių vartojimo struktūrą.3. PGP naudojimas Komisijoje3.1 Struktūriniai fondai ir Sanglaudos fondasStruktūrinių fondų reforma ir struktūrinių fondų išplėtimas į naujas valstybes nares įgyvendinti Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1260/1999 ir 2003 m. Stojimo akto II priedu, kurio 15 dalis pavadinta „Regioninė politika ir struktūrinių instrumentų koordinavimas“. Pirmasis nustato bendrąsias struktūrinių fondų nuostatas dabartiniam laikotarpiui ir numato, kad reikalavimus struktūrinių fondų asignavimams atitinka regionai, kurių BVP vienam gyventojui, apskaičiuotas perkamosios galios paritetais pagal Bendrijos duomenis, yra mažesnis nei 75 % Bendrijos vidurkio. Jame taip pat nurodoma, kad kriterijai turi būti apskaičiuojami remiantis objektyviais statistiniais duomenimis. Galima daryti išvadą, kad panašios nuostatos bus taikomos ir ateinančiu laikotarpiu, kuris prasidės 2007 m. Antrasis teisės aktas pakeičia šiuos principus, kad jie apimtų ir naująsias valstybes nares.Šis naujas teisinis pagrindas skiriasi nuo ankstesnės situacijos, kai vienintelė įstatyminė nuoroda į PGP struktūrinių fondų atveju buvo daroma Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2052/88 konstatuojamojoje dalyje, kuria buvo paprasčiausiai numatyta: „Kadangi [. . .] šis sąrašas turėtų apimti administracinio NUTS (Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūra) II lygio regionus, kurių BVP vienam gyventojui, apskaičiuotas perkamosios galios paritetais, yra mažesnis nei 75 % Bendrijos vidurkio, . . . ”. Reglamente įgyvendinimo sąlyga nebuvo numatyta. Šiuo metu struktūrinių fondų reikalavimų laikomasi derinant regionines BVP vertes ir nacionalinius PGP.Sanglaudos fondą įsteigiančiame reglamente (1994 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1164/94) numatoma, kad Bendrijos uždavinys – skatinti valstybių narių ekonominę ir socialinę sanglaudą bei solidarumą, o Sanglaudos fondas yra priemonė tam pasiekti. Šio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje nurodoma, kad: „Fondas finansiškai prisideda prie projektų, kurie padeda siekti Europos Sąjungos sutartyje nustatytų tikslų aplinkos apsaugos ir transeuropinių transporto infrastruktūros tinklų srityse valstybėse narėse, kurių bendrasis nacionalinis produktas (BNP), tenkantis vienam gyventojui ir nurodytas perkamosios galios paritetais, yra mažesnis nei 90% Bendrijos vidurkio“. Todėl Sanglaudos fondo reglamentu Komisijai taip pat nustatoma įstatyminė pareiga apskaičiuoti perkamosios galios paritetus.3.2 Koregavimo koeficientaiNors reglamente pagrindinis dėmesys skiriamas konkrečiam tikslui – gauti kainų duomenis tarptautiniam BVP palyginimui atlikti, juo taip pat nustatomas teisinis pagrindas kainų rinkimo veiklai, kuri yra būtina, siekiant įgyvendinti didelę dalį teisinių Komisijos reikalavimų, susijusių su Tarnybos nuostatų 64 straipsniu. Kitaip tariant, apskaičiuojant PGP surinktos kainos taip pat naudojamos koregavimo koeficientams, taikytiniems Europos Bendrijų pareigūnų ir kitų tarnautojų atlyginimui ir pensijoms pagal Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygas. Tarnybos nuostatų 1 straipsnyje reikalaujama: „ekonominiai paritetai skaičiuojami taip, kad kiekviena bazinė sudėtinė dalis galėtų būti patikrinama tiesioginio tyrimo metu bent kartą per penkerius metus“.3.3 Kainų palyginimasKomisijoje didėja duomenų, susijusių su erdviniu kainų, ypač vartotojų kainų, palyginimu, poreikis. Šį poreikį paskatino keletas politikos poreikių, ypač bendrosios rinkos kainų konvergencijos stebėsena, kainų rodiklių patobulinimas viešųjų pirkimų rinkų veikimui stebėti ir kainų konvergencijai euro zonoje nuo euro įvedimo stebėti. Kainų lygio indeksai bendro privataus namų ūkių vartojimo lygyje, gauti apskaičiuojant PGP, jau minimi kaip struktūriniai rodikliai Komisijos struktūrinių rodiklių komunikate ir Komisijos metinėje apibendrintoje veiklos ataskaitoje Europos Vadovų Tarybai.Vartotojų apsaugos požiūriu, taip pat egzistuoja poreikis stebėti plataus asortimento vartojimo prekių kainų skirtumus visoje ES. Didelė dalis šių reikalavimų, ypač bendresniame lygyje, gali būti įgyvendinti kaip šalutinis platesnės PGP programos produktas.Taigi kainų palyginimas yra ypač svarbus kelioms Bendrijos politikos kryptims, pavyzdžiui, bendrosios rinkos vystymui ir EPS stebėsenai dėl kainų konvergencijos bei vartotojų apsaugai, susijusiai su kainų skirtumų nustatymu. PGP darbo programoje, kaip apibrėžiama šiame siūlomame reglamente, nebūtinai bus pateikiami visi šiems kitiems tikslams reikalingi duomenys, tačiau ja bus bent sudaryta sistema, kuri galės būti naudojama kaip pagrindas papildomam kainų palyginimo darbui. Be to, jokia šio reglamento nuostata netrukdo Komisijai tirti ir analizuoti naujų alternatyvių kainų duomenų šaltinių. Tokie tyrimai šiuo metu atliekami Komisijoje, siekiant ištirti brūkšninio kodo skaitytuvo duomenų tinkamumą ir internetą, kaip tarptautinio kainų palyginimo šaltinį.4. IšvadaSuvestiniai ekonominiai rodikliai, perskaičiuoti bendra valiuta, naudojant PGP, yra plačiai naudojami Komisijoje. PGP yra tiek ekonominiu, tiek politiniu požiūriu esminiai rodikliai ES.Komisija yra įstatymiškai atsakinga už BVP apskaičiavimą perkamosios galios pagrindu; tačiau valstybės narės šiuo metu nėra teisiškai įpareigotos bendradarbiauti. Atsižvelgiant į tai, kad pats šio darbo pobūdis yra daugiašalis, jei bent viena šalis atsisakytų suteikti paramą, tai pakenktų visam apskaičiavimo procesui. Todėl svarbu sukurti stabilią, privalomą ir patikimą teisinę sistemą, kuria būtų galima užtikrinti savalaikį šių duomenų pateikimą.2006/0042 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASdėl bendrųjų pagrindinės informacijos perkamosios galios paritetams teikimo ir jų apskaičiavimo bei sklaidos taisyklių nustatymo(Tekstas svarbus EEE)EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 285 straipsnio 1 dalį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[1],atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[2],laikydamiesi Sutarties[3] 251 straipsnyje nustatytos tvarkos,kadangi:1.  Siekiant palyginti valstybių narių bendrojo vidaus produkto (BVP) dydį, Bendrijai iškyla esminis poreikis turėti perkamosios galios paritetus (PGP), atspindinčius valstybių narių kainų lygio skirtumus.2.  Bendrijos PGP turi būti rengiami pagal suderintą metodiką, neprieštaraujančią 1996 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentui (EB) Nr. 2223/1996 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Bendrijoje[4] (ESS 95), nustatančiam bendrąją nacionalinių sąskaitų sudarymo valstybėse narėse sistemą.3.  1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1260/1999, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų[5], 3 straipsnio 1 dalis turi būti skaitoma kartu su 2003 m. Stojimo akto II priedo 15 dalimi „Regioninė politika ir struktūrinių instrumentų koordinavimas“. Šioje 3 straipsnio 1 dalyje numatoma, kad regionai, nurodyti 1 tiksle, yra regionai, atitinkantys NUTS (Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūra) II lygį, kurių BVP vienam gyventojui, apskaičiuotas perkamosios galios paritetais pagal Bendrijos duomenis, yra mažesnis nei 75 % Bendrijos vidurkio. Neturint regioninių PGP, regionų, kurie galėtų gauti struktūrinių fondų paramą, sąrašui sudaryti turėtų būti naudojami nacionaliniai PGP; be to, jais galima remtis nustatant kiekvienam regionui skirtinas finansavimo sumas.4.  1994 m. gegužės 16 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1164/94, įsteigiančio Sanglaudos fondą[6], 2 straipsnio 1 dalis turi būti skaitoma kartu su 2003 m. Stojimo akto II priedo 15 dalimi „Regioninė politika ir struktūrinių instrumentų koordinavimas“. Šio 2 straipsnio 1 dalyje numatoma, kad Fondas finansiškai prisideda prie projektų, kurie padeda siekti Europos Sąjungos sutartyje nustatytų tikslų aplinkos apsaugos ir transeuropinių transporto infrastruktūros tinklų srityse valstybėse narėse, kurių bendrasis nacionalinis produktas (BNP), tenkantis vienam gyventojui ir apskaičiuotas perkamosios galios paritetais, yra mažesnis nei 90 % Bendrijos vidurkio, ir kurios yra priėmusios programą Sutarties 104c straipsnyje nustatytoms ekonominės konvergencijos sąlygoms įgyvendinti.5.  Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatų 1 straipsnyje numatoma, kad Tarnybos nuostatų 65 straipsnio 1 dalyje numatytos peržiūros tikslams Eurostatas kiekvienais metais, iki spalio pabaigos privalo parengti pranešimą apie pragyvenimo išlaidų Briuselyje pasikeitimus, Briuselio ir tam tikrų valstybių narių vietų ekonominius paritetus bei centrinės valdžios valstybinėje tarnyboje mokamų darbo užmokesčių perkamosios galios pokyčius.6.  Europos Sąjungoje galiojanti metodika ir praktika, kurias kaip atskiras statistikos programas šiuo metu reglamentuoja 1997 m. vasario 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 322/1997 dėl Bendrijos statistikos[7], ateityje turi būti įtrauktos į teisinę sistemą.7.  Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką [8].8.  Konsultuotasi su Statistikos programų komitetu, įsteigtu 1989 m. birželio 19 d. Tarybos sprendimu Nr. 89/382/EEB, Euratomas, įsteigiančiu Europos Bendrijų Statistikos programų komitetą[9], kaip numatyta šio sprendimo 3 straipsnyje,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisTikslasŠio reglamento tikslas yra nustatyti bendrąsias pagrindinės informacijos perkamosios galios paritetams (PGP) teikimo bei jų apskaičiavimo ir sklaidos taisykles. PGP atspindi tik kainų lygių skirtumus ir išlaidų svorius.2 straipsnisTaikymo sritis1. Pagrindinė teiktina informacija yra duomenys, reikalingi apskaičiuoti PGP ir užtikrinti jų kokybę.Ši pagrindinė informacija apima kainas, BVP išlaidų suskirstymą ir kitus I priede numatytus duomenis.2. PGP apskaičiuojami remiantis nacionalinėmis vidutinėmis metinėmis prekių ir paslaugų kainomis, naudojant pagrindinę informaciją, susijusią su ekonomine valstybių narių teritorija, kaip numatyta „ESS 95“ sistemoje, nustatytoje 1996 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2223/1996 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Bendrijoje (ESS 95).3. PGP apskaičiuojami pagal II priede išvardytas pagrindines kategorijas, atitinkančias susijusius BVP klasifikatorius, apibrėžtus Reglamente (EB) Nr. 2223/1996.3 straipsnisSąvokosŠiame reglamente vartojamos tokios sąvokos:a) „perkamosios galios paritetai“ arba „PGP“ — erdviniai defliatoriai ir valiutų konverteriai, pašalinantys kainų lygių skirtumų tarp šalių poveikį ir leidžiantys palyginti BVP komponentų apimtį bei kainų lygius;b) „PGS“ (perkamosios galios standartas) — bendras pasirinktas dirbtinis valiutos vienetas, naudojamas Europos Sąjungoje išreikšti suvestinių ekonominių rodiklių apimtį, siekiant erdvinius palyginimus atlikti tokiu būdu, kad būtų pašalinti šalių kainų lygio skirtumai;c) „kainos“ — pirkėjų kainos, kurias moka galutiniai vartotojai;d) „išlaidų svoriai“ — BVP išlaidų komponentų dalys dabartinėmis kainomis;e) „pagrindinė kategorija“ — žemiausias prekių ar paslaugų suvestinių rodiklių lygis BVP suskirstyme, kuriam apskaičiuojami paritetai;f) „prekė ar paslauga“ — tiksliai apibrėžtas produktas arba paslauga, naudojami kainoms stebėti;g) „tikroji ir sąlyginė nuoma“ suprantama taip, kaip ji apibrėžta Komisijos sprendime 95/309/EB, Euratomas[10];h) „kompensacija darbuotojams“ suprantama taip, kaip ji apibrėžta Tarybos reglamente (EB) Nr. 2223/1996[11];i) „laiko koregavimo koeficientai“ — koeficientai, naudojami tyrimo metu gautoms vidutinėms kainoms koreguoti, siekiant gauti metines vidutines kainas;j) „erdvinio koregavimo koeficientai“ – koeficientai, naudojami vienoje ar daugiau vietų ekonominėje valstybės narės teritorijoje gautoms vidutinėms kainoms koreguoti, siekiant gauti nacionalines vidutines kainas;k) „reprezentatyvios prekės ir paslaugos“ — tai tokios prekės ar paslaugos, kurios pagrindinės kategorijos bendrųjų santykinių išlaidų atžvilgiu yra svarbiausios arba laikomos svarbiausiomis iš nacionalinėse rinkose įgytų prekių ar paslaugų;l) „reprezentatyvumo rodikliai“ — tai rodikliai, nurodantys tas prekes ar paslaugas, kurias šalys pasirinko kaip reprezentatyvias.m) „ekvireprezentatyvumas“ – savybė, būtina pagrindinės kategorijos prekių ar paslaugų sąrašui sudaryti, kai kiekviena šalis gali nurodyti kainas tokio reprezentatyvių produktų skaičiaus, kuris pagal produktų ir kainų lygių įvairiarūšiškumą yra proporcingas pagrindinei kategorijai ir išlaidoms tai kategorijai;(n) „tranzityvinis“ [„tranzityvumas“ kaip toks neegzistuoja] — savybė, kai tiesioginio bet kurių dviejų šalių palyginimo rezultatas yra toks pat kaip netiesioginio palyginimo su bet kuria kita šalimi rezultatas;o) „klaida“ — neteisingos pagrindinės informacijos naudojimas arba netinkamas apskaičiavimo tvarkos taikymas;p) „ataskaitiniai metai“ — kalendoriniai metai, kurių metiniai rezultatai pateikiami;q) „pastovumas“ — kai pradžioje apskaičiuojant vienos šalių grupės rezultatus, o vėliau — didesnės šalių grupės rezultatus, pirmosios šalių grupės PGP vis tiek išsaugomi.4 straipsnisVaidmenys ir atsakomybė1. Komisija atsako už:a) pagrindinės informacijos teikimo koordinavimą;b) PGP apskaičiavimą ir paskelbimą;c) PGP kokybės užtikrinimą pagal 7 straipsnį;d) metodikos parengimą konsultuojantis su valstybėmis narėmis;(e) galimybės valstybėms narėms pateikti pastabas dėl PGP rezultatų prieš paskelbimą užtikrinimą ir, kad Komisija (Eurostatas) į tokias pastabas tinkamai atsižvelgs.Šias užduotis Komisijos vardu vykdo Eurostatas.2. Teikdamos pagrindinę informaciją valstybės narės laikosi I priede numatytos tvarkos.Pasibaigus duomenų įteisinimo procesui valstybės narės pateikia raštišką tyrimo rezultatų, už kuriuos jos atsakingos, patvirtinimą, kaip nurodyta I priedo 5.2 punkte.Jos patvirtina duomenų rinkimo metodiką ir patikrina duomenų patikimumą, įskaitant Komisijos (Eurostato) pateiktus pagrindinės informacijos punktus.5 straipsnisPagrindinės informacijos perdavimas1. Valstybės narės perduoda I priede išvardytą pagrindinę informaciją Komisijai (Eurostatui) pagal galiojančias Bendrijos duomenų perdavimo nuostatas.2. I priede išvardyta pagrindinė informacija perduodama laikantis tame priede nurodyto techninio formato ir terminų.3. Tais atvejais, kai pagrindinės informacijos punktus valstybėms narėms pateikia Komisija (Eurostatas), Komisija persiunčia metodo aprašymą, kad valstybės narės galėtų atlikti patikimumo patikrinimą.6 straipsnisStatistiniai vienetai1. I priede išvardyta pagrindinė informacija gaunama arba iš statistinių vienetų, kaip numatyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 696/1993[12], arba iš kitų šaltinių, teikiančių duomenis, atitinkančius I priedo 5.1 punkte numatytus kokybės reikalavimus.2. Statistiniai vienetai, į kuriuos valstybės narės kreipiasi prašydamos pateikti duomenis arba bendradarbiauti renkant duomenis, sudaro sąlygas faktiškai nustatytų kainų stebėsenai atlikti ir reikalaujamu laiku pateikia sąžiningą bei išsamią informaciją.7 straipsnisKokybės kriterijai ir kontrolė1. Komisija (Eurostatas) ir valstybės narės nustato kokybės kontrolės sistemą, paremtą ataskaitomis ir vertinimais, kaip nurodyta I priedo 5.3 paantraštinėje dalyje.2. Valstybės narės pateikia Komisijai (Eurostatui) jos prašymu visą informaciją, reikalingą įvertinti I priede išvardytos pagrindinės informacijos kokybę.Be to, valstybės narės pateikia Komisijai (Eurostatui) išsamią informaciją apie tolesnius naudojamų metodų pakeitimus.3. Kiekviena valstybė narė pateikia Komisijai (Eurostatui) tyrimų, už kuriuos ji atsakinga, kokybės ataskaitas, kaip nurodyta I priedo 5 skirsnyje.8 straipsnisPeriodiškumasKomisija (Eurostatas) apskaičiuoja PGP kiekvieniems kalendoriniams metams.9 straipsnisSklaida1. Komisija (Eurostatas) paskelbia galutinius metinius rezultatus ne vėliau kaip per 36 mėnesius po ataskaitinių metų pabaigos.Skelbiant remiamasi duomenimis, kuriuos Komisija (Eurostatas) gauna ne vėliau kaip likus trims mėnesiams iki paskelbimo datos.Ši straipsnio dalis nedaro poveikio Komisijos (Eurostato) teisei skelbti preliminarius rezultatus anksčiau kaip 36 mėnesiai po ataskaitinių metų pabaigos.2. Komisijos (Eurostato) bendru lygiu kiekvienai valstybei narei skelbiami rezultatai mažiausiai yra:a) BVP lygio PGP,b) Asmeninio namų ūkių vartojimo išlaidų ir faktinio individualaus vartojimo PGP,c) Kainų lygio indeksai, susiję su Bendrijos vidurkiu,d) BVP, asmeninio namų ūkių vartojimo išlaidos ir faktinis individualus vartojimas bei atitinkami vieno gyventojo duomenys, išreikšti PGS.3. Jei duomenys apskaičiuojami didesnei šalių grupei, valstybių narių PGP vis tiek išsaugomi, laikantis pastovumo principo.4. Paskelbti galutiniai PGP paprastai neperžiūrimi.Tačiau jei į I priedo 10 skirsnio taikymo sritį patenka klaidų, pakoreguoti duomenys skelbiami pagal jame pateiktą tvarką.Išimtinė bendra peržiūra atliekama, jei dėl pagrindinių ESS 95 sąvokų pakeitimų, turinčių poveikį PGP rezultatams, bet kurios valstybės narės BVP apimties indeksas pasikeičia daugiau nei vienu procentiniu punktu.10 straipsnisKoregavimo koeficientaiIš valstybių narių nereikalaujama atlikti tyrimus išimtinai siekiant nustatyti koregavimo koeficientus, taikytinus Bendrijos pareigūnų ir kitų tarnautojų atlyginimui ir pensijoms pagal Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygas.11 straipsnisKomiteto procedūra1. Komisijai padeda Statistikos programų komitetas, įsteigtas Sprendimo Nr. 89/382/EEB, Euratomas, 1 straipsniu.2. Darant nuorodą į šią dalį, taikoma Sprendimo Nr. 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniuose nurodyta reguliavimo tvarka, atsižvelgiant į 8 straipsnio nuostatas.Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 punkte numatytas laikotarpis yra trys mėnesiai.3. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.12 straipsnisĮgyvendinimo priemonėsŠio reglamento nuostatoms įgyvendinti būtinos priemonės, įskaitant priemones, skirtas atsižvelgti į ekonominius ir techninius pokyčius, nustatomos 11 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka, jeigu jos nesusijusios su neproporcingu valstybių narių išlaidų padidėjimu.Šios priemonės visų pirma susijusios su:a) sąvokų pritaikymu;b) minimalių standartų rinkiniu, siekiant būtino duomenų palyginamumo ir reprezentatyvumo;c) konkrečiais reikalavimais dėl naudotinos metodikos;d) pagrindinių kategorijų sąrašo koregavimu ir pagrindinių kategorijų turinio detalių aprašymų nustatymu ir koregavimu su sąlyga, kad pagrindinės kategorijos ir toliau atitiks ESS 95 arba paskesnę sistemą.13 straipsnisNuostatų peržiūrėjimasŠio reglamento nuostatos peržiūrimos praėjus penkeriems metams nuo jo įsigaliojimo dienos. Prireikus, jis peržiūrimas remiantis Komisijos ataskaita ir pasiūlymu, pateiktais Europos Parlamentui ir Tarybai.14 straipsnisĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas PirmininkasI PRIEDAS: METODIKA1. Metodinis vadovas ir darbo programa1.1 KOMISIJA (EUROSTATAS), PASIKONSULTAVUSI SU VALSTYBėMIS NARėMIS, PARENGIA METODINį VADOVą, KURIAME APRAšOMI įVAIRIUOSE PGP SUDARYMO ETAPUOSE NAUDOJAMI METODAI, įSKAITANT METODUS, SKIRTUS TRūKSTAMOS PAGRINDINėS INFORMACIJOS IR TRūKSTAMų PARITETų APSKAIčIAVIMUI. METODINIS VADOVAS BUS PERžIūRIMAS, JEI BUS žYMIAI PAKEISTA METODIKA. JAME GALI BūTI PRISTATOMI NAUJI METODAI DUOMENų KOKYBEI GERINTI, IšLAIDOMS ARBA DUOMENų TEIKėJAMS TENKANčIAI NAšTAI MAžINTI.1.2 Iki kiekvienų metų spalio 31 d. Komisija (Eurostatas), pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis, nustato metinę kitų kalendorinių metų darbo programą, kurioje paskelbiamas tvarkaraštis tais metais reikalingos pagrindinės informacijos tikslinimui ir teikimui.1.3 Metinėje darbo programoje nustatomas duomenų teikimo formatas, kurį turi naudoti valstybės narės, ir bet kokie kiti veiksmai, būtini apskaičiuoti ir paskelbti PGP.1.4 Pagal 1.2 dalį pateikta pagrindinė informacija gali būti peržiūrima, tačiau ataskaitinių metų rezultatai apskaičiuojami remiantis informacija, gauta pagal 9 straipsnyje nurodytą tvarkaraštį. Kai informacija yra neišsami arba nepateikiama iki numatyto termino, trūkstamą pagrindinę informaciją apskaičiuoja Komisija (Eurostatas).2. PAGRINDINė INFORMACIJA2.1 PAGRINDINėS INFORMACIJOS PUNKTAIŠiame reglamente pagrindinė informacija pagal 2 ir 4 straipsnius bei minimalus naujų duomenų teikimo dažnumas yra:Pagrindinė informacija | Minimalus dažnumas |BVP išlaidų vertės | Kasmet |Tikroji ir sąlyginė nuoma | Kasmet |Kompensacija darbuotojams | Kasmet |Laiko koregavimo koeficientai | Kasmet |Vartojimo prekių ir paslaugų kainos ir susiję reprezentatyvumo rodikliai | Kas 3 metai1 |Įrenginių kainos | Kas 3 metai |Statybos projektų kainos | Kas 3 metai |Erdvinio koregavimo koeficientai | Kas 6 metai |1) Minimalus dažnumas taikomas konkrečios produktų grupės duomenų teikimui ir susijęs su pasikartojančiu tyrimų ciklu.2.2 PAGRINDINėS INFORMACIJOS GAVIMO TVARKAAtsižvelgusi į valstybių narių nuomonę, Komisija (Eurostatas) nustato šaltinius ir duomenų teikėjus, naudotinus kiekvienam iš pirmiau išvardytų pagrindinės informacijos punktų. Jei Komisija (Eurostatas) pagrindinę informaciją gauna iš kito duomenų teikėjo nei valstybė narė, pastaroji atleidžiama nuo 5.1.4–5.1.13 dalyse numatytų įsipareigojimų.3. NACIONALINėS VIDUTINėS KAINOS3.1 NEPAISANT 2 STRAIPSNIO 2 DALIES NUOSTATų, DUOMENYS GALI BūTI RENKAMI VIENOJE AR keliose ekonominės teritorijos vietų. Tokie duomenys gali būti naudojami PGP apskaičiavimams su sąlyga, kad kartu naudojami atitinkami erdvinio koregavimo koeficientai. Šie koeficientai naudojami šių vietų tyrimo duomenims koreguoti, siekiant gauti reprezentatyvius nacionalinio vidurkio duomenis.3.2 Erdvinio koregavimo koeficientai pateikiami pagrindinės kategorijos lygiu. Ataskaitiniu tyrimo laikotarpiu jie negali būti senesni nei šešerių metų senumo.4. Metinės vidutinės kainosNEPAISANT 2 STRAIPSNIO 2 DALIES NUOSTATų, DUOMENYS GALI BūTI RENKAMI KONKREčIU LAIKOTARPIU. TOKIE DUOMENYS GALI BūTI NAUDOJAMI PGP APSKAIčIAVIMAMS SU SąLYGA, KAD KARTU pateikiami atitinkami laiko koregavimo koeficientai. Šie koeficientai naudojami šiuo laikotarpiu surinktiems tyrimo duomenims koreguoti, siekiant gauti reprezentatyvius metinio vidurkio duomenis.5. Kokybė5.1 MINIMALūS PAGRINDINėS INFORMACIJOS STANDARTAI5.1.1 Prekių ar paslaugų, kurių kainos turi būti nurodytos, sąrašas sudaromas taip, kad apimtų prekes ar paslaugas, kurių specifikacija užtikrina šalių palyginamumą.5.1.2 Prekių ar paslaugų, kurių kainos turi būti nurodytos, sąrašas sudaromas taip, kad kiekvienai pagrindinei kategorijai kiekviena valstybė narė galėtų nurodyti bent vieną reprezentatyvią prekę ar paslaugą, kurios kainos galėtų būti nurodyta bent vienoje kitoje šalyje.5.1.3 Prekių ar paslaugų sąrašas sudaromas tam, kad būtų pasiektas aukščiausias ekvireprezentatyvumo lygis, t. y. kiekviena šalis kiekvienai pagrindinei kategorijai mažiausiai turi nurodyti vienos reprezentatyvios prekės ar paslaugos kainas, o šios reprezentatyvios prekės ar paslaugos kainas turi nurodyti bent viena kita šalis.5.1.4 Kiekviena valstybė narė prekių ar paslaugų kainas nurodo pagal prekių ar paslaugų sąraše pateiktas specifikacijas.5.1.5 Kiekviena valstybė narė nurodo kiekvienos pagrindinės rinkoje esančios kategorijos pakankamo skaičiaus prekių ar paslaugų kainas, nors jos gali būti nelaikomos reprezentatyviomis tos pagrindinės kategorijos prekėmis ar paslaugomis.5.1.6 Kiekviena valstybė narė pateikia bent vienos reprezentatyvios prekės ar paslaugos kiekvienoje pagrindinėje kategorijoje kainas. Reprezentatyvios prekės ar paslaugos nurodomos reprezentatyvumo rodikliu.5.1.7 Siekiant užtikrinti patikimas vidutines prekės ar paslaugos kainas, atsižvelgiant į jos rinkos struktūrą, kiekviena valstybė narė surenka pakankamą kainų skaičių kiekvienai prekei ar paslaugai, kurios kaina turi būti nurodyta.5.1.8 Prekybos įmonių rūšių atranka atliekama taip, kad tinkamai atspindėtų valstybių narių vidaus vartojimo struktūrą pagal prekes ar paslaugas.5.1.9 Prekybos įmonių atranka vietoje atliekama taip, kad tinkamai atspindėtų vietos gyventojų vartojimo struktūrą ir teikiamas prekes ar paslaugas.5.1.10 Kiekviena valstybė narė pateikia Komisijai (Eurostatui) duomenis dėl kompensacijos atrinktų profesijų darbuotojams, remiantis Valdžios sektoriumi (S 13), kaip apibrėžta ESS 95.5.1.11 Kiekviena valstybė narė pateikia Komisijai (Eurostatui) laiko koregavimo koeficientus, kurie remiantis konkrečiu metu surinktomis kainomis leidžia apskaičiuoti PGP ir tinkamai atspindi vidutinį metinį kainų lygį.5.1.12 Kiekviena valstybė narė pateikia Komisijai (Eurostatui) erdvinio koregavimo koeficientus, kurie remiantis konkrečiose vietose surinktomis kainomis leidžia apskaičiuoti PGP ir tinkamai atspindi nacionalinį vidutinių kainų lygį.5.1.13 Kiekviena valstybė narė pateikia Komisijai (Eurostatui) svorius, susijusius su kiekviena II priede numatyta pagrindine kategorija, kurie atspindi valstybės narės ataskaitinių metų išlaidų struktūrą.5.2 MINIMALūS KAINų TYRIMO REZULTATų įTEISINIMO STANDARTAI5.2.1 Kiekviena valstybė narė, prieš perduodama duomenis Komisijai (Eurostatui), peržiūri duomenų pagrįstumą, remdamasi:-  maksimaliomis ir minimaliomis kainomis,-  vidutine kaina ir variacijos koeficientu,-  prekių ar paslaugų, kurių kainos nurodyta, skaičiumi pagrindinėje kategorijoje,-  reprezentatyvių prekių ar paslaugų, kurių kainos nurodytos, skaičiumi pagrindinėje kategorijoje,-  prekių ar paslaugų stebėtų kainų skaičiumi.5.2.2 Komisija (Eurostatas) valstybėms narėms parengia sutartą elektroninę priemonę su 5.2.1. dalies tikslams reikalingais algoritmais.5.2.3 Prieš baigdama skaičiuoti tyrimo rezultatus, Komisija (Eurostatas) kartu su valstybėmis narėmis patikrina pagrįstumą, remdamasi rodikliais, įskaitant:kiekvienai pagrindinei kategorijai,-  prekių ar paslaugų, kurių kainos nurodytos, skaičių kiekvienoje šalyje;-  prekių ar paslaugų, kurioms priskirtas reprezentatyvumo rodiklis, skaičių kiekvienoje šalyje;-  kainų lygio indeksą;-  ankstesnio tyrimo rezultatus, apimančius tą pačią pagrindinę kategoriją;-  kainų lygio indeksus, išreikštus PGP kiekvienai šaliai;kiekvienai prekei ar paslaugai,-  stebėtų kainų kiekvienoje šalyje skaičių;-  šiuos variacijos koeficientus:i) vidutinių kainų, išreikštų nacionalinėmis valiutomis,ii) kainų lygio, išreikšto PGP,iii) kainų lygio indeksų, išreikštų PGP kiekvienai šaliai.5.2.4 Prieš baigdama skaičiuoti PGP rezultatus suvestinių rodiklių lygyje, Komisija (Eurostatas) patikrina pagrįstumą, remdamasi rodikliais, įskaitant:bendro BVP ir jo pagrindinių suvestinių rodiklių lygyje,-  BVP išlaidų verčių ir gyventojų skaičiaus apskaičiavimo atitikimą paskelbtiems duomenims;-  apimties vienam gyventojui indeksų dabartiniam ir ankstesniems apskaičiavimams palyginimą;-  kainų lygio indeksų dabartiniams ir ankstesniems apskaičiavimams palyginimą;kiekvienos pagrindinės kategorijos lygyje,-  BVP svorių struktūros dabartiniam ir ankstesniems apskaičiavimams palyginimą;-  prireikus, trūkstamų duomenų apskaičiavimus.5.3 ATASKAITų TEIKIMAS IR VERTINIMAS5.3.1 Kiekviena valstybė narė pildo dokumentaciją, kurioje išsamiai aprašomas būdas, kuriuo įgyvendinamas šis reglamentas. Šia dokumentacija gali naudotis Komisija (Eurostatas) ir kitos valstybės narės.5.3.2 Komisija (Eurostatas) kiekvienos valstybės narės PGP nustatymo procesą vertina bent kartą per šešerius metus. Metinių suplanuotų ir į darbo programą įtrauktų vertinimų metu peržiūrima, ar laikomasi šio reglamento. Komisija (Eurostatas) parengia vertinimu paremtą ataskaitą.5.3.3 Pagal 7 straipsnio 3 dalį, netrukus po kiekvieno vartojimo kainų tyrimo valstybė narė Komisijai (Eurostatui) pateikia ataskaitą, kurioje pateikiama informacija apie tyrimo atlikimo būdą. Komisija (Eurostatas) kiekvienai valstybei narei pateikia šių ataskaitų santrauką.6. VARTOJIMO KAINų TYRIMO TVARKA6.1 Valstybės narės kainų tyrimus atlieka pagal darbo programą.6.2 Kiekvienam tyrimui Komisija (Eurostatas) parengia tyrimo prekių ar paslaugų sąrašą, paremtą pasiūlymais, kuriuos dėl kiekvienos pagrindinės kategorijos pateikia kiekviena valstybė narė.6.3 Kartu su tyrimo sąrašu Komisija (Eurostatas) visomis oficialiomis Europos Sąjungos kalbomis pateikia visų kiekvieno tyrimo sąrašo specifikacijų vertimą.7. APSKAIčIAVIMO TVARKA7.1 DVIšALIų PARITETų APSKAIčIAVIMAS PAGRINDINėS KATEGORIJOS LYGYJEa) Apskaičiuojant daugiašalius EKS (Èltetò-Köves-Szulc) paritetus pagrindinės kategorijos lygyje remiamasi dvišalių paritetų kiekvienai dalyvaujančių šalių porai matrica.b) Dvišaliai paritetai apskaičiuojami pagal stebėtas pagrindinių prekių ar paslaugų kainas ir priskirtus reprezentatyvumo rodiklius.c) Vidutinė tyrimo kaina kiekvienai prekei ar paslaugai nustatoma kaip paprastas tai prekei ar paslaugai užregistruotų nustatytų kainų aritmetinis vidurkis.d) Nacionalinė vidutinė metinė kaina prireikus apskaičiuojama remiantis vidutine tyrimo kaina naudojant atitinkamus erdvinius ir laiko koregavimo koeficientus.e) Be to, jei įmanoma, pakoreguotų vidutinių kainų proporcijos kartu su jų atvirkštinėmis proporcijomis apskaičiuojamos prekėms ar paslaugoms ir dalyvaujančių šalių poroms.f) Po to, jei įmanoma, visoms dalyvaujančių šalių poroms apskaičiuojamas PGP pagrindinei kategorijai. Kiekvienai dalyvaujančių šalių porai PGP apskaičiuojamas kaip svertinis geometrinis vidurkis:-  prekių ar paslaugų, kurios nurodytos kaip reprezentatyvios abiejose šalyse, kainų santykių geometrinio vidurkio;-  prekių ar paslaugų, kurios nurodytos kaip reprezentatyvios pirmojoje bet ne antrojoje šalyje, kainų santykių geometrinio vidurkio;-  prekių ar paslaugų, kurios nurodytos kaip reprezentatyvios antrojoje bet ne pirmojoje šalyje, kainų santykių geometrinio vidurkio;naudojant svorius, atspindinčius santykinį visų prekių ar paslaugų, kurių kaina nurodyta abiejose šalyse, reprezentatyvumą.7.2 TRūKSTAMų DVIšALIų PARITETų įVERTINIMASJei kuriai nors pagrindinei kategorijai dvišalio PGP apskaičiuoti negalima, jei įmanoma, trūkstami dvišaliai PGP apskaičiuojami naudojant standartinę netiesioginių paritetų per trečiąsias šalis geometrinio vidurkio nustatymo procedūrą. Jei po šios įvertinimo procedūros dvišalių PGP pagrindinei kategorijai matricoje vis dar trūksta verčių, šalims, kurių dvišalių PGP trūksta, daugiašalių EKS paritetų apskaičiuoti neįmanoma. Tuomet tokius trūkstamus „EKS“ paritetus apskaičiuoja Komisija (Eurostatas), naudodama iš panašių pagrindinių antraščių pasirinktus PGP arba bet kokį kitą atitinkamą įvertinimo metodą.7.3 DVIšALIų PARITETų APSKAIčIAVIMAS SUVESTINIų RODIKLIų LYGYJEa) Dvišaliai paritetai konkrečiame nacionalinių sąskaitų suvestinių rodiklių lygyje apskaičiuojami naudojant „EKS“ paritetus (žr. 7.4 dalį) ir BVP išlaidų vertes svarbiausioms pagrindinėms kategorijoms.b) Laspeireso tipo paritetas tuomet apskaičiuojamas pasirinktam suvestinių rodiklių lygiui kaip paritetų svarbiausioms pagrindinėms kategorijoms, nustatytų pagal santykį procentais (arba nominalias vertes) antrajai kiekvienos dalyvaujančių šalių poros šaliai, aritmetinis vidurkis.b) Paašė tipo paritetas tuomet apskaičiuojamas pasirinktam suvestinių rodiklių lygiui kaip paritetų svarbiausioms pagrindinėms kategorijoms, nustatytų pagal santykį procentais (arba nominalias vertes) pirmajai kiekvienos dalyvaujančių šalių poros šaliai, harmoninis vidurkis.d) Fišerio tipo paritetas tuomet apskaičiuojamas pasirinktam suvestinių rodiklių lygiui kaip geometrinis Laspeireso tipo ir Pašės tipo paritetų vidurkis, nustatomas kiekvienai dalyvaujančių šalių porai.7.4 TRANZITYVIų DAUGIAšALIų PGP APSKAIčIAVIMASDaugiašaliai tranzityvūs paritetai apskaičiuojami arba pagrindinės kategorijos lygiu, arba bet kuriuo suvestinio rodiklio lygiu naudojant „EKS“ procedūrą, paremtą išsamia Fišerio tipo paritetų matrica tarp kiekvienos dalyvaujančių šalių poros pagal formulę:[pic]kur [pic]– EKS paritetas tarp s šalies ir t šalies;[pic] – Fišerio tipo paritetas tarp s šalies ir t šalies;z – dalyvaujančių šalių skaičius.8. Perdavimas8.1 KOMISIJA (EUROSTATAS) VALSTYBėMS NARėMS pateikia šablonus elektroniniam pagrindinės informacijos, reikalingos PGP apskaičiuoti, perdavimui.8.2 Valstybės narės pagrindinę informaciją Komisijai (Eurostatui) teikia naudodamos šablonus.9. SkelbimasPASIKONSULTAVUSI SU VALSTYBėMIS NARėMIS KOMISIJA (EUROSTATAS) GALI SKELBTI REZULTATUS IšSAMESNIU LYGIU, NE TIK PAGAL 9 STRAIPSNIO 2 DALIES NUOSTATAS.10. Koregavimai10.1 Pastebėjusi klaidą, valstybė narė tučtuojau ir savo pačios iniciatyva Komisijai (Eurostatui) pateikia teisingą pagrindinę informaciją. Be to, valstybė narė Komisijai (Eurostatui) praneša apie bet kokį įtariamą netinkamą apskaičiavimo tvarkos taikymą.10.2 Sužinojusi apie valstybės narės arba Komisijos (Eurostato) padarytą klaidą, Komisija (Eurostatas) apie tai praneša valstybėms narėms ir per mėnesį perskaičiuoja PGP.10.3 Jei dėl pastebėtų klaidų bent 0,5 procentinio punkto pasikeičia bet kurios valstybės narės BVP vienam gyventojui PGS išraiška, Komisija (Eurostatas) kuo greičiau skelbia pataisą, nebent tokios klaidos pastebimos vėliau nei praėjus trims mėnesiams nuo rezultatų paskelbimo.10.4 Pasitaikius klaidai, atsakinga įstaiga imasi veiksmų, kad panašios klaidos ateityje nepasikartotų.10.5 Jei BVP išlaidų vertės arba gyventojų skaičiaus apskaičiavimai peržiūrimi praėjus 21 mėnesiui nuo ataskaitinių metų pabaigos, PGP rezultatai nekoreguojami.II PRIEDAS: Pagrindinė kategorija kaip apibrėžta 3 straipsnyjePA | Aprašymas |Nr. |NAMŲ ŪKIŲ INDIVIDUALAUS VARTOJIMO IŠLAIDOS |MAISTAS IR NEALKOHOLINIAI GĖRIMAI |Maistas |Duona ir grūdai [COICOP 01.1.1] |1 | Ryžiai |2 | Kiti grūdai, miltai ir kiti grūdų produktai |3 | Duona |4 | Kiti kepimo produktai |5 | Makaronų gaminiai |Mėsa [COICOP 01.1.2] |6 | Jautiena ir veršiena |7 | Kiauliena |8 | Ėriena, aviena ir ožkiena |9 | Paukštiena |10 | Kita mėsa ir valgomieji subproduktai |11 | Delikatesinė mėsa ir kiti mėsos gaminiai |Žuvis ir jūros gėrybės [COICOP 01.1.3] |12 | Šviežia, šaldyta arba užšaldyta žuvis ir jūros gėrybės |13 | Konservuota arba perdirbta žuvis ir jūros gėrybės |Pienas, sūris ir kiaušiniai [COICOP 01.1.4] |14 | Šviežias pienas |15 | Konservuotas pienas ir kiti pieno produktai |16 | Sūris |17 | Kiaušiniai ir produktai, kurių pagrindą sudaro kiaušiniai |Aliejus ir riebalai [COICOP 01.1.5] |18 | Sviestas |19 | Margarinas |20 | Kitas valgomasis aliejus ir riebalai |Vaisiai [COICOP 01.1.6] |21 | Švieži arba šaldyti vaisiai |22 | Užšaldyti, konservuoti arba perdirbti vaisiai ir produktai, kurių pagrindą sudaro vaisiai |Daržovės [COICOP 01.1.7] |23 | Šviežios arba šaldytos daržovės išskyrus bulves |24 | Šviežios arba šaldytos bulvės |25 | Užšaldytos, konservuotos arba perdirbtos daržovės ir produktai, kurių pagrindą sudaro daržovės |Cukrus, uogienė, medus, šokoladas ir saldumynai [COICOP 01.1.8] |26 | Cukrus |27 | Uogienės, marmeladai ir medus |28 | Saldumynai, šokoladas ir kiti kakavos gaminiai |29 | Valgomieji ledai, grietininiai ir šerbetas |Niekur kitur nepriskirti maisto produktai [COICOP 01.1.9] |30 | Niekur kitur nepriskirti maisto produktai |Nealkoholiniai gėrimai |Kava, arbata ir kakava [COICOP 01.2.1] |31 | Kava, arbata ir kakava |Mineraliniai vandenys, gaivieji gėrimai, vaisių ir daržovių sultys [COICOP 01.2.2] |32 | Mineraliniai vandenys |33 | Gaivieji gėrimai ir koncentratai |34 | Vaisių ir daržovių sultys |ALKOHOLINIAI GĖRIMAI, TABAKAS IR NARKOTIKAI |Alkoholiniai gėrimai |Spirituoti gėrimai [COICOP 02.1.1] |35 | Spirituoti gėrimai |Vynas [COICOP 01.1.2] |36 | Vynas |Alus [COICOP 01.1.3] |37 | Alus |Tabakas |Tabakas [COICOP 02.2.0] |38 | Tabakas |Narkotikai |Narkotikai [COICOP 02.3.0] |39 | Narkotikai |APRANGA IR AVALYNĖ |Apranga |Aprangos medžiagos [COICOP 03.1.1] |40 | Aprangos medžiagos |Drabužiai [COICOP 03.1.2] |41 | Vyrų drabužiai |42 | Moterų drabužiai |43 | Vaikų ir kūdikių drabužiai |Kiti aprangos gaminiai ir aprangos reikmenys [COICOP 03.1.3] |44 | Kita apranga ir aprangos reikmenys |Aprangos valymas, taisymas ir nuoma [COICOP 03.1.4] |45 | Aprangos valymas, taisymas ir nuoma |Avalynė |Batai ir kita avalynė [COICOP 03.2.1] |46 | Vyrų avalynė |47 | Moterų avalynė |48 | Vaikų ir kūdikių avalynė |Avalynės taisymas ir nuoma [COICOP 03.2.2] |49 | Avalynės taisymas ir nuoma |BŪSTAS, VANDUO, ELEKTRA, DUJOS IR KITAS KURAS |Tikrieji būsto nuomos mokesčiai |Tikrieji būsto nuomos mokesčiai [COICOP 04.1.1 ir 04.1.2] |50 | Tikrieji būsto nuomos mokesčiai |Sąlyginiai būsto nuomos mokesčiai |Sąlyginiai būsto nuomos mokesčiai [COICOP 04.2.1 ir 04.2.2] |51 | Sąlyginiai būsto nuomos mokesčiai |Būsto priežiūra ir remontas |Gaminiai ir medžiagos būsto priežiūrai ir remontui [COICOP 04.3.1] |52 | Gaminiai ir medžiagos būsto priežiūrai ir remontui |Būsto priežiūros ir remonto paslaugos [COICOP 04.3.2] |53 | Būsto priežiūros ir remonto paslaugos |Vandentieka ir kitos įvairios su būstu susijusios paslaugos |Vandentieka [COICOP 04.4.1] |54 | Vandentieka |Įvairios su būstu susijusios paslaugos [COICOP 04.4.2, 04.4.3 ir 04.4.4] |55 | Įvairios su būstu susijusios paslaugos |Elektra, dujos ir kitas kuras |Elektra [COICOP 04.5.1] |56 | Elektra |Dujos [COICOP 04.5.2] |57 | Dujos |Skystasis kuras [COICOP 04.5.3] |58 | Skystasis kuras |Kietasis kuras [COICOP 04.5.4] |59 | Kietasis kuras |Šiluminė energija [COICOP 04.5.5] |60 | Šiluminė energija |BŪSTO APSTATYMO, NAMŲ APYVOKOS ĮRANGA IR KASDIENĖ NAMŲ PRIEŽIŪRA |Baldai, būsto apstatymo reikmenys, kilimai ir kitos grindų dangos |Baldai ir būsto apstatymo reikmenys [COICOP 05.1.1] |61 | Virtuvės baldai |62 | Miegamojo baldai |63 | Svetainės ir valgomojo baldai |64 | Kiti baldai ir būsto apstatymo reikmenys |Kilimai ir kitos grindų dangos [COICOP 05.1.2] |65 | Kilimai ir kitos grindų dangos |Baldų, būsto apstatymo reikmenų ir grindų dangų remontas [COICOP 05.1.3] |66 | Baldų, būsto apstatymo reikmenų ir grindų dangų remontas |Namų ūkio tekstilė |Namų ūkio tekstilė [COICOP 05.2.0] |67 | Namų ūkio tekstilė |Namų ūkio prietaisai |Elektriniai arba neelektriniai pagrindiniai namų ūkio prietaisai [COICOP 05.3.1] |68 | Elektriniai arba neelektriniai pagrindiniai namų ūkio prietaisai |Smulkūs elektriniai namų ūkio prietaisai [COICOP 05.3.2] |69 | Smulkūs elektriniai namų ūkio prietaisai |Namų ūkio prietaisų taisymas [COICOP 05.3.3] |70 | Namų ūkio prietaisų taisymas |Stiklo dirbiniai, stalo reikmenys ir namų ūkio rykai |Stiklo dirbiniai, stalo reikmenys ir namų ūkio rykai [COICOP 05.4.0] |71 | Stiklo dirbiniai, stalo reikmenys ir namų ūkio rykai |Namų ir sodo įrankiai bei įrenginiai |Pagrindiniai įrankiai ir įrenginiai [COICOP 05.5.1] |72 | Pagrindiniai įrankiai ir įrenginiai |Smulkūs įrankiai ir įvairūs pagalbiniai reikmenys [COICOP 05.5.2] |73 | Smulkūs įrankiai ir įvairūs pagalbiniai reikmenys |Prekės ir paslaugos įprastinei namų ūkio priežiūrai |Trumpalaikio naudojimo namų ūkio prekės [COICOP 05.6.1] |74 | Trumpalaikio naudojimo namų ūkio prekės |Tarnų ir namų priežiūros paslaugos [COICOP 05.6.2] |75 | Tarnų paslaugos |76 | Namų priežiūros paslaugos |SVEIKATA |Medicinos gaminiai, aparatai ir įranga |Farmacijos gaminiai [COICOIP 06.1.1] |77 | Farmacijos gaminiai |Kiti medicinos gaminiai [COICOP 06.1.2] |78 | Kiti medicinos gaminiai |Terapiniai aparatai ir įranga [COICOP 06.1.3] |79 | Terapiniai aparatai ir įranga |Paslaugos ambulatoriniams pacientams |Medicinos paslaugos [COICOP 06.2.1] |80 | Medicinos paslaugos |Odontologijos paslaugos [COICOP 06.2.2] |81 | Odontologijos paslaugos |Paramedicinos paslaugos [COICOP 06.2.3] |82 | Paramedicinos paslaugos |Ligoninių paslaugos |Ligoninių paslaugos [COICOP 06.3.0] |83 | Ligoninių paslaugos |TRANSPORTAS |Transporto priemonių įsigijimas |Automobiliai [COICOP 07.1.1] |84 | Automobiliai su dyzeliniu varikliu |85 | Automobiliai su benzininiu varikliu, kurio darbinis tūris mažesnis nei 1200 cm3 |86 | Automobiliai su benzininiu varikliu, kurio darbinis tūris yra nuo 1200 cm3 iki 1699 cm3 |87 | Automobiliai su benzininiu varikliu, kurio darbinis tūris yra nuo 1700 cm3 iki 2999 cm3 |88 | Automobiliai su benzininiu varikliu, kurio darbinis tūris yra 3000 cm3 arba didesnis |Motociklai [COICOP 07.1.2] |89 | Motociklai |Dviračiai [COICOP 07.1.3] |90 | Dviračiai |Gyvulių traukiamos transporto priemonės [COICOP 07.1.4] |91 | Gyvulių traukiamos transporto priemonės |Asmeninių transporto priemonių eksploatacija |Asmeninių transporto priemonių atsarginės dalys ir pagalbiniai reikmenys [COICOP 07 2.1] |92 | Asmeninių transporto priemonių atsarginės dalys ir pagalbiniai reikmenys |Asmeninių transporto priemonių degalai ir tepalai [COICOP 07.2.2] |93 | Asmeninių transporto priemonių degalai ir tepalai |Asmeninių transporto priemonių techninė priežiūra ir remontas [COICOP 07.2.3] |94 | Asmeninių transporto priemonių techninė priežiūra ir remontas |Kitos paslaugos, skirtos asmeninėms transporto priemonėms [COICOP 07.2.4] |95 | Kitos paslaugos, skirtos asmeninėms transporto priemonėms |Transporto paslaugos |Keleivių vežimas geležinkeliu [COICOP 07.3.1] |96 | Keleivių vežimas geležinkeliu |Keleivių vežimas keliais [COICOP 07.3.2] |97 | Keleivių vežimas keliais |Keleivių vežimas oru [COICOP 07.3.3] |98 | Keleivių vežimas oru |Keleivių vežimas jūra ir vidaus vandenimis [COICOP 07.3.4] |99 | Keleivių vežimas jūra ir vidaus vandenimis |Mišrusis keleivių vežimas [COICOP 07.3.5] |100 | Mišrusis keleivių vežimas |Kitos įsigyjamos transporto paslaugos [COICOP 07.3.6] |101 | Kitos įsigyjamos transporto paslaugos |RYŠIAI |Pašto paslaugos |Pašto paslaugos [COICOP 08.1.0] |102 | Pašto paslaugos |Telefonų ir telefaksų įranga |Telefonų ir telefaksų įranga [COICOP 08.2.0] |103 | Telefonų ir telefaksų įranga |Telefono ir telefakso paslaugos |Telefono ir telefakso paslaugos [COICOP 08.3.0] |104 | Telefono ir telefakso paslaugos |POILSIS IR KULTŪRA |Audiovizualiniai, fotografijos ir informacijos apdorojimo įrenginiai |Garso ir vaizdo priėmimo, įrašymo bei atgaminimo įrenginiai [COICOP 09.1.1] |105 | Garso ir vaizdo priėmimo, įrašymo bei atgaminimo įrenginiai |Fotografijos ir kinematografijos įrenginiai bei optikos prietaisai [COICOP 09.1.2] |106 | Fotografijos ir kinematografijos įrenginiai bei optikos prietaisai |Informacijos apdorojimo įrenginiai [COICOP 09.1.3] |107 | Informacijos apdorojimo įrenginiai |Įrašų laikmenos [COICOP 09.1.4] |108 | Iš anksto įrašytos įrašų laikmenos |109 | Neįrašytos įrašų laikmenos |Audiovizualinių, fotografijos ir informacijos apdorojimo įrenginių taisymas [COICOP 09.1.5] |110 | Audiovizualinių, fotografijos ir informacijos apdorojimo įrenginių taisymas |Kiti poilsiui ir kultūrai skirti pagrindiniai ilgalaikio naudojimo reikmenys |Poilsiui lauke skirti pagrindiniai ilgalaikio naudojimo reikmenys [COICOP 09.2.1] |111 | Poilsiui lauke skirti pagrindiniai ilgalaikio naudojimo reikmenys |Muzikos instrumentai ir poilsiui patalpose skirti pagrindiniai ilgalaikio naudojimo reikmenys [COICOP 09.2.2] |112 | Muzikos instrumentai ir poilsiui patalpose skirti pagrindiniai ilgalaikio naudojimo reikmenys |Kitų poilsiui ir kultūrai skirtų pagrindinių ilgalaikio naudojimo reikmenų techninė priežiūra ir remontas [COICOP 09.2.3] |113 | Kitų poilsiui ir kultūrai skirtų pagrindinių ilgalaikio naudojimo reikmenų techninė priežiūra ir remontas |Kiti poilsio reikmenys ir įrenginiai, sodai ir naminiai gyvūnėliai |Žaidimai, žaislai ir mėgstami dalykai [COICOP 09.3.1] |114 | Žaidimai, žaislai ir mėgstami dalykai |Sportui, stovyklavimui ir poilsiui lauke skirta įranga [COICOP 09.3.2] |115 | Sportui, stovyklavimui ir poilsiui lauke skirta įranga |Sodai, augalai ir gėlės [COICOP 09.3.3] |116 | Sodai, augalai ir gėlės |Naminiai gyvūnėliai ir su jais susiję gaminiai [COICOP 09.3.4] |117 | Naminiai gyvūnėliai ir su jais susiję gaminiai |Veterinarijos ir kitos paslaugos naminiams gyvūnėliams [COICOP 09.3.5] |118 | Veterinarijos ir kitos paslaugos naminiams gyvūnėliams |Poilsio ir kultūros paslaugos |Poilsio ir sporto paslaugos [COICOP 09.4.1] |119 | Poilsio ir sporto paslaugos |Kultūros paslaugos [COICOP 09.4.2] |120 | Fotografų paslaugos |121 | Kitos kultūros paslaugos |Azartiniai lošimai [COICOP 09.4.3] |122 | Azartiniai lošimai |Laikraščiai, knygos ir raštinės reikmenys |Knygos [COICOP 09.5.1] |123 | Knygos |Laikraščiai ir periodiniai leidiniai [COICOP 09.5.2] |124 | Laikraščiai ir periodiniai leidiniai |Įvairūs spaudiniai, raštinės reikmenys ir piešimo medžiagos [COICOP 09 5.3 ir 09.5.4] |125 | Įvairūs spaudiniai, raštinės reikmenys ir piešimo medžiagos |Atostogų išvykos |Atostogų išvykos [COICOP 09.6.0] |126 | Atostogų išvykos |ŠVIETIMAS |Ikimokyklinis ir pradinis mokymas |Ikimokyklinis ir pradinis mokymas [COICOP 10.1.0] |127 | Ikimokyklinis ir pradinis mokymas |Vidurinis mokymas |Vidurinis mokymas [COICOP 10.2.0] |128 | Vidurinis mokymas |Aukštojo mokslo laipsnio nesuteikiantis mokymas, baigus vidurinę mokyklą |Aukštojo mokslo laipsnio nesuteikiantis mokymas, baigus vidurinę mokyklą [COICOP 10.3.0] |129 | Aukštojo mokslo laipsnio nesuteikiantis mokymas, baigus vidurinę mokyklą |Aukštasis mokymas |Aukštasis mokymas [COICOP 10.4.0] |130 | Aukštasis mokymas |Mokymas, neskaidomas pagal lygmenis |Mokymas, neskaidomas pagal lygmenis [COICOP 10.5.0] |131 | Mokymas, neskaidomas pagal lygmenis |RESTORANAI IR VIEŠBUČIAI |Viešojo maitinimo paslaugos |Restoranai, kavinės ir panašios įstaigos [COICOP 11.1.1] |132 | Restorano paslaugos, nepriklausomai nuo įstaigos rūšies |133 | Smuklės, barai, kavinės, arbatinės ir panašios įstaigos |Valgyklos [COICOP 11.1.2] |134 | Valgyklos |Apgyvendinimo paslaugos |Apgyvendinimo paslaugos [COICOP 11.2.0] |135 | Apgyvendinimo paslaugos |ĮVAIRIOS PREKĖS IR PASLAUGOS |Asmens priežiūra |Moterų ir vyrų kirpyklos bei asmens priežiūros įstaigos [COICOP 12.1.1] |136 | Moterų ir vyrų kirpyklos bei asmens priežiūros įstaigos |Elektriniai asmens priežiūros prietaisai [COICOP 12.1.2] |137 | Elektriniai asmens priežiūros prietaisai |Kiti asmens priežiūros prietaisai, reikmenys ir priemonės [COICOP 12.1.3] |138 | Kiti asmens priežiūros prietaisai, reikmenys ir priemonės |Prostitucija |Prostitucija [COICOP 12.2.0] |139 | Prostitucija |Niekur kitur nepriskirti asmeniniai daiktai |Juvelyriniai dirbiniai ir laikrodžiai [COICOP 12.3.1] |140 | Juvelyriniai dirbiniai ir laikrodžiai |Kiti asmeniniai daiktai [COICOP 12.3.2] |141 | Kiti asmeniniai daiktai |Socialinė apsauga |Socialinė apsauga [COICOP 12.4.0] |142 | Socialinė apsauga |Draudimas |Draudimas [COICOP 12.5.1, 12.5.2, 12.5.3, 12.5.4 ir 12.5.5] |143 | Draudimas |Niekur kitur nepriskirtos finansinės paslaugos |Sąlyginai apskaičiuotos finansinio tarpininkavimo paslaugos (SPFTP) [COICOP 12.6.1] |144 | SPFTP |Kitos, niekur kitur nepriskirtos, finansinės paslaugos [COICOP 12.6.2] |145 | Kitos, niekur kitur nepriskirtos, finansinės paslaugos |Kitos, niekur kitur nepriskirtos, paslaugos |Kitos, niekur kitur nepriskirtos, paslaugos [COICOP 12.7.0] |146 | Kitos, niekur kitur nepriskirtos, paslaugos |NUOLATINIŲ ŠALIES GYVENTOJŲ IŠLAIDŲ UŽSIENYJE IR NENUOLATINIŲ GYVENTOJŲ IŠLAIDŲ EKONOMINĖJE TERITORIJOJE BALANSAS |Galutinės gyventojų namų ūkių vartojimo išlaidos už šalies ribų |Galutinės gyventojų namų ūkių vartojimo išlaidos už šalies ribų |147 | Galutinės gyventojų namų ūkių vartojimo išlaidos už šalies ribų |Galutinės nenuolatinių šalies gyventojų namų ūkių vartojimo išlaidos ekonominėje teritorijoje |Galutinės nenuolatinių šalies gyventojų namų ūkių vartojimo išlaidos ekonominėje teritorijoje |148 | Galutinės nenuolatinių šalies gyventojų namų ūkių vartojimo išlaidos ekonominėje teritorijoje |NE PELNO INSTITUCIJŲ, TEIKIANČIŲ PASLAUGAS NAMŲ ŪKIAMS, INDIVIDUALAUS VARTOJIMO IŠLAIDOS |BŪSTAS |Būstas |Būstas [COPNI 01.0.0] |149 | Būstas |SVEIKATA |Sveikata |Sveikata [COPNI 02.1.1 iki 02.6.0] |150 | Sveikata |POILSIS IR KULTŪRA |Poilsis ir kultūra |Poilsis ir kultūra [COPNI 03.1.0 ir 03.2.0] |151 | Poilsis ir kultūra |ŠVIETIMAS |Švietimas |Švietimas [COPNI 04.1.0 iki 04.7.0] |152 | Švietimas |SOCIALINĖ APSAUGA |Socialinė apsauga |Socialinė apsauga [COPNI 05.1.0 ir 05.2.0] |153 | Socialinė apsauga |KITOS PASLAUGOS |Kitos paslaugos |Kitos paslaugos [COPNI 06.0.0 iki 09.2.0] |154 | Kitos paslaugos |VALDŽIOS SEKTORIAUS INDIVIDUALAUS VARTOJIMO IŠLAIDOS |BŪSTAS |Būstas |Būstas |155 | Būstas |SVEIKATA |Su sveikata susijusios išmokos ir kompensacijos |Medicinos gaminiai, aparatai ir įranga |156 | Farmacijos gaminiai |157 | Kiti medicinos gaminiai |158 | Terapiniai aparatai ir įranga |Sveikatos priežiūros paslaugos |159 | Medicinos paslaugos ambulatoriniams pacientams |160 | Odontologijos paslaugos ambulatoriniams pacientams |161 | Paramedicinos paslaugos ambulatoriniams pacientams |162 | Ligoninių paslaugos |Sveikatos priežiūros paslaugų teikimas |Kompensacija darbuotojams |163 | Gydytojai |164 | Slaugytojai ir kitas medicinos personalas |165 | Ne medicinos personalas |Tarpinis vartojimas |166 | Farmacijos gaminiai |167 | Kiti medicinos gaminiai |168 | Terapiniai aparatai ir įranga |169 | Niekur kitur nepriskirtas tarpinis vartojimas |Bendrasis likutinis perteklius |170 | Bendrasis likutinis perteklius |Grynieji gamybos mokesčiai |171 | Grynieji gamybos mokesčiai |Pardavimo pajamos |172 | Pardavimo pajamos |POILSIS IR KULTŪRA |Poilsis ir kultūra |Poilsis ir kultūra |173 | Poilsis ir kultūra |ŠVIETIMAS |Su švietimu susijusios išmokos ir kompensacijos |Su švietimu susijusios išmokos ir kompensacijos |174 | Su švietimu susijusios išmokos ir kompensacijos |Švietimo priežiūros paslaugų teikimas |Kompensacija darbuotojams |175 | Ikimokyklinis ir pradinis mokymas |176 | Vidurinis mokymas |177 | Aukštojo mokslo laipsnio nesuteikiantis mokymas, baigus vidurinę mokyklą |178 | Aukštasis mokymas |Tarpinis vartojimas |179 | Tarpinis vartojimas |Bendrasis likutinis perteklius |180 | Bendrasis likutinis perteklius |Grynieji gamybos mokesčiai |181 | Grynieji gamybos mokesčiai |Pardavimo pajamos |182 | Pardavimo pajamos |SOCIALINĖ APSAUGA |Socialinė apsauga |Socialinė apsauga |183 | Socialinė apsauga |VALDŽIOS SEKTORIAUS KOLEKTYVINIO VARTOJIMO IŠLAIDOS |KOLEKTYVINĖS PASLAUGOS |Kolektyvinės paslaugos |Kompensacija darbuotojams |184 | Kompensacija darbuotojams (su gynyba susijusios kolektyvinės paslaugos) |185 | Kompensacija darbuotojams (kitos nei su gynyba susijusios kolektyvinės paslaugos) |Tarpinis vartojimas |186 | Tarpinis vartojimas (su gynyba susijusios kolektyvinės paslaugos) |187 | Tarpinis vartojimas (kitos nei su gynyba susijusios kolektyvinės paslaugos) |Bendrasis likutinis perteklius |188 | Bendrasis likutinis perteklius (su gynyba susijusios kolektyvinės paslaugos) |Grynieji gamybos mokesčiai |189 | Grynieji gamybos mokesčiai (su gynyba susijusios kolektyvinės paslaugos) |Pardavimo pajamos |190 | Pardavimo pajamos (su gynyba susijusios kolektyvinės paslaugos) |BENDROJO PAGRINDINIO KAPITALO FORMAVIMO IŠLAIDOS |MAŠINOS IR ĮRANGA |Metalo gaminiai ir įranga |Metalo gaminiai, išskyrus mašinas ir įrangą [CPA 28.11 iki 28.75] |191 | Metalo gaminiai, išskyrus mašinas ir įrangą |Bendrosios paskirties mašinos [CPA 29.11 iki 29.24] |192 | Varikliai ir turbinos, siurbliai ir kompresoriai |193 | Kitos bendrosios paskirties mašinos |Specialiosios paskirties mašinos [CPA 29.31 iki 29.72] |194 | Žemės ūkio ir miškų ūkio mašinos |195 | Staklės |196 | Metalurgijos, kasybos, karjerų eksploatavimo ir statybos mašinos |197 | Maisto, gėrimų ir tabako apdorojimo mašinos |198 | Tekstilės, drabužių ir odos gaminių gamybos mašinos |199 | Kitos specialiosios paskirties mašinos |Elektros ir optikos prietaisai [CPA 30.01 iki 33.50] |200 | Biuro technika |201 | Kompiuteriai ir kiti informacijos apdorojimo įrenginiai |202 | Elektrinės mašinos ir aparatai |203 | Radijo, televizijos ir ryšių įrenginiai bei aparatūra |204 | Medicinos, tikslieji ir optikos prietaisai, laikrodžiai |Kiti, niekur kitur nepriskirti, pramonės gaminiai [CPA 36.11 iki 36.63] |205 | Kiti, niekur kitur nepriskirti, pramonės gaminiai |Transporto priemonės |Kelių transporto priemonės [CPA 34.10 to 34.30 ir 35.41 iki 35.50] |206 | Variklinės transporto priemonės, priekabos ir puspriekabės |207 | Kitos kelių transporto priemonės |Kitos transporto priemonės [CPA 35.11 iki 35.30] |208 | Laivai, kateriai, garlaiviai, vilkikai, plūduriuojančios platformos, bokštai |209 | Lokomotyvai ir riedmenys |210 | Orlaiviai, sraigtasparniai ir kiti aeronautikos įrenginiai |STATYBA |Gyvenamieji pastatai |Vieno ir dviejų butų gyvenamieji pastatai [CPA 45 skyrius] |211 | Vieno ir dviejų butų gyvenamieji pastatai |Daugiabučiai gyvenamieji pastatai [CPA 45 skyrius] |212 | Daugiabučiai gyvenamieji pastatai |Negyvenamieji pastatai |Žemės ūkio pastatai [CPA 45 skyrius] |213 | Žemės ūkio pastatai |Pramoniniai pastatai ir sandėliai [CPA 45 skyrius] |214 | Pramoniniai pastatai ir sandėliai |Komerciniai pastatai [CPA 45 skyrius] |215 | Komerciniai pastatai |Kiti negyvenamieji pastatai [CPA 45 skyrius] |216 | Kiti negyvenamieji pastatai |Inžineriniai statiniai |Transporto infrastruktūra [CPA 45 skyrius] |217 | Transporto infrastruktūra |Vamzdynai, ryšių ir elektros linijos [CPA 45 skyrius] |218 | Vamzdynai, ryšių ir elektros linijos |Kiti inžineriniai statiniai [CPA 45 skyrius] |219 | Kiti inžineriniai statiniai |KITI PRODUKTAI |Kiti produktai |Žemės ūkio, miškininkystės, žuvininkystės ir akvakultūros produktai [CPA 01, 02 ir 05 skyriai] |220 | Žemės ūkio, miškininkystės, žuvininkystės ir akvakultūros produktai |Programinė įranga [CPA 72.20] |221 | Programinė įranga |Kiti, niekur kitur nepriskirti, produktai [CPA niekur kitur nepriskirti skyriai] |222 | Kiti, niekur kitur nepriskirti, produktai |ATSARGŲ PASIKEITIMAI IR VERTYBIŲ ĮSIGIJIMAI ATĖMUS NETEKIMUS |ATSARGŲ PASIKEITIMAI |Atsargų pasikeitimai |Atsargų pasikeitimai |223 | Atsargų pasikeitimai |VERTYBIŲ ĮSIGIJIMAI ATĖMUS NETEKIMUS |Vertybių įsigijimai atėmus netekimus |Vertybių įsigijimai atėmus netekimus |224 | Vertybių įsigijimai atėmus netekimus |EKSPORTO IR IMPORTO BALANSAS |PREKIŲ IR PASLAUGŲ EKSPORTAS |Prekių eksportas |Prekių eksportas į ES ir ES institucijas |225 | Prekių eksportas į ES šalis |226 | Prekių eksportas į ES institucijas |Prekių eksportas į trečiąsias šalis ir tarptautines organizacijas |227 | Prekių eksportas į trečiąsias šalis ir tarptautines organizacijas |Paslaugų eksportas |Paslaugų eksportas į ES ir ES institucijas |228 | Paslaugų eksportas į ES šalis |229 | Paslaugų eksportas į ES institucijas |Paslaugų eksportas į trečiąsias šalis ir tarptautines organizacijas |230 | Paslaugų eksportas į trečiąsias šalis ir tarptautines organizacijas |PREKIŲ IR PASLAUGŲ IMPORTAS |Prekių importas |Prekių importas iš ES ir ES institucijų |231 | Prekių importas iš ES šalių |232 | Prekių importas iš ES institucijų |Prekių importas iš trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų |233 | Prekių importas iš trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų |Paslaugų importas |Paslaugų importas iš ES ir ES institucijų |234 | Paslaugų importas iš ES šalių |235 | Paslaugų importas iš ES institucijų |Paslaugų importas iš trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų |236 | Paslaugų importas iš trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų |FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMAPASIŪLYMO PAVADINIMAS:Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas, nustatantis bendrąsias pagrindinės informacijos apie perkamosios galios paritetus teikimo bei jų apskaičiavimo ir sklaidos taisykles.VEIKLA PAGRĮSTO VALDYMO IR BIUDŽETO SUDARYMO PAGAL VEIKLOS RŪŠIS SISTEMAAtitinkamos politikos sritys ir susijusios veiklos rūšys:01 antraštinė dalis: Ekonomikos ir finansų reikalai: Ekonominė ir pinigų sąjunga (204)13 antraštinė dalis: Regioninė politika: Europos regioninės plėtros fondas ir kitos regioninės intervencijos (1603), Sanglaudos fondas (1604)26 antraštinė dalis: Administravimas: Personalo politika ir valdymas, Pensijų valdymas27 antraštinė dalis: Biudžetas: biudžeto politika29 antraštinė dalis: Statistika: statistinės informacijos rengimas (3403)BIUDŽETO EILUTĖSBiudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės ir administracinės pagalbos eilutės (buvusios BA eilutės)) su pavadinimais:29.01.01 Išlaidos statistikos politikos srityje dirbantiems darbuotojams29 01 02 Išorės darbuotojai ir kitos statistikos politikos srities valdymo išlaidos29.02.01 Statistinės informacijos politikaPriemonės ir jos finansinio poveikio trukmė:Pasiūlyme veiklos pabaiga nenumatyta. Parama valstybėms narėms skiriama iki penkerių metų: 2007–2011 m., išskyrus veiksmus, būtinus nustatant korekcijos koeficientus, taikomus atlyginimui ir pensijoms EB (Tarnybos nuostatų 64 straipsnis).Biudžeto ypatybės:Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos pavadinimas |29.01.01 | NPI | NDIF | NE | NE | NE | Nr. 3 |29 01 02 | NPI | NDIF | NE | NE | NE | Nr. 3 |29.02.01 | NPI | DIF | NE | TAIP | NE | Nr. 3 |IŠTEKLIŲ APŽVALGAFinansiniai ištekliaiŠioje ataskaitoje nurodytas finansinis poveikis yra orientacinis, t. y. darbui pagal perkamosios galios paritetų reglamentą būtini ištekliai ir biudžetas yra įtraukti į Komisijos penkerių metų statistikos programas (dabartinė programa: 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 2367/2002/EB dėl 2003–2007 m. Bendrijos statistikos programos, OL L 358, p. 1.) PGP reglamento finansinėje ataskaitoje nurodoma, kokia suma iš visų statistikos politikai suteiktų išteklių naudojama perkamosios galios paritetams.Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinėMln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)Valstybių narių NSI | f | 1,191 | 0,628 | 0,628 | 0,628 | 0,628 | 1,978 | 1,978 | 7,659 |IŠ VISO ĮA, įskaitant bendrą finansavimą | a+c+d+e+f | 7,551 | 5,423 | 5,123 | 5,123 | 5,123 | 5,123 | 5,123 | 38,589 |Suderinamumas su finansiniu programavimu:( Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą.( Atsižvelgiant į pasiūlymą, teks pakeisti atitinkamų finansinės perspektyvos išlaidų kategorijų programas.( Įgyvendinant pasiūlymą gali tekti taikyti Tarpinstitucinio susitarimo nuostatas[16] (t. y. panaudoti lankstumo priemonę arba pertvarkyti finansinę perspektyvą).Finansinis poveikis įplaukoms:( Pasiūlymas neturi finansinio poveikio įplaukoms( Pasiūlymas įplaukoms turi tokį finansinį poveikį:Žmogiškųjų išteklių visos darbo dienos ekvivalentas (įskaitant pareigūnus, laikinus ir išorės darbuotojus) – išsami informacija pateikta 8.2.1. punkte.Metų poreikiai | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Iš viso žmogiškųjų išteklių | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 |YPATYBĖS IR TIKSLAIAiškinamajame memorandume yra pateikta išsami informacija apie pasiūlymo aplinkybes.Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiai.Patenkinti Komisijos politikai reikalingų duomenų poreikį, ypač regioninės politikos srityjePapildoma nauda, sukurta dalyvaujant Bendrijai, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sinergija.Nedalyvaujant Bendrijai ši statistika nebūtų parengtaPasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į valdymo pagal veiklos rūšis sistemąKasmet užtikrinti nuolatinį perkamosios galios paritetų apskaičiavimą kiekvienai valstybei nareiĮgyvendinimo metodas (orientacinis)Komisijos centralizuotas valdymasSTEBĖSENA IR VERTINIMASStebėsenos sistemaŠio reglamento įgyvendinimas bus prižiūrimas naudojant standartines ataskaitas, kurios aprašo nacionalinius metodus ir praktiką. Ataskaitos bus ruošiamos kas šešerius metus. Valstybės ataskaitas vertina Komisija.Be to, PGP kainų tyrimai irgi nuolat prižiūrimi. Po kiekvieno tyrimo NSI pateikia Komisijai tyrimo ataskaitą.Reglamentas įgyvendinamas ir galimi techniniai pakeitimai atliekami pagal komitologijos tvarką, numatytą reglamento 11 straipsnyje.VertinimasEx-ante vertinimasReglamento pasiūlymu tęsiamos dabartinės priemonės, kurias šiuo metu savanoriškai taiko valstybės narėsPriemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex-post vertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis)Nėra duomenųBūsimų vertinimų sąlygos ir dažnumas.Reglamento nuostatos peržiūrimos praėjus penkeriems metams po jo įsigaliojimo ir, prireikus, pakeičiamos remiantis Europos Parlamentui ir Tarybai perduota ataskaita bei Komisijos pasiūlymu.KOVOS SU SUKČIAVIMU PRIEMONĖSPeržiūrėta vidaus valdymo ir kontrolės sistema buvo įvesta įgyvendinus Komisijos inicijuotą finansų valdymo reformą. Šioje sistemoje numatyti sustiprinti vidaus audito pajėgumai.Kasmetine pažangos stebėsena, įgyvendinant Komisijos vidaus kontrolės standartus, užtikrinama, kad yra sukurtos ir veikia sukčiavimo ir pažeidimo atvejų prevencijos bei nustatymo procedūros.Naujos taisyklės ir tvarka buvo pritaikytos pagrindinei biudžeto sudarymo procedūrai: konkursai, dotacijos, įsipareigojimai, sutartys ir mokėjimai.IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUSPasiūlymo tikslai, vertinant pagal finansines išlaidasĮsipareigojimų asignavimai mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)Kiti darbuotojai[19], finansuojami pagal 29 01 04/05 straipsnį | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |IŠ VISO | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 |Užduočių, susijusių su priemone, aprašymas.Statistikos sudarymo tikslai:-  Metodologijos plėtotė, siekiant užtikrinti rezultatų palyginamumą-  Metodologinė pagalba NSI-  Klausimynų sudarymas ir gairių nustatymas-  Duomenų rinkimas valstybėse narėse ir kitose dalyvaujančiose valstybėse-  Duomenų tikrinimas ir patvirtinimas-  Duomenų sklaida ir paskelbimas-  Kokybės analizė-  Sutarties šalių priežiūraAdministraciniai tikslai:-  Sutarčių ir (arba) dotacijų tvarkymasŽmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai( Šiuo metu programos valdymui skirtų darbo vietų, kurias reikia pakeisti arba pratęsti.( Darbo vietų, pagal MPS (metinę politikos strategiją)/PBP (preliminarų biudžeto projektą) iš anksto skirtų n-tiesiems metams( Darbo vietų, kurių bus prašoma kitos MPS/PBP procedūros metu( Darbo vietų, kurios bus perskirstytos, naudojant valdymo tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas)( Darbo vietų, reikalingų n-tiesiems metams, tačiau nenumatytų tų metų MPS/PBP.Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą(29 01 04/05 – Administracinės valdymo išlaidos)Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)Biudžeto eilutė (numeris ir pavadinimas) | n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau | IŠ VISO |Kita techninė ir administracinė pagalba |intra muros |extra muros |Iš viso techninei ir administracinei pagalbai |Finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumąMln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)Žmogiškųjų išteklių rūšis | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (29 01 01) | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 |Darbuotojai, finansuojami pagal 29 01 02 str. (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 |Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 1,080 | 1,080 | 1,080 | 1,080 | 1,080 | 1,080 | 1,080 |Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji darbuotojaiVienam asmeniui metams skiriama vidutiniškai 0,108 mln. EURApskaičiuota – Darbuotojai, finansuojami pagal 29 01 02 straipsnįVienam asmeniui metams skiriama vidutiniškai 0,108 mln. EURKitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumąMln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)| 2007 |2008 |2009 |2010 |2011 |2012 |2013 |IŠ VISO | |29 01 02 11 01 Komandiruotės |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,350 | |29 01 02 11 02 Susitikimai ir konferencijos |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,350 | |29 01 02 11 03 Komitetai | | | | | | | | | |29 01 02 11 04 Tyrimai ir konsultacijos | | | | | | | | | |29 01 02 11 05 Informacinės sistemos | | | | | | | | | | 2. Iš viso kitų valdymo išlaidų (29 01 02 11) | 0,100 |0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 |0,700 | | 3 Kitos administravimui priskiriamos išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę) | | | | | | | | | | Iš viso administracinių išlaidų, nepriskiriamų žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,100 |0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 |0,700 | | Apskaičiuota – Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą[1] OL C […], […], p. […].[2] OL C […], […], p. […].[3] OL C […], […], p. […].[4] OL L 310, 1996 11 30, p. 1; Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 995/2001 (OL L 139, 2001 5 23, p. 3).[5] OL L 161, 1999 6 26, p. 1; Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.[6] OL L 130, 1994 5 25, p. 1; Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.[7] OL L 52, 1997 2 22, p. 1; Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).[8] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.[9] OL L 181, 1989 6 28, p. 47.[10] OL L 186, 1995 8 5, p. 59.[11] OL L 310, 1996 11 30, p. 1.[12] OL L 76, 1993 3 30, p. 1.[13] Išlaidos, nepriskiriamos atitinkamo 29 antraštinės dalies 1 skyriui.[14] Išlaidos pagal 29.01.04.[15] Išlaidos pagal 29.01.01 ir 29.01.02[16] žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.[17] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[18] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[19] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą.