Svarbus teisinis pranešimas

|

52007PC0572

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 998/2003 dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, taikomų nekomerciniam naminių gyvūnėlių judėjimui, pratęsiant pereinamąjį laikotarpį {KOM(2007) 578 galutinis}  /* KOM/2007/0572 galutinis - COD 2007/0202 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 8.10.2007KOM(2007) 572 galutinis2007/0202 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 998/2003 dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, taikomų nekomerciniam naminių gyvūnėlių judėjimui, pratęsiant pereinamąjį laikotarpį(pateikta Komisijos) {KOM(2007) 578 galutinis}AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS( Bendroji informacijaEuropos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 998/2003 suderinamos nekomerciniam naminių gyvūnėlių judėjimui iš vienos valstybės narės į kitą arba juos įvežus ar pakartotinai įvežus į Bendriją iš trečiųjų šalių taikomos taisyklės. Jis buvo paskelbtas 2003 m. birželio 13 d., įsigaliojo 2003 m. liepos 3 d. ir taikomas naminiams gyvūnėliams, kuriuos vežasi jų savininkai.Reglamentu buvo įdiegti inter alia iš vienos valstybės narės į kitą vežamų kačių, šunų ir šeškų pasai, kuriuose patvirtinama, kad gyvūnas paskiepytas nuo pasiutligės. Tai vienintelis reikalavimas, taikomas į bet kurią valstybę narę vežamiems naminiams gyvūnėliams.Tačiau reglamente nustatytos tam tikros leidžiančios nukrypti sąlygos, taikomos naminių gyvūnėlių vežimui į tam tikras valstybes nares penkerių metų pereinamuoju laikotarpiu nuo to reglamento įsigaliojimo dienos, t. y. iki 2008 m. liepos 3 d. Šiam laikotarpiui pasibaigus šios leidžiančios nukrypti sąlygos turėtų būti persvarstytos atsižvelgiant į valstybių narių patirtį, įgytą įgyvendinant reglamento 6, 8 ir 16 straipsnių nuostatas, ir į Europos Maisto saugos tarnybos (EMST) mokslinę nuomonę.Todėl vadovaujantis reglamento 23 straipsniu, iki 2007 m. vasario 1 d. Komisija privalėjo Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti ataskaitą dėl būtinybės ir toliau vykdyti serologinius tyrimus kartu su atitinkamais pasiūlymais dėl režimo, kuris turi būti taikomas po pereinamojo laikotarpio, nustatymo.( Problemos nustatymasKadangi mokslinis vertinimas užtruko ilgiau nei numatyta, Komisijos ataskaita turėjo būti atidėta. Kad būtų galima tinkamai atsižvelgti į ataskaitos išvadas, tikslinga pratęsti pirmiau minėtą pereinamąjį laikotarpį.( Pasiūlymo tikslasKomisijos pasiūlymo tikslas – pratęsti pereinamąjį laikotarpį ir atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 998/2003.Šis Komisijos pasiūlymas susijęs su Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 998/2003 dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, taikomų nekomerciniam naminių gyvūnėlių judėjimui, 23 straipsnį.2007/0202 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 998/2003 dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, taikomų nekomerciniam naminių gyvūnėlių judėjimui, pratęsiant pereinamąjį laikotarpįEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį ir 152 straipsnio 4 dalies b punktą,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[1],atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[2],pasikonsultavę su Regionų komitetu,laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[3]kadangi:1.  2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 998/2003 dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, taikomų nekomerciniam naminių gyvūnėlių judėjimui[4], nustatyti gyvūnų sveikatos reikalavimai, taikomi nekomerciniam naminių gyvūnėlių judėjimui, ir taisyklės, taikomos tokio judėjimo patikrinimams.2.  Be to, Reglamento (EB) Nr. 998/2003 6 straipsnyje nustatyta, kad pereinamuoju penkerių metų laikotarpiu nuo to reglamento įsigaliojimo naminius šunis ir kates leidžiama įvežti į Airijos, Maltos, Švedijos ir Jungtinės Karalystės teritoriją tik laikantis konkrečių reikalavimų, atsižvelgiant į tų valstybių narių konkrečią padėtį dėl pasiutligės.3.  Reglamento (EB) Nr. 998/2003 16 straipsnyje nustatyta, kad pereinamuoju penkerių metų laikotarpiu nuo to reglamento įsigaliojimo valstybės narės, kuriose šio reglamento įsigaliojimo dieną taikomos specialios echinokokozės ir erkių kontrolės taisyklės, gali reikalauti, kad į jų teritoriją naminiai gyvūnėliai būtų įvežami laikantis tų reikalavimų. Suomija, Airija, Malta, Švedija ir Jungtinė Karalystė taiko savo konkrečias įvežimo taisykles dėl echinokokozės; Malta, Airija ir Jungtinė Karalystė reikalauja naminiams šunims ir katėms atlikti papildomas procedūras dėl erkių ir tai patvirtinti gyvūno pase.4.  Reglamento (EB) Nr. 998/2003 6 ir 16 straipsniuose nustatyto pereinamojo laikotarpio režimo galiojimas baigsis 2008 m. liepos 3 d. Šio reglamento 23 straipsnyje nustatyta, kad prieš pasibaigiant pereinamajam laikotarpiui pereinamojo laikotarpio režimas turėtų būti persvarstytas.5.  Todėl pagal Reglamento (EB) Nr. 998/2003 23 straipsnio nuostatas Komisijos buvo parašyta iki 2007 m. vasario 1 d. pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai būtinybės toliau vykdyti serologinius tyrimus ataskaitą ir atitinkamus pasiūlymus dėl režimo, taikytino po pereinamojo laikotarpio režimo, kaip nustatyta šio reglamento 6, 8 ir 16 straipsniuose. Ta ataskaita turėtų būti pagrįsta ligi šiol įgyta patirtimi ir rizikos analize, kuri tūri būti atlikta remiantis Europos Maisto saugos tarnybos (EMST) moksline nuomone.6.  Komisijos prašymu EMST paskelbė mokslinę nuomonę, kad padėtų Komisijai pateikti atitinkamus ir mokslu grindžiamus Reglamento (EB) Nr. 998/2003 pakeitimus. Be to, Komisija taip pat turi apsvarstyti valstybių narių patirties, įgytos įgyvendinant šio reglamento 6, 8 ir 16 straipsnių nuostatas, ataskaitas.7.  Tačiau kadangi mokslinis vertinimas užtruko ilgiau nei numatyta, Komisijos ataskaita turėjo būti atidėta. Kad būtų galima tinkamai atsižvelgti į ataskaitos išvadas, tikslinga pratęsti pereinamojo laikotarpio režimo taikymą.8.  Todėl Reglamentą (EB) Nr. 998/2003 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamentas (EB) Nr. 998/2003 iš dalies keičiamas taip:(1) 6 straipsnio 1 dalies įžanginis sakinys pakeičiamas taip:„Iki 2009 m. rugpjūčio 31 d. I priedo A dalyje išvardytus naminius gyvūnėlius leidžiama įvežti į Airijos, Maltos, Švedijos ir Jungtinės Karalystės teritoriją tik laikantis šių reikalavimų:“(2) 16 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:„Iki 2009 m. rugpjūčio 31 d. Suomija, Airija, Malta, Švedija ir Jungtinė Karalystė gali reikalauti, kad į jų teritoriją naminiai gyvūnėliai būtų įvežami laikantis šio reglamento įsigaliojimo dieną taikomų specialių taisyklių dėl echinokokozės, o Airija ir Jungtinė Karalystė – dėl erkių.“(3) 23 straipsnyje data „2008 m. sausio 1 d.“ pakeičiama data „2009 m. rugsėjo 1 d.“.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeEuropos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas [1] OL C […], […], p. […].[2] OL C […], […], p. […].[3] OL C 325, 2002 12 24, p. 133.[4] OL L 146, 2003 6 13, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu Nr. 245/2007 (OL L 73, 2007 3 13, p. 9).


				|

		52011PC0842

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomos bendros Sąjungos išorės veiksmų priemonių įgyvendinimo taisyklės ir procedūros /* KOM/2011/0842 galutinis - 2011/0415 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS
MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO
APLINKYBĖS
Vienas Komisijos prioritetų pagal
daugiametę finansinę programą (DFP) yra supaprastinti
reglamentavimo aplinką ir sudaryti palankesnes sąlygas šalims
partnerėms, regionams partneriams, pilietinės visuomenės
organizacijoms, MVĮ ir t. t. pasinaudoti Sąjungos
pagalba, kai jie padeda siekti reglamento tikslų.
Įgyvendinant naująsias priemones
supaprastintos ir lanksčios sprendimų priėmimo procedūros
leis greičiau patvirtinti įgyvendinimo priemones, taigi suteikti ES
pagalbą, ypač šalims per krizę, po krizės ir esant
nestabiliai padėčiai.
Be to, peržiūrėjus Finansinį
reglamentą – tai ypač svarbu dėl specialių nuostatų
dėl išorės veiksmų – bus sudarytos palankesnės sąlygos
pilietinės visuomenės organizacijoms ir smulkiajam verslui dalyvauti
finansavimo programose, pavyzdžiui, bus supaprastintos taisyklės,
sumažės dalyvavimo sąnaudos, bus pagreitintos konkursų
procedūros. Komisija ketina įgyvendinti šį reglamentą pagal
naujas lanksčias procedūras, kurios bus numatytos naujajame
Finansiniame reglamente.
Tuo remdamasi Komisija siūlo supaprastintas
ir suderintas įgyvendinimo taisykles ir procedūras, kurios
būtų taikomos keturioms geografinėms priemonėms, t. y.
Vystomojo bendradarbiavimo priemonei (VBP), Europos kaimynystės priemonei,
Pasirengimo narystei pagalbos priemonei (PNPP) ir Partnerystės priemonei
(PP), bei trims teminėms priemonėms: Stabilumo priemonei, Europos
demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonei (EDŽTRP) ir Bendradarbiavimo
branduolinės saugos srityje priemonei (BBSSP). Tačiau dėl
pasirengimo narystei ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo specifikos PNPP ir
Europos kaimynystės priemonei reikės priimti papildomas
konkrečias įgyvendinimo taisykles ir procedūras, kuriomis kaip lex
specialis būtų papildytos bendrosios Bendro įgyvendinimo
reglamento nuostatos.
Nei Europos plėtros fondas (EPF), nei
sprendimas dėl Grenlandijos dėl jų finansavimo mechanizmų
specifikos nepateks į to reglamento taikymo sritį.
2.           KONSULTACIJŲ SU
SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS REZULTATAI IR POVEIKIO VERTINIMAS
Viešos konsultacijos
Komisija 2010 m. lapkričio
26 d.–2011 m. sausio 31 d. surengė viešas konsultacijas
dėl ES išorės veiksmų finansavimo ateityje. Šis procesas
organizuotas internete paskelbus klausimyną kartu su bendrąja informacija
„Koks bus ES išorės veiksmų finansavimas po 2013 m.?“. Apskritai
iš atsakymų nematyti, kad esamus įgyvendinimo mechanizmus reikia
keisti iš esmės, nors didžioji respondentų dauguma pritarė tam,
kad įgyvendinimas būtų lankstesnis ir paprastesnis.
Tiriamųjų duomenų rinkimas
ir naudojimas
Komisija atliko vidinę įvairių
ataskaitų (vertinimų, audito, tyrimų, laikotarpio vidurio
peržiūrų) peržiūrą. Ji vertino, kokios priemonės
pasiteisino, kokios nepasiteisino, ir sukaupė finansinių
priemonių rengimo patirtį.
Per peržiūrą paaiškėjo, kad
esamos priemonės padėjo siekti Tūkstantmečio vystymosi
tikslų besivystančiose šalyse. Įgyvendinimo būdai,
pavyzdžiui, parama biudžetui ir sektorinis požiūris, padėjo glaudžiau
bendradarbiauti su šalimis partnerėmis, o bendrą finansavimą
paskirsčius tarp paramos teikėjų – veiksmingiau paskirstyti
darbus.
Vis dėlto per peržiūrą
nustatyta įvairių trūkumų. Įvertinta, kad dabartinis
įgyvendinimo procesas yra pernelyg sudėtingas, o prireikus jo
negalima pakoreguoti greitai. Šiuo reglamentu šie trūkumai tiesiogiai
šalinami.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO
ASPEKTAI
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo
penktosios dalies III antraštinės dalies 1 skyrius yra teisinis pagrindas
bendradarbiauti su šalimis partnerėmis ir regionais partneriais. Atitinkamai
siūlomas Bendras įgyvendinimo reglamentas grindžiamas Sutarties 209
straipsnio 1 dalimi ir 212 straipsnio 2 dalimi, Komisija jį pateikia
pagal 294 straipsnyje nustatytą procedūrą. Kadangi SESV
310–320 straipsniai yra taikomi Euratomui (žr. Euratomo sutarties
106a straipsnį), pasiūlymas taip pat gali būti taikomas
finansiniam bendradarbiavimui pagal Bendradarbiavimo branduolinės saugos
srityje priemonę (BBSSP).
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Nėra duomenų.
5.           PAGRINDINIAI ASPEKTAI
1)         I antraštinė dalis.
Įgyvendinimas – 1–3 straipsniai
1 straipsnyje (Dalykas ir principai) išdėstyti reglamento tikslai: nustatyti suderintas Išorės
santykių priemonių įgyvendinimo taisykles, apsaugoti
Sąjungos finansinius interesus, skatinti šių priemonių
įgyvendinimo paprastinimą ir lankstumą.
2 straipsnyje (Veiksmų programų,
atskirų priemonių ir specialių priemonių priėmimas) numatyta, kad Komisija finansavimo sprendimus priima kaip veiksmų
programas, remdamasi daugiamečio programavimo dokumentais. Išimties
tvarka, bet laikantis daugiamečio programavimo dokumentų gali
būti priimamos atskiros priemonės, kurios nėra veiksmų
programos dalis. Nenumatytais ir deramai pagrįstais atvejais Komisija gali
priimti specialias priemones, kurios nėra numatytos daugiamečio
programavimo dokumentuose. Šiame straipsnyje nurodytos komiteto procedūros
taisyklės, kurių reikia laikytis priimant tuos sprendimus, taip pat
galimos jų išimtys.
3 straipsnyje (Paramos priemonės) apibūdintas išlaidų, kurios padeda įgyvendinti šį
reglamentą ir kurias galima dengti Sąjungos lėšomis,
pobūdis (pvz., rengimas, paskesnės priemonės, stebėsena,
auditas, vertinimas, informacijos teikimas ir komunikacinė veikla). Šios
priemonės gali būti finansuojamos ne pagal programavimo dokumentus.
2)         II antraštinė dalis.
Nuostatos dėl finansavimo metodų – 4–6 straipsniai
4–6 straipsniuose
nurodomi finansavimo būdai, kuriuos galima taikyti pagal šį
reglamentą, – jų sąrašas nėra išsamus, jie grindžiami
dabartine praktika ir nustatytais poreikiais. Siūlant pakeitimus
atsižvelgta į paskutinės Finansinio reglamento redakcijos nuostatas.
Visų pirma 4 straipsnyje numatytos novatoriškos priemonės,
pavyzdžiui, paskolos, garantijos, nuosavo kapitalo ir rizikos pasidalijimo
priemonės, apibūdinami galimi susitarimai dėl
mokesčių, muitų ir rinkliavų. Jame nurodoma, kad priemones
pagal šį reglamentą Komisija gali įgyvendinti tiesiogiai arba
biudžeto vykdymo užduotis pavesti bet kuriam Finansiniame reglamente nurodytam
subjektui arba asmeniui. Šiose nuostatose taip pat apibūdinamas bendro
finansavimo (lygiagretaus ar jungtinio) pobūdis.
7 straipsnyje (Sąjungos
finansinių interesų apsauga) nustatytos
priemonės, skirtos Sąjungos finansiniams interesams saugoti,
visų pirma suteikiančios jai (būtent Komisijai, Audito
Rūmams ir OLAF) galimybę atlikti visus reikalingus
įgyvendinamų priemonių patikrinimus.
3)         III antraštinė dalis.
Pilietybės ir kilmės taisyklės, taikomos viešųjų
pirkimų konkursuose, konkursuose dėl dotacijų skyrimo ir kituose
konkursuose – 8–12 straipsniai
8–11 straipsniuose (Pilietybės ir kilmės
taisyklės, taikomos viešųjų pirkimų konkursuose,
konkursuose dėl dotacijų skyrimo ir kituose konkursuose) nustatytos dalyvavimo viešųjų pirkimų konkursuose ir
konkursuose dėl dotacijų skyrimo šiam reglamentui įgyvendinti
sąlygos. Siūlomos nuostatos yra gerokai supaprastintos, jomis
siekiama nevaržyti pagalbos įgyvendinimo. Vis dėlto šiuose
straipsniuose išsamiai išdėstytos trečiųjų šalių
atitikties reikalavimams sąlygos (abipusiškumo reikalavimas, dalyvavimas įgyvendinamoje
programoje, tam tikrų šalių neatitiktis reikalavimams ir pan.) ir
jų išimtys (kai nėra produktų arba paslaugų, ypatingos
skubos atvejai, trišalis bendradarbiavimas ir pan.).
12 straipsnyje (Vertinimas) Komisija įpareigojama reguliariai vertinti įgyvendintos
politikos ir programų rezultatus, sektorinę politiką ir paties
programavimo veiksmingumą. Atliekant vertinimą bus bendradarbiaujama
su visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, ataskaita bus teikiama
Tarybai ir Europos Parlamentui.
4)         IV antraštinė dalis.
Baigiamosios nuostatos – 13–17 straipsniai
13 straipsnyje (Kas dvejus metus rengiama
ataskaita) numatyta, kad Komisija kas dvejus metus
rengia šio reglamento įgyvendinimo pažangos ataskaitą. Ataskaita bus
teikiama Europos Parlamentui ir Tarybai.
14 straipsnyje (Veiksmų klimato kaitos
ir biologinės įvairovės srityse išlaidos) numatyta speciali stebėjimo sistema, paremta OECD metodika („Rio
rodikliai“).
15 straipsnyje (Komitetai) apibūdinamas susijusių komitetų dalyvavimas
įgyvendinant šį reglamentą, atsižvelgiant į naują Reglamentą
dėl komiteto procedūros[1].
16 straipsnyje (Priemonių
peržiūra ir vertinimas) numatyta, kad iki
2018 m. vidurio Komisija parengia ir Europos Parlamentui bei Tarybai
pateikia šio reglamento įgyvendinimo vertinimo ataskaitą ir, jei
reikia, pateikia teisės akto pasiūlymą dėl reikalingų
pakeitimų. Toje ataskaitoje taip pat bus įvertintas pagal šį
reglamentą priimtų priemonių poveikis.
17 straipsnyje (Įsigaliojimas) numatyta, kad šis reglamentas įsigalioja ir taikomas nuo
2014 m. sausio 1 d., jo galiojimo pabaigos terminas nenustatytas.
2011/0415 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo nustatomos bendros Sąjungos
išorės veiksmų priemonių įgyvendinimo taisyklės ir
procedūros
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami
į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į
jos 209 straipsnio 1 dalį ir 212 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdami
į Komisijos pasiūlymą,
įstatymo
galią turinčio teisės akto projektą perdavus
nacionaliniams parlamentams,
laikydamiesi
įprastos teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)
Europos Sąjunga turėtų priimti
visapusišką priemonių, skirtų su išorės veiksmais
susijusioms politikos sritims, rinkinį, tam reikalingos konkrečios
bendros jų įgyvendinimo taisyklės ir procedūros. Tai:
Vystomojo bendradarbiavimo priemonė (VBP), Europos demokratijos ir žmogaus
teisių rėmimo priemonė (EDŽTRP), Europos kaimynystės
priemonė, Stabilumo priemonė, Bendradarbiavimo branduolinės
saugos srityje priemonė (BBSSP), Pasirengimo narystei pagalbos
priemonė (PNPP) ir Partnerystės priemonė (PP);
(2)
pagal šias priemones taikoma bendra nuostata, kad
veiksmai, kuriuos ketinama pagal jas finansuoti, turėtų būti
numatyti orientacinėse daugiametėse programose, kuriose nustatyta
finansavimo sprendimų priėmimo pagal Finansinį reglamentą[2] ir pagal procedūras,
numatytas 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamente (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių
vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais
kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[3], tvarka;
(3)
finansavimo sprendimai turėtų būti
priimami kaip metinės arba daugiametės veiksmų programos,
atskiros priemonės, jeigu taip suplanuota orientacinėje
daugiametėje programoje, kaip specialios priemones, jeigu tai reikalinga
nenumatytiems ir pagrįstiems tikslams, ir kaip paramos priemonės;
(4)
atsižvelgiant į tokių įgyvendinimo
aktų politinio programavimo arba finansinio vykdymo pobūdį,
ypač į jų poveikį biudžetui, juos priimant paprastai
turėtų būti taikoma nagrinėjimo procedūra, išskyrus
nedidelio finansinio masto priemones. Tačiau deramai pagrįstais
atvejais, kai Sąjungai reikia greitai reaguoti, Komisija turėtų
priimti iš karto taikomus įgyvendinimo aktus, esant būtinybei veikti
neatidėliojant;
(5)
finansavimo sprendimuose kiekvieno veiksmo
apibūdinimas – nurodyti tikslai, pagrindinės veiklos sritys, numatomi
rezultatai, planuojamas biudžetas, terminai ir įgyvendinimo rezultatų
stebėsenos tvarka – turėtų būti dar patvirtinti pagal
Reglamente (ES) Nr. 182/2011 nustatytas procedūras;
(6)
            įgyvendinat finansines priemones,
kai veiklos valdymas pavedamas finansų tarpininkui, į Komisijos
sprendimą turėtų būti visų pirma įtrauktos
nuostatos dėl rizikos pasidalijimo, atlygio už įgyvendinimą
atsakingam tarpininkui, lėšų ir galimo pelno panaudojimo ir
pakartotinio panaudojimo;
(7)
bendros taisyklės ir procedūros
turėtų derėti su metiniam Sąjungos biudžetui taikomomis
finansinėmis taisyklėmis, nustatytomis Europos Parlamento ir Tarybos
reglamente (toliau – Finansinis reglamentas[4],
visais atvejais ši nuoroda reiškia nuorodą į naujausią to
reglamento redakciją), taip pat atitinkamomis Komisijos priimtomis
Finansinio reglamento įgyvendinimo taisyklėmis[5];
(8)
nors Sąjungos išorės pagalbos finansavimo
poreikis didėja, dėl Sąjungos ekonominės ir biudžeto
padėties ištekliai, kuriuos galima skirti šiai pagalbai, yra riboti.
Todėl Komisija privalo siekti, kad turimi ištekliai būtų kuo
veiksmingiau panaudoti, visų pirma naudodama finansines priemones, kurios
turi sverto poveikį. Toks sverto poveikis padidinamas, jeigu leidžiama
panaudoti ir pakartotinai panaudoti investuotas ir už finansines priemones
gautas lėšas;
(9)
Europos Sąjungos finansiniai interesai
turėtų būti proporcingomis priemonėmis apsaugoti visą
išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų prevenciją,
nustatymą ir tyrimą, prarastų, neteisingai išmokėtų
arba panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, jei reikia,
sankcijas. Šios priemonės turėtų būti vykdomos pagal
galiojančius su tarptautinėmis organizacijomis ir trečiosiomis
šalimis sudarytus susitarimus;
(10)
turėtų būti numatytos
išsamesnės nuostatos dėl finansavimo metodų, Sąjungos
finansinių interesų apsaugos, taisyklės dėl pilietybės
ir kilmės, taip pat priemonių vertinimo,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
I
ANTRAŠTINĖ DALIS
ĮGYVENDINIMAS
1 straipsnis
Dalykas
ir principai
1.
Šiame reglamente nustatomos Sąjungos
finansinės paramos teikimo veiksmams, įskaitant veiksmų
programas ir kitas priemones, taisyklės ir sąlygos pagal šias
priemones: Vystomojo bendradarbiavimo priemonę (VBP), Europos demokratijos
ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (EDŽTRP), Europos
kaimynystės priemonę, Stabilumo priemonę, Bendradarbiavimo
branduolinės saugos srityje priemonę (BBSSP), Pasirengimo narystei
paramos priemonę (PNPP) ir Partnerystės priemonę (PP) (toliau
kartu – priemonės, o atskirai – taikoma priemonė).
2.
Komisija užtikrina, kad veiksmai būtų
įgyvendinami laikantis taikomos priemonės tikslų ir veiksmingos
Sąjungos finansinių interesų apsaugos principų.
Finansinė parama pagal priemones teikiama laikantis Finansiniame
reglamente, kuris yra svarbiausias finansinis ir teisinis priemonių
įgyvendinimo pagrindas, nustatytų taisyklių ir
procedūrų.
3.
Taikydama šį reglamentą Komisija, jei
įmanoma ir tikslinga pagal veiksmo pobūdį, pirmiausia naudoja
lanksčiausias procedūras, kad užtikrintų veiksmingą ir
efektyvų įgyvendinimą.
2 straipsnis
Veiksmų
programų, atskirų priemonių ir specialių priemonių
priėmimas
1.
Komisija priima metines arba daugiametes
veiksmų programas, kaip to reikalaujama pagal taikomos priemonės
orientacinius programavimo dokumentus.
Išimties tvarka, ypač jei veiksmų
programa dar nepriimta, Komisija, remdamasi orientaciniais programavimo
dokumentais, pagal tas pačias taisykles ir procedūras, kurių
laikosi priimdama veiksmų programas, gali priimti atskiras priemones.
Jeigu iškyla nenumatytų ir deramai
pagrįstų poreikių, aplinkybių arba įsipareigojimų,
Komisija gali priimti specialias priemones, kurios nėra numatytos
orientaciniuose programavimo dokumentuose. Specialios priemonės taip pat
gali būti naudojamos siekiant palengvinti perėjimą nuo pagalbos
ekstremaliųjų situacijų atvejais prie ilgalaikio vystymosi
veiklos, įskaitant priemones, skirtas geriau parengti žmones įveikti
pasikartojančias krizes.
2.
1 dalyje numatytos veiksmų programos ir
atskiros priemonės, kurioms skiriama Sąjungos finansinė parama
viršija 10 mln. EUR, ir specialios priemonės, kurioms skiriama
Sąjungos finansinė parama viršija 30 mln. EUR, priimamos pagal
15 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo
procedūrą.
Šios procedūros nereikia taikyti, kai
veiksmų programoms ir priemonėms skiriama parama yra mažesnė už
tas ribas ir kai jų pakeitimai yra nereikšmingi. Nereikšmingi pakeitimai
yra techniniai pakeitimai, pavyzdžiui, įgyvendinimo laikotarpio
pratęsimas, lėšų perskirstymas prognozuojamame biudžete,
biudžeto padidinimas arba sumažinimas ne daugiau kaip 20 % pradinio
biudžeto, jeigu šie pakeitimai iš esmės nepakeičia pradinės
veiksmų programos arba priemonės tikslų. Tokiu atveju apie
veiksmų programas ir priemones bei nereikšmingus jų pakeitimus per
vieną mėnesį nuo jų patvirtinimo pranešama Europos
Parlamentui ir Tarybai.
3.
Deramai pagrįstais atvejais, kai būtina
skubiai veikti, pavyzdžiui, per krizę, po krizės ir esant nestabiliai
padėčiai arba kai kyla grėsmė demokratijai, teisinei
valstybei, žmogaus teisėms arba pagrindinėms laisvėms, Komisija
gali pagal 15 straipsnio 4 dalyje nurodytą procedūrą
priimti nedelsiant taikytinus įgyvendinimo aktus, įskaitant
esamų veiksmų programų ir priemonių pakeitimus, kurie
pradedami taikyti nedelsiant.
4.
Projekto lygmeniu vykdomas atitinkamas poveikio
aplinkai, taip pat klimato kaitai ir biologinei įvairovei, tikrinimas, jei
reikia, atliekamas privalomas aplinkos apsaugos požiūriu poveikį
galinčių daryti projektų, ypač didelės apimties naujos
infrastruktūros projektų, poveikio aplinkai vertinimas. Jei reikia,
įgyvendinant sektorines programas atliekamas strateginis poveikio aplinkai
vertinimas. Užtikrinama, kad atliekant poveikio aplinkai vertinimą
dalyvautų suinteresuotieji subjektai ir kad visuomenė
galėtų susipažinti su jo rezultatais.
3 straipsnis
Paramos
priemonės
1.
Sąjungos lėšomis gali būti dengiamos
priemonių ir jų tikslų įgyvendinimo išlaidos, taip pat
administracinės paramos, siejamos su tokiam įgyvendinimui tiesiogiai
reikiama parengiamąja veikla, paskesnėmis priemonėmis,
stebėsena, auditu ir vertinimu, taip pat Sąjungos delegacijų
patirtos administracinės paramos, kurios reikia pagal tas priemones
finansuojamiems veiksmams valdyti, išlaidos.
2.
Jeigu a, b ir c punktuose išvardytos veiklos sritys
yra susijusios su bendrais taikomos priemonės, kuri įgyvendinama
vykdant tam tikrą veiksmą, tikslais, Sąjungos lėšomis
galima dengti:
a)      tyrimų, susitikimų,
informacijos teikimo, informuotumo didinimo, mokymų, leidybinės
veiklos, kitos administracinės arba techninės pagalbos išlaidas,
kurios yra reikalingos veiksmams valdyti,
b)      mokslinės veiklos ir tyrimų
konkrečiais klausimais ir jų rezultatų sklaidos išlaidas,
c)      išlaidas, susijusias su informacijos
teikimu ir komunikacine veikla, įskaitant Sąjungos politikos
prioritetų viešinimą.
3.
Paramos priemonės gali būti finansuojamos
ne pagal orientacinius programavimo dokumentus. Jei reikia, Komisija priima
paramos priemones pagal 15 straipsnio 2 dalyje nurodytą
patariamąją procedūrą.
II
ANTRAŠTINĖ DALIS
Nuostatos
dėl finansavimo metodų
4
straipsnis
Bendrosios finansavimo nuostatos
1.
Sąjungos finansinei paramai teikti, inter
alia, gali būti naudojami šie Finansiniame reglamente numatyti
finansavimo būdai:
a)      dotacijos;
b)      paslaugų, prekių arba
darbų pirkimo sutartys;
c)      parama biudžetui;
d)      įnašai į Komisijos sukurtus
patikos fondus;
e)      finansinės priemonės, pavyzdžiui,
paskolos, garantijos, nuosavas kapitalas arba kvazinuosavas kapitalas,
investicijos arba dalyvavimas, rizikos pasidalijimo priemonės, kurios gali
būti derinamos su dotacijomis;
f)       akcijų nuosavybė arba
dalyvavimas tarptautinių finansų įstaigų, įskaitant
regioninius plėtros bankus, nuosavo kapitalo valdyme.
Sąjungos finansinė parama pagal
Finansinį reglamentą taip pat gali būti teikiama skiriant
įnašus į, pavyzdžiui, Europos investicijų banko,
tarptautinių organizacijų, valstybių narių arba šalių
ir regionų partnerių įsteigtus arba valdomus tarptautinius,
regioninius arba nacionalinius fondus, kuriais siekiama pritraukti bendrų
lėšų iš tam tikrų paramos teikėjų, arba į fondus,
kuriuos sukuria vienas arba keli paramos teikėjai bendrai
įgyvendinamiems projektams.
2.
Kai įgyvendinamos e punkte nurodytos
finansinės priemonės pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio
4 dalį, visos Sąjungos lėšų, vienos finansinės
priemonės pajamos ir susigrąžintos lėšos skiriamos tai
finansinei priemonei kaip vidaus asignuotosios įplaukos. Finansinių
priemonių, nustatytų per 2007–2013 m. daugiametę
finansinę programą atveju, šios pajamos ir susigrąžintos
lėšos skiriamos atitinkamai naujai finansinei 2014–2020 m. laikotarpio
priemonei.
3.
Sąjungos finansinę paramą, kaip
numatyta Finansiniame reglamente, Komisija – Komisijos departamentai,
Sąjungos delegacijos ir vykdomosios įstaigos – įgyvendina
tiesiogiai arba netiesiogiai, pavesdama biudžeto vykdymo užduotis
įgyvendinti Finansiniame reglamente nurodytiems subjektams, įskaitant
pasidalijamojo valdymo su valstybėmis narėmis atvejus.
4.
1 dalyje ir 6 straipsnio 1 dalyje nurodyti
finansavimo būdai ir 3 dalyje nurodyti įgyvendinimo metodai
pasirenkamai pagal tai, ar pagal juos galima pasiekti konkrečius
veiksmų tikslus, inter alia, atsižvelgiant į kontrolės
sąnaudas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų
nesilaikymo riziką. Kai skiriamos dotacijos, numatoma galimybė
taikyti vienkartines išmokas, nustatyto dydžio išmokas ir standartinius vieneto
įkainius.
5.
Pagal priemones finansuojamų veiksmų
bendras finansavimas gali būti lygiagretus arba jungtinis.
Jeigu bendras finansavimas yra lygiagretus,
veiksmas padalijamas į keletą aiškiai apibrėžtų
sudedamųjų dalių, kurių kiekvieną finansuoja skirtingi
partneriai, o bendras finansavimas suteikiamas taip, kad visais atvejais
būtų galima nustatyti, koks buvo galutinis finansavimo lėšų
panaudojimas.
Jeigu bendras finansavimas yra jungtinis, bendros
veiksmo sąnaudos padalijamos tarp partnerių, kurie suteikia
bendrą finansavimą, o ištekliai yra sutelkiami taip, kad daugiau
neįmanoma nustatyti jokios pagal veiksmą įvykdytos veiklos
finansavimo šaltinio.
6.
Laikantis 1 dalyje arba 6 straipsnio 1 dalyje
nurodytų finansavimo būdų, Sąjungos ir jos partnerių
bendradarbiavimas gali būti, inter alia, organizuojamas šiais
būdais:
a)      trišaliais susitarimais, pagal kuriuos
Sąjunga su trečiosiomis šalimis derina savo paramą šaliai
partnerei arba regionui partneriui,
b)      administracinio bendradarbiavimo
priemonėmis, pavyzdžiui, pagal porinius valstybės narės ir
šalies partnerės arba regiono partnerio viešųjų
institucijų, vietos valdžios institucijų, nacionalinių
viešųjų institucijų arba privačiosios teisės
reglamentuojamų subjektų, kuriems pavesta teikti viešąsias
paslaugas, projektus, taip pat bendradarbiavimo priemonėmis, kurioms
pasitelkiami valstybių narių ir jų regioninių ir vietos
valdžios institucijų paskirti ekspertai,
c)      skiriant įnašus padengti
sąnaudoms, kurios yra reikalingos viešojo ir privačiojo sektorių
partnerystei finansuoti, ir
d)      sektorinės politikos rėmimo
programomis, pagal kurias Sąjunga remia šalies partnerės
sektorinę programą,
e)      jei taikomos PNPP ir Europos
kaimynystės priemonė – skiriant įnašus šalies dalyvavimui
Sąjungos programose ir agentūrose.
5 straipsnis
Mokesčiai,
muitai ir rinkliavos
Už Sąjungos pagalbą specialūs
mokesčiai, muitai arba rinkliavos nemokami arba nerenkami.
Jeigu reikia, su šalimis partnerėmis
deramasi dėl atitinkamų nuostatų, siekiant Sąjungos
finansinės paramos įgyvendinimo veiksmams netaikyti
mokesčių, muitų ir kitų fiskalinių rinkliavų.
Antraip tokie mokesčiai, muitai ir rinkliavos gali būti renkami
Finansiniame reglamente nustatytomis sąlygomis.
6 straipsnis
Konkrečios
finansavimo nuostatos
1.
Sąjungos finansinė parama pagal šias
priemones gali būti teikiama ne tik 4 straipsnio 1 dalyje nurodytais
finansavimo būdais, bet ir, laikantis Finansinio reglamento, šiais
finansavimo būdais:
a)      pagal VBP ir pagal Europos
kaimynystės priemonę – sumažinant skolą pagal tarptautiniu lygiu
sutartas skolos mažinimo programas;
b)      pagal VBP ir Stabilumo priemonę –
išimtiniais atvejais, pagal sektorines ir bendras importo programas, kurios
gali būti:
i)           sektorinės importo natūra
programos;
ii)          sektorinės importo programos
teikiant paramą užsienio valiuta atitinkamo sektoriaus importui
finansuoti; arba
iii)         bendros importo programos teikiant
paramą užsienio valiuta plataus produktų spektro bendram importui
finansuoti;
c)      pagal EDŽTRP tiesiogiai skiriant:
i)           mažos vertės dotacijas žmogaus
teisių gynėjams skubiems apsaugos veiksmams finansuoti;
ii)          dotacijas, skirtas finansuoti
veiksmams sudėtingiausiomis sąlygomis arba sudėtingiausiais
atvejais, kaip numatyta Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo
priemonės reglamento 2 straipsnio 4 dalyje, kai skelbti kvietimą
teikti pasiūlymus būtų netikslinga. Tokios dotacijos negali
viršyti 2 000 000 EUR, jų trukmė negali būti
ilgesnė kaip 18 mėnesių – iškilus objektyvioms ir
nenumatytoms jų įgyvendinimo kliūtims, ši trukmė gali
būti pratęsta dar šešiems mėnesiams.
iii)         dotacijas:
–
JT Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biurui;
–
Europos tarpuniversitetiniam žmogaus teisių ir
demokratizacijos centrui, kuris organizuoja Europos magistrantūros
studijų kursą, skirtą žmogaus teisėms ir demokratizacijai,
taip pat ES ir JT stipendijų programai ir su ja susijusiems
universitetų, kurie organizuoja žmogaus teisių srities
pouniversitetines studijas, kuriose gali laisvai dalyvauti
trečiųjų šalių piliečiai, tinklams.
2.
Sąjungos finansinė parama pagal PNPP ir
Europos kaimynystės priemonę gali būti įgyvendinama pagal
pasidalijamojo valdymo su valstybėmis narėmis ir, tarpvalstybinio
bendradarbiavimo pagal Europos kaimynystės priemonę atveju, pagal
netiesioginį valdymą, jeigu konkrečios sektoriaus taisyklės
ir papildomos taisyklės, kurių reikalaujama pagal Finansinį
reglamentą ir kitas atitinkamas nuostatas, yra įtrauktos į
dėl taikomos priemonės priimtą deleguotąjį aktą.
3.
Kelerių metų biudžeto
įsipareigojimai veiksmams pagal PNPP ir Europos kaimynystės
priemonę, kurie vykdomi ilgiau negu vienerius finansinius metus, gali
būti suskirstyti į metines dalis.
7 straipsnis
Sąjungos
finansinių interesų apsauga
1.
Komisija tinkamomis priemonėmis užtikrina, kad
vykdant pagal šį reglamentą finansuojamus veiksmus Europos
Sąjungos finansiniai interesai būtų apsaugoti taikant
prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija ir kitokia neteisėta veika
priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus ir, jei nustatoma pažeidimų,
susigrąžinant lėšas arba, jei reikia, tais atvejais, kai paramos
gavėja yra trečiosios šalies valstybės arba viešoji institucija,
susigrąžinant nepagrįstai išmokėtas sumas. Jeigu reikia, taip
pat skiriamos tinkamos, veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios
sankcijos.
2.
Komisijai ir Audito Rūmams suteikiami
įgaliojimai atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų
ir subrangovų bei kitų trečiųjų šalių,
gavusių Sąjungos lėšų, dokumentų auditą ir
auditą vietoje.
Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF)
gali, laikydamasi Reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96[6] nustatytų
procedūrų, atlikti ūkinės veiklos vykdytojų, tiesiogiai
arba netiesiogiai susijusių su tokiu finansavimu, patikrinimus ir
inspektavimą vietoje, siekdama nustatyti, ar vykdant dotacijos
susitarimą, dotacijos sprendimą ar sutartį dėl Europos
Sąjungos finansavimo nebūta Sąjungos finansiniams interesams
kenkiančių sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos
veikos atvejų.
Nepažeidžiant pirmos ir antros pastraipų
nuostatų, bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis šalimis bei
tarptautinėmis organizacijomis ir dotacijų susitarimuose,
dotacijų sprendimuose ir sutartyse, sudaromose įgyvendinant šį
reglamentą, Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiami
įgaliojimai atlikti tokį auditą, inspektavimą vietoje ir
patikrinimus.
III
ANTRAŠTINĖ DALIS
Pilietybės
ir kilmės taisyklės, taikomos viešųjų pirkimų konkursuose,
konkursuose dėl dotacijų skyrimo ir kituose konkursuose
8 straipsnis
Bendros
taisyklės
1.
Konkursuose dėl pirkimo sutarčių
sudarymo, dotacijų skyrimo ir kituose konkursuose, kurie organizuojami
pagal šį reglamentą finansuojamiems trečiosioms šalims skirtiems
veiksmams, gali dalyvauti visi fiziniai asmenys, kurie yra reikalavimus
atitinkančios šalies piliečiai ir joje faktiškai įsteigti
juridiniai asmenys, kaip nurodyta šios antraštinės dalies tolesniuose
straipsniuose dėl taikomos priemonės, ir tarptautinės
organizacijos.
2.
Jeigu veiksmai bendrai finansuojami su partneriu
arba yra įgyvendinami per vieną iš įgaliotų
įstaigų, kai valdymas yra netiesioginis, arba per Komisijos pagal
Finansinį reglamentą įsteigtą patikos fondą, šalys,
atitinkančios reikalavimus pagal tos įstaigos taisykles, kurios yra
nustatytos su bendrai finansuojančia arba vykdomąja institucija
sudarytuose susitarimuose arba patikos fondo steigiamajame akte, atitinka
reikalavimus, nepaisant konkrečių tolesniuose straipsniuose
išdėstytų taisyklių. Bendrai finansuojanti arba vykdomoji
institucija taip pat sutinka taikyti šiame reglamente nustatytas atitikimo
reikalavimams taisykles taip, kaip nurodyta tuose susitarimuose.
3.
Jeigu pagal vieną iš priemonių
finansuojami veiksmai papildomai finansuojami pagal kitą išorės
veiksmų priemonę, įskaitant Europos plėtros fondą,
arba jeigu įgyvendinami pasaulinio, regioninio arba tarpvalstybinio
pobūdžio veiksmai, kuriuose taip pat dalyvauja šalys paramos gavėjos,
kurios atitinka reikalavimus pagal bet kurios iš tų priemonių
taisykles, pagal bet kurią iš tų priemonių reikalavimus
atitinkančios šalys gali būti laikomos pagal tą veiksmą
reikalavimus atitinkančiomis šalimis.
4.
Visų prekių, kurios perkamos pagal
pirkimo sutartį arba pagal dotacijos susitarimą, kai finansuojama
pagal šį reglamentą, kilmės šalis turi būti šalis,
atitinkanti reikalavimus. Tačiau kai taikoma konkurencinių
derybų procedūra, prekių kilmės šalis gali būti bet
kuri kita šalis. Šiame reglamente vartojamas terminas „kilmė“
apibrėžtas atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose dėl
muitinėse taikomų kilmės taisyklių.
5.
Šios antraštinės dalies taisyklės
netaikomos fiziniams asmenims, kuriuos yra įdarbinęs arba kitaip
teisėtai pasamdęs reikalavimus atitinkantis rangovas arba, jei yra,
subrangovas, jiems apribojimai dėl pilietybės nenustatomi.
6.
Jeigu Finansiniame reglamente numatyta
galimybė rangovą pasirinkti savo nuožiūra, pirmenybė
teikiama atitinkamai vietos ir regioniniams pirkimams.
7.
Nukrypstant nuo visų kitų taisyklių,
šioje antraštinėje dalyje nustatytas atitikimas reikalavimams gali
būti apribotas pagal pareiškėjų pilietybę,
gyvenamąją vietą arba pobūdį, jei to reikia pagal
veiksmo pobūdį ir tikslus arba jei tai būtina veiksmui
efektyviai įgyvendinti. Tokie apribojimai visų pirma gali būti
taikomi dalyvavimui konkursuose, kai veiksmai vykdomi tarpvalstybinio
bendradarbiavimo srityje.
8.
Konkurso dalyviai, pareiškėjai ir kandidatai,
su kuriais pasirašyta sutartis, laikosi taikomų aplinkos teisės
aktų, įskaitant daugiašalius aplinkos apsaugos susitarimus ir
tarptautiniu mastu nustatytus pagrindinius darbo standartus[7].
9 straipsnis
VBP,
Europos kaimynystės priemonė, PP ir BBSSP
1.
Konkurso dalyviai, pareiškėjai ir kandidatai
iš toliau išvardytų šalių atitinka finansavimo pagal VBP, Europos
kaimynystės priemonę, PP ir BBSSP reikalavimus:
a)      Sąjungos ir Europos ekonominės
erdvės narių pripažintų valstybių narių, šalių
kandidačių ir potencialių kandidačių;
b)      pagal Europos kaimynystės
priemonę – Europos kaimynystės priemonėje
dalyvaujančių šalių partnerių ir Rusijos Federacijos, kai
atitinkama procedūra vykdoma pagal daugiašalio ir tarpvalstybinio
bendradarbiavimo programas, kurioje ši dalyvauja;
c)      besivystančių šalių ir
teritorijų pagal Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos
Paramos vystymuisi komiteto (OECD DAC) apibrėžtį, kurios nėra
G20 grupės nariai, ir užjūrio šalių bei teritorijų, kurioms
taikoma Tarybos sprendimas [2001 m. lapkričio 27 d. 2001/822/EB[8]];
d)      besivystančių šalių pagal
OECD DAC apibrėžtį, kurios yra G20 grupės narės, ir
kitų šalių bei teritorijų, kai jos yra paramos gavėjos
pagal Sąjungos finansuojamą šiame straipsnyje nurodytų
priemonių veiksmą;
e)      šalių, su kuriomis Komisija yra
nustačiusi abipusę galimybę gauti išorės pagalbą.
Abipusė galimybė ją gauti suteikiama ribotam, ne trumpesniam
kaip vienų metų, laikotarpiui, jeigu šalis Sąjungos ir
šalių, atitinkančių reikalavimus pagal šiame straipsnyje
nurodytas priemones, subjektams nustato tokias pačias atitikimo
reikalavimams sąlygas. Komisija sprendimus dėl abipusės
galimybės gauti pagalbą ir dėl jos trukmės priima pagal
15 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją
procedūrą, pasikonsultavusi su atitinkama (-omis) šalimi (-imis)
paramos gavėja (-omis); ir
f)       OECD DAC valstybės narės, kai
sutartys įgyvendinamos mažiausiai išsivysčiusioje šalyje pagal OECD
DAC apibrėžtį.
2.
Konkurso dalyviai, pareiškėjai ir kandidatai
iš šalių, neatitinkančių reikalavimų, arba
neatitinančios kilmės reikalavimų prekės Komisijos gali
būti pripažinti atitinkančiais reikalavimus, jeigu:
a)      šalys turi tradicinių
ekonominių, prekybos arba kitų geografinių ryšių su
kaimyninėmis šalimis paramos gavėjomis arba
b)      įgyvendinami trišalio
bendradarbiavimo susitarimai su trečiosiomis šalimis, arba
c)      produktai ir paslaugos skubiai reikalingi
arba jų nėra atitinkamų šalių rinkose, arba kitais deramai
pagrįstais atvejais, kai dėl atitikimo reikalavimams taisyklių
būtų neįmanoma įgyvendinti projekto, programos ar veiksmo
arba tai padaryti būtų ypač sudėtinga.
3.
Kai veiksmai įgyvendinami pagal pasidalijamojo
valdymo principą, atitinkama valstybė narė, kuriai Komisija
pavedė įgyvendinimo funkcijas, turi teisę Komisijos vardu
atitinkančiais reikalavimus pripažinti konkurso dalyvius, pareiškėjus
ir kandidatus iš pagal 2 dalį reikalavimų
neatitinkančių šalių arba pagal 8 straipsnio 4 dalį
reikalavimų neatitinkančios kilmės prekes.
10 straipsnis
PNPP
1.
Konkurso dalyviai, pareiškėjai ir kandidatai
iš toliau išvardytų šalių atitinka finansavimo pagal PNPP
reikalavimus:
a)      valstybių narių, šalių
paramos gavėjų, kurios dalyvauja PNPP, Europos ekonominės
erdvės susitarimo narių ir šalių partnerių, kurios
dalyvauja PNPP, ir
b)      šalių paramos teikėjų, su
kuriomis Komisija yra nustačiusi abipusę galimybę gauti
išorės pagalbą pagal 9 straipsnio 1 dalies e punkte nustatytas
sąlygas.
2.
Deramai pagrįstais atvejais Komisija gali
pripažinti konkurso dalyvius, pareiškėjus ir kandidatus iš paramos skyrimo
reikalavimų neatitinkančių šalių arba reikalavimų
neatitinkančios kilmės prekes atitinkančiais reikalavimus:
a)      jeigu dėl atitikimo reikalavimams
taisyklių būtų neįmanoma įgyvendinti veiksmo arba
jį įgyvendinti būtų ypač sunku, nes produktų ir
paslaugų atitinkamų šalių rinkose nėra arba jie yra
ypač skubiai reikalingi, arba
b)      jei įgyvendinami trišaliai
bendradarbiavimo susitarimai su trečiosiomis šalimis.
3.
Kai veiksmai įgyvendinami pagal pasidalijamojo
valdymo principą, atitinkama valstybė narė, kuriai Komisija
pavedė įgyvendinimo funkcijas, turi teisę Komisijos vardu
atitinkančiais reikalavimus pripažinti konkurso dalyvius, pareiškėjus
ir kandidatus iš pagal 2 dalį reikalavimų neatitinkančių
šalių arba pagal 8 straipsnio 4 dalį reikalavimų
neatitinkančios kilmės prekes.
11 straipsnis
Stabilumo
priemonė ir EDŽTRP
1.
Nepažeidžiant apribojimų, kurie yra
būdingi pagal veiksmų pobūdį ir tikslus, kaip numatyta 8 straipsnio
7 dalyje, dalyvavimas konkursuose dėl pirkimo sutarčių sudarymo,
dotacijų skyrimo arba ekspertų samdymo pagal Stabilumo priemonę
ir EDŽTRP yra atviras ir be jokių apribojimų.
2.
Pagal EDŽTRP toliau išvardytos įstaigos ir
subjektai atitinka finansavimo pagal 4 straipsnio 1 dalį ir 6
straipsnio 1 dalies c punktą reikalavimus:
a)      pilietinės visuomenės
organizacijos, įskaitant nevyriausybines pelno nesiekiančias
organizacijas ir nepriklausomus politinius fondus, bendruomenines organizacijas
ir privačiojo sektoriaus pelo nesiekiančias agentūras,
įstaigas, organizacijas ir jų vietos, nacionalinius, regioninius ir
tarptautinius tinklus;
b)      viešojo sektoriaus pelno
nesiekiančios agentūros, įstaigos, organizacijos ir vietos,
nacionaliniai, regioniniai ir tarptautiniai tinklai;
c)      nacionalinės, regioninės ir
tarptautinės parlamentinės įstaigos, kai tai yra būtina
siekiant priemonės tikslų arba kai siūlomos priemonės
negalima finansuoti pagal kitą Sąjungos išorės pagalbos
priemonę;
d)      tarptautinės ir regioninės tarpvyriausybinės
organizacijos;
e)      fiziniai asmenys, teisinio subjektiškumo
neturintys subjektai ir, išimties tvarka ir deramai pagrįstais atvejais,
kitos šioje dalyje nenurodytos įstaigos arba asmenys, kai tai yra
būtina siekiant priemonės tikslų.
12 straipsnis
Veiksmų
vertinimai
1.
Komisija atlieka reguliarią savo veiksmų
stebėseną ir peržiūrą, vertina sektorinės politikos ir
veiksmų įgyvendinimo rezultatus, programavimo veiksmingumą, jei
reikia, pasinaudodama nepriklausomais išorės vertinimais, kad įvertintų,
ar tikslai pasiekti, ir galėtų parengti rekomendacijas, kaip ateityje
veiklą tobulinti.
2.
Komisija vertinimo ataskaitas siunčia Europos
Parlamentui ir Tarybai susipažinti. Valstybės narės gali prašyti, kad
tam tikri vertinimai būtų aptarti 15 straipsnyje nurodytuose
komitetuose. Į aptarimo rezultatus atsižvelgiama rengiant programas ir
paskirstant išteklius.
3.
Komisija pagal šį reglamentą teikiamos
Sąjungos pagalbos vertinimo etape reikiamu mastu bendradarbiauja su visais
atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais.
IV
ANTRAŠTINĖ DALIS
KITOS
BENDROSIOS NUOSTATOS
13 straipsnis
Kas
dvejus metus rengiama ataskaita
1.
Komisija nagrinėja pažangą, padarytą
įgyvendinant finansinės paramos priemones, kurių imtasi vykdant
išorės veiksmus, ir Europos Parlamentui ir Tarybai kas dvejus metus nuo
2016 m. pateikia ataskaitą apie įgyvendinimą ir rezultatus ir,
kiek įmanoma, pagrindinius Sąjungos finansavimo paramos rezultatus ir
poveikį. Ši ataskaita taip pat teikiama Europos ekonomikos ir socialinių
reikalų komitetui ir Regionų komitetui.
2.
Kas dvejus metus rengiamoje ataskaitoje pateikiama
informacija apie praėjusiaisiais metais finansuotas priemones,
stebėsenos rezultatus, vertinimo veiklą, susijusių
partnerių dalyvavimą ir biudžeto įsipareigojimų ir
mokėjimų asignavimų vykdymą. Joje įvertinami
Sąjungos finansinės paramos rezultatai, kiek įmanoma remiantis
konkrečiais ir išmatuojamais jos vaidmens siekiant priemonių
tikslų rodikliais.
14 straipsnis
Veiksmų
klimato kaitos ir biologinės įvairovės srityje išlaidos
Pagal priemones skiriamam finansavimui taikoma
metinė stebėjimo sistema, grindžiama OECD metodika („Rio
rodikliai“), integruota į esamą ES programų veiklos
rezultatų valdymo metodiką, pagal kurią kiekybiškai
įvertinamos išlaidos, susijusios su veiksmais klimato kaitos ir
biologinės įvairovės srityse įgyvendinant veiksmų
programas, atskiromis ir specialiomis priemonėmis, nurodytomis 2
straipsnio 1 dalyje, ir nurodyta vertinimo ir dvimetėse ataskaitose.
Bendrų su veiksmais klimato kaitos ir biologinės įvairovės
srityse susijusių išlaidų metinė sąmata sudaroma remiantis
priimtais orientaciniais programavimo dokumentais.
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
15 straipsnis
Komitetai
1.
Komisijai talkina pagal priemones įsteigti
komitetai.
2.
Kai daroma nuoroda į šią dalį,
taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.
Jeigu komiteto nuomonė turi būti gaunama
pagal rašytinę procedūrą, ši procedūra nutraukiama be
rezultatų, jeigu iki nuomonės pateikimo termino taip nusprendžia
komiteto pirmininkas arba to reikalauja paprasta komiteto narių dauguma.
3.
Kai daroma nuoroda į šią dalį,
taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
Jeigu komiteto nuomonė turi būti gaunama
pagal rašytinę procedūrą, ši procedūra nutraukiama be
rezultatų, jeigu iki nuomonės pateikimo termino taip nusprendžia
komiteto pirmininkas arba to reikalauja paprasta komiteto narių dauguma.
4.
Kai daroma nuoroda į šią dalį,
taikomi Reglamento (ES) Nr. 182/2011 8 straipsnis kartu su jo
5 straipsniu.
Priimtas sprendimas galioja tol, kol galioja
priimtas arba pakeistas dokumentas, veiksmų programa arba priemonė.
16 straipsnis
Priemonių
peržiūra ir vertinimas
1.
Ne vėliau kaip 2017 m. gruodžio
31 d. Komisija, remdamasi rezultatų ir poveikio rodikliais, kuriais
matuojamas išteklių panaudojimo veiksmingumas ir papildoma Europos masto
priemonių nauda, parengia kiekvienos priemonės tikslų
įgyvendinimo ataskaitą, kad būtų galima priimti
sprendimą dėl tam tikro pobūdžio pagal priemones vykdomų
veiksmų pratęsimo, pakeitimo arba sustabdymo. Ataskaitoje taip pat
aptariamas supaprastinimo mastas, vidinė ir išorinė darna, tolesnis
visų tikslų aktualumas, taip pat tai, kaip priemonės padeda
siekti Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo prioritetų.
Joje atsižvelgiama į visus nustatytus faktus ir padarytas išvadas dėl
priemonių ilgalaikio poveikio.
2.
Ši ataskaita teikiama Europos Parlamentui ir
Tarybai, kartu, jei reikia, pateikiami atitinkami teisės aktų
pasiūlymai, kuriais daromi reikiami priemonių pakeitimai.
3.
Vertinant, ar kokiu mastu pasiekti tikslai,
remiamasi 2014 m. sausio 1 d. rodiklių vertėmis.
4.
Komisija reikalauja, kad šalys partnerės
pateiktų visus reikalingus duomenis ir informaciją laikydamosi
tarptautinių įsipareigojimų dėl pagalbos veiksmingumo, kad
būtų galima vykdyti atitinkamų priemonių
stebėseną ir jas vertinti.
5.
Priemonių ilgalaikis poveikis ir poveikio
tvarumas vertinami pagal tuo metu taikomas taisykles ir procedūras.
17 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja
trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai
taikomas visose valstybėse narėse.
Jis taikomas
nuo 2014 m. sausio 1 d.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
[1]               Reglamentas (ES) Nr. 182/2011. Stebėtojas iš Europos
investicijų banko gali dalyvauti komitetų posėdžiuose dėl
klausimų, susijusių su banku, pagal komiteto darbo tvarkos taisykles
(žr. Standartines komitetų darbo tvarkos taisyklės, OL C 206, 2011 7 12,
p. 11).
[2]               Kaip nurodyta 6 konstatuojamojoje dalyje.
[3]               OL L 55, 2011 2 28, p. 13.
[4]               Šiuo metu – 2002 m. birželio 25 d. Tarybos
reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 taikomas bendrajam Europos
Bendrijų biudžetui (OL L 248, 2002 9 16, p. 1).
[5]               Šiuo metu – 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos
reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantis išsamias Tarybos
reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų
bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles
(OL L 357, 2002 12 31, p. 1).
[6]               OL L 292, 1996 11 15, p. 2.
[7]               TDO pagrindiniai darbo standartai. Konvencijos dėl
asociacijos laisvės, kolektyvinių derybų, priverstinio ir
privalomojo darbo panaikinimo, diskriminacijos darbo ir profesinės veiklos
srityje panaikinimo bei vaikų darbo uždraudimo.
[8]               OL L 314, 2001 11 30, p. 1.


|

52011PC0906

Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 774/94, atidarantis tam tikras Bendrijos tarifines aukštos kokybės jautienos, taip pat kiaulienos, paukštienos, kviečių ir meslino bei sėlenų, išsijų ir kitų liekanų kvotas bei numatantis tokių kvotų administravimą  /* KOM/2011/0906 galutinis - 2011/0445 (COD) */

	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. PASIŪLYMO APLINKYBĖSPagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 ir 291 straipsnius išskiriamos dvi skirtingos Komisijos teisės aktų rūšys:Pagal SESV 290 straipsnį teisės aktų leidėjui suteikiama galimybė įgalioti Komisiją priimti bendro pobūdžio įstatymo galios neturinčius teisės aktus, kuriais papildomos ar iš dalies keičiamos tam tikros neesminės įstatymo galią turinčio teisės akto nuostatos. Tokiu būdu Komisijos priimti teisės aktai Sutartyje vadinami deleguotaisiais aktais (290 straipsnio 3 dalis).Pagal SESV 291 straipsnį valstybėms narėms suteikiama galimybė imtis visų nacionalinės teisės priemonių, būtinų teisiškai privalomiems Sąjungos teisės aktams įgyvendinti. Kai tie teisės aktai turi būti įgyvendinami vienodomis sąlygomis, jais Komisijai gali būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tokiu būdu Komisijos priimti teisės aktai Sutartyje vadinami įgyvendinimo aktais (291 straipsnio 4 dalis).Šio pasiūlymo tikslas – 1994 m. kovo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 774/94, atidarantį tam tikras Bendrijos tarifines aukštos kokybės jautienos, taip pat kiaulienos, paukštienos, kviečių ir meslino bei sėlenų, išsijų ir kitų liekanų kvotas bei numatantį tokių kvotų administravimą, suderinti su Sutarties 290 ir 291 straipsniais.Reglamentu (EB) Nr. 774/94 Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti būtinas įgyvendinimo priemones. Komisijai taip pat suteikiami įgaliojimai priimti to reglamento pakeitimus, jeigu būtų pakeisti kvotų dydžiai ir kitos kvotų sistemos sąlygos, visų pirma priėmus sprendimą patvirtinti susitarimą su viena ar keliomis trečiosiomis šalimis.Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Komisijai Reglamentu (EB) Nr. 774/94 suteiktus įgaliojimus reikia suderinti su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 ir 291 straipsniais.Siekiant užtikrinti vienodas Reglamento (EB) Nr. 774/94 įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti atitinkami įgyvendinimo įgaliojimai. Komisija šiais įgaliojimais turėtų naudotis vadovaudamasi 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai.2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAIKonsultuotis su suinteresuotosiomis šalimis arba atlikti poveikio vertinimo neprireikė, nes pasiūlymas Tarybos reglamentą (EB) Nr. 774/94 suderinti su SESV yra tarpinstitucinis klausimas, taikomas visiems Tarybos reglamentams.3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI-  Pasiūlymo santraukaReglamento (EB) Nr. 774/94 suderinimas su naujomis Sutarties 290 ir 291 straipsnių nuostatomis įsigaliojus Lisabonos sutarčiai.-  Teisinis pagrindasSutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnis.4. POVEIKIS BIUDŽETUIŠis pasiūlymas poveikio biudžetui neturi.5. NEPRIVALOMI ELEMENTAINeprivalomų elementų nėra.2011/0445 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASkuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 774/94, atidarantis tam tikras Bendrijos tarifines aukštos kokybės jautienos, taip pat kiaulienos, paukštienos, kviečių ir meslino bei sėlenų, išsijų ir kitų liekanų kvotas bei numatantis tokių kvotų administravimąEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnį,atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,įstatymo galią turinčio teisės akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,kadangi:1.  Tarybos reglamentu (EB) Nr. 774/94[1] Komisijai suteikiami įgaliojimai įgyvendinti kai kurias to reglamento nuostatas;2.  įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Komisijai Reglamentu (EB) Nr. 774/94 suteiktus įgaliojimus reikia suderinti su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 ir 291 straipsniais;3.  siekiant papildyti ar iš dalies pakeisti tam tikras neesmines Reglamento (EB) Nr. 774/94 nuostatas, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties 290 straipsnį priimti aktus, kuriais būtų daromi to reglamento pakeitimai, jeigu būtų pakeisti kvotų dydžiai ir kitos kvotų sistemos sąlygos, visų pirma priėmus sprendimą patvirtinti susitarimą su viena ar keliomis trečiosiomis šalimis. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Rengdama ir sudarydama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai persiųsti ir Europos Parlamentui, ir Tarybai;4.  siekiant užtikrinti vienodas Reglamento (EB) Nr. 774/94 įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai nustatyti tame reglamente nurodytai kvotų sistemai administruoti būtinas taisykles. Komisija šiais įgaliojimais turėtų naudotis vadovaudamasi 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[2];5.  todėl Reglamentas (EB) Nr. 774/94 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamentas (EB) Nr. 774/94 iš dalies keičiamas taip:1) 7 ir 8 straipsniai pakeičiami taip:„7 straipsnisKomisija įgyvendinimo aktais nustato šiame reglamente nurodytai kvotų sistemai administruoti būtinas taisykles ir atitinkamai:a) produkto pobūdį, kilmės vietą ir kilmę garantuojančias nuostatas;b) dokumento, pagal kurį galima patikrinti a punkte nurodytas garantijas, pripažinimo nuostatas;c) importo licencijų išdavimo tvarką ir jų galiojimo terminą.Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. [xxxx/yyyy] [ suderinto Vieno bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamento ]* [323] straipsnio [2] dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.8 straipsnisKomisijai pagal 8a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų daromi atitinkami šio reglamento pakeitimai, jeigu būtų pakeisti šiame reglamente nurodytų kvotų dydžiai ir kitos kvotų sistemos sąlygos, visų pirma priėmus sprendimą patvirtinti susitarimą su viena ar keliomis trečiosiomis šalimis.* OL L ..., ..., p. …“2) Įterpiamas 8a straipsnis:„8a straipsnis1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.2. 8 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo [ šio pakeitimų reglamento įsigaliojimo data ].3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu panaikinti 8 straipsnyje nurodytus įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų panaikinimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.4. Priėmusi deleguotąjį aktą, Komisija apie jį vienu metu praneša ir Europos Parlamentui, ir Tarybai.5. Pagal 8 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša Komisijai, kad neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja X dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeEuropos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas [1] OL L 91, 1994 4 8, p. 1.[2] OL L 55, 2011 2 28, p. 13.