|

52011PC0312

/* KOM/2011/0312 galutinis - NLE 2011/0163 */  Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo patikslinami Europos Sąjungos pareigūnų ir kitų tarnautojų atlyginimų ir pensijų korekciniai koeficientai

	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS-  Pasiūlymo pagrindas ir tikslaiRemiantis Tarnybos nuostatų XI priedo 4 straipsnio 1 dalimi, tarpinis atlyginimų ir pensijų patikslinimas pagal Tarnybos nuostatų 65 straipsnio 2 dalį atliekamas remiantis Eurostato pateikta informacija, kai birželio–gruodžio mėn. iš esmės pasikeičia pragyvenimo išlaidos, ir tinkamai atsižvelgiant į perkamosios galios pokyčio einamuoju metiniu baziniu laikotarpiu prognozę.Bet kuris Komisijos pasiūlymas turi būti nusiųstas Tarybai ne vėliau kaip per antrąją balandžio mėn. pusę.-  Bendrosios aplinkybėsPagal Tarnybos nuostatų XI priedo 6 straipsnio 1 dalį tarpiniai patikslinimai atliekami visose vietose (įskaitant Briuselį), jeigu Briuselyje yra pasiekta arba viršyta ribinė vertė. Jei ši ribinė vertė Briuselyje nepasiekta, tarpiniai patikslinimai atliekami tik tose vietose, kur ribinė vertė yra viršyta.Pagal Tarnybos nuostatų XI priedo 7 straipsnį tarpinio patikslinimo suma yra tarptautinis Briuselio indeksas, prireikus padaugintas iš pusės prognozuojamo specifinio rodiklio dydžio, jei jo vertė neigiama.Valstybių narių centrinės valdžios institucijų valstybės tarnautojų realių grynųjų atlyginimų pokytis, neatsižvelgiant į infliaciją, nustatomas pagal specifinį rodiklį. Eurostatas apskaičiavo šį rodiklį, remdamasis Tarnybos nuostatų XI priedo 1 straipsnio 4 dalyje nurodytų aštuonių valstybių narių pateikta informacija.Tarptautiniu Briuselio indeksu nustatomas pragyvenimo išlaidų Briuselyje pokytis Europos Sąjungos pareigūnams ir kitiems tarnautojams. Eurostatas nustatė šį indeksą, remdamasis Belgijos valdžios institucijų pateiktais duomenimis.Korekcinis koeficientas yra atitinkamo ekonominio pariteto ir Tarnybos nuostatų 63 straipsnyje nurodyto valiutos keitimo kurso santykis, padaugintas, jeigu tikslinimo ribinė vertė Briuselyje nepasiekta, iš patikslinimo dydžio.Atlyginimams taikomais ekonominiais paritetais nustatoma, kiek atskaitos miestu laikomame Briuselyje mokamų atlyginimų perkamoji galia ekvivalentiška kitose šalyse esančiose darbo vietose mokamų atlyginimų perkamajai galiai. Eurostatas šiuos paritetus apskaičiavo suderinęs su valstybių narių nacionalinėmis statistikos įstaigomis.Pensijoms taikomais ekonominiais paritetais nustatoma, kiek atskaitos šalimi laikomoje Belgijoje mokamų pensijų perkamoji galia ekvivalentiška kitose gyvenamosios vietos šalyse mokamų pensijų perkamajai galiai. Eurostatas šiuos paritetus apskaičiavo suderinęs su valstybių narių nacionalinėmis statistikos įstaigomis.-  Pasiūlymo srityje taikomos priemonėsŠiuo pasiūlymu papildomas kasmet pateikiamas pasiūlymas patikslinti atlyginimus ir pensijas.2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI-  Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisTaikyti konsultacijų metodai, pagrindiniai išanalizuoti sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimasPasiūlymo aspektai atitinkama tvarka aptarti su darbuotojų atstovais.Gautų atsakymų santrauka ir kaip į juos atsižvelgtaPasiūlyme atsižvelgta į šalių, su kuriomis buvo konsultuojamasi, nuomonę.-  Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimasNepriklausomo tyrimo neprireikė.-  Poveikio vertinimas-  Pasiūlymu siekiama patikslinti atlyginimus ir pensijas, remiantis galiojančiais teisės aktais.-  Šiuo metu galiojančiuose teisės aktuose nenumatyta kitų alternatyvų.3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI-  Siūlomų veiksmų santraukaRemiantis Tarnybos nuostatų XI priedo 4 straipsniu, siūloma priemone siekiama patikslinti atlyginimus ir pensijas tose vietose, kur iš esmės pasikeitė pragyvenimo išlaidos.Pragyvenimo išlaidų Briuselyje pokytis, nustatomas pagal tarptautinį Briuselio indeksą, per praėjusių metų birželio–gruodžio mėn. laikotarpį yra 1,3 %.Pragyvenimo išlaidų pokyčiai ne Belgijoje ir ne Liuksemburge baziniu laikotarpiu yra apskaičiuojami taikant išvestinius indeksus, kuriuos apskaičiuoja Eurostatas. Šie indeksai apskaičiuojami tarptautinį Briuselio indeksą dauginant iš ekonominio pariteto pokyčio.Iš esmės pasikeitusių pragyvenimo išlaidų ribinė vertė yra 7 % per 12 mėnesių laikotarpį (3,5 % per 6 mėnesių laikotarpį).Estijoje atlyginimams taikomas išvestinis indeksas viršijo ribinę vertę (4,5 %).Pensijoms taikomas išvestinis indeksas nepasiekė ribinės vertės nė vienoje šalyje.Tarpinio patikslinimo dydis yra lygus tarptautiniam Briuselio indeksui, prireikus padaugintam iš pusės prognozuojamo specifinio rodiklio dydžio, jei jo vertė neigiama.Prognozuojamas specifinis rodiklis yra lygus −1,3 %, taigi tarpinio patikslinimo dydis yra lygus 0,7 %.Korekcinis koeficientas yra lygus atitinkamo ekonominio pariteto ir valiutos keitimo kurso santykiui, padaugintam, jeigu tikslinimo ribinė vertė Briuselyje nepasiekta, iš tarpinio patikslinimo dydžio.Šie nauji korekciniai koeficientai įsigalioja sausio 1 d. Tačiau tose šalyse arba vietose, kuriose išvestinis indeksas yra didesnis nei 6,3 %, korekciniai koeficientai įsigalioja lapkričio 16 d. Tose šalyse arba vietose, kuriose išvestinis indeksas yra didesnis nei 12,6 %, įsigaliojimo data yra lapkričio 1 d.Taigi nuo 2011 m. sausio 1 d. taikomas šis Estijoje įdarbintų Europos Sąjungos pareigūnų ir kitų tarnautojų atlyginimų korekcinis koeficientas: 78,5.Pensijoms ir pervedimams taikomi korekciniai koeficientai lieka nepakitę.-  Teisinis pagrindasTeisinis pagrindas yra Tarnybos nuostatai, visų pirma jų XI priedas.-  Subsidiarumo principasPasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.-  Proporcingumo principasPasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šių priežasčių:-  Tarnybos nuostatų XI priede numatomas Tarybos reglamentas.-  Finansinės išlaidos tiesiogiai priklauso nuo Tarnybos nuostatuose numatyto tikslinimo metodo taikymo.-  Pasirinkta priemonėSiūloma (-os) priemonė (-ės): reglamentas.Kitos priemonės nebūtų tinkamos dėl šių priežasčių:-  Tarnybos nuostatų XI priede numatomas Tarybos reglamentas.4. POVEIKIS BIUDŽETUIEuropos Sąjungos pareigūnų ir kitų tarnautojų atlyginimų ir pensijų korekcinių koeficientų patikslinimo poveikis administracinėms išlaidoms ir įplaukoms išsamiai paaiškintas priede pateiktoje finansinėje pažymoje.2011/0163 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo patikslinami Europos Sąjungos pareigūnų ir kitų tarnautojų atlyginimų ir pensijų korekciniai koeficientaiEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,atsižvelgdama į Protokolą dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų, ypač į jo 12 straipsnį,atsižvelgdama į Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygas, nustatytas Reglamentu (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68[1], ypač į Tarnybos nuostatų 64 straipsnį, 65 straipsnio 2 dalį ir į VII, XI ir XIII priedus ir į kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 20 straipsnio pirmą pastraipą, 64 ir 92 straipsnius,atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,kadangi:1.  2010 m. birželio–gruodžio mėn. laikotarpiu iš esmės padidėjo pragyvenimo išlaidos Estijoje, todėl reikia patikslinti korekcinius koeficientus, taikomus Sąjungos pareigūnų ir kitų tarnautojų atlyginimams,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisNuo 2011 m. sausio 1 d. pagal Tarnybos nuostatų 64 straipsnį taikomi šie toliau išvardytose šalyse ir vietose įdarbintų pareigūnų ir kitų tarnautojų atlyginimų korekciniai koeficientai:-  Estijoje 78,5.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkas  PRIEDASFINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMAPASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRAPasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimasTarybos reglamento, kuriuo patikslinami Europos Sąjungos pareigūnų ir kitų tarnautojų atlyginimų ir pensijų korekciniai koeficientai, pasiūlymasAtitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV ir VGB sistemoje[2]Gali būti visos sritys ir veiklos rūšys.Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone (periodine, kuria patikslinamas galiojantis reglamentas)TikslaiNumatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikisNurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams gavėjams (grupėms)Europos Sąjungos pareigūnų ir kitų tarnautojų atlyginimų korekcinių koeficientų patikslinimas Estijoje, iš esmės pasikeitus pragyvenimo joje išlaidoms, leis išlaikyti lygiavertę perkamąją galią, kaip nustatyta Tarnybos nuostatuose.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindasTrumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiaiUžtikrinti, kad iš esmės pakitus pragyvenimo išlaidoms, Europos Sąjungos pareigūnų ir kitų tarnautojų atlyginimams ir pensijoms taikomi korekciniai koeficientai būtų patikslinti ir, jei tinkama, pritaikyti atgaline data. Užtikrinti, kad ES tarnautojų atlyginimo ir pensijų perkamoji galia kistų lygiagrečiai valstybių narių centrinės valdžios tarnautojų perkamajai galiai, kaip nustatyta Tarnybos nuostatų XI priede.Trukmė ir finansinis poveikis( Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota-  Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo 2011 m. sausio 1 d.,-  po to – visavertis taikymas.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[3]( Centralizuotas tiesioginis Komisijos valdymas : Individualių išmokų administravimo ir mokėjimo biuras (PMO).NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKISAtitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė(s)-  Dabartinės biudžeto išlaidų eilutėsDaugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka .Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija | Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Įnašas |Numeris [Aprašymas…...….] | DA/NDA ([4]) | iš ELPA šalių[5] | iš šalių kandidačių[6] | iš trečiųjų šalių | pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą |XX 01 01 01 ir 11 skyrius, 42 skyrius – Europos Parlamento narių padėjėjų išlaidos | NDA | NE | NE | NE | NE |Numatomas poveikis išlaidomsNumatomo poveikio išlaidoms suvestinėMln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija | Numeris | XX 01 01 01 ir 11 skyrius, 42 skyrius – Europos Parlamento narių padėjėjų išlaidos |Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai-  ( Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojamiSuderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa-  ( Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę finansinę programąTrečiųjų šalių įnašai-  ( Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimoNumatomas poveikis įplaukoms-  ( Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms.[1] OL L 56, 1968 3 4, p. 1.[2] VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas.[3] Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje BudgWeb http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.[4] DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA – nediferencijuotieji asignavimai.[5] ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.[6] Šalių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.[7] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai.[8] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.[9] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai.[10] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.


				|

		52013PC0737

			Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas /* COM/2013/0737 final - 2013/0353 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO
APLINKYBĖS
Šio Tarybos reglamento projekto tikslas –
supaprastinti tam tikrų higienos dirbinių (higieninių
paketų (įklotų) ir tamponų, kūdikių vystyklų
ir vystymo įklotų bei panašių higieninių dirbinių iš
bet kokių medžiagų) nomenklatūrą, taip pat supaprastinti
jų muitus autonominiu pagrindu.
Prieš įsigaliojant Suderintos sistemos
(SS) 2012 m. versijai[1],
tokie higienos dirbiniai, atsižvelgiant į jų pobūdį arba
medžiagą, iš kurios jie pagaminti, buvo klasifikuojami skirtinguose SS
nomenklatūros skirsniuose (daugiausiai 39, 48, 56, 61, 62 ir 63). Šiems
dirbiniams buvo taikomos skirtingos muitų normos. Todėl
klasifikacijos tarifų sistema buvo sudėtinga.
SS nomenklatūros 2012 m. versijoje
pirma minėtiems higienos dirbiniams sukurta viena speciali SS pozicija
(9619 00). Tačiau į 2012 m. Kombinuotosios
nomenklatūros (KN) versiją perkeltos iki 2012 m. buvusios
pozicijos be jokių pakeitimų. Todėl net įvedus naująjį
KN kodą 9619 00 išliko ta pati sudėtinga klasifikacijos tarifų
sistema.
Dėl tokios sudėtingos sistemos gali
kilti bereikalingų kliūčių ir sunkumų taikant KN,
todėl nomenklatūrą ir tarifų struktūrą
reikėtų supaprastinti autonominiu pagrindu (taip nereikėtų
atlikti jokių pakeitimų Sąjungos PPO sąraše) nuo
2014 m. sausio 1 d.
Pasiūlymu siekiama vietoje aštuonių
produktų kategorijų įvesti keturias, iš kurių kiekvienai
būtų priskirta viena autonominė muito norma (t. y. vietoje
aštuonių skirtingų normų būtų keturios).
Pridedamas pasiūlymas aptartas su Europos
federacijomis. Laikoma, kad šis pasiūlymas yra subalansuota priemonė,
kuria atsižvelgiama į teisines aplinkybes ir Europos pramonės
įmonių interesus.
Susiję statistiniai duomenys
neprarandami.
Pasiūlymas taip pat aptartas su
valstybėmis narėmis.
Šis pasiūlymas atitinka Sąjungos
išorės prekybos ir pramonės politiką.
Atsižvelgiant į išdėstytus dalykus,
siūloma atitinkamai iš dalies pakeisti Tarybos reglamentą (EEB)
Nr. 2658/87.
2.           KONSULTACIJŲ SU
SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
Keletą kartų (2012 m. spalio ir
gruodžio mėn., taip pat 2013 m. kovo ir liepos mėn.)
konsultuotasi su Komisijos muitinės kodekso komiteto Tarifų ir
statistinės nomenklatūros skyriumi.
2013 m. liepos 10 d. konsultuotasi
su Komisijos ekonominių muitų tarifų klausimų grupe.
Viso proceso metu, ypač per susitikimus
2011 m. birželio ir liepos mėn., konsultuotasi su pramonės
atstovais.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO
ASPEKTAI
Šio pasiūlymo teisinis pagrindas yra
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 31 straipsnis.
Pasiūlymui subsidiarumo principas
netaikomas, nes ši sritis priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai.
Pasiūlymas atitinka proporcingumo
principą, nes, kaip numatyta Sutartyje, juo skatinama valstybių
narių bei trečiųjų šalių prekyba ir derinami
ekonominių operacijų vykdytojų (Sąjungos gamintojų ir
importuotojų) komerciniai interesai, nekeičiant Sąjungos PPO
sąrašo.
Remiantis Sutarties dėl Europos
Sąjungos veikimo 31 straipsniu, autonominę muito normą,
remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma nustato
Taryba.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Tradiciniais nuosavais ištekliais laikomų
įplaukų sumažėtų apie 320 000 EUR per metus
(remiantis 2012 m. importo statistiniais duomenimis ir neatsižvelgiant
į lengvatinius režimus).
2013/0353 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo iš dalies keičiamas Reglamento
(EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės
nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 31 straipsnį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą,
kadangi:
(1)       iki 2012 m. higieniniai
paketai (įklotai) ir tamponai, kūdikių vystyklai ir vystymo
įklotai bei panašūs higieniniai dirbiniai iš bet kokių
medžiagų buvo klasifikuojami skirtinguose Suderintos sistemos nomenklatūros
skirsniuose atsižvelgiant į tų dirbinių pobūdį arba
medžiagą, iš kurios jie pagaminti. Šiems dirbiniams buvo taikomos
skirtingos muitų normos. Todėl klasifikacijos tarifų sistema
buvo sudėtinga.
(2)       2012 m. minėtiems
higienos dirbiniams Suderintoje sistemoje buvo sukurta viena pozicija –
9619 00. Tačiau ta pati sudėtinga klasifikacijos tarifų
sistema išliko ir įvedus naująją poziciją, kuri pagal
medžiagą, iš kurios dirbinys pagamintas, suskirstyta į dvylika
subpozicijų, iš kurių kiekviena atitiko skirtingą konvencinę
muito normą;
(3)       nustatyta, kad dėl
tokios sudėtingos sistemos gali kilti bereikalingų
kliūčių ir sunkumų taikant Kombinuotąją
nomenklatūrą. Siekiant supaprastinti teisės aktus ir išvengti bereikalingų
kliūčių taikant Kombinuotąją nomenklatūrą,
reikėtų supaprastinti pirma minėtų higieninių
dirbinių nomenklatūrą ir tarifų struktūrą –
vietoje aštuonių produkto kategorijų įvesti keturias, iš kurių
kiekvienai būtų priskirta viena autonominė muito norma;
(4)       todėl Tarybos
reglamentas (EEB) Nr. 2658/87[2]
turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 I priedas iš
dalies keičiamas atsižvelgiant į šio reglamento priedą.
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja 2014 m.
sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir
tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
PRIEDAS
Su Reglamento (EEB) Nr. 2658/87
I priedo antros dalies XX skyriaus 96 skirsnio KN kodais
9619 00–9619 00 90 susiję įrašai pakeičiami taip:
 „9619 00 ||   || Higieniniai paketai (įklotai) ir tamponai, kūdikių vystyklai ir vystymo įklotai bei panašūs higieniniai dirbiniai, iš bet kokių medžiagų:
 9619 00 30 || – || Iš vatos iš tekstilės medžiagų
(1)
—
   || – || Iš kitų tekstilės medžiagų:
 9619 00 40 || – –  || Higieniniai paketai (įklotai), tamponai ir panašūs dirbiniai
(2)
—
 9619 00 50 || – –  || Kūdikių vystyklai ir vystymo įklotai bei panašūs dirbiniai
(3)
—
   || –  || Iš kitų medžiagų:
   || – –  || Higieniniai paketai (įklotai), tamponai ir panašūs dirbiniai:
 9619 00 71 || – – – || Higieniniai paketai (įklotai)
(4)
—
 9619 00 75 || – – – || Tamponai
(4)
—
 9619 00 79 || – – – || Kiti
(4)
—
   || – –  || Kūdikių vystyklai ir vystymo įklotai bei panašūs dirbiniai:
 9619 00 81 || – – – || Kūdikių vystyklai ir vystymo įklotai
(4)
—
 9619 00 89 || – – – || Kiti (pavyzdžiui, nelaikymo higienos priemonės)
(4)
—
(1)
Autonominė muito norma 3,8 %.
Konvencinė muito
norma:
- Iš cheminių
pluoštų: 5 %,
- Kitų, ne
cheminių pluoštų: 3,8 %.
(2)
Autonominė muito norma: 6,3 %.
Konvencinė muito
norma:
- Megzti arba nerti:
12 %,
- Kiti: 10,5 %.
(3)
Autonominė muito norma: 10,5 %.
Konvencinė muito
norma:
- Megzti arba nerti:
12 %,
- Kiti: 10,5 %.
(4)
Autonominė muito norma: neapmuitinama.
Konvencinė muito
norma:
- Iš popieriaus
plaušienos, popieriaus, celiuliozinės vatos arba celiuliozės
pluoštų klodų: neapmuitinama,
- Iš kitų
medžiagų: 6,5%.“
FINANSINĖ TEISĖS AKTO
PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO
STRUKTŪRA
              1.1.    Pasiūlymo
pavadinimas
Tarybos reglamentas, kuriuo iš dalies
keičiamas Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų
ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo
I priedas.
1.2.    Pasiūlymo pobūdis
Tam tikriems higieniniams dirbiniams (higieniniams
paketams (įklotams) ir tamponams, kūdikių vystyklams ir vystymo
įklotams bei panašiems higieniniams dirbiniams iš bet kokių
medžiagų) taikyti autonominius muitus, atitinkamai pakeičiant
tarifų struktūrą.
              1.3.    Tikslas
Supaprastinti tam tikrų higieninių
dirbinių klasifikaciją, taip pat jų tarifus autonominiu
pagrindu.
              1.4.    Pasiūlymo pagrindas
Suderintos sistemos 2012 m. versijoje tam
tikri higieniniai dirbiniai buvo priskirti vienai pozicijai, o ne
klasifikuojami skirtinguose Kombinuotosios nomenklatūros skirsniuose. Šiems
higieniniams dirbiniams, atsižvelgiant į medžiagą, iš kurios jie pagaminti,
taikomi skirtingi muitai.
Šiuo pasiūlymu siekiama, kad importuotojams
ar eksportuotojams būtų paprasčiau nustatyti tinkamą atitinkamų
dirbinių klasifikaciją, o muitinės įstaigoms – lengviau
vykdyti kontrolę. Neturėtų atsirasti nei didelių
nuostolių biudžetui, nei būti prarasta susijusių
statistinių duomenų.
1.5.    Trukmė ir finansinis poveikis
Trukmė:         pasiūlymo trukmė
neribota.
Tradiciniais nuosavais ištekliais laikomų
įplaukų sumažėtų apie 320 000 EUR per metus
(remiantis 2012 m. importo statistiniais duomenimis; į lengvatinius
režimus neatsižvelgta).
              1.6.    Numatomas valdymo metodas
Sąjungos muitinės kodekso
stebėjimo, kontrolės ir valdymo nuostatų taikymas.
2.           NUMATOMAS PASIŪLYMO
FINANSINIS POVEIKIS
NUMATOMAS POVEIKIS ĮPLAUKOMS
–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio
įplaukoms.
–
x   Pasiūlymas (iniciatyva) turi
finansinį poveikį:
x          nuosaviems ištekliams
¨         įvairioms įplaukoms
 Biudžeto įplaukų eilutė || Einamųjų metų biudžeto asignavimai || Pasiūlymo poveikis[3] || ||
 2012m. 0,326 (mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)) ||
 120 straipsnis || / ||
Pasiūlymo trukmė neribota
Nurodyti poveikio įplaukoms
apskaičiavimo metodą.
Tradiciniais
nuosavais ištekliais laikomų įplaukų sumažėjimas
apskaičiuojamas remiantis importo į Sąjungą verte
2012 m. Duomenis pateikė Eurostatas.
Skaičiavimai
atliekami neatsižvelgiant į jokias galimas muitų tarifų
lengvatas. Todėl tai didžiausias galimas sumažėjimas.
Esami
KN kodai suskirstyti į keturias kategorijas, iš kurių kiekvienai
priskirta mažesnioji autonominė muito norma; muitų išteklių sumažėjimas
– tai sumos, surinktos taikant galiojantį muitą, ir sumos, surinktos
taikant siūlomą muitą, skirtumas.
Todėl
numatomas bendras sumažėjimas apskaičiuojamas taip:
Naujasis KN kodas 9619 00 30 (kuriuo
sujungiami ankstesni KN kodai 9619 00 31 ir 9619 00 39):
taikant
3,8 % autonominę muito normą (ankstesnis KN kodas
9619 00 39) produktams, kuriems anksčiau taikyta 5 % norma
(ankstesnis KN kodas 9619 00 39), sumažėjimas siekia
5 490 EUR.        (Prekybos vertė: 457 140 EUR ×
5 % = 22 860 EUR; 457 140 EUR × 3,8 % =
17 370 EUR; skirtumas = 5 490 EUR);
Naujasis KN kodas 9619 00 40 (kuriuo
sujungiami ankstesni KN kodai 9619 00 41 ir 9619 00 49):
taikant
6,3 % autonominę muito normą (ankstesnis KN kodas
9619 00 49) produktams, kuriems anksčiau taikyta 12 % norma
(ankstesnis KN kodas 9619 00 41), sumažėjimas siekia
3 880 EUR.      (Prekybos vertė: 68 030 EUR ×
12 % = 8 160 EUR; 68 030 EUR × 6,3 % =
4 290 EUR; skirtumas = 3 880 EUR);
Naujasis KN kodas 9619 00 50 (kuriuo
sujungiami ankstesni KN kodai 9619 00 51 ir 9619 00 59):
taikant
10,5 % autonominę muito normą (ankstesnis KN kodas
9619 00 59) produktams, kuriems anksčiau taikyta 12 % norma
(ankstesnis KN kodas 9619 00 51), sumažėjimas siekia
31 020 EUR.     (Prekybos vertė: 2 068 060 EUR ×
12 % = 248 170 EUR; 2 068 060 EUR × 10,5 % =
217 150 EUR; skirtumas = 31 020 EUR);
Naujieji KN kodai 9619 00 71–9619 00 89 (kuriais ankstesni KN kodai 9619 00 11–9619 00 29 sujungiami
su kodu 9619 00 90):
taikant
0 % autonominę muito normą (ankstesni KN kodai
9619 00 11–9619 00 29) produktams, kuriems anksčiau
taikyta 6,5 % norma (ankstesnis KN kodas 9619 00 90),
sumažėjimas siekia 394 690 EUR.          (Prekybos vertė:
6 072 100 EUR × 6,5 % = 394 690 EUR;
6 072 100 EUR × 0 % = 0 EUR; skirtumas =
394 690 EUR);
Todėl
numatomas bendras tradiciniais ištekliais laikomų įplaukų
sumažėjimas per metus apskaičiuojamas taip (atskaičius surinkimo
išlaidų (25 %) sumą):
5 490 EUR
+ 3 880 EUR+ 31 020 EUR + 394 690 EUR =
435 080 EUR x 75 % = 326 310 EUR
Tradiciniais
nuosavais ištekliais laikomų įplaukų sumažėjimas kompensuojamas
valstybių narių įnašais, pagrįstais BNP.
[1]               Suderinta
prekių aprašymo ir kodavimo sistema (Suderinta sistema) – tarptautinė
produktų nomenklatūra, kurią parengė ir tvarko Pasaulio
muitinių organizacija (PMO). Sąjungos kombinuotoji nomenklatūra
(KN) parengta remiantis minėtąja Suderinta sistema. Kiekviena KN
subpozicija žymima aštuonių skaitmenų kodu. Pirmieji šeši to kodo
skaitmenys atitinka tam tikrą Suderintos sistemos poziciją ir
subpoziciją.
[2]               1987 m.
liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2658/87 dėl
tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo
muitų tarifo (OL L 256, 1987 9 7, p. 1).
[3]               Tradiciniai
nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi
grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo
išlaidų.


               EUROPOS KOMISIJA
            Strasbūras, 2017 02 14
            COM(2017) 85 final
            2017/0035(COD)
            Pasiūlymas
            EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
            kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

                  Ši iniciatyva susijusi su Komisijos Pirmininko pareiškimu, paskelbtu pranešime apie Sąjungos padėtį Europos Parlamentui 2016 m. rugsėjo mėn. Jis sakė: „Negerai, kai ES valstybės narės negali susitarti, ar uždrausti glifosatą kaip herbicidų sudedamąją dalį, o sprendimą, verčiama Parlamento ir Tarybos, turi priimti Komisija. Tai nedemokratiška, todėl šias taisykles pakeisime.“
                     1

                  Keliais su teisės aktų, kuriems taikoma komiteto procedūra, priėmimu susijusiais atvejais Komisija pastaraisiais metais atsidūrė padėtyje, kai ji buvo teisiškai įpareigota priimti sprendimą dėl leidimo, o komitete poziciją (už arba prieš) priimančių valstybių narių kvalifikuota dauguma nesusidarydavo. Tokia padėtis, kai nuomonė nepateikta, Komisijos manymu, ypač problemiška tada, kai susijusi su politiškai jautriais klausimais, turinčiais tiesioginės įtakos piliečiams ir įmonėms, pavyzdžiui, žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatos ir saugos srityje.

                  Kasmet daugumą Sąjungos teisės aktų (arba kaip deleguotuosius aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 straipsnį, arba kaip įgyvendinimo aktus pagal SESV 291 straipsnį
                     2
                  ) priima Komisija, naudodamasi įgaliojimais, kuriuos, kaip teisėkūros institucijos, jai suteikė Europos Parlamentas ir Taryba. Skirtingai nei deleguotųjų aktų pagal SESV 290 straipsnį atveju, pagal SESV 291 straipsnio 3 dalį valstybių narių vykdomos kontrolės, kaip Komisija vykdo įgyvendinimo įgaliojimus, mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai iš anksto nustatomi reglamentuose, priimamuose pagal įprastą teisėkūros procedūrą. Tokios taisyklės ir principai yra nustatyti Reglamente (ES) Nr. 182/2011
                     3
                   (toliau – Reglamentas dėl komiteto procedūros).

                  Šiame pasiūlyme numatyti tiksliniai ir riboti Reglamento (ES) Nr. 182/2011 pakeitimai, taigi pasiūlymas susijęs tik su įgyvendinimo aktais.

                  2016 m. vasario mėn. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikė ataskaitą dėl Reglamento (ES) Nr. 182/2011 įgyvendinimo
                     4
                  . Toje ataskaitoje padaryta išvada, kad reglamentas sudarė sąlygas Komisijai veiksmingai naudotis įgyvendinimo įgaliojimais, kontroliuojant valstybėms narėms. Taigi šiuo pasiūlymu nesiekiama pakeisti pačios komiteto procedūros sistemos. Tačiau ataskaitoje nurodytas ir keletas problemiškų atvejų, visų pirma susijusių su sprendimų dėl genetiškai modifikuotų organizmų (GMO) priėmimu. Tais atvejais niekada nesusidarydavo valstybių narių kvalifikuota dauguma už ar prieš Komisijos sprendimo, kuriuo leidžiami genetiškai modifikuoti organizmai ir genetiškai modifikuotas maistas ir pašarai, projektą. Vietoj to, visų balsavimų rezultatas būdavo „nuomonė nepateikta“, t. y. komitetui nepavykdavo pasiekti pozicijos nei už, nei prieš teisės akto projektą. Tada šis rezultatas visada sutapdavo su procedūros apeliaciniame komitete – organe, kurio paskirtis yra padėti priimti sprendimus jautriais ir probleminiais klausimais – rezultatais. Todėl šios srities sprendimus paprastai tekdavo priimti neturint valstybių narių kvalifikuotos balsų daugumos paramos komitete
                     5
                  .

                  Komisija jau ėmėsi priemonių, kad atsižvelgtų į specifinę padėtį GMO srityje. Po Direktyvos dėl leidimų auginti GMO
                     6
                  , kuri įsigaliojo 2015 m., Komisija 2015 m. balandžio mėn. priėmė tokius pat principus įtvirtinantį pasiūlymą iš dalies pakeisti su maistu ir pašarais susijusią teisinę bazę
                     7
                  . Siūlomas sprendimas – išsaugoti centralizuotą leidimų suteikimo procesą suteikiant valstybėms narėms pasirinkimo galimybes. Šis pasiūlymas tebesvarstomas laikantis teisėkūros procedūros.

                  2016 m. apeliaciniame komitete vykusios diskusijos dėl veikliosios medžiagos glifosato patvirtinimo galiojimo pratęsimo parodė, kad nepateiktos nuomonės problema būdinga ne tik GMO. Ir šiuo atveju valstybėms narėms apeliaciniame komitete nepavyko suburti daugumos nei už, nei prieš patvirtinimo sprendimą, todėl Komisija turėjo priimti sprendimą neturėdama valstybių narių paramos
                     8
                  . Kaip minėta, tai ne mažiau problemiška dėl to, kad tie sprendimai dažnai susiję su politiškai jautriais klausimais, turinčiais tiesioginės įtakos piliečiams ir įmonėms, visų pirma, žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatos ir saugos srityje. Nors Komisijai yra suteikti įgaliojimai tokiais atvejais priimti sprendimą, ji mano, kad dėl ypatingo sprendžiamų klausimų jautrumo valstybės narės tokiais konkrečiais atvejais taip pat turėtų sprendimų priėmimo procese prisiimti didesnę atsakomybę. Tačiau tai nėra pakankamai užtikrinta, kai valstybės narės negali pasiekti kvalifikuotos daugumos, nes keletas jų nusprendžia balsavimo metu susilaikyti arba nedalyvauja komitetų ar apeliacinio komiteto posėdžiuose.

                  Taigi Komisija mano, kad reikia šį klausimą spręsti padarant kelis tikslinius komiteto procedūrų taisyklių pakeitimus. Todėl 2017 m. darbo programoje ji paskelbė komiteto procedūrų modernizavimo iniciatyvą
                     9
                  .

                  Šiame pasiūlyme numatyti keturi tiksliniai pakeitimai. Šio pasiūlymo dalykas aprėpia tik šiuos keturis tikslinius pakeitimus ir nedaro poveikio jokiam kitam Reglamento (ES) Nr. 182/2011 elementui. Iš tiesų, Komisija laikosi nuomonės, kad Reglamentu (ES) Nr. 182/2011 nustatyta sistema apskritai labai pasiteisino praktikoje ir išlaiko tinkamą institucinę pusiausvyrą, kiek tai susiję su Komisijos ir kitų dalyvaujančių subjektų vaidmenimis. Todėl, Komisijos nuomone, svarbu, kad ši sistema toliau veiktų nepakeista, atliekant tik siūlomus tikslinius pakeitimus. Vienintelis šių pakeitimų tikslas – pagerinti komiteto procedūrų veikimą apeliaciniame komitete, kad būtų užtikrinta didesnė politinė atskaitomybė ir atsakomybė už politiškai jautrius įgyvendinimo aktus nepakeičiant teisinės ir institucinės kompetencijos įgyvendinimo aktų atžvilgiu, kaip ji paskirstyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

               •Dabartinė teisinė bazė

                  Reglamentu (ES) Nr. 182/2011 nustatytas valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmas. Pagal dažniausiai taikomą vadinamąją nagrinėjimo procedūrą
                     10
                   Komisijos atstovai perduoda įgyvendinimo aktų projektus iš valstybių narių atstovų sudarytam komitetui, o jis pateikia nuomonę, paprastai balsuodamas. Balsuojant laikomasi Sutartyse nustatytos kvalifikuotos balsų daugumos taisyklės. Balsuojant komitete gali susiklostyti trys scenarijai:

               –Jei valstybės narės kvalifikuota balsų dauguma pritaria Komisijos teisės akto projektui (palanki nuomonė), Komisija privalo priimti teisės aktą.

               –Jei kvalifikuota balsų dauguma nepritariama Komisijos teisės akto projektui (nepalanki nuomonę), Komisija negali priimti teisės akto.

               –Jei kvalifikuota balsų dauguma nesusidaro nei už, nei prieš (nuomonė nepateikta), Komisija gali priimti įgyvendinimo akto projektą – vadinasi, ji gali nuspręsti ir jo nepriimti.

                  Priimti įgyvendinimo aktus, jei nesusidaro priemonei prieštaraujančių valstybių narių kvalifikuota balsų dauguma, Komisijai leidžiama tam, kad būtų užtikrintas veiksmingas teisės aktų įgyvendinimas. Užkirsti kelią Komisijai priimti įgyvendinimo aktus valstybės narės gali tik prieštaraudamos kvalifikuota balsų dauguma. Šiuo atveju esama paralelių su nuostatomis dėl deleguotųjų aktų: norint neleisti įsigalioti tokiam teisės aktui taip pat reikalinga (kvalifikuota) balsų dauguma, tiesa ne komitete, bet Europos Parlamente arba Taryboje.

                  Tačiau Reglamente dėl komiteto procedūros
                     11
                   išvardyta keletas konkrečių atvejų, kai Komisijai teisiškai neleidžiama priimti įgyvendinimo akto, jei nagrinėjimo komiteto etape nuomonė nepateikiama. Tai taikoma trimis skirtingais atvejais:

                  (1)tam tikrose politikos srityse (mokesčiai, finansinės paslaugos, sveikatos apsauga, žmonių saugos arba gyvūnų ar augalų apsaugos užtikrinimas arba galutinės daugiašalės apsaugos priemonės);

                  (2)jei pagrindiniame teisės akte nustatyta, kad įgyvendinimo akto projektas negali būti priimtas, kai nuomonė nepateikiama (vadinamoji išlyga dėl nuomonės nepateikimo);

                  (3)jeigu įgyvendinimo aktui prieštaraujama paprastąja komitetą sudarančių narių balsų dauguma.

                  Tokiais atvejais Komisija įgyvendinimo aktą perduoda apeliaciniam komitetui, kurį taip pat sudaro valstybių narių atstovai, tačiau aukštesnio lygmens. Jei ir apeliacinis komitetas nepateikia nuomonės, Komisija projektą gali priimti. Tai reiškia, kad tokiais atvejais, pasibaigus nagrinėjimo procedūrai, Komisijai susiklosto nepateiktos nuomonės scenarijus ir ji gali rinktis: priimti įgyvendinimo akto projektą ar jo nepriimti.

                  Ši Komisijos teisė rinktis, kai nepateikta nuomonė, pirmą kartą nustatyta Reglamentu (ES) Nr. 182/2011. Iki 2011 m. atvejais, kai komitetas nuomonės nepateikdavo ir atitinkamai Taryba nereaguodavo, Komisija neturėjo pasirinkimo ir jai reikėdavo priimti įgyvendinimo akto projektą. Didesnis lankstumas buvo numatytas siekiant suteikti galimybę Komisijai persvarstyti įgyvendinimo akto projektą ir nuspręsti, ar jį priimti ar ne, arba pateikti komitetui naują projektą atsižvelgiant, be kita ko, į valstybių narių komitete pareikštas pozicijas. Tai pabrėžta ir Reglamento (ES) Nr. 182/2011 14 konstatuojamojoje dalyje, kurioje teigiama: „[s]varstydama [...] įgyvendinimo aktų projektų, susijusių su ypatingai jautriais sektoriais, visų pirma mokesčių, vartotojų sveikatos, maisto saugos ir aplinkos apsaugos, priėmimo klausimą, Komisija, siekdama rasti suderintą sprendimą, kiek įmanoma, stengsis neprieštarauti bet kokiai [...] vyraujančiai pozicijai, kuri gali susiformuoti apeliaciniame komitete.“

                  Tačiau šis lankstumas neatleidžia Komisijos nuo pareigos priimti sprendimą tokiais atvejais kaip tie, kurie susiję su prašymais suteikti leidimą pateikti rinkai produktus ar medžiagas. Kadangi gamintojas, kuris pateikė paraišką dėl leidimo, turi teisę sulaukti sprendimo dėl savo prašymo, Komisija privalo priimti sprendimą per pagrįstą laiko tarpą. Remdamasis ankstesne komiteto procedūros sistema, Bendrasis Teismas nusprendė, kad Komisija, nebetęsdama leidimo suteikimo procedūros po to, kai komitetas nepateikė nuomonės, kalta dėl neveikimo
                     12
                  .

               Iš visų 1 726 nuomonių, kurias komitetai pateikė 2015 m., dvi buvo neigiamos, o 36 atvejais nuomonė nepateikta – tai sudaro maždaug 2 proc. viso jų skaičiaus. 10 iš jų buvo perduotos apeliaciniam komitetui, ir jis taip pat nuomonės nepateikė. 2011–2015 m. 36 iš 40 atvejų, kai kreiptasi į apeliacinį komitetą, šis nuomonės taip pat nepateikė. Nors tai susiję su apskritai mažu atvejų skaičiumi, šios situacijos susiklosto labai jautriose srityse. Taigi apeliacinis komitetas nepadėjo pasiekti nustatyti aiškios valstybių narių pozicijos ir iki šiol jo pridėtinė vertė nebuvo didelė. Todėl Komisija mano, kad apeliaciniam komitetui taikomas taisykles reikia pakeisti, kad jis galėtų visapusiškai atlikti savo vaidmenį.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               Siūlomi Reglamento (ES) Nr. 182/2011 pakeitimai yra tiksliniai ir riboti, skirti išimtiniams atvejams apeliacinio komiteto lygmeniu. Kadangi reglamentu nustatyta sistema apskritai labai pasiteisino, Komisija mano, kad likusią jos dalį svarbu išlaikyti nepakeistą.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

               Pasiūlymas dera su Komisijos pasiūlymu dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų
                  13
               . Nors ir tą pasiūlymą iš dalies paskatino tai, kad toje srityje nuomonės būdavo nepateikiamos, jame siūloma leisti valstybėms narėms apriboti arba uždrausti genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų naudojimą savo teritorijoje. Tai susiję su specifine padėtimi šiame sektoriuje ir nesisieja su pačiu sprendimo priėmimo procesu. Šiame pasiūlyme taikytas požiūris susijęs su pačiomis procedūrinėmis taisyklėmis, nepriklausomai nuo sektoriaus. Todėl abu požiūriai vienas kitą papildo.

               Pasiūlymas taip pat dera su dviem siūlomais reglamentais, kuriais prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 ir 291 straipsnių pritaikoma keletas teisės aktų, kuriuose numatyta taikyti reguliavimo procedūrą su tikrinimu pagal Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros
                  14
                prisiimtą įsipareigojimą. Tuose pasiūlytuose reglamentuose nesiūloma keisti pačių sprendimo priėmimo procedūrų – jais siekiama suderinti esamus įgaliojimus su įgaliojimais priimti deleguotuosius aktus, o kai kuriais atvejais – įgyvendinimo aktus.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               Pasiūlymas, kaip ir Reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kurį siekiama iš dalies pakeisti šiuo pasiūlymu, grindžiamas SESV 291 straipsnio 3 dalimi.

               •Subsidiarumo principas

               Pagal SESV 291 straipsnio 3 dalį Sąjungai priklauso išimtinė kompetencija nustatyti valstybių narių vykdomos kontrolės, kaip Komisija vykdo įgyvendinimo įgaliojimus, mechanizmų taisykles ir bendruosius principus.

               •Proporcingumo principas

               Siūlomi pakeitimai yra tik tokie, kokių būtinai reikia problemai išspręsti, ir jais nesiekiama daugiau, nei reikia norint pasiekti tikslus. Tai tėra pakeitimai apeliacinio komiteto lygmeniu.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               Pasiūlyme numatyti riboti įgyvendinimo aktų priėmimo procedūrų apeliacinio komiteto lygmeniu pakeitimai. Šie pakeitimai yra grynai institucinio ir procedūrinio pobūdžio, pavyzdžiui, jie nekeičia taisyklių, pagal kurias nustatomi veiksniai, kuriais remiantis reikėtų vertinti medžiagos patvirtinimą. Taigi savaime šie pokyčiai nedaro didelio ekonominio, socialinio poveikio ar poveikio aplinkai. Todėl poveikio vertinimo nereikia.

               4.TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI

               Apeliacinis komitetas pirmą kartą nustatytas Reglamentu (ES) Nr. 182/2011, siekiant diskusijoms suteikti daugiau politinio pobūdžio, ypač tuo atveju, kai nagrinėjimo komitetas nuomonės nepateikia. Tačiau iki šiol jis paprastai nepadėjo nei išvengti nuomonės nepateikimo situacijų, nei aiškiau atskleisti valstybių narių pozicijos, taigi pasirodė, kad jo pridėtinė vertė nedidelė. Siūlomais pakeitimais siekiama sumažinti riziką, kad nuomonė apeliacinio komiteto lygmeniu nebus pasiekta, palengvinti sprendimų priėmimą ir užtikrinti valstybių narių politinę atsakomybę už tam tikrus jautrius sprendimus. Kai siūlomi pakeitimai bus priimti, jie turės atsispindėti apeliacinio komiteto darbo tvarkos taisyklėse, taigi jas reikės pritaikyti pagal Reglamento (ES) Nr. 182/2011 3 straipsnio 7 dalį.

               •Apeliacinio komiteto balsavimo taisyklių pakeitimai

               Kai taikoma nagrinėjimo procedūra, komitetai, įskaitant apeliacinį komitetą, pateikia savo nuomonę pagal Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 1 dalį Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 16 straipsnio 4 ir 5 dalyje ir, kai taikoma, SESV 238 straipsnio 3 dalyje, nustatytų balsų dauguma. ES sutarties 16 straipsnio 4 dalyje ir SESV 238 straipsnio 3 dalyje numatyta dviguba balsų dauguma. Taigi kvalifikuota balsų dauguma pasiekiama, jei daugumą:

                  1) sudaro bent 55 proc. valstybių narių. Tai reiškia, kad kvalifikuotą balsų daugumą turi sudaryti bent 16 valstybių narių;

                  2) sudaro valstybės narės, kurių gyventojai sudaro bent 65 proc. Sąjungos gyventojų
                     15
                  .

                  Kai balsuojant dalyvauja ne visos valstybės narės, SESV 238 straipsnio 3 dalies a punkte apibrėžtą kvalifikuotą balsų daugumą sudaro ne mažiau kaip 55 proc. dalyvaujančių valstybių narių, kurių gyventojai sudaro bent 65 proc. šių valstybių gyventojų. Tokiais atvejais sprendimą blokuojančią mažumą turi sudaryti bent minimalus valstybių narių, atstovaujančių daugiau kaip 35 % dalyvaujančių valstybių narių gyventojų, skaičius pridėjus vieną valstybę narę, o jos nesudarius, laikoma, kad pasiekta kvalifikuota balsų dauguma.

               Pagal galiojančias taisykles susilaikiusios, nedalyvaujančios ar neatstovaujamos valstybės narės nėra įtraukiamos skaičiuojant kvalifikuotą balsų daugumą už ar prieš, tačiau jos įskaitomos į bendrą sumą, pagal kurią apskaičiuojamas 55 proc. valstybių narių ir 65 proc. Sąjungos gyventojų procentinis dydis. Praktiškai tai reiškia, kad dėl balsuojant pareikšto susilaikymo arba valstybių narių, nusprendusių nedalyvauti arba nebūti atstovaujamoms, nedalyvavimo posėdyje didėja tikimybė, kad nuomonė nebus pateikta, taigi sprendimą turės priimti Komisija. Galiojančios taisyklės neskatina valstybių narių balsuoti už ar prieš įgyvendinimo akto projektą. Taigi jos nesudarė sąlygų apeliaciniam komitetui atlikti savo vaidmenį.

               Todėl, siekiant sumažinti riziką, kad nuomonė nebus pateikta, ir nustatyti aiškesnes valstybių narių pozicijas, siūloma pakeisti apeliacinio komiteto balsavimo taisykles ir nustatyti, kad nedalyvaujančios arba susilaikiusios valstybės narės apskaičiuojant kvalifikuotą balsų daugumą laikomos posėdyje nedalyvaujančiomis valstybėmis narėmis. Tai reiškia, kad dviguba dauguma pagal SESV 238 straipsnio 3 dalies a punktą (55 proc. valstybių narių, kuriose gyvena 65 proc. gyventojų) bus apskaičiuota tik pagal balsuojant dalyvaujančias valstybes nares, taigi pagal balsuojančiąsias už arba prieš. Blokuojanti mažuma taip pat bus apskaičiuojama pagal tas Sutarties nuostatas.

               Siekiant užtikrinti, kad balsavimas būtų reprezentatyvus, Reglamente dėl komiteto
                  16
                reikia numatyti kvorumą ir nustatyti kad balsavimas laikomas galiojančiu tik tada, jei apeliacinio komiteto posėdyje balsuojant dalyvauja paprasta valstybių narių dauguma. Reglamento (ES) Nr. 182/2011 6 straipsnio 1 dalis bus atitinkamai pakeista. Kaip jau yra dabar, siekiant, kad, nesant kvorumo, procesas nebūtų blokuojamas, laikoma, kad apeliacinis komitetas nuomonės nepateikė, kai praėjo terminas, per kurį apeliacinis komitetas turėjo pateikti nuomonę.

               •Paskesnis kreipimasis į ministrų lygmens apeliacinį komitetą

                  Kaip aprašyta, apeliacinis komitetas iki šiol paprastai nepadėjo nei išvengti nuomonės nepateikimo atvejų, nei nustatyti aiškesnę valstybių narių poziciją. Reglamente (ES) Nr. 182/2011 yra nuoroda į tinkamo lygio atstovavimą
                     17
                  , o Apeliacinio komiteto darbo tvarkos taisyklėse, dėl kurių susitarė valstybės narės, nurodoma, kad paprastai atstovai komitete neturėtų būti žemesnio lygio nei nuolatiniai atstovai
                     18
                  . Patirtis rodo, kad valstybėms narėms iki šiol paprastai atstovaudavo nuolatiniai atstovai.

                  Siekiant sustiprinti apeliacinio komiteto vaidmenį, kai sprendžiami itin jautrūs klausimai ir nuomonė nepateikiama, siūloma numatyti galimybę dar kartą kreiptis į apeliacinį komitetą. Tai leis dar kartą apsvarstyti probleminius klausimus atitinkamu politiniu lygmeniu. Todėl siūloma nustatyti, kad pirmininkas gali nuspręsti surengti dar vieną apeliacinio komiteto posėdį, ir nurodyti, kad tinkamo lygio atstovai tame komitete yra ministrų lygio. Kad būtų galima organizuoti tokį dar vieną posėdį, terminas, per kurį apeliacinis komitetas turi pateikti nuomonę, turėtų būti pratęstas vienu mėnesiu ir iš viso sudaryti tris mėnesius nuo pirminio kreipimosi. Atitinkami pakeitimai bus įtraukti į Reglamento (ES) Nr. 182/2011 3 straipsnio 7 dalį.

               •Atskirų valstybių narių atstovų nuostatų balsuojant apeliaciniame komitete paviešinimas

                  Valstybių narių atstovų balsavimui apeliaciniame komitete šiuo metu taikomos apeliacinio komiteto darbo tvarkos taisyklėse
                     19
                   nustatytos konfidencialumo taisyklės – kaip ir nagrinėjimo procedūros ir patariamojo komitetų atveju
                     20
                  . Reglamento (ES) Nr. 182/2011 10 straipsnyje nustatyta, kokia informacija apie komiteto darbą gali būti paskelbta viešai: kiek tai susiję su balsavimu, ji apima balsavimo rezultatus, t. y. tik bendrus balsavimo rezultatus, o ne atskirų valstybių narių nuostatoms balsuojant. Komisija mano, kad pozicijų, kurių valstybių narių atstovai laikosi apeliaciniame komitete, atžvilgiu reikia daugiau skaidrumo. Pasiūlymu paviešinti valstybių narių atstovų nuostatas balsuojant siekiama užtikrinti daugiau aiškumo dėl valstybių narių pozicijų. Atitinkamos nuostatos dėl atskirų valstybių narių atstovų balsavimo apeliaciniame komiteto paviešinimo bus įtrauktos į Reglamento (ES) Nr. 182/2011 10 straipsnio 1 dalies e punktą ir 5 dalį.

               • Teisės perduoti klausimą Tarybai, kad ši pateiktų nuomonę, numatymas

                  Pagal SESV 291 straipsnį, teisės aktų leidėjas yra suteikęs Komisijai įgaliojimus priimti įgyvendinimo aktus, kontroliuojant valstybėms narėms. Todėl Europos Parlamentas ir Taryba nevaidina jokio vaidmens pačioje sprendimų priėmimo procedūroje ir jų dalyvavimas apsiriboja teise tikrinti pagal Reglamento (ES) Nr. 182/2011 11 straipsnį.

                  Pagal SESV 291 straipsnio 1 dalį už Sąjungos teisės aktų įgyvendinimą atsako ir tais atvejais, kai Komisijai suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, ją kontroliuoja valstybės narės. Tais atvejais, kai valstybės narės šiame kontrolės procese nepriima aiškios nuomonės, turėtų būti suteikta galimybė perduoti klausimą Tarybai – Sąjungos institucijai, kurioje valstybių narių vyriausybės atstovaujamos ministrų lygiu ir turi bendrą visų Sąjungos politikos sričių suvokimą. Todėl siūloma suteikti galimybę Komisijai po to, kai apeliacinis komitetas nepateikė nuomonės, oficialiai perduoti konkrečius klausimus Tarybai, kad ši pateiktų neprivalomą nuomonę, siekiant gauti jos politines gaires dėl to, kokios yra nuomonės nepateikimo pasekmės, įskaitant institucines, teisines, politines ir tarptautines pasekmes. Komisija turėtų atsižvelgti į bet kokią per 3 mėnesius po kreipimosi Tarybos pareikštą poziciją. Tinkamai pagrįstais atvejais Komisija gali kreipimosi dokumente nurodyti trumpesnį terminą.

               2017/0035 (COD)

               Pasiūlymas

               EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

               kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai

               EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 291 straipsnio 3 dalį,

               atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

               teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

               laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

               kadangi:

               (1)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 182/2011
                  21
                nustatytos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai;

               (2)Reglamentu (ES) Nr. 182/2011 nustatyta sistema apskritai labai pasiteisino praktikoje ir išlaiko tinkamą institucinę pusiausvyrą, kiek tai susiję su Komisijos ir kitų dalyvaujančių subjektų vaidmenimis. Taigi ta sistema turėtų toliau veikti nepakeista, išskyrus tam tikrus tikslinius pakeitimus, susijusius su konkrečiais procedūros aspektais apeliacinio komiteto lygmeniu. Šiais pakeitimais siekiama užtikrinti didesnę politinę atskaitomybę ir atsakomybę už politiškai jautrius įgyvendinimo aktus nepakeičiant teisinės ir institucinės kompetencijos įgyvendinimo aktų atžvilgiu, kaip ji paskirstyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011;

               (3)kai kuriais konkrečiais atvejais Reglamente (ES) Nr. 182/2011 numatyta kreiptis į apeliacinį komitetą. Praktiškai į apeliacinį komitetą buvo kreiptasi tais atvejais, kai, taikant nagrinėjimo procedūrą, komitete nesusidarė kvalifikuota balsų dauguma nei už, nei prieš, taigi nuomonė nebuvo pateikta. Dauguma tokių atvejų susiję su genetiškai modifikuotais organizmais, genetiškai modifikuotu maistu bei pašarais ir augalų apsaugos produktais;

               (4)patirtis rodo, kad beveik visada balsavimo apeliaciniame komitete rezultatai sutampa su balsavimo nagrinėjimo procedūros komitete rezultatais ir nuomonė nepateikiama. Todėl apeliacinis komitetas nepadėjo pasiekti aiškumo dėl valstybių narių pozicijų;

               (5)Reglamente (ES) Nr. 182/2011 nustatyta, kad tokiais atvejais Komisija gali priimti įgyvendinimo akto projektą, taigi Komisijai suteikiama diskrecija;

               (6)tačiau ta diskrecija gerokai mažesnė atvejais, susijusiais su leidimais dėl produktų ar medžiagų, tokiais kaip genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų srityje, nes Komisija privalo priimti sprendimą per pagrįstą laikotarpį ir negali nepriimti sprendimo;

               (7)nors Komisijai suteikti įgaliojimai tokiais atvejais priimti sprendimą, dėl ypatingo sprendžiamų klausimų jautrumo valstybės narės taip pat turėtų visiškai prisiimti atsakomybę sprendimų priėmimo procese. Tačiau tai neįvyksta, kai valstybės narės negali pasiekti kvalifikuotos balsų daugumos, be kita ko, dėl to, kad balsuojant nemažai jų susilaiko ar nedalyvauja;

               (8)siekiant padidinti apeliacinio komiteto pridėtinę vertę, jo vaidmuo turėtų būti padidintas nustatant galimybę surengti kitą apeliacinio komiteto posėdį, jei nuomonė nepateikiama. Siekiant užtikrinti politines diskusijas, tinkamo lygio atstovavimas kitame apeliacinio komiteto posėdyje turėtų būtų ministrų lygio. Kad būtų galima organizuoti kitą tokį posėdį, terminas, per kurį apeliacinis komitetas turi pateikti nuomonę, turėtų būti pratęstas;

               (9)siekiant sumažinti tikimybę, kad nuomonė nebus pateikta, ir paskatinti valstybių narių atstovus užimti aiškią poziciją, reikėtų pakeisti apeliacinio komiteto balsavimo taisykles. Todėl apskaičiuojant kvalifikuotą daugumą posėdyje dalyvaujančiomis valstybėmis narėmis reikėtų laikyti tik dalyvaujančias ar atstovaujamas valstybes nares, kurios balsuodamos nesusilaiko. Siekiant užtikrinti, kad balsavimas būtų reprezentatyvus, jis turėtų būti laikomas galiojančiu tik jei balsuojant apeliacinio komiteto posėdyje dalyvauja paprasta valstybių narių dauguma. Jei iki termino, iki kurio komitetas turi priimti sprendimą, nepasiekiamas kvorumas, bus laikoma, kad komitetas nepateikė nuomonės, kaip yra šiuo metu;

               (10)Komisija turėtų turėti galimybę konkrečiais atvejais prašyti Tarybos pareikšti savo požiūrį ir pateikti gaires dėl to, kokios yra nuomonės nepateikimo pasekmės platesniu mastu, įskaitant institucines, teisines, politines ir tarptautines pasekmes. Komisija turėtų atsižvelgti į bet kokią per 3 mėnesius po kreipimosi Tarybos pareikštą poziciją. Tinkamai pagrįstais atvejais Komisija gali kreipdamasi nurodyti trumpesnį terminą;

               (11)reikėtų padidinti valstybių narių atstovų apeliaciniame komitete balsavimo skaidrumą ir atskirų valstybių narių atstovų nuostatos balsuojant turėtų būti paskelbtos viešai;

               (12)todėl Reglamentas (EB) Nr. 182/2011 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

               PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

               1 straipsnis

               Reglamentas (ES) Nr. 182/2011 iš dalies keičiamas taip:

               1) 3 straipsnio 7 dalis papildoma šia šešta pastraipa:

               „Kai pagal 6 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą apeliacinis komitetas nuomonės nepateikia, pirmininkas gali nuspręsti, kad turi būti surengtas kitas – ministrų lygio – apeliacinio komiteto posėdis. Tokiais atvejais apeliacinis komitetas pateikia savo nuomonę per 3 mėnesius nuo pirminio kreipimosi dienos. “.

               2) 6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

               a) 1 dalis papildoma šia antra pastraipa:

               „Tačiau apeliacinio komiteto dalyvaujančiais nariais laikomi tik apeliacinio komiteto nariai, kurie dalyvauja ar yra atstovaujami balsuojant ir nesusilaiko nuo balsavimo. 5 straipsnio 1 dalyje nurodyta dauguma yra SESV 238 straipsnio 3 dalies a punkte nurodyta kvalifikuota balsų dauguma. Balsavimas laikomas galiojančiu tik jei dalyvauja paprasta valstybių narių dauguma.“;

               b) įterpiama ši 3a dalis:

               „3a. Kai apeliacinis komitetas nuomonės nepateikia, Komisija gali perduoti klausimą Tarybai, kad ši pateiktų savo požiūrį išreiškiančią nuomonę ir gaires dėl to, kokios yra nuomonės nepateikimo pasekmės platesniu mastu, įskaitant institucines, teisines, politines ir tarptautines pasekmes. Komisija atsižvelgia į bet kokią per 3 mėnesius po kreipimosi Tarybos pareikštą poziciją. Tinkamai pagrįstais atvejais Komisija gali kreipdamasi nurodyti trumpesnį terminą.“.

               3) 10 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

               a) 1 dalies e punktas pakeičiamas taip:

               „e) balsavimo rezultatai, apeliacinio komiteto atveju įskaitant kiekvienos valstybės narės atstovo pareikštus balsus; “;

               b) 5 dalis pakeičiama taip:

               „5. Visų 1 dalies a–d, f ir g punktuose nurodytų dokumentų nuorodos ir tos dalies e ir h punktuose nurodyta informacija viešai skelbiama registre.“.

               2 straipsnis

               Šis reglamentas netaikomas nebaigtoms procedūroms, kurias taikant apeliacinis komitetas jau yra pateikęs savo nuomonę šio reglamento įsigaliojimo datą.

               3 straipsnis

               Šis reglamentas įsigalioja  dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

               Priimta Strasbūre

                  Europos Parlamento vardu
                        Tarybos vardu

                  Pirmininkas
                        Pirmininkas

                     (1)
                  2016 m. pranešimas apie Sąjungos padėtį,

                     https://ec.europa.eu/priorities/state-union-2016_lt.

                     (2)
                  2016 m. Komisija priėmė 137 deleguotuosius ir 1 494 įgyvendinimo teisės aktus.

                     (3)
                  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai, OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

                     (4)
                  Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Reglamento Nr. 182/2011 įgyvendinimo, 2016 2 26, COM(2016) 92.

                     (5)
                  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Sprendimų dėl genetiškai modifikuotų organizmų (GMO) priėmimo proceso peržiūra“, 2015 4 22, COM(2015) 176.

                     (6)
                  2015 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/412, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2001/18/EB nuostatos dėl valstybių narių galimybės savo teritorijoje riboti ar drausti genetiškai modifikuotų organizmų (GMO) auginimą, OL L 68, 2015 3 13, p. 1.

                     (7)
                  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 nuostatos dėl valstybių narių galimybės apriboti ar uždrausti genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų naudojimą savo teritorijose, 2015 4 22, COM(2015) 177).

                     (8)
                  2016 m. birželio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/4152/1, kuriuo dėl veikliosios medžiagos glifosato patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011.

                     (9)
                  2017 m. Komisijos darbo programa „Sauganti, galių teikianti ir ginanti Europa“, 2016 10 25, COM(2016) 710.

                     (10)
                  Patariamoji procedūra šiuo atveju neaktuali.

                     (11)
                  Išvardyta Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalyje.

                     (12)
                  2013 m. rugsėjo 26 d. Bendrojo Teismo sprendimas Pioneer Hi-Bred International prieš Komisiją, T-164/10.

                     (13)
                  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 nuostatos dėl valstybių narių galimybės apriboti ar uždrausti genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų naudojimą savo teritorijose, 2015 4 22, COM(2015) 177.

                     (14)
                  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 ir 291 straipsnių pritaikoma keletas teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas (COM(2016) 799), ir pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnio pritaikoma keletas teisės aktų teisingumo srityje, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas (COM(2016) 798). Žr. 2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros, OL L 123, 2016 5 12, p. 1. Kalbant apie keletą teisės aktų sveikatos ir saugos srityje, kurie nebuvo įtraukti į minėtuosius, Komisija suderinimo pasiūlymą pateiks atėjus tinkamam laikui.

                     (15)
                  Duomenys apie gyventojų skaičių ir jo procentinį santykį pateikti Tarybos darbo tvarkos taisyklių III priede (2009 m. gruodžio 1 d. Tarybos sprendimas 2009/937/ES, patvirtinantis Tarybos darbo tvarkos taisykles, OL L 325, 2009 12 11, p. 35, su pakeitimais, padarytais 2016 m. gruodžio 8 d. Tarybos sprendimu (ES, Euratomas) 2016/2353, OL L 348, 2016 12 21, p. 27).

                     (16)
                  Šiuo metu darbo tvarkos taisyklėse (OL C 183, 2011 6 24, p. 13) kvorumas numatytas ir nustatyta, kad turi dalyvauti dauguma valstybių narių.

                     (17)
                  Reglamento (ES) Nr. 182/2011 3 straipsnio 7 dalis.

                     (18)
                  Standartinės apeliacinio komiteto darbo tvarkos taisyklės, OL C 183, 2011 6 24, p. 13.

                     (19)
                  Pagal standartinių darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 2 dalį ir 12 straipsnio 2 dalį, posėdžių suvestinėse ataskaitose neminimos per komiteto diskusijas išreikštos atskiros valstybių narių pozicijos ir komiteto diskusijos yra konfidencialios.

                     (20)
                  Žr. Standartinių komitetų darbo tvarkos taisyklių (OL C 206, 2011 7 12, p. 11) 10 straipsnio 2 dalį ir 13 straipsnio 2 dalį.

                     (21)
                  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).