				|

		52013PC0095

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo sukuriama atvykimo ir išvykimo sistema (AIS), kurioje registruojami Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienas kertančių trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir išvykimo duomenys /* COM/2013/095 final - 2013/0057 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
·      Pasiūlymo pagrindas ir tikslai
2008 m. vasario 13 d. komunikate
„Pasirengimas kitiems Europos Sąjungos sienų valdymo etapams“[1] Komisija pasiūlė
sukurti atvykimo ir išvykimo sistemą (AIS). Tokia sistema – tai iš
esmės visų trečiųjų šalių piliečių,
kuriems leista trumpai pabūti valstybių narių teritorijoje,
atvykimo ir išvykimo datų ir vietos elektroninis registras.
Šis pasiūlymas patvirtintas Stokholmo
programoje[2],
kuriai Europos Vadovų Taryba pritarė 2009 m. gruodžio mėn.
Po 2011 m. birželio 23–24 d. Europos
Vadovų Tarybos, kuri paprašė kuo sparčiau įgyvendinti
pažangaus sienų valdymo teisės aktų rinkinį, t. y.
vykdyti veiklą, susijusią su teisės aktų dėl atvykimo
ir išvykimo sistemos ir Registruotų keliautojų programos[3] pasiūlymais, Komisija
2011 m. spalio 25 d. paskelbė Komunikatą[4] dėl atvykimo ir išvykimo
sistemos ir registruotų keliautojų programos įgyvendinimo
galimybių.
Šis pasiūlymas teikiamas kartu su
pasiūlymu sukurti Registruotų keliautojų programą ir
pasiūlymu iš dalies pakeisti taisyklių, reglamentuojančių
asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno
sienų kodeksą)[5],
kad abi naujos sistemos veiktų. Pateikiami kiekvienos iš sistemų
poveikio vertinimai.
·      Bendrosios aplinkybės
Remiantis Šengeno sienų kodeksu,
išorės sieną kertantys ES piliečiai ir kiti asmenys, kurie pagal
Sąjungos teisę naudojasi laisvo judėjimo teise (pvz., ES
piliečių šeimos nariai), turi būti minimaliai tikrinami tiek jiems
atvykstant, tiek išvykstant – tikrinamas kelionės dokumentas, siekiant
nustatyti asmens tapatybę. Tačiau visi kiti atvykstantys
trečiųjų šalių piliečiai turi būti nuodugniai
tikrinami, t. y. turi būti tikrinamas jų buvimo tikslas, tai, ar
jie turi pakankamai pragyvenimo lėšų, taip pat turi būti atlikta
informacijos paieška Šengeno informacinėje sistemoje (SIS) ir
nacionalinėse duomenų bazėse.
Į Šengeno sienų kodeksą
neįtrauktos nuostatos dėl keliautojų judėjimo per sienas
registravimo. Šiuo metu kelionės dokumento antspaudavimas yra vienintelis
būdas atvykimo ir išvykimo datoms nurodyti; šia informacija gali naudotis
sienos apsaugos pareigūnai ir imigracijos institucijos, kad
apskaičiuotų trečiosios šalies piliečio buvimo Šengeno
erdvėje trukmę, kuri neturi viršyti 90 dienų per 180 dienų
laikotarpį. Kitos priemonės, kuriomis gali būti naudojamasi
sienos perėjimo punktuose, kaip antai duomenų bazės (SIS ir
Vizų informacinė sistema (VIS)), kuriose esančią
informaciją privaloma patikrinti asmeniui atvykstant, bet ne išvykstant,
neskirtos sienos kirtimo atvejams registruoti ir neturi šios funkcijos. Pagrindinis
VIS tikslas – suteikti galimybę patikrinti prašymų išduoti vizą
istoriją ir, asmens atvykimo metu patikrinti, ar pasienyje vizą
pateikiantis asmuo yra tas pats asmuo, kuriam viza buvo išduota.
Šiuo metu nėra elektroninių
priemonių, kurios padėtų patikrinti, ar trečiosios šalies
pilietis atvyko į Šengeno erdvę arba iš jos išvyko ir kur bei kada
tai įvyko. Sunkumų atliekant leidžiamo trečiųjų
šalių piliečių buvimo stebėjimą kyla ir dėl
spaudų naudojimo bei jų kokybės (pvz., spaudų
įskaitomumo, ilgo buvimo trukmės apskaičiavimo pagal juos
proceso, jų padirbinėjimo ir klastojimo).
Dėl šių priežasčių
nėra nuoseklaus ES masto keliautojų atvykimo į Šengeno
erdvę ir jų išvykimo iš jos registro, taigi valstybės narės
neturi patikimų priemonių nustatyti, ar trečiosios šalies
pilietis viršijo leidžiamo buvimo trukmę. Trylika valstybių
narių[6]
turi nacionalines atvykimo ir išvykimo registravimo sistemas, kuriose renkami
keliautojų raidiniai skaitmeniniai duomenys. Visos 13 valstybių
narių suteikia prieigos prie šių sistemų teisę sienų
valdymo ir teisėsaugos tikslais. Jeigu asmuo teisėtai išvyksta per
tą pačią valstybę narę, per kurią jis atvyko, naudojantis
šiomis sistemomis galima nustatyti, ar buvo viršyta buvimo trukmė.
Kitų galimybių naudoti tokias sistemas užsibuvusiems asmenims
nustatyti nėra, nes atvykimo ir išvykimo duomenys negali būti
palyginami, kai asmenys iš Šengeno erdvės išvyksta per kitą
valstybę narę, nei ta, per kurią jie atvyko ir kurioje
užregistruotas jų atvykimas.
Taip pat nėra patikimų duomenų
apie šiuo metu ES esančių neteisėtų imigrantų
skaičių. Kukliausiais skaičiavimais ES yra nuo 1,9 iki 3,8
milijono neteisėtų imigrantų. Bendrai sutariama, kad didžioji
dauguma neteisėtų imigrantų yra vadinamieji užsibuvę
asmenys, t. y. asmenys, kurie, turėdami vizą, jeigu jos
reikalaujama, teisėtai atvyko trumpai pabūti ir pasibaigus leidžiamam
buvimo laikui pasiliko ES. 2010 m. ES (ES-27) iš viso sulaikyta
505 220 neteisėtų imigrantų[7]
– tai rodo, kad lyginant su minėtais skaičiais, sulaikoma tik
nedidelė dalis užsibuvusių asmenų.
Tuo atveju, kai trečiųjų
šalių piliečiai atvykę į Šengeno erdvę sunaikina savo
dokumentus, institucijoms labai svarbu turėti prieigą prie patikimos
informacijos tokių asmenų tapatybei nustatyti.
Prie šio pasiūlymo pridėta
teisės akto finansinė pažyma pagrįsta išorės rangovo
atliktu AIS bei RKP sąnaudų tyrimu.
Šiuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamento
pasiūlymu siekiama:
–
sukurti AIS ir nustatyti techninės sistemos
kūrimo ir įgyvendinimo teisinį pagrindą;
–
apibrėžti AIS naudojimo tikslą, funkcijas
ir susijusią atsakomybę ir
–
pavesti Europos didelės apimties IT
sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų
valdymo agentūrai[8]
(toliau – Agentūra) sukurti centrinę sistemą ir valdyti jos
operacijas.
Šis reglamentas yra pagrindinė
priemonė, kuria sukuriamas AIS teisinis pagrindas. Šiam teisiniam
pagrindui papildyti, su šiuo pasiūlymu kartu teikiamas pasiūlymas iš
dalies pakeisti Šengeno sienų kodeksą, kad jame sistemos naudojimas
būtų numatytas kaip sienų valdymo proceso dalis.
AIS siekiama gerinti išorės sienos
valdymą ir kovą su neteisėta migracija, sukuriant sistemą,
kuria naudojantis:
·      bus apskaičiuojama kiekvieno keliautojo leidžiamo buvimo
trukmė – dažnai į Šengeno erdvę atvykstančių
keliautojų atveju bus greitai ir tiksliai apskaičiuojama, kiek dar
dienų iš leidžiamų 90 dienų per 180 dienų laikotarpį
asmeniui leidžiama joje būti; keliautojui išvykstant bus tikrinama, ar jis
nepažeidė leidžiamo buvimo trukmės; ir valstybių narių
teritorijoje, atliekant trečiųjų šalių piliečių
patikrinimus, bus patikrinamas jų buvimo teisėtumas;
·      bus lengviau nustatyti asmenų, neatitinkančių arba
nebeatitinkančių atvykimo į valstybių narių
teritoriją arba buvimo joje sąlygų, tapatybę. Tai visų
pirma susiję su asmenimis, kurie per patikrinimus aptinkami valstybių
narių teritorijoje be kelionės dokumentų arba kitų
dokumentų, pagal kuriuos juos galima nustatyti jų tapatybę;
·      bus galima atlikti trečiųjų šalių
piliečių atvykimo ir išvykimo duomenų analizę, be kita ko,
nustatyti tikslią padėtį, susijusią su keliautojų
srautais prie išorės sienų, ir užsibuvusių asmenų
skaičių, pavyzdžiui, pagal keliautojų pilietybę.
Numatomas sistemos poveikis išsamiau
įvertintas bei išdėstytas poveikio vertinime ir jį galima
apibendrinti taip:
·      pakeitus dabartinę lėtą ir nepatikimą
neautomatizuotą pasų antspaudavimo tvarką, sienos apsaugos
pareigūnams, atliekantiems patikrinimus kertant sieną, per
trumpą laiką bus pateikiama tiksli informacija; tai padės ir
geriau stebėti leidžiamo buvimo trukmę, ir veiksmingiau atlikti
patikrinimus kertant sieną;
·      keliautojams bus teikiama tiksli informacija apie ilgiausią jiems
leidžiamo buvimo trukmę;
·      teikiama tiksli informacija apie asmenis, viršijančius leidžiamo
buvimo trukmę. Tai padės stiprinti kontrolę valstybių
narių teritorijoje ir sulaikyti neteisėtus migrantus;
·      bus lengviau nustatyti neteisėtų migrantų tapatybę.
AIS laikant visų asmenų, kuriems netaikomas vizos reikalavimas,
biometrinius duomenis ir atsižvelgiant į tai, kad vizų
turėtojų biometriniai duomenys laikomi VIS, valstybių narių
institucijos galės nustatyti visų valstybės narės
teritorijoje esančių dokumentų neturinčių
neteisėtų migrantų, kurie išorės sieną kirto
teisėtai, tapatybę. Tai palengvins grąžinimo procesą;
·      parengta analizė leis taikyti įrodymais pagrįstą
metodą, pavyzdžiui, vykdant vizų politiką, nes iš AIS bus galima
gauti tikslius duomenis apie tai, ar kyla problema dėl tam tikrą
pilietybę turinčių užsibuvusių piliečių, – tai
būtų svarbus aspektas sprendžiant, ar atitinkamos trečiosios
šalies piliečiams nustatyti vizų režimą arba, atitinkamais
atvejais, jį panaikinti;
·      panaikinus neautomatizuotą pasų antspaudavimo tvarką,
kuri yra patikrinimų kertant sieną dalis, galima vykdyti visiškai
automatizuotą tam tikrų trečiųjų šalių
piliečių kontrolę, laikantis pasiūlyme dėl
Registruotų keliautojų programos, kuris teikiamas kartu su šiuo
pasiūlymu, nustatytų sąlygų.
·      Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos:
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB)
Nr. 562/2006, nustatantis taisyklių, reglamentuojančių
asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno
sienų kodeksas).
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB)
Nr. 1931/2006, nustatantis vietinio eismo per valstybių narių
išorines sausumos sienas taisykles ir iš dalies keičiantis Šengeno
konvencijos nuostatas.
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB)
Nr. 767/2008 dėl Vizų informacinės sistemos (VIS) ir apsikeitimo
duomenimis apie trumpalaikes vizas tarp valstybių narių (VIS
reglamentas).
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB)
Nr. 810/2009, nustatantis Bendrijos vizų kodeksą (Vizų
kodeksas).
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES)
Nr. 1077/2011, kuriuo įsteigiama Europos didelės apimties IT
sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų
valdymo agentūra.
2.           KONSULTACIJOS SU
SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS
·      Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis
Tai aprašyta pridėtame poveikio
vertinime.
·      Poveikio vertinimas
Pirmasis poveikio vertinimas[9] atliktas 2008 m., rengiant
Komisijos komunikatą dėl šio klausimo, o 2012 m. užbaigtas
antrasis poveikio vertinimas[10].
Pirmajame poveikio vertinime analizuotos politikos priemonės bei
labiausiai tikėtinas jų poveikis ir padaryta išvada, kad AIS
turėtų būti sukurta.
Surengus konsultacijas ir atlikus
išankstinį patikrinimą antrajame poveikio vertinime buvo
analizuojamos pagrindinės įgyvendinimo galimybės.
Išanalizavus įvairias galimybes ir
atskirus jų aspektus, matyti, kad turėtų būti pasirinktos
toliau įvardijamos su AIS susijusios galimybės.
AIS bus kuriama kaip centralizuota sistema,
kurioje bus laikomi tiek raidiniai skaitmeniniai, tiek biometriniai duomenys.
Duomenų saugojimo laikotarpis įprastais atvejais būtų šeši
mėnesiai, o ilgesnio nei leidžiama buvimo atveju – penkeri metai.
Biometrinių duomenų naudojimui
būtų taikomas trejų metų pereinamasis laikotarpis, kad
valstybės narės galėtų atitinkamai pakeisti pasienio
perėjimo punktuose taikomą tvarką.
Praėjus dvejiems metams turėtų
būti atliktas AIS vertinimas, per kurį Komisija pirmiausia
įvertintų galimą prieigą prie sistemos teisėsaugos
tikslais, jų laikymo laikotarpį, be kita ko, atsižvelgdama į
patirtį, susijusią su prieiga prie VIS esančių duomenų
minėtais tikslais. Prie vertinimo atitinkamai bus pridėtas Komisijos
pasiūlymas iš dalies pakeisti reglamentą, siekiant apibrėžti
tokios prieigos sąlygas. Minėtos sąlygos turėtų
būti griežtai apibrėžtos, kad būtų nustatyta tiksli
duomenų apsaugos tvarka, ir galėtų būti grindžiamos VIS
teisinėse priemonėse nustatytomis sąlygomis.
Poveikio vertinimo valdyba (PVV)
peržiūrėjo poveikio vertinimo projektą ir savo nuomonę
pateikė 2012 m. kovo 14 d. ir 2012 m. birželio 8 d.
(dėl persvarstytos redakcijos). Rekomendacijos dėl tobulinimo buvo
įtrauktos į persvarstytą ataskaitos redakciją. Visų
pirma padaryti šie pakeitimai: pateikta daugiau informacijos apie konsultacijas
su suinteresuotosiomis šalimis; peržiūrėta ir supaprastinta bendra
logika; plačiau ir išsamiau apibrėžta problema, atsižvelgiant tiek
bendrai į neteisėtos migracijos problemą, tiek į
konkrečias įgyvendinimo problemas; plačiau išdėstytas
pagrindinis scenarijus, siekiant geriau apibūdinti, kaip klostytųsi
padėtis, jeigu ES nesiimtų tolesnių veiksmų; galimybės
pertvarkytos ir supaprastintos; patobulintas galimybių vertinimas, kuris
tapo logiškesnis ir iš kurio galima matyti, kurios galimybės susijusios, o
kurios – ne; išsamiau paaiškintas sąnaudų apskaičiavimo metodas;
persvarstyta pasirinktos galimybės analizė ir aprašas, nustatyta
labiau tiesioginė pasirinktos galimybės sąsaja su duomenimis,
kuriuos bus galima naudoti ateityje.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
·      Siūlomų veiksmų santrauka
Būtina apibrėžti AIS tikslą,
funkcijas ir su ja susijusią atsakomybę. Be to, Didelės apimties
IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų
valdymo agentūrai turi būti suteikti įgaliojimai sukurti
šią sistemą ir valdyti jos operacijas. Kiekvienas pasiūlymo
straipsnis išsamiai paaiškintas Komisijos darbiniame dokumente.
·      Teisinis pagrindas
Teisinis šio reglamento pagrindas – Sutarties
dėl Europos Sąjungos veikimo 74 straipsnis ir 77 straipsnio
2 dalies b ir d punktai. 77 straipsnio 2 dalies b ir d punktai yra
tinkamas teisinis pagrindas, pagal kurį nustatomos valstybių
narių išorės sienų kirtimo priemonės ir kuriami standartai
bei procedūros, kurių turi laikytis valstybės narės prie
tokių sienų tikrindamos asmenis. 74 straipsnis yra tinkamas AIS
įgyvendinimo bei eksploatavimo ir valstybių narių keitimosi
informacija procedūrų teisinis pagrindas, kuriuo užtikrinamas
atitinkamų valstybių narių valdžios institucijų
bendradarbiavimas, taip pat tų institucijų ir Komisijos
bendradarbiavimas Sutarties V antraštinėje dalyje nurodytose srityse.
·      Subsidiarumo principas
Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos
veikimo 77 straipsnio 2 dalies b punktą Sąjunga turi
įgaliojimų priimti priemones, susijusias su asmenų patikrinimu
ir veiksmingu valstybių narių išorės sienų kirtimo
stebėjimu. Reikia pakeisti galiojančias ES nuostatas dėl
valstybių narių išorės sienų kirtimo siekiant atsižvelgti
į tai, kad šiuo metu nėra jokių patikimų
trečiųjų šalių piliečių, kuriems leidžiama
atvykti trumpai pabūti, kelionės stebėjimo priemonių, o
dabartinė pasų antspaudavimo tvarka yra sudėtinga, lėta ir
nepakankama, todėl valstybių narių valdžios institucijos,
atlikdamos keliautojo patikrinimą kertant sieną arba patikrinimus
valstybių narių teritorijoje, negali įvertinti leidžiamo buvimo,
taip pat į tai, kad erdvės be vidaus sienų kontrolės
srityje šiuo tikslu naudojamų nacionalinių sistemų nauda labai
ribota.
Kad migracija būtų veiksmingiau
valdoma, turėtų būti galimybė gauti informaciją apie
ES teritorijoje esančius asmenis ir apie asmenis, atitinkančius
ilgiausio leidžiamo trumpalaikio buvimo trukmės, kuri yra 90 dienų
per 180 dienų laikotarpį, reikalavimą, apie
užsibūnančių keliautojų pilietybę ir grupes
(keliautojus, kuriems netaikomas reikalavimas turėti vizą ir
keliautojus, kuriems toks reikalavimas taikomas).
Reikalinga bendra tvarka, kad būtų
galima nustatyti suderintas taisykles dėl tarpvalstybinio judėjimo
įrašų ir leidžiamo buvimo stebėjimo visoje Šengeno teritorijoje.
Todėl valstybės narės negali
deramai pasiekti pasiūlymo tikslo.
·      Proporcingumo principas
Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje
nustatyta, kad Sąjunga nesiima jokių veiksmų, kurie nėra
būtini siekiant Sutartyje nustatytų tikslų. Pasirinkta šių
ES veiksmų forma turi būti tokia, kad pasiūlymas pasiektų
tikslą ir būtų kuo veiksmingiau įgyvendinamas. Siūloma
iniciatyva toliau plėtojamas Šengeno acquis, siekiant užtikrinti,
kad visose Šengeno erdvei priklausančiose valstybėse narėse
bendros taisyklės prie išorės sienų būtų taikomos
vienodai. Ja sukuriama priemonė, kurią naudodama Europos Sąjunga
gauna informaciją apie tai, kiek trečiųjų šalių
piliečių atvyksta į ES teritoriją ir iš jos išvyksta; ši
informacija būtina, siekiant migracijos ir vizų srityje formuoti
tvarią ir įrodymais pagrįstą politiką. Be to, ši
iniciatyva proporcinga teisei į asmens duomenų apsaugą, nes
pagal ją nereikalaujama rinkti daugiau duomenų ir juos saugoti
ilgesnį laiką, nei būtina, kad sistema galėtų veikti
ir būtų įgyvendinami jai nustatyti tikslai. Ji taip pat
proporcinga sąnaudoms, atsižvelgiant į tai, kad bendros išorės
sienos valdymo srityje sistema bus naudinga visoms valstybėms narėms
ir kad siekiama pažangos įgyvendinant bendrą ES migracijos
politiką.
Todėl pasiūlymas atitinka
proporcingumo principą.
·      Pasirinkta priemonė
Siūloma priemonė – reglamentas.
Kitos priemonės būtų netinkamos
dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių).
Pagal šį pasiūlymą bus sukurta
centralizuota sistema, kuria naudodamosi valstybės narės
bendradarbiaus tarpusavyje, nes tokiam bendradarbiavimui reikalinga bendra
struktūra ir bendros veiklos taisyklės. Be to, jame bus nustatytos
taisyklės dėl prie išorės sienų atliekamų
patikrinimų kertant sieną, kurios yra vienodos visoms valstybėms
narėms. Todėl reglamentas yra vienintelė galima teisinė
priemonė.
•           Pagrindinės
teisės
Siūlomas reglamentas daro poveikį
pagrindinėms teisėms, būtent asmens duomenų apsaugai (ES
pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnis), teisei į laisvę
ir saugumą (Chartijos 6 straipsnis), teisei į privatų ir šeimos
gyvenimą (Chartijos 7 straipsnis), teisei į prieglobstį
(Chartijos 18 straipsnis) ir apsaugai perkėlimo, išsiuntimo ar išdavimo
atveju (Chartijos 19 straipsnis).
Pasiūlyme numatytos apsaugos
priemonės, susijusios su asmens duomenimis, visų pirma su prieiga
prie jų, kuri turėtų būti griežtai ribojama, atsižvelgiant
tik į šiame reglamente nustatytus tikslus, ir suteikiama paskirtosioms
kompetentingoms institucijoms. Apsaugos priemonės, susijusios su asmens
duomenimis, taip pat apima prieigos prie duomenų, jų taisymo arba
trynimo teisę.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Komisijos
pasiūlyme dėl kitos daugiametės finansinės programos
pasiūlyta 2014–2020 m. Vidaus saugumo fondui (VSF) skirti 4,6 mlrd. EUR.
Pasiūlyme numatyta atidėti 1,1 mlrd. EUR kaip orientacinę
sumą AIS ir RKP sukurti, numatant, kad kūrimo sąnaudos bus
patiriamos nuo 2015 m.[11]

Finansinė parama būtų skirta ne
tik DFP laikotarpiu patirsimoms pagrindinių komponentų sąnaudoms
(ES lygmeniu tiek kūrimo, tiek veiklos sąnaudoms), bet ir šių
dviejų sistemų nacionalinių (valstybių narių)
komponentų kūrimo sąnaudoms, atsižvelgiant į turimus
išteklius. Finansinė parama nacionalinio lygmens kūrimo
sąnaudoms užtikrintų, kad dėl sudėtingų ekonominių
aplinkybių nacionaliniu lygmeniu nekiltų pavojaus projektams arba
nebūtų vėluojama juos įgyvendinti. Tai apima 146 mln.
EUR nacionalinio lygmens sąnaudų, susijusių su IT sistemų
buvimu šalyje, galutinio naudotojo įrangos buvimo vieta ir patalpomis, kuriose
yra operatorių darbo kabinetai. Tai taip pat apima 341 mln. EUR
nacionalinių sąnaudų, susijusių su technine priežiūra,
pavyzdžiui, su aparatinės įrangos ir programinės įrangos
licencijomis.
Naujosioms
sistemoms pradėjus veikti, tolesnės valstybių narių
patiriamos veiklos sąnaudos galėtų būti remiamos pagal
valstybių narių nacionalines programas. Siūloma leisti
valstybėms narėms 50 proc. pagal nacionalines programas
numatytų asignavimų skirti IT sistemų, naudojamų
Sąjungos išorės sienas kertančių migrantų srautams
valdyti, veiklos sąnaudoms paremti. Šios sąnaudos gali apimti VIS,
SIS ir naujų tuo laikotarpiu sukurtų sistemų, darbuotojų,
paslaugų, saugių patalpų nuomos sąnaudas ir kt. Todėl
prireikus pagal būsimą priemonę būtų užtikrintas
finansavimo tęstinumas.
5.           PAPILDOMA INFORMACIJA
·      Dalyvavimas
Šis pasiūlymas grindžiamas Šengeno acquis,
nes jis susijęs su išorės sienų kirtimu. Todėl reikia
atsižvelgti į tokias su įvairiais protokolais ir susitarimais,
sudarytais su asocijuotosiomis šalimis, susijusias pasekmes.
Danija. Pagal prie
Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos
veikimo pridėto Protokolo (Nr. 22) dėl Danijos pozicijos 1 ir 2
straipsnius Danija nedalyvauja Tarybai priimant priemones pagal SESV
trečiosios dalies V antraštinę dalį.
Kadangi šis reglamentas grindžiamas Šengeno acquis,
remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba
priima sprendimą dėl šio reglamento, Danija turi nuspręsti, ar
jį įtrauks į savo nacionalinę teisę.
Jungtinė Karalystė ir Airija. Pagal Protokolo dėl Šengeno acquis integravimo į
Europos Sąjungos sistemą 4 ir 5 straipsnius, 2000 m.
gegužės 29 d. Tarybos sprendimą 2000/365/EB dėl
Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės
prašymo ir 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą 2002/192/EB
dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis
nuostatas, Jungtinė Karalystė ir Airija nedalyvauja įgyvendinant
Reglamentą (EB) Nr. 562/2006 (Šengeno sienų kodeksas). Todėl
Jungtinė Karalystė ir Airija nedalyvauja priimant šį
reglamentą, jis nėra joms privalomas ar taikomas.
Islandija ir Norvegija. Taikomos Tarybos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės
sudarytame asociacijos susitarime dėl šių dviejų valstybių
asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis
nustatytos procedūros, kadangi, kaip nurodyta minėto Susitarimo
A priede[12],
šis pasiūlymas pateikiamas Šengeno acquis pagrindu.
Šveicarija. Šiuo
reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip nustatyta
Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos
susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant,
taikant ir plėtojant Šengeno acquis[13].
Lichtenšteinas. Šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip
nustatyta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos
ir Lichtenšteino Kunigaikštystės pasirašytame protokole dėl
Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos,
Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos
Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno
acquis[14].
Kipras, Bulgarija ir Rumunija. Šiuo
reglamentu, kuriuo sukuriama AIS, pakeičiama atitinkama prievolė
tikrinti buvimo trukmę ir antspauduoti trečiųjų šalių
piliečių pasus. Stojančiosios valstybės narės šias
nuostatas turi taikyti nuo įstojimo į Europos Sąjungą
dienos.
2013/0057 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo sukuriama atvykimo ir išvykimo sistema
(AIS), kurioje registruojami Europos Sąjungos valstybių narių
išorės sienas kertančių trečiųjų šalių
piliečių atvykimo ir išvykimo duomenys
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 74 straipsnį ir 77
straipsnio 2 dalies b ir d punktus,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą[15],
teisėkūros procedūra priimamo
akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[16],
atsižvelgdami į Regionų komiteto
nuomonę[17],
pasikonsultavę su Europos duomenų
apsaugos priežiūros pareigūnu,
laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)
2008 m. vasario 13 d. Komisijos
komunikate „Pasirengimas kitiems Europos Sąjungos sienų valdymo
etapams“[18]
nurodyta, kad vykdant Europos integruoto sienų valdymo strategiją
reikia sukurti atvykimo ir išvykimo sistemą, kurią naudojant
elektroninėmis priemonėmis registruojamas trečiųjų
šalių piliečių, kuriems leista atvykti į Šengeno erdvę
trumpai pabūti, atvykimo ir išvykimo laikas bei vieta ir
apskaičiuojama jų leidžiamo buvimo trukmė;
(2)
2008 m. birželio 19–20 d. Europos
Vadovų Taryba pabrėžė, kad svarbu tęsti darbą,
susijusį su ES integruoto sienų valdymo strategijos kūrimu, be
kita ko, geriau išnaudoti šiuolaikines technologijas, siekiant gerinti
išorės sienų valdymą;
(3)
2009 m. birželio 10 d. Komisijos
komunikate „Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė piliečių
labui“ pasisakoma už elektroninės atvykimo į valstybių
narių teritoriją ir išvykimo iš jos kertant išorės sienas
sistemos sukūrimą, siekiant užtikrinti veiksmingesnį patekimo
į šią teritoriją valdymą;
(4)
2011 m. birželio 23–24 d. Europos
Vadovų Taryba paragino kuo skubiau vykdyti su pažangiu sienų valdymu
susijusį darbą. 2011 m. spalio 25 d. Komisija paskelbė
komunikatą „Pažangus sienų valdymas. Galimybės ir perspektyvos“;
(5)
būtina tiksliai nustatyti atvykimo ir išvykimo
sistemos (AIS) tikslus, jos techninę struktūrą, parengti
taisykles dėl jos veikimo bei naudojimo ir apibrėžti su sistema
susijusią atsakomybę, į sistemą įvestinų
duomenų kategorijas, jų įvedimo tikslus ir kriterijus,
prieigą prie jų turinčias institucijas, perspėjimų
susiejimą ir kitas taisykles dėl duomenų tvarkymo bei asmens
duomenų apsaugos;
(6)
AIS neturėtų būti taikoma
trečiųjų šalių piliečiams, kurie yra Sąjungos
piliečių šeimos nariai, turintys 2004 m. balandžio 29 d.
Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/38/EB dėl Sąjungos
piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti
ir gyventi valstybių narių teritorijoje[19] nurodytą leidimo gyventi
kortelę, arba Šengeno sienų kodekse nurodytiems leidimų gyventi
turėtojams, nes jų buvimo trukmė nėra apribota 90
dienų per 180 dienų laikotarpį;
(7)
AIS tikslas turėtų būti stiprinti
sienų kontrolę, užtikrinti neteisėtos imigracijos
prevenciją ir palengvinti migrantų srautų valdymą. AIS
visų pirma turėtų padėti nustatyti asmenų, kurie gali
neatitikti arba nebeatitikti buvimo valstybių narių teritorijoje
trukmės sąlygų, tapatybę;
(8)
siekiant šių tikslų, AIS turėtų
būti tvarkomi raidiniai ir skaitmeniniai duomenys, o pasibaigus
pereinamajam laikotarpiui ir pirštų atspaudai. Dėl pirštų
atspaudų ėmimo atsirandantis poveikis keliautojų privatumo
teisėms pateisinamas dėl dviejų priežasčių. Pagal
pirštų atspaudus galima patikimai nustatyti asmenų, kurie valstybių
narių teritorijoje aptinkami be kelionės dokumentų arba
kitų asmens dokumentų, kurių paprastai neturi neteisėti
migrantai, tapatybę; Pagal pirštų atspaudus taip pat galima
patikimiau nustatyti teisėtų keleivių atvykimo ir išvykimo
duomenų atitiktį;
(9)
pirštų atspaudai turėtų būti
įtraukti į AIS, jeigu tai įmanoma fiziškai, kad būtų
galima tiksliai patikrinti ir nustatyti asmenų tapatybę ir
užtikrinti, kad duomenų pakaktų visomis aplinkybėmis;
(10)
pirštų atspaudų atžvilgiu
turėtų būti taikomas pereinamasis laikotarpis, kad
valstybės narės galėtų pritaikyti savo patikrinimų kertant
sieną tvarką bei keleivių srautų valdymą ir taip
išvengtų ilgesnio laukimo prie sienų;
(11)
techninio sistemos kūrimo metu
turėtų būti užtikrinta prieigos prie sistemos teisėsaugos
tikslais galimybė, jeigu ateityje šis reglamentas būtų iš dalies
pakeistas, siekiant suteikti tokią prieigą;
(12)
2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento
ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1077/2011[20]
įsteigta Europos didelės apimties IT sistemų laisvės,
saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra
turėtų būti atsakinga už centralizuotos AIS kūrimą ir
operacijų valdymą. Tokią sistemą turėtų sudaryti
centrinis padalinys, atsarginis centrinis padalinys, vienodos sąsajos
kiekvienoje valstybėje narėje ir centrinės AIS bei tinklo
įeigos taškų ryšių infrastruktūra. Valstybės
narės turėtų būti atsakingos už nacionalinių
sistemų sukūrimą ir operacijų valdymą;
(13)
siekiant sąveikos ir sąnaudų
veiksmingumo, AIS turėtų būti įgyvendinama, kiek tai
įmanoma, vienu metu su registruotų keliautojų sistema, kuri
sukuriama Reglamentu COM(2013) 97 final;
(14)
šiame reglamente turėtų būti
apibrėžtos valstybių narių institucijos, kurios gali būti
įgaliotos turėti prieigą prie AIS, kad į ją
įvestų duomenis, juos keistų, ištrintų arba tikrintų
konkrečiais AIS tikslais ir tiek, kiek tai būtina jų užduotims
atlikti;
(15)
AIS duomenų tvarkymas turėtų
būti proporcingas siekiamiems tikslams ir būtinas kompetentingų
institucijų užduotims atlikti. Naudodamos AIS, kompetentingos institucijos
turėtų užtikrinti, kad būtų gerbiamas asmens, kurio
duomenų prašoma, žmogiškas orumas bei neliečiamybė ir kad
asmenys nebūtų diskriminuojami dėl lyties, rasės ar
etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar
seksualinės orientacijos;
(16)
asmens duomenys AIS sistemoje turėtų
būti saugomi ne ilgiau nei būtina siekiant AIS tikslų. Duomenis
tikslinga saugoti šešis mėnesius, nes tai yra trumpiausias laikotarpis,
būtinas leidžiamo buvimo trukmei apskaičiuoti. Asmenims, kurie
neišvyko iš valstybių narių teritorijos per leidžiamo buvimo
laiką, reikėtų taikyti ilgesnį laikotarpį, kuris neviršytų
penkerių metų. Jeigu nėra pagrindo duomenis ištrinti
anksčiau, jie turėtų būti ištrinti pasibaigus penkerių
metų laikotarpiui;
(17)
turėtų būti nustatytos tikslios
taisyklės dėl atsakomybės už AIS sukūrimą bei
veikimą, dėl valstybių narių atsakomybės už
nacionalines sistemas ir dėl nacionalinių institucijų prieigos
prie jų;
(18)
turėtų būti nustatytos
taisyklės dėl valstybių narių atsakomybės už
žalą, atsiradusią dėl bet kokio šio reglamento pažeidimo. Komisijos
atsakomybę už tokią žalą reglamentuoja Sutarties
340 straipsnio antra dalis;
(19)
valstybėms narėms tvarkant asmens
duomenis pagal šį reglamentą taikoma 1995 m. spalio 24 d.
Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos
tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų
judėjimo[21];

(20)
Sąjungos institucijų arba
įstaigų veiklai, vykdomai įgyvendinant joms pavestas AIS
operacijų valdymo užduotis, taikomas 2000 m. gruodžio 18 d.
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl
asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens
duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo[22];
(21)
nepriklausomos priežiūros institucijos,
įsteigtos pagal Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnį, turėtų
stebėti, ar valstybėse narėse asmens duomenys tvarkomi
teisėtai, o Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas,
kurio pareigybė sukurta Reglamentu (EB) Nr. 45/2001, turėtų
stebėti su asmens duomenų tvarkymu susijusią Sąjungos
institucijų ir įstaigų veiklą. Europos duomenų
apsaugos pareigūnas ir priežiūros institucijos stebėdami AIS
turėtų bendradarbiauti tarpusavyje;
(22)
šiuo reglamentu gerbiamos pagrindinės
teisės ir laikomasi Europos Sąjungos pagrindinių teisių
chartijoje nustatytų principų, visų pirma asmens duomenų
apsaugos (Chartijos 8 straipsnis), teisės į laisvę ir
saugumą (Chartijos 6 straipsnis), teisės į privatų ir
šeimos gyvenimą (Chartijos 7 straipsnis), teisės į
prieglobstį (Chartijos 18 straipsnis), apsaugos perkėlimo, išsiuntimo
ar išdavimo atveju (Chartijos 19 straipsnis), teisės į veiksmingą
teisinę gynybą (Chartijos 47 straipsnis), ir jis turi būti
taikomas atsižvelgiant į šias teises ir principus;
(23)
siekiant užtikrinti veiksmingą šio reglamento
taikymo stebėjimą, būtina reguliariai atlikti vertinimą. Reikėtų
išsamiau įvertinti prieigos prie sistemoje laikomų duomenų
suteikimo teisėsaugos tikslais ir trečiosioms šalims sąlygas,
taip pat nevienodo duomenų laikymo trukmės nustatymo sąlygas,
siekiant įvertinti, kaip sistema gali veiksmingiausiai padėti kovoti
su teroristiniais ir kitais sunkiais nusikaltimais. Atsižvelgiant į tai,
kad AIS laikoma labai daug asmens duomenų, ir į tai, kad būtina
visapusiškai gerbti privatų asmenų, kurių duomenys tvarkomi AIS,
gyvenimą, šis vertinimas turėtų būti atliktas praėjus
dvejiems metams nuo operacijų pradžios ir jį atliekant
turėtų būti remiamasi VIS įgyvendinimo rezultatais;
(24)
valstybės narės turėtų
nustatyti taisykles dėl sankcijų, taikomų už šio reglamento
nuostatų pažeidimus, ir užtikrinti jų įgyvendinimą;
(25)
siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento
įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti
įgyvendinimo įgaliojimai. Šie įgaliojimai turėtų
būti įgyvendinami vadovaujantis 2011 m. vasario 16 d.
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 182/2011, kuriuo
nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo
įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji
principai[23];
(26)
valstybės narės negali deramai sukurti
bendros AIS, kuri apimtų erdvę, kurioje nėra vidaus sienų
kontrolės ir bendrų duomenų naudojimo prievolių,
sąlygų bei procedūrų, todėl dėl tų
veiksmų masto ir poveikio jų būtų geriau siekti
Sąjungos lygmeniu, atsižvelgiant į Europos Sąjungos sutarties 5
straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje
nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas
būtina nurodytiems tikslams pasiekti;
(27)
pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo
(Nr. 22) dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija
nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar
taikomas. Kadangi šis reglamentas grindžiamas Šengeno acquis, remdamasi
to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba
priima sprendimą dėl šio reglamento, Danija turi nuspręsti, ar
jį įtrauks į savo nacionalinę teisę;
(28)
šis reglamentas yra Šengeno acquis
nuostatų, kurias įgyvendinant Jungtinė Karalystė
nedalyvauja pagal 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimą
2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės
Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis
nuostatas[24],
plėtojimas; todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant
šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;
(29)
šis reglamentas yra Šengeno acquis
nuostatų, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal 2002 m.
vasario 28 d. Tarybos sprendimą 2002/192/EB dėl Airijos prašymo
dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas[25], plėtojimas; todėl
Airija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai
privalomas ar taikomas;
(30)
Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šiuo reglamentu
plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos
Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės
susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant
ir plėtojant Šengeno acquis[26],
kurios patenka į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimo
1999/437/EB dėl tam tikrų priemonių taikant tą
susitarimą[27]
1 straipsnio A punkte nurodytą sritį;
(31)
Šveicarijos atžvilgiu šiuo reglamentu
plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos
Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime
dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir
plėtojant Šengeno acquis[28],
kurios patenka į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimo
1999/437/EB 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį,
minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2008/146/EB[29] 3 straipsniu;
(32)
Lichtenšteino atžvilgiu šiuo reglamentu
plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos
Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino
Kunigaikštystės pasirašytame protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės
prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos
Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos
įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis[30], kurios patenka į
1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimo 1999/437/EB
1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą
sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2011/350/ES[31] 3 straipsniu,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 SKYRIUS
Bendrosios nuostatos
1 straipsnis
Dalykas
Šiuo reglamentu sukuriama atvykimo ir išvykimo
sistema (AIS), kurioje registruojami ir laikomi Europos Sąjungos
valstybių narių išorės sienas kertančių
trečiųjų šalių piliečių, kuriems leista atvykti
trumpai pabūti, atvykimo ir išvykimo duomenys, kad būtų galima
apskaičiuoti jų buvimo trukmę ir kad leidžiamo buvimo trukmei
pasibaigus valstybės narės galėtų skelbti perspėjimus.
2 straipsnis
AIS sukūrimas
1.           AIS struktūra nustatyta
6 straipsnyje.
2.           Europos didelės apimties
IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų
valdymo agentūrai (toliau – Agentūra) pavedama vykdyti AIS
sukūrimo ir operacijų valdymo užduotis, įskaitant 12 straipsnyje
nurodytų biometrinių duomenų tvarkymo funkcijas.
3 straipsnis
Taikymo sritis
1.           Šis reglamentas taikomas
trečiosios šalies piliečiams, kuriems leista trumpai pabūti
valstybių narių teritorijoje ir kurie, remiantis Šengeno sienų
kodeksu, tikrinami, kai kerta valstybių narių išorės sienas.
2.           Šis reglamentas netaikomas,
kai išorės sienas kerta:
a)      Sąjungos piliečio šeimos
nariai, kuriems taikoma Direktyva 2004/338/EB ir kurie turi toje direktyvoje
nurodytą leidimo gyventi kortelę;
b)      trečiųjų šalių
piliečių šeimos nariai, kurie naudojasi laisvo judėjimo teise
pagal Sąjungos teisę ir turi Direktyvoje 2004/38/EB nurodytą
leidimo gyventi kortelę;
Šis reglamentas a ir b punktuose nurodytiems
šeimos nariams netaikomas, net jeigu jie nelydi Sąjungos piliečio
arba trečiosios šalies piliečio, kuris naudojasi laisvo judėjimo
teise, arba vyksta ne pas jį;
c)      Šengeno sienų kodekso 2 straipsnio
15 punkte nurodytų leidimų gyventi turėtojai;
d)      Andoros, Monako ir San Marino
piliečiai.
4 straipsnis
Tikslas
AIS tikslas – gerinti išorės sienų
valdymą ir kovą su neteisėta imigracija, integruoto sienų
valdymo politikos įgyvendinimą, sienos apsaugos ir imigracijos
institucijų bendradarbiavimą bei tarpusavio konsultacijas, suteikiant
valstybėms narėms prieigą prie informacijos apie
trečiųjų šalių piliečių atvykimą ir
išvykimą kertant išorės sienas ir galimybę lengviau priimti
sprendimus, siekiant:
–
gerinti patikrinimus išorės sienos kirtimo punktuose
ir kovoti su neteisėta imigracija;
–
apskaičiuoti leidžiamo buvimo trukmę ir
stebėti trečiųjų šalių piliečių, kuriems
leista trumpai pabūti, leidžiamos buvimo trukmės
apskaičiavimą;
–
padėti nustatyti asmenų, kurie gali
neatitikti ar nebeatitikti atvykimo į valstybių narių
teritoriją arba buvimo joje sąlygų, tapatybę;
–
suteikti galimybę valstybių narių
nacionalinėms institucijoms nustatyti užsibuvusių asmenų
tapatybę ir imtis tinkamų priemonių;
–
rinkti trečiųjų šalių
piliečių atvykimo ir išvykimo statistinius duomenis siekiant atlikti
analizę.
5 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų terminų
apibrėžtys:
(1)
išorės sienos – išorės sienos, kaip
apibrėžta Šengeno sienų kodekso 2 straipsnio 2 dalyje;
(2)
sienos apsaugos institucijos – kompetentingos institucijos,
kurioms pagal nacionalinę teisę pavesta tikrinti asmenis išorės
sienos perėjimo punktuose, kaip nustatyta Šengeno sienų kodekse;
(3)
imigracijos institucijos – kompetentingos
institucijos, kurioms pagal nacionalinę teisę pavesta nagrinėti
sąlygas ir priimti sprendimus, susijusius su trečiųjų
šalių piliečių buvimu valstybių narių teritorijoje;
(4)
vizų institucijos – institucijos, kurios
kiekvienoje valstybėje narėje atsako už pašymų išduoti vizą
nagrinėjimą ir sprendimų dėl jų priėmimą
arba už sprendimų panaikinti, atšaukti arba pratęsti vizą
priėmimą, įskaitant centrines vizų institucijas ir už
vizų išdavimą pasienyje atsakingas institucijas, kaip nustatyta
Vizų kodekse[32];
(5)
trečiosios šalies pilietis – asmuo, kuris
nėra Sąjungos pilietis, kaip apibrėžta Sutarties 20 straipsnyje,
išskyrus asmenis, kurie pagal Sąjungos arba Sąjungos bei jos
valstybių narių ir trečiųjų šalių susitarimus
turi laisvo judėjimo teises, lygiavertes Sąjungos piliečių
ir jų šeimos narių teisėms;
(6)
kelionės dokumentas – pasas arba kitas
lygiavertis dokumentas, kuriuo turėtojui suteikiama teisė vykti per
išorės sienas ir į kurį gali būti įklijuota viza;
(7)
trumpalaikis buvimas – buvimas valstybių
narių teritorijoje, kurio trukmė ne ilgesnė kaip 90 dienų
per bet kurį 180 dienų laikotarpį;
(8)
atsakinga valstybė narė – valstybė
narė, įvedusi duomenis į AIS;
(9)
tikrinimas – duomenų rinkinių lyginimo,
siekiant nustatyti nurodytos tapatybės autentiškumą, procesas
(tikrinimas „vienas su vienu“);
(10)
tapatybės nustatymas – asmens tapatybės
nustatymo, atliekant paiešką duomenų bazėje, kai lyginama su
įvairiais duomenų rinkiniais, procesas (tikrinimas „vienas su
daugeliu“);
(11)
raidiniai skaitmeniniai duomenys – raidėmis,
skaičiais, specialiais ženklais, tarpu ir skyrybos ženklais pateikiami
duomenys;
(12)
biometriniai duomenys – pirštų atspaudai;
(13)
užsibuvęs asmuo – trečiosios šalies
pilietis, kuris neatitinka arba nebeatitinka trumpalaikio buvimo valstybių
narių teritorijoje trukmės sąlygų;
(14)
agentūra – Reglamentu (ES) Nr. 1077/2011
įsteigta agentūra[33];
(15)
FRONTEX – Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie
Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo
agentūra, įsteigta Reglamentu (EB) Nr. 2007/2004[34];
(16)
priežiūros institucija – priežiūros
institucija, įsteigta pagal Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnį;
(17)
operacijų valdymas – visos užduotys, kurias
būtina vykdyti didelės apimties IT sistemų veikimui užtikrinti,
įskaitant atsakomybę už jų naudojamą ryšių
infrastruktūrą;
(18)
kūrimas – visos užduotys, kurias būtina
vykdyti, siekiant sukurti didelės apimties IT sistemą, įskaitant
jos naudojamą ryšių infrastruktūrą.
6 straipsnis
AIS techninė struktūra
AIS sudaro:
(a)
centrinė sistema, kurią sudaro centrinis
padalinys ir atsarginis centrinis padalinys, kuris sistemai sugedus gali
atlikti visas centrinio padalinio funkcijas;
(b)
nacionalinė sistema, kurią sudaro
reikalinga aparatinė įranga, programinė įranga ir
nacionalinė ryšių infrastruktūra, skirta kompetentingų
institucijų, apibrėžtų 7 straipsnio 2 dalyje, galutinių
naudotojų įrenginiams prijungti prie tinklo įeigos taškų
kiekvienoje valstybėje narėje;
(c)
vienoda sąsaja su kiekviena valstybe nare,
pagrįsta bendromis techninėmis specifikacijomis ir tapati visose
valstybėse narėse;
(d)
tinklo įeigos taškai, kurie yra vienodos
sąsajos dalis, yra nacionaliniai prieigos taškai, per kuriuos kiekvienos
valstybės narės nacionalinė sistema prijungiama prie
centrinės sistemos, ir
(e)
centrinės sistemos ir tinklo įeigos
taškų ryšių infrastruktūra.
7 straipsnis
Prieiga prie sistemos duomenims įvesti, keisti, trinti ir tikrinti
1.           Pagal 4 straipsnį
prieigą prie AIS 11 ir 12 straipsniuose nurodytiems duomenims įvesti,
keisti, trinti arba tikrinti pagal šį reglamentą turi tik tinkamai
įgalioti kiekvienos valstybės narės institucijų,
kompetentingų įgyvendinti 15–22 straipsniuose nustatytus tikslus,
darbuotojai, kurie šia teise naudojasi tik tiek, kiek tai būtina užduotims
atlikti siekiant šio tikslo, ir proporcingai siekiamiems tikslams.
2.           Kiekviena
valstybė narė paskiria kompetentingas institucijas, įskaitant
sienos apsaugos, vizų ir imigracijos institucijas, kurių tinkamai
įgalioti darbuotojai turi prieigą duomenims į AIS įvesti ir
AIS esančius duomenis keisti, trinti arba tikrinti. Kiekviena
valstybė narė nedelsdama pateikia agentūrai šių
institucijų sąrašą. Sąraše nurodoma, kokiu tikslu kiekviena
institucija gali prieiti prie AIS esančių duomenų.
Per tris mėnesius nuo AIS veikimo pradžios
pagal 41 straipsnį agentūra Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje skelbia suvestinį sąrašą. Pakeitimų
atveju agentūra kartą per metus skelbia atnaujintą
suvestinį sąrašą.
8 straipsnis
Bendrieji principai
1.           Kiekviena kompetentinga
institucija, turinti prieigą prie AIS pagal šį reglamentą,
užtikrina, kad AIS būtų naudojamasi būtinais atvejais, tinkamai
ir proporcingai kompetentingų institucijų atliekamoms užduotims.
2.           Kiekviena kompetentinga
institucija naudodamasi AIS užtikrina, kad trečiųjų šalių
piliečiai nebūtų diskriminuojami dėl lyties, rasės ar
etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar
seksualinės orientacijos ir kad būtų visapusiškai gerbiamas
žmogaus orumas bei asmens neliečiamybė.
9 straipsnis
Automatinė skaičiuoklė
AIS įdiegtas automatinis mechanizmas,
kuris nurodo kiekvieno AIS registruoto trečiosios šalies piliečio
ilgiausio leidžiamo buvimo trukmę pagal Šengeno sienų kodekso 5
straipsnio 1 dalį.
Automatinė skaičiuoklė:
a)           asmeniui kertant sieną
kompetentingoms institucijoms ir trečiosios šalies piliečiui nurodo
leidžiamo buvimo trukmę;
b)           asmenims išvykstant nustato
užsibuvusių trečiųjų šalių piliečių
tapatybę.
10 straipsnis
Informavimo mechanizmas
1.           AIS yra mechanizmas, kuris
vos pasibaigus leidžiamo buvimo trukmei automatiškai nustato, kuriuose atvykimo
ir išvykimo įrašuose nėra duomenų apie išvykimą, ir nustato
įrašus, iš kurių matyti, kad viršytas ilgiausio leidžiamo buvimo
terminas.
2.           Paskirtosioms kompetentingoms
nacionalinėms institucijoms pateikiamas sistemos parengtas sąrašas,
kuriame nurodomi 11 straipsnyje išvardyti visų nustatytų
užsibuvusių asmenų duomenys.
II SKYRIUS
 Atvykimas ir sienos apsaugos institucijų naudojami duomenys
11 straipsnis
Vizų turėtojų asmens duomenys
1.           Jeigu trečiosios šalies
pilietis nebuvo anksčiau registruotas AIS ir jeigu pagal Šengeno
sienų kodeksą priimtas sprendimas leisti atvykti vizos
turėtojui, sienos apsaugos institucija sukuria asmens bylą, į
kurią įveda šiuos duomenis:
a)           pavardę, pavardę gimimo
metu (ankstesnę (-es) pavardę (-es)), vardą (-us); gimimo
datą, gimimo vietą, gimimo šalį, pilietybę (-es) ir
lytį;
b)           kelionės dokumento (-ų)
rūšį ir numerį, jį (juos) išdavusią instituciją
ir išdavimo datą;
c)           iš trijų raidžių
sudarytą išduodančiosios šalies kodą ir kelionės dokumento
(-ų) galiojimo pabaigos datą;
d)           vizos įklijos numerį,
įskaitant iš trijų raidžių sudarytą išduodančiosios
valstybės narės kodą ir vizos galiojimo pabaigos datą, jei
taikytina;
e)           pirmo atvykimo naudojantis viza
atveju – atvykimų skaičių ir leidžiamo buvimo laikotarpį,
nurodytą vizos įklijoje;
f)            jei taikytina, informaciją
apie tai, kad asmeniui suteikta teisė dalyvauti Registruotų
keliautojų programoje pagal Reglamentą COM(2013) 97 final,
suteiktą unikalaus identifikatoriaus numerį ir dalyvavimo programoje
statusą.
2.           Kiekvienu asmens atvykimo
atveju į atvykimo ir (arba) išvykimo įrašą
įvedami šie duomenys, kurie su to asmens byla susiejami naudojant
individualų identifikavimo numerį, kurį AIS paskiria sukuriant
tą bylą:
a)           atvykimo data ir laikas;
b)           atvykimo valstybė narė,
sienos perėjimo punktas ir leidimą atvykti suteikusi institucija;
c)           leidžiamo buvimo dienų
skaičius ir paskutinės leidžiamo buvimo dienos data.
3.           Asmeniui išvykstant į
atvykimo ir (arba) išvykimo įrašą, susietą su to asmens
byla, įvedami šie duomenys:
a)           išvykimo data ir laikas;
b)           išvykimo valstybė narė ir
sienos perėjimo punktas.
12 straipsnis
Trečiųjų šalių piliečių, kuriems netaikomas vizos
reikalavimas, asmens duomenys
1.           Jeigu trečiosios šalies
pilietis nebuvo anksčiau registruotas AIS ir jeigu pagal Šengeno
sienų kodeksą priimtas sprendimas leisti atvykti trečiosios
šalies piliečiui, kuriam netaikomas vizos reikalavimas, sienos apsaugos
institucija sukuria asmens bylą, į kurią įveda dešimties
pirštų atspaudus, taip pat 11 straipsnyje nurodytus duomenis, išskyrus 11
straipsnio 1 dalies d ir e punktuose nurodytą informaciją.
2.           Vaikams iki 12 metų
reikalavimas duoti pirštų atspaudus netaikomas dėl teisinių priežasčių.
3.           Asmenims, kurių pirštų
atspaudų neįmanoma paimti fiziškai, reikalavimas duoti pirštų
atspaudus netaikomas dėl faktinių priežasčių.
Vis dėlto, jeigu pirštų atspaudų
negalima fiziškai paimti tik laikinai, asmuo pirštų atspaudus turi duoti,
kai atvyksta kitą kartą. Sienos apsaugos institucijos turi teisę
prašyti išsamiau paaiškinti, dėl kokių priežasčių laikinai
negalima duoti pirštų atspaudų.
Valstybės narės užtikrina, kad tais
atvejais, kai kyla sunkumų dėl pirštų atspaudų
paėmimo, būtų taikomos tinkamos procedūros,
užtikrinančios asmens orumą.
4.           Jeigu atitinkamam asmeniui
reikalavimas duoti pirštų atspaudus netaikomas dėl teisinių arba
faktinių priežasčių pagal 2 arba 3 dalį, specialiame
duomenų laukelyje nurodoma „netaikoma“. Sistema leidžia atskirti atvejus,
kai pirštų atspaudų nereikalaujama duoti dėl teisinių
priežasčių ir kai jų neįmanoma duoti dėl faktinių
priežasčių.
5.           Trejus metus nuo AIS veikimo
pradžios įrašomi tik 1 dalyje nurodyti raidiniai skaitmeniniai duomenys.
13 straipsnis
Duomenų įvedimo sienos perėjimo punktuose tuo atveju, kai byla
sukurta anksčiau, tvarka
Tuo atveju, kai byla sukurta anksčiau,
sienos apsaugos institucija prireikus atnaujina bylos duomenis, kiekvieno
atvykimo ir išvykimo atveju įveda atvykimo ir (arba) išvykimo
įrašą, kaip nurodyta 11 ir 12 straipsniuose, ir susieja tą
įrašą su atitinkamo asmens byla.
14 straipsnis
Duomenys, įvestini, kai leidimas būti atšaukiamas arba
pratęsiamas
1.           Jeigu
priimamas sprendimas atšaukti leidimą būti arba pratęsti
leidžiamo buvimo trukmę, sprendimą priėmusi kompetentinga
institucija atvykimo ir (arba) išvykimo įrašą papildo
nurodydama šiuos duomenis:
a)           informaciją apie statusą,
nurodant, kad atšauktas leidimas būti arba kad pratęsta leidžiamo
buvimo trukmė;
b)           instituciją, atšaukusią
leidimą būti arba pratęsusią leidžiamo buvimo trukmę,
c)           sprendimo atšaukti leidimą
būti arba pratęsti leidžiamo buvimo trukmę priėmimo
vietą ir datą;
d)           naują leidimo būti
galiojimo pabaigos datą.
2.           Atvykimo ir
(arba) išvykimo įraše nurodoma (-os) leidimo būti atšaukimo
priežastis (-ys):
a)           priežastys, dėl kurių
asmuo išsiunčiamas;
b)           bet koks kitas valstybės
narės kompetentingų institucijų sprendimas, priimtas
vadovaujantis nacionalinės teisės aktais, pagal kurį atvykimo
į valstybių narių teritoriją arba buvimo joje
sąlygų neatitinkantis arba nebeatitinkantis trečiosios šalies
pilietis išsiunčiamas arba turi išvykti.
3.           Atvykimo ir
(arba) išvykimo įraše nurodomos leidžiamo buvimo trukmės
pratęsimo priežastys.
4.           Kai
asmuo išvyksta arba yra išsiunčiamas iš valstybių narių
teritorijos vykdant sprendimą, kaip nurodyta 2 dalies b punkte,
kompetentinga institucija įveda duomenis į to konkretaus atvykimo
atveju pagal 13 straipsnį sukurtą atvykimo ir (arba) išvykimo
įrašą.
15 straipsnis
Duomenų naudojimas atliekant patikrinimus prie išorės sienų
1.           Sienos apsaugos institucijos
turi prieigą prie AIS duomenims patikrinti tiek, kiek tie duomenys
reikalingi sienų kontrolės užduotimis atlikti.
2.           1 dalyje nurodytais tikslais
sienos apsaugos institucijos gali atlikti 11 straipsnio 1 dalies a punkte
nurodytų duomenų paiešką ir kai kurių arba visų toliau
nurodytų atitikčių duomenų paiešką:
–
11 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytų
duomenų;
–
11 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytų
duomenų;
–
11 straipsnio 1 dalies d punkte nurodyto vizos
įklijos numerio;
–
11 straipsnio 2 dalies a punkte
nurodytų duomenų;
–
atvykimo arba išvykimo valstybės narės ir
sienos perėjimo punkto;
–
12 straipsnyje nurodytų duomenų.
III SKYRIUS
Kitų institucijų atliekamas duomenų įvedimas į AIS ir
jų naudojimasis šia sistema
16 straipsnis
AIS naudojimas nagrinėjant prašymus išduoti vizą ir priimant
sprendimus dėl jų
1.           Vizų institucijos
tikrina duomenis AIS nagrinėdamos prašymus išduoti vizą ir priimdamos
su jais susijusius sprendimus, įskaitant sprendimus dėl išduotos
vizos panaikinimo, atšaukimo arba jos galiojimo pratęsimo pagal
atitinkamas Vizų kodekso nuostatas.
2.           1 dalyje nurodytais tikslais
vizų institucijai gali atlikti vienos ar kelių iš toliau
nurodytų duomenų rūšių paiešką:
a)           11 straipsnio 1 dalies a,
b ir c punktuose nurodytų duomenų;
b)           vizos įklijos numerio,
įskaitant iš trijų raidžių sudarytą išduodančiosios
valstybės narės kodą, nurodytą 11 straipsnio 1 dalies d
punkte;
c)           12 straipsnyje nurodytų
duomenų.
3.           Jeigu 2 dalyje
išvardytų duomenų paieškos rezultatai rodo, kad duomenys apie
trečiosios šalies pilietį įrašyti į AIS, vizų
institucijos gali tikrinti to asmens bylos ir su ja susietų
atvykimo ir (arba) išvykimo įrašų duomenis tik 1 dalyje
nustatytais tikslais.
17 straipsnis
Naudojimasis AIS nagrinėjant prašymus leisti dalyvauti RKP
1.           Reglamento COM(2013) 97 final
4 straipsnyje nurodytos kompetentingos institucijos tikrina duomenis AIS RKP
prašymų nagrinėjimo ir su tais prašymais susijusių
sprendimų, įskaitant sprendimus neleisti dalyvauti RKP, atšaukti
leidimą dalyvauti RKP arba pratęsti tokio leidimo galiojimą,
priėmimo pagal atitinkamas to reglamento nuostatas tikslais.
2.           1 dalyje nurodytais tikslais
kompetentinga institucija gali atlikti vieno ar kelių iš 11 straipsnio 1
dalies a, b ir c punktuose nurodytų rūšių duomenų
paiešką.
3.           Jei 2 dalyje išvardytų
duomenų paieškos rezultatai rodo, kad duomenys apie trečiosios šalies
pilietį įrašyti į AIS, kompetentinga institucija gali tikrinti
to asmens bylos ir su ja susietų atvykimo ir (arba) išvykimo
įrašų duomenis tik 1 dalyje nustatytais tikslais.
18 straipsnis
Prieiga prie duomenų patikrinimams valstybių narių teritorijoje
atlikti
1.           Kompetentingos valstybių
narių institucijos gali atlikti 11 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose
nurodytų duomenų ir 12 straipsnyje nurodytų pirštų
atspaudų paiešką, siekdamos patikrinti trečiosios šalies
piliečio tapatybę ir (arba) tai, ar įvykdytos atvykimo į
valstybių narių teritoriją ir buvimo joje sąlygos.
2.           Jeigu 1 dalyje išvardytų
duomenų paieškos rezultatai rodo, kad duomenys apie trečiosios šalies
pilietį įrašyti į AIS, kompetentinga institucija gali atlikti to
asmens bylos ir su ja susieto (-ų) atvykimo ir (arba) išvykimo
įrašo (-ų) duomenų paiešką tik 1 dalyje nustatytais
tikslais.
19 straipsnis
Prieiga prie duomenų tapatybei nustatyti
1.           Kompetentingos institucijos,
įgaliotos pagal Šengeno sienų kodeksą išorės sienos
perėjimo punktuose arba valstybių narių teritorijoje atlikti
patikrinimus dėl atvykimo į valstybių narių teritoriją,
buvimo ar gyvenimo joje sąlygų įvykdymo, gali atlikti
atitinkamų duomenų paiešką pagal asmens pirštų atspaudus,
tik siekdamos nustatyti bet kurio asmens, galinčio neatitikti ar
nebeatitinkančio atvykimo į valstybių narių
teritoriją, buvimo ar gyvenimo joje sąlygų, tapatybę.
2.           Jeigu paieška pagal 1 dalyje
išvardytus duomenis rodo, kad duomenys apie asmenį įrašyti į
AIS, kompetentinga institucija tik 1 dalyje nustatytais tikslais gali tikrinti
asmens bylos ir susietų atvykimo ir (arba) išvykimo įrašų
duomenis.
IV SKYRIUS
Duomenų saugojimas ir keitimas
20 straipsnis
 Duomenų saugojimo laikotarpis
1.           Kiekvienas atvykimo ir
(arba) išvykimo įrašas saugomas ne ilgiau kaip 181 dieną.
2.           Kiekviena asmens byla kartu
su susietu (-ais) atvykimo ir (arba) išvykimo
įrašu (-ais) AIS saugoma ne ilgiau kaip 91 dieną nuo paskutinio
išvykimo įrašo, jeigu per 90 dienų nuo paskutinio išvykimo įrašo
nesukuriamas naujas atvykimo įrašas.
3.           Nukrypstant nuo 1 dalies,
jeigu pasibaigus leidžiamo buvimo laikotarpiui nėra išvykimo įrašo, duomenys
saugomi ne ilgiau kaip penkerius metus po paskutinės leidžiamo buvimo
dienos.
21 straipsnis
Duomenų keitimas
1.           Pagal 7 straipsnį
paskirtos kompetentingos valstybių narių institucijos turi teisę
keisti į AIS įvestus duomenis, juos taisydamos arba ištrindamos pagal
šį reglamentą.
2            Informacija apie 10
straipsnio 2 dalyje nurodytus asmenis ištrinama nedelsiant, jeigu
trečiosios šalies pilietis, remdamasis atsakingos valstybės
narės nacionaline teise, pateikia įrodymų, kad jis buvo
priverstas viršyti leidžiamo buvimo trukmę dėl nenumatytų ir
svarbių priežasčių arba kad jam suteikta teisė būti
valstybių narių teritorijoje, arba klaidų atveju.
Trečiosios šalies pilietis turi teisę į veiksmingą
teisinę gynybą, siekdamas užtikrinti, kad duomenys būtų
pakeisti.
22 straipsnis
Išankstinis duomenų ištrynimas
Jeigu dar nepasibaigus 20 straipsnyje
nurodytam laikotarpiui trečiosios šalies pilietis įgyja
valstybės narės pilietybę arba jeigu jam pradėta taikyti 3
straipsnio 2 dalies nukrypti leidžianti nuostata, valstybė narė,
suteikusi asmeniui pilietybę, arba valstybė narė, išdavusi
leidimo gyventi kortelę, nedelsdama ištrina iš AIS asmens bylą ir su
ja susietus įrašus, nurodytus 11 ir 12 straipsniuose. Asmuo turi teisę
į veiksmingą teisinę gynybą, siekdamas užtikrinti, kad
duomenys būtų ištrinti.
V SKYRIUS
Kūrimas, veikimas ir atsakomybės sritys
23 straipsnis
Įgyvendinimo priemonės, kurias Komisija priima prieš pradedant kurti
sistemą
              Komisija priima šias
centrinės sistemos, vienodų sąsajų ir ryšių
infrastruktūros kūrimui bei techniniam įgyvendinimui
būtinas priemones, įskaitant specifikacijas, susijusias su:
(a)
pirštų atspaudų atvaizdo skiriamosios
gebos ir pirštų atspaudų naudojimo biometrinei patikrai AIS atlikti
specifikacijomis;
(b)
sistemos fizinės struktūros, įskaitant
jos ryšių infrastruktūrą, projektu;
(c)
duomenų įvedimu pagal 11 ir 12
straipsnius;
(d)
prieiga prie duomenų pagal 15–19 straipsnius;
(e)
duomenų laikymu, keitimu, trynimu ir
išankstiniu ištrynimu pagal 21 ir 22 straipsnius;
(f)
įrašų laikymu ir prieiga prie jų pagal
30 straipsnį;
(g)
veiklos rezultatų reikalavimais.
Šie įgyvendinimo aktai priimami pagal 42
straipsnyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
Agentūra, gavusi palankią Komisijos
nuomonę, apibrėžia technines specifikacijas ir jų
plėtojimą, susijusius su centriniu padaliniu, atsarginiu centriniu
padaliniu, vienodomis sąsajomis ir ryšių infrastruktūra.
24 straipsnis
Kūrimas ir operacijų valdymas
1.           Agentūra yra atsakinga
už centrinio padalinio, atsarginio centrinio padalinio, vienodų
sąsajų, įskaitant tinklo įeigos taškus, ir ryšių
infrastruktūros kūrimą.
Įsigaliojus šiam reglamentui ir Komisijai
priėmus 23 straipsnio 1 dalyje nurodytas priemones, agentūra kuo
greičiau sukuria ir įdiegia centrinį padalinį,
atsarginį centrinį padalinį, vienodas sąsajas ir ryšių
infrastruktūrą.
Kūrimas apima techninių
specifikacijų parengimą ir įgyvendinimą, bandymus ir
bendrą projekto koordinavimą.
2.           Agentūra yra atsakinga
už centrinio padalinio, atsarginio centrinio padalinio ir vienodų
sąsajų operacijų valdymą. Bendradarbiaudama su
valstybėmis narėmis agentūra užtikrina, kad visada, remiantis
ekonominės naudos analize, būtų taikomos geriausios turimos
technologijos.
Agentūra taip pat atsakinga už centrinės
sistemos ir tinklo įeigos taškų ryšių infrastruktūros
operacijų valdymą.
AIS operacijų valdymas apima visas užduotis,
kurios reikalingos, kad AIS veiktų visą parą septynias dienas
per savaitę pagal šį reglamentą, ypač techninę
priežiūrą bei techninius pakeitimus, būtinas siekiant užtikrinti
pakankamą sistemos operacijų kokybės lygį, kurio
konsulinėms įstaigoms ir sienos perėjimo punktams reikia norint
pateikti užklausą centrinėje duomenų bazėje, požiūriu
(turėtų reikėti kuo mažiau laiko).
3.           Nedarydama poveikio Europos
Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatų 17 straipsniui,
visiems savo darbuotojams, kurie turi dirbti su AIS duomenimis, Agentūra
taiko profesinės paslapties arba kitas lygiavertes konfidencialumo
įsipareigojimus reglamentuojančias taisykles. Ši pareiga tebetaikoma
ir šiems darbuotojams išėjus iš tarnybos ar darbo arba nutraukus savo
veiklą.
25 straipsnis
Nacionalinės atsakomybės sritys
1.           Kiekviena valstybė
narė yra atsakinga už:
a)           nacionalinės sistemos
kūrimą ir prisijungimą prie AIS;
b)           savo nacionalinės sistemos
organizavimą, valdymą, veikimą ir priežiūrą ir
c)           valdymą ir priemones, kad
tinkamai įgalioti kompetentingų nacionalinių institucijų
darbuotojai turėtų prieigą prie AIS pagal šį
reglamentą, ir už darbuotojų bei jų kvalifikacijos sąrašo
sudarymą ir nuolatinį jo atnaujinimą.
2.           Kiekviena valstybė
narė paskiria nacionalinę instituciją, kuri 7 straipsnyje
nurodytoms kompetentingoms institucijoms suteikia prieigą prie AIS, ir
prijungia tą nacionalinę instituciją prie tinklo įeigos
taško.
3.           Kiekviena valstybė
narė taiko automatizuotas duomenų tvarkymo procedūras.
4.           Prieš suteikiant teisę tvarkyti
AIS laikomus duomenis, prieigos prie AIS teisę turintiems institucijų
darbuotojams rengiami tinkami mokymai, susiję su duomenų saugumu bei
duomenų apsaugos taisyklėmis.
5.           Nacionalinės sistemos
sąnaudos ir nacionalinės sąsajos buvimo valstybės
narės teritorijoje sąnaudos dengiamos iš Sąjungos biudžeto.
26 straipsnis
Atsakomybė už duomenų naudojimą
1.           Kiekviena valstybė
narė užtikrina, kad į AIS įrašyti duomenys būtų
tvarkomi teisėtai, visų pirma, kad tik tinkamai įgalioti darbuotojai
turėtų prieigą prie duomenų savo užduotims pagal šio
reglamento 15–19 straipsnius atlikti. Atsakinga valstybė narė
pirmiausia užtikrina, kad:
a)           duomenys būtų renkami
teisėtai;
b)           duomenys būtų
teisėtai įrašomi į AIS;
c)           į AIS perduodami duomenys
būtų tikslūs ir nauji.
2.           Agentūra užtikrina, kad
AIS būtų valdoma pagal šį reglamentą ir jo
įgyvendinimo aktus, nurodytus 23 straipsnyje. Agentūra pirmiausia:
a)           imasi būtinų
priemonių, kad užtikrintų centrinės sistemos ir centrinės
sistemos bei nacionalinių tinklo įeigos taškų ryšių
infrastruktūros saugumą, nedarydama poveikio kiekvienos
valstybės narės atsakomybei;
b)           užtikrina, kad tik tinkamai
įgalioti darbuotojai turėtų prieigą prie AIS tvarkomų
duomenų agentūros užduotims pagal šį reglamentą atlikti.
3.           Agentūra praneša Europos
Parlamentui, Tarybai ir Komisijai apie priemones, kurių ji imasi pagal 2
dalį, kad AIS pradėtų veikti.
27 straipsnis
Duomenų perdavimas trečiosioms šalims, tarptautinėms
organizacijoms ir privatiems subjektams
1.           AIS laikomi duomenys
neperduodami arba nepateikiami trečiosioms šalims, tarptautinėms
organizacijoms ar privatiems subjektams.
2.           Nukrypstant nuo
1 dalies, 11 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose ir 12
straipsnio 1 dalyje nurodyti duomenys gali būti perduodami ar pateikiami
trečiajai šaliai arba priede nurodytai tarptautinei organizacijai, jeigu
atskirais atvejais tai būtina norint įrodyti trečiosios šalies
piliečių tapatybę, be kita ko, siekiant juos grąžinti, tik
tuo atveju, jeigu įvykdytos šios sąlygos:
a)           Komisija priėmė
sprendimą dėl tinkamos asmens duomenų apsaugos toje
trečiojoje šalyje pagal Direktyvos 95/46/EB 25 straipsnio
6 dalį arba galioja Bendrijos ir tos trečiosios šalies
susitarimas dėl readmisijos, arba taikomos Direktyvos 95/46/EB
26 straipsnio 1 dalies d punkto nuostatos;
b)           trečioji šalis arba
tarptautinė organizacija sutinka naudoti duomenis tik tuo tikslu, kuriuo
jie buvo suteikti;
c)           duomenys perduodami arba
pateikiami laikantis susijusių Sąjungos teisės nuostatų,
visų pirma susitarimų dėl readmisijos, ir valstybės
narės, kuri perdavė ar pateikė duomenis, nacionalinės
teisės nuostatų, įskaitant su duomenų saugumu ir jų
apsauga susijusias teisės nuostatas ir
d)           duotas valstybės
narės, kuri įvedė duomenis į AIS, sutikimas.
3.           Asmens duomenis perduodant
trečiosioms šalims arba tarptautinėms organizacijoms pagal 2
dalį nedaromas poveikis pabėgėlių ir tarptautinės
apsaugos prašančių asmenų teisėms, visų pirma
susijusioms su negrąžinimu.
28 straipsnis
Duomenų saugumas
1.           Atsakinga valstybė narė
užtikrina duomenų saugumą iki jų perdavimo į
nacionalinį tinklo įeigos tašką ir to perdavimo metu. Kiekviena
valstybė narė užtikrina iš AIS gautų duomenų saugumą.
2.           Kiekviena valstybė
narė priima su nacionaline sistema susijusias būtinas priemones, be kita
ko, parengia saugumo planą, siekdama:
a)           fiziškai apsaugoti duomenis, be kita
ko, parengdama nenumatytų atvejų planus ypatingos svarbos
infrastruktūrai apsaugoti;
b)           neleisti, kad neįgalioti
asmenys prieitų prie nacionalinių įrenginių, kuriuose
valstybė narė atlieka operacijas AIS tikslais (tikrinimas prie
įėjimo į įrenginį);
c)           užkirsti kelią neleistinam
duomenų laikmenų skaitymui, kopijavimui, keitimui ar pašalinimui
(duomenų laikmenų kontrolė);
d)           užkirsti kelią neleistinam
duomenų įvedimui ir neleistinam saugomų asmens duomenų
tikrinimui, keitimui ar ištrynimui (laikymo kontrolė);
e)           užkirsti kelią neleistinam
duomenų tvarkymui AIS ir neleistinam joje įrašytų duomenų
keitimui ar ištrynimui (duomenų įvedimo kontrolė);
f)            užtikrinti, kad asmenims, kuriems
suteikta prieiga prie AIS, būtų leidžiama prieiti tik prie tų
duomenų, kuriems taikomas jų prieigos leidimas, tik nurodant
asmeninę naudotojo tapatybę bei taikant konfidencialią prieigos
formą (prieigos prie duomenų kontrolė);
g)           užtikrinti, kad visos institucijos,
turinčios prieigos prie AIS teisę, parengtų aprašus, kuriuose
būtų nurodytos asmenų, turinčių teisę
įvesti, keisti, trinti, tikrinti duomenis ir atlikti jų paiešką,
funkcijos bei atsakomybė, ir priežiūros institucijoms pareikalavus
nedelsdamos pateiktų šiuos aprašus (darbuotojų aprašai);
h)           užtikrinti galimybę patikrinti
ir nustatyti, kurioms įstaigoms asmens duomenys gali būti perduodami
naudojantis duomenų perdavimo įranga (perdavimo kontrolė);
i)            užtikrinti, kad būtų
galima patikrinti ir nustatyti, kas, kada, kokiu tikslu ir kokius duomenis
tvarkė AIS (duomenų registravimo kontrolė);
j)            užkirsti kelią neleistinai
skaityti, kopijuoti, keisti ar ištrinti asmens duomenis, kai jie perduodami
į AIS arba iš jos arba kai gabenamos duomenų laikmenos, visų
pirma naudojant deramas kodavimo priemones (gabenimo kontrolė);
k)           stebėti šioje dalyje
nurodytų saugumo priemonių veiksmingumą ir imtis
būtinų su vidaus stebėjimu susijusių organizacinių
priemonių, siekiant užtikrinti šio reglamento reikalavimų laikymąsi
(savikontrolė).
3.           Agentūra imasi
būtinų priemonių, kad įvykdytų 2 dalyje nustatytus AIS
sistemos veikimo tikslus, be kita ko, priimtų saugumo planą.
29 straipsnis
Atsakomybė
1.           Kiekvienas asmuo arba
kiekviena valstybė narė, patyrę žalą dėl neteisėtos
duomenų tvarkymo operacijos ar kokio nors veiksmo, nesuderinamo su šiuo
reglamentu, turi teisę iš valstybės narės, atsakingos už
padarytą žalą, gauti kompensaciją. Ta valstybė narė iš
dalies arba visiškai atleidžiama nuo atsakomybės, jei įrodo, kad
nėra atsakinga už įvykį, dėl kurio buvo padaryta ta žala.
2.           Jei dėl to, kad
valstybė narė nesilaiko savo įsipareigojimų pagal šį
reglamentą, padaroma žala AIS, ta valstybė narė laikoma
atsakinga už tą žalą, jeigu ir tiek, kiek agentūra, institucija
arba kita AIS veikloje dalyvaujanti valstybė narė nesiėmė
deramų priemonių, kad neleistų tai žalai atsirasti arba kuo
labiau sumažintų jos poveikį.
3.           Žalos atlyginimo reikalavimai
valstybei narei už 1 ir 2 dalyse nurodytą žalą reglamentuojami
pažeidimu kaltinamos valstybės narės nacionalinės teisės
nuostatomis.
30 straipsnis
Įrašų saugojimas
1.           Kiekviena valstybė
narė ir Agentūra AIS sistemoje saugo įrašus apie visas
duomenų tvarkymo operacijas. Šiuose įrašuose pateikiamas 7
straipsnyje nurodytas prieigos tikslas, 11–14 straipsniuose nurodyta data,
laikas ir perduotų duomenų rūšis, 15–19 straipsniuose nurodyta
užklausai atlikti naudojamų duomenų rūšis ir duomenis
įvedančios arba jų paiešką atliekančios institucijos
pavadinimas. Be to, kiekviena valstybė narė saugo įrašus apie
darbuotojus, tinkamai įgaliotus atlikti duomenų įvedimo ar
paieškos operacijas.
2.           Tokie įrašai gali
būti naudojami tik duomenų tvarkymo teisėtumui stebėti,
siekiant apsaugoti duomenis bei užtikrinti jų saugumą. Įrašai
deramomis priemonėmis saugomi nuo neleistinos prieigos ir ištrinami
praėjus vieneriems metams po 20 straipsnyje nurodyto saugojimo laikotarpio
pabaigos, jeigu jie nereikalingi jau prasidėjusioms stebėjimo
procedūroms.
31 straipsnis
Savikontrolė
Valstybės narės užtikrina, kad
kiekviena institucija, turinti prieigą prie AIS duomenų, imtųsi
priemonių, kurios būtinos, kad būtų laikomasi šio
reglamento, ir prireikus bendradarbiautų su priežiūros institucija.
32 straipsnis
Sankcijos
Valstybės narės imasi reikiamų
priemonių, kurios būtinos siekiant užtikrinti, kad už bet kokį
netinkamą į AIS įvestų duomenų naudojimą
būtų baudžiama taikant sankcijas, įskaitant nacionalinę
teisę atitinkančias administracines ir (arba) baudžiamąsias
sankcijas, kurios yra veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.
VI SKYRIUS
Su duomenų apsauga susijusios teisės ir priežiūra
33 straipsnis
Teisė gauti informaciją
1.           Atsakinga valstybė
narė asmenis, kurių duomenys įrašyti į AIS, informuoja
apie:
a)           37 straipsnio 4 dalyje nurodyto
duomenų valdytojo tapatybę;
b)           duomenų tvarkymo AIS tikslus;
c)           duomenų gavėjų
kategorijas;
d)           duomenų saugojimo
laikotarpį;
e)           tai, kad duomenų rinkimas yra
būtinas atvykimo sąlygoms išnagrinėti;
f)            prieigos prie su jais
susijusių duomenų teisę ir teisę prašyti, kad
netikslūs su jais susiję duomenys būtų ištaisyti arba kad
neteisėtai tvarkomi duomenys apie juos būtų ištrinti,
įskaitant teisę gauti informaciją apie naudojimosi tomis
teisėmis procedūras, ir nacionalinių priežiūros
institucijų arba Europos duomenų apsaugos priežiūros
pareigūno, kurie nagrinėja paraiškas dėl asmens duomenų
apsaugos, kontaktinius duomenis.
2.           1 dalyje nurodyta informacija
suteikiama raštu.
34 straipsnis
Teisė prieiti prie duomenų, juos taisyti ir trinti
1.           Nedarant poveikio
įsipareigojimui teikti kitą informaciją pagal Direktyvos
95/46/EB 12 straipsnio a punktą, kiekvienas asmuo turi teisę gauti
pranešimą apie su juo susijusius duomenis, kurie įrašyti į AIS,
ir apie valstybę narę, perdavusią juos į AIS. Tokią
prieigą prie duomenų gali suteikti tik valstybė narė.
Kiekviena valstybė narė registruoja visus prašymus suteikti
tokią prieigą.
2.           Kiekvienas asmuo gali
paprašyti, kad netikslūs su juo susiję duomenys būtų
pataisyti ir kad neteisėtai įrašyti duomenys būtų ištrinti.
Atsakinga valstybė narė, laikydamasi savo įstatymų,
kitų teisės aktų ir procedūrų, nedelsdama pataiso arba
ištrina duomenis.
3.           Jeigu prašymas, kaip nurodyta
2 dalyje, yra adresuotas ne tai valstybei narei, kuri yra atsakinga,
valstybės narės, kuriai adresuotas prašymas, institucijos per 14
dienų susisiekia su atsakingos valstybės narės institucijomis.
Atsakinga valstybė narė per vieną mėnesį patikrina
duomenų tikslumą ir jų tvarkymo AIS sistemoje
teisėtumą.
4.           Jeigu paaiškėja, kad
į AIS įrašyti duomenys netikslūs arba buvo įrašyti
neteisėtai, atsakinga valstybė narė pagal 21 straipsnį
pataiso arba ištrina duomenis. Atsakinga valstybė narė nedelsdama
raštu patvirtina atitinkamam asmeniui, kad ji ėmėsi veiksmų su
juo susijusiems duomenims pataisyti arba ištrinti.
5.           Jeigu atsakinga valstybė
narė nesutinka, kad į AIS įrašyti duomenys yra netikslūs
arba kad jie buvo įrašyti neteisėtai, ji nedelsdama raštu paaiškina
atitinkamam asmeniui, kodėl ji yra nepasirengusi taisyti arba ištrinti su
juo susijusių duomenų.
6.           Atsakinga valstybė
narė taip pat suteikia atitinkamam asmeniui informacijos apie veiksmus,
kurių jis gali imtis, jei nesutinka su pateiktu paaiškinimu. Ji
informuoja, kaip pateikti tos valstybės narės kompetentingoms
institucijoms arba teismams ieškinį arba skundą ir gauti bet
kokią pagalbą, įskaitant iš priežiūros institucijų,
kuri numatyta tos valstybės narės įstatymuose, kituose
teisės aktuose ir procedūrose.
35 straipsnis
Bendradarbiavimas teisėms į duomenų apsaugą užtikrinti
1.           Valstybės narės
aktyviai bendradarbiauja, užtikrindamos 34 straipsnyje nustatytas teises.
2.           Kiekvienoje valstybėje
narėje priežiūros institucija atitinkamo asmens prašymu padeda jam
pasinaudoti savo teise taisyti arba ištrinti su juo susijusius duomenis pagal
Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnio 4 dalį, ir konsultuoja jį šiuo
klausimu.
3.           Duomenis perdavusios
atsakingos valstybės narės priežiūros institucija ir
valstybių narių, kurioms pateiktas prašymas, priežiūros
institucijos bendradarbiauja šiuo tikslu.
36 straipsnis
Teisės gynimo priemonės
1.           Kiekvienoje valstybėje narėje
kiekvienas asmuo turi teisę pateikti tos valstybės narės
kompetentingoms institucijoms arba teismams ieškinį arba skundą, jei
jam nesuteikiama prieigos prie su juo susijusių duomenų teisė
arba nesuteikiama teisė tuos duomenis taisyti ar ištrinti, kaip nurodyta
35 straipsnyje.
2.           Priežiūros institucijos
pagalbą teikia per visą skundo ar ieškinio nagrinėjimo
laiką.
37 straipsnis
Priežiūros institucijos vykdoma priežiūra
1.           Priežiūros institucija
stebi, ar atitinkama valstybė narė teisėtai tvarko asmens
duomenis, nurodytus 11–14 straipsniuose, įskaitant jų perdavimą
į AIS ir iš jos.
2.           Priežiūros institucija
užtikrina, kad ne rečiau kaip kas ketverius metus pagal atitinkamus
tarptautinius audito standartus būtų atliekamas duomenų tvarkymo
operacijų nacionalinėje sistemoje auditas.
3.           Valstybės narės
užtikrina, kad priežiūros institucija turėtų pakankamai
išteklių šiuo reglamentu joms patikėtoms užduotims atlikti.
4.           Asmens duomenų tvarkymo
AIS tikslais kiekviena valstybė narė paskiria instituciją, kuri
pagal Direktyvos 95/46/EB 2 straipsnio d punktą turi būti laikoma
duomenų valdytoja ir kuriai tenka pagrindinė atsakomybė už tos
valstybės narės vykdomą duomenų tvarkymo veiklą.
Kiekviena valstybė narė praneša apie šią instituciją
Komisijai.
5.           Kiekviena valstybė
narė suteikia priežiūros institucijų prašomą
informaciją, visų pirma informaciją apie pagal 28 straipsnį
vykdytą veiklą, taip pat suteikia joms teisę susipažinti su savo
įrašais, kaip nurodyta 30 straipsnyje, ir leidžia joms bet kuriuo metu
patekti į visas savo patalpas.
38 straipsnis
Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno vykdoma
priežiūra
1.           Europos duomenų apsaugos
priežiūros pareigūnas prižiūri, kad agentūra asmens
duomenis tvarkytų laikydamasi šio reglamento. Atitinkamai taikomos
pareigos ir įgaliojimai, nurodyti Reglamento (EB) Nr. 45/2001 46 ir
47 straipsniuose.
2.           Europos duomenų apsaugos
priežiūros pareigūnas užtikrina, kad ne rečiau kaip kas
ketverius metus pagal atitinkamus tarptautinius audito standartus
būtų atliekamas agentūros vykdomos duomenų tvarkymo veiklos
auditas. Audito ataskaita siunčiama Europos Parlamentui, Tarybai,
agentūrai, Komisijai ir priežiūros institucijoms. Agentūrai
suteikiama galimybė pateikti pastabas, kol ataskaita dar nepatvirtinta.
3.           Agentūra visada suteikia
Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno prašomą
informaciją, teisę susipažinti su visais dokumentais ir įrašais,
nurodytais 30 straipsnyje, ir leidžia jam bet kada patekti į visas
savo patalpas.
39 straipsnis
Priežiūros institucijų ir
Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno bendradarbiavimas
1.           Priežiūros institucijos
ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas pagal savo
atitinkamą kompetenciją aktyviai bendradarbiauja, vykdydami savo
įsipareigojimus, ir užtikrina suderintą AIS ir nacionalinių
sistemų priežiūrą.
2.           Pagal savo atitinkamą
kompetenciją jie keičiasi atitinkama informacija, padeda vieni
kitiems atlikti auditą ir patikrinimus, nagrinėja šio reglamento
aiškinimo ar taikymo sunkumus, analizuoja problemas, susijusias su nepriklausoma
priežiūra ar naudojimusi duomenų subjekto teisėmis, rengia
suderintus pasiūlymus dėl problemų bendrų sprendimų ir
prireikus didina informuotumą apie teises, susijusias su duomenų
apsauga.
3.           Tuo tikslu priežiūros
institucijos ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas
rengia posėdžius ne rečiau kaip du kartus per metus. Šių
susitikimų išlaidas padengia Europos duomenų apsaugos priežiūros
pareigūnas. Darbo tvarkos taisyklės priimamos per pirmąjį
posėdį. Prireikus kartu nustatomi kiti darbo metodai.
4.           Bendra veiklos ataskaita kas
dvejus metus siunčiama Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir
Agentūrai. Į šią ataskaitą įtraukiamas skyrius,
skirtas kiekvienai valstybei narei, kurį rengia tos valstybės
narės priežiūros institucija.
VII SKYRIUS
Baigiamosios nuostatos
40 straipsnis
Duomenų naudojimas ataskaitoms ir statistikai
1.           Tinkamai įgalioti
valstybių narių kompetentingų institucijų, agentūros
ir FRONTEX darbuotojai tik ataskaitų teikimo ir statistikos tikslais,
nematydami atskirų asmenų tapatybės, gali tikrinti toliau
nurodytus duomenis:
a)           informaciją apie statusą;
b)           trečiosios šalies piliečio
pilietybę;
c)           atvykimo valstybę narę,
datą ir sienos perėjimo punktą, išvykimo valstybę
narę, datą ir sienos perėjimo punktą;
d)           kelionės dokumento
rūšį;
e)           10 straipsnyje nurodytų
užsibuvusių asmenų skaičių;
f)            bet kurio atšaukto arba
pratęsto leidimo būti datą;
g)           vizą išdavusią
instituciją, jei taikytina;
h)           asmenų, kuriems netaikomas
reikalavimas duoti pirštų atspaudus pagal 12 straipsnio 2 ir 3 dalis,
skaičių.
41 straipsnis
Veikimo pradžia
1.           Komisija nustato datą,
nuo kurios AIS turi pradėti veikti, po to, kai įvykdomos šios
sąlygos:
a)           priimamos 23 straipsnyje
nurodytos priemonės;
b)           agentūra praneša, kad
sėkmingai atliktas išsamus AIS bandymas, kurį ji atlieka
bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir
c)           valstybės narės patvirtina
techninius ir teisinius susitarimus rinkti ir į AIS perduoti 11–14
straipsniuose nurodytus duomenis ir praneša apie juos Komisijai.
2.           Komisija informuoja Europos
Parlamentą apie bandymo, atlikto pagal 1 dalies b punktą, rezultatus.
3.           1 dalyje nurodytas Komisijos
sprendimas skelbiamas Oficialiajame leidinyje.
42 straipsnis
Komiteto procedūra
1.           Komisijai padeda komitetas.
Tai komitetas, apibrėžtas Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2.           Jei daroma nuoroda į
šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
43 straipsnis
Pranešimas
1.         Valstybės narės Komisijai
praneša apie:
a)           instituciją, kuri laikoma
duomenų valdytoju, nurodytu 37 straipsnyje;
b)           būtinus techninius ir teisinius
susitarimus, nurodytus 41 straipsnyje.
2.           Valstybės narės
Agentūrai praneša apie kompetentingas institucijas, kurios turi teisę
įvesti, keisti, trinti, tikrinti 7 straipsnyje nurodytus duomenis arba
atlikti jų paiešką.
3.           Agentūra praneša
Komisijai apie sėkmingai atliktą bandymą, nurodytą 41
straipsnio 1 dalies b punkte.
Komisija supažindina valstybes nares ir
visuomenę su informacija, kuri pranešama pagal 1 dalies a punktą,
skelbdama ją nuolat atnaujinamame viešame elektroniniame registre.
44
straipsnis
Patariamoji grupė
Agentūra įsteigia
patariamąją grupę ir supažindina ją su praktiniais
aspektais, susijusiais su AIS, kurie ypač svarbūs rengiant
metinę darbo programą ir metinę veiklos ataskaitą.
45
straipsnis
 Mokymas
Agentūra atlieka užduotis, susijusias su
25 straipsnio 4 dalyje nurodytais mokymais.
46 straipsnis
Stebėjimas ir vertinimas
1.           Agentūra užtikrina, kad
būtų nustatytos procedūros AIS sistemos veikimui stebėti
pagal siekiamus techninių rezultatų, sąnaudų veiksmingumo, saugumo
ir paslaugų kokybės rodiklius.
2.           Techninės
priežiūros tikslais agentūra turi prieigą prie būtinos
informacijos, susijusios su AIS atliekamomis duomenų tvarkymo
operacijomis.
3.           Praėjus dvejiems metams
nuo AIS veikimo pradžios ir vėliau kas dvejus metus, agentūra teikia
Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai AIS techninio veikimo, įskaitant
jos saugumą, ataskaitą.
4.           Praėjus dvejiems metams
nuo AIS veikimo pradžios, o vėliau kas ketverius metus, Komisija pateikia
bendrąjį AIS vertinimą. Jame apsvarstomi tikslų
įgyvendinimo rezultatai ir įvertinamas nuolatinis sistemos loginio
pagrindo tinkamumas, reglamento taikymas, AIS saugumas ir bet koks poveikis
būsimoms operacijoms. Komisija vertinimo ataskaitą perduoda Europos
Parlamentui ir Tarybai.
5.           Per pirmąjį
vertinimą, atsižvelgiant į AIS veikimą ir VIS įgyvendinimo
rezultatus, konkrečiai nagrinėjama, kaip atvykimo ir išvykimo sistema
būtų galima pasinaudoti kovojant su teroristiniais nusikaltimais ir
sunkiais baudžiamaisiais nusikaltimais, ir nagrinėjamas prieigos prie
sistemoje laikomos informacijos teisės suteikimo teisėsaugos tikslais
klausimas ir tai, kokiomis sąlygomis tokia teisė galėtų
būti suteikta, ar reikia keisti duomenų saugojimo laikotarpį ir
ar prieigos prie informacijos teisė turi būti suteikta
trečiųjų šalių institucijoms.
6.           Valstybės narės
pateikia agentūrai ir Komisijai informaciją, kuri būtina 3 ir 4
dalyse nurodytoms ataskaitoms parengti, vadovaudamosi kiekybiniais rodikliais,
kuriuos iš anksto nustato Komisija ir (arba) agentūra.
7.           Agentūra pateikia
Komisijai informaciją, kuri būtina 4 ir 5 dalyse nurodytiems
bendriesiems vertinimams parengti.
47 straipsnis
Įsigaliojimas ir taikymas
1.           Šis reglamentas
įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos
Sąjungos oficialiajame leidinyje.
2.           Jis taikomas nuo 41
straipsnio pirmoje pastraipoje nurodytos datos.
3.           23–25, 28 ir 41–45
straipsniai taikomi nuo 1 dalyje nurodytos datos.
Šis reglamentas pagal Sutartis
privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas

Priedas
27 straipsnio
2 dalyje nurodytų tarptautinių organizacijų sąrašas
1.         JT organizacijos (tokios kaip
UNHCR).
2.         Tarptautinė migracijos
organizacija (IOM).
3.         Tarptautinis Raudonojo kryžiaus
komitetas.
FINANSINĖ TEISĖS AKTO
PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
              1.1.    Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
              1.2.    Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV
/ VGB sistemoje
              1.3.    Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis
              1.4.    Tikslas (-ai)
              1.5.    Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas
              1.6.    Trukmė ir finansinis poveikis
              1.7.    Numatomas (-i) valdymo metodas (-ai)
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
              2.1.    Priežiūros ir atskaitomybės
taisyklės
              2.2.    Valdymo ir kontrolės sistema
              2.3.    Sukčiavimo ir pažeidimų
prevencijos priemonės
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO
(INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
              3.1.    Atitinkama (-os) daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto
išlaidų eilutė (-ės)
              3.2.    Numatomas poveikis išlaidoms
              3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė
              3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams
              3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams
              3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa
              3.2.5. Trečiųjų šalių finansinis įnašas
              3.3.    Numatomas poveikis įplaukoms

1.1.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas

Europos
Parlamento ir Tarybos reglamentas, kuriuo sukuriama atvykimo ir išvykimo
sistema (AIS), kurioje registruojami Europos Sąjungos valstybių
narių išorės sienas kertančių trečiųjų šalių
piliečių atvykimo ir išvykimo duomenys, jeigu teisėkūros
institucija priims Reglamento, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma
išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė,
pasiūlymą (COM(2011) 750) ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma
2014–2020 m. daugiametė finansinė programa, pasiūlymą
(COM(2011) 398), taip pat jeigu bus pakankamai išteklių atsižvelgiant
į atitinkamos biudžeto eilutės viršutinę išlaidų ribą.

1.2.
Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB
sistemoje[35]

Politikos
sritis – Vidaus reikalų sritis (18 antraštinė dalis)

1.3.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis

x Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta
įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus
parengiamuosius veiksmus[36]

¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs
(-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į
naują priemonę

1.4.
Tikslai
1.4.1.
Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis
(-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia
iniciatyva)

Stokholmo
programoje, kuriai 2009 m. gruodžio mėn. pritarė Europos
Vadovų Taryba, dar kartą patvirtinta, kad atvykimo ir išvykimo
sistema (AIS) gali suteikti valstybėms narėms galimybę
veiksmingai dalytis duomenimis, kartu užtikrinant duomenų apsaugą. Todėl
pasiūlymas sukurti AIS buvo įtrauktas į Stokholmo programos
įgyvendinimo veiksmų planą. Pažangaus sienų valdymo
priemonių rinkinio finansavimas yra vienas iš Vidaus saugumo fondo (VSF)
prioritetų[37].

1.4.2.
Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla

AIS
tikslas – gerinti išorės sienų valdymą ir kovą su
neteisėta imigracija, siekiant:
registruoti
trečiųjų šalių piliečių, kuriems leista atvykti
trumpai pabūti, atvykimo ir išvykimo įrašus;
apskaičiuoti
ir stebėti trečiųjų šalių piliečių, kuriems
leista atvykti trumpai pabūti, leidžiamo buvimo trukmę;
rinkti
trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir išvykimo
statistinius duomenis siekiant atlikti analizę.
Atitinkama VGV / VGB veikla
Veikla.
Solidarumas – Išorės sienos, grąžinimas, vizų politika ir
laisvas asmenų judėjimas (18.02 skyrius)

1.4.3.
Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis

Nurodyti poveikį,
kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams
gavėjams (tikslinėms grupėms).
Sistemoje
bus renkama tiksli informacija apie užsibuvusius asmenis, skirta visoms
valstybių narių kompetentingoms institucijoms; tai padės
sulaikyti ir grąžinti neteisėtus imigrantus ir taip bendrai kovoti su
neteisėta imigracija.
Sistema
pateiks tikslią informaciją apie kasmet ES išorės sieną
kertančių asmenų skaičių, kuri bus suskirstyta pagal
pilietybę ir sienos kirtimo vietą. Tokia pati išsami informacija bus
teikiama konkrečiai apie užsibuvusius asmenis ir ja bus galima daug
tvirčiau remtis sprendžiant, ar atitinkamos trečiosios šalies
piliečiams turėtų būti taikomas vizos reikalavimas.
Sistemos
duomenys bus labai svarbūs nagrinėjant trečiųjų
šalių piliečių prašymus (teikiamus pirmą kartą arba
pakartotinai) dalyvauti registruotų keliautojų programoje (RKP). Be
to, kompetentingos institucijos galės naudotis šios sistemos informacija,
kuri reikalinga siekiant užtikrinti, kad trečiųjų šalių
piliečiai, kuriems leista dalyvauti RKP, visiškai įvykdytų visas
būtinas sąlygas ir, be kita ko, neviršytų leidžiamo buvimo
trukmės.
Naudodamosi
šia informacija institucijos galės tikrinti, ar nuolatiniai keliautojai,
kuriems išduota daugkartinė viza, neužsibūna Šengeno erdvėje.

1.4.4.
Rezultatų ir poveikio rodikliai

Nurodyti
pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.
Kūrimo
etapu
Pritarus
pasiūlymo projektui ir priėmus technines specifikacijas,
techninę sistemą kurs išorės rangovas. Sistemos bus kuriamos
centriniu ir nacionaliniu lygmenimis, o jų kūrimą bendrai
koordinuos IT agentūra. IT agentūra, kartu su visais
suinteresuotaisiais subjektais, apibrėš bendrą valdymo
struktūrą. Kaip paprastai, kuriant tokias sistemas projekto
įgyvendinimo pradžioje parengiamas bendras projekto valdymo planas ir
kokybės užtikrinimo planas. Šiuose planuose turėtų būti
nustatyti techniniai reikalavimai ir nurodyti konkretūs rodikliai,
visų pirma susiję su:
          bendru
projekto statusu;
sistemos
kūrimu laiku pagal sutartą tvarkaraštį (etapai), rizikos
valdymu, išteklių (žmogiškųjų ir finansinių) valdymu,
atsižvelgiant į numatytus asignavimus, organizacijų pasirengimu ir
kt.
Sistemai
pradėjus veikti
Pagal
46 straipsnį dėl veikimo stebėjimo ir vertinimo
„3.     Praėjus dvejiems metams nuo AIS veikimo pradžios ir vėliau
kas dvejus metus, agentūra teikia Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai
AIS techninio veikimo, įskaitant jos saugumą, ataskaitą.
4.       Praėjus dvejiems metams nuo AIS veikimo pradžios, o vėliau
kas ketverius metus, Komisija pateikia bendrąjį AIS
įvertinimą. Jame apsvarstomi tikslų įgyvendinimo rezultatai
ir įvertinamas nuolatinis sistemos loginio pagrindo tinkamumas, reglamento
taikymas, AIS saugumas ir bet koks poveikis būsimoms operacijoms. Vertinimo
ataskaitą Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai.“
Tokiam
vertinimui labai svarbūs būtų rodikliai, susiję su užsibuvusių
asmenų skaičiumi bei duomenimis apie sienos kirtimo laiką
(pastaroji informacija būtų renkama atsižvelgiant ir į
patirtį, susijusią su VIS), ir išsami būtinybės suteikti
prieigą teisėsaugos tikslais analizė. Komisija vertinimo
ataskaitas turėtų pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai.
Konkretus tikslas. Didinti tikrinimo kertant
sieną veiksmingumą – asmenims atvykstant ir išvykstant tikrinti
jų teises į leidžiamą buvimą, ir gerinti užsibuvimo rizikos
vertinimą.
Rodiklis. Duomenų tvarkymo trukmė
sienos perėjimo punktuose;
Sienos
perėjimo punktuose nustatytų užsibuvusių asmenų
skaičius.
Sistemos
prieinamumas.
Konkretus tikslas. Rinkti patikimą
informaciją, kad ES ir valstybės narės politinius sprendimus
dėl vizų ir migracijos galėtų priimti remdamosi išsamia
informacija.
Rodiklis. Perspėjimų
apie užsibuvusius asmenis skaičius pagal: asmenų, kuriems taikomas
vizos reikalavimas, ir asmenų, kuriems toks reikalavimas netaikomas,
kategorijas, sienos rūšį (sausumos / jūrų / oro),
valstybę narę ir kilmės ir (arba) pilietybės
šalį.
Konkretus tikslas. Nustatyti
neteisėtų imigrantų, pirmiausia užsibuvusių asmenų,
tapatybę ir jų buvimo vietą, be kita ko, valstybių
narių teritorijoje, ir užtikrinti daugiau galimybių juos
grąžinti.
Rodiklis. Perspėjimų,
kuriuos gavus sulaikomi užsibuvę asmenys, skaičius.
Konkretus tikslas. Apsaugoti pagrindines
trečiųjų šalių piliečių teises, visų pirma
užtikrinti jų asmens duomenų apsaugą ir teisę į
privatumą.
Rodiklis. Atvykimo ir
išvykimo įrašų klaidingų atitikčių skaičius.
Skundų,
kuriuos asmenys pateikia nacionalinėms duomenų apsaugos
institucijoms, skaičius.

1.5.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas
1.5.1.
Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai

Dėl
neteisėtos imigracijos į ES kyla sunkumų visoms valstybėms
narėms. Daugiausia yra užsibuvusių asmenų, kurie teisėtai
atvyko į Europos Sąjungą ir joje pasiliko po to, kai nustojo
galioti jų teisė būti ES. ES teisėje nustatyta, kad
trečiųjų šalių piliečiai paprastai turi teisę
atvykti trumpai pabūti, t. y. būti ne ilgiau kaip tris
mėnesius per šešių mėnesių laikotarpį.
AIS
bus priemonė, kuria naudojantis Europos Sąjungai bus teikiama
pagrindinė informacija apie į ES teritoriją atvykstančius
ir iš jos išvykstančius trečiųjų šalių piliečius.
Ši informacija būtina tvariai ir pagrįstai migracijos bei vizų sričių
politikai formuoti. Problemų kyla ne tik praktiškai taikant dabartinę
pasų antspaudavimo tvarką, bet ir siekiant informuoti asmenis apie
jų teises, pavyzdžiui, nustatyti tikslų leidžiamo buvimo Šengeno
erdvėje dienų skaičių, kai asmuo jau buvo atvykęs
keletą kartų ir kaskart pabūdavo keletą dienų. Be to,
jeigu duomenys registruojami tik pase, valstybėms narėms fiziškai
neįmanoma jais dalytis. Tai taip pat reiškia, kad tokių duomenų
nebūtų įmanoma gauti tais atvejais, kai kelionės
dokumentas, kuriame yra antspaudas, pakeičiamas ar prarandamas.
Naudojantis
AIS bus galima apskaičiuoti trečiųjų šalių
piliečių buvimo trukmę ir patikrinti, ar asmuo užsibuvo, be kita
ko, atliekant patikrinimus Šengeno teritorijoje. Šiuo metu kelionės
dokumento antspaudavimas, nurodant atvykimo ir išvykimo datas, yra
vienintelė priemonė, kuria naudojasi sienos apsaugos pareigūnai
ir imigracijos tarnybos. Trečiųjų šalių piliečių
buvimo Šengeno teritorijoje laikas apskaičiuojamas pagal antspaudus,
kurie, deja, dažnai sunkiai suprantami; jie gali būti neįskaitomi
arba suklastoti. Todėl pagal kelionės dokumentuose esančius
antspaudus tiksliai apskaičiuoti Šengeno erdvėje praleistą
laiką ilgai užtrunka ir yra sudėtinga.

1.5.2.
Papildoma ES dalyvavimo nauda

Nė
viena valstybė narė negali pati viena sukurti bendros, sąveikios
atvykimo ir išvykimo sistemos, nes visa veikla, susijusi su migracijos
srautų ir saugumo grėsmių valdymu, sutelkta srityje, kurioje
akivaizdžiai naudinga sutelkti ES biudžeto lėšas.
Panaikinus
vidaus sienų kontrolę, reikia imtis bendrų priemonių
siekiant veiksmingai kontroliuoti ir stebėti Sąjungos išorės
sienas. Kai kurioms valstybėms narėms tenka sunki našta dėl
jų ypatingos geografinės padėties ir Sąjungos išorės
sienų, kurias jos turi valdyti, ilgio. Trečiųjų šalių
piliečiams taikomos atvykimo ir tikrinimo sienos perėjimo punktuose
sąlygos suderintos pagal ES teisę. Kadangi asmenys į Šengeno
erdvę gali atvykti per vienos valstybės narės sienos
perėjimo punktą, kuriame naudojama nacionalinė atvykimo ir
išvykimo sistema, tačiau išvykti per sienos perėjimo punktą,
kuriame tokia sistema nenaudojama, valstybės narės negali pačios
imtis priemonių ir tai turėtų būti daroma ES lygmeniu.

1.5.3.
Panašios patirties išvados

Kuriant
antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) ir Vizų
informacinę sistemą (VIS), įgyta ši patirtis:
1)
siekiant apsisaugoti nuo sąnaudų viršijimo ir vėlavimo,
atsirandančių dėl besikeičiančių
reikalavimų, jokia nauja informacinė sistema laisvės, saugumo ir
teisingumo srityje, visų pirma, jeigu ji susijusi su didelės apimties
IT sistema, nebus pradėta kurti tol, kol bus galutinai priimtos
pagrindinės teisinės priemonės, kuriose nustatytas šių
sistemų tikslas, apimtis, funkcijos ir išsami techninė informacija;
2)
buvo sunku finansuoti nacionalinių sistemų kūrimą tose
valstybėse narėse, kurios nebuvo numačiusios atitinkamos veiklos
savo daugiametėse programose arba kurių su Išorės sienų
fondu susijusios programos buvo ne itin tikslios. Todėl siūloma šias
kūrimo išlaidas įtraukti į pasiūlymą.

1.5.4.
Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis
atitinkamomis priemonėmis

Šis
pasiūlymas turėtų būti laikomas nuolatinio Europos
Sąjungos integruoto sienų valdymo strategijos plėtojimo,
visų pirma Komunikato dėl pažangaus sienų valdymo[38], kartu su pasiūlymu
dėl Vidaus saugumo fondo[39],
dalimi, įtraukta į daugiametę finansinę programą. Prie
Komisijos pasiūlymo dėl agentūros pridėtoje
finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje[40] numatyta padengti dabartinių
IT sistemų (EURODAC, SIS II, VIS) sąnaudas, bet ne
būsimų sienų valdymo sistemų, kurių valdymas
teisinėmis priemonėmis agentūrai dar nepatikėtas,
sąnaudos. Todėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma
2014–2020 m. daugiametė finansinė programa, pasiūlymo[41] priedo 3 išlaidų
kategorijoje „Saugumas ir pilietybė“ numatyta skirti lėšų egzistuojančioms
IT sistemoms pagal skyrių „IT sistemos“ (822 mln. EUR) ir
būsimos sienų valdymo sistemoms pagal skyrių „Vidaus saugumas“
(1,1 mln. EUR iš 4,648 mln. EUR). Komisijos Vidaus reikalų generalinis
direktoratas atsakingas už laisvo judėjimo erdvės, kurioje asmenys
gali kirsti vidaus sienas be tikrinimo sienos perėjimo punktuose, o
išorės sienos kontroliuojamos ir valdomos bendrai ES lygmeniu,
sukūrimą. Sistemos sąveika su Vizų informacine
sistema yra tokia:
a)
vizų turėtojų atžvilgiu biometrinių duomenų atitikties
tikrinimo sistema taip pat bus naudojama atvykimo ir išvykimo atveju;
b)
atvykimo ir išvykimo sistema papildys VIS. VIS laikomi tik prašymai išduoti
vizą ir išduotos vizos, o AIS dar bus laikomi ir konkretūs vizų
turėtojų atvykimo ir išvykimo duomenys, susiję su išduotomis
vizomis.
c)
taip pat bus sąveika su RKP, nes registruotų keliautojų
atvykimas ir išvykimas bus registruojami AIS ir bus stebima jų leidžiamo
buvimo Šengeno erdvėje trukmė. Be AIS nebūtų galima
įgyvendinti visiškai automatizuotos registruotų keliautojų
sienų kirtimo sistemos. Be to, nėra rizikos, kad ši iniciatyva
dubliuosis su panašiomis kitų generalinių direktoratų
iniciatyvomis.

1.6.
Trukmė ir finansinis poveikis

¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
ribota
–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo MMMM
[MM DD] iki MMMM [MM DD]
–
¨ Finansinis poveikis nuo MMMM iki MMMM
x Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
neribota
–
2013–2015 m. parengiamasis etapas
(teisinės sistemos sukūrimas)
–
2015–2017 m. kūrimo etapas,
–
vėliau – visuotinis taikymas.

1.7.
Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[42]

x Komisijos vykdomas tiesioginis
centralizuotas valdymas
x Netiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant:
–
¨  vykdomosioms įstaigoms
–
x Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[43]
–
¨  nacionalinėms viešojo sektoriaus arba
viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms
–
¨  asmenims, atsakingiems už konkrečių
veiksmų vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V
antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės
akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsnyje
¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis
¨ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis
¨ Jungtinis valdymas
kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)
Jei nurodomas daugiau
kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio
punkto pastabų skiltyje.
Pastabos
Europos
Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis
nustatoma išorės sienų ir vizų finansinės paramos
2014–2020 m. priemonė, pasiūlymo (COM(2011) 750) 15 straipsnyje
numatyta finansuoti atvykimo ir išvykimo sistemos kūrimą. Remiantis
Finansinio reglamento 58 straipsnio 1 dalies c punktu ir 60 straipsniu
(netiesioginis centralizuotas valdymas) minėtos finansinės programos
įgyvendinimo užduotis atlikti bus pavesta IT agentūrai.
2015–2017 m.
laikotarpiu įgaliojimo susitarimu IT agentūrai bus pavesta vykdyti
visą kūrimo veiklą. Veikla apims visų projekto dalių,
t. y. centrinės sistemos, valstybių narių sistemų,
tinklų ir infrastruktūros valstybėse narėse,
kūrimą.
2017 m.,
kai vyks laikotarpio vidurio peržiūra, numatyta iš 513 mln. EUR likusias
lėšas perkelti į IT agentūros eilutę ir jas skirti
centrinės sistemos ir tinklo veiklos bei techninės priežiūros
sąnaudoms ir nacionalinėms programoms, kurių lėšomis
dengiamos nacionalinių sistemų veikimo bei techninės
priežiūros, įskaitant infrastruktūrą, sąnaudos (žr.
lentelę). Teisės akto finansinė pažyma bus atitinkamai
peržiūrėta 2016 m. pabaigoje.
 Skyriai || Administravimo būdas || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m.
 Kūrimas Centrinė sistema || Netiesioginis centralizuotas || X || X || X ||   ||   ||
 Kūrimas Valstybės narės || Netiesioginis centralizuotas || X || X || X ||   ||   ||
 Techninė priežiūra Centrinė sistema || Netiesioginis centralizuotas ||   ||   || X || X || X || X
 Techninė priežiūra Nacionalinės sistemos || Netiesioginis centralizuotas ||   ||   || X || X || X || X
 Tinklas (1) || Netiesioginis centralizuotas || X || X || X || X || X || X
 Infrastruktūra Valstybės narės || Netiesioginis centralizuotas || X || X || X || X || X || X
(1) Tinklo kūrimas 2015–2017 m.,
tinklo operacijos 2017–2020 m.

2.
VALDYMO PRIEMONĖS
2.1.
Stebėjimo ir atskaitomybės taisyklės

Nurodyti dažnumą
ir sąlygas.
AIS
stebėjimo ir vertinimo taisyklės numatytos pasiūlymo dėl
AIS 46 straipsnyje.
46
straipsnis   Stebėjimas ir vertinimas
1.
Agentūra užtikrina, kad būtų nustatytos
procedūros AIS sistemos veikimui stebėti pagal siekiamus
techninių rezultatų, sąnaudų veiksmingumo, saugumo ir
paslaugų kokybės rodiklius.
2.
Techninės priežiūros tikslais agentūra turi
prieigą prie būtinos informacijos, susijusios su AIS atliekamomis
duomenų tvarkymo operacijomis.
3.
Praėjus dvejiems metams nuo AIS veikimo pradžios ir
vėliau kas dvejus metus, agentūra teikia Europos Parlamentui, Tarybai
ir Komisijai AIS techninio veikimo, įskaitant jos saugumą,
ataskaitą.
4.
Praėjus dvejiems metams nuo AIS veikimo pradžios, o
vėliau kas ketverius metus, Komisija pateikia bendrąjį AIS
įvertinimą. Jame apsvarstomi tikslų įgyvendinimo rezultatai
ir įvertinamas nuolatinis sistemos loginio pagrindo tinkamumas, reglamento
taikymas, AIS saugumas ir bet koks poveikis būsimoms operacijoms. Komisija
vertinimo ataskaitą perduoda Europos Parlamentui ir Tarybai.
5.
Per pirmąjį vertinimą, atsižvelgiant į
AIS veikimą ir VIS įgyvendinimo rezultatus, konkrečiai
nagrinėjama, kaip atvykimo ir išvykimo sistema būtų galima
pasinaudoti kovojant su teroristiniais nusikaltimais ir sunkiais
baudžiamaisiais nusikaltimais, ir nagrinėjamas prieigos prie sistemoje
laikomos informacijos teisės suteikimo teisėsaugos tikslais klausimas
ir tai, kokiomis sąlygomis tokia teisė galėtų būti
suteikta, ar reikia keisti duomenų saugojimo laikotarpį ir ar
prieigos prie informacijos teisė turi būti suteikta
trečiųjų šalių institucijoms.
6.
Valstybės narės pateikia agentūrai ir
Komisijai informaciją, kuri būtina 3 ir 4 dalyse nurodytoms
ataskaitoms parengti, vadovaudamosi kiekybiniais rodikliais, kuriuos iš anksto
nustato Komisija ir (arba) agentūra.
7.
Agentūra pateikia Komisijai informaciją, kuri
būtina 4 dalyje nurodytiems bendriesiems vertinimams parengti.

2.2.
Valdymo ir kontrolės sistema
2.2.1.
Nustatyta rizika

1)
Sistemos techninių komponentų kūrimo sunkumai
Valstybių
narių nacionalinės IT sistemos techniškai skirtingos. Be to, dėl
vietos aplinkybių (sienos perėjimo punkte turima erdvė,
keliautojų srautai ir kt.) gali skirtis sienų kontrolės
procesai. AIS turi būti integruota į nacionalinę IT
struktūrą ir nacionalinius sienų kontrolės procesus. Be to,
nacionalinių sistemos komponentų kūrimas turi būti visiškai
suderinami su centrinio lygmens reikalavimais. Šioje srityje yra dviejų
rūšių rizika:
a)
rizika, kad dėl nepakankamo koordinavimo centriniu ir nacionaliniu
lygmenimis skirtingos valstybės narės nevienodai įgyvendins
techninius ir teisinius AIS aspektus;
b)
rizika, kad ši būsima sistema bus naudojama nenuosekliai, priklausomai nuo
to, kaip valstybės narės įtrauks AIS į jau naudojamus
sienų kontrolės procesus.
2)
Sistemos kūrimo laiku sunkumai
Atsižvelgiant
į VIS ir SIS II kūrimo metu įgytą patirtį, galima
nuspėti, kad svarbiausias sėkmingo AIS įgyvendinimo veiksnys bus
tai, ar išorės rangovas laiku sukurs sistemą. IT agentūra, kuri
yra didelės apimties IT sistemų kūrimo ir valdymo kompetencijos
centras, taip pat atsakys už sutarčių, visų pirma subrangos
sutarčių dėl sistemos kūrimo, sudarymą ir
valdymą. Naudojantis išorės rangovo paslaugomis galimi keli rizikos
veiksniai:
a)
visų pirma, rizika, kad rangovas nesugebės skirti projektui
pakankamai išteklių arba kad jis suprojektuos ir sukurs sistemą, kuri
nebus naujoviška;
b)
rizika, kad rangovas, siekdamas sumažinti sąnaudas, nevisapusiškai taikys
administracines priemones ir metodus, naudotinus vykdant didelės apimties
IT projektus;
c)
galiausiai dabartinės ekonominės krizės aplinkybėmis
negalima visiškai paneigti rizikos, kad dėl su šiuo projektu
nesusijusių priežasčių rangovui gali kilti finansinių
sunkumų.

2.2.2.
Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai)

1)
Agentūra turi tapti didelės apimties IT sistemų kūrimo ir
valdymo srities kompetencijos centru. Jai turėtų būti
patikėta sukurti sistemos centrinę dalį, įskaitant
valstybių narių vienodas sąsajas, ir užtikrinti jų
veikimą. Tai padės išvengti daugelio sunkumų, su kuriais
Komisija susidūrė kurdama SIS II ir VIS.
Kūrimo
etapu (2015–2017 m.) Komisija prisiims visą atsakomybę, nes
projektas bus kuriamas laikantis netiesioginio centralizuoto valdymo principo. Agentūra
bus atsakinga už techninį ir finansinį valdymą, visų pirma
už sutarčių sudarymą ir valdymą. Pagal įgaliojimo
susitarimą centrinės dalies sąnaudos bus dengiamos
viešųjų pirkimų, o nacionalinės sąnaudos –
dotacijų lėšomis. Pagal Įgyvendinimo taisyklių 40
straipsnį Komisija sudarys susitarimą, kuriame bus nustatyta išsami
lėšų valdymo bei kontrolės ir Komisijos finansinių
interesų apsaugos tvarka. Į tokį susitarimą bus
įtrauktos 40 straipsnio 2 dalyje nustatytos nuostatos. Taip Komisija
galės valdyti 2.2.1 skirsnyje nurodytą riziką.
Atliekant
laikotarpio vidurio peržiūrą (kuri numatyta 2017 m., kai bus
atliekamas Vidaus saugumo fondo vertinimas (Horizontaliojo reglamento 15
straipsnis), valdymo būdas bus persvarstytas.
2)
Siekiant išvengti vėlavimo nacionaliniu lygmeniu, numatomas visų
suinteresuotųjų subjektų veiksmingas valdymas. Reglamento
projekte Komisija pasiūlė, kad iš valstybių narių
ekspertų sudaryta patariamoji grupė teiktų agentūrai su AIS
ir RKP susijusias praktines žinias. Patariamoji grupė reguliariai rinksis
į posėdžius dėl sistemos įgyvendinimo, dalysis sukaupta
patirtimi ir patars agentūros valdybai. Be to, Komisija ketina
rekomenduoti valstybėms narėms sukurti nacionalinę projekto
infrastruktūrą ir (arba) projekto grupę, kurios darbo sritis
būtų techninis ir su veikla susijęs kūrimas, įskaitant
patikimą ryšių infrastruktūrą, kurioje būtų
vienas bendras ryšių palaikymo punktas.

2.3.
Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos
priemonės

Nurodyti dabartines
arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones.
Reglamento
(ES) Nr. 1077/2011 35 straipsnyje išvardytos tokios kovos su
sukčiavimu priemonės:
1.       Siekiant kovoti su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta
veikla, taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1073/1999.
2.       Agentūra prisijungia prie Tarpinstitucinio susitarimo dėl
Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus
tyrimų ir nedelsdama nustato visiems agentūros darbuotojams
taikytinas reikiamas nuostatas.
3.       Finansavimo sprendimuose, įgyvendinimo susitarimuose ir kituose su
jais susijusiuose dokumentuose aiškiai nustatoma, kad Audito Rūmai ir OLAF
prireikus gali atlikti agentūros finansavimo gavėjų ir už
finansavimo paskirstymą atsakingų subjektų patikrinimus vietoje.
Remdamasi
šia nuostata 2012 m. birželio 28 d. Europos didelės apimties IT
sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų
valdymo agentūros valdyba priėmė sprendimą dėl vidaus
tyrimų, susijusių su sukčiavimo, korupcijos ir neteisėtos
veiklos, kenkiančios Sąjungos interesams, prevencija, tvarkos ir
sąlygų.
Vidaus
reikalų GD šiuo metu taip pat rengia sukčiavimo prevencijos ir nustatymo
strategiją.

3.
NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
3.1.
Atitinkama (-os) daugiametės finansinės
programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė
(-ės)

Sudarius
įgaliojimo susitarimą agentūrai bus patikėta užduotis savo
vietos finansinių sistemų lygmeniu sukurti tinkamas priemones,
siekiant užtikrinti veiksmingą su AIS susijusių sąnaudų
stebėjimą, tolesnius veiksmus ir ataskaitų dėl jų
teikimą, kaip nustatyta naujo Finansinio reglamento 60 straipsnyje.
Ji imsis tinkamų
priemonių, kad galėtų pateikti ataskaitą, kokia
bebūtų galutinė biudžeto nomenklatūra.
·      Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės
Daugiametės finansinės programos
išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Aprašymas………………………...……….] || DA / NDA ([44])   || ELPA šalių[45]   || šalių kandidačių[46]   || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą
   || [XX.YY.YY.YY]   || DA/ || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE
·      Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės
Daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti
eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis   || Įnašas
 Numeris [Išlaidų kategorija…………………………………..] || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą
 3 || [18.02.CC] Vidaus saugumo fondas. Sienos || DA/ || NE || NE || TAIP || NE

3.2.
Numatomas poveikis išlaidoms
3.2.1.
Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė

mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 3 || Saugumas ir pilietybė
 Vidaus reikalų GD ||   ||   || 2015 metai || 2016 metai || 2017[47] metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || Kiti metai || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Biudžeto eilutės numeris – 18.02.CC || Įsipareigojimai || (1) || 122,566 || 30,142 || 119,477 || 80,272 || 80,272 || 80,271 ||   || 513,000
 Mokėjimai || (2) || 61,283 || 82,382 || 92,677 || 83,993 || 80,271 || 80,271 || 32,122 || 513,000
 Biudžeto eilutės numeris || Įsipareigojimai || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Administracinio pobūdžio asignavimai,  finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[48]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Biudžeto eilutės numeris ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO asignavimų Vidaus reikalų GD || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 122,566 || 30,142 || 119,477 || 80,272 || 80,272 || 80,271 ||   || 513,000
 Mokėjimai || =2+2a +3 || 61,283 || 82,382 || 92,677 || 83,993 || 80,271 || 80,271 || 32,122 || 513,000
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos <….> IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Jei pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį
kelioms išlaidų kategorijoms:
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–4 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS (Orientacinė suma) || Įsipareigojimai || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 || „Administracinės išlaidos“
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || Kiti metai || IŠ VISO
 VIDAUS REIKALŲ GD ||   ||   ||   ||
  Žmogiškieji ištekliai || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,190 || 0,190 || 0,190 || 0,191 || 0,191 ||   || 1,715
  Kitos administracinės išlaidos || 0,201 || 0,201 || 0,201 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 ||   || 1,602
 IŠ VISO VIDAUS REIKALŲ GD || Asignavimai || 0,455 || 0,455 || 0,455 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,391 || 0,391 ||   || 3,317
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų || 0,455 || 0,455 || 0,455 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,391 || 0,391 ||   || 3,317
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || Kiti metai || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 0,455 || 0,455 || 123,021 || 30,533 || 119,867 || 80,662 || 80,662 || 80,662 ||   || 516,317
 Mokėjimai || 0,455 || 0,455 || 61,738 || 82,773 || 93,067 || 84,383 || 80,662 || 80,662 || 32,122 || 516,317
Žmogiškųjų
išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus
priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir
prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD
gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą
ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.

3.2.2.
Numatomas poveikis veiklos asignavimams

–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
veiklos asignavimai nenaudojami
–
x Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
veiklos asignavimai naudojami taip:
Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
 Nurodyti tikslus ir rezultatus   ò ||   ||   || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || IŠ VISO ||
 ||
 Rezultato rūšis[49]   || Vidutinės išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų ||
 1 KONKRETUS TIKSLAS[50] Sistemos kūrimas (Centrinė ir nacionalinė)   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultatas || 1 || 122,566 || 1 || 30,142 || 1 || 43,143 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 195,851 ||
 1 konkretaus tikslo tarpinė suma[51]   ||   || 122,566   ||   || 30,142 ||   || 43,143   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 195,851   ||
 2 KONKRETUS TIKSLAS ... Sistemos kūrimas (Centrinė ir nacionalinė)   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultatas ||   ||   ||   ||   || 1  || 76,334 ||  1 ||  80,271 || 1 ||  80,272 ||  1 ||  80,272   || 1 || 317,149 ||
 2 konkretaus tikslo tarpinė suma[52]   ||   ||   ||   ||   ||   || 76,334 ||   ||  80,271 ||   ||  80,272 ||   ||  80,272 ||   || 317,149 ||
 IŠ VISO IŠLAIDŲ || 1 || 122,566 ||  1 || 30,142 || 2 || 119,477 || 1 || 80,271 || 1 || 80,272 || 1 || 80,272 || 2 || 513,000 ||

3.2.3.
Numatomas poveikis administracinio pobūdžio
asignavimams
3.2.3.1.
Suvestinė

–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
administraciniai asignavimai nenaudojami
–
x Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
administraciniai asignavimai naudojami taip:
mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
   || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || IŠ VISO
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,190 || 0,190 || 0,190 || 0,191 || 0,191 || 1,715
 Kitos administracinės išlaidos || 0,201 || 0,201 || 0,201 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 1,602
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 0,455 || 0,455 || 0,455 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,391 || 0,391 || 3,317
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[53]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO || 0,455 || 0,455 || 0,455 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,391 || 0,391 || 3,317

3.2.3.2.
 Numatomi
žmogiškųjų išteklių poreikiai

–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
žmogiškieji ištekliai nenaudojami
–
x Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
žmogiškieji ištekliai naudojami taip:
Sąmatą nurodyti visos darbo dienos
ekvivalento vienetais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu)
   || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai
 ·        Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai)
 XX 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 2 || 2 || 2 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5
 XX 01 01 02 (Delegacijos) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ·        Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalentas – FTE)[54] ·
 XX 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[55]   || būstinėje[56]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 delegacijose ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, INT, SNE — netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO || 2 || 2 || 2 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5
XX yra
atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
Žmogiškųjų
išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus
priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir
prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD
gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo
procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
Vykdytinų
užduočių aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || 2 etatai 2013–2015 m. pereinamuoju laikotarpiu. 1 administratoriaus etatas teisinėms deryboms, užduočių koordinavimui su agentūra ir įgaliojimo susitarimo priežiūrai. 0,5 administratorius etato finansinės veiklos priežiūrai ir sienos kontrolės bei techninių klausimų ekspertinėms žinioms. 0,5 padėjėjo etato administracinei ir finansinei veiklai. 1,5 etato 2016–2020 m. kūrimo laikotarpiui. 1 administratoriaus etatas įgaliojimo susitarimo pažangos stebėjimui (ataskaitos, parengiamieji komitologijos darbai, funkcinių ir techninių specifikacijų tvirtinimas, finansinės veiklos priežiūra ir agentūros koordinavimo darbai), taip pat sienos kontrolės ir techninių klausimų ekspertinės žinios. 0,5 padėjėjo etato administracinei ir finansinei veiklai.
 Išorės personalas || 0

3.2.4.
Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine
programa

–
x Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka
dabartinę ir artimiausią daugiametę finansinę
programą.
–
¨  Atsižvelgiant į pasiūlymą
(iniciatyvą), reikės pakeisti daugiametės finansinės
programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą
Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir
nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.
–
¨  Įgyvendinant pasiūlymą
(iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti
daugiametę finansinę programą[57]
Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti
atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.

3.2.5.
Trečiųjų šalių įnašai

–
x Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro
su trečiosiomis šalimis finansavimo
–
¨ Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatyta
Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
   || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || … atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || Iš viso
 Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
Numatomas poveikis įplaukoms

–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio
poveikio įplaukoms
–
x Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį
poveikį:
–
¨         nuosaviems ištekliams
–
x        įvairioms įplaukoms
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Biudžeto įplaukų eilutė || Asignavimai, skirti einamųjų metų biudžetui || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[58]
 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || Kiti metai
 6313 straipsnis…………. ||   || 3 729 || 5 013 || 5 639 || 5 111 || 4 884 || 4 884 || 1 954
Įvairių
asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų
eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas poveikis.
18.02.CC VSF. Sienos
Nurodyti poveikio
įplaukoms apskaičiavimo metodą.
Biudžetas
apima įnašus, kuriuos moka šalys, susijusios su Šengeno acquis ir
EURODAC priemonių įgyvendinimu, taikymu bei plėtojimu, kaip
nustatyta atitinkamuose susitarimuose. Pateikti apskaičiavimai yra tik orientacinio
pobūdžio ir yra pagrįsti naujausiais Šengeno acquis
įgyvendinimui skirtų įplaukų iš dabar įnašus į
Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą (įvykdyti
įsipareigojimai) mokančių valstybių (Islandija, Norvegija
ir Šveicarija) skaičiavimais – atitinkamų finansinių metų
metinė suma, paskaičiuota atsižvelgiant į valstybės
bendrąjį vidaus produktą atsižvelgiant į šalies bendrą
vidaus produktą, palyginus su visų dalyvaujančių šalių
bendru vidaus produktu. Apskaičiavimai pagrįsti Eurostato 2012 m.
birželio mėn. skaičiais, kurie gali gerokai skirtis priklausomai nuo
dalyvaujančių valstybių ekonominės padėties
[1]               COM(2008) 69 galutinis. Prie komunikato pridėtas
Poveikio vertinimas (SEC(2008) 153).
[2]               Atvira ir saugi Europa piliečių labui ir saugumui, OL C
115, 2010 5 4, p. 1.
[3]               Dok. EUCO 23/11.
[4]               COM(2011) 680 galutinis.
[5]               OL L 105, 2006 4 13.
[6]               Bulgarija, Estija, Ispanija,
Kipras, Latvija, Lenkija, Lietuva, Malta, Portugalija, Rumunija, Slovakija,
Suomija ir Vengrija.
[7]               http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/population/data/database.
Į šį skaičių įtraukti užsibuvę asmenys ir
neteisėtai atvykę asmenys, taip pat prie sienos bei Šengeno
teritorijoje sulaikyti asmenys.
[8]               OL L 286,
2011 11 1.
[9]               SEC(2008) 153.
[10]             SWD(2013) 47.
[11]             Jeigu teisėkūros institucija priims
pasiūlymą, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma
išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė
(COM(2011) 750 galutinis), ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma
2014–2020 m. daugiametė finansinė programa, pasiūlymą
(COM(2011) 398), taip jeigu pakaks išteklių, atsižvelgiant į
atitinkamos biudžeto eilutės viršutinę išlaidų ribą.
[12]             OL L 176, 1999 7 10, p. 36.
[13]             OL L 53, 2008 2 27, p. 52.
[14]             OL L 160, 2011 6 18, p. 19.
[15]             OL C , , p.
.
[16]             OL C , , p.
.
[17]             OL C , , p.
.
[18]             COM(2008) 69 galutinis.
[19]             OL L 158, 2004 4 30, p. 77.
[20]             OL L 286, 2011 11 1, p. 1.
[21]             OL L 281, 1995 11 23, p. 31.
[22]             OL L 8, 2001 1 12, p. 1.
[23]             OL L 55, 2011 2 28, p. 13.
[24]             OL L 131, 2000 6 1, p. 43.
[25]             OL L 64, 2002 3 7, p. 20.
[26]             OL L 176, 1999 7 10, p. 36.
[27]             OL L 176, 1999 7 10, p. 31.
[28]             OL L 53, 2008 2 27, p. 52.
[29]             OL L 53, 2008 2 27, p. 1.
[30]             OL L 160, 2011 6 18, p. 21.
[31]             OL L 160, 2011 6 18, p. 19.
[32]             OL L 243, 2009 9 15, p. 1.
[33]             OL L 286, 2011 11 1, p. 1.
[34]             OL L 349, 2004 11 25, p. 1.
[35]             VGV – veikla grind˛iamas valdymas, VGB – veikla grind˛iamas biud˛eto sudarymas.
[36]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies
a arba b punkte.
[37]             Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos
reglamento, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma išorės
sienų ir vizų finansinės paramos priemonė (COM(2011) 750).
[38]             Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „Pažangus
sienų valdymas. Galimybės ir perspektyvos“ (COM (2011) 680
galutinis).
[39]             Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos
reglamento, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma išorės
sienų ir vizų finansinės paramos priemonė (COM(2011) 750).
[40]             COM(2010) 93, 2010 3 19.
[41]             COM(2011) 398, 2011 6 29.
[42]             Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į
Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[43]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje.
[44]             DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA –
nediferencijuotieji asignavimai.
[45]             ELPA – Europos laisvosios
prekybos asociacija.
[46]             Šalių kandidačių ir, kai taikoma,
Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.
[47]             Sąnaudų įvairovę (visų pirma
dideles 2015–2017 m. sąnaudas) galima paaiškinti taip: kūrimo
laikotarpio pradžioje (2015 m.) bus prisiimti kūrimo įsipareigojimai
(vienkartinės sąnaudos, apimančios trejų metų
aparatinės įrangos, programinės įrangos ir rangovų
sąnaudas). Kūrimo laikotarpio pabaigoje (2017 m.) bus prisiimti
būtini veiklos įsipareigojimai. Aparatinės ir programinės
įrangos administravimo sąnaudos priklauso nuo laikotarpio.
[48]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) priemonių įgyvendinimui (buvusios
BA eilutės), netiesioginiams moksliniams tyrimams, tiesioginiams
moksliniams tyrimams remti.
[49]             Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz.,
finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir
kt.).
[50]             Kaip apibūdinta 1.4.2. skirsnyje „Konkretus (-ūs)
tikslas (-ai)“.
[51]             Į šią sumą įtraukta centrinio lygmens
kūrimo darbams būtina tinklo infrastruktūra, reikiama
aparatinė įranga ir programinės įrangos licencijos ir
sąnaudos, kurias patirs išorės rangovas kurdamas centrinę
sistemą. Į nacionalinio lygmens kūrimo darbus įtrauktos
sąnaudos, reikiamos aparatinės įrangos ir programinės
įrangos licencijoms, ir išorės rangovo vykdytinų kūrimo
darbų sąnaudos.
[52]             Ši suma apima sąnaudas, būtinas, kad
centrinė sistema veiktų, visų pirma tinklo veikimui, išorės
rangovo vykdomai centrinės sistemos techninei priežiūrai ir
būtinoms aparatinės įrangos bei programinės įrangos
licencijoms reikalingas sąnaudas. Nacionalinės veiklos atžvilgiu tai
apima būtinas sąnaudas, skirtas nacionalinių sistemų
veikimui, visų pirma konkrečioms aparatinės įrangos ir
programinės įrangos licencijoms, incidentų valdymui ir
būtiniems išorės rangovams reikalingas sąnaudas.
[53]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[54]             CA – sutartininkas („Contract Agent“); INT – per agentūrą
įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos
ekspertas („Jeune Expert en Délégation“); LA – vietinis darbuotojas („Local
Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“).
[55]             Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės
personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA
eilučių).
[56]             Būtina struktūriniams fondams, Europos
žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos
žuvininkystės fondui (EŽF).
[57]             ˇr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.
[58]             Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus
mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros
sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų.