Svarbus teisinis pranešimas

|

52007PC0069

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas dėl gyventojų ir būstų surašymų  /* KOM/2007/0069 galutinis - COD 2007/0032 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 23.2.2007KOM(2007) 69 galutinis2007/0032 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASdėl gyventojų ir būstų surašymų(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIŪLYMO APLINKYBĖS110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Tarptautinėms, Europos ir nacionalinėms institucijoms reikalinga pakankamai patikima informacija apie Europos Sąjungos gyventojus ir būstus. Siekiant formuluoti veiklos tikslus ir vertinti pažangą, aukštos kokybės duomenys apie gyventojus reikalingi beveik visose ES įgyvendinamos politikos srityse, ar tai būtų ekonomika, socialiniai reikalai ar aplinkos apsauga. Turint surašymo duomenis galima atlikti pagrįstus palyginimus tarp ES valstybių narių. Duomenys gali būti naudojami tiesiogiai (pvz., kokį žmonių skaičiui paveikė tam tikra problema ir (arba) priemonė?) arba kaip vardiklis („vienam gyventojui“) siekiant palyginamumo. Be to, Europos lygmeniu palyginami surašymo duomenys sudaro metinių gyventojų skaičiavimo, imčių tyrimų ir regioninių analizių pagrindą. Galiausiai šis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento pasiūlymas sudaro Europos lygmeniu palyginamų duomenų apie būstus rinkimo pagrindą. 1) Pagal šį pasiūlymą kas dešimt metų teikiamais duomenys siekiama apimti pakankamą kintamųjų skaičių. Pagrindinis tikslas – pateikti pakankamai detalų gyventojų struktūros ir ypatumų vaizdą, kuris leistų išsamiai analizuoti planuojant, administruojant ir stebint daugelį politikos sričių. Daugelyje tokių politikos sričių yra Europos komponentas, todėl Europos Sąjungos institucijos bei valstybės narės reikalauja patikimų palyginimų Europos mastu. 2) Pagal šį pasiūlymą teikiami duomenys padeda išlaikyti aukštą metinių gyventojų skaičiavimų kokybę. Metiniai gyventojų skaičiavimai yra paprastai grindžiami arba registrais arba kitais demografiniais skaičiavimais, kurie atnaujinami administraciniais aktais. Daugelis pripažįsta, kad jiems būtini periodiniai, surašymu pagrįsti statistinių ir techninių klaidų patikrinimai ir (arba) koregavimai. Laikotarpis tarp dviejų surašymu pagrįstų metinių gyventojų skaičiavimo patikrinimų ir (arba) koregavimų ciklų neturėtų viršyti maždaug 10 metų. Pagal šį pasiūlymą duomenų rinkimas turės teigiamos įtakos metiniam gyventojų skaičiavimui. Kaip rodo toliau pateikti pavyzdžiai, kokybės reikalavimai duomenims apie gyventojus yra labai aukšti: – Europos Sąjungoje vykstantiems demokratiniams procesams reikalingi pačios aukščiausios kokybės metiniai gyventojų skaičiavimai. Europos Sąjungos Tarybos darbo tvarkos taisyklių 11 straipsnio 5 dalyje nustatoma Tarybos balsavimo kvalifikuota balsų dauguma tvarka. Pagal vieną kriterijų kvalifikuotai daugumai atstovauja valstybės narės, kurių gyventojų skaičius sudaro mažiausiai 62 % Sąjungos gyventojų. – Europos Sąjunga remia mažiau išsivysčiusių regionų plėtrą. Struktūrinių fondų „konvergencijos“ tikslas yra pagrindinis ES sanglaudos politikos prioritetas. Tie rajonai, kurių bendras nacionalinis produktas vienam gyventojui sudaro mažiau nei 75 % Bendrijos (ES–25) vidurkio, yra įvardijami kaip atsiliekantys. Siekiant nustatyti, kurie regionai atitinka reikalavimus paramai gauti, reikalingi aukštos kokybės regioninio lygio duomenys apie gyventojus. Regiono gyventojų skaičiavimo kokybė priklauso nuo pakankamai smulkaus šio skaičiavimo šaltinių skaidymo pagal regionus. Šiuo metu pagrindinis teisės aktas, kuriame nustatomos bendrosios struktūrinių fondų nuostatos yra 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006. – Duomenys apie gyventojus gali turėti netiesioginės įtakos nacionalinėms sąskaitoms. 3) Europos Sąjunga yra kompetentinga regioninės sanglaudos srityje, kuri paprastai sudaro vieną didžiausių biudžeto dalių. Kaip numatyta šiame reglamente, duomenų rinkimas suteikia galimybę naudotis įvairiausiais duomenimis apie gyventojus regionų lygmeniu, kurie būtini vertinant regioninės sanglaudos pažangą. 4) Daugeliui svarbių ES lygmeniu suderintų imčių tyrimų reikalingi statistiniai duomenys apie regionų gyventojų struktūrą, siekiant sudaryti imtis ir ekstrapoliuoti rezultatus (pvz., darbo jėgos tyrimai). Statistinė sistema turi būti suderinta Europos lygmeniu, kad būtų užtikrintas tyrimų rezultatų palyginamumas. Šiuo pasiūlymu vadovaujantis surinkti duomenys sudaro tokią statistinę sistemą. 5) Pasiūlymu sudaromas pagrindas aukštos kokybės ir palyginamų duomenų apie būstus rinkimui. Atsižvelgiant į gyventojų būstų padėtį galima daryti svarbias išvadas. - Galimybė turėti tinkamą būstą yra pagrindinis socialinės politikos rūpestis. 2001 m. Lakeno Europos Vadovų Taryboje valstybių narių vyriausybių atstovai pabrėžė, kad reikalingi bendri socialinės sanglaudos rodikliai, aiškiai įvardindamos būstus, taip pat jie akcentavo, jog būtina sustiprinti tam skirtas statistikos priemones. Vis dėlto trūksta rodiklių apie būstus Europos ir nacionaliniu lygmeniu. Už būstus atsakingi valstybių narių ministrai ne kartą patvirtino palyginamų duomenų apie būstus būtinybę. - Pastatai, kuriuose yra privatūs namų ūkiai, yra svarbūs energijos, vandens ir kito su aplinka susijusio tiekimo bei paslaugų vartotojai. - Būstai turi svarbią ekonominę reikšmę (būstų pasiūla ir paklausa, finansai, statybos, atnaujinimas). |120 | Bendrosios aplinkybės Neįgyvendinus šio teisinio pasiūlymo tikslų gali atsirasti rimtų neigiamų pasekmių daugeliui Europos statistikos sistemos dalių, taip pat teisinių įsipareigojimų laikymuisi (pvz., balsų dauguma, struktūriniai fondai) bei analizės kokybei ir politikos vertinimui, kurie yra grindžiami atitinkama statistika. Paskutinis Europos Sąjungos gyventojų ir būstų surašymas buvo atliktas 2001 ataskaitiniams metams. Jis buvo grindžiamas ne Europos teisės aktais, o tik „džentelmenišku susitarimu“. Tapo akivaizdu, kad džentelmeniškas susitarimas nepakankamai garantuoja duomenų, kurie reikalingi ateities tikslams pasiekti, kokybę. – Labai įvairios ataskaitinės datos gerokai sumažino palyginamumo galimybę: Ataskaitinės datos numatytos 39 mėnesių laikotarpyje, pradedant nuo 1999 m. kovo mėn. (Prancūzija) iki 2002 m. gegužės mėn. (Lenkija); Maltos duomenys susiję net su 1995 m. lapkričio mėn. – Nebuvo užtikrintas punktualumas: Nors džentelmenišku susitarimu buvo pasiūlyta, kad visi duomenys būtų perduoti Eurostatui iki 2003 m. birželio 30 d., paskutiniai duomenys buvo gauti 2005 m. viduryje, po to paskelbti 2005 m., t. y. praėjus 44 mėnesiams nuo ataskaitinių metų pabaigos. – Pradžioje pateikti duomenys dažnai būdavo neišsamūs, ne iki galo patvirtinti arba nenuoseklūs. Daug prašymų iš naujo patikrinti duomenis ilgam atidėdavo rengimo procesą. Atsižvelgiant į surašymo duomenų panaudojimo svarbą, reikalingi aukštesni metaduomenų ir kokybės užtikrinimo standartai. |139 | Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Pasiūlymo srityje nėra galiojančių nuostatų. |ž | Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Pagal Europos teisę Eurostatas turi teikti kiek įmanoma aukštesnės kokybės duomenis apie gyventojus (pvz., balsų dauguma, struktūriniai fondai; žr. pirmiau 2 punktą „Pasiūlymo pagrindas ir tikslai“). Be to, daugelyje politikos sričių, kuriose aktyviai dalyvauja ES, reikalingi duomenys apie gyventojus ir (arba) būstus, kad būtų galima formuluoti veiklos tikslus ir vertinti pažangą. Duomenys turi būti visiškai palyginami Europos lygmeniu, ir dažnai pageidaujama, kad jie būtų regionų lygmens, įvairaus suskirstymo ir tokios kokybės, kokią gali garantuoti tik Europos teisės aktai dėl gyventojų ir būstų surašymų. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |211 | Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Reglamento dėl Europos Sąjungos gyventojų ir būstų surašymų projektas buvo pateiktas 2005 m. rugsėjo 28 d. „socialinės statistikos direktoriams“ (už surašymą atsakingoms nacionalinėms institucijoms), taip pat 2005 m. lapkričio 30 d. Statistikos programų komitetui. Buvo intensyviai konsultuojamasi su JT/EEK ir ES dėl temų, kurios turėtų būti įtrauktos į šio regiono gyventojų ir būstų surašymą. Šioje konsultacijoje dalyvavo daugelio Europos šalių ekspertų. Be to, Eurostatas atliko ekonominio pagrįstumo analizę apie įtraukiamas temas ir jų regioninio detalumo lygį. Atliekant analizę nacionalinės statistikos institucijose buvo vykdoma apklausa. |212 | Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgta Statistikos programų komitetas labai pritarė teisės akto projektui ir jame numatytam metodui. Kai kurių valstybių narių prašymu, išsamus įtraukiamų temų sąrašas pridedamas kaip šio reglamento priedas. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |221 | Susijusios mokslo ir (arba) tiriamųjų duomenų sritys Surašymo metodologija ir technologija; surašymų temos ir ypatumai. |222 | Naudoti metodai Europos statistikos sistemoje patartina kiek įmanoma daugiau atsižvelgti į Europos statistikos ekspertų konferencijos rekomendacijas dėl gyventojų ir būstų surašymų (GBS rekomendacijos), kuriose atsispindi pagrindiniai nacionaliniai ir tarptautiniai, taip pat Bendrijos reikalavimai dėl gyventojų ir būstų duomenų. GBS rekomendacijose išdėstyta surašymų metodologija ir technologija, taip pat temos, dėl kurių teikiamos ataskaitos. Remiantis šiuo pasiūlymu, Europos Sąjungos surašymų temų sąrašai atitinka GBS rekomendacijų sąrašą. Šios rekomendacijos buvo įvardytos kaip pagrindinės, po daugelio nuodugnaus darbo ir konsultacijų su vartotojais metų. Valstybės narės pripažino, kad duomenys pagal GBS rekomendacijas yra svarbūs siekiant nacionalinių tikslų. Pasiūlyme aiškiai nurodoma į GBS rekomendacijas, kad būtų užtikrinta, jog sprendimai yra grindžiami tinkamomis konsultacijomis ir peržiūra. GBS rekomendacijas parengė daug ekspertų, dirbančių už surašymą ir analizę atsakingose organizacijose. GBS rekomendacijos parengtos remiantis išsamiomis diskusijomis ir pasikeitus nuomonėmis konferencijose, susitikimuose, darbo grupėse, specialiose darbo grupėse ir konsultuojantis raštu. |223 | Pagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais konsultuotasi Jungtinių Tautų statistikos padalinys (JT SP), Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisija (JT EEK), nacionalinės statistikos tarnybos. |2249 | Gautų ir panaudotų patarimų santrauka Neturint aukštos kokybės surašymo duomenų apie ES gyventojus gali kilti rimtų pavojų su negrįžtamomis pasekmėmis formuojant ir vertinant politiką, administruojant bei valdant finansus. |225 | Konsultacijų išvados atsispindi pačiose GBS rekomendacijose, kaip ir valstybių narių ekonominio pagrįstumo analizių rezultatuose. |226 | Ekspertų patarimų viešo paskelbimo priemonės Dabartinė GBS rekomendacijų versiją galima rasti internete adresu: http://www.unece.org/stats/documents/ece/ces/ge.41/2006/zip.1.e.pdf |230 | Padarinių analizė Buvo aptariami tokie variantai: A) ES gyventojų ir būstų surašymų nederinti: Vidutinės trukmės laikotarpiu tai reikštų, kad ES neįmanoma gauti išsamių ir palyginamų gyventojų ir būstų duomenų. Tai turėtų rimtų neigiamų teisinių (pvz., balsų dauguma, struktūriniai fondai) ir politinių (pvz., politikos formavimas ir vertinimas) pasekmių. B) „Džentelmeniškas susitarimas“ dėl ES gyventojų ir būstų surašymų: Surinkti duomenys apie ES gyventojus ir būstus būtų prastos kokybės. Nebūtų galima garantuoti palyginamumo. Tokia situacija taip pat turėtų svarbių neigiamų teisinių ir politinių padarinių. C) Direktyva dėl ES gyventojų ir būstų surašymų. Techninius reikalavimus perkeliant į nacionalinę teisę labai rizikuojama dėl nukrypimo ir šališkumo, kurie gerokai sumažintų palyginamumo galimybę ir taip atsirastų neigiamų teisinių ir politinių pasekmių. D) Europos teisės aktai dėl ES gyventojų ir būstų surašymų (Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas + Komisijos reglamento įgyvendinimas). Teisės aktais turi būti daugiau siekiama rezultatų, o ne įdirbio. Juose turėtų būti aiškiai apibrėžtos pareigos ir vaidmenys, taip pat bendrieji reikalavimai dėl rezultatų ir metodų kokybės bei skaidrumo. Taip Europos Sąjungoje būtų užtikrinta galimybė naudotis palyginamais ir aukštos kokybės duomenimis. Būtų galima vykdyti teisinius ir politinius įsipareigojimus. E) Europos teisės aktai dėl ES gyventojų ir būstų surašymų (Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas + Komisijos įgyvendinimo reglamentas). Teisės aktais turi būti labiau siekiama įdirbio. Juose turėtų būti smulkiai įvardyta, kokius duomenų šaltinius valstybės narės turi naudoti (klausimynus, registrus ar pan.) ir kaip reikalingi duomenys turi būti gaunami iš šių šaltinių. Gali būti didelė su šiuo metodu susijusi našta. Valstybės narės turi pritaikyti visus surašyme naudojamus registrus, ypač visus asmenų ir būstų registrus. Daug asmenų rezidentų turėtų užpildyti klausimynus, dėl kurių surašymų agentūroms ir apklausėjams reikėtų rinkti daug faktinės informacijos vietose. ES įsikišimas gerokai finansiškai atsilieptų nacionaliniams biudžetams. Priimtiniausias variantas yra D. Pasirinkus jį galima garantuoti patikimus, skaidrius ir pakankamai palyginamus surašymo rezultatus. Teisės aktais bus siekiama daugiau rezultatų, o ne įdirbio, taip valstybėms narėms paliekant teisę apsispręsti, kokius duomenų šaltinius naudoti ir kaip gauti rezultatus. Nors valstybės narės galės laisvai pasirinkti, jų manymu geriausią jų šalyje surašymų atlikimo būdą, kokybė, o ypač palyginamumas, būtų užtikrinami pakankamai, nes teisės aktais valstybės narės būtų įpareigotos laikytis pagrindinių standartų ir konkrečių kokybės reikalavimų. Naudojama metodologija ir technologija turės būti aiškiai aprašyta, kad būtų galima skaidriai pateikti valstybių narių surašymų procesus ir rezultatus. Pasirinkus D variantą, mažinama papildoma našta, kuri gali atsirasti dėl veiksmų, atliekamų ES lygmeniu. Našta būtų ribojama ir atliekama tik tai, ką būtina pranešti apie susitartas temas, ir laikomasi bendrų kokybės reikalavimų. Taip pat tam tikra naštos dalis tektų statistikos institucijoms (kokybės ataskaitų rengimas ir metaduomenų bei kitų aiškinamųjų dokumentų teikimas). |231 |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |305 | Siūlomų veiksmų santrauka Pasiūlyme aiškiai įvardijamos pareigos ir vaidmenys kas dešimt metų teikiant išsamius duomenis apie gyventojus ir būstus, taip pat bendri rezultatų ir metodų kokybės bei skaidrumo reikalavimai. Taip valstybėms narėms paliekama laisvės rengti reikalingus duomenis savo nuožiūra atsižvelgiant į konkrečios šalies sąlygas. Tai apima ir šaltinių, iš kurių valstybės narės pageidauja gauti duomenis, pasirinkimas. Tuo pačiu metu šiuo pasiūlymu užtikrinama duomenų kokybė, ypač palyginamumas Europos lygmeniu. Iš esmės, toks modelis orientuotas ne į įdirbį, o į rezultatus. |310 | Teisinis pagrindas Bendrijos statistikos teisinis pagrindas yra numatytas Europos bendrijos steigimo sutarties 285 straipsnyje. Taryba bendrų sprendimų priėmimo tvarka nustato statistikos rengimo priemones, jeigu tai būtina vykdant Bendrijos veiklą. Šiame straipsnyje nustatomi reikalavimai Bendrijos statistikai rengti, reikalaujant laikytis nešališkumo, patikimumo, objektyvumo, mokslinio nepriklausomumo, ekonomiškumo ir statistinių duomenų konfidencialumo principų. |320 | Subsidiarumo principas Subsidiarumo principas taikomas tik tada, jeigu pasiūlymas nepriklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. |Valstybės narės negali tinkamai įgyvendinti pasiūlymo tikslų dėl šių priežasčių: |331 | Pagrindinis bet kokių statistinių duomenų kokybės klausimas yra palyginamumas. Atsižvelgiant į tai, kad duomenys apie gyventojus ir būstus naudojami siekiant įgyvendinti Europos teisės aktus, vertinti Europos politikos sritis ir (arba) palyginti nacionalinių politikų rezultatus Europos lygmeniu, aišku, kad pagrindiniai duomenys būtinai turi būti lyginami Europos lygmeniu. Valstybės narės negali to tinkamai pasiekti neturėdamos aiškios europinės sistemos, t. y. Europos teisės aktų, kuriais nustatomi bendri statistiniai aspektai ir kokybės reikalavimai. Be to, pasiekti palyginamumo galima, jei įvairių šalių surašymo metodologijos ir technologijos bus skaidrios. Skaidrumui savo ruožtu reikalingi Europos teisės aktai ir šiais teisės aktais grindžiamas struktūrinis bendradarbiavimas tarp atsakingų statistinių organizacijų nacionaliniu ir Europos lygmeniu. Iš ankstesnės patirties aišku, kad neoficialiu susitarimu be suderintos, aiškios ir prižiūrimos sistemos neįmanoma parengti ateityje reikalingos kokybės statistinių duomenų. |332 | Bendrijos veiksmais bus galima geriau pasiekti pasiūlymo tikslus dėl šių priežasčių: |Siūlomi ES teisės aktai reikalingi, kad būtų užtikrinta kokybė, o ypač palyginamumas. Siekiant užtikrinti tai ir valstybėse narėse naudojamos metodologijos bei technologijos skaidrumą, reglamente nustatomi bendri reikalavimai: – valstybės narės įpareigojamos užtikrinti perduodamų duomenų ir metaduomenų kokybę ir kad pasirinkti duomenų šaltiniai ir metodologija kuo labiau atitiktų pagrindinius gyventojų ir būstų surašymų ypatumus, ypač individualų sąrašą, vienalaikiškumą, universalumą apibrėžtoje teritorijoje, galimybę naudotis mažų rajonų duomenimis ir apibrėžtą periodiškumą. – valstybės narės privalo pranešti apie duomenų šaltinius, kurie naudojami įsipareigojimams vykdyti, paaiškinti, kodėl šie šaltiniai buvo pasirinkti ir kokią įtaką jų pateikiamiems rezultatams galėtų daryti duomenų šaltinio pasirinkimas. Jos praneša apie tai, kaip pasirinkti duomenų šaltiniai ir metodologija atitinka pagrindinius gyventojų ir būstų surašymų ypatumus. – Visoms šalims pagrindinės nagrinėjamos temos bus identiškos. – Visoms šalims data, su kuriais susiję duomenys, turi priklausyti tiems patiems kalendoriniams metams. – Duomenys perduodami Komisijos (Eurostato) nurodytu techniniu formatu per 24 mėnesius nuo ataskaitinių metų pabaigos. – Gyventojams priklauso visi asmenys, kurių įprastinė gyvenimo vieta – konkrečioje šalyje. Reglamente apibrėžiama ši sąvoka. – Reglamente apibrėžiamos sąvokos „nacionalinis“ ir „regioninis“. – Reglamente nustatomi tik bendri reikalavimai, taip valstybėms narėms paliekama laisvės įgyvendinti šiuos reikalavimus savo nuožiūra atsižvelgiant į savo šalies sąlygas. |POVEIKIS BIUDžETUI |409 | Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. |PAPILDOMA INFORMACIJA |510 | Paprastinimas |511 | Pasiūlyme pateikiamas valstybės valdžios institucijų (ES arba nacionalinių) administracinės tvarkos supaprastinimas. |Duodami aiš | Pripažįstama, kad reglamento projekte išdėstyti bendri reikalavimai atitinka įgyvendinamus sprendimus ir pateikia aiškius nurodymus surašymą atliekančioms nacionalinėms institucijoms. Kai nėra statistikos rezultatų ex-post derinimo dėl apibrėžimų ir sąvokų, supaprastėja statistinių tarnybų administracinės procedūros. |Europos ekonominė erdvė Siūlomas teisės aktas yra susijęs su EEE, todėl jis turėtų būti taikomas visoje EEE. |PROGRAMA |511 | Šiandien sunku pasiūlyti išsamią reglamento priėmimo ir jo įgyvendinimo priemonių programą, kadangi būsima veikla priklauso nuo Europos Komisijoje, Taryboje ir Europos Parlamente vykstančių derybų rezultatų ir nuo to, kaip greitai reglamentas bus oficialiai priimtas. Visgi preliminarus tvarkaraštis galėtų būti toks (pakeitimai galimi priklausomai nuo reglamento įsigaliojimo datos): 2006 m. antrasis pusmetis Dėl reglamento projekto atliekama Europos Komisijos tarpžinybinė konsultacija. Europos Komisijos oficialaus teisės akto pasiūlymo vertimas į visas oficialias ES kalbas. 2007 m. pirmasis pusmetis Pasiūlymo projekto pristatymas oficialiam Kolegijos priėmimui. Oficialaus Europos Komisijos teisės akto pasiūlymo pristatymas ES Tarybai pirmajam svarstymui. 2006 m. antrasis pusmetis ir 2007 m. Specialių darbo grupių susitikimai dėl su reglamentu susijusių techninių klausimų. JT EEK ir Eurostato surašymų rekomendacijų patikslinimai. Pasirengimas įgyvendinti Komisijos reglamentą. |-  2007/0032 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASdėl gyventojų ir būstų surašymų (Tekstas svarbus EEE)EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 285 straipsnio 1 dalį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[1],po konsultacijų su Statistikos programų komitetu (SPK), įsteigtu Tarybos sprendimu 89/382/EEB, Euratomas[2],laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[3],kadangi:1.  Siekiant įgyvendinti Sutarties 2 ir 3 straipsniuose numatytus Komisijos tikslus, jai reikalingi pakankamai patikimi, išsamūs ir palyginami duomenys apie gyventojus ir namų ūkius. Bendrijos lygmeniu privalo būti užtikrintas pakankamas metodologijos, apibrėžimų ir statistinių duomenų bei metaduomenų programų palyginamumas;2.  Periodiškai rengiami statistiniai duomenys apie gyventojus ir pagrindines asmenų šeimos, socialinius, ekonominius ir būstų charakteristikas būtini regionų ir socialinės politikos, kuri svarbi konkretiems bendruomenės sektoriams, analizei bei apibrėžimui;3.  Siekiant kuo tikslingiau panaudoti duomenis lyginant valstybes nares, tokie duomenys turėtų būti priskiriami konkretiems ataskaitiniams metams;4.  Pagal 1997 m. vasario 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos[4], kuriuo nustatomas orientacinis šio reglamento nuostatų pagrindas, būtina, kad statistinių duomenų rinkimas atitiktų nešališkumo, patikimumo, objektyvumo, mokslinio nepriklausomumo, ekonomiškumo ir statistinių duomenų konfidencialumo standartus;5.  Pagal šį reglamentą rengdamos ir platindamos Bendrijos statistinius duomenis, nacionalinės ir Bendrijos statistikos institucijos turi laikytis principų, nustatytų 2005 m. vasario 24 d. Statistikos programų komiteto priimtame Europos statistikos praktikos kodekse, ir pridėtame prie Komisijos rekomendacijos dėl nacionalinių ir Bendrijos statistikos institucijų nepriklausomumo, patikimumo ir atskaitomybės[5];6.  Kadangi nesant bendrų statistinių bruožų ir kokybės reikalavimų bei trūkstant metodologinio skaidrumo valstybės narės pačios negali deramai įgyvendinti veiklos tikslų, t. y. rinkti ir kaupti palyginamų ir išsamių Bendrijos statistinių duomenų apie gyventojus ir būstus, ir atsižvelgiant į tai, kad naudojant bendrą statistinę sistemą jie gali būti geriau įgyvendinami Bendrijos lygmeniu, Bendrija gali priimti priemones, remdamasi subsidiarumo principu, kaip numatyta Sutarties 5 straipsnyje. Pagal proporcingumo principą, kaip numatyta tame straipsnyje, šiame reglamente dėl gyventojų ir būstų surašymų nenumatoma nieko, kas nėra būtina šiems tikslams pasiekti;7.  Šiam reglamentui būtinos įgyvendinti priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[6];8.  Visų pirma Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai nustatyti apibrėžimų pritaikymo, tolesnių ataskaitinių metų nustatymo ir statistinių duomenų ir metaduomenų programos priėmimo sąlygas. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir yra skirtos pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, jos turėtų būti priimtos laikantis reguliavimo procedūros su tikrinimu, numatytos Tarybos sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisDalykasŠiuo reglamentu nustatomos bendros išsamių kas dešimt metų teikiamų duomenų apie gyventojus ir būstus taisyklės.2 straipsnisSąvokų apibrėžimai1. Šiame reglamente taikomi šie sąvokų apibrėžimai:a) „gyventojai“ reiškia šalies ir regionų gyventojus, 5 straipsnio 2 dalyje nurodytą datą gyvenančius savo įprastinėje gyvenamojoje vietoje;b) „būstai“ – gyvenamieji vienetai ir pastatai, taip pat gyventojų ir gyvenamųjų patalpų santykis nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu ataskaitinę datą. „Pastatai“ – tie pastatai, kuriuose yra arba gali būti gyvenamieji vienetai;c) „įprastinė gyvenamoji vieta“ reiškia vietą, kurioje asmuo paprastai praleidžia poilsiui skirtą dienos dalį, nepaisant laikinųjų nebuvimų išvykstant poilsiauti, atostogauti, aplankyti draugus ir gimines, verslo reikalais, gydytis arba keliaujant religijos tikslais į šventąsias vietas; arba, jei tokios nėra, juridinė arba registruota gyvenamoji vieta;d) „ataskaitinė data“ – data, pagal kurią teikiami konkrečios valstybės narės duomenys, pagal šio reglamento 5 straipsnio 2 dalį;e) „nacionalinis“ – esantis valstybės narės teritorijoje;f) „regioninis“ – priklausantis NUTS 1 lygiui, NUTS 2 lygiui ir NUTS 3 lygiui, kaip apibrėžta Teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriuje (NUTS), nustatytame ataskaitinę datą galiojančioje Europos Parlamento ir Tarybos reglamento Nr. 1059/2003[7] versijoje, taip pat vietos administracinių vienetų 2 lygiui (LAU 2 lygis);g) „pagrindiniai gyventojų ir būstų surašymų ypatumai“ – individualus sąrašas, vienalaikiškumas, universalumas apibrėžtoje teritorijoje, galimybė naudotis mažų rajonų duomenimis ir apibrėžtas periodiškumas.h) „anonimizuotieji mikroduomenys“ – atskiri statistiniai įrašai, kurie yra pakeisti, siekiant (pagal dabartinę geriausią praktiką) sumažinti su jais susijusių statistinių vienetų identifikavimo riziką,2. Prireikus, Komisija, atsižvelgdama į 7 straipsnio 3 dalyje nustatytą tvarką, gali koreguoti 1-osios dalies apibrėžimus.3 straipsnisDuomenų pateikimasValstybės narės teikia Komisijai (Eurostatui) duomenis apie gyventojus ir apie būstus su apibrėžtomis asmenų šeimų, namų ūkių, gyvenamųjų vienetų ir pastatų demografinėmis, socialinėmis, ekonominėmis ir būstų charakteristikomis nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu, kaip išvardyta priede.4 straipsnisDuomenų šaltiniai ir kokybė1. Valstybės narės, rinkdamos statistinius duomenis, gali remtis įvairiais duomenų šaltiniais, visų pirma:a) tradiciniais surašymais;b) registrais grindžiamais surašymaisc) tradiciniais surašymais ir imčių tyrimais;d) registrais grindžiamais surašymais ir imčių tyrimais;e) registrais grindžiamais surašymais ir tradiciniais surašymais;f) atitinkamais tyrimais naudojant rotacines imtis (nuolat vykdomas surašymas, angl. rolling census )2. Valstybės narės užtikrina, kad pagal šio reglamento reikalavimus naudojami duomenų šaltiniai ir metodologija kaip įmanoma labiau atitiktų pagrindinius gyventojų ir būstų surašymų ypatumus, kaip apibrėžta 2 straipsnio 1 dalyje.3. Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, kad būtų užtikrinta perduodamų duomenų ir metaduomenų kokybė. Komisija (Eurostatas), bendradarbiaudamas su komptentingomis valstybių narių institucijomis ir tarptautinėmis organizacijomis, teikia metodines rekomendacijas ir reikalavimus, kuriais siekiama užtikrinti rengiamų duomenų ir metaduomenų kokybę, visų pirma, Europos statistikos ekspertų konferencijos rekomendacijas dėl gyventojų ir būstų surašymų.4. Valstybės narės praneša Komisijai (Eurostatui) apie naudotus duomenų šaltinius, šių šaltinių pasirinkimo priežastis ir pasirinktų duomenų šaltinių poveikį statistikos kokybei (kokybės ataskaita). Šiuo atveju valstybės narės praneša apie tai, kaip pasirinkti duomenų šaltiniai ir metodologija atitinka pagrindinius gyventojų ir būstų surašymų ypatumus, kaip nurodyta 2 straipsnio 1 dalyje.5. Valstybės narės neatidėliodamos praneša Komisijai (Eurostatui) apie statistikos, pateiktos pagal šį reglamentą, pakeitimus ir patikslinimus, o taip pat ir apie visus naudojamų metodų ir duomenų šaltinių pakeitimus.6. Komisija, remdamasi 7 straipsnio 3 dalimi, apibrėžia kokybės ataskaitos turinį, taip pat duomenų rengimo ir platinimo kokybės kriterijus.5 straipsnisDuomenų perdavimas1. Valstybės narės teikia Komisijai (Eurostatui) patikrintus duomenis ir metaduomenis, kaip apibrėžta šiame reglamente, paprastai kiekvieno dešimtmečio pradžioje.2. Kiekviena valstybė narė nurodo datą, su kuria yra susiję jos teikiami duomenys (ataskaitinę datą). Ši ataskaitinė data turi priklausyti pagal šį reglamentą nurodytiems metams (ataskaitiniams metams). Pirmieji ataskaitiniai metai yra 2011 m. Komisija kitus ataskaitinius metus nustato vadovaudamasi 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka.3. Duomenys pateikiami per 24 mėnesius nuo ataskaitinių metų pabaigos.4. Komisija priima statistinių duomenų ir metaduomenų, kurie turi būti perduodami siekiant įgyvendinti duomenų rinkimo reikalavimus, programą, pagal 7 straipsnio 3 dalyje nurodytą procedūrą. Konkretaus geografinio lygio temos, kurioms taikomas šis reglamentas, negali būti kitokios nei priede nurodytos to geografinio lygio temos.5. Statistinių duomenų programoje, be suvestinių duomenų (lentelių programoje), gali būti anonimizuotų mikroduomenų imtis.6. Valstybės narės patikrintus duomenis ir metaduomenis perduoda Komisijai (Eurostatui) elektroniniu būdu. Komisija, vadovaudamasi 7 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka, priima atitinkamą reikalingų duomenų techninį perdavimo formatą.7. Pasitaikius taisymo ar tikslinimo atvejams, pagal šio reglamento 4 straipsnio 5 dalį valstybės narės nedelsdamos perduoda pataisytus duomenis Komisijai (Eurostatui).6 straipsnisĮgyvendinimo priemonės1. Priemonės, būtinos siekiant įgyvendinti šį reglamentą, priimamos 7 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka:a) atitinkamo techninio formato priėmimas, kaip numatyta 5 straipsnio 6 dalyje.2. Toliau išvardytos priemonės, būtinos siekiant įgyvendinti šį reglamentą, priimamos 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka:a) apibrėžimų pritaikymas, kaip numatyta 2 straipsnio 2 dalyje;b) kokybės ataskaitos turinio apibrėžimas, kaip numatyta 4 straipsnio 6 dalyje;c) kokybės kriterijų nustatymas, kaip numatyta 4 straipsnio 6 dalyje;d) ataskaitiniai metai, kaip numatyta 5 straipsnio 2 dalyje;e) statistinių duomenų ir metaduomenų programos priėmimas, kaip numatyta 5 straipsnio 4 dalyje.3. Dėmesį reikėtų skirti šiems dviems principams: kad tobulinimo nauda viršytų sąnaudas, o papildomos išlaidos ir našta būtų ribojamos.7 straipsnisKomitetas1. Komisijai padeda Statistikos programų komitetas, įsteigtas Sprendimu 89/382/EEB, Euratomas.2. Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas. Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas terminas yra trys mėnesiai.3. Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Tarybos sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1 ir 4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į to sprendimo 8 straipsnio nuostatas.4. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.8 straipsnisĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas PirmininkasPRIEDASGyventojų ir būstų surašymų temos1 Gyventojų temos1.1 Privalomos geografinių lygių temos: NUTS 3, LAU 21.1.1 Neišvestinės temos- įprastinė gyvenamoji vieta- lytis- amžius- teisinė šeimyninė padėtis- gimimo šalis (vieta)- pilietybės šalis- ankstesnė įprastinė gyvenamoji vieta ir atvykimo į dabartinę vietą data arba įprastinė gyvenamoji vieta prieš vienerius metus iki surašymo,- namų ūkio narių ryšiai,1.1.2 Išvestinės temos- bendras gyventojų skaičius- vietovė- namų ūkio statusas- šeimos statusas- šeimos branduolio tipas- šeimos branduolio dydis- privataus namų ūkio tipas- privataus namų ūkio dydis1.2 Privalomos geografinių lygių temos: NUTS 1, NUTS 2 nacionaliniai lygiai1.2.1 Neišvestinės temos- įprastinė gyvenamoji vieta- vietovė, kuriame yra darbo vieta- lytis- amžius- teisinė šeimyninė padėtis- dabartinis veiklos statusas- profesija- pramonė (ekonominės veiklos šaka)- užimtumo statusas- įgytas išsilavinimas- gimimo šalis (vieta)- pilietybės šalis- ar yra gyvenęs (-usi) užsienyje ir atvykimo į šalį data- ankstesnė įprastinė gyvenamoji vieta ir atvykimo į dabartinę vietą data arba įprastinė gyvenamoji vieta prieš vienerius metus iki surašymo- namų ūkio narių ryšiai- namų ūkio valdymo statusas1.2.2 Išvestinės temos- bendras gyventojų skaičius- vietovė- namų ūkio statusas- šeimos statusas- šeimos branduolio tipas- šeimos branduolio dydis- privataus namų ūkio tipas- privataus namų ūkio dydis1.3 Rekomenduojamos geografinių lygių temos:Nacionaliniai NUTS 1, NUTS 2, NUTS 3, LAU 2 lygiai1.3.1 Valstybėms narėms rekomenduojama pranešti apie visas NUTS 2 regionų lygiui privalomas temas, taip pat apie visus smulkesnius regioninius lygius, pagal galimybes iki pačio smulkiausio regioninio lygio.1.3.2 Neišvestinės temos- mokyklos, kolegijos arba universiteto vietovė- transporto priemonė, su kuria važiuojama į darbą- transporto priemonė, su kuria važiuojama į mokyklą, kolegiją arba universitetą- atstumas iki darbo ir vykimo trukmė- atstumas iki mokyklos, kolegijos arba universiteto ir vykimo trukmė- de facto šeimyninė padėtis- bendras gimusiųjų (gyvų) vaikų skaičius- tekėjusių moterų įteisintos (-ų) santuokos (-ų) skaičius: i) pirmoji santuoka ir ii) dabartinė santuoka- moterų, sudariusių sąjungas konsensuso pagrindu, sąjungos (-ų) konsensuso pagrindu pradžios data (-os): i) pirmoji sąjunga konsensuso pagrindu ir ii) dabartinė sąjunga konsensuso pagrindu- įprastos veiklos statusas- nemokamų paslaugų teikėjai, savanoriai- sektoriaus tipas (institucinis vienetas)- neoficialus darbas- darbo vietos tipas- įprastas darbo laikas- su laiku susijęs nepakankamas užimtumas- nedarbo trukmė- įstaigos vietos padalinyje dirbančių asmenų skaičius- pagrindinis pragyvenimo šaltinis- pajamos- išsilavinimas- studijų sritis- lankomumas mokykloje- raštingumas- kompiuterinis raštingumas- ankstesnės įprastinės gyvenamosios vietos užsienyje šalis- kiek laiko iš viso pragyventa šalyje- įprastinė gyvenamoji vieta prieš penkerius metus iki surašymo- migracijos priežastis- tėvų gimimo šalis- pilietybės įgyjimas- etninė priklausomybė- kalba- religija- neįgalumo statusas- būste gyvena vienas asmuo ar dalijamasi su kitais asmenimis- nuoma- namų ūkiui priklausantys ilgalaikio naudojimo reikmenys- namų ūkiui priklausančių automobilių skaičius- galimybė laikyti automobilius automobilių stovėjimo aikštelėje- telefono ir interneto ryšys- nuosava žemės ūkio produktų gamyba (namų ūkio lygmeniu)- visų žemės ūkio darbų per pastaruosius metus ypatybės (individualus lygmuo)1.3.3 Išvestinės temos- miesto ir kaimo teritorijos- socialinės ir ekonominės grupės- užsienio ir (arba) nacionalinės kilmės asmenys- su tarptautine migracija susijusios gyventojų grupės- gyventojai, kurie buvo pabėgėliais- viduje perkeltieji asmenys- tos pačios lyties atstovų partnerystė- šeimos ir artimųjų statusas- atkurtos šeimos tipas- šeimos ir artimųjų tipas- privačiuose namų ūkiuose gyvenančių kartų sudėtis2 Būstų kintamieji2.1 Privalomos geografinių lygių temos: NUTS 3, LAU 22.1.1 Neišvestinės temos- gyvenamųjų patalpų tipas- gyvenamųjų patalpų vietovė- apsigyvenimo tradiciniuose būstuose statusas- būste gyvenančių asmenų skaičius- naudingas plotas ir (arba) gyvenamųjų vienetų kambarių skaičius- būstai pagal pastato tipą- būstai pagal statybų laikotarpį2.1.2 Išvestinės temos- tankumo standartas2.2 Privalomos geografinių lygių temos: NUTS 1, NUTS 2 nacionaliniai lygiai2.2.1 Neišvestinės temos- būstų planas- gyvenamųjų patalpų tipas- gyvenamųjų patalpų vietovė- apsigyvenimo tradiciniuose būstuose statusas- nuosavybės tipas- būste gyvenančių asmenų skaičius- naudingas plotas ir (arba) gyvenamųjų vienetų kambarių skaičius- vandens tiekimo sistema- tualeto patogumai- vonios kambario patogumai- šildymo tipas- būstai pagal pastato tipą- būstai pagal statybų laikotarpį2.2.2 Išvestinės temos- tankumo standartas2.3 Rekomenduojamos geografinių lygių temos:Nacionaliniai NUTS 1, NUTS 2, NUTS 3, LAU 2 lygiai2.3.1 Valstybėms narėms rekomenduojama pranešti apie visas NUTS 2 regionų lygiui privalomas temas, taip pat apie visus smulkesnius regioninius lygmenis, pagal galimybes iki pačio smulkiausio regioninio lygio.2.3.2 Neišvestinės temos- galimybė naudotis papildomais, sezoniniais ir neapgyvendintais būstais- apgyvendinimas pagal privačių namų ūkių skaičių- kambarių tipas- karštas vanduo- sanitarinio vandens šildymas- nutekamojo vandens sistemos tipas- virtuvė- maisto gaminimo patogumai- šildymui naudojami energijos šaltiniai- šiluminė būsto izoliacija- galimybė naudotis elektra- elektros gamyba- vamzdžiais tiekiamos dujos- oro kondicionavimas- vėdinimas- būsto padėtis pastate- būsto pasiekiamumas- liftas- būstai pagal pastato aukštų skaičių- būstai pagal medžiagas, iš kurių pastatytos konkrečios pastato, kuriame yra būstas, dalys.- būstai pagal pastatų remonto būklę- atliekų atskyrimas namų ūkyje.[1] OL C […], […], p. […].[2] OL L 181, 1989 6 28, p. 47.[3] OL C […], […], p. […].[4] OL L 52, 1997 2 22, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybosreglamentu (EB) 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p.1).[5] COM (2005) 217 galutinis.[6] OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB(OL L 200, 2006 7 22, p. 11).[7] OL L 154, 2003 6 21, p. 1.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52005PC0148

Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis bendrąsias žvejybos galimybes Grenlandijos ir Islandijos vandenyse ir menkių žvejybą Keltų ir Šiaurės jūroje nustatantį Reglamentą (EB) Nr. 27/2005 bei giliavandenių rūšių ryklių ir bukažiočių ilgauodegių bendrąsias žvejybos galimybes nustatantį Reglamentą (EB) Nr. 2270/2004  /* KOM/2005/0148 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 18.04.2005KOM(2005)148 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis bendrąsias žvejybos galimybes Grenlandijos ir Islandijos vandenyse ir menkių žvejybą Keltų ir Šiaurės jūroje nustatantį Reglamentą (EB) Nr. 27/2005 bei giliavandenių rūšių ryklių ir bukažiočių ilgauodegių bendrąsias žvejybos galimybes nustatantį Reglamentą (EB) Nr. 2270/2004(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASTarybos reglamentas (EB) Nr. 27/2005 nustato tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir su tomis galimybėmis susijusias sąlygas, taikomas Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams tuose vandenyse, kuriuose 2005 m. būtina riboti sužvejojamų gyvūnų kiekį.1. 2005 m. vasario 14 d. Grenlandijos valdžios institucijos Komisijai pranešė, kad 2005 m. Grenlandijos vandenyse Bendrija gali sužvejoti 1000 tonų šiaurinių vorinių krabų. Turėtų būti imamasi reikalingų priemonių naujoms bendrosioms žvejybos galimybėms įtraukti į Bendrijos teisės aktus.2. 2005 m. vasario 15 d. Bendrija ir Islandija užbaigė metines žvejybos konsultacijas, skirtas 2005 m. abipusėms bendrosioms žvejybos galimybėms. Turėtų būti imamasi reikalingų priemonių konsultacijų rezultatams įtraukti į Bendrijos teisės aktus.3. Nukrypti leidžianti nuostata, pagal kurią galima nepaisyti Reglamento (EB) Nr. 27/2005 IVa priedo I lentelėje nustatytų išbūtų žvejybos rajone ir nebuvimo uoste dienų skaičiaus, iš tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis (akies kraštinės ilgis 120 mm) pagamintus išėjimo langus naudojantiems laivams taikoma tik Kategato ir Skagerako sąsiauriuose. Patikslinus žvejybos įrankių skirstymą kategorijomis, buvimo Kategato ir Skagerako sąsiauriuose dienų skaičius buvo sumažintas nuo 22 dienų 2004 m. iki 12 dienų, jeigu naudojamas iš tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis pagamintas išėjimo langas, arba iki 9 dienų – jeigu toks langas nenaudojamas ir ši naujovė gerokai sumažino žvejybos pastangą. Šiaurės jūroje leidžiamosios 12 dienų vis dėl to laikytinos žvejybos pastangos didinimu (2004 m. buvo nustatytas 10 dienų skaičius) ir šio dienų skaičiaus didinimo negalima pagrįsti tuo, kad buvo pradėtas naudoti iš tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis pagamintas išėjimo langas, bei tas didinimas prieštarautų 2004 m. vasario 26 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 423/2004, nustatančio menkių išteklių atkūrimo priemones[1] 8 straipsniui. Dėl to žvejybos dienų, kuriomis gali naudotis iš tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis (akies kraštinės ilgis 120 mm) pagamintą išėjimo langą turinčiais traukiamaisiais žvejybos įrankiais Šiaurės jūroje žvejojantys laivai, skaičius turėtų būti sumažintas iki 9 dienų.4. IVc priede yra įsivėlusi techninė klaida, dėl kurios, jeigu laivas žvejoja laikydamasis IVc priedo reikalavimų, vėliau tas laivas negalėtų pagal IVa priedą išnaudoti bet kokio dienų skaičiaus net tada, jei abiejuose rajonuose jis turėtų neišnaudotų dienų. Šią klaidą būtina ištaisyti.Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2270/2004 nustatomos Bendrijos laivų bendrosios žvejybos galimybės 2005–2006 m. žvejojant tam tikras giliavandenių rūšių žuvis.1. Aplink Azorų salas žvejojant juodąsias juostažuves sužvejojama giliavandenių rūšių ryklių priegauda. Kad žuvų nereikėtų išmesti į jūrą, būtų tikslinga numatyti nuostatą, leidžiančią sugauti tam tikrą pirmiau minėtų rūšių žuvų priegaudą. Apskaičiuota, kad jeigu Azorų salų vandenyse būtų sužvejojama ne mažiau nei 700 tonų juodųjų juostažuvių, kartu būtų sužvejojama maždaug 120 tonų giliavandenių rūšių ryklių priegauda. Specializuota giliavandenių rūšių ryklių žvejyba būtų draudžiama.2. Bukažiočių ilgauodegių bendrosios žvejybos galimybės ICES (Tarptautinės jūros tyrinėjimo tarybos) Vb kvadrate ir VI bei VII parajoniuose per klaidą buvo paskirtos valstybėms narėms ir ši klaida turėtų būti ištaisyta.Taryba prašoma šį pasiūlymą priimti kiek galima greičiau, kad žvejai savo veiklą galėtų planuoti šiam žvejybos sezonui.PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis bendrąsias žvejybos galimybes Grenlandijos ir Islandijos vandenyse ir menkių žvejybą Keltų ir Šiaurės jūroje nustatantį Reglamentą (EB) Nr. 27/2005 bei giliavandenių rūšių ryklių ir bukažiočių ilgauodegių bendrąsias žvejybos galimybes nustatantį Reglamentą (EB) Nr. 2270/2004EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[2], ypač jo 20 straipsnįatsižvelgdama į 2004 m. vasario 26 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 423/2004, nustatantį menkių išteklių atkūrimo priemones[3], ypač jo 8 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[4],kadangi:1.  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 27/2005[5] 2005 metams nustato tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir su tomis galimybėmis susijusias sąlygas, taikomas Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams tuose vandenyse, kuriuose būtina riboti sužvejojamų gyvūnų kiekį.2.  Bendrija, laikydamasi tvarkos, kuri buvo numatyta Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos Respublikos[6] susitarimu dėl žvejybos ir jūros aplinkos, su Islandija tarėsi dėl žvejybos teisių 2005 metams. Pasitarimo rezultatai turi būti įgyvendinti Reglamentu (EB) Nr. 27/2005.3.  Grenlandijos valdžios institucijos Komisijai pranešė, kad Grenlandijos vandenyse Bendrija gali sužvejoti 1000 tonų šiaurinių vorinių krabų.4.  Jeigu iš tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis (akies kraštinės ilgis 120 mm) pagamintus išėjimo langus turinčiais traukiamaisiais žvejybos įrankiais žvejojantiems laivams būtų leidžiama daugiau dienų per kalendorinį mėnesį žvejoti Šiaurės jūroje, tada būtų pažeidžiamas 2004 m. vasario 26 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 423/2004, nustatančio menkių išteklių atkūrimo priemones[7] 8 straipsnis. Dėl to Šiaurės jūra turėtų būti išbraukta iš tų rajonų, kuriuose leidžiama žvejoti papildomą dienų skaičių, sąrašo.5.  Giliavandenių rūšių ryklių bendrosios žvejybos galimybės ICES X parajonyje (Bendrijos ir tarptautiniai vandenys) turėtų būti padidintos 120 tonų, kad giliavandenių rūšių ryklius, kurie kaip neišvengiama priegauda sužvejojami žvejojant kitų rūšių žuvis, būtų galima iškrauti.6.  Žvejybos būdų, kuriais žvejojama Tarybos reglamento (EB) Nr. 27/2005 IVa ir IVc prieduose apibrėžtuose rajonuose, sąveikos taisyklėmis neturėtų būti uždraudžiama laivui išnaudoti didžiausią dienų skaičių, kuris nurodomas IVa priede. Dėl to tas taisykles reikėtų iš dalies keisti.7.  2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2270/2004 buvo nustatytos tam tikrų gelminių rūšių žuvų išteklių bendrosios žvejybos galimybės 2005 ir 2006 metams[8].8.  Bukažiočių ilgauodegių bendrosios žvejybos galimybės ICES Vb kvadrate, VI ir VII parajoniuose (Bendrijos ir tarptautiniai vandenys) netinkamai buvo apskaičiuotos Reglamentu (EB) Nr. 2270/2004 ir jos turėtų būti ištaisytos.9.  Dėl to Reglamentus (EB) Nr. 27/2005 ir (EB) Nr. 2270/2004 reikėtų iš dalies atitinkamai keisti;PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis Reglamento (EB) Nr. 27/2005 pakeitimaiReglamentas (EB) Nr. 27/2005 iš dalies keičiamas taip:1) 5 straipsnio 2 dalis keičiama taip:‘2. „2. Farerų salų, Grenlandijos, Islandijos ir Norvegijos žvejybos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse bei žvejybos zonoje aplink Jan Mayen bendrijos laivams šiuo leidžiama, laikantis 9, 16 bei 17 straipsniuose nustatytų sąlygų, sužvejoti tokį gyvūnų kiekį, kuris neviršytų nustatytojo I priede nurodyta kvota.2) 9 straipsnis papildomas šia dalimi:„Islandijos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse Bendrijos laivai gali žvejoti tik rajone, kuris yra apibrėžiamas tiesiomis linijomis paeiliui jungiant toliau pateikiamas koordinates:Pietvakarių rajonas1. 63°12’ šiaurės platumos ir 23°05’ vakarų ilgumos per 62°00’ šiaurės platumos ir 26°00’ vakarų ilgumos,2. 62°58’šiaurės platumos ir 22°25’ vakarų ilgumos,3. 63°06’ šiaurės platumos ir 21°30’ vakarų ilgumos,4. 63°03’ šiaurės platumos ir 21°00’ vakarų ilgumos, iš čia iki 180°00’ pietų platumos;Pietryčių rajonas1. 63°14’ šiaurės platumos ir 10°41’ vakarų ilgumos,2. 63°14’ šiaurės platumos ir 11°23’ vakarų ilgumos,3. 63°35’ šiaurės platumos ir 12°21’ vakarų ilgumos,4. 64°00’ šiaurės platumos ir 12°30’ vakarų ilgumos,5. 63°53’ šiaurės platumos ir 13°30’ vakarų ilgumos,6. 63°36’ šiaurės platumos ir 14°30’ vakarų ilgumos,7. 63°10’ šiaurės platumos ir 17°00’ vakarų ilgumos, iš čia iki 180°00’ pietų platumos.“3) IC, III, IVa ir VI priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento I priedą.2 straipsnisReglamento (EB) Nr. 2270/2004 pakeitimaiReglamento (EB) Nr. 2270/2004 priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento II priedą.3 straipsnisĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkasI PRIEDASReglamento (EB) Nr. 27/2005 priedas iš dalies keičiamas taip:(1) IC priede:Šiauriniams voriniams krabams Žvejybos Šiaurės Vakarų Atlanto organizacijos (NAFO) 0,1 zonoje (Grenlandijos vandenys) skirtas įrašas keičiamas taip:„Rūšys: | Šiauriniai voriniai krabai | Zona: | NAFO 0, 1 (Grenlandijos vandenys) |Chionoecetes spp. | PCR/ N01GRN |Airija | 125 |Ispanija | 875 |EB | 1000 | Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas bendras leistinas (TAC), jeigu netaikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai. |BLS | Nėra svarbios |b) Stintenėms V, XIV zonose (Grenlandijos vandenys) skirtas įrašas keičiamas taip:„Rūšys: | Stintenės | Zona: | V, XIV (Grenlandijos vandenys) |Mallotus villosus | CAP/514GRN |Visos valstybės narės | 0 |EB | 50 050 | (1) (2) |BLS | Nėra svarbios |(1) Iš kurių 45930 tonų yra skirta Islandijai. (2) Turi būti sužvejota iki 2005 m. balandžio 30 d.“ |c) Toliau pateikiamas įrašas įterpiamas po jūrų ešeriams Va zonoje (Islandijos vandenys) skirto įrašo:„Rūšys: | Jūrų ešeriai | Zona: | Va (Islandijos vandenys) |Sebastes spp. | RED/05A-IS |Belgija | 100 | (1)(2) |Vokietija | 1 690 | (1)(2) |Prancūzija | 50 | (1)(2) |Jungtinė Karalystė | 1 160 | (1)(2) |EB | 3 000 | (1)(2) |BLS | Nėra svarbios |__________ |(1) Įskaitant neišvengiamą priegaudą (menkės priegauda neleidžiama). |(2) Turi būti sužvejota nuo liepos iki gruodžio mėn.“ |(2) IVa priedo II lentelė pakeičiama taip:„ II lentelėLeidžiančios nukrypti nuostatos nuo I lentelėje nurodyto buvimo rajoneir nebuvimo uoste dienų skaičiausRajonas | 4 punkte apibrėžtas žvejybos įrankis | Duomenys apie 2002 m. laivu sužvejotus gyvūnus* | Dienos |2 punkte apibrėžtas plotas | 4(a), 4(e) | Mažiau nei 5 % menkių, jūrų liežuvių ir jūrų plekšnių (kiekvienos iš šių rūšių žuvų) | Dienų skaičius neribojamas |2 punkte apibrėžtas rajonas | 4(a), 4(e) | Mažiau nei 5 % menkių | ne mažesnis nei 100 < 120 mm ne daugiau nei 13 ≥ 120 mm nei daugiau nei 14 |Kategato sąsiauris ir Šiaurės jūra | 4(c) žvejybos įrankis, kurio tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis yra 220 mm arba didesnis | Mažiau nei 5 % menkių ir daugiau nei 5 % otų ir jūrų rupūžių | Ne daugiau nei 15 dienų |Kategato ir Skagerako sąsiauriai | 4(a) iš tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis, kurių kraštinės ilgis yra 120 mm, pagamintą išėjimo langą turintis žvejybos įrankis | Netaikoma | 12 dienų |Rytinė Lamanšo kanalo dalis | 4(c) sieniniai tinklai, kurių tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis yra 110 mm arba didesnis | Laivai nebūna uoste ne ilgiau nei 24 valandas | 19 dienų |* Patikrinta pagal EB laivo žurnalą – metinis vidutinis iškrautas gyvasis svoris.** Laivas per atitinkamą mėnesį rajone gali būti nurodytą dienų skaičių.*** Laivai, kuriems taikoma ši nukrypti leidžianti nuostata, turi laikytis šio priedo 1 priedėlyje nustatytų sąlygų.”(3) IVc priedo 6 punkto a punktas keičiamas taip:„6. a) Didžiausias kiekvieno kalendorinio mėnesio dienų, kurias laivas, jeigu jis turi bet kokį iš 4 punkte nurodytų žvejybos įrankių, gali būti rajone ir nebūti uoste, skaičius nurodytas I lentelėje.Jeigu laivas per žvejybos reisą kerta du rajonus, diena laikoma išbūta tame rajone, kuriame laivas tą dieną išbuvo didesniąją dienos dalį.Dienų, kurias laivas išbuvo iš šio priedo 2 punkte ir IVa priedo 2 punkte apibrėžtų rajonų sudarytame bendrame rajone, skaičius neturi būti didesnis nei nustatytasis šio priedo I lentelėje. Tačiau dienų, kurias laivas išbūna IVa priedo 2 punkte apibrėžtuose rajonuose, skaičius turi atitikti didžiausią pagal IVa priedą nustatytąjį dienų skaičių.I lentelėDidžiausias buvimo rajone ir nebuvimo uoste dienų skaičius (nustatomas atsižvelgiant į žvejybos įrankį)Žvejybos įrankių grupės, nurodytos (punkte): |2 punkte apibrėžtas rajonas | 4a | 4b |2. Vakarinė Lamanšo kanalo dalis (ICES VIIe kvadratas) | 20 | 20’ |(4) VI priedo I dalis pakeičiama taip:„ I DALISKiekybiniai trečiųjų šalių vandenyse žvejojantiems Bendrijos laivamsišduotų licencijų ir žvejybos leidimų apribojimaiŽvejybos rajonas | Žvejyba | Licencijų skaičius | Licencijų paskirstymas valstybėms narėms | Didžiausias bet kokiu metu rajone esančių laivų skaičius |Norvegijos vandenys ir žvejybos zona aplink Jan Mayen | Atlanto silkės, į šiaurę nuo 62°00’ šiaurės platumos | 75 | DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SW: 10, UK: 17 | 55 |Priedugnio rūšių žuvys, į šiaurę nuo 62°00’ šiaurės platumos | 80 | FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1 | 50 |Skumbrės, į pietus nuo 62°00’ šiaurės platumos, žvejyba gaubiamaisiais tinklais | 11 | DE: 1[9], DK: 261, FR: 21, NL: 11 | Nėra svarbios |Skumbrės, į pietus nuo 62°00’ šiaurės platumos, tralinė žvejyba | 19 | Nėra svarbios |Skumbrės, į šiaurę nuo 62°00’ šiaurės platumos, žvejyba gaubiamaisiais tinklais | 11[10] | DK: 11 | Nėra svarbios |Ne maistui žvejojamų rūšių žuvys, į pietus nuo 62°00’ šiaurės platumos | 480 | DK: 450, UK: 30 | 150 |Farerų salų vandenys | Visų rūšių tralinė žvejyba, jeigu 12–21 mylių nuo Farerų salų bazinės linijos esančioje zonoje žvejojama ne ilgesniais nei 180 pėdų laivais | 26 | BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18 | 13 |Specializuota menkių ir juodadėmių menkių žvejyba žvejybos įrankiais, kurių tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis mažesnis nei 135 mm, draudžiama rajone į pietus nuo 62°28’ šiaurės platumos ir 6°30’ vakarų ilgumos. | 8[11] | 4 |Tralinė žvejyba didesnius nei 21 mylia atstumu nuo Farerų salų bazinės linijos. Nuo kovo 1 d. iki gegužės 31 d. ir nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d. šie laivai veiklą gali vykdyti tarp 61°20’ šiaurės platumos ir 62°00’ šiaurės platumos bei 12 ir 21 mylios atstumu nuo bazinių linijų esančiuose rajonuose. | 70 | BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20 | 26 |Tralinė, jeigu tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis ne mažesnis nei 100 mm, dvipelekių jūrų lydekų žvejyba rajone į pietus nuo 61°30’ šiaurės platumos ir į vakarus nuo 9°00’ vakarų ilgumos ir rajone tarp 7°00’ vakarų ilgumos ir 9°00’ vakarų ilgumos bei 60°30’ šiaurės platumos ir rajone į pietvakarius nuo linijos tarp 60°30’ šiaurės platumos, 7°00’ vakarų ilgumos ir 60°00’ šiaurės platumos, 6°00’ vakarų ilgumos. | 70 | DE: 8[12], FR: 124, UK: 04 | 20[13] |Specializuota ledjūrio menkės tralinė žvejyba, jeigu tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis ne mažesnis nei 120 mm ir jeigu įmanoma naudoti skersinius tralo maišagalio lynus. | 70 | 225 |Putasu žvejyba. Bendrą licencijų skaičių galima didinti keturiais laivais, kad būtų galima suformuoti poras, jeigu Farerų salų valdžios institucijos pradėtų taikyti specialias patekimo į rajoną, kuris vadinamas „pagrindinis putasu žvejybos rajonas“ taisykles. | 34 | BE: 3, DE: 19, FR: 2, UK: 5 | 20 |Žvejyba ūdomis | 10 | UK : 10 | 6 |Skumbrių žvejyba | 12 | DK: 12 | 12 |Atlanto silkių žvejyba į šiaurę nuo 62° šiaurės platumos | 21 | DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 0, SW: 2, UK: 3 | 21 |Islandija | Visi žvejybos būdai | 18 | 5 |Rusijos Federacijos vandenys | Visi žvejybos būdai | pm | pm |Menkių žvejyba | 7[14] | pm |Bretlingių žvejyba | pm | pm“ |II PRIEDASReglamento (EB) Nr. 2270/2004 priedo 2 dalis iš dalies keičiama taip:1) Giliavandenių rūšių rykliams X zonoje (Bendrijos vandenys ir tarptautiniai vandenys) skirtas įrašas keičiamas taip:„Rūšys: | Giliavandenių rūšių rykliai | Zona: | X (Bendrijos vandenys ir tarptautiniai vandenys) |Portugalija | 120 | (1) Tik kaip priegauda. Pagal šią kvotą specializuota žvejyba draudžiama. |EB(1) | 120’ |2) Bukažiotėms ilgauodegėms Vb, VI, VII zonose (Bendrijos vandenys ir tarptautiniai vandenys) skirtas įrašas keičiamas taip:„Rūšys: | Bukažiotės ilgauodegės | Zona: | Vb, VI, VII (Bendrijos vandenys ir tarptautiniai vandenys) |Coryphaenoides rupestris |Vokietija | 10 | (1) Tik kaip priegauda. Pagal šią kvotą specializuota žvejyba draudžiama. |Estija | 77 |Ispanija | 85 |Prancūzija | 4327 |Airija | 341 |Lietuva | 99 |Lenkija | 50 |Jungtinė Karalystė | 254 |Kitos (1) | 10 |EB | 5253’ |[1] OL L 70, 2004 3 9, p. 8.[2] OL 358, 2002 12 31, p. 59.[3] OL L 70, 2000 3 9, p. 8.[4] OL C[…], […], p. […].[5] OL L 12, 2005 1 14, p.1.[6] OL L 161, 1993 7 2, p.1.[7] OL L 70, 2004 3 9, p. 8.[8] OL L 396, 2004 12 31, p. 4.[9] Šis kiekį galima sužvejoti gaubiamaisiais tinklais ir tralais.[10] Turi būti pasirinkta iš 11 licencijų, skirtų skumbres žvejoti gaubiamaisiais tinklais į pietus nuo 62°00’ šiaurės platumos[11] Pagal suderintą 1999 metų protokolą duomenys apie specializuotą menkių ir juodadėmių menkių žvejybą pateikiami su „Visa tralinė žvejybas 12–21 mylių nuo Farerų salų bazinės linijos esančioje zonoje ne ilgesniais nei 180 pėdų laivais“ duomenimis“.[12] Šie skaičiai nurodo didžiausią bet kuriuo metu rajone esančių laivų skaičių.[13] Šie skaičiai pateikti skiltyje „Tralinė žvejyba didesniu atstumu nei 21 mylia nuo bazinių Farerų salų linijų“.[14] Taikoma tik su Latvijos vėliava plaukiojantiems laivams.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52007PC0667

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas dėl Europos aplinkos agentūros bei Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinklo įkūrimo (Kodifikuota redakcija)  /* KOM/2007/0667 galutinis - COD 2007/0235 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 31.10.2007KOM(2007) 667 galutinis2007/0235 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASdėl Europos aplinkos agentūros bei Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinklo įkūrimo (Kodifikuota redakcija)(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Žmonių Europos kontekste Komisija didelį dėmesį skiria tam, kad Bendrijos teisė būtų papastesnė ir aiškesnė siekiant, kad ji taptų suprantamesnė ir prieinamesnė visiems piliečiams, kurie įgytų naujų galimybių ir galėtų pasinaudoti konkrečiomis jiems suteiktomis teisėmis.Šis tikslas nebus pasiektas, jei daug nuostatų, kurios buvo iš dalies ir dažnai iš esmės keičiamos keletą kartų, liktų išsibarsčiusios įvairiuose aktuose, ir todėl dalies jų reikėtų ieškoti pradiniame akte, o kitų – vėlesniuose keičiančiuose aktuose. Todėl siekiant surasti konkrečiu momentu galiojančias taisykles reikia atlikti tiriamąjį darbą lyginant įvairius teisės aktus.Dėl šios priežasties siekiant, kad Bendrijos teisė būtų aiški ir skaidri, svarbu kodifikuoti taisykles, kurios buvo dažnai keičiamos.2. Todėl 1987 m. balandžio 1 d. Komisija nusprendė[1], kad visi teisės aktai, kurie buvo iš dalies pakeisti ne daugiau nei dešimt kartų, turėtų būti kodifikuojami ir pabrėžė, kad šis reikalavimas yra minimalus bei kad Komisijos padaliniai turėtų stengtis parengti kodifikuotas tekstų, už kuriuos jie yra atsakingi, redakcijas per trumpesnį laikotarpį siekdami užtikrinti, jog Bendrijos taisyklės būtų aiškios ir lengvai suprantamos.3. Tai buvo patvirtinta 1992 m. gruodžio mėn. Edinburgo Europos vadovų taryboje pirmininkavusios valstybės išvadose[2], pabrėžiančiose kodifikavimo , kuris konkrečiu momentu tam tikroje srityje taikomai teisei suteikia apibrėžtumo, svarbą.Kodifikavimas turi būti vykdomas laikantis įprastos Bendrijos teisės aktų priėmimo tvarkos.1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija, atsižvelgdami į tai, kad kodifikuojamuose teisės aktuose negali būti daromi esminiai pakeitimai, sudarė tarpinstitucinį susitarimą, kuriuo nusprendė kodifikuojamiems teisės aktams taikyti pagreitinto priėmimo tvarką.4. Šiuo pasiūlymu siekiama kodifikuoti 1990 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1210/90 dėl Europos aplinkos agentūros bei Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinklo įkūrimo[3] . Naujas reglamentas pakeis įvairius aktus, kurių nuostatos buvo į jį įtrauktos[4]; šis pasiūlymas nekeičia kodifikuojamų teisės aktų turinio, nes jame tik sujungiami šie aktai, atliekant kodifikavimui būtinus formos pakeitimus .5. Pasiūlymas dėl kodifikuoto teisės akto buvo parengtas remiantis preliminariu Reglamento (EEB) Nr. 1210/90 ir jį iš dalies keičiančių teisės aktų konsoliduotu tekstu , kurį visomis kalbomis parengė Europos Bendrijų oficialiųjų leidinių biuras naudodamas duomenų apdorojimo sistemą . Kadangi straipsniams suteikiami nauji numeriai, kodifikuoto reglamento III priede nurodomas buvusių ir naujų straipsnių numerių atitikimas.ê 1210/90 (pritaikytas)2007/0235 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. …/…[…]dėl Europos aplinkos agentūros bei Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinklo įkūrimoEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos Ö 175 Õ straipsnį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[5],atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[6],laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[7],kadangi:ê1.  1990 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1210/90 dėl Europos aplinkos agentūros bei Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinklo įkūrimo[8] buvo keletą kartų iš esmės keičiamas[9]. Siekiant aiškumo ir racionalumo minėtas reglamentas turėtų būti kodifikuotas.ê 1210/90 1 konstatuojamoji dalis2.  Sutartis numato plėtoti ir įgyvendinti Bendrijos aplinkos politiką ir nustato tikslus bei principus, kuriais ši politika turėtų vadovautis.ê 1210/90 2 konstatuojamoji dalis3.  Aplinkos apsaugos reikalavimai turi sudaryti Bendrijos politikos sudedamąją dalį kitose srityse.ê 1210/90 3 konstatuojamoji dalis (pritaikytas)4.  Pagal Sutarties Ö 174 Õ straipsnį Bendrija, rengdamasi su aplinka susijusiai veiklai, turi, inter alia , atsižvelgti į turimus mokslo ir techninius duomenis.ê 1210/905.  Norint teikti objektyvią, patikimą ir palyginamą informaciją, leisiančią Bendrijai ir valstybėms narėms imtis būtinų aplinkos apsaugos priemonių, įvertinti tų priemonių rezultatus ir užtikrinti, kad visuomenė būtų tinkamai informuojama apie aplinkos būklę, būtina Europos lygiu rinkti, apdoroti ir analizuoti aplinkos duomenis.ê 1210/90 6 konstatuojamoji dalis6.  Bendrijoje ir valstybėse narėse jau yra minėtai informacijai ir paslaugoms teikti skirtos sąlygos.ê 1210/90 7 konstatuojamoji dalis (pritaikytas)7.  Ö Jos turėtų būti Õ pagrindu Bendrijos lygiu Europos aplinkos agentūros koordinuojamam Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinklui.ê 1641/2003 2 konstatuojamoji dalis8.  Sutarties 255 straipsnyje numatyti bendrieji principai ir apribojimai, reglamentuojantys teisę susipažinti su dokumentais, yra nustatyti 2001 m. gegužės 30d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais[10].ê 1210/90 8 konstatuojamoji dalis9.  Agentūra turėtų bendradarbiauti su Bendrijos lygiu jau esančiomis struktūromis, kad Komisija galėtų užtikrinti visišką Bendrijos teisės aktų aplinkos klausimais taikymą.ê 1210/90 9 konstatuojamoji dalis10.  Agentūros statusas ir struktūra turėtų objektyviai atitikti jos siekiamų rezultatų pobūdį ir leistų jai vykdyti savo funkcijas glaudžiai bendradarbiaujant su esamomis nacionalinėmis ir tarptautinėmis struktūromis.ê 1210/90 10 konstatuojamoji dalis11.  Agentūrai, siekiant palaikyti glaudžius ryšius su Bendrijos institucijomis ir valstybėmis narėmis, turėtų būti suteiktas teisinis savarankiškumas.ê 1210/90 11 konstatuojamoji dalis12.  Pageidautina, kad Agentūra būtų atvira šalims, sudarant susitarimus su Bendrija, kurioms kaip ir Bendrijai bei valstybėms narėms rūpi Agentūros tikslai,ê 1210/90PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis1. Šiuo reglamentu įsteigiama Europos aplinkos agentūra (toliau – Agentūra) ir siekiama sukurti Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinklą.ê 933/1999 1 str. 1 p. (pritaikytas)2. Siekiant aplinkosaugos ir jos tobulinimo tikslų, nustatytų Sutartyje bei vėlesnėse Bendrijos veiksmų programose dėl aplinkos, taip pat ir tvarios plėtros, Ö Agentūra ir Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinklas turi Õ Bendrijai ir valstybėms narėms teikti:ê 1210/90 (pritaikytas)a) objektyvią, patikimą ir palyginamą informaciją Europos lygiu, leidžiančią imtis reikiamų aplinkos apsaugos priemonių, įvertinti tokių priemonių rezultatus ir užtikrinti, kad visuomenė būtų tinkamai informuojama apie aplinkos būklę, Ö ir Õ šiam tiksluib) būtiną techninę ir mokslinę pagalbą.2 straipsnisSiekiant 1 straipsnyje išvardintų tikslų, Agentūros uždaviniai yra:a) bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, kurti ir koordinuoti 4 straipsnyje nurodytą tinklą; šiame kontekste Agentūra atsakinga už duomenų rinkimą, apdorojimą ir analizę, visų pirma 3 straipsnyje išvardytose srityse;ê 933/1999 1 str. 2 p. a pap.b) teikti Bendrijai ir valstybėms narėms objektyvią informaciją, būtiną gerai ir veiksmingai aplinkos politikai formuoti ir įgyvendinti; tuo tikslu pirmiausia teikti Komisijai informaciją, kuri jai reikalinga sėkmingai vykdyti savo užduotis, susijusias su priemonių ir teisės aktų aplinkos srityje nustatymu, parengimu bei vertinimu;c) padėti aplinkos priemonių stebėjimui, tinkamai laikantis ataskaitos reikalavimų (įskaitant dalyvavimą anketų rengimo, valstybių narių ataskaitų apdorojimo ir rezultatų skleidimo procesuose), savo daugiametės darbo programos ir įgyvendinant ataskaitų koordinavimo tikslą;d) konsultuoti atskiras valstybes nares jų prašymu ir kai tai neprieštarauja Agentūros metinei darbo programai dėl jų sistemų, skirtų aplinkos priemonių stebėjimui, kūrimo, tobulinimo ir plėtros, jeigu ši veikla netrukdo atlikti kitų uždavinių, numatytų šiame straipsnyje; tokia konsultacija gali apimti, konkrečiu valstybių narių prašymu, ir ekspertų patikrinimus;e) registruoti, lyginti ir įvertinti duomenis apie aplinkos būklę, rengti ekspertų ataskaitas apie kokybę, jautrumą bei poveikį aplinkai Bendrijos teritorijoje, nustatyti vienodus aplinkos duomenų vertinimo kriterijus, taikomus visose valstybėse narėse, plėtoti ir palaikyti aplinkos informacijos centro veiklą; Komisija naudojasi šia informacija, siekdama užtikrinti Bendrijos teisės aktų aplinkos srityje įgyvendinimą;ê 1210/90f) padėti užtikrinti aplinkos duomenų palyginimo Europos lygiu galimybę, ir prireikus, atitinkamomis priemonėmis skatinti geresnį matavimo metodų derinimą;g) skatinti informacijos apie Europos aplinką įtraukimą į tarptautines aplinkos kontrolės programas, tokias kaip, pavyzdžiui, įsteigtos Jungtinėse Tautose ar jos specializuotose agentūrose;ê 933/1999 1 str. 2 p. a pap.h) kas penkeri metai skelbti ataskaitą apie aplinkos būklę, tendencijas ir perspektyvas, kurią papildytų nurodomosios ataskaitos konkrečiais klausimais;ê 1210/90i) skatinti aplinkos prognozavimo metodų kūrimą ir taikymą, siekiant laiku imtis reikiamų prevencinių priemonių;j) skatinti aplinkai padarytos žalos bei prevencinės, apsauginės ir atstatomosios aplinkos politikos sąnaudų įvertinimo metodų vystymą;k) skatinti keitimąsi informacija apie geriausias prieinamas technologijas, naudojamas mažinant aplinkai daromą žalą ar užkertant kelią žalai atsirasti;l) bendradarbiauti su 15 straipsnyje minimomis institucijomis ir programomis;ê 933/1999 1 str. 2 p. b pap.m) užtikrinti plačią patikimos ir palyginamos informacijos apie aplinką, ypač apie aplinkos būklę, sklaidą visuomenėje ir skatinti naujų telematikos technologijų šiuo tikslu naudojimą;n) padėti Komisijai keistis informacija apie aplinkos vertinimo metodologijos vystymą ir geriausią praktiką;o) padėti Komisijai skleisti informaciją apie svarbių aplinkos tyrimų rezultatus naudingiausiu politikos plėtrai būdu.ê 1210/90è1 933/1999 1 str. 3 p. a pap.3 straipsnis1. Pagrindinės Agentūros veiklos sritys kiek įmanoma apima visus elementus, leidžiančius jai rinkti informaciją, kurios pagrindu galima apibūdinti dabartinę ir numatomą aplinkos būklę:a) aplinkos kokybės požiūriu;b) aplinkai daromo poveikio požiūriu;c) aplinkos jautrumo požiūriu,è1 įskaitant jų pateikimą tvarios plėtros požiūriu. ç2. Agentūra teikia informaciją, tiesiogiai naudojamą įgyvendinant Bendrijos aplinkos politiką.Prioritetas teikiamas šioms veiklos sritims:a) oro kokybei ir teršalų išmetimui į atmosferą;b) vandens kokybei, teršalams ir vandens ištekliams;c) dirvos, faunos ir floros bei biotopų būklei;d) žemės naudojimui ir gamtos ištekliams;e) atliekų tvarkymui;f) triukšmingumui;g) aplinkai kenksmingoms cheminėms medžiagoms;ê 933/1999 1 str. 3 p. b pap.h) pakrančių ir jūrų apsaugai.ê 1210/90Ypatingas dėmesys skiriamas tarpvalstybinio, daugianacionalinio ir pasaulinio masto reiškiniams.Taip pat atsižvelgiama į socialinius ir ekonominius matmenis.ê 933/1999 1 str. 3 p. c pap. (pritaikytas)3. Agentūra taip pat gali bendradarbiauti keisdamasi informacija su kitomis institucijomis, įskaitant Ö Europos Sąjungos aplinkos apsaugos įstatymų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo darbo tinklą Õ (IMPEL tinklą).Savo veikloje Agentūra stengiasi vengti kitų institucijų ir įstaigų veiklos dubliavimo.ê 1210/904 straipsnis1. Tinklas apima:a) pagrindines nacionalinių informacijos tinklų sudedamąsias dalis;b) pagrindinius nacionalinius centrus;c) pagrindinius teminius centrus.ê 933/1999 1 str. 4 p. a pap. ir 1210/90 4 str. 2 d. pirma pastraipa (pritaikytas)2. Valstybės narės informuoja Agentūrą apie pagrindines jų nacionalinių aplinkos informacijos tinklų sudedamąsias dalis Ö , ypač 3 straipsnio 2 dalyje minėtose prioritetinėse srityse, taip pat apie visas institucijas, jų nuomone, galinčias padėti Agentūros darbui, atsižvelgiant į būtinybę kuo išsamiau apimti visą valstybės narės geografinę teritoriją. ÕValstybės narės tinkamai bendradarbiauja su Agentūra ir prisideda prie Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinklo veiklos laikydamosi Agentūros darbo programos, rinkdamos, lygindamos ir analizuodamos informaciją šalies mastu.Valstybės narės taip pat gali prisidėti prie bendradarbiavimo šioje veikloje tarptautiniu lygiu.ê 1210/903. Valstybės narės gali paskirti vieną iš 2 dalyje minėtų institucijų ar kitą kokią jų teritorijoje įsteigtą organizaciją „pagrindiniu nacionaliniu centru“, derinančiu ir (arba) perduodančiu informaciją, kuri nacionaliniu lygiu būtų teikiama Agentūrai ir tinklo dalimi esančioms institucijoms bei struktūroms, įskaitant 4 dalyje minimus teminius centrus.ê 1210/90 (pritaikytas)4. Valstybės narės taip pat gali nurodyti institucijas ar kitas jų teritorijoje įsteigtas organizacijas, kurioms būtų konkrečiai pavesta bendradarbiauti su Agentūra tam tikromis ypač rūpimomis temomis.Nurodyta institucija privalo turėti galimybę su Agentūra sudaryti susitarimą, kuriuo remiantis ji veiktų kaip teminis tinklo centras konkrečioms užduotims.Minėti centrai bendradarbiauja su kitoms tinklą sudarančiomis institucijomis.ê 933/1999 1 str. 4 p. c pap.5. Teminius centrus skiria 8 straipsnio 1 dalyje numatyta valdyba ne ilgesniam laikotarpiui, negu kiekvienos daugiametės darbo programos trukmė, kaip nurodyta 8 straipsnio 4 dalyje. Kiekvienas paskyrimas gali būti pratęsiamas.ê 1210/906. Konkretiems teminiams centrams paskirtos užduotys įtraukiamos į 8 straipsnio 4 dalyje minimą daugiametę Agentūros darbo programą.7. Remiantis daugiamete darbo programa, atsižvelgdama į naujus valstybių narių nurodymus, Agentūra reguliariai iš naujo peržiūri 2 dalyje nurodytus tinklo sudedamuosius elementus ir vykdo valdybos nuspręstus daryti pakeitimus.5 straipsnisAgentūra gali tartis su 4 straipsnyje nurodytomis tinklą sudarančiomis institucijomis ar struktūromis dėl būtinų susitarimų, ypač sutarčių sudarymo, siekiant sėkmingai vykdyti pastarosioms pavestas užduotis.Valstybė narė gali nustatyti, kad jos teritorijoje esančių institucijų ar organizacijų susitarimai su Agentūra būtų sudaromi tik pagrindiniams nacionaliniams centrams pritarus.ê 1641/2003 1 str. 1 p. (pritaikytas)6 straipsnis1. Reglamentas Nr. 1049/2001 taikomas Agentūroje laikomiems dokumentams.ê 1641/2003 1 str. 1 p.2. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 8 straipsnį Agentūros priimti sprendimai gali būti ombudsmenui adresuoto skundo arba ieškinio Europos Bendrijų Teisingumo Teismui objektas Sutarties atitinkamai 195 ir 230 straipsniuose nustatytomis sąlygomis.ê 1210/907 straipsnisAgentūra yra juridinis asmuo. Visose valstybėse narėse ji turi plačiausias juridines galias pagal jų įstatymus suteikiamas juridiniams asmenims.8 straipsnisê 933/1999 1 str. 5 p. a pap.1. Agentūra turi valdybą, į kurią įeina vienas atstovas iš kiekvienos valstybės narės ir du Komisijos atstovai. Be to, remiantis atitinkamomis nuostatomis, joje gali būti po vieną atstovą iš kiekvienos kitos šalies, kuri dalyvauja Agentūroje.ê 1210/90Be to, Europos Parlamentas valdybos nariais paskiria du aplinkos apsaugos srities mokslininkus, atsižvelgdamas į tikėtiną jų asmeninį indėlį į Agentūros darbą.Kiekvieną valdybos narį gali atstovauti jo pakaitinis narys.2. Valdyba iš savo narių tarpo trejiems metams išrenka pirmininką ir priima savo darbo taisykles. Kiekvienas valdybos narys turi vieną balsą.ê 933/1999 1 str. 5 p. b pap.Valdyba, laikydamasi savo priimtų taisyklių, išrenka biurą, kuriam ji gali pavesti vykdomuosius sprendimus.ê 933/1999 1 str. 5 p. c pap.3. Valdybos sprendimai priimami dviejų trečdalių valdybos narių balsų dauguma.4. Pasitarusi su 10 straipsnyje nurodytu mokslo komitetu ir gavusi Komisijos nuomonę, valdyba, remdamasi 9 straipsnyje minimo vykdomojo direktoriaus pateiktu projektu, priima daugiametę darbo programą, kuri yra paremta 3 straipsnio 2 dalyje nurodytomis prioritetinėmis sritimis. Nepažeidžiant Bendrijos metinės biudžetinės procedūros, daugiametė darbo programa apima daugiamečio biudžeto sąmatą.ê 1210/905. Pasikonsultavusi su moksliniu komitetu ir gavusi Komisijos nuomonę, vykdančiojo direktoriaus pateikto projekto pagrindu ir remdamasi daugiamete darbo programa, valdyba kasmet priima Agentūros darbo programą. Per metus programa gali būti koreguojama laikantis tos pačios tvarkos.ê 1641/2003 1 str. 2 p. a pap.6. Kasmet, ne vėliau kaip iki birželio 15 d., valdyba priima bendrą metinę Agentūros veiklos ataskaitą ir ją pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, Audito Rūmams ir valstybėms narėms.ê 1641/2003 1 str. 2 p. b pap.7. Agentūra kasmet pateikia biudžeto valdymo institucijai visą įvertinimo procedūrų rezultatams svarbią informaciją.ê 1210/909 straipsnis1. Agentūrai vadovauja vykdantysis direktorius, kurį Komisijos siūlymu penkerių metų kadencijai, kurią galima pratęsti, skiria valdyba.Vykdantysis direktorius yra teisinis Agentūros atstovas.Vykdantysis direktorius atsako už:a) tinkamą valdybos priimtų sprendimų ir programų rengimą bei įgyvendinimą;b) Agentūros kasdieninės veiklos administravimą;c) 12 ir 13 straipsniuose apibrėžtų užduočių vykdymą;d) 2 straipsnio h punkte nurodytų ataskaitų rengimą ir skelbimą;ê 933/1999 1 str. 6 p. a pap.e) visus su personalu ir su 8 straipsnio 4 ir 5 dalyse nurodytų užduočių vykdymu susijusius klausimus.ê 1210/90Remdamasis 10 straipsnyje nurodyto mokslinio komiteto nuomone, jis įdarbina Agentūros mokslinį personalą.2. Vykdantysis direktorius už savo veiklą atskaitingas valdybai.10 straipsnis1. Valdybai ir vykdančiajam direktoriui padeda mokslinis komitetas, teikiantis nuomones šiame reglamente numatytais atvejais ir visais Agentūros veiklą liečiančiais mokslo klausimais, kuriuos jam gali pateikti valdyba ar vykdantysis direktorius.Mokslinio komiteto nuomonės yra skelbiamos.ê 933/1999 1 str. 7 p.2. Mokslo komitetą sudaro aukštą kvalifikaciją aplinkos srityje turintys nariai, kuriuos valdyba, atsižvelgdama, inter alia, į tas mokslo sritis, kurioms turi būti atstovaujama komitete siekiant padėti Agentūrai jos veiklos srityse, skiria ketverių metų kadencijai, kuri gali būti kartą pratęsiama. Komitetas veikia vadovaudamasis 8 straipsnio 2 dalyje nustatytomis darbo tvarkos taisyklėmis.ê 1210/9011 straipsnis1. Kiekvienais finansiniais metais, kurie sutampa su kalendoriniais metais, rengiamos Agentūros pajamų ir išlaidų sąmatos, kurios įtraukiamos į Agentūros biudžetą.2. Į biudžetą įtrauktos pajamos ir išlaidos turi būti subalansuotos.3. Nepažeidžiant kitų išteklių Agentūros pajamas sudaro į Europos Bendrijų bendrąjį biudžetą įrašyta Bendrijos subsidija, ir mokesčiai už suteiktas paslaugas.4. Agentūros išlaidas, inter alia , sudaro darbuotojų atlyginimai, administracinės ir infrastruktūros išlaidos, veiklos sąnaudos ir išlaidos, susijusios su sutartimis, sudarytomis su tinklą sudarančiomis institucijomis ar struktūromis ir trečiosiomis šalimis.ê 1641/2003 1 str. 3 p.12 straipsnis1. Kiekvienais metais, remdamasi vykdančiojo direktoriaus parengtu projektu, valdyba pateikia Agentūros pajamų ir išlaidų kitiems finansiniams metams sąmatos projektą. Šį sąmatos projektą kartu su etatų planu ne vėliau kaip iki kovo 31 d. valdyba pateikia Komisijai.2. Komisija perduoda Europos Parlamentui ir Tarybai (toliau – biudžeto valdymo institucija) šią sąmatą kartu su preliminariu Europos Bendrijų bendrojo biudžeto projektu.3. Remdamasi sąmatos projektu, Komisija įtraukia į preliminarų Europos Bendrijų bendrąjį biudžetą duomenis, kurie jos manymu yra būtini Agentūros etatų planui, ir subsidijų į bendrąjį biudžetą, kurį Komisija pateikia biudžeto valdymo institucijai pagal Sutarties 272 straipsnį, sumą.4. Biudžeto valdymo institucija leidžia skirti asignavimus Agentūros subsidijoms.Biudžeto valdymo institucija priima Agentūros etatų planą.5. Valdyba priima biudžetą. Jis paskelbiamas galutinai priimtu, galutinai priėmus Europos Bendrijų bendrąjį biudžetą. Tam tikrais atvejais jis atitinkamai pataisomas.6. Valdyba nedelsdama praneša biudžeto valdymo institucijai apie savo ketinimą įgyvendinti visus didelės finansinės svarbos biudžeto finansavimui projektus, pirmiausia, visus projektus, susijusius su nuosavybe, pavyzdžiui, pastatų nuoma arba įsigijimu. Apie tai ji praneša Komisijai.Biudžeto valdymo institucijos padalinys, paskelbęs apie savo ketinimą pateikti nuomonę, per šešias savaites nuo projekto paskelbimo dienos ją pateikia valdybai.ê 1641/2003 1 str. 4 p. (pritaikytas)13 straipsnis1. Agentūros biudžetą vykdo vykdantysis direktorius.2. Ne vėliau kaip iki kitų finansinių metų kovo 1 d. Agentūros apskaitos pareigūnas perduoda Komisijos apskaitos pareigūnui laikinąsias finansines ataskaitas kartu su ataskaita apie tų finansinių metų biudžeto ir finansų valdymą. Komisijos apskaitos pareigūnas pagal Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002[11] 128 straipsnį konsoliduoja institucijų ir decentralizuotų įstaigų laikinąsias finansines ataskaitas.3. Ne vėliau kaip iki kitų finansinių metų kovo 31 d. Komisijos apskaitos pareigūnas Audito Rūmams nusiunčia Agentūros laikinąsias finansines ataskaitas kartu su ataskaitomis apie tų metų biudžeto ir finansų valdymą. Ataskaita apie biudžeto ir finansų valdymą taip pat atsiunčiama Europos Parlamentui ir Tarybai.4. Gavęs Audito Rūmų pastabas dėl Agentūros laikinųjų finansinių sąskaitų pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 129 straipsnį, vykdantysis direktorius savo atsakomybe parengia galutines Agentūros finansines sąskaitas ir pateikia valdybai, kad ji pateiktų savo nuomonę.5. Valdyba pateikia savo nuomonę dėl Agentūros galutinių finansinių sąskaitų.6. Ne vėliau kaip iki Ö kiekvienų Õ kitų finansinių metų liepos 1 d. vykdantysis direktorius Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams nusiunčia galutines finansines ataskaitas kartu su valdybos nuomone.7. Galutinės ataskaitos paskelbiamos.8. Ne vėliau kaip iki rugsėjo 30 d. vykdantysis direktorius Audito Rūmams atsiunčia atsakymą į jų pastabas. Jis atsiunčia šį atsakymą taip pat ir valdybai .9. Vykdantysis direktorius Europos Parlamento prašymu pateikia bet kurią informaciją, kurios reikia sklandžiai sprendimo dėl atitinkamų metų biudžeto įvykdymo priėmimo procedūrai, kaip nustatyta Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 146 straipsnio 3 dalyje, taikyti.10. Europos Parlamentas Tarybos rekomendacija, priimta kvalifikuota balsų dauguma, ne vėliau kaip iki N + 2 metų balandžio 30 d. patvirtina, kad vykdantysis direktorius N metų biudžetą įvykdė.ê 1641/2003 1 str. 5 p. (pritaikytas)14 straipsnisValdyba, pasikonsultavusi su Komisija, priima Agentūrai taikomas finansines taisykles. Taisyklės negali nukrypti nuo Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002[12], išskyrus tuos atvejus, kai tai konkrečiai būtina Agentūros darbui ir dėl to Komisija yra davusi savo išankstinį sutikimą.ê 1210/90 (pritaikytas)15 straipsnis1. Agentūra aktyviai siekia bendradarbiauti su kitomis Bendrijos struktūromis ir programomis, pirmiausia su Jungtiniu tyrimų centru, Ö Europos Bendrijų Õ statistikos tarnyba Ö (Eurostatas) Õ ir Bendrijos aplinkos tyrimo ir plėtros programomis. Svarbiausia:a) bendradarbiavimas su Jungtiniu tyrimų centru apima užduotis, išvardytas I priedo A dalyje,b) bendradarbiaujant su Eurostatu ir Europos Bendrijų statistikos programa, vadovaujamasi I priedo B dalyje pateiktomis gairėmis.ê 1210/902. Agentūra taip pat aktyviai bendradarbiauja su kitomis struktūromis, tokiomis kaip Europos kosmoso agentūra, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (OECD) bei Tarptautine energetikos agentūra, taip pat su Jungtinėmis Tautomis ir jų specializuotomis agentūromis, pirmiausia su Jungtinių Tautų aplinkos programa, Pasaulio meteorologijos organizacija ir Tarptautine atominės energijos agentūra.ê 933/1999 1 str. 8 p. a pap.3. Agentūra gali bendradarbiauti bendrų interesų srityse su šalių, kurios nėra Bendrijos narės, institucijomis, galinčiomis teikti duomenis, informaciją, dalytis patirtimi ir duomenų rinkimo, analizavimo ir įvertinimo metodologija, kuri yra abipusio domėjimosi objektas ir yra būtina siekiant sėkmingai vykdyti Agentūros veiklą.ê 933/1999 1 str. 8 p. b pap.4. Bendradarbiaujant, kaip nurodyta straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse, reikia ypač vengti bet kokio pastangų dubliavimo.ê 1210/9016 straipsnisAgentūrai taikomas Protokolas dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų.17 straipsnisAgentūros darbuotojai laikosi Europos Bendrijų pareigūnams ir kitiems tarnautojams taikomų nuostatų bei taisyklių.Agentūra savo darbuotojų atžvilgiu vykdo paskyrimų institucijai suteiktas galias.Valdyba, susitarusi su Komisija, priima atitinkamas įgyvendinimo taisykles.18 straipsnis1. Agentūros sutartinę atsakomybę reglamentuoja atitinkamai sutarčiai taikoma teisė. Teisingumo Teismas turi jurisdikciją priimti sprendimus, remiantis Agentūros sudarytos sutarties arbitražine išlyga.2. Nesutartinės atsakomybės atveju Agentūra, vadovaudamasi bendrais valstybių narių teisės principais, atlygina visą Agentūros ar jos tarnautojų vykdant tarnybines pareigas padarytą žalą.Teisingumo Teismas turi jurisdikciją visų su tokios žalos kompensavimu susijusių ginčų atžvilgiu.3. Tarnautojų asmeninę atsakomybę Agentūrai reglamentuoja Agentūros darbuotojams taikomos nuostatos.19 straipsnisŠalys, nesančios Bendrijos narėmis, tačiau kaip ir Bendrija bei valstybės narės, besirūpinančios Agentūros tikslais, Sutarties 300 straipsnyje numatyta tvarka sudarytų sutarčių su Bendrija pagrindu, gali dalyvauti Agentūros veikloje.ê20 straipsnisReglamentas (EEB) Nr. 1210/90 yra panaikinamas.Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal III priede pateiktą atitikmenų lentelę.ê 1210/90 (pritaikytas)21 straipsnisêŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje, [...]Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas[...] [...]ê 1210/90 Priedas (pritaikytas)I PRIEDASA. BENDRADARBIAVIMAS SU JUNGTINIU TYRIMų CENTRU-  Aplinkos matavimo metodų derinimas[13].-  Instrumentų bendras kalibravimas1.-  Duomenų pateikimo formos standartizavimas.-  Naujų aplinkos matavimo metodų ir instrumentų kūrimas.-  Kitos užduotys, dėl kurių susitaria Agentūros vykdantysis direktorius ir Jungtinio tyrimų centro generalinis direktorius.B. BENDRADARBIAVIMAS SU EUROSTATUê 933/1999 1 str. 10 p. (pritaikytas)1. Agentūra, kiek tai yra įmanoma, Ö naudojasi Õ oficialių Bendrijos statistikos tarnybų surinkta informacija. Tai Eurostato ir nacionalinių statistikos tarnybų veiklos renkant, patvirtinant ir platinant socialinius ir ekonominius statistinius duomenis, įskaitant nacionalines ataskaitas ir susijusią informaciją, rezultatas.ê 1210/902. Agentūros vykdantysis direktorius ir Eurostato generalinis direktorius susitaria dėl aplinkos statistinės programos ir pateikia ją tvirtinti Agentūros valdybai bei Statistinių programų komitetui.3. Statistinė programa kuriama ir įgyvendinama pagal bendrą tarptautinių statistikos struktūrų, kaip pavyzdžiui, JT Statistikos komisijos, Europos statistikų konferencijos ir OECD, nustatytą sistemą._____________éII PRIEDASPanaikinamas reglamentas ir jo vėlesni pakeitimaiTarybos reglamentas (EEB) Nr. 1210/90 | (OL L 120, 1990 5 11, p. 1) |Tarybos reglamentas (ECB) Nr. 933/1999 | (OL L 117, 1999 5 5, p. 1) |Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1641/2003 | (OL L 245, 2003 9 29, p. 1) |_____________III PRIEDASATITIKMENų LENTELėReglamentas (EEB) Nr. 1210/90 | Šis reglamentas |1 straipsnio 1 dalis | 1 straipsnio 1 dalis |1 straipsnio 2 dalies įžanginė formuluotė | 1 straipsnio 2 dalies įžanginė formuluotė |1 straipsnio 2 dalies pirma įtrauka | 1 straipsnio 2 dalies a punktas |1 straipsnio 2 dalies antra įtrauka | 1 straipsnio 2 dalies b punktas |2 straipsnio įžanginė formuluotė | 2 straipsnio įžanginė formuluotė |2 straipsnio i punktas | 2 straipsnio a punktas |2 straipsnio ii punkto pirma įtrauka | 2 straipsnio b punktas |2 straipsnio ii punkto antra įtrauka | 2 straipsnio c punktas |2 straipsnio ii punkto trečia įtrauka | 2 straipsnio d punktas |2 straipsnio iii punktas | 2 straipsnio e punktas |2 straipsnio iv punktas | 2 straipsnio f punktas |2 straipsnio v punktas | 2 straipsnio g punktas |2 straipsnio vi punktas | 2 straipsnio h punktas |2 straipsnio vii punktas | 2 straipsnio i punktas |2 straipsnio viii punktas | 2 straipsnio j punktas |2 straipsnio ix punktas | 2 straipsnio k punktas |2 straipsnio x punktas | 2 straipsnio l punktas |2 straipsnio xi punktas | 2 straipsnio m punktas |2 straipsnio xii punktas | 2 straipsnio n punktas |2 straipsnio xiii punktas | 2 straipsnio o punktas |3 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluotė | 3 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluotė |3 straipsnio 1 dalies i punktas | 3 straipsnio 1 dalies a punktas |3 straipsnio 1 dalies ii punktas | 3 straipsnio 1 dalies b punktas |3 straipsnio 1 dalies iii punktas | 3 straipsnio 1 dalies c punktas |3 straipsnio 1 dalies galutinė formuluotė | 3 straipsnio 1 dalies baigiamoji formuluotė |3 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa | 3 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa |3 straipsnio 2 dalies antros pastraipos įžanginė formuluotė | 3 straipsnio 2 dalies antros pastraipos įžanginė formuluotė |3 straipsnio 2 dalies antros pastraipos pirma įtrauka | 3 straipsnio 2 dalies a punktas |3 straipsnio 2 dalies antros pastraipos antra įtrauka | 3 straipsnio 2 dalies b punktas |3 straipsnio 2 dalies antros pastraipos trečia įtrauka | 3 straipsnio 2 dalies c punktas |3 straipsnio 2 dalies antros pastraipos ketvirta įtrauka | 3 straipsnio 2 dalies d punktas |3 straipsnio 2 dalies antros pastraipos penkta įtrauka | 3 straipsnio 2 dalies e punktas |3 straipsnio 2 dalies antros pastraipos šešta įtrauka | 3 straipsnio 2 dalies f punktas |3 straipsnio 2 dalies antros pastraipos septinta įtrauka | 3 straipsnio 2 dalies g punktas |3 straipsnio 2 dalies antros pastraipos aštunta įtrauka | 3 straipsnio 2 dalies h punktas |3 straipsnio 2 dalies trečia pastraipa | 3 straipsnio 2 dalies trečia pastraipa |3 straipsnio 2 dalies ketvirta pastraipa | 3 straipsnio 2 dalies ketvirta pastraipa |3 straipsnio 3 dalis | 3 straipsnio 3 dalis |4 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluotė | 4 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluotė |4 straipsnio 1 dalies pirma įtrauka | 4 straipsnio 1 dalies a punktas |4 straipsnio 1 dalies antra įtrauka | 4 straipsnio 1 dalies b punktas |4 straipsnio 1 dalies trečia įtrauka | 4 straipsnio 1 dalies c punktas |4 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa, nuo „Siekiant“ iki „dalis“ | - |4 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa, nuo „ypač“ iki „teritoriją“ | 4 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos baigiamoji frazė |4 straipsnio 2 dalies antra pastraipa | 4 straipsnio 2 dalies pirma, antra ir trečia pastraipos |4 straipsnio 3 dalis | 4 straipsnio 3 dalis |4 straipsnio 4 dalis | 4 straipsnio 4 dalies pirma, antra ir trečia pastraipos |4 straipsnio 5 dalies pirma pastraipa | - |4 straipsnio 5 dalies antra pastraipa | 4 straipsnio 5 dalis |4 straipsnio 6 ir 7 dalys | 4 straipsnio 6 ir 7 dalys |5 straipsnis | 5 straipsnio pirma ir antra pastraipos |6 straipsnio 1 dalis | 6 straipsnio 1 dalis |6 straipsnio 2 dalis | - |6 straipsnio 3 dalis | 6 straipsnio 2 dalis |7 ir 8 straipsniai | 7 ir 8 straipsniai |9 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos pirmas sakinys | 9 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa |9 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos antras sakinys | 9 straipsnio 1 dalies antra pastraipa |9 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos įžanginė formuluotė | 9 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos įžanginė formuluotė |9 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos pirma įtrauka | 9 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos a punktas |9 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos antra įtrauka | 9 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos b punktas |9 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos trečia įtrauka | 9 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos c punktas |9 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos ketvirta įtrauka | 9 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos d punktas |9 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos penkta įtrauka | 9 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos e punktas |9 straipsnio 1 dalies antra pastraipa | 9 straipsnio 1 dalies ketvirta pastraipa |9 straipsnio 2 dalis | 9 straipsnio 2 dalis |10 straipsnis | 10 straipsnis |11 straipsnis | 11 straipsnis |12 straipsnis | 12 straipsnis |13 straipsnis | 13 straipsnis |14 straipsnis | 14 straipsnis |15 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluotė | 15 straipsnio 1 dalies įžanginė formuluotė |15 straipsnio 1 dalies pirma įtrauka | 15 straipsnio 1 dalies a punktas |15 straipsnio 1 dalies antra įtrauka | 15 straipsnio 1 dalies b punktas |15 straipsnio 2 dalis | 15 straipsnio 2 dalis |15 straipsnio 2a dalis | 15 straipsnio 3 dalis |15 straipsnio 3 dalis | 15 straipsnio 4 dalis |16 straipsnis | 16 straipsnis |17 straipsnis | 17 straipsnis |18 straipsnis | 18 straipsnis |19 straipsnis | 19 straipsnis |20 straipsnis | - |- | 20 straipsnis |21 straipsnis | 21 straipsnis |Priedas | I priedas |- | II priedas |- | III priedas |_____________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Žr. Išvadų A dalies 3 priedą.[3] Atliekama vadovaujantis Komisijos komunikatu Europos Parlamentui ir Tarybai – Acquis communautaire kodifikavimas, KOM(2001) 645 galutinis.[4] Žr. šio pasiūlymo II priedą.[5] OL C (...(, (...(, p. (...(.[6] OL C (...(, (...(, p. (...(.[7] OL C (...(, (...(, p. (...(.[8] OL L 120, 1990 5 11, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1641/2003 (OL L 245, 2003 9 29, p. 1).[9] Žr. II priedą.[10] OL L 145, 2001 5 31, p. 43.[11] OL L 248, 2002 9 16, p. 1.[12] OL L 357, 2002 12 31, p. 72.[13] Bendradarbiaujant šiose srityse taip pat atsižvelgiama į Ö Pamatinių medžiagų ir matavimo vienetų instituto Õ atliktą darbą.