				|

		52013PC0598

			Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomos 2014 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės /* COM/2013/0598 final - 2013/0286 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
·      Pasiūlymo pagrindas ir tikslai
Vadovaujantis 2002 m. gruodžio 20 d.
Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių
apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją
žuvininkystės politiką, reikia imtis priemonių, kad gyvieji
vandens ištekliai būtų naudojami laikantis tvarių
ekonominių, aplinkos ir socialinių sąlygų. Svarbi
priemonė siekiant šio tikslo yra kiekvienais metais nustatomos žvejybos
galimybės, t. y. bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK), kvotos
ir žvejybos pastangų apribojimai.
Šio pasiūlymo tikslas − nustatyti
2014 m. valstybių narių komerciškai svarbiausių Baltijos
jūros žuvų išteklių žvejybos galimybes. Siekiant supaprastinti
su metiniu BLSK ir kvotomis susijusius sprendimus ir siekiant, kad jie
būtų aiškesni, nuo 2006 m. žvejybos Baltijos jūroje
galimybės nustatomos atskiru reglamentu.
·      Bendrosios aplinkybės
Pagrindinė su pasiūlymu susijusi
informacija išdėstyta Komisijos komunikate dėl konsultacijų
dėl 2014 m. žvejybos galimybių (COM(2013) 319 final).
Tarptautinė jūrų
tyrinėjimo taryba (ICES) ir Žuvininkystės mokslo, technikos ir
ekonomikos komitetas (ŽMTEK) atitinkamai 2013 m. gegužės mėn. ir
2013 m. birželio mėn. pateikė mokslines rekomendacijas dėl
Baltijos jūros išteklių 2014 m.
Pasiūlymą sudaro du su žvejybos
galimybėmis susiję skyriai, svarbūs žvejybos valdymui Baltijos
jūroje 2014 m.: viename nustatomas bendras leidžiamas sužvejoti
kiekis ir kvotos, o kitame – žvejybos laivų veiklos ribos (dienų
skaičius jūroje) ir taip apribojamos žvejybos pastangos.
·      Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos
Žvejybos galimybės ir jų paskirstymo
valstybėms narėms tvarka reglamentuojami kasmet. Naujausias
teisės aktas – 2012 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas
(ES) Nr. 1088/2012, kuriuo nustatomos 2013 m. žuvų išteklių
ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje
galimybės.
2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos
reglamentas (EB) Nr. 2187/2005 dėl žuvų išteklių apsaugos
techninėmis priemonėmis Baltijos jūroje, Beltų ir Zundo
sąsiauriuose, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB)
Nr. 1434/98 ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 88/98, taip pat
svarbus žvejybai Baltijos jūroje valdyti.
2007 m. rugsėjo 18 d. Tarybos
reglamente (EB) Nr. 1098/2007, nustatančiame Baltijos jūros
menkių išteklių ir jų žvejybos būdų daugiametį
planą bei iš dalies keičiančiame Reglamentą (EEB)
Nr. 2847/93 ir panaikinančiame Reglamentą (EB) Nr. 779/97,
apibūdintos kontrolės ir stebėsenos priemonės, būtinos
atitinkamiems atlantinių menkių ištekliams atkurti. Be to, jame
išdėstytos vakarinės ir rytinės dalies atlantinių
menkių išteklių BLSK ir susijusių žvejybos pastangų
apribojimų nustatymo taisyklės.
·      Derėjimas su kitomis ES politikos sritimis ir tikslais
Siūlomos priemonės atitinka
bendrosios žuvininkystės politikos tikslus bei taisykles ir yra
suderinamos su Sąjungos darnaus vystymosi politika.
2.           KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
·      Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas
Pagrindinės organizacijos ir (arba)
ekspertai, su kuriais konsultuotasi
Konsultuotasi su šiomis mokslinėmis
organizacijomis: Tarptautine jūrų tyrinėjimo taryba (ICES) ir
Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetu (ŽMTEK).
Sąjunga kasmet prašo ICES ir ŽMTEK
pateikti mokslines rekomendacijas dėl svarbių žuvų išteklių
būklės. Pateikiamos rekomendacijos dėl visų Baltijos
jūros žuvų išteklių, kuriems siūloma nustatyti BLSK.
·      Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis
Su Baltijos jūros regiono
patariamąja taryba (BJRPT) konsultuotasi 2013 m. birželio mėn.
vykusiame tarybos bendros priedugnio ir pelaginių rūšių
žuvų žvejybos darbo grupės posėdyje, remiantis Komisijos
komunikatu dėl žvejybos galimybių. Pasiūlymą moksliškai
pagrindė ICES ir ŽMTEK. Tame posėdyje pateiktos komunikatu
pagrįstos BLSK ir kvotų 2014 m. nustatymo taisyklės.
Pasiūlyme išsamiai apsvarstytos pareikštos preliminarios nuomonės
dėl visų susijusių žuvų išteklių ir į jas
atsižvelgta, nepažeidžiant galiojančios politikos ir nepabloginant
pažeidžiamų išteklių būklės.
Tam tikrais atvejais BJRPT remia Komisijos
pastangas BLSK nustatyti geriau atsižvelgiant į mokslines rekomendacijas
ir daugiamečio plano taikymą nustatant menkių BLSK. Tačiau
tai prieštarauja dienų jūroje, praleistų žvejojant menkę,
skaičiaus mažinimui.
·      Poveikio vertinimas
Vakarinės dalies menkių BLSK
sumažintas 15 %, o rytinės dalies menkių BLSK padidintas
7 %. Pagal pasiūlymą trijų iš penkių pelaginių
rūšių žuvų BLSK padidėtų, o kitų dviejų –
sumažėtų. Apskritai įgyvendinus siūlomas priemones
Sąjungos laivų žvejybos Baltijos jūroje galimybės visų
sužvejojamų atitinkamų rūšių, išskyrus lašišų
išteklius, žuvų kiekio atžvilgiu iš viso padidės 10 % iki 644
tūkstančių tonų. Lašišų išteklių žvejybos
galimybės sumažės maždaug 7 % ir sudarys 116 lašišų
vienetų.
Remiantis 2011 m. vidutinėmis
iškrautų žuvų kainomis aštuoniose Baltijos jūros regiono šalyse,
2014 m. žvejybos galimybių vertė padidės 12 mln. EUR
iki bendros 412 mln. EUR vertės.
Pasiūlymas yra ne tik trumpalaikis
sprendimas, bet ir dalis per ilgesnį laikotarpį įgyvendintino
metodo, kurį taikant žvejybos mastas laipsniškai mažinamas tol, kol bus
užtikrintas ilgalaikis tausus žvejybos lygis. Todėl, taikant su
pasiūlymu suderintą metodą, per vidutinį arba ilgą
laikotarpį būtų užtikrintos stabilios žvejybos pastangos ir
didesnės kvotos. Tikimasi, kad ilgalaikis metodo poveikis bus
tausesnė žvejybos veikla ir didesnis iškraunamų žuvų kiekis.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
·      Siūlomų veiksmų santrauka
Pasiūlymu norima nustatyti ES žvejybos
rajonuose taikomus leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio ir žvejybos pastangų
apribojimus siekiant bendrosios žuvininkystės politikos tikslo –
užtikrinti biologiškai, ekonomiškai ir socialiai tausų žuvininkystės
lygį.
·      Teisinis pagrindas
Sutarties dėl Europos Sąjungos
veikimo (SESV) 43 straipsnio 3 dalis.
·      Subsidiarumo principas
Pasiūlymas priklauso išimtinei
Sąjungos kompetencijai, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos
Sąjungos veikimo 3 straipsnio 1 dalies d punkte. Todėl subsidiarumo
principas netaikomas.
·      Proporcingumo principas
Pasiūlymas atitinka proporcingumo
principą dėl toliau nurodytų priežasčių.
Bendroji žuvininkystės politika yra
bendroji politika. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43
straipsnio 3 dalį Taryba patvirtina priemones dėl žvejybos
galimybių nustatymo ir skyrimo.
Šiuo Tarybos reglamentu valstybėms narėms
skiriamos žvejybos galimybės. Atsižvelgdamos į Reglamento (EB)
Nr. 2371/2002 20 straipsnio 3 dalį, valstybės narės tas
galimybes gali paskirstyti regionams arba veiklos vykdytojams taip, kaip jos
mano esant tinkama. Taigi valstybės narės gali pasirinkti joms
tinkamą socialinį ir (arba) ekonominį paskirtų žvejybos
galimybių naudojimo modelį.
Pasiūlymas papildomo finansinio poveikio
valstybėms narėms neturi. Taryba šį reglamentą priima
kasmet; viešos bei privačios priemonės jam įgyvendinti jau
parengtos.
·      Pasirinkta priemonė
Siūloma priemonė – reglamentas.
Tai žvejybos valdymo pasiūlymas,
parengtas remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43
straipsnio 3 dalimi ir pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20
straipsnį.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Pasiūlymas ES biudžetui poveikio neturi.
5.           PAPILDOMA INFORMACIJA
·      Supaprastinimas
Pasiūlymu toliau teikiamos galimybės
paprastinti valdžios institucijų (ES ar nacionalinių) administracines
procedūras, nes jame yra nuostatų, panašių į 2013 m.
reglamento dėl žvejybos galimybių Baltijos jūroje nuostatas.
·      Persvarstymo, keitimo, laikino galiojimo sąlyga
Pasiūlymas teikiamas dėl
2014 m. metinio reglamento, todėl jame persvarstymo sąlygos
nėra.
·      Išsamus paaiškinimas
Šiuo pasiūlymu nustatomos valstybių
narių žuvų išteklių arba išteklių grupių žvejybos
Baltijos jūroje 2014 m. galimybės ir su jomis susijusios
sąlygos.
Siūlomi kiekiai grindžiami
dabartinėmis mokslinėmis rekomendacijomis, konsultacijomis su BJRPT
ir bendrosiomis BLSK bei kvotų nustatymo nuostatomis, apibrėžtomis
Komisijos komunikate „Konsultacijos dėl žvejybos galimybių“. Kai
reikėjo, siekiant nustatyti bendrai su Rusijos Federacija naudojamų
išteklių ES kvotas, atitinkami šių išteklių kiekiai buvo
išskaičiuoti iš siūlomo BLSK, kurį rekomendavo ICES.
Atsižvelgiant į Komisijos ketinimus
užtikrinti tausų žuvininkystės išteklių naudojimą laikantis
Sąjungos politikos bei tarptautinių įsipareigojimų ir tuo
pačiu išlaikyti stabilias žvejybos galimybes, metiniai BLSK skirtumai kiek
įmanoma apriboti, atsižvelgiant į atitinkamų išteklių
būklę.
Valstybėms narėms skirti BLSK ir
kvotos nurodyti reglamento I priede, o žvejybos pastangų apribojimai – II
priede.
Siūlomi atlantinių menkių
išteklių BLSK ir žvejybos pastangų apribojimai atitinka Baltijos
jūros atlantinių menkių ištekliams ir žvejybos būdams,
kuriuos taikant žvejojami tie ištekliai, nustatytus daugiamečio plano
reikalavimus. Pagrindinė plano dalis – laipsniškai mažinti mirtingumo
dėl žvejybos lygį iki ilgalaikių tausių žvejybos
lygių, siekiant užtikrinti išteklių atkūrimą ir tai, kad
būtų stabiliai sužvejojama daug žuvų. Peržiūrėjus
duomenis ir metodus, naudojamus menkių ištekliams vertinti,
peržiūrėti ir atitinkamai pakeisti faktinio ir didžiausio galimo tausios
žvejybos laimikio mirtingumo dėl žvejybos duomenys. Atsižvelgiant į
šią naują informaciją, vakarinės dalies menkių
išteklių žvejybos pastangas reikia sumažinti 10 %, o rytinės
dalies menkių išteklių – 8,5 %.
Visi Baltijos jūros pelaginių
žuvų ištekliai, išskyrus vakarinės dalies silkių išteklius,
2014 m. galėtų būti žvejojami užtikrinant didžiausio galimo
tausios žvejybos laimikio lygį, todėl siūlomas BLSK atitinka
didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio mirtingumą dėl žvejybos.
2013/0286 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo nustatomos 2014 m. tam tikrų
žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos
Baltijos jūroje galimybės
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą,
kadangi:
(1)       Tarybos reglamente (EB)
Nr. 2371/2002[1] reikalaujama, kad
atsižvelgiant į turimas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas,
o konkrečiai – į Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos
komiteto (ŽMTEK) parengtą ataskaitą, taip pat į rekomendacijas,
gautas iš regioninių konsultacinių tarybų, būtų
nustatytos priemonės, kuriomis būtų reglamentuojama
galimybė naudotis vandenimis bei ištekliais ir vykdyti tausią
žvejybos veiklą;
(2)       Taryba privalo patvirtinti
žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo pagal žvejybos rajoną arba
žvejybos rajonų grupę priemones, įskaitant tam tikras su jomis
funkciškai susietas sąlygas, jei tokių reikėtų. Žvejybos
galimybės valstybėms narėms turėtų būti paskirstytos
taip, kad kiekvienai valstybei narei būtų užtikrintas kiekvienos
rūšies išteklių žvejybos arba žvejybos kiekviename rajone
sąlyginis stabilumas, tinkamai atsižvelgiant į bendrosios
žuvininkystės politikos tikslus, nustatytus Reglamentu (EB)
Nr. 2371/2002;
(3)       bendras leidžiamas sužvejoti
kiekis (toliau – BLSK) turėtų būti nustatytas remiantis
turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir atsižvelgiant į
biologinius, socialinius ir ekonominius aspektus, kartu užtikrinant vienodas
veiklos sąlygas visiems žvejybos sektoriams, taip pat atsižvelgiant į
nuomones, pareikštas konsultacijose su suinteresuotaisiais subjektais,
ypač susitikimuose su atitinkamų regioninių
patariamųjų tarybų atstovais;
(4)       išteklių, kuriems
valdyti parengti specialūs daugiamečiai planai, žvejybos
galimybės turėtų būti nustatytos pagal tuose planuose nustatytas
taisykles. Todėl Baltijos jūros menkių išteklių leidžiamo
sužvejoti kiekio apribojimai ir žvejybos pastangų apribojimai
turėtų būti nustatyti pagal Tarybos reglamentu (EB)
Nr. 1098/2007, nustatančiu Baltijos jūros menkių
išteklių ir jų žvejybos būdų daugiametį planą
(toliau – Baltijos jūros menkių planas)[2],
nustatytas taisykles;
(5)       atsižvelgiant į
mokslines rekomendacijas, gali būti nustatytas lankstesnis Baltijos
jūros menkių išteklių žvejybos pastangų valdymas,
nepakenkiant Baltijos jūros menkių plano tikslams ir nesukeliant
žuvų mirtingumo padidėjimo. Toks lankstumas leistų veiksmingiau
valdyti žvejybos pastangas tais atvejais, kai kvotos valstybės narės
laivynui nėra paskirstomos vienodai, taip pat sudarytų palankesnes
sąlygas greitai reaguoti į apsikeitimą kvotomis. Todėl
valstybei narei turėtų būti leidžiama su jos vėliava
plaukiojantiems laivams skirti papildomų nebuvimo uoste dienų, kai
išskaičiuojama tiek pat kitų su jos vėliava
plaukiojančių laivų nebuvimo uoste dienų;
(6)       šiame reglamente nustatytos
žvejybos galimybės turėtų būti naudojamos pagal
Reglamentą (EB) Nr. 1224/2009[3], ypač jo 33 ir 34
straipsnius, susijusius su sužvejoto kiekio ir žvejybos pastangų
registravimu ir informavimu apie žvejybos galimybių išnaudojimo duomenis.
Todėl būtina nurodyti su iškraunamų žuvų išteklių,
kuriems taikomas šis reglamentas, kiekiais susijusius kodus, kuriuos turi
naudoti valstybės narės, siųsdamos duomenis Komisijai;
(7)       pagal Tarybos reglamento (EB)
Nr. 847/96[4] 2 straipsnį privaloma
nustatyti išteklius, kuriems taikomos įvairios tame reglamente nurodytos
priemonės;
(8)       siekiant išvengti žvejybos
veiklos pertrūkių ir užtikrinti pragyvenimo šaltinį
Sąjungos žvejams, svarbu, kad žvejybą rajonuose, kuriems taikomas šis
reglamentas, būtų galima pradėti 2014 m. sausio 1 d.
Dėl skubos priežasčių šis reglamentas turėtų
įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
I skyrius
Bendrosios nuostatos
1 straipsnis
Dalykas
Šiuo reglamentu nustatomos 2014 m. tam
tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių
žvejybos Baltijos jūroje galimybės.
2 straipsnis
Taikymo sritis
Šis reglamentas taikomas Sąjungos
laivams, vykdantiems veiklą Baltijos jūroje.
3 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų terminų
apibrėžtys:
a) Tarptautinės jūrų
tyrinėjimo tarybos (ICES) zonos – Tarybos reglamento (EB)
Nr. 2187/2005[5] I priede nustatyti
geografiniai rajonai;
b) Baltijos jūra – ICES 22–32
pakvadračiai;
c) Sąjungos laivas – laivas, plaukiojantis
su valstybės narės vėliava ir įregistruotas Sąjungoje;
d) bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK) –
kasmet leidžiamas sužvejoti kiekvieno ištekliaus kiekis;
e) kvota – Sąjungai, valstybei narei arba
trečiajai šaliai skirta BLSK dalis;
f) nebuvimo uoste diena – nepertraukiamas 24
valandų laikotarpis, kuriuo laivas nebūna uoste, arba šio laikotarpio
dalis.
II skyrius
Žvejybos galimybės
4 straipsnis
BLSK ir jų paskirstymas
BLSK, kvotos ir atitinkamais atvejais
funkciškai su jais susietos sąlygos išdėstytos I priede.
5 straipsnis
Specialios nuostatos dėl
paskirstymo
1.           Šiame reglamente nustatytos
žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos nedarant
poveikio:
a) žvejybos galimybėms, kuriomis buvo
apsikeista pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį;
b) perskirstymui pagal Reglamento (EB)
Nr. 1224/2009 37 straipsnį;
c) papildomam kiekiui, kurį leidžiama
iškrauti pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį;
d) pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4
straipsnį neišnaudotai kvotos daliai;
e) išskaitymams pagal Reglamento (EB)
Nr. 1224/2009 37, 105, 106 ir 107 straipsnius.
2.           Reglamento (EB)
Nr. 847/96 3 straipsnis taikomas ištekliams, kuriems galioja prevencinis
BLSK, o to reglamento 3 straipsnio 2 ir 3 dalys ir 4 straipsnis – ištekliams,
kuriems galioja mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK, išskyrus
tuos atvejus, kai šio reglamento I priede nurodyta kitaip.
6 straipsnis
Sužvejotų žuvų ir
priegaudos iškrovimo sąlygos
Išteklių, kuriems yra nustatyti sugauto
kiekio apribojimai, žuvis galima laikyti laive arba iškrauti tik jei jas arba
priegaudą sugavo valstybės narės, kuriai paskirta ir dar
neišnaudota tų išteklių kvota, laivas.
7 straipsnis
Žvejybos pastangų
apribojimai
1.           Žvejybos pastangų
apribojimai yra nustatyti II priede.
2.           1 dalyje nurodyti apribojimai
taip pat taikomi ICES 27 ir 28.2 pakvadračiams, nebent Komisija yra
priėmusi sprendimą pagal Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 29
straipsnio 2 dalį tiems pakvadračiams netaikyti to reglamento 8
straipsnio 1 dalies b punkte, 3, 4 bei 5 dalyse ir 13 straipsnyje numatytų
apribojimų.
3.           1 dalyje nurodyti apribojimai
netaikomi ICES 28.1 pakvadračiui, nebent Komisija yra priėmusi
sprendimą pagal Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 29 straipsnio 4
dalį, kad tam pakvadračiui taikomi Reglamento (EB) Nr. 1098/2007
8 straipsnio 1 dalies b punkte ir 3, 4 bei 5 dalyse numatyti apribojimai.
III skyrius
Baigiamosios nuostatos
8 straipsnis
Duomenų perdavimas
Valstybės narės, pagal Reglamento
(EB) Nr. 1224/2009 33 ir 34 straipsnius Komisijai siųsdamos duomenis
apie iškrautą sužvejotų žuvų išteklių kiekį, naudoja
šio reglamento I priede nustatytus išteklių kodus.
9 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja kitą
dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir
tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
I PRIEDAS
BLSK, TAIKOMAS SĄJUNGOS
LAIVAMS RAJONUOSE, KURIUOSE BLSK NUSTATYTAS (PAGAL RŪŠĮ IR
RAJONĄ)
Toliau pateiktose lentelėse nustatytas
kiekvienų išteklių BLSK bei kvotos (gyvojo svorio tonomis, išskyrus
atvejus, kai nustatyta kitaip) ir atitinkamais atvejais funkciškai su jais
susietos sąlygos.
Nuorodos į žvejybos zonas reiškia
nuorodas į ICES zonas, jei nenurodyta kitaip.
Žuvų ištekliai nurodyti
abėcėlės tvarka pagal lotynišką rūšies
pavadinimą.
Šiame reglamente pateikiama tokia
lotyniškų ir bendrinių pavadinimų atitikmenų lentelė:
 Mokslinis pavadinimas || Triraidis kodas || Bendrinis pavadinimas
 Clupea harengus || HER || Atlantinės silkės
 Gadus morhua || COD || Atlantinės menkės
 Pleuronectes platessa || PLE || Jūrinės plekšnės
 Salmo salar || SAL || Atlantinės lašišos
 Sprattus sprattus || SPR || Atlantiniai šprotai
 Rūšis: || Atlantinės silkės ||   || Zona: || 30–31 pakvadračiai ||   ||
   || Clupea harengus ||   || HER/3D30.; HER/3D31.
 Suomija || 116 963 ||   ||
 Švedija || 25 699 ||   ||
   ||   ||   ||
 Sąjunga || 142 662 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || 142 662 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Rūšis: || Atlantinės silkės ||   || Zona: || 22–24 pakvadračiai
   || Clupea harengus ||   || HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. ||
 Danija || 2 769 ||   ||
 Vokietija || 10 900 ||
 Suomija || 1 ||   ||
 Lenkija || 2 570 ||
 Švedija || 3 514 ||   ||
   ||   ||
 Sąjunga || 19 754 ||   ||
   ||   ||
 BLSK || 19 754 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
   ||   ||
   ||   ||   ||
 Rūšis: || Atlantinės silkės ||   || Zona: || 25–27, 28.2, 29 ir 32 pakvadračių Sąjungos vandenys
   || Clupea harengus ||   || HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.2; HER/3D29.; HER/3D32.
 Danija || 3 157 ||   ||
 Vokietija || 837 ||   ||
 Estija || 16 122 ||   ||
 Suomija || 31 469 ||   ||
 Latvija || 3 979 ||   ||
 Lietuva || 4 189 ||   ||
 Lenkija || 35 752 ||   ||
 Švedija || 47 995 ||   ||
   ||   ||   ||
 Sąjunga || 143 500 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || Netaikoma || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 Rūšis: || Atlantinės silkės ||   || Zona: || Pakvadratis 28.1
   || Clupea harengus ||   || HER/03D.RG ||   ||   ||
 Estija || 14 186 ||   ||
 Latvija || 16 534 ||   ||
   ||   ||   ||
 Sąjunga || 30 720 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || 30 720 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
   ||   ||   ||
 Rūšis: || Atlantinės menkės || Zona: || 25–32 pakvadračių Sąjungos vandenys
   || Gadus morhua ||   || COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32.
 Danija || 15 147 ||   ||
 Vokietija || 6 025 ||   ||
 Estija || 1 476 ||   ||
 Suomija || 1 159 ||   ||
 Latvija || 5 632 ||   ||
 Lietuva || 3 710 ||   ||
 Lenkija || 17 440 ||   ||
 Švedija || 15 345 ||   ||
   ||   ||   ||
 Sąjunga || 65 934 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || Netaikoma || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
   ||   ||   ||
 Rūšis: || Atlantinės menkės ||   || Zona: || 22–24 pakvadračiai ||
   || Gadus morhua ||   || COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24.
 Danija || 7 436 ||   ||
 Vokietija || 3 636 ||   ||
 Estija || 165 ||   ||
 Suomija || 146 ||   ||
 Latvija || 615 ||   ||
 Lietuva || 399 ||   ||
 Lenkija || 1 990 ||   ||
 Švedija || 2 650 ||   ||
   ||   ||   ||
 Sąjunga || 17 037 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || 17 037 ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
   ||   ||   ||
 Rūšis: || Jūrinės plekšnės ||   || Zona: || 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys ||
   || Pleuronectes platessa ||   || PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32.
 Danija || 2 151 ||   ||
 Vokietija || 239 ||   ||
 Lenkija || 450 ||   ||
 Švedija || 162 ||   ||
   ||   ||   ||
 Sąjunga || 3 002 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || 3 002 ||   || Prevencinis BLSK
 Rūšis: || Atlantinės lašišos || Zona: || 22–31 pakvadračių Sąjungos vandenys
   || Salmo salar ||   || SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31.
 Danija || 22 467 || (1) ||
 Vokietija || 2 500 || (1) ||
 Estija || 2 283 || (1) ||
 Suomija || 28 015 || (1) ||
 Latvija || 14 290 || (1) ||
 Lietuva || 1 680 || (1) ||
 Lenkija || 6 816 || (1) ||
 Švedija || 30 370 || (1) ||
   ||   ||   ||
 Sąjunga || 108 421 || (1) ||
   ||   ||   ||
 BLSK || Netaikoma || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.
 __________ ||   ||   ||
 (1)           Nurodomas atskirų žuvų skaičius.
 Rūšis: || Atlantinės lašišos || Zona: || 32 pakvadračio Sąjungos vandenys
   || Salmo salar ||   || SAL/3D32. ||   ||   ||
 Estija || 744 || (1) ||
 Suomija || 6 512 || (1) ||
   ||   ||   ||
 Sąjunga || 7 256 || (1) ||
   ||   ||   ||
 BLSK || Netaikoma || Prevencinis BLSK
 __________ ||   ||   ||
 (1)           Nurodomas atskirų žuvų skaičius.
 Rūšis: || Atlantiniai šprotai ||   || Zona: || 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys ||
   || Sprattus sprattus ||   || SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32.
 Danija || 21 909 || (1) ||
 Vokietija || 13 880 || (1) ||
 Estija || 25 441 || (1) ||
 Suomija || 11 469 || (1) ||
 Latvija || 30 727 || (1) ||
 Lietuva || 11 115 || (1) ||
 Lenkija || 65 207 || (1) ||
 Švedija || 42 354 || (1) ||
   ||   ||   ||
 Sąjunga || 222 102 ||   ||
   ||   ||   ||
 BLSK || Netaikoma ||   || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.
 __________ (1)           Bent 92 % iškrauto kiekio, įskaičiuojamo į kvotą, turi sudaryti atlantiniai šprotai. Atlantinių silkių priegauda turi būti įskaičiuota į likusius 8 % kvotos (HER/*3BCDC).
II PRIEDAS
ŽVEJYBOS PASTANGŲ
APRIBOJIMAI
1.           Valstybės narės su
jų vėliava plaukiojantiems laivams, žvejojantiems tralais,
jūriniais užmetamaisiais tinklais ar panašiais žvejybos įrankiais,
kurių tinklinio audeklo akių dydis yra 90 mm ar daugiau, žiauniniais
tinklaičiais, pinkliaisiais tinklais arba sieniniais tinklais, kurių
tinklinio audeklo akių dydis yra 90 mm ar daugiau, inkarinėmis
ūdomis, ūdomis, išskyrus dreifuojančias ūdas, skrituliais
ir kapeliais, suteikia teisę ne daugiau nei:
a) 147 dienas nebūti uoste ICES 22–24
pakvadračiuose, išskyrus laikotarpį nuo balandžio 1 iki 30 d.,
kai taikomas Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 8 straipsnio 1 dalies a
punktas; ir
b) 146 dienas nebūti uoste ICES 25–28
pakvadračiuose, išskyrus laikotarpį nuo liepos 1 d. iki
rugpjūčio 31 d., kai taikomas Reglamento (EB) Nr. 1098/2007
8 straipsnio 1 dalies b punktas.
2.           Didžiausias nebuvimo uoste
dienų, kai laivas gali plaukioti abiejuose 1 punkto a ir b
papunkčiuose nurodytuose žvejybos rajonuose ir žvejoti 1 punkte nurodytais
žvejybos įrankiais, skaičius per metus negali viršyti didžiausio
nebuvimo uoste dienų, skirtų plaukioti viename iš šių
dviejų rajonų, skaičiaus.
3.           Nukrypstant nuo 1 ir 2
punktų ir kai tai reikalinga veiksmingam žvejybos galimybių valdymui,
valstybė narė gali su jos vėliava plaukiojantiems laivams
nustatyti papildomą nebuvimo uoste dienų skaičių, kai tiek
pat nebuvimo uoste dienų yra išskaičiuojama iš kitų laivų,
kurie plaukioja su jos vėliava ir kuriems taikomas pastangų tame
rajone apribojimas, ir kai kiekvieno laivo, iš kurio išskaičiuojamos dienos,
kW išreikštas pajėgumas yra lygus laivų, kuriems skiriama
papildomų dienų, pajėgumui arba už jį didesnis. Laivų,
kuriems skiriama papildomų nebuvimo uoste dienų, skaičius negali
viršyti 10 % bendro visų atitinkamos valstybės narės
laivų, nurodytų 1 punkte, skaičiaus.
[1]               2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentas
(EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir
tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės
politiką (OL L 358, 2002 12 31, p. 59).
[2]               2007 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamentas
(EB) Nr. 1098/2007, nustatantis daugiametį planą (OL L 248,
2007 9 22, p. 1).
[3]               2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos
reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Bendrijos kontrolės
sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos
taisyklių laikymasis (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).
[4]               1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentas
(EB) Nr. 847/96, nustatantis bendrų leistinų sugavimų ir
kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas (OL L 115,
1996 5 9, p. 3).
[5]               2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentas
(EB) Nr. 2187/2005 dėl žuvų išteklių apsaugos
techninėmis priemonėmis Baltijos jūroje, Beltų ir Zundo
sąsiauriuose (OL L 349, 2005 12 31, p. 1).