Svarbus teisinis pranešimas

|

52008PC0159

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos sprendimas dėl Europos kūrybiškumo ir naujovių metų (2009 m.)  /* KOM/2008/0159 galutinis - COD 2008/0064 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 2008.3.28KOM(2008) 159 galutinis2008/0064 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMASdėl Europos kūrybiškumo ir naujovių metų (2009 m.)(PATEIKTA KOMISIJOS)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASEuropos kūrybiškumo ir naujovių metai (2009 m.)1. ĮžANGAEuropa privalo stiprinti kūrybiškumo ir naujovių potencialą tiek dėl socialinių, tiek dėl ekonominių priežasčių. Europos Vadovų Taryba ne kartą pripažino svarbų naujovių vaidmenį stiprinant Europos gebėjimą tinkamai spręsti globalizacijos keliamus uždavinius ir naudotis jos teikiamomis galimybėmis. Pavyzdžiui, 2006 m. gruodžio mėn. ji pažymėjo, kad „Europai būtinas strateginis požiūris, kurio būtų laikomasi kuriant inovacijoms palankią aplinką, kurioje žinios būtų paverčiamos naujoviškais produktais ir paslaugomis.“[1] Šiuolaikinėje ekonomikoje, kurioje pabrėžiama geresnio žinių panaudojimo ir spartaus naujovių diegimo teikiama papildoma nauda, būtina plėtoti visų gyventojų kūrybinius gebėjimus. Visų pirma reikia ugdyti įgūdžius ir gebėjimus, padedančius į pokyčius žvelgti kaip į galimybes ir įgyvendinti naujas idėjas, skatinančias naujoves ir aktyvų dalyvavimą daugiakultūrėje ir žiniomis grįstoje visuomenėje.Inovacinis pajėgumas yra glaudžiai susijęs su kūrybiškumu – kultūriniais ir visuomeniniais įgūdžiais ir vertybėmis pagrįsta asmens savybe. Kad būtų visapusiškai išnaudota kūrybiškumo teikiama nauda, būtina jį ugdyti visuose gyventojų sluoksniuose. 2007 m. kovo mėn. pristatydama „žinių trikampio“, kurį sudaro švietimas, moksliniai tyrimai ir naujovės, koncepciją[2] Europos Vadovų Taryba dar kartą pabrėžė švietimo ir mokymo, kaip lemiamų veiksnių stiprinant kūrybiškumą, naujoves ir konkurencingumą, vaidmenį.Darbo programa „Švietimas ir mokymas 2010“[3] ir Bendrijos veiksmų programos mokymosi visą gyvenimą, jaunimo politikos bei kitose susijusiose srityse (kaip antai kultūra) teikia galimybę Europos mastu keistis patirtimi ir gilinti suinteresuotųjų šalių žinias apie kūrybiškumo skatinimą ir inovacinio potencialo didinimą. 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijoje dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų[4] pateikiami orientaciniai metmenys, apimantys aštuonis svarbiausius bendruosius gebėjimus (apibūdinamus kaip „žinių, įgūdžių ir požiūrių visuma“), susijusius su įvairiausiais švietimo ir mokymo skirtingais gyvenimo etapais aspektais. Šie gebėjimai (pavyzdžiui, matematiniai ir pagrindiniai gebėjimai mokslo ir technologijų srityse, skaitmeninis raštingumas, mokėjimas mokytis, socialiniai ir pilietiniai gebėjimai, iniciatyva ir verslumas, kultūrinis sąmoningumas ir raiška) padeda stiprinti kūrybiškumo ir naujovių potencialą asmeniniu, tarpasmeniniu ir tarpkultūriniu lygiais.Europos metų paskelbimas yra veiksmingas būdas siekti iškeltų tikslų informuojant visuomenę, skleidžiant gerąją patirtį, skatinant mokslinius tyrimus, kūrybiškumą ir naujoves bei remiant politines diskusijas ir pokyčius. Derinant Bendrijos, šalies, regiono ir vietos lygmens veiksmus bei suteikiant dalyvavimo galimybę visoms suinteresuotosioms šalims, atsirastų informavimo ir sąmoningumo didinimo veiklos sinergija, o politiniuose debatuose dėmesį būtų galima sutelkti į konkretų klausimą.2009 m. tikslas – didinti kūrybiškumą ir stiprinti inovacinį pajėgumą kaip visiems aktualius svarbius gebėjimus. Tai atitinka Komisijos komunikatą „Įvairialypė ES naujovių strategija“, kuriame teigiama, kad „be švietimo, kaip esminės politikos, naujovės neturės tikro pagrindo. Švietimo sistema nuo ankstyvojo amžiaus turi ugdyti talentus ir kūrybiškumą.“[5] Todėl Mokymosi visą gyvenimą programa yra svarbi priemonė šiai iniciatyvai remti. Europos metų veikla bus papildoma ir kitų susijusių sričių (kaip antai įmonių, informacinės visuomenės, mokslinių tyrimų, sanglaudos, kaimo plėtros) politikos priemonėmis ir programomis.2. BENDROJI INFORMACIJAKūrybiškumas – tai savybė, pasireiškianti įvairiomis aplinkybėmis ir daugelyje sričių: nuo meno, dizaino, amatų iki mokslo išradimų ir verslumo, įskaitant socialinį verslumą. Toks daugialypiškumas rodo, kad kūrybiškumas ir naujovės gali būti grindžiami pačių įvairiausių sričių – tiek techninių, tiek netechninių – žiniomis. Naujovės – tai sėkmingas naujoviškų idėjų įgyvendinimas, o kūrybiškumas – būtina naujovių sąlyga. Atsirandant naujoms prekėms, paslaugoms, procesams, strategijoms ir organizacijoms žmonės privalo ieškoti naujų idėjų ir jų tarpusavio ryšių. Todėl gebėjimas spręsti problemas ir kūrybiškas mąstymas praverčia ne tik ekonominėje ir socialinėje, bet ir meninėje veikloje.Dviejų bendruomenių, kurių veiklai būdingas kūrybiškumas ir naujovės, – menininkų ir technologijų ir verslo bendruomenės – ryšiai dažnai būna gana menki. Svarbus Europos metų siekis – susieti šiuos du „pasaulius“, konkrečiais pavyzdžiais parodant, kokią naudą galima gauti bendromis jėgomis skatinant kūrybiškumą ir naujoves įvairiose srityse, kaip antai mokyklose, universitetuose, privačiose ir valstybinėse organizacijose.Svarbų, tačiau dažnai neišnaudojamą naujovių šaltinį galima rasti už organizacijos ribų – tai vartotojas. Vartotojo poreikiai gali būti atskaitos tašku plėtojant, tobulinant ir (arba) kuriant naujus, konkurencingesnius produktus ir paslaugas. Turėdami reikiamų žinių, vartotojai gali ne tik padėti formuoti naujovėms palankią rinką, bet ir spręsti nenumatytas problemas bei dalyvauti tobulinant pačius produktus ir paslaugas. Glaudžiai su vartotojais bendradarbiaujantys naujų technologijų gamintojai sėkmingai diegia naujoves – tai rodo, kad vartotojų dalyvavimas daro teigiamą poveikį.Gebėjimų ir naujovių ryšys – dinamiškas: žmonių požiūris, jų įgūdžiai ir žinios padeda plėtoti naujoves, o naujovės savo ruožtu formuoja naujų įgūdžių poreikį įmonės ar visuomenės lygiu. Tokio įgūdžių rinkinio, kuris užtikrintų sėkmingą naujovių plėtotę bet kokiomis aplinkybėmis, tiesiog nėra. Naujovių kūrimo ir diegimo procesuose dalyvauja vis daugiau šalių, vis dažniau šie procesai apima daug disciplinų ir yra skirti konkrečioms problemoms spręsti – dėl to dar labiau išauga bendrųjų įgūdžių, tokių kaip mokėjimas mokytis ir veiksmingas bendravimas, poreikis. Todėl labai svarbu pripažinti, kad gebėjimai yra „žinių, įgūdžių ir požiūrių visuma“, kaip numatyta Rekomendacijoje dėl bendrųjų gebėjimų. Požiūris į pokyčius gali būti ne mažiau svarbus nei oficiali kvalifikacija.Labai svarbūs kūrybiškumo ir inovacinio pajėgumo aspektai yra motyvacija ir iniciatyvumas. Ugdyti šias savybes reikia pradėti ankstyvoje vaikystėje. Kūrybiškumo ugdymas užima svarbią vietą ankstyvojo ugdymo planuose, tačiau tolesniuose švietimo etapuose jo reikšmė labai sumažėja. Todėl švietimo sistemoms tenka svarbus uždavinys – palaikyti vaikų ir jaunimo kūrybiškumo kibirkštėlę. Siūloma, pavyzdžiui, daugiau dėmesio skirti kūrybinėms disciplinoms, plėtoti naują požiūrį į mokymąsi ir skatinti įvairią užklasinę veiklą.Drauge nepaprastai svarbūs yra tarpkultūriniai ir tarpasmenininiai gebėjimai – jie padeda žmonėms veiksmingai ir konstruktyviai dalyvauti asmeninėje ir profesinėje veikloje – tai ypač aktualu šiuolaikinėje daugiakultūrėje visuomenėje. Pilietiniai gebėjimai, pagrįsti žiniomis apie socialines ir politines koncepcijas bei struktūras ir įsipareigojimu dalyvauti aktyviai ir demokratiškai, padeda žmonėms visapusiškai dalyvauti pilietiniame gyvenime. Todėl šie įgūdžiai ir žinios taip pat yra labai svarbūs didinant kūrybiškumą ir stiprinant inovacinį pajėgumą.Vis didėjanti reikmė ugdyti kūrybiškumo, naujovių ir kritinius įgūdžius reiškia, kad tradicinių tiesioginiais nurodymais ar medžiagos dėstymu pagrįstų mokymo metodų nebepakanka. Juos pakeičia mokymo modeliai, kuriuose daugiau dėmesio skiriama besimokančiam asmeniui ir aktyviam jo dalyvavimui mąstymo ir interpretavimo procese. Mokomasi drauge su kitais, įvairiais būdais keičiantis patirtimi ir įpročiais. Būtina sėkmingo mokymosi ir naujovių sąlyga – atvirumą ir kūrybiškumą skatinanti organizacijos kultūra.3. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS3.1. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisSu Europos Parlamento nariais ir valstybėmis narėmis buvo neformaliai diskutuojama apie galimybę skelbti Europos kūrybiškumo ir naujovių metus, remiantis dabartinėmis programomis. Iš esmės šiai iniciatyvai buvo pritarta, o vis didėjantis įvairių suinteresuotųjų šalių prašymų suteikti daugiau informacijos šiuo klausimu skaičius rodo, kad tokios veiklos poreikis yra išties didelis.3.2. Numatomas poveikisDarbo programa „Švietimas ir mokymas 2010“ duoda įvairių rezultatų: kas dvejus metus teikiamos bendradarbiavimo įvairiais švietimo ir mokymo klausimais ataskaitos ir rekomendacijos, taip pat nustatomi tam tikri principai ir neprivalomos priemonės, kaip antai neformaliojo ir savaiminio mokymosi pripažinimas ar orientavimas visą gyvenimą. Vis dėlto didelė dalis su šia programa susijusios veiklos ir rezultatų yra susiję tik su tos srities specialistais ir politikais ir nėra pakankamai pristatomi plačiajai visuomenei.Europos metais daugiausia dėmesio bus skiriama kūrybiškumo ir inovacinio pajėgumo plėtotei, todėl atsiras galimybė tinkamiausiais būdais viešinti šiuos rezultatus plačiajai visuomenei, remiantis Europos masto analizės ir politinių rekomendacijų išvadomis. Be to, suinteresuotosioms šalims, įskaitant Europos, nacionaliniu, regionų ar vietos lygiu veikiančias institucijas ir pilietinės visuomenės organizacijas, būtų suteikta galimybė daryti didesnį poveikį ir sulaukti didesnio pripažinimo už pastangas dalyvaujant Europos masto iniciatyvoje. Taigi Europos metų veikla padės sustiprinti pagal darbo programą „Švietimas ir mokymas 2010“ vykdomų veiksmų poveikį ir sukaupti pakankamus veiklos pajėgumus, susijusius su kūrybiškumo ir naujovių skatinimo įgūdžių plėtote. Taip pat bus remiamasi Europos kultūros dialogo metų (2008 m.) rezultatais, ypač pabrėžiant tarpasmeninių ir tarpkultūrinių įgūdžių svarbą ugdant kūrybiškumą ir inovacinį pajėgumą daugiakultūrėje aplinkoje.Todėl tikimasi, kad šių Europos metų poveikis bus ne mažiau reikšmingas nei ankstesnių tokio pobūdžio švietimo srities iniciatyvų (pavyzdžiui, Europos mokymosi visą gyvenimą metų (1996 m.) ar Europos švietimo per sportą metų (2004 m.)). Įgyvendinant Lisabonos strategiją daug dėmesio skiriama konkurencingumui, žinioms ir įgūdžiams, todėl tikėtina, kad susiklosčius tokioms aplinkybėms Europos metų veikla suinteresuotąsias šalis domins dar labiau.Vykdant veiklą kitose aktualiose srityse, kaip antai įmonių, žiniasklaidos, sanglaudos, kaimo plėtros, mokslinių tyrimų, tiesiogiai ar netiesiogiai prisidedama prie kūrybiškumo skatinimo ir inovacinio pajėgumo stiprinimo. Komisija pasitelks šią veiklą Europos metų veiklos poveikiui padidinti.4. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI4.1. Siūlomų veiksmų ir priemonių santraukaBendras Europos metų tikslas – skatinti visuotinį kūrybiškumą, kuris taptų naujovių varikliu ir svarbiu asmeninių, profesinių, verslumo ir socialinių gebėjimų ugdymo veiksniu mokantis visą gyvenimą.Vadovaujantis mokymosi visą gyvenimą koncepcija, kaip numatyta 2002 m. birželio 27 d. Tarybos rezoliucijoje dėl mokymosi visą gyvenimą[6], kūrybiškumo ir inovacinio pajėgumo stiprinimo veikla bus vykdoma visuose mokymosi visą gyvenimą etapuose: pradedant ankstyvuoju ugdymu, privalomuoju ir vėlesniu švietimu ir mokymu, baigiant profesiniu gyvenimu ir laikotarpiu išėjus į pensiją. Ši veikla bus remiama visose – formaliojo, neformaliojo ir savaiminio – mokymosi sistemose.Kaip ir kitų Europos metų atveju, bus pasitelkiamos tokios priemonės, kaip informavimo ir rėmimo kampanijos, Europos, šalies, regiono ar vietos masto renginiai ir iniciatyvos, kuriomis bus siekiama viešinti ir skleisti informaciją apie šios srities gerąją patirtį. Europos metų veikla bus vykdoma remiantis Bendrijos programomis, visų pirma 2007–2013 m. mokymosi visą gyvenimą programa[7] ir 2007–2013 m. kultūros programa[8], taip pat kitomis programomis ir iniciatyvomis, grindžiamomis atskirų priemonių prioritetais, nustatytais laikotarpiui iki 2009 m. imtinai[9]. Šie prioritetai apims atskiriems sektoriams nustatytus tikslus: skatinti ir stiprinti kūrybiškumą ir naujoves, plėtoti naujoviškus pedagoginės veiklos būdus, į mokymo planus įtraukiant kūrybinius darbelius ir mokslą, remti „žinių trikampio“ plėtotę prie universitetų steigiant mokymosi centrus, kurie būtų varomoji regiono plėtros jėga, remti naujovių plėtotę ir perdavimą pasitelkiant profesinį rengimą, pasitelkus suaugusiųjų švietimą skatinti suaugusiųjų asmeninę saviraišką, didinant jų žinias apie skirtingas kultūras ir ugdant kūrybinius gebėjimus, taip pat skleisti ir naudoti rezultatus visose mokymosi visą gyvenimą grandinės dalyse, komunikacinėje veikloje ir renginiuose.Siekiant užtikrinti, kad Europos metų veikla atitiktų konkrečios valstybės narės poreikius ir padėtį ir kad Europos lygmens patirtis teiktų didžiausios galimos naudos, valstybės narės kviečiamos paskirti nacionalinį koordinatorių, kuris būtų atsakingas už šalies dalyvavimą Europos kūrybiškumo ir naujovių metų veikloje, jei nacionalinis Lisabonos proceso koordinatorius negalėtų deramai imtis šio vaidmens. Europos masto veiklą koordinuos iš nacionalinių koordinatorių atstovų sudaryta iniciatyvinė grupė.4.2. Teisinis pagrindasŠios iniciatyvos pagrindas – EB sutarties 149 ir 150 straipsniai. Paprastai šie du straipsniai yra susiejami, laikantis jau daugiau kaip dešimtmetį daugelyje Bendrijos teisės tekstų (įskaitant minimus konstatuojamosiose dalyse) minimo mokymosi visą gyvenimą principo.4.3. Subsidiarumo principasPasiūlymas parengtas laikantis subsidiarumo principo, kaip ir dabartinė Mokymosi visą gyvenimą programa, kuri bus svarbi Europos metų veiklos įgyvendinimo priemonė. Kaip ir šios programos atveju, vien tik valstybių narių veiklos nepakanka, kad būtų visiškai pasiekti pasiūlymo tikslai – vykdant tik nacionalinio masto veiklą būtų prarandama potenciali nauda, kuri būtų gaunama valstybėms narės keičiantis patirtimi Europos mastu ir siekiant tobulinti bendruosius gebėjimus kūrybiškumo ir naujovių srityje.Pasiūlymo tikslų derėtų siekti Bendrijos veiksmais, nes paprastai Europos metų veikla yra skirta bendriems visos Europos uždaviniams spręsti – derinant informacijos viešinimo ir politinių diskusijų skatinimo veiklą sukaupiama pakankamai pajėgumų konkrečioms problemoms išspręsti.4.4. Proporcingumo principasSiūlomi veiksmai yra nesudėtingi, grindžiami dabartinėmis programomis ir didesniu dėmesiu su Europos metais susijusiai komunikacinei veiklai. Įgyvendinimo administracijoms netaikomi jokie neproporcingi apribojimai.4.5. Priemonės pasirinkimasEuropos Parlamento ir Tarybos sprendimas yra tinkamiausia priemonė, užtikrinanti visapusišką teisės aktų leidėjo dalyvavimą vykdant Europos metų veiklą.5. POVEIKIS BIUDžETUIPapildomo finansavimo Europos metų veiklai nereikia. Mokymosi visą gyvenimą ir kitose susijusiose programose yra numatyta galimybė kasmet ar kas kelerius metus iš naujo nustatyti prioritetus, o finansinė marža yra pakankama, kad būtų galima vykdyti visuomenės informavimo kampanijas, kurių mastas panašus į ankstesnių Europos metų veiklos mastą. Administraciniai ištekliai, kurių reikia Europos metų veiklai įgyvendinti, gali būti finansuojami iš dabartinio administravimui skirto biudžeto.2008/0064 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMASdėl Europos kūrybiškumo ir naujovių metų (2009 m.)Tekstas svarbus EEEEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 149 ir 150 straipsnius,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[10],atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[11],atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[12],laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[13],kadangi:(1) Europa turi didinti kūrybiškumo ir naujovių potencialą tiek dėl socialinių, tiek dėl ekonominių priežasčių, kad galėtų tinkamai reaguoti į žinių visuomenės keliamus uždavinius: inovacinis pajėgumas yra glaudžiai susijęs su tokiomis asmens savybėmis, kaip kūrybiškumas, ir norint visapusiškai išnaudoti jo potencialą, jis turi būti plėtojamas visose gyventojų grupėse. Todėl būtina laikytis mokymosi visą gyvenimą principo.(2) Švietimo ir mokymo sistemos turėtų tinkamai ir visais lygmenimis užtikrinti bendrųjų gebėjimų, padedančių plėtoti kūrybiškumą ir naujoves, ugdymą, kad kiekvienas žmogus sugebėtų priimti naujoviškus ir savitus sprendimus, susijusius su privačia, profesine ir socialine veikla.(3) 2000 m. kovo 23–24 d. Lisabonos Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad Europos metmenyse turėtų būti nustatyti nauji pagrindiniai įgūdžiai, kurie taptų pagrindine Europos atsako į globalizaciją ir perėjimą prie žiniomis grįstos ekonomikos priemone, bei pabrėžė, kad svarbiausias Europos turtas yra žmonės.(4) Komisijos komunikate „Paversti Europos visą gyvenimą trunkančio mokymosi erdvę realybe“ ir 2002 m. birželio 27 d. Tarybos rezoliucijoje dėl mokymosi visą gyvenimą[14] nuspręsta „naujus pagrindinius įgūdžius“ laikyti prioritetu, be to, buvo pabrėžta, kad būtina mokytis visą gyvenimą – nuo ikimokyklinio iki pensijinio amžiaus.(5) 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijoje dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų[15] nurodyti tokie gebėjimai, kaip matematiniai ir pagrindiniai gebėjimai mokslo ir technologijų srityse, mokėjimas mokytis, skaitmeninis raštingumas, iniciatyva ir verslumas, kultūrinis sąmoningumas ir raiška bei socialiniai ir pilietiniai gebėjimai.(6) 2007 m. kovo 8–9 d. susitikime Europos Vadovų Taryba pabrėžė, kad švietimui ir mokymui, kurie yra būtinos sąlygos geram žinių trikampio (švietimas, moksliniai tyrimai, naujovės) veikimui, tenka svarbus vaidmuo skatinant ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą. Ji paragino ypač daug dėmesio skirti mažųjų ir vidutinių įmonių (įskaitant veikiančias kultūros ir kūrybiniame sektoriuje) potencialo didinimui, atsižvelgiant į jų vaidmenį spartinant augimą, darbo vietų kūrimą ir naujovių procesą.(7) Europos kūrybiškumo ir naujovių metų paskelbimas yra veiksmingas būdas spręsti Europai kylančius uždavinius informuojant visuomenę, skleidžiant informaciją apie gerąją patirtį, skatinant mokslinius tyrimus ir politines diskusijas. Sudarydama sąlygas šiuos uždavinius spręsti vienu metu Europos, šalies, regiono ar vietos lygiu, Europa galėtų pasiekti didesnės sinergijos ir sukaupti didesnę kritinę masę nei tuo atveju, kai skirtingų lygių pastangos nebūtų vienijamos.(8) Kūrybiškumo ir inovacinio pajėgumo didinimo, skatinant mokymąsi visą gyvenimą, veikla yra vienas iš šiuo metu vykdomų programų (visų pirma Mokymosi visą gyvenimą programos[16]) tikslų, todėl šių Europos metų veikla galėtų būti vykdoma pasitelkiant šią programą ir jos išteklių maržą, skiriamą kasmet ar kas kelerius metus nustatomiems naujiems finansavimo prioritetams finansuoti. Kūrybiškumo ir inovacinio pajėgumo didinimo ir Europos metų veiklą galima papildyti ir paremti kitų susijusių sričių (kaip antai įmonių, sanglaudos, kaimo plėtros, mokslinių tyrimų, informacinės visuomenės) politikos priemonėmis ir programomis.(9) Kadangi šio sprendimo tikslų valstybės narės negali tinkamai pasiekti, ir juos galima geriau pasiekti Bendrijos lygiu, Bendrija gali priimti priemones laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo.(10) Laikantis minėtame straipsnyje nustatyto proporcingumo principo, šiame sprendime nenumatoma nieko, kas nėra būtina šiems tikslams pasiekti,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisDalykas2009 m. skelbiami „Europos kūrybiškumo ir naujovių metais“.2 straipsnisTikslai1. Bendras Europos metų tikslas – remti valstybių narių pastangas per mokymąsi visą gyvenimą skatinti kūrybiškumą, kuris taptų naujovių varikliu ir svarbiu asmeninių, profesinių, verslumo ir socialinių gebėjimų plėtojimo ir visų visuomenės narių gerovės puoselėjimo veiksniu.2. Konkretus Europos kūrybiškumo ir naujovių metų tikslas yra susijęs inter alia su toliau nurodytais veiksmais, padedančiais stiprinti kūrybiškumą ir inovacinį pajėgumą:a) formuoti naujovėms, lankstumui ir gebėjimui prisitaikyti sparčiai kintančiame pasaulyje palankią aplinką ir kūrybiškai valdyti įvairovę. Taip pat reikėtų atsižvelgti į visų formų naujoves, įskaitant socialines ir verslumo naujoves;b) žadinti estetinį jautrumą, emocinį vystymąsi, neverbalinį mąstymą ir intuiciją bei skatinti kiekvieno vaiko kūrybingumą nuo ankstyvos vaikystės, įskaitant ikimokyklinį ugdymą;c) skleisti informaciją apie kūrybiškumo, naujovių ir verslumo reikšmę asmens vystymuisi, ekonomikos augimui bei užimtumui; skatinti žmonių, visų pirma jaunimo, verslumu pagrįstą mąstymą;d) remti švietimą apskritai ir siekti išugdyti puikius matematikos, sisteminius ir technologinius įgūdžius, kurie užtikrintų technologinių naujovių plėtrą;e) skatinti atvirą požiūrį į pokyčius, kūrybiškumą ir gebėjimą spręsti problemas, prisidedančius prie naujovių, kurias galima pritaikyti tiek profesinėje, tiek socialinėje veikloje, plėtros;f) pasitelkiant formalųjį švietimą teikti kuo daugiau saviraiškos galimybių (visų pirma tuo laikotarpiu, kai formuojasi paauglio asmenybė) ir mažinti šių galimybių skirtumus, taip siekiant sudaryti vienodas asmeninio vystymosi sąlygas;g) didinti žmonių informuotumą apie kūrybiškumą, žinias ir lankstumą kaip svarbius veiklos aspektus, užtikrinančius sėkmę ir pasitenkinimą gyvenimu šioje sparčių technologinių pokyčių ir visuotinės integracijos eroje; suteikti žmonėms daugiau karjeros galimybių tose srityse, kuriose svarbus kūrybiškumas ir inovacinis potencialas;h) skatinti glaudesnius meno, verslo, mokyklų ir universitetų ryšius;i) pasitelkus neformaliojo ir savaiminio mokymosi veiklą, ugdyti jaunimo kūrybiškumą ir inovacinį potencialą;j) raginti darbo rinkoje nedalyvaujančius asmenis plėtoti kūrybos potencialą dėl asmeninio pasitenkinimo, o darbo ieškančius asmenis – dėl galimybės padidinti savo patrauklumą darbo rinkoje;k) remti dizainą kaip naujoves skatinančią kūrybinę veiklą, ugdyti naujovių ir dizaino vadybos įgūdžius, drauge užtikrinant intelektinės nuosavybės teisių laikymąsi;l) daugiau dėmesio skirti atviram požiūriui į kultūrų įvairovę siekiant aktyvesnio kultūrų bendravimo bei tarpusavio praturtinimo meno srityje;m) plėtoti privačių ir valstybinių organizacijų kūrybiškumą ir inovacinį pajėgumą pasitelkiant mokymą ir skatinti organizacijas geriau išnaudoti ne tik pavienių asmenų, darbuotojų, bet ir klientų ar vartotojų kūrybinius pajėgumus.3 straipsnisPriemonių turinysSiekiant 2 straipsnyje išdėstytų tikslų bus imamasi toliau nurodytos Europos, nacionalinio, regiono ar vietos lygio veiklos, susijusios su Europos kūrybiškumo ir naujovių metų tikslais ir tema:a) konferencijos, renginiai ir iniciatyvos, skirtos diskusijoms apie kūrybiškumo ir inovacinio pajėgumo svarbą skatinti ir informacijai apie tai skleisti;b) informavimo ir rėmimo kampanijos svarbiausioms idėjoms skleisti;c) gerosios patirties pavyzdžių nustatymas ir informacijos apie kūrybiškumo ir inovacinio pajėgumo skatinimą sklaida;d) Bendrijos ir nacionalinio lygmens apklausos ir tyrimai.Be Bendrijos pagal 6 straipsnį bendrai finansuojamos veiklos, Komisija arba valstybės narės gali imtis kitų veiksmų, padedančių siekti Europos metų tikslų, ir suteikti teisę naudoti Europos metų pavadinimą vykdant šiuos veiksmus, jei jie iš tiesų padeda siekti 2 straipsnyje nustatytų tikslų.4 straipsnisBendradarbiavimas su valstybėmis narėmisKiekviena valstybė narė skiria nacionalinį koordinatorių, atsakingą už šalies dalyvavimą Europos kūrybiškumo ir naujovių metų veikloje, jei nacionalinis Lisabonos proceso koordinatorius negali deramai imtis šio vaidmens. Koordinatorius užtikrina su Europos kūrybiškumo ir naujovių metais susijusių veiksmų koordinavimą nacionaliniu lygmeniu.5 straipsnisKoordinavimas Europos lygmeniuSiekdama koordinuoti Europos kūrybiškumo ir naujovių metų veiklos įgyvendinimą Europos lygiu ir keistis informacija apie šios veiklos įgyvendinimą nacionaliniu lygiu, Komisija šaukia nacionalinių koordinatorių posėdžius.6 straipsnisFinansavimasNeatimant galimybės remti Europos metų veiklą pagal kitų susijusių sričių (kaip antai įmonių, sanglaudos, mokslinių tyrimų ir informacinės visuomenės) programas ir politikos priemones, bendras Europos lygmens su Europos metais susijusios veiklos finansavimas skiriamas atsižvelgiant į šiuo metu įgyvendinamų švietimo ir mokymo programų, visų pirma Mokymosi visą gyvenimą programos, prioritetus ir taisykles.7 straipsnisĮsigaliojimasŠis sprendimas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .8 straipsnisŠis sprendimas skirtas valstybėms narėms.Priimta Briuselyje […]Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas[…] […] [1] Pirmininkaujančios valstybės narės išvados – Briuselis, 2006 m. gruodžio 14–15 d., 28 dalis.[2] Pirmininkaujančios valstybės narės išvados – Briuselis, 2007 m. kovo 8–9 d.[3] „Švietimas ir mokymas 2010 – būtina imtis skubių reformų siekiant užtikrinti Lisabonos strategijos sėkmę“– 2004 m. vasario 26 d. bendra Tarybos ir Komisijos ataskaita. Taip pat žr. Išsamią tolesnės veiklos siekiant švietimo ir mokymo sistemų tikslų Europoje darbo programą, OL C 142, 2002 6 14, p. 1.[4] Rekomendacija 2006/962/EB, OL L 394, 2006 12 30, p. 10.[5] COM(2006) 502 galutinis.[6] OL C 163, 2002 7 9, p. 1.[7] 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1720/2006/EB (OL L 327, 2006 11 24, p. 45): http://ec.europa.eu/education/programmes/llp/index_en.html.[8] 2006 m. gruodžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1855/2006/EB (OL L 372, 2006 12 27, p. 22).[9] http://ec.europa.eu/education/programmes/llp/call08/prior_en.pdf.[10] OL C , , p. .[11] OL C , , p. .[12] OL C , , p. .[13] OL C , , p. .[14] OL C 163, 2002 7 9, p. 1.[15] Rekomendacija 2006/962/EB, OL L 394, 2006 12 30, p. 10.[16] 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1720/2006/EB (OL L 327, 2006 11 24, p. 45).


Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0280

Pasiūlymas Tarybos ir Komisijos sprendimas dėl Bendrijos pozicijos Stabilizacijos ir asociacijos komitete dėl perėjimo į antrąjį Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos asociacijos etapą, remiantis Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo 5 straipsniu  /* KOM/2009/0280 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 7.10.2009KOM(2009) 280 galutinisPasiūlymasTARYBOS IR KOMISIJOS SPRENDIMASdėl Bendrijos pozicijos Stabilizacijos ir asociacijos komitete dėl perėjimo į antrąjį Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos asociacijos etapą, remiantis Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo 5 straipsniuAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. ĮžANGAStabilizacijos ir asociacijos susitarimas (SAS), kuriuo įsteigiama Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos asociacija, įsigaliojo 2004 m. balandžio 1 d.SAS 5 straipsnio 1 dalyje sakoma, kad „asociacija visiškai įgyvendinama per daugiausia dešimties metų pereinamąjį laikotarpį, kuris yra padalytas į du etapus“. Šio padalijimo į etapus tikslas – palaipsniui įgyvendinti Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo nuostatas.To paties straipsnio 3 dalyje nustatoma, kad „praėjus ketveriems metams po šio Susitarimo įsigaliojimo, Stabilizacijos ir asociacijos taryba įvertina padarytą pažangą bei priima sprendimą dėl antrojo etapo bei jo trukmės, taip pat dėl to, ar reikia keisti antrąjį etapą reglamentuojančių nuostatų turinį“.2008 m. vasario mėn., gavusi Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos vyriausybės raštą, kuriame ji informavo Komisiją apie pasirengimą pradėti pasiruošimą perėjimui į antrąjį etapą, Komisija pradėjo vertinti, kokią pažangą šalis padarė šioje srityje.Komisija paprašė, kad Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija pateiktų naujausią informaciją apie sritis, kurioms antrajame etape taikomos konkrečios SAS nuostatos, t. y. įsisteigimo, paslaugų teikimo ir einamųjų mokėjimų ir kapitalo judėjimo srityje.2. ĮSIPAREIGOJIMų įGYVENDINIMAS PAGAL PIRMąJį SAS ETAPąKomisija, išanalizavusi šalies atsakymus, padarė išvadą, kad šalis yra pasiruošusi vykdyti įsipareigojimus, susijusius su perėjimu į antrąjį etapą. 2008 m. pažangos ataskaitoje[1] Komisija pažymėjo, kad „šalis atitinka visus įsipareigojimus, numatytus pagal SAS V antraštinės dalies (Darbuotojų judėjimas, įsisteigimas, paslaugų teikimas, kapitalas) įgyvendinimo pirmąjį etapą“.3. ĮSIPAREIGOJIMAI PAGAL ANTRąJį SAS ETAPąNorint pereiti į antrąjį asociacijos etapą, reikia įvykdyti tokias sąlygas:Įsisteigimas-  Remiantis SAS 48 straipsnio 5 dalies c punktu , Stabilizacijos ir asociacijos taryba:-  svarsto galimybę teisę įsigyti ir naudotis nekilnojamojo turto nuosavybės teisėmis išplėsti Bendrijos bendrovių padaliniams ten, kur šios teisės būtinos vykdyti ūkinę veiklą, kuriai jos yra įkurtos.Remiantis šiuo straipsniu, abi Šalys aptaria klausimą dėl teisių, kurios pirmajame etape galioja tik Bendrijos bendrovių pavaldžiosioms bendrovėms, taikymo išplėtimo Bendrijos bendrovių padaliniams.Nežiūrint to, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija jau ėmėsi keleto žingsnių liberalizuoti savo nekilnojamojo turto rinką. Bendrijos bendrovė jau gali laisvai įsigyti butų ir gyvenamųjų pastatų nuosavybės teises per savo padalinius, kadangi priimti šie įstatymai:-  Įstatymas, kuriuo iš dalies keičiamas Įstatymas dėl nuosavybės teisės ir kitų daiktinių teisių (įsigaliojo 2008 m. liepos mėn., Valstybės oficialusis leidinys Nr. 92/08); jame išdėstytos nuostatos, kuriomis užtikrinama, kad Bendrijos fiziniams ir juridiniams asmenims, kaip ir šalies piliečiams, suteikiamos lygios nuosavybės teisės į nekilnojamąjį turtą, įskaitant žemę statyboms, ir teisės į ilgalaikę žemės ūkio paskirties žemės nuomą;-  Įstatymas dėl žemės statyboms (įsigaliojo 2008 m. liepos mėn., Valstybės oficialusis leidinys Nr. 82/08); jame toliau paaiškinamos teisės ir įsipareigojimai, susiję su žeme statyboms.Bendrijos bendrovėms, norinčioms įgyti nuosavybės teisę į žemę statyboms, reikia išankstinio leidimo ir tebegalioja apribojimai dėl žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo.-  Remiantis SAS 54 straipsniu , Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija:-  gali įvesti arba toliau taikyti priemones, kuriomis nukrypstama nuo SAS skyriaus dėl įsisteigimo nuostatų, susijusių su Bendrijos bendrovių ir tam tikrų pramonės šakų nacionalinių subjektų įsisteigimu, tik gavus Stabilizacijos ir asociacijos tarybos leidimą bei laikantis jos nustatytų sąlygų.Šios priemonės yra pagrįstos ir reikalingos padėčiai ištaisyti ir nebetaikomos praėjus daugiausia dvejiems metams po pirmojo etapo pabaigos.54 straipsnis taikomas pramonės šakoms, kurios yra pertvarkomos (arba kuriose yra atsiradę didelių sunkumų), kurioms gresia panaikinimas (arba gerokas sumažėti bendra rinkos dalis) arba jos yra naujos pramonės šakos šalyje.Nors pirmojo asociacijos etapo metu Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija gali šias priemones taikyti negavusi Stabilizacijos ir asociacijos tarybos leidimo, ji šia galimybe nepasinaudojo.Paslaugų teikimas-  Remiantis SAS 55 straipsniu , Stabilizacijos ir asociacijos taryba:-  įsipareigoja antrajame etape imtis reikiamų priemonių palaipsniui įgyvendinti šio straipsnio 1 dalies nuostatas, kuriose pagal SAS numatyta palaipsniui sudaryti paslaugų teikimo galimybes Bendrijos arba Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos bendrovėms arba nacionaliniams subjektams, įsisteigusiems kitoje Šalyje nei ta, kurios asmeniui skirtos paslaugos.55 straipsnio 2 dalyje nurodyta, kad vykstant pirmiau minėtoje dalyje nurodytam liberalizavimo procesui, Šalys leidžia laikiną judėjimą paslaugas teikiantiems fiziniams asmenims arba fiziniams asmenims, kuriuos paslaugų teikėjas yra įdarbinęs kaip pagrindinį personalą (kaip apibrėžta 53 straipsnyje). Tai apima fizinius asmenis, kurie atstovauja Bendrijos arba Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos bendrovei arba nacionaliniam subjektui ir nori laikinai atvykti susitarti dėl paslaugų pardavimo arba dėl sutarčių parduoti paslaugas minėto paslaugų teikėjo vardu sudarymo, kai minėtieji atstovai patys nedalyvaus tiesiogiai parduodant paslaugas plačiajai visuomenei arba patys jų neteiks.Prieš imantis minėtųjų priemonių, bus atsižvelgiama į Šalių padarytą pažangą derinant savo įstatymus. Stabilizacijos ir asociacijos taryba vėliau gali diskutuoti dėl konkrečių šių priemonių taikymo detalių, priklausomai nuo šalies padarytos pažangos šioje srityje.Remiantis SAS 55 straipsnio 3 dalimi, susitarimo Šalys toliau turėtų peržiūrėti ir paprastinti reikalavimus ir procedūras dėl paslaugų teikimo jų teritorijoje.Einamieji mokėjimai ir kapitalo judėjimas-  Remiantis SAS 59 straipsnio 2 dalimi , Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija:-  užtikrina laisvą kapitalo, susijusio su portfelinių investicijų ir su trumpesnio nei vienerių metų laikotarpio finansinėmis paskolomis bei kreditais, judėjimą.Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija jau patvirtino, kad prasidėjus antrajam etapui minėtosios nuostatos bus įgyvendintos šiais teisės aktais:-  Įstatymu dėl operacijų užsienio valiuta (Valstybės oficialusis leidinys Nr. 34/2001; 49/2001 ir 103/2001, paskutiniai įstatymo pakeitimai įsigaliojo 2008 m. liepos mėn., Valstybės oficialusis leidinys Nr. 81). Šio įstatymo 59 straipsnyje (pereinamojo laikotarpio nuostatos) aiškiai nustatoma, kad „pasibaigus Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo pirmajam etapui“ „nustoja galioti“ rezidentų portfelinėms investicijoms į vertybinius popierius taikomi apribojimai;-  panaikinus Sprendimą dėl nerezidentų atliekamų vertybinių popierių operacijų būdų ir sąlygų (panaikinta 2007 m. gruodžio mėn., Valstybės oficialusis leidinys Nr. 159/07), kuriuo šalis užtikrino portfelinių investicijų liberalizavimą, išskyrus kelis apribojimus rezidentams, kurie bus automatiškai panaikinti perėjus į antrąjį etapą (kaip numatyta Įstatymo dėl operacijų užsienio valiuta 59 straipsnyje, žr. pirmiau).-  Remiantis SAS 60 straipsniu , Stabilizacijos ir asociacijos taryba:-  svarsto būdus, kurie padėtų užtikrinti visapusišką Bendrijos taisyklių dėl kapitalo judėjimo taikymą.Pagal šį straipsnį abi Šalys aptaria, kaip toliau laipsniškai derinti Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos teisės aktus su acquis kapitalo judėjimo srityje, siekiant juos visiškai suderinti.Pagal šią nuostatą, Stabilizacijos ir asociacijos taryba antrajame etape galėtų aptarti klausimą dėl galimybės Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos rezidentams atidaryti ir turėti banko sąskaitas užsienyje. Dabartiniais šalies teisės aktais šiuo klausimu numatyti tam tikri apribojimai. Praktiškai tai galėtų sukliudyti šalies rezidentams vykdyti portfelines investicijas ES valstybėse narėse, nepaisant, kad ši teisė jiems suteikta SAS 59 straipsnio 2 dalimi.Laipsniškas įstatymų derinimas-  Remiantis SAS 68 straipsniu , Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija stengiasi užtikrinti, kad jos įstatymai būtų palaipsniui suderinti su Bendrijos teisės aktais. Pirmajame etape šis laipsniškas suderinimas pirmiausia turėtų vykti acquis vidaus rinkos srityje bei „kitose su prekyba susijusiose srityse“.Tačiau Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos vykdomas laipsniškas teisės aktų derinimas su ES acquis , jau pirmajame etape apėmė visas sritis, panašiai, kaip ir visose kitose šalyse kandidatėse, įskaitant tas šalis, kuriose derinimas buvo numatytas tik antrajame etape. Todėl laipsniškas derinimo procesas bus tęsiamas ir toliau.PasiūlymasTARYBOS IR KOMISIJOS SPRENDIMASdėl Bendrijos pozicijos Stabilizacijos ir asociacijos komitete dėl perėjimo į antrąjį Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos asociacijos etapą, remiantis Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo 5 straipsniuEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,atsižvelgdamos į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 310 straipsnį kartu su jos 300 straipsnio 2 dalies antruoju papunkčiu,atsižvelgdamos į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 101 straipsnio antrąją pastraipą,atsižvelgdamos į Komisijos pasiūlymą,kadangi:(1) Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos stabilizacijos ir asociacijos susitarimas įsigaliojo 2004 m. balandžio 1 d.(2) Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo 5 straipsnyje nurodytas daugiausia dešimties metų pereinamasis laikotarpis, kuris yra padalytas į du etapus.(3) Pirmasis etapas prasidėjo 2004 m. balandžio 1 d., kai įsigaliojo Stabilizacijos ir asociacijos susitarimas.(4) Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo 5 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad praėjus ketveriems metams po šio Susitarimo įsigaliojimo, Stabilizacijos ir asociacijos taryba įvertina padarytą pažangą bei priima sprendimą dėl perėjimo į antrąjį etapą bei jo trukmės, taip pat dėl to, ar reikia keisti antrąjį etapą reglamentuojančių nuostatų turinį.(5) Šalys pasiryžusios įvykdyti perėjimo į antrąjį asociacijos etapą įsipareigojimus.(6) Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija imasi priemonių, kurių reikia užtikrinti, kad laikomasi visų perėjimo į antrąjį etapą įsipareigojimų,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:Vienintelis straipsnisPriede pateikiamas Stabilizacijos ir asociacijos tarybos sprendimo projektas dėl perėjimo į antrąjį asociacijos etapą, kurį turi priimti Bendrija Stabilizacijos ir asociacijos taryboje, įsteigtoje pagal Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą.Priimta BriuselyjeTarybos vardu Komisijos varduPirmininkas PirmininkasPRIEDASStabilizacijos ir asociacijos tarybos sprendimo projektas Nr. …/092009 m. ... ... d.dėl perėjimo į antrąjį Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos asociacijos etapą, remiantis Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo 5 straipsniuSTABILIZACIJOS IR ASOCIACIJOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą, ypač į 5 straipsnio 3 dalį,kadangi:1.  Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo 5 straipsnio 1 dalyje numatytas daugiausia dešimties metų pereinamasis laikotarpis, kuris yra padalytas į du etapus.2.  Pirmasis etapas prasidėjo 2004 m. balandžio 1 d., kai įsigaliojo Stabilizacijos ir asociacijos susitarimas.3.  Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo 5 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad Stabilizacijos ir asociacijos taryba įvertina padarytą pažangą bei priima sprendimą dėl perėjimo į antrąjį etapą bei jo trukmės, taip pat dėl to, ar reikia keisti antrąjį etapą reglamentuojančių nuostatų turinį.4.  Šalys pasiryžusios įvykdyti perėjimo į antrąjį asociacijos etapą įsipareigojimus.5.  Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija imasi priemonių, kurių reikia užtikrinti, kad laikomasi visų perėjimo į antrąjį etapą įsipareigojimų,NUSPRENDĖ:1 straipsnisPerėjimas į Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo antrąjį etapą, nurodytą 5 straipsnio 3 dalyje, įsigalioja.2 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja tą dieną, kai jį priima Stabilizacijos ir asociacijos taryba.Priimta Briuselyje 2009 m. .. ..Stabilizacijos ir asociacijos tarybos varduPirmininkas[1] SEC (2008) 2695 galutinis, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija. 2008 m. pažangos ataskaita, 2008 m. lapkričio 5 d., Briuselis.


                             EUROPOS
                             KOMISIJA

                                                       Briuselis, 2014 03 05
                                                       COM(2014) 117 final

                                                       2014/0064 (CNS)

                                          Pasiūlymas

                                  TARYBOS SPRENDIMAS

     kuriuo Portugalijai leidžiama taikyti lengvatinį akcizo tarifą autonominiame Madeiros
      regione pagamintam ir vietoje suvartojamam romui ir likeriams ir autonominiame
       Azorų salų regione pagamintiems ir vietoje suvartojamiems likeriams ir spiritams

LT                                                                                LT
 ---pagebreak---                                    AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

     1.        PASIŪLYMO APLINKYBĖS
     Pagal 2009 m. lapkričio 10 d. Tarybos sprendimą 2009/831/EB1, priimtą remiantis EB
     sutarties 299 straipsnio 2 dalimi, Portugalijai leista iki 2013 m. gruodžio 31 d. taikyti
     lengvatinį akcizo tarifą autonominiame Madeiros regione pagamintam ir vietoje
     suvartojamam romui ir likeriams ir autonominiame Azorų salų regione pagamintiems ir
     vietoje suvartojamiems likeriams ir spiritams. To sprendimo 2 straipsniu nustatyta, kad minėta
     nukrypti leidžianti nuostata taikoma tik konkretiems produktams. Portugalija gali tiems
     produktams taikyti akcizo tarifą, mažesnį už visą alkoholiui taikomą tarifą, nustatytą Tarybos
     direktyvos 92/84/EEB2 3 straipsnyje, ir mažesnį už šioje direktyvoje alkoholiui nustatytą
     minimalų akcizo tarifą, tačiau ne daugiau kaip 75 % mažesnį už standartinį nacionalinį
     alkoholiui taikomą akcizo tarifą.
     Sprendime 2009/831/EB nurodytos konkrečių priemonių priėmimo priežastys: žemės ūkio
     valdų mažas dydis, susiskaidymas ir maža mechanizacija. Be to, į salas įvežant tam tikras
     žaliavas ir pakavimo medžiagas, kurios negaminamos vietoje, susidaro papildomos sąnaudos,
     nesusidarančios įvežant tik galutinį produktą. Dėl įrangos įvežimo ir įrengimo tuose
     atokiuose, izoliuotuose regionuose papildomos sąnaudos dar labiau padidėja. Galiausiai,
     susiję gamintojai taip pat padengia papildomas išlaidas, kurias paprastai patiria vietos
     ekonomika, visų pirma didesnes darbo ir energijos sąnaudas.
     Nustatant 75 % lengvatinį tarifą nenumatoma nieko, kas nėra būtina siekiant kompensuoti
     papildomas sąnaudas, kurias dėl minėtų konkrečių Madeiros ir Azorų salų, kaip SESV 349
     straipsnyje nurodytų atokiausių regionų, ypatumų patiria ūkinės veiklos vykdytojai.
     Kadangi nustatant mokesčių lengvatą nenumatyta nieko, kas nėra būtina siekiant kompensuoti
     papildomas sąnaudas, ir kadangi susijęs kiekis yra nedidelis, priemone nepažeidžiamas
     Bendrijos teisinės tvarkos vientisumas ir nuoseklumas. Be to, mokesčių lengvata taikoma tik
     susijusiuose regionuose vartojamiems produktams.
     Portugalijos valdžios institucijos paprašė pratęsti leidimą taikyti lengvatinį akcizo tarifą
     autonominiame Madeiros regione pagamintam ir vietoje suvartojamam romui ir likeriams ir
     autonominiame Azorų salų regione pagamintiems ir vietoje suvartojamiems likeriams ir
     spiritams iki 2020 m. gruodžio 31 d. Pratęsimas turi būti patvirtintas Tarybos sprendimu,
     priimamu pagal SESV 349 straipsnį, ir Komisijos sprendimu dėl valstybės pagalbos. Tarybos
     sprendimu, priimamu pagal SESV 349 straipsnį, nedaromas poveikis Komisijos sprendimui
     dėl šios priemonės galiojimo pratęsimo pagal valstybės pagalbos taisykles.

     2.        NUKRYPTI LEIDŽIANČIOS NUOSTATOS PROPORCINGUMAS
     Remiantis SESV 110 straipsniu, jokia valstybė narė tiesiogiai ar netiesiogiai neapmokestina
     kitų valstybių narių gaminių jokiais savo vidaus mokesčiais, didesniais už tuos, kuriais ji
     tiesiogiai ar netiesiogiai apmokestina panašius vietinius gaminius. Be to, jokia valstybė narė

     1
              2009 m. lapkričio 10 d. Tarybos sprendimas, leidžiantis Portugalijai taikyti lengvatinį akcizo tarifą
              autonominiame Madeiros regione pagamintam ir vietoje suvartojamam romui ir likeriams ir
              autonominiame Azorų salų regione pagamintiems ir vietoje suvartojamiems likeriams ir spiritams (OL
              L 297, 2009 11 13, p. 9).
     2
              1992 m. spalio 19 d. Tarybos direktyva 92/84/EEB dėl alkoholiui ir alkoholiniams gėrimams taikomų
     akcizo tarifų suderinimo (OL L 316, 1992 10 31, p. 29).

LT                                                         2                                                          LT
 ---pagebreak---      neapmokestina kitų valstybių narių gaminių tokio pobūdžio vidaus mokesčiais, kurie suteiktų
     netiesioginę apsaugą kitiems gaminiams.
     Tačiau Taryba, remdamasi SESV 349 straipsniu, gali leisti valstybėms narėms, kuriose yra
     atokiausių regionų, nukrypti nuo SESV 110 straipsnio nuostatų, kad būtų atsižvelgiama į tų
     regionų socialinės ir ekonominės struktūros padėtį, kurią apsunkina kiti veiksniai, dėl kurių
     labai ribojama tų regionų plėtra. Tokia nukrypti leidžiančia nuostata negali būti pažeidžiamas
     Sąjungos teisinės tvarkos, taip pat vidaus rinkos ir bendros politikos krypčių, pvz., SESV 113
     straipsniu grindžiamos bendros mokesčių politikos, vientisumas ir nuoseklumas. Todėl tokios
     nukrypti leidžiančios nuostatos turi išlikti proporcingos, t. y. neviršyti to, kas būtina
     problemoms, kylančioms dėl nepalankių pagrindinių sąlygų, trukdančių tų regionų
     ekonominei plėtrai, išspręsti, ir per daug neiškraipyti konkurencijos bendrojoje rinkoje.
     Vadinasi, bet kokia nuostata, kuria leidžiama nukrypti nuo SESV 110 straipsnio, turėtų
     apsiriboti visišku arba daliniu nuostolių, kuriuos dėl didesnių sąnaudų patiria minėtų regionų
     gamintojai, atlyginimu.
     Ataskaitose, kurias Portugalija pateikė pagal Tarybos sprendimo 2009/831/EB 4 straipsnį,
     pateikti papildomų sąnaudų ir akcizo lengvatų 2011 m. skaičiavimai:

     Madeira
        •   Likeriai (70 cl buteliuose, 20º alkoholio tūrio)
            Papildomos sąnaudos: 1,21 EUR
            Akcizo lengvata: 1,06 EUR

        •   Romas (70 cl buteliuose, 40º alkoholio tūrio)
            Papildomos sąnaudos: 2,20 EUR
            Akcizo lengvata: 2,12 EUR

     Azorų salos
        •   Likeriai (70 cl buteliuose, 20º alkoholio tūrio)
            Papildomos sąnaudos: 1,17 EUR
            Akcizo lengvata: 1,08 EUR

        •   Spiritai (100 cl buteliuose, 40º alkoholio tūrio)
            Papildomos sąnaudos: 3,31 EUR
            Akcizo lengvata: 3,09 EUR
     Šaltinis: Tarybos sprendimo 2009/831/EB 4 straipsnyje nurodytos ataskaitos

     Reikėtų paminėti, kad skaičiuojant minėtas papildomas sąnaudas neatsižvelgta į tam tikrus
     veiksnius, kuriuos sunku išreikšti kiekybiškai. Vis dėlto, galima patvirtinti, kad nustatant
     75 % standartinių akcizų lengvatas nenumatoma nieko, kas nėra būtina siekiant kompensuoti

LT                                                   3                                                LT
 ---pagebreak---      papildomas sąnaudas, kurias dėl minėtų konkrečių Madeiros ir Azorų salų, kaip atokiausių
     regionų, ypatumų patiria ūkinės veiklos vykdytojai.
     Ataskaitose taip pat pateikti šių gaminių rinkos dalies vietos rinkose duomenys 2004–
     2010 m.:

     Madeira – romas ir likeriai kartu (pagal alkoholio tūrį)

     Metai                        2004 m. 2005 m. 2006 m. 2007 m. 2008 m. 2009 m. 2010 m.

     Vietos produkcijos dalis      15,86 %   20,19 %     23,03 %   20,33 %   26,91 %   30,76 %   33,89 %

     Azorų salos – likeriai (pagal alkoholio tūrį)

     Metai                        2004 m. 2005 m. 2006 m. 2007 m. 2008 m. 2009 m. 2010 m.

     Vietos produkcijos dalis      56,43 %   50,60 %     49,70 %   46,73 %   39,19 %   45,28 %   48,57 %

     Azorų salos – spiritai (pagal alkoholio tūrį)

     Metai                        2004 m. 2005 m. 2006 m. 2007 m. 2008 m. 2009 m. 2010 m.

     Vietos produkcijos dalis      47,99 %   41,62 %     42,51 %   33,53 %   23,19 %   34,28 %   31,74 %

     Šaltinis: Skaičiavimai, atlikti naudojant Tarybos sprendimo 2009/831/EB 4 straipsnyje
     nurodytose ataskaitose pateiktus duomenis
     Iš lentelėje pateiktų duomenų matyti, kad Azorų salose vietoje pagamintų likerių ir spiritų
     dalis mažėja, o Madeiroje romo ir likerių dalis didėja. Tačiau reikėtų atsižvelgti į tai, kad
     2004 m. vietos produkcijos dalis Madeiroje buvo labai maža.
     Vietos produkcijos rinkos dalies raida rodo, kad galiojantis lengvatinis akcizo tarifas yra
     subalansuotas ir kad dėl jo konkurencija vidaus rinkoje neišsikraipė.
     Vietos pramonėje dirba 134 darbuotojai Madeiroje ir 90 darbuotojų Azorų salose. Madeiroje
     cukranendrės ir vaisiai auginami bei perdirbami apie 1 000 šeimos žemės ūkio valdų.
     Naujo leidimo Portugalijai taikyti lengvatinį akcizo tarifą autonominiame Madeiros regione
     pagamintam ir vietoje suvartojamam romui ir likeriams ir autonominiame Azorų salų regione
     pagamintiems ir vietoje suvartojamiems likeriams ir spiritams suteikimas yra pagrįstas
     siekiant nepakenkti šių atokiausių regionų vystymuisi ir juo neiškraipoma konkurencija
     vidaus rinkoje.

     3.       TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
     Siūlomų priemonių santrauka
     Siūlomu sprendimu Portugalijai leidžiama nuo 2014 m. liepos 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.
     taikyti lengvatinį akcizo tarifą autonominiame Madeiros regione pagamintam ir vietoje
     suvartojamam romui ir likeriams ir autonominiame Azorų salų regione pagamintiems ir

LT                                                   4                                                     LT
 ---pagebreak---      vietoje suvartojamiems likeriams ir spiritams, kuris gali būti mažesnis už Direktyvoje
     92/84/EEB alkoholiui nustatytą minimalų akcizo tarifą, tačiau negali būti daugiau kaip 75 %
     mažesnis už standartinį nacionalinį alkoholiui taikomą akcizo tarifą.
     Portugalijos institucijos turės iki 2017 m. rugsėjo 30 d. atsiųsti vidurio laikotarpio ataskaitą
     Komisijai, kad ji galėtų įvertinti, ar priežastys, dėl kurių taikoma nukrypti leidžianti
     mokestinė nuostata, tebegalioja ir ar Portugalijos suteikta mokesčių lengvata tebėra
     proporcinga.
     Teisinis pagrindas
     SESV 349 straipsnis.
     Subsidiarumo principas
     Tik Taryba yra pagal SESV 349 straipsnį įgaliota priimti konkrečias atokiausiems regionams
     skirtas priemones siekiant šiems regionams priderinti Sutarčių, taip pat bendrų politikos
     krypčių taikymo sąlygas, kadangi nuolatiniai sunkumai neigiamai veikia atokiausių regionų
     socialinę ir ekonominę padėtį.
     Taigi pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą.
     Proporcingumo principas
     Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių.
     Nustatant mokesčių lengvatą nenumatyta nieko, kas nėra būtina siekiant kompensuoti
     papildomas sąnaudas.
     Pasirinkta priemonė
     Siūloma priemonė: Tarybos sprendimas
     Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos priežasties.
     Nukrypti leidžiančios nuostatos, kurias leidžiama taikyti vadovaujantis SESV 349 straipsniu,
     nurodomos Tarybos sprendimuose.

     4.      POVEIKIS BIUDŽETUI
     Pasiūlymas neturi poveikio Europos Sąjungos biudžetui.

LT                                                  5                                                   LT
 ---pagebreak---                                                               2014/0064 (CNS)

                                                 Pasiūlymas

                                        TARYBOS SPRENDIMAS

         kuriuo Portugalijai leidžiama taikyti lengvatinį akcizo tarifą autonominiame Madeiros
          regione pagamintam ir vietoje suvartojamam romui ir likeriams ir autonominiame
           Azorų salų regione pagamintiems ir vietoje suvartojamiems likeriams ir spiritams

     EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
     atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 349 straipsnį,
     atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
     teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
     atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę3,
     laikydamasi specialios teisėkūros procedūros,
     kadangi:
     (1)      2009 m. lapkričio 10 d. Tarybos sprendimu 2009/831/EB, priimtu remiantis EB
              sutarties 299 straipsnio 2 dalimi (dabar SESV 349 straipsnis), Portugalijai leista taikyti
              lengvatinį akcizo tarifą autonominiame Madeiros regione pagamintam ir vietoje
              suvartojamam romui ir likeriams ir autonominiame Azorų salų regione pagamintiems
              ir vietoje suvartojamiems likeriams ir spiritams, kuris gali būti mažesnis už
              Direktyvoje 92/84/EEB alkoholiui nustatytą minimalų akcizo tarifą, tačiau negali būti
              daugiau kaip 75 % mažesnis už standartinį nacionalinį alkoholiui taikomą akcizo
              tarifą;
     (2)      2013 m. liepos 30 d. Portugalijos institucijos paprašė Komisijos pateikti Tarybos
              sprendimo, kuriuo Tarybos sprendimo 2009/831/EB galiojimas pratęsiamas tomis
              pačiomis sąlygomis iki 2020 m. gruodžio 31 d., pasiūlymą; šis prašymas buvo
              pakeistas 2013 m. lapkričio 19 d., kai Portugalija paprašė pratęsti Tarybos sprendimo
              2009/831/EB galiojimą 6 mėnesiams, t. y. iki 2014 m. birželio 30 d., atsižvelgiant į
              dabartinių regioninės pagalbos gairių galiojimą, ir tada dar kartą pratęsti jo galiojimą
              2014 m. liepos 1 d.–2020 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui;
     (3)      naujo leidimo suteikimas yra pagrįstas siekiant nepakenkti šių atokiausių regionų
              vystymuisi. Dėl sunkumų eksportuoti už tų regionų ribų regioninės rinkos yra
              vienintelės galimos tų produktų pardavimo vietos.
     (4)      Azorų salų ir Madeiros autonominiuose regionuose dėl žemės ūkio valdų mažo
              dydžio, susiskaidymo ir mažos mechanizacijos žemės ūkio kilmės žaliavos yra
              brangesnės nei normaliomis gamybos sąlygomis. Be to, dėl topografinių ir klimato
              sąlygų, dirvožemio ir smulkios gamybos Madeiros produkcija, gaunama perdirbant
              cukranendres, yra mažesnė nei kituose atokiausiuose regionuose. Į salas įvežant tam
              tikras žaliavas ir pakavimo medžiagas, kurios negaminamos vietoje, susidaro

     3
              OL C, , p. .

LT                                                    6                                                    LT
 ---pagebreak---             papildomos sąnaudos, nesusidarančios įvežant tik galutinį produktą. Azorų salų
            izoliuotumas yra dvejopas, nes salos yra išsidėsčiusios dideliame plote. Dėl įrangos
            įvežimo ir įrengimo šiuose atokiuose ir izoliuotuose regionuose papildomos sąnaudos
            dar labiau padidėja. Tas pats pasakytina apie tam tikras būtinas kelionės ir siuntimo į
            žemyną išlaidas. Taip pat būtinos papildomos galutinių produktų sandėliavimo
            išlaidos, nes vietos rinka nesuvartoja produkcijos iškart kai ji pagaminama, o ją vartoja
            visus metus. Mažoje regioninėje rinkoje vieneto sąnaudos padidėja dėl įvairių
            veiksnių, kaip antai nepalankaus nuolatinių sąnaudų ir produkcijos santykio, susijusio
            tiek su įranga, tiek su aplinkos apsaugos normų atitikčiai užtikrinti būtinomis
            išlaidomis. Be to, romo gamintojai Madeiroje turi šalinti perdirbant cukranendres
            gaunamas atliekas, o gamintojai kituose regionuose šiuos produktus gali perdirbti.
            Galiausiai, susiję gamintojai taip pat padengia papildomas išlaidas, kurias paprastai
            patiria vietos ekonomika, visų pirma didesnes darbo ir energijos sąnaudas.
     (5)    Išsamūs skaičiavimai, pateikti Sprendimo 2009/831/EB 4 straipsnyje nurodytose
            ataskaitose, patvirtina, kad taikant 75 % akcizo tarifo lengvatą nėra visiškai
            kompensuojama Madeiroje ir Azorų salose pagamintų distiliuotų alkoholinių gėrimų
            nepalanki konkurencinė padėtis, susidaranti dėl didesnių gamybos ir prekybos
            sąnaudų. Todėl reikėtų toliau leisti taikyti prašomo dydžio akcizo tarifo lengvatą;
     (6)    išsamiai išnagrinėjus padėtį pasitvirtino, jog norint užtikrinti, kad susijusiuose
            atokiausiuose regionuose išliktų alkoholio gamybos pramonė, būtina patenkinti
            Portugalijos prašymą;
     (7)    kadangi nustatant mokesčių lengvatą neviršijama to, kas būtina siekiant kompensuoti
            papildomas sąnaudas, susijęs kiekis yra nedidelis, o mokesčių lengvata taikoma tik
            susijusiuose regionuose suvartosimiems produktams, priemone nepažeidžiamas
            Bendrijos teisinės tvarkos vientisumas ir nuoseklumas;
     (8)    reikėtų nustatyti reikalavimą pateikti vidurio laikotarpio ataskaitą, kad Komisija galėtų
            įvertinti, ar vis dar laikomasi sąlygų, kuriomis grindžiamas tokios nukrypti
            leidžiančios nuostatos taikymas;
     (9)    šis sprendimas neturi įtakos galimam SESV 107 ir 108 straipsnių taikymui,
     PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

                                               1 straipsnis
     Nukrypstant nuo Sutarties 110 straipsnio, Portugalijai leidžiama taikyti akcizo tarifą, mažesnį
     už visą alkoholiui taikomą tarifą, nustatytą Direktyvos 92/84/EEB 3 straipsnyje,
     autonominiame Madeiros regione pagamintam ir vietoje suvartojamam romui ir likeriams ir
     autonominiame Azorų salų regione pagamintiems ir vietoje suvartojamiems likeriams ir
     spiritams.

                                               2 straipsnis
     1 straipsnyje minėta nukrypti leidžianti nuostata taikoma tik:
     1) Madeiroje:
     a) 2008 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 110/2008 dėl
     spiritinių gėrimų apibrėžimo, apibūdinimo, pateikimo, ženklinimo ir geografinių nuorodų

LT                                                  7                                                   LT
 ---pagebreak---      apsaugos4 II priedo 1 kategorijoje apibrėžtam romui, turinčiam minėto reglamento III priedo 1
     kategorijoje nurodytą geografinę nuorodą „Rum da Madeira“;
     b) likeriams ir crème de, kaip atitinkamai apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 110/2008 II priedo
     32 ir 33 kategorijose, pagamintiems iš regiono vaisių arba augalų;
     2) Azorų salose:
     a) likeriams ir crème de, kaip atitinkamai apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 110/2008 II priedo
     32 ir 33 kategorijose, pagamintiems iš regiono vaisių arba žaliavų;
     b) spiritams, pagamintiems iš vyno arba vynuogių išspaudų, turintiems Reglamento (EB)
     Nr. 110/2008 II priedo 4 ir 6 kategorijose apibrėžtų savybių.

                                              3 straipsnis
     1 straipsnyje minėtiems produktams taikomas lengvatinis akcizo tarifas gali būti mažesnis už
     Direktyvoje 92/84/EEB alkoholiui nustatytą minimalų akcizo tarifą, tačiau negali būti daugiau
     kaip 75 % mažesnis už standartinį nacionalinį alkoholiui taikomą akcizo tarifą.

                                              4 straipsnis
     Ne vėliau kaip iki 2017 m. rugsėjo 30 d. Portugalija išsiunčia Komisijai ataskaitą, kuri leistų
     Komisijai įvertinti, ar priežastys, dėl kurių leista taikyti lengvatinį tarifą, tebeegzistuoja.

                                              5 straipsnis
     Sprendimas taikomas nuo 2014 m. liepos 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.

                                              6 straipsnis
     Šis sprendimas skirtas Portugalijos Respublikai.
     Priimta Briuselyje

                                                 Tarybos vardu
                                                 Pirmininkas

     4
            OL L 39, 2008 2 13, p. 16.

LT                                                 8                                                   LT


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 07 23
            COM(2015) 356 final
            2015/0156(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo nustatoma pozicija, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu Pasaulio prekybos organizacijos Prekybos paslaugomis taryboje, dėl mažiausiai išsivysčiusių šalių paslaugoms ir paslaugų teikėjams taikomų lengvatų, apie kurias pranešė PPO narės, išskyrus nurodytąsias GATS XVI straipsnyje, priėmimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               Pasiūlymo pagrindas ir tikslai

               Siūlomas Tarybos sprendimas yra pirmas žingsnis įgyvendinant PPO mažiausiai išsivysčiusioms šalims taikomą paslaugų srities įsipareigojimų atidėjimą. Taikydamos paslaugų srities įsipareigojimų atidėjimą
                  1
                PPO narės gali mažiausiai išsivysčiusioms šalims taikyti vienašales lengvatas paslaugoms; su priemonėmis, išskyrus nurodytąsias GATS XVI straipsnyje (Patekimas į rinką), susijusias taikomas lengvatas, apie kurias pranešta, turi priimti Prekybos paslaugomis taryba. Siūlomu Tarybos sprendimu nustatoma pozicija, kurios Komisija turi laikytis Sąjungos vardu Prekybos paslaugomis taryboje.

               Siūlomas Tarybos sprendimas nenurodo jokio režimo, kurį pati ES taikys mažiausiai išsivysčiusiomis šalims; tai būtų kitas įsipareigojimų atidėjimo įgyvendinimo žingsnis. Režimas, apie kurį reikia pranešti Prekybos paslaugomis tarybai ir kuris taikomas mažiausiai išsivysčiusioms šalims, šiuo metu rengiamas pagal metodą, dėl kurio konsultuotasi su valstybėmis narėmis, ir apie jį pranešta PPO narėms 2015 m. vasario 5 d. Prekybos paslaugomis tarybos aukšto lygio posėdyje.

               Derėjimas su esamomis politikos nuostatomis šioje politikos srityje ir kitomis Sąjungos politikos sritimis

               Devintojoje PPO ministrų konferencijoje Balyje Europos Sąjunga pritarė mažiausiai išsivysčiusioms šalims taikomo paslaugų srities įsipareigojimų atidėjimo priėmimui. ES yra įsipareigojusi užtikrinti dešimtosios PPO ministrų konferencijos, kuri vyks 2015 m. gruodžio mėn. Nairobyje, sėkmę ir ryžtingai tęsti Dohos vystymosi derybų raundo derybas bei įgyvendinti Balyje vykusiose derybose pasiektus susitarimus, įskaitant susijusius su mažiausiai išsivysčiusiomis šalimis. Siūlomas Tarybos sprendimas yra Balyje vykusiose derybose pasiektų susitarimų įgyvendinimo dalis.

               Priėmus siūlomas kitų PPO narių praneštas lengvatas, kuriomis būtų suteikta parama mažiausiai išsivysčiusių šalių ekonomikos vystymuisi, bus prisidedama prie Sutarties tikslų įgyvendinimo, numatant, kad ES prisidės prie darnaus pasaulio prekybos plėtojimo, apibrėš ir vykdys bendrą politiką, skatindama darnų besivystančių šalių vystymąsi
                  2
               . Siūlomu priėmimu taip pat bus skatinama užbaigti Dohos vystymosi darbotvarkės derybas dėl paslaugų.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               Teisinis pagrindas

                  Teisinis siūlomo Tarybos sprendimo pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 91 ir 100 straipsniai, 207 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               SESV 218 straipsnio 9 dalyje nustatyta, kad kai tarptautiniu susitarimu įsteigtame organe reikia priimti teisinę galią turintį sprendimą, Taryba, remdamasi Komisijos ar Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymu, priima sprendimą, kuriuo nustatoma pozicija, kuri turi būti priimta Sąjungos vardu šiam organui priimant šį teisės aktą. Ši nuostata taikoma priimant kitų PPO narių praneštas lengvatas, nes šis sprendimas priimamas tarptautiniu susitarimu, kuris turi poveikio ES teisėms ir prievolėms, įsteigtame organe (Prekybos paslaugomis taryboje).

               Numatytos lengvatos susijusios su prievolėmis pagal Bendrąjį susitarimą dėl prekybos paslaugomis ir gali būti taikomos visiems paslaugų sektoriams, įskaitant transporto paslaugų sektorių. Todėl siūlomam sprendimui taikomas SESV 91 straipsnis, 100 straipsnis ir 207 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa.

               3.POVEIKIS BIUDŽETUI

                  Pasiūlymas neturi poveikio biudžetui.

               4.KITI ASPEKTAI

               Įgyvendinimo planai ir stebėjimo, vertinimo ir ataskaitų teikimo taisyklės

                  Patvirtinus kitų PPO narių mažiausiai išsivysčiusioms šalims taikomą lengvatinį režimą įgyvendinimo procesas ES nepradedamas.

               2015/0156 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo nustatoma pozicija, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu Pasaulio prekybos organizacijos Prekybos paslaugomis taryboje, dėl mažiausiai išsivysčiusių šalių paslaugoms ir paslaugų teikėjams taikomų lengvatų, apie kurias pranešė PPO narės, išskyrus nurodytąsias GATS XVI straipsnyje, priėmimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnį, 100 straipsnį ir 207 straipsnio 4 dalies pirmąją pastraipą kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Marakešo susitarimo, kuriuo įsteigiama Pasaulio prekybos organizacija (toliau – PPO), IX straipsnyje nustatytos to susitarimo 1A, 1B ar 1C prieduose nurodytų daugiašalių prekybos susitarimų ir jų priedų leidimo atidėti įsipareigojimus suteikimo procedūros;

               (2)kreiptasi dėl įsipareigojimų atidėjimo, pagal kurį PPO narės galėtų taikyti lengvatinį režimą mažiausiai išsivysčiusių šalių narių paslaugoms ir paslaugų teikėjams, netaikydamos to paties režimo visų kitų PPO narių panašioms paslaugoms ir paslaugų teikėjams, išimties tvarka nukrypdamos nuo Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis (GATS) II straipsnio 1 dalies prievolės. 2011 m. gruodžio 14 d. Sprendimu 2012/8/ES Taryba priėmė Sąjungos poziciją pritarti įsipareigojimų atidėjimui;

               (3)2011 m. gruodžio 17 d. PPO ministrų sprendimo, pagal kurį PPO narėms leista taikyti tokį lengvatinį režimą mažiausiai išsivysčiusių šalių narių paslaugoms ir paslaugų teikėjams 15 metų, 1 ir 2 dalyse nurodyta, kad pagal šį įsipareigojimų atidėjimą lengvatinį režimą taikančios narės Prekybos paslaugomis tarybai pateikia pranešimą, o Prekybos paslaugomis taryba lengvatinį režimą, susijusį su priemonių, išskyrus nurodytąsias GATS XVI straipsnyje, taikymu, patvirtina laikydamasi savo procedūrų;

               (4)reikalavimas gauti Prekybos paslaugomis tarybos patvirtinimą dėl šių priemonių, buvo dar kartą nurodytas 2013 m. gruodžio 7 d. PPO ministrų sprendimo 1.3 dalyje;

               (5)kitų PPO narių mažiausiai išsivysčiusių šalių narių paslaugoms ir paslaugų teikėjams taikomų lengvatų priėmimas atitinka Europos Sąjungos vystymo tikslus ir skatina užbaigti Dohos vystymosi darbotvarkės derybas dėl paslaugų;

               (6)todėl tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjunga turi laikytis Prekybos paslaugomis taryboje patvirtindama PPO narių taikomą lengvatinį režimą dėl priemonių, išskyrus nurodytąsias GATS XVI straipsnyje,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Sąjungos pozicija PPO Prekybos paslaugomis taryboje yra pritarti PPO narių mažiausiai išsivysčiusių šalių narių paslaugoms ir paslaugų teikėjams taikomam lengvatiniam režimui dėl taikomų priemonių, išskyrus nurodytąsias GATS XVI straipsnyje (Patekimas į rinką), pagal 2013 m. gruodžio 7 d. PPO ministrų tarybos sprendimą (WT/L/918).

               Šią poziciją pareiškia Europos Komisija.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     […]

                     (1)
                  Įsipareigojimų atidėjimai yra PPO Generalinės tarybos arba ministrų konferencijos suteikiami leidimai laikinai nukrypti nuo tam tikrų taikytinų PPO prievolių.

                     (2)
                  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 205 ir 206 straipsniai ir ES sutarties 21 straipsnis.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52008PC0624

Pasiūlymas Tarybos sprendimas kuriuo nustatomi Europos plėtros fondą finansuojančių valstybių narių finansiniai įnašai (2008 m. 3-ioji įnašų dalis)  /* KOM/2008/0624 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 8.10.2008KOM(2008) 624 galutinisPasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASkuriuo nustatomi Europos plėtros fondą finansuojančių valstybių narių finansiniai įnašai (2008 m. 3-ioji įnašų dalis)(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASNuo 9-ojo EPF finansinio reglamento įsigaliojimo Taryba Komisijos pasiūlymu (Finansinio reglamento 38 straipsnis) priima sprendimą dėl kiekvieno iš trijų įnašų, kuriuos valstybės narės turi mokėti į EPF, dalių. Kalbant apie 9-ojo ir 10-ojo EPF priemones, kurias valdo EIB (Europos investicijų bankas), valstybės narės įnašus moka tiesiogiai EIB. Su kitomis priemonėmis susiję įnašai mokami Komisijai.10-ojo EPF finansinio reglamento 157 straipsnyje numatyta, kad įnašų, kuriuos turi mokėti valstybės narės 2008 m., tvarka vykdoma taip, kaip nustatyta 9-ojo EPF finansinio reglamento 38 straipsnyje.Pagal 9-ojo EPF 121 straipsnį EIB pateikė Komisijai atnaujintą įsipareigojimų ir mokėjimų, susijusių su jos valdomomis priemonėmis, prognozę.Šis pasiūlymas susijęs su 2008 m. 3-iąja įnašų dalimi. Pagal 9-ojo EPF finansinio reglamento 38 straipsnio 2 dalį nustatytas toks šios įnašų dalies mokėjimo tvarkaraštis: 1) iki spalio 10 d. Komisija pateikia pasiūlymą; 2) Taryba ne vėliau kaip per 21 kalendorinę dieną nuo Komisijos pasiūlymo pateikimo priimą sprendimą dėl įnašų dalies; 3) valstybės narės sumoka šios dalies įnašus ne vėliau kaip per 21 kalendorinę dieną nuo pranešimo apie Tarybos sprendimą gavimo.Primenama, kad 9-ojo EPF finansinio reglamento 40 straipsnio 4 dalyje nustatyta, jog kai valstybė narė nesumoka mokėtinų įnašų dalių iki nustatyto termino, nuo nesumokėtos sumos privalo mokėti palūkanas tame pačiame straipsnyje nurodyta tvarka.PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASkuriuo nustatomi Europos plėtros fondą finansuojančių valstybių narių finansiniai įnašai (2008 m. 3-ioji įnašų dalis)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu (Beninas) pasirašytą[1] ir 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge (Liuksemburgo Didžioji Hercogystė) pataisytą[2] Afrikos, Karibų baseino ir Ramiojo vandenyno (AKR) valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą,atsižvelgdama į Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų vidaus susitarimą dėl Bendrijos pagalbos finansavimo ir administravimo pagal Afrikos, Karibų baseino ir Ramiojo vandenyno valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimo, pasirašyto 2000 m. birželio 23 d. Kotonu (Beninas), finansinį protokolą ir dėl finansinės pagalbos paskirstymo užjūrio šalims bei teritorijoms, kurioms taikoma EB sutarties[3] ketvirta dalis, ypač į jo 10 straipsnio 1 dalį,atsižvelgdama į Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų vidaus susitarimą dėl Bendrijos pagalbos finansavimo pagal 2008–2013 m. daugiametę finansinę programą, vadovaujantis AKR ir EB partnerystės susitarimu, ir dėl finansinės pagalbos paskirstymo užjūrio šalims bei teritorijoms, kurioms taikoma EB sutarties[4] ketvirta dalis, ypač į jo 7 straipsnį,atsižvelgdama į 2003 m. kovo 27 d. finansinį reglamentą, taikomą 9-ajam Europos plėtros fondui[5] (toliau – 9-ojo EPF finansinis reglamentas), ypač į jo 38 straipsnio 1 dalį ir 38 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą,atsižvelgdama į 2008 m. vasario 18 d. finansinį reglamentą, taikomą 10-ajam Europos plėtros fondui[6] (toliau – 10-ojo EPF finansinis reglamentas), ypač į jo 157 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[7],kadangi:(1) 10-ojo EPF finansinio reglamento 157 straipsnyje nustatyta, kad įnašų, kuriuos turi mokėti valstybės narės 2008 m., tvarka praktiškai vykdoma taip, kaip nustatyta 9-ojo EPF finansiniame reglamente.(2) 2007 m. spalio 14 d. Komisija pateikė Tarybai 2008 finansiniais metais numatytų mokėjimų ataskaitą ir įnašų mokėjimo grafiką. Gruodžio 20 d. Taryba priėmė sprendimą, nustatantį valstybių narių 2008 m. įnašų į EPF mokėjimo grafiką[8].(3) 2007 m. gruodžio 20 d. Taryba taip pat priėmė sprendimą, kuriuo nustatomi EPF finansuojančių valstybių narių 2008 m. 1-osios dalies finansiniai įnašai[9]. Liepos 8 d. Taryba priėmė sprendimą, kuriuo nustatomi 2008 m. 2-osios dalies finansiniai įnašai[10].(4) Pagal 9-ojo EPF finansinio reglamento 121 straipsnio pirmą pastraipą Europos investicijų bankas pateikė Komisijai atnaujintas įsipareigojimų ir mokėjimų, už kuriuos ji atsakinga, sąmatas.PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisĮnašai, kuriuos valstybės narės turi mokėti Komisijai ir Europos investicijų bankui kaip 2008 m. 3-iąją įnašų dalį, nustatyti priede pateikiamoje lentelėje.2 straipsnisŠis sprendimas taikomas nuo jo priėmimo dienos.3 straipsnisŠis sprendimas taikomas įnašus į 9-ąjį EPF mokančioms valstybėms narėms.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasPRIEDAS2008 m. 3-iosios dalies įnašai (EUR)ŠALIS | Europos investicijų bankui | Komisijai |VOKIETIJA | 0 | 85.264.000 |BELGIJA | 0 | 14.308.000 |DANIJA | 0 | 7.811.000 |ISPANIJA | 0 | 21.316.000 |PRANCŪZIJA | 0 | 88.695.000 |GRAIKIJA | 0 | 4.562.500 |AIRIJA | 0 | 2.263.000 |ITALIJA | 0 | 45.771.000 |LIUKSEMBURGAS | 0 | 1.058.500 |NYDERLANDAI | 0 | 19.053.000 |PORTUGALIJA | 0 | 3.540.500 |JUNGTINĖ KARALYSTĖ | 0 | 46.318.500 |AUSTRIJA | 0 | 9.672.500 |SUOMIJA | 0 | 5.402.000 |ŠVEDIJA | 0 | 9.964.500 |IŠ VISO | 0 | 365.000.000 |[1] OL L 317, 2000 12 15, p. 3.[2] OL L 209, 2005 8 11, p. 27.[3] OL L 317, 2000 12 15, p. 355.[4] OL L 247, 2006 9 9, p. 32.[5] OL L 83, 2003 4 1, p. 1.[6] OL L 78, 2008 3 19, p. 1.[7] OL C …, …, p. ...[8] Dokumentas 15986/07.[9] Dokumentas 15990/07.[10] Dokumentas 11132/08.


				|

		52014PC0626

			Pasiūlymas TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS kuriuo Latvijos Respublikai leidžiama taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 287 straipsnio /* COM/2014/0626 final - 2014/0290 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO
APLINKYBĖS
Pagal 2006 m. lapkričio 28 d.
Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio
bendros sistemos (toliau – PVM direktyva) 395 straipsnio 1 dalį Taryba,
remdamasi Komisijos pasiūlymu, gali vieningai leisti bet kuriai valstybei
narei taikyti nuo tos direktyvos nuostatų leidžiančias nukrypti
specialias priemones, kad būtų supaprastinta PVM rinkimo
procedūra arba užkirstas kelias tam tikrų formų
mokesčių slėpimui ar vengimui.
Raštu (Komisijoje jis užregistruotas
2014 m. liepos 1 d.) Latvija paprašė leidimo atleisti nuo PVM
apmokestinamuosius asmenis, kurių metinė apyvarta neviršija
50 000 EUR. Vadovaudamasi PVM direktyvos 395 straipsnio 2 dalimi,
2014 m. rugpjūčio 7 d. raštu Komisija pranešė kitoms
valstybėms narėms apie Latvijos prašymą. 2014 m.
rugpjūčio 11 d. raštu Komisija pranešė Latvijai, kad
turi visą prašymui įvertinti būtiną informaciją.
Bendrosios aplinkybės
Remiantis PVM direktyvos
XII antraštinės dalies 1 skyriumi, valstybėms narėms
suteikiama galimybė mažosioms įmonėms taikyti specialias
schemas, įskaitant galimybę nuo PVM atleisti apmokestinamuosius
asmenis, kurių metinė apyvarta neviršija tam tikros ribos. Ši išimtis
reiškia, kad apmokestinamasis asmuo neturi apskaičiuoti pardavimo PVM ir
todėl negali atskaityti pirkimo PVM.
Pirmą sykį Latvijai leista taikyti
tą pačią atleidimo nuo PVM priemonę Tarybos
įgyvendinimo sprendimu 2010/584/ES[1];
jo taikymo laikotarpis baigėsi 2013 m. gruodžio 31 d. Šia
priemone nukrypta nuo PVM direktyvos XII antraštinės dalies tik tada, kai
taikant specialiąją schemą apmokestinamųjų asmenų
metinės apyvartos riba buvo didesnė už šiuo metu PVM direktyvos 287
straipsnio 10 punktu Latvijai nustatytą ribą, t. y.
17 200 EUR.
Remdamasi šia patirtimi, dabar Latvija
vėl paprašė leidimo taikyti šią priemonę, kuri bet kuriuo
atveju apmokestinamiesiems asmenims nebūtų privaloma.
Remiantis Latvijos pateikta informacija,
atrodo, kad priemonės poveikis galutinio vartojimo etape surenkamų
mokesčių pajamoms yra nedidelis.
Todėl siūloma leisti taikyti
leidžiančią nukrypti nuostatą ribotą laikotarpį iki
2017 m. gruodžio 31 d.
Pasiūlymo srityje galiojančios
nuostatos
Panašios leidžiančios nukrypti nuostatos
buvo suteiktos ir kitoms valstybės narėms.
Derėjimas su kitomis Sąjungos
politikos sritimis ir tikslais
Priemonė atitinka su mažosiomis
įmonėmis susijusius Sąjungos tikslus, kaip nustatyta Komisijos
komunikate „Visų pirma galvokime apie mažuosius“ – Europos iniciatyva
„Small Business Act“ (2008 m. birželio 25 d. COM(2008) 394).
2.           KONSULTACIJŲ SU
SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
Konsultacijos su suinteresuotosiomis
šalimis
Neaktualu.
Tiriamųjų duomenų rinkimas
ir naudojimas
Nepriklausomo tyrimo neprireikė.
Poveikio vertinimas
Sprendimu siekiama leisti taikyti
supaprastinimo priemonę, kuria panaikinama daug PVM
įsipareigojimų įmonėms, kurių metinė apyvarta
nesiekia ribos, galiojimą.
Dėl siauros leidžiančios nukrypti
nuostatos taikymo srities ir riboto jos taikymo laikotarpio bet kuriuo atveju
poveikis bus ribotas.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO
ASPEKTAI
Siūlomų veiksmų santrauka
Leidimas Latvijai taikyti nuo PVM direktyvos
nuostatų dėl supaprastinimo priemonės taikymo įmonėms,
kurių metinė apyvarta neviršija 50 000 EUR,
leidžiančią nukrypti priemonę.
Teisinis pagrindas
PVM direktyvos 395 straipsnis.
Subsidiarumo principas
Atsižvelgiant į PVM direktyvos, kuria
grindžiamas pasiūlymas, nuostatas, pasiūlymas patenka į
išimtinę Sąjungos kompetenciją. Todėl subsidiarumo
principas netaikomas.
Proporcingumo principas
Pasiūlymas atitinka proporcingumo
principą dėl toliau nurodytų priežasčių.
Šis sprendimas susijęs su valstybei narei
jos pačios prašymu suteiktu leidimu ir nėra privalomas.
Atsižvelgiant į ribotą
leidžiančios nukrypti nuostatos taikymo sritį, speciali priemonė
yra proporcinga siekiamam tikslui.
Pasirinkta priemonė
Siūloma priemonė – Tarybos
įgyvendinimo sprendimas.
Kitos priemonės būtų netinkamos
dėl toliau nurodytų priežasčių:
Pagal PVM direktyvos 395 straipsnį
nukrypti nuo įprastinių PVM taisyklių galima tik Komisijos
pasiūlymu vieningai leidus Tarybai. Tarybos įgyvendinimo sprendimas
yra vienintelė tinkama priemonė, kadangi jis gali būti skirtas
atskirai valstybei narei.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Pasiūlymas Sąjungos biudžetui
poveikio neturi, kadangi Latvija apskaičiuos kompensaciją pagal
Tarybos reglamento (EEB, EURATOMAS) Nr. 1553/89 6 straipsnį.
5.           NEPRIVALOMI ELEMENTAI
Pasiūlymo galiojimas yra riboto
laikotarpio.
2014/0290 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS
kuriuo Latvijos Respublikai leidžiama taikyti
priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl
pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 287 straipsnio
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2006 m.
lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl
pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos[2] (toliau – PVM
direktyva), ypač į jos 395 straipsnio 1 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
kadangi:
(1)       raštu (Komisijoje
užregistruotas 2014 m. liepos 1 d.) Latvijos Respublika paprašė
leidimo taikyti priemonę, kuria nukrypstama nuo PVM direktyvos 287
straipsnio 10 punkto, siekdama nuo PVM atleisti apmokestinamuosius asmenis,
kurių metinė apyvarta neviršija 50 000 EUR. Pagal šią
priemonę tie apmokestinamieji asmenys būtų atleidžiami nuo tam
tikrų ar visų su pridėtinės vertės mokesčiu (PVM)
susijusių prievolių, nurodytų PVM direktyvos XI antraštinės
dalies 2–6 skyriuose. Tokią priemonę Latvijos Respublikai jau buvo
leista taikyti Tarybos įgyvendinimo sprendimu 2010/584/ES[3], kurio taikymo
laikotarpis baigėsi 2013 m. gruodžio 31 d.
(2)       2014 m.
rugpjūčio 7 d. raštu Komisija pranešė kitoms
valstybėms narėms apie Latvijos prašymą. 2014 m. rugpjūčio 11 d.
raštu Komisija pranešė Latvijai, kad turi visą prašymui
įvertinti būtiną informaciją;
(3)       valstybėms narėms
jau suteikta galimybė taikyti specialiąją mažosioms
įmonėms skirtą schemą pagal PVM direktyvos XII
antraštinę dalį. Priemone nukrypstama nuo PVM direktyvos XII
antraštinės dalies tik tada, kai taikant specialiąją schemą
apmokestinamųjų asmenų metinės apyvartos riba yra
didesnė už PVM direktyvos 287 straipsnio 10 punktu Latvijai nustatytą
ribą, t. y. 17 200 EUR;
(4)       didesnės ribos taikymas
specialiajai schemai yra supaprastinimo priemonė, dėl kurios gali
smarkiai sumažėti mažiausių įmonių PVM prievolės,
tačiau apmokestinamiesiems asmenims minėta specialioji schema yra
neprivaloma ir įmonės gali pasirinkti taikyti įprastines PVM
procedūras;
(5)       remiantis Latvijos pateikta
informacija, leidžiančios nukrypti nuostatos taikymas turės tik
nedidelį poveikį bendrai galutinio vartojimo etape surenkamų
mokesčių pajamų sumai;
(6)       leidžianti nukrypti
priemonė neturi poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams iš
pridėtinės vertės mokesčio,
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Nukrypstant nuo Direktyvos 2006/112/EB 287 straipsnio
10 punkto, Latvijos Respublikai leidžiama nuo PVM atleisti apmokestinamuosius
asmenis, kurių metinė apyvarta neviršija 50 000 EUR.
2 straipsnis
Šis sprendimas taikomas iki 2017 m.
gruodžio 31 d.
3 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Latvijos Respublikai.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L 256, 2010 9 30, p. 29.
[2]               OL L 347, 2006 12 11, p. 1.
[3]               OL L 256, 2010 9 30, p. 29.