title: Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio rinkų organizavimas ir specialiosios tam tikriems žemės ūkio produktams taikomos nuostatos (vieno bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas)

text:
|

52010PC0799

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.12.21KOM(2010) 799 galutinis2010/0385 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASkuriuo nustatomas bendras žemės ūkio rinkų organizavimas ir specialiosios tam tikriems žemės ūkio produktams taikomos nuostatos (vieno bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS-  Pasiūlymo pagrindas ir tikslaiPasiūlymo tikslas – suderinti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007[1] dėl vieno bendro rinkų organizavimo su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 ir 291 straipsniais nustatytų Komisijos deleguotųjų ir įgyvendinimo įgaliojimų atskyrimu.Be to, išsamumo tikslais į šį pasiūlymą įeina Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 pakeitimų pasiūlymai, kuriuos Komisija atskirai jau pateikė Europos Parlamentui ir Tarybai, todėl padidintos visų suinteresuotųjų šalių galimybės susipažinti su vienu bendru rinkos organizavimu ir jį suprasti.-  Bendrosios aplinkybėsDeleguotieji ir įgyvendinimo įgaliojimaiSESV 290 ir 291 straipsniuose aiškiai atskirti Komisijai deleguoti įgaliojimai priimti įstatymo galios neturinčius teisės aktus ir Komisijai suteikti įgaliojimai priimti įgyvendinimo aktus.-  Pagal SESV 290 straipsnį teisės aktų leidėjui suteikiama galimybė Komisijai deleguoti įgaliojimą priimti visuotinai taikomus įstatymo galios neturinčius teisės aktus, kuriais papildomos ar iš dalies keičiamos neesminės įstatymo galią turinčio teisės akto nuostatos. Tokiu būdu Komisijos priimti teisės aktai Sutartyje vadinami deleguotais teisės aktais (290 straipsnio 3 dalis).-  SESV 291 straipsniu reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi visų nacionalinės teisės priemonių, būtinų teisiškai privalomiems Sąjungos aktams įgyvendinti. Kai tie teisės aktai turi būti įgyvendinami vienodomis sąlygomis, jais Komisijai gali būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tokiu būdu Komisijos priimti teisės aktai Sutartyje vadinami įgyvendinimo aktais (291 straipsnio 4 dalis).Siūlomas Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 suderinimas su naujais reikalavimais, nustatytais SESV 290 ir 291 straipsniais, grindžiamas tiksliu esamų Komisijos įgaliojimų pagal Reglamentą (EB) Nr. 1234/2007 skirstymu į deleguotuosius ir įgyvendinimo įgaliojimus; tai atlikta atsižvelgiant į Komisijos priimamas įgyvendinimo priemones pagal esamus jos įgaliojimus.Šio proceso rezultatas – Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 pakeitimo pasiūlymo projektas. Šiuo projektu teisės aktų leidėjui suteikiamas įgaliojimas nustatyti bendro žemės ūkio rinkų organizavimo pagrindus. Teisės aktų leidėjas nustato bendras bendro rinkų organizavimo gaires ir bendruosius principus, kuriais grindžiamas bendras rinkų organizavimas. Pavyzdžiui, teisės aktų leidėjas nustato rinkos intervencinių priemonių, gamybos ribojimo sistemų ir pagalbos schemų tikslus. Lygiai taip pat teisės aktų leidėjas nustato importo ir eksporto licencijų sistemos kūrimo principą, esminius su prekyba ir gamyba susijusių taisyklių aspektus ir sankcijų taikymo, išmokų sumažinimo ir jų panaikinimo principą. Be to, teisės aktų leidėjas numato specialiąsias atskiriems sektoriams taikomas nuostatas.Pagal SESV 290 straipsnį teisės aktų leidėjas suteikia Komisijai įgaliojimus papildyti arba pakeisti tam tikras neesmines jo programos nuostatas. Todėl Komisijos deleguotu teisės aktu galima nustatyti papildomas nuostatas, būtinas tinkamam teisės aktų leidėjo nustatyto bendro rinkų organizavimo veikimui užtikrinti. Pavyzdžiui, Komisija priima deleguotus teisės aktus, kad nustatytų ūkio subjektų dalyvavimo programoje sąlygas, išdavus licenciją atsirandančius įpareigojimus, taip pat, jei reikia, priklausomai nuo ekonominės situacijos, nustato, ar išduodant licencijas reikia pateikti garantiją. Lygiai taip pat teisės aktų leidėjas Komisijai deleguoja įgaliojimą priimti produktų atitikties rinkos intervencijos taikymo reikalavimams nustatymo priemones. Be to, Komisija gali priimti deleguotus teisės aktus dėl apibrėžčių.Pagal SESV 291 straipsnį valstybės narės atsakingos už teisės aktų leidėjo nustatytos sistemos įgyvendinimą. Tačiau reikia užtikrinti vienodą sistemos įgyvendinimą valstybėse narėse. Todėl pagal SESV 291 straipsnio 2 dalį teisės aktų leidėjas Komisijai suteikia įgyvendinimo įgaliojimus, susijusius su vienodomis bendro rinkų organizavimo įgyvendinimo sąlygomis ir bendra patikrų, kurias atlieka valstybės narės, sistema.Tarybos įgaliojimai pagal SESV 43 straipsnio 3 dalįSESV 43 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad „Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, patvirtina priemones dėl kainų, rinkliavų, pagalbos ir kiekybinių apribojimų nustatymo (...)“. Ši nuostata yra SESV 43 straipsnio 2 dalies, kuria reikalaujama, kad „nustatant ... bendro žemės ūkio rinkų organizavimo formą ir kitas nuostatas, kurių reikia bendros žemės ūkio politikos tikslams pasiekti“ būtų taikoma įprasta teisėkūros procedūra, išimtis. Šios nuostatos atspindi bendrą Lisabonos sutarties tendenciją, pagal kurią įprasta teisėkūros procedūra tapo standartine ES teisės aktų priėmimo procedūra.Kadangi SESV 43 straipsnio 3 dalis yra išimtis, ją reikia aiškinti ribotai, siekiant užtikrinti, kad teisės aktų leidėjas galėtų naudotis savo teisės aktų leidybos prerogatyvomis pagal SESV 43 straipsnio 2 dalį. Šios prerogatyvos, be kita ko, yra bendros žemės ūkio politikos esminių aspektų reglamentavimas ir politinių sprendimų, kuriais nustatoma jos struktūra, priemonės ir poveikis, priėmimas. Šiomis aplinkybėmis SESV 43 straipsnio 3 dalyje nustatyta speciali procedūra turėtų būti taikoma tik kai toje nuostatoje nurodytas klausimas nėra esminių politikos sprendimų, kuriuos pagal SESV 43 straipsnio 2 dalį gali priimti tik teisės aktų leidėjas, dalis. Todėl, kai toks klausimas neatsiejamas nuo sprendimų, kuriuos turi priimti teisės aktų leidėjas, politinės esmės, SESV 43 straipsnio 3 dalis neturėtų būti taikoma.Todėl pasiūlymas grindžiamas šiais principais:-  Sprendimus dėl BŽŪP struktūrinių parametrų ir esminių aspektų priimti gali tik teisės aktų leidėjas (Europos Parlamentas ir Taryba). Pavyzdžiui, valstybės intervencija (įskaitant Komisijos atliekamo tam tikrų intervencinių kainų nustatymo konkurso tvarka sistemą) ir pieno bei cukraus kvotų schemos, nustatytos Reglamentu Nr. 1234/2007, ir toliau turėtų priklausyti teisės aktų leidėjo kompetencijai, nes šie aspektai neatsiejami nuo teisės aktų leidėjo nustatytos schemos turinio apibrėžimo ir šios sistemos ribų.-  SESV 43 straipsnio 3 dalyje nurodytas priemones dėl kainų, rinkliavų, pagalbos ir kiekybinių apribojimų nustatymo, kurios nepriklauso SESV 43 straipsnio 2 dalies taikymo sričiai, priima Taryba. Remdamasi SESV 43 straipsnio 3 dalimi, Komisija pateikia reglamento pasiūlymą, susijusį su 21 straipsnio nuostatomis dėl privalomos pagalbos už privatų sviesto sandėliavimą teikimo sąlygų, 99 straipsnio nuostatomis dėl cukraus sektoriaus gamybos grąžinamųjų išmokų, 101 ir 102 straipsnių nuostatomis dėl pagalbos pieno ir pieno produktų sektoriuje, 108 straipsnio nuostatomis dėl pieno produktų tiekimo moksleiviams, 155 straipsnio nuostatomis dėl pagalbos šilkaverpių sektoriuje, 273 straipsnio nuostatomis dėl eksporto grąžinamųjų išmokų ir 281 straipsnio nuostatomis dėl gyvų augalų minimalių eksporto kainų. Šių nuostatų atžvilgiu siūlomuose reglamentuose bus numatyta, kad pagalbos, eksporto grąžinamųjų išmokų ir minimalių eksporto kainų nustatymo sąlygas turėtų nustatyti Taryba pagal SESV 43 straipsnio 3 dalį ir kad tokios pagalbos, grąžinamųjų išmokų ir kainų dydžius turėtų nustatyti Komisija įgyvendinimo aktais.SESV 43 straipsnio 3 dalis yra autonominis pagrindas, pagal kurį Taryba priima teisės aktus. Tačiau siekiant aiškumo ( à titre déclaratoire ), kai taikytina SESV 43 straipsnio 3 dalis, pasiūlyme daroma aiški nuoroda į tą sąlygą kiekvienoje atitinkamoje vieno BRO nuostatoje. Komisija pasiūlymus, kuriuos reikia pateikti atsižvelgiant į SESV 43 straipsnio 3 dalį, Tarybai pateiks deramu laiku.-  Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatosSutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 ir 291 straipsniai.-  Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisNetaikoma.2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS REZULTATAI IR POVEIKIO VERTINIMAS-  Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis-  Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimasKonsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis ar nepriklausomo tyrimo neprireikė, nes pasiūlymas suderinti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007 su Lisabonos sutartimi yra tarpinstitucinis klausimas, taikomas visiems Tarybos reglamentams.-  Poveikio vertinimasPoveikio vertinimo neprireikė, nes pasiūlymas suderinti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007 su Lisabonos sutartimi yra tarpinstitucinis klausimas, taikomas visiems Tarybos reglamentams.3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI-  Siūlomų veiksmų santraukaNustatyti Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1234/2007 Komisijai suteikiamus deleguotuosius ir įgyvendinimo įgaliojimus ir nustatyti atitinkamą deleguotų teisės aktų ir įgyvendinimo aktų priėmimo procedūrą.Į šį pasiūlymą įtrauktas toliau nurodytų pasiūlymų turinys:i) lapkričio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucijos dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 (vieno bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamento) nuostatos dėl pagalbos, teikiamos pasinaudojant Vokietijos alkoholio monopolija, pasiūlymo (COM(2010) 336 galutinis);ii) Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 1234/2007 dėl maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems Sąjungos asmenims, pasiūlymo (COM(2010) 486 galutinis);iii) pasiūlymo iš dalies keisti Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 nuostatas dėl prekybos standartų [darbotvarkės planavimo nuoroda 2010/AGRI/010];iv) pasiūlymo iš dalies keisti Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 nuostatas, susijusias su sutartiniais santykiais pieno ir pieno produktų sektoriuje [darbotvarkės planavimo nuoroda 2010/AGRI/026].-  Teisinis pagrindasSESV 42 straipsnio pirma pastraipa ir 43 straipsnio 2 dalis.-  Subsidiarumo principasŽemės ūkio politika priskiriama bendrai ES ir valstybių narių kompetencijai. Tai reiškia, kad, kol ES nepriima šio sektoriaus teisės aktų, taikoma valstybių narių kompetencija. Šiuo pasiūlymu vienas bendras rinkų organizavimas tik pritaikomas prie Lisabonos sutartyje nustatytų reikalavimų. Todėl šis pasiūlymas nedaro poveikio galiojančiam Sąjungos metodui.-  Proporcingumo principasPasiūlymas atitinka proporcingumo principą.-  Pasirinkta priemonėPasiūlyta priemonė – Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas.Kitos priemonės būtų netinkamos dėl šios priežasties: atsižvelgiant į BŽŪP pobūdį ir jos valdymo reikalavimus, tiesioginis taikymas yra būtina BŽŪP teisės aktų savybė.4. poveikis biudžetuiĮgyvendindama šią priemonę Sąjunga nepatirs jokių papildomų išlaidų.5. PAPILDOMA INFORMACIJA-  SupaprastinimasŠiuo pasiūlymu bus padidinta galimybė suprasti bendrą bendrą rinkų organizavimą ir su juo susipažinti, nes padaryta didelių Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 pakeitimų.2010/0385 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASkuriuo nustatomas bendras žemės ūkio rinkų organizavimas ir specialiosios tam tikriems žemės ūkio produktams taikomos nuostatos (vieno bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas)EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 42 straipsnio pirmą pastraipą ir 43 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą[2],perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[3],laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros[4],kadangi:1.  2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1234/2007, nustatantis bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“)[5], buvo keletą kartų keičiamas. Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai reikia padaryti kitų pakeitimų, kad Europos Parlamentui ir Tarybai suteikti įgaliojimai ir visų pirma Komisijai suteikti įgaliojimai būtų suderinti su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – Sutartis) 290 ir 291 straipsniais. Atsižvelgiant į šių pakeitimų taikymo sritį, tikslinga panaikinti Reglamentą (EB) Nr. 1237/2007 ir jį pakeisti nauju Vieno bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentu. Techninio paprastinimo sumetimais 1972 m. gegužės 2 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 922/72, nustatantį bendrąsias pagalbos šilkaverpiams suteikimo 1972–1973 auginimo metams taisykles[6], tikslinga įtraukti į šį reglamentą. Todėl Reglamentas (EEB) Nr. 922/72 taip pat turėtų būti panaikintas.2.  Pagal Sutarties 43 straipsnį 3 dalį Taryba patvirtina kainų, rinkliavų, pagalbos ir kiekybinių apribojimų nustatymo priemones. Siekiant aiškumo, tuo atveju, kai taikoma Sutarties 43 straipsnio 3 dalis, šiame reglamente turėtų būti aiškiai nurodyta, kad tvirtindama priemones Taryba vadovausis minėta nuostata.3.  Į šį reglamentą turėtų būti įtrauktos visos pagrindinės vieno bendro žemės ūkio rinkų organizavimo nuostatos. Nustatant kainas, rinkliavas, pagalbą ir kiekybinius apribojimus tam tikrais atvejais būtinai atsižvelgiama į šias pagrindines nuostatas.4.  Komisija turėtų būti įgaliota priimti deleguotus teisės aktus pagal Sutarties 290 straipsnį, kad galėtų papildyti ar iš dalies keisti tam tikras neesmines šio reglamento nuostatas. Reikėtų nustatyti nuostatas, kurių atžvilgiu tokie įgaliojimai gali būti taikomi, taip pat sąlygas, kurioms esant būtų galima pasinaudoti minėtais įgaliojimais.5.  Skubos tvarka turėtų būti taikoma išskirtiniais atvejais, jei pasirodytų, kad tai yra būtina siekiant veiksmingai ir efektyviai reaguoti į rinkos sutrikdymo pavojų arba rinkos sutrikimų atvejais. Skubos tvarka turėtų būti taikoma pagrįstai ir turėtų būti tiksliai įvardyti jos taikymo atvejai.6.  Pagal Sutarties 291 straipsnį valstybės narės turėtų būti atsakingos už šiuo reglamentu nustatyto bendro žemės ūkio rinkų organizavimo (toliau – BRO) įgyvendinimą. Siekiant užtikrinti vienodą BRO įgyvendinimą valstybėse narėse ir išvengti nesąžiningos ūkio subjektų konkurencijos ar diskriminacijos, Komisijai turėtų būti sudarytos sąlygos priimti įgyvendinimo aktus pagal Sutarties 291 straipsnio 2 dalį. Todėl pagal minėtą nuostatą Komisijai turėtų būtų suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, visų pirma susiję su vienodomis rinkos intervencinių priemonių taikymo, pagalbos schemų įgyvendinimo ir prekybos bei gamybos, taip pat prekybos su trečiosiomis valstybėmis taisyklių taikymo sąlygomis. Komisija taip pat turėtų nustatyti būtiniausias valstybių narių atliekamų patikrų skiriamąsias ypatybes.7.  Be to, siekiant užtikrinti vienu BRO nustatytų schemų veiksmingumą, Komisijai turėtų būti suteikti būtini įgaliojimai, susiję su rinkos valdymo priemonėmis ir kasdienėmis valdymo užduotimis. Siekiant užtikrinti sklandų vieno BRO veikimą, Komisijai taip pat turėtų būti suteikti įgaliojimai reguliuoti tam tikrus labiau techninio pobūdžio klausimus ir priimti pranešimų, informacijos ir ataskaitų teikimo taisykles, taip pat procedūras ir techninius kriterijus, susijusius su rinkos rėmimo priemonių reikalavimus atitinkančiais produktais ir ūkio subjektais. Be to, siekdama užtikrinti tinkamą BRO veikimą, Komisija visų pirma turėtų nustatyti datas, laiko terminus, operacinius įvykius, lemiančius taikytiną valiutos keitimo kursą, tipinius laikotarpius ir palūkanų normas, o pagalbos schemų atveju Komisija turėtų būti teisiškai įgaliota visų pirma nustatyti pagalbos dydį ir priimti programų valdymo, stebėsenos ir vertinimo, taip pat informavimo apie išmokėtos pagalbos naudą taisykles ir su socialinių schemų planų įgyvendinimu susijusias taisykles. Komisija turėtų būti įgaliota nustatyti su pagalbos išmokomis ir išankstinėmis pagalbos išmokomis susijusią tvarką.8.  Be to, siekiant įgyvendinti vieno BRO tikslus ir laikytis jo principų, Komisija turėtų būti įgaliota priimti taisykles, be kita ko, susijusias su schemų, kuriomis siekiama riboti pieno, cukraus ir vyno gamybą, valdymu, taip pat su patikromis susijusias taisykles, nustatyti užstato dydį ir su neteisėtų išmokų susigrąžinimu susijusias taisykles bei tvarką ir priimti su rinkos rėmimu susijusių sutarčių sudarymo taisykles.9.  Vyno sektoriuje Komisija taip pat turėtų būti įgaliota užtikrinti, kad paraiškos, susijusios su kilmės vietos nuorodomis, geografinėmis nuorodomis ir tradiciniais terminais, atitiktų šiame reglamente nustatytus reikalavimus ir taip visoje Sąjungoje būtų užtikrintas vienodas reikalavimų taikymas. Komisijai turėtų būti suteikta kompetencija priimti visas būtinas vyno sektoriaus produktų pateikimo ir ženklinimo taisykles, susijusias su tų produktų pateikimo ir ženklinimo tvarka, pranešimais ir techniniais kriterijais.10.  Siekiant užtikrinti, kad būtų įgyvendinti šiuo reglamentu nustatytos teisinės sistemos tikslai, Komisijai taip pat turėtų būti suteikti įgaliojimai nuolat vykdyti stebėseną, susijusią su tam tikra gamintojų organizacijų, gamintojų grupių, tarpšakinių organizacijų ir ūkio subjektų organizacijų veikla. Be to, siekiant išsaugoti pagal vieną BRO nustatytą struktūrą ir jos esminius kriterijus, Komisijai turėtų būti suteikta kompetencija priimti visas būtinas taisykles, susijusias su išskirtinėmis rinkos priemonėmis ir išskirtinėmis valdymo priemonėmis skubioms ir nenumatytoms problemoms vienoje ar daugiau valstybių narių spręsti.11.  Jei aiškiai nenumatyta kitaip, Komisija tuos įgyvendinimo aktus turėtų priimti pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. XX/XXXX [ reglamento pavadinimas ] nuostatas.12.  Tam tikrų šiame reglamente numatytų priemonių atveju, kai reikia imtis skubių veiksmų arba konkrečiomis situacijomis, kuriomis netaikoma teisė veikti savo nuožiūra, bet paprasčiausiai taikomos bendrosios nuostatos, Komisija turėtų būti įgaliota, priimti įgyvendinimo aktus nepadedant komitetui.13.  Be to, Komisija turėtų būti įgaliota vykdyti tam tikras administracines arba valdymo užduotis, dėl kurių nereikia priimti deleguotų teisės aktų arba įgyvendinimo aktų.14.  Keičiant dabartinį reglamentą nauju Vieno bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentu neturėtų būti ginčijami per daugelį metų bendros žemės ūkio politikos (toliau – BŽŪP) srityje priimti politiniai sprendimai. Todėl pagrindinis šio reglamento tikslas turėtų būti suderinti Komisijai suteiktus įgaliojimus su Sutartimi. Juo neturėtų būti panaikintos ar pakeistos esamos nuostatos, kurios turi galiojantį pagrindą, išskyrus atvejus, kai tos nuostatos yra pasenusios, nei numatytos naujos taisyklės ar priemonės. Šis principas netaikomas maisto produktų paskirstymui labiausiai nepasiturintiems Sąjungos asmenims ir pagalbai, teikiamai pagal Vokietijos alkoholio monopolijos sistemą. Nuostatos dėl prekybos standartų atspindi pasiūlymus, pateiktus atliekant išsamią kokybės politikos apžvalgą.15.  Nustatant grūdų, ryžių, cukraus, sausųjų pašarų, sėklų, alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių, linų ir kanapių, vaisių ir daržovių, bananų, pieno ir pieno produktų ir šilkaverpių prekybos metus turėtų būti atsižvelgiama į kiekvieno iš tų produktų biologinį gamybos ciklą.16.  Siekiant stabilizuoti rinkas ir užtikrinti deramą žemės ūkiu besiverčiančios bendruomenės gyvenimo lygį, skirtinguose sektoriuose sukurta diferencijuota kainų palaikymo sistema ir kartu nustatytos tiesioginės paramos schemos, atsižvelgiant į skirtingus kiekvieno iš šių sektorių poreikius ir į skirtingų sektorių tarpusavio priklausomybę. Tos priemonės – tai valstybės intervencija arba, tam tikrais atvejais, pagalbos išmokos už privatų grūdų, ryžių, cukraus, alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių, galvijienos, pieno ir pieno produktų, kiaulienos, ožkienos ir avienos sektorių produktų sandėliavimą. Todėl atsižvelgiant į vėlesnių Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 pakeitimų, visų pirma padarytų 2009 m. sausio 19 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 72/2009 dėl bendros žemės ūkio politikos pakeitimų, iš dalies keičiančiu reglamentus (EB) Nr. 247/2006, (EB) Nr. 320/2006, (EB) Nr. 1405/2006, (EB) Nr. 1234/2007, (EB) Nr. 3/2008 ir (EB) Nr. 479/2008 bei panaikinančiu reglamentus (EEB) Nr. 1883/78, (EEB) Nr. 1254/89, (EEB) Nr. 2247/89, (EEB) Nr. 2055/93, (EB) Nr. 1868/94, (EB) Nr. 2596/97, (EB) Nr. 1182/2005 ir (EB) Nr. 315/2007[7], tikslus ir remiantis pateiktais argumentais, reikia ir toliau taikyti kainų palaikymo priemones, jeigu jos buvo numatytos anksčiau parengtose priemonėse, nedarant esminių pakeitimų, palyginti su ankstesne teisine padėtimi.17.  Siekiant aiškumo ir skaidrumo tas priemones reglamentuojančios nuostatos turėtų turėti bendrą struktūrą, tačiau kartu turėtų būti išlaikyta kiekviename sektoriuje vykdoma politika. Tuo tikslu tikslinga skirti referencines kainas ir intervencines kainas.18.  Pagal grūdų, galvijienos ir pieno bei pieno produktų bendro rinkų organizavimo nuostatas Taryba, laikydamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 37 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos, buvo įgaliota keisti kainų lygį. Atsižvelgiant į kainų sistemų jautrumą, turi būti aiškiai nustatyta, kad Sutarties 43 straipsnio 2 dalyje numatyta galimybė keisti kainų lygius taikoma visiems sektoriams, kuriems taikomas šis reglamentas.19.  Standartinių savybių baltajam ir žaliaviniam cukrui turėtų būti nustatytos referencinės kainos. Tokios standartinės savybės turėtų būti vidutinės tipinės Sąjungoje pagaminto cukraus savybės, apibrėžtos remiantis cukraus prekyboje taikomais kriterijais. Be to, turėtų būti numatyta galimybė standartines savybes peržiūrėti, visų pirma atsižvelgiant į komercinius poreikius ir techninės analizės raidą.20.  Siekiant užtikrinti patikimą informaciją apie Sąjungos cukraus rinkos kainas, šiame reglamente turėtų būti numatyta pranešimų apie kainas teikimo sistema, kuria remiantis turėtų būti nustatomi baltojo cukraus rinkos kainų lygiai.21.  Remiantis pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 72/2009, grūdų, ryžių, sviesto ir nugriebto pieno miltelių intervencinė sistema taikoma tik tam tikrais metų laikotarpiais. Valstybės intervencijos taikymo galvijienos sektoriuje pradžia ir pabaiga turėtų priklausyti nuo tam tikro laikotarpio rinkos kainų lygių.22.  Kainos, kurioms esant turėtų būti vykdomas valstybės intervencinis supirkimas, praeityje buvo sumažintos pagal grūdų, ryžių ir galvijienos bendrą rinkų organizavimą ir jos buvo nustatytos kartu su tuose sektoriuose pradėtomis taikyti tiesioginės paramos schemomis. Todėl pagal tas schemas skiriama pagalba ir intervencinės kainos yra glaudžiai susijusios. Pieno ir pieno produktų sektoriaus produktų kainų lygis buvo nustatytas siekiant skatinti atitinkamų produktų vartojimą ir gerinti jų konkurencingumą. Šie politiniai sprendimai ir toliau galioja.23.  Šiame reglamente turėtų būti numatyta galimybė realizuoti vykdant valstybės intervenciją supirktus produktus. Tokių priemonių turėtų būti imtasi taip, kad būtų išvengta rinkos sutrikimų ir kad būtų užtikrintos vienodos galimybės įsigyti prekių bei lygios pirkėjų teisės.24.  Vieni iš Sutarties 39 straipsnio 1 dalyje nustatytų BŽŪP tikslų yra stabilizuoti rinkas ir užtikrinti vartotojams priimtinas tiekiamos produkcijos kainas. Daugelį metų vykdoma maisto skirstymo programa padėjo sėkmingai įgyvendinti abu šiuos tikslus. Ji turėtų ir toliau padėti užtikrinti, kad būtų įgyvendinti BŽŪP ir sanglaudos politikos tikslai. Tačiau dėl vėlesnių BŽŪP reformų palaipsniui mažėjo intervencinės atsargos ir turimų produktų asortimentas. Todėl rinkoje įsigyti produktai taip pat turėtų tapti nuolatiniu tiekimo pagal programą šaltiniu.25.  Siekiant užtikrinti patikimą biudžeto valdymą ir pasinaudoti visa taikant Sąjungos schemos sanglaudos aspektą gaunama nauda, reikėtų nustatyti aukščiausią Sąjungos pagalbos ribą ir numatyti galimybę valstybėms narėms prisidėti prie maisto skirstymo programų finansavimo. Be to, remiantis įgyta patirtimi matyti, kad reikėtų nustatyti ilgesnės trukmės schemos įgyvendinimo perspektyvą. Todėl Komisija turėtų nustatyti schemos įgyvendinimo trejų metų planus, o valstybės narės turėtų parengti nacionalines maisto paskirstymo programas, kuriose išdėstytų savo schemos įgyvendinimo tikslus ir prioritetus, įskaitant maistingumo aspektus. Be to, siekdamos užtikrinti, kad trejų metų planas būtų įgyvendinamas pagal taikomas taisykles, valstybės narės turėtų vykdyti atitinkamas administracines ir fizines patikras ir, nustačiusios pažeidimų, taikyti nuobaudas.26.  Siekdama užtikrinti, kad maisto paskirstymo labiausiai nepasiturintiems asmenims schema būtų taikoma skaidriai, darniai ir veiksmingai, Komisija turėtų priimti trejų metų planų tvirtinimo ir peržiūros procedūras ir tuos planus tvirtinti bei, jei reikia, peržiūrėti. Komisija taip pat turėtų priimti nuostatas dėl papildomų aspektų, kurie turi būti įtraukti į trejų metų planus, produktų tiekimo taisykles, intervencinių produktų paėmimui, ir, be kita ko, valstybių narių keitimuisi produktais taikytinas procedūras ir laiko terminus, taip pat su nacionalinių maisto paskirstymo programų ir metinių įgyvendinimo ataskaitų forma susijusias taisykles. Siekdama užtikrinti, kad trejų metų planai valstybėse narėse būtų įgyvendinami vienodai, Komisija turėtų patvirtinti tvarką, pagal kurią būtų kompensuojamos labdaros organizacijų, kurias valstybės narės laiko atitinkančiomis reikalavimus, patirtos išlaidos, įskaitant laiko terminus ir finansines ribas, taip pat priimti kvietimo dalyvauti konkurse sąlygas ir maisto produktams bei jų tiekimui taikomas sąlygas. Be to, reikėtų priimti taisykles, pagal kurias būtų nustatyti valstybėms narėms taikomi įpareigojimai, susiję su patikromis, mokėjimo tvarka ir galutiniais terminais, taip pat išmokų sumažinimu reikalavimų nesilaikymo atvejais, ir atskaitomybės nuostatas ir užduotis, kurias turi vykdyti nacionalinės intervencinės įstaigos, įskaitant valstybių narių keitimosi produktais atvejais.27.  Siekiant prisidėti prie pieno rinkos subalansavimo ir rinkos kainų stabilizavimo, šiame reglamente numatoma skirti pagalbą už privatų tam tikrų sviesto produktų sandėliavimą. Be to, Komisija turėtų būti įgaliota nuspręsti dėl pagalbos už privatų baltojo cukraus, tam tikrų rūšių alyvuogių aliejaus, tam tikrų galvijienos produktų, kiaulienos, avienos ir ožkienos sandėliavimą skyrimo.28.  Sąjungos skerdenų klasifikavimo skalės galvijienos, kiaulienos, avienos ir ožkienos sektoriuose yra labai svarbios kainų registravimui ir intervencinių priemonių taikymui tuose sektoriuose. Be to, jomis siekiama padidinti rinkos skaidrumą.29.  Dėl laisvo judėjimo apribojimų, atsirandančių taikant kovai su gyvūnų ligų plitimu skirtas priemones, vienos ar daugiau valstybių narių tam tikrų produktų rinkose galėtų kilti sunkumų. Patirtis rodo, kad dideli rinkos sutrikimai, pavyzdžiui, smarkiai sumažėjęs vartojimas ar kainos, gali būti susiję su vartotojų pasitikėjimo praradimu dėl pavojaus visuomenės ar gyvūnų sveikatai.30.  Galvijienai, pienui ir pieno produktams, kiaulienai, avienai ir ožkienai, kiaušiniams ir paukštienai taikomos išskirtinės rinkos rėmimo priemonės turėtų būti tiesiogiai susijusios su sveikatos ir veterinarijos priemonėmis, priimtomis siekiant kovoti su ligų plitimu, arba taikomos tuoj pat po jų. Jų turėtų būti imamasi valstybių narių prašymu, kad atitinkamose rinkose būtų išvengta didelių sutrikimų.31.  Reikėtų numatyti, kad Komisijai būtų suteikta galimybė priimti specialias intervencines priemones, jei pasirodytų, kad tai būtina siekiant veiksmingai ir efektyviai reaguoti į grūdų sektoriaus rinkos sutrikdymo pavojų ir išvengti didelio masto valstybės intervencijos taikymo tam tikrų Sąjungos regionų ryžių sektoriuje arba kompensuoti dėl stichinių nelaimių atsiradusį žaliavinių ryžių trūkumą.32.  Turėtų būti nustatyta standartinės kokybės, kuri turėtų būti apibrėžta, kvotinių runkelių minimali kaina, kad būtų užtikrintas deramas Sąjungos cukrinių runkelių ir cukranendrių augintojų gyvenimo lygis.33.  Deramai cukraus gamybos įmonių ir cukrinių runkelių augintojų teisių ir įpareigojimų pusiausvyrai užtikrinti reikalingos specialios priemonės. Todėl turėtų būti nustatytos standartinės tarpšakinius susitarimus reglamentuojančios nuostatos.34.  Dėl skirtingos gamtinės, ekonominės ir techninės padėties sunku nustatyti visoje Sąjungoje vienodas cukrinių runkelių supirkimo sąlygas. Cukrinių runkelių augintojų asociacijos ir cukraus gamybos įmonės jau yra sudariusios tarpšakinius prekybos susitarimus. Todėl bendrosiose nuostatose turėtų būti apibrėžtos tik cukrinių runkelių augintojams ir cukraus pramonei reikalingos minimalios garantijos, būtinos sklandžiam cukraus rinkos veikimui užtikrinti, tarpšakiniuose prekybos susitarimuose paliekant galimybę taikyti nuo tam tikrų taisyklių leidžiančias nukrypti nuostatas.35.  Šiame reglamente turėtų būti numatytas gamybos mokestis, kuris, siekiant prisidėti prie patirtų išlaidų finansavimo, yra numatytas cukraus sektoriuje.36.  Siekiant išlaikyti cukraus rinkų struktūrinę pusiausvyrą, kuriai būdingas kainų lygis, artimas referencinei kainai, reikėtų numatyti galimybę nuspręsti pašalinti cukrų iš rinkos tokiam laikui, kurio reikia, kad joje vėl nusistovėtų pusiausvyra.37.  Gyvų augalų, galvijienos, kiaulienos, avienos ir ožkienos, kiaušinių ir paukštienos atveju turėtų būti numatyta galimybė priimti tam tikras pasiūlos pritaikymo prie rinkos reikalavimų palengvinimo priemones. Tokios priemonės gali padėti stabilizuoti rinkas ir užtikrinti tinkamą atitinkamos žemės ūkiu besiverčiančios bendruomenės gyvenimo lygį.38.  Cukraus sektoriuje taikomi kiekybiniai gamybos apribojimai – esminė rinkos politikos priemonė. Ir toliau išlieka priežastys, dėl kurių Bendrija anksčiau cukraus sektoriuje nustatė gamybos kvotų sistemą.39.  Pagal šį reglamentą taikant cukraus kvotų sistemą visų pirma turėtų būti išlaikytas teisinis kvotų statusas, kadangi, remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika, kvotų sistema yra cukraus sektoriaus rinkos reguliavimo mechanizmas, skirtas užtikrinti, kad būtų pasiekti viešojo intereso tikslai.40.  Šiame reglamente turėtų būti numatyta galimybė patikslinti cukraus kvotas, kad jos atspindėtų valstybių narių sprendimus, susijusius su nacionalinių kvotų perskirstymu.41.  Atsižvelgiant į tai, kad kvotų taikymo laikotarpiu perdirbimo pramonės ir runkelių bei cukranendrių auginimo struktūrinio koregavimo klausimais būtina numatyti tam tikrą nacionalinį lankstumą, turėtų būti numatyta galimybė valstybėms narėms laikantis tam tikrų ribų keisti įmonių kvotas, neapribojant restruktūrizavimo fondo kaip priemonės veikimo.42.  Siekiant išvengti cukraus rinkos iškraipymo dėl cukraus pertekliaus, Komisijai turėtų būti suteikta galimybė, vadovaujantis tam tikrais kriterijais, numatyti, kad cukraus, izogliukozės ar inulino sirupo perteklius būtų perkeltas į kitus metus, tokį perteklių laikant kitų prekybos metų kvotine produkcija. Be to, siekiant išvengti tam tikrų kiekių kaupimosi, keliančio pavojų padėčiai rinkoje, jei tie kiekiai neatitinka taikomų sąlygų, numatoma, kad už perteklių būtų imamas mokestis.43.  Pieno kvotų sistema turėtų būti ir toliau taikoma iki savo galiojimo pabaigos – 2015 m. ir, be kita ko, turėtų būti taikomas mokestis už pieno kiekį, surinktą arba parduotą tiesiogiai vartoti viršijant tam tikrą garantuojamąją ribą.44.  Reikėtų ir toliau būti skirti pieno pristatymą ir tiesioginį pardavimą, o schema turėtų būti taikoma remiantis individualiu faktiniu pieno riebumu ir nacionaliniu nustatytuoju pieno riebumu. Ūkininkams turėtų būti leista tam tikromis sąlygomis laikinai perleisti savo individualias kvotas. Be to, reikėtų ir toliau taikyti principą, pagal kurį ūkį pardavus, išnuomojus arba perleidus paveldėjimo teise atitinkama kvota perleidžiama pirkėjui, nuomininkui arba paveldėtojui kartu su atitinkama žeme, tačiau ir toliau turėtų būti taikomos principo, pagal kurį siekiant tęsti pieno gamybos restruktūrizavimą ir gerinti aplinką kvotos siejamos su ūkiais, išimtys. Atsižvelgiant į įvairius kvotų perdavimo būdus ir taikant objektyvius kriterijus reikėtų numatyti taisykles, pagal kurias valstybėms narėms būtų leidžiama dalį perduotų kiekių perkelti į nacionalinį rezervą.45.  Už pieną ir kitus pieno produktus mokėtinas pertekliaus mokestis turėtų būti atgrasančio dydžio, o valstybės narės jį turėtų sumokėti tuoj po to, kai viršijama nacionalinė kvota. Tuomet valstybė narė mokėjimo naštą turėtų paskirstyti gamintojams, dėl kurių atsirado šis perteklius. Šie gamintojai turėtų būti įpareigoti valstybei narei mokėti įnašą į mokestį dėl to, kad viršijo galimus kiekius. Valstybės narės Europos žemės ūkio garantijų fondui (EŽŪGF) turėtų mokėti mokestį, atitinkantį jų nacionalinės kvotos perviršį, iš kurio, atsižvelgiant į bankroto atvejus arba į tai, kad tam tikri gamintojai tikrai nėra pajėgūs susimokėti įnašo į mokestį, būtų atimta fiksuoto 1 % dydžio suma.46.  Paaiškėjo, kad įgyvendinant pagrindinį pieno kvotų sistemos tikslą – atitinkamoje rinkoje sumažinti pasiūlos ir paklausos neatitikimą ir dėl to atsirandantį struktūrinį perteklių, taip pasiekiant didesnę rinkos pusiausvyrą, – blogėja orientavimasis į rinką, nes ūkininkai nebesugeba tinkamai reaguoti į kainų signalus, o lėtėjant restruktūrizavimui negali didėti sektoriaus našumas. Nuo 2009–2010 iki 2013–2014 prekybos metų numatyta palaipsniui naikinti pieno kvotas jas kasmet padidinant 1 %. Vykstant sektoriaus restruktūrizacijai valstybėms narėms neviršijant tam tikrų ribų turėtų būti leista iki 2014 m. kovo 31 d. teikti papildomą nacionalinę pagalbą. Atsižvelgiant į Reglamente (EB) Nr. 1234/2007 su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 248/2008[8], nustatytus kvotų padidinimus, taip pat į 1 % metinį padidinimą ir kitus pakeitimus, dėl kurių sumažėja prievolės mokėti pertekliaus mokestį galimybė, jei nuo 2009–2010 m. iki 2013–2014 m. kvotos kasmet būtų didinamos 1 %, remiantis dabartiniais gamybos modeliais tik vienai Italijai kiltų prievolės mokėti pertekliaus mokestį rizika. Todėl atsižvelgiant į šiuo metu visose valstybėse narėse taikomus gamybos modelius ir siekiant išvengti šios rizikos, kvotos Italijai padidintos laikotarpio pradžioje.47.  Reglamente (EB) Nr. 1234/2007 numatytos įvairios pagalbos schemos. Sausųjų pašarų ir linų bei kanapių sektoriams taikomoje schemoje numatyta, kad siekiant reguliuoti atitinkamų sektorių vidaus rinką šiems sektoriams būtų skiriama pagalba už perdirbimą. Po pakeitimų, padarytų Reglamentu (EB) Nr. 72/2009, ir pagal 2009 m. sausio 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 73/2009, nustatantį bendrąsias tiesioginės paramos schemų ūkininkams pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatantį tam tikras paramos schemas ūkininkams, iš dalies keičiantį Reglamentus (EB) Nr. 1290/2005, (EB) Nr. 247/2006, (EB) Nr. 378/2007 ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003[9], pagalba už sausuosius pašarus ir toliau bus teikiama iki 2012 m. balandžio 1 d., o pagalba už ilgą linų pluoštą, trumpą linų pluoštą ir kanapių pluoštą bus teikiama iki 2011–2012 m. prekybos metų. Reglamente (EB) Nr. 1234/2007 su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 72/2009, numatyta bulvių krakmolo kvotų sistema, o su ja susijusi minimali kaina taikoma tik iki 2011–2012 prekybos metų pabaigos.48.  Siekiant prisidėti prie pieno rinkos subalansavimo ir stabilizuoti pieno ir pieno produktų rinkų kainas, reikalingos priemonės, kuriomis būtų padidinta galimybė realizuoti pieno produktus. Šiame reglamente turėtų būti numatyta skirti pagalbą už prekybą tam tikrais pieno produktais, atsižvelgiant į konkrečius jų naudojimo būdus ir paskirtį. Be to, turėtų būti numatyta, kad norint paskatinti jaunimą vartoti daugiau pieno, Sąjunga turėtų padengti dalį išlaidų, patiriamų skiriant pagalbą už moksleivių aprūpinimą pienu mokyklose.49.  Tais atvejais, kai gaminant tam tikrus pramonės, chemijos ar farmacijos produktus atsiranda poreikis imtis priemonių, kuriomis siekiama tiekti tam tikrus cukraus produktus, reikėtų numatyti galimybę skirti gamybos grąžinamąją išmoką.50.  Pagal Reglamentą (EB) Nr. 73/2009 išmokos už apynių plotus atsietos nuo 2010 m. sausio 1 d. Siekiant apynių augintojų organizacijoms sudaryti sąlygas tęsti savo veiklą kaip anksčiau, reikėtų nustatyti specialią nuostatą, pagal kurią atitinkamose valstybėse narėse už tą pačią veiklą būtų skiriamos lygiavertės sumos.51.  Sąjungos finansavimas, kurį sudaro tiesioginės pagalbos procentinė dalis, kurią valstybėms narėms leidžiama išlaikyti pagal Reglamentą (EB) Nr. 73/2009, turi paskatinti patvirtintas ūkio subjektų organizacijas parengti darbo programas, skirtas gerinti alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių produkcijos kokybę. Todėl šiame reglamente turėtų būti numatyta, kad Sąjungos parama būtų skiriama pagal prioritetus, atsižvelgiant į veiklą, vykdomą pagal konkrečias darbo programas.52.  Šiame reglamente skiriami vaisiai ir daržovės, kurie apima parduoti skirtus vaisius ir daržoves ir perdirbti skirtus vaisius ir daržoves, ir perdirbti vaisiai ir daržovės. Su gamintojų organizacijomis, veiklos programomis ir Sąjungos finansine pagalba susijusios taisyklės taikomos tik vaisiams ir daržovėms ir tik perdirbti skirtiems vaisiams ir daržovėms.53.  Įgyvendinant vaisiams ir daržovėms taikomą tvarką pagrindinį vaidmenį vaidina gamintojų organizacijos. Nuolat didėjant paklausai, ekonominiu požiūriu būtina šioms organizacijoms padedant ir toliau telkti pasiūlą, kad būtų stiprinama gamintojų padėtis rinkoje. Toks telkimas turėtų būti vykdomas savanoriškai ir jo naudingumą turėtų įrodyti gamintojų organizacijų savo nariams teikiamų paslaugų apimtis ir veiksmingumas. Kadangi gamintojų organizacijos veikia išskirtinai savo narių labui, sprendžiant ekonominius klausimus jos turi būti laikomos veikiančiomis savo narių vardu ir jų naudai.54.  Vaisių ir daržovių produkcija yra neprognozuojama, o produktai greitai genda. Net nedidelis perteklius gali labai sutrikdyti rinką. Todėl reikėtų nustatyti krizės valdymo priemones. Kad gamintojų organizacijos taptų patrauklesnėmis, minėtos priemonės turėtų būti įtrauktos į veiklos programas.55.  Auginant ir prekiaujant vaisiais ir daržovėmis turėtų būti atsižvelgiama į visus aplinkosaugos klausimus, įskaitant auginimo metodus, atliekų tvarkymą ir iš rinkos pašalintų produktų realizavimą, visų pirma susijusius su vandens kokybės apsauga, biologinės įvairovės išsaugojimu ir kaimo vietovių išlaikymu.56.  Valstybių narių, kurios įstojo į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d. arba vėliau, taip pat tam tikrų atokiausių Sąjungos regionų arba mažųjų Egėjo jūros salų vaisių ir daržovių sektoriaus gamintojų grupėms, norinčioms pagal šį reglamentą įgyti gamintojų organizacijų statusą, turėtų būti leista pasinaudoti pereinamuoju laikotarpiu, kuriuo būtų teikiama nacionalinė ir Sąjungos finansinė parama tai gamintojų grupei laikantis tam tikrų įsipareigojimų.57.  Siekiant vaisių ir daržovių sektoriaus gamintojų organizacijoms suteikti didesnę atsakomybę visų pirma už jų finansinius sprendimus ir panaudoti joms skirtus viešuosius išteklius ateities reikalavimams vykdyti, reikia nustatyti tų išteklių naudojimo sąlygas. Tinkamas sprendimas – gamintojų organizacijų įkurtų veiklos fondų bendrasis finansavimas. Tam tikrais atvejais turėtų būti leidžiamos papildomos finansavimo galimybės. Veiklos fondai turėtų būti naudojami tik veiklos programoms vaisių ir daržovių sektoriuje finansuoti. Siekiant kontroliuoti Sąjungos išlaidas, reikėtų nustatyti gamintojų organizacijoms, kurios įkuria veiklos fondus, teikiamos pagalbos aukščiausią ribą.58.  Regionuose, kuriuose vaisių ir daržovių sektoriaus gamybos organizavimas yra menkas, turėtų būti leidžiama skirti papildomą nacionalinį finansinį įnašą. Valstybių narių, esančių ypač nepalankioje padėtyje struktūriniu atžvilgiu, atveju Sąjungą tą įnašą turėtų kompensuoti.59.  Siekiant supaprastinti schemą ir sumažinti su ja susijusias išlaidas, reikėtų, jei įmanoma, suderinti su veiklos fondų ir kaimo plėtros programų išlaidoms taikomais reikalavimais susijusias procedūras ir taisykles, reikalaujant, kad valstybės narės parengtų nacionalines veiklos programų strategijas.60.  Pageidautina, kad mažo vaisių ir daržovių kiekio, kurį suvartoja vaikai, problema būtų sprendžiama nuolat didinant vaisių ir daržovių dalį vaikų mityboje jų mitybos įpročių formavimosi etape. Todėl turėtų būti numatyta Sąjungos pagalba vaisių ir daržovių, perdirbtų vaisių ir daržovių ir bananų sektoriaus produktų tiekimo vaikams į švietimo įstaigas išlaidoms, taip pat tam tikroms su tuo susijusioms logistikos ir paskirstymo, įrangos, informavimo, stebėsenos ir vertinimo išlaidoms bendrai finansuoti. Siekdamos užtikrinti tvarkingą vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos įgyvendinimą, valstybės narės, norinčios dalyvauti šioje programoje, turėtų iš anksto parengti strategiją, kurioje, be kita ko, pateiktų reikalavimus atitinkančių produktų, atrinktų remiantis objektyviais kriterijais, įskaitant sezoniškumą, galimybę gauti tam tikrus produktus ir aplinkosaugos aspektus, sąrašą.61.  Siekiant užtikrinti patikimą vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos biudžeto valdymą, reikėtų numatyti aukščiausią Sąjungos paramos ribą ir didžiausią bendrojo finansavimo lygį. Sąjungos pagalba neturėtų būti naudojama esamam nacionaliniam vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programų finansavimui pakeisti. Atsižvelgdamos į biudžeto galimybes valstybės narės vis dėlto turėtų turėti galimybę savo finansinį įnašą į vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programas pakeisti įnašais iš privačiojo sektoriaus. Kad programa būtų veiksminga, valstybės narės turėtų numatyti papildomas priemones, už kurias jos galėtų teikti nacionalinę pagalbą.62.  Vyno sektoriuje svarbu numatyti paramos priemones, kurios galėtų padėti sustiprinti konkurencingas struktūras. Nors šias priemones turėtų finansuoti ir nustatyti Sąjunga, valstybėms narėms turėtų būti suteikta laisvė pasirinkti reikiamą priemonių rinkinį, geriausiai atitinkantį jų regioninių įstaigų poreikius, prireikus atsižvelgiant į regionų ypatumus, ir tas priemones įtraukti į nacionalines paramos programas. Už tokių programų įgyvendinimą turėtų būti atsakingos valstybės narės.63.  Viena pagrindinių nacionalinių paramos programų priemonių turėtų būti Sąjungos vynų pardavimo skatinimas ir prekyba jais trečiosiose valstybėse. Atsižvelgiant į restruktūrizavimo ir konversijos veiklos teigiamą struktūrinį poveikį vyno sektoriui, šią veiklą ir toliau reikėtų finansuoti. Be to, parama turėtų būti teikiama investicijoms į vyno sektorių, kuriomis būtų siekiama gerinti įmonių ekonominius rezultatus. Parama šalutiniams produktams distiliuoti turėtų būti teikiama valstybėms narėms, kurios šia priemone norėtų pasinaudoti siekdamos užtikrinti vyno kokybę ir kartu tausoti aplinką.64.  Parama prevencinėms priemonėms, tokioms kaip derliaus draudimas, savitarpio fondai ir neprinokusių vynuogių derliaus nuėmimas, turėtų būti skiriama pagal vyno sektoriaus paramos programas, kad būtų skatinamas atsakingas požiūris į krizines situacijas.65.  Valstybės narės dėl įvairių priežasčių gali pageidauti pagal bendrąją išmokos schemą ūkininkams teikti atsietą pagalbą. Todėl valstybėms narėms turėtų būti suteikta tokia galimybė ir, atsižvelgiant į bendrosios išmokos schemos ypatumus, tokie pervedimai turėtų būti negrįžtami ir atitinkamai turėtų mažėti vėlesniais metais nacionalinėms vyno sektoriaus paramos programoms skiriamo biudžeto dalis.66.  Parama vyno sektoriui taip pat turėtų būti skiriama iš struktūrinių priemonių, numatytų 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai[10]. Siekiant padidinti finansines lėšas, skiriamas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1698/2005, turėtų būti vykdomas laipsniškas lėšų pervedimas į tame reglamente numatytą biudžetą, kai atitinkamos sumos yra pakankamai didelės.67.  Siekiant pagerinti vyno rinkos veikimą, valstybėms narėms turėtų būti sudarytos sąlygos įgyvendinti tarpšakinių organizacijų priimtus sprendimus. Tačiau priimant tokius sprendimus neturėtų būti svarstomi metodai, kuriais galėtų būti iškreipta konkurencija.68.  Perteklinė vyno gamyba Sąjungoje dar labiau padidėjo dėl pereinamojo laikotarpio draudimo sodinti naujus vynmedžius pažeidimų. Sąjungoje yra daug neteisėtai apsodintų plotų, dėl kurių kyla nesąžininga konkurencija ir didėja vyno sektoriaus problemos, todėl šis klausimas turi būti sprendžiamas.69.  Nors pereinamojo laikotarpio draudimas sodinti naujus vynmedžius turėjo tam tikros įtakos pasiūlos ir paklausos pusiausvyrai vyno rinkoje, dėl jo taip pat atsirado kliūtis konkurencingiems gamintojams, kurie nori lanksčiai reaguoti į padidėjusią paklausą. Kadangi dar nesukurta rinkos pusiausvyra ir reikia laiko, kol įsigalios tokios papildomos priemonės kaip vynmedžių išnaikinimo schema, tikslinga toliau iki 2015 m. gruodžio 31 d. taikyti draudimą sodinti naujus vynmedžius, tačiau nuo tos datos šį draudimą reikėtų galutinai panaikinti, kad konkurencingi gamintojai galėtų laisvai veikti pagal rinkos sąlygas. Tačiau valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė šį draudimą savo teritorijose ir toliau taikyti iki 2018 m. gruodžio 31 d., jeigu jos mano, kad tai būtina.70.  Siekiant pagerinti vynuogių auginimo potencialo valdymą ir skatinti veiksmingai naudotis sodinimo teisėmis ir tokiu būdu toliau švelninti pereinamojo laikotarpio sodinimo apribojimų padarinius, reikėtų išlaikyti tam tikrą lankstumą, pvz., ir toliau taikyti nacionalinių arba regioninių rezervų sistemas.71.  Skiriant nacionalinę pagalbą kiltų pavojus tinkamam bendros rinkos veikimui. Sutarties nuostatos dėl valstybės pagalbos paprastai turėtų būti taikomos vyno sektoriaus produktams, kuriems taikomas vyno BRO. Tačiau pačios nuostatos dėl vynmedžių išnaikinimo priemokų ir tam tikros priemonės pagal paramos programas neturėtų trukdyti tais pačiais tikslais teikti nacionalinę pagalbą.72.  Siekiant vyno sektorių įtraukti į bendrosios išmokos schemą, visiems plotams, kuriuose intensyviai auginamos vynuogės, turėtų būti taikoma Reglamente (EB) Nr. 73/2009 numatyta bendrosios išmokos schema.73.  Bitininkystė yra žemės ūkio sektorius, kuriam būdinga gamybos sąlygų ir produktyvumo įvairovė, taip pat gamybos ir prekybos veiklą vykdančių ūkio subjektų išsisklaidymas ir įvairovė. Be to, atsižvelgiant į pastaraisiais metais keliose valstybėse narėse išplitusią varozę ir į tos ligos poveikį medaus gamybai, Sąjunga vis dar turi imtis veiksmų, nes varozės negalima visiškai išnaikinti ir ji turi būti gydoma patvirtintais produktais. Atsižvelgiant į tokias aplinkybes ir siekiant pagerinti bitininkystės produktų gamybą ir prekybą jais Sąjungoje, kas trejus metus turėtų būti parengtos nacionalinės programos, apimančios techninę pagalbą, varozės kontrolę, sezoninio pervežimo į naujas vietas racionalizavimą, Sąjungos bičių išteklių papildymo valdymą ir bendradarbiavimą vykdant bitininkystei ir bitininkystės produktams skirtas mokslinių tyrimų programas, kurių tikslas – pagerinti bendras bitininkystės produktų gamybos ir prekybos jais sąlygas. Šias nacionalines programas turėtų iš dalies finansuoti Sąjunga.74.  Sąjungos pagalba už šilkaverpių auginimą turėtų būti teikiama pagal sunaudotų šilkaverpių kiaušinių dėžučių skaičių.75.  Taikant prekybos žemės ūkio produktais standartus gali būti prisidedama prie gamybos ir prekybos ekonominių sąlygų bei tokių produktų kokybės gerinimo. Todėl tokių standartų taikymas yra naudingas gamintojams, prekybininkams ir vartotojams.76.  Atsižvelgiant į Komisijos komunikatą dėl žemės ūkio produktų kokybės politikos[11] ir vėlesnes diskusijas, manoma, kad tinkama ir toliau taikyti konkretiems sektoriams arba produktams skirtus prekybos standartus, siekiant atsižvelgti į vartotojų lūkesčius ir padėti gerinti ekonomines žemės ūkio produktų gamybos ir prekybos sąlygas ir tų produktų kokybę.77.  Siekiant užtikrinti, kad visi produktai būtų geros ir tinkamos prekinės kokybės, ir nepažeidžiant maisto sektoriuje priimtų nuostatų, visų pirma bendrosios maisto teisės nuostatų, įtrauktų į 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 178/2002, nustatantį maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantį Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantį su maisto saugos klausimais susijusias procedūras[12], ir jame nustatytų principų ir reikalavimų, minėtame Komisijos komunikate numatytas pagrindinis bendrasis prekybos standartas turėtų būti taikomas produktams, kuriems netaikomi konkretiems sektoriams arba produktams skirti prekybos standartai. Kai tokie produktai atitinka taikytiną tarptautinį standartą, prireikus jie turėtų būti laikomi atitinkančiais bendrąjį prekybos standartą.78.  Kai kuriems sektoriams ir (arba) produktams apibrėžtys, pavadinimai ir (arba) prekiniai pavadinimai yra svarbus aspektas nustatant konkurencijos sąlygas. Todėl reikėtų pateikti apibrėžtis, pavadinimus ir prekinius pavadinimus tiems sektoriams ir (arba) produktams, kurie turėtų būti naudojami tik Sąjungoje prekiaujant produktais, kurie atitinka reikiamus reikalavimus.79.  Reglamente (EB) Nr. 1234/2007 išlaikyti pagal ankstesnius BRO numatyti atskiriems sektoriams skirti prekybos standartai. Į standartus reikėtų įtraukti horizontalaus pobūdžio nuostatas.80.  Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1234/2007 tam tikruose sektoriuose iki šiol Komisijai buvo pavesta priimti nuostatas dėl prekybos standartų. Dėl jų itin techninio pobūdžio ir todėl, kad reikia nuolat gerinti jų veiksmingumą ir jas suderinti su besikeičiančia prekybos praktika, šį principą tinka taikyti visiems prekybos standartams, tiksliai nurodant kriterijus, į kuriuos reikia atsižvelgti nustatant atitinkamas taisykles.81.  Prekybos standartai turėtų būti taikomi, kad rinkai būtų galima teikti standartinės ir pakankamos kokybės produktus. Prekybos standartai turėtų būti visų pirma susiję su apibrėžtimis, skirstymu į klases, pateikimu ir ženklinimu, pakavimu, gamybos metodu, konservavimu, vežimu, informacija apie gamintojus, tam tikrų medžiagų sudėtimi, susijusiais administraciniais dokumentais, sandėliavimu, sertifikavimu, prekyba ir laiko terminais.82.  Atsižvelgiant į vartotojų poreikį gauti tinkamą ir skaidrią informaciją apie produktą, visų pirma kiekvienu atskiru atveju turėtų būti įmanoma nustatyti tinkamas atitinkamo geografinio lygmens ūkininkavimo vietos nuorodas, kartu atsižvelgiant į kai kurių sektorių, visų pirma perdirbtų žemės ūkio produktų, ypatumus.83.  Nustatydama konkretiems sektoriams arba produktams skirtus prekybos standartus Komisija turėtų atsižvelgti į vartotojų lūkesčius, kiekvieno sektoriaus ypatumus ir tarptautinių organizacijų rekomendacijas.84.  Be to, siekiant išvengti piktnaudžiavimo vartotojams pateikiamų produktų kokybe bei autentiškumu, reikėtų numatyti, kad prireikus galima patvirtinti specialias priemones, visų pirma susijusias su analizės metodais.85.  Siekiant užtikrinti atitiktį prekybos standartams, reikėtų numatyti patikras ir nuobaudas, taikomas nevykdant su jais susijusių įsipareigojimų. Už tokias patikras turėtų būti atsakingos valstybės narės.86.  Iš principo, prekybos standartai turėtų būti taikomi visiems Sąjungoje parduodamiems produktams.87.  Reikėtų numatyti specialias su iš trečiųjų valstybių importuojamais produktais susijusias taisykles, pagal kurias tam tikromis trečiosiose valstybėse galiojančiomis specialiosiomis nuostatomis gali būti pateisintos nuo prekybos standartų leidžiančios nukrypti nuostatos, jei užtikrinamas jų lygiavertiškumas Sąjungos teisės aktams.88.  Reikėtų numatyti galimybę valstybėms narėms toliau taikyti ar priimti tam tikras nacionalines kokybės lygių taisykles, susijusiais su tepiaisiais riebalais.89.  Su vynu susijusios nuostatos turėtų būti taikomos atsižvelgiant į susitarimus, sudarytus pagal Sutarties 218 straipsnį.90.  Reikėtų nustatyti vyninių vynuogių veislių klasifikavimo taisykles, pagal kurias valstybės narės, pagaminančios daugiau kaip 50 000 hektolitrų per metus, turėtų ir toliau būti atsakingos už vyninių vynuogių veislių, iš kurių jų teritorijoje gali būti gaminamas vynas, klasifikavimą. Kai kurių vyninių vynuogių veislių reikėtų neįtraukti.91.  Reikėtų nustatyti tam tikrus vynininkystės metodus ir apribojimus, taikomus vyno gamybai, visų pirma susijusius su kupažavimu ir tam tikrų rūšių vynuogių misos, vynuogių sulčių ir šviežių vynuogių iš trečiųjų valstybių naudojimu. Siekdama laikytis tarptautinių standartų, Komisija turėtų paprastai remtis Tarptautinės vynuogių ir vyno organizacijos (angl. International Organisation of Vine and Wine , OIV) rekomenduojamais vynininkystės metodais.92.  Vyno sektoriuje valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė riboti tam tikrų vynininkystės metodų naudojimą ar juos drausti, taip pat taikyti griežtesnius apribojimus jų teritorijoje gaminamiems vynams ir eksperimentiniam nepatvirtintų vynininkystės metodų naudojimui, kurio sąlygos turi būti nustatytos.93.  Sąjungoje rūšinių vynų sąvoka yra pagrįsta, inter alia , specifinėmis savybėmis, priskiriamomis vyno geografinei kilmei. Tokie vynai vartotojams nurodomi saugomomis kilmės vietos nuorodomis ir geografinėmis nuorodomis. Kad būtų galima parengti skaidresnę ir išsamesnę sistemą teiginiui apie atitinkamų produktų kokybę pagrįsti, reikia nustatyti tvarką, pagal kurią kilmės vietos nuorodos arba geografinės nuorodos paraiškos būtų nagrinėjamos pagal metodiką, atitinkančią Sąjungos horizontaliąją kokybės politiką, taikomą maisto produktams, išskyrus vyną ir spiritinius gėrimus, numatytiems 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos[13].94.  Siekiant išsaugoti specifines vynų, kuriems suteikta kilmės vietos nuoroda arba geografinė nuoroda, kokybės savybes, valstybėms narėms turėtų būti leidžiama šiuo požiūriu taikyti griežtesnes taisykles.95.  Kad kilmės vietos nuorodos ir geografinės nuorodos būtų saugomos Sąjungoje, jos turėtų būti pripažintos ir registruotos Sąjungos lygmeniu. Siekiant užtikrinti, kad atitinkami pavadinimai atitiktų šiame reglamente nustatytas sąlygas, paraiškas turėtų nagrinėti atitinkamos valstybės narės nacionalinės valdžios institucijos, laikydamosi būtinųjų bendrųjų nuostatų, įskaitant nacionalinę prieštaravimų teikimo procedūrą. Komisija turėtų paraiškas papildomai tikrinti ir taip užtikrinti, kad jose nebūtų akivaizdžių klaidų ir kad būtų vadovaujamasi Sąjungos teise bei atsižvelgiama į suinteresuotųjų šalių, nepriklausančių paraiškos valstybei narei, interesus.96.  Turėtų būti galima saugoti trečiųjų valstybių kilmės vietos nuorodas ir geografines nuorodas, jeigu jos yra saugomos kilmės šalyje.97.  Registracijos tvarka turėtų suteikti galimybę bet kuriam fiziniam ar juridiniam asmeniui, turinčiam teisėtą interesą valstybėje narėje ar trečiojoje valstybėje, naudotis savo teisėmis pranešant apie savo prieštaravimus.98.  Registruotos kilmės vietos nuorodos ir geografinės nuorodos turėtų būti saugomos, kad nebūtų netinkamai naudojamasi reikalavimus atitinkančių produktų geru vardu. Siekiant skatinti sąžiningą konkurenciją ir neklaidinti vartotojų, tokią apsaugą taip pat reikėtų taikyti produktams ir paslaugoms, kuriems šis reglamentas netaikomas, įskaitant Sutarties I priede nenurodytus produktus ir paslaugas.99.  Tam tikri terminai yra tradiciškai vartojami Sąjungoje ir suteikia vartotojams informacijos apie vynų savybes ir kokybę, papildant informaciją, kurią suteikia kilmės vietos nuorodos ir geografinės nuorodos. Siekiant užtikrinti vidaus rinkos veikimą bei sąžiningą konkurenciją ir išvengti vartotojų klaidinimo, tokiems tradiciniams terminams Sąjungoje turėtų būti taikoma apsauga.100.  Vyno sektoriaus produktų, kuriems taikomas šis reglamentas, aprašymas, pavadinimas ir pateikimas gali turėti nemažą įtaką tinkamumui juos parduoti. Valstybių narių įstatymų, kuriais reglamentuojamas vyno sektoriaus produktų ženklinimas, skirtumai gali trukdyti sklandžiam vidaus rinkos veikimui. Todėl reikėtų nustatyti taisykles, kuriose būtų atsižvelgta į teisėtus vartotojų ir gamintojų interesus. Dėl šios priežasties reikėtų nustatyti su ženklinimu susijusias Sąjungos taisykles.101.  Jei susidaro arba gali susidaryti pieno produktų perteklius, dėl kurio labai sutrinka arba gali labai sutrikti rinkos pusiausvyra, reikėtų skirti pagalbą už Sąjungoje pagamintą ir pašarams naudojamą nugriebtą pieną ir nugriebto pieno miltelius. Kazeino ir kazeinatų naudojimo gaminant sūrį taisyklėmis siekiama neutralizuoti neigiamą poveikį, kuris gali atsirasti dėl tos pagalbos schemos taikymo, atsižvelgiant į tai, kad sūrio savybės gali lengvai pakisti dėl keitimo operacijų naudojant kazeiną ir kazeinatus, ir taip prisidėti prie rinkos stabilizavimo.102.  Šiame reglamente dėmesys skiriamas įvairių rūšių organizavimui siekiant politikos tikslų, visų pirma siekiant atitinkamų produktų rinkų stabilizavimo ir tų produktų kokybės gerinimo bei jos užtikrinimo bendraisiais veiksmais. Atitinkamos Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 nuostatos grindžiamos organizavimu, kurį pripažįsta valstybės narės arba tam tikromis sąlygomis Komisija. Šios nuostatos turėtų būti išlaikytos.103.  Siekiant toliau sparčiai skatinti vaisių ir daržovių sektoriaus gamintojų organizacijų ir jų asociacijų veiklą ir užtikrinti pageidautiną rinkos stabilumą, valstybėms narėms turėtų būti leidžiama, laikantis tam tikrų sąlygų, savo regione išplėsti taisyklių, ypač reglamentuojančių gamybą, prekybą ir aplinkos apsaugą, kurias to regiono organizacija ar asociacija priėmė savo nariams, taikymą jas nariais nesantiems gamintojams.104.  Visų pirma vaisių ir daržovių sektoriuje turėtų būti galima suteikti specialų pripažinimą toms organizacijoms, kurios pateikia įrodymus, kad pakankamai atstovauja gamintojams, ir imasi praktinių veiksmų, susijusių su Sutarties 39 straipsnio tikslais. Nuostatos dėl gamintojų organizacijų ir jų asociacijų priimtų taisyklių taikymo išplėtimo ir dėl tokio išplėtimo atsirandančių išlaidų dalijimosi turėtų būti, kai siekiama panašių tikslų, taikomos ir tarpšakinėms organizacijoms. Panašus metodas turėtų būti taikomas ir tabako sektoriaus tarpšakinėms organizacijoms.105.  [Siekiant užtikrinti racionalią gamybos plėtrą ir tinkamą pieno ūkininkų gyvenimo lygį, turėtų būti padidinta jų derybinė galia perdirbimo įmonių atžvilgiu, kad pridėtinė vertė tiekimo grandinėje būtų tinkamiau paskirstyta. Todėl siekiant įgyvendinti šiuos bendros žemės ūkio politikos tikslus, pagal Sutarties 42 straipsnį ir 43 straipsnio 2 dalį turėtų būti priimta nuostata, kad gamintojų organizacijos, kurias sudaro pieno sektoriaus ūkininkai ar jų asociacijos, galėtų su pieninėmis derėtis dėl visai jų narių produkcijai ar jos daliai taikytinų sutarčių sąlygų, įskaitant kainas. Siekiant išsaugoti veiksmingą konkurenciją pieno rinkoje, šiai galimybei turėtų būti taikomi tinkami kiekybiniai apribojimai. Todėl tokias gamintojų organizacijas turėtų būti galima pripažinti pagal bendrą rinkos organizavimą.106.  ES lygmeniu nustatytos tam tikrų sektorių tarpšakinėms organizacijoms taikomos taisyklės. Šios organizacijos gali būti naudingos siekiant užtikrinti tiekimo grandinės šalių dialogą, taip pat skatinti gerąją patirtį ir rinkos skaidrumą. Tokios taisyklės, taip pat nuostatos, kuriomis išaiškinama tokių organizacijų padėtis pagal konkurencijos teisę, turėtų būti taikomos ir pieno bei pieno produktų sektoriui; kartu turėtų būti užtikrinta, kad jos neiškreiptų konkurencijos ar vidaus rinkos ir netrukdytų sklandžiam bendram rinkos organizavimui.]107.  Kai kuriuose sektoriuose, išskyrus tuos, kuriuose esamomis taisyklėmis numatytas gamintojų ar tarpšakinių organizacijų pripažinimas, valstybės narės gali pageidauti pripažinti tokias organizacijas remiantis nacionalinės teisės aktais, kiek tai suderinama su Sąjungos teisės aktais.108.  Viena bendra rinka apima prekybos prie Sąjungos išorės sienų sistemą. Pagal šią prekybos sistemą turėtų būti numatyti importo muitai ir eksporto grąžinamosios išmokos, o ji pati iš esmės turėtų stabilizuoti Sąjungos rinką. Prekybos sistema turėtų būti grindžiama įsipareigojimais, prisiimtais daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde.109.  Prekybos srautų stebėjimas pirmiausia yra valdymo klausimas, kuris turėtų būti sprendžiamas lanksčiai. Sprendimas dėl licencijų reikalavimo įvedimo turėtų būti priimamas atsižvelgiant į tai, kad importo licencijų reikia siekiant valdyti atitinkamas rinkas ir visų pirma siekiant stebėti atitinkamų produktų importą.110.  Daugiausia pagal Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) susitarimus žemės ūkio produktams taikomi muitai yra nustatyti Bendrajame muitų tarife. Tačiau, įdiegus papildomus mechanizmus, būtina numatyti galimybę priimti leidžiančias nukrypti nuostatas dėl kai kurių grūdų ir ryžių sektorių produktų.111.  Siekiant užkirsti kelią neigiamam poveikiui Sąjungos rinkai, kurį gali sukelti tam tikrų žemės ūkio produktų importas, arba tokį poveikį neutralizuoti, tokių produktų importui turėtų būti taikomas papildomas muitas, jei tenkinamos tam tikros sąlygos.112.  Tam tikromis sąlygomis tikslinga leisti pradėti naudoti ir administruoti importo tarifines kvotas, nustatytas pagal tarptautinius susitarimus, sudarytus pagal Sutartį, arba nustatytas pagal kitus teisės aktus.113.  Mišinių importo mokesčiais siekiama užtikrinti tinkamą grūdų, ryžių ir skaldytų ryžių mišinių importo mokesčių sistemos veikimą.114.  Šiame reglamente nustatomas tradicinis rafinuoti skirto cukraus tiekimo poreikis prekybos metams. Siekiant užtikrinti tiekimą Sąjungos rafinavimo pramonei, rafinuoti skirto cukraus importo licencijos per pirmuosius tris kiekvienų prekybos metų mėnesius turėtų būti išduodamos tik nuolatinėms rafinavimo įmonėms, laikantis tradicinio tiekimo poreikio ribų.115.  Kad neteisėtai auginami pasėliai netrikdytų pluoštinių kanapių sektoriaus BRO, šiame reglamente turėtų numatytos kanapių ir kanapių sėklų importo patikros, kuriomis užtikrinama, kad tokie produktai teiktų tam tikras garantijas dėl tetrahidrokanabinolio kiekio. Be to, ne sėjai skirtų kanapių sėklų importui ir toliau turėtų būti taikoma kontrolės sistema, kurioje numatyta atitinkamiems importuotojams išduodamų leidimų tvarka.116.  Muitų sistema sudaroma galimybė atsisakyti visų kitų apsaugos priemonių prie Sąjungos išorės sienų. Vidaus rinka ir muitų mechanizmas išskirtinėmis aplinkybėms galėtų pasirodyti netinkami. Tokiais atvejais, kad Sąjungos rinka neliktų be apsaugos nuo galimų sutrikimų, Sąjungai turėtų būti sudaryta galimybė nedelsiant imtis visų būtinų priemonių. Tokios priemonės turėtų atitikti tarptautinius Sąjungos įsipareigojimus.117.  Turėtų būti numatyta galimybė uždrausti taikyti laikinojo įvežimo ar išvežimo perdirbti tvarką. Todėl tikslinga numatyti galimybę sustabdyti laikinojo įvežimo ar išvežimo perdirbti tvarkos taikymą esant tokioms situacijoms.118.  Nuostatos dėl eksporto į trečiąsias valstybes grąžinamųjų išmokų, grindžiamų kainų Sąjungoje ir pasaulinėje rinkoje skirtumu ir neviršijančių Sąjungos įsipareigojimais PPO nustatytų ribų, skyrimo turėtų būti Sąjungos dalyvavimo tarptautinėje prekyboje tam tikrais produktais, kuriems taikomas šis reglamentas, apsaugos priemonė. Subsidijuojamam eksportui turėtų būti taikomi vertės ir kiekio apribojimai.119.  Vertės apribojimų laikymasis turėtų būti užtikrinamas tuo metu, kai nustatomos eksporto grąžinamosios išmokos, stebint mokėjimus pagal taisykles, susijusias su EŽŪGF. Stebėseną galima palengvinti privalomai iš anksto nustatant eksporto grąžinamąsias išmokas ir taip sudarant galimybę diferencijuotų grąžinamųjų išmokų atveju pakeisti nurodytą paskirties vietą geografinėje vietovėje, kuriai taikoma bendra eksporto grąžinamosios išmokos norma. Pakeitus paskirties vietą turėtų būti mokama faktinei paskirties vietai taikoma eksporto grąžinamoji išmoka neviršijant išmokos dydžio, taikomo iš anksto nustatytai paskirties vietai, viršutinės ribos.120.  Kiekio apribojimų laikymąsi turėtų užtikrinti patikima ir veiksminga stebėsenos sistema. Šiuo tikslu eksporto grąžinamosios išmokos turėtų būti skiriamos, jeigu yra išduota eksporto licencija. Eksporto grąžinamosios išmokos turėtų būti skiriamos laikantis esamų ribų, atsižvelgiant į konkretų kiekvieno atitinkamo produkto atvejį. Šios taisyklės išimtis turėtų būti leidžiama taikyti tik Sutarties I priede neišvardytiems perdirbtiems produktams, kuriems netaikomi kiekio apribojimai. Reikėtų numatyti nuo griežto valdymo taisyklių laikymosi leidžiančią nukrypti nuostatą, taikytiną, kai nėra tikėtina, jog eksportuojamas kiekis, už kurį skiriamos eksporto grąžinamosios išmokos, viršys nustatytą kiekį.121.  Turėtų būti numatyta, kad eksporto grąžinamosios išmokos už gyvus galvijus skiriamos ir mokamos tik jei laikomasi Sąjungos teisės aktų dėl gyvūnų gerovės ir visų pirma dėl gyvūnų apsaugos juos vežant nuostatų.122.  Tam tikrais atvejais žemės ūkio produktams gali būti taikoma speciali importo tvarka trečiosiose valstybėse, jei tie produktai atitinka tam tikras specifikacijas ir (arba) kainų sąlygas. Siekiant užtikrinti teisingą tokios sistemos taikymą, būtinas importuojančios trečiosios valstybės ir Sąjungos valdžios institucijų administracinis bendradarbiavimas. Tuo tikslu prie tokių produktų turėtų būti pridėtas Sąjungoje išduotas sertifikatas.123.  Žydinčių gėlių svogūnėlių eksportas į trečiąsias valstybes yra labai svarbus Sąjungai ekonominiu atžvilgiu. Tokio eksporto tęsimą ir plėtrą galima užtikrinti stabilizuojant šios prekybos kainas. Todėl šiame reglamente reikėtų numatyti minimalias tokių produktų eksporto kainas.124.  Pagal Sutarties 42 straipsnį konkurencijos taisyklėms skirto Sutarties skyriaus nuostatos taikomos žemės ūkio produktų gamybai ir prekybai jais tik tiek, kiek nustatyta Sąjungos teisės aktuose pagal Sutarties 43 straipsnio 2 ir 3 dalis laikantis jose nustatytos tvarkos. Nuostatos dėl valstybės pagalbos buvo plačiai pripažintos taikytinomis. Be to, 2006 m. liepos 24 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1184/2006 dėl tam tikrų konkurencijos taisyklių taikymo žemės ūkio produktų gamybai ir prekybai jais[14] pirmiausia buvo nustatytos įmonėms taikytinos Sutarties taisyklės. Remiantis siekiamu tikslu – sudaryti vieną išsamų rinkos politikos taisyklių rinkinį, atitinkamas taisykles reikėtų numatyti šiame reglamente.125.  Konkurencijos taisyklės, susijusios su Sutarties 101 straipsnyje nurodytais susitarimais, sprendimais ir veiksmais ir su piktnaudžiavimu dominuojamąja padėtimi, turėtų būti taikomos žemės ūkio produktų gamybai ir prekybai jais, jeigu jų taikymas netrukdo nacionaliniam žemės ūkio rinkų organizavimui arba nekelia pavojaus, kad nebus pasiekti BŽŪP tikslai.126.  Užtikrinamas specialus požiūris į ūkininkų organizacijas, kurių pagrindinis tikslas – bendra žemės ūkio produktų gamyba ar prekyba jais arba bendros infrastruktūros naudojimas, jeigu tokia bendra veikla neužkerta kelio konkurencijai arba nekelia pavojaus, kad nebus pasiekti Sutarties 39 straipsnyje numatyti tikslai.127.  Kad nenukentėtų BŽŪP plėtra, būtų užtikrintas teisinis tikrumas ir nebūtų diskriminuojamos atitinkamos įmonės, Komisijai turėtų būti suteikta išimtinė teisė su sąlyga, kad jos sprendimus gali peržiūrėti Teisingumo Teismas, nustatyti, ar Sutarties 101 straipsnyje nurodyti susitarimai, sprendimai ir veiksmai yra suderinami su BŽŪP tikslais.128.  Skiriant nacionalinę pagalbą kiltų pavojus tinkamam bendromis kainomis pagrįstos vienos bendros rinkos veikimui. Todėl Sutarties nuostatos dėl valstybės pagalbos paprastai turėtų būti taikomos produktams, kuriems taikomas šis reglamentas. Tam tikrais atvejais turėtų būti leidžiamos išimtys. Tačiau, kai tokios išimtys taikomos, Komisijai turėtų būti suteikta galimybė sudaryti esamų, naujų ar siūlomų valstybės pagalbos rūšių sąrašą, pateikti valstybėms narėms atitinkamas pastabas ir pasiūlyti joms tinkamas priemones.129.  Nuo įstojimo į ES Suomija ir Švedija gali skirti pagalbą už šiaurės elnių auginimą bei prekybą jais ir jų produktų gamybą ir prekybą jais, atsižvelgiant į ypatingą šios veiklos ekonominę padėtį. Be to, Suomija dėl ypatingų savo klimato sąlygų gali skirti valstybės pagalbą atitinkamai už tam tikrus tik šioje valstybėje išaugintų sėklų ir javų sėklų kiekius, prieš tai gavusi Komisijos leidimą.130.  Siekiant reaguoti į pagrįstus krizės atvejus, net ir pasibaigus paramos programose numatytų pereinamojo laikotarpio priemonių, skirtų distiliavimui krizės atveju, taikymui 2012 m., valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė teikti paramą distiliavimui krizės atveju skiriant ne daugiau kaip 15 % savo nacionalinei paramos programai iš atitinkamame metiniame biudžete numatytos sumos. Prieš suteikiant tokią pagalbą apie ją turėtų būti pranešama Komisijai, ir ji turėtų būti patvirtinta pagal šį reglamentą.131.  Valstybėse narėse, kuriose cukraus kvota ypač sumažinta, cukrinių runkelių augintojams kils labai didelių prisitaikymo problemų. Tokiais atvejais pereinamojo laikotarpio Sąjungos pagalbos cukrinių runkelių augintojams, numatytos Reglamente (EB) Nr. 73/2009, nepakaks visiems runkelių augintojų patiriamiems sunkumams įveikti. Todėl valstybėms narėms, sumažinusioms kvotą daugiau kaip 50 % 2006 m. vasario 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkų organizavimo[15] III priede 2006 m. vasario 20 d. nustatytos cukraus kvotos, turėtų būti leidžiama teikti valstybės pagalbą cukrinių runkelių augintojams pereinamojo laikotarpio Sąjungos pagalbos taikymo laikotarpiu.Siekiant užtikrinti, kad valstybės narės neteiktų valstybės pagalbos, viršijančios cukrinių runkelių augintojų poreikius, nustatomą atitinkamos valstybės pagalbos bendrą sumą turėtų ir toliau tvirtinti Komisija, išskyrus Italijos atveju, kurioje numatytas produktyviausių cukrinių runkelių augintojų maksimalus poreikis prisitaikyti prie rinkos sąlygų po reformos sudaro 11 EUR už toną išaugintų cukrinių runkelių. Be to, dėl konkrečių problemų, kurių tikimasi Italijoje, turėtų būti išlaikytos nuostatos, kuriomis leidžiama cukrinių runkelių augintojams tiesiogiai ar netiesiogiai pasinaudoti suteikta valstybės pagalba.132.  Suomijoje cukrinių runkelių auginimas priklauso nuo konkrečių geografinių ir klimato sąlygų, kurių neigiamas poveikis sektoriui prisidės prie cukraus sektoriaus reformos bendro poveikio. Todėl tai valstybei narei turėtų būti leista nuolat teikti tinkamo dydžio valstybės pagalbą cukrinių runkelių augintojams.133.  Specialiosios pagalbos, kurią Vokietija teikė pagal Vokietijos alkoholio monopolijos sistemą, taisyklės turėjo baigti galioti 2010 m. gruodžio 31 d. Monopolijos parduodami kiekiai nuo 2003 m. mažėjo, o distiliavimo gamyklos ir joms žaliavą tiekiantys maži ir vidutiniai ūkiai stengėsi pasirengti dalyvauti laisvoje rinkoje. Tačiau, kadangi tokiam prisitaikymui palengvinti reikia daugiau laiko, reikėtų pratęsti monopolijos laipsniško panaikinimo ir pagalbos jai priklausančioms įmonėms teikimo laikotarpį iki 2013 m. gruodžio 31 d. Kaim kurioms nedidelėms fiksuoto alkoholio kiekio distiliavimo gamykloms, distiliavimo gamyklų naudotojams ir vaisių augintojų kooperatyvų distiliavimo gamykloms, kurios, naudodamos vietos žaliavas, visų pirma prisideda prie tradicinio kraštovaizdžio ir biologinės įvairovės išsaugojimo, turėtų ir toliau būti sudaryta galimybė gauti pagal monopolijos sistemą teikiamą pagalbą iki 2017 m. gruodžio 31 d., po kurios monopolija turėtų būti panaikinta. Tuo tikslu Vokietija turėtų nuo 2013 m. teikti metinį laipsniško panaikinimo planą.134.  Jei valstybė narė nori savo teritorijoje remti priemones, kuriomis skatinamas pieno ir pieno produktų vartojimas Sąjungoje, turėtų būti nustatyta galimybė finansuoti tokias priemones nacionaliniu lygmeniu pieno gamintojams taikant skatinamąjį mokestį.135.  [Jei nėra oficialioms raštu sudarytoms sutartims taikytinų ES teisės aktų, valstybės narės savo sutarčių teisės sistemose gali nustatyti, kad tokios sutartys būtų privalomos su sąlyga, kad būtų laikomasi ES teisės, visų pirma reikalavimo užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą ir bendrą rinkos organizavimą. Atsižvelgiant į skirtingą padėtį ES valstybėse narėse ir siekiant užtikrinti subsidiarumą, šis klausimas turėtų būti paliktas spręsti valstybėms narėms. Tačiau, siekiant užtikrinti būtinuosius tokių sutarčių standartus, gerą vidaus rinkos veikimą ir bendrą rinkos organizavimą, tam tikros pagrindinės tokių sutarčių naudojimo sąlygos turėtų būti nustatytos ES lygmeniu. Kadangi kai kurie pieno kooperatyvai į savo įstatus gali įtraukti panašaus poveikio taisykles, paprastinimo sumetimais reikalavimas sudaryti sutartis jiems neturėtų būti taikomas. Siekiant užtikrinti, kad tokia sistema būtų veiksminga, kai iš ūkininkų pieną surenka ir perdirbimo įmonėms pristato tarpininkai, ji turėtų būti taikoma ir tuo atveju.]136.  Būtina turėti pakankamai informacijos apie dabartinę apynių rinkos padėtį Sąjungoje ir jos plėtros perspektyvas. Todėl reikėtų numatyti, kad būtų registruojamos visos Sąjungoje užaugintų apynių tiekimo sutartys.137.  Kad būtų galima geriau valdyti vynmedžių auginimo pajėgumus, valstybės narės turėtų pateikti Komisijai savo gamybos pajėgumų sąrašą, sudarytą remiantis vynuogynų registru. Siekiant paskatinti valstybes nares pateikti tokį sąrašą, parama restruktūrizavimui ir konversijai turėtų būti skiriama tik sąrašą pateikusioms valstybėms narėms. Siekiant sukaupti informaciją, būtiną atitinkamai politikai formuoti ir administraciniams sprendimams priimti, vyninių vynuogių augintojai ir misos bei vyno gamintojai turėtų teikti derliaus deklaracijas. Valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė reikalauti, kad vyninių vynuogių pardavėjai kiekvienais metais deklaruotų parduotą iš paskutiniojo derliaus pagamintą kiekį. Misos ir vyno gamintojai bei pardavėjai, išskyrus mažmenininkus, privalo deklaruoti savo misos ir vyno atsargas.138.  Siekiant numatyti pakankamą atitinkamų produktų atsekamumo lygį, visų pirma siekiant apsaugoti vartotojų interesus, turėtų būti numatyta nuostata, kad visi Sąjungos rinkos apyvartoje esantys vyno sektoriaus produktai, kuriems taikomas šis reglamentas, turėtų lydimuosius dokumentus.139.  Tam tikromis sąlygomis ir tam tikriems produktams reikėtų nustatyti priemones, kurių reikia imtis, kai atsiranda sutrikimų arba manoma, kad jų gali atsirasti dėl vidaus rinkos kainų arba pasaulinės rinkos įkainių ar kainų didelių pokyčių.140.  Valstybių narių valdžios institucijos turėtų būti atsakingos už tai, kad būtų užtikrintas šio reglamento laikymasis, ir turėtų būti nustatyta tvarka, kad Komisija galėtų stebėti ir užtikrinti šio reglamento laikymąsi, visų pirma vyno sektoriuje.141.  Būtina nustatyti specialių žemės ūkio kilmės etilo alkoholiui skirtų priemonių sistemą, kad būtų galima rinkti ekonominius duomenis ir analizuoti statistinę informaciją siekiant stebėti rinką. Kadangi žemės ūkio kilmės etilo alkoholio rinka ir bendra etilo alkoholio rinka yra susijusios, turi būti teikiama ir informacija apie ne žemės ūkio kilmės etilo alkoholio rinką.142.  Išlaidas, kurias valstybės narės patiria laikydamosi taikant šį reglamentą vykdytinų įsipareigojimų, Sąjunga turėtų finansuoti pagal 2005 m. birželio 21 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo[16].143.  Kad būtų padidintos finansinės lėšos, skiriamos vyno sektoriui pagal Reglamentą (EB) Nr. 1698/2005, turėtų būti vykdomas laipsniškas lėšų pervedimas į pagal tą reglamentą skiriamą biudžetą, kai atitinkamos sumos yra pakankamai didelės.144.  Komisija turėtų būti įgaliota patvirtinti priemones, būtinas konkrečioms praktinėms problemoms spręsti nepaprastosios padėties atvejais.145.  Kadangi bendros žemės ūkio produktų rinkos nuolat vystosi, valstybės narės ir Komisija turėtų nuolat informuoti vienos kitas apie svarbius pokyčius ir nustatyti atitinkamų pokyčių bei atitinkamos informacijos pranešimo taisykles.146.  Siekiant išvengti piktnaudžiavimo šiame reglamente nustatytomis lengvatomis, tokios lengvatos neturėtų būti suteikiamos arba turėtų būti panaikinamos tais atvejais, kai nustatoma, kad bet kurios iš jų gavimo sąlygos buvo sukurtos dirbtinai ir neatitinka šio reglamento tikslų.147.  Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi šiuo reglamentu nustatytų įpareigojimų, reikia vykdyti patikras, taikyti administracines priemones ir administracines nuobaudas tuo atveju, kai nesilaikoma reikalavimų, ir nustatyti su užstato pateikimu ir grąžinimu susijusias taisykles, kuriomis siekiama patikimo vieno bendro rinkos valdymo pagal BŽŪP. Tos nuostatos, be kita ko, turėtų būti susijusios su neteisėtų išmokų susigrąžinimu ir valstybių narių ataskaitų teikimo įpareigojimais, vykdytinais taikant šį reglamentą.148.  Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1234/2007 kai kurios sektorių rinkos valdymo priemonės nustos galioti 2012 m. Panaikinus Reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, tam tikros nuostatos turėtų būti toliau taikomos iki atitinkamų schemų taikymo pabaigos.149.  Siekdama užtikrinti teisinį prekybos taisyklių taikymo tikrumą, Komisija turėtų nustatyti datą, nuo kurios atitinkamame sektoriuje nustojamos taikyti tam tikros Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 nuostatos.150.  Siekiant užtikrinti sklandų perėjimą nuo Reglamente (EB) Nr. 1234/2007 numatytos tvarkos, taikomos vaisių ir daržovių sektoriuose, prie šio reglamento nuostatų taikymo, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti pereinamojo laikotarpio priemones.151.  Šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo jo įsigaliojimo. Tačiau nuostata, kuria sukuriamas bendrasis prekybos standartas, turėtų būti taikoma tik nuo [praėjus vieneriems metams po šio reglamento įsigaliojimo].152.  [Reglamente nustatytos priemonės, susijusios su sutartiniais santykiais ir tarpšakinėmis organizacijomis pieno ir pieno produktų sektoriuose, yra pagrįstos atsižvelgiant į dabartines pieno rinkos ekonomines aplinkybes ir tiekimo grandinės struktūrą. Todėl jos turėtų būti taikomos pakankamai ilgai (ir iki pieno kvotų panaikinimo, ir po to), kad jų poveikis būtų visavertis. Tačiau, atsižvelgiant į didelį tokių priemonių poveikį, jos vis dėlto turėtų būti laikinos ir persvarstomos, siekiant įvertinti jų veiksmingumą ir poreikį jas toliau taikyti. Tai turėtų būti aptariama Komisijos pieno rinkos raidos ataskaitose, numatant galimas paskatas ūkininkams sudaryti bendrus gamybos susitarimus; ataskaitos turi būti pateiktos atitinkamai iki 2014 m. birželio 30 d. ir 2018 m. gruodžio 31 d.,]PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:TURINYSAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 21. PASIŪLYMO APLINKYBĖS 22. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS REZULTATAI IR POVEIKIO VERTINIMAS 43. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI 54. poveikis biudžetui 65. PAPILDOMA INFORMACIJA 6EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio rinkų organizavimas ir specialiosios tam tikriems žemės ūkio produktams taikomos nuostatos (vieno bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) 7I DALIS ĮVADINĖS NUOSTATOS 37II DALIS VIDAUS RINKA 40I ANTRAŠTINĖ DALIS INTERVENCIJA Į RINKĄ 40I SKYRIUS Valstybės intervencija ir privatus sandėliavimas 40I skirsnis Valstybės intervencijos ir privataus sandėliavimo įvadinės nuostatos 40II skirsnis Valstybės intervencija 42I poskirsnis Bendrosios nuostatos 42II poskirsnis Supirkimo pradžia 43III poskirsnis Intervencinės kainos 44IV poskirsnis Taikant intervenciją supirktų produktų realizavimas 45[V poskirsnis Paskirstymas labiausiai nepasiturintiems Sąjungos asmenims 46III skirsnis Privatus sandėliavimas 50I poskirsnis Privaloma pagalba 50II poskirsnis Neprivaloma pagalba 51IV skirsnis Bendrosios valstybės intervencijos ir privataus sandėliavimo nuostatos 53I poskirsnis Bendrosios nuostatos 53II poskirsnis Specialiosios skerdenų klasifikavimo nuostatos 58II SKYRIUS Specialiosios intervencinės priemonės 61I skirsnis Išskirtinės rinkos rėmimo priemonės 61II skirsnis Grūdų ir ryžių sektoriuose taikytinos priemonės 62III skirsnis Priemonės cukraus sektoriuje 63IV skirsnis Pasiūlos pritaikymas 66III SKYRIUS Gamybos ribojimo sistemos 67I skirsnis Bendrosios nuostatos 67II skirsnis Cukrus 67I poskirsnis Kvotų skyrimas ir administravimas 67II poskirsnis Kvotos perviršis 69III skirsnis Pienas 71I poskirsnis Bendrosios nuostatos 71II poskirsnis Kvotų skyrimas ir administravimas 73III poskirsnis Kvotos perviršis 78IV skirsnis Cukraus ir pieno kvotų skyrimo tvarkos taisyklės 82I poskirsnis Cukraus kvotų skyrimo tvarkos taisyklės 82II poskirsnis Pieno kvotų skyrimo tvarkos taisyklės 83V skirsnis Vyno sektoriaus gamybos pajėgumai 84I poskirsnis Neteisėtas sodinimas 84II poskirsnis Pereinamojo laikotarpio vynmedžių sodinimo tvarka 87III poskirsnis Prekybos taisyklės, kuriomis siekiama pagerinti ir stabilizuoti bendrosios vyno rinkos veikimą 92IV SKYRIUS Pagalbos schemos 93I skirsnis Gamybos grąžinamoji išmoka cukraus sektoriuje 93II skirsnis Pagalba pieno ir pieno produktų sektoriui 94I poskirsnis Pagalba už specialios paskirties produktus 94II poskirsnis Sūrio gamybos sąlygos 96III poskirsnis Pagalba tiekiant pieno produktus moksleiviams 97IV skirsnis Pagalba apynių sektoriui 98V skirsnis Pagalba alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriui 99VI skirsnis Pagalba vaisių ir daržovių sektoriui 101I poskirsnis Gamintojų Grupės 101II poskirsnis Veiklos fondai ir veiklos programos 103III poskirsnis Vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa 110VII skirsnis Paramos vyno sektoriui programos 113I poskirsnis Įvadinės nuostatos 113II poskirsnis Paramos programų teikimas ir turinys 114III poskirsnis Specialiosios paramos priemonės 116IV poskirsnis Procedūrinės nuostatos 121VIII skirsnis Specialiosios nuostatos bitininkystės sektoriui 123IX skirsnis Pagalba šilkaverpių sektoriui 125II ANTRAŠTINĖ DALIS SU PREKYBA IR GAMINTOJŲ ORGANIZACIJOMIS SUSIJUSIOS TAISYKLĖS 127[I SKYRIUS Su prekyba susijusios taisyklės 127I skirsnis Prekybos standartai 127I poskirsnis Įvadinės nuostatos 127II poskirsnis Bendrasis prekybos standartas 127III poskirsnis Konkretiems sektoriams arba produktams skirti prekybos standartai 128IV poskirsnis Su importu ir eksportu susiję prekybos standartai 134V poskirsnis Bendrosios nuostatos 135II skirsnis Vyno sektoriuje taikomos kilmės vietos nuorodos, geografinės nuorodos ir tradiciniai terminai 136I poskirsnis Įvadinės nuostatos 136II poskirsnis Kilmės vietos nuorodos ir geografinės nuorodos 136III poskirsnis Tradiciniai terminai 149III skirsnis Vyno sektoriaus produktų ženklinimas ir pateikimas 151II SKYRIUS Gamintojų organizacijos, gamintojų grupės, tarpšakinės organizacijos, ūkio subjektų organizacijos 155I skirsnis Bendrieji principai 155II skirsnis Su vaisių ir daržovių sektoriaus gamintojų organizacijomis, tarpšakinėmis organizacijomis ir gamintojų grupėmis susijusios taisyklės 160I poskirsnis Gamintojų organizacijų įstatai ir pripažinimas 160II poskirsnis Gamintojų organizacijų ir gamintojų grupių asociacija 162III poskirsnis Taisyklių taikymo išplėtimas ekonominės zonos gamintojams 163IV poskirsnis Vaisių ir daržovių sektoriaus tarpšakinės organizacijos 166III skirsnis Vyno sektoriaus gamintojams ir tarpšakinėms organizacijoms taikomos taisyklės 169IV skirsnis Tabako sektoriaus tarpšakinėms organizacijoms taikomos taisyklės 170[V skirsnis 171pieno ir pieno produktų sektoriaus gamintojų organizacijos 171VI skirsnis Procedūrinės taisyklės 173III DALIS PREKYBA SU TREČIOSIOMIS VALSTYBĖMIS 174I SKYRIUS Bendrosios nuostatos 174II SKYRIUS Importas 175I skirsnis Importo licencijos 175II skirsnis Importo muitai ir rinkliavos 178III skirsnis Importo kvotų administravimas 182IV skirsnis Specialiosios tam tikriems produktams taikomos nuostatos 185I poskirsnis Specialiosios grūdų ir ryžių sektorių produktų importo nuostatos 185II poskirsnis Cukraus importo tvarka 186III poskirsnis Specialiosios kanapių importo nuostatos 187IV poskirsnis Specialiosios apynių importo nuostatos 188V skirsnis Apsaugos priemonės ir laikinasis įvežimas perdirbti 189III SKYRIUS Eksportas 191I skirsnis Eksporto licencijos 191II skirsnis Eksporto grąžinamosios išmokos 193III skirsnis Eksporto kvotų administravimas pieno ir pieno produktų sektoriuje 198IV skirsnis Speciali importo tvarka trečiosiose valstybėse 199V skirsnis Specialiosios gyviems augalams taikomos nuostatos 200VI skirsnis Laikinasis išvežimas perdirbti 200IV DALIS KONKURENCIJOS TAISYKLĖS 201I SKYRIUS Įmonėms taikomos taisyklės 201II SKYRIUS Valstybės pagalbos taisyklės 206V DALIS SPECIALIOSIOS KELIEMS AR ATSKIRIEMS SEKTORIAMS TAIKOMOS NUOSTATOS 210I SKYRIUS Specialiosios keliems sektoriams taikomos nuostatos 210I skirsnis rinkos sutrikimai 210II skirsnis Ataskaitų teikimas 211II SKYRIUS SPECIALIOSIOS ATSKIRIEMS SEKTORIAMS TAIKOMOS NUOSTATOS 212I skirsnis Apyniai 212II skirsnis Vynas 213III skirsnis Pienas ir pieno produktai 216IV skirsnis Etilo alkoholis 218VI DALIS BENDROSIOS NUOSTATOS 219VII DALIS ĮGALIOJIMŲ DELEGAVIMAS, ĮGYVENDINIMO NUOSTATOS, PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS TAISYKLĖS 223I SKYRIUS Įgaliojimų delegavimas ir įgyvendinimo nuostatos 223II SKYRIUS Pereinamojo laikotarpio ir baigiamosios nuostatos 225I PRIEDAS 1 STRAIPSNIO 1 DALYJE NURODYTŲ PRODUKTŲ SĄRAŠAS I dalis. Grūdai 228II dalis. Ryžiai 231III dalis. Cukrus 232IV dalis. Sausieji pašarai 232V dalis. Sėklos 233VI dalis. Apyniai 235VII dalis. Alyvuogių aliejus ir valgomosios alyvuogės 235VIII dalis. Pluoštiniai linai ir kanapės 235IX dalis. Vaisiai ir daržovės 236X dalis. Perdirbtų vaisių ir daržovių produktai 236XI dalis. Bananai 240XII dalis. Vynas 240XIII dalis. Augantys medžiai ir kiti gyvi augalai, svogūnėliai, šaknys ir kitos panašios augalų dalys, skintos gėlės ir dekoratyviniai žalumynai 241XIV dalis. Žaliavinis tabakas 241XV dalis. Galvijiena 241XVI dalis. Pienas ir pieno produktai 242XVII dalis. Kiauliena 242XVIII dalis. Aviena ir ožkiena 243XIX dalis. Kiaušiniai 243XX dalis. Paukštiena 244XXI dalis. Kiti produktai 244II PRIEDAS PRODUKTŲ, KURIEMS NUSTATYTOS SPECIALIOSIOS PRIEMONĖS, KAIP NURODYTA 1 STRAIPSNIO 2 DALYJE, SĄRAŠAS I dalis. Žemės ūkio kilmės etilo alkoholis 252II dalis. Bitininkystės produktai 252III dalis. Šilkaverpiai 252III PRIEDAS 2 STRAIPSNIO 1 DALYJE NURODYTOS APIBRĖŽTYS I dalis. Ryžių sektoriuje vartojamų terminų apibrėžtys 253II dalis. Cukraus sektoriuje vartojamų terminų apibrėžtys 256III dalis. Apynių sektoriuje vartojamų terminų apibrėžtys 257IV dalis. Vyno sektoriuje vartojamų terminų apibrėžtys 257V dalis. Galvijienos sektoriuje vartojamų terminų apibrėžtys 260VI dalis. Pieno ir pieno produktų sektoriuje vartojamų terminų apibrėžtys 260VII dalis. Kiaušinių sektoriuje vartojamų terminų apibrėžtys 260VIII dalis. Paukštienos sektoriuje vartojamų terminų apibrėžtys 261IX dalis. Bitininkystės sektoriuje vartojamų terminų apibrėžtys 262IV PRIEDAS 8 STRAIPSNIO 1 IR 3 DALYSE NURODYTA RYŽIŲ IR CUKRAUS STANDARTINĖ KOKYBĖ 263V PRIEDAS SĄJUNGOS SKERDENŲ KLASIFIKAVIMO SKALĖS, NURODYTOS 34 STRAIPSNYJE 265VI PRIEDAS 50 STRAIPSNYJE NURODYTOS NACIONALINĖS IR REGIONINĖS CUKRAUS, IZOGLIUKOZĖS IR INULINO SIRUPO GAMYBOS KVOTOS kvotos, taikomos nuo 2010–2011 prekybos metų 269VII PRIEDAS IŠSAMIOS CUKRAUS AR IZOGLIUKOZĖS KVOTŲ PERDAVIMO TAISYKLĖS PAGAL 53 STRAIPSNĮ I 271VIII PRIEDAS 59 STRAIPSNYJE NURODYTOS PIENO IR KITŲ PIENO PRODUKTŲ GAMYBOS NACIONALINĖS KVOTOS 274IX PRIEDAS 63 STRAIPSNYJE NURODYTAS NUSTATYTASIS RIEBUMAS 276X PRIEDAS 136 STRAIPSNIO 1 DALYJE NURODYTŲ PARAMOS PROGRAMŲ BIUDŽETAS 277XI PRIEDAS 159 STRAIPSNIO 3 DALYJE NURODYTOS TARPTAUTINĖS ORGANIZACIJOS 278XII PRIEDAS 163 STRAIPSNYJE NURODYTŲ PRODUKTŲ APIBRĖŽTYS, PAVADINIMAI IR PREKINIAI PAVADINIMAI 279I dalis. Dvylikos mėnesių ir jaunesnių galvijų mėsa 279I. Apibrėžtis 279II. Prekiniai pavadinimai 279II dalis. Vynuogių produktai 282III dalis. Pienas ir pieno produktai 289IV dalis. Žmonėms vartoti skirtas pienas, kurio KN kodas yra 0401 290V dalis. Paukštienos sektoriaus produktai 293VI dalis. Tepieji riebalai 295VII dalis. Alyvuogių aliejaus ir alyvuogių išspaudų aliejaus aprašai ir apibrėžtys 298XII priedo priedėlis (nurodytas II dalyje) Vynuogių auginimo zonos 299XIII PRIEDAS I dalis Sodrinimas, rūgštinimas ir rūgštingumo mažinimas tam tikrose vynuogių auginimo zonose 305II dalis Apribojimai 309XIV PRIEDAS IŠSAMUS TAISYKLIŲ SĄRAŠAS, KURIO TAIKYMĄ PAGAL 218 IR 224 STRAIPSNIUS GALIMA IŠPLĖSTI NARIAIS NESANTIEMS GAMINTOJAMS 311XV PRIEDAS 242 IR 244 STRAIPSNIUOSE NURODYTI RYŽIŲ IMPORTO MUITAI 313XVI PRIEDAS BASMATI RYŽIŲ, NURODYTŲ 243 STRAIPSNYJE, RŪŠYS 315XVII PRIEDAS GRŪDŲ, RYŽIŲ, CUKRAUS, PIENO IR KIAUŠINIŲ SEKTORIŲ PREKIŲ SĄRAŠAS, SKIRTAS TAIKYTI 16 STRAIPSNIO a PUNKTO ii PAPUNKTĮ IR SKIRTI III DALIES III SKYRIAUS II SKIRSNYJE NURODYTAS EKSPORTO GRĄŽINAMĄSIAS IŠMOKAS I dalis. Grūdai 316II dalis. Ryžiai 320III dalis. Cukrus 322IV dalis. Pienas 326V dalis. Kiaušiniai 329XVIII PRIEDAS TAM TIKRŲ PREKIŲ, KURIOSE YRA CUKRAUS, SĄRAŠAS, SIEKIANT SKIRTI III DALIES III SKYRIAUS II SKIRSNYJE NURODYTAS EKSPORTO GRĄŽINAMĄSIAS IŠMOKAS 330XIX PRIEDAS BIUDŽETO ASIGNAVIMAI KAIMO PLĖTROS PRIEMONĖMS VYNO GAMYBOS REGIONUOSE, KAIP NURODYTA 314 STRAIPSNIO 3 DALYJE 331XX PRIEDAS 325 STRAIPSNIO 3 DALYJE NURODYTA ATITIKMENŲ LENTELĖ 332I DALIS ĮVADINĖS NUOSTATOS1 straipsnis Taikymo sritis1. Šiame reglamente nustatomas bendras šių sektorių produktų, toliau nurodytų I priede, rinkų organizavimas:a) grūdų, I priedo I dalis;b) ryžių, I priedo II dalis;c) cukraus, I priedo III dalis;d) sausųjų pašarų, I priedo IV dalis;e) sėklų, I priedo V dalis;f) apynių, I priedo VI dalis;g) alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių, I priedo VII dalis;h) linų ir kanapių, I priedo VIII dalis;i) vaisių ir daržovių, I priedo IX dalis;j) perdirbtų vaisių ir daržovių, I priedo X dalis;k) bananų, I priedo XI dalis;l) vyno, I priedo XII dalis;m) gyvų augalų ir gėlininkystės produktų (toliau – gyvų augalų sektorius), I priedo XIII dalis;n) žaliavinio tabako, I priedo XIV dalis;o) galvijienos, I priedo XV dalis;p) pieno ir pieno produktų, I priedo XVI dalis;q) kiaulienos, I priedo XVII dalis;r) avienos ir ožkienos, I priedo XVIII dalis;s) kiaušinių, I priedo XIX dalis;t) paukštienos, I priedo XX dalis;u) kitų produktų, I priedo XXI dalis.2. Šiuo reglamentu nustatomos specialios priemonės, taikomos toliau išvardytuose sektoriuose ir, jei taikoma, išsamiau apibrėžtuose II priede:a) žemės ūkio kilmės etilo alkoholio (toliau – žemės ūkio kilmės etilo alkoholio sektorius), II priedo I dalis;b) bitininkystės produktų (toliau – bitininkystės sektorius), II priedo II dalis;c) šilkaverpių, II priedo III dalis.3. Bulvėms, šviežioms arba atšaldytoms, kurių KN kodas yra 0701, taikomas IV dalies II skyrius.2 straipsnis Sąvokų apibrėžtys1. Šiame reglamente taikomos su tam tikrais sektoriais susijusios apibrėžtys, išdėstytos III priede.2. Šiame reglamente:a) ūkininkas – ūkininkas, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 73/2009 2 straipsnio a punkte;b) mokėjimo agentūra – įstaiga arba įstaigos, kurias valstybė narė paskiria remdamasi Reglamentu (EB) Nr. 1290/2005;c) intervencinė kaina – kaina, kuria produktai superkami taikant valstybės intervenciją.3 straipsnis Prekybos metaiNustatomi tokie prekybos metai:a) nuo atitinkamų metų sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. bananų sektoriuje;b) nuo balandžio 1 d. iki kitų metų kovo 31 d.:i) sausųjų pašarų sektoriuje;ii) šilkaverpių sektoriuje;c) nuo liepos 1 d. iki kitų metų birželio 30 d.:i) grūdų sektoriuje;ii) sėklų sektoriuje;iii) alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriuje;iv) linų ir kanapių sektoriuje;v) pieno ir pieno produktų sektoriuje;d) nuo rugpjūčio 1 d. iki kitų metų liepos 31 d. vyno sektoriuje;e) nuo rugsėjo 1 d. iki kitų metų rugpjūčio 31 d. ryžių sektoriuje;f) nuo spalio 1 d. iki kitų metų rugsėjo 30 d. cukraus sektoriuje.Siekdama atsižvelgti į vaisių ir daržovių, taip pat perdirbtų vaisių ir daržovių sektorių ypatumus, Komisija deleguotais teisės aktais prireikus nustato tų produktų prekybos metus.4 straipsnis Deleguoti įgaliojimaiSiekdama atsižvelgti į kiekvieno sektoriaus ypatumus ir rinkos padėties pokyčius, Komisija deleguotais teisės aktais gali atnaujinti III priedo I dalyje nustatytas sąvokų apibrėžtis.5 straipsnis Įgyvendinimo įgaliojimaiKomisija įgyvendinimo aktais gali:a) nustatyti perskaičiavimo kursus, taikomus įvairiais ryžių perdirbimo etapais, perdirbimo išlaidas ir šalutinių produktų vertę.b) priimti visas būtinas priemones, susijusias su perskaičiavimo kursų taikymu.II DALIS VIDAUS RINKAI ANTRAŠTINĖ DALIS INTERVENCIJA Į RINKĄI SKYRIUSValstybės intervencija ir privatus sandėliavimasI skirsnisValstybės intervencijos ir privataus sandėliavimo įvadinės nuostatos6 STRAIPSNIS Taikymo sritis1. Šiame skyriuje nustatomos taisyklės, susijusios, jeigu taikoma, su valstybės intervenciniu supirkimu ir pagalbos už privatų sandėliavimą skyrimu šiuose sektoriuose:a) grūdų;b) ryžių;c) cukraus;d) alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių;e) galvijienos;f) pieno ir pieno produktų;g) kiaulienos;h) avienos ir ožkienos;2. Šiame skyriuje:a) grūdai – Sąjungoje išauginti grūdai;b) pienas – Sąjungoje pagamintas karvės pienas;c) grietinėlė – tiesiogiai ir tik iš pieno gauta grietinėlė.7 straipsnis Produktų ES kilmėNepažeidžiant 6 straipsnio 2 dalies nuostatų taikant valstybės intervenciją galima supirkti tik Sąjungos kilmės produktus, o pagalbą galima skirti tik už Sąjungos kilmės produktų privatų sandėliavimą.8 straipsnis Referencinės kainos1. 6 straipsnio 1 dalyje nurodytiems produktams, kuriems taikomos intervencinės priemonės, nustatomos šios referencinės kainos:a) grūdų sektoriuje – 101,31 EUR už toną;b) standartinės kokybės, kaip apibrėžta IV priedo A punkte, žaliavinių ryžių – 150 EUR už toną;c) cukraus:i) baltojo cukraus – 404,4 EUR už toną nuo 2009–2010 prekybos metų;ii) žaliavinio cukraus – 335,2 EUR už toną nuo 2009–2010 prekybos metų;d) galvijienos sektoriuje R3 klasės, kaip nustatyta Sąjungos suaugusių galvijų skerdenų klasifikavimo skalėje, nurodytoje 34 straipsnio 1 dalies a punkte, suaugusių galvijų patinų skerdenų kaina – 2 224 EUR už toną;e) pieno ir pieno produktų sektoriuje:i) sviesto – 246,39 EUR už 100 kg;ii) nugriebto pieno miltelių – 169,80 EUR už 100 kg;f) kiaulienos sektoriuje standartinės kokybės, apibrėžtos pagal svorį ir raumeningumą, laikantis Sąjungos kiaulių skerdenų klasifikavimo skalės, nurodytos 34 straipsnio 1 dalies b punkte, kiaulių skerdenų kaina – 1 509,39 EUR už toną:i) E klasės, kaip nustatyta V priedo B II punkte skerdenų, sveriančių nuo 60 kg iki 120 kg;ii) R klasės, kaip nustatyta V priedo B II punkte, skerdenų, sveriančių nuo 120 kg iki 180 kg.2. Grūdų ir ryžių referencinės kainos, nustatytos atitinkamai 1 dalies a ir b punktuose, yra susijusios su didmeninės prekybos etapu prieš iškraunant į sandėlį pristatytas prekes. Šios referencinės kainos galioja visuose 30 straipsnyje nurodytuose Sąjungos intervenciniuose centruose.3. 1 dalies c punkto i ir ii papunkčiuose nustatytos referencinės kainos taikomos standartinės kokybės, kaip apibrėžta IV priedo B punkte, iš fabriko tiekiamam nefasuotam cukrui.4. Šio straipsnio 1 dalyje nustatytos referencinės kainos gali būti keičiamos Sutarties 43 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka, atsižvelgiant į gamybos ir rinkų pokyčius.9 straipsnis Pranešimas apie cukraus rinkos kainasKomisija įgyvendinimo aktais nustato cukraus rinkos kainų informacinę sistemą, įskaitant kainos lygių cukraus rinkoje skelbimo sistemą.Ši sistema grindžiama informacija, kurią pateikia baltojo cukraus gamybos įmonės ar kiti cukraus prekyba užsiimantys ūkio subjektai. Ši informacija yra konfidenciali.Komisija užtikrina, kad naudojant paskelbtą informaciją nebūtų įmanoma nustatyti atskirų įmonių ar ūkio subjektų taikomų kainų.II skirsnisValstybės intervencijaI POSKIRSNIS BENDROSIOS NUOSTATOS10 STRAIPSNIS Produktai, atitinkantys valstybės intervencijos reikalavimusValstybės intervencija taikoma šiems produktams, jeigu jie atitinka šiame skirsnyje nustatytas sąlygas ir kitus reikalavimus bei sąlygas, kuriuos pagal 31 ir 32 straipsnius deleguotais teisės aktais ir įgyvendinimo aktais turi nustatyti Komisija:a) paprastiesiems kviečiams, kietiesiems kviečiams, miežiams, kukurūzams ir sorgams;b) žaliaviniams ryžiams;c) šviežiai arba atšaldytai mėsai, kuri priklauso galvijienos sektoriui ir kurios KN kodai yra 0201 10 00 ir 0201 20 20–0201 20 50;d) sviestui, pagamintam patvirtintoje Sąjungos įmonėje tiesiogiai ir tik iš pasterizuotos grietinėlės, kurio pieno riebumas ne mažesnis kaip 82 % masės, o vandens kiekis – ne didesnis kaip 16 % masės;e) aukščiausios kokybės nugriebto pieno milteliams, kurie patvirtintoje Sąjungos įmonėje pagaminti iš pieno purškimo būdu ir kurių baltymų kiekis ne mažesnis kaip 34,0 % neriebalinės sausosios medžiagos masės.II poskirsnisSupirkimo pradžia11 STRAIPSNIS Valstybės intervencijos laikotarpiaiValstybės intervencija taikoma:a) grūdams – nuo lapkričio 1 d. iki gegužės 31 d.;b) žaliaviniams ryžiams – nuo balandžio 1 d. iki liepos 31 d.;c) galvijienai – bet kuriuos visus prekybos metus;d) sviestui ir nugriebto pieno milteliams – nuo kovo 1 d. iki rugpjūčio 31 d.12 straipsnis Valstybės intervencijos taikymo pradžia1. 11 straipsnyje nurodytais laikotarpiais valstybės intervencija:a) taikoma paprastiesiems kviečiams;b) taikoma kietiesiems kviečiams, miežiams, kukurūzams, sorgams, žaliaviniams ryžiams, cukrui, sviestui ir nugriebto pieno milteliams neviršijant 13 straipsnio 1 dalyje nurodytų intervencinių kiekių;c) Komisijos, nepadedamos 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktais pradedama taikyti galvijienai, jeigu tipiniu laikotarpiu valstybėje narėje arba jos regione galvijienos vidutinė rinkos kaina, užregistruota pagal 34 straipsnio 1 dalyje nurodytą Sąjungos skerdenų klasifikavimo skalę, yra mažesnė nei 1 560 EUR už toną.2. Komisija, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktais sustabdo 1 dalies c punkte nurodytos valstybės intervencijos taikymą galvijienai, jei tipiniu laikotarpiu nebetenkinamos tame punkte nurodytos sąlygos.13 straipsnis Intervenciniai kiekiai1. Vykdant valstybės intervencinį supirkimą neviršijami šie supirkimo kiekiai:a) kietųjų kviečių, miežių, kukurūzų, sorgų ir žaliavinių ryžių – 0 tonų atitinkamai 11 straipsnio a ir b punktuose nurodytais laikotarpiais;b) sviesto – 30 000 tonų kiekvienu 11 straipsnio d punkte nurodytu laikotarpiu;c) nugriebto pieno miltelių – 109 000 tonų kiekvienu 11 straipsnio d punkte nurodytu laikotarpiu.2. 1 dalyje nurodytų produktų atveju Komisija įgyvendinimo aktais gali nuspręsti ir toliau taikyti valstybės intervenciją viršijant toje dalyje nurodytus kiekius, jei tai būtina atsižvelgiant į padėtį rinkoje ir, visų pirma, į rinkos kainų pokyčius.III poskirsnisIntervencinės kainos14 STRAIPSNIS Intervencinės kainos1. Intervencinė kaina:a) paprastųjų kviečių – lygi referencinei kainai už pasiūlytą didžiausią 3 mln. tonų kiekį vienam valstybės intervencijos laikotarpiui, nustatytam 11 straipsnio a punkte;b) sviesto – lygi 90 % referencinės kainos už pasiūlytą kiekį, kuris neviršija 13 straipsnio 1 dalies b punkte nustatyto kiekio;c) nugriebto pieno miltelių – lygi referencinei kainai už pasiūlytą kiekį, kuris neviršija 13 straipsnio 1 dalies c punkte nustatyto kiekio.2. Komisija įgyvendinimo aktais konkurso tvarka nustato toliau nurodytų produktų intervencines kainas ir kiekius:a) paprastųjų kviečių, kurių kiekis viršija didžiausią siūlomą 3 mln. tonų kiekį vienam valstybės intervencijos laikotarpiui, nustatytam 11 straipsnio a punkte;b) kietųjų kviečių, miežių, kukurūzų, sorgų ir žaliavinių ryžių, taikant 13 straipsnio 2 dalį;c) galvijienos;d) sviesto, kurio siūlomas kiekis viršija 13 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytą kiekį, taikant 13 straipsnio 2 dalį, ire) nugriebto pieno miltelių, kurių pasiūlytas kiekis viršija 13 straipsnio 1 dalies c punkte nustatytą kiekį, taikant 13 straipsnio 2 dalį.Ypatingomis aplinkybėmis, Komisija įgyvendinimo aktais gali apriboti konkurso tvarką arba, remdamasi registruotomis vidutinėmis rinkos kainomis, kiekvienai valstybei narei arba valstybės narės regionui nustatyti intervencines kainas ir intervencinius kiekius.3. Pagal 2 dalį konkurso tvarka nustatyta didžiausia supirkimo kaina nėra didesnė:a) grūdų ir žaliavinių ryžių – nei atitinkamos referencinės kainos;b) galvijienos – nei vidutinė rinkos kaina, užregistruota valstybėje narėje arba valstybės narės regione, kuri padidinama suma, kurią remdamasi objektyviais kriterijais įgyvendinimo aktais turi nustatyti Komisija ;c) sviesto – nei 90 % referencinės kainos;d) nugriebto pieno miltelių – nei referencinė kaina.4. 1–3 dalyse nurodytos intervencinės kainos:a) grūdų – neturi įtakos kainų didinimui ar mažinimui dėl su kokybe susijusių priežasčių irb) žaliavinių ryžių – atitinkamai didinamos ar mažinamos, jei mokėjimo agentūrai pasiūlytų produktų kokybė skiriasi nuo IV priedo A punkte apibrėžtos standartinės kokybės. Be to, siekdama užtikrinti, kad gamyba būtų orientuojama į tam tikrų rūšių produktus, Komisija deleguotais teisės aktais intervencinę kainą gali padidinti ir sumažinti.IV poskirsnisTaikant intervenciją supirktų produktų realizavimas15 STRAIPSNIS Bendrieji principaiTaikant valstybės intervenciją supirkti produktai realizuojami taip, kad būtų išvengta rinkos sutrikimo, būtų užtikrintos vienodos galimybės įsigyti prekių ir lygios pirkėjų teisės ir būtų laikomasi susitarimais, sudarytais pagal Sutarties 218 straipsnį, nustatytų įsipareigojimų.16 straipsnis Cukraus realizavimasTaikant valstybės intervenciją supirktą cukrų mokėjimo agentūros gali parduoti tik už kainą, kuri yra didesnė už referencinę kainą, nustatytą prekybos metams, kuriais atliekamas pardavimas.Tačiau Komisija, norėdama pasinaudoti konkrečiomis galimybėmis netrikdant rinkos realizuoti intervencines atsargas, deleguotais teisės aktais gali nustatyti, kad mokėjimo agentūros:a) gali parduoti cukrų už kainą, kuri yra lygi pirmoje pastraipoje nurodytai referencinei kainai arba už ją mažesnė, jei cukrus yra skirtas:i) naudoti pašarams arbaii) eksportuoti toliau jo neperdirbant arba perdirbus į Sutarties I priede išvardytus produktus arba šio reglamento XVII priedo III dalyje išvardytas prekes arbaiii) pramoninėms reikmėms, nurodytoms 55 straipsnyje;b) turi suteikti galimybę atitinkamos valstybės narės pripažintoms labdaros organizacijoms arba, jeigu valstybė narė nėra pripažinusi nei vienos tokios organizacijos, Komisijos pripažintoms labdaros organizacijoms įsigyti mokėjimo agentūrų turimą neperdirbtą cukrų, skirtą žmonėms vartoti Sąjungos vidaus rinkoje, mažesne nei taikoma referencinė kaina arba nemokamai, kurį jos paskirstytų vykdydamos atskiras skubios pagalbos operacijas.[V poskirsnisPaskirstymas labiausiai nepasiturintiems Sąjungos asmenims17 STRAIPSNIS Maisto paskirstymo labiausiai nepasiturintiems Sąjungos asmenims schema1. Nustatoma schema, pagal kurią valstybių narių paskirtos organizacijos galėtų maisto produktus paskirstyti labiausiai nepasiturintiems Sąjungos asmenims. Tuo tikslu produktai tiekiami iš intervencinių atsargų arba, jei neturima pagal maisto paskirstymo schemą tinkamų tiekti intervencinių atsargų, maisto produktai perkami rinkoje.Taikant pirmoje pastraipoje numatyta schemą labiausiai nepasiturinčiais asmenimis laikomi fiziniai asmenys, t. y. pavieniai asmenys, šeimos arba tokių asmenų grupės, kurie pagal nacionalinių kompetentingų institucijų patvirtintus atitikties kriterijus registruojami ar pripažįstami kaip socialiai ir finansiškai remtini, arba tokiais laikomi remiantis paskirtų organizacijų taikomais ir minėtų kompetentingų institucijų patvirtintais kriterijais.2. Valstybės narės, kurios pageidauja dalyvauti 1 dalyje numatytoje schemoje, Komisijai pateikia maisto paskirstymo programas, kuriose:a) išsamiai aptariami pagrindiniai programų ypatumai ir tikslai,b) nurodomos paskirtos organizacijos,c) nurodomas paraiškose prašomas maisto produktų, kuriuos ketinama paskirstyti per trejų metų laikotarpį, kiekis ir kita susijusi informacija.Valstybės narės maisto produktus renkasi vadovaudamosi objektyviais kriterijais, įskaitant maistinę vertę ir tinkamumą paskirstyti. Todėl valstybės narės pirmenybę gali teikti ES kilmės produktams.3. Remdamasi valstybių narių pagal 2 dalies pirmą pastraipą praneštais prašomais kiekiais ir kita svarbia laikoma informacija, Komisija priima trejų metų planus.Kiekviename trejų metų plane nurodomi Sąjungos kiekvienai valstybei narei skiriami metiniai finansiniai asignavimai ir mažiausi valstybių narių metiniai finansiniai įnašai. Antriesiems ir tretiesiems programos metams nurodomi orientaciniai asignavimai.Schemoje dalyvaujančios valstybės narės kiekvienais metais patvirtina 2 dalies pirmos pastraipos c punkte nurodytas paraiškas. Atsižvelgdama į šiuos patvirtinimus ir biudžete numatytus asignavimus, Komisija kiekvienais tolesniais metais priima galutinį sprendimą dėl lėšų skyrimo.Jei trejų metų plane nurodytų produktų intervencinių atsargų nėra toje valstybėje narėje, kurioje jie yra reikalingi, tame plane numatoma galimybė tokius produktus paimti iš valstybių narių, kurios turi tokių produktų intervencinių atsargų.Trejų metų planas gali būti peržiūrimas atsižvelgiant į visus susijusius pokyčius, kurie daro poveikį jo įgyvendinimui.4. 1 dalyje nurodytos valstybių narių paskirtos organizacijos negali būti komercinės įmonės.Minėtoms organizacijoms maisto produktai perduodami nemokamai.Maisto produktai labiausiai nepasiturintiems asmenims skirstomi:a) nemokamai arbab) už kainą, kuri jokiu būdu negali viršyti tokio kainų lygio, kuris grindžiamas paskirtų organizacijų vykdant šią veiklą patirtomis išlaidomis, išskyrus išlaidas, kurioms gali būti taikomi 7 dalies antros pastraipos a ir b punktai.5. Schemoje dalyvaujančios valstybės narės:a) pateikia Komisijai metinę schemos įgyvendinimo ataskaitą;b) laiku informuoja Komisiją apie pokyčius, kurie daro poveikį maisto paskirstymo programų įgyvendinimui.6. Sąjunga prisideda prie įgyvendinant schemą patirtų reikalavimus atitinkančių išlaidų finansavimo. Šio bendrojo finansavimo suma:a) kiekvienais biudžetiniais metais neviršija bendros 500 mln. EUR sumos irb) neviršija 75 % reikalavimus atitinkančių išlaidų arba Komisijos sprendimo 2006/596/EB[17] I priede išvardytų valstybių narių, kurios atitinka reikalavimus 2007–2013 m. finansavimui iš Sanglaudos fondo gauti, 90 % reikalavimus atitinkančių išlaidų.7. Įgyvendinant schemą patirtos reikalavimus atitinkančios išlaidos:a) iš intervencinių atsargų paimtų produktų kaina,b) rinkoje nupirktų maisto produktų kaina irc) prireikus, produktų iš intervencinių atsargų pervežimo į kitas valstybes nares kaina.Nacionalinės kompetentingos institucijos, atsižvelgdamos į finansinius išteklius, skirtus trejų metų planui įgyvendinti kiekvienoje valstybėje narėje, reikalavimus atitinkančiomis išlaidomis gali laikyti:a) maisto produktų gabenimo į paskirtų organizacijų sandėlius išlaidas,b) toliau nurodytas paskirtų organizacijų patirtas išlaidas, jei jos tiesiogiai susijusios su plano įgyvendinimu:i) administracines išlaidas,ii) gabenimo iš paskirtų organizacijų sandėlių į galutinio paskirstymo punktus išlaidas iriii) sandėliavimo išlaidas.8. Valstybės narės vykdo administracines ir fizines patikras siekdamos užtikrinti, kad planas būtų įgyvendinamas pagal taikomas taisykles, ir nustato pažeidimų atvejais taikytinas nuobaudas.9. Ant maisto, skirstomo pagal planus, pakuočių ir paskirstymo punktuose pateikiama aiški nuoroda „Europos Sąjungos pagalba“ ir Europos Sąjungos herbas.10. Įgyvendinant Sąjungos schemą nepažeidžiamos jokios nacionalinės schemos, pagal kurias maisto produktai, vadovaujantis Sąjungos teise, skirstomi labiausiai nepasiturintiems asmenims.18 straipsnis Deleguoti įgaliojimai1. Siekdama užtikrinti, kad 17 straipsnyje numatytai schemai įgyvendinti skirtas biudžetas būtų naudojamas veiksmingai, Komisija deleguotais teisės aktais nustato metodą, pagal kurį apskaičiuojami visi skiriami ištekliai, įskaitant intervencinius produktus ir finansines priemones maisto produktams rinkoje įsigyti, kurie paskirstomi valstybėms narėms. Be to, ji nustato apskaitinę produktų, paimtų iš intervencinių atsargų, vertę ir metodą, kuris atlikus trejų metų plano peržiūrą būtų taikomas perskirstant išteklius tarp valstybių narių.2. Siekdama užtikrinti, kad 17 straipsnyje numatytai schemai įgyvendinti skirtas biudžetas būtų naudojamas efektyviai ir veiksmingai ir būtų apsaugotos ūkio subjektų teisės ir pareigos, Komisija deleguotais teisės aktais priima nuostatas, pagal kurias visą su maisto paskirstymo programų įgyvendinimu susijusią veiklą vykdytų konkurse dalyvaujantys ūkio subjektai, nuostatas dėl konkurso dalyvių mokėtino užstato ir nuostatas dėl valstybių narių taikytinų sankcijų, išmokų sumažinimo ir jų panaikinimo, visų pirma, jei nesilaikoma produktų paėmimo iš intervencinių atsargų terminų ir nustatomi dideli trejų metų plano įgyvendinimo pažeidimai arba trūkumai.19 straipsnis Įgyvendinimo įgaliojimaiKomisija įgyvendinimo aktais priima nuostatas dėl vienodo trejų metų plano ir 17 straipsnyje nurodytų nacionalinių maisto paskirstymo programų įgyvendinimo. Minėtais aktais nustatoma:a) išsamios trejų metų planų priėmimo ir peržiūros taisyklės ir tvarka, įskaitant taikomus galutinius terminus;b) trejų metų planų priėmimo ir jų peržiūros, taip pat 17 straipsnio 3 dalies trečioje pastraipoje nurodyto galutinio lėšų skyrimo tvarka;c) nuostatos dėl trejų metų planų papildomų aspektų, maisto produktų tiekimo taisyklės ir intervencinių produktų paėmimo ir valstybių narių keitimosi jais tvarka ir laiko terminai;d) nuostatos dėl metinių įgyvendinimo ataskaitų ir nacionalinių maisto paskirstymo programų formos;e) išsamios 17 straipsnio 7 dalies antroje pastraipoje numatytų išlaidų padengimo, įskaitant finansines ribas ir terminus, taisyklės;f) vienodos konkursų sąlygos, įskaitant maisto produktams ir jų tiekimui taikomas sąlygas;g) nuostatos dėl administracinių ir fizinių patikrų, kurias turi vykdyti valstybės narės;h) vienodos nuostatos dėl mokėjimų tvarkos ir galutinių terminų, taip pat išmokų sumažinimo reikalavimų nesilaikymo atvejais, atskaitomybės nuostatos ir valstybių narių keitimosi produktais tvarka, įskaitant užduočių, kurias turi atlikti susijusios nacionalinės intervencinės įstaigos, aprašymą;i) vienodos 17 straipsnio 9 dalies įgyvendinimo sąlygos.]III skirsnisPrivatus sandėliavimasI POSKIRSNIS PRIVALOMA PAGALBA20 STRAIPSNIS Pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkantys produktaiPagalba skiriama už privatų šių produktų sandėliavimą, jeigu jie atitinka šiame skirsnyje nustatytas sąlygas ir kitus reikalavimus bei sąlygas, kuriuos pagal 31 ir 32 straipsnius deleguotais teisės aktais ir įgyvendinimo aktais turi nustatyti Komisija:i) nesūdyto sviesto, kuris pagamintas patvirtintoje Sąjungos įmonėje iš grietinėlės arba pieno ir kurio pieno riebumas ne mažesnis kaip 82 % masės, sausosios neriebalinės pieno medžiagos kiekis ne didesnis kaip 2 % masės, o drėgmė ne didesnė kaip 16 % masės,ii) sūdyto sviesto, kuris pagamintas patvirtintoje Sąjungos įmonėje iš grietinėlės arba pieno ir kurio pieno riebumas ne mažesnis kaip 80 % masės, sausosios neriebalinės pieno medžiagos kiekis ne didesnis kaip 2 % masės, drėgmė ne didesnė kaip 16 % masės, o druskos kiekis ne didesnis kaip 2 % masės.21 straipsnis Už sviestą skiriamos pagalbos sąlygos ir dydisPagalbos, skiriamos už sviestą, nustatymo priemones priima Taryba pagal Sutarties 43 straipsnio 3 dalį.II poskirsnisNeprivaloma pagalba22 STRAIPSNIS Pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkantys produktai1. Pagalba gali būti skiriama už privatų šių produktų sandėliavimą, jeigu jie atitinka šiame skirsnyje nustatytas sąlygas ir kitus reikalavimus bei sąlygas, kuriuos pagal 31 ir 32 straipsnius deleguotais teisės aktais ir įgyvendinimo aktais turi nustatyti Komisija:a) baltojo cukraus;b) alyvuogių aliejaus;c) šviežios arba atšaldytos suaugusių galvijų mėsos skerdenų, skerdenų pusių, kompensuotų ketvirčių, priekinių ar užpakalinių ketvirčių pavidalu, klasifikuojamų pagal Sąjungos suaugusių galvijų skerdenų klasifikavimo skalę, nurodytą 34 straipsnio 1 dalies a punkte;d) kiaulienos;e) avienos ir ožkienos.Siekdama atsižvelgti į suaugusių galvijų mėsos ypatumus, Komisija deleguotais teisės aktais gali iš dalies keisti pirmos pastraipos c punkte nurodytų produktų sąrašą, jeigu tai yra būtina dėl rinkoje susidariusios padėties.2. Pirmoje dalyje numatytą pagalbą už privatų sandėliavimą Komisija įgyvendinimo aktais nustato iš anksto arba konkurso tvarka.23 straipsnis Pagalbos už baltąjį cukrų skyrimo sąlygos1. Komisija, atsižvelgdama į padėtį rinkoje, įgyvendinimo aktais gali nuspręsti, kad įmonėms, kurioms yra paskirta cukraus kvota, gali būti suteikta pagalba už privatų baltojo cukraus sandėliavimą, jeigu užregistruota vidutinė baltojo cukraus kaina Sąjungoje yra mažesnė už referencinę kainą tipiniu laikotarpiu ir tikėtina, kad ji tokia liks.2. Cukrui, sandėliuojamam pagal 1 dalį, prekybos metais negali būti taikomos jokios kitos sandėliavimo priemonės, numatytos 45 arba 56 straipsniuose.24 straipsnis Pagalbos už alyvuogių aliejų skyrimo sąlygosKomisija įgyvendinimo aktais gali nuspręsti leisti valstybėms narėms sudaryti sutartis su jų patvirtintais subjektais, kurie suteikia pakankamai garantijų dėl jų prekiaujamo alyvuogių aliejaus saugojimo, jeigu tam tikruose Sąjungos regionuose atsiranda rimtų rinkos sutrikimų, inter alia , jeigu tipiniu laikotarpiu užregistruota vidutinė rinkos kaina yra mažesnė nei:a) 1 779 EUR už toną ypač gryno alyvuogių aliejaus arbab) 1 710 EUR už toną gryno alyvuogių aliejaus arbac) 1 524 EUR už toną paprastojo alyvuogių aliejaus ( lampante ), kuriame laisvųjų riebalų rūgščių kiekis yra 2 g/100 g, šią sumą už kiekvieną papildomą rūgštingumo laipsnį mažinant 36,70 EUR už toną.25 straipsnis Pagalbos už galvijienos sektoriaus produktus skyrimo sąlygosKomisija įgyvendinimo aktais gali nuspręsti skirti pagalbą už sandėliavimą, jeigu vidutinė kaina Sąjungos rinkoje, užregistruota remiantis Sąjungos suaugusių galvijų skerdenų klasifikavimo skale, nurodyta 34 straipsnio 1 dalies a punkte, yra mažesnė nei 103 % referencinės kainos ir tikėtina, kad ji tokia liks.26 straipsnis Pagalbos už kiaulieną skyrimo sąlygosKomisija įgyvendinimo aktais gali nuspręsti skirti pagalbą už kiaulių skerdenų sandėliavimą, jeigu vidutinė kaina Sąjungos rinkoje, nustatyta pagal kainas, užregistruotas kiekvienoje valstybėje narėje Sąjungos tipinėse rinkose, pritaikius koeficientus, rodančius santykinį kiaulių bandos dydį kiekvienoje valstybėje narėje, yra mažesnė nei 103 % referencinės kainos, ir tikėtina, kad ji tokia liks.27 straipsnis Pagalbos už avieną ir ožkieną skyrimo sąlygosKomisija įgyvendinimo aktais gali nuspręsti skirti pagalbą už avienos ir ožkienos sandėliavimą, jeigu avienos ir ožkienos rinkose susiklosto itin sunki padėtis vienoje ar keliose iš šių kainų teritorijų:a) Didžiojoje Britanijoje;b) Šiaurės Airijoje;c) bet kurioje atskiroje valstybėje narėje, išskyrus Jungtinę Karalystę.IV skirsnisBendrosios valstybės intervencijos ir privataus sandėliavimo nuostatosI POSKIRSNIS BENDROSIOS NUOSTATOS28 STRAIPSNIS Su sandėliavimu susijusios taisyklės1. Mokėjimo agentūros negali sandėliuoti savo supirktų produktų už valstybės narės, kurios jurisdikcijai jos priklauso, teritorijos ribų, nebent Komisija pagal 32 straipsnį įgyvendinimo aktais joms būtų suteikusi išankstinį leidimą.Šiame straipsnyje Belgijos ir Liuksemburgo teritorijos laikomos viena valstybe nare.2. Leidimas suteikiamas, jeigu sandėliavimas yra tikrai būtinas, atsižvelgiant į šiuos veiksnius:a) produktų sandėliavimo galimybes ir reikalavimus valstybėje narėje, kurios jurisdikcijai priklauso mokėjimo agentūra, ir kitose valstybėse narėse;b) bet kokias papildomas sandėliavimo išlaidas valstybėje narėje, kurios jurisdikcijai priklauso mokėjimo agentūra, ir vežimo išlaidas.3. Leidimas produktus sandėliuoti trečiojoje valstybėje suteikiamas tik tuomet, jei remiantis 2 dalyje išdėstytais kriterijais produktų sandėliavimas kitoje valstybėje narėje keltų didelių sunkumų.4. 2 dalies a punkte nurodyta informacija rengiama pasikonsultavus su visomis valstybėmis narėmis.5. Muitai ir kitos pagal bendrąją žemės ūkio politiką skirtinos ar renkamos sumos netaikomi produktams:a) vežamiems gavus leidimą pagal 1, 2 ir 3 dalis, arbab) vienos mokėjimo agentūros parduodamiems kitai.6. Mokėjimo agentūra, veikianti pagal 1, 2 ir 3 dalis, lieka atsakinga už produktus, sandėliuojamus už valstybės narės, kurios jurisdikcijai ji priklauso, teritorijos ribų.7. Jei produktai, mokėjimo agentūros saugomi už valstybės narės, kurios jurisdikcijai ji priklauso, teritorijos ribų, nėra grąžinami į tą valstybę narę, jie realizuojami tokiomis kainomis ir sąlygomis, kurios yra nustatytos ar turi būti nustatytos sandėliavimo vietai.29 straipsnis Konkurso tvarkos taisyklėsKonkurso tvarka visiems suinteresuotiesiems asmenims užtikrinamos lygios teisės dalyvauti konkurse.Atrenkant konkursui pateiktas paraiškas, pirmenybė teikiama toms, kurios yra naudingiausios Sąjungai. Tačiau įsipareigojimo sudaryti sutartį nėra.30 straipsnis Intervenciniai grūdų ir ryžių centrai1. Siekdama atsižvelgti į Sąjungos grūdų ir ryžių sektorių sandėliavimo patalpų įvairovę ir užtikrinti, kad ūkio subjektai galėtų tinkamai pasinaudoti valstybės intervencija, Komisija deleguotais teisės aktais nustato intervenciniams centrams taikomus reikalavimus ir taikant valstybės intervenciją supirktinų produktų sandėliavimo vietas, įskaitant mažiausią sandėliavimo vietų sandėliavimo pajėgumą ir techninius perimtų produktų geros būklės palaikymo ir jų realizavimo pasibaigus sandėliavimo laikotarpiui reikalavimus.2. Komisija įgyvendinimo aktais paskiria grūdų ir ryžių sektorių intervencinius centrus, atsižvelgdama į šiuos veiksnius:a) padėtį intervenciniuose centruose atitinkamų produktų perteklių turinčiose vietovėse;b) į tai, ar yra pakankamai patalpų ir techninių įrenginių;c) ar jų padėtis yra palanki transporto priemonių atžvilgiu.Gali būti nustatyti kiekvienos rūšies grūdų intervenciniai centrai.31 straipsnis Deleguoti įgaliojimai1. Siekdama atsižvelgti į skirtingų sektorių ypatumus, Komisija deleguotais teisės aktais gali nustatyti reikalavimus ir sąlygas, kurie kartu su šiame reglamente nustatytais reikalavimais turi būti taikomi produktams, kurie turi būti supirkti taikant valstybės intervenciją, kaip nurodyta 10 straipsnyje, ir sandėliuojami pagal pagalbos už privatų sandėliavimą skyrimo sistemą. Šiais reikalavimais ir sąlygomis siekiama užtikrinti supirktų ir sandėliuojamų produktų atitiktį pagalbos skyrimo reikalavimams ir kokybę, atsižvelgiant į kokybės grupes, kokybės klases, kategorijas, kiekius, pakuotes, įskaitant jų ženklinimą, didžiausią amžių, konservavimą, produktų, kuriems taikoma intervencinė kaina ir pagalba, gamybos etapą.2. Siekdama atsižvelgti į grūdų ir žaliavinių ryžių sektorių ypatumus, Komisija deleguotais teisės aktais gali dėl su kokybe susijusių priežasčių nustatyti didesnes arba mažesnes supirkimo ir pardavimo kainas, kaip nurodyta 14 straipsnio 4 dalyje.3. Siekdama atsižvelgti į galvijienos sektoriaus ypatumus, Komisija deleguotais teisės aktais gali priimti nuostatas, pagal kurias mokėjimo agentūros perėmusios jautieną ir prieš paruošdamos ją sandėliuoti privalėtų iškaulinėti.4. Siekdama atsižvelgti į įvairias intervencinių atsargų sandėliavimo Sąjungoje aplinkybes ir užtikrinti, kad ūkio subjektai galėtų tinkamai pasinaudoti valstybės intervencija, Komisija deleguotais teisės aktais nustato:a) reikalavimus, kurie turi būti taikomi produktų, išskyrus grūdus ir ryžius, supirktų taikant valstybės intervenciją, intervencinio sandėliavimo vietoms, įskaitant mažiausią sandėliavimo vietų sandėliavimo pajėgumą ir techninius perimtų produktų geros būklės palaikymo ir jų realizavimo pasibaigus sandėliavimo laikotarpiui reikalavimus;b) nuostatas, susijusias su valstybėse narėse likusių mažų sandėliuojamų kiekių pardavimu, kurį pavedama vykdyti pačioms valstybėms narėms taikant tą pačią tvarką, kokią taiko Sąjunga, ir nuostatas, pagal kurias leidžiama tiesiogiai parduoti tuos produktų kiekius, kurie nebegali būti perpakuoti arba kurių būklė yra pablogėjusi.5. Siekdama užtikrinti pageidaujamą privataus sandėliavimo poveikį rinkai, Komisija deleguotais teisės aktais:a) priima nuostatas dėl teiktinos pagalbos sumažinimo;b) gali nustatyti su išankstinės išmokos teikimu susijusias sąlygas ir reikalavimus, kurie turi būti vykdomi.6. Siekdama užtikrinti, kad ūkio subjektai vykdytų jiems nustatytus įpareigojimus, Komisija deleguotais teisės aktais priima sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemones. Taikant minėtas priemones susijusiems ūkio subjektams, atsižvelgiant į nustatytus sukčiavimo ir pažeidimų atvejus, be kita ko, gali būti neleidžiama pasinaudoti valstybės intervencijos arba privataus sandėliavimo pagalbos priemonėmis.7. Siekdama apsaugoti ūkio subjektų, besinaudojančių valstybės intervencijos arba privataus sandėliavimo priemonėmis, teises ir pareigas, Komisija deleguotais teisės aktais gali priimti būtinas nuostatas, susijusias su:a) konkurso tvarkos, kuria užtikrinamos vienodos galimybės įsigyti prekių ir lygios ūkio subjektų teisės, taikymu;b) ūkio subjektų įsisteigimu ir jų registravimu PVM mokėtojais;c) užstato, kuriuo užtikrinamas ūkio subjektų pareigų vykdymas, pateikimu;d) viso arba dalies užstato negrąžinimu įpareigojimų nesilaikymo atveju.8. Siekdama atsižvelgti į techninį produktų tobulinimą, Komisija deleguotais teisės aktais gali pritaikyti IV priedo B dalyje nustatyto cukraus standartinę kokybę.32 straipsnis Įgyvendinimo įgaliojimaiKomisija įgyvendinimo aktais priima nuostatas, kurios yra būtinos siekiant užtikrinti, kad šis skyrius visoje Sąjungoje būtų taikomas vienodai. Tos taisyklės visų pirma gali būti susijusios su:a) bandymais ir metodais, kuriuos taikant būtų nustatyta, ar produktai atitinka reikalavimus;b) tipinio laikotarpio, per kurį 12 straipsnio 1 dalies c punkto ir 12 straipsnio 2 dalies taikymo tikslais būtų registruojamos galvijienos rinkos kainos, nustatymu;c) tvarka ir sąlygomis, susijusiomis su taikant valstybės intervenciją superkamų produktų pristatymu, pasiūlymo teikėjui tenkančiomis transporto išlaidomis, mokėjimo agentūrų vykdomu produktų perėmimu ir mokėjimu;d) skirtingais su iškaulinėjimo procesu susijusiais veiksmais;e) leidimu sandėliuoti už valstybės narės, kurioje produktai superkami ir sandėliuojami, teritorijos ribų, kaip nurodyta 28 straipsnyje;f) taikant valstybės intervenciją supirktų produktų pardavimo arba realizavimo sąlygomis, visų pirma, jei taikoma, susijusiomis su pardavimo kainomis, išvežimu iš sandėlių, tolesniu iš intervencinių atsargų paimtų produktų naudojimu arba paskirtimi;g) pagalbos, skiriamos už 20 straipsnyje nurodytus produktus, nustatymu;h) tipinio laikotarpio, per kurį atitinkamai 23 ir 24 straipsnių taikymo tikslais būtų registruojamos cukraus ir alyvuogių aliejaus rinkos kainos, nustatymu;i) 26 straipsnyje nurodytos kiaulienos tipinių rinkų sąrašo patvirtinimu;j) valstybės narės kompetentingos institucijos ir pareiškėjo sutarčių sudarymu ir turiniu;k) produktų atidavimu į privačius sandėlius, laikymu juose ir išvežimu iš jų;l) privataus sandėliavimo laikotarpio trukme ir sąlygomis, pagal kurias tokie sutartyse nustatyti laikotarpiai gali būti sutrumpinti arba pratęsti;m) sąlygomis, pagal kurias gali būti nuspręsta, kad produktai, kuriems taikomos privataus sandėliavimo sutartys, gali būti pakartotinai parduodami arba kitaip realizuojami;n) taisyklėmis, susijusiomis su tvarka, kuri turi būti taikoma superkant už nustatytą kainą arba skiriant pagalbą už privatų sandėliavimą už nustatytą kainą;o) konkurso tvarkos valstybės intervencijai ir privačiam sandėliavimui taikymu, visų pirma susijusios su:i) pasiūlymų arba paraiškų teikimu ir, jei taikoma, mažiausiu paraiškoje arba pasiūlyme nurodytinu kiekiu,ii) pateiktino užstato dydžiu,iii) pranešimo apie pasiūlymus ir paraiškas teikimu Komisijai;p) valstybių narių pranešimų apie tam tikrų produktų kainas teikimo taisyklėmis;q) nuostatomis dėl patikrų, kurias turi atlikti valstybės narės;r) valstybių narių Komisijai teiktina informacija.33 straipsnis Įgyvendinimo aktai, priimami nepadedant 323 straipsnio 1 dalyje nurodytam komitetuiKomisija, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, priima įgyvendinimo aktus, siekdama:a) atsižvelgti į didžiausius kiekius ir laikytis kiekybinių apribojimų, nustatytų 13 straipsnio 1 dalyje ir 14 straipsnio 1 dalies a punkte;b) paprastųjų kviečių atveju pradėti taikyti 14 straipsnio 2 dalyje minimą konkurso tvarką.II poskirsnisSpecialiosios skerdenų klasifikavimo nuostatos34 STRAIPSNIS Sąjungos skalės ir patikros1. Sąjungos skerdenų klasifikavimo skalės pagal V priede nustatytas taisykles taikomos šiuose sektoriuose:a) galvijienos – suaugusių galvijų skerdenoms;b) kiaulienos – kiaulių, išskyrus veisimui naudotas kiaules, skerdenoms.Avienos ir ožkienos sektoriuje valstybės narės gali taikyti Sąjungos avių skerdenų klasifikavimo skalę pagal V priedo C punkte nustatytas taisykles.2. Sąjungos tikrinimų komitetas, sudarytas iš Komisijos ekspertų ir valstybių narių paskirtų ekspertų, Sąjungos vardu vykdo patikras vietoje, susijusias su suaugusių galvijų ir avių skerdenų klasifikavimu. Šis komitetas praneša Komisijai ir valstybėms narėms apie atliktas patikras.Sąjunga padengia atliktų patikrų išlaidas.35 straipsnis Deleguoti įgaliojimai1. Siekdama atsižvelgti į technikos raidą ir sektorių poreikius, Komisija deleguotais teisės aktais gali pritaikyti ir atnaujinti V priede pateiktas apibrėžtis ir nuostatas, susijusias su suaugusių galvijų, kiaulių ir avių skerdenų klasifikavimu, nustatymu ir pateikimu.2. Siekdama standartizuoti skirtingų produktų pateikimą ir taip padidinti rinkos skaidrumą, pagerinti kainų registravimą ir rinkos intervencinių priemonių – valstybės intervencijos ir privataus sandėliavimo – taikymą, jei taikoma, galvijienos, kiaulienos ir avienos sektoriuose, Komisija deleguotais teisės aktais gali:a) priimti nuostatas, susijusias su skerdenų klasifikavimu, rūšiavimu (be kita ko, naudojant automatizuotus rūšiavimo metodus), identifikavimu, svėrimu ir žymėjimu;b) priimti nukrypti leidžiančias nuostatas ir papildomas atitinkamiems produktams taikomas nuostatas, įskaitant nuostatas dėl raumeningumo ir riebumo klasių jautienos sektoriuje ir kitas nuostatas dėl mėsos svorio ir spalvos, taip pat riebumo avienos sektoriuje;c) nustatyti vidutinių Sąjungos kainų apskaičiavimo taisykles ir įpareigoti ūkio subjektus teikti informaciją apie jaučių, kiaulių ir avių skardenas, visų pirma susijusią su šių skerdenų rinkos ir tipinėmis kainomis;d) intervencijos ir privataus sandėliavimo tikslais nustatyti kitas taisykles, kurios visų pirma gali būti susijusios su:i) priemonėmis, kurių turi imtis skerdyklos, kaip numatyta V priedo A.III punkte;ii) bet kokiomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis, kurios gali būti taikomos to prašančioms valstybėms narėms dėl skerdyklų, kuriose skerdžiama nedaug galvijų;e) nustatyti lengvų ėriukų skerdenoms taikomus kriterijus;f) periodiškai persvarstyti svertinius koeficientus.3. Siekdama atsižvelgti į Sąjungos ypatumus, Komisija deleguotais teisės aktais gali:a) leisti valstybėms narėms kiekvieną V priedo A.III punkte numatytų suaugusių galvijų skerdenų raumeningumo ir riebumo klasę suskirstyti į ne daugiau kaip tris poklasius;b) rinkos kainų nustatymo tikslais numatyti kitą nei V priedo A.IV punkte nustatytas skerdenų ir skerdenų pusių pateikimo būdą;c) leisti valstybėms narėms netaikyti kiaulių skerdenų klasifikavimo skalės ir kartu su svorio ir apskaičiuoto raumeningumo kriterijais taikyti vertinimo kriterijus;d) priimti papildomas nuostatas ir reikalavimus ir, be kita ko:i) leisti valstybėms narėms numatyti kitus kiaulių skerdenų pateikimo būdus, jei tenkinama viena iš šių sąlygų:-  pagal jų teritorijoje įprastą prekybos praktiką pateikimo būdas skiriasi nuo standartinio pateikimo būdo,-  tai yra pateisinama techniniais reikalavimais,-  skerdenos nulupamos vienodai;ii) leisti valstybėms narėms avių skerdenas pateikti kitaip, jei nenaudojamas tipinis pateikimo būdas;(e) numatyti, kad valstybės narės taikytų administracines nuobaudas, kad būtų išvengta tokių pažeidimų kaip, visų pirma, spaudų ir etikečių klastojimas ir nesąžiningas naudojimas arba klasifikavimas, kurį atlieka licencijos neturintys darbuotojai.4. Siekdama užtikrinti suaugusių galvijų, kiaulių ir avių skerdenų klasifikavimo tikslumą ir patikimumą, Komisija deleguotais teisės aktais numato, kad klasifikavimą atliktų pakankamą kvalifikaciją turintys skerdenų vertintojai.5. Siekdama užtikrinti klasifikavimo skalės patikimumą, Komisija deleguotais teisės aktais gali priimti nuostatas, susijusias su atliktinomis patikromis ir galimais netinkamo taikymo pasekmėmis.6. Siekdama užtikrinti, kad Sąjungos tikrinimų komitetas įgyvendintų savo tikslus, Komisija deleguotais teisės aktais gali nustatyti jo pareigas ir jo formavimo būdą.36 straipsnis Įgyvendinimo įgaliojimaiKomisija įgyvendinimo aktais nustato šias išsamias taisykles, susijusias su:a) Sąjungos jaučių, kiaulių ir avių skerdenų klasifikavimo skalės taikymu, visų pirma taisykles, susijusias su:i) klasifikavimo rezultatų pranešimu,ii) patikromis vietoje, patikrų ataskaitomis ir tolesniais veiksmais,iii) patikromis vietoje, susijusiomis su suaugusių galvijų ir avių skerdenų klasifikavimu, kurias Sąjungos vardu atlieka Sąjungos tikrinimų komitetas;b) valstybių narių tikslios informacijos, visų pirma susijusios su jaučių, kiaulių ir avių skerdenų kainomis, pranešimu Komisijai;c) informacijos apie skerdyklas ir kitas įstaigas, kurios registruoja kainas, taip pat regionus, kurių jautienos sektoriaus kainos yra registruojamos, teikimu;d) patikromis vietoje, kurios susijusios su pranešimais apie suaugusių galvijų ir avių skerdenų kainas ir kurias Sąjungos vardu atlieka Sąjungos tikrinimų komitetas.II SKYRIUSSpecialiosios intervencinės priemonėsI skirsnisIšskirtinės rinkos rėmimo priemonės37 STRAIPSNIS Gyvūnų ligos1. Komisija įgyvendinimo aktais gali priimti išskirtines paveiktos rinkos rėmimo priemones, siekdama atsižvelgti į Sąjungos vidaus prekybos ir prekybos su trečiosiomis valstybėmis apribojimus, kurie gali atsirasti dėl kovos su gyvūnų ligų plitimu priemonių taikymo.Pirmoje pastraipoje nurodytos priemonės taikomos šiuose sektoriuose:a) galvijienos;b) pieno ir pieno produktų;c) kiaulienos;d) avienos ir ožkienos;e) kiaušinių;f) paukštienos.2. 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytų priemonių imamasi atitinkamos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių) prašymu.Jų galima imtis tik tuo atveju, jei atitinkama (-os) valstybė (-ės) narė (-ės) ėmėsi gyvūnų sveikatos apsaugos ir veterinarijos priemonių, skirtų greitai likviduoti ligas, ir tik tokiu mastu ir per tokį laikotarpį, kurie yra būtini atitinkamai rinkai remti.38 straipsnis Vartotojų pasitikėjimo praradimasKomisija įgyvendinimo aktais gali priimti išskirtines rinkos rėmimo priemones paukštienos ir kiaušinių sektoriuose, siekdama atsižvelgti į didelius rinkos sutrikimus, tiesiogiai susijusius su vartotojų pasitikėjimo praradimu dėl pavojaus visuomenės ar gyvūnų sveikatai.Šių priemonių imamasi atitinkamos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių) prašymu.39 straipsnis Finansavimas1. Sąjunga iš dalies finansuoja 37 ir 38 straipsniuose nurodytas išskirtines priemones, t. y. 50 % valstybių narių patirtų išlaidų.Tačiau galvijienos, pieno ir pieno produktų, kiaulienos, avienos ir ožkienos sektoriuose, kovojant su snukio ir nagų liga, Sąjunga iš dalies finansuoja 60 % tokių išlaidų.2. Jei gamintojai prisideda prie valstybių narių patirtų išlaidų, pastarosios užtikrina, kad nebūtų iškraipoma skirtingų valstybių narių gamintojų konkurencija.II skirsnisGrūdų ir ryžių sektoriuose taikytinos priemonės40 STRAIPSNIS Specialiosios rinkos priemonės grūdų sektoriuje1. Siekdama veiksmingai ir efektyviai reaguoti į rinkos sutrikdymo pavojų, jeigu tai būtina dėl rinkoje susidariusios padėties, Komisija deleguotais teisės aktais, prireikus priimtais skubos tvarka, gali imtis specialių intervencinių priemonių grūdų sektoriuje. Tokių intervencinių priemonių gali būti imamasi pirmiausia, jeigu viename ar keliuose Sąjungos regionuose rinkos kainos, palyginti su intervencine kaina, sumažėja arba atsiranda grėsmė, kad jos gali sumažėti.2. Komisija įgyvendinimo aktais gali priimti visas su šiuo straipsniu susijusias būtinas priemones. Šios priemonės visų pirma gali būti susijusios su valstybių narių taikoma tvarka, teikiamais pranešimais, taikomais techniniais kriterijais ir atliekamomis administracinėmis arba fizinėmis patikromis.41 straipsnis Specialiosios rinkos priemonės ryžių sektoriuje1. Siekdama veiksmingai ir efektyviai reaguoti į rinkos sutrikdymo pavojų ryžių sektoriuje, Komisija deleguotais teisės aktais, prireikus priimtais skubos tvarka, gali imtis specialių priemonių, kad:a) tam tikruose Sąjungos regionuose būtų išvengta didelio masto valstybės intervencijos taikymo, kaip numatyta šios dalies I skyriaus II skirsnyje;b) būtų kompensuotas dėl stichinių nelaimių susidaręs žaliavinių ryžių trūkumas.2. Komisija įgyvendinimo aktais priima su šiuo straipsniu susijusias būtinas priemones. Šios priemonės visų pirma gali būti susijusios su valstybių narių taikoma tvarka, teikiamais pranešimais, taikomais techniniais kriterijais ir atliekamomis administracinėmis arba fizinėmis patikromis.III skirsnisPriemonės cukraus sektoriuje42 STRAIPSNIS Minimali runkelių kaina1. Nuo 2009–2010 prekybos metų minimali kvotinių runkelių kaina yra 26,29 EUR už toną.2. 1 dalyje nurodyta minimali kaina taikoma IV priedo B dalyje apibrėžtos standartinės kokybės cukriniams runkeliams.3. Reikalaujama, kad cukraus gamybos įmonės, perkančios kvotinius runkelius, kurie tinkami perdirbti į cukrų ir tam skirti, sumokėtų bent minimalią kainą, padidintą ar sumažintą atsižvelgiant į nukrypimus nuo standartinės kokybės.Jei tikroji cukrinių runkelių kokybė skiriasi nuo standartinės kokybės, kaina koreguojama ją padidinant arba sumažinant, kaip nurodyta pirmoje pastraipoje, vadovaujantis Komisijos deleguotais teisės aktais pagal 46 straipsnio a punktą nustatytomis taisyklėmis.4. Cukrinių runkelių, kurių kiekis atitinka pramoninio cukraus arba cukraus pertekliaus kiekį, kuriam taikomas 57 straipsnyje numatytas pertekliaus mokestis, supirkimo kainą atitinkama cukraus gamybos įmonė koreguoja taip, kad ji būtų bent jau lygi minimaliai kvotinių runkelių kainai.43 straipsnis Tarpšakiniai susitarimai1. Tarpšakiniai prekybos susitarimai ir tiekimo sutartys turi atitikti 3 dalį ir pirkimo sąlygas, visų pirma runkelių pirkimą, tiekimą, perėmimą ir atsiskaitymą už juos reglamentuojančias sąlygas, kurias pagal 46 straipsnio b punktą deleguotais teisės aktais nustato Komisija.2. Cukrinių runkelių ir cukranendrių pirkimo sąlygos reglamentuojamos šias žaliavas auginančių Sąjungos augintojų ir Sąjungos cukraus gamybos įmonių sudarytais tarpšakiniais prekybos susitarimais.3. Tiekimo sutartyse nurodoma, ar iš cukrinių runkelių pagamintas cukraus kiekis bus:a) kvotinis cukrus arbab) nekvotinis cukrus.4. Kiekviena cukraus gamybos įmonė valstybei narei, kurioje ji gamina cukrų, pateikia šią informaciją:a) 3 dalies a punkte nurodytų runkelių, dėl kurių jos prieš sėją sudarė tiekimo sutartis, kiekius ir cukraus kiekį, kuriuo remiantis tos sutartys sudarytos;b) atitinkamą numatomą išeigą.Valstybės narės gali reikalauti papildomos informacijos.5. Cukraus gamybos įmonės, prieš sėją nesudariusios kvotinių runkelių tiekimo minimalia kaina sutarčių dėl runkelių kiekio, lygiaverčio iš jų pagamintam kvotiniam cukrui, kurio kvota kiekvienu konkrečiu atveju gali būti pakoreguota taikant prevencinio pašalinimo koeficientą, nustatytą pagal 45 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą, turi mokėti bent minimalią kvotinių runkelių kainą už visus cukrinius runkelius, kuriuos jos perdirba į cukrų.6. Atitinkamai valstybei narei pritarus, tarpšakiniuose prekybos susitarimuose gali būti nukrypstama nuo 3, 4 ir 5 dalių.7. Jeigu nėra sudaryta tarpšakinių prekybos susitarimų, atitinkama valstybė narė pagal šį reglamentą imasi būtinų priemonių atitinkamų šalių interesams apginti.44 straipsnis Gamybos mokestis1. 50 straipsnio 2 dalyje nurodytų cukraus, izogliukozės ar inulino sirupo gamybos įmonių turimoms cukraus, izogliukozės ir inulino sirupo kvotoms taikomas gamybos mokestis.2. Nustatomas 12,00 EUR už kvotinio cukraus ir kvotinio inulino sirupo toną gamybos mokestis. Izogliukozei nustatomas 50 % cukrui taikomo mokesčio dydžio gamybos mokestis.3. Visą gamybos mokesčio, mokamo pagal 1 dalį, sumą valstybė narė surenka iš jos teritorijoje esančių įmonių pagal atitinkamais prekybos metais turimą kvotą.Mokestį įmonės sumoka ne vėliau kaip iki atitinkamų prekybos metų vasario mėn. pabaigos.4. Sąjungos cukraus ir inulino sirupo gamybos įmonės gali reikalauti, kad cukrinių runkelių ar cukranendrių augintojai arba cikorijų tiekėjai padengtų iki 50 % atitinkamo gamybos mokesčio.45 straipsnis Cukraus pašalinimas iš rinkos1. Siekdama išsaugoti struktūrinę rinkos pusiausvyrą išlaikant referencinei kainai artimą kainų lygį ir atsižvelgdama į Sąjungos įsipareigojimus pagal susitarimus, sudarytus pagal Sutarties 218 straipsnį, Komisija įgyvendinimo aktais gali nuspręsti atitinkamais prekybos metais pašalinti iš rinkos kvotinio cukraus ar izogliukozės kiekį, viršijantį pagal šio straipsnio 2 dalį apskaičiuotą ribą.2. 1 dalyje nurodyta pašalinimo riba kiekvienai kvotą turinčiai įmonei apskaičiuojama padauginant jai skirtą kvotą iš koeficiento, kurį Komisija, atsižvelgdama į numatomas rinkos tendencijas, įgyvendinimo aktais gali nustatyti iki ankstesnių prekybos metų kovo 16 d.Remdamasi naujausiais duomenimis apie rinkos tendencijas, Komisija įgyvendinimo aktais iki atitinkamų prekybos metų spalio 31 d. gali nuspręsti pakoreguoti koeficientą arba, jeigu koeficientas pagal pirmą pastraipą nebuvo nustatytas, tokį koeficientą nustatyti.3. Kiekviena įmonė, kuriai paskirta kvota, iki kitų prekybos metų pradžios savo sąskaita sandėliuoja pagal 2 dalį apskaičiuotą ribą viršijantį kvotinio cukraus kiekį. Prekybos metais pašalintas cukraus ar izogliukozės kiekis laikomas pirmuoju kiekiu, pagamintu pagal kitų prekybos metų kvotą.Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, Komisija, atsižvelgdama į numatomas cukraus rinkos tendencijas, įgyvendinimo aktais gali nuspręsti visą pašalintą cukraus ar izogliukozės kiekį arba jo dalį laikyti einamųjų ir (arba) kitų prekybos metų:a) cukraus ar izogliukozės pertekliumi, iš kurio gali būti gaminamas pramoninis cukrus ar pramoninė izogliukozė arbab) produkcija pagal laikiną kvotą, kurios dalis gali būti skirta eksportuoti laikantis Sąjungos įsipareigojimų pagal susitarimus, sudarytus pagal Sutarties 218 straipsnį.4. Jeigu cukraus pasiūla Sąjungoje yra nepakankama, Komisija įgyvendinimo aktais gali nuspręsti, kad iki pašalinimo laikotarpio pabaigos tam tikras pašalinto cukraus kiekis gali būti parduotas Sąjungos rinkoje.5. Tais atvejais, kai pašalintas cukrus laikomas pirmuoju cukraus kiekiu, pagamintu kitais prekybos metais, cukrinių runkelių augintojams mokama minimali tų prekybos metų kaina.Tais atvejais, kai pašalintas cukrus tampa pramoniniu cukrumi arba yra eksportuojamas pagal šio straipsnio 3 dalies a ir b punktus, 42 straipsnyje nustatyti reikalavimai dėl minimalios kainos netaikomi.Tais atvejais, kai pašalintas cukrus Sąjungos rinkoje pagal 4 dalį parduodamas iki pašalinimo laikotarpio pabaigos, cukrinių runkelių augintojams mokama einamųjų prekybos metų minimali kaina.46 straipsnis Deleguoti įgaliojimaiSiekdama atsižvelgti į cukraus sektoriaus ypatumus ir užtikrinti, kad būtų tinkamai atsižvelgta į visų šalių interesus, Komisija deleguotais teisės aktais gali priimti taisykles, pagal kurias būtų:a) koreguojamos kainos, kaip numatyta 42 straipsnio 3 dalyje;b) sudaromos tiekimo sutartys ir nustatomos pirkimo sąlygos, kaip nurodyta 43 straipsnio 1 dalyje;c) nustatomi kriterijai, kuriuos cukraus gamybos įmonės turi taikyti runkelių pardavėjams paskirstydamos runkelių kiekius, kuriems turi būti taikomos 43 straipsnio 4 dalyje nurodytos prieš sėją sudarytos tiekimo sutartys.IV skirsnisPasiūlos pritaikymas47 STRAIPSNIS Priemonės, skirtos palengvinti pasiūlos pritaikymą prie rinkos reikalavimųSiekdama paskatinti prekybos ir bendros prekybos organizacijas imtis veiksmų, skirtų palengvinti pasiūlos pritaikymą prie rinkos reikalavimų, išskyrus veiksmus, susijusius su pašalinimu iš rinkos, Komisija deleguotais teisės aktais gyvų augalų, galvijienos, kiaulienos, avienos ir ožkienos, kiaušinių ir paukštienos sektoriuose gali imtis tokių priemonių:a) priemonių kokybei gerinti;b) priemonių, kuriomis skatinamas geresnis gamybos, perdirbimo ir prekybos organizavimas;c) priemonių, kuriomis būtų sudarytos palankesnės sąlygos registruoti rinkos kainų tendencijas;d) priemonių, skirtų padėti nustatyti trumpalaikes ir ilgalaikes prognozes remiantis taikomais gamybos būdais.48 straipsnis Įgyvendinimo įgaliojimaiKomisija įgyvendinimo aktais gali priimti taisykles, susijusias su 47 straipsnyje nurodytų priemonių įgyvendinimo tvarka ir techninėmis sąlygomis.III SKYRIUSGamybos ribojimo sistemosI skirsnisBendrosios nuostatos49 STRAIPSNIS Kvotų sistemos ir gamybos pajėgumai1. Kvotų sistema taikoma šiems produktams:a) pienui ir kitiems pieno produktams, apibrėžtiems 58 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose;b) cukrui, izogliukozei ir inulino sirupui.2. Jei taikant šio straipsnio 1 dalyje nurodytas kvotų sistemas gamintojas viršija nustatytą kvotą ir nepanaudoja cukraus, izogliukozės ir inulino sirupo pertekliaus kiekių, kaip numatyta 54 straipsnyje, už tokius kiekius mokamas pertekliaus mokestis laikantis II ir III skirsniuose nustatytų sąlygų.3. Vyno sektoriuje gamybos pajėgumų taisyklės, susijusios su neteisėtu sodinimu, pereinamojo laikotarpio sodinimo teisėmis ir vynmedžių išnaikinimo schema, taikomos pagal V skirsnio nuostatas.II skirsnis CUKRUSI POSKIRSNIS KVOTų SKYRIMAS IR ADMINISTRAVIMAS50 STRAIPSNIS Kvotų skyrimas1. Cukraus, izogliukozės ir inulino sirupo gamybos nacionaliniu ar regioniniu lygmeniu kvotos nustatytos VI priede.2. Valstybės narės skiria kvotą kiekvienai jų teritorijoje įsisteigusiai ir pagal 51 straipsnį patvirtintai cukraus, izogliukozės ar inulino sirupo gamybos įmonei.Kiekvienai įmonei skiriama kvota yra lygi įmonei 2007–2008 prekybos metais skirtai kvotai pagal Reglamentą (EB) Nr. 318/2006.3. Jeigu kvota skiriama cukraus gamybos įmonei, turinčiai daugiau nei vieną gamybos padalinį, valstybės narės patvirtina priemones, kurias jos laiko būtinomis, kad būtų tinkamai atsižvelgta į cukrinių runkelių ir cukranendrių augintojų interesus.51 straipsnis Patvirtintos įmonės1. Gavusi prašymą, valstybė narė patvirtina cukraus, izogliukozės ar inulino sirupo gamybos įmonę ar įmonę, perdirbančią šiuos produktus į produktą, įtrauktą į 55 straipsnio 2 dalyje nurodytą sąrašą, jeigu:a) įmonė įrodo savo profesinius gamybos pajėgumus;b) įmonė sutinka teikti informaciją ir sutinka, kad jai būtų taikoma šiame reglamente numatyta kontrolė;c) įmonės patvirtinimo galiojimas nėra sustabdytas ar patvirtinimas nėra atšauktas.2. Patvirtintos įmonės valstybei narei, kurios teritorijoje nuimamas runkelių ar cukranendrių derlius arba vyksta rafinavimas, teikia šią informaciją apie:a) runkelių ar cukranendrių kiekį, dėl kurio sudaryta tiekimo sutartis, taip pat atitinkamą numatomą runkelių ar cukranendrių derlių ir cukraus išeigą iš hektaro;b) duomenis apie pirminį ir galutinį cukrinių runkelių, cukranendrių ir žaliavinio cukraus tiekimą, cukraus gamybą ir cukraus atsargų ataskaitas;c) parduotą baltojo cukraus kiekį ir atitinkamas kainas bei sąlygas.52 straipsnis Nacionalinių kvotų koregavimasValstybėms narėms priėmus sprendimus pagal 53 straipsnį, Komisija deleguotais teisės aktais koreguoja VI priede nustatytas kvotas.53 straipsnis Nacionalinių kvotų perskirstymas ir kvotų sumažinimas1. 2008–2009 prekybos metais ir vėliau valstybė narė cukraus ar izogliukozės kvotas, paskirtas jos teritorijoje įsisteigusiai įmonei, gali sumažinti ne daugiau kaip 10 %. Tai darydamos valstybės narės taiko objektyvius ir nediskriminuojančius kriterijus.2. Valstybės narės pagal VII priede nustatytas taisykles ir atsižvelgdamos į kiekvienos suinteresuotosios šalies, visų pirma cukrinių runkelių ir cukranendrių augintojų, interesus, gali perduoti vienos įmonės kvotas kitai įmonei.3. Pagal 1 ir 2 dalis sumažintus kiekius atitinkama valstybė narė paskirsto vienai ar daugiau jos teritorijoje esančių įmonių, jau turinčių kvotą ar jos neturinčių.II poskirsnisKvotos perviršis54 STRAIPSNIS Taikymo sritisPrekybos metais viršijus 50 straipsnyje nurodytą kvotą pagamintas cukrus, izogliukozė ar inulino sirupas gali būti:a) naudojami gaminant tam tikrus produktus, kaip nurodyta 55 straipsnyje;b) perkeliami į kitų prekybos metų kvotinę produkciją pagal 56 straipsnį;c) naudojami specialiai tiekimo į atokiausius regionus tvarkai pagal [Europos Parlamento ir Tarybos reglamento [ ex (EB) Nr. 247/2006] III skyrių] arbad) eksportuojami neviršijant Komisijos įgyvendinimo aktais nustatytų kiekybinių apribojimų, laikantis pagal Sutarties 218 straipsnį sudarytų susitarimų įsipareigojimų.Kitam kiekiui taikomas 57 straipsnyje nurodytas pertekliaus mokestis.55 straipsnis Pramoninis cukrus1. Pramoninis cukrus, pramoninė izogliukozė ar pramoninis inulino sirupas skiriami vienam iš 2 dalyje nurodytų produktų gaminti, jei:a) jis pagamintas pagal tiekimo sutartį, kurią iki prekybos metų pabaigos sudarė gamintojas ir naudotojas, abu gavę patvirtinimą pagal 51 straipsnį, irb) jis pristatomas naudotojui ne vėliau kaip iki kitų prekybos metų lapkričio 30 d.2. Siekdama atsižvelgti į technikos raidą, Komisija deleguotais teisės aktais gali sudaryti produktų, kuriems gaminti gali būti naudojamas pramoninis cukrus, pramoninė izogliukozė ar pramoninis inulino sirupas, sąrašą.Šis sąrašas visų pirma apima:a) bioetanolį, spiritą, romą, gyvas mieles ir sirupus, skirtus tepti bei perdirbti į „Rinse appelstroop“;b) tam tikrus pramoninius produktus, kurių sudėtyje nėra cukraus, bet kuriuos perdirbant naudojamas cukrus, izogliukozė arba inulino sirupas;c) tam tikrus chemijos arba farmacijos pramonės produktus, kurių sudėtyje yra cukraus, izogliukozės arba inulino sirupo.56 straipsnis Cukraus pertekliaus perkėlimas į kitus metus1. Kiekviena įmonė gali nuspręsti perkelti į kitus metus visą savo produkcijos perteklių ar jo dalį, viršijančią jos cukraus, izogliukozės ar inulino sirupo kvotą, kad ji būtų laikoma kitų prekybos metų produkcijos dalimi. Nepažeidžiant 3 dalies, tas sprendimas yra neatšaukiamas.2. 1 dalyje nurodytą sprendimą priėmusios įmonės:a) informuoja atitinkamą valstybę narę iki datos, kurią turi nustatyti ta valstybė narė:-  apie į kitus metus perkeliamą cukranendrių cukraus kiekį – nuo einamųjų prekybos metų vasario 1 d. iki rugpjūčio 15 d.,-  apie į kitus metus perkeliamą cukraus arba inulino sirupo kitą kiekį – nuo einamųjų prekybos metų vasario 1 d. iki rugpjūčio 15 d.;b) įsipareigoja šį kiekį saugoti savo lėšomis iki einamųjų prekybos metų pabaigos.3. Jeigu atitinkamais prekybos metais galutinė įmonės produkcija buvo mažesnė nei numatyta priimant sprendimą pagal 1 dalį, perkeliamą kiekį ne vėliau kaip iki kitų prekybos metų spalio 31 d. galima pakoreguoti atgaline data.4. Į kitus metus perkeltas kiekis laikomas pirmuoju kiekiu, pagamintu pagal kitų prekybos metų kvotą.5. Cukrui, sandėliuojamam pagal šį straipsnį, prekybos metais negali būti taikomos jokios kitos sandėliavimo priemonės, numatytos 23 arba 45 straipsniuose.57 straipsnis Pertekliaus mokestis1. Pertekliaus mokestis imamas už:a) cukraus, izogliukozės ir inulino sirupo perteklių, pagamintą bet kuriais prekybos metais, išskyrus į kitus metus perkeltus kiekius, priskirtus kitų prekybos metų kvotinei produkcijai ir sandėliuojamus pagal 56 straipsnį, arba 54 straipsnio c ir d punktuose nurodytus kiekius;b) pramoninio cukraus, pramoninės izogliukozės ir pramoninio inulino sirupo kiekį, dėl kurio iki datos, kurią įgyvendinimo aktais turi nustatyti Komisija, nepateikta jokių įrodymų, kad jis buvo perdirbtas į vieną iš 55 straipsnio 2 dalyje nurodytų produktų;c) cukraus ir izogliukozės kiekį, kuris pašalintas iš rinkos pagal 45 straipsnį ir kurio atžvilgiu nėra įvykdyti 45 straipsnio 3 dalyje numatyti įpareigojimai.2. Siekdama išvengti 1 dalyje nurodytų kiekių kaupimosi, Komisija įgyvendinimo aktais nustato pakankamai didelį pertekliaus mokestį.3. 1 dalyje nurodytą pertekliaus mokestį valstybė narė renka iš jos teritorijoje esančių įmonių pagal 1 dalyje minėtos produkcijos kiekius, toms įmonėms nustatytus atitinkamais prekybos metais.III skirsnisPienasI POSKIRSNIS BENDROSIOS NUOSTATOS58 STRAIPSNIS Apibrėžtys1. Šiame skirsnyje:a) pienas – iš vienos ar kelių karvių primelžta produkcija;b) kiti pieno produktai – bet kuris pieno produktas, išskyrus pieną, visų pirma nugriebtas pienas, grietinėlė, sviestas, jogurtas ir sūris; prireikus jie perskaičiuojami į pieno ekvivalentus, taikant koeficientus, kuriuos įgyvendinimo aktais turi nustatyti Komisija;c) gamintojas – ūkininkas, turintis ūkį geografinėje valstybės narės teritorijoje ir gaminantis pieną bei juo prekiaujantis arba ketinantis tai daryti artimiausiu metu;d) ūkis – ūkis, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 73/2009 2 straipsnio b punkte;e) supirkėjas – įmonė arba grupė, kuri superka pieną iš gamintojų, kad:-  jis būtų surenkamas, pakuojamas, laikomas, atšaldomas ar perdirbamas, įskaitant ir pagal sutartį,-  jį parduotų vienai ar daugiau įmonių, apdorojančių arba perdirbančių pieną ar kitus pieno produktus;f) pristatymas – pieno, kurį be jokių kitų pieno produktų gamintojas pristato supirkėjui nepaisant to, ar jį veža pats gamintojas, supirkėjas, tokius produktus gaminanti ar apdorojanti įmonė ar trečioji šalis, pristatymas;g) tiesioginis pardavimas – bet koks pardavimas ar perdavimas, kai gamintojas pieną parduoda ar perduoda tiesiogiai vartotojui, taip pat bet koks gamintojo vykdomas kitų pieno produktų pardavimas ar perdavimas;h) pardavimas – pieno pristatymas arba pieno ar kitų pieno produktų tiesioginis pardavimas;i) individuali kvota – gamintojo kvota bet kurio dvylikos mėnesių laikotarpio balandžio 1 d.;j) nacionalinė kvota – kiekvienai valstybei narei nustatyta 59 straipsnyje nurodyta kvota;k) turima kvota – kvota, kurią gamintojas turi dvylikos mėnesių laikotarpio, už kurį skaičiuojamas pertekliaus mokestis, kovo 31 d., atsižvelgus į visą šiame reglamente numatytą perdavimą, pardavimą, perskaičiavimą ir laikiną perskirstymą, kurie buvo vykdomi per tą dvylikos mėnesių laikotarpį.2. 1 dalies e punkte pateiktoje apibrėžtyje supirkėju laikoma bet kuri supirkėjų grupė toje pačioje geografinėje teritorijoje, kuri vykdo administravimo ir apskaitos operacijas, būtinas pertekliaus mokesčiui mokėti jų narių vardu. Tuo tikslu Graikija laikoma viena geografine teritorija ir oficialią įstaigą ji gali laikyti supirkėjų grupe.3. Komisija, laikydamasi 1 dalies f punkte pateiktos pristatymo sąvokos apibrėžties, deleguotais teisės aktais pagal 80 straipsnio 1 dalies i punktą gali pakoreguoti tiesioginio pardavimo sąvokos apibrėžtį, siekdama visų pirma užtikrinti, kad jokiam parduodamo pieno ar kitų parduodamų pieno produktų kiekiui nebūtų daroma išimtis iš kvotų sistemos.4. Siekdama užtikrinti, kad pieno kvotų sistema būtų taikoma visiems konkretiems atvejams, Komisija deleguotais teisės aktais pagal 80 straipsnio 1 dalies h punktą nustato su sistemos veikimu susijusias konkrečias apibrėžtis.II poskirsnisKvotų skyrimas ir administravimas59 STRAIPSNIS Nacionalinės kvotos1. Nacionalinės pieno ir kitų pieno produktų, kuriais prekiaujama iš eilės septynis dvylikos mėnesių trukmės laikotarpius, prasidedančius 2008 m. balandžio 1 d. (toliau – dvylikos mėnesių laikotarpiai), gamybos kvotos nustatomos VIII priede.2. 1 dalyje nurodytos kvotos padalijamos gamintojams pagal 60 straipsnį, atskiriant pristatymą nuo tiesioginio pardavimo. Bet koks nacionalinių kvotų perviršis kiekvienoje valstybėje narėje nustatomas nacionaliniu lygmeniu pagal šį skirsnį, atskiriant pristatymą nuo tiesioginio pardavimo.3. VIII priede nurodytos nacionalinės kvotos nustatomos nepažeidžiant galimo jų peržiūrėjimo atsižvelgiant į bendrą padėtį rinkoje ir konkrečias sąlygas tam tikrose valstybėse narėse.4. Bulgarijai, Čekijai, Estijai, Kiprui, Latvijai, Lietuvai, Vengrijai, Maltai, Lenkijai, Rumunijai, Slovėnijai ir Slovakijai nustatytos nacionalinės kvotos apima visą supirkėjui pristatytą arba tiesiogiai vartotojams parduotą pieną ar pieno ekvivalentą nepriklausomai nuo to, ar jis pagamintas arba parduotas pagal šiose šalyse taikomą pereinamojo laikotarpio priemonę.5. Komisija įgyvendinimo aktais priima visas būtinas taisykles, susijusias su vienodu šio straipsnio įgyvendinimu valstybėse narėse. Tos taisyklės gali būti susijusios su taikoma tvarka, pranešimais ir techniniais kriterijais.60 straipsnis Individualios kvotos1. Gamintojo individuali kvota arba kvotos 2008 m. balandžio 1 d. yra lygi (-ios) jų individualioms kvotoms 2008 m. kovo 31 d., nepažeidžiant kvotų perdavimo, pardavimo ir perskaičiavimo, kuris įsigalioja 2008 m. balandžio 1 d.2. Gamintojai gali turėti vienos ar dviejų rūšių individualias kvotas, vieną – pristatymo, kitą – tiesioginio pardavimo. Gamintojui skirtus kiekius iš vienos rūšies kvotos į kitą gali perkelti tik valstybės narės kompetentinga institucija, gamintojui pateikus tinkamai pagrįstą prašymą.3. Jei gamintojas turi dviejų rūšių kvotas, jo įnašas į bet kurį mokėtiną pertekliaus mokestį apskaičiuojamas atskirai pagal kiekvieną kvotos rūšį.4. Siekdama suteikti kompensaciją Suomijos „SLOM“ gamintojams, Komisija Suomijai nustatytos nacionalinės kvotos dalį, skirtą 59 straipsnyje nurodytam pristatymui, įgyvendinimo aktais gali padidinti ne daugiau kaip iki 200 000 tonų. Šis rezervas, kuris turi būti skiriamas pagal Sąjungos teisės aktus, turi būti naudojamas išskirtinai gamintojams, kurių teisei vėl imtis gamybos turėjo įtakos šalies įstojimas į ES.5. Individualios kiekvieno atitinkamo dvylikos mėnesio laikotarpio kvotos prireikus gali būti keičiamos taip, kad kiekvienos valstybės narės individualių pristatymo ir tiesioginio pardavimo kvotų suma neviršytų atitinkamos nacionalinės kvotos dalies, pakoreguotos pagal 62 straipsnį, atsižvelgiant į bet kurį sumažinimą, kuris buvo atliktas skiriant kvotą į nacionalinį rezervą, kaip numatyta 64 straipsnyje.61 straipsnis Kvotų iš nacionalinio rezervo paskirstymasValstybės narės priima taisykles, pagal kurias gamintojams būtų skiriama visa arba dalis kvotos iš nacionalinio rezervo, numatyto 64 straipsnyje, remiantis objektyviais kriterijais, apie kuriuos turi būti pranešta Komisijai.62 straipsnis Kvotų administravimas1. Komisija įgyvendinimo aktais pagal 81 straipsnio a punktą pakoreguoja kiekvienos valstybės narės kiekvieno atitinkamo laikotarpio nacionalinių kvotų suskirstymą į pristatymo ir tiesioginio pardavimo kvotas prieš baigiantis tokiam laikotarpiui, atsižvelgdama į gamintojų pageidavimus dėl individualių pristatymo ir tiesioginio pardavimo kvotų perskaičiavimo.2. Valstybės narės kiekvienais metais iki dienos, kurią įgyvendinimo aktais turi nustatyti Komisija, laikydamosi taisyklių, kurias įgyvendinimo aktais pagal 316 straipsnio 3 dalį turi nustatyti Komisija, pateikia informaciją, būtiną:a) šio straipsnio 1 dalyje nurodytam koregavimui atlikti;b) pertekliaus mokesčiui, kurį jos turi sumokėti, apskaičiuoti.3. Su šiuo straipsniu susijusios taisyklės priimamos deleguotais teisės aktais pagal 80 straipsnio 2 dalies b punktą ir įgyvendinimo aktais pagal 81 straipsnio g punktą.63 straipsnis Riebumas1. Kiekvienam gamintojui nustatomas nustatytasis pieno riebumas, taikytinas tam gamintojui paskirtai individualiai pristatymo kvotai.2. Kvotų, kurios pagal 60 straipsnio 1 dalį gamintojams paskirtos 2008 m. kovo 31 d., nustatytasis pieno riebumas, nurodytas 1 dalyje, yra tą dieną tai kvotai taikomas nustatytasis pieno riebumas.3. Nustatytasis pieno riebumas keičiamas atliekant 60 straipsnio 2 dalyje nurodytą perskaičiavimą ir įsigyjant, perduodant ar laikinai perduodant kvotas pagal taisykles, kurias įgyvendinimo aktais pagal 81 straipsnio b punktą turi nustatyti Komisija.4. Naujiems gamintojams, kuriems individuali pristatymo kvota buvo skirta tik iš nacionalinio rezervo, riebumas nustatomas pagal taisykles, kurias įgyvendinimo aktais pagal 81 straipsnio b punktą turi nustatyti Komisija.5. Individualus nustatytasis pieno riebumas, nurodytas 1 dalyje, prireikus koreguojamas įsigaliojus šiam reglamentui ir, jei būtina, vėliau kiekvieno dvylikos mėnesių laikotarpio pradžioje, kad kiekvienos valstybės narės individualaus faktinio pieno riebumo svertinis vidurkis vienam kilogramui nebūtų viršytas daugiau kaip 0,1 g, palyginti su nustatytuoju pieno riebumu, nurodytu IX priede.64 straipsnis Nacionalinis rezervas1. Kiekviena valstybė narė sudaro nacionalinį rezervą kaip nacionalinių kvotų, nustatytų VIII priede, dalį, visų pirma kad galėtų atlikti 61 straipsnyje numatytus paskirstymus. Nacionalinis rezervas prireikus papildomas pašalinant tam tikrus kiekius, kaip numatyta 65 straipsnyje, išlaikant dalį perduotų kiekių, kaip numatyta 69 straipsnyje, arba tolygiai mažinant visas individualias kvotas. Tokių kvotų pirminė paskirtis lieka tokia pati, t. y. pristatymas arba tiesioginis pardavimas.2. Bet kuri valstybei narei paskirta papildoma kvota automatiškai patenka į nacionalinį rezervą ir priskiriama pristatymui arba tiesioginiam pardavimui, atsižvelgiant į iš anksto numatomus poreikius.3. Į nacionalinį rezervą skiriamoms kvotoms nustatytasis pieno riebumas nenustatomas.65 straipsnis Veiklos nevykdymo atvejai1. Jei individualias kvotas turintis fizinis ar juridinis asmuo dvylikos mėnesių laikotarpiu nebeatitinka 58 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytų sąlygų, atitinkami kiekiai grąžinami į nacionalinį rezervą ne vėliau kaip iki kitų kalendorinių metų balandžio 1 d., išskyrus atvejus, kai toks asmuo iki tos datos dar kartą tampa gamintoju, kaip apibrėžta 58 straipsnio 1 dalies c punkte.Jei toks asmuo iš naujo tampa gamintoju ne vėliau kaip iki antrojo dvylikos mėnesių laikotarpio po pašalinimo pabaigos, visa individuali kvota, paimta iš to asmens, ar jos dalis grąžinama tam fiziniam ar juridiniam asmeniui ne vėliau kaip iki balandžio 1 d. po atitinkamos paraiškos pateikimo datos.2. Jei gamintojai neparduoda kiekio, kuris sudaro ne mažiau kaip 85 % jų individualios kvotos bent vienu dvylikos mėnesių laikotarpiu, valstybės narės gali nuspręsti, ar į nacionalinį rezervą turi būti grąžinta ir kokiomis sąlygomis turi būti grąžinta visa nepanaudota kvota ar jos dalis.Valstybės narės gali nustatyti sąlygas, kuriomis kvota yra iš naujo paskiriama gamintojui, jei jis vėl pradeda prekiauti.3. 1 ir 2 dalys netaikomos force majeure atvejais ir tinkamai pagrįstais atvejais, kurie laikinai turi įtakos atitinkamų gamintojų gamybos pajėgumui ir yra pripažinti kompetentingos institucijos.66 straipsnis Laikini perdavimai1. Iki kiekvieno dvylikos mėnesių laikotarpio pabaigos valstybės narės leidžia tą laikotarpį laikinai perduoti dalį individualių kvotų, kurių gamintojai neketina išnaudoti, nors ir turi tokią teisę.Valstybės narės gali reguliuoti perdavimo operacijas pagal gamintojų kategorijas arba atitinkamas pieno gamybos struktūras, gali jas apriboti iki supirkėjo arba regionų lygmens, leisti užbaigti perdavimus 65 straipsnio 3 dalyje numatytais atvejais ir nustatyti, kiek perdavėjas gali kartoti perdavimo operacijas.2. Bet kuri valstybė narė gali nuspręsti neįgyvendinti 1 dalies, remdamasi vienu ar abiem iš šių kriterijų:a) būtinybe palengvinti struktūrinius pakeitimus ir pertvarkymus;b) svarbiais administraciniais poreikiais.67 straipsnis Kvotų perdavimas kartu su žeme1. Individualios kvotos perduodamos kartu su parduodamu, išnuomojamu, perleidžiamu (pagal faktinį arba numatomą paveldėjimą) ūkiu jį perimantiems gamintojams, ar kitais, panašias teisines pasekmes gamintojams turinčiais būdais, laikantis išsamių taisyklių, kurias turi nustatyti valstybės narės, atsižvelgdamos į pieno produktų gamybai naudojamą plotą ar kitus objektyvius kriterijus ir prireikus į bet kurį šalių susitarimą. Kvotos dalis, kuri, jei taikytina, nebuvo perduota kartu su ūkiu, patenka į nacionalinį rezervą.2. Tais atvejais, kai kvotos buvo arba yra perduodamos laikantis 1 dalies pagal žemės ūkio paskirties žemės nuomos sutartis arba kitais, panašias teisines pasekmes turinčiais būdais, valstybės narės, remdamosi objektyviais kriterijais ir siekdamos užtikrinti, kad kvotos būtų paskirtos išimtinai gamintojams, gali nuspręsti, kad kvota neperduodama kartu su ūkiu.3. Tais atvejais, kai žemė perduodama valdžios institucijoms ir (arba) naudoti visuomenės interesams, arba jei perdavimas vykdomas ne žemės ūkio tikslais, valstybės narės užtikrina, kad būtų imamasi būtinų priemonių teisėtiems šalių interesams apsaugoti ir, visų pirma, kad žemės atsisakantys gamintojai turėtų galimybę tęsti pieno gamybą, jei to pageidautų.4. Nesant šalių susitarimo, jei nuoma pasibaigia ir nėra jokios galimybės ją atnaujinti panašiomis sąlygomis, arba yra susiklosčiusios panašias teisines pasekmes turinčios situacijos, paskirtos individualios kvotos arba jų dalis yra perduodamos jas perimančiam gamintojui laikantis valstybių narių patvirtintų nuostatų ir atsižvelgiant į teisėtus šalių interesus.68 straipsnis Specialiosios perdavimo priemonės1. Siekdamos sėkmingai restruktūrizuoti pieno gamybą arba gerinti aplinkos apsaugą, valstybės narės, vadovaudamosi išsamiomis taisyklėmis, kurias jos nustato atsižvelgusios į teisėtus atitinkamų šalių interesus, gali:a) teikti vieną ar daugiau metinių kompensuojamųjų išmokų gamintojams, kurie įsipareigoja visiškai ar iš dalies nevykdyti pieno gamybos ir atiduoti dėl to neišnaudotas individualias kvotas į nacionalinį rezervą;b) pagal objektyvius kriterijus nustatyti sąlygas, kuriomis gamintojai dvylikos mėnesių laikotarpio pradžioje mainais į išmoką gali gauti individualias kvotas, perskirstytas kompetentingos institucijos arba tos institucijos paskirtos įstaigos, kurių kiti gamintojai atsisakė praėjusio dvylikos mėnesių laikotarpio pabaigoje mainais į vieną ar daugiau metinių kompensuojamųjų išmokų, kurių suma lygi pirmiau nurodytos išmokos sumai;c) centralizuoti ir kontroliuoti kvotų be žemės perdavimą;d) jei žemė perduodama siekiant gerinti aplinkos apsaugą, numatyti, kad atitinkama individuali kvota būtų skiriama gamintojui, kuris atsisakė žemės, bet nori tęsti pieno gamybą;e) remdamosi objektyviais kriterijais nustatyti regionus arba supirkimo zonas, kuriose, siekiant pagerinti pieno gamybos struktūrą, leidžiama nuolat perduoti kvotas neperduodant atitinkamos žemės;f) gamintojui pateikus paraišką kompetentingai institucijai arba tos institucijos paskirtai įstaigai, leisti galutinai perduoti kvotas neperduodant atitinkamos žemės arba atvirkščiai, siekiant pagerinti pieno gamybos struktūrą ūkio lygmeniu arba sudaryti galimybes gamybai plėsti.2. 1 dalis gali būti įgyvendinta nacionaliniu lygmeniu, atitinkamu teritoriniu lygmeniu arba nustatytose surinkimo zonose.69 straipsnis Kvotų išlaikymas1. Perdavimų, nurodytų 67 ir 68 straipsniuose, atveju valstybės narės, remdamosi objektyviais kriterijais, dalį individualių kvotų gali išlaikyti savo nacionaliniame rezerve.2. Tais atvejais, kai kvotos buvo arba yra perduodamos pagal 67 ir 68 straipsnius kartu su atitinkama žeme arba be jos pagal žemės ūkio paskirties žemės nuomos sutartis arba kitais, panašias teisines pasekmes turinčiais būdais, valstybės narės, remdamosi objektyviais kriterijais ir siekdamos užtikrinti, kad kvotos būtų paskirtos išimtinai gamintojams, gali nuspręsti, ar į nacionalinį rezervą turi būti grąžinta ir kokiomis sąlygomis turi būti grąžinta visa perduota kvota ar jos dalis.70 straipsnis Pagalba kvotoms įsigytiJokia valdžios institucija negali skirti finansinės paramos, tiesiogiai susijusios su kvotų įsigijimu parduodant, perduodant arba paskirstant kvotas pagal šį skirsnį.III poskirsnisKvotos perviršis71 STRAIPSNIS Pertekliaus mokestis1. Pertekliaus mokestis mokamas už pieną ir kitus pieno produktus, parduotus viršijus pagal II poskirsnį nustatytą nacionalinę kvotą.Nustatomas 27,83 EUR už 100 kg pieno mokestis.Tačiau dvylikos mėnesių laikotarpiams, kurie prasideda 2009 m. balandžio 1 d. ir 2010 m. balandžio 1 d., nustatomas pertekliaus mokestis už pieną, kurio pristatytas kiekis sudaro daugiau kaip 106 % nacionalinės pristatymo kvotos, taikomos dvylikos mėnesių laikotarpiui, kuris prasideda 2008 m. balandžio 1 d., yra lygus 150 % antroje pastraipoje nurodyto mokesčio.2. Nukrypstant nuo 1 dalies pirmos pastraipos, dvylikos mėnesių laikotarpiais, kurie prasideda 2009 m. balandžio 1 d. ir 2010 m. balandžio 1 d., pristatymo atveju pertekliaus mokestis mokamas už pieną, parduotą viršijant pagal II poskirsnį nustatytą nacionalinę kvotą, atėmus individualias pristatymo kvotas, atiduotas į nacionalinį rezervą pagal 68 straipsnio 1 dalies a punktą nuo 2009 m. lapkričio 30 d. ir jame laikomas iki atitinkamo dvylikos mėnesių laikotarpio kovo 31 d.3. Valstybės narės privalo Sąjungai mokėti pertekliaus mokestį už nacionalinės kvotos perviršį, kuris nustatomas nacionaliniu lygmeniu atskirai už pristatymą ir tiesioginį pardavimą, ir spalio 16 d.–lapkričio 30 d. laikotarpiu, einančiu po atitinkamo dvylikos mėnesio laikotarpio, sumoka 99 % į EŽŪGF mokėtinos sumos.4. Taikant 2 dalį surinkto pertekliaus mokesčio sumos ir taikant 1 dalies pirmą pastraipą surinkto pertekliaus mokesčio sumos skirtumą valstybės narės panaudoja pieno sektoriaus restruktūrizavimo priemonėms finansuoti.5. Jei 1 dalyje nurodytas pertekliaus mokestis nesumokamas iki nustatytos datos, Komisija, pasikonsultavusi su Reglamentu (EB) Nr. 1290/2005 įsteigtu Žemės ūkio fondų komitetu, įgyvendinimo aktais pagal šio reglamento 81 straipsnio d dalį nesumokėtam pertekliaus mokesčiui lygią sumą išskaito iš mėnesinių išmokų, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 14 straipsnyje ir 15 straipsnio 2 dalyje. Prieš priimdama tokį sprendimą, Komisija perspėja atitinkamą valstybę narę, kuri apie savo poziciją praneša per vieną savaitę. Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 17 straipsnis netaikomas.72 straipsnis Gamintojų įnašas į mokėtiną pertekliaus mokestįVisas pertekliaus mokestis pagal 73 ir 76 straipsnius paskirstomas gamintojams, kurie viršijo bet kurios rūšies nacionalines kvotas, nurodytas 59 straipsnio 2 dalyje.Nepažeidžiant 73 straipsnio 2 dalies ir 76 straipsnio 1 dalies, gamintojai įpareigojami valstybei narei mokėti įnašą į pertekliaus mokestį, apskaičiuotą pagal 62, 63 ir 73 straipsnius, vien dėl to, kad viršijo turimas kvotas.Dvylikos mėnesių laikotarpiais, kurie prasideda 2009 m. balandžio 1 d. ir 2010 m. balandžio 1 d., pristatymo atveju visas pertekliaus mokestis pagal 73 ir 76 straipsnius paskirstomas gamintojams, kurie viršijo nacionalinę kvotą, kaip nustatyta taikant 71 straipsnio 2 dalį.73 straipsnis Pertekliaus mokestis pristatymo atveju1. Siekiant sudaryti galutinę pertekliaus mokesčio ataskaitą, kiekvieno gamintojo pristatyti kiekiai yra didinami arba mažinami, kad būtų matomas faktinio pieno riebumo ir nustatytojo pieno riebumo skirtumas.Nacionaliniu lygiu pertekliaus mokestis apskaičiuojamas remiantis pristatymo, pakoreguoto pagal pirmą pastraipą, suma.2. Kiekvieno gamintojo įnašas į mokėtiną pertekliaus mokestį nustatomas valstybės narės sprendimu po to, kai visos nepanaudoto nacionalinės pristatymo kvotos kiekio dalys perskirstomos arba neperskirstomos proporcingai individualioms kiekvieno gamintojo kvotoms arba pagal objektyvius kriterijus, kuriuos turi nustatyti valstybės narės:a) nacionaliniu lygmeniu – remiantis dydžiu, kuriuo buvo viršyta kiekvieno gamintojo kvota, arbab) pirmiausia supirkėjų, o vėliau, prireikus, nacionaliniu lygmeniu.Tais atvejais, kai taikoma 71 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa, valstybės narės, nustatydamos kiekvieno gamintojo įnašą į mokestį, mokėtiną taikant toje pastraipoje nurodytą didesnį tarifą, užtikrina, kad šį įnašą proporcingai mokėtų atsakingi gamintojai pagal valstybės narės nustatytus objektyvius kriterijus.74 straipsnis Supirkėjų vaidmuo1. Supirkėjai atsako už įnašo iš gamintojų surinkimą, kuris iš pastarųjų renkamas kaip pertekliaus mokestis, ir jį sumoka valstybės narės kompetentingai institucijai iki Komisijos įgyvendinimo aktais pagal 81 straipsnio d, f ir g punktus nustatytos datos ir taikant tas pačias priemones nustatyta tvarka, šių įnašų sumą išskaitant iš pieno kainos, mokamos už perviršį atsakingiems gamintojams, arba, jei tai nepadaroma, ją surenkant kitu tinkamu būdu.2. Tais atvejais, kai supirkėjas visiškai arba iš dalies pakeičia vieną ar daugiau kitų supirkėjų, gamintojų turimas individualias kvotas sudaro likusi dar nepasibaigusio dvylikos mėnesių laikotarpio kvotos dalis, išskaičiavus jau pristatytus kiekius ir atsižvelgus į jų riebumą. Ši dalis taip pat taikoma tais atvejais, kai gamintojas pakeičia supirkėją.3. Jei referenciniu laikotarpiu kiekiai, kuriuos pristatė gamintojas, viršija to gamintojo turimą kvotą, atitinkama valstybė narė gali nuspręsti, kad bet kurio tokio gamintojo vykdomo pristatymo atveju dalį kvotą viršijančio pieno kainos supirkėjas išskaitytų kaip gamintojo įnašo avansą, laikydamasis išsamių valstybės narės nustatytų taisyklių. Valstybė narė gali nustatyti konkrečią tvarką, kad supirkėjai galėtų šį avansą išskaityti tais atvejais, kai gamintojai pieną pristato keliems supirkėjams.75 straipsnis PatvirtinimasSupirkėjo statusą iš anksto patvirtina valstybė narė pagal kriterijus, kuriuos deleguotais teisės aktais pagal 80 straipsnio 1 dalies f punktą turi nustatyti Komisija.76 straipsnis Pertekliaus mokestis už tiesioginį pardavimą1. Tiesioginio pardavimo atveju kiekvieno gamintojo įnašas į mokėtiną pertekliaus mokestį nustatomas valstybės narės sprendimu po to, kai visa nepanaudota nacionalinės tiesioginio pardavimo kvotos dalis perskirstoma arba neperskirstoma atitinkamu teritoriniu arba nacionaliniu lygmeniu.2. Valstybės narės nustato gamintojo įnašo į pertekliaus mokestį apskaičiavimo pagrindą pagal visą parduoto, perduoto arba pieno produktams, kurie buvo parduoti arba perduoti, gaminti sunaudoto pieno kiekį, taikydamos Komisijos nustatytus kriterijus.3. Sudarant galutinę pertekliaus mokesčio ataskaitą, neatsižvelgiama į jokius koregavimus, susijusius su riebumu.77 straipsnis Sumokėtas per didelis arba visai nesumokėtas pertekliaus mokestis1. Jeigu pristatymo arba tiesioginio pardavimo atveju nustatoma, kad reikia mokėti pertekliaus mokestį, o iš gamintojų surinktas įnašas yra didesnis nei tas mokestis, valstybė narė gali:a) visą permokėtą mokestį arba jo dalį panaudoti 68 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytoms priemonėms finansuoti ir (arba)b) visą permokėtą mokestį arba jo dalį perskirstyti gamintojams:i) kurie atitinka valstybių narių remiantis objektyviais kriterijais nustatytas prioritetines kategorijas per laikotarpį, kurį turi nustatyti Komisija, arbaii) kuriems poveikį daro išimtinės aplinkybės, susidariusios dėl kurios nors nacionalinės taisyklės, nesusijusios su pieno ir kitų pieno produktų kvotų sistema, nustatyta šiame skyriuje.2. Jei nustatoma, kad pertekliaus mokesčio mokėti nereikia, visi supirkėjų ar valstybės narės surinkti avansai grąžinami ne vėliau kaip iki kito dvylikos mėnesių laikotarpio pabaigos.3. Jei supirkėjas nevykdo įpareigojimo surinkti gamintojų įnašą į pertekliaus mokestį pagal 74 straipsnį, valstybė narė gali surinkti nesumokėtas sumas tiesiai iš gamintojo, nedarydama poveikio nuobaudoms, kurias ji gali taikyti įsipareigojimų nevykdančiam supirkėjui.4. Jei gamintojas ar supirkėjas nesilaiko mokėjimo termino, įsiskolinimo palūkanos, kurias turi nustatyti Komisija, mokamos valstybei narei.IV skirsnisCukraus ir pieno kvotų skyrimo tvarkos taisyklėsI POSKIRSNIS CUKRAUS KVOTų SKYRIMO TVARKOS TAISYKLėS78 STRAIPSNIS Deleguoti įgaliojimai1. Siekdama užtikrinti, kad 51 straipsnyje nurodytos įmonės vykdytų joms nustatytus įpareigojimus, Komisija deleguotais teisės aktais gali priimti tokių įmonių patvirtinimo ir jo atšaukimo taisykles, taip pat administracinių nuobaudų taikymo kriterijus.2. Siekdama atsižvelgti į cukraus sektoriaus ypatumus ir užtikrinti, kad būtų tinkamai atsižvelgta į visų šalių interesus, Komisija deleguotais teisės aktais gali nustatyti kitas sąvokų apibrėžtis, be kita ko, susijusias su cukraus, izogliukozės ir inulino sirupo gamyba ir įmonės produkcija, taip pat nustatyti pardavimo į atokiausius regionus sąlygas.3. Siekdama užtikrinti, kad runkelių augintojams būtų tiesiogiai taikomas sprendimas į kitus metus perkelti tam tikrą produkcijos kiekį, Komisija deleguotais teisės aktais gali nustatyti su cukraus perkėlimu į kitus metus susijusias taisykles.79 straipsnis Įgyvendinimo įgaliojimaiKomisija įgyvendinimo aktais gali nustatyti 51 straipsnyje nurodytoms įmonėms taikomas taisykles, susijusias su:a) įmonių paraiškomis gauti patvirtinimą, patvirtintų įmonių registrų tvarkymu, patvirtintų įmonių teiktina informacija;b) patvirtintų įmonių patikrų, kurias turi vykdyti valstybės narės, sistema;c) valstybių narių pranešimais Komisijai ir patvirtintoms įmonėms;d) žaliavų įmonėms pristatymu, įskaitant tiekimo sutartis ir pranešimus apie pristatymą;e) 54 straipsnio a dalyje nurodyto cukraus ekvivalentais;f) specialiąja tiekimo į atokiausius regionus tvarka;g) 54 straipsnio d dalyje nurodytu eksportu;h) valstybių narių bendradarbiavimu siekiant užtikrinti veiksmingą patikrų vykdymą;i) 56 straipsnyje nustatytų datų keitimu;j) pertekliaus kiekio nustatymu, pranešimų apie 57 straipsnyje nurodyto pertekliaus mokestį teikimu ir šio mokesčio mokėjimu.II poskirsnisPieno kvotų skyrimo tvarkos taisyklės80 STRAIPSNIS Deleguoti įgaliojimai1. Siekdama užtikrinti sėkmingą pieno kvotų sistemos įgyvendinimą, visų pirma veiksmingą individualių kvotų panaudojimą ir tinkamą mokesčio apskaičiavimą, pagrįstą surinkimą ir panaudojimą, Komisija deleguotais teisės aktais nustato taisykles, susijusias su:a) laikinu ir galutiniu kvotų perskaičiavimu;b) mokesčio apskaičiavimo metodais;c) nepanaudotų kvotų perskirstymu;d) riebumo koregavimo ribomis;e) gamintojo įpareigojimais vykdyti pristatymą patvirtintiems supirkėjams;f) supirkėjų patvirtinimu;g) objektyviais mokesčio už perviršį perskirstymo kriterijais;h) konkrečiomis apibrėžtimis, susijusiomis su sistemos veikimu;i) tiesioginio pardavimo sąvokos apibrėžties patikslinimu atsižvelgiant į 58 straipsnio 1 dalies f punkte pateiktą pristatymo sąvokos apibrėžtį.2. Siekdama užtikrinti, kad ūkio subjektai ir valstybės narės vykdytų jiems nustatytus įpareigojimus, Komisija deleguotais teisės aktais gali priimti taisykles, susijusias su:a) nuobaudų taikymu, jei gamintojai ar supirkėjai nesilaiko jiems nustatytų įpareigojimų, visų pirma susijusių su mokesčio mokėjimo terminais, pristatymu patvirtintam supirkėjui, pranešimų apie pristatymą ir tiesioginį pardavimą teikimu, neteisingų ataskaitų ar pranešimų perdavimu, ir registrų atnaujinimu;b) nuobaudų taikymu valstybėms narėms, kurios nevykdo 62 straipsnio 2 dalyje joms nustatytų įpareigojimų.81 straipsnis Įgyvendinimo įgaliojimaiKomisija įgyvendinimo aktais priima visas būtinas taisykles, be kita ko, susijusias su:a) galutiniu kvotų perskaičiavimu ir nacionalinių kvotų paskirstymu pristatymui ir tiesioginiam pardavimui;b) individualiai kvotai taikomo riebumo koeficiento nustatymu, riebumo koregavimu ir nacionalinei kvotai taikomo riebumo viršijimo registravimu;c) pieno ekvivalentų nustatymu;d) laiko terminu ir operaciniu įvykiu, lemiančiu taikytiną valiutos keitimo kursą, susijusį su mokesčio mokėjimu, ir permokėto mokesčio paskirstymą, taip pat avansinių išmokų sumažinimu terminų nesilaikymo atvejais;e) palūkanų normų taikymu pavėluoto mokėjimo atvejais, teisingu mokesčio rinkimu ir 1 % mokesčio, kuris neturi būti mokamas EŽŪGF, panaudojimu;f) gamintojų informavimu apie naujas apibrėžtis, individualias kvotas ir mokestį;g) informacijos apie mokesčio tvarkos taikymą pieno sektoriuje teikimu;h) ataskaitų apie pristatymą ir pareiškimų apie tiesioginį pardavimą rengimu;i) supirkėjų ir gamintojų įpareigojimais rengti pareiškimus, tvarkyti registrus ir teikti informaciją;j) pristatymo ir tiesioginio pardavimo patikromis.V skirsnisVyno sektoriaus gamybos pajėgumaiI POSKIRSNIS NETEISėTAS SODINIMAS82 STRAIPSNIS Po 1998 m. rugpjūčio 31 d. neteisėtai apsodinti plotai1. Augintojai savo sąskaita išnaikina vynmedžius be atitinkamos sodinimo teisės, kai taikytina, po 1998 m. rugpjūčio 31 d. vynmedžiais apsodintuose plotuose.2. Kol tokie vynmedžių plotai bus išnaikinti, kaip nurodyta 1 dalyje, toje dalyje nurodytuose plotuose užaugintas vynuoges ir iš tokių vynuogių pagamintus produktus galima išleisti į apyvartą tik distiliavimo tikslais ir tik gamintojo sąskaita. Distiliuojant gautų produktų negalima naudoti alkoholiui, kurio faktinė alkoholio koncentracija yra 80 tūrio proc. ar mažesnė, gaminti.3. Nepanaikindamos, jei taikytina, valstybių narių anksčiau nustatytų nuobaudų, valstybės narės šių vynmedžių išnaikinimo įpareigojimų nesilaikantiems gamintojams nuobaudas nustato pagal pažeidimo rimtumą, mastą ir trukmę.4. Pereinamuoju laikotarpiu taikomo draudimo sodinti naujus vynmedžius galiojimo pabaiga – 2015 m. gruodžio 31 d., kaip numatyta 89 straipsnio 1 dalyje, neturi poveikio šiame straipsnyje numatytiems įpareigojimams.83 straipsnis Iki 1998 m. rugsėjo 1 d. neteisėtai apsodintų plotų privalomas sureguliavimas1. Augintojai, sumokėję mokestį, ne vėliau kaip iki 2009 m. gruodžio 31 d. sureguliuoja plotus, be atitinkamos sodinimo teisės, jei taikytina, vynmedžiais apsodintus iki 1998 m. rugsėjo 1 d.Nepažeidžiant sąskaitų patvirtinimo procedūrų, pirma pastraipa netaikoma plotams, sureguliuotiems remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 1493/1999[18] 2 straipsnio 3 dalimi.2. 1 dalyje nurodytą mokestį nustato valstybės narės. Jis yra mažiausiai du kartus didesnis už vidutinę tam tikros sodinimo teisės atitinkamame regione vertę.3. Kol tokie plotai bus sureguliuoti, kaip nurodyta 1 dalyje, toje dalyje nurodytuose plotuose užaugintas vynuoges arba iš tokių vynuogių pagamintus produktus galima išleisti į apyvartą tik distiliavimo tikslais ir tik gamintojo sąskaita. Šių produktų negalima naudoti alkoholiui, kurio faktinė alkoholio koncentracija yra 80 tūrio proc. ar mažesnė, gaminti.4. 1 dalyje nurodytus neteisėtai apsodintus plotus, kurie nėra sureguliuoti pagal tos dalies nuostatas iki 2009 m. gruodžio 31 d., atitinkami augintojai išnaikina savo sąskaita.Valstybės narės šių vynmedžių išnaikinimo įpareigojimų nesilaikantiems augintojams nuobaudas nustato pagal pažeidimo rimtumą, mastą ir trukmę.Kol bus pradėtas vykdyti pirmoje pastraipoje nurodytas vynmedžių plotų išnaikinimas, 3 dalis taikoma mutatis mutandis .5. Pereinamuoju laikotarpiu taikomo draudimo sodinti naujus vynmedžius galiojimo pabaiga – 2015 m. gruodžio 31 d., kaip nurodyta 89 straipsnio 1 dalyje, neturi poveikio 3 ir 4 dalyse numatytiems įpareigojimams.84 straipsnis Neišleidimo į apyvartą arba distiliavimo tikrinimas1. Atsižvelgdamos į 82 straipsnio 2 dalies ir 83 straipsnio 3 ir 4 dalių nuostatas valstybės narės reikalauja, kad būtų pateiktas įrodymas, kad atitinkami produktai nebuvo išleisti į apyvartą arba, kai atitinkami produktai distiliuojami, kad būtų pateiktos distiliavimo sutartys.2. Valstybės narės patikrina 1 dalyje nurodytus neišleidimo į apyvartą ir distiliavimo atvejus. Nustačiusios reikalavimų nesilaikymą, jos taiko nuobaudas.3. Valstybės narės praneša Komisijai apie plotus, kuriuose gauta produkcija turi būti distiliuojama, ir atitinkamą alkoholio kiekį.85 straipsnis Papildomos priemonėsUž 83 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytus plotus, kol jie nėra sureguliuoti, ir už 82 straipsnio 1 dalyje nurodytus plotus neskiriamos jokios nacionalinės ar Sąjungos paramos priemonės.86 straipsnis Deleguoti įgaliojimai1. Siekdama užtikrinti, kad gamintojai vykdytų įpareigojimus pagal šį poskirsnį, Komisija deleguotais teisės aktais gali priimti nuostatas dėl produktų neišleidimo į apyvartą, kaip nurodyta 84 straipsnio 1 dalyje, ir nustatyti nuobaudas, kurias valstybės narės galėtų taikyti minėtų įpareigojimų nevykdymo atveju.2. Siekdama užtikrinti, kad neteisėtai apsodinti plotai būtų veiksmingai nustatomi ir išnaikinami, Komisija deleguotais teisės aktais gali priimti taisykles, pagal kurias iš Sąjungos biudžeto paramos priemonėms būtų skiriama mažiau lėšų, jei valstybės narės nevykdytų įpareigojimo pateikti duomenis apie neteisėtai apsodintus plotus.87 straipsnis Įgyvendinimo įgaliojimaiKomisija įgyvendinimo aktais gali priimti visas būtinas nuostatas dėl:a) valstybių narių teiktinų pranešimų;b) papildomos informacijos, susijusios su valstybių narių pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1227/2000[19] teikiamais pranešimais, rinkimo;(c) patikrų, kurias turi atlikti valstybės narės, ir dėl informacijos apie tokias patikras teikimo Komisijai.II poskirsnisPereinamojo laikotarpio vynmedžių sodinimo tvarka88 STRAIPSNIS TrukmėŠis poskirsnis taikomas iki 2015 m. gruodžio 31 d.89 straipsnis Pereinamojo laikotarpio draudimas sodinti vynmedžius1. Nepažeidžiant 166 straipsnio ir ypač jo 4 dalies, pagal 166 straipsnio 2 dalį klasifikuojamų vyninių vynuogių rūšių vynmedžių sodinimas yra draudžiamas.2. Taip pat draudžiama pagal 166 straipsnio 2 dalį klasifikuojamų rūšių vyninius vynmedžius skiepyti į kitų rūšių vyninius vynmedžius, išskyrus tuos, kurie nurodyti tame straipsnyje.3. Nepaisant 1 ir 2 dalių, sodinti ir skiepyti, kaip nurodyta tose dalyse, leidžiama, jei suteikta:a) nauja sodinimo teisė, kaip numatyta 90 straipsnyje;b) atsodinimo teisė, kaip numatyta 91 straipsnyje;c) iš rezervo suteikta sodinimo teisė, kaip numatyta 92 ir 93 straipsniuose.4. 3 dalyje nurodytos sodinimo teisės suteikiamos hektarais.5. Valstybės narės gali nuspręsti toliau taikyti 1 dalyje nurodytą draudimą savo teritorijoje arba atskirose teritorijos dalyse ne vėliau iki kaip 2018 m. gruodžio 31 d. Tokiais atvejais šiame poskirsnyje, įskaitant šį straipsnį, išdėstytos pereinamojo laikotarpio vynmedžių sodinimo tvarką reglamentuojančios taisyklės atitinkamai taikomos konkrečioje valstybėje narėje.90 straipsnis Naujos sodinimo teisės1. Valstybės narės gali suteikti augintojams naujas sodinimo teises šiuose plotuose:a) skirtuose naujam apsodinimui, vykdomam pagal žemės konsolidacijos arba privalomojo pirkimo dėl viešųjų interesų priemones, priimtas pagal nacionalinę teisę;b) skirtuose eksperimentinėms reikmėms;c) skirtuose skiepų daigynams arbad) iš kurių gautas vynas arba vyno produktai skirti tik vynuogių augintojo namų ūkio reikmėms.2. Naujai suteiktos sodinimo teisės:a) yra naudojamos to augintojo, kuriam jos buvo suteiktos;b) turi būti panaudotos iki antrų vyno metų pabaigos, skaičiuojant nuo tų metų, kai tokios teisės buvo suteiktos;c) turi būti panaudotos tuo tikslu, kuriuo jos buvo suteiktos.91 straipsnis Atsodinimo teisės1. Valstybės narės suteikia atsodinimo teises vynuogynų plotą jau išnaikinusiems augintojams.Tačiau atsodinimo teisė nesuteikiama už tuos išnaikintus plotus, už kuriuos skirta vynmedžių išnaikinimo priemoka pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 II dalies I antraštinės dalies III skyriaus IVa skirsnio III poskirsnį.2. Valstybės narės gali suteikti atsodinimo teises augintojams, kurie įsipareigoja išnaikinti vynmedžiais apsodintą plotą. Tokiais atvejais įsipareigotas išnaikinti plotas yra išnaikinamas ne vėliau kaip iki trečiųjų metų po naujų vynmedžių, kuriems pasodinti buvo suteiktos atsodinimo teisės, pasodinimo pabaigos.3. Atsodinimo teisės suteikiamos plotui, kuris pagal gaunamą derlių prilygsta išnaikintam plotui.4. Atsodinimo teisėmis naudojamasi valdoje, kuriai jos buvo suteiktos. Valstybės narės gali papildomai numatyti, kad tokiomis atsodinimo teisėmis būtų naudojamasi tik plote, kuriame vynmedžiai buvo išnaikinti.5. Valstybės narės, nukrypdamos nuo 4 dalies, gali nuspręsti, kad visas atsodinimo teises ar jų dalį galima perleisti kitai valdai toje pačioje valstybėje narėje šiais atvejais:a) kai dalis atitinkamos valdos yra perleidžiama tai kitai valdai;b) kai plotai toje kitoje valdoje yra skirti:i) vynui su saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografine nuoroda gaminti arbaii) skiepų daigynams.Valstybės narės užtikrina, kad jų teritorijoje bendri gamybos pajėgumai dėl pirmoje pastraipoje nurodytos leidžiančios nukrypti nuostatos taikymo nepadidės, visų pirma tais atvejais, kai atsodinimo teisės iš nedrėkinamų plotų perleidžiamos drėkinamiems plotams.6. Į atsodinimo teises panašioms teisėms, įgytoms pagal ankstesnius Sąjungos ar nacionalinius teisės aktus, 1–5 dalių nuostatos taikomos mutatis mutandis .7. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1493/1999 4 straipsnio 5 dalį suteiktomis atsodinimo teisėmis pasinaudojama per toje dalyje numatytus laikotarpius.92 straipsnis Nacionalinis ir regioninis sodinimo teisių rezervas1. Siekdamos pagerinti gamybos pajėgumų valdymą, valstybės narės sudaro nacionalinius arba regioninius sodinimo teisių rezervus.2. Valstybės narės, kurios sudarė nacionalinius arba regioninius sodinimo teisių rezervus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1493/1999, gali jais naudotis tol, kol pagal šį poskirsnį taiko pereinamojo laikotarpio sodinimo teisių tvarką.3. Tokios toliau nurodytos sodinimo teisės, jei jos nepanaudojamos per nurodytą laikotarpį, perduodamos į nacionalinius arba regioninius rezervus:a) naujos sodinimo teisės;b) atsodinimo teisės;c) iš rezervo suteiktos sodinimo teisės.4. Augintojai gali atsodinimo teises perduoti į nacionalinius arba regioninius rezervus. Valstybės narės, atsižvelgdamos į teisėtus šalių interesus, nustato tokio perdavimo (prireikus – už išmoką iš nacionalinių lėšų) sąlygas.5. Nukrypdamos nuo 1 dalies, valstybės narės gali nuspręsti netaikyti rezervų sistemos, jeigu jos gali įrodyti, kad jų teritorijoje egzistuoja veiksminga alternatyvi sodinimo teisių valdymo sistema. Taikant tą alternatyvią sistemą, prireikus gali būti nukrypta nuo atitinkamų šio poskirsnio nuostatų.Pirma pastraipa taip pat taikoma toms valstybėms narėms, kurios nutraukia nacionalinių arba regioninių rezervų naudojimą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1493/1999.93 straipsnis Sodinimo teisių suteikimas iš rezervo1. Valstybės narės gali suteikti teises iš rezervo:a) nemokamai jaunesniems kaip 40 metų augintojams, kurie turi atitinkamus profesinius įgūdžius ir kompetenciją, pirmą kartą kuriasi valdoje ir yra tokios valdos vadovai;b) už užmokestį į nacionalinį arba, atitinkamai, regioninį fondą augintojams, kurie ketina panaudoti teises vynuogynams, kurių produkcija atiduodama į garantuotas pardavimo rinkas, sodinti.Pirmos pastraipos b punkte nurodytų mokamų sumų dydžiui nustatyti valstybės narės apibrėžia kriterijus, kurie gali skirtis priklausomai nuo galutinio atitinkamų vynuogynų produkto ir nuo likusio pereinamojo laikotarpio, kuriuo taikomas draudimas sodinti naujus vynmedžius, kaip numatyta 89 straipsnio 1 ir 2 dalyse.2. Kai išnaudojamos iš rezervo skiriamos sodinimo teisės, valstybės narės užtikrina, kad:a) vieta, naudojamos veislės ir auginimo metodika leistų užtikrinti, jog galutinė produkcija bus pritaikyta rinkos poreikiams;b) derlius būtų tipiškas to regiono vidutinis derlius, visų pirma kai nedrėkinamiems plotams suteiktos sodinimo teisės naudojamos drėkinamuose plotuose.3. Iš rezervo suteiktos ir nuo suteikimo iki antrų vyno metų pabaigos nepanaudotos sodinimo teisės panaikinamos ir grąžinamos į rezervą.4. Rezerve turimos ir nuo grąžinimo į rezervą iki penktų vyno metų pabaigos nepanaudotos sodinimo teisės panaikinamos.5. Jei valstybėje narėje egzistuoja regioniniai rezervai, ji gali nustatyti taisykles, pagal kurias sodinimo teisės iš vieno regioninio rezervo gali būti perkeltos į kitą. Jei valstybė narė turi nacionalinį rezervą ir regioninius rezervus, ji taip pat gali leisti sodinimo teises iš vieno rezervo perkelti į kitą.Perleidžiamoms teisėms gali būti taikomas sumažinimo koeficientas.94 straipsnis De minimisŠis poskirsnis netaikomas tose valstybėse narėse, kuriose Bendrijos sodinimo teisių tvarka iki 2007 m. gruodžio 31 d. nebuvo taikoma.95 straipsnis Griežtesnės nacionalinės taisyklėsValstybės narės gali priimti griežtesnes nacionalines naujų sodinimo teisių arba atsodinimo teisių suteikimo taisykles. Jos gali reikalauti, kad atitinkamos teiktinos paraiškos ir susijusi informacija būtų pateikiamos kartu su papildoma informacija, būtina vykdant gamybos pajėgumų vystymo stebėseną.96 straipsnis Deleguoti įgaliojimai1. Siekdama išvengti gamybos pajėgumų didėjimo, Komisija deleguotais teisės aktais gali:a) sudaryti sąrašą atvejų, kai išnaikinus vynmedžius atsodinimo teisė nesuteikiama;b) priimti sodinimo teisių perkėlimo iš vieno rezervo į kitą taisykles;c) uždrausti prekybą vynu arba vyno produktais, skirtais tik vynuogių augintojo namų ūkio reikmėms.2. Siekdama sudaryti vienodas sąlygas augintojams, kurie įsipareigoja išnaikinti vynmedžius, Komisija deleguotais teisės aktais gali priimti taisykles, skirtas užtikrinti, kad tais atvejais, kai suteikiamos atsodinimo teisės, vynmedžiai būtų išnaikinti veiksmingai.3. Siekdama taupyti Sąjungos lėšas ir apsaugoti Sąjungoje gaminamo vyno tapatybę, kilmės vietos nuorodą ir kokybę, Komisija deleguotais teisės aktais gali:a) numatyti, kad būtų sukurtas izotopinių analitinių duomenų bankas, kuriuo naudojantis būtų galima lengviau nustatyti sukčiavimo atvejus ir kuriame būtų kaupiami valstybėse narėse surinkti mėginiai; taip pat numatyti valstybių narių duomenų bankams taikomas taisykles;b) priimti taisykles, taikomas kontrolės įstaigoms, ir jų tarpusavio pagalbos teikimo taisykles;c) priimti valstybių narių nustatytų faktų bendro naudojimo taisykles;d) priimti sankcijų taikymo išskirtinėmis aplinkybėmis taisykles.97 straipsnis Įgyvendinimo įgaliojimaiKomisija įgyvendinimo aktais gali priimti visas su šiuo poskirsniu susijusias būtinas priemones, įskaitant taisykles, susijusias su:a) naujų sodinimo teisių suteikimu, įskaitant įpareigojimą vesti registrus ir teikti pranešimus;b) atsodinimo teisių perleidimu, įskaitant sumažinimo koeficiento taikymą;c) valstybių narių registrų vedimu ir pranešimų Komisijai teikimu, įskaitant galimybę pasirinkti taikyti rezervų sistemą;d) sodinimo teisių suteikimu iš rezervo taisykles;e) valstybių narių atliktinomis patikromis ir informacijos apie tokias patikras teikimu Komisijai;f) pranešimų apie valstybių narių ketinimą savo teritorijoje taikyti 89 straipsnio 5 dalį teikimu.III poskirsnisPrekybos taisyklės, kuriomis siekiama pagerinti ir stabilizuoti bendrosios vyno rinkos veikimą98 STRAIPSNIS Prekybos taisyklės, kuriomis siekiama pagerinti ir stabilizuoti bendrosios vyno rinkos veikimą1. Siekdamos pagerinti ir stabilizuoti vyno, įskaitant vynuoges, misą ir iš jų pagamintą vyną, bendrosios rinkos veikimą, šiuos produktus gaminančios valstybės narės gali nustatyti pasiūlą reguliuojančias prekybos taisykles, visų pirma pasinaudodamos tarpšakinių organizacijų, nurodytų 210 straipsnio 3 dalyje ir 227 straipsnyje, priimtais sprendimais.Tokios taisyklės yra proporcingos siekiamam tikslui ir neturi:a) būti susijusios su jokiu sandoriu po pirmųjų prekybos atitinkama produkcija metų;b) leisti nustatyti kainų, įskaitant atvejus, kai kainos nustatomos orientaciniais ar rekomendaciniais tikslais;c) uždrausti naudotis didele derliaus dalimi, kuria įprastai būtų galima naudotis;d) sudaryti sąlygų atsisakyti išduoti vyno apyvartai ir prekybai reikalingą nacionalinį ir Sąjungos sertifikatą, kai tokia prekyba atitinka tas taisykles.2. 1 dalyje nurodytos taisyklės paskelbiamos atitinkamos valstybės narės oficialiajame leidinyje, kad ūkio subjektai galėtų išsamiai su jomis susipažinti.3. 227 straipsnio 3 dalyje nurodytas įpareigojimas teikti pranešimus taikomas ir kai valstybės narės priima sprendimus arba imasi veiksmų pagal šį straipsnį.IV SKYRIUSPagalbos schemosI skirsnisGamybos grąžinamoji išmoka cukraus sektoriuje99 STRAIPSNIS Gamybos grąžinamoji išmoka1. Už I priedo III dalies b–e punktuose išvardytus cukraus sektoriaus produktus gali būti skiriama gamybos grąžinamoji išmoka, jeigu cukraus, importuoto cukraus, izogliukozės ar inulino sirupo pertekliaus negalima įsigyti kaina, atitinkančia 55 straipsnio 2 dalies b ir c punktuose išvardytų produktų pasaulinę gamybos kainą.2. I dalyje nurodytos gamybos grąžinamosios išmokos nustatymo priemones priima Taryba pagal Sutarties 43 straipsnio 3 dalį.100 straipsnis Išmokos skyrimo sąlygosSiekdama atsižvelgti į Sąjungos nekvotinio cukraus rinkos ypatumus, Komisija deleguotais teisės aktais gali priimti šiame skirsnyje nurodytų gamybos gražinamųjų išmokų skyrimo sąlygas.II skirsnisPagalba pieno ir pieno produktų sektoriuiI POSKIRSNIS PAGALBA Už SPECIALIOS PASKIRTIES PRODUKTUS101 STRAIPSNIS Pagalba už nugriebtą pieną ir nugriebto pieno miltelius, naudojamus pašarams1. Jei susidaro arba gali susidaryti pieno produktų perteklius, dėl kurio labai sutrinka arba gali labai sutrikti rinkos pusiausvyra, Komisija įgyvendinimo aktais gali nuspręsti teikti pagalbą už Sąjungoje pagamintą ir pašarams naudojamą nugriebtą pieną ir nugriebto pieno miltelius pagal reikalavimus ir produktų standartus, kuriuos deleguotais teisės aktais pagal 103 straipsnį nustato Komisija.Šiame straipsnyje pasukos ir pasukų milteliai laikomi nugriebtu pienu ir nugriebto pieno milteliais.2. Pagalbos dydžio nustatymo priemones priima Taryba pagal Sutarties 43 straipsnio 3 dalį.102 straipsnis Pagalba už nugriebtą pieną, perdirbtą į kazeiną ir kazeinatus1. Jei susidaro arba gali susidaryti pieno produktų perteklius, dėl kurio labai sutrinka arba gali labai sutrikti rinkos pusiausvyra, Komisija įgyvendinimo aktais gali nuspręsti teikti pagalbą už Sąjungoje pagamintą nugriebtą pieną, perdirbtą į kazeiną ir kazeinatus, pagal tokiam pienui ir iš jo pagamintam kazeinui ar kazeinatams taikomus reikalavimus ir standartus, kuriuos deleguotais teisės aktais pagal 103 straipsnį turi nustatyti Komisija.2. Pagalbos dydžio nustatymo priemones priima Taryba pagal Sutarties 43 straipsnio 3 dalį.103 straipsnis Deleguoti įgaliojimai1. Siekdama užtikrinti, kad būtų įgyvendinti 101 ir 102 straipsniuose nurodytos pagalbos tikslai, Komisija deleguotais teisės aktais gali nustatyti, už kokius produktus gali būti teikiama minėta pagalba, ir nustatyti reikalavimus ir standartus, susijusius su produktų naudojimu ir įmonių, naudojančių produktus prašomos pagalbos tikslais, patvirtinimu ir patvirtinimo atšaukimu.2. Siekdama užtikrinti, kad nugriebtas pienas ir nugriebto pieno milteliai, už kuriuos teikiama 101 ir 102 straipsniuose numatyta pagalba, būtų naudojami numatytais tikslais, Komisija deleguotais teisės aktais gali nustatyti, kokius registrus turi vesti įmonės.3. Siekdama užtikrinti, kad ūkio subjektai vykdytų jiems nustatytus įpareigojimus, Komisija deleguotais teisės aktais:a) reikalauja pateikti užstatą, jei mokamas pagalbos avansas ir jei ūkio subjektai dalyvauja konkursuose nugriebto pieno milteliams, kuriems taikoma valstybės intervencijos priemonė, įsigyti;b) gali nustatyti nuobaudas, jei ūkio subjektai nesilaiko schemos taisyklių arba jei prašoma ir suteikta pagalba yra didesnė nei turėtų būti.104 straipsnis Įgyvendinimo įgaliojimaiKomisija įgyvendinimo aktais gali priimti su 101 ir 102 straipsniais susijusias būtinas priemones ir visų pirma nustatyti:a) kaip atsižvelgiant į naudojamo nugriebto pieno kokybę turi būti koreguojamas pagalbos dydis;b) pakavimo reikalavimus, ant pakuočių nurodytiną informaciją, didmenomis gabenamiems produktams taikomus reikalavimus;c) pašarų pristatymo reikalavimus;d) valstybių narių atliktinas patikras ir analitinius tyrimus;e) paraiškų, prašymų ir pagalbos teikimo tvarką;f) iš intervencinių atsargų paimtiems ir pašarams naudoti skirtiems nugriebto pieno milteliams taikomą tvarką.II poskirsnisSūrio gamybos sąlygos105 STRAIPSNIS Kazeino ir kazeinatų naudojimas gaminant sūrius1. Jei pagalba teikiama pagal 102 straipsnį, gali būti nustatyta sąlyga, kad kazeiną ir kazeinatus gaminant sūrius galima naudoti tik gavus išankstinį leidimą, kuris išduodamas tik tuo atveju, jeigu juos naudoti gaminant sūrius yra būtina.2. Šiame poskirsnyje:a) sūris – produktai, kurių KN kodas yra 0406 ir kurie pagaminti Sąjungos teritorijoje;b) kazeinas ir kazeinatai – produktai, kurių KN kodai yra 3501 10 90 ir 3501 90 90 ir kurie naudojami gryni arba mišiniuose.106 straipsnis Deleguoti įgaliojimaiSiekdama užtikrinti, kad būtų įgyvendinti 102 straipsnyje nurodytos pagalbos tikslai, Komisija deleguotais teisės aktais gali nustatyti taisykles, pagal kurias:a) 105 straipsnyje nurodytą kazeiną ir kazeinatus būtų galima naudoti tik gavus išankstinį leidimą;b) būtų ribojamas kazeino ir kazeinatų naudojimas: remiantis objektyviais kriterijais, nustatytais atsižvelgiant į technologinius reikalavimus, būtų nustatyta į sūrį dedamo kazeino ir kazeinatų didžiausia procentinė dalis;c) būtų nustatytos nuobaudos už kazeino ir kazeinatų naudojimą be leidimo.107 straipsnis Įgyvendinimo įgaliojimaiKomisija įgyvendinimo aktais gali nustatyti visas su 105 straipsnyje nurodytų kazeino ir kazeinatų naudojimu susijusias būtinas priemones, įskaitant visų pirma:a) sąlygas, kuriomis vadovaudamosi valstybės narės suteiktų leidimą naudoti kazeiną ir kazeinatus;b) įpareigojimus, kuriuos turi vykdyti įmonės, gavusios leidimus pagal a punktą;c) valstybių narių atliktinas patikras ir vestinus registrus.III poskirsnisPagalba tiekiant pieno produktus moksleiviams108 straipsnis Pieno produktų tiekimas moksleiviams1. Sąjungos pagalba skiriama švietimo įstaigų moksleiviams aprūpinti tam tikrais perdirbtais pieno produktais, kurių KN kodai yra 0401, 0403, 0404 90 ir 0406 arba kurių KN kodas yra 2202 90.2. Be 1 dalyje numatytos Sąjungos teikiamos pagalbos, valstybės narės gali skirti nacionalinę pagalbą švietimo įstaigų moksleiviams aprūpinti 1 dalyje nurodytais produktais. Valstybės narės savo nacionalinę pagalbą gali finansuoti taikydamos pieno sektoriaus mokestį arba kitais pieno sektoriaus įnašais.3. Sąjungos pagalbos, skiriamos už bet kurios rūšies pieną, nustatymo priemones priima Taryba pagal Sutarties 43 straipsnio 3 dalį.4. 1 dalyje numatyta Sąjungos pagalba skiriama už didžiausią 0,25 litro pieno kiekio ekvivalentą vienam moksleiviui per dieną.109 straipsnis Deleguoti įgaliojimai1. Siekdama atsižvelgti į kintančias pieno produktų vartojimo tendencijas ir pieno produktų rinkos naujoves ir pokyčius, Komisija deleguotais teisės aktais nustato 108 straipsnio 1 dalyje nurodytus produktus.2. Siekdama užtikrinti, kad atitinkami pagalbos gavėjai ir paraiškų teikėjai įgytų teisę gauti 108 straipsnio 1 dalyje nurodytą pagalbą, Komisija deleguotais teisės aktais priima pagalbos skyrimo sąlygas.Siekdama užtikrinti, kad paraiškų teikėjai vykdytų jiems nustatytus įpareigojimus, Komisija deleguotais teisės aktais priima sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemones, įskaitant:a) teisės dalyvauti pagalbos schemoje sustabdymą,b) reikalavimą pateikti užstatą, kuriuo būtų užtikrintas įsipareigojimų vykdymas pagalbos avanso mokėjimo atveju, irc) nuobaudų taikymą siekiant atgrasyti nuo nesąžiningo elgesio.3. Siekdama užtikrinti, kad iš kainos, už kurią pagal pagalbos schemą tiekiami produktai, būtų matyti, kad už juos teikiama pagalba, Komisija deleguotais teisės aktais gali numatyti taisykles, pagal kurias būtų nustatyta kainų stebėsenos pagal pagalbos schemą tvarka.4. Siekdama skleisti informaciją apie pagalbos schemą, Komisija deleguotais teisės aktais gali reikalauti, kad švietimo įstaigos nurodytų, kad Sąjunga yra subsidijos teikėja.110 straipsnis Įgyvendinimo įgaliojimaiKomisija įgyvendinimo aktais gali priimti visas būtinas priemones, visų pirma susijusias su:a) didžiausiu kiekiu, už kurį galima gauti pagalbą;b) kainų stebėsenos valdymu pagal 109 straipsnio 3 dalį;c) paraiškų teikėjų, paraiškų gauti pagalbą ir mokėjimų tvirtinimu;d) patikromis;e) informacijos apie schemą skleidimo būdais;f) informacijos teikimu Komisijai.IV skirsnisPagalba apynių sektoriui111 STRAIPSNIS Pagalba gamintojų organizacijoms1. Sąjunga padengia išmokas apynių sektoriaus gamintojų organizacijoms, pripažintoms pagal 209 straipsnį; išmokos skirtos tame straipsnyje nurodytiems tikslams finansuoti.2. Sąjungos metinis finansavimas, skiriamas išmokoms 1 dalyje numatytoms gamintojų organizacijoms Vokietijoje, yra 2 277 000 EUR.112 straipsnis Deleguoti įgaliojimaiSiekdama užtikrinti, kad pagalba būtų skiriama 209 straipsnyje nurodytiems tikslams įgyvendinti, Komisija deleguotais teisės aktais gali nustatyti taisykles, susijusias su:a) paraiškų gauti pagalbą teikimu, įskaitant su terminais ir lydimaisiais dokumentais susijusias taisykles;b) teisės gauti pagalbą suteikimu, įskaitant taisykles, susijusias su pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančiais apynių plotais, ir kiekvienai gamintojų organizacijai išmokėtinų sumų apskaičiavimu;c) sankcijų taikymu nepagrįstų išmokų atvejais.113 straipsnis Įgyvendinimo įgaliojimaiKomisija įgyvendinimo aktais gali priimti būtinas priemones, susijusias su šiuo skirsniu ir su:a) pagalbos mokėjimu;b) patikromis.V skirsnisPagalba alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriui114 STRAIPSNIS Pagalba ūkio subjektų organizacijoms1. Sąjunga finansuoja trejų metų darbo programas, kurias parengia 212 straipsnyje nurodytos ūkio subjektų organizacijos ir kurios įgyvendinamos vienoje ar keliose iš šių sričių:a) alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriaus rinkos tyrimų ir administracinio valdymo;b) alyvmedžių auginimo poveikio aplinkai gerinimo;c) alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių produkcijos kokybės gerinimo;d) atsekamumo sistemos taikymo, alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių kokybės sertifikavimo ir apsaugos, visų pirma galutiniams vartotojams parduodamo alyvuogių aliejaus kokybės kontrolės pagal nacionalinių administracijų įgaliojimus;e) informacijos apie ūkio subjektų organizacijų vykdomą veiklą siekiant pagerinti alyvuogių aliejaus kokybę platinimo.2. Sąjungos metinis finansavimas, skirtas darbo programoms:a) 11 098 000 EUR Graikijai;b) 576 000 EUR Prancūzijai irc) 35 991 000 EUR Italijai.3. Didžiausias 1 dalyje nurodytoms darbo programoms skirtas Sąjungos finansavimas yra lygus valstybių narių išlaikytų sumų daliai. Toks finansavimas skiriamas reikalavimus atitinkančioms išlaidoms padengti ir yra ne didesnis kaip:a) 100 % – 1 dalies a ir b punktuose nurodytų sričių veiklai;b) 100 % – investicijoms į ilgalaikį turtą ir 75 % – kitai 1 dalies c punkte nurodytos srities veiklai;c) 75 % – darbo programoms, kurias ne mažiau kaip trijose trečiosiose valstybėse arba negaminančiose valstybėse narėse 1 dalies d ir e punktuose nurodytose srityse vykdo patvirtintos ūkio subjektų organizacijos iš ne mažiau kaip dviejų gaminančių valstybių narių, ir 50 % – kitai šių sričių veiklai.Valstybės narės užtikrina papildomą finansavimą, kuriuo padengiama iki 50 % Sąjungos nefinansuojamų išlaidų.4. Nepažeidžiant jokių konkrečių nuostatų, kurias gali priimti Komisija pagal 318 straipsnį, valstybės narės tikrina, ar yra įvykdytos Sąjungos finansavimo skyrimo sąlygos. Tuo tikslu jos vykdo darbo programų auditą ir įgyvendina patikrų planą, pagal kurį remiantis rizikos analize atliekama atrankinė patikra ir kuris per metus apima ne mažiau kaip 30 % gamintojų organizacijų ir visų kitų ūkio subjektų organizacijų, gaunančių Sąjungos finansavimą pagal šį straipsnį.115 straipsnis Deleguoti įgaliojimai1. Siekdama užtikrinti, kad teikiant 114 straipsnyje numatytą pagalbą būtų įgyvendintas tikslas pagerinti alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių produkcijos kokybę, Komisija deleguotais teisės aktais priima taisykles, susijusias su:a) ūkio subjektų organizacijų patvirtinimo, tokio patvirtinimo galiojimo sustabdymo ar panaikinimo sąlygomis;b) Sąjungos finansavimo reikalavimus atitinkančiomis priemonėmis;c) Sąjungos finansavimo skyrimu konkrečioms priemonėms;d) Sąjungos finansavimo reikalavimų neatitinkančia veikla ir išlaidomis;e) darbo programų atranka ir tvirtinimu.2. Siekdama užtikrinti, kad ūkio subjektai vykdytų jiems nustatytus įpareigojimus, Komisija deleguotais teisės aktais gali reikalauti, kad būtų:a) pateiktas užstatas, jei mokamas pagalbos avansas;b) taikomos sankcijos, jei nustatomi pažeidimų atvejai.116 straipsnis Įgyvendinimo įgaliojimaiKomisija įgyvendinimo aktais gali priimti būtinas priemones, susijusias su šiuo skirsniu ir su:a) pagal programą patirtų išlaidų kontrole;b) darbo programų įgyvendinimu ir tokių programų pakeitimais;c) pagalbos mokėjimu, įskaitant pagalbos avansą;d) pagalbos gavėjų ataskaitų dėl darbo programų teikimu;e) patikromis;f) valstybių narių ataskaitų teikimu Komisijai.VI skirsnisPagalba vaisių ir daržovių sektoriuiI POSKIRSNIS GAMINTOJų GRUPėS117 straipsnis Pagalba gamintojų grupėms1. Pereinamuoju laikotarpiu, kurį leidžiama taikyti pagal 217 straipsnį, valstybės narės gali vaisių ir daržovių sektoriaus gamintojų grupėms, kurios buvo sudarytos tam, kad būtų pripažintos gamintojų organizacija, suteikti:a) pagalbą jų kūrimuisi skatinti ir palankesnėms sąlygoms jų administracinei veiklai sudaryti;b) pagalbą, teikiamą tiesiogiai arba per kredito įstaigas, daliai investicijų, reikalingų pripažinimui gauti ir numatytų 217 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje nurodytame pripažinimo plane, padengti.2. Sąjunga kompensuoja 1 dalyje nurodytą pagalbą pagal tokios pagalbos finansavimo taisykles, įskaitant žemutines bei viršutines ribas ir Sąjungos finansavimo lygį, kuriuos deleguotais teisės aktais pagal 118 straipsnį turi patvirtinti Komisija.3. 1 dalies a punkte nurodyta pagalba kiekvienai gamintojų grupei nustatoma remiantis jos parduodama produkcija ir pirmaisiais, antraisiais, trečiaisiais, ketvirtaisiais ir penktaisiais metais sudaro:a) valstybėse narėse, kurios į Europos Sąjungą įstojo 2004 m. gegužės 1 d. arba vėliau, atitinkamai 10 %, 10 %, 8 %, 6 % ir 4 % gamintojų grupių parduodamos produkcijos vertės irb) atokiausiuose Sąjungos regionuose, kaip nurodyta Sutarties 349 straipsnyje, arba mažosiose Egėjo jūros salose, kaip nurodyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1405/2006[20] 1 straipsnio 2 dalyje, atitinkamai 5 %, 5 %, 4 %, 3 % ir 2 % gamintojų grupių parduodamos produkcijos vertės.Šios procentinės normos gali būti sumažintos atsižvelgiant į žemutinę ribą viršijančios parduodamos produkcijos vertę. Pagalbai, mokamai gamintojų grupei bet kuriais nurodytais metais, gali būti taikoma viršutinė riba.118 straipsnis Deleguoti įgaliojimaiSiekdama užtikrinti, kad vaisių ir daržovių sektoriaus gamintojų grupėms teikiama pagalba būtų naudojama veiksmingai ir tikslingai, Komisija deleguotais teisės aktais priima taisykles, susijusias su:a) gamintojų grupių pripažinimo planų finansavimu;b) žemutinėmis ir viršutinėmis pagalbos ribomis ir Sąjungos bendrojo finansavimo lygiu;c) pagalbos dydžio apskaičiavimo pagrindu, įskaitant gamintojų grupės parduodamos produkcijos vertę;(d) gamintojų grupių tinkamumu pagalbai gauti;e) pagrindine gamintojų grupių veikla;f) pripažinimo planų turiniu, pateikimu ir tvirtinimu pripažinimo planai;g) sąlygomis, kuriomis gamintojų grupės gali prašyti keisti pripažinimo planus;h) pagalba investicijoms;i) gamintojų grupių susijungimu ir pagalbos tęstinumu.119 straipsnis Įgyvendinimo įgaliojimaiKomisija įgyvendinimo aktais gali priimti visas būtinas priemones, susijusias su šiuo poskirsniu ir su:a) paraiškomis gauti pagalbą, įskaitant pagalbos išmokas;b) pripažinimo planų įgyvendinimu;c) pripažinimo pasekmėmis.II poskirsnis VEIKLOS FONDAI IR VEIKLOS PROGRAMOS120 straipsnis Veiklos fondai1. Vaisių ir daržovių sektoriaus gamintojų organizacijos gali įsteigti veiklos fondą. Fondas finansuojamas:a) gamintojų organizacijos narių ar pačios gamintojų organizacijos finansiniais įnašais;b) iš Sąjungos finansinės pagalbos, kuri gali būti teikiama gamintojų organizacijoms pagal deleguotuose teisės aktuose ir įgyvendinimo aktuose, kuriuos pagal 126 ir 127 straipsnius turi priimti Komisija, nustatytas sąlygas.2. Veiklos fondai naudojami tik valstybių narių pagal 125 straipsnį patvirtintoms veiklos programoms finansuoti.121 straipsnis Veiklos programos1. Vaisių ir daržovių sektoriaus veiklos programomis turi būti siekiama dviejų ar daugiau 209 straipsnio c punkte nurodytų tikslų ar toliau nurodytų tikslų:a) planuoti gamybą;b) gerinti produktų kokybę;c) didinti produktų komercinę vertę;d) skatinti šviežių arba perdirbtų produktų pardavimą;e) taikyti aplinkos apsaugos priemones ir aplinką tausojančius gamybos būdus, įskaitant ekologinį ūkininkavimą;f) užkirsti kelią krizėms ir jas valdyti.2. Krizių prevencija ir valdymu siekiama išvengti krizių vaisių ir daržovių rinkose arba jas įveikti; šioje srityje tai apima:a) pašalinimą iš rinkos;b) neprinokusių vaisių ir daržovių derliaus nuėmimą arba derliaus nenuėmimą;c) pardavimo skatinimą ir informavimą;d) mokymo priemones;e) derliaus draudimą;f) paramą savitarpio fondų steigimo administracinėms išlaidoms padengti.Krizių prevencijos ir valdymo priemonėms, įskaitant pagrindinės sumos grąžinimą ir palūkanas, kaip nurodyta trečioje pastraipoje, neskiriama daugiau nei trečdalis pagal veiklos programą patiriamų išlaidų.Krizių prevencijos ir valdymo priemonėms finansuoti gamintojų organizacijos gali imti paskolas komercinėmis sąlygomis. Šiuo atveju pagrindinės sumos grąžinimas ir šių paskolų palūkanos gali sudaryti veiklos programos dalį ir todėl jiems pagal 122 straipsnį gali būti taikoma Sąjungos finansinė pagalba. Konkretūs veiksmai, susiję su krizių prevencija ir valdymu, finansuojami iš tokių paskolų arba tiesiogiai, bet ne abiem būdais.3. Valstybės narės numato, kad:a) veiklos programos apima du ar daugiau aplinkosaugos veiksmus arbab) ne mažiau kaip 10 % išlaidų pagal veiklos programas tenka aplinkosaugos veiksmams įgyvendinti.Aplinkosaugos veiksmais laikomasi agrarinės aplinkosaugos išmokoms taikomų reikalavimų, nustatytų Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 39 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje.Jeigu ne mažiau kaip 80 % gamintojų organizacijos gamintojų narių pagal tą nuostatą turi vieną ar daugiau su agrarine aplinkosauga susijusių vienodų įsipareigojimų, tuomet kiekvienas iš šių įsipareigojimų laikomas aplinkosaugos veiksmu, kaip nurodyta pirmos pastraipos a punkte.Iš paramos pirmoje pastraipoje nurodytiems aplinkosaugos veiksmams padengiamos su veiksmu susijusios papildomos išlaidos ir prarastos pajamos.[4. 3 dalis taikoma tik Bulgarijoje ir Rumunijoje nuo 2011 m. sausio 1 d.]5. Investicijos, kurios didina neigiamą poveikį aplinkai, leidžiamos tik tais atvejais, kai įdiegiamos veiksmingos aplinkos apsaugos nuo tokio poveikio priemonės.122 straipsnis Sąjungos finansinė pagalba1. Sąjungos finansinė pagalba yra lygi 120 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų faktiškai sumokėtų finansinių įnašų sumai, tačiau neviršija 50 % faktiškai patirtų išlaidų.2. Sąjungos finansinė pagalba neviršija 4,1 % kiekvienos gamintojų organizacijos parduodamos produkcijos vertės.Tačiau ta procentinė dalis gali būti padidinta iki 4,6 % parduodamos produkcijos vertės, jei suma, viršijanti 4,1 % parduodamos produkcijos vertės, naudojama tik krizių prevencijos ir valdymo priemonėms.3. Gamintojų organizacijos prašymu 1 dalyje numatyta procentinė dalis yra 60 % veiklos programai arba veiklos programos daliai, kai ji atitinka bent vieną iš šių sąlygų:a) ją pateikia kelios Sąjungos gamintojų organizacijos, veikiančios skirtingose valstybėse narėse ir įgyvendinančios tarptautines schemas;b) ją pateikia viena ar daugiau gamintojų organizacijų, dalyvaujančių tarpšakiniu pagrindu vykdomose schemose;c) joje numatoma tik konkreti parama ekologiškų produktų gamybai, kuriai taikomas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 834/2007[21];d) ją pateikia vienos iš valstybių narių, įstojusių į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d. arba vėliau, gamintojų organizacija, o pagal ją įgyvendinamos priemonės bus vykdomos ne ilgiau kaip iki 2013 m. pabaigos;e) ji yra pirma programa, kurią pateikė pripažinta gamintojų organizacija, susijungusi su kita pripažinta gamintojų organizacija;f) ji yra pirma programa, kurią pateikė pripažinta gamintojų organizacijų asociacija;g) ją pateikia valstybių narių, kuriose gamintojų organizacijos parduoda mažiau nei 20 % vaisių ir daržovių produkcijos, gamintojų organizacijos;h) ją pateikia viename iš atokiausių Sąjungos regionų esanti gamintojų organizacija;i) ji apima tik konkrečią paramą veiksmams, skirtiems skatinti vaikus, besimokančius mokymo įstaigose, vartoti vaisius ir daržoves.4. 1 dalyje nurodyta procentinė dalis yra 100 % tais atvejais, kai iš rinkos pašalinami vaisiai ir daržovės sudaro ne daugiau kaip 5 % kiekvienos gamintojų organizacijos parduodamos produkcijos apimties ir yra pašalinami iš rinkos vienu iš šių būdų:a) nemokamai paskirstomi tam tikslui valstybių narių patvirtintoms labdaros organizacijoms ir fondams naudoti jų veikloje padedant asmenims, kurių teisė į valstybės paramą pripažįstama nacionalinės teisės aktais, visų pirma dėl to, kad jie stokoja pragyventi būtinų lėšų;b) nemokamai paskirstomi bausmių atlikimo įstaigoms, mokykloms, viešosioms švietimo įstaigoms ir vaikų atostogų stovykloms, taip pat ligoninėms ir senelių namams, kuriuos nurodo valstybės narės, kurios imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad šitaip paskirstomi kiekiai papildytų tų įstaigų paprastai perkamus kiekius.123 straipsnis Nacionalinė finansinė pagalba1. Valstybių narių regionuose, kuriuose vaisių ir daržovių sektoriaus gamintojų organizacijų steigimo mastas yra itin mažas, Komisija įgyvendinimo aktais gali leisti, kad valstybės narės, pateikusios deramai pagrįstą prašymą, suteiktų gamintojų organizacijoms nacionalinę finansinę pagalbą, kuri negali būti didesnė kaip 80 % gamintojų finansinių įnašų, nurodytų 120 straipsnio 1 dalies a punkte. Ši pagalba papildo iš veiklos fondo teikiamą pagalbą.2. Valstybių narių regionuose, kuriuose gamintojų organizacijos parduoda mažiau kaip 15 % užaugintų vaisių ir daržovių vertės, o vaisių ir daržovių produkcija sudaro bent 15 % jų bendros žemės ūkio produkcijos, suinteresuotos valstybės narės prašymu Sąjunga gali kompensuoti 1 dalyje nurodytą nacionalinę finansinę pagalbą. Sprendimą dėl minėtos kompensacijos Komisija priima įgyvendinimo aktais.124 straipsnis Nacionalinė sistema ir nacionalinė strategija veiklos programoms rengti1. Valstybės narės nustato nacionalinę sistemą, pagal kurią būtų rengiamos su 121 straipsnio 3 dalyje nurodytais veiksmais susijusios bendrosios sąlygos. Pagal šią sistemą visų pirma numatoma, kad tokie veiksmai atitinka atitinkamus Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 reikalavimus, įskaitant to reglamento 5 straipsnyje išdėstytus papildomumo, darnos ir atitikties reikalavimus.Valstybės narės savo siūlomą sistemą pateikia Komisijai, kuri, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktais gali pareikalauti per tris mėnesius siūlomą sistemą pakeisti, jei ji nustato, kad pagal tą pasiūlymą negalima pasiekti tikslų, išdėstytų Sutarties 191 straipsnyje ir šeštojoje Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programoje. Šių tikslų turi būti siekiama ir pagal veiklos programas remiamomis investicijomis į atskirus ūkius.2. Valstybės narės parengia nacionalinę tvarių veiklos programų vaisių ir daržovių rinkoje strategiją. Tokią strategiją sudaro šios dalys:a) padėties analizė, įvertinant privalumus bei trūkumus ir vystymosi pajėgumus;b) pasirinktų prioritetų pagrindimas;c) veiklos programų tikslai bei priemonės ir veiklos rodikliai;d) veiklos programų vertinimas;e) gamintojų organizacijoms nustatyti atsiskaitymo įpareigojimai.Nacionalinė strategija taip pat apima 1 dalyje nurodytą nacionalinę sistemą.3. 1 ir 2 dalys netaikomos valstybėms narėms, kuriose nėra pripažintų gamintojų organizacijų.125 straipsnis Veiklos programų tvirtinimas1. Veiklos programų projektai pateikiami kompetentingoms nacionalinėms institucijoms, kurios jas patvirtina, atmeta arba prašo pakeisti atsižvelgdamos į šio poskirsnio nuostatas.2. Gamintojų organizacijos valstybei narei praneša kiekvieniems metams apskaičiuotą veiklos fondo dydį ir nurodo atitinkamus motyvus, pagrįstus veiklos programos sąmata, einamųjų ir galbūt ankstesnių metų išlaidomis ir prireikus numatomais kitų metų produkcijos kiekiais.3. Valstybė narė gamintojų organizacijai arba gamintojų organizacijų asociacijai praneša Sąjungos finansinės pagalbos, atitinkančios 122 straipsnyje nustatytas ribas, numatomą dydį.4. Sąjungos finansinės pagalbos išmokos mokamos remiantis išlaidomis, patirtomis vykdant veiklos programoje numatytas schemas. Avansiniai mokėjimai tokioms pačioms schemoms įgyvendinti gali būti atliekami tik pateikus garantiją arba užstatą.5. Gamintojų organizacija valstybei narei praneša ankstesnių metų galutinę išlaidų sumą, pridėdama reikalingus patvirtinamuosius dokumentus, kad galėtų gauti likusią Sąjungos finansinės pagalbos dalį.6. Veiklos programų ir jų finansavimo iš gamintojų bei gamintojų organizacijų įnašų ir Sąjungos lėšų minimali trukmė yra treji, maksimali – penkeri metai.126 straipsnis Deleguoti įgaliojimaiSiekdama vaisių ir daržovių sektoriaus gamintojų organizacijoms užtikrinti veiksmingą, tikslingą ir tvarią paramą, Komisija deleguotais teisės aktais gali priimti taisykles, susijusias su:a) veiklos fondais ir veiklos programomis, įskaitant taisykles, susijusias su:i) veiklos fondų finansavimu ir naudojimu;ii) veiklos programų turiniu, tvirtinimu ir keitimu;iii) veiklos programos priemonių, veiksmų ar išlaidų atitiktimi reikalavimams ir papildomomis šios srities nacionalinėmis taisyklėmis;iv) veiklos programų ir kaimo plėtros programų ryšiu;v) dalinėmis veiklos programomis;vi) veiklos programų stebėsena ir vertinimu;b) nacionaline veiklos programų sistema ir strategija, įskaitant taisykles, susijusias su:i) nacionalinės sistemos ir nacionalinės strategijos struktūra ir turiniu;ii) nacionalinės sistemos ir nacionalinių strategijų stebėsena, vertinimu ir pranešimų apie jas teikimu;c) Sąjungos finansine pagalba, įskaitant taisykles, susijusias su:i) Sąjungos finansinės pagalbos dydžio apskaičiavimo pagrindu, visų pirma su gamintojų organizacijos parduodamos produkcijos verte;ii) pagalbai apskaičiuoti taikomais referenciniais laikotarpiais;iii) dalies teisių gauti finansinę pagalbą praradimu, jei paraiška gauti pagalbą pateikiama pavėluotai;iv) užstato pateikimu ir negrąžinimu išankstinių išmokų teikimo atveju;d) krizės prevencijos ir valdymo priemonėmis, įskaitant taisykles, susijusias su:i) krizės prevencijos ir valdymo priemonių atranka;ii) pašalinimo iš rinkos sąvokos apibrėžimu;iii) iš rinkos pašalintų produktų paskirtimi;iv) didžiausiu paramos už pašalinimą iš rinkos dydžiu;v) išankstinių pranešimų pašalinimo iš rinkos atvejais teikimu;vi) parduotos produkcijos kiekio apskaičiavimu pašalinimo iš rinkos atvejais;vii) Europos emblemos pateikimu ant nemokamai skirstomų produktų pakuotės;viii) sąlygomis, taikomomis iš rinkos pašalintų produktų gavėjams;ix) neprinokusių vaisių ir daržovių derliaus nuėmimo arba derliaus nenuėmimo sąvokų apibrėžimu;x) neprinokusių vaisių ir daržovių derliaus nuėmimo arba derliaus nenuėmimo sąlygomis;xi) derliaus draudimo tikslais;xii) nepalankių oro sąlygų sąvokos apibrėžimu;xii) paramos savitarpio fondų steigimo administracinėms išlaidoms padengti sąlygomis;e) nacionaline finansine pagalba, įskaitant taisykles, susijusias su:i) gamintojų organizacijų steigimo mastu;ii) veiklos programų keitimu;iii) dalies teisių gauti finansinę pagalbą praradimu, jei paraiška gauti finansinę pagalbą pateikiama pavėluotai;iv) užstato pateikimu, grąžinimu ir negrąžinimu išankstinių išmokų teikimo atveju;v) didžiausia nacionalinės finansinės pagalbos kompensavimo iš Sąjungos lėšų dalimi.127 straipsnis Įgyvendinimo įgaliojimaiKomisija įgyvendinimo aktais gali priimti visas būtinas priemones, susijusias su šiuo poskirsniu ir su:a) veiklos fondų valdymu ir pranešimų apie numatomą veiklos fondo dydį teikimu;b) veiklos programų teikimu, įskaitant terminus ir reikalaujamus pateikti lydimuosius dokumentus;c) veiklos programų forma;d) nacionalinių strategijų ir veiklos programų stebėsenos ir vertinimo pagal 126 straipsnio a punkto vi papunktį valdymu;e) valstybių narių pranešimais gamintojų organizacijoms ir gamintojų organizacijų asociacijoms apie patvirtintos pagalbos dydį;f) paraiškomis gauti pagalbą ir pagalbos išmokomis, įskaitant išankstines ir dalines pagalbos išmokas;g) paskolomis, skirtomis krizės prevencijos ir valdymo priemonėms finansuoti;h) prekybos standartų laikymusi pašalinimo iš rinkos atvejais;i) transporto, rūšiavimo ir pakavimo išlaidomis nemokamo paskirstymo atvejais;j) skatinimo, informavimo ir mokymo priemonėmis krizių prevencijos ir valdymo atveju;k) derliaus draudimo priemonių valdymu;l) nuostatomis dėl valstybės pagalbos krizės prevencijos ir valdymo priemonėms;m) leidimu teikti nacionalinės finansinės pagalbos išmokas;n) paraiškomis gauti nacionalinę finansinę pagalbą ir jos mokėjimu;o) kompensacija už nacionalinę finansinę pagalbą.III poskirsnisVaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa128 straipsnis Pagalba vaisių ir daržovių, perdirbtų vaisių bei daržovių ir bananų produktams tiekti vaikams1. Laikantis sąlygų, kurias deleguotais teisės aktais ir įgyvendinimo aktais pagal 129 ir 130 straipsnius turi nustatyti Komisija, Sąjungos pagalba skiriama:a) vaisių ir daržovių, perdirbtų vaisių bei daržovių ir bananų sektorių produktams tiekti vaikams į švietimo įstaigas, įskaitant vaikų lopšelius, kitas ikimokyklines įstaigas, pradines ir vidurines mokyklas, irb) tam tikroms susijusioms logistikos ir platinimo, įrangos, informacijos skleidimo, stebėsenos ir vertinimo išlaidoms finansuoti.2. Programoje pageidaujančios dalyvauti valstybės narės nacionaliniu arba regionų lygmeniu parengia programos įgyvendinimo išankstinę strategiją, kurioje visų pirma pateikiamas jų programos biudžetas, įskaitant Sąjungos ir nacionalinius įnašus, trukmę, tikslinę grupę, reikalavimus atitinkančius produktus ir atitinkamų suinteresuotųjų šalių dalyvavimą. Jos taip pat numato papildomas priemones, kurių reikia, kad programa būtų veiksminga.3. Rengdamos strategijas valstybės narės sudaro vaisių ir daržovių, perdirbtų vaisių bei daržovių ir bananų sektorių produktų, kurie atitinka reikalavimus pagal atitinkamą programą, sąrašą. Tačiau į šį sąrašą neįtraukiami produktai, kurie buvo pašalinti iš sąrašo pagal Komisijos deleguotais teisės aktais vadovaujantis 129 straipsniu patvirtintą priemonę. Jos atrenka produktus remdamosi objektyviais kriterijais, įskaitant, be kita ko, sezoniškumą, galimybę gauti tam tikrų produktų ar aplinkosaugos aspektus. Todėl valstybės narės gali teikti pirmenybę ES kilmės produktams.4. 1 dalyje nurodyta Sąjungos pagalba neturi:a) viršyti 90 mln. EUR per vienerius mokslo metus neib) viršyti 50 % 1 dalyje nurodytų tiekimo ir susijusių išlaidų arba 75 % tokių išlaidų regionuose, kurie atitinka reikalavimus pagal konvergencijos tikslą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006[22] 5 straipsnio 1 dalį, ir Sutarties 349 straipsnyje nurodytuose atokiausiuose regionuose, neic) dengti kitų išlaidų nei 1 dalyje nurodytos tiekimo ir susijusios išlaidos.5. 1 dalyje numatyta Sąjungos pagalba skiriama valstybėms narėms remiantis objektyviais kriterijais, atsižvelgiant į 6–10 metų amžiaus vaikų dalį. Tačiau kiekviena programoje dalyvaujanti valstybė narė gauna ne mažesnę kaip 175 000 EUR Sąjungos pagalbos sumą. Programoje dalyvaujančios valstybės narės kiekvienais metais pateikia paraišką gauti Sąjungos pagalbą remdamosi savo strategija. Atsižvelgdama į valstybių narių prašymus Komisija nusprendžia dėl galutinio finansavimo, atsižvelgdama į turimus biudžeto asignavimus.6. 1 dalyje numatyta Sąjungos pagalba negali būti naudojama esamų nacionalinių vaisių vartojimo skatinimo programų ar kitų tiekimo mokykloms programų, pagal kurias tiekiami ir vaisiai, finansavimui pakeisti. Tačiau, jeigu valstybėje narėje jau įgyvendinama programa, atitinkanti reikalavimus Sąjungos pagalbai pagal šį straipsnį gauti, ir ketinama pratęsti šios programos įgyvendinimą arba padaryti ją veiksmingesnę, be kita ko, programos tikslinės grupės, jos trukmės ar programos reikalavimus atitinkančių produktų atžvilgiu, Sąjungos pagalba gali būti teikiama, jeigu laikomasi 4 dalies b punkte nurodytų apribojimų, susijusių su Sąjungos pagalbos bendrajam nacionaliniam finansavimui dalimi. Tokiu atveju valstybė narė savo parengtoje strategijoje nurodo, kaip ji ketina pratęsti savo programą ar padaryti ją veiksmingesnę.7. Be Sąjungos pagalbos, valstybės narės nacionalinę pagalbą taip pat gali skirti 1 dalyje nurodytoms produktų tiekimo ir susijusioms išlaidoms padengti. Šios išlaidos taip pat gali būti finansuojamos privačiojo sektoriaus įnašais. Valstybės narės taip pat gali skirti nacionalinę pagalbą 2 dalyje nurodytoms papildomoms priemonėms finansuoti.8. Sąjungos vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa neturėtų trukdyti įgyvendinti atskiras nacionalines vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programas, atitinkančias Sąjungos teisę.9. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 5 straipsnį Sąjunga taip pat gali finansuoti informavimo, stebėsenos ir vertinimo priemones, susijusias su vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa, įskaitant geresnį visuomenės informavimą apie programą ir susijusias ryšių palaikymo priemones.129 straipsnis Deleguoti įgaliojimai1. Siekdama skatinti sveikus vaikų mitybos įpročius, Komisija deleguotais teisės aktais gali priimti taisykles, susijusias su:a) produktais, kurie neatitinka programos reikalavimų;b) programos tiksline grupe;c) nacionalinėmis arba regioninėmis strategijomis, kurias, norėdamos gauti pagalbą, turi parengti valstybės narės, įskaitant papildomas priemones;d) paraiškų teikėjų tvirtinimu ir atranka.2. Siekdama užtikrinti veiksmingą ir tikslingą Europos fondų naudojimą, Komisija deleguotais teisės aktais gali priimti taisykles, susijusias su:a) preliminariu pagalbos paskirstymu valstybėms narėms, pagalbos perskirstymo valstybėms narėms metodu, atsižvelgiant į gautas paraiškas ir pagalbos dydžio sumažinimus, taikomus programos taisyklių nesilaikymo atvejais;b) pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančiomis išlaidomis, įskaitant galimybę nustatyti tokių išlaidų bendrą viršutinę ribą;c) stebėsena ir vertinimu.3. Siekdama užtikrinti, kad ūkio subjektai vykdytų jiems nustatytus įpareigojimus, Komisija deleguotais teisės aktais priima priemones, kuriomis siekiama išvengti sukčiavimo ir pažeidimų, įskaitant teisės dalyvauti programoje sustabdymą ir patvirtinimo atšaukimą.4. Siekdama skleisti informaciją apie programą, Komisija deleguotais teisės aktais gali reikalauti, kad pagalbos gavėjai nurodytų, kad programa yra subsidijuojama.130 straipsnis Įgyvendinimo įgaliojimaiKomisija įgyvendinimo aktais gali priimti visas būtinas priemones, susijusias su šiuo poskirsniu ir visų pirma su:a) galutiniu pagalbos paskirstymu valstybėms narėms;b) paraiškomis gauti pagalbą ir pagalbos išmokomis;c) patikromis;d) informacijos apie programą skleidimo metodais ir su ja susijusių ryšių palaikymo priemonėmis;e) informacijos teikimu Komisijai.VII skirsnisParamos vyno sektoriui programosI POSKIRSNIS ĮVADINėS NUOSTATOS131 straipsnis Taikymo sritisŠiame skirsnyje nustatomos taisyklės, kuriomis reglamentuojamas Sąjungos lėšų skyrimas valstybėms narėms ir šių lėšų naudojimas valstybėse narėse pagal nacionalines paramos programas (toliau – paramos programos) specifinėms paramos vyno sektoriui priemonėms finansuoti.132 straipsnis Atitiktis ir suderinamumas1. Paramos programos atitinka Sąjungos teisės aktus ir yra suderinamos su Sąjungos veikla, politika ir prioritetais.2. Valstybės narės yra atsakingos už paramos programas ir užtikrina, kad jos būtų darnios ir objektyviai rengiamos bei įgyvendinamos, atsižvelgiant į atitinkamų gamintojų ekonominę padėtį ir į tai, kad gamintojams neturi būti nepagrįstai taikomos nevienodos sąlygos.Valstybės narės atsako už reikiamų patikrų ir tikrinimų numatymą ir vykdymą, taip pat už nuobaudų nustatymą ir taikymą, jei nesilaikoma paramos programų reikalavimų.3. Parama neteikiama:a) mokslinių tyrimų projektams ir mokslinių tyrimų projektų rėmimo priemonėms įgyvendinti;b) priemonėms, numatytoms valstybių narių pagal Reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 nustatytose kaimo plėtros programose, įgyvendinti.II poskirsnisParamos programų teikimas ir turinys133 STRAIPSNIS Paramos programų teikimas1. Kiekviena X priede nurodyta valstybė narė gamintoja pateikia Komisijai penkerių metų paramos programos projektą, į kurį yra įtrauktos šio skirsnio nuostatas atitinkančios priemonės.Paramos programos, pradėtos taikyti pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2008[23] 5 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą, toliau taikomos pagal šį reglamentą.Paramos programose numatytų paramos priemonių taikymas nustatomas valstybės narės nuomone tinkamiausiu geografiniu lygmeniu. Prieš pateikiant paramos programą Komisijai, ji atitinkamu teritoriniu lygmeniu aptariama su kompetentingomis institucijomis ir organizacijomis.Kiekviena valstybė narė pateikia vieną paramos programos projektą, kuriame gali būti numatytos regioninės ypatybės.2. Paramos programos taikomos praėjus trims mėnesiams nuo jų pateikimo Komisijai.Tačiau, jei Komisija, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktu nustato, kad valstybės narės pateikta paramos programa neatitinka šio skirsnio sąlygų, Komisija apie tai praneša valstybei narei. Tokiu atveju valstybė narė pateikia Komisijai pakeistą paramos programą. Pakeista paramos programa taikoma praėjus dviems mėnesiams nuo jos pateikimo Komisijai dienos, nebent joje vis dar būtų neatitikimų – tokiu atveju taikomos šios pastraipos nuostatos.3. Valstybių narių pateiktų paramos programų pakeitimams mutatis mutandis taikoma 2 dalis.4. 134 straipsnis netaikomas, jei vienintelė valstybės narės paramos programoje nustatyta priemonė yra lėšų pervedimas į 137 straipsnyje nurodytą bendrosios išmokos schemą. Tokiu atveju 308 straipsnio 5 dalis taikoma tik tiems metams, kuriais pervedamos lėšos, o 308 straipsnio 6 dalis netaikoma.134 straipsnis Paramos programų turinysParamos programas sudaro šios sudėtinės dalys:a) išsamus siūlomų priemonių aprašymas ir jomis siekiami kokybiniai tikslai;b) surengtų konsultacijų rezultatai;c) vertinimas, kuriame numatomas techninis, ekonominis, aplinkosauginis ir socialinis poveikis;d) priemonių įgyvendinimo tvarkaraštis;e) bendra finansavimo lentelė, kurioje nurodomi naudotini ištekliai ir numatomas preliminarus šių išteklių paskirstymas priemonėms neviršijant X priede numatytų viršutinių ribų;f) stebėsenai ir vertinimui taikytini kriterijai ir kiekybiniai rodikliai, taip pat veiksmai, kuriais būtų užtikrinamas tinkamas ir veiksmingas paramos programų vykdymas, irg) už paramos programos vykdymą atsakingų kompetentingų institucijų ir įstaigų paskyrimas.135 straipsnis Reikalavimus atitinkančios priemonės1. Paramos programas sudaro viena ar kelios toliau išvardytos priemonės:a) bendrosios išmokos schemoje numatyta parama pagal 137 straipsnį;b) skatinimas pagal 138 straipsnį;c) vynuogynų restruktūrizavimas ir konversija pagal 139 straipsnį;d) neprinokusių vynuogių derliaus nuėmimas pagal 140 straipsnį;e) savitarpio pagalbos fondai pagal 141 straipsnį;f) derliaus draudimas pagal 142 straipsnį;g) investicijos pagal 143 straipsnį;h) šalutinių produktų distiliavimas pagal 144 straipsnį;i) geriamojo alkoholio distiliavimas pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103w straipsnį;j) distiliavimas krizės atveju pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103x straipsnį;k) koncentruotos vynuogių misos naudojimas pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103y straipsnį;2. Paramos programose numatomos tik šio reglamento 137–144 straipsniuose ir Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103w, 103x ir 103y straipsniuose išvardytos priemonės.136 straipsnis Bendrosios paramos programų taisyklės1. Turimų Sąjungos lėšų skirstymas ir biudžeto ribos numatyti X priede.2. Sąjungos parama skiriama tik už reikalavimus atitinkančias išlaidas, patirtas po atitinkamos paramos programos pateikimo, kaip nurodyta 133 straipsnio 1 dalyje.3. Valstybės narės neprisideda prie priemonių, kurias finansuoja Sąjunga pagal paramos programas, išlaidų finansavimo.4. Nukrypdamos nuo 3 dalies, valstybės narės pagal atitinkamas Sąjungos valstybės pagalbos taisykles gali suteikti nacionalinę pagalbą 138, 142 ir 143 straipsniuose nurodytoms priemonėms įgyvendinti.Teikiant visuotinį viešąjį finansavimą iš Sąjungos ir nacionalinių lėšų, taikomas didžiausias paramos dydis, kaip nustatyta atitinkamose Sąjungos valstybės pagalbos taisyklėse.III poskirsnisSpecialiosios paramos priemonės137 STRAIPSNIS Bendrosios išmokos schema ir parama vynmedžių augintojams1. Valstybės narės gali teikti paramą vynmedžių augintojams skirdamos jiems teises į išmokas, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 73/2003 III antraštinės dalies 1 skyriuje, pagal to reglamento VII priedo O punktą.2. Valstybės narės, ketinančios pasinaudoti 1 dalyje nurodyta galimybe, numato tokią paramą savo paramos programose, o kai vėliau reikia pervesti lėšas į bendrosios išmokos schemą, tas programas pakeičia pagal 133 straipsnio 3 dalį.3. Pradėjus teikti 1 dalyje nurodytą paramą:a) ji turi būti teikiama pagal bendrosios išmokos schemą ir ja nebegalima naudotis arba jos teikti pagal 133 straipsnio 3 dalį priemonėms, išvardytoms šio reglamento 138–144 straipsniuose ir Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103w, 103x ir 103y straipsniuose, finansuoti vėlesniais paramos programų vykdymo metais;b) jos dydžiu atitinkamai sumažinama lėšų, kurias galima skirti šio reglamento 138–144 straipsniuose ir Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103w, 103x ir 103y straipsniuose išvardytoms priemonėms finansuoti pagal paramos programas, suma.138 straipsnis Skatinimas trečiųjų valstybių rinkose1. Parama pagal šį straipsnį skiriama informavimo apie Sąjungos vynus trečiosiose valstybėse arba skatinimo priemonėms, taip didinant jų konkurencingumą tose šalyse.2. 1 dalyje nurodytos priemonės taikomos vynams su saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografine nuoroda, arba vynams su vyninės vynuogių veislės nuoroda.3. 1 dalyje nurodytos priemonės gali būti tik:a) viešųjų ryšių, skatinimo arba reklamos priemonės, kuriomis visų pirma pabrėžiami Sąjungos produktų privalumai, ypač kokybės, maisto saugos arba aplinkosaugos atžvilgiu;b) dalyvavimas tarptautinės svarbos renginiuose, mugėse arba parodose;c) informavimo kampanijos, ypač susijusios su Sąjungos sistemomis, taikomomis kilmės vietos bei geografinėms nuorodoms ir ekologinei gamybai;d) naujų rinkų tyrimai, reikalingi prekybos rinkoms išplėsti;e) tyrimai informavimo ir skatinimo priemonių taikymo rezultatams įvertinti.4. Sąjungos parama skatinimo veiklai neviršija 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų.139 straipsnis Vynuogynų restruktūrizavimas ir konversija1. Vynuogynų restruktūrizavimui ir konversijai skirtų priemonių tikslas – padidinti vyno gamintojų konkurencingumą.2. Vynuogynų restruktūrizavimui ir konversijai parama skiriama pagal šį straipsnį tik tuo atveju, jei valstybės narės pateikia savo gamybos pajėgumų sąrašą remdamosi 304 straipsnio 3 dalimi.3. Parama vynuogynų restruktūrizavimui ir konversijai gali būti taikoma tik vienai ar kelioms iš toliau nurodytų veiklos rūšių:a) veislių konversijai, įskaitant skiepijimą;b) vynuogynų vietos keitimui;c) vynuogynų valdymo metodikos patobulinimams.Įprastam natūraliai pasenusių vynuogynų atnaujinimui parama neskiriama.4. Parama vynuogynų restruktūrizavimui ir konversijai gali būti tik tokia:a) kompensacija augintojams už įgyvendinant priemonę prarastas pajamas;b) dalinis restruktūrizavimo ir konversijos išlaidų padengimas.5. Kompensacija augintojams už prarastas pajamas, kaip nurodyta 4 dalies a punkte, galima padengti iki 100 % atitinkamų nuostolių ir ji gali būti tokia:a) nepaisant II dalies I antraštinės dalies III skyriaus V skirsnio II poskirsnio, kuriame nustatoma pereinamojo laikotarpio sodinimo teisių tvarka, – leidimas vienu metu auginti ir senus, ir naujus vynmedžius, kuris suteikiamas nustatytam ne ilgesniam kaip trejų metų laikotarpiui, iki sodinimo teisėms taikomo pereinamojo laikotarpio pabaigos;b) finansinė kompensacija.6. Sąjungos lėšų, skiriamų faktinėms vynuogynų restruktūrizavimo ir konversijos išlaidoms padengti, suma neviršija 50 % tokių išlaidų. Regionuose, kurie pagal Reglamentą (EB) Nr. 1083/2006 priskiriami konvergencijos regionams, Sąjungos lėšų, skiriamų restruktūrizavimo ir konversijos išlaidoms padengti, suma neviršija 75 % išlaidų sumos.140 straipsnis Neprinokusių vynuogių derliaus nuėmimas1. Šiame straipsnyje neprinokusių vynuogių derliaus nuėmimas – visiškas neprinokusių vynuogių kekių sunaikinimas arba pašalinimas, taip tam tikrame plote sunaikinant visą derlių.2. Parama neprinokusių vynuogių derliui nuimti padeda atkurti pasiūlos ir paklausos pusiausvyrą Sąjungos vyno rinkoje ir taip išvengti rinkos krizių.3. Parama neprinokusių vynuogių derliui nuimti gali būti teikiama kaip fiksuoto dydžio kompensacinė išmoka už hektarą, kurios dydį nustato atitinkama valstybė narė.Tokia išmoka neviršija 50 % vynuogių kekių sunaikinimo arba pašalinimo tiesioginių išlaidų ir dėl tokio sunaikinimo arba pašalinimo prarastų pajamų sumos.4. Atitinkamos valstybės narės nustato objektyviais kriterijais grindžiamą sistemą siekdamos užtikrinti, kad taikant neprinokusių vynuogių derliaus nuėmimo priemonę atskiri vyno gamintojai negautų kompensacijos, viršijančios 3 dalies antroje pastraipoje nurodytas viršutines ribas.141 straipsnis Savitarpio pagalbos fondai1. Parama savitarpio pagalbos fondams steigti skiriama siekiant padėti augintojams, kurie pageidauja apsidrausti nuo rinkos svyravimų.2. Parama savitarpio pagalbos fondams steigti gali būti skiriama kaip laikina mažėjanti parama fondų administracinėms išlaidoms padengti.142 straipsnis Derliaus draudimas1. Parama derliui apdrausti padeda apsaugoti augintojų pajamas, kai jos pakinta dėl gaivalinių nelaimių, nepalankių oro sąlygų, ligų arba kenkėjų antplūdžių.2. Parama derliui apdrausti gali būti skiriama kaip finansinis Sąjungos įnašas, kuris neturi viršyti:a) 80 % draudimo įmokų sumos, kurią moka augintojai už draudimą nuo nuostolių, patirtų dėl gaivalinėms nelaimėms prilygstančių nepalankių oro sąlygų;b) 50 % draudimo įmokų sumos, kurią augintojai moka už draudimą nuo:i) a punkte nurodytų nuostolių ir kitų nuostolių, kuriuos sukelia nepalankios oro sąlygos;ii) gyvūnų, augalų ligų arba kenkėjų antplūdžių padarytų nuostolių.3. Parama derliui apdrausti gali būti skiriama tik jeigu atitinkamomis draudimo išmokomis gamintojams nekompensuojama daugiau kaip 100 % prarastų pajamų, atsižvelgiant į visas kompensacijas, kurias gamintojai galėjo būti gavę pagal kitas paramos schemas, susijusias su draudžiama rizika.4. Parama derliui apdrausti neturi iškreipti konkurencijos draudimo rinkoje.143 straipsnis Investicijos1. Parama gali būti teikiama investicijoms į perdirbimo įrenginių materialųjį ir nematerialųjį turtą, vyno gamybos infrastruktūrą ir prekybą vynu, kuriomis gerinami bendri įmonės ekonominiai rezultatai ir kurios yra susijusios su viena iš šių sričių:a) XII priedo II dalyje nurodytų produktų gamyba arba prekyba jais;b) naujų produktų, procesų ir technologijų, susijusių su XII priedo II dalyje nurodytais produktais, kūrimu.2. Didžiausia paramos suma pagal 1 dalį skiriama tik labai mažoms, mažoms ir vidutinėms įmonėms, kaip apibrėžta 2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB dėl labai mažų, mažų ir vidutinių įmonių apibrėžimo[24]. Skiriant paramą Azorų, Madeiros, Kanarų ir mažosiose Egėjo jūros salose, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 1405/2006, ir Prancūzijos užjūrio departamentų teritorijose, didžiausia paramos suma nuo įmonių dydžio nepriklauso. Įmonėms, kurioms netaikoma Rekomendacijos 2003/361/EB priedo I antraštinės dalies 2 straipsnio 1 dalis, kuriose dirba mažiau kaip 750 darbuotojų arba kurių apyvarta yra mažesnė nei 200 mln. EUR, didžiausias pagalbos intensyvumas mažinamas per pusę.Parama neskiriama sunkumų turinčioms įmonėms, kaip apibrėžta Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos, skirtos sunkumų turinčioms įmonėms gelbėti ir restruktūrizuoti[25].3. Į reikalavimus atitinkančias išlaidas neįtraukiami elementai, nurodyti Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 71 straipsnio 3 dalies a, b ir c punktuose.4. Didžiausia Sąjungos pagalbos dalis, skirta reikalavimus atitinkančioms investicijų išlaidoms padengti, yra tokia:a) 50 % – regionuose, kurie pagal Reglamentą (EB) Nr. 1083/2006 priskiriami konvergencijos regionams;b) 40 % – ne konvergencijos regionuose;c) 75 % – atokiausiuose regionuose pagal Reglamentą (EB) Nr. 247/2006;d) 65 % – mažosiose Egėjo jūros salose, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 1405/2006.5. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytai paramai mutatis mutandis taikomas Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 72 straipsnis.144 straipsnis Šalutinių produktų distiliavimas1. Parama gali būti skiriama savanoriškam arba privalomam vyno gamybos šalutinių produktų distiliavimui, vykdomam pagal XIII priedo II dalies D skirsnyje išdėstytas sąlygas.Paramos suma nustatoma atsižvelgiant į pagaminto alkoholio koncentraciją tūrio proc. ir mokama už hektolitrą. Jei alkoholio koncentracija distiliuoti skirtuose šalutiniuose produktuose viršija 10 % pagaminto vyno alkoholio koncentracijos, parama neskiriama.2. Didžiausia paramos suma skiriama atsižvelgiant į surinkimo ir perdirbimo sąnaudas; ją įgyvendinimo aktais pagal 147 straipsnį nustato Komisija.3. Alkoholis, gautas atliekant 1 dalyje nurodytą distiliavimą, už kurį skiriama parama, naudojamas tik pramonės ar energetikos tikslais, kad būtų išvengta konkurencijos iškraipymo.145 straipsnis Kompleksinė paramaNustačius, kad ūkininkai savo valdoje bet kuriuo metu per trejus metus nuo išmokos pagal paramos restruktūrizavimui ir konversijai programas gavimo arba bet kuriuo metu per vienerius metus nuo išmokos pagal paramos neprinokusių vynuogių derliui nuimti programas gavimo nesilaikė teisės aktais nustatytų valdymo reikalavimų ir Reglamento (EB) Nr. 73/2009 6 straipsnyje ir 22–24 straipsniuose nurodytų geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės reikalavimų, o reikalavimų nesilaikymo priežastis yra ūkininko tyčiniai veiksmai arba neveikimas, išmokos suma visiškai arba iš dalies sumažinama arba neišmokama, atsižvelgiant į reikalavimų nesilaikymo sunkumą, mastą, pastovumą ir pasikartojimą, o ūkininkui, kai taikoma, nurodoma grąžinti išmoką pagal tose nuostatose nurodytas sąlygas.IV poskirsnisProcedūrinės nuostatos146 STRAIPSNIS Deleguoti įgaliojimaiSiekdama užtikrinti, kad būtų įgyvendinti paramos programų tikslai ir Europos fondai būtų naudojami tikslingai, Komisija deleguotais teisės aktais gali nustatyti taisykles, susijusias su:a) atsakomybe už išlaidas, patirtas nuo dienos, kurią paramos programos gaunamos arba keičiamos, iki dienos, kurią jos gali būti pradėtos taikyti;b) paramos priemonių atitikties reikalavimams kriterijais, paramos skyrimo reikalavimus atitinkančių išlaidų ir veiksmų rūšimis, paramos skyrimo reikalavimų neatitinkančiomis priemonėmis ir didžiausiu kiekvienai priemonei taikomu paramos dydžiu;c) jau pradėtų taikyti paramos programų pakeitimais;d) reikalavimais, pagal kuriuos būtų teikiama išankstinė išmoka, ir jos ribiniais dydžiais, įskaitant reikalavimą išankstinės išmokos atveju pateikti užstatą;e) šio skirsnio tikslais taikomomis bendrosiomis nuostatomis ir apibrėžtimis;f) siekiu išvengti netinkamo paramos priemonių naudojimo, įskaitant apribojimus, kad būtų išvengta dvigubo projektų finansavimo;g) gamintojų įpareigojimu pašalinti vyno gamybos šalutinius produktus, šio įpareigojimo išimtimis, siekiant išvengti papildomos administracinės naštos, ir nuostatomis dėl savanoriško distiliatorių sertifikavimo;h) reikalavimais, įskaitant specialiąsias patikras, kurias įgyvendindamos paramos priemones turi atlikti valstybės narės, taip pat apribojimus ir patikras, kuriais būtų užtikrinamas derėjimas su paramos priemonių taikymo sritimi;i) Komisijos išmokų sustabdymu, jei valstybė narė nesilaiko pranešimų teikimo reikalavimų arba jei paaiškėja, kad pateiktas pranešimas yra neteisingas;j) išmokomis paramos gavėjams, įskaitant per draudimo tarpininkus teikiamas išmokas, jei teikiama 142 straipsnyje numatyta parama, nepagrįstų išmokų susigrąžinimu, nacionalinėmis sankcijomis ir išmokoms gauti dirbtinai sukurtomis sąlygomis.147 straipsnis Įgyvendinimo įgaliojimaiKomisija įgyvendinimo aktais gali priimti būtinas priemones, susijusias su šiuo skirsniu ir su:a) reikalavimais, susijusiais su pranešimų apie paramos programas teikimu, įskaitant turinį, formą, pateikimo laiką, terminus, pranešimų teikimo mechanizmą ir atitinkamą finansų planavimą, taip pat reikalavimais, susijusiais su programų peržiūra;b) pranešimais, susijusiais su valstybės pagalba;c) paraiškų teikimo ir atrankos procedūromis;d) remiamos veiklos vertinimu;e) pagalbos neprinokusių vynuogių derliui nuimti ir šalutiniams produktams distiliuoti apskaičiavimu ir išmokėjimu;f) finansų valdymo reikalavimais ir valstybių narių atliekamomis paramos priemonių patikromis;g) priemonių darna;h) reikalavimų nevykdymo nustatymu ir išmokos sumažinimu, teisės į išmoką panaikinimu arba išmokos grąžinimu 145 straipsnio tikslais.VIII skirsnisSpecialiosios nuostatos bitininkystės sektoriui148 STRAIPSNIS Taikymo sritis1. Siekdamos pagerinti bendrąsias bitininkystės produktų gamybos ir prekybos jais sąlygas, valstybės narės gali parengti trejų metų nacionalinę programą (toliau – bitininkystės programa).2. Valstybės narės gali teikti specialiąją nacionalinę pagalbą, skirtą apsaugoti nepalankiomis struktūrinėmis ar gamtinėmis sąlygomis veikiančius bitynus arba tuos bitynus, kuriems taikomos ekonominės plėtros programos, išskyrus gamybai arba prekybai skirtą nacionalinę pagalbą. Valstybės narės, pagal 152 straipsnį pateikdamos Komisijai bitininkystės programą, praneša jai ir apie tokią pagalbą.149 straipsnis Bitininkystės programaBitininkystės programoje gali būti numatytos šios priemonės:a) techninė pagalba bitininkams ir jų grupėms;b) varozės kontrolė;c) sezoninio pervežimo į naujas vietas racionalizavimas;d) fizines ir chemines medaus savybes tiriančių laboratorijų rėmimo priemonės;e) Sąjungos bičių išteklių papildymą remiančios priemonės;f) bendradarbiavimas su specializuotomis įstaigomis, vykdant bitininkystei ir bitininkystės produktams skirtų taikomųjų tyrimų programas.Į bitininkystės programą neįtraukiamos iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai pagal Reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 finansuojamos priemonės.150 straipsnis Bitininkystės sektoriaus gamybos ir prekybos struktūros tyrimasKad atitiktų 151 straipsnio 1 dalyje numatytos dalinės finansinės pagalbos skyrimo sąlygas, valstybės narės turi atlikti bitininkystės sektoriaus gamybos ir prekybos struktūros jų teritorijoje tyrimą.151 straipsnis Finansavimas1. Sąjunga teikia dalinį bitininkystės programų finansavimą, lygų 50 % valstybių narių išlaidų.2. Su priemonėmis, kurių imtasi pagal bitininkystės programas, susijusios išlaidos valstybėse narėse turi būti patirtos iki kiekvienų metų spalio 15 d.152 straipsnis KonsultacijosBitininkystės programa sudaroma glaudžiai bendradarbiaujant su atstovaujančiomis organizacijomis ir bitininkystės kooperatyvais. Ji pateikiama Komisijai patvirtinti.153 straipsnis Deleguoti įgaliojimaiSiekdama užtikrinti, kad bitininkystei skirtos Sąjungos lėšos būtų naudojamos tikslingai, Komisija deleguotais teisės aktais gali priimti:a) taisykles, susijusias su įpareigojimais dėl nacionalinių programų turinio ir 150 straipsnyje nurodytų tyrimų, irb) sąlygas, pagal kurias kiekvienai programoje dalyvaujančiai valstybei narei, remiantis, inter alia , bendru Sąjungoje turimų avilių skaičiumi, būtų skiriamas Sąjungos finansinis įnašas.154 straipsnis Įgyvendinimo įgaliojimaiKomisija įgyvendinimo aktais gali:a) priimti taisykles, pagal kurias valstybės narės teiktų pranešimus apie savo nacionalines programas ir šių programų pakeitimus, įskaitant stebėsenos planus;b) priimti taisykles, skirtas užtikrinti, kad už priemones, finansuojamas pagal bitininkystės programas, tuo pačiu metu nebūtų teikiamos išmokos pagal kitą Sąjungos schemą ir priimti nepanaudotų fondų perskirstymo taisykles;c) patvirtinti valstybių narių pateiktas bitininkystės programas ir, be kita ko, patvirtinti, kad skiriamas Sąjungos finansinis įnašas;d) remdamasi valstybių narių pateikta informacija, atnaujinti statistinius duomenis apie bičių avilių skaičių.IX skirsnisPagalba šilkaverpių sektoriui155 STRAIPSNIS Šilkaverpių augintojams skirtina pagalba1. Sąjungos pagalba skiriama už Sąjungoje auginamus šilkaverpius, kurių KN kodas yra ex 0106 90 00, ir šilkaverpių kiaušinius, kurių KN kodas yra ex 0511 99 85.2. Pagalba šilkaverpių augintojams skiriama už kiekvieną sunaudotą šilkaverpių kiaušinių dėžutę, jei tose dėžutėse yra minimalus kiaušinių kiekis, kuris turi būti nustatytas, ir jei iš jų sėkmingai išauginami šilkaverpiai.3. Valstybės narės pagalbą gali teikti tik tiems augintojams, kurie šilkaverpių kiaušinių dėžutes gavo iš patvirtintos įstaigos ir kurie, sėkmingai išauginę šilkaverpius, jų kokonus pristatė patvirtintai įstaigai.4. Pagalbos, skiriamos už kiekvieną panaudotą šilkaverpių kiaušinių dėžutę, nustatymo priemones priima Taryba pagal Sutarties 43 straipsnio 3 dalį.156 straipsnis Deleguoti įgaliojimaiSiekdama užtikrinti veiksmingą Europos fondų panaudojimą, Komisija deleguotais teisės aktais gali priimti taisykles, susijusias su:a) mažiausiu kiaušinių kiekiu ir kitomis sąlygomis, susijusiomis su sėkmingu šilkaverpių auginimu, nurodytu 155 straipsnio 2 dalyje;b) sąlygomis, kurias turi tenkinti 155 straipsnio 3 dalyje nurodytos patvirtintos įstaigos.157 straipsnis Įgyvendinimo įgaliojimaiKomisija įgyvendinimo aktais gali priimti visas būtinas priemones, susijusias su šiuo skirsniu ir su:a) paraiškomis gauti pagalbą ir lydimaisiais dokumentais;b) pagalbos mažinimu, jei vėluojama pateikti paraiškas;c) valstybių narių atliekamomis 155 straipsnio 3 dalyje nurodytų patvirtintų įstaigų patikromis;d) valstybių narių teikiamais pranešimais.II ANTRAŠTINĖ DALISSU PREKYBA IR GAMINTOJŲ ORGANIZACIJOMIS SUSIJUSIOS TAISYKLĖS[I SKYRIUSSu prekyba susijusios taisyklėsI skirsnisPrekybos standartaiI POSKIRSNIS ĮVADINėS NUOSTATOS158 STRAIPSNIS Taikymo sritisNepažeidžiant jokių kitų nuostatų, taikomų I priede išvardytiems produktams ir II priedo I dalyje nurodytam žemės ūkio kilmės etilo alkoholiui, taip pat veterinarijos ir maisto sektoriuose priimtų nuostatų, kuriomis siekiama užtikrinti produktų atitiktį higienos ir sveikatos apsaugos standartams, taip pat apsaugoti gyvūnų ir žmonių sveikatą, šiame skirsnyje nustatomos I priede išvardytiems produktams ir II priedo I dalyje nurodytam žemės ūkio kilmės etilo alkoholiui skirtos bendrojo prekybos standarto ir konkretiems sektoriams ir (arba) produktams skirtų prekybos standartų taikymo taisyklės.II POSKIRSNIS BENDRASIS PREKYBOS STANDARTAS159 straipsnis Atitiktis bendrajam prekybos standartui1. Šiame reglamente produktas laikomas atitinkančiu bendrąjį prekybos standartą, jei jis yra geros ir tinkamos prekinės kokybės.2. Jei III poskirsnyje ir Tarybos direktyvose 2000/36/EB[26], 2001/112/EB[27], 2001/113/EB[28], 2001/114/EB[29], 2001/110/EB[30] ir 2001/111/EB[31] nurodyti prekybos standartai nenustatyti, šio reglamento I priede išvardyti produktai, paruošti Reglamento (EB) Nr. 178/2002 3 straipsnio 7 dalyje minimai mažmeninei prekybai žmonių maistu, gali būti parduodami tik jei jie atitinka bendrąjį prekybos standartą.3. Produktas laikomas atitinkančiu bendrąjį prekybos standartą, jei produktas, kuriuo ketinama prekiauti, atitinka taikytiną standartą, kurį prireikus priima kuri nors iš XI priede nurodytų tarptautinių organizacijų.160 straipsnis Deleguoti įgaliojimaiReaguodama į padėties rinkoje pokyčius ir atsižvelgdama į kiekvieno sektoriaus ypatumus, Komisija deleguotais teisės aktais gali priimti ir keisti su 159 straipsnio 1 dalyje nurodytu bendruoju prekybos standartu susijusius reikalavimus ir su to straipsnio 3 dalyje nurodyta atitiktimi susijusias taisykles, taip pat nukrypti nuo šių reikalavimų ir taisyklių.III poskirsnis Konkretiems sektoriams arba produktams skirti prekybos standartai161 STRAIPSNIS Bendrasis principasProduktais, kuriems nustatyti konkretiems sektoriams arba produktams skirti prekybos standartai, Sąjungoje gali būti prekiaujama tik laikantis tokių standartų.162 straipsnis Prekybos standartų nustatymas ir turinys1. Kad atsižvelgtų į vartotojų lūkesčius ir padėtų gerinti žemės ūkio produktų gamybos ir prekybos ekonomines sąlygas, taip pat šių produktų kokybę, Komisija deleguotais teisės aktais visais prekybos etapais gali priimti 158 straipsnyje nurodytus konkretiems sektoriams arba produktams skirtus prekybos standartus, nukrypti nuo tokių standartų leidžiančias nuostatas ir tų standartų taikymo išimtis, taip siekdama prisitaikyti prie nuolatos kintančių rinkos sąlygų, naujų vartotojų poreikių, taip pat siekdama atsižvelgti į atitinkamų tarptautinių standartų pokyčius ir nekurti kliūčių produktų naujovėms.2. 1 dalyje nurodyti prekybos standartai prireikus gali būti susiję su reikalavimais dėl:a) apibrėžčių, pavadinimų ir (arba) prekinių pavadinimų, išskyrus nustatytuosius šiame reglamente, ir skerdenų bei jų dalių sąrašų, kuriems taikomas XII priedas;b) klasifikavimo kriterijų, pavyzdžiui, skirstymo į klases, svorio, dydžio, amžiaus ir kategorijos;c) augalų veislės arba gyvūnų rūšies, ar prekinio tipo;d) pateikimo, prekinių pavadinimų, su privalomais prekybos standartais susijusio ženklinimo, pakavimo, pakavimo centrams taikomų taisyklių, žymėjimo, vyniojimo, derliaus metų ir konkrečių terminų vartojimo;e) kriterijų, pavyzdžiui, išvaizdos, konsistencijos, raumeningumo, produkto savybių;f) konkrečių gamyboje naudojamų medžiagų arba komponentų ar sudedamųjų dalių, įskaitant jų kiekybinę sudėtį, grynumą ir identifikavimo duomenis;g) ūkininkavimo rūšies ir gamybos metodo, įskaitant vynininkystės metodus ir susijusias administracines taisykles, taip pat dėl gamybos grandinės;h) misos ir vyno kupažavimo, įskaitant jų apibrėžtis, maišymo ir jo apribojimų;i) konservavimo metodo ir temperatūros;j) ūkininkavimo vietos ir (arba) kilmės;k) surinkimo, pristatymo, konservavimo ir tvarkymo periodiškumo;l) gamintojo ir (arba) pramoninio įrenginio, kuriame produktas pagamintas ar perdirbtas, identifikavimo ar registracijos duomenų;m) procentiniu dydžiu išreikšto vandens kiekio;n) tam tikrų medžiagų ir (arba) metodų naudojimo apribojimų;o) specialaus naudojimo;p) prekybos dokumentų, lydraščių ir tvarkomų registrų;q) sandėliavimo, vežimo;r) sertifikavimo tvarkos;s) sąlygų, kuriomis reglamentuojamas produktų, kurie neatitinka 1 dalyje nurodytų konkretiems sektoriams arba produktams skirtų prekybos standartų ir (arba) 163 straipsnyje nurodytų apibrėžčių, pavadinimų ir prekinių pavadinimų, naikinimas, laikymas, judėjimas ir naudojimas, taip pat šalutinių produktų naikinimas;t) laiko terminų;u) valstybių narių pranešimų, įvairių įstaigų pranešimų valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir susipažinimo su statistine informacija apie įvairių produktų rinkas taisyklių.3. 1 dalyje nurodyti konkretiems sektoriams arba produktams skirti prekybos standartai nustatomi nepažeidžiant Europos Parlamento ir Tarybos reglamento [ Reglamento dėl žemės ūkio produktų kokybės schemų ] nuostatų dėl neprivalomų kokybės terminų ir atsižvelgiant į:a) atitinkamų produktų ypatumus;b) poreikį užtikrinti sklandaus tokių produktų tiekimo rinkai sąlygas;c) vartotojų suinteresuotumą gauti tinkamos ir skaidrios informacijos apie produktą, įskaitant ūkininkavimo vietą, kuri kiekvienu individualiu atveju turi būti nustatoma tinkamu geografiniu lygmeniu;d) prireikus fizinėms, cheminėms bei organoleptinėms savybėms nustatyti taikomą metodiką;e) tarptautinių organizacijų priimtas tipines rekomendacijas.163 straipsnis Tam tikriems sektoriams ir (arba) produktams taikomos apibrėžtys, pavadinimai ir (arba) prekiniai pavadinimai1. XII priede pateiktos apibrėžtys, pavadinimai ir (arba) prekiniai pavadinimai taikomi šiems sektoriams arba produktams:a) alyvuogių aliejui ir valgomosioms alyvuogėms;b) vynui;c) galvijienai;d) žmonėms vartoti skirtam pienui ir pieno produktams;e) paukštienai;f) žmonėms vartoti skirtiems tepiesiems riebalams.2. XII priede pateikta apibrėžtis, pavadinimas arba prekinis pavadinimas gali būti naudojami Sąjungoje tik prekybai tokiais produktais, kurie atitinka XII priede nustatytus atitinkamus reikalavimus.3. Kad prisitaikytų prie naujų vartotojų poreikių, taip pat atsižvelgdama į techninę pažangą ir siekdama nekurti kliūčių produktų naujovėms, Komisija deleguotais teisės aktais gali priimti visus būtinus XII priede pateiktų apibrėžčių ir prekinių pavadinimų pakeitimus, nuo šių apibrėžčių ir prekinių pavadinimų leidžiančias nukrypti nuostatas ar tų apibrėžčių ir prekinių pavadinimų taikymo išimtis.164 straipsnis Leidžiamasis nuokrypisKad atsižvelgtų į kiekvieno sektoriaus ypatumus, Komisija deleguotais teisės aktais kiekvienam standartui gali nustatyti leidžiamąjį nuokrypį, kurį viršijus visa produktų partija bus laikoma neatitinkančia standarto.165 straipsnis Vynininkystės metodai1. Jeigu Tarptautinė vynuogių ir vyno organizacija (OIV, angl. International Organisation of Vine and Wine ) yra rekomendavusi ir paskelbusi produktų sudėčiai nustatyti skirtus analizės metodus ir taisykles, pagal kurias galima nustatyti, ar produktams buvo taikomos patvirtintų vynininkystės metodų neatitinkančios procedūros, turėtų būti taikomi būtent šie metodai ir taisyklės.Jeigu nėra OIV rekomenduojamų ir paskelbtų metodų ir taisyklių, Komisija priima atitinkamus metodus ir taisykles, kaip nurodyta 162 straipsnio 2 dalies g punkte.Kol bus priimtos šios taisyklės, naudojami tokie metodai ir taisyklės, kuriuos leidžia naudoti atitinkama valstybė narė.2. Sąjungos vyno sektoriaus produktams gaminti ir konservuoti naudojami tik pagal XIII priedą patvirtinti ir 162 straipsnio 2 dalies g punkte ir 168 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyti vynininkystės metodai.Pirma pastraipa netaikoma:a) vynuogių sultims ir koncentruotoms vynuogių sultims;b) vynuogių misai ir koncentruotai vynuogių misai, skirtoms vynuogių sultims gaminti.Patvirtinti vynininkystės metodai naudojami tik siekiant užtikrinti, kad produktas būtų tinkamai rauginamas, konservuojamas ar rafinuojamas.Vyno sektoriaus produktai Sąjungoje gaminami laikantis atitinkamų XIII priede nustatytų apribojimų.XII priedo II dalyje nurodyti vyno sektoriaus produktai, pagaminti naudojant Sąjungoje nepatvirtintus vynininkystės metodus arba, kai taikoma, nepatvirtintus nacionalinius vynininkystės metodus arba metodus, kuriais pažeidžiami XIII priede nustatyti apribojimai, Sąjungoje neparduodami.3. Leisdama naudoti 162 straipsnio 2 dalies g punkte nurodytus vynininkystės metodus, Komisija:a) remiasi OIV rekomenduojamais ir paskelbtais vynininkystės ir analizės metodais, taip pat dar nepatvirtintų vynininkystės metodų eksperimentinio naudojimo rezultatais;b) atsižvelgia į žmonių sveikatos apsaugą;c) atsižvelgia į pavojų, kad vartotojai gali būti suklaidinti dėl įprastų lūkesčių ir suvokimo, įvertindama, ar esama informacinių priemonių, kurios padėtų panaikinti tokį pavojų, ir ar galima jomis naudotis;d) leidžia išsaugoti natūralias esmines vyno savybes, labai nekeičiant atitinkamo produkto sudėties;e) užtikrina priimtino minimalaus lygio aplinkos apsaugą;f) laikosi bendrųjų vynininkystės metodams ir apribojimams taikomų taisyklių, nustatytų XIII priede.166 straipsnis Vyninių vynuogių veislės1. XII priedo II dalyje išvardyti ir Sąjungoje pagaminti produktai gaminami iš vyninių vynuogių veislių, klasifikuojamų pagal šio straipsnio 2 dalį.2. Remdamosi 3 dalimi, valstybės narės klasifikuoja, kurias vyninių vynuogių veisles leidžiama sodinti, atsodinti arba skiepyti jų teritorijoje vyno gamybos reikmėms.Valstybės narės gali klasifikuoti tik tas vyninių vynuogių veisles, kurios atitinka šias sąlygas:a) atitinkama veislė priklauso Vitis vinifera rūšiai arba yra išvesta sukryžminus Vitis vinifera rūšį su kitomis Vitis genties rūšimis;b) veislė nepriklauso vienai iš šių veislių: Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton ir Hebermont .Kai vyninių vynuogių veislė išbraukiama iš pirmoje pastraipoje nurodytos klasifikacijos, tokios veislės vynmedžiai išnaikinami per 15 metų nuo jos išbraukimo dienos.3. Valstybėms narėms, kuriose vyno gamyba, apskaičiuojama remiantis paskutinių penkerių vyno metų gamybos vidurkiu, neviršija 50 000 hektolitrų per vyno metus, įpareigojimas vykdyti 2 dalies pirmoje pastraipoje nurodytą klasifikaciją netaikomas.Tačiau ir pirmoje pastraipoje nurodytose valstybėse narėse vyno gamybos reikmėms galima sodinti, atsodinti ar skiepyti tik tas vyninių vynuogių veisles, kurios atitinka 2 dalies antros pastraipos reikalavimus.4. Nukrypstant nuo 2 dalies pirmos ir trečios pastraipų ir 3 dalies antros pastraipos, mokslinių tyrimų ir eksperimentiniais tikslais leidžiama sodinti, atsodinti ar skiepyti toliau nurodytas vyninių vynuogių veisles:a) 3 dalyje nurodytų valstybių atveju – vyninių vynuogių veisles, kurios nėra klasifikuotos;b) 3 dalyje nurodytų valstybių narių atveju – 2 dalies antros pastraipos a ir b punktų neatitinkančių veislių vynines vynuoges.5. Vynmedžiai išnaikinami plotuose, kurie pažeidžiant 2, 3 ir 4 dalis vyninių vynuogių veislių vynmedžiais buvo apsodinti vyno gamybos reikmėms.Tačiau nenustatomas įpareigojimas išnaikinti vynmedžių tokiuose plotuose, kai atitinkama produkcija yra skirta išskirtinai vyno gamintojų namų ūkių reikmėms.6. Valstybės narės imasi būtinų priemonių siekdamos patikrinti, ar augintojai laikosi 2–5 dalių.167 straipsnis Konkretus vyno naudojimo būdasIšskyrus į butelius išpilstytą vyną (jei turima įrodymų, kad jis išpilstytas iki 1971 m. rugsėjo 1 d.), vynas, pagamintas iš vyninių vynuogių veislių, įtrauktų į klasifikatorius, sudarytus pagal 166 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą, tačiau neatitinkantis vienos iš XII priedo II dalyje nustatytų kategorijų, naudojamas tik atskirų vyno gamintojų namų ūkių vartojimo reikmėms, distiliuoti arba vyno actui gaminti.168 straipsnis Tam tikriems produktams ir (arba) sektoriams taikomos nacionalinės taisyklės1. Nepaisydamos 162 straipsnio 1 dalies, valstybės narės gali priimti arba toliau taikyti nacionalines taisykles, kuriomis nustatomi skirtingi tepiųjų riebalų kokybės lygiai. Pagal šias taisykles šiuos kokybės lygius leidžiama vertinti remiantis kriterijais, visų pirma susijusiais su panaudotomis žaliavomis, produktų organoleptinėmis savybėmis ir jų fiziniu bei mikrobiologiniu stabilumu.Šia pirmoje pastraipoje numatyta pasirinkimo teise besinaudojančios valstybės narės užtikrina, kad tose nacionalinėse taisyklėse išdėstytus kriterijus atitinkantiems kitų valstybių narių produktams apibūdinti nediskriminacinėmis sąlygomis galėtų būti vartojami terminai, kuriais pagal tas taisykles teigiama, jog tų kriterijų laikomasi.2. Valstybės narės gali apriboti arba uždrausti naudoti tam tikrus vynininkystės metodus ir numatyti griežtesnius apribojimus jų teritorijoje gaminamiems ir pagal Sąjungos teisę patvirtintiems vynams, siekdamos geriau išsaugoti esmines vynų, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografinė nuoroda, ir putojančių vynų bei likerinių vynų savybes.Valstybės narės apie tokius draudimus ir apribojimus praneša Komisijai, kuri apie tai praneša kitoms valstybėms narėms.3. Komisijos pagal 4 dalį priimtuose deleguotuose teisės aktuose nustatytomis sąlygomis valstybės narės gali leisti naudoti nepatvirtintus vynininkystės metodus eksperimentiniais tikslais.4. Kad užtikrintų tinkamą ir skaidrų taikymą, Komisija deleguotais teisės aktais gali nurodyti 1, 2 ir 3 dalių taikymo sąlygas, taip pat sąlygas, kuriomis galima laikyti, pateikti į apyvartą ir naudoti produktus, gautus taikant 3 dalyje nurodytus eksperimentinius metodus.IV poskirsnis Su importu ir eksportu susiję prekybos standartai169 STRAIPSNIS Bendrosios nuostatosSiekdama atsižvelgti į Sąjungos ir tam tikrų trečiųjų valstybių tarpusavio prekybos ypatumus, taip pat į ypatingą kai kurių žemės ūkio produktų pobūdį, Komisija deleguotais teisės aktais gali apibrėžti sąlygas, kuriomis importuojami produktai laikomi užtikrinančiais lygiavertį atitikties Sąjungos reikalavimams dėl prekybos standartų lygmenį ir kuriomis leidžiama taikyti nuo 161 straipsnio nukrypstančias priemones, taip pat nustatyti prekybos standartų taikymo iš Sąjungos eksportuojamiems produktams taisykles.170 straipsnis Specialiosios vyno importo nuostatos1. Išskyrus atvejus, kai pagal Sutarties 218 straipsnį sudarytuose susitarimuose nurodyta kitaip, nuostatos dėl kilmės vietos nuorodų, geografinių nuorodų ir vyno ženklinimo, pateiktos šio skyriaus II skirsnio II poskirsnyje ir šio reglamento 163 straipsnyje nurodytose apibrėžtyse ir prekiniuose pavadinimuose, taikomos į Sąjungą importuojamiems produktams, kurių KN kodai yra 2009 61, 2009 69 ir 2204.2. Išskyrus atvejus, kai pagal Sutarties 218 straipsnį sudarytuose susitarimuose nurodyta kitaip, šio straipsnio 1 dalyje nurodyti produktai gaminami laikantis OIV rekomenduojamų ir paskelbtų arba Sąjungos pagal šį reglamentą ir pagal jį priimtas priemones patvirtintų vynininkystės metodų.3. Importuojant 1 dalyje nurodytus produktus, pateikiamas:a) sertifikatas, kuriuo patvirtinama atitiktis 1 ir 2 dalyse nurodytoms nuostatoms; jį produkto kilmės šalyje parengia kompetentinga įstaiga, įtraukta į Komisijos viešai skelbiamą sąrašą;b) produkto kilmės šalies paskirtos įstaigos ar padalinio analizės ataskaitą apie produkto tinkamumą tiesiogiai žmonėms vartoti.V poskirsnisBendrosios nuostatos171 STRAIPSNIS Nacionalinės patikrosKad patikrintų, ar produktai atitinka šiame skirsnyje nustatytas taisykles, valstybės narės, remdamosi rizikos analize, atlieka patikras ir prireikus taiko administracines nuobaudas.172 straipsnis Įgyvendinimo įgaliojimaiKomisija įgyvendinimo aktais gali priimti visas su šiuo skirsniu susijusias būtinas priemones, visų pirma:a) nustatyti bendrojo prekybos standarto įgyvendinimo taisykles;b) nustatyti XII priede pateiktų apibrėžčių ir prekinių pavadinimų taikymo taisykles;c) sudaryti XII priedo III dalies 5 punkto antroje pastraipoje ir XII priedo VI dalies šeštos pastraipos a punkte nurodytų produktų sąrašą, grindžiamą orientaciniais produktų, kuriuos valstybės narės laiko atitinkančiais jų teritorijoje XII priedo III dalies 5 punkto antroje pastraipoje ir XII priedo VI dalies šeštos pastraipos a punkte nurodytus produktus, sąrašais, kuriuos valstybės narės atsiunčia Komisijai;d) nustatyti konkretiems sektoriams arba produktams skirtų prekybos standartų įgyvendinimo taisykles, įskaitant išsamias mėginių ėmimo taisykles ir produktų sudėčiai nustatyti skirtus analizės metodus;e) nustatyti taisykles, pagal kurias galima nustatyti, ar produktams buvo taikomos patvirtintų vynininkystės metodų neatitinkančios procedūros;f) nustatyti taisykles, pagal kurias būtų tikrinama atitiktis konkretiems sektoriams arba produktams skirtiems prekybos standartams;g) nustatyti leidžiamo nuokrypio nustatymo taisykles;h) priimti nuostatas dėl institucijų, atsakingų už atitikties patikras, ir dėl turinio, dažnumo ir prekybos etapo, kuriam tokios patikros taikomos;i) priimti reikiamas priemones, skirtas 169 straipsnyje numatytai nukrypti leidžiančiai nuostatai įgyvendinti.]II skirsnisVyno sektoriuje taikomos kilmės vietos nuorodos, geografinės nuorodos ir tradiciniai terminaiI POSKIRSNIS ĮVADINėS NUOSTATOS173 STRAIPSNIS Taikymo sritis1. Šiame skirsnyje nustatytos taisyklės, susijusios su kilmės vietos nuorodomis, geografinėmis nuorodomis ir tradiciniais terminais, taikomos produktams, nurodytiems XII priedo II dalies 1, 3–6, 8, 9, 11, 15 ir 16 punktuose.2. 1 dalyje nurodytos taisyklės pagrįstos:a) toliau nurodytų subjektų teisėtų interesų apsauga:i) vartotojų irii) gamintojų;b) atitinkamų produktų vidaus rinkos sklandaus veikimo užtikrinimu irc) kokybiškų produktų gamybos taikant nacionalines kokybės politikos priemones skatinimu.II poskirsnisKilmės vietos nuorodos ir geografinės nuorodos174 STRAIPSNIS Apibrėžtys1. Šiame poskirsnyje vartojamos šios apibrėžtys:a) kilmės vietos nuoroda – regiono, konkrečios vietovės arba, išimtiniais atvejais, šalies pavadinimas, naudojamas apibūdinti 173 straipsnio 1 dalyje nurodytą produktą, atitinkantį šiuos reikalavimus:i) jo kokybę ir savybes iš esmės arba išimtinai lėmė tam tikra geografinė aplinka su jai būdingais gamtos ir žmogaus veiklos veiksniais;ii) vynuogės, iš kurių pagamintas toks produktas, yra užaugintos tik toje geografinėje vietovėje;iii) jis gaminamas toje geografinėje vietovėje iriv) jis pagamintas iš Vitis vinifera vynmedžių veislės vynuogių;b) geografinė nuoroda – nuoroda į regioną, konkrečią vietą arba, išimtiniais atvejais, į šalį, naudojama apibūdinti 173 straipsnio 1 dalyje nurodytą produktą, kuris atitinka šiuos reikalavimus:i) jo specifinė kokybė, geras vardas ar kitos savybės yra susijusios su ta geografine kilme;ii) mažiausiai 85 % produktui gaminti naudojamų vynuogių yra tik iš tos geografinės vietovės;iii) jis gaminamas toje geografinėje vietovėje iriv) jis pagamintas iš Vitis vinifera veislei priklausančių rūšių arba iš rūšių, išvestų sukryžminant Vitis vinifera rūšis su kitomis Vitis genties rūšimis, vynmedžių.2. Tam tikri tradiciškai naudojami pavadinimai laikomi kilmės vietos nuoroda, kai:a) jie naudojami vynui pavadinti;b) jais pateikiama nuoroda į geografinį pavadinimą;c) jie atitinka 1 pastraipos a punkto i–iv papunkčiuose nurodytus reikalavimus ird) jiems taikoma šiame poskirsnyje nustatyta procedūra, pagal kurią saugomos kilmės vietos nuorodos ir geografinės nuorodos.3. Kilmės vietos nuorodos ir geografinės nuorodos, įskaitant nuorodas į trečiosiose valstybėse esančias geografines vietoves, Sąjungoje saugomos pagal šiame poskirsnyje nustatytas taisykles.175 straipsnis Apsaugos paraiškų turinys1. Į pavadinimų kaip kilmės vietos nuorodų arba geografinių nuorodų apsaugos paraiškas įtraukiama techninė byla, kurioje nurodoma:a) saugotinas pavadinimas;b) pareiškėjo vardas, pavardė (arba pavadinimas) ir adresas;c) 2 dalyje nurodyta produkto specifikacija ird) bendrasis dokumentas, kuriame apibendrinama 2 dalyje nurodyta produkto specifikacija.2. Produkto specifikacija suinteresuotosioms šalims suteikia galimybę įvertinti, kaip laikomasi atitinkamų produkto, kuriam suteikta kilmės vietos nuoroda arba geografinė nuoroda, gamybos sąlygų.Ją sudaro bent jau:a) saugotinas pavadinimas;b) vyno arba vynų apibūdinimas:i) vynų su kilmės vietos nuoroda pagrindinių analitinių bei organoleptinių savybių apibūdinimas;ii) vynų su geografine nuoroda pagrindinių analitinių savybių apibūdinimas bei jų organoleptinių savybių įvertinimas ar nurodymas;c) kai taikoma, specialių vynininkystės metodų, naudojamų vynui (-ams) gaminti, ir atitinkamų vyno (-ų) gamybos apribojimų apibūdinimas;d) konkrečios geografinės vietovės ribų apibūdinimas;e) informacija apie didžiausią derlių iš hektaro;f) vyninių vynuogių, iš kurių pagamintas vynas (-ai), veislės arba veislių pavadinimai;g) duomenys, kuriais nurodoma 174 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje arba atitinkamai 174 straipsnio 1 dalies b punkto i papunktyje nurodyta sąsaja;h) Sąjungos ar nacionaliniuose teisės aktuose nustatyti taikomi reikalavimai arba, jeigu tai numato valstybės narės, – saugomą kilmės vietos nuorodą ar saugomą geografinę nuorodą administruojančios organizacijos nustatyti Sąjungos teisės aktus atitinkantys objektyvūs nediskriminaciniai reikalavimai;i) valdžios institucijų arba įstaigų, tikrinančių, kaip laikomasi produktų specifikacijos nuostatų, pavadinimai, adresai ir konkrečios jų užduotys.176 straipsnis Trečiosios valstybės geografinės vietovės pavadinimo apsaugos paraiška1. Kai pateikiama trečiosios valstybės geografinės vietovės pavadinimo apsaugos paraiška, kartu su 175 straipsnyje nurodytais duomenimis pateikiamas įrodymas, kad tokios geografinės vietovės pavadinimas yra saugomas jo kilmės šalyje.2. Paraišką Komisijai pareiškėjas siunčia tiesiogiai arba per susijusios trečiosios valstybės valdžios institucijas.3. Apsaugos paraiška pildoma viena iš Sąjungos oficialiųjų kalbų, arba prie jos pridedamas patvirtintas vertimas į vieną iš tokių kalbų.177 straipsnis Pareiškėjai1. Kilmės vietos arba geografinės nuorodos apsaugos paraišką gali teikti bet kuri suinteresuota gamintojų grupė arba, išimtiniais atvejais, atskiras gamintojas. Paraišką kartu gali teikti ir kitos suinteresuotosios šalys.2. Gamintojai gali pateikti tik jų pačių gaminamų vynų pavadinimų apsaugos paraišką.3. Bendra paraiška gali būti teikiama, kai pavadinimu nurodoma kelioms valstybėms bendra geografinė vietovė arba tradicinis pavadinimas, susijęs su kelioms valstybėms bendra geografine vietove.178 straipsnis Preliminari nacionalinė procedūra1. Sąjungos kilmės vynų kilmės vietos nuorodų arba geografinių nuorodų pagal 174 straipsnį apsaugos paraiškoms taikoma šiame straipsnyje nurodyta preliminari nacionalinė procedūra.2. Apsaugos paraiška pateikiama toje valstybėje narėje, kurios teritorijoje yra vietovė, iš kurios kilusi kilmės vietos nuoroda arba geografinė nuoroda.3. Valstybė narė patikrina, ar apsaugos paraiška atitinka šiame poskirsnyje nurodytas sąlygas.Valstybė narė taiko nacionalinę procedūrą, pagal kurią užtikrinamas tinkamas paraiškos skelbimas ir užtikrinama, kad mažiausiai per du mėnesius nuo paskelbimo dienos bet kuris fizinis ar juridinis asmuo, turintis teisėtą interesą ir gyvenantis arba įsisteigęs tos valstybės narės teritorijoje, gali paprieštarauti siūlomai apsaugai ir pateikti tokiai valstybei narei tinkamai pagrįstą pareiškimą.4. Jei valstybė narė mano, kad kilmės vietos nuoroda arba geografinė nuoroda neatitinka keliamų reikalavimų, arba kad tokios nuorodos apsauga yra nesuderinama su bendraisiais Sąjungos teisės reikalavimais, ji paraišką atmeta.5. Jei valstybė narė mano, kad atitinkamų reikalavimų yra laikomasi, ji:a) bent internete paskelbia bendrąjį dokumentą ir produkto specifikaciją irb) siunčia Komisijai apsaugos paraišką su tokia informacija:i) pareiškėjo vardu, pavarde (arba pavadinimu) ir adresu;ii) 175 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytu bendruoju dokumentu;iii) valstybės narės pareiškimu, kad, jos manymu, pareiškėjo pateikta paraiška atitinka keliamus reikalavimus, iriv) nuoroda į a punkte nurodytų dokumentų skelbimą.1 pastraipos b punkte nurodyta informacija pateikiama viena iš Sąjungos oficialiųjų kalbų, arba prie jos pridedamas patvirtintas vertimas į vieną iš tokių kalbų.6. Iki 2009 m. rugpjūčio 1 d. valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 118f straipsnio ir šio straipsnio.7. Jeigu valstybėje narėje nėra nacionalinių teisės aktų, susijusių su kilmės vietos nuorodų ir geografinių nuorodų apsauga, pavadinimo apsaugą nacionaliniu lygmeniu nuo paraiškos pateikimo Komisijai dienos ji gali suteikti tik laikinai pagal šiame poskirsnyje nustatytas sąlygas. Tokia pereinamojo laikotarpio nacionalinė apsauga baigiasi sprendimo dėl pavadinimo įregistravimo ar atsisakymo jį įregistruoti pagal šį poskirsnį priėmimo dieną.179 straipsnis Komisijos atliekamas tikrinimas1. Komisija viešai skelbia kilmės vietos nuorodos arba geografinės nuorodos apsaugos paraiškos pateikimo datą.2. Komisija tikrina, ar 178 straipsnio 5 dalyje nurodytos apsaugos paraiškos atitinka šiame poskirsnyje nustatytas sąlygas.3. Jei Komisija mano, kad paraiška atitinka šiame poskirsnyje nustatytas sąlygas, ji, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktais nusprendžia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbti 175 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytą bendrąjį dokumentą ir 178 straipsnio 5 dalyje nurodytos produkto specifikacijos paskelbimo nuorodą.4. Jei Komisija mano, kad paraiška neatitinka šiame poskirsnyje nurodytų sąlygų, ji įgyvendinimo aktais nusprendžia atmesti paraišką.180 straipsnis Prieštaravimų teikimo procedūraPer du mėnesius nuo 179 straipsnio 3 dalyje nurodytos informacijos paskelbimo dienos bet kuri valstybė narė ar trečioji valstybė arba bet kuris fizinis ar juridinis asmuo, turintis teisėtą interesą ir gyvenantis arba įsisteigęs bet kurioje valstybėje narėje (išskyrus toje valstybėje narėje, kuri pateikė nuorodos apsaugos paraišką) arba trečiojoje valstybėje, gali prieštarauti siūlomai nuorodos apsaugai pateikdamas Komisijai tinkamai pagrįstą pareiškimą dėl atitikties apsaugos reikalavimams, nustatytiems šiame poskirsnyje.Trečiojoje valstybėje gyvenantys ar įsisteigę fiziniai ar juridiniai asmenys tokį pareiškimą tiesiogiai arba per atitinkamos trečiosios valstybės valdžios institucijas pateikia per 1 dalyje nurodytą dviejų mėnesių laikotarpį.181 straipsnis Sprendimas dėl apsaugosKomisija, remdamasi užbaigus 180 straipsnyje nurodytą prieštaravimų teikimo procedūrą turima informacija, įgyvendinimo aktais nusprendžia saugoti kilmės vietos nuorodą arba geografinę nuorodą, atitinkančią šiame poskirsnyje nurodytus reikalavimus ir Sąjungos teisės reikalavimus, arba atmesti paraišką, jei minėtų reikalavimų nėra laikomasi.182 straipsnis Homonimai1. Pavadinimas, dėl kurio apsaugos pateikiama paraiška ir kuris visiškai ar iš dalies sutampa su pavadinimu, jau įregistruotu pagal šį reglamentą ir susijusiu su vyno sektoriumi, įregistruojamas deramai atsižvelgiant į vietinę bei tradicinę vartoseną ir bet kokį suklaidinimo pavojų.Vartotoją klaidinantis homoniminis pavadinimas, verčiantis manyti, kad produktai kilę iš kitos vietovės, nėra registruojamas, net jeigu pavadinimas tiksliai atitinka realų vietovės, regiono ar vietos, iš kurios kilę tie produktai, pavadinimą.Įregistruotą homoniminį pavadinimą galima naudoti tik jeigu praktiškai įmanoma pakankamai atskirti vėliau įregistruotą homonimą ir registre jau esantį pavadinimą ir atsižvelgiant į būtinybę suinteresuotiesiems gamintojams taikyti teisingumo principą ir į poreikį neklaidinti vartotojo.2. 1 dalis taikoma mutatis mutandis , jeigu pagal valstybių narių teisės aktus pavadinimas, dėl kurio teikiama paraiška, visiškai ar iš dalies sutampa su saugoma geografine nuoroda.Valstybės narės neregistruoja netapačių geografinių nuorodų kaip saugotinų pagal atitinkamus teisės aktus dėl geografinių nuorodų, jeigu kilmės vietos nuoroda arba geografinė nuoroda yra saugoma Sąjungoje pagal Sąjungos teisės aktus, susijusius su kilmės vietos nuorodomis arba geografinėmis nuorodomis.3. Jei vyninių vynuogių veislės pavadinime yra saugoma kilmės vietos nuoroda ar geografinė nuoroda arba jei jų pavadinimą sudaro saugoma kilmės vietos nuoroda ar saugoma geografinė nuoroda, tas pavadinimas nenaudojamas produktams, kuriems taikomas šis reglamentas, ženklinti, nebent, siekiant atsižvelgti į galiojančią ženklinimo praktiką, Komisijos deleguotais teisės aktais nustatyta kitaip.4. Saugant 174 straipsnyje nurodytų produktų kilmės vietos nuorodas ir geografines nuorodas, nepažeidžiamos saugomos geografinės nuorodos, taikomos spiritiniams gėrimams, apibrėžtiems 2008 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 110/2008 dėl spiritinių gėrimų apibrėžimo, apibūdinimo, pateikimo, ženklinimo ir geografinių nuorodų apsaugos[32], ir atvirkščiai.183 straipsnis Atsisakymo saugoti priežastys1. Bendriniais tapę pavadinimai nesaugomi kaip kilmės vietos ar geografinė nuoroda.Šiame poskirsnyje bendriniu tapęs pavadinimas – vyno pavadinimas, kuris, nors ir sietinas su vieta ar regionu, kuriuose šis produktas buvo pirmiausia pagamintas ar kuriuose juo buvo pradėta prekiauti, Sąjungoje tapo įprastu vyno pavadinimu.Siekiant nustatyti, ar pavadinimas tapo bendriniu, reikia atsižvelgti į visus svarbius veiksnius, visų pirma į:a) dabartinę padėtį Sąjungoje, visų pirma vartojimo vietose;b) atitinkamus Sąjungos ar nacionalinius teisės aktus.2. Pavadinimas nėra saugomas kaip kilmės vietos nuoroda ar geografinė nuoroda, jei, atsižvelgiant į prekės ženklo gerą vardą ir pripažinimą, vartotojas galėtų susidaryti klaidingą nuomonę apie tikrąją taip saugomo vyno tapatybę.184 straipsnis Santykis su prekių ženklais1. Jei kilmės vietos ar geografinė nuoroda saugoma pagal šį reglamentą, prekės ženklo, atitinkančio vieną iš 185 straipsnio 2 dalyje nurodytų situacijų ir susijusio su vienai iš XII priedo II dalyje išvardytų kategorijų priklausančiu produktu, registruoti neleidžiama, jei prekės ženklo registravimo paraiška yra pateikta po kilmės vietos nuorodos ar geografinės nuorodos apsaugos paraiškos pateikimo Komisijai dienos ir tokia kilmės vietos nuoroda arba geografinė nuoroda pradėta saugoti.Prekių ženklų, kurie buvo įregistruoti pažeidžiant pirmą pastraipą, galiojimas panaikinamas.2. Nepažeidžiant 183 straipsnio 2 dalies, prekės ženklas, naudojamas vienu iš 185 straipsnio 2 dalyje nurodytų atvejų, kurio registracijos paraiška buvo pateikta ir kuris buvo registruotas arba nusistovėjęs (jeigu tokia galimybė numatyta atitinkamuose teisės aktuose) Sąjungos teritorijoje prieš kilmės vietos nuorodos ar geografinės nuorodos apsaugos paraiškos pateikimo Komisijai dieną, gali būti naudojamas toliau ir atnaujinamas nepaisant kilmės vietos nuorodos ar geografinės nuorodos apsaugos, su sąlyga, kad nėra jokių priežasčių tokį prekės ženklą paskelbti negaliojančiu arba jį atšaukti, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/95/EB[33] arba Tarybos reglamente (EB) Nr. 207/2009[34].Tokiais atvejais leidžiama tuo pat metu naudoti kilmės vietos nuorodą ar geografinę nuorodą ir atitinkamą prekės ženklą.185 straipsnis Apsauga1. Vyną parduodantis ūkio subjektas gali naudoti saugomą kilmės vietos nuorodą ar saugomą geografinę nuorodą, jei toks vynas buvo pagamintas laikantis atitinkamos produkto specifikacijos.2. Saugomos kilmės vietos nuorodos ar saugomos geografinės nuorodos ir vynai, kuriems pavadinti naudojami tokie saugomi pavadinimai laikantis produkto specifikacijos, saugomi nuo:a) bet kokio tiesioginio ar netiesioginio saugomo pavadinimo naudojimo komerciniais tikslais :i) panašiems produktams, neatitinkantiems produkto su saugomu pavadinimu specifikacijos arbaii) jeigu taip naudojant išnaudojamas kilmės vietos nuorodos ar geografinės nuorodos geras vardas;b) bet kokio netinkamo naudojimo, imitavimo ar mėgdžiojimo, net jei nurodoma tikroji produkto ar paslaugos kilmė arba jei saugomas pavadinimas yra išverstas arba prie jo rašomi tokie žodžiai kaip „rūšis“, „tipas“, „metodas“, „pagamintas kaip“, „imitacija“ ar pan.;c) bet kokios melagingos ar klaidinančios nuorodos į produkto kilmės vietą, kilmę, pobūdį ar esmines savybes, esančios ant produkto išorinės ar vidinės pakuotės, reklaminėje medžiagoje arba su atitinkamu produktu susijusiuose dokumentuose, ir nuo produkto pakavimo į tokią tarą, kuri gali sukelti klaidingą įspūdį apie produkto kilmę;d) bet kokios kitos praktikos, dėl kurios vartotojai gali susidaryti klaidingą įspūdį apie tikrąją produkto kilmę.3. Saugomos kilmės vietos nuorodos ar saugomos geografinės nuorodos negali tapti bendriniais pavadinimais Sąjungoje, kaip nurodyta 183 straipsnio 1 dalyje.4. Valstybės narės imasi reikalingų veiksmų siekdamos sustabdyti neteisėtą saugomos kilmės vietos nuorodos ar saugomos geografinės nuorodos naudojimą, kaip nurodyta 2 dalyje.186 straipsnis RegistrasKomisija sudaro ir tvarko su vynu susijusių saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų elektroninį registrą, kuris yra prieinamas viešai.187 straipsnis Kompetentingos institucijos paskyrimas1. Valstybės narės paskiria kompetentingą instituciją ar institucijas, atsakingas už įpareigojimų, nustatytų šiuo poskirsniu pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 882/2004[35] 4 straipsnyje nustatytus kriterijus, vykdymo patikras.2. Valstybės narės užtikrina, kad šio poskirsnio nuostatų besilaikančiam ūkio subjektui būtų galima taikyti patikrų sistemą.3. Valstybės narės praneša Komisijai apie 1 dalyje nurodytą kompetentingą instituciją ar institucijas. Komisija viešai paskelbia jų pavadinimus ir adresus, taip pat periodiškai atnaujina jų sąrašą.188 straipsnis Specifikacijų laikymosi tikrinimas1. Atitiktį produkto specifikacijoms vyno gaminimo bei išpilstymo metu ir po išpilstymo saugomos kilmės vietos nuorodos ar saugomos geografinės nuorodos, susijusios su geografine vietove Sąjungoje, atžvilgiu kasmet užtikrina:a) 187 straipsnio 1 dalyje nurodyta kompetentinga institucija ar institucijos, arbab) viena ar kelios už tikrinimą atsakingos institucijos, apibrėžtos Reglamento (EB) Nr. 882/2004 2 straipsnio antros pastraipos 5 punkte, veikiančios kaip produktų sertifikavimo įstaigos pagal to reglamento 5 straipsnyje nustatytus kriterijus.Tokio tikrinimo išlaidas apmoka tikrinamas ūkio subjektas.2. Atitiktį produkto specifikacijoms vyno gaminimo bei išpilstymo metu ir po išpilstymo saugomos kilmės vietos nuorodos ar saugomos geografinės nuorodos, susijusios su trečiosios valstybės geografine vietove, atžvilgiu kasmet užtikrina:a) viena ar kelios trečiosios valstybės paskirtos valdžios institucijos arbab) viena ar kelios produktų sertifikavimo įstaigos.3. 1 dalies b punkte ir 2 dalies b punkte nurodytos sertifikavimo įstaigos laikosi Europos standarto EN 45011 arba ISO/IEC 65 vadovo (Bendrieji reikalavimai produktų sertifikavimo sistemas valdančioms institucijoms) ir turi būti pagal juos akredituotos.4. Kai 1 dalies a punkte ir 2 dalies a punkte nurodyta institucija ar institucijos tikrina, kaip laikomasi produkto specifikacijos, jos turi suteikti atitinkamas objektyvumo ir nešališkumo garantijas ir turėti kvalifikuotą personalą bei išteklius, būtinus jų užduotims atlikti.189 straipsnis Produkto specifikacijų pakeitimai1. 177 straipsnyje nurodytas sąlygas atitinkantis pareiškėjas gali teikti paraišką, kad būtų patvirtinti produkto su saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografine nuoroda specifikacijos pakeitimai, visų pirma siekiant atsižvelgti į mokslo ir technikos žinių raidą arba iš naujo apibrėžti 175 straipsnio 2 dalies antros pastraipos d punkte nurodytą geografinę vietovę. Paraiškose apibūdinami prašomi pakeitimai ir pateikiamas jų pagrindimas.2. Kai siūlomas pakeitimas apima vieną ar daugiau 175 straipsnio 1 dalies d punkte nurodyto bendrojo dokumento pakeitimų, pakeitimo paraiškai mutatis mutandis taikomi 178–181 straipsniai. Tačiau, jeigu siūlomas tik nedidelis pakeitimas, Komisija įgyvendinimo aktais nusprendžia, ar paraišką galima patvirtinti netaikant 179 straipsnio 2 dalyje ir 180 straipsnyje nustatytos procedūros; jeigu paraiška patvirtinama, Komisija paskelbia 179 straipsnio 3 dalyje nurodytą informaciją.3. Jei siūlomu pakeitimu bendrasis dokumentas nekeičiamas, taikomos šios taisyklės:a) kai geografinė vietovė yra tam tikroje valstybėje narėje, ta valstybė narė pareiškia savo poziciją dėl pakeitimo ir, jeigu pozicija yra teigiama, paskelbia iš dalies pakeistą produkto specifikaciją ir informuoja Komisiją apie patvirtintus pakeitimus bei juos pagrindžia;b) kai geografinė vietovė yra trečiojoje valstybėje, sprendimą dėl siūlomo pakeitimo patvirtinimo įgyvendinimo aktais priima Komisija.190 straipsnis Panaikinimas1. Jeigu nebeužtikrinamas atitinkamos produkto specifikacijos laikymasis, Komisija savo iniciatyva arba pagal tinkamai pagrįstą valstybės narės, trečiosios valstybės ar teisėtą interesą turinčio fizinio arba juridinio asmens prašymą įgyvendinimo aktais gali nuspręsti panaikinti kilmės vietos nuorodos ar geografinės nuorodos apsaugą.178–181 straipsniai taikomi mutatis mutandis .191 straipsnis Šiuo metu saugomi vynų pavadinimai1. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1493/1999 51 ir 54 straipsnius ir Komisijos reglamento (EB) Nr. 753/2002[36] 28 straipsnį saugomi vynų pavadinimai yra automatiškai saugomi ir pagal šį reglamentą. Komisija tokius pavadinimus išvardija šio reglamento 186 straipsnyje numatytame registre.2. Valstybės narės Komisijai perduoda su 1 dalyje nurodytais esamais saugomų vynų pavadinimais susijusius:a) 175 straipsnio 1 dalyje numatytas technines bylas;b) valstybių narių sprendimus dėl patvirtinimo.3. 1 dalyje nurodytų vynų pavadinimų, apie kuriuos 2 dalyje nurodyta informacija nepateikiama iki 2011 m. gruodžio 31 d., apsauga pagal šį reglamentą panaikinama. Komisija, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktais imasi atitinkamų oficialių veiksmų tokiems pavadinimams pašalinti iš 186 straipsnyje numatyto registro.4. 190 straipsnis netaikomas šio straipsnio 1 dalyje nurodytiems šiuo metu saugomiems vynų pavadinimams.Iki 2014 m. gruodžio 31 d. Komisija savo iniciatyva įgyvendinimo aktais gali nuspręsti panaikinti 1 dalyje nurodytų esamų saugomų vynų pavadinimų apsaugą, jei jie neatitinka 174 straipsnyje nustatytų sąlygų.192 straipsnis MokesčiaiValstybės narės gali rinkti mokesčius savo išlaidoms padengti, įskaitant išlaidas, patirtas nagrinėjant apsaugos paraiškas, prieštaravimo pareiškimus, pakeitimų paraiškas ir prašymus panaikinti apsaugą pagal šį poskirsnį.193 straipsnis Deleguotieji įgaliojimai1. Siekdama atsižvelgti į gamybos konkrečioje geografinėje vietovėje ypatumus, Komisija deleguotais teisės aktais gali nustatyti:a) konkrečios geografinės vietovės ribų nustatymo principus irb) su gamyba konkrečioje geografinėje vietovėje susijusias apibrėžtis, apribojimus ir leidžiančias nukrypti nuostatas.2. Siekdama užtikrinti produktų kokybę ir atsekamumą, Komisija deleguotais teisės aktais gali numatyti sąlygas, pagal kurias į produktų specifikacijas gali būti įtraukti 175 straipsnio 2 dalies h punkte nurodyti papildomi reikalavimai.3. Siekdama užtikrinti gamintojų ar ūkio subjektų pagrįstas teises ar interesus, Komisija deleguotais teisės aktais gali:a) nustatyti, kokiais atvejais kilmės vietos nuorodos arba geografinės nuorodos apsaugos paraiškas gali teikti atskiras gamintojas;b) nustatyti apribojimus, susijusius su tuo, kokie pareiškėjai gali teikti kilmės vietos nuorodos arba geografinės nuorodos apsaugos paraišką;c) priimti specialias priemones, susijusias su kelių valstybių paraiškoms taikoma nacionaline tvarka;d) nustatyti paraiškos arba prašymo pateikimo datą;e) nustatyti datą, nuo kurios nuoroda saugoma;f) nustatyti sąlygas, kuriomis pakeitimas laikytinas nedideliu, kaip apibrėžta 189 straipsnio 2 dalyje;g) nustatyti dieną, kurią pakeitimas įsigalios.4. Siekdama užtikrinti tinkamą apsaugą, Komisija deleguotais teisės aktais gali nustatyti su saugomu pavadinimu susijusius apribojimus.5. Siekdama užkirsti kelią neteisėtam saugomos kilmės vietos nuorodos ar saugomos geografinės nuorodos naudojimui, Komisija deleguotais teisės aktais gali nustatyti veiksmus, kuriuos šiuo tikslu turi įgyvendinti valstybės narės.6. Siekdama užtikrinti šiame poskirsnyje numatytų patikrų veiksmingumą, Komisija deleguotais teisės aktais gali priimti būtinas priemones, susijusias su ūkio subjektų pranešimu kompetentingoms institucijoms.7. Siekdama užtikrinti, kad šio poskirsnio nuostatų dėl vynų pavadinimų, kuriems apsauga suteikta prieš 2009 m. rugpjūčio 1 d., taikymas nekenktų ūkio subjektams ir kompetentingoms institucijoms, Komisija deleguotais teisės aktais gali priimti pereinamojo laikotarpio nuostatas dėl:a) vynų pavadinimų, kuriuos valstybės narės prieš 2009 m. rugpjūčio 1 d. pripažino kaip kilmės vietos nuorodas arba geografines nuorodas;b) preliminarios nacionalinės procedūros;c) vynų, pateiktų rinkai arba paženklintų iki konkrečios datos, ird) produkto specifikacijų pakeitimų.194 straipsnis Įgyvendinimo įgaliojimai1. Komisija įgyvendinimo aktais gali priimti visas būtinas priemones, susijusias su šiuo poskirsniu ir su:a) informacija apie geografinės vietovės ir galutinio produkto ryšį, kurį reikia nurodyti produkto specifikacijoje;b) sprendimų dėl apsaugos suteikimo arba nesuteikimo viešu skelbimu;c) 186 straipsnyje nurodyto registro sudarymu ir tvarkymu;d) saugomos kilmės vietos nuorodos pakeitimu saugoma geografine nuoroda;e) kelių valstybių paraiškų teikimu;f) patikromis ir tikrinimu, kurį turi atlikti valstybės narės, įskaitant bandymus.2. Komisija įgyvendinimo aktais gali priimti visas būtinas priemones, susijusias su šiuo poskirsniu ir su apsaugos paraiškų ir kilmės vietos nuorodos ar geografinės nuorodos pakeitimo patvirtinimo paraiškų nagrinėjimo, įskaitant jų priėmimą, tvarka ir su prieštaravimo, panaikinimo ar nuorodos pakeitimo prašymų nagrinėjimo, įskaitant jų priėmimą, tvarka ir su esamais saugomais vynų pavadinimais susijusios informacijos pateikimu, ypač apie:a) dokumentų šablonus ir perdavimo formą;b) laiko terminus;c) išsamią informaciją apie faktus, įrodymus ir patvirtinamuosius dokumentus, kuriuos reikia pateikti kartu su paraiška ar prašymu.195 straipsnis Įgyvendinimo aktai, priimami nepadedant 323 straipsnio 1 dalyje nurodytam komitetuiJei paraiška arba prašymas laikomas nepriimtinu, Komisija, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktais nusprendžia jį atmesti kaip nepriimtiną.III poskirsnisTradiciniai terminai196 STRAIPSNIS ApibrėžtisTradicinis terminas – su 173 straipsnio 1 dalyje nurodytais produktais susijęs terminas, valstybėse narėse tradiciškai vartojamas siekiant nurodyti:a) kad produktui suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografinė nuoroda pagal Sąjungos ar nacionalinę teisę arbab) produkto, kuriam suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografinė nuoroda, gamybos ar brandinimo būdą arba kokybę, spalvą, vietovės tipą arba su istorija susijusį ypatingą įvykį.Article197 Apsauga1. Saugomas tradicinis terminas gali būti naudojamas tik produktui, kuris buvo pagamintas laikantis 196 straipsnyje nurodytos apibrėžties, apibūdinti.Užtikrinama tradicinių terminų apsauga, kad jie nebūtų naudojami neteisėtai.Valstybės narės imasi priemonių, būtinų neteisėtam saugomų tradicinių terminų naudojimui sustabdyti.2. Sąjungoje tradiciniai terminai negali tapti bendriniais pavadinimais.198 straipsnis Deleguotieji įgaliojimai1. Siekdama užtikrinti tinkamą apsaugą, Komisija deleguotais teisės aktais gali priimti nuostatas dėl saugomo termino kalbos ir rašybos.2. Siekdama užtikrinti gamintojų ar ūkio subjektų pagrįstas teises ar interesus, Komisija deleguotais teisės aktais gali nustatyti:a) pareiškėjų, galinčių teikti tradicinio termino apsaugos paraišką, tipus,b) tradicinio termino pripažinimo paraiškos galiojimo sąlygas,c) prieštaravimo siūlomam tradicinio termino pripažinimui priežastis,d) apsaugos mastą, įskaitant santykį su prekių ženklais, saugomais tradiciniais terminais, saugomomis kilmės vietos nuorodomis ar geografinėmis nuorodomis, homonimais ar tam tikrais vyninių vynuogių pavadinimais,e) tradicinio termino panaikinimo priežastis,f) paraiškos arba prašymo pateikimo datą.3. Siekdama atsižvelgti į Sąjungos ir tam tikrų trečiųjų valstybių prekybos ypatumus, Komisija deleguotais teisės aktais gali nustatyti sąlygas, kuriomis tradicinius terminus galima naudoti produktams iš trečiųjų valstybių apibūdinti, ir numatyti nuo 196 straipsnio leidžiančias nukrypti nuostatas.4. Siekdama užkirsti kelią neteisėtam saugomų tradicinių terminų naudojimui, Komisija deleguotais teisės aktais gali nustatyti veiksmus, kuriuos šiuo tikslu turi įgyvendinti valstybės narės.199 straipsnis Įgyvendinimo įgaliojimai1. Komisija įgyvendinimo aktais gali priimti visas būtinas priemones, susijusias su šiuo poskirsniu ir su apsaugos paraiškų ar tradicinio termino pakeitimo patvirtinimo paraiškų nagrinėjimo, įskaitant jų priėmimą, tvarka ir su prieštaravimo ar panaikinimo prašymų nagrinėjimo, įskaitant jų priėmimą, tvarka, ypač dėl:a) dokumentų šablonų ir perdavimo formos;b) laiko terminų;c) išsamios informacijos apie faktus, įrodymus ir patvirtinamuosius dokumentus, kuriuos reikia pateikti kartu su paraiška ar prašymu.2. Komisija įgyvendinimo aktais nusprendžia priimti arba atmesti tradicinio termino apsaugos paraišką arba saugomo termino pakeitimo ar tradicinio termino apsaugos panaikinimo prašymą.3. Komisija įgyvendinimo aktais numato tradicinių terminų, kurių apsaugos paraiškos priimtos, apsaugą, visų pirma suskirsto juos pagal 196 straipsnio a arba b punktą ir paskelbia apibrėžtį ir (arba) naudojimo sąlygas.200 straipsnis Įgyvendinimo aktai, priimami nepadedant 323 straipsnio 1 dalyje nurodytam komitetuiJei paraiška arba prašymas laikomas nepriimtinu, Komisija, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktais nusprendžia jį atmesti kaip nepriimtiną.III skirsnisVyno sektoriaus produktų ženklinimas ir pateikimas201 STRAIPSNIS ApibrėžtisŠiame skirsnyje:a) ženklinimas – visi žodžiai, duomenys, prekių ženklai, registruotasis prekės pavadinimas, paveikslėliai arba simboliai, pateikti ant pakuotės arba prie atitinkamo produkto pridedamame ar jį nurodančiame dokumente, pranešime, etiketėje, žiede ar lankelyje;b) pateikimas – informacija, perduodama vartotojams pasitelkiant atitinkamo produkto pakuotę, įskaitant butelių formą ir tipą.202 straipsnis Horizontaliųjų taisyklių taikymasJei šiame reglamente nenurodyta kitaip, Direktyva 2008/95/EB, Tarybos direktyva 89/396/EEB[37], Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/13/EB[38] ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/45/EB[39] taikomos į jų taikymo sritį įeinančių produktų ženklinimui ir pateikimui.203 straipsnis Privalomi duomenys1. Ženklinant ir pateikiant XII priedo 1–11, 13, 15 ir 16 punktuose nurodytus Sąjungoje parduodamus arba eksportuojamus produktus, nurodomi šie privalomi duomenys:a) vynuogių produkto kategorijos paskirtis pagal XII priedo II dalį;b) jei tai vynas su saugoma kilmės vietos nuoroda ar geografine nuoroda:i) terminas „saugoma kilmės vietos nuoroda“ arba „saugoma geografinė nuoroda“ irii) saugomos kilmės vietos nuorodos arba saugomos geografinės nuorodos pavadinimas;c) faktinė alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais;d) kilmės vietos nuoroda;e) išpilstytojo nuoroda arba putojančio vyno, gazuoto putojančio vyno, rūšinio putojančio vyno ar rūšinio aromatinio putojančio vyno gamintojo ar pardavėjo pavadinimas;f) importuojamų vynų importuotojo nuoroda irg) putojančio vyno, gazuoto putojančio vyno, rūšinio putojančio vyno ar rūšinio aromatinio putojančio vyno cukraus kiekio nuoroda.2. Nukrypstant nuo 1 dalies a punkto, nuorodos į vynuogių produkto kategoriją galima nepateikti, jei tai vynas, kurio etiketėse nurodomas saugomos kilmės vietos nuorodos arba saugomos geografinės nuorodos pavadinimas.3. Nukrypstant nuo 1 dalies b punkto, nuorodos į sąvoką „saugoma kilmės vietos nuoroda“ arba „saugoma geografinė nuoroda“ galima nepateikti šiais atvejais:a) kai 196 straipsnio a punkte nurodytas tradicinis terminas pateikiamas etiketėje;b) deleguotais teisės aktais Komisijos nustatomais išskirtiniais atvejais siekiant užtikrinti atitiktį galiojančiai ženklinimo praktikai.204 straipsnis Neprivalomi duomenys1. Ženklinant ir pateikiant 203 straipsnio 1 dalyje nurodytus produktus, gali būti pateikiami tokie neprivalomi duomenys:a) derliaus metai;b) vienos ar daugiau vyninių vynuogių veislių pavadinimai;c) terminai, vartojami 203 straipsnio 1 dalies g punkte nenurodytų vynų cukraus kiekiui nurodyti;d) vynų su saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografine nuoroda tradiciniai terminai, kaip nurodyta 196 straipsnio b punkte;e) Sąjungos sutartinis ženklas, kuriuo žymima saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografinė nuoroda;f) konkretiems gamybos metodams pavadinti vartojami terminai;g) vynų, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda ar saugoma geografinė nuoroda, atveju – kito geografinio vieneto, kuris yra mažesnis ar didesnis už vietovę, susijusią su kilmės vietos nuoroda ar geografine nuoroda, pavadinimas.2. Nepažeisdamos 182 straipsnio 3 dalies, dėl 1 dalies a ir b punktuose nurodytų duomenų naudojimo vynams be saugomos kilmės vietos nuorodos ar saugomos geografinės nuorodos apibūdinti:a) valstybės narės priima įstatymus ar kitus teisės aktus, kad užtikrintų sertifikavimo, patvirtinimo ir tikrinimo procedūras, kurios būtų taikomos atitinkamos informacijos teisingumui garantuoti;b) valstybės narės, remdamosi objektyviais nediskriminaciniais kriterijais ir deramai atsižvelgdamos į teisingos konkurencijos užtikrinimo principą, gali parengti vyninių vynuogių veislių, iš kurių jų teritorijoje negalima gaminti vyno, sąrašus, visų pirma, jeigu:i) kyla pavojus, kad vartotojai gali susidaryti klaidingą nuomonę apie tikrąją vyno kilmę, nes tam tikra vyninių vynuogių veislė yra neatskiriama šiuo metu saugomos kilmės vietos nuorodos ar saugomos geografinės nuorodos dalis;ii) atitinkamos patikros nebūtų ekonomiškai naudingos dėl to, kad tam tikros vyninių vynuogių veislės vynuogės auginamos labai mažoje valstybės narės vynuogynų dalyje;c) jeigu naudojami skirtingų valstybių narių vynų mišiniai, etiketėje vyninių vynuogių veislė ar veislės nežymimos, išskyrus atvejus, kai atitinkamos valstybės narės susitaria kitaip ir užtikrina, kad bus įgyvendintos atitinkamos sertifikavimo, patvirtinimo ir tikrinimo procedūros.205 straipsnis Kalbos1. Žodžiais išreikšti privalomi ir neprivalomi duomenys, nurodyti 203 ir 204 straipsniuose, pateikiami viena ar keliomis oficialiosiomis Sąjungos kalbomis.2. Nepaisant 1 dalies, saugomos kilmės vietos nuorodos arba saugomos geografinės nuorodos pavadinimas arba 196 straipsnio a punkte nurodytas tradicinis terminas etiketėje pateikiamas kalba ar kalbomis, kurioms taikoma apsauga.Kai saugomos kilmės vietos nuorodos ar saugomos geografinės nuorodos arba specifiniai nacionaliniai pavadinimai rašomi ne lotyniškais rašmenimis, pavadinimas taip pat gali būti rašomas viena ar keliomis oficialiosiomis Sąjungos kalbomis.206 straipsnis Vykdymo užtikrinimasKompetentingos valstybių narių institucijos imasi priemonių užtikrinti, kad pagal šį skirsnį nepaženklintas produktas, nurodytas 203 straipsnio 1 dalyje, nebūtų tiekiamas rinkai arba būtų iš jos pašalintas.207 straipsnis Deleguotieji įgaliojimai1. Siekdama užtikrinti su ženklinimu ir pateikimu susijusių horizontaliųjų taisyklių laikymąsi ir atsižvelgti į vyno sektoriaus ypatumus, Komisija deleguotais teisės aktais gali priimti apibrėžtis, taisykles ir apribojimus, susijusius su:a) ženklinimo duomenų, išskyrus numatytuosius šiame skirsnyje, pateikimu ir naudojimu;b) tam tikrais privalomais duomenimis, visų pirma:i) terminais, vartotinais siekiant suformuluoti privalomus duomenis, ir jų vartojimo sąlygomis;ii) terminais, kuriais nurodomas ūkis, ir jų vartojimo sąlygomis;iii) nuostatomis, kuriomis gaminančioms valstybėms narėms leidžiama nustatyti papildomas su privalomais duomenimis susijusias taisykles;iv) nuostatomis, kuriomis leidžiamos kitos leidžiančios nukrypti nuostatos, be nurodytųjų 203 straipsnio 2 dalyje dėl nuorodos į vynuogių produkto kategoriją nepateikimo, irv) nuostatomis dėl kalbų vartojimo;c) papildomais duomenimis, visų pirma:i) terminais, vartotinais siekiant suformuluoti papildomus duomenis, ir jų vartojimo sąlygomis;ii) nuostatomis, kuriomis gaminančioms valstybėms narėms leidžiama nustatyti papildomas su papildomais duomenimis susijusias taisykles;d) pateikimu, visų pirma:i) tam tikrų formų butelių naudojimo sąlygomis ir tam tikrų specialiųjų butelių formų sąrašu;ii) putojančio vyno butelių ir uždarymo priemonių naudojimo sąlygomis;iii) nuostatomis, kuriomis gaminančioms valstybėms narėms leidžiama nustatyti papildomas su pateikimu susijusias taisykles;iv) nuostatomis dėl kalbų vartojimo.2. Siekdama užtikrinti šiame skirsnyje numatytų sertifikavimo, patvirtinimo ir tikrinimo procedūrų veiksmingumą, Komisija deleguotais teisės aktais gali priimti su tuo susijusias būtinas priemones.3. Siekdama užtikrinti teisėtus ūkio subjektų interesus, Komisija deleguotais teisės aktais gali priimti taisykles, susijusias su laikinu vynų, kuriems suteikta kilmės vietos nuoroda ar geografinė nuoroda ir kurių atitinkama kilmės vietos nuoroda ar geografinė nuoroda atitinka 178 straipsnio 5 dalyje nurodytus reikalavimus, ženklinimu ir pateikimu.4. Siekdama užtikrinti, kad nebūtų pakenkta ūkio subjektams, Komisija deleguotais teisės aktais gali priimti pereinamojo laikotarpio nuostatas dėl vyno, pateikto rinkai ir paženklinto iki 2009 m. rugpjūčio 1 d.5. Siekdama užkirsti kelią produktų, kurie nebuvo paženklinti pagal šį skirsnį, pardavimui Sąjungoje arba eksportui, Komisija deleguotais teisės aktais gali nustatyti veiksmus, kuriuos šiuo tikslu turi įgyvendinti valstybės narės.6. Siekdama atsižvelgti į Sąjungos ir tam tikrų trečiųjų valstybių prekybos ypatumus, Komisija deleguotais teisės aktais gali priimti nuo šio skirsnio leidžiančias nukrypti nuostatas.208 straipsnis Įgyvendinimo įgaliojimaiKomisija įgyvendinimo aktais gali priimti visas su šiuo skirsniu ir su tvarka, pranešimais ir techniniais kriterijais susijusias būtinas priemones.II SKYRIUSGamintojų organizacijos, gamintojų grupės, tarpšakinės organizacijos, ūkio subjektų organizacijosI skirsnisBendrieji principai209 STRAIPSNIS Gamintojų organizacijosValstybės narės pripažįsta gamintojų organizacijas:a) kurias sudaro vieno iš šių sektorių gamintojai:i) apynių;ii) alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių;iii) vaisių ir daržovių, kai ūkininkai augina vieną ar daugiau to sektoriaus produktų ir (arba) tokius produktus, kurie skirti tik perdirbti;[iv) pieno ir pieno produktų;]v) šilkaverpių;b) kurios yra įsteigtos pačių gamintojų iniciatyva;c) kurios siekia konkretaus tikslo, kuris pirmiausia gali apimti, o vaisių ir daržovių sektoriuje turi apimti vieną ar kelis toliau nurodytus tikslus:i) užtikrinimas, kad gamyba būtų planuojama ir pritaikoma prie paklausos, ypač kokybės ir kiekio atžvilgiu;ii) savo narių pagamintų produktų pasiūlos sutelkimas ir tiekimas rinkai;iii) gamybos išlaidų optimizavimas ir gamintojo kainų stabilizavimas.Valstybės narės bet kurio 1 straipsnyje nurodyto sektoriaus gamintojų organizacijas, išskyrus pirmos pastraipos a punkte nurodytų sektorių organizacijas, taip pat gali pripažinti laikydamosi tos pastraipos b ir c punktuose nustatytų sąlygų.Valstybės narės vyno sektoriaus gamintojų organizacijas gali pripažinti tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip nurodytosios pirmos pastraipos b ir c punktuose, jei tos organizacijos taiko įstatus, kuriais reikalaujama, kad jų nariai visų pirma:a) taikytų gamintojų organizacijos priimtas taisykles, susijusias su duomenų apie gamybą teikimu, gamyba, prekyba ir aplinkos apsauga;b) teiktų gamintojų organizacijos statistikos tikslais prašomą informaciją, visų pirma apie vynmedžiais apsodintus plotus ir rinkos raidą;c) mokėtų baudas už įstatuose numatytų įsipareigojimų nesilaikymą.Visų pirma vyno sektoriuje gali būti siekiama šių pirmos pastraipos c punkte apibrėžtų specifinių tikslų:a) suteikti ir skatinti techninę pagalbą taikant aplinkosaugos atžvilgiu patikimus auginimo ir gamybos metodus;b) skatinti iniciatyvas, susijusias su šalutinių produktų, gautų gaminant vynus, valdymu ir atliekų tvarkymu, visų pirma siekiant apsaugoti vandens, dirvožemio ir kraštovaizdžio kokybę ir išsaugoti ar skatinti biologinę įvairovę;c) atlikti tausių gamybos metodų ir rinkos pokyčių mokslinius tyrimus;d) padėti įgyvendinti paramos programas, nurodytas šios dalies I antraštinės dalies IV skyriaus VII skirsnyje.210 straipsnis Tarpšakinės organizacijos1. Valstybės narės pripažįsta tarpšakines organizacijas:a) kurias sudaro ekonominės veiklos, susijusios su produktų gamyba, prekyba jais ir (arba) jų perdirbimu toliau nurodytuose sektoriuose, atstovai:i) alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriuje;ii) tabako sektoriuje;b) kurios yra įsteigtos visų ar kai kurių jas sudarančių organizacijų ar asociacijų iniciatyva;c) kurios siekia konkretaus tikslo, kuris pirmiausia gali būti susijęs su:i) organizacijos narių produkcijos pasiūlos sutelkimu ir prekybos ja koordinavimu;ii) bendru gamybos ir perdirbimo pritaikymu prie rinkos reikalavimų ir produktų gerinimu;iii) gamybos ir perdirbimo racionalizavimo bei gerinimo skatinimu;iv) tausių gamybos metodų ir rinkos pokyčių mokslinių tyrimų atlikimu.2. Tais atvejais, kai 1 dalyje nurodytos tarpšakinės organizacijos vykdo veiklą kelių valstybių narių teritorijose, jų pripažinimą suteikia Komisija, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktais.3. Papildant 1 dalį, valstybės narės taip pat pripažįsta vaisių ir daržovių sektoriaus (ir gali pripažinti vyno sektoriaus) tarpšakines organizacijas:a) kurias sudaro pradžioje nurodytų sektorių ekonominės veiklos, susijusios su produktų gamyba, prekyba jais ir (arba) jų perdirbimu, atstovai;b) kurios yra įsteigtos visų arba kelių a punkte nurodytų atstovų iniciatyva;c) kurios vykdo vienos (o jei tai vaisių ir daržovių sektoriaus tarpšakinė organizacija – dviejų ar daugiau) iš toliau nurodytų rūšių veiklą viename ar daugiau Sąjungos regionų, atsižvelgdamos į vartotojų poreikius, ir, nedarydamos poveikio kitiems sektoriams, o vyno sektoriuje – atsižvelgdamos į visuomenės sveikatą ir vartotojų interesus:i) tobulina žinias apie gamybą bei rinką ir jų skaidrumą;ii) padeda geriau koordinuoti vaisių bei daržovių ir vyno sektorių produktų tiekimą rinkai, visų pirma pasitelkdamos mokslinius ir rinkos tyrimus;iii) parengia tipines sutarčių formas, atitinkančias Sąjungos taisykles;iv) geriau išnaudoja auginamų vaisių bei daržovių ir vyno sektoriaus produkcijos potencialą;v) teikia informaciją ir atlieka mokslinius tyrimus, būtinus siekiant orientuoti gamybą į produktus, kurie geriau atitinka rinkos reikalavimus ir vartotojų skonį bei lūkesčius, visų pirma susijusius su produktų kokybe ir aplinkos apsauga;vi) ieško būdų riboti augalų apsaugos produktų bei kitų priemonių naudojimą ir užtikrinti produktų kokybę ir vandens bei dirvožemio apsaugą;vii) kuria metodus ir priemones produktų kokybei gerinti visais gamybos ir prekybos (o vyno sektoriuje – ir rauginimo) etapais;viii) išnaudoja ekologinio ūkininkavimo pajėgumus ir saugo bei skatina tokį ūkininkavimą, taip pat kilmės vietos nuorodas, kokybės ženklus ir geografines nuorodas;ix) skatina integruotą gamybą ar kitus aplinkosaugos atžvilgiu patikimus gamybos metodus;x) vaisių ir daržovių sektoriui nustato taisykles, susijusias su XIV priedo 2 ir 3 punktuose nurodytomis gamybos ir prekybos taisyklėmis, kurios yra griežtesnės nei Sąjungos ar nacionalinės taisyklės;xi) vyno sektoriuje:-  pateikia informaciją apie konkrečias vyno su saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografine nuoroda savybes;-  skatina saikingai ir atsakingai vartoti vyną ir informuoja apie pavojingo vyno vartojimo žalą;-  vykdo su vynu susijusius skatinimo veiksmus, visų pirma trečiosiose valstybėse.[4. Valstybės narės taip pat gali pripažinti tarpšakines organizacijas:a) kurias sudaro ekonominės veiklos, susijusios su pieno ir pieno produktų sektoriaus produktų gamyba, prekyba jais ir (arba) jų perdirbimu, atstovai;b) kurios yra įsteigtos visų arba kelių a punkte nurodytų atstovų iniciatyva;c) kurios vykdo vienos ar daugiau toliau nurodytų rūšių veiklą viename ar daugiau Sąjungos regionų, atsižvelgdamos į vartotojų interesus:i) tobulina žinias apie gamybą bei rinką ir jų skaidrumą, be kita ko, skelbdamos statistinius duomenis apie kainas, kiekius ir prieš tai sudarytų žalio pieno tiekimo sutarčių galiojimo trukmę ir teikdamos galimų būsimų rinkos pokyčių analizę regioniniu ar nacionaliniu lygmeniu;ii) padeda geriau koordinuoti pieno ir pieno produktų tiekimą rinkai, visų pirma pasitelkdamos mokslinius ir rinkos tyrimus;(iii) parengia tipines sutarčių formas, atitinkančias Sąjungos taisykles;iv) teikia informaciją ir atlieka mokslinius tyrimus, būtinus siekiant orientuoti gamybą į produktus, kurie geriau atitinka rinkos reikalavimus ir vartotojų skonį bei lūkesčius, visų pirma susijusius su produktų kokybe ir aplinkos apsauga;v) ieško būdų riboti augalų apsaugos produktų bei kitų priemonių naudojimą;vi) kuria metodus ir priemones produktų kokybei gerinti visais gamybos ir prekybos etapais;vii) išnaudoja ekologinio ūkininkavimo pajėgumus ir saugo bei skatina tokį ūkininkavimą, taip pat kilmės vietos nuorodas, kokybės ženklus ir geografines nuorodas irviii) skatina integruotą gamybą ar kitus aplinkosaugos atžvilgiu patikimus gamybos metodus.]211 straipsnis Bendrosios nuostatos dėl gamintojų ir tarpšakinių organizacijų1. 209 straipsnis ir 210 straipsnio 1 dalis taikomi nepažeidžiant gamintojų organizacijų arba tarpšakinių organizacijų, veikiančių bet kuriame iš 1 straipsnyje nurodytų sektorių, išskyrus 209 straipsnio pirmos pastraipos a punkte ir 210 straipsnio 1 dalyje nurodytus sektorius, pripažinimo, dėl kurio valstybės narės priima sprendimus pagal nacionalinę ir Sąjungos teisę.2. Pagal reglamentus (EB) Nr. 865/2004, (EB) Nr. 1952/2005 ir (EEB) Nr. 707/76 pripažintos arba patvirtintos gamintojų organizacijos laikomos pagal šio reglamento 209 straipsnį pripažintomis gamintojų organizacijomis.Pagal reglamentus (EEB) Nr. 2077/92 ir (EB) Nr. 865/2004 pripažintos arba patvirtintos tarpšakinės organizacijos laikomos pagal šio reglamento 210 straipsnį pripažintomis tarpšakinėmis organizacijomis.212 straipsnis Ūkio subjektų organizacijosŠiame reglamente ūkio subjektų organizacijas sudaro pripažintos gamintojų organizacijos, pripažintos tarpšakinės organizacijos arba pripažintos kitų ūkio subjektų, veikiančių alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriuje, organizacijos arba jų asociacijos.II skirsnisSu vaisių ir daržovių sektoriaus gamintojų organizacijomis, tarpšakinėmis organizacijomis ir gamintojų grupėmis susijusios taisyklėsI POSKIRSNIS GAMINTOJų ORGANIZACIJų įSTATAI IR PRIPAžINIMAS213 STRAIPSNIS Gamintojų organizacijų įstatai1. Pagal vaisių ir daržovių sektoriaus gamintojų organizacijos įstatus reikalaujama, kad jos nariai gamintojai visų pirma:a) taikytų gamintojų organizacijos priimtas taisykles, susijusias su duomenų apie gamybą teikimu, gamyba, prekyba ir aplinkos apsauga;b) priklausytų tik vienai gamintojų organizacijai atitinkamo ūkio gaminamo 209 straipsnio pirmos pastraipos a punkto iii papunktyje nurodyto tam tikro produkto atžvilgiu;c) visą atitinkamą produkciją parduotų per gamintojų organizaciją;d) teiktų gamintojų organizacijos statistikos tikslais prašomą informaciją, visų pirma apie apsodintus plotus, užauginamus kiekius, derlingumą ir tiesioginį pardavimą;e) mokėtų įstatuose numatytus finansinius įnašus 120 straipsnyje numatytam veiklos fondui sukurti ir papildyti.2. Nepaisant 1 dalies c punkto, jei gamintojų organizacija įgalioja ir jei tai atitinka gamintojų organizacijos nustatytas sąlygas, gamintojai nariai gali:a) tiesiogiai savo ūkyje ir (arba) už savo ūkio ribų vartotojų asmeniniam vartojimui parduoti tik nustatytą savo produkcijos ir (arba) produktų procentinę dalį; šią procentinę dalį nustato valstybė narė ir ji negali būti mažesnė negu 10 %;b) patys arba per savo gamintojų organizacijos paskirtą kitą gamintojų organizaciją parduoti nedidelius, palyginti su savo organizacijos parduodamų produktų apimtimis, produktų kiekius;c) patys arba per savo gamintojų organizacijos paskirtą kitą gamintojų organizaciją parduoti produktus, kurių dėl jų savybių paprastai tos gamintojų organizacijos komercinė veikla neapima.3. Gamintojų organizacijos įstatuose taip pat numatoma:a) 1 dalyje nurodytų taisyklių nustatymo, priėmimo ir keitimo tvarka;b) gamintojų organizacijai finansuoti reikalingi narių finansiniai įnašai;c) taisyklės, kuriomis leidžiama gamintojams nariams demokratiškais būdais tikrinti savo organizaciją ir jos sprendimus;d) nuobaudos už įpareigojimų pagal įstatus pažeidimus, ypač už finansinių įnašų nesumokėjimą arba gamintojų organizacijos nustatytų taisyklių pažeidimus;e) naujų narių priėmimo taisyklės, visų pirma minimalus narystės laikotarpis;f) organizacijai veikti būtinos apskaitos ir biudžeto taisyklės.4. Ekonominių klausimų srityje vaisių ir daržovių sektoriaus gamintojų organizacijos laikomos veikiančiomis savo narių vardu ir jų naudai.214 straipsnis Pripažinimas1. Valstybės narės vaisių ir daržovių sektoriaus gamintojų organizacijomis pripažįsta visus tokio pripažinimo prašančius juridinius asmenis arba aiškiai apibrėžtas juridinių asmenų dalis, jeigu:a) jų tikslas – taikyti aplinkos apsaugos atžvilgiu patikimus auginimo metodus, gamybos metodus ir atliekų tvarkymo metodus, visų pirma siekiant apsaugoti vandens, dirvožemio ir kraštovaizdžio kokybę ir išsaugoti ar puoselėti biologinę įvairovę, ir jei jie atitinka 209 ir 213 straipsniuose nustatytus reikalavimus ir pateikia atitinkamus to įrodymus;b) jos turi minimalų narių skaičių ir minimalų tinkamos parduoti produkcijos kiekį arba vertę, kuriuos nustato valstybės narės, ir pateikia atitinkamus įrodymus;c) yra pakankamai įrodymų, kad laiko ir efektyvumo bei pasiūlos sutelkimo atžvilgiu jos gali vykdyti savo veiklą tinkamai, todėl valstybės narės gali nuspręsti, kokius 209 straipsnio pirmos pastraipos a punkto iii papunktyje nurodytus produktus ar produktų grupes turėtų apimti gamintojų organizacijos veiklos sritis;d) jos veiksmingai padeda savo nariams gauti techninę pagalbą taikant aplinkosaugos atžvilgiu patikimus auginimo metodus;e) jos, jei to reikia, veiksmingai aprūpina savo narius techninėmis jų produktų surinkimo, sandėliavimo, pakavimo ir pardavimo priemonėmis;f) jos užtikrina tinkamą savo veiklos komercinį ir apskaitos valdymą irg) jos neužima dominuojamosios padėties atitinkamoje rinkoje, išskyrus atvejus, kai to reikia siekiant Sutarties 39 straipsnio tikslų.2. Valstybės narės:a) per tris mėnesius nuo paraiškos su visais atitinkamais įrodymais pateikimo sprendžia, ar pripažinti gamintojų organizaciją;b) atlieka reguliarias patikras, kad įsitikintų, ar gamintojų organizacijos laikosi šio skyriaus nuostatų, o jei šio reglamento nuostatų nesilaikoma arba jos pažeidžiamos, taiko tokioms organizacijoms nuobaudas ir prireikus nusprendžia panaikinti pripažinimą;c) apie visus sprendimus dėl pripažinimo suteikimo, atsisakymo suteikti ar panaikinimo kartą per metus praneša Komisijai.II poskirsnisGamintojų organizacijų ir gamintojų grupių asociacija215 STRAIPSNIS Vaisių ir daržovių sektoriaus gamintojų organizacijų asociacijaVaisių ir daržovių sektoriaus gamintojų organizacijų asociacija steigiama pripažintų gamintojų organizacijų iniciatyva ir gali vykdyti bet kokią šiame reglamente nurodytą gamintojų organizacijos veiklą. Šiuo tikslu, gavusios prašymą, valstybės narės gali pripažinti gamintojų organizacijų asociaciją, jei:a) valstybė narė mano, kad asociacija yra pajėgi veiksmingai vykdyti šią veiklą, irb) asociacija neužima dominuojamosios padėties atitinkamoje rinkoje, išskyrus atvejus, kai to reikia siekiant Sutarties 39 straipsnio tikslų.213 straipsnio 4 dalis taikoma mutatis mutandis .216 straipsnis Užsakomosios paslaugosValstybės narės gali leisti pripažintai vaisių ir daržovių sektoriaus gamintojų organizacijai ar pripažintai to sektoriaus gamintojų organizacijų asociacijai naudotis užsakomosiomis paslaugomis, įskaitant patronuojamųjų įmonių paslaugas, jei ji valstybei narei pateikia pakankamai įrodymų, kad tai yra tinkamas būdas siekti atitinkamos gamintojų organizacijos ar gamintojų organizacijų asociacijos tikslų.217 straipsnis Vaisių ir daržovių sektoriaus gamintojų grupės1. Valstybėse narėse, kurios į Europos Sąjungą įstojo 2004 m. gegužės 1 d. arba vėliau, atokiausiuose Sąjungos regionuose, kaip nurodyta Sutarties 349 straipsnio 2 dalyje, arba mažosiose Egėjo jūros salose, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1405/2006 1 straipsnio 2 dalyje, ūkininkų, auginančių vieną ar daugiau vaisių ir daržovių sektoriaus produktų ir (arba) tik perdirbti skirtus tokius produktus, iniciatyva kaip juridinis asmuo arba aiškiai apibrėžta juridinio asmens dalis gali būti steigiamos gamintojų grupės, kad jos būtų pripažintos gamintojų organizacija.Tokioms gamintojų grupėms gali būti leidžiama taikyti pereinamąjį laikotarpį 209 straipsnyje nurodytoms pripažinimo gamintojų organizacija sąlygoms įvykdyti.Siekdamos įvykdyti pripažinimo reikalavimus, šios gamintojų grupės pateikia atitinkamai valstybei narei etapais išdėstytą pripažinimo planą, kurio priėmimas reiškia antroje pastraipoje nurodyto laikotarpio pradžią ir preliminarų pripažinimą. Pereinamasis laikotarpis trunka ne ilgiau nei penkerius metus.2. Prieš priimdamos pripažinimo planą, valstybės narės informuoja Komisiją apie savo ketinimus ir galimą jų finansinį poveikį.III poskirsnisTaisyklių taikymo išplėtimas ekonominės zonos gamintojams218 STRAIPSNIS Taisyklių taikymo išplėtimas1. Tais atvejais, kai laikoma, kad vaisių ir daržovių sektoriaus gamintojų organizacija, veikianti konkrečioje ekonominėje zonoje, toje zonoje atstovauja konkretaus produkto gamybai ir gamintojams, atitinkama valstybė narė gamintojų organizacijos prašymu gali nustatyti, kad toje ekonominėje zonoje įsisteigusiems gamintojams, kurie nepriklauso tai gamintojų organizacijai, yra privalomos:a) 213 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytos taisyklės;b) taisyklės, reikalingos 121 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytoms priemonėms įgyvendinti.Pirma pastraipa taikoma su sąlyga, kad tos taisyklės:a) galioja bent vienerius prekybos metus;b) yra įtrauktos į išsamų XIV priede pateikiamą sąrašą;c) yra privalomos ne ilgiau kaip trejus prekybos metus.Tačiau antros pastraipos a punkte nurodyta sąlyga netaikoma, jei atitinkamos taisyklės yra nurodytos XIV priedo 1, 3 ir 5 punktuose. Šiuo atveju taisyklių taikymo išplėtimas negali būti taikomas ilgiau nei vienerius prekybos metus.2. Šiame poskirsnyje ekonominė zona yra geografinė zona, kurią sudaro gretimi arba kaimyniniai gamybos regionai, kuriuose gamybos ir prekybos sąlygos yra vienodos.Valstybės narės pateikia Komisijai ekonominių zonų sąrašą.Per vieną mėnesį nuo pranešimo gavimo Komisija, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktu patvirtina sąrašą arba, pasikonsultavusi su atitinkama valstybe nare, nusprendžia, kokius pakeitimus pastaroji turi padaryti. Komisija jos manymu tinkamais būdais viešai skelbia patvirtintą sąrašą.3. Gamintojų organizacija yra laikoma atstovaujančia pagal 1 dalį, jei jos nariai sudaro ne mažiau kaip 50 % tos ekonominės zonos, kurioje ji veikia, gamintojų ir jai tenka ne mažiau kaip 60 % tos zonos produkcijos apimties. Nepažeidžiant 5 dalies, apskaičiuojant šias procentines dalis neatsižvelgiama į ekologiškų produktų, kuriems iki 2008 m. gruodžio 31 d. taikomas Reglamentas (EEB) Nr. 2092/91, o nuo 2009 m. sausio 1 d. – Reglamentas (EB) Nr. 834/2007, gamintojus ar gamybą.4. Taisyklės, kurios yra privalomos visiems konkrečios ekonominės zonos gamintojams:a) nedaro jokios žalos kitiems atitinkamos valstybės narės ar Sąjungos gamintojams;b) jeigu jose aiškiai nenurodoma kitaip, netaikomos produktams, pateiktiems perdirbti pagal sutartį, pasirašytą iki prekybos metų pradžios, išskyrus taisykles, susijusias su duomenų apie gamybą teikimu, nurodytu 213 straipsnio 1 dalies a punkte;c) neprieštarauja galiojančioms Sąjungos ir nacionalinėms taisyklėms.5. Taisyklės negali būti privalomos ekologiškų produktų, kuriems iki 2008 m. gruodžio 31 d. taikomas Reglamentas (EEB) Nr. 2092/91, o nuo 2009 m. sausio 1 d. – Reglamentas (EB) Nr. 834/2007, gamintojams, išskyrus tuo atveju, kai tokiai priemonei pritaria ne mažiau kaip 50 % ekonominės zonos, kurioje veikia gamintojų organizacija, gamintojų ir kai tai organizacijai tenka bent 60 % tos zonos produkcijos.219 straipsnis PranešimasValstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie taisykles, kurias jos nustatė privalomomis visiems gamintojams konkrečioje ekonominėje zonoje pagal 218 straipsnio 1 dalį. Komisija jos manymu tinkamais būdais viešai skelbia šias taisykles.220 straipsnis Taisyklių taikymo išplėtimo panaikinimasKomisija, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktais nusprendžia, kad valstybė narė turi panaikinti taisyklių taikymo išplėtimą, dėl kurio ta valstybė narė pagal 218 straipsnio 1 dalį priėmė sprendimą:a) jeigu ji nustato, kad tas taikymo išplėtimas kitų gamintojų atžvilgiu didelėje vidaus rinkos dalyje panaikina konkurenciją arba kelia pavojų laisvai prekybai ar kelia pavojų, kad Sutarties 39 straipsnio tikslai nebus pasiekti;b) jeigu ji nustato, kad Sutarties 101 straipsnio 1 dalis taikoma taisyklėms, kurių taikymas išplėstas kitiems gamintojams. Komisijos sprendimas dėl tų taisyklių taikomas tik nuo tokio nustatymo datos;c) jeigu atlikusi patikras ji nustato, kad buvo nesilaikoma šio poskirsnio nuostatų.221 straipsnis Nariais nesančių gamintojų finansiniai įnašaiKai taikoma 218 straipsnio 1 dalis, atitinkama valstybė narė, išnagrinėjusi pateiktus įrodymus, gali nuspręsti, kad nariais nesantys gamintojai privalo sumokėti gamintojų organizacijai dalį gamintojų narių mokamų finansinių įnašų, naudojamų padengti:a) administracinėms išlaidoms, patiriamoms taikant 218 straipsnio 1 dalyje nurodytas taisykles;b) organizacijos arba asociacijos atliekamų ir visiems tos zonos gamintojams naudingų mokslinių tyrimų, rinkos tyrimų ir pardavimo skatinimo išlaidoms.222 straipsnis Gamintojų organizacijų asociacijų taisyklių taikymo išplėtimasŠiame poskirsnyje visos nuorodos į gamintojų organizacijas taip pat laikomos nuorodomis į pripažintas gamintojų organizacijų asociacijas.IV poskirsnisVaisių ir daržovių sektoriaus tarpšakinės organizacijos223 STRAIPSNIS Pripažinimas ir pripažinimo panaikinimas1. Jei valstybės narės struktūros tai pateisina, valstybės narės vaisių ir daržovių sektoriaus tarpšakinėmis organizacijomis gali pripažinti visus jų teritorijoje įsisteigusius ir tinkamą paraišką pateikusius juridinius asmenis, jei jie:a) savo veiklą vykdo viename ar keliuose atitinkamos valstybės narės regionuose;b) tame regione ar tuose regionuose jiems tenka didelė vaisių bei daržovių ir iš vaisių bei daržovių pagamintų perdirbtų produktų gamybos, prekybos jais ir (arba) perdirbimo dalis, o daugiau kaip vieno regiono atveju gali įrodyti bent minimaliai atstovaujanti kiekvienai iš ją sudarančių šakų kiekviename iš tų regionų.c) vykdo dviejų ar daugiau 210 straipsnio 3 dalies c punkte nurodytų rūšių veiklą;d) patys neužsiima vaisių ir daržovių ar iš vaisių ir daržovių pagamintų perdirbtų produktų gamyba, perdirbimu arba prekyba jais;e) nedalyvauja jokiuose 285 straipsnio 4 dalyje nurodytuose susitarimuose, sprendimuose ir suderintuose veiksmuose.2. Prieš suteikdamos pripažinimą, apie pripažinimo paraiškas pateikusias tarpšakines organizacijas valstybės narės praneša Komisijai ir pateikia visą susijusią informaciją apie jų atstovaujamumą ir įvairių rūšių veiklą bei visą kitą vertinimui atlikti reikalingą informaciją.Komisija, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktais per du mėnesius nuo pranešimo gavimo gali paprieštarauti pripažinimui.3. Valstybės narės:a) per tris mėnesius nuo paraiškos su visais reikalingais patvirtinamaisiais dokumentais pateikimo nusprendžia, ar suteikti pripažinimą;b) atlieka reguliarias patikras, kad įsitikintų, ar tarpšakinės organizacijos laikosi pripažinimo sąlygų, o jei jos nesilaiko šio reglamento nuostatų arba jas pažeidžia, taiko tokioms organizacijoms nuobaudas ir prireikus nusprendžia panaikinti pripažinimą;c) panaikina pripažinimą, jei:i) nebesilaikoma šiame poskirsnyje nustatytų pripažinimo reikalavimų ir sąlygų;ii) tarpšakinė organizacija dalyvauja 285 straipsnio 4 dalyje nurodytuose susitarimuose, sprendimuose ar suderintuose veiksmuose, nepažeidžiant jokių kitų nuobaudų, kurios turi būti taikomos pagal nacionalinius teisės aktus;iii) tarpšakinė organizacija nesilaiko 285 straipsnio 2 dalyje nurodyto įpareigojimo pranešti;d) per du mėnesius praneša Komisijai apie kiekvieną sprendimą dėl pripažinimo suteikimo, atsisakymo jį suteikti ar jo panaikinimo.4. Pripažinimas suteikia leidimą vykdyti 210 straipsnio 3 dalies c punkte išvardytų rūšių veiklą laikantis šio reglamento sąlygų.5. Komisija įgyvendinimo aktais nustato sąlygas, pagal kurias valstybės narės turi pranešti Komisijai apie tarpšakinių organizacijų veiklą ir šių pranešimų dažnumą.6. Atlikusi patikras, Komisija, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktais gali prašyti valstybės narės panaikinti pripažinimą.7. Komisija jos manymu tinkamais būdais viešai skelbia pripažintų tarpšakinių organizacijų sąrašą, nurodydama jų veiklos ekonominę sritį ar zoną ir vykdomą veiklą, kaip apibrėžta 224 straipsnyje. Apie pripažinimo panaikinimą taip pat skelbiama viešai.224 straipsnis Taisyklių taikymo išplėtimas1. Tais atvejais, kai valstybės narės konkrečiame regione ar regionuose tarpšakinė organizacija yra laikoma atstovaujančia tam tikro produkto gamybai, prekybai juo arba jo perdirbimui, atitinkama valstybė narė tos tarpšakinės organizacijos prašymu gali ribotam laikotarpiui nustatyti, kad kai kurie tos organizacijos sudaryti susitarimai, sprendimai ar suderinti veiksmai būtų privalomi kitiems tame regione ar tuose regionuose atskirai ar grupėmis veikiantiems ūkio subjektams, kurie tai organizacijai nepriklauso.2. Tarpšakinė organizacija yra laikoma atstovaujančia pagal šio straipsnio 1 dalį, jei atitinkamame valstybės narės regione ar regionuose jai tenka ne mažiau kaip du trečdaliai atitinkamo produkto ar produktų gamybos, prekybos jais arba jų perdirbimo. Jei jos taisyklių taikymo išplėtimo kitiems ūkio subjektams paraiška apima daugiau kaip vieną regioną, ta tarpšakinė organizacija privalo įrodyti bent minimaliai atstovaujanti kiekvienai iš ją sudarančių šakų kiekviename iš tų regionų.3. Taisyklės, kurių taikymo išplėtimo kitiems ūkio subjektams gali būti prašoma:a) turi vieną iš šių tikslų:i) duomenų apie gamybą ir rinką teikimas;ii) griežtesnės negu Sąjungoje nustatytos ar nacionalinės gamybos taisyklės;iii) su Sąjungos taisyklėmis suderinamų standartinių sutarčių sudarymas;iv) prekybos taisyklės;v) aplinkos apsaugos taisyklės;vi) priemonės, kuriomis siekiama skatinti ir išnaudoti produktų potencialą;vii) priemonės, kuriomis siekiama apsaugoti ekologinę žemdirbystę, taip pat kilmės vietos nuorodas, kokybės ženklus ir geografines nuorodas;b) galioja bent vienerius prekybos metus;c) gali būti privalomos ne ilgiau kaip trejus prekybos metus;d) nedaro jokios žalos kitiems atitinkamos valstybės narės ar Sąjungos ūkio subjektams;Tačiau pirmos pastraipos b punkte nurodyta sąlyga netaikoma, jei atitinkamos taisyklės yra nurodytos XIV priedo 1, 3 ir 5 punktuose. Šiuo atveju taisyklių taikymo išplėtimas negali būti taikomas ilgiau nei vienerius prekybos metus.4. 3 dalies pirmos pastraipos a punkto ii, iv ir v papunkčiuose nurodytos taisyklės negali būti kitos nei nustatytos XIV priede. 3 dalies pirmos pastraipos a punkto ii papunktyje nurodytos taisyklės netaikomos už 1 dalyje nurodyto konkretaus regiono ar regionų ribų pagamintiems produktams.225 straipsnis Pranešimas apie taisyklių taikymo išplėtimą ir taisyklių taikymo išplėtimo panaikinimas1. Valstybės narės nedelsdamos Komisijai praneša apie taisykles, kurias jos viename ar keliuose konkrečiuose regionuose yra nustačiusios privalomomis visiems ūkio subjektams pagal 224 straipsnio 1 dalį. Komisija jos manymu tinkamais būdais viešai skelbia šias taisykles.2. Prieš viešai paskelbdama taisykles Komisija informuoja 323 straipsnio 1 dalyje nurodytą komitetą apie visus pranešimus dėl tarpšakinių susitarimų taikymo išplėtimo.3. Komisija, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktais nusprendžia, kad valstybė narė turi panaikinti taisyklių taikymo išplėtimą, dėl kurio ta valstybė narė pagal 220 straipsnį priėmė sprendimą.226 straipsnis Ne narių finansiniai įnašaiTais atvejais, kai išplečiamas taisyklių vienam ar keliems produktams taikymas ir kai pripažinta tarpšakinė organizacija vykdo vienos ar kelių 224 straipsnio 3 dalies a punkte nurodytų rūšių veiklą, atitinkančią asmenų, kurių veikla yra susijusi su vienu ar keliais atitinkamais produktais, bendrą ekonominį interesą, pripažinimą suteikusi valstybė narė gali nuspręsti, kad tai tarpšakinei organizacijai nepriklausantys, bet iš tos veiklos naudą gaunantys pavieniai asmenys ar grupės mokėtų organizacijai visus arba dalį jos narių mokamų finansinių įnašų, jei tie įnašai yra skirti tiesiogiai vykdant tą veiklą patirtoms išlaidoms padengti.III skirsnisVyno sektoriaus gamintojams ir tarpšakinėms organizacijoms taikomos taisyklės227 STRAIPSNIS Pripažinimas1. Valstybės narės gali pripažinti tą gamintojo ir tarpšakinę organizaciją, kuri pateikė jos pripažinimo paraišką atitinkamoje valstybėje narėje ir kurios paraiškoje pateikiami įrodymai, kad ji:a) jei tai gamintojų organizacija:i) atitinka 209 straipsnio reikalavimus;ii) turi minimalų narių skaičių, kurį nustato atitinkama valstybė narė;iii) toje vietovėje, kurioje ši organizacija vykdo veiklą, jos nariai tiekia minimalų tinkamos parduoti produkcijos kiekį, kurį nustato atitinkama valstybė narė;iv) laiko ir efektyvumo bei pasiūlos sutelkimo atžvilgiu gali vykdyti savo veiklą tinkamai;v) veiksmingai padeda savo nariams gauti techninę pagalbą taikant aplinkosaugos atžvilgiu patikimus auginimo metodus;b) jei tai tarpšakinė organizacija:i) atitinka 210 straipsnio 3 dalies reikalavimus;ii) vykdo veiklą viename ar daugiau atitinkamos teritorijos regionų;iii) jai tenka didelė produktų, kuriems taikomas šis reglamentas, gamybos arba prekybos jais dalis;iv) neužsiima vyno sektoriaus produktų gamyba, perdirbimu ar prekyba jais.2. Pagal Reglamentą (EB) 1493/1999 pripažintos gamintojų organizacijos laikomos pagal šį straipsnį pripažintomis gamintojų organizacijomis.210 straipsnio 3 dalyje ir šio straipsnio 1 dalies b punkte numatytus kriterijus atitinkančios organizacijos, kurias pripažino valstybės narės, laikomos pagal tas nuostatas pripažintomis tarpšakinėmis organizacijomis.3. 214 straipsnio 2 dalis ir 223 straipsnio 3 dalis taikomos mutatis mutandis atitinkamai vyno sektoriaus gamintojams ir tarpšakinėms organizacijoms. Tačiau:a) atitinkamai 214 straipsnio 2 dalies a punkte ir 223 straipsnio 3 dalies a punkte nurodyti laikotarpiai yra keturi mėnesiai;b) 214 straipsnio 2 dalies a punkte ir 223 straipsnio 3 dalies a punkte nurodytos pripažinimo paraiškos pateikiamos valstybėje narėje, kurioje organizacija turi pagrindinę būstinę;c) atitinkamai 214 straipsnio 2 dalies c punkte ir 223 straipsnio 3 dalies d punkte nurodyti metiniai pranešimai teikiami iki kiekvienų metų kovo 1 d.IV skirsnisTabako sektoriaus tarpšakinėms organizacijoms taikomos taisyklės228 STRAIPSNIS Ne narių mokamas narystės mokestis1. Jei pripažinta tabako sektoriaus tarpšakinė organizacija vykdo vienos ar kelių iš 2 dalyje nurodytų rūšių veiklą, atitinkančią asmenų, kurių veikla yra susijusi su vienu ar keliais atitinkamais produktais, bendrą ekonominį interesą, pripažinimą suteikusi valstybė narė arba, jei pripažinimą suteikė Komisija, Komisija, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, gali nuspręsti, kad tai organizacijai nepriklausantys, bet iš tos veiklos naudos gaunantys pavieniai asmenys ar grupės mokėtų organizacijai visą arba dalį jos narių mokamo mokesčio, jei toks mokestis yra skirtas tiesiogiai vykdant tą veiklą patirtoms išlaidoms padengti, išskyrus bet kokias administracines išlaidas.2. 1 dalyje nurodytų rūšių veikla yra susijusi su vienu arba keliais iš toliau išvardytų tikslų:a) produktų vertės padidinimo moksliniais tyrimais, visų pirma taikant naujus, žmonių sveikatai nepavojingus naudojimo būdus;b) tabako lapų ir briketų kokybės gerinimo moksliniais tyrimais;c) auginimo metodų, kuriuos taikant galima sunaudoti mažiau augalų apsaugos produktų ir kuriais užtikrinama dirvožemio bei aplinkos apsauga, moksliniais tyrimais.3. Atitinkamos valstybės narės praneša Komisijai apie sprendimus, kuriuos jos ketina priimti pagal 1 dalį. Tokie sprendimai gali įsigalioti tik praėjus trims mėnesiams nuo tos dienos, kai buvo informuota Komisija. Per šį trijų mėnesių laikotarpį Komisija, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktais gali pareikalauti atmesti visą sprendimo projektą arba jo dalį, jei siūlomas bendras ekonominis interesas nėra tinkamai pagrįstas.4. Jei pagal šį skyrių Komisijos pripažintos tarpšakinės organizacijos veikla atitinka bendrą ekonominį interesą, Komisija praneša atitinkamoms valstybėms narėms savo sprendimo projektą, o šios per du mėnesius pateikia pastabas.[V skirsnisPIENO IR PIENO PRODUKTų SEKTORIAUS GAMINTOJų ORGANIZACIJOS229 STRAIPSNIS Derybos dėl sutarčių sudarymo pieno ir pieno produktų sektoriuje1. Visai bendrai produkcijai ar jos daliai taikytinas sutartis dėl ūkininkų žalio pieno pristatymo žalio pieno perdirbimo įmonei ar surinkėjui, kaip apibrėžta 311 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje, savo ūkininkų narių vardu gali sudaryti pagal 209 straipsnį pripažinta pieno ir pieno produktų sektoriaus gamintojų organizacija.2. Gamintojų organizacija gali derėtis:a) nepaisant to, ar ūkininkai gamintojų organizacijai perduoda nuosavybės teisę į žalią pieną;b) nepaisant to, ar visų arba kai kurių narių kartu pagamintai produkcijai taikoma tokia pat suderėta kaina;c) su sąlyga, kad bendras žalio pieno, dėl kurio deramasi su konkrečia gamintojų organizacija, kiekis neviršija:i) 3,5 % viso Sąjungoje pagaminamo kiekio irii) 33 % bet kurios valstybės narės, su kuria susijusios tokios gamintojų organizacijos derybos, bendro pagaminamo kiekio, iriii) 33 % visų valstybių narių, su kuriomis susijusios tokios gamintojų organizacijos derybos, bendro pagaminamo kiekio,d) su sąlyga, kad atitinkami ūkininkai nepriklauso jokiai kitai gamintojų organizacijai, kuri taip pat jų vardu derasi dėl tokių sutarčių, ire) su sąlyga, kad gamintojų organizacija apie tai praneša valstybės narės ar valstybių narių, kuriose ji veikia, kompetentingoms institucijoms.3. Šiame straipsnyje nuorodos į gamintojų organizacijas apima ir tokių gamintojų organizacijų asociacijas. Siekdama užtikrinti, kad tokias asociacijas būtų galima tinkamai stebėti, Komisija deleguotais teisės aktais gali priimti tokių asociacijų pripažinimo sąlygoms taikytinas taisykles.4. Taikydama 2 dalies c punktą Komisija, naudodama naujausią turimą informaciją, jos manymu tinkamais būdais paskelbia, kiek žalio pieno pagaminama Sąjungoje ir valstybėse narėse.5. Nukrypstant nuo 2 dalies c punkto ii ir iii papunkčių, net kai 33 % riba neviršijama, antroje pastraipoje minima konkurencijos institucija kiekvienu atveju atskirai gali nuspręsti, kad gamintojų organizacija negali rengti derybų, jeigu manoma, kad tai būtina norint išsaugoti konkurenciją arba kad būtų išvengta didelio neigiamo poveikio jos teritorijoje veikiančioms žalią pieną gaminančioms MVĮ.Kai derybos vyksta dėl daugiau kaip vienos valstybės narės produkcijos, pirmoje pastraipoje nurodytą sprendimą įgyvendinimo aktais priima Komisija, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto. Kitais atvejais tokį sprendimą priima valstybės narės, dėl kurios produkcijos vyksta derybos, nacionalinė konkurencijos institucija.Pirmoje ir antroje pastraipose nurodyti sprendimai nepradedami taikyti anksčiau, nei apie juos pranešama atitinkamoms įmonėms.6. Šiame straipsnyje:a) nacionalinė konkurencijos institucija – Reglamento (EB) Nr. 1/2003 dėl konkurencijos taisyklių, nustatytų Sutarties 81 ir 82 straipsniuose, įgyvendinimo[40] 5 straipsnyje nurodyta institucija;b) MVĮ – labai maža, maža ar vidutinė įmonė, kaip apibrėžta 2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB dėl labai mažų, mažų ir vidutinių įmonių apibrėžimo.]VI skirsnisProcedūrinės taisyklės230 STRAIPSNIS Deleguotieji ir įgyvendinimo įgaliojimai1. Siekdama užtikrinti, kad vaisių ir daržovių sektoriaus gamintojų organizacijų ir gamintojų grupių, alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriaus ūkio subjektų organizacijų ir tarpšakinių organizacijų tikslai ir užduotys būtų aiškiai apibrėžti, kad prisidėtų prie tokių organizacijų ir grupių veiksmų veiksmingumo, Komisija deleguotais teisės aktais gali priimti taisykles, kuriomis reglamentuojami:a) Specialieji tikslai, kurių turi siekti tokios grupės ir organizacijos, įstatai, tokių grupių ir organizacijų pripažinimas, struktūra, teisinis statusas, narystė, dydis, atskaitomybė ir veikla, taip pat pripažinimo, pripažinimo panaikinimo, leidžiančių nukrypti nuostatų dėl mažiausio dydžio ir susijungimo poveikis;b) tam tikrų tarpšakinių organizacijų taisyklių taikymo išplėtimo ne nariams;c) tarptautinės gamintojų organizacijos ir tarptautinės gamintojų organizacijų asociacijos, įskaitant atitinkamų kompetentingų institucijų teiktiną administracinę pagalbą transnacionalinio bendradarbiavimo atveju;d) užsakomosios veiklos paslaugos ir gamintojų organizacijų ar gamintojų organizacijų asociacijų techninių priemonių teikimas;e) minimalus gamintojų organizacijos tinkamos parduoti produkcijos kiekis arba vertė,f) nuo 209, 210 ir 212 straipsniuose nustatytų reikalavimų leidžiančios nukrypti nuostatos;g) sankcijos, taikytinos, kai nesilaikoma pripažinimo kriterijų.2. Komisija įgyvendinimo aktais gali priimti su šiuo skyriumi susijusias būtinas priemones, visų pirma susijusias su:a) valstybių narių teiktinais pranešimais;b) pripažinimo gamintojų organizacija paraiškomis;c) pripažinimo planų įgyvendinimu, kurį turi atlikti gamintojų grupės;d) pripažinimo pratęsimu;e) patikromis ir tikrinimu.III DALISPREKYBA SU TREČIOSIOMIS VALSTYBĖMISI SKYRIUS Bendrosios nuostatos231 straipsnis Bendrieji principaiIšskyrus atvejus, kai šiame reglamente arba pagal jį priimtose nuostatose numatyta kitaip, prekiaujant su trečiosiomis valstybėmis draudžiama:a) apmokestinti mokesčiu, kuris yra muitui lygiaverčio poveikio;b) taikyti kiekybinį apribojimą ar lygiaverčio poveikio priemonę.232 straipsnis Kombinuotoji nomenklatūraProduktų, kuriems taikomas šis reglamentas, muitų tarifų klasifikacijai taikomos Kombinuotosios nomenklatūros, numatytos 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo [41] (toliau – Kombinuotoji nomenklatūra), aiškinimo bendrosios taisyklės ir specialios jos taikymo taisyklės. Su šio reglamento taikymu susijusi tarifų nomenklatūra, įskaitant prireikus III priede ir XII priedo II dalyje pateiktas sąvokų apibrėžtis, įtraukiama į Bendrąjį muitų tarifą.II SKYRIUS ImportasI skirsnis Importo licencijos233 straipsnis Importo licencijosNepažeidžiant atvejų, kai importo licencijų reikalaujama pagal šį reglamentą, importo licenciją gali būti reikalaujama pateikti iš Sąjungos importuojant vieną ar daugiau toliau nurodytų sektorių produktų, atsižvelgiant į tai, kad importo licencijų reikia siekiant valdyti atitinkamas rinkas ir visų pirma siekiant stebėti atitinkamų produktų importą:a) grūdų;b) ryžių;c) cukraus;d) sėklų;e) alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių, kai importuojami produktai, kurių KN kodai yra 1509, 1510 00, 0709 90 39, 0711 20 90, 2306 90 19, 1522 00 31 ir 1522 00 39;f) linų ir kanapių, kiek susiję su kanapėmis;g) vaisių ir daržovių;h) perdirbtų vaisių ir daržovių;i) bananų;j) vyno;k) gyvų augalų;l) galvijienos;m) pieno ir pieno produktų;n) kiaulienos;o) avienos ir ožkienos;p) kiaušinių;q) paukštienos;r) žemės ūkio kilmės etilo alkoholio.234 straipsnis Licencijų išdavimasIšskyrus atvejus, kai pagal Sutarties 43 straipsnio 2 dalį priimtame teisės akte numatyta kitaip, importo licencijas visiems pareiškėjams, nepriklausomai nuo jų įsisteigimo vietos Sąjungoje, išduoda valstybės narės, nepažeisdamos priemonių, priimtų šio skyriaus nuostatoms taikyti.235 straipsnis GaliojimasImporto licencijos galioja visoje Sąjungoje.236 straipsnis Užstatas1. Išskyrus atvejus, kai Komisija deleguotais teisės aktais pagal 238 straipsnį numato kitaip, licencijos išduodamos pateikus užstatą, kuriuo užtikrinama, kad produktai bus importuojami licencijos galiojimo laikotarpiu.2. Išskyrus force majeure atvejus, jeigu importo licencijos galiojimo laikotarpiu nėra importuojama arba importuojama tik iš dalies, užstatas negrąžinamas arba grąžinama tik dalis užstato.237 straipsnis Specialūs vyno sektoriuje taikomi užstatai1. Sulčių ir misos, kurių KN kodai yra 2009 61, 2009 69 ir 2204 30, kurioms Bendrojo muitų tarifo muitai taikomi atsižvelgiant į produkto importo kainą, faktinis kainos dydis tikrinamas tikrinant kiekvieną siuntą arba taikant vienodo dydžio importo vertę, Komisijos, nepadedamos 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, deleguotais aktais apskaičiuotą remiantis tiems patiems produktams nustatyta kaina kilmės šalyse.Jei siuntos deklaruojamoji įvežimo kaina yra didesnė nei vienodo dydžio importo vertė, jei tokia yra, deleguotais aktais padidinta Komisijos nustatyta ribine suma, kuri vienodo dydžio vertės negali viršyti 10 %, turi būti pateikiamas užstatas, lygus importo muitui, nustatytam remiantis vienodo dydžio importo verte.Jei siuntos įvežimo kaina nedeklaruojama, taikoma Bendrojo muitų tarifo muito norma priklauso nuo vienodo dydžio importo vertės arba yra nustatoma taikant atitinkamas muitų teisės aktų nuostatas pagal sąlygas, kurias deleguotais aktais turi nustatyti Komisija.2. Jei importuojamiems produktams taikomos pagal Sutarties 43 straipsnio 2 dalį priimtos XII priedo II dalies B skirsnio arba C skirsnio 5 punkte nurodytos leidžiančios nukrypti nuostatos, importuotojai, išleisdami tokius produktus į laisvą apyvartą, paskirtoms muitinės įstaigoms pateikia užstatą. Užstatas grąžinamas, kai importuotojas pateikia valstybės narės, kurioje produktai išleidžiami į laisvą apyvartą, muitinės įstaigoms priimtiną įrodymą, kad iš misų buvo pagamintos vynuogių sultys, jos buvo sunaudotos ne vyno sektoriaus produktams arba, jei iš jų buvo pagamintas vynas, jis buvo atitinkamai paženklintas.238 straipsnis Deleguotieji įgaliojimai1. Siekdama atsižvelgti į prekybos raidą ir rinkos pokyčius, atitinkamų rinkų poreikius ir prireikus stebėti atitinkamų produktų eksportą, Komisija deleguotais teisės aktais gali nustatyti:a) 233 straipsnyje nurodytų sektorių produktų, kuriuos galima importuoti pateikus importo licenciją, sąrašą;b) atvejus ir situacijas, kai importo licencijos pateikti nereikalaujama visų pirma dėl atitinkamų produktų muitinio statuso, prekybos tvarkos, kurios reikia laikytis, operacijų tikslų, pareiškėjo teisinio statuso ir importuojamo kiekio.2. Siekdama nustatyti pagrindinius importo licencijų sistemos aspektus, Komisija deleguotais teisės aktais gali:a) nustatyti su licencija susijusias teises ir įpareigojimus, jos teisines pasekmes, įskaitant galimybę nukrypti nuo įpareigojimo importuoti, ir reikalavimą nurodyti kilmę ir kilmės vietą, kai tai privaloma;b) numatyti, kad išduodant licenciją arba produktus išleidžiant į laisvą apyvartą pateikiamas trečiosios valstybės arba subjekto išduotas dokumentas, kuriuo paliudijama, inter alia , produktų kilmė, autentiškumas ir kokybės savybės;c) priimti licencijų perdavimui taikytinas taisykles arba prireikus licencijų perdavimo apribojimus;d) priimti taisykles, būtinas, kad būtų užtikrintas licencijų sistemos patikimumas ir veiksmingumas, ir nustatyti situacijas, kai būtina, kad valstybės narės, siekdamos išvengti sukčiavimo ir pažeidimų arba juos nagrinėdamos, vienos kitoms suteiktų konkrečią administracinę pagalbą;e) nustatyti atvejus ir situacijas, kai nereikalaujama pateikti užstato.239 straipsnis Įgyvendinimo įgaliojimaiKomisija įgyvendinimo aktais gali priimti visas su šiuo skirsniu susijusias būtinas priemones, įskaitant taisykles, susijusias su:a) paraiškų teikimu ir licencijų išdavimu bei naudojimu;b) licencijų galiojimo laikotarpiu ir pateiktino užstato dydžiu;c) įrodymais, kad laikomasi su licencijų naudojimu susijusių reikalavimų;d) pakaitinių licencijų ir licencijų dublikatų išdavimu;e) valstybių narių tvarkomomis licencijomis ir informacijos, kurios reikia sistemai valdyti, mainais.II skirsnisImporto muitai ir rinkliavos240 STRAIPSNIS Importo muitaiIšskyrus atvejus, kai šiame reglamente numatyta kitaip, 1 straipsnyje nurodytiems produktams taikomi Bendrajame muitų tarife nustatyti importo muitai.241 straipsnis Grūdų importo muitų apskaičiavimas1. Nepaisant 240 straipsnio, produktams, kurių KN kodai yra 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (aukštos kokybės paprastieji kviečiai), 1002 00 00, 1005 10 90, 1055 90 00 ir 1007 00 90, išskyrus sėjai skirtus hibridus, nustatomas importo muitas yra lygus importuojant šiuos produktus taikomai intervencinei kainai, kuri padidinama 55 % ir iš kurios atimama konkrečiai siuntai taikoma CIF importo kaina. Tačiau tas muitas negali viršyti konvencinės muito normos, nustatytos remiantis Kombinuotąja nomenklatūra.2. 1 dalyje nurodytą importo muitą Komisija, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, deleguotais aktais apskaičiuoja pagal reguliariai nustatomas tipines šio straipsnio 1 dalyje nurodytų produktų CIF importo kainas.242 straipsnis Lukštentų ryžių importo muitų apskaičiavimas1. Nepaisant 240 straipsnio, lukštentų ryžių, kurių KN kodas yra 1006 20, importo muitą Komisija, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktais nustato per dešimt dienų po atitinkamo referencinio laikotarpio pabaigos pagal XV priedo 1 punktą.Komisija, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktais nustato naują taikytiną muitą, jeigu dėl skaičiavimų, atliktų pagal tą priedą, muitą reikia keisti. Tol, kol nėra nustatytas naujas taikytinas muitas, taikomas anksčiau nustatytas muitas.2. Apskaičiuojant XV priedo 1 punkte nurodytą importą, atsižvelgiama į lukštentų ryžių, kurių KN kodas yra 1006 20, kiekį, dėl kurio buvo išduotos importo licencijos per atitinkamą referencinį laikotarpį, išskyrus 243 straipsnyje nurodytas Basmati ryžių importo licencijas.3. Metinis referencinis kiekis yra 449 678 tonos. Dalinis referencinis kiekis kiekvieniems prekybos metams sudaro pusę metinio referencinio kiekio.243 straipsnis Lukštentų Basmati ryžių importo muitų apskaičiavimasNepaisant 240 straipsnio, pagal 249 ir 250 straipsnius priimtais deleguotais teisės aktais ir įgyvendinimo aktais Komisijos nustatytomis sąlygomis lukštentiems Basmati veislių ryžiams, kurių KN kodai yra 1006 20 17 ir 1006 20 98 ir kurie išvardyti XVI priede, taikomas nulinis importo muitas.244 straipsnis Nulukštentų ryžių importo muitų apskaičiavimas1. Nepaisydama 240 straipsnio, iš dalies arba visiškai nulukštentų ryžių, kurių KN kodas yra 1006 30, importo muitą Komisija, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktais nustato per dešimt dienų po atitinkamo referencinio laikotarpio pabaigos pagal XV priedo 2 punktą.Komisija, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktais nustato naują taikytiną muitą, jeigu dėl skaičiavimų, atliktų pagal tą priedą, muitą reikia keisti. Tol, kol nėra nustatytas naujas taikytinas muitas, taikomas anksčiau nustatytas muitas.2. Apskaičiuojant XV priedo 2 punkte nurodytą importą, atsižvelgiama į iš dalies nulukštentų ar visiškai nulukštentų ryžių, kurių KN kodas yra 1006 30, kiekį, dėl kurio buvo išduotos importo licencijos per atitinkamą referencinį laikotarpį.245 straipsnis Skaldytų ryžių importo muitų apskaičiavimasNepaisant 240 straipsnio, skaldytiems ryžiams, kurių KN kodas yra 1006 40 00, nustatomas 65 EUR už toną importo muitas.246 straipsnis Įvežimo kainų vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose sistema1. Jei Bendrojo muitų tarifo muito normos taikymas priklauso nuo importuotos siuntos įvežimo kainos, šios kainos teisingumas tikrinamas naudojant Komisijos, nepadedamos 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktais pagal produktą ir kilmę apskaičiuotą standartinę importo vertę, remiantis to produkto kainų valstybių narių tipinėse importo rinkose arba, kur tinka, kitose rinkose svertiniu vidurkiu.Tačiau Komisija įgyvendinimo aktais gali priimti specialias nuostatas produktų, importuotų visų pirma perdirbti, įvežimo kainai patikrinti.2. Jei atitinkamos prekių siuntos deklaruojamoji įvežimo kaina yra didesnė nei standartinė importo vertė, pridėjus įgyvendinimo aktais Komisijos nustatytą ribinę sumą, kuri negali daugiau kaip 10 % viršyti standartinės importo vertės, reikalaujama pateikti užstatą, lygų importo muitui, nustatytam remiantis standartine importo verte.3. Jei atitinkamos siuntos įvežimo kaina nedeklaruojama atliekant muitinės formalumus, taikoma Bendrojo muitų tarifo muito norma priklauso nuo standartinės importo vertės arba yra nustatoma taikant atitinkamas muitų teisės aktų nuostatas pagal sąlygas, kurias, remdamasi 249 ir 250 straipsniais, deleguotais teisės aktais ir įgyvendinimo aktais turi nustatyti Komisija.247 straipsnis Papildomi importo muitai1. Komisija įgyvendinimo aktais gali nustatyti grūdų, ryžių, cukraus, vaisių ir daržovių, perdirbtų vaisių ir daržovių, galvijienos, pieno ir pieno produktų, kiaulienos, avienos ir ožkienos, kiaušinių, paukštienos ir bananų sektorių, taip pat vynuogių sulčių bei vynuogių misos produktus, kuriuos importuojant būtų taikomas ne tik 240–246 straipsniuose nustatytas muitas, bet ir papildomas importo muitas, siekiant užkirsti kelią neigiamam poveikiui Sąjungos rinkai, kurį gali sukelti toks importas, arba neutralizuoti tokį poveikį, jeigu:a) importuojama žemesne kaina nei kaina, kurią Sąjunga nurodė PPO (nuorodinė kaina), arbab) importo apimtys bet kuriais metais viršija tam tikrą lygį (nuorodinį kiekį).Nuorodinis kiekis nustatomas remiantis rinkos prieinamumo galimybėmis, prireikus apibrėžiamomis kaip atitinkamą vidaus suvartojimo procentinę dalį per trejus ankstesnius metus sudarantis importas.2. Papildomi importo muitai netaikomi, kai nėra tikėtina, kad importas galėtų sutrikdyti Sąjungos rinką, arba jei poveikis būtų neproporcingas siekiamam tikslui.3. Taikant 1 dalies a punktą importo kainos nustatomos remiantis konkrečios prekių siuntos CIF importo kainomis.CIF importo kainos palyginamos su tipinėmis to produkto kainomis pasaulinėje rinkoje arba Sąjungos importo rinkoje.4. Komisija, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktais gali nustatyti tipines kainas ir nuorodinius kiekius, kad būtų galima taikyti papildomus importo muitus pagal taisykles, priimtas pagal 250 straipsnio d punktą.248 straipsnis Importo muitų taikymo sustabdymas cukraus sektoriujeSiekdama užtikrinti 55 straipsnio 2 dalyje nurodytiems produktams gaminti reikalingą tiekimą, Komisija įgyvendinimo aktais gali iš dalies arba visiškai sustabdyti importo muitų taikymą tam tikriems šių produktų kiekiams:a) cukraus, kurio KN kodas yra 1701;b) izogliukozės, kurios KN kodas yra 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10 ir 1702 90 30.249 straipsnis Deleguotieji įgaliojimai1. Siekdama užtikrinti, kad ūkio subjektai vykdytų savo įsipareigojimus, Komisija deleguotais teisės aktais gali nustatyti reikalavimą pateikti užstatą importuojant konkrečių rūšių kokybiškus grūdus ir Basmati ryžius.2. Siekdama užtikrinti, kad Basmati ryžių importo tvarka tinkamai veiktų, Komisija deleguotais teisės aktais gali nustatyti papildomus reikalavimus, kuriuos ūkio subjektai turi įvykdyti, kad galėtų pateikti importo licencijos paraišką pagal 243 straipsnį.3. Siekdama atsižvelgti į Sąjungos grūdų sektoriaus ypatumus, Komisija deleguotais teisės aktais gali nustatyti būtinuosius kokybės reikalavimus, kurių reikia laikytis norint, kad būtų sumažinta importo muito norma.250 straipsnis Įgyvendinimo įgaliojimaiKomisija įgyvendinimo aktais gali nustatyti:a) kiek tai susiję su 241 straipsniu:i) rinkos kainas, į kurias reikia atsižvelgti;ii) galimybę prireikus konkrečiais atvejais informuoti ūkio subjektus apie taikomą muitą iki konkrečios siuntos pristatymo;b) taisykles, būtinas siekiant patikrinti, ar 243 straipsnyje nurodyti muitai taikomi teisingai, kad būtų galima patikrinti importuojamų produktų savybes ir kokybę, ir priemones, kurių reikia imtis iškilus konkretiems importo tvarkos taikymo sunkumams;c) kiek tai susiję su 246 straipsniu – standartinės importo vertės apskaičiavimo, pranešimų apie kainas, tipinių rinkų nustatymo ir įvežimo kainų taisykles;d) kiek tai susiję su 247 straipsniu – papildomas taisykles, būtinas to straipsnio 1 daliai taikyti;e) importuojamų produktų savybių ir kokybės tikrinimo nuostatas.III SKIRSNIS IMPORTO KVOTų ADMINISTRAVIMAS251 STRAIPSNIS Tarifinės kvotos1. Komisija leidžia pradėti naudotis 1 straipsnyje nurodytų produktų importo tarifinėmis kvotomis, nustatytomis pagal Sutarties 218 straipsnį sudarytais susitarimais arba kitais teisės aktais, priimtais pagal Sutarties 43 straipsnio 2 dalį, ir jas administruoja deleguotais ir įgyvendinimo aktais pagal 253, 254 ir 255 straipsnius.2. Tarifinės kvotos administruojamos vengiant atitinkamų ūkio subjektų diskriminacijos ir taikant vieną iš toliau pateiktų metodų arba jų derinį, arba kitą tinkamą metodą:a) metodą, grindžiamą chronologine paraiškų teikimo tvarka (pagal eiliškumo principą);b) proporcingo paskirstymo pagal pateiktose paraiškose prašomą kiekį metodą (taikant vienalaikio nagrinėjimo metodą);c) metodą, grindžiamą tuo, kad atsižvelgiama į tradicinius prekybos modelius (taikant tradicinių arba naujų ūkio subjektų metodą).3. Pasirinktuoju administravimo metodu turi būti sudaryta galimybė prireikus deramai atsižvelgti į Sąjungos rinkos pasiūlos reikalavimus ir būtinybę išsaugoti tos rinkos pusiausvyrą.252 straipsnis Specialiosios taisyklės1. Europos Parlamentas ir Taryba Sutarties 43 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka, taikydami 4,375 perskaičiavimo koeficientą, gali nustatyti, kad visas sušaldytos ir skirtos perdirbti galvijienos, kurios KN kodai yra 0202 20 30, 0202 30 ir 0206 29 91, 54 703 tonų importo kvotos kiekis arba jo dalis atitinka lygiaverčius kokybiškos mėsos kiekius.2. 2 000 000 tonų kukurūzų ir 300 000 tonų sorgo importo į Ispaniją bei 500 000 tonų kukurūzų importo į Portugaliją tarifinių kvotų atveju 253 straipsnyje nurodytos taisyklės apima ir nuostatas, būtinas importui pagal tarifines kvotas vykdyti ir prireikus nuostatas dėl atitinkamų valstybių narių mokėjimo agentūrų importuotų kiekių viešojo sandėliavimo bei jų realizavimo tų valstybių narių rinkose.253 straipsnis Deleguotieji įgaliojimai1. Siekdama užtikrinti lygias galimybes naudotis esamais importo tarifinės kvotos kiekiais ir nediskriminuoti ūkio subjektų, Komisija deleguotais teisės aktais:a) nustato sąlygas ir atitikties reikalavimus, kurių turi laikytis ūkio subjektas, teikdamas paraišką pagal importo tarifinę kvotą; atitinkamomis nuostatomis gali būti reikalaujama bent minimalios prekybos su trečiosiomis valstybėmis ir prijungtomis teritorijomis patirties arba perdirbimo veiklos patirties, išreikštos minimaliu kiekiu ir laikotarpiu tam tikrame rinkos sektoriuje; šios nuostatos gali apimti specialiąsias taisykles, atitinkančias tam tikro sektoriaus poreikius ir galiojančią praktiką, visų pirma atsižvelgiant į perdirbimo pramonės naudojimo praktiką ir poreikius;b) priima nuostatas, susijusias su ūkio subjektų vienų kitiems perduodamomis teisėmis, ir prireikus su administruojamos importo tarifinės kvotos perdavimo apribojimais.2. Siekiant užtikrinti, kad ūkio subjektai vykdytų savo įpareigojimus ir kad būtų laikomasi Sąjungos susitarimų ar įsipareigojimų, Komisija deleguotais teisės aktais gali:a) nustatyti, kad norint naudotis importo tarifine kvota reikia pateikti užstatą;b) priimti taisykles, būtinas, kad būtų užtikrintas licencijų sistemos patikimumas ir veiksmingumas, visų pirma tais atvejais, kai būtina, kad valstybės narės tarpusavyje teiktų konkrečią administracinę pagalbą; įskaitant nuostatas, kuriomis nustatomas valstybių narių įpareigojimas pranešti duomenis ir informaciją;c) priimti taisykles, kuriomis siekiama išvengti sukčiavimo ir pažeidimų, kuriose numatytas, inter alia , specialių nuobaudų mokėjimas ir galimybės atitinkamiems ūkio subjektams naudotis tarifine kvota panaikinimas atsižvelgiant į nustatytą sukčiavimą ir pažeidimus.254 straipsnis Įgyvendinimo įgaliojimai1. Komisija įgyvendinimo aktais numato:a) metines tarifines kvotas, kurios prireikus tinkamai paskirstomos metams, ir taikytiną administravimo metodą;b) susitarime arba teisės akte, kuriuo nustatoma importo tvarka, nustatytų specialiųjų nuostatų taikymo taisykles, visų pirma, kai būtina, susijusias su:i) garantijomis dėl produkto pobūdžio, kilmės ir kilmės vietos;ii) i punkte nurodytoms garantijoms patikrinti naudojamo dokumento pripažinimu;iii) eksportuojančios valstybės išduoto dokumento pateikimu;iv) produktų paskirties vieta ir paskirtimi;c) licencijų arba leidimų galiojimo laikotarpiu;d) užstato dydžiu;e) informacijos ir pranešimų skelbimo taisyklėmis.2. Komisija įgyvendinimo aktais gali numatyti:a) naudojimąsi licencijomis, ir prireikus konkrečias taisykles, visų pirma susijusias su sąlygomis, kuriomis pagal tarifinę kvotą teikiamos importo paraiškos ir suteikiamas leidimas;b) importo tvarkos stebėseną.255 straipsnis Įgyvendinimo aktai, priimami nepadedant 323 straipsnio 1 dalyje nurodytam komitetui1. Komisija, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktais priima proceso, kuriuo užtikrinama, kad nebūtų viršijami esami importo tarifinės kvotos kiekiai, visų pirma nustatant paskirstymo koeficientą kiekvienai paraiškai, kai išnaudojami esami kiekiai, atmetant dar nepatvirtintas paraiškas ir prireikus sustabdant paraiškų teikimo procesą, valdymo nuostatas.2. Komisija, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktais gali priimti nepanaudotų kiekių perskirstymo nuostatasIV skirsnisSpecialiosios TAM TIKRIEMS PRODUKTAMS TAIKOMOS NUOSTATOSI POSKIRSNIS SPECIALIOSIOS GRūDų IR RYžIų SEKTORIų PRODUKTų IMPORTO NUOSTATOS256 STRAIPSNIS Grūdų mišinių importasMišiniams, sudarytiems iš I priedo I dalies a ir b punktuose nurodytų grūdų, nustatomas toks taikytinas importo muitas:a) tais atvejais, kai mišinį sudaro dviejų minėtuose punktuose nurodytų rūšių grūdai, importo muitas yra toks, kuris taikomas:i) didžiausią mišinio svorio dalį sudarančios rūšies grūdams, kai jie sudaro ne mažiau kaip 90 % mišinio svorio;ii) didesniu importo muitu apmokestinamos mišinyje esančios rūšies grūdams, jei nė vienos iš dviejų rūšių grūdai nesudaro bent 90 % mišinio svorio;b) tais atvejais, kai mišinį sudaro daugiau kaip dviejų minėtuose punktuose nurodytų rūšių grūdai ir kai kiekvienos iš kelių rūšių grūdai sudaro daugiau kaip 10 % mišinio svorio, mišiniui taikomas didžiausias tokių mišinyje esančių grūdų importo muitas net tuo atveju, kai dviem ar daugiau mišinyje esančių grūdų rūšių taikomas toks pat importo muitas.Jei mišinyje tik vienos rūšies grūdai sudaro daugiau kaip 10 % mišinio svorio, mišiniui taikomas toks pat importo muitas, kaip ir tos rūšies grūdams;c) visais kitais a ir b punktuose nenumatytais atvejais taikomas didžiausias atitinkamame mišinyje esančių grūdų importo muitas net tuo atveju, kai dviem ar daugiau mišinyje esančių grūdų rūšių taikomas toks pat importo muitas.257 straipsnis Grūdų ir ryžių mišinių importasIš vienos ar daugiau rūšių grūdų, nurodytų I priedo I dalies a ir b punktuose, ir iš vieno ar daugiau I priedo II dalies a ir b punktuose nurodytų produktų sudarytiems mišiniams taikomas didžiausias mišinyje esančios rūšies grūdams arba produktui taikomas importo muitas.258 straipsnis Ryžių mišinių importasMišiniams, sudarytiems iš ryžių, priskiriamų kelioms skirtingoms perdirbimo grupėms ar etapams, arba ryžių, priskiriamų vienai ar kelioms skirtingoms perdirbimo grupėms ar etapams, ir skaldytų ryžių, taikomas toks importo muitas, kuris taikomas:a) didžiausią mišinio svorio dalį sudarančios rūšies ryžiams, kai jie sudaro ne mažiau kaip 90 % mišinio svorio;b) didžiausiu importo muitu apmokestinamos mišinyje esančios rūšies ryžiams, jei nė vienos rūšies ryžiai nesudaro bent 90 % mišinio svorio.259 straipsnis Tarifų klasifikacijos taikymasKai 256, 257 ir 258 straipsniuose nurodyto importo muito nustatymo metodo taikyti negalima, tuose straipsniuose nurodytiems mišiniams taikytinas muitas nustatomas pagal mišinių muitų tarifų klasifikaciją.II poskirsnisCukraus importo tvarka260 STRAIPSNIS Tradiciniai tiekimo rafinuoti poreikiai1. Nustatomas tradicinis rafinuoti skirto cukraus tiekimo poreikis Sąjungoje, išreikštas baltojo cukraus kiekiu, yra 2 489 735 tonos per prekybos metus.2. Vienintelė 2005 m. Portugalijoje veikusi cukrinių runkelių perdirbimo įmonė laikoma nuolatine rafinavimo įmone.3. Rafinuoti skirto cukraus importo licencijos išduodamos tik nuolatinėms rafinavimo įmonėms, jeigu atitinkami kiekiai neviršija kiekių, kuriuos galima importuoti pagal 1 dalyje nurodytą tradicinį tiekimo poreikį. Vienos nuolatinės rafinavimo įmonės licencijos gali būti perleidžiamos tik kitai nuolatinei rafinavimo įmonei, o licencijų galiojimo laikotarpis baigiasi prekybos metų, kuriems jos buvo išduotos, pabaigoje.Ši dalis taikoma pirmuosius tris kiekvienų prekybos metų mėnesius.261 straipsnis Deleguotieji įgaliojimaiSiekdama užtikrinti, kad importuojamas rafinuoti skirtas cukrus būtų rafinuojamas laikantis šio poskirsnio reikalavimų, Komisija deleguotais teisės aktais gali nustatyti:a) tam tikras su 260 straipsnyje nurodytos importo tvarkos taikymu susijusias apibrėžtis;b) sąlygas ir atitikties reikalavimus, kurių turi laikytis ūkio subjektas, teikdamas importo licencijos paraišką, įskaitant užstato pateikimą;c) administracinių nuobaudų skyrimo taisykles.262 straipsnis Įgyvendinimo įgaliojimaiKomisija įgyvendinimo aktais gali priimti būtinas įrodymų ir dokumentų, susijusių su importo reikalavimais ir ūkio subjektų, visų pirma nuolatinių rafinavimo įmonių, įpareigojimais, teikimo taisykles.III poskirsnisSpecialiosios kanapių importo nuostatos263 STRAIPSNIS Kanapių importas1. Toliau nurodyti produktai gali būti importuojami į Sąjungą tik jei laikomasi šių sąlygų:a) sėjamųjų kanapių žaliava, kurios KN kodas yra 5302 10 00, privalo atitikti Reglamento (EB) Nr. 73/2009 39 straipsnyje nustatytas sąlygas;b) sėjai skirtos kanapių veislių sėklos, kurių KN kodas yra ex 1207 99 15, jei pateikiamas įrodymas, kad tetrahidrokanabinolio kiekis neviršija kiekio, nustatyto pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 39 straipsnį;c) ne sėjai skirtos kanapių sėklos, kurių KN kodas yra 1207 99 91 ir kurias importuoja tik valstybės narės įgalioti importuotojai, kad būtų užtikrinta, jog tokios sėklos nėra skirtos sėjai.2. Nepažeidžiant jokių specialiųjų nuostatų, kurias gali priimti Komisija įgyvendinimo aktais pagal 318 straipsnį, teisė importuoti į Sąjungą šio straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodytus produktus suteikiama tik atlikus patikras siekiant nustatyti, ar laikomasi šio straipsnio 1 dalyje numatytų sąlygų.3. Šis straipsnis taikomas nepažeidžiant griežtesnių nuostatų, kurias valstybės narės yra priėmusios pagal Sutartį, ir įpareigojimų pagal PPO susitarimą dėl žemės ūkio.IV poskirsnisSpecialiosios apynių importo nuostatos264 STRAIPSNIS Apynių importas1. Apynių sektoriaus produktus iš trečiųjų valstybių galima importuoti tik jei jų kokybės standartai yra bent lygiaverčiai Sąjungoje išaugintų tokių pačių produktų arba iš jų pagamintų produktų kokybės standartams.2. Produktai laikomi atitinkančiais 1 dalyje nurodytą standartą, jei kilmės šalies valdžios institucijos yra išdavusios atestacijos dokumentą, pripažintą lygiaverčiu Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 117 straipsnyje nurodytam sertifikatui.Apynių miltelių, apynių miltelių, kuriuose yra didesnis lupulino kiekis, apynių ekstrakto ir apynių produktų mišinių atveju atestacijos dokumentą galima pripažinti lygiaverčiu sertifikatui tik jei šių produktų sudėtyje esančios alfa rūgšties kiekis nėra mažesnis negu apyniuose, iš kurių jie paruošti.3. Siekdama sumažinti administracinę naštą, Komisija deleguotais teisės aktais gali nustatyti sąlygas, kuriomis netaikomi su lygiavertiškumo atestacijos dokumentu ir pakuotės ženklinimu susiję įpareigojimai.4. Komisija įgyvendinimo aktais priima su šiuo straipsniu susijusias taisykles, įskaitant lygiavertiškumo atestacijos dokumentų pripažinimo ir apynių importo tikrinimo taisykles.V skirsnisApsaugos priemonės ir laikinasis įvežimas perdirbti265 STRAIPSNIS Apsaugos priemonės1. Komisija, remdamasi šio straipsnio 3 dalimi ir atsižvelgdama į Tarybos reglamentus (EB) Nr. 260/2009 [42] ir (EB) Nr. 625/2009[43], importui į Sąjungą taiko apsaugos priemones.2. Išskyrus tuos atvejus, kai pagal kitus Europos Parlamento bei Tarybos teisės aktus ir kitus Tarybos teisės aktus numatyta kitaip, Komisija, remdamasi šio straipsnio 3 dalimi, importui į Sąjungą taiko pagal Sutarties 218 straipsnį sudarytuose tarptautiniuose susitarimuose numatytas apsaugos priemones.3. Valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva Komisija įgyvendinimo aktais gali imtis 1 ir 2 dalyse nurodytų priemonių. Gavusi valstybės narės prašymą, sprendimą dėl jo Komisija įgyvendinimo aktais priima per penkias darbo dienas nuo prašymo gavimo dienos. Skubos atvejais Komisija priima sprendimą 323 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.Apie priimtas priemones nedelsiant pranešama valstybėms narėms, ir šios priemonės iškart įsigalioja.4. Pagal 3 dalį priimtas Sąjungos apsaugos priemones Komisija panaikina arba iš dalies keičia įgyvendinimo aktais. Skubos atvejais Komisija priima sprendimą laikydamasi 323 straipsnio 2 dalies.266 straipsnis Perdirbimo ir laikinojo įvežimo perdirbti tvarkos taikymo sustabdymas1. Kai dėl perdirbimo arba laikinojo įvežimo perdirbti tvarkos sutrikdoma arba gali būti sutrikdyta Sąjungos rinka, valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva Komisija įgyvendinimo aktais gali visiškai arba iš dalies sustabdyti perdirbimo arba laikinojo įvežimo perdirbti tvarkos taikymą grūdų, ryžių, cukraus, alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių, vaisių ir daržovių, perdirbtų vaisių ir daržovių, vyno, galvijienos, pieno ir pieno produktų, kiaulienos, avienos ir ožkienos, kiaušinių, paukštienos ir žemės ūkio kilmės etilo alkoholio sektorių produktams. Gavusi valstybės narės prašymą, sprendimą dėl jo Komisija įgyvendinimo aktais priima per penkias darbo dienas nuo prašymo gavimo dienos. Skubos atvejais Komisija priima sprendimą 323 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.Apie priimtas priemones nedelsiant pranešama valstybėms narėms, ir šios priemonės iškart įsigalioja.2. Kiek būtina siekiant, kad tinkamai veiktų BRO, Europos Parlamentas ir Taryba Sutarties 43 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka gali visiškai arba iš dalies uždrausti taikyti laikinojo įvežimo perdirbti tvarką 1 dalyje nurodytiems produktams.III SKYRIUSEksportasI skirsnisEksporto licencijos267 straipsnis Eksporto licencijos1. Nepažeidžiant atvejų, kai eksporto licencijų reikalaujama pagal šį reglamentą, eksporto licenciją gali būti reikalaujama pateikti iš Sąjungos eksportuojant vieną ar daugiau toliau nurodytų sektorių produktų, atsižvelgiant į tai, kad eksporto licencijų reikia siekiant valdyti atitinkamas rinkas ir visų pirma siekiant stebėti atitinkamų produktų eksportą:a) grūdų;b) ryžių;c) cukraus;d) alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių, kai eksportuojamas I priedo VII dalies a punkte nurodytas alyvuogių aliejus;e) vaisių ir daržovių;f) perdirbtų vaisių ir daržovių;g) vyno;h) galvijienos;i) pieno ir pieno produktų;j) kiaulienos;k) avienos ir ožkienos;l) kiaušinių;m) paukštienos;n) žemės ūkio kilmės etilo alkoholio.2. 234, 235 ir 236 straipsniai taikomi mutatis mutandis .268 straipsnis Deleguotieji įgaliojimai1. Siekdama atsižvelgti į prekybos raidą ir rinkos pokyčius, atitinkamų rinkų poreikius ir prireikus stebėti atitinkamų produktų eksportą, Komisija deleguotais teisės aktais gali nustatyti:a) 267 straipsnio 1 dalyje nurodytų sektorių produktų, kuriuos galima eksportuoti pateikus eksporto licenciją, sąrašą;b) atvejus ir situacijas, kai eksporto licencijos pateikti nereikalaujama visų pirma dėl atitinkamų produktų muitinio statuso, operacijų tikslų, pareiškėjo teisinio statuso ir eksportuojamo kiekio.2. Siekdama nustatyti pagrindinius eksporto licencijų sistemos aspektus, Komisija deleguotais teisės aktais gali:a) nustatyti su licencija susijusias teises ir įpareigojimus, jos teisines pasekmes, įskaitant galimybę nukrypti nuo įpareigojimo eksportuoti, ir reikalavimą nurodyti paskirties vietą, kai tai privaloma;b) priimti licencijų perdavimui taikytinas taisykles arba prireikus licencijų perdavimo apribojimus;c) priimti taisykles, būtinas, kad būtų užtikrintas licencijų sistemos patikimumas ir veiksmingumas, ir nustatyti situacijas, kai būtina, kad valstybės narės, siekdamos išvengti sukčiavimo atvejų arba juos nagrinėdamos, vienos kitoms suteiktų konkrečią administracinę pagalbą;d) nustatyti atvejus ir situacijas, kai nereikalaujama pateikti užstato.269 straipsnis Įgyvendinimo įgaliojimaiKomisija įgyvendinimo aktais priima visas su šiuo skirsniu susijusias būtinas taisykles, įskaitant taisykles, susijusias su:a) paraiškų teikimu ir licencijų išdavimu bei naudojimu;b) licencijų galiojimo laikotarpiu ir pateiktino užstato dydžiu;c) įrodymais, kad laikomasi su licencijų naudojimu susijusių reikalavimų;d) pakaitinių licencijų ir licencijų dublikatų išdavimu;e) valstybių narių tvarkomomis licencijomis ir informacijos, kurios reikia sistemai valdyti, mainais.270 straipsnis Įgyvendinimo aktai, priimami nepadedant 323 straipsnio 1 dalyje nurodytam komitetuiKad galėtų valdyti rinką, kai prašoma didelių kiekių, Komisija, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktais gali apriboti kiekius, dėl kurių gali būti išduotos licencijos, nepatvirtinti prašomų kiekių ir sustabdyti paraiškų teikimą.II skirsnisEksporto grąžinamosios išmokos271 STRAIPSNIS Eksporto grąžinamųjų išmokų taikymo sritis1. Kiek būtina siekiant sudaryti sąlygas eksportuoti produktus pagal pasaulinės rinkos įkainius ar kainas ir laikantis pagal Sutarties 218 straipsnį sudarytais susitarimais nustatytų kiekių, tokių produktų pasaulinės rinkos įkainių ar kainų ir kainų Sąjungoje skirtumas gali būti padengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis:a) už eksportuotinus produktus, kurie eksportuojami toliau jų neperdirbus, kai jie priklauso šiems sektoriams:i) grūdų;ii) ryžių;iii) cukraus, kai eksportuojami I priedo III dalies b, c, d ir g punktuose nurodyti produktai;iv) galvijienos;v) pieno ir pieno produktų;vi) kiaulienos;vii) kiaušinių;viii) paukštienos;b) už a punkto i, ii, iii, v ir vii papunkčiuose nurodytus produktus, eksportuotinus XVII ir XVIII prieduose išvardytų prekių pavidalu.Kai pienas ir pieno produktai eksportuojami XVII priedo IV dalyje nurodytų produktų pavidalu, eksporto grąžinamosios išmokos gali būti skiriamos tik už I priedo XVI dalies a–e ir g punktuose nurodytus produktus.2. Eksporto grąžinamosios išmokos už XVII ir XVIII prieduose išvardytų perdirbtų prekių pavidalu eksportuojamus produktus negali būti didesnės nei tos, kurios taikomos tokiems patiems produktams, eksportuojamiems toliau jų neperdirbus.3. Jeigu būtina atsižvelgti į tam tikrų iš grūdų gaminamų spiritinių gėrimų gamybos ypatumus, įskaitant ilgą jų brandinimo laikotarpį, Komisija deleguotais teisės aktais gali priimti nuostatas dėl produktų ir ūkio subjektų atitikties grąžinamųjų išmokų skyrimo reikalavimams, visų pirma susijusias su produktų apibrėžtimi ir savybėmis, ir dėl koeficientų, kuriuos taikant apskaičiuojamos eksporto grąžinamosios išmokos atsižvelgiant į atitinkamų produktų brandinimo procesą, nustatymo.4. Komisija įgyvendinimo aktais priima visas būtinas su šiuo straipsniu susijusias priemones, įskaitant 3 dalyje nurodytų produktų nacionalinių patikrų techninius ir procedūrinius reikalavimus.5. Komisija, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktais gali nustatyti koeficientą, pagal kurį koreguojamos eksporto grąžinamosios išmokos už šio straipsnio 3 dalyje nurodytus produktus.272 straipsnis Eksporto grąžinamųjų išmokų paskirstymasKiekiai, už kuri ų eksportą gali būti skiriama eksporto grąžinamoji išmoka, paskirstomi taikant metodą:a) kuris geriausiai tinka atsižvelgiant į produkto pobūdį ir padėtį atitinkamoje rinkoje, ir, atsižvelgiant į Sąjungos eksporto veiksmingumą ir struktūrą, kurį taikant galima veiksmingiausiai panaudoti turimus išteklius nediskriminuojant suinteresuotųjų ūkio subjektų, visų pirma stambių ir smulkių ūkio subjektų;b) kuris dėl savo administravimo reikalavimų ūkio subjektams yra mažiausiai sudėtingas administruoti;c) kurį taikant nediskriminuojami atitinkami ūkio subjektai.273 straipsnis Eksporto grąžinamųjų išmokų nustatymas1. Eksporto grąžinamosios išmokos yra vienodos visoje Sąjungoje. Jos gali skirtis priklausomai nuo paskirties vietos, ypač jei to reikia dėl pasaulinėje rinkoje susidariusios padėties, tam tikrų rinkų konkrečių reikalavimų arba dėl susitarimais, sudarytais pagal Sutarties 218 straipsnį, nustatytų įpareigojimų.2. Grąžinamųjų išmokų nustatymo priemones priima Taryba pagal Sutarties 43 straipsnio 3 dalį.274 straipsnis Eksporto grąžinamosios išmokos skyrimas1. Grąžinamosios išmokos už 271 straipsnio 1 dalies a punkte išvardytus produktus, eksportuojamus toliau jų neperdirbus, skiriamos tik pateikus paraišką ir eksporto licenciją.2. Už 1 dalyje nurodytus produktus skiriamos grąžinamosios išmokos dydis yra toks, koks taikomas licencijos paraiškos pateikimo dieną, arba, jei taikoma, nustatomas atitinkamo konkurso tvarka, o jei skiriama diferencijuota grąžinamoji išmoka, toks, koks tą dieną taikomas:a) licencijoje nurodytai paskirties vietai arbab) kai taikytina, faktinei paskirties vietai, jei pastaroji skiriasi nuo licencijoje nurodytos paskirties vietos – tokiu atveju taikoma suma neviršija sumos, taikomos licencijoje nurodytai paskirties vietai.Komisija, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktais gali imtis atitinkamų priemonių, kad nebūtų piktnaudžiaujama šios dalies nuostatų lankstumu. Tos priemonės visų pirma gali būti susijusios su paraiškų teikimo tvarka ir eksportuotojų teiktinais pranešimais.3. Siekdama atsižvelgti į prekybos ypatumus ir transporto sąlygas Komisija deleguotais teisės aktais gali nuspręsti, kad perinti skirtų kiaušinių ir vienos dienos amžiaus viščiukų eksporto licencijos gali būti suteikiamos ex post .4. Siekdama užtikrinti, kad Sutarties I priede nurodytų produktų ir iš jų pagamintų perdirbtų produktų eksportuotojams būtų sudarytos vienodos galimybės gauti eksporto grąžinamąsias išmokas, Komisija deleguotais teisės aktais gali nuspręsti šio reglamento 271 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytoms prekėms taikyti 1 ir 2 dalis.Komisija įgyvendinimo aktais gali priimti visas su šia dalimi susijusias būtinas priemones.5. Siekdama kuo labiau sumažinti administracinę humanitarinės pagalbos organizacijų naštą, Komisija deleguotais teisės aktais gali leisti taikyti nuo 1 ir 2 dalių leidžiančias nukrypti nuostatas tais atvejais, kai eksporto grąžinamosios išmokos už produktus yra mokamos vykdant pagalbos maistu operacijas.6. Grąžinamoji išmoka mokama pateikus įrodymus, kad:a) produktai buvo eksportuoti iš Sąjungos;b) kai skiriama diferencijuota grąžinamoji išmoka – produktai pasiekė licencijoje nurodytą paskirties vietą arba kitą paskirties vietą, kuriai nustatyta grąžinamoji išmoka, nepažeidžiant 2 dalies b punkto.7. Komisija deleguotais teisės aktais gali nustatyti papildomas eksporto grąžinamųjų išmokų skyrimo sąlygas, kad būtų išvengta prekybos nukreipimo, visų pirma su sąlyga, kad:a) grąžinamosios išmokos būtų mokamos tik už ES kilmės produktus;b) grąžinamosios išmokos už importuotus produktus dydis būtų lygus importuojant surinktiems muitams, kai pastarieji yra mažesni už taikomą grąžinamąją išmoką.275 straipsnis Eksporto grąžinamosios išmokos už gyvus galvijus galvijienos sektoriuje1. Galvijienos sektoriaus produktų atveju grąžinamoji išmoka už gyvų galvijų eksportą skiriama ir išmokama tik jei laikomasi Sąjungos teisės aktais nustatytų gyvūnų gerovės reikalavimų ir, visų pirma, gyvūnų apsaugos juos vežant reikalavimų.2. Siekdama paskatinti eksportuotojus laikytis gyvūnų gerovės sąlygų ir sudaryti galimybę kompetentingoms institucijoms tikrinti, ar teisingai naudojamos eksporto grąžinamosios išmokos, kai tai priklauso nuo gyvūnų gerovės reikalavimų laikymosi, Komisija deleguotais teisės aktais:a) priima nuostatas dėl gyvūnų gerovės reikalavimų laikymosi už Sąjungos muitų teritorijos ribų ir dėl tikrinimo, kaip jų laikomasi, bei ataskaitų teikimo, įskaitant naudojimąsi nepriklausomų trečiųjų šalių paslaugomis.b) nustato su išmoka susijusias nuobaudas arba galimybę susigrąžinti eksporto grąžinamąją išmoką, kai nesilaikoma teisinių gyvūnų gerovės reikalavimų.3. Komisija įgyvendinimo aktais gali priimti visas su šiuo straipsniu susijusias būtinas priemones.276 straipsnis Eksportuoti leidžiami kiekiaiAtitinkamų produktų eksporto licencijomis, išduotomis referenciniams laikotarpiams, užtikrinama, kad būtų laikomasi įsipareigojimų dėl apimčių, nustatytų pagal Sutarties 218 straipsnį sudarytais susitarimais. Pagal PPO susitarimą dėl žemės ūkio nustatytų įpareigojimų laikymosi atžvilgiu referencinio laikotarpio pabaiga eksporto licencijų galiojimui įtakos neturi.277 straipsnis Deleguotieji įgaliojimai1. Siekdama užtikrinti, kad ūkio subjektai, dalyvaudami konkursuose, vykdytų savo įpareigojimus, Komisija deleguotais teisės aktais nustato pirminį reikalavimą grąžinti su licencijoms susijusius užstatus už konkurso tvarka skiriamas eksporto grąžinamąsias išmokas.2. Siekdama kuo labiau sumažinti ūkio subjektų ir valdžios institucijų administracinę naštą, Komisija deleguotais teisės aktais gali nustatyti ribines vertes, už kurias mažesnį kiekį eksportuojant gali būti nereikalaujama pateikti eksporto licencijos, ir nustatyti paskirties vietas, į kurias eksportuojant gali būti pateisinamas atleidimas nuo įpareigojimo pateikti eksporto licenciją.3. Kad būtų galima prisitaikyti prie praktinių situacijų, pateisinančių visišką arba dalinę atitiktį eksporto grąžinamųjų išmokų skyrimo reikalavimams, ir padėti ūkio subjektams įveikti laikotarpį nuo eksporto grąžinamosios išmokos paraiškos pateikimo iki galutinio grąžinamosios išmokos mokėjimo, Komisija deleguotais teisės aktais gali priimti priemones, susijusias su:a) kita grąžinamosios išmokos mokėjimo data;b) eksporto grąžinamosios išmokos mokėjimo pasekmėmis, kai licencijoje nurodytas produkto kodas arba paskirties vieta neatitinka tikrojo produkto arba paskirties vietos;c) išankstiniu eksporto grąžinamųjų išmokų mokėjimu, įskaitant užstato pateikimo ir grąžinimo sąlygas;d) patikromis ir įrodymais, kai kyla abejonių dėl tikrosios produktų paskirties vietos, įskaitant galimybę reimportuoti į Sąjungos muitų teritoriją;e) paskirties vietomis, laikomomis eksporto iš Sąjungos vietomis, ir paskirties vietų, esančių Sąjungos muitų teritorijoje ir atitinkančių eksporto grąžinamųjų išmokų skyrimo reikalavimus, įtraukimu.4. Siekdama užtikrinti, kad produktai, už kuriuos skiriamos eksporto grąžinamosios išmokos, būtų eksportuojami iš Sąjungos muitų teritorijos ir nebūtų į šią teritoriją grąžinami ir siekdama kiek įmanoma sumažinti ūkio subjektų įrodymų, kad produktai, už kuriuos skiriamos diferencijuotos grąžinamosios išmokos, pasiekė paskirties šalį, rengimo ir teikimo administracinę naštą, Komisija deleguotais teisės aktais gali priimti priemones, susijusias su:a) terminu, iki kurio produktai turi būti išvežti iš Sąjungos muitų teritorijos, įskaitant laikinam pakartotiniam įvežimui skirtą laiką;b) perdirbimu, kuris gali būti tuo laikotarpiu taikomas produktams, už kuriuos skiriamos eksporto grąžinamosios išmokos;c) įrodymu, kad produktai, už kuriuos skiriamos diferencijuotos grąžinamosios išmokos, pasiekė paskirties vietą;d) grąžinamųjų išmokų ribinėmis vertėmis ir sąlygomis, kuriomis eksportuotojai gali būti atleisti nuo reikalavimo pateikti tokį įrodymą;e) įrodymo, kad produktai, už kuriuos skiriamos diferencijuotos grąžinamosios išmokos, pasiekė paskirties vietą, tvirtinimo, kurį atlieka nepriklausomos trečiosios šalys, sąlygomis.5. Siekdama atsižvelgti į skirtingų sektorių ypatumus, Komisija deleguotais teisės aktais gali nustatyti ūkio subjektams ir produktams, už kuriuos gali būti skiriamos eksporto grąžinamosios išmokos, taikomus specialiuosius reikalavimus ir sąlygas.6. Kad būtų galima prisitaikyti prie perdirbimo pramonės pokyčių, Komisija, atsižvelgdama į Tarybos reglamento (EB) Nr. 1216/2009[44] 8 straipsnio 2 dalyje nurodytus kriterijus, deleguotais teisės aktais gali iš dalies keisti XVII priedą.7. Siekdama užtikrinti, kad Sutarties I priede nurodytų produktų ir iš jų pagamintų perdirbtų produktų eksportuotojams būtų sudarytos vienodos sąlygos gauti eksporto grąžinamąsias išmokas, Komisija, atsižvelgdama į Reglamento (EB) Nr. 1216/2009 nuostatas, deleguotais teisės aktais priima 274 straipsnio 5, 6 ir 7 dalių taikymo 271 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytiems produktams taisykles.278 straipsnis Įgyvendinimo įgaliojimaiKomisija įgyvendinimo aktais priima visas su šiuo skirsniu susijusias būtinas priemones, visų pirma susijusias su:a) eksportuotinų kiekių, kurie nebuvo paskirstyti ar panaudoti, perskirstymu;b) stebėjimu, ar veikla, dėl kurios suteikiama teisė gauti grąžinamąsias išmokas ir visas kitas su eksporto sandoriais susijusias sumas, iš tikrųjų buvo vykdoma ir vykdoma teisingai, įskaitant fizines patikras ir dokumentų tikrinimą;c) 271 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytais produktais.III skirsnisEksporto kvot ų ADMINISTRAVIMAS PIENO IR PIENO PRODUKTų SEKTORIUJE279 STRAIPSNIS Tarifinių kvotų, kuriomis leidžia pradėti naudotis trečiosios valstybės, administravimas1. Pieno ir pieno produktų atžvilgiu, kai susitarime, sudarytame pagal Sutarties 218 straipsnį, numatyta visiškai arba iš dalies administruoti tarifinę kvotą, kuria leidžia pradėti naudotis trečio ji valstybė, Komisija, siekdama užtikrinti, kad taikoma kvota būtų naudojamasi laikantis atitinkamo tarptautinio susitarimo tikslų, deleguotais teisės aktais gali priimti specialias priemones.2. 1 dalyje nurodytos tarifinės kvotos administruojamos taip, kad būtų išvengta atitinkamų ūkio subjektų diskriminacijos ir kad būtų garantuojamas visapusiškas atitinkama kvota suteikiamų galimybių panaudojimas, taikant vieną iš toliau pateiktų metodų arba jų derinį, arba kitą tinkamą metodą:a) metodą, grindžiamą chronologine paraiškų teikimo tvarka (pagal eiliškumo principą);b) proporcingo paskirstymo pagal pateiktose paraiškose prašomą kiekį metodą (taikant vienalaikio nagrinėjimo metodą);c) metodą, grindžiamą tuo, kad atsižvelgiama į tradicinius prekybos modelius (taikant tradicinių arba naujų ūkio subjektų metodą).3. Komisija įgyvendinimo aktais priima būtinas kvotų, kurias leidžiama pradėti naudoti pagal šį skirsnį, administravimo nuostatas.4. Komisija, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktais priima proceso valdymo nuostatas, kuriomis siekiama:a) užtikrinti, kad nebūtų viršijami esami kvotų, kurias leidžiama pradėti naudoti pagal šį skirsnį, kiekiai;b) perskirstyti nepanaudotus kiekius.IV skirsnisSpeciali importo tvarka trečiosiose VALSTYBėSE280 STRAIPSNIS Produktų, kuriems taikoma speciali importo tvarka trečiojoje valstybėje, sertifikatai1. Kai eksportuojami produktai, kuriems pagal susitarimus, Sąjungos sudarytus pagal Sutarties 218 straipsnį, gali būti taikoma speciali importo į trečiąją valstybę tvarka, jei laikomasi tam tikrų sąlygų, valstybių narių kompetentingos institucijos, gavusios prašymą, po atitinkamų patikrų išduoda dokumentą, kuriuo patvirtinama, kad sąlygos yra įvykdytos.2. Komisija įgyvendinimo aktais priima visas su 1 dalimi susijusias būtinas priemones.V skirsnisSpecialiosios GYVIEMS AUGALAMS TAIKOMOS NUOSTATOS281 STRAIPSNIS Minimalios eksporto kainos1. Kad būtų atsižvelgta į kiekvieno gyvų augalų sektoriaus produkto, kurio KN kodas yra 0601 10, rinkos plėtrą, kiekvienais metais likus pakankamai laiko iki prasidedant prekybos sezonui gali būti nustatyta viena ar daugiau minimalių eksporto į trečiąsias valstybes kainų. Minimalių kainų nustatymo priemones priima Taryba pagal Sutarties 43 straipsnio 3 dalį.Eksportuoti tokius produktus leidžiama tik tokia kaina, kuri yra lygi nustatytai atitinkamo produkto minimaliai kainai arba yra už ją didesnė.2. Komisija, atsižvelgdama į pagal Sutarties 218 straipsnį sudarytuose susitarimuose nustatytus įpareigojimus, įgyvendinimo aktais priima visas būtinas administracines priemones, susijusias su 1 dalies pirma pastraipa.VI skirsnisLaikinasis išvežimas perdirbti282 STRAIPSNIS Laikinojo išvežimo perdirbti tvarkos taikymo sustabdymas1. Kai dėl laikinojo išvežimo perdirbti tvarkos trikdoma arba gali būti sutrikdyta Sąjungos rinka, valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva Komisija įgyvendinimo aktais gali visiškai arba iš dalies sustabdyti laikinojo išvežimo perdirbti tvarkos taikymą grūdų, ryžių, vaisių ir daržovių, perdirbtų vaisių ir daržovių, vyno, galvijienos, kiaulienos, avienos bei ožkienos ir paukštienos sektorių produktams. Gavusi valstybės narės prašymą, sprendimą dėl jo Komisija įgyvendinimo aktais priima per penkias darbo dienas nuo prašymo gavimo dienos. Skubos atvejais Komisija priima sprendimą 323 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.Apie priimtas priemones nedelsiant pranešama valstybėms narėms, ir šios priemonės iškart įsigalioja.2. Kiek būtina siekiant, kad tinkamai veiktų BRO, Europos Parlamentas ir Taryba Sutarties 43 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka gali visiškai arba iš dalies uždrausti taikyti laikinojo išvežimo perdirbti tvarką 1 dalyje nurodytiems produktams.IV DALISKONKURENCIJOS TAISYKLĖSI SKYRIUS Įmonėms taikomos taisyklės283 straipsnis Sutarties 101–106 straipsnių taikymasJei šiame reglamente nenurodyta kitaip, Sutarties 101–106 straipsniai ir jų taikymo nuostatos, remiantis šio reglamento 284, 285, 286 [ir 287] straipsniais, taikomi visiems Sutarties 101 straipsnio 1 dalyje ir 102 straipsnyje nurodytiems susitarimams, sprendimams ir veiksmams, susijusiems su produktų, kuriems taikomas šis reglamentas, gamyba arba prekyba jais.284 straipsnis Išimtys1. Sutarties 101 straipsnio 1 dalis netaikoma šio reglamento 283 straipsnyje nurodytiems susitarimams, sprendimams ir veiksmams, kurie yra nacionalinio rinkos organizavimo sudėtinė dalis arba yra būtini Sutarties 39 straipsnyje nurodytiems tikslams pasiekti.Sutarties 101 straipsnio 1 dalis visų pirma netaikoma tokiems vienai valstybei narei priklausančių ūkininkų, ūkininkų asociacijų arba tokių asociacijų susivienijimų susitarimams, sprendimams ir veiksmams, kurie susiję su žemės ūkio produktų gamyba ir prekyba jais arba bendros infrastruktūros naudojimu žemės ūkio produktams sandėliuoti, apdoroti ar perdirbti, ir kuriais neįpareigojama nustatyti vienodų kainų, nebent Komisija nustatytų, kad taip pašalinama konkurencija arba kyla pavojus, kad nebus pasiekti Sutarties 39 straipsnyje numatyti tikslai.2. Pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis ir išklausiusi atitinkamų įmonių arba įmonių asociacijų ir bet kurių kitų, jos manymu, tinkamų fizinių ar juridinių asmenų nuomonę, Komisija turi išimtinę teisę, su sąlyga, kad jos sprendimus gali peržiūrėti Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, nustatyti, kurie susitarimai, sprendimai ir veiksmai atitinka 1 dalyje nurodytas sąlygas. Tuo tikslu Komisija, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktais priima sprendimą, kuris paskelbiamas.Komisija priima tokį sprendimą savo iniciatyva arba valstybės narės kompetentingos institucijos arba suinteresuotosios įmonės ar įmonių asociacijos prašymu.3. Skelbiant 2 dalies pirmoje pastraipoje nurodytą sprendimą, nurodomi šalių pavadinimai ir sprendimo esmė. Skelbiant sprendimą, atsižvelgiama į teisėtą įmonių interesą apsaugoti savo verslo paslaptis.285 straipsnis Susitarimai ir suderinti veiksmai vaisių ir daržovių sektoriuje1. Sutarties 101 straipsnio 1 dalis netaikoma pripažintų tarpšakinių organizacijų susitarimams, sprendimams ir suderintiems veiksmams, kurių tikslas – vykdyti šio reglamento 210 straipsnio 3 dalies c punkte nurodytą veiklą.2. 1 dalis taikoma tik tais atvejais, kai:a) apie susitarimus, sprendimus ir suderintus veiksmus buvo pranešta Komisijai;b) per du mėnesius nuo visų pareikalautų duomenų gavimo Komisija, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktais nenustato, kad tie susitarimai, sprendimai ar suderinti veiksmai yra nesuderinami su Sąjungos taisyklėmis.3. Susitarimai, sprendimai ir suderinti veiksmai negali būti įgyvendinami anksčiau nei baigiasi 2 dalies b punkte nurodytas laikotarpis.4. Nesuderinamais su Sąjungos taisyklėmis bet kuriuo atveju laikomi šie susitarimai, sprendimai ir suderinti veiksmai:a) susitarimai, sprendimai ir suderinti veiksmai, dėl kurių Sąjungoje gali būti bet kokiu būdu pasidalyta rinka;b) susitarimai, sprendimai ir suderinti veiksmai, kurie gali turėti įtakos tinkamam rinkos organizavimui;c) susitarimai, sprendimai ir suderinti veiksmai, kurie gali sukelti konkurencijos iškraipymus, kurie nėra būtini, kad būtų pasiekti bendros žemės ūkio politikos tikslai, kurių siekiama tarpšakinės organizacijos vykdoma veikla;d) susitarimai, sprendimai ir suderinti veiksmai, kurie apima kainų nustatymą, nedarant poveikio priemonėms, kurių imasi tarpšakinės organizacijos, taikydamos konkrečias Sąjungos taisyklių nuostatas;e) susitarimai, sprendimai ir suderinti veiksmai, dėl kurių didelės atitinkamų produktų dalies atžvilgiu gali atsirasti diskriminacija arba būti panaikinta konkurencija.5. Jei praėjus 2 dalies b punkte nurodytam dviejų mėnesių laikotarpiui Komisija nustato, kad nebuvo laikomasi 1 dalies taikymo sąlygų, ji, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktais priima sprendimą, kuriuo paskelbiama, kad atitinkamam susitarimui, sprendimui ar suderintiems veiksmams taikoma Sutarties 101 straipsnio 1 dalis.Tas Komisijos sprendimas taikomas ne anksčiau negu apie jį pranešama atitinkamai tarpšakinei organizacijai, nebent ta tarpšakinė organizacija yra pateikusi neteisingą informaciją ar piktnaudžiavusi 1 dalyje numatyta išimtimi.6. Jei sudaromas daugiametis susitarimas, pranešimas pirmaisiais susitarimo metais galioja ir vėlesniems susitarimo taikymo metams. Tačiau tokiu atveju Komisija bet kuriuo metu savo iniciatyva arba valstybės narės prašymu gali paskelbti apie nustatytą neatitikimą.286 straipsnis Susitarimai ir suderinti veiksmai tabako sektoriuje1. Sutarties 101 straipsnio 1 dalis netaikoma pripažintų tabako sektoriaus tarpšakinių organizacijų susitarimams ir suderintiems veiksmams, kuriais siekiama šio reglamento 210 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytų tikslų, su sąlyga, kad:a) apie susitarimus ir suderintus veiksmus buvo pranešta Komisijai;b) per tris mėnesius nuo visų pareikalautų duomenų gavimo Komisija, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktais nenustato, kad tie susitarimai ar suderinti veiksmai yra nesuderinami su Sąjungos konkurencijos taisyklėmis.Nepasibaigus šiam trijų mėnesių laikotarpiui susitarimai ir suderinti veiksmai negali būti įgyvendinami.2. Susitarimai ir suderinti veiksmai laikomi prieštaraujančiais Sąjungos konkurencijos taisyklėms, jei:a) dėl jų Sąjungoje gali būti bet kokiu būdu pasidalyta rinka;b) jie gali turėti įtakos tinkamam rinkos organizavimui;c) jie gali sukelti konkurencijos iškraipymus, kurie nėra būtini, kad būtų pasiekti bendros žemės ūkio politikos tikslai, kurių siekiama tarpšakinės organizacijos taikoma priemone;d) jie apima kainų ar kvotų nustatymą, nedarant poveikio priemonėms, kurių imasi tarpšakinės organizacijos, taikydamos konkrečias Sąjungos taisyklių nuostatas;e) dėl jų didelės atitinkamų produktų dalies atžvilgiu gali atsirasti diskriminacija arba būti panaikinta konkurencija.3. Jei praėjus 1 dalies b punkte nurodytam trijų mėnesių laikotarpiui Komisija nustato, kad nebuvo laikomasi šio skyriaus taikymo sąlygų, ji, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktais priima sprendimą, kuriuo paskelbiama, kad atitinkamam susitarimui ar suderintiems veiksmams taikoma Sutarties 101 straipsnio 1 dalis.Tas Komisijos sprendimas taikomas ne anksčiau negu apie jį pranešama atitinkamai tarpšakinei organizacijai, nebent ta tarpšakinė organizacija yra pateikusi neteisingą informaciją ar piktnaudžiavusi 1 dalyje numatyta išimtimi.[287 straipsnis Susitarimai ir suderinti veiksmai pieno ir pieno produktų sektoriuje1. Sutarties 101 straipsnio 1 dalis netaikoma pripažintų tarpšakinių organizacijų susitarimams, sprendimams ir suderintiems veiksmams, kurių tikslas – vykdyti šio reglamento 210 straipsnio 4 dalies c punkte nurodytą veiklą.2. 1 dalis taikoma tik tais atvejais, kai:a) apie susitarimus, sprendimus ir suderintus veiksmus buvo pranešta Komisijai;b) per tris mėnesius nuo visų pareikalautų duomenų gavimo Komisija, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktais nenustato, kad tie susitarimai, sprendimai ar suderinti veiksmai yra nesuderinami su Sąjungos taisyklėmis.3. Susitarimai, sprendimai ir suderinti veiksmai negali būti įgyvendinami anksčiau nei baigiasi 2 dalies b punkte nurodytas laikotarpis.4. Nesuderinamais su Sąjungos taisyklėmis bet kuriuo atveju laikomi šie susitarimai, sprendimai ir suderinti veiksmai:a) susitarimai, sprendimai ir suderinti veiksmai, dėl kurių Sąjungoje gali būti bet kokiu būdu pasidalyta rinka;b) susitarimai, sprendimai ir suderinti veiksmai, kurie gali turėti įtakos tinkamam rinkos organizavimui;c) susitarimai, sprendimai ir suderinti veiksmai, kurie gali sukelti konkurencijos iškraipymus, kurie nėra būtini, kad būtų pasiekti bendros žemės ūkio politikos tikslai, kurių siekiama tarpšakinės organizacijos vykdoma veikla;d) susitarimai, sprendimai ir suderinti veiksmai, kurie apima kainų nustatymą;e) susitarimai, sprendimai ir suderinti veiksmai, dėl kurių didelės atitinkamų produktų dalies atžvilgiu gali atsirasti diskriminacija arba būti panaikinta konkurencija.5. Jei praėjus 2 dalies b punkte nurodytam dviejų mėnesių laikotarpiui Komisija nustato, kad nebuvo laikomasi 1 dalies taikymo sąlygų, ji, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktais priima sprendimą, kuriuo paskelbiama, kad atitinkamam susitarimui, sprendimui ar suderintiems veiksmams taikoma Sutarties 101 straipsnio 1 dalis.Tas Komisijos sprendimas taikomas ne anksčiau negu apie jį pranešama atitinkamai tarpšakinei organizacijai, nebent ta tarpšakinė organizacija yra pateikusi neteisingą informaciją ar piktnaudžiavusi 1 dalyje numatyta išimtimi.6. Jei sudaromas daugiametis susitarimas, pranešimas pirmaisiais susitarimo metais galioja ir vėlesniems susitarimo taikymo metams. Tačiau tokiu atveju Komisija bet kuriuo metu savo iniciatyva arba valstybės narės prašymu gali paskelbti apie nustatytą neatitikimą.]288 straipsnis Susitarimų ir suderintų veiksmų privalomas pobūdis tabako sektoriaus tarpšakinėms organizacijoms nepriklausantiems subjektams1. Tabako sektoriaus tarpšakinės organizacijos gali paprašyti, kad tam tikri jų susitarimai ar suderinti veiksmai taptų ribotą laikotarpį privalomi atitinkamam ekonomikos sektoriui priklausantiems asmenims ir grupėms, kurie nėra prekybos šakų, kurioms jie atstovauja, nariai tuose regionuose, kuriuose tos šakos veikia.Kad būtų išplėstas tarpšakinių organizacijų taisyklių taikymas, šioms organizacijoms turi tekti ne mažiau kaip du trečdaliai atitinkamos gamybos ir (arba) prekybos. Kai siūloma išplėsti taisykles keliems regionams, tarpšakinės organizacijos turi įrodyti, kad jos turi minimalų kiekviename regione esančių šakų grupių atstovų skaičių.2. Taisyklės, kurių taikymo sritį prašoma išplėsti, turi būti galiojusios mažiausiai vienus metus ir būti susijusios su vienu iš šių tikslų:a) žiniomis apie gamybą ir rinką;b) būtinosios kokybės nustatymu;c) su aplinkos apsauga suderinamų auginimo būdų taikymu;d) pakuotėms ir pateikimui taikomų būtinųjų standartų nustatymu;e) sertifikuotos sėklos naudojimu ir produkto kokybės stebėsena.3. Taisyklės išplečiamos, jei Komisija, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, tam pritaria įgyvendinimo aktais.289 straipsnis Su susitarimais ir suderintais veiksmais susiję įgyvendinimo įgaliojimaiSiekdama užtikrinti vienodą 285, 286, [287] ir 288 straipsnių taikymą, Komisija gali įgyvendinimo aktais priimti visas būtinas priemones, įskaitant su pranešimu ir skelbimu susijusias taisykles.II SKYRIUSValstybės pagalbos taisyklės290 straipsnis Sutarties 107, 108 ir 109 straipsnių taikymasSutarties 107, 108 ir 109 straipsniai taikomi 1 straipsnyje nurodytų produktų gamybai ir prekybai jais.Tačiau Sutarties 107, 108 ir 109 straipsniai netaikomi mokėjimams, kuriuos atlieka valstybės narės pagal šį reglamentą, numatytiems Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 II dalies I antraštinės dalies III skyriaus IVa skirsnio III poskirsnyje ir šio reglamento 37–41, 108, 111, 114, 117, 120, 123, 128, 148 straipsniuose, 291 straipsnio 2 dalyje, 292–297 straipsniuose ir II dalies I antraštinės dalies IV skyriaus VII skirsnyje. Tačiau 136 straipsnio 4 dalies atžvilgiu netaikomas tik Sutarties 108 straipsnis.291 straipsnis Specialiosios pieno ir pieno produktų sektoriui taikomos nuostatos1. Laikantis Sutarties 107 straipsnio 2 dalies, draudžiama teikti pagalbą, kurios dydis nustatomas pagal šio reglamento I priedo XVI dalyje nurodytų produktų kainą arba kiekį.Be to, draudžiamos ir nacionalinės priemonės, kuriomis leidžiama suvienodinti šio reglamento I priedo XVI dalyje išvardytų produktų kainas.2. Valstybės narės iki 2014 m. kovo 31 d., kartu su Sąjungos parama, teikiama pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 68 straipsnio 1 dalies b punktą, gali teikti pieno sektoriuje veiklą vykdantiems ūkininkams valstybės pagalbą, kurios bendras metinis dydis neviršytų 55 % viršutinės ribos, nustatytos to reglamento 69 straipsnio 4 ir 5 dalyse. Tačiau bendra Sąjungos paramos, teikiamos pagal to reglamento 69 straipsnio 4 dalyje nurodytas priemones, ir valstybės pagalbos suma jokiu būdu negali viršyti minėto reglamento 69 straipsnio 4 ir 5 dalyse nurodytos viršutinės ribos.292 straipsnis Specialiosios Suomijai ir Švedijai taikomos nuostatosJei Komisija, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktais suteikia leidimą, Suomija ir Švedija gali skirti pagalbą už šiaurės elnių auginimą ir prekybą jais ir šiaurės elnių produktų (kurių KN kodai yra ex 0208 ir ex 0210) gamybą ir prekybą jais, jei dėl tokios pagalbos nepadidėja tradicinis jų auginimas arba jų produktų gamyba.293 straipsnis Specialiosios cukraus sektoriui taikomos nuostatosValstybės narės, sumažinusios savo cukraus kvotą daugiau kaip 50 % Reglamento (EB) Nr. 318/2006 III priede 2006 m. vasario 20 d. nustatytos cukraus kvotos, gali skirti laikiną valstybės pagalbą laikotarpiu, kuriuo runkelių augintojams pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 93 straipsnį mokama pereinamojo laikotarpio pagalba. Komisija, remdamasi bet kurios atitinkamos valstybės narės paraiška, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktais priima sprendimą dėl bendros šiai priemonei skiriamos valstybės pagalbos sumos.Italijoje teikiama pirmoje pastraipoje nurodyta laikina pagalba cukrinių runkelių augintojams ir už cukrinių runkelių transportavimą neviršija 11 EUR už toną per prekybos metus.Suomija cukrinių runkelių augintojams gali skirti pagalbą, sudarančią ne daugiau kaip 350 EUR už hektarą per prekybos metus.Atitinkamos valstybės narės per 30 dienų nuo kiekvienų prekybos metų pabaigos informuoja Komisiją apie tais prekybos metais faktiškai išmokėtą valstybės pagalbos sumą.294 straipsnis Specialiosios Vokietijos alkoholio monopolijai taikomos nuostatos[Šio reglamento 290 straipsnio antroje pastraipoje nurodyta leidžianti nukrypti nuostata taikoma Vokietijos pagal nacionalinę Vokietijos alkoholio monopolijos sistemą (toliau – monopolija) skiriamoms pagalbos išmokoms už produktus, kurie po tolesnio perdirbimo monopolijos parduodami kaip Sutarties I priede nurodytas žemės ūkio kilmės etilo alkoholis. Ta nuostata taikoma tik iki 2017 m. gruodžio 31 d., nepažeidžiant Sutarties 108 straipsnio 1 dalies ir 3 dalies pirmo sakinio taikymo, jei laikomasi šių nuostatų:a) visas monopolijos gamyklose pagaminamas etilo alkoholio kiekis, už kurį skiriama pagalba, palaipsniui mažinamas nuo didžiausio 600 000 hl kiekio 2011 m. iki 420 000 hl 2012 m. ir 240 000 hl 2013 m., o nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2017 m. gruodžio 31 d. (dienos, kurią monopolija nustos egzistavusi) didžiausias leidžiamas pagaminti kiekis bus 60 000 hl per metus;b) žemės ūkio kilmės alkoholio uždaro tipo distiliavimo gamyklų pagaminamas etilo alkoholio kiekis, už kurį skiriama pagalba, palaipsniui mažinamas nuo 540 000 hl 2011 m. iki 360 000 hl 2012 m. ir 180 000 hl 2013 m. Iki 2013 m. gruodžio 31 d. visos žemės ūkio kilmės alkoholio uždaro tipo distiliavimo gamyklos išstoja iš monopolijos. Išstojant iš monopolijos žemės ūkio kilmės alkoholio uždaro tipo distiliavimo gamykloms už nominalias distiliavimo teises, kaip apibrėžta taikomuose Vokietijos teisės aktuose, suteikiama teisė gauti 257,50 EUR už hektolitrą dydžio kompensuojamąją pagalbą. Tokia kompensuojamoji pagalba gali būti skiriama ne vėliau kaip iki 2013 m. gruodžio 31 d. Tačiau ją galima mokėti dalimis, o paskutinė dalis išmokama ne vėliau kaip 2017 m. gruodžio 31 d.;c) nedidelės fiksuoto alkoholio kiekio distiliavimo gamyklos, distiliavimo gamyklų naudotojai ir vaisių augintojų kooperatyvų distiliavimo gamyklos gali gauti monopolijos pagalbą iki 2017 m. gruodžio 31 d. su sąlyga, kad produkcijos, už kurią skiriama pagalba, kiekis neviršys 60 000 hl per metus;d) visa 2011 m. sausio 1d.–2013 m. gruodžio 31 d. išmokama pagalbos suma neturi viršyti 269,9 mln. EUR, o visa 2014 m. sausio 1 d.–2017 m. gruodžio 31d. išmokama pagalbos suma neturi viršyti 268 mln. EUR, ire) iki kiekvienų metų birželio 30 d. Vokietija pateikia Komisijai monopolijos veikimo ir ankstesniais metais pasinaudojant monopolijos sistema paskirtos pagalbos ataskaitą. Komisija tą ataskaitą perduoda Europos Parlamentui ir Tarybai. Be to, su 2013–2016 m. metinėmis ataskaitomis pateikiamas ateinančių metų metinis pagalbos nedidelėms fiksuoto alkoholio kiekio distiliavimo gamykloms, distiliavimo gamyklų naudotojams ir vaisių augintojų kooperatyvų distiliavimo gamykloms laipsniško mažinimo planas.]295 straipsnis Specialiosios nuostatos dėl bulviųIki 2011 m. gruodžio 31 d. pagal galiojančias schemas valstybės narės gali toliau skirti valstybės pagalbą už šviežių arba atšaldytų bulvių, kurių KN kodas yra 0701, gamybą ir prekybą jomis.296 straipsnis [Išbraukti po 2010 12 31] Specialiosios vaisių ir daržovių sektoriui taikomos nuostatosIki 2010 m. gruodžio 31 d. valstybės narės gali mokėti valstybės pagalbą vaisių ir daržovių sektoriuje tokiomis sąlygomis:a) jei valstybės pagalba mokama tik tiems vaisių ir daržovių augintojams, kurie nėra pripažintos gamintojų organizacijos nariai, pasirašiusiems sutartį su pripažinta gamintojų organizacija, kuria jie sutinka taikyti atitinkamos gamintojų organizacijos krizių prevencijos ir valdymo priemones;b) jei tokiems augintojams mokama valstybės pagalba neviršija 75 % Sąjungos paramos, kurią gauna atitinkamos gamintojų organizacijos nariai, irc) jei iki 2010 m. gruodžio 31 d. atitinkama valstybė narė pateikia Komisijai valstybės pagalbos efektyvumo ir veiksmingumo ataskaitą, kurioje visų pirma analizuojama, kiek ja remiamas sektoriaus organizavimas. Komisija išnagrinėja ataskaitą ir nusprendžia, ar reikia rengti atitinkamus pasiūlymus.297 straipsnis Nacionalinė pagalba vyno distiliavimui krizės atvejais1. Nuo 2012 m. rugpjūčio 1 d. valstybės narės gali skirti nacionalinę pagalbą vyno gamintojams už savanorišką ar privalomą vyno distiliavimą pagrįstais krizės atvejais.2. 1 dalyje nurodyta pagalba turi būti proporcinga ir padėti panaikinti krizę.3. Visa tokios pagalbos suma, kurią gali skirti valstybė narė konkrečiais metais, neviršija 15 % visų valstybei narei tiems metams skirtų lėšų, nustatytų X priede.4. Valstybės narės, pageidaujančios pasinaudoti 1 dalyje nurodyta pagalba, Komisijai pateikia tinkamai pagrįstą pranešimą. Komisija, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktais nusprendžia, ar priemonė patvirtinama ir ar galima skirti pagalbą.5. Siekiant išvengti konkurencijos iškraipymo, alkoholis, gautas atliekant 1 dalyje nurodytą distiliavimą, naudojamas tik pramonės ar energijos reikmėms.6. Komisija įgyvendinimo aktais gali priimti visas su šiuo straipsniu susijusias būtinas priemones.V DALISSPECIALIOSIOS KELIEMS AR ATSKIRIEMS SEKTORIAMS TAIK OMOS NUOSTATOSI SKYRIUS Specialiosios keliems sektoriams taikomos nuostatosI skirsnisrinkos sutrikimai298 STRAIPSNIS Vidaus rinkos kainų sutrikimaiSiekdama efektyviai ir veiksmingai reaguoti į rinkos sutrik imo pavojų, Komisija skubos tvarka priimamais deleguotais teisės aktais, laikydamasi 300 straipsnio, gali imtis būtinų priemonių esant toliau nurodytoms situacijoms, kai tikėtina, kad jos toliau tęsis ir trikdys rinkas arba kels jų trikdymo pavojų:a) kai bet kurio iš cukraus, apynių, galvijienos, pieno ir pieno produktų, avienos ir ožkienos sektorių produktų kainos Sąjungos rinkoje labai padidėja arba sumažėja;b) kai bet kurio iš kiaulienos, kiaušinių ir paukštienos sektorių produktų arba alyvuogių aliejaus kainos Sąjungos rinkoje labai padidėja.299 straipsnis Sutrikimai, kuriuos lemia įkainiai arba kainos pasaulinėje rinkojeSiekdama efektyviai ir veiksmingai reaguoti į rinkos sutrik imo pavojų, Komisija skubos tvarka priimamais deleguotais teisės aktais, laikydamasi 300 straipsnio, gali imtis būtinų atitinkamam sektoriui skirtų priemonių, kai grūdų, ryžių, cukraus, pieno ir pieno produktų sektorių vieno ar daugiau produktų įkainiai arba kainos pasaulinėje rinkoje pasiekia tokį lygį, kuris trikdo arba gali trikdyti tiekimą Sąjungos rinkai, ir kai tikėtina, kad tokia situacija tęsis arba blogės. Visų pirma Komisija gali sustabdyti importo muito taikymą visam tam tikram kiekiui arba jo daliai.300 straipsnis Deleguotų teisės aktų priėmimo rinkos sutrikimo atveju sąlygos298 ir 299 straipsniuose numatytos priemonės gali būti priimtos:a) jeigu nepakanka visų kitų šiame reglamente numatytų priemonių;b) atsižvelgiant į įpareigojimus, nustatytus pagal Sutarties 218 straipsnio 2 dalį sudarytuose susitarimuose.301 straipsnis Įgyvendinimo įgaliojimaiKomisija įgyvendinimo aktais gali priimti visas su 298 ir 299 straipsniais susijusias būtinas taisykles. Šios taisyklės visų pirma gali būti susijusios su valstybių narių taikoma tvarka, teikiamais pranešimais, naudojamais techniniais kriterijais ir atliekamomis administracinėmis arba fizinėmis patikromis.II skirsnisAtaskaitų teikimas302 STRAIPSNIS Konkrečių sektorių ataskaitų teikimasKomisija teikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai:(1) kas trejus metus, o pirmą kartą iki 2010 m. [2013 m.] gruodžio 31 d. – su bitininkystės sektoriumi susijusių priemonių, nustatytų II dalies I antraštinės dalies IV skyriaus VIII skirsnyje, įgyvendinimo ataskaitą;(2) iki 2013 m. gruodžio 31 d. – II dalies I antraštinės dalies IV skyriaus IV skirsnio ir II dalies II antraštinės dalies II skyriaus nuostatų dėl gamintojų organizacijų, veiklos fondų ir veiklos programų vaisių ir daržovių sektoriuje įgyvendinimo ataskaitą;(3) iki 2012 m. rugpjūčio 31 d. – vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos, numatytos 218 straipsnyje, taikymo ataskaitą, prireikus su atitinkamais pasiūlymais. Ataskaitoje visų pirma nagrinėjama, kiek programa padėjo propaguoti vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programų veiksmingą taikymą valstybėse narėse ir kaip ji padėjo gerinti vaikų mitybos įpročius;(4) iki [2010 m. gruodžio 31 d. ir] 2012 m. gruodžio 31 d. – padėties rinkoje raidos ir su tuo susijusių sklandaus laipsniško pieno kvotų sistemos panaikinimo sąlygų ataskaitą, prireikus su atitinkamais pasiūlymais. Be to, ataskaitoje nagrinėjamas poveikis sūrių, kuriems pagal Reglamentą (EB) Nr. 510/2006 suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda, gamintojams;(5) iki 2011 m. gruodžio 31 d. – vyno sektoriuje taikomų skatinimo priemonių, nurodytų 138 straipsnyje, įgyvendinimo ataskaitą;(6) iki 2012 m. gruodžio 31 d. – vyno sektoriaus ataskaitą, kurioje visų pirma atsižvelgiama į patirtį, įgytą įgyvendinant reformą.[;][(7) ne vėliau kaip iki 2014 m. gruodžio 31 d. – 17 straipsnyje numatytos maisto paskirstymo labiausiai nepasiturintiems Sąjungos asmenims schemos taikymo ataskaitą su atitinkamais pasiūlymais.][(8) iki 2014 m. birželio 30 d. ir iki 2018 m. gruodžio 31 d. – pieno ir pieno produktų sektoriaus rinkos padėties raidos, o ypač 209 straipsnio pirmos pastraipos iv punkto ir 210 straipsnio 4 dalies, 229, 287, 310 ir 311 straipsnių taikymo ataskaitą, kurioje visų pirma nurodomos galimos ūkininkams skirtos paskatos sudaryti bendros gamybos susitarimus, su atitinkamais pasiūlymais.]II SKYRIUSSPECIALIOSIOS ATSKIRIEMS SEKTORIAMS TAIK OMOS NUOSTATOSI skirsnisApyniai303 STRAIPSNIS Apynių sektoriaus sutarčių registravimas1. Visas gamintojo ar gamintojų organizacijos ir pirkėjo sudarytas Sąjungoje išaugintų apynių tiekimo sutartis registruoja tuo tikslu kiekvienos atitinkamos gamintojo valstybės narės paskirta įstaiga.2. Sutartys dėl konkrečių kiekių tiekimo sutartomis kainomis laikotarpiu, apimančiu vieną ar daugiau derlių, sudarytos iki pirmojo atitinkamo derliaus metų rugpjūčio 1 d., vadinamos iš anksto sudarytomis sutartimis. Jos registruojamos atskirai.3. Duomenys, kurie yra registracijos objektas, gali būti naudojami tik šio reglamento taikymo tikslais.4. Komisija įgyvendinimo aktais nustato apynių tiekimo sutarčių registravimo taisykles.II skirsnisVynas304 STRAIPSNIS Vynuogynų registras ir sąrašas1. Valstybės narės tvarko vynuogynų registrą, kuriame pateikiama naujausia informacija apie gamybos pajėgumus.2. Valstybėms narėms, kuriose bendras vyninių vynuogių veislių, klasifikuojamų pagal 166 straipsnio 2 dalį, vynmedžiais apsodintas plotas yra mažesnis nei 500 hektarų, 1 dalyje nustatytas įpareigojimas netaikomas.3. Valstybės narės, kurios pagal 139 straipsnį savo paramos programose numato vynuogynų restruktūrizavimo ir konversijos priemonę, remdamosi vynuogynų registru iki kiekvienų metų kovo 1 d. pateikia Komisijai atnaujintą savo gamybos pajėgumų sąrašą.4. Bet kuriuo metu po 2016 m. sausio 1 d. Komisija gali nuspręsti, kad 1, 2 ir 3 dalys nebetaikomos.5. Siekdama palengvinti gamybos pajėgumų stebėseną ir tikrinimą, Komisija deleguotais teisės aktais gali priimti taisykles, susijusias su vynuogynų registro aprėptimi bei turiniu ir išimtimis.6. Komisija įgyvendinimo aktais gali priimti nuostatas dėl informacijos tikrinimo.305 straipsnis Privalomas deklaravimas vyno sektoriuje1. Vynuogių, skirtų vynui gaminti, augintojai ir misos bei vyno gamintojai kiekvienais metais kompetentingoms nacionalinėms institucijoms deklaruoja iš paskutiniojo derliaus pagamintą kiekį.2. Valstybės narės gali reikalauti, kad vynuogių, skirtų vynui gaminti, pardavėjai kiekvienais metais deklaruotų parduotą iš paskutiniojo derliaus pagamintą kiekį.3. Misos ir vyno gamintojai bei pardavėjai, išskyrus mažmenininkus, kiekvienais metais kompetentingoms nacionalinėms institucijoms deklaruoja turimas misos ir vyno atsargas, nepriklausomai nuo to, ar jos yra tų ar ankstesnių metų derliaus. Atskirai nurodoma misa ir vynas, importuoti iš trečiųjų valstybių.4. Siekdama užtikrinti, kad 1, 2 ir 3 dalyse nurodyti augintojai, gamintojai ir pardavėjai vykdytų savo įpareigojimus, Komisija deleguotais teisės aktais gali priimti taisykles, susijusias su:a) privalomų deklaracijų ir išimčių turiniu;b) a punkte nurodytų deklaracijų turiniu ir jų teikimo sąlygomis, taip pat su įpareigojimo teikti deklaracijas taikymo išimtimis;c) nuobaudomis, taikytinomis tais atvejais, kai valstybės narės laiku nepateikia deklaracijų.5. Komisija įgyvendinimo aktais gali:a) nustatyti su privalomų deklaracijų šablonais susijusias sąlygas;b) priimti su kitiems nei vynas produktams taikytinais perskaičiavimo koeficientais susijusias taisykles;c) nustatyti privalomų deklaracijų teikimo galutinius terminus;d) nustatyti patikrų ir valstybių narių ataskaitų teikimo Komisijai taisykles.306 straipsnis Vyno sektoriuje naudojami lydimieji dokumentai ir registras1. Vyno sektoriaus produktus galima išleisti į apyvartą Sąjungoje tik su oficialiai patvirtintu lydimuoju dokumentu.2. Fiziniai arba juridiniai asmenys ar tokių asmenų grupės, kurie tokius vyno sektoriaus produktus laiko versdamiesi prekyba, ypač gamintojai, išpilstytojai, perdirbėjai ir tam tikri pardavėjai, tvarko įvežamų ir išvežamų produktų registrą.3. Siekdama palengvinti vyno produktų transportavimą ir valstybių narių atliekamą jo tikrinimą, Komisija deleguotais teisės aktais gali:a) priimti taisykles, susijusias su lydimojo dokumento naudojimo atvejais ir įpareigojimo jį naudoti taikymo išimtimis;b) nustatyti sąlygas, kuriomis lydimasis dokumentas laikomas saugomas kilmės vietos nuorodas arba saugomas geografines nuorodas patvirtinančiu dokumentu;c) nustatyti taisykles, susijusias su nuobaudomis, taikytinomis tais atvejais, kai nustatoma neatitiktis lydimajame dokumente pateiktai informacijai;d) nustatyti įpareigojimą tvarkyti registrą;e) nurodyti, kas tvarko registrą, ir nustatyti įpareigojimo tvarkyti registrą taikymo išimtis;f) nurodyti į registrą įtrauktinas operacijas;g) nustatyti taisykles, susijusias su lydimųjų dokumentų ir registrų naudojimu.4. Komisija įgyvendinimo aktais gali priimti:a) su registro sudėtimi, jame nurodytinais produktais, įtraukimo į registrą galutiniais terminais ir registrų panaikinimu susijusias taisykles;b) priemonę, kuria reikalaujama, kad valstybės narės nustatytų didžiausią leidžiamą nuostolių procentinę dalį;c) bendrąsias ir pereinamojo laikotarpio nuostatas dėl registrų tvarkymo;d) taisykles, susijusias su lydimųjų dokumentų saugojimo ir registrų tvarkymo trukme;e) valstybių narių pranešimų teikimo Komisijai taisykles;f) taisykles, susijusias su akivaizdžiomis klaidomis, force majeure ir išskirtinėmis aplinkybėmis.307 straipsnis Už vyno sektorių atsakingų nacionalinių institucijų paskyrimas1. Nepažeisdamos jokių kitų šio reglamento nuostatų dėl kompetentingų nacionalinių institucijų nustatymo, valstybės narės paskiria vieną ar kelias institucijas, atsakingas už Sąjungos taisyklių vyno sektoriuje laikymąsi. Valstybės narės visų pirma paskiria laboratorijas, įgaliotas atlikti oficialius tyrimus vyno sektoriuje. Paskirtosios laboratorijos turi atitikti bandymo laboratorijų bendruosius veiklos kriterijus, nustatytus ISO/IEC 17025 standarte.2. Valstybės narės Komisijai praneša 1 dalyje nurodytų institucijų ir laboratorijų pavadinimus ir adresus. Komisija viešai skelbia šią informaciją ir periodiškai ją atnaujina.308 straipsnis Pranešimas ir vertinimas vyno sektoriuje1. Dėl po 1998 m. rugpjūčio 31 d. neteisėtai apsodintų plotų, kaip nurodyta 82 straipsnyje, – valstybės narės iki kiekvienų metų kovo 1 d. praneša Komisijai apie plotus, apsodintus vynmedžiais po 1998 m. rugpjūčio 31 d. be atitinkamos sodinimo teisės, taip pat apie vynmedžių plotus, išnaikintus pagal to straipsnio 1 dalį.2. Dėl neteisėtai iki 1998 m. rugsėjo 1 d. apsodintų plotų privalomo sureguliavimo, kaip nurodyta 83 straipsnyje, – iki kiekvienų atitinkamų metų kovo 1 d. valstybės narės Komisijai praneša apie:a) be atitinkamos sodinimo teisės iki 1998 m. rugsėjo 1 d. apsodintus plotus;b) plotus, sureguliuotus pagal to straipsnio 1 dalies nuostatas, toje pačioje dalyje numatytus mokesčius ir vidutinę sodinimo teisių regione vertę, kaip numatyta to straipsnio 2 dalyje.Valstybės narės Komisijai pirmą kartą iki 2010 m. kovo 1 d. praneša apie vynmedžių plotus, išnaikintus pagal 83 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą.Pereinamojo laikotarpio draudimo apsodinti naujus plotus pabaiga (2015 m. gruodžio 31 d.), kaip nurodyta 89 straipsnio 1 dalyje, neturi poveikio šioje dalyje nurodytiems įpareigojimams.3. Iki kiekvienų metų kovo 1 d., o pirmą kartą – iki 2010 m. kovo 1 d. valstybės narės Komisijai pateikia jų paramos programose, nurodytose II dalies I antraštinės dalies IV skyriaus VII skirsnyje, numatytų priemonių įgyvendinimo praėjusiais finansiniais metais ataskaitą.Šiose ataskaitose išvardijamos ir apibūdinamos priemonės, kurioms įgyvendinti buvo suteikta Sąjungos parama pagal paramos programas, ir visų pirma pateikiami išsamūs duomenys apie 138 straipsnyje nurodytų skatinimo priemonių įgyvendinimą.4. Iki 2011 m. kovo 1 d., o antrą kartą – iki 2014 m. kovo 1 d. valstybės narės pateikia Komisijai paramos programų sąnaudų ir naudos vertinimą bei rekomendacijas, kaip pagerinti programų veiksmingumą.5. Siekdama užtikrinti vienodą šio straipsnio taikymą, Komisija įgyvendinimo aktais gali priimti pranešimo ir vertinimo taisykles.III skirsnisPienas ir pieno produktai309 STRAIPSNIS Skatinamasis mokestis pieno ir pieno produktų sektoriujeNepažeisdama Sutarties 107, 108 ir 109 straipsnių taikymo, kaip numatyta šio reglamento 290 straipsnio pirmoje pastraipoje, valstybė narė gali nustatyti, kad jos pieno gamintojai už parduoto pieno arba pieno ekvivalento kiekį mokėtų skatinamąjį mokestį, skirtą finansuoti priemonėms, kuriomis Sąjungoje skatinama vartoti pieną, plėsti pieno bei pieno produktų rinkas ir gerinti kokybę.[310 straipsnis Privalomas deklaravimas pieno ir pieno produktų sektoriuje1. Žalio pieno perdirbimo įmonės kompetentingai nacionalinei institucijai pateikia deklaraciją apie joms kas mėnesį pristatyto žalio pieno kiekį.2. Siekiant užtikrinti, kad tokios deklaracijos rinkos valdymo tikslais būtų naudingos ir pateikiamos laiku, Komisija deleguotais teisės aktais gali nustatyti tokių deklaracijų aprėpčiai, turiniui, formai ir pateikimo laikui taikomas taisykles.311 straipsnis Sutartiniai santykiai pieno ir pieno produktų sektoriuje1. Jei valstybė narė nusprendžia, kad kaskart, kai ūkininkas žalią pieną pristato žalio pieno perdirbimo įmonei, turi būti sudaroma šalių raštiška sutartis, tokia sutartis turi atitikti 2 dalyje nustatytas sąlygas.Pirmoje pastraipoje aprašytu atveju atitinkama valstybė narė taip pat nusprendžia, kad, jei žalią pieną pristato vienas ar daugiau surinkėjų, tokia šalių sutartis turi būti taikoma kiekvienam tokiam pristatymo etapui. Šiuo tikslu surinkėjas – tai įmonė, kuri žalią pieną gabena iš ūkininko ar kito surinkėjo žalio pieno perdirbimo įmonei ar kitam surinkėjui; nuosavybės teisė į žalią pieną perduodama kiekvienu atveju.2. Sutartyje:a) kuri sudaroma prieš pristatymą,b) kuri sudaroma raštu;c) visų pirma nurodoma:i) už pristatymą mokėtina kaina, kuri:-  yra pastovi ir nurodoma sutartyje ir (arba)-  kinta tik dėl sutartyje nustatytų veiksnių, visų pirma dėl padėties rinkoje pokyčių, nustatytų atsižvelgiant į rinkos rodiklius, pristatyto žalio pieno kiekio, taip pat jo kokybės ar sudėties,ii) kiekį, kuris gali ir (arba) privalo būti pristatomas, taip pat pristatymo laikas iriii) sutarties trukmė; trukmė gali būti neribota – tokiu atveju nustatomos nutraukimo sąlygos.3. Nukrypstant nuo 1 dalies, sutartis neprivaloma, kai žalio pieno perdirbimo įmonė, kuriai ūkininkas pristato žalią pieną, yra kooperatyvas, kuriam ūkininkas priklauso, jei kooperatyvo įstatuose yra nuostatos, kurių poveikis panašus į nustatytųjų 2 dalies a, b ir c punktuose.4. Dėl visų žalio pieno pristatymo sutarčių, kurias sudaro ūkininkai, surinkėjai ar žalio pieno perdirbimo įmonės, aspektų, įskaitant 2 dalies c punkte nurodytus aspektus, šalys derasi laisvai.5. Siekdama užtikrinti vienodą šio straipsnio taikymą, Komisija įgyvendinimo aktais gali priimti visas būtinas priemones.]IV skirsnisEtilo alkoholis312 STRAIPSNIS Pranešimai etilo alkoholio sektoriuje1. Etilo alkoholio sektoriaus produktų atveju valstybės narės pateikia Komisijai informaciją apie:a) žemės ūkio kilmės etilo alkoholio gamybą, išreikštą gryno alkoholio hektolitrais ir suskirstytą pagal alkoholiui gaminti panaudotus produktus;b) realizuoto žemės ūkio kilmės etilo alkoholio kiekį, išreikštą gryno alkoholio hektolitrais ir suskirstytą pagal paskirties sektorius;c) žemės ūkio kilmės etilo alkoholio atsargas valstybėje narėje praėjusių metų pabaigoje;d) einamųjų metų gamybos prognozes.Komisija įgyvendinimo aktais priima šios informacijos pranešimo taisykles ir visų pirma nustato pranešimų teikimo dažnumą ir paskirties sektorių sąvokos apibrėžtį.2. Remdamasi 1 dalyje nurodyta informacija ir kita turima informacija, Komisija, nepadedama 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto, įgyvendinimo aktais sudaro Sąjungos žemės ūkio kilmės etilo alkoholio rinkos praėjusių metų balansą ir prognozuojamą einamųjų metų balansą.Sąjungos balanse pateikiama ir informacija apie ne žemės ūkio kilmės etilo alkoholį. Komisija įgyvendinimo aktais nustato tikslų teiktinos informacijos turinį ir jos rinkimo būdus.Šioje dalyje ne žemės ūkio kilmės etilo alkoholiu laikomi produktai, kurių KN kodai yra 2207, 2208 90 91 ir 2208 90 99 ir kurie gauti ne iš Sutarties I priede išvardytų konkrečių žemės ūkio produktų.3. Komisija praneša valstybėms narėms 2 dalyje nurodytus balansus.VI DALISBENDROSIOS NUOSTATOS313 straipsnis Finansinės nuostatosReglamentas (EB) Nr. 1290/2005 ir priimtos jo taikymo nuostatos taikomos išlaidoms, kurias valstybės narės patiria vykdydamos savo įpareigojimus pagal šį reglamentą.314 straipsnis Vyno sektoriui skirtų sumų skyrimas kaimo plėtrai1. 2 dalyje nustatytos sumos, pagrįstos ankstesnėmis išlaidomis pagal Reglamentą (EB) Nr. 1493/1999, numatytos žemės ūkio rinkų reguliavimo intervencinėms priemonėms, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 3 straipsnio 1 dalies b punkte, skiriamos kaip papildomos Sąjungos lėšos priemonėms įgyvendinti tuose vynininkystės regionuose, kuriuose vykdoma pagal Reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 finansuojama kaimo plėtros programa.2. Konkrečiais kalendoriniais metais skiriamos tokios sumos:-  2010 m. – 82 110 000 EUR,-  2011 m. ir vėlesniais metais – 122 610 000 EUR.3. 2 dalyje nustatytos sumos paskirstomos valstybėms narėms pagal XIX priedą.4. Komisija įgyvendinimo aktais priima visas su šiuo straipsniu susijusias būtinas taisykles.315 straipsnis Priemonės, būtinos konkrečioms praktinėms problemoms spręsti1. Komisija įgyvendinimo aktais priima priemones, kurios yra būtinos ir pateisinamos nepaprastosios padėties atveju, siekiant išspręsti konkrečias praktines problemas. Tokiomis priemonėmis galima nukrypti nuo šio reglamento nuostatų, tačiau tik tiek ir tokiam laikui, kiek tikrai būtina.2. Siekdama išspręsti minėtas problemas, kai tai būtina, Komisija laikosi 323 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos.316 straipsnis Keitimasis informacija1. Valstybės narės ir Komisija vienos kitoms praneša visą informaciją, būtiną šiam reglamentui taikyti arba rinkos stebėsenai bei analizei atlikti ir siekiant laikytis tarptautinių įpareigojimų, susijusių su 1 straipsnyje nurodytais produktais. Tokia informacija prireikus gali būti perduodama trečiųjų valstybių kompetentingoms institucijoms arba gali būti sudaromos galimybės toms institucijoms ja naudotis, taip pat ji gali būti viešai skelbiama.2. Siekdama, kad 1 dalyje nurodyta informacija būtų tiksli ir pranešama greitai, veiksmingai ir ekonomiškai, Komisija deleguotais teisės aktais nustato:a) praneštinos informacijos pobūdį ir rūšį;b) pranešimo būdus;c) taisykles, susijusias su prieigos prie informacijos arba informacijos sistemų, kuriomis leidžiama naudotis, teisėmis;d) informacijos skelbimo sąlygas ir būdus.3. Komisija įgyvendinimo aktais priima:a) informacijos, kuri būtina šiam straipsniui taikyti, teikimo taisykles;b) praneštinos informacijos valdymo tvarką ir su pranešimų turiniu, forma, pateikimo laiku, dažnumu ir galutiniais terminais susijusias taisykles;c) informacijos ir dokumentų perdavimo ar galimybių ja naudotis valstybėms narėms, trečiųjų valstybių kompetentingoms institucijoms arba visuomenei sudarymo tvarką.317 straipsnis Nuostata dėl pažeidimųNepažeidžiant jokių specialiųjų nuostatų, šiame reglamente numatytos lengvatos negali būti taikomos fiziniams arba juridiniams asmenims, jei nustatoma, kad jie dirbtinai sudarė sąlygas, reikalingas tokioms lengvatoms gauti, prieštaraudami šio reglamento tikslams.318 straipsnis Patikros ir tikrinimai, administracinės priemonės, administracinės nuobaudos ir jų ataskaitos1. Siekdama mokesčių, sankcijų ir nuobaudų, skirtinų už taikant šį reglamentą vykdytinų įpareigojimų nesilaikymą, ir lankstaus sistemos taikymo pusiausvyros, Komisija deleguotais teisės aktais priima taisykles ir nustato sąlygas, susijusias su:a) mokėjimo nutraukimu ar sustabdymu arba pagalbos, išmokų arba grąžinamųjų išmokų mažinimo norma, visų pirma tais atvejais, kai nesilaikoma laiko terminų, kai produktas, jo dydis arba kiekis neatitinka paraiškoje nurodytųjų, kai nebuvo atliktas schemos vertinimas arba kai nebuvo pranešta informacija, arba kai pranešta informacija yra neteisinga ar nebuvo pranešta laiku;b) valstybėms narėms skirtų išmokų, susijusių su jų patirtomis žemės ūkio srities išlaidomis, sumažinimu tais atvejais, kai nesilaikoma įnašo į mokėtiną pertekliaus mokestį susigrąžinimo laiko terminų, arba su mėnesio išmokų mokėjimo sustabdymu tais atvejais, kai valstybės narės Komisijai neperduoda informacijos, jos neperduoda laiku arba perduoda neteisingą informaciją;c) standartinėmis sumomis, kurias pasiūlymo arba paraiškos teikėjas turi mokėti, kai intervenciniai produktai neatitinka kokybės reikalavimų;d) daliniu arba visišku išmokų susigrąžinimu tais atvejais, kai sustabdomas arba panaikinamas patvirtinimo ar pripažinimo planas arba kai sumokama netinkama išmoka;e) papildoma suma, papildomais mokesčiais arba palūkanų norma, taikytinais nustačius sukčiavimo, pažeidimų atvejus arba tais atvejais, kai nėra įrodymo, kad įpareigojimas įvykdytas arba kai deklaracijos pateikiamos per vėlai;f) neteisėtai naudojamų vynuogynų išnaikinimu;g) mažinimo norma, taikytina grąžinant užstatą už grąžinamąsias išmokas, licencijas, pasiūlymus, paraiškas arba specialiąsias paraiškas, kai iš dalies arba visiškai neįvykdytas su tuo užstatu susijęs įpareigojimas;h) valstybių narių taikant sankcijas ir nuobaudas susigrąžintų sumų išlaikymu arba jų skyrimu Sąjungos biudžetui;i) neleidimu ūkio subjektui arba pareiškėjui dalyvauti valstybės intervencinio supirkimo ir privataus sandėliavimo sistemose, licencijų paraiškų teikimo sistemoje arba tarifinių kvotų sistemose, kai nustatoma sukčiavimo atvejų arba pateikiama neteisinga informacija;j) patvirtinimo arba pripažinimo atšaukimu arba jų galiojimo sustabdymu, visų pirma tais atvejais, kai ūkio subjektas, gamintojų organizacija, gamintojų organizacijų asociacija, gamintojų grupė arba tarpšakinė organizacija nesilaiko reikalaujamų sąlygų, įskaitant tuos atvejus, kai nepateikiami pranešimai, arba tų sąlygų nebeatitinka;k) atitinkamų nacionalinių nuobaudų taikymu ūkio subjektams, prisidedantiems prie kvotas viršijančios gamybos.Pagal pirmą pastraipą numatytų mokesčių ir administracinių sankcijų bei nuobaudų dydis priklauso nuo nustatyto pažeidimo sunkumo, masto, pastovumo bei pasikartojimo.2. Komisija įgyvendinimo aktais priima:a) su valstybių narių atliktinomis administracinėmis ir fizinėmis patikromis, kurių metu tikrinamas taikant šį reglamentą vykdytinų įpareigojimų laikymasis, susijusias taisykles;b) su 1 dalyje nurodytomis administracinėmis priemonėmis ir administracinėmis nuobaudomis susijusias procedūras ir techninius kriterijus, kai nustatoma, kad nesilaikoma taikant šį reglamentą vykdytinų įpareigojimų;c) neteisėtų išmokų susigrąžinimo procedūras ir kriterijus, susijusius su 1 dalies d punkte nurodytų taisyklių ir sąlygų įgyvendinimu;d) vykdytų patikrų bei tikrinimo ir jų rezultatų ataskaitų teikimo taisykles ir metodus;e) kai to reikia dėl konkrečių tinkamo sistemos valdymo poreikių, taisykles, kuriomis nustatomi papildomi reikalavimai, susiję su muitinės procedūromis, visų pirma nustatytomis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 450/2008[45].3. Komisija įgyvendinimo aktais gali nustatyti vyno sektoriui taikomas plotų matavimo taisykles, kuriomis užtikrinamas vienodas šio reglamento nuostatų taikymas. Tokios taisyklės visų pirma gali būti susijusios su tikrinimu ir taisyklėmis, reglamentuojančiomis konkrečias finansines procedūras, kuriomis siekiama geriau atlikti patikras.319 straipsnis Suderinamumas su integruota administravimo ir kontrolės sistemaTaikydamos šį reglamentą vyno sektoriuje, valstybės narės užtikrina, kad 318 straipsnyje nurodytos administravimo ir kontrolės procedūros, susijusios su plotais, būtų suderintos su Integruota administravimo ir kontrolės sistema (IAKS), atsižvelgiant į šiuos aspektus:a) kompiuterinę duomenų bazę;b) Reglamento (EB) Nr. 73/2009 17 straipsnyje nurodytas žemės ūkio paskirties sklypų identifikavimo sistemas;c) administracines patikras.Šiomis procedūromis turi būti sudarytos sąlygos bendram, jokių problemų ar konfliktų nekeliančiam IAKS veikimui arba keitimuisi duomenimis pagal šią sistemą.VII DALISĮGALIOJIMŲ DELEGAVIMAS, ĮGYVENDINIMO NUOSTATOS, PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS TAISYKLĖSI SKYRIUS Įgaliojimų delegavimas ir įgyvendinimo nuostatos320 straipsnis Komisijos įgaliojimaiIšskyrus tuos atvejus, kai šiame reglamente aiškiai nurodyta kitaip, tai atvejais, kai Komisijai suteikiami įgaliojimai, ji veikia:-  priimdama deleguotus teisės aktus – 321 straipsnyje nurodyta tvarka;-  skubos tvarka priimdama deleguotus teisės aktus – 321 ir 322 straipsniuose nurodyta tvarka, ir-  priimdama įgyvendinimo aktus – 323 straipsnyje nurodyta tvarka.321 straipsnis Deleguoti teisės aktai1. Įgaliojimai priimti šiame reglamente nurodytus deleguotus teisės aktus Komisijai suteikiami neribotam laikui.Priėmusi deleguotą teisės aktą, Komisija nedelsdama apie jį vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.2. Europos Parlamentas arba Taryba gali atšaukti 1 dalyje nurodytus deleguotus įgaliojimus.Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą, kad nuspręstų, ar atšaukti deleguotus įgaliojimus, prieš priimdama galutinį sprendimą per pagrįstą laikotarpį informuoja kitą instituciją ir Komisiją, nurodydama deleguotuosius įgaliojimus, kurie gali būti atšaukti, ir galimas tokio atšaukimo priežastis.Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Sprendimas įsigalioja nedelsiant arba vėlesnę tame sprendime nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau įsigaliojusių deleguotų teisės aktų galiojimui. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .3. Europos Parlamentas ir Taryba prieštaravimą dėl deleguoto teisės akto gali pareikšti per du mėnesius nuo pranešimo dienos. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis gali būti pratęstas mėnesiu.Jeigu tam laikotarpiui pasibaigus nei Europos Parlamentas, nei Taryba prieštaravimo dėl deleguoto teisės akto nepareiškia, jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioja jame nurodytą dieną.Deleguotas teisės aktas gali būti skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti anksčiau nei baigiasi tas laikotarpis, jeigu tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša Komisijai, kad prieštarauti neketina.Jei Europos Parlamentas arba Taryba prieštarauja deleguotam teisės aktui, jis neįsigalioja. Prieštaraujanti institucija nurodo prieštaravimo deleguotam teisės aktui priežastis.322 straipsnis Skubos tvarka1. Pagal šį straipsnį priimti deleguoti teisės aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei pagal 2 dalį nepareiškiama prieštaravimų. Europos Parlamentui ir Tarybai teikiamame pranešime apie pagal šį straipsnį priimtą deleguotą teisės aktą nurodomos skubos tvarkos taikymo priežastys.2. Europos Parlamentas arba Taryba gali prieštarauti pagal šį straipsnį priimtam deleguotam teisės aktui 321 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka. Tuo atveju aktas nustoja galioti. Tokiam deleguotam teisės aktui prieštaraujanti institucija nurodo prieštaravimo priežastis.323 straipsnis Už įgyvendinimo aktus atsakingas komitetas1. [Jeigu įgyvendinimo aktai priimami pagal šį reglamentą, Komisijai padeda Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo komitetas, ir taikoma Reglamento (ES) Nr. [xxxx/yyyy] [ bus papildyta, kai bus priimtas reglamentas dėl kontrolės priemonių, kaip nurodyta SESV 291 straipsnio 2 dalyje; šiuo metu jis svarstomas Europos Parlamente ir Taryboje ] 5 straipsnyje nustatyta tvarka.]2. Šio reglamento 265, 266, 282 straipsniuose ir 315 straipsnio 2 dalyje numatytais skubos atvejais taikoma Reglamento (ES) Nr. [xxx/yyy] [6] straipsnyje numatyta tvarka.324 straipsnis Komiteto darbo organizavimasRengiant 323 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto posėdžius visų pirma atsižvelgiama į jo pareigų apimtį, nagrinėtino klausimo ypatumus ir poreikį pasinaudoti atitinkamomis ekspertų žiniomis.II SKYRIUSPereinamojo laikotarpio ir baigiamosios nuostatos325 straipsnis Panaikinimas1. Reglamentas (EEB) Nr. 922/72 panaikinamas.2. Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007 panaikinamas.Tačiau Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 113a, 113b, 114, 115, 116 straipsniai, 117 straipsnio 1–4 dalys, taip pat to reglamento XIa priedo II dalies antra pastraipa, XIa priedo IV–IX dalys, XII priedo IV dalies 2 punktas, XIII priedo VI dalies antra pastraipa, XIV priedo A dalis, XIV priedo B dalies I punkto 2 ir 3 papunkčiai, XIV priedo B dalies III punktas ir XIV priedo C dalis, XV priedo II, III, IV ir VI dalys tų straipsnių taikymo tikslais toliau taikomi iki datos, kuri turi būti nustatyta pagal šio reglamento 326 straipsnį.Be to:-  Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 85o–85x straipsniai ir jo Xd ir Xe priedai tų straipsnių taikymo tikslais toliau taikomi iki 2010–2011 vyno metų pabaigos;-  Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 84a, 86–95a straipsniai, 188a straipsnio 3 ir 4 dalys ir jo Xa ir XI priedai tų straipsnių taikymo tikslais toliau taikomi iki atitinkamų produktų 2011–2012 prekybos metų pabaigos;-  Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103w, 103x ir 103y straipsniai ir jo XV priedas tų straipsnių taikymo tikslais toliau taikomi iki 2012 m. liepos 31 d.3. Nuorodos į Reglamentą (EB) Nr. 1234/2007 laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal šio reglamento XX priede pateiktą atitikmenų lentelę.326 straipsnis Prekybos taisyklių taikymo pradžios dataSiekdama užtikrinti teisinį prekybos taisyklių taikymo tikrumą, Komisija deleguotais teisės aktais nustato datą, nuo kurios atitinkamame sektoriuje nustojamos taikyti Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 nuostatos, nurodytos šio reglamento 325 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje, arba tų nuostatų dalys. Ta data yra atitinkamų prekybos taisyklių, kurios turi būti nustatytos pagal šio reglamento II dalies II antraštinės dalies I skyriaus I skirsnyje numatytus deleguotus teisės aktus, taikymo pradžios data.327 straipsnis Vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriams taikomos pereinamojo laikotarpio taisyklės1. Šis reglamentas neturi poveikio nei gamintojų grupių, gamintojų organizacijų ir gamintojų organizacijų asociacijų pripažinimui prieš įsigaliojant šiam reglamentui, nei svarstomiems pripažinimo planams arba veiklos programoms.2. Siekdama užtikrinti, kad būtų ir toliau laikomasi visos Reglamente (EB) Nr. 1234/2007 numatytos tvarkos, Komisija gali deleguotais teisės aktais priimti pereinamojo laikotarpio taisykles.328 straipsnis Vyno sektoriui taikomos pereinamojo laikotarpio taisyklėsSiekdama užtikrinti, kad ūkio subjektams nebūtų pakenkta įsigaliojus šiam reglamentui, Komisija deleguotais teisės aktais gali priimti priemones, kurių reikia, kad būtų lengviau pereiti nuo reglamentuose (EB) Nr. 1493/1999 ir (EB) Nr. 479/2008 numatytos tvarkos prie šiame reglamente nustatytos tvarkos.329 straipsnis Įsigaliojimas1. Šis reglamentas įsigalioja [septintą] dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .[Tačiau 159 straipsnis taikomas nuo [..../ vieneri metai po įsigaliojimo ]].2. Cukraus sektoriui II dalies I antraštinė dalis taikoma iki 2014–2015 m. cukraus prekybos metų pabaigos.Nuostatos, susijusios su II dalies I antraštinės dalies III skyriuje nustatyta pieno gamybos ribojimo sistema, taikomos pagal 59 straipsnį iki 2015 m. kovo 31 d.[Pieno ir pieno produktų sektoriui 209 straipsnio pirmos pastraipos iv punktas, 210 straipsnio 4 dalis ir 229, 287, 310 bei 311 straipsniai taikomi iki 2020 m. birželio 30 d.]Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeEuropos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas PirmininkasI PRIEDAS 1 STRAIPSNIO 1 DALYJE NURODYTŲ PRODUKTŲ SĄRAŠAS I dalis. GrūdaiŠis reglamentas taikomas šioje lentelėje išvardytiems grūdų produktams:KN kodas | Aprašymas |a) | 0709 90 60 | Cukriniai kukurūzai, švieži arba atšaldyti |0712 90 19 | Džiovinti cukriniai kukurūzai, sveiki, supjaustyti gabalais, griežinėliais, susmulkinti arba sumalti į miltelius, bet toliau neapdoroti, išskyrus sėjai skirtus hibridus |1001 90 91 | Paprastųjų kviečių ir meslino (kviečių bei rugių mišinio) sėkla |1001 90 99 | Spelta, paprastieji kviečiai ir meslinas (kviečių bei rugių mišinys), išskyrus skirtus sėjai |1002 00 00 | Rugiai |1003 00 | Miežiai |1004 00 | Avižos |1005 10 90 | Kukurūzų sėkla, išskyrus hibridus |1005 90 00 | Kukurūzai, išskyrus skirtus sėjai |1007 00 90 | Grūdinis sorgas, išskyrus hibridus, skirtus sėjai |1008 | Grikiai, soros ir kanarėlių lesalas (strypainio sėklos); kiti javai |b) | 1001 10 | Kietieji kviečiai |c) | 1101 00 00 | Kvietiniai arba meslininiai (kviečių ir rugių mišinio) miltai |1102 10 00 | Ruginiai miltai |1103 11 | Kviečių kruopos ir rupūs miltai |1107 | Salyklas, skrudintas arba neskrudintas |d) | 0714 | Manijokai, marantos, salepai, topinambai (bulvinės saulėgrąžos), batatai (saldžiosios bulvės) ir panašūs šakniavaisiai ir gumbavaisiai, turintys daug krakmolo arba inulino, švieži, atšaldyti, sušaldyti arba džiovinti, supjaustyti griežinėliais ar nesupjaustyti arba granuliuoti; sago palmės šerdys |ex 1102 | Kiti javų, išskyrus kviečius ir mesliną (kviečių ir rugių mišinį), miltai: |1102 20 | – – Kukurūziniai miltai |1102 90 | – – Kiti: |1102 90 10 | – – – – Miežiniai miltai |1102 90 30 | – – – – Avižiniai miltai |1102 90 90 | – – – Kiti |ex 1103 | Javų kruopos, rupiniai ir granulės, išskyrus kviečių kruopas ir rupinius (1103 11 subpozicija), ryžių kruopas ir rupinius (1103 19 50 subpozicija) ir ryžių granules (1103 20 50 subpozicija) |ex 1104 | Javų grūdai, apdirbti kitais būdais (pavyzdžiui, lukštenti, traiškyti, perdirbti į dribsnius, gludinti, skaldyti arba smulkinti), išskyrus ryžius, klasifikuojamus 1006 pozicijoje, ir perdirbtus į dribsnius ryžius, klasifikuojamus 1104 19 91 subpozicijoje; javų gemalai, sveiki, traiškyti, perdirbti į dribsnius arba malti |1106 20 | Sago palmių šerdžių arba šakniavaisių ar gumbavaisių, klasifikuojamų 0714 pozicijoje, miltai, rupiniai ir milteliai |ex 1108 | Krakmolas; inulinas: |– Krakmolas: |1108 11 00 | – – Kviečių krakmolas |1108 12 00 | – – Kukurūzų krakmolas |1108 13 00 | – – Bulvių krakmolas |1108 14 00 | – – Manijokų krakmolas |ex 1108 19 | – – Kiti krakmolai: |1108 19 90 | – – – Kiti |1109 00 00 | Kviečių glitimas, džiovintas arba nedžiovintas |KN kodas | Aprašymas |1702 | Kiti cukrūs, įskaitant chemiškai gryną laktozę, maltozę, gliukozę ir fruktozę, kurių būvis kietas; cukrų sirupai, į kuriuos nepridėta aromatinių arba dažančiųjų medžiagų; dirbtinis medus, sumaišytas arba nesumaišytas su natūraliu medumi; karamelė (degintas cukrus): |ex 1702 30 | – Gliukozė ir gliukozės sirupas, kurių sudėtyje nėra fruktozės arba fruktozė sudaro mažiau kaip 20 % sausosios medžiagos masės: |– – Kiti: |ex 1702 30 50 | Baltų kristalinių miltelių, aglomeruotų arba neaglomeruotų, pavidalo, kurių sudėtyje esanti gliukozė sudaro ne mažiau kaip 99 % sausosios medžiagos masės |ex 1702 30 90 | – – – Kiti, kurių sudėtyje esanti gliukozė sudaro ne mažiau kaip 99 % sausosios medžiagos masės |ex 1702 40 | – – Gliukozė ir gliukozės sirupas, kurių sudėtyje esanti fruktozė sudaro ne mažiau kaip 20 %, bet mažiau kaip 50 % sausosios medžiagos masės, išskyrus invertuotąjį cukrų |1702 40 90 | – – Kiti |ex 1702 90 | – Kiti, įskaitant invertuotąjį cukrų, bei kiti cukraus ir cukraus sirupo mišiniai, kurių sudėtyje esanti fruktozė sudaro 50 % sausosios medžiagos masės: |1702 90 50 | – – Maltodekstrinas arba maltodekstrino sirupas |– – Karamelė (degintas cukrus): |– – – Kita: |1702 90 75 | – – – – Turinti aglomeruotų arba neaglomeruotų miltelių pavidalą |1702 90 79 | – – – – Kita |2106 | Kitur nenumatyti ar neįtraukti maisto produktai: |ex 2106 90 | – Kiti |– – Aromatizuoti arba dažyti cukraus sirupai |– – – Kiti |2106 90 55 | – – – – Gliukozės sirupas arba maltodekstrino sirupas |ex 2302 | Sėlenos, išsijos ir kitos sijojimo, malimo arba kito javų apdorojimo liekanos, granuliuotos arba negranuliuotos |ex 2303 | Krakmolo gamybos liekanos ir panašios liekanos, cukrinių runkelių becukrė masė, cukranendrių išspaudos ir kitos cukraus gamybos atliekos, žlaugtai ir kitos alaus gamybos arba alkoholio distiliavimo atliekos, granuliuotos arba negranuliuotos: |2303 10 | – Krakmolo gamybos liekanos ir panašios liekanos |2303 30 00 | – Žlaugtai arba kitos alaus gamybos arba alkoholio distiliavimo atliekos |ex 2306 | Išspaudos ir kitos kietos augalinių riebalų arba augalinio aliejaus ekstrakcijos liekanos, išskyrus klasifikuojamas 2304 arba 2305 pozicijose, maltos arba nemaltos, granuliuotos arba negranuliuotos: |– Kitos |2306 90 05 | – – Kukurūzų gemalų |ex 2308 | Augalinės medžiagos ir augalinės atliekos, augalinės liekanos ir šalutiniai produktai, granuliuoti arba negranuliuoti, naudojami gyvūnų pašarams, nenurodyti kitoje vietoje: |2308 00 40 | – Gilės ir kaštonai; obuolių arba kitų vaisių išspaudos, išskyrus vynuogių išspaudas |2309 | Produktai, naudojami gyvūnų pašarams: |ex 2309 10 | – Šunų arba kačių maistas, supakuotas į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes: |2309 10 11 2309 10 13 230910 31 2309 10 33 2309 10 51 2309 10 53 | – – Kurio sudėtyje yra krakmolo, gliukozės, gliukozės sirupo, maltodekstrino arba maltodekstrino sirupo, klasifikuojamų 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 ir 2106 90 55 subpozicijose, arba pieno produktų |KN kodas | Aprašymas |ex 2309 90 | – Kiti: |2309 90 20 | – – Produktai, nurodyti Kombinuotosios nomenklatūros 23 skirsnio 5 papildomoje pastaboje |– – Kiti, įskaitant premiksus: |2309 90 31 2309 90 33 2309 90 41 2309 90 43 2309 90 51 2309 90 53 | – – – Kurių sudėtyje yra krakmolo, gliukozės, gliukozės sirupo, maltodekstrino arba maltodekstrino sirupo, klasifikuojamų 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 ir 2106 90 55 subpozicijose, arba pieno produktų: |(1) Šioje subpozicijoje „pieno produktai“ – tai 0401–0406 pozicijose bei 1702 11, 1702 19 ir 2106 90 51subpozicijose klasifikuojami produktai. |II dalis. RyžiaiŠis reglamentas taikomas šioje lentelėje išvardytiems ryžių produktams:KN kodas | Aprašymas |a) | 1006 10 21 – 1006 10 98 | Ryžiai su luobelėmis (žaliaviniai (paddy) arba neapdoroti), išskyrus skirtus sėjai |1006 20 | Lukštenti (rudieji) ryžiai |1006 30 | Iš dalies arba visiškai nulukštenti ryžiai, poliruoti arba nepoliruoti, glazūruoti arba neglazūruoti |b) | 1006 40 00 | Skaldyti ryžiai |c) | 1102 90 50 | Ryžiniai miltai |1103 19 50 | Ryžių kruopos ir rupiniai |1103 20 50 | Ryžių granulės |1104 19 91 | Perdirbti į dribsnius ryžiai |ex 1104 19 99 | Traiškyti ryžių grūdai |1108 19 10 | Ryžių krakmolas |III dalis. CukrusŠis reglamentas taikomas šioje lentelėje išvardytiems cukraus produktams:KN kodas | Aprašymas |a) | 1212 91 | Cukriniai runkeliai |1212 99 20 | Cukranendrės |b) | 1701 | Cukranendrių arba cukrinių runkelių cukrus ir chemiškai gryna sacharozė, kurių būvis kietas |c) | 1702 20 | Klevų cukrus ir klevų sirupas |1702 60 95 ir 1702 90 95 | Kitas kieto būvio cukrus ir cukraus sirupai, į kuriuos nėra pridėta kvapiųjų medžiagų ar dažiklių, išskyrus laktozę, gliukozę, maltodekstriną ir izogliukozę |1702 90 71 | Karamelė (degintas cukrus), kurios sudėtyje esanti sacharozė sudaro ne mažiau kaip 50 % sausosios medžiagos masės |2106 90 59 | Aromatizuoti arba dažyti cukraus sirupai, išskyrus izogliukozės, laktozės, gliukozės ir maltodekstrino sirupus |d) | 1702 30 10 1702 40 10 1702 60 10 1702 90 30 | Izogliukozė |e) | 1702 60 80 1702 90 80 | Inulino sirupas |f) | 1703 | Melasa, gauta ekstrahuojant arba rafinuojant cukrų |g) | 2106 90 30 | Aromatizuoti arba dažyti izogliukozės sirupai |h) | 2303 20 | Runkelių masė, cukranendrių išspaudos ir kitos cukraus gamybos atliekos |IV dalis. Sausieji pašaraiŠis reglamentas taikomas šioje lentelėje išvardytiems sausųjų pašarų produktams:KN kodas | Aprašymas |a) | ex 1214 10 00 | – Dirbtinoje šilumoje džiovintos liucernos rupiniai ir granulės |– Kitu būdu džiovintos ir susmulkintos liucernos rupiniai ir granulės |ex 1214 90 90 | – Liucernos, bandvikiai, dobilai, lubinai, vikiai ir panašūs pašariniai dirbtinoje šilumoje džiovinti produktai, išskyrus šieną ir pašarinius lapinius kopūstus bei šieno turinčius produktus |– Liucernos, bandvikiai, dobilai, lubinai, vikiai, barkūnai, sėjamieji pelėžirniai ir paprastieji garždeniai, džiovinti kitu būdu ir susmulkinti |(b) | ex 2309 90 99 | – Iš liucernos sulčių ir žolės sulčių gauti baltymų koncentratai |– Tik iš kietųjų atliekų ir po pirmiau minėtų koncentratų gamybos likusių sulčių gauti dehidratuoti produktai |V dalis. SėklosŠis reglamentas taikomas šioje lentelėje išvardytoms sėkloms:KN kodas | Aprašymas |0712 90 11 | Cukrinių kukurūzų hibridai: |– Skirti sėjai |0713 10 10 | Žirniai (Pisum sativum): |– Skirti sėjai |ex 0713 20 00 | Nutai: |– Skirti sėjai |ex 0713 31 00 | Vigna mungo (L.) Hepper arba Vigna radiata (L.) Wilczek veislių pupelės: |– Skirtos sėjai |ex 0713 32 00 | Pupuolės (adzuki) (Phaseolus arba Vigna angularis): |– Skirtos sėjai |0713 33 10 | Daržinės pupelės, įskaitant mažąsias baltąsias pupeles (Phaseolus vulgaris): |– Skirtos sėjai |ex 0713 39 00 | Kitos pupos: |– Skirtos sėjai |ex 0713 40 00 | Lęšiai: |– Skirti sėjai |ex 0713 50 00 | Stambiasėklės pupos (Vicia faba var. major) ir smulkiasėklės pupos (Vicia faba var. equina, Vicia faba var. minor): |– Skirtos sėjai |ex 0713 90 00 | Kitos džiovintos ankštinės daržovės: |– Skirtos sėjai |1001 90 10 | Kviečiai spelta: |– Skirti sėjai |ex 1005 10 | Kukurūzų hibridų sėkla |1006 10 10 | Ryžiai su luobelėmis (žaliaviniai (paddy) arba neapdoroti) |– Skirti sėjai |1007 00 10 | Grūdinio sorgo hibridai: |– Skirti sėjai |1201 00 10 | Sojos pupelės, skaldytos arba neskaldytos: |– Skirtos sėjai |1202 10 10 | Žemės riešutai (arachiai), neskrudinti ir nevirti arba nekepti, negliaudyti: |– Skirti sėjai |1204 00 10 | Linų sėmenys, skaldyti arba neskaldyti: |– Skirti sėjai |1205 10 10 ir ex 1205 90 00 | Rapsų arba rapsukų sėklos, skaldytos arba neskaldytos: |– Skirtos sėjai |1206 00 10 | Saulėgrąžų sėklos, skaldytos arba neskaldytos: |– Skirtos sėjai |ex 1207 | Kitų aliejinių kultūrų sėklos ir vaisiai, skaldyti arba neskaldyti: |– Skirti sėjai |1209 | Sėklos, vaisiai ir sporos: |– Skirti sėjai |VI dalis. Apyniai1. Šis reglamentas taikomas šioje lentelėje išvardytiems apynių produktams:KN kodas | Aprašymas |1210 | Apynių spurgai, švieži arba džiovinti, susmulkinti arba nesusmulkinti, sumalti į miltelius arba nemalti, granuliuoti arba negranuliuoti; lupulinas |2. Be to, prekybai ir prekybai su trečiosiomis valstybėmis skirtos šio reglamento taisyklės taikomos ir šiems produktams:KN kodas | Aprašymas |1302 13 00 | Apynių syvai ir ekstraktai |VII dalis. Alyvuogių aliejus ir valgomosios alyvuogėsŠis reglamentas taikomas šioje lentelėje išvardytiems alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių produktams:KN kodas | Aprašymas |a) | 1509 | Alyvuogių aliejus ir jo frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti |1510 00 | Kitas aliejus ir jo frakcijos, gauti tik iš alyvuogių, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti, įskaitant šio aliejaus arba jo frakcijų mišinius su aliejumi arba frakcijomis, klasifikuojamais 1509 pozicijoje |b) | 0709 90 31 | Alyvuogės, šviežios arba atšaldytos, neskirtos aliejaus gamybai |0709 90 39 | Kitos alyvuogės, šviežios arba atšaldytos |0710 80 10 | Alyvuogės (nevirtos arba virtos garuose ar vandenyje), sušaldytos |0711 20 | Konservuotos alyvuogės, netinkamos ilgai laikyti ir papildomai neapdorojus tiesiogiai vartoti maistui (pavyzdžiui, konservuotos dujiniu sieros dioksidu, sūrymu, sieros vandeniu arba kitais konservuojamais tirpalais) |ex 0712 90 90 | Alyvuogės, džiovintos, sveikos, supjaustytos gabalais, griežinėliais, susmulkintos arba sumaltos į miltelius, bet toliau neapdorotos |2001 90 65 | Alyvuogės, paruoštos arba konservuotos su actu arba acto rūgštimi |ex 2004 90 30 | Alyvuogės, paruoštos arba konservuotos be acto arba be acto rūgšties, sušaldytos |2005 70 | Alyvuogės, paruoštos arba konservuotos be acto arba be acto rūgšties, nesušaldytos |c) | 1522 00 31 1522 00 39 | Riebalinės medžiagos arba gyvūninio ar augalinio vaško apdorojimo atliekos, kurių sudėtyje yra aliejaus, turinčio alyvuogių aliejaus charakteristikas |2306 90 11 2306 90 19 | Išspaudos ir kitos kietosios alyvuogių aliejaus ekstrakcijos liekanos |VIII dalis. Pluoštiniai linai ir kanapėsŠis reglamentas taikomas šioje lentelėje išvardytiems pluoštinių linų ir kanapių produktams:KN kodas | Aprašymas |5301 | Linai, žaliaviniai arba apdoroti, bet nesuverpti; linų pakulos ir atliekos (įskaitant verpalų atliekas ir išplaušintą žaliavą) |5302 | Sėjamosios kanapės (Cannabis sativa L.), žaliavinės arba apdorotos, bet nesuverptos; sėjamųjų kanapių pakulos ir atliekos (įskaitant verpalų atliekas ir išplaušintą žaliavą) |IX dalis. Vaisiai ir daržovėsŠis reglamentas taikomas šioje lentelėje išvardytiems vaisių ir daržovių produktams:KN kodas | Aprašymas |0702 00 00 | Pomidorai, švieži arba atšaldyti |0703 | Svogūnai, askaloniniai česnakai, valgomieji česnakai, daržiniai porai ir kitos svogūninės daržovės, šviežios arba atšaldytos |0704 | Gūžiniai kopūstai, žiediniai kopūstai, kaliaropės, garbiniuotieji kopūstai ir panašios valgomosios bastučio genties (brassica) daržovės, šviežios arba atšaldytos |0705 | Salotos (Lactuca sativa) ir trūkažolės (cikorijos) (Cichorium spp.), šviežios arba atšaldytos |0706 | Morkos, ropės, burokėliai, pūteliai, salierai, ridikai ir panašūs valgomieji šakniastiebiai, švieži arba atšaldyti |0707 00 | Agurkai ir dygliuotieji agurkai, švieži arba atšaldyti |0708 | Ankštinės daržovės, gliaudytos arba negliaudytos, šviežios arba atšaldytos |ex 0709 | Kitos daržovės, šviežios arba atšaldytos, išskyrus daržoves, klasifikuojamas 0709 60 91, 0709 60 95, 0709 60 99, 0709 90 31, 0709 90 39 ir 0709 90 60 subpozicijose |ex 0802 | Kiti riešutai, švieži arba džiovinti, su kevalais arba be kevalų, išgliaudyti arba neišgliaudyti, išskyrus arekų (arba betelio palmių) riešutus ir kokamedžių riešutus, klasifikuojamus 0802 90 20 subpozicijoje |0803 00 11 | Tikrieji bananai (plantanai), švieži |ex 0803 00 90 | Tikrieji bananai (plantanai), džiovinti |0804 20 10 | Figos, šviežios |0804 30 00 | Ananasai |0804 40 00 | Avokadai |0804 50 00 | Gvajavos, mangai ir garcinijos |0805 | Citrusiniai vaisiai, švieži arba džiovinti |0806 10 10 | Šviežios valgomosios vynuogės |0807 | Melionai (įskaitant arbūzus) ir tikrosios papajos, švieži |0808 | Obuoliai, kriaušės ir svarainiai, švieži |0809 | Abrikosai, vyšnios, persikai (įskaitant nektarinus), slyvos ir dygiųjų slyvų vaisiai, švieži |0810 | Kiti vaisiai, švieži |0813 50 31 0813 50 39 | Mišiniai, sudaryti tik iš riešutų, klasifikuojamų 0801 ir 0802 pozicijose |0910 20 | Šafranas |ex 0910 99 | Čiobreliai, švieži arba atšaldyti |ex 1211 90 85 | Bazilikai, melisos, mėtos, origanum vulgare (raudonėliai/laukiniai mairūnai), rozmarinai, šalavijai, švieži arba atšaldyti |1212 99 30 | Saldžiavaisio pupmedžio vaisiai |X dalis. Perdirbtų vaisių ir daržovių produktaiŠis reglamentas taikomas šioje lentelėje išvardytiems perdirbtų vaisių ir daržovių produktams:KN kodas | Aprašymas |a) | ex 0710 | Daržovės (nevirtos arba virtos garuose ar vandenyje), sušaldytos, išskyrus cukrinius kukurūzus, klasifikuojamus 0710 40 00 subpozicijoje, alyvuoges, klasifikuojamas 0710 80 10 subpozicijoje ir Capsicum arba Pimenta genties vaisius, klasifikuojamus 0710 80 59 subpozicijoje |ex 0711 | Konservuotos daržovės, netinkamos ilgai laikyti ir papildomai neapdorojus tiesiogiai vartoti maistui (pavyzdžiui, konservuotos dujiniu sieros dioksidu, sūrymu, sieros vandeniu arba kitais konservuojamais tirpalais), išskyrus alyvuoges, klasifikuojamas 0711 20 subpozicijoje, Capsicum arba Pimenta genties vaisius, klasifikuojamus 0711 90 10 subpozicijoje, ir cukrinius kukurūzus, klasifikuojamus 0711 90 30 subpozicijoje |ex 0712 | Džiovintos daržovės, sveikos, supjaustytos stambiais gabalais, griežinėliais, susmulkintos arba sumaltos į miltelius, bet toliau neapdorotos, išskyrus dirbtinėje šilumoje džiovintas bulves, netinkamas vartoti maistui, klasifikuojamas ex 0712 90 05 subpozicijoje, cukriniai kukurūzai, klasifikuojami ex 0712 90 11 ir 0712 90 19 subpozicijose, bei alyvuogės, klasifikuojamos ex 0712 90 90 subpozicijoje. |0804 20 90 | Džiovintos figos |0806 20 | Razinos |ex 0811 | Vaisiai ir riešutai, nevirti arba išvirti garuose ar vandenyje, sušaldyti, į kuriuos nepridėta cukraus ar kitų saldiklių, išskyrus sušaldytus bananus, klasifikuojamus ex 0811 90 95 subpozicijoje |KN kodas | Aprašymas |ex 0812 | Konservuoti vaisiai ir riešutai, netinkami ilgai laikyti ir papildomai neapdorojus tiesiogiai vartoti maistui (pavyzdžiui, konservuoti dujiniu sieros dioksidu, sūrymu, sieros vandeniu arba kitais konservuojamais tirpalais), išskyrus konservuotus bananus, klasifikuojamus ex 0812 90 98 subpozicijoje |ex 0813 | Džiovinti vaisiai, išskyrus klasifikuojamus 0801–0806 pozicijose; riešutų arba šiame skirsnyje klasifikuojamų džiovintų vaisių mišiniai, išskyrus mišinius, klasifikuojamus 0813 50 31 ir 0813 50 39 subpozicijose, sudarytus tik riešutų, klasifikuojamų 0801 ir 0802 subpozicijose |0814 00 00 | Citrusinių vaisių žievelės arba melionų (įskaitant arbūzus) luobos, šviežios, sušaldytos, džiovintos arba konservuotos sūrymu, sieros vandeniu arba kitais konservuojamais tirpalais |0904 20 10 | Džiovintos saldžiosios paprikos, negrūstos ir nemaltos |b) | ex 0811 | Vaisiai ir daržovės, nevirti arba išvirti garuose ar vandenyje, sušaldyti, į kuriuos pridėta cukraus ar kitų saldiklių |ex 1302 20 | Pektino medžiagos, pektinai ir pektatai |ex 2001 | Daržovės, vaisiai, riešutai ir kitos valgomosios augalų dalys, paruoštos arba konservuotos su actu arba acto rūgštimi, išskyrus: - Capsicum genties vaisius, išskyrus saldžiąsias paprikas arba Pimenta genties vaisius, klasifikuojamus 2001 90 20 subpozicijoje - cukrinius kukurūzus (Zea mays var. saccharata), klasifikuojamus 2001 90 30 subpozicijoje - batatus, saldžiąsias bulves ir panašias valgomąsias augalų dalis, kuriuose krakmolas sudaro ne mažiau kaip 5 % masės, klasifikuojamus 2001 90 40 subpozicijoje - palmių šerdis, klasifikuojamas 2001 90 60 subpozicijoje - alyvuoges, klasifikuojamas 2001 90 65 subpozicijoje - vynmedžių lapus, apynių daigus ir panašias valgomąsias augalų dalis, klasifikuojamas ex 2001 90 97 subpozicijoje |2002 | Pomidorai, paruošti arba konservuoti be acto arba be acto rūgšties |2003 | Grybai ir trumai, paruošti arba konservuoti be acto arba be acto rūgšties |ex 2004 | Kitos daržovės, paruoštos arba konservuotos be acto arba be acto rūgšties, sušaldytos, išskyrus produktus, klasifikuojamus 2006 pozicijoje, išskyrus cukrinius kukurūzus (Zea mays var. saccharata), klasifikuojamus ex 2004 90 10 subpozicijoje, alyvuoges, klasifikuojamas ex 2004 90 30 subpozicijoje, ir bulves, paruoštas ar konservuotas, turinčias miltų, rupinių arba dribsnių pavidalą, klasifikuojamas 2004 10 91 subpozicijoje |ex 2005 | Kitos daržovės, paruoštos arba konservuotos be acto arba be acto rūgšties, nesušaldytos, išskyrus produktus, klasifikuojamus 2006 pozicijoje, išskyrus alyvuoges, klasifikuojamas 2005 70 subpozicijoje, cukrinius kukurūzus (Zea mays var. saccharata), klasifikuojamus 2005 80 00 subpozicijoje, Capsicum genties vaisius, išskyrus saldžiąsias paprikas arba Pimenta genties vaisius, klasifikuojamus 2005 99 10 subpozicijoje, ir bulves, paruoštas ar konservuotas, turinčias miltų, rupinių arba dribsnių pavidalą, klasifikuojamas 2005 20 10 subpozicijoje |ex 2006 00 | Vaisiai, riešutai, vaisių žievelės ir kitos augalų dalys, konservuotos cukruje (nusausintos, apcukruotos (glacé) arba cukruotos, išskyrus cukruje konservuotus bananus, klasifikuojamus ex 2006 00 38 ir ex 2006 00 99 subpozicijose |ex 2007 | Džemai, vaisių drebučiai (želė), marmeladai, vaisių arba riešutų tyrės ir pastos, gauti verdant, į kuriuos pridėta arba nepridėta cukraus ar kitų saldiklių, išskyrus: - homogenizuotus bananų produktus, klasifikuojamus ex 2007 10 subpozicijoje - bananų džemus, želes, marmeladus, tyres arba pastas, klasifikuojamas ex 2007 99 39, ex 2007 99 50 ir ex 2007 99 97 subpozicijose |ex 2008 | Vaisiai, riešutai ir kitos valgomosios augalų dalys, paruošti arba konservuoti kitais būdais, kurių sudėtyje yra pridėtojo cukraus ar kitų saldiklių arba alkoholio arba kurių sudėtyje nėra pridėtojo cukraus ar kitų saldiklių arba alkoholio, nenurodyti kitoje vietoje, išskyrus: - žemės riešutų (arachių) sviestą, klasifikuojamą 2008 11 10 subpozicijoje - palmių šerdis, klasifikuojamas 2008 91 00 subpozicijoje - kukurūzus, klasifikuojamus 2008 99 85 subpozicijoje - batatus, saldžiąsias bulves ir panašias valgomąsias augalų dalis, kuriuose krakmolas sudaro ne mažiau kaip 5 % masės, klasifikuojamus 2008 99 91 subpozicijoje - vynmedžių lapus, apynių daigus ir panašias valgomąsias augalų dalis, klasifikuojamas ex 2008 99 99 subpozicijoje - kitais būdais paruoštų arba konservuotų bananų mišinius, klasifikuojamus ex 2008 92 59, ex 2008 92 78, ex 2008 92 93 ir ex 2008 92 98 subpozicijose - kitais būdais paruoštus arba konservuotus bananus, klasifikuojamus ex 2008 99 49, ex 2008 99 67 ir ex 2008 99 99 subpozicijose |ex 2009 | Nefermentuotos vaisių sultys (išskyrus vynuogių sultis ir vynuogių misą, klasifikuojamas 2009 61 ir 2009 69 subpozicijose, ir bananų sultis, klasifikuojamas ex 2009 80 subpozicijoje) ir daržovių sultys, į kurias nepridėta alkoholio, ir kurių sudėtyje yra pridėtojo cukraus ar kitų saldiklių arba kurių sudėtyje nėra pridėtojo cukraus ar kitų saldiklių |XI dalis. BananaiŠis reglamentas taikomas šioje lentelėje išvardytiems bananų produktams:KN kodai | Aprašymas |0803 00 19 | Švieži bananai, išskyrus tikruosius bananus (plantanus) |ex 0803 00 90 | Džiovinti bananai, išskyrus tikruosius bananus (plantanus) |ex 0812 90 98 | Konservuoti bananai |ex 0813 50 99 | Mišiniai, kuriuose yra džiovintų bananų |1106 30 10 | Bananų miltai, rupiniai ir milteliai |ex 2006 00 99 | Cukruje konservuoti bananai |ex 2007 10 99 | Homogenizuoti bananų produktai |ex 2007 99 39 ex 2007 99 50 ex 2007 99 97 | Bananų džemai, želės, marmeladai, tyrės ir pastos |ex 2008 92 59 ex 2008 92 78 ex 2008 92 93 ex 2008 92 98 | Mišiniai, kuriuose yra kitais būdais paruoštų ar konservuotų bananų, į kuriuos nepridėta alkoholio |ex 2008 99 49 ex 2008 99 67 ex 2008 99 99 | Kitais būdais paruošti ar konservuoti bananai |ex 2009 80 35 ex 2009 80 38 ex 2009 80 79 ex 2009 80 86 ex 2009 80 89 ex 2009 80 99 | Bananų sultys |XII dalis. VynasŠis reglamentas taikomas šioje lentelėje išvardytiems vyno produktams:KN kodas | Aprašymas |a) | 2009 61 2009 69 | Vynuogių sultys (įskaitant vynuogių misą) |2204 30 92 2204 30 94 2204 30 96 2204 30 98 | Kita vynuogių misa, išskyrus esančią fermentacijos stadijoje arba kurios fermentacija sustabdyta kitu būdu, nei pridedant alkoholio |b) | ex 2204 | Šviežių vynuogių vynas, įskaitant pastiprintus vynus; vynuogių misa, išskyrus klasifikuojamą 2009 pozicijoje, išskyrus kitą vynuogių misą, klasifikuojamą 2204 30 92, 2204 30 94, 2204 30 96 ir 2204 30 98 subpozicijose |c) | 0806 10 90 | Šviežios vynuogės, išskyrus valgomąsias vynuoges |2209 00 11 2209 00 19 | Vyno actas |d) | 2206 00 10 | Piquette |2307 00 11 2307 00 19 | Vyno nuosėdos |2308 00 11 2308 00 19 | Vynuogių išspaudos |XIII dalis. Augantys medžiai ir kiti gyvi augalai, svogūnėliai, šaknys ir kitos panašios augalų dalys, skintos gėlės ir dekoratyviniai žalumynaiŠis reglamentas taikomas Kombinuotosios nomenklatūros 6 skirsnyje klasifikuojamiems augančių medžių ir kitų gyvų augalų, svogūnėlių, šaknų ir kitų panašių augalų dalių, skintų gėlių ir dekoratyvinių žalumynų produktams.XIV dalis. Žaliavinis tabakasŽaliavinio tabako atžvilgiu šis reglamentas taikomas žaliaviniam arba neperdirbtam tabakui bei tabako liekanoms, kurių KN kodas yra 2401.XV dalis. GalvijienaŠis reglamentas taikomas šioje lentelėje išvardytiems galvijienos produktams:KN kodas | Aprašymas |a) | 0102 90 05 – 0102 90 79 | Gyvi naminiai galvijai, išskyrus grynaveislius veislinius gyvulius |0201 | Galvijiena, šviežia arba atšaldyta |0202 | Galvijiena, sušaldyta |0206 10 95 | Storosios ir plonosios diafragmos, šviežios arba atšaldytos |0206 29 91 | Storosios ir plonosios diafragmos, sušaldytos |0210 20 | Galvijiena, sūdyta, užpilta sūrymu, džiovinta ar rūkyta |0210 99 51 | Storosios ir plonosios diafragmos, sūdytos, užpiltos sūrymu, džiovintos ar rūkytos |0210 99 90 | Valgomieji mėsos arba mėsos subproduktų miltai ir rupiniai |1602 50 10 | virtos arba keptos mėsos arba subproduktų mišiniai su nevirta ir nekepta mėsa arba mėsos subproduktais |1602 90 61 | Kiti nevirti ir nekepti; virti, kepti arba konservuoti mėsos produktai, turintys galvijienos ar subproduktų; virtos arba keptos mėsos arba subproduktų mišiniai su nevirta ir nekepta mėsa arba mėsos subproduktais |b) | 0102 10 | Gyvi grynaveisliai veisliniai gyvuliai |0206 10 98 | Galvijienos valgomieji mėsos subproduktai, išskyrus plonąsias arba storąsias diafragmas, švieži arba atšaldyti, išskyrus skirtus farmacijos preparatų gamybai |0206 21 00 0206 22 00 0206 29 99 | Galvijienos valgomieji mėsos subproduktai, išskyrus plonąsias arba storąsias diafragmas, sušaldyti, išskyrus skirtus farmacijos preparatų gamybai |0210 9959 | Galvijienos valgomieji mėsos subproduktai, sūdyti, užpilti sūrymu, džiovinti ar rūkyti, išskyrus storąsias ir plonąsias diafragmas |ex 1502 00 90 | Galvijų taukai, išskyrus klasifikuojamus 1503 pozicijoje |1602 50 31 ir 1602 50 95 | Kita virta, kepta arba konservuota galvijiena arba jos subproduktai, išskyrus nevirtą ir nekeptą mėsą arba mėsos subproduktus ir virtos arba keptos mėsos arba subproduktų mišinius su nevirta ir nekepta mėsa arba mėsos subproduktais |1602 90 69 | Kiti virti, kepti arba konservuoti mėsos produktai, turintys galvijienos arba jos subproduktų, išskyrus nevirtus ir nekeptus, ir virtos arba keptos mėsos arba subproduktų mišinius su nevirta ir nekepta mėsa arba mėsos subproduktais |XVI dalis. Pienas ir pieno produktaiŠis reglamentas taikomas šioje lentelėje išvardytiems pienui ir pieno produktams:KN kodas | Aprašymas |a) | 0401 | Nekoncentruotas pienas ir grietinėlė, į kuriuos nepridėta cukraus ar kitų saldiklių |b) | 0402 | Pienas ir grietinėlė, koncentruoti arba į kuriuos pridėta cukraus ar kitų saldiklių |c) | 0403 10 11 – 0403 10 39 0403 9011 – 0403 90 69 | Pasukos, rūgpienis ir grietinėlė, jogurtas, kefyras ir kitoks fermentuotas arba raugintas pienas ir grietinėlė, koncentruoti arba nekoncentruoti, į kuriuos pridėta arba nepridėta cukraus ar kitų saldiklių arba aromatinių medžiagų, taip pat į kuriuos pridėta arba nepridėta vaisių, riešutų arba kakavos |d) | 0404 | Išrūgos, koncentruotos arba nekoncentruotos, į kurias pridėta arba nepridėta cukraus ar kitų saldiklių; produktai iš natūralių pieno sudedamųjų dalių, į kuriuos pridėta arba nepridėta cukraus ar kitų saldiklių, nenurodyti kitoje vietoje |e) | ex 0405 | Sviestas ir kiti pieno riebalai ir aliejai; pieno pastos, kurių riebumas ne didesnis kaip 75 % masės, bet mažesnis kaip 80 % masės |f) | 0406 | Sūris ir varškė |g) | 1702 19 00 | Laktozė ir laktozės sirupas, į kuriuos nepridėta aromatinių arba dažančiųjų medžiagų, kurių sudėtyje laktozė, išreikšta bevandenės laktozės kiekiu sausojoje medžiagoje, sudaro mažiau kaip 99 % sausosios medžiagos masės |h) | 2106 90 51 | Aromatizuotas arba dažytas laktozės sirupas |i) | ex 2309 | Produktai, naudojami gyvūnų pašarams: |– Produktai ir pašarai, kurių sudėtyje yra produktų, kuriems taikomas šis reglamentas, tiesiogiai arba taikant Reglamentą (EB) Nr. 1667/2006, išskyrus produktus ir pašarus, kuriems taikoma šio priedo I dalis. |XVII dalis. KiaulienaŠis reglamentas taikomas šioje lentelėje išvardytiems kiaulienos produktams:KN kodas | Aprašymas |a) | ex 0103 | Gyvos naminės kiaulės, išskyrus grynaveisles veislines kiaules |b) | ex 0203 | Naminių kiaulių mėsa, šviežia, atšaldyta arba sušaldyta |ex 0206 | Naminių kiaulių valgomieji subproduktai, švieži, atšaldyti arba sušaldyti, išskyrus skirtus farmacijos preparatų gamybai |ex 0209 00 | Kiauliniai riebalai be liesos mėsos, nelydyti ar kitu būdu neekstrahuoti, švieži, atšaldyti, sušaldyti, sūdyti, užpilti sūrymu, džiovinti arba rūkyti |ex 0210 | Naminių kiaulių mėsa ir valgomieji mėsos subproduktai, sūdyti, užpilti sūrymu, džiovinti arba rūkyti |1501 00 11 1501 00 19 | Kiauliniai riebalai (įskaitant kiaulinius taukus) |c) | 1601 00 | Dešros ir panašūs produktai iš mėsos, mėsos subproduktų arba kraujo; maisto produktai, daugiausia pagaminti iš šių produktų |1602 10 00 | Homogenizuoti produktai iš mėsos, mėsos subproduktų arba kraujo |1602 20 90 | Gaminiai arba konservai iš bet kurių gyvūnų kepenų, išskyrus žąsų ir ančių kepenis |1602 41 10 1602 42 10 1602 49 11 – 1602 49 50 | Kiti gaminiai ir konservai, turintys naminių kiaulių mėsos arba mėsos subproduktų |1602 90 10 | Produktai iš bet kurių gyvūnų kraujo |1602 90 51 | Kiti gaminiai ir konservai, turintys naminių kiaulių mėsos arba mėsos subproduktų |1902 20 30 | Įdaryti tešlos gaminiai, virti arba nevirti, arba paruošti kitu būdu, kurių sudėtyje yra daugiau kaip 20 % masės dešros ir panašių produktų, bet kurios rūšies mėsos ir mėsos subproduktų, įskaitant bet kurios rūšies ar kilmės riebalus |XVIII dalis. Aviena ir ožkienaŠis reglamentas taikomas šioje lentelėje išvardytiems avienos ir ožkienos produktams:KN kodas | Aprašymas |a) | 0104 10 30 | Ėriukai (iki vienerių metų) |0104 10 80 | Gyvos avys, išskyrus grynaveislius veislinius gyvulius ir ėriukus |0104 20 90 | Gyvos ožkos, išskyrus grynaveislius veislinius gyvulius |0204 | Šviežia, atšaldyta ar sušaldyta aviena arba ožkiena |0210 99 21 | Aviena arba ožkiena su kaulais, sūdyta, užpilta sūrymu, džiovinta ar rūkyta |0210 99 29 | Aviena arba ožkiena be kaulų, sūdyta, užpilta sūrymu, džiovinta ar rūkyta |b) | 0104 10 10 | Gyvos avys – grynaveisliai veisliniai gyvuliai |0104 20 10 | Gyvos ožkos – grynaveisliai veisliniai gyvuliai |0206 80 99 | Švieži ar atšaldyti valgomi avių ir ožkų subproduktai, išskyrus skirtus farmacijos produktų gamybai |0206 90 99 | Sušaldyti valgomi avių ir ožkų subproduktai, išskyrus skirtus farmacijos produktų gamybai |0210 99 60 | Valgomi avių ir ožkų subproduktai, sūdyti, užpilti sūrymu, džiovinti ar rūkyti |ex 1502 00 90 | Avių arba ožkų riebalai, išskyrus klasifikuojamus 1503 pozicijoje |c) | 1602 90 72 | Kita paruošta ar konservuota avių arba ožkų mėsa ir mėsos subproduktai, nevirti; |1602 90 74 | virtos mėsos ar subproduktų mišiniai su ir nevirta mėsa arba mėsos subproduktais |d) | 1602 90 76 1602 90 78 | Kita paruošta ar konservuota avių arba ožkų mėsa arba mėsos subproduktai, išskyrus nevirtus, arba virtos mėsos arba mėsos subproduktų mišinius su nevirta mėsa arba mėsos subproduktais |XIX dalis. KiaušiniaiŠis reglamentas taikomas šioje lentelėje išvardytiems kiaušinių produktams:KN kodas | Aprašymas |a) | 0407 00 11 0407 00 19 0407 00 30 | Paukščių kiaušiniai su lukštais, švieži, konservuoti arba virti |b) | 0408 11 80 0408 19 81 0408 19 89 0408 91 80 0408 99 80 | Paukščių kiaušiniai be lukštų ir kiaušinių tryniai, švieži, džiovinti, virti vandenyje arba garuose, formuoti, sušaldyti arba konservuoti kitu būdu, į kuriuos pridėta arba nepridėta cukraus ar kitų saldiklių, išskyrus netinkamus vartoti žmonių maistui |XX dalis. PaukštienaŠis reglamentas taikomas šioje lentelėje išvardytiems paukštienos produktams:KN kodas | Aprašymas |a) | 0105 | Gyvi naminiai paukščiai, t. y. Gallus domesticus rūšies vištos (naminės vištos), antys, žąsys, kalakutai ir patarškos |b) | ex 0207 | Naminių paukščių, nurodytų 0105 pozicijoje, mėsa ir valgomieji mėsos subproduktai, švieži, atšaldyti arba sušaldyti, išskyrus kepenis, nurodytas c punkte |c) | 0207 13 91 | Naminių paukščių kepenys, šviežios, atšaldytos ar sušaldytos |0207 14 91 |0207 26 91 |0207 27 91 |0207 34 |0207 35 91 |0207 36 81 |0207 36 85 |0207 36 89 |0210 99 71 | Naminių paukščių kepenys, sūdytos, užpiltos sūrymu, džiovintos ar rūkytos |0210 99 79 |d) | 0209 00 90 | Naminių paukščių taukai, nelydyti ar kitu būdu neekstrahuoti, švieži, atšaldyti, sušaldyti, sūdyti, užpilti sūrymu, džiovinti arba rūkyti |e) | 1501 00 90 | Naminių paukščių taukai |f) | 1602 20 10 | Žąsų arba ančių kepenys, kitu būdu paruoštos arba konservuotos |1602 31 | Naminių paukščių mėsa arba mėsos subproduktai, klasifikuojami 0105 pozicijoje, kitu būdu paruošti arba konservuoti |1602 32 |1602 39 |XXI dalis. Kiti produktaiKN kodas | Aprašymas |ex 0101 | Gyvi arkliai, asilai, mulai ir arklėnai: |0101 10 | – Grynaveisliai veisliniai gyvuliai: |0101 10 10 | – – Arkliai(a) |0101 10 90 | – – Kiti |0101 90 | – Kiti: |– – Arkliai: |0101 90 19 | – – – Išskyrus skerstinus |0101 90 30 | – – Asilai |0101 90 90 | – – Mulai ir arklėnai |ex 0102 | Gyvi galvijai: |ex 0102 90 | – Išskyrus grynaveislius veislinius gyvulius: |0102 90 90 | – – Išskyrus namines rūšis |ex 0103 | Gyvos kiaulės: |0103 10 00 | – Grynaveisliai veisliniai gyvuliai(b) |– Kiti: |ex 0103 91 | – – Mažesnės kaip 50 kg masės: |0103 91 90 | – – – Išskyrus namines rūšis |ex 0103 92 | – – Ne mažesnės kaip 50 kg masės |KN kodas | Aprašymas |0103 92 90 | – – Išskyrus namines rūšis |0106 | Kiti gyvi gyvūnai |ex 0203 | Kiauliena, šviežia, atšaldyta arba sušaldyta: |– Šviežia arba atšaldyta: |ex 0203 11 | – – Skerdenos arba skerdenų pusės: |0203 11 90 | – – – Išskyrus naminių kiaulių |ex 0203 12 | – – Kumpiai, mentės ir jų dalys, su kaulais: |0203 12 90 | – – – Išskyrus naminių kiaulių |ex 0203 19 | – – Kita: |0203 19 90 | – – – Išskyrus naminių kiaulių |– Sušaldyta: |ex 0203 21 | – – Skerdenos arba skerdenų pusės: |0203 21 90 | – – – Išskyrus naminių kiaulių |ex 0203 22 | – – Kumpiai, mentės ir jų dalys, su kaulais: |0203 22 90 | – – – Išskyrus naminių kiaulių |ex 0203 29 | – – Kita: |0203 29 90 | – – – Išskyrus naminių kiaulių |ex 0205 00 | Asilų, mulų arba arklėnų mėsa, šviežia, atšaldyta arba sušaldyta: |ex 0206 | Galvijienos, kiaulienos, avienos, ožkienos, arklienos, asilų, mulų arba arklėnų valgomieji mėsos subproduktai, švieži, atšaldyti arba sušaldyti: |ex 0206 10 | – Galvijienos, švieži arba atšaldyti |0206 10 10 | – – Skirti farmacijos preparatų gamybai(c) |– Galvijienos, sušaldyti: |ex 0206 22 00 | – – Kepenys: |– – – Skirti farmacijos preparatų gamybai(c) |ex 0206 29 | – – Kiti: |0206 29 10 | – – – Skirti farmacijos preparatų gamybai(c) |ex 0206 30 00 | – Kiaulienos, švieži arba atšaldyti: |– – Skirti farmacijos preparatų gamybai (c) |– – Kiti: |– – – Išskyrus naminių kiaulių |– Kiaulienos, sušaldyti: |ex 0206 41 00 | – – Kepenys: |– – – Skirti farmacijos preparatų gamybai (c) |– – – Kiti: |– – – – Išskyrus naminių kiaulių |ex 0206 49 00 | – – Kiti: |– – – Naminių kiaulių: – – – – Skirti farmacijos preparatų gamybai (c) |– – – Kiti |ex 0206 80 | – Kiti, švieži arba atšaldyti: |0206 80 10 | – – Skirti farmacijos preparatų gamybai (c) |– – Kiti: |0206 80 91 | – – – Arklių, asilų, mulų ir arklėnų |ex 0206 90 | – Kiti, sušaldyti: |0206 90 10 | – – Skirti farmacijos preparatų gamybai (c) |– – Kiti: |0206 90 91 | – – – Arklių, asilų, mulų ir arklėnų |0208 | Kita mėsa ir valgomieji mėsos subproduktai, švieži, atšaldyti arba sušaldyti |KN kodas | Aprašymas |ex 0210 | Mėsa ir valgomieji mėsos subproduktai, sūdyti, užpilti sūrymu, džiovinti arba rūkyti; valgomieji mėsos arba mėsos subproduktų miltai arba rupiniai: |– Kiaulienos: |ex 0210 11 | – – Kumpiai, mentės ir jų dalys, su kaulais: |0210 11 90 | – – – Išskyrus naminių kiaulių |ex 0210 12 | – – Papilvė su raumenų sluoksneliais ir jos gabalai: |0210 12 90 | – – – Išskyrus naminių kiaulių |ex 0210 19 | – – Kiti: |0210 19 90 | – – – Išskyrus naminių kiaulių |– Kiti, įskaitant valgomuosius mėsos arba mėsos subproduktų miltus ir rupinius: |0210 91 00 | – – Primatų |0210 92 00 | – – Banginių, delfinų ir jūrų kiaulių (Cetacea būrio žinduolių); lamantinų ir diugonių (Sirenia būrio žinduolių) |0210 93 00 | – – Roplių (įskaitant gyvates ir vėžlius) |ex 0210 99 | – – Kita: |– – – Mėsa: |0210 99 31 | – – – – Šiaurės elnių |0210 99 39 | – – – – Kita |– – – Mėsos subproduktai: |– – – – Išskyrus naminių kiaulių, galvijienos, avienos ir ožkienos |0210 99 80 | – – – – – Išskyrus naminių paukščių kepenis |ex 0407 00 | Paukščių kiaušiniai su lukštais, švieži, konservuoti arba virti: |0407 00 90 | – Išskyrus naminių paukščių |ex 0408 | Paukščių kiaušiniai be lukštų ir kiaušinių tryniai, švieži, džiovinti, virti vandenyje arba garuose, formuoti, sušaldyti arba konservuoti kitu būdu, į kuriuos pridėta arba nepridėta cukraus ar kitų saldiklių: |– Kiaušinių tryniai: |ex 0408 11 | – – Džiovinti: |0408 11 20 | – – – Netinkami vartoti žmonių maistui(d) |ex 0408 19 | – – Kiti: |0408 19 20 | – – – Netinkami vartoti žmonių maistui(d) |– Kiti: |ex 0408 91 | – – Džiovinti: |0408 91 20 | – – – Netinkami vartoti žmonių maistui (d) |ex 0408 99 | – – Kiti: |0408 99 20 | – – – Netinkami vartoti žmonių maistui (d) |0410 00 00 | Gyvūninės kilmės maisto produktai, nenurodyti kitoje vietoje |0504 00 00 | Gyvūnų (išskyrus žuvis) žarnos, pūslės ir skrandžiai, sveiki arba jų gabalai, švieži, šaldyti, sušaldyti, sūdyti, užpilti sūrymu, džiovinti arba rūkyti |ex 0511 | Maisto produktai, nenurodyti kitoje vietoje; nugaišę gyvūnai, klasifikuojami 1 arba 3 skirsniuose, netinkami vartoti žmonių maistui: |0511 10 00 | – Galvijų sperma |– Kiti: |ex 0511 99 | – – Kiti: |0511 99 85 | – – – Kiti |ex 0709 | Kitos daržovės, šviežios arba atšaldytos: |ex 0709 60 | – Capsicum genties arba Pimenta genties vaisiai: |– – Kiti: |0709 60 91 | – – – – Capsicum genties, skirtos kapsicino arba capsicum aliejingųjų dervų (oleorezinų) dažikliams gaminti (c) |0709 60 95 | – – – Skirti pramoninei eterinių aliejų arba kvapiųjų dervų ekstraktų gamybai (c) |0709 60 99 | – – – Kiti |KN kodas | Aprašymas |ex 0710 | Daržovės (nevirtos arba virtos garuose ar vandenyje), sušaldytos: |ex 0710 80 | – Kitos daržovės: |– – Capsicum genties arba Pimenta genties vaisiai: |0710 80 59 | – – – Išskyrus saldžiąsias paprikas |ex 0711 | Konservuotos daržovės, netinkamos ilgai laikyti ir papildomai neapdorojus tiesiogiai vartoti maistui (pavyzdžiui, konservuotos dujiniu sieros dioksidu, sūrymu, sieros vandeniu arba kitais konservuojamais tirpalais): |ex 0711 90 | – Kitos daržovės; daržovių mišiniai: |– – Daržovės: |0711 90 10 | – – – – Capsicum genties arba Pimenta genties vaisiai, išskyrus saldžiąsias paprikas |ex 0713 | Džiovintos ankštinės daržovės, gliaudytos, su luobelėmis arba be luobelių, skaldytos arba neskaldytos: |ex 0713 10 | – Žirniai (Pisum sativum): |0713 10 90 | – – Išskyrus skirtus sėjai |ex 0713 20 00 | – Nutai: |– – Išskyrus skirtus sėjai |– Pupelės (Vigna spp., Phaseolus spp.): |ex 0713 31 00 | – – Vigna mungo (L.) Hepper arba Vigna radiata (L.) Wilczek veislių pupelės: |– – – Išskyrus skirtas sėjai |ex 0713 32 00 | – – Pupuolės (adzuki) (Phaseolus arba Vigna angularis): |– – – Išskyrus skirtas sėjai |ex 0713 33 | – – Daržinės pupelės, įskaitant mažąsias baltąsias pupeles (Phaseolus vulgaris): |0713 33 90 | – – – Išskyrus skirtas sėjai |ex 0713 39 00 | – – Kitos: |– – – Išskyrus skirtas sėjai |ex 0713 40 00 | – Lęšiai: |– – Išskyrus skirtus sėjai |ex 0713 50 00 | – Stambiasėklės pupos (Vicia faba var. major) ir smulkiasėklės pupos (Vicia faba var. equina, Vicia faba var. minor): |– – Išskyrus skirtas sėjai |ex 0713 90 00 | – Kitos: |– – Išskyrus skirtas sėjai |0801 | Kokosai, bertoletijos ir anakardžiai, švieži arba džiovinti, su kevalais arba be kevalų, išgliaudyti arba neišgliaudyti |ex 0802 | Kiti riešutai, švieži arba džiovinti, su kevalais arba be kevalų, išgliaudyti arba neišgliaudyti: |ex 0802 90 | – Kiti: |ex 0802 90 20 | – – Arekų (arba betelio palmių) riešutai ir kolamedžių riešutai |ex 0804 | Datulės, figos, ananasai, avokadai, gvajavos, mangai ir garcinijos, švieži arba džiovinti: |0804 10 00 | – – Datulės |0902 | Arbata, aromatinta arba nearomatinta |ex 0904 | Pipirai (Piper genties); džiovinti, grūsti arba malti Capsicum genties arba Pimenta genties vaisiai, išskyrus saldžiąsias paprikas, klasifikuojamas 0904 20 10 subpozicijoje |0905 00 00 | Vanilė |0906 | Cinamonas ir cinamono žiedai |0907 00 00 | Gvazdikėliai (sveiki vaisiai, žiedai ir žiedkočiai) |0908 | Muskatai, macis (mace) ir kardamonas |0909 | Anyžinių ožiažolių, žvaigždanyžių (badijonų), pankolių, kalendrų, kmynų arba paprastųjų kmynų sėklos; kadagių uogos |ex 0910 | Imbierai, ciberžolės, lauro lapai, karis ir kiti prieskoniai, išskyrus čiobrelius ir šafraną |ex 1106 | Džiovintų ankštinių daržovių, klasifikuojamų 0713 pozicijoje, sago palmių šerdžių arba šakniavaisių ar gumbavaisių, klasifikuojamų 0714 pozicijoje, arba produktų, klasifikuojamų 8 skirsnyje, miltai, rupiniai ir milteliai: |1106 10 00 | – Džiovintų ankštinių daržovių, klasifikuojamų 0713 pozicijoje |ex 1106 30 | – Produktų, klasifikuojamų 8 skirsnyje: |1106 30 90 | – – Išskyrus bananus |KN kodas | Aprašymas |ex 1108 | Krakmolas; inulinas: |1108 20 00 | – Inulinas |1201 00 90 | Sojos pupelės, skaldytos arba neskaldytos, išskyrus skirtas sėjai |1202 10 90 | Žemės riešutai, neskrudinti ir nevirti arba nekepti, negliaudyti, išskyrus skirtus sėjai |1202 20 00 | Žemės riešutai, neskrudinti ir nevirti arba nekepti, gliaudyti, skaldyti arba neskaldyti |1203 00 00 | Kopra |1204 00 90 | Sėmenys, skaldyti arba neskaldyti, išskyrus skirtus sėjai |1205 10 90 ir ex 1205 90 00 | Rapsų arba rapsukų sėklos, skaldytos arba neskaldytos, išskyrus skirtas sėjai |1206 00 91 | Saulėgrąžų sėklos, skaldytos arba neskaldytos, išskyrus skirtas sėjai |1206 00 99 |1207 20 90 | Medvilnės sėklos, skaldytos arba neskaldytos, išskyrus skirtas sėjai |1207 40 90 | Sezamo sėklos, skaldytos arba neskaldytos, išskyrus skirtas sėjai |1207 50 90 | Garstyčių sėklos, skaldytos arba neskaldytos, išskyrus skirtas sėjai |1207 91 90 | Aguonų sėklos, skaldytos arba neskaldytos, išskyrus skirtas sėjai |1207 99 91 | Kanapių sėklos, skaldytos arba neskaldytos, išskyrus skirtas sėjai |ex 1207 99 97 | Kitos aliejinės sėklos ir kiti aliejiniai vaisiai, skaldyti arba neskaldyti, išskyrus skirtus sėjai |1208 | Miltai ir rupiniai iš aliejinių kultūrų sėklų arba vaisių, išskyrus garstyčių sėklas |1211 | Augalai ir augalų dalys (įskaitant sėklas ir vaisius), dažniausiai naudojami parfumerijoje, farmacijoje arba kaip insekticidai, fungicidai ar panašiai, švieži arba džiovinti, supjaustyti arba nesupjaustyti, grūsti arba negrūsti, sumalti į miltelius arba nemalti, išskyrus KN ex 1211 90 85 pozicijoje klasifikuojamus produktus, išvardytus šio priedo IX dalyje; |ex 1212 | Saldžiavaisių pupmedžių vaisiai, jūriniai vandens augalai ir kiti dumbliai, cukriniai runkeliai ir cukranendrės, švieži, atšaldyti, sušaldyti arba džiovinti, susmulkinti arba nesusmulkinti; vaisių kauliukai ir branduoliai, taip pat kiti augaliniai produktai (įskaitant neskrudintas Cichorium intybus sativum rūšies trūkažolių šaknis), dažniausiai vartojami žmonių maistui, nenurodyti kitoje vietoje: |ex 1212 20 00 | – Jūriniai vandens augalai ir kiti dumbliai, visų pirma naudojami farmacijai ar žmonėms vartoti |– Kiti: |ex 1212 99 | – – Išskyrus cukranendres: |1212 99 41 and 1212 99 49 | – – – Saldžiavaisių pupmedžių vaisių sėklos |ex 1212 99 70 | – – – Kiti, išskyrus trūkažolių šaknis |1213 00 00 | Javų šiaudai ir pelai, neapdoroti, kapoti arba nekapoti, susmulkinti arba nesusmulkinti, presuoti arba nepresuoti, granuliuoti arba negranuliuoti |ex 1214 | Šakniavaisiniai griežčiai, pašariniai runkeliai, pašariniai šakniavaisiai, šienas, mėlynžiedė liucerna, dobilai, bandvikiai, pašariniai kopūstai, lubinai, vikiai ir panašūs pašariniai produktai, granuliuoti arba negranuliuoti: |ex 1214 10 00 | – Liucernos (alfalfa), rupiniai ir granulės, išskyrus dirbtinoje šilumoje ar kitu būdu džiovintos ir susmulkintos liucernos rupinius ir granules |ex 1214 90 | – Kiti: |1214 90 10 | – – Pašariniai runkeliai, šakniavaisiniai griežčiai ir kiti pašariniai šakniavaisiai |ex 1214 90 90 | – – Kiti, išskyrus: |– Liucernas, bandvikius, dobilus, lubinus, vikius ir panašius pašarinius dirbtinoje šilumoje džiovintus produktus, išskyrus šieną ir pašarinius lapinius kopūstus bei šieno turinčius produktus |– Liucernas, bandvikius, dobilus, lubinus, vikius, barkūnus, sėjamuosius pelėžirnius ir paprastuosius garždenius, džiovintus kitu būdu ir susmulkintus |ex 1502 00 | Galvijų, avių arba ožkų taukai, išskyrus klasifikuojamus 1503 pozicijoje: |ex 1502 00 10 | – Skirti naudoti pramonėje, išskyrus maisto produktų gamybą, išskyrus riebalus gautus iš kaulų ir atliekų (c) |1503 00 | Kiaulinių taukų stearinas, kiaulinių taukų aliejus, oleostearinas, oleoaliejus ir lajaus aliejus, neemulsuoti, nesumaišyti arba neapdoroti kitu būdu |1504 | Žuvų arba jūrų žinduolių taukai ir aliejus bei jų frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti |1507 | Sojų aliejus ir jo frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti |1508 | Žemės riešutų aliejus ir jo frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti |1511 | Palmių aliejus ir jo frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti |1512 | Saulėgrąžų, dygminų arba vilnamedžių aliejus ir jo frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti |KN kodas | Aprašymas |1513 | Kokosų, palmių branduolių arba atalių aliejai ir jų frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti: |1514 | Rapsų, rapsukų arba garstyčių aliejus ir jo frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti |ex 1515 | Kiti nelakieji augaliniai riebalai ir aliejus (įskaitant simondsijų aliejų, klasifikuojamą ex 1515 90 11 subpozicijoje) ir jų frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti |ex 1516 | Gyvūniniai arba augaliniai riebalai ir aliejus ir jų frakcijos, visiškai arba iš dalies sukietinti, peresterinti, reesterinti arba elaidinizuoti, nerafinuoti arba rafinuoti, bet toliau neapdoroti (išskyrus sukietintą ricinmedžio aliejų, vadinamąjį opalinį vašką, klasifikuojamą 1516 20 10 subpozicijoje) |ex 1517 | Margarinas; gyvūninių arba augalinių riebalų ir aliejaus bei įvairių šiame skirsnyje klasifikuojamų riebalų arba aliejaus frakcijų valgomieji mišiniai arba preparatai, išskyrus valgomuosius riebalus, aliejų arba jų frakcijas, klasifikuojamus 1516 pozicijoje, išskyrus 1517 10 10, 1517 90 10 ir 1517 90 93 subpozicijas |1518 00 31 1518 00 39 | Nelakusis, skystas, sumaišytas augalinis aliejus, skirtas naudoti technikoje arba pramonėje, išskyrus maisto produktų gamybą (c) |1522 00 91 | Aliejaus nuosėdos ir padugnės; riebalų medžiagų arba gyvūninio ar augalinio vaško soapstokai, išskyrus tuos, kurių sudėtyje yra aliejaus, turinčio alyvuogių aliejaus charakteristikas |1522 00 99 | Kitos riebalų medžiagų arba gyvūninio ar augalinio vaško apdorojimo atliekos, išskyrus tas, kurių sudėtyje yra aliejaus, turinčio alyvuogių aliejaus charakteristikas |ex 1602 | Kiti gaminiai arba konservai iš mėsos, mėsos subproduktų arba kraujo: |– Iš kiaulienos: |ex 1602 41 | – – Kumpiai ir jų dalys: |1602 41 90 | – – – Išskyrus naminių kiaulių |ex 1602 42 | – – Mentės ir jų dalys: |1602 42 90 | – – – Išskyrus naminių kiaulių |ex 1602 49 | – – Kiti, įskaitant mišinius: |1602 49 90 | – – – Išskyrus naminių kiaulių |ex 1602 90 | – Kiti, įskaitant produktus iš bet kurių gyvūnų kraujo: |– – Kiti, išskyrus produktus iš bet kurių gyvūnų kraujo: |1602 90 31 | – – – Iš laukinienos arba triušienos |– – – Kiti: |– – – Kiti, išskyrus turinčius naminių kiaulių mėsos arba mėsos subproduktų: |– – – – – Kiti, išskyrus turinčius jautienos arba jautienos subproduktų |1602 90 99 | – – – – – – Kiti, išskyrus iš avienos arba iš ožkienos |1603 00 | Mėsos, žuvies arba vėžiagyvių, moliuskų arba kitų vandens bestuburių ekstraktai ir syvai |1801 00 00 | Kakavos pupelės, sveikos arba skaldytos, žalios arba skrudintos |1802 00 00 | Kakavos lukštai, išaižos, luobelės ir kitos kakavos atliekos |ex 2001 | Daržovės, vaisiai, riešutai ir kitos valgomosios augalų dalys, paruoštos arba konservuotos su actu arba acto rūgštimi: |ex 2001 90 | – Kiti: |2001 90 20 | – – Capsicum genties vaisiai, išskyrus saldžiąsias paprikas arba Pimenta genties vaisius |ex 2005 | Kitos daržovės, paruoštos arba konservuotos be acto arba acto rūgšties, nesušaldytos, išskyrus produktus, klasifikuojamus 2006 pozicijoje: |ex 2005 99 | – Kitos daržovės ir kiti daržovių mišiniai: |2005 99 10 | – – Capsicum genties vaisiai, išskyrus saldžiąsias paprikas arba Pimenta genties vaisius |ex 2206 | Kiti fermentuoti gėrimai (pavyzdžiui, sidras, kriaušių sidras, midus); fermentuotų gėrimų mišiniai, taip pat fermentuotų gėrimų ir nealkoholinių gėrimų mišiniai, nenurodyti kitoje vietoje: |2206 00 31 – 2206 00 89 | – – Kiti, išskyrus piquette |ex 2301 | Miltai, rupiniai ir granulės iš mėsos arba mėsos subproduktų, žuvų arba vėžiagyvių, moliuskų arba kitų vandens bestuburių, netinkami vartoti žmonių maistui; taukų likučiai: |2301 10 00 | – Miltai, rupiniai ir granulės iš mėsos arba mėsos subproduktų; taukų likučiai |KN kodas | Aprašymas |ex 2302 | Sėlenos, išsijos ir kitos sijojimo, malimo arba kito javų arba ankštinių augalų apdorojimo liekanos, granuliuotos arba negranuliuotos: |2302 50 00 | – Iš ankštinių augalų |2304 00 00 | Išspaudos ir kitos kietos sojos pupelių aliejaus ekstrakcijos liekanos, maltos arba nemaltos, granuliuotos arba negranuliuotos |2305 00 00 | Išspaudos ir kitos kietos žemės riešutų (arachių) aliejaus ekstrakcijos liekanos, maltos arba nemaltos, granuliuotos arba negranuliuotos |ex 2306 | Išspaudos ir kitos kietos augalinių riebalų arba aliejaus ekstrakcijos liekanos, kitos nei klasifikuojamos 2304 arba 2305 pozicijose, maltos arba nemaltos, granuliuotos arba negranuliuotos, išskyrus KN subpozicijas 2306 90 05 (išspaudos ir kitos kietos kukurūzų gemalų ekstrakcijos liekanos) ir 2306 90 11 bei 2306 90 19 (išspaudos ir kitos kietos alyvuogių aliejaus ekstrakcijos liekanos) |ex 2307 00 | Vyno nuosėdos; vyno akmuo: |2307 00 90 | – Vyno akmuo |ex 2308 00 | Augalinės medžiagos ir augalinės atliekos, augalinės liekanos ir šalutiniai produktai, granuliuoti arba negranuliuoti, naudojami gyvūnų pašarams, nenurodyti kitoje vietoje: |2308 00 90 | – Išskyrus vynuogių išspaudas, giles, kaštonus, obuolių arba kitų vaisių išspaudas, išskyrus vynuogių išspaudas |ex 2309 | Produktai, naudojami gyvūnų pašarams: |ex 2309 10 | – Šunų arba kačių maistas, supakuotas į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes: |2309 10 90 | – – Išskyrus turintį krakmolo, gliukozės sirupo, maltodekstrino arba maltodekstrino sirupo, klasifikuojamų 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 ir 2106 90 55 subpozicijose, arba pieno produktų |ex 2309 90 | – Kiti: |2309 90 10 | – – Tirpus žuvų arba jūros žinduolių maistas |– – Kiti, įskaitant premiksus: |ex 2309 90 91 – 2309 90 99 | – – – Išskyrus turinčius krakmolo, gliukozės sirupo, maltodekstrino arba maltodekstrino sirupo, klasifikuojamų 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 ir 2106 90 55 subpozicijose, arba pieno produktų, išskyrus: |– Iš liucernos sulčių ir žolės sulčių gautus baltymų koncentratus |– Tik iš kietųjų likučių ir sulčių, likusių iš koncentratų, nurodytų pirmoje įtraukoje, gamybos gautus dehidruotus produktus |(a) Šios subpozicijos naudojimui taikomos sąlygos, nustatytos atitinkamose Sąjungos nuostatose (žr. Tarybos direktyvą 94/28/EB (OL L 178, 1994 7 12, p. 66); Komisijos sprendimą 93/623/EEB (OL L 298, 1993 12 3, p. 45)). (b) Šios subpozicijos naudojimui taikomos sąlygos, nustatytos atitinkamose Sąjungos nuostatose (žr. Tarybos direktyvą 88/661/EEB (OL L 382, 1988 12 31, p. 36); Tarybos direktyvą 94/28/EB (OL L 178, 1994 7 12, p. 66); Komisijos sprendimą 96/510/EB (OL L 210, 1996 8 20, p. 53)). (c) Šios subpozicijos naudojimui taikomos sąlygos, nustatytos atitinkamose Sąjungos nuostatose (žr. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 291–300 straipsnius (OL L 253, 1993 10 11, p. 1) ir vėlesnius pakeitimus). (d) Šios subpozicijos naudojimui taikomos sąlygos, nustatytos Kombinuotosios nomenklatūros preliminariųjų nuostatų II skyriaus F poskyryje. |II PRIEDAS PRODUKTŲ, KURIEMS NUSTATYTOS SPECIALIOSIOS PRIEMONĖS, KAIP NURODYTA 1 STRAIPSNIO 2 DALYJE, SĄRAŠAS I dalis. Žemės ūkio kilmės etilo alkoholis1. Šis reglamentas taikomas šioje lentelėje išvardytiems etilo alkoholio produktams:KN kodas | Aprašymas |ex 2207 10 00 | Nedenatūruotas etilo alkoholis, kurio alkoholio koncentracija ne mažesnė kaip 80 tūrio proc., gautas iš Sutarties I priede išvardytų žemės ūkio produktų |ex 2207 20 00 | Denatūruotas etilo alkoholis ir kiti denatūruoti bet kokio stiprumo spiritai, gauti iš Sutarties I priede išvardytų žemės ūkio produktų |ex 2208 90 91 ir ex 2208 90 99 | Nedenatūruotas etilo alkoholis, kurio alkoholio koncentracija mažesnė kaip 80 tūrio proc., gautas iš Sutarties I priede išvardytų žemės ūkio produktų |2. Be to, III dalies II skyriaus I skirsnis dėl importo licencijų ir tos dalies III skyriaus I skirsnis taikomi iš žemės ūkio kilmės etilo alkoholio pagamintiems produktams, kurių KN kodas yra 2208, išpilstytiems į didesnes kaip dviejų litrų talpyklas, ir kurie turi visas etilo alkoholio savybes, kaip nurodyta 1 punkte.II dalis. Bitininkystės produktaiŠis reglamentas taikomas šioje lentelėje išvardytiems bitininkystės produktams:KN kodas | Aprašymas |0409 | Natūralus medus |ex 0410 00 00 | Valgomi bičių pienelis ir propolis |ex 0511 99 85 | Nevalgomi bičių pienelis ir propolis |ex 1212 99 70 | Žiedadulkės |ex 152190 | Bičių vaškas |III dalis. ŠilkaverpiaiŠis reglamentas taikomas šilkaverpiams, kurių KN kodas yra ex 0106 90 00, ir šilkaverpių kiaušiniams, kurių KN kodas yra ex 0511 99 85.III PRIEDAS 2 STRAIPSNIO 1 DALYJE NURODYTOS APIBRĖŽTYS I dalis. Ryžių sektoriuje vartojamų terminų apibrėžtysI. Terminai „žaliaviniai ( paddy ) ryžiai“, „lukštenti ryžiai“, „iš dalies nulukštenti ryžiai“, „visiškai nulukštenti ryžiai“, „trumpagrūdžiai ryžiai“, „vidutinių grūdų ryžiai“, „A arba B ilgagrūdžiai ryžiai“ ir „skaldyti ryžiai“ apibrėžiami taip:1. a) Žaliaviniai ( paddy ) ryžiai – iškulti ryžiai su luobelėmis.b) Lukštenti ryžiai – žaliaviniai ( paddy ) ryžiai, nuo kurių pašalinta tiktai luobelė. Šią apibrėžtį atitinkančių ryžių pavyzdžiai turi šiuos prekinius pavadinimus: „rudieji ryžiai“, „krovininiai ryžiai“, „loonzain“ ir „riso sbramato“.c) Iš dalies nulukštenti ryžiai – žaliaviniai ( paddy ) ryžiai, nuo kurių pašalinta luobelė, dalis gemalo, dalis arba visi išoriniai apyvaisio (perikarpio) sluoksniai, bet palikti vidiniai apyvaisio sluoksniai.d) Visiškai nulukštenti ryžiai – žaliaviniai ( paddy ) ryžiai, nuo kurių pašalinta luobelė, išoriniai ir vidiniai apyvaisio (perikarpio) sluoksniai, ilgagrūdžių ar vidutinių grūdų ryžių atveju – visas gemalas, trumpagrūdžių ryžių atveju – bent gemalo dalis, tačiau išilginiai balti grioveliai gali likti ne daugiau kaip 10 % grūdų.2. a) Trumpagrūdžiai ryžiai – ryžiai, kurių grūdai ne ilgesni kaip 5,2 mm, o jų ilgio ir pločio santykis mažesnis kaip 2.b) Vidutinių grūdų ryžiai – ryžiai, kurių grūdai ilgesni kaip 5,2 mm, bet ne ilgesni kaip 6,0 mm, o jų ilgio ir pločio santykis ne didesnis kaip 3.c) Ilgagrūdžiai ryžiai – tai:i) A ilgagrūdžiai ryžiai, kurių grūdai yra ilgesni kaip 6,0 mm, o jų ilgio ir pločio santykis didesnis kaip 2, bet mažesnis kaip 3;ii) B ilgagrūdžiai ryžiai, kurių grūdai yra ilgesni kaip 6,0 mm, o jų ilgio ir pločio santykis yra ne mažesnis kaip 3.d) Grūdų matavimas – visiškai nulukštentų ryžių grūdai matuojami pagal šį metodą:i) iš siuntos imamas tipinis ėminys;ii) ėminys atsijojamas taip, kad liktų tiktai nesmulkinti grūdai, įskaitant ne visai subrendusius grūdus;iii) matuojama du kartus, kiekvieną kartą išmatuojant 100 grūdų, ir apskaičiuojamas vidurkis;iv) rezultatas išreiškiamas milimetrais, suapvalinus vienos dešimtosios tikslumu.3. Skaldyti ryžiai – tai grūdų gabaliukai, ne ilgesni kaip trys ketvirčiai sveikų grūdų vidutinio ilgio.II. Grūdai ir skaldyti grūdai, kurie nėra nepriekaištingos kokybės, apibrėžiami taip:A. Sveiki grūdai – grūdai, nuo kurių pašalinta tik galo dalis, nepriklausomai nuo kiekvienu lukštenimo etapu atsirandančių savybių.B. Apkapoti grūdai – grūdai, kurių visas galas yra pašalintas.C. Skaldyti grūdai arba grūdų gabaliukai – grūdai, kurių pašalinta didesnė už galą dalis; skaldyti grūdai – tai:-  dideli skaldyti grūdai (ne mažiau kaip pusės grūdo ilgio, tačiau neprilygstantys visam grūdui gabaliukai),-  vidutiniai skaldyti grūdai (ne mažiau kaip ketvirčio grūdo ilgio, tačiau mažesnio nei mažiausio „didelių skaldytų grūdų“ dydžio gabaliukai),-  smulkiai skaldyti grūdai (mažiau kaip ketvirčio grūdo ilgio gabaliukai, neišsijojami per sietą, kurio akučių dydis 1,4 mm),-  gabaliukai (maži grūdų gabaliukai ar dalelės, išsijojamos per sietą, kurio akučių dydis 1,4 mm; ši apibrėžtis taikoma ir skilusiems grūdams (gabaliukai, susidarantys grūdui skilus išilgai)).D. Nesubrendę grūdai – nevisiškai subrendę grūdai.E. Natūraliai netaisyklingai išsivystę grūdai – tai grūdai, turintys paveldėtą arba nepaveldėtą netaisyklingą išsivystymą, pagal tai veislei būdingas morfologines savybes.F. Kreidiški grūdai – grūdai, kurių ne mažiau kaip trys ketvirčiai paviršiaus atrodo neskaidrūs ir kreidiški.G. Raudondryžiai grūdai – grūdai, ant kurių dėl apyvaisio likučių yra įvairaus ryškumo ir atspalvių išilginių raudonų dryžių.H. Taškuoti grūdai – grūdai su mažais ryškiais tamsios spalvos daugmaž taisyklingos formos apskritimais; šiai grupei priskiriami ir grūdai su plonais juodais ruoželiais, esančiais tik paviršiuje; ruoželiai ir taškeliai turi būti be geltonos ar tamsios aureolės.I. Dėmėti grūdai – grūdai, kurių nedidelio paviršiaus plotelio natūrali spalva yra aiškiai pakitusi; dėmės gali būti įvairių spalvų (juosvos, rausvos, rudos); dėmėmis laikomi ir gilūs juodi ruoželiai. Kai dėmių spalva yra tokia ryški (juoda, rožinė, rausvai ruda), kad jos iškart matomos, ir kai tokios dėmės užima ne mažiau kaip pusę grūdo paviršiaus, grūdai laikomi geltonais.J. Geltoni grūdai – grūdai, kurių natūrali spalva ne dėl džiovinimo iš dalies ar visiškai pasikeitė ir įgavo citrinos arba apelsino geltonumo atspalvį.K. Gintariniai grūdai – grūdai, kurių viso paviršiaus natūrali spalva ne dėl džiovinimo, nors ir truputį, bet tolygiai pasikeitė ir įgavo šviesų gintaro geltonumo atspalvį.II dalis. Cukraus sektoriuje vartojamų terminų apibrėžtys1. Baltasis cukrus – nearomatizuotas ir nedažytas cukrus, kurio sudėtyje nėra jokių kitų medžiagų priedų ir kurio sudėtyje esančios sacharozės masė sausajame produkte, nustatyta poliarimetriniu metodu, yra ne mažesnė kaip 99,5 %.2. Žaliavinis cukrus – nearomatizuotas ir nedažytas cukrus, kurio sudėtyje nėra jokių kitų medžiagų priedų ir kurio sudėtyje esančios sacharozės masė sausajame produkte, nustatyta poliarimetriniu metodu, yra mažesnė kaip 99,5 %.3. Izogliukozė –iš gliukozės arba jos polimerų gautas produktas, kurio ne mažiau kaip 10 % sausosios medžiagos masės sudaro fruktozė.4. Inulino sirupas – tiesioginis inulino arba oligofruktozės hidrolizės produktas, kurio ne mažiau kaip 10 % sausosios medžiagos masės sudaro laisva arba sacharozės pavidalo fruktozė, išreikštas cukraus ir (arba) izogliukozės ekvivalentais. Siekiant išvengti mažai saldinimo savybių turinčių produktų, pagamintų naudojant inulino skaidulų perdirbimo įrangą ir netaikant inulino sirupui skirtos kvotos, apribojimų rinkoje, Komisija gali iš dalies keisti šią apibrėžtį.5. Kvotinis cukrus, kvotinė izogliukozė ir kvotinis inulino sirupas – cukraus, izogliukozės arba inulino sirupo produkcijos kiekis, priskirtas tam tikriems prekybos metams pagal atitinkamos įmonės kvotą.6. Pramoninis cukrus – tam tikriems prekybos metams priskirtas cukraus produkcijos kiekis, viršijantis 5 punkte nurodytą cukraus kiekį, skirtas vieno iš 55 straipsnio 2 dalyje nurodytų produktų pramoninei gamybai.7. Pramoninė izogliukozė ir pramoninis inulino sirupas – tam tikriems prekybos metams priskirtas izogliukozės ar inulino sirupo produkcijos kiekis, skirtas vieno iš 55 straipsnio 2 dalyje nurodytų produktų pramoninei gamybai.8. Cukraus perteklius, izogliukozės perteklius ir inulino sirupo perteklius – cukraus, izogliukozės arba inulino sirupo produkcijos kiekis, priskirtas tam tikriems prekybos metams ir viršijantis 5, 6 ir 7 punktuose nurodytus atitinkamus kiekius.9. Kvotiniai runkeliai – visi į kvotinį cukrų perdirbami cukriniai runkeliai.10. Tiekimo sutartis – pardavėjo ir įmonės sudaryta runkelių tiekimo cukraus gamybai sutartis.11. Tarpšakinis prekybos susitarimas – vienas iš toliau apibrėžtų:a) Sąjungos lygmens susitarimas, sudarytas anksčiau nei bet kuri kita nacionalinių įmonių organizacijų grupės ir nacionalinių pardavėjų organizacijų grupės tiekimo sutartis;b) susitarimas, sudarytas anksčiau nei bet kuri kita įmonių ar atitinkamos valstybės narės pripažintos įmonių organizacijos ir atitinkamos valstybės narės pripažintos pardavėjų asociacijos tiekimo sutartis;c) jeigu nėra jokio a arba b punktuose nurodyto susitarimo – bendrovių įstatymo ir kooperatyvų įstatymo nuostatos, kuriomis reglamentuojama cukrų gaminančios bendrovės arba kooperatyvo akcininkų ar narių vykdoma cukrinių runkelių tiekimo veikla;d) jeigu nėra jokio a arba b punkte nurodyto susitarimo – susitarimai, sudaryti anksčiau nei bet kuri tiekimo sutartis, jei susitarimą pripažįstantys pardavėjai tiekia ne mažiau kaip 60 % visų įmonės superkamų runkelių cukraus gamybai viename arba keliuose fabrikuose.12. Nuolatinė rafinavimo įmonė – tai gamybos ūkinis vienetas:-  kurio vienintelė veikla yra importuoto žaliavinio cukranendrių cukraus rafinavimas-  arba kuriame 2004–2005 prekybos metais buvo rafinuota ne mažiau kaip 15 000 tonų importuoto žaliavinio cukranendrių cukraus.III dalis. Apynių sektoriuje vartojamų terminų apibrėžtys1. Apyniai – vijoklinio augalo apynio ( Humulus lupulus ) džiovinti moteriškieji žiedynai (spurgai); tie žalsvai geltonos spalvos ir kiaušinio formos žiedynai turi žiedkotį, o jų didžiausias matmuo paprastai svyruoja nuo 2 cm iki 5 cm.2. Apynių milteliai – sumalus apynius gautas produktas, kuriame yra visų jų natūralių komponentų.3. Apynių milteliai, turintys didesnį lupulino kiekį – produktas, gautas apynius sumalus po to, kai mechaniniu būdu buvo pašalinti lapai, žiedkočiai, pažiedžiai ir stiebai.4. Apynių ekstraktas – koncentruotas produktas, gautas apynius arba apynių miltelius paveikus tirpikliu.5. Sumaišyti apynių produktai – dviejų ar kelių 1–4 punktuose nurodytų produktų mišinys.IV dalis. Vyno sektoriuje vartojamų terminų apibrėžtysSusijusios su vynmedžiais1. Išnaikinimas – visiškas visų vynmedžių išnaikinimas vynmedžiais apsodintame plote.2. Sodinimas – skiepytų ar neskiepytų vynmedžių ar jų dalių sodinimas vynuogių derliui gauti ar skiepų daigynams įveisti.3. Skiepijimas – jau anksčiau skiepyto vynmedžio skiepijimas.Susijusios su produkcija4. Šviežios vynuogės – vynui gaminti naudojami prinokę ar net šiek tiek padžiovinti vynmedžių vaisiai, kurie gali būti sutraiškyti arba suspausti įprastomis vyninės priemonėmis ir savaime sukelti alkoholinį rūgimą.5. Šviežių vynuogių misa, kurios rūgimas sustabdytas įmaišius alkoholio – produktas,a) kurio faktinė alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 12 tūrio proc. ir ne didesnė kaip 15 tūrio proc.;b) kuris gaunamas į neraugintą vynuogių misą, kurios natūrali alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 8,5 tūrio proc. ir kuri yra gauta tik iš vyninių vynuogių veislių, klasifikuojamų pagal 166 straipsnio 2 dalį, įmaišius:i) neutralaus vyno kilmės alkoholio, įskaitant alkoholį, gautą distiliuojant džiovintas vynuoges, kurio faktinė alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 96 tūrio proc.,ii) arba nerektifikuoto produkto, kuris gautas distiliuojant vyną ir kurio faktinė alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 52 tūrio proc., bet ne didesnė kaip 80 tūrio proc.6. Vynuogių sultys – neraugintas, tačiau tinkamas rauginti skystas produktas, kuris:a) gaunamas tokiu būdu, kad būtų tinkamas vartoti be papildomo apdorojimo;b) gaunamas iš šviežių vynuogių ar vynuogių misos arba praskiedus. Jei gaunamas praskiedžiant, skiedžiama koncentruota vynuogių misa arba koncentruotomis vynuogių sultimis.Vynuogių sulčių faktinė alkoholio koncentracija neturi būti didesnė kaip 1 tūrio proc.7. Koncentruotos vynuogių sultys – vynuogių sultys, iš kurių pašalinti karamelizacijos produktai ir kurios gaunamos iš dalies išdžiovinus vynuogių sultis bet kuriuo patvirtintu metodu, išskyrus tiesioginį kaitinimą, kad refraktometro, naudojamo taikant nustatytiną metodą, parodymai 20 °C temperatūroje būtų ne mažesni kaip 50,9 %.Koncentruotų vynuogių sulčių faktinė alkoholio koncentracija neturi būti didesnė kaip 1 tūrio proc.8. Vyno nuosėdos – tai likučiai:a) susikaupiantys vyno laikymo talpyklose po rauginimo, saugant arba apdorojus patvirtintais metodais;b) gauti išfiltravus arba išcentrifugavus a punkte nurodytą produktą;c) susikaupiantys vynuogių misos laikymo talpyklose ją saugojant arba apdorojus patvirtintais metodais; arbad) gauti c punkte nurodytą produktą išfiltravus arba išcentrifugavus.9. Vynuogių išspaudos – likučiai, gauti spaudžiant raugintas ar neraugintas šviežias vynuoges.10. Išspaudų vynas ( piquette ) – produktas, gaunamas:a) rauginant neapdorotas vandenyje išmirkytas vynuogių išspaudas; arbab) vandeniu išplaunant raugintas vynuogių išspaudas.11. Spirituotas vynas distiliavimui – produktas:a) kurio faktinė alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 18 tūrio proc. ir ne didesnė kaip 24 tūrio proc.;b) kuris gaunamas į vyną, kuriame nėra likę cukraus, įdėjus nerektifikuoto produkto, kuris gautas išdistiliavus vyną ir kurio faktinė alkoholio koncentracija ne didesnė kaip 86 tūrio proc.; arbac) kurio lakiųjų rūgščių kiekis, išreikštas acto rūgštimi, yra ne didesnis kaip 1,5 g/l.12. Cuvée – tai:a) vynuogių misa,b) vynas arbac) skirtingas savybes turinčių vynuogių misų ir (arba) vynų mišinys, skirtas tamtikros rūšies putojančiam vynui gaminti.Alkoholio koncentracija13. Faktinė alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais – 20 °C temperatūros gryno alkoholio tūrio dalių skaičius, tenkantis tos pačios temperatūros produkto 100 tūrio dalių.14. Potencinė alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais – 20 °C temperatūros gryno alkoholio tūrio dalių skaičius, galintis susidaryti visiškai susifermentavus visam cukrui, esančiam tos pačios temperatūros produkto 100 tūrio dalių.15. Visuminė alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais – faktinės ir potencinės alkoholio koncentracijų tūrio procentų suma.16. Natūrali alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais – produkto visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais prieš bet kurį sodrinimą.17. Faktinė alkoholio koncentracija, išreikšta masės vienetais – gryno alkoholio kiekis kilogramais, tenkantis 100 kg produkto.18. Potencinė alkoholio koncentracija, išreikšta masės vienetais – gryno alkoholio kiekis kilogramais, galintis susidaryti visiškai susifermentavus visam cukrui, esančiam 100 kg produkto.19. Visuminė alkoholio koncentracija, išreikšta masės vienetais – faktinės ir potencinės alkoholio koncentracijų masės vienetų suma.V dalis. Galvijienos sektoriuje vartojamų terminų apibrėžtys1. Galvijai – gyvi naminių galvijų rūšių galvijai, kurių KN kodai yra ex 0102 10, 0102 90 05–0102 90 79.2. Suaugę galvijai – galvijai, kurių gyvasis svoris didesnis kaip 300 kilogramų.VI dalis. Pieno ir pieno produktų sektoriuje vartojamų terminų apibrėžtysĮgyvendinant tarifinę kvotą Naujosios Zelandijos kilmės sviestui formuluotė „pagamintas tiesiogiai iš pieno arba grietinėlės“ taikoma ir sviestui, pagamintam iš pieno arba grietinėlės, nenaudojant sandėliuotų žaliavų, vientisu, uždaru ir nepertraukiamu gamybos būdu, kurį taikant pieno riebalai gali būti tirštinami ir (arba) skaidomi į frakcijas.VII dalis. Kiaušinių sektoriuje vartojamų terminų apibrėžtys1. Kiaušiniai su lukštais – paukščių kiaušiniai su lukštais, švieži, konservuoti arba virti, išskyrus 2 punkte nurodytus perinti skirtus kiaušinius.2. Perinti skirti kiaušiniai – perinimui skirti kiaušiniai.3. Sveiki produktai – paukščių kiaušiniai be lukštų, į kuriuos pridėta arba nepridėta cukraus ar kitų saldiklių, tinkami vartoti žmonėms.4. Atskirti produktai – tai paukščių kiaušinių tryniai, į kuriuos pridėta arba nepridėta cukraus ar kitų saldiklių, tinkami vartoti žmonėms.VIII dalis. Paukštienos sektoriuje vartojamų terminų apibrėžtys1. Gyvi naminiai paukščiai – gyvos vištos ir gaidžiai, antys, žąsys, kalakutai ir perlinės vištos (patarškos), kurių kiekvienas sveria daugiau kaip 185 g.2. Paukščių jaunikliai – gyvos vištos ir gaidžiai, antys, žąsys, kalakutai ir perlinės vištos (patarškos), kurių kiekvienas sveria ne daugiau kaip 185 g.3. Papjauti naminiai paukščiai – nesukapotos papjautų vištų, gaidžių, ančių, žąsų, kalakutų ir perlinių vištų (patarškų) skerdenėlės, į kurias pridėta arba nepridėta subproduktų.4. Antriniai produktai – tai:a) I priedo XX dalies a punkte nurodyti produktai;b) I priedo XX dalies b punkte nurodyti produktai, išskyrus papjautus naminius paukščius ir valgomuosius subproduktus, vadinamąsias naminių paukščių skerdenėlių dalis;c) I priedo XX dalies b punkte nurodyti valgomieji subproduktai;d) I priedo XX dalies c punkte nurodyti produktai;e) I priedo XX dalies d ir e punktuose nurodyti produktai;f) I priedo XX dalies f punkte nurodyti produktai, išskyrus produktus, kurių KN kodai yra 1602 20 11 ir 1602 20 19.IX dalis. Bitininkystės sektoriuje vartojamų terminų apibrėžtys1. Medus – natūrali saldi medžiaga, kurią naminės bitės Apis mellifera gamina iš augalų nektaro, augalų gyvųjų dalių išskyrų arba ant augalų gyvųjų dalių likusių augalų syvais mintančių vabzdžių išskyrų, kurias bitės surenka, perdirba papildydamos savo specifinėmis medžiagomis, suneša į korius, padeda išgarinti drėgmę, saugo ir palieka koriuose subręsti.Pagrindinės medaus rūšys yra šios:a) pagal kilmę:i) žiedų arba nektaro medus – medus, gautas iš augalų nektaro;ii) lipčiaus medus – medus, gautas iš augalų syvais mintančių vabzdžių ( Hemiptera ) išskyrų, likusių ant augalų gyvųjų dalių, arba iš augalų gyvųjų dalių išskyrų;b) pagal gamybos ir (arba) pateikimo būdą:iii) korinis medus – bičių medus, sukauptas šviežiai pasiūtų be perų korių tik iš bičių vaško pagamintų plonų dirbtinių korių akelėse ir parduodamas užakuotas visame koryje ar tokių korių sekcijose;iv) medus su korinio medaus gabaliukais – medus, kuriame yra vienas ar keli gabaliukai korinio medaus;v) nuvarvėjęs medus – medus, gautas varvinant atakiuotus korius be perų;vi) išsuktas medus – medus, gautas centrifuguojant atakiuotus korius be perų;vii) išspaustas medus – medus, gautas presuojant nepašildytus arba nuosaikiai pašildytus ne daugiau kaip iki 45 oC korius be perų;viii) filtruotas medus – medus, gautas filtru pašalinus neorganines arba organines priemaišas taip, kad pasišalintų ir didelė dalis žiedadulkių.Konditerinis medus – medus, kuris:a) tinka pramoniniam naudojimui arba yra kitų maisto produktų sudedamoji dalis irb) gali:-  turėti pašalinį skonį ar kvapą, arba-  būti pradėjęs fermentuotis ar būti susifermentavęs, arba-  būti perkaitintas.2. Bitininkystės produktai – medus, bičių vaškas, bičių pienelis, propolis ar žiedadulkės.IV PRIEDAS 8 STRAIPSNIO 1 IR 3 DALYSE NURODYTA RYŽIŲ IR CUKRAUS STANDARTINĖ KOKYBĖA. Žaliavinių ryžių standartinė kokybėStandartinės kokybės žaliaviniai ryžiai:a) turi būti geros ir tinkamos prekinės kokybės, bekvapiai;b) didžiausias jų drėgnis turi būti 13 %;c) jų visiško nulukštenimo išeiga turi būti 63 % masės sveikų grūdų (su 3 % nuokrypiu apkapotiems grūdams), iš kurių visiškai nulukštentų ryžių grūdų, nesančių nepriekaištingos kokybės, masės procentinė dalis būtų:žaliavinių ryžių kreidiniai grūdai, kurių KN kodai yra KN 1006 10 27 ir KN 1006 10 98 | 1,5 % |žaliavinių ryžių kreidiniai grūdai, kurių KN kodai yra kiti nei KN 1006 10 27 ir KN 1006 10 98 | 2,0 % |raudondryžiai grūdai | 1,0 % |taškuoti grūdai | 0,50 % |dėmėti grūdai | 0,25 % |geltoni grūdai | 0,02 % |gintariniai grūdai | 0,05 % |B. Cukraus standartinė kokybėI. Cukrinių runkelių standartinė kokybėStandartinės kokybės runkeliai:a) turi būti geros ir tinkamos prekinės kokybės;b) priėmimo punkte jų cukraus kiekis turi būti 16 %.II. Baltojo cukraus standartinė kokybė1. Standartinės kokybės baltojo cukraus charakteristikos:a) geros ir autentiškos prekinės kokybės; sausas, vienodų granuliuotų kristalų pavidalo, birus;b) mažiausia poliarizacija: 99,7;c) didžiausias drėgnis: 0,06 %;d) didžiausias invertuoto cukraus kiekis: 0,04 %;e) bendras pagal 2 punktą nustatytų taškų skaičius ne didesnis kaip 22, o atskirai – ne daugiau kaip:15 taškų, nustatant pelenų kiekį,9 taškai, nustatant spalvos rūšį, taikant Brunsviko žemės ūkio technologijos instituto metodą (toliau – Brunsviko metodas),6 taškai, nustatant tirpalo spalvą, taikant Tarptautinės komisijos vienodiems cukraus analizės metodams nustatyti metodą (toliau – ICUMSA metodas).2. Vienas taškas atitinka:a) 0,0018 % pelenų kiekį, nustatomą taikant ICUMSA metodą esant 28o Brix;b) 0,5 spalvos rūšies, nustatomos taikant Brunsviko metodą, vieneto;c) 7,5 tirpalo nusidažymo, nustatomo taikant ICUMSA metodą, vieneto.3. 1 punkte minėtų rodiklių nustatymo metodai yra tie, kurie taikomi šiems rodikliams nustatyti pagal intervencijos priemones.III. Žaliavinio cukraus standartinė kokybė1. Standartinės kokybės žaliavinis cukrus yra cukrus, kurio baltojo cukraus išeiga yra 92 %.2. Žaliavinio runkelių cukraus išeiga nustatoma iš to cukraus poliarizacijos laipsnio atėmus:a) jame esantį pelenų kiekio procentinį dydį, padaugintą iš keturių;b) jame esančio invertuoto cukraus kiekio procentinį dydį, padaugintą iš dviejų;c) skaičių 1.3. Žaliavinio cukranendrių cukraus išeiga apskaičiuojama iš to cukraus poliarizacijos laipsnio, padauginto iš dviejų, atėmus 100.V PRIEDAS SĄJUNGOS SKERDENŲ KLASIFIKAVIMO SKALĖS, NURODYTOS 34 STRAIPSNYJEA. Sąjungos suaugusių galvijų skerdenų klasifikavimo skalėI. ApibrėžtysTaikomos šios sąvokų apibrėžtys:1. skerdena – visas gyvulio kūnas, jį paskerdus, nukraujinus, išskrodus ir nulupus odą;2. skerdenos pusė – simetriškai per kiekvieną kaklo, nugaros, juosmens ir kryžmens slankstelio vidurį bei per krūtinkaulio vidurį ir per sėdynkaulio-gaktikaulio sąvaržą padalinta 1 punkte nurodyta skerdena.II. KategorijosSkerdenos skirstomos į šias kategorijas:A: jaunesnių kaip 2 metų nekastruotų galvijų patinų (buliukų) skerdenos;B: kitų nekastruotų galvijų patinų (bulių) skerdenos;C: kastruotų galvijų patinų (jaučių) skerdenos;D: apsiveršiavusių galvijų patelių (karvių) skerdenos;E: kitų galvijų patelių (telyčių) skerdenos.III. KlasifikavimasSkerdenos klasifikuojamos paeiliui įvertinant:1. Raumeningumą, apibrėžiamą taip:Skerdenos profilių, ypač jos pagrindinių dalių (šlaunų, nugaros, menčių) išsivystymasRaumeningumo klasė | Aprašymas |S Aukščiausioji | Visi profiliai ypač gerai išgaubti; ypač gerai išsivystę raumenys (dvigubą raumenų tipą turinčios skerdenos) |E Puiki | Visi profiliai išgaubti iki labai išgaubtų; ypač gerai išsivystę raumenys |U Labai gera | Profiliai, bendrai paėmus, išgaubti; labai gerai išsivystę raumenys |R Gera | Profiliai, bendrai paėmus, tiesūs; raumenys gerai išsivystę |O Nebloga | Profiliai tiesūs iki įdubusių; raumenys išsivystę vidutiniškai |P Menka | Visi profiliai įdubę iki labai įdubusių, raumenys menkai išsivystę |2. Riebumą, apibrėžiamą taip:Riebalų kiekis skerdenos išorinėje pusėje ir krūtinės ląstos ertmėjeRiebumo klasė | Aprašymas |1 Labai žema | Riebalų sluoksnio nėra arba jis nežymus |2 Žema | Riebalų sluoksnis plonas, raumeninis audinys persimato beveik visur |3 Vidutinė | Raumeninis audinys, išskyrus šlaunis ir mentis, beveik visur padengtas riebalais, nedidelės riebalų sankaupos krūtinės ląstos ertmėje |4 Aukšta | Raumeninis audinys padengtas riebalais, bet šlaunų ir mentės dalyje kai kur persimato, gana nemažos riebalų sankaupos krūtinės ląstos ertmėje |5 Labai aukštas | Visa skerdena padengta riebalais; didelės sankaupos krūtinės ląstos ertmėje |IV. PateikimasSkerdenos ir skerdenų pusės pateikiamos:1. be galvos ir kojų; galva nuo skerdenos atskiriama ties atlantiniu pakaušio sąnariu, o kojos atskiriamos per riešo-plaštakos arba kulno-pėdos sąnarius;2. be krūtinės ląstos ir pilvo ertmės organų su inkstais, inkstų riebalais ir dubens ląstos riebalais arba be jų;3. be lyties organų, jų rišamųjų raumenų ir tešmens ar tešmens riebalų.V. Klasifikavimas ir identifikavimasSkerdyklos, patvirtintos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 853/2004[46] 4 straipsnį, imasi priemonių siekdamos užtikrinti, kad visos tokiose skerdyklose paskerstų suaugusių galvijų skerdenos arba skerdenų pusės, pažymėtos sveikumo ženklu, numatytu Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 854/2004[47] 5 straipsnio 2 dalyje kartu su I priedo I skirsnio III skyriumi, būtų klasifikuojamos ir identifikuojamos pagal Sąjungos skalę.Prieš identifikavimą ženklinant valstybės narės gali leisti nuo skerdenų ar skerdenų pusių pašalinti išorinius riebalus, jeigu tai pateisinama atsižvelgiant į riebalų sluoksnį.B. Sąjungos kiaulių skerdenų klasifikavimo skalėI. ApibrėžtisSkerdena – paskerstos kiaulės kūnas, nuleidus iš jo kraują, išdarinėjus, visas ar perkirstas vertikaliai ties viduriu.II. KlasifikavimasSkerdenos skirstomos į šias klases pagal apskaičiuotą jų raumeningumą ir klasifikuojamos taip:Klasės | Skerdenos raumenų svorio santykis su skerdenos svoriu, išreikštas procentais (raumeningumas) |S | 60 ar daugiau (*) |E | 55 ar daugiau |U | 50 ar daugiau, bet mažiau kaip 55 |R | 45 ar daugiau, bet mažiau kaip 50 |O | 40 ar daugiau, bet mažiau kaip 45 |P | mažiau kaip 40 |(*) [Jų teritorijose paskerstoms kiaulėms valstybės narės gali nustatyti atskirą raide S žymimą klasę, pagal kurią skerdenos raumenų svorio santykis su skerdenos svoriu, išreikštas procentais, būtų 60 % ar daugiau.] |III. PateikimasSkerdenos pateikiamos be liežuvio, šerių, nagų, lyties organų, vidaus riebalų, inkstų ir diafragmos.IV. Raumeningumas1. Raumeningumas apskaičiuojamas Komisijos leidžiamais klasifikavimo metodais. Leidžiama naudoti tik statistiškai įrodytus vertinimo metodus, pagrįstus kiaulių skerdenos vienos ar kelių anatominių dalių fiziniais matavimais. Tam, kad būtų leista naudoti klasifikavimo metodus, jie turi atitikti vertinimo statistinės paklaidos maksimalų leistiną nuokrypį.2. Tačiau skerdenų komercinė vertė nustatoma ne vien pagal apskaičiuotą jų raumeningumą.V. Skerdenų identifikavimasIšskyrus atvejus, kai Komisija numato kitaip, suklasifikuotos skerdenos identifikuojamos ženklinant pagal Sąjungos skalę.C. Sąjungos avių skerdenų klasifikavimo skalėI. ApibrėžtisTaikomos A.I punkte nustatytos „skerdenos“ ir „skerdenos pusės“ apibrėžtys.II. KategorijosSkerdenos skirstomos į šias kategorijas:A: jaunesnių nei dvylikos mėnesių amžiaus avių skerdenos,B: kitų avių skerdenos.III. KlasifikavimasSkerdenos klasifikuojamos mutatis mutandis taikant A.III punktą. Tačiau A.III.1 punkte ir A.III.2 punkte pateikiamos lentelės 3 ir 4 eilutėse terminas „šlaunys“ keičiamas terminu „užpakalinis ketvirtis“.IV. PateikimasSkerdenos ir skerdenų pusės pateikiamos be galvos (nupjautos ties atlantiniu pakaušio sąnariu), kojų (nupjautų ties riešo-plaštakos arba kulno-pėdos sąnariais), uodegos (nupjautos tarp šešto ir septinto uodegos slankstelio), tešmens, lyties organų, kepenų, širdies ir plaučių. Inkstai ir inkstų riebalai paliekami skerdenoje.V. Skerdenų identifikavimasSuklasifikuotos skerdenos ir skerdenų pusės identifikuojamos ženklinant pagal Sąjungos skalę.VI PRIEDAS 50 STRAIPSNYJE NURODYTOS NACIONALINĖS IR REGIONINĖS CUKRAUS, IZOGLIUKOZĖS IR INULINO SIRUPO GAMYBOS KVOTOS kvotos, taikomos nuo 2010–2011 prekybos metų(tonomis)Valstybės narės ar regionai (1) | Cukrus (2) | Izogliukozė (3) | Inulino sirupas (4) |Belgija | 676 235,0 | 114 580,2 | 0 |Bulgarija | 0 | 89 198,0 |Čekija | 372 459,3 |Danija | 372 383,0 |Vokietija | 2 898 255,7 | 56 638,2 |Airija | 0 |Graikija | 158 702,0 | 0 |Ispanija | 498 480,2 | 53 810,2 |Prancūzija (metropolija) | 3 004 811,15 | 0 |Prancūzijos užjūrio departamentai | 432 220,05 |Italija | 508 379,0 | 32 492,5 |Latvija | 0 |Lietuva | 90 252,0 |Vengrija | 105 420,0 | 220 265,8 |Nyderlandai | 804 888,0 | 0 | 0 |Austrija | 351 027,4 |Lenkija | 1 405 608,1 | 42 861,4 |Portugalija (žemyninė dalis) | 0 | 12 500,0 |Azorų salų autonominis regionas | 9 953,0 |Rumunija | 104 688,8 | 0 |Slovėnija | 0 |Slovakija | 112 319,5 | 68 094,5 |Suomija | 80 999,0 | 0 |Švedija | 293 186,0 |Jungtinė Karalystė | 1 056 474,0 | 0 |IŠ VISO | 13 336 741,2 | 690 440,8 | 0 |VII PRIEDAS IŠSAMIOS CUKRAUS AR IZOGLIUKOZĖS KVOTŲ PERDAVIMO TAISYKLĖS PAGAL 53 STRAIPSNĮ IŠiame priede:a) įmonių susijungimas – dviejų arba daugiau įmonių susijungimas į vieną įmonę;b) įmonės perleidimas – kvotą turinčios įmonės turto perdavimas vienai ar kelioms įmonėms arba to turto perėmimas;c) fabriko perleidimas – nuosavybės teisės į techninį skyrių, įskaitant visus atitinkamam produktui gaminti reikalingus įrenginius, perleidimas vienai arba kelioms įmonėms, kai kartu perimama visa perleidžiančiosios įmonės gamyba arba jos dalis;d) fabriko nuoma – techninio skyriaus, įskaitant visus cukraus gamybai reikalingus įrenginius, nuomos sutartis, pagal kurią tas skyrius būtų eksploatuojamas, sudaroma ne mažiau kaip trejiems prekybos metams iš eilės, šalims susitarus jos nenutraukti iki trečiųjų prekybos metų pabaigos, su įmone, įsikūrusia toje pačioje valstybėje narėje kaip ir atitinkamas fabrikas, jeigu, nuomos sutarčiai įsigaliojus, fabriką išsinuomojusi įmonė pagal visą savo gamybą gali būti laikoma vien tiktai cukraus gamybos įmone.II1. Nepažeidžiant 2 punkto, jungiantis cukraus gamybos įmonėms ar jas perleidžiant, arba perleidžiant cukraus fabrikus, kvota koreguojama taip:a) jungiantis cukraus gamybos įmonėms, valstybės narės po susijungimo atsiradusiai naujai įmonei skiria kvotą, lygią prieš susijungimą atitinkamoms cukraus gamybos įmonėms skirtų kvotų sumai;b) kai perleidžiama cukraus gamybos įmonė, valstybė narė perleistosios įmonės kvotą skiria ją perėmusiai cukraus gamybos įmonei arba, jeigu tokių perimančiųjų įmonių yra daugiau, paskirsto kvotą proporcingai pagal jų perimtos gamybos dalį;c) kai perleidžiamas cukraus fabrikas, valstybė narė sumažina fabriko nuosavybės teisę į perleidžiančios įmonės kvotą ir pagal perimtą gamybos dalį proporcingai padidina tą fabriką perkančios cukraus gamybos įmonės ar įmonių kvotą.2. Jei dalis cukrinių runkelių arba cukranendrių augintojų, kuriems tiesiogiai daromas poveikis 1 dalyje minėtais veiksmais, aiškiai pareiškia pageidavimą tiekti savo runkelius arba cukranendres šiuose veiksmuose nedalyvaujančiai cukraus gamybos įmonei, valstybė narė gali paskirti kvotas remdamasi įmonės, kuriai minėti augintojai ketina tiekti runkelius arba cukranendres, perimta produkcija.3. Kai 1 punkte nenurodytomis aplinkybėmis yra uždaroma:a) cukraus gamybos įmonė;b) vienas arba daugiau cukraus gamybos įmonės fabrikų,valstybė narė gali su šiuo uždarymu susijusią kvotų dalį paskirti vienai arba kelioms cukraus gamybos įmonėms.Be to, pirmosios pastraipos b papunktyje nurodytu atveju, jeigu kai kurie suinteresuoti augintojai aiškiai pareiškia pageidavimą tiekti savo runkelius ar cukranendres tam tikrai cukraus gamybos įmonei, valstybė narė gali paskirti šiuos runkelius ar cukranendres atitinkančią kvotų dalį įmonei, kuriai minėti augintojai ketina tuos produktus tiekti.4. Pasinaudojama 43 straipsnio 6 dalyje nurodyta nukrypti leidžiančia nuostata, suinteresuota valstybė narė gali pareikalauti, kad šia nukrypti leidžiančia nuostata besinaudojantys runkelių augintojai ir cukraus gamybos įmonės į savo tarpšakinius prekybos susitarimus įtrauktų specialias sąlygas, pagal kurias ta valstybė narė galėtų taikyti šio skirsnio 2 ir 3 punktus.5. Jeigu cukraus gamybos įmonei priklausantis fabrikas yra išnuomojamas, valstybė narė gali sumažinti įmonės, siūlančios išnuomoti tą fabriką, kvotą ir paskirti dalį, kuria kvota buvo sumažinta, įmonei, kuri išsinuomojo fabriką, kad gamintų jame cukrų.Jeigu nuomos sutartis baigiasi I punkto d papunktyje minėtu trejų prekybos metų laikotarpiu, valstybė narė atgaline data panaikina pirmoje pastraipoje numatytą kvotos koregavimą nuo tos dienos, kurią įsigaliojo nuomos sutartis. Tačiau, jeigu nuomos sutartis nutraukiama dėl force majeure , valstybė narė nėra įpareigota panaikinti šį koregavimą.6. Jei cukraus gamybos įmonė nebegali užtikrinti, kad laikysis Sąjungos teisės aktuose jai nustatytų įsipareigojimų cukrinių runkelių arba cukranendrių augintojams, atitinkama valstybė narė, šią padėtį įvertinus jos kompetentingoms institucijoms, gali vieneriems arba keleriems prekybos metams paskirti dalį kvotų vienai arba kelioms cukraus gamybos įmonėms proporcingai pagal jų perimtą produkciją.7. Suteikdama cukraus gamybos įmonei kainų ir realizavimo rinkų garantijas cukrinių runkelių perdirbimui į etilo alkoholį, valstybė narė, susitarusi su ta įmone ir atitinkamais runkelių augintojais, gali visą arba dalį cukraus gamybos kvotų vieneriems arba keleriems prekybos metams paskirti vienai ar kelioms kitoms įmonėms.IIIJungiantis izogliukozės gamybos įmonėms ar jas perleidžiant, arba perleidžiant izogliukozės gamybos fabriką, valstybė narė gali paskirti atitinkamas izogliukozės gamybos kvotas vienai ar kelioms kitoms įmonėms neatsižvelgdama į tai, ar jos turi gamybos kvotą.IVPriemonės, kurių imtasi remiantis II ir III skirsniais, gali įsigalioti tik tuo atveju, jeigu įvykdytos šios sąlygos:a) atsižvelgiama į kiekvienos suinteresuotosios šalies interesus;b) atitinkama valstybė narė mano, kad šios priemonės gali pagerinti runkelių, cukranendrių ir cukraus gamybos sektorių struktūrą;c) šios priemonės taikomos įmonėms, įsisteigusioms toje pačioje teritorijoje, kuriai VI priede nustatyta kvota.VJeigu susijungimas arba perleidimas įvyksta laikotarpiu nuo spalio 1 d. iki kitų metų balandžio 30 d., II ir III skirsniuose minėtos priemonės įsigalioja einamaisiais prekybos metais.Jeigu susijungimas arba perleidimas įvyksta laikotarpiu nuo gegužės 1 d. iki tų pačių metų rugsėjo 30 d., II ir III skirsniuose minėtos priemonės įsigalioja kitais prekybos metais.VIJeigu taikomi II ir III skirsniai, valstybės narės ne vėliau kaip per 15 dienų nuo V skirsnyje nurodytų laikotarpių pabaigos praneša Komisijai apie pakoreguotas kvotas.VIII PRIEDAS59 STRAIPSNYJE NURODYTOS PIENO IR KITŲ PIENO PRODUKTŲ GAMYBOS NACIONALINĖS KVOTOS(kiekiai (tonomis) kiekvienai valstybei narei dvylikos mėnesių laikotarpiu)Belgija | 36,91 |Bulgarija | 39,10 |Čekija | 42,10 |Danija | 43,68 |Vokietija | 40,11 |Estija | 43,10 |Graikija | 36,10 |Ispanija | 36,37 |Prancūzija | 39,48 |Airija | 35,81 |Italija | 36,88 |Kipras | 34,60 |Latvija | 40,70 |Lietuva | 39,90 |Liuksemburgas | 39,17 |Vengrija | 38,50 |Nyderlandai | 42,36 |Austrija | 40,30 |Lenkija | 39,00 |Portugalija | 37,30 |Rumunija | 38,50 |Slovėnija | 41,30 |Slovakija | 37,10 |Suomija | 43,40 |Švedija | 43,40 |Jungtinė Karalystė | 39,70 |X PRIEDAS 136 STRAIPSNIO 1 DALYJE NURODYTŲ PARAMOS PROGRAMŲ BIUDŽETASTūikst. EUR |Belgija | veau, viande de veau/kalfsvlees/Kalbfleisch |Bulgarija | месо от малки телета |Čekija | Telecí |Danija | Lyst kalvekød |Vokietija | Kalbfleisch |Estija | Vasikaliha |Graikija | μοσχάρι γάλακτος |Ispanija | Ternera blanca, carne de ternera blanca |Prancūzija | veau, viande de veau |Airija | Veal |Italija | vitello, carne di vitello |Kipras | μοσχάρι γάλακτος |Latvija | Teļa gaļa |Lietuva | Veršiena |Liuksemburgas | veau, viande de veau/Kalbfleisch |Vengrija | Borjúhús |Malta | Vitella |Nyderlandai | Kalfsvlees |Austrija | Kalbfleisch |Lenkija | Cielęcina |Portugalija | Vitela |Rumunija | carne de vițel |Slovėnija | Teletina |Slovakija | Teľacie mäso |Suomija | vaalea vasikanliha/ljust kalvkött |Švedija | ljust kalvkött |Jungtinė Karalystė | Veal |B) Vyresnių nei aštuonių mėnesių, tačiau ne vyresnių nei dvylikos mėnesių galvijų mėsai [(kategorijos identifikavimo raidė Z)]:Prekiaujanti šalis | Naudotini prekiniai pavadinimai |Belgija | jeune bovin, viande de jeune bovin/jongrundvlees/Jungrindfleisch |Bulgarija | Телешко месо |Čekija | hovězí maso z mladého skotu |Danija | Kalvekød |Vokietija | Jungrindfleisch |Estija | noorloomaliha |Graikija | νεαρό μοσχάρι |Ispanija | Ternera, carne de ternera |Prancūzija | jeune bovin, viande de jeune bovin |Airija | rosé veal |Italija | vitellone, carne di vitellone |Kipras | νεαρό μοσχάρι |Latvija | jaunlopa gaļa |Lietuva | Jautiena |Liuksemburgas | jeune bovin, viande de jeune bovin/Jungrindfleisch |Vengrija | Növendék marha húsa |Malta | Vitellun |Nyderlandai | rosé kalfsvlees |Austrija | Jungrindfleisch |Lenkija | młoda wołowina |Portugalija | Vitelão |Rumunija | carne de tineret bovin |Slovėnija | meso težjih telet |Slovakija | mäso z mladého dobytka |Suomija | vasikanliha/kalvkött |Švedija | Kalvkött |Jungtinė Karalystė | Beef |2. 1 punkte nurodytus prekinius pavadinimus galima papildyti atitinkamų mėsos dalių arba subproduktų pavadinimais (angl. name ir designation ).3. 1 punkte pateiktos lentelės A punkte nurodyti V kategorijos prekiniai pavadinimai ir visi nauji šių prekinių pavadinimų pagrindu sudaryti pavadinimai vartojami tik tuo atveju, jei laikomasi šio priedo reikalavimų.Visų pirma terminai „veau“, „telecí“, „Kalb“, „μοσχάρι“, „ternera“, „kalv“, „veal“, „vitello“, „vitella“, „kalf“, „vitela“ ir „teletina“ nevartojami vyresnių nei dvylikos mėnesių galvijų mėsos prekiniame pavadinime arba etiketėje.4. 1 punkte nurodytos sąlygos netaikomos galvijų, kurių saugoma kilmės vietos nuoroda ar geografinė nuoroda įregistruota pagal Reglamentą (EB) Nr. 510/2006 iki 2007 m. birželio 29 d., mėsai.II dalis. Vynuogių produktai(1) VynasVynas – produktas, gaunamas tik visiško ar dalinio alkoholinio rauginimo būdu iš sutraiškytų ar nesutraiškytų šviežių vynuogių arba vynuogių misos.Vyno:a) faktinė alkoholio koncentracija prieš taikant ar pritaikius XIII priedo I dalies B skirsnyje nurodytas procedūras yra ne mažesnė kaip 8,5 tūrio proc., jei vynas pagamintas vien tik iš šio priedo priedėlyje nurodytose A ir B vynuogių auginimo zonose išaugintų vynuogių, ir ne mažesnė kaip 9 tūrio proc., jei vynas pagamintas iš kitose vynuogių auginimo zonose išaugintų vynuogių;b) faktinė alkoholio koncentracija, nukrypstant nuo minimalios faktinės alkoholio koncentracijos normų ir, jeigu vynui suteikta saugoma kilmės vietos ar saugoma geografinė nuoroda, prieš taikant ar pritaikius XIII priedo I dalies B skirsnyje nurodytas procedūras, yra ne mažesnė kaip 4,5 tūrio proc.;c) visuminė alkoholio koncentracija yra ne didesnė nei 15 tūrio proc. Tačiau taikant nukrypti leidžiančią nuostatą:-  vynų, pagamintų be sodrinimo iš vynuogių, užaugintų tam tikrose Sąjungos vynuogių auginimo zonose, kurias Komisija nustato deleguotais teisės aktais pagal 162 straipsnio 1 dalį, visuminės alkoholio koncentracijos viršutinė riba gali siekti iki 20 tūrio proc.-  be sodrinimo pagamintų vynų, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda, visuminės alkoholio koncentracijos viršutinė riba gali viršyti 15 tūrio proc.;d) bendrasis rūgštingumas, išreikštas vyno rūgštimi, yra ne mažesnis kaip 3,5 g/l arba 46,6 mekv/l, tačiau gali būti pritaikytos nukrypti leidžiančios nuostatos, kurias Komisija gali priimti deleguotais teisės aktais pagal 162 straipsnio 1 dalį.Retsina – vynas, gaminamas tik Graikijos geografinėje teritorijoje naudojant Aleppo rūšies pušų sakais apdorotą vynuogių misą. Aleppo rūšies pušų sakus galima naudoti tik retsinos vynui gaminti, laikantis taikytinuose Graikijos teisės aktuose nustatytų sąlygų.Nukrypstant nuo b punkto Tokaji eszencia ir Tokajská esencia laikomi vynu.Tačiau, nepaisant 163 straipsnio 2 dalies, valstybės narės gali leisti vartoti terminą „vynas“, jeigu:a) jis vartojamas sudėtiniame pavadinime kartu su vaisiaus pavadinimu prekiaujant produktais, gautais rauginant ne vynuoges, o kitus vaisius; arbab) jis yra sudėtinio pavadinimo dalis.Reikia vengti painiavos su produktais, atitinkančiais šiame priede nurodytas vyno kategorijas.(2) Jaunas rauginamas vynasJaunas rauginamas vynas – produktas, kurio alkoholinis rauginimas dar nepasibaigęs ir kurio nuosėdos dar neatskirtos.(3) Likerinis vynasLikerinis vynas – produktas:a) kurio faktinė alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 15 tūrio proc. ir ne didesnė kaip 22 tūrio proc.;b) kurio visuminė alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 17,5 tūrio proc., išskyrus tam tikrus likerinius vynus, kuriems suteikta kilmės vietos nuoroda ar geografinė nuoroda, įtrauktus į sąrašą, kurį Komisija sudaro deleguotais teisės aktais pagal 162 straipsnio 1 dalį;c) gaunamas iš:-  rauginamos vynuogių misos,-  vyno,-  pirmiau nurodytų produktų mišinio, arba-  vynuogių misos arba jos ir vyno mišinio kai kuriems likeriniams vynams, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografinė nuoroda ir kuriuos nustato Komisija deleguotais teisės aktais pagal 162 straipsnio 1 dalį;d) kurio pirminė natūrali alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 12 tūrio proc., išskyrus tam tikrus likerinius vynus, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografinė nuoroda, įtrauktus į sąrašą, kurį Komisija sudaro deleguotais teisės aktais pagal 162 straipsnio 1 dalį;e) į kurį įmaišyta:i) atskirai ar kartu:-  neutralaus vyno kilmės alkoholio (įskaitant alkoholį, gautą distiliuojant džiovintas vynuoges), kurio faktinė alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 96 tūrio proc.,-  vyno ar džiovintų vynuogių distiliato, kurio faktinė alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 52 tūrio proc. ir ne didesnė kaip 86 tūrio proc.,ii) jei tinka, kartu su vienu ar daugiau iš šių produktų:-  koncentruota vynuogių misa,-  vieno iš e punkto i papunktyje nurodytų produktų ir vynuogių misos, nurodytos c punkto pirmoje ir ketvirtoje įtraukose, mišinys;f) į kurį, jei tai tam tikri likeriniai vynai, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografinė nuoroda, įtraukti į sąrašą, kurį Komisija sudaro deleguotais teisės aktais pagal 162 straipsnio 1 dalį, nukrypstant nuo e punkto, įmaišyta:i) vieno iš e punkto i papunktyje nurodytų produktų ar jų mišinio; arbaii) vieno ar daugiau iš šių produktų:-  vyno alkoholio arba džiovintų vynuogių alkoholio, kurio faktinė alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 95 tūrio proc. ir ne didesnė kaip 96 tūrio proc.,-  iš vyno ar vynuogių išspaudų distiliuoto spirito, kurio faktinė alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 52 tūrio proc. ir ne didesnė kaip 86 tūrio proc.,-  iš džiovintų vynuogių distiliuoto spirito, kurio faktinė alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 52 tūrio proc. ir ne didesnė kaip 94,5 tūrio proc.; iriii) jei tinka, vieno ar daugiau iš šių produktų:-  iš dalies raugintos vynuogių misos, gautos iš vytintų vynuogių,-  koncentruotos vynuogių misos, gautos tiesioginio kaitinimo būdu ir, išskyrus šią procedūrą, atitinkančios koncentruotos vynuogių misos apibrėžtį,-  koncentruotos vynuogių misos,-  vieno iš f punkto ii papunktyje išvardytų produktų ir vynuogių misos, nurodytos c punkto pirmoje ir ketvirtoje įtraukose, mišinio.(4) Putojantis vynasPutojantis vynas – produktas:a) gaunamas pirminio ar antrinio alkoholinio rauginimo būdu:-  iš šviežių vynuogių,-  iš vynuogių misos arba-  iš vyno;b) kuris atidarius talpyklą išskiria anglies dioksidą, susidarantį tik rauginimo metu;c) kurio perteklinis slėgis uždarytoje talpykloje, susidarantis dėl ištirpusio anglies dioksido, yra ne mažesnis kaip 3 barai laikant 20 °C temperatūroje; ird) kurio paruošimui skirto cuvée visuminė alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 8,5 tūrio proc.(5) Rūšinis putojantis vynasRūšinis putojantys vynas – produktas:a) gaunamas pirminio ar antrinio alkoholinio rauginimo būdu:-  iš šviežių vynuogių,-  iš vynuogių misos arba-  iš vyno;b) kuris atidarius talpyklą išskiria anglies dioksidą, susidarantį tik rauginimo metu;c) kurio perteklinis slėgis uždarytoje talpykloje, susidarantis dėl ištirpusio anglies dioksido, yra ne mažesnis kaip 3,5 barai laikant 20 °C temperatūroje; ird) kurio paruošimui skirto cuvée visuminė alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 9 tūrio proc.(6) Rūšinis aromatinis putojantis vynasRūšinis aromatinis putojantis vynas – rūšinis putojantis vynas:a) gaunamas cuvée naudojant tik vynuogių misą arba vynuogių misą, kurios rauginimas prasidėjęs, gautą iš konkrečių vyninių vynuogių veislių, įtrauktų į sąrašą, kurį Komisija sudaro deleguotais teisės aktais pagal 162 straipsnio 1 dalį.Rūšinius aromatinius putojančius vynus, tradiciškai gaminamus cuvée naudojant vynus, Komisija nustato deleguotais teisės aktais pagal 162 straipsnio 1 dalį;b) kurio perteklinis slėgis uždarytoje talpykloje, susidarantis dėl ištirpusio anglies dioksido, yra ne mažesnis kaip 3 barai laikant 20°C temperatūroje;c) kurio faktinė alkoholio koncentracija negali būti mažesnė kaip 6 tūrio proc.; ird) kurio visuminė alkoholio koncentracija negali būti mažesnė kaip 10 tūrio proc.(7) Gazuotas putojantis vynasGazuotas putojantis vynas – produktas:a) gautas iš vyno be saugomos kilmės vietos nuorodos arba saugomos geografinės nuorodos;b) kuris, atidarius talpyklą, išskiria anglies dioksidą, kuris visas ar jo dalis buvo pridėta; irc) kurio perteklinis slėgis uždarytoje talpykloje, susidarantis dėl ištirpusio anglies dioksido, yra ne mažesnis kaip 3 barai laikant 20 °C temperatūroje.(8) Pusiau putojantis vynasPusiau putojantis vynas – produktas:a) gaunamas iš vyno, jei tokio vyno visuminė alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 9 tūrio proc.;b) kurio faktinė alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 7 tūrio proc.;c) kurio perteklinis slėgis uždarytoje talpykloje, susidarantis dėl ištirpusio ir viduje esančio anglies dioksido yra ne mažesnis kaip 1 baras ir ne didesnis kaip 2,5 baro laikant 20 °C temperatūroje; ird) kuris supilstytas į 60 litrų arba mažesnes talpyklas.(9) Gazuotas pusiau putojantis vynasGazuotas pusiau putojantis vynas – produktas:a) gautas iš vyno;b) kurio faktinė alkoholio koncentracija ne mažesnė kaip 7 tūrio proc., o visuminė alkoholio koncentracija ne mažesnė kaip 9 tūrio proc.;c) kurio perteklinis slėgis uždarytoje talpykloje, susidarantis dėl ištirpusio anglies dioksido, kuris visas ar jo dalis buvo pridėta, yra ne mažesnis kaip 1 baras ir ne didesnis kaip 2,5 baro, laikant 20 °C temperatūroje; ird) kuris supilstytas į 60 litrų arba mažesnes talpyklas.(10) Vynuogių misaVynuogių misa – skystas produktas, gaunamas iš šviežių vynuogių natūraliai arba taikant fizinius procesus. Vynuogių misos faktinė alkoholio koncentracija neturi būti didesnė kaip 1 tūrio proc.(11) Iš dalies rauginta vynuogių misaRauginama vynuogių misa – produktas, gaunamas rauginant vynuogių misą, kurios faktinė alkoholio koncentracija yra didesnė kaip 1 tūrio proc., tačiau mažesnė kaip trys penktadaliai jos visuminės alkoholio koncentracijos.(12) Iš dalies rauginta vynuogių misa, gauta iš vytintų vynuogiųRauginama vynuogių misa, gauta iš vytintų vynuogių – produktas, kuris gautas iš dalies surauginus iš vytintų vynuogių gautą vynuogių misą ir kurio bendras cukraus kiekis prieš rauginimą yra ne mažesnis kaip 272 g/l, o natūrali ir faktinė alkoholio koncentracija negali būti mažesnė kaip 8 tūrio proc. Tačiau tam tikri šiuos reikalavimus atitinkantys vynai, kuriuos Komisija nustato deleguotais teisės aktais pagal 162 straipsnio 1 dalį, nėra laikomi rauginama vynuogių misa, gauta iš vytintų vynuogių.(13) Koncentruota vynuogių misaKoncentruota vynuogių misa – vynuogių misa, iš kurios pašalinti karamelizacijos produktai ir kuri gaunama iš dalies išdžiovinus vynuogių misą bet kuriuo patvirtintu metodu, išskyrus tiesioginį kaitinimą, taip, kad refraktometro, naudojamo taikant metodą, kuris turi būti nustatytas pagal 165 straipsnio 1 dalies trečią pastraipą ir 172 straipsnio d punktą, parodymai 20 °C temperatūroje būtų ne mažesni kaip 50,9 %.Koncentruotos vynuogių misos faktinė alkoholio koncentracija neturi būti didesnė kaip 1 tūrio proc.(14) Rektifikuota koncentruota vynuogių misaRektifikuota koncentruota vynuogių misa – skystas produktas, iš kurio pašalinti karamelizacijos produktai:a) gaunamas iš dalies išdžiovinus vynuogių misą bet kuriuo patvirtintu metodu, išskyrus tiesioginį kaitinimą, taip, kad refraktometro, naudojamo taikant metodą, kuris turi būti nustatytas pagal 165 straipsnio 1 dalies trečią pastraipą ir 172 straipsnio d punktą, parodymai 20 °C temperatūroje būtų ne mažesni kaip 61,7 %;b) iš kurio patvirtintu metodu yra pašalintos rūgštys ir kitos sudedamosios dalys, išskyrus cukrų;c) kuriam būdingos šios savybės:-  pH ne didesnis kaip 5 esant 25 Brix,-  1 cm sluoksnio storio optinis tankis (bangos ilgis – 425 nm) ne didesnis kaip 0,100 vynuogių misoje, koncentruotoje esant 25 Brix,-  sacharozės kiekis neaptinkamas taikant analizės metodą, kuris turi būti nustatytas,-  Folin-Ciocalteau rodiklis ne didesnis kaip 6,00 esant 25 Brix,-  titruojamasis rūgštingumas ne didesnis kaip 15 mekv/kg bendro cukraus kiekio,-  sieros dioksido kiekis ne didesnis kaip 25 mg/kg bendro cukraus kiekio,-  bendrasis katijonų kiekis ne didesnis kaip 8 mekv/kg bendro cukraus kiekio,-  laidumas 20 °C temperatūroje ir esant 25 Brix ne didesnis kaip 120 μS/cm,-  hidroksimetilfurfurolo kiekis ne didesnis kaip 25 mg/kg bendro cukraus kiekio,-  sudėtyje yra mezoinozitolio.Rektifikuotos koncentruotos vynuogių misos faktinė alkoholio koncentracija neturi būti didesnė kaip 1 tūrio proc.(15) Vynas iš vytintų vynuogiųVynas iš vytintų vynuogių – produktas:a) kuris gaminamas be sodrinimo iš vynuogių, paliktų saulėje arba pavėsyje, kad jos iš dalies išdžiūtų;b) kurio visuminė alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 16 tūrio proc., o faktinė alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 9 tūrio proc.; irc) kurio natūrali alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 16 tūrio proc. (arba 272 gramai cukraus litre).(16) Vynas iš pernokusių vynuogiųVynas iš pernokusių vynuogių – produktas:a) gaminamas be sodrinimo;b) kurio natūrali alkoholio koncentracija yra didesnė kaip 15 tūrio proc.; irc) kurio visuminė alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 15 tūrio proc., o faktinė alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 12 tūrio proc.Valstybės narės šiam produktui gali nustatyti brandinimo trukmę.(17) Vyno actasVyno actas – actas:a) gaunamas tik vyno actarūgščio rauginimo būdu; irb) kurio bendrasis rūgštingumas, išreikštas acto rūgštimi, yra ne mažesnis kaip 60 g/l.III dalis. Pienas ir pieno produktai1. Terminas „pienas“ reiškia tik per vieną ar kelis melžimus išskirtą normalų pieno liaukų sekretą, į kurį nieko nepridėta ar iš kurio nieko nepašalinta.Tačiau terminą „pienas“ galima vartoti:a) apibūdinant pieną, kuris buvo apdorotas nekeičiant jo sudėties, ar pieną, kurio riebumas standartizuotas pagal šio priedo IV dalį;b) kartu su vienu ar keliais žodžiais, apibūdinant pieno tipą, klasę, kilmę ir (arba) numatomą tokio pieno paskirtį, arba aprašant taikytą fizinio pieno apdorojimo būdą ar pieno sudėties pokyčius, atsiradusius tik dėl pieno papildymo natūralios kilmės pieno sudedamosioms dalimis ir (arba) dėl jų pašalinimo.2. Šioje dalyje „pieno produktai“ – tik iš pieno pagaminti produktai, kuriuos gaminant gali būti pridedama papildomų, jų gamybai būtinų medžiagų, jei šios medžiagos nenaudojamos visoms pieno sudedamosioms dalims ar jų daliai pakeisti.Išimtinė toliau nurodytų pavadinimų vartojimo teisė suteikiama tik pieno produktams pavadinti:a) šie pavadinimai vartojami visais prekybos etapais:i) išrūgos,ii) grietinėlė,iii) sviestas,iv) pasukos,v) lydytas sviestas,vi) kazeinai,vii) bevandeniai pieno riebalai,viii) sūris,ix) jogurtas,x) kefyras,xi) kumysas,xii) viili/fil ,xiii) grietinė,xiv) fil .b) Direktyvos 2000/13/EB 5 straipsnyje apibrėžti pavadinimai, šiuo metu naudojami pieno produktams apibūdinti.3. Terminas „pienas“ ir pieno produktams apibūdinti skirti pavadinimai gali būti vartojami kartu su vienu ar keliais žodžiais, kuriais vadinami sudėtiniai produktai, kurių nė viena sudedamoji dalis nėra ir negali būti pieno sudedamųjų dalių pakaitalas ir kuriuose pienas arba pieno produktas kiekybės arba produktui būdingų savybių požiūriu sudaro pagrindinę dalį.4. Jeigu tai nėra karvės pienas, turi būti nurodyta pieno ir pieno produktų, kuriuos nustato Komisija, kilmė.5. Šios dalies 1, 2 ir 3 punktuose nurodyti pavadinimai gali būti vartojami tik tuose punktuose nurodytiems produktams.Tačiau ši nuostata netaikoma apibūdinant produktus, kurių tikslus pobūdis žinomas dėl jų tradicinio vartojimo ir (arba), kai pavadinimais aiškiai apibūdinama būdinga produkto savybė.6. Kitų nei šios dalies 1, 2 ir 3 punktuose aprašytų produktų etiketėse, prekybos dokumentuose, reklaminėje medžiagoje arba bet kokio pobūdžio reklamoje, apibrėžtoje Tarybos direktyvos 2006/114/EB[48] 2 straipsnyje arba bet kokio pobūdžio pateikime negali būti tvirtinama, duodama suprasti arba užsimenama, kad produktas yra pieno produktas.Tačiau apibūdinant produktus, kurių sudėtyje yra pieno arba pieno produktų, pavadinimą „pienas“ ar šios dalies 2 punkto antroje pastraipoje nurodytus pavadinimus galima naudoti tik pagrindinėms žaliavoms apibūdinti ir sudedamosioms dalims pagal Direktyvą 2000/13/EB išvardyti.IV dalis. Žmonėms vartoti skirtas pienas, kurio KN kodas yra 0401I. ApibrėžtysŠioje dalyje:a) pienas – iš vienos ar kelių karvių primelžta produkcija;b) geriamasis pienas – III punkte nurodyti produktai, skirti tiekti vartotojams be tolesnio apdorojimo;c) riebumas –pieno riebalų dalių masės ir šimto pieno dalių masės santykis;d) baltymai – pieno baltymų dalių masės ir šimto pieno dalių masės santykis (gaunamas visą azoto kiekį piene, išreikštą masės procentais, dauginant iš 6,38).II. Tiekimas arba pardavimas galutiniams vartotojams(1) Tiekti arba parduoti be apdorojimo galutiniam vartotojui tiesiogiai arba per restoranus, ligonines, valgyklas ar kitas panašias viešojo maitinimo įstaigas galima tik geriamajam pienui nustatytus reikalavimus atitinkantį pieną.(2) Tiems produktams taikomi šios dalies III punkte pateikti prekiniai pavadinimai. Šie pavadinimai naudojami tik tame punkte išvardytiems produktams apibūdinti, nepažeidžiant jų naudojimo sudėtiniuose pavadinimuose.(3) Valstybės narės priima vartotojams apie atitinkamų produktų pobūdį ir sudėtį informuoti skirtas priemones, kai nepateikus tokios informacijos galėtų kilti painiava.III. Geriamasis pienas1. Geriamuoju pienu laikomi šie produktai:a) žalias pienas – pienas, kuris nebuvo kaitinamas aukštesnėje nei 40°C temperatūroje arba apdorojamas lygiaverčio poveikio metodu;b) nenugriebtas pienas – termiškai apdorotas pienas, kuris pagal riebumą atitinka vieną iš šių reikalavimų:i) normalizuotas nenugriebtas pienas – ne mažesnio kaip 3,50 % (m/m) riebumo pienas. Tačiau valstybės narės gali nustatyti papildomą nenugriebto pieno, kurio riebumas 4,00 % (m/m) ar didesnis, kategoriją;ii) nenormalizuotas nenugriebtas pienas – pienas, kurio riebumas nuo melžimo nebuvo pakeistas nei pridedant pieno riebalų ar juos pašalinant, nei maišant su pienu, kurio natūralus riebumas buvo pakeistas. Tačiau riebumas neturi būti mažesnis kaip 3,50 % (m/m);c) pusriebis pienas – termiškai apdorotas pienas, kurio riebumas sumažintas iki ne mažiau kaip 1,50 % (m/m), bet iki ne daugiau kaip 1,80 % (m/m);d) nugriebtas pienas – termiškai apdorotas pienas, kurio riebumas sumažintas iki ne daugiau kaip 0,50 % (m/m).Termiškai apdorotas pienas, kurio riebumas neatitinka pirmos pastraipos b, c ir d punktuose nustatytų reikalavimų, laikomas geriamuoju, jei riebumas aiškiai nurodytas dešimtųjų tikslumu ir lengvai įskaitomas, ant pakuotės nurodant „… % riebumo“. Toks pienas nevadinamas nenugriebtu pienu, pusriebiu pienu ar nugriebtu pienu.2. Nepažeidžiant 1 punkto b papunkčio ii papunkčio, leidžiami tik šie pakeitimai:a) kad būtų išlaikytas geriamajam pienui nustatytas pieno riebumas, leidžiama koreguoti natūralų pieno riebumą pašalinant grietinėlę ar pridedant jos, arba pridedant nenugriebto, pusriebio ar nugriebto pieno;b) pieno papildymas pieno baltymais, mineralinėmis druskomis ar vitaminais;c) laktozės kiekio sumažinimas, ją paverčiant gliukoze ir galaktoze.Pieno sudėties keitimas, nurodytas b ir c punktuose, leidžiamas tik tuo atveju, jei apie tai neištrinamu užrašu, kuris yra nesunkiai pastebimas ir įskaitomas, nurodoma ant produkto pakuotės. Tačiau dėl tokio nurodymo neatleidžiama nuo įsipareigojimų dėl maistingumo nurodymo etiketėse pagal Tarybos direktyvą 90/496/EEB[49]. Kai pridedama baltymų, jų kiekis tokiame papildytame piene turi būti 3,8 % (m/m) ar daugiau.Tačiau valstybės narės gali riboti ar uždrausti keisti pieno sudėtį pagal b ir c punktus.3. Geriamojo pieno:a) užšalimo temperatūra turi būti artima vidutinei žalio pieno užšalimo temperatūrai, užregistruotai surinkto geriamojo pieno kilmės vietovėje;b) 3,5 % (m/m) riebumo pieno masė turi būti ne mažesnė kaip 1028 g/l, esant 20°C temperatūrai, arba lygiavertė kitokio riebumo pieno masei viename litre;c) 3,5 % (m/m) riebumo piene turi būti ne mažiau kaip 2,9 % (m/m) baltymų arba lygiavertė baltymų koncentracija kitokio riebumo piene.V dalis. Paukštienos sektoriaus produktaiI. Ši priedo dalis taikoma Sąjungoje verslo ar prekybos pagrindu vykdomai prekybai tam tikros rūšies ir pateikimo paukštienai, paukštienos bei paukštienos subproduktų pusgaminiais bei gaminiais, gautiems iš šių paukščių rūšių:-  Gallus domesticus (vištų ir gaidžų),-  ančių,-  žąsų,-  kalakutų,-  perlinių vištų (patarškų).Šios nuostatos taip pat taikomos paukštienai, užpiltai sūrymu, kurios KN kodas yra 0210 99 39.II Apibrėžtys(1) paukštiena – žmonėms vartoti tinkama paukštiena, neapdorota jokiais kitais būdais, išskyrus šaldymą;(2) šviežia paukštiena – prieš tai atšaldymo proceso metu nebuvusi sustingdyta paukštiena, nuolat laikoma ne žemesnėje kaip –2 °C ir ne aukštesnėje kaip +4 °C temperatūroje. Tačiau valstybės narės gali nustatyti šiek tiek kitokius temperatūros reikalavimus, taikomus minimalios trukmės laikotarpiu, kurio reikia šviežiai paukštienai išpjaustyti ir sutvarkyti mažmeninės prekybos parduotuvėse arba šalia prekybos vietų esančiose patalpose, kuriose paukštiena išpjaustoma ir tvarkoma tam, kad būtų ten pat tiesiogiai parduodama vartotojui;(3) užšaldyta paukštiena – paukštiena, kuri turi būti užšaldyta kuo greičiau, laikantis įprastos skerdimo tvarkos, ir kuri turi būti visuomet laikoma ne aukštesnėje kaip – 12 °C temperatūroje.(4) greitai užšaldyta paukštiena – paukštiena, kuri turi būti visuomet laikoma ne aukštesnėje kaip –18 °C temperatūroje su leistinais nuokrypiais, numatytais Tarybos direktyvoje 89/108/EEB[50].(5) paukštienos pusgaminis – paukštiena, įskaitant smulkintą paukštieną, į kurią pridėta maisto produktų, prieskonių arba priedų, arba kurios vidinė raumenų skaidulų struktūra dėl apdorojimo nėra pakitusi;(6) šviežios paukštienos pusgaminis – paukštienos pusgaminis, pagamintas iš šviežios paukštienos.Tačiau valstybės narės gali nustatyti šiek tiek kitokius temperatūros reikalavimus, taikomus reikiamu minimalios trukmės laikotarpiu ir tik tiek, kiek to reikia siekiant sudaryti geresnes sąlygas išpjaustyti ir tvarkyti paukštieną fabrike gaminant šviežios paukštienos pusgaminius;(7) paukštienos gaminys – Reglamento (EB) Nr. 853/2004 I priedo 7.1 punkte apibrėžtas mėsos gaminys, pagamintas iš paukštienos.VI dalis. Tepieji riebalai163 straipsnyje nurodyti produktai negali būti neperdirbti tiekiami arba pristatomi galutiniam vartotojui tiesiogiai arba per restoranus, ligonines, valgyklas ar panašias įstaigas, jeigu jie neatitinka priede nustatytų reikalavimų.Šių produktų prekiniai pavadinimai yra šioje dalyje nurodyti prekiniai pavadinimai.Išimtinė toliau pateikiamų prekinių pavadinimų vartojimo teisė suteikiama pavadinti tik produktams, kurių KN kodai nurodyti toliau ir kuriuose yra bent 10 % ir mažiau kaip 90 % jų masės riebalų:a) pieno riebalams, kurių KN kodai yra 0405 ir ex 2106;b) riebalams, kurių KN kodas yra ex 1517;c) riebalams, kurių sudėtyje yra augalinių ir (arba) gyvūninių produktų ir kurių KN kodai yra ex 1517 ir ex 2106.Riebalų kiekis, išskyrus druską, turi būti ne mažesnis kaip du trečdaliai sausosios medžiagos.Tačiau šie prekiniai pavadinimai taikomi tik produktams, kurie išlieka kieti 20 °C temperatūroje ir kurie yra tinkami tepti.Šie pavadinimai netaikomi:a) produktams, kurių tikslus pobūdis žinomas dėl jų tradicinio vartojimo ir (arba), kai pavadinimais aiškiai apibūdinama būdinga produkto savybė;b) koncentruotiems produktams (sviestui, margarinui, mišiniams), kurių riebumas yra 90 % ar daugiau.Riebalų grupė | Prekinis pavadinimas | Produktų kategorijos |Apibrėžtys | Papildomas kategorijos aprašymas, nurodant riebumą masės procentais |A. Pieno riebalai Vienalytės, lengvai formuojamos, dažniausiai vandens riebaluose tipo emulsijos pavidalo produktai, pagaminti tik iš pieno ir (arba) tam tikrų pieno produktų, kurių pagrindinė vertingoji sudedamoji dalis yra riebalai. Tačiau kitų jų gamybai reikalingų medžiagų taip pat gali būti pridedama tuo atveju, jei šios medžiagos nenaudojamos siekiant visiškai arba iš dalies pakeisti bet kurias pieno sudedamąsias dalis. | 1. Sviestas 2. Trijų ketvirčių riebumo sviestas (*) 3. Pusriebis sviestas (**) 4. X % riebumo tepieji pieno riebalai | Produktas, kuriame pieno riebalų yra ne mažiau kaip 80 %, bet mažiau kaip 90 %, didžiausias drėgmės kiekis 16 %, o didžiausias sausųjų neriebalinių pieno medžiagų kiekis 2 %. Produktas, kuriame pieno riebalų yra ne mažiau kaip 60 %, bet ne daugiau kaip 62 %. Produktas, kuriame pieno riebalų yra ne mažiau kaip 39 %, bet ne daugiau kaip 41 %. Produktas, kuriame pieno riebalų yra: - mažesnis kaip 39 %, - didesnis kaip 41 %, bet mažesnis kaip 60 %, - didesnis kaip 62 %, bet mažesnis kaip 80 %. |B. Riebalai Vienalytės, lengvai formuojamos, dažniausiai vandens riebaluose tipo emulsijos pavidalo produktai, kurie pagaminti iš neskystų ir (arba) skystų augalinių ir (arba) gyvūninių žmonėms vartoti tinkamų riebalų ir kurių pieno riebalų kiekis ne didesnis kaip 3 % visų riebalų kiekio. | 1. Margarinas 2. Trijų ketvirčių riebumo margarinas (***) 3. Pusriebis margarinas (****) 4. X % riebumo tepieji riebalai | Iš augalinių ir (arba) gyvūninių riebalų pagamintas produktas, kurio riebumas ne mažesnis kaip 80 %, bet mažesnis kaip 90 %. Iš augalinių ir (arba) gyvūninių riebalų pagamintas produktas, kurio riebumas ne mažesnis kaip 60 %, bet ne didesnis kaip 62 %. Iš augalinių ir (arba) gyvūninių riebalų pagamintas produktas, kurio riebumas ne mažesnis kaip 39 %, bet ne didesnis kaip 41 %. Iš augalinių ir (arba) gyvūninių riebalų pagamintas produktas, kurio riebumas: - mažesnis kaip 39 %, - didesnis kaip 41 %, bet mažesnis kaip 60 %, - didesnis kaip 62 %, bet mažesnis kaip 80 %. |Riebalų grupė | Prekinis pavadinimas | Produktų kategorijos |Apibrėžtys | Papildomas kategorijos aprašymas, nurodant riebumą masės procentais |C. Riebalai, kurių sudėtyje yra augalinių ir (arba) gyvūninių produktų Vienalytės, lengvai formuojamos, dažniausiai vandens riebaluose tipo emulsijos pavidalo produktai, kurie pagaminti iš neskystų ir (arba) skystų augalinių ir (arba) gyvūninių žmonėms vartoti tinkamų riebalų ir kurių pieno riebalų kiekis sudaro 10–80 % visų riebalų kiekio. | 1. Riebalų mišinys 2. Trijų ketvirčių riebumo mišinys (*****) 3. Pusriebis mišinys (******) 4. X % riebumo tepiųjų riebalų mišinys | Iš augalinių ir (arba) gyvūninių riebalų mišinio pagamintas produktas, kurio riebumas ne mažesnis kaip 80 %, bet mažesnis kaip 90 %. Iš augalinių ir (arba) gyvūninių riebalų mišinio pagamintas produktas, kurio riebumas yra ne mažesnis kaip 60 %, bet ne didesnis kaip 62 %. Iš augalinių ir (arba) gyvūninių riebalų mišinio pagamintas produktas, kurio riebumas yra ne mažesnis kaip 39 %, bet ne didesnis kaip 41 %. Iš augalinių ir (arba) gyvūninių riebalų mišinio pagamintas produktas, kurio riebumas yra: - mažesnis kaip 39 %, - didesnis kaip 41 %, bet mažesnis kaip 60 %, - didesnis kaip 62 %, bet mažesnis kaip 80 %. |(*) Atitinka „smør 60“ danų kalba. (**) Atitinka „smør 40“ danų kalba. (***) Atitinka „margarine 60“ danų kalba. (****) Atitinka „margarine 60“ danų kalba. (*****) Atitinka „blandingsprodukt 60“ danų kalba. (******) Atitinka „blandingsprodukt 40“ danų kalba. |Pastaba. Šioje dalyje išvardytų produktų pieno riebalų sudedamąją dalį galima keisti tiktai fiziniais procesais.VII dalis. Alyvuogių aliejaus ir alyvuogių išspaudų aliejaus aprašai ir apibrėžtysŠioje dalyje nurodytus alyvuogių aliejaus ir alyvuogių išspaudų aliejaus aprašus ir apibrėžtis privaloma naudoti prekiaujant šiais produktais Sąjungoje ir, kiek tai suderinama su tarptautinėmis privalomomis taisyklėmis, prekiaujant su trečiosiomis valstybėmis.Mažmeniniu būdu galima prekiauti tik šios dalies 1 punkto a bei b papunkčiuose ir 3 bei 6 punktuose nurodytu aliejumi.(1) GRYNAS ALYVUOGIŲ ALIEJUSAliejus, gautas iš alyvmedžio vaisių vien tik mechaniniu ar kitokiu fiziniu būdu tokiomis sąlygomis, dėl kurių neatsiranda aliejaus pakitimų, taip pat neapdorotas jokiais kitais būdais, išskyrus plovimą, dekantavimą, centrifugavimą ar filtravimą, išskyrus aliejų, gautą naudojant cheminiu ar biocheminiu poveikiu pasižyminčius tirpiklius ar priedus arba peresterinimo būdu gautą aliejų ir jo mišinius su kitų rūšių aliejumi.Grynas alyvuogių aliejus klasifikuojamas ir aprašomas tik taip:a) Ypač grynas alyvuogių aliejusGrynas alyvuogių aliejus, kuriame laisvųjų riebalų rūgščių kiekis, išreikštas oleino rūgštimi, yra ne didesnis kaip 0,8 g/100 g, o kitos savybės atitinka nustatytąsias šiai kategorijai.b) Grynas alyvuogių aliejusGrynas alyvuogių aliejus, kuriame laisvųjų riebalų rūgščių kiekis, išreikštas oleino rūgštimi, yra ne didesnis kaip 2 g/100 g, o kitos savybės atitinka nustatytąsias šiai kategorijai.c) Paprastasis alyvuogių aliejusGrynas alyvuogių aliejus, kuriame laisvųjų riebalų rūgščių kiekis, išreikštas oleino rūgštimi, yra didesnis kaip 2 g/100 g, ir (arba) kitos savybės atitinka nustatytąsias šiai kategorijai.(2) RAFINUOTAS ALYVUOGIŲ ALIEJUSRafinuojant gryną alyvuogių aliejų gaunamas alyvuogių aliejus, kuriame laisvųjų riebalų rūgščių kiekis, išreikštas oleino rūgštimi, yra ne didesnis kaip 0,3 g/100 g, o kitos savybės atitinka nustatytąsias šiai kategorijai.(3) MAIŠYTAS ALYVUOGIŲ ALIEJUS – SUDARYTAS IŠ RAFINUOTO ALYVUOGIŲ ALIEJAUS IR GRYNO ALYVUOGIŲ ALIEJAUSMaišant rafinuotą ir gryną alyvuogių aliejų, išskyrus paprastąjį alyvuogių aliejų, gaunamas alyvuogių aliejus, kuriame laisvųjų riebalų rūgščių kiekis, išreikštas oleino rūgštimi, yra ne didesnis kaip 1 g/100 g, o kitos savybės atitinka nustatytąsias šiai kategorijai.(4) ALYVUOGIŲ IŠSPAUDŲ ALIEJUSAliejus, gautas iš alyvuogių išspaudų, apdorojant tirpikliais ar fizinėmis priemonėmis, arba paprastąjį alyvuogių aliejų atitinkantis aliejus, išskyrus tam tikras nustatytas savybes, išskyrus peresterinant gautą aliejų ir mišinius su kitų rūšių aliejumi, o kitos savybės atitinka nustatytąsias šiai kategorijai.(5) RAFINUOTAS ALYVUOGIŲ IŠSPAUDŲ ALIEJUSRafinuojant alyvuogių išspaudų aliejų gautas aliejus, kuriame laisvųjų riebalų rūgščių kiekis, išreikštas oleino rūgštimi, yra ne didesnis kaip 0,3 g/100 g, o kitos savybės atitinka nustatytąsias šiai kategorijai.(6) MAIŠYTAS ALYVUOGIŲ IŠSPAUDŲ ALIEJUSAliejus, gautas sumaišius rafinuotą alyvuogių išspaudų aliejų ir gryną alyvuogių aliejų, išskyrus paprastąjį alyvuogių aliejų; jo laisvųjų riebalų rūgščių kiekis, išreikštas oleino rūgštimi, yra ne didesnis kaip 1 g/100 g, o kitos savybės atitinka nustatytąsias šiai kategorijai.XII priedo priedėlis (nurodytas II dalyje)Vynuogių auginimo zonosVynuogių auginimo zonos yra šios:(1) A vynuogių auginimo zonai priklauso:a) Vokietijoje: vynmedžiais apsodinti plotai, išskyrus tuos, kurie įtraukti į 2 punkto a papunktį;b) Liuksemburge: Liuksemburgo vynuogių auginimo regionas;c) Belgijoje, Danijoje, Airijoje, Nyderlanduose, Lenkijoje, Švedijoje ir Jungtinėje Karalystėje: šių šalių vynuogių auginimo plotai;d) Čekijoje: Bohemijos vynuogių auginimo regionas.(2) B vynuogių auginimo zonai priklauso:a) Vokietijoje: vynmedžiais apsodinti plotai konkrečiame Badeno regione;b) Prancūzijoje: vynmedžiais apsodinti plotai šiame priede nenurodytuose departamentuose ir šiuose departamentuose:-  Elzase: Žemutinis Reinas, Aukštutinis Reinas,-  Lotaringijoje: Mertas ir Mozelis, Mezas, Mozelis, Vogėzai,-  Šampanėje: Ena, Obas, Marna, Aukštutinė Marna, Sena ir Marna,-  Juroje: Enas, Du, Jura, Aukštutinė Sona,-  Savojoje: Savoja, Aukštutinė Savoja, Izeras (Šaparejano komuna),-  Luaros slėnyje: Šeras, De Sevras, Endras, Endras ir Luara, Luaras ir Šeras, Atlanto Luara, Luarė, Menas ir Luara, Sartas, Vandėja, Vjenas ir Njevro departamento Kono prie Luaros apylinkėje vynmedžiais apsodinti plotai;c) Austrijoje: Austrijos vynuogių auginimo plotas;d) Čekijoje: Moravos vynuogių auginimo regionas ir į 1 punkto d papunktį neįtraukti vynmedžiais apsodinti plotai;e) Slovakijoje: vynmedžiais apsodinti plotai šiuose regionuose: Mažųjų Karpatų vynuogininkystės sritis, Pietų Slovakijos vynuogininkystės sritis, Nitros vynuogininkystės sritis, Vidurio Slovakijos vynuogininkystės sritis, Rytų Slovakijos vynuogininkystės sritis ir į 3 punkto f papunktį neįtraukti vynuogių auginimo plotai;f) Slovėnijoje: vynmedžiais apsodinti plotai šiuose regionuose:-  Padravio regione: Štirijos Slovėnija, Užmūrė,-  Pasavio regione: Bizelsko Sremičius, Žemutinė ir Baltoji Kraina ir vynmedžiais apsodinti plotai į 4 punkto d papunktį neįtrauktuose regionuose;g) Rumunijoje: Transilvanijos plynaukštės vietovėje.(3) C I vynuogių auginimo zonai priklauso:a) Prancūzijoje: vynmedžiais apsodinti plotai:-  šiuose departamentuose: Aljė, Aukštutinio Provanso Alpės, Aukštutinės Alpės, Pajūrio Alpės, Arježas, Averonas, Kantalis, Šaranta, Pajūrio Šaranta, Korezas, Kot d'Oras, Dordonė, Aukštutinė Garona, Žeras, Žironda, Izeras (išskyrus Šaparejano komuną), Landai, Luara, Aukštutinė Luara, Lo, Lo ir Garona, Lozeras, Njevras (išskyrus Kono prie Luaros apylinkę), Piui de Domas, Atlanto Pirėnai, Aukštutiniai Pirėnai, Rona, Sona ir Luara, Tarnas, Tarnas ir Garona, Aukštutinis Vjenas, Jonas,-  Dromo departamento Valanso ir Di apylinkėse (išskyrus Djelefi, Lorjolio, Marsano ir Montelimaro kantonus),-  Ardešo departamento Turnono apylinkės Antrego, Biurzė, Kukurono, Monpeza prie Bozono, Privos, Sent Etjeno de Liudgarės, Sen Pjervilio, Valgoržo ir La Vulto prie Ronos kantonuose;b) Italijoje: vynmedžiais apsodinti plotai Aostos slėnio regione ir Sondrijaus, Bolcano, Trento ir Beluno provincijose;c) Ispanijoje: vynmedžiais apsodinti plotai A Korunjos, Astūrijos, Kantabrijos, Gipuskoa ir Biskajos provincijose;d) Portugalijoje: vynmedžiais apsodinti plotai Šiaurės regiono dalyje, kuri atitinka nustatytą vyno vietovę „Vinho Verde“, taip pat „Concelhos de Bombarral, Lourinhã, Mafra e Torres Vedras“ (išskyrus „Freguesias da Carvoeira e Dois Portos“), priklausančias „Região viticola da Extremadura“;e) Vengrijoje: visi vynmedžiais apsodinti plotai;f) Slovakijoje: vynmedžiais apsodinti plotai Tokajaus vynuogininkystės srityje;g) Rumunijoje: į 2 punkto g papunktį ar 4 punkto f papunktį neįtraukti vynmedžiais apsodinti plotai.(4) C II vynuogių auginimo zonai priklauso:a) Prancūzijoje: vynmedžiais apsodinti plotai:-  šiuose departamentuose: Odas, Ronos delta, Garas, Hero, Rytų Pirėnai (išskyrus Oleto ir Arlio prie Tešo kantonus), Vokliūzas,-  Varo departamento dalyje, kuri pietuose ribojasi su Evenoso, Le Bosė, Soljeso Tuka, Kiuero, Piužė Viliso, Kolobrijero, La Gard Frenė, Plan de la Turo ir Sent Maksimos komunų šiaurine riba,-  Njono apylinkėje ir Dromo departamento Lorjolio prie Dromo kantone,-  tose Ardešo departamento dalyse, kurios neišvardytos 3 punkto a papunktyje;b) Italijoje: vynmedžiais apsodinti plotai šiuose regionuose: Abrucai, Kampanija, Emilija-Romanija, Friulis-Venecija Džulija, Lacijus, Ligūrija, Lombardija (išskyrus Sondrijaus provinciją), Maršas, Molizė, Pjemontas, Toskana, Umbrija, Venetas (išskyrus Beluno provinciją), įskaitant salas, kurios priklauso šiems regionams, pavyzdžiui, Elba ir kitos Toskanos salyno salos, Ponto salos, Kapris ir Iskija;c) Ispanijoje: vynmedžiais apsodinti plotai šiose provincijose:-  Lugas, Orensė, Pontevedra,-  Avila (išskyrus komunas, kurios atitinka Sebreroso provincijos „comarca“ pavadintą vyną), Burgosas, Leonas, Palensija, Salamanka, Segovija, Sorija, Valjadolidas, Samora,-  La Riocha,-  Alava,-  Navara,-  Hueska,-  Barselona, Cherona, Lerida;-  Saragosos provincijos dalyje, kuri yra į šiaurę nuo Ebro upės,-  Taragonos provincijos komunose, kurios įtrauktos į Penedés kilmės vietos nuorodą,-  Taragonos provincijos dalyje, kuri atitinka Konkos de Barberos „comarca“ pavadintą vyną;d) Slovėnijoje: vynmedžiais apsodinti plotai šiuose regionuose: Brda arba Goriška Brda, Vipavos slėnis arba Vipava, Kras ir Slovenska Istra;e) Bulgarijoje: vynmedžiais apsodinti plotai šiuose regionuose: Dunojaus lyguma (Дунавска равнина), Juodosios jūros rajonas (Черноморски район), Rožių slėnis (Розова долина);f) Rumunijoje: vynmedžiais apsodinti plotai šiuose regionuose:Buzeu aukštumos, Dealu Marės, Severino ir Drinčios plokščiakalniai, Dobrudžos kalvos, Dunojaus terasos, Pietų vyno regionas, įskaitant smėlynus ir kitus regionus, kuriuose yra palankios sąlygos.(5) C III a vynuogių auginimo zonai priklauso:a) Graikijoje: vynmedžiais apsodinti plotai šiose apskrityse: Florina, Imatija, Kilkis, Grevena, Larisa, Janina, Leukadė, Achaja, Mesenė, Arkadija, Korintija, Heraklionas, Chanija, Retimnas, Samas, Lasitė ir Tyros sala;b) Kipre vynmedžiais apsodinti plotai, esantys aukščiau nei 600 metrų virš jūros lygio;c) Bulgarijoje: į 4 punkto e papunktį neįtraukti vynmedžiais apsodinti plotai.(6) C III b vynuogių auginimo zonai priklauso:a) Prancūzijoje: vynmedžiais apsodinti plotai:-  Korsikos departamentuose,-  Varo departamento dalyje, esančioje tarp jūros ir Evenoso, Le Bosė, Soljeso Tuka, Kiuero, Piužė Viliso, Kolobrijero, La Gard Frenė, Plan de la Turo ir Sent Maksimos komunų (kurios pačios yra įtrauktos) ribos,-  Rytų Pirėnų departamento Oleto ir Arlio prie Tešo kantonuose;b) Italijoje: vynmedžiais apsodinti plotai šiuose regionuose: Kalabrija, Bazilikata, Apulija, Sardinija ir Sicilija, įskaitant salas, priklausančias šiems regionams, pvz., Pantelerija ir Lipario, Egadų ir Pelagų salos;c) Graikijoje: į 5 punkto a papunktį neįtraukti vynmedžiais apsodinti plotai;d) Ispanijoje: į 3 punkto c papunktį ar 4 punkto c papunktį neįtraukti vynmedžiais apsodinti plotai;e) Portugalijoje: į 3 punkto d papunktį neįtraukti vynmedžiais apsodinti plotai;f) Kipre: vynmedžiais apsodinti plotai, esantys ne aukščiau nei 600 metrų virš jūros lygio;g) Maltoje: vynmedžiais apsodinti plotai.Teritorijų, kurias apima šiame priede nurodyti administraciniai vienetai, ribos nustatomos pagal 1981 m. gruodžio 15 d. galiojusias nacionalines nuostatas, Ispanijoje – pagal 1986 m. kovo 1 d. galiojusias nacionalines nuostatas, o Portugalijoje – pagal 1998 m. kovo 1d. galiojusias nacionalines nuostatas.153.  XIII PRIEDAS I dalis Sodrinimas, rūgštinimas ir rūgštingumo mažinimas tam tikrose vynuogių auginimo zonoseA. Sodrinimo ribos1. Atsižvelgiant į klimato sąlygas tam tikrose Sąjungos vynuogių auginimo zonose, nurodytose XII priedo priedėlyje, atitinkamos valstybės narės gali leisti padidinti šviežių vynuogių, vynuogių misos, rauginamos vynuogių misos, jauno rauginamo vyno ir vyno, kuris gaunamas iš vyninių vynuogių veislių, klasifikuojamų pagal 166 straipsnį, natūralią alkoholio koncentraciją tūrio procentais.2. Natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais didinama taikant B skirsnyje nurodytus vynininkystės metodus ir neviršija šių ribų:a) XII priedo priedėlyje nurodytoje A vynuogių auginimo zonoje – 3 tūrio proc.;b) XII priedo priedėlyje nurodytoje B vynuogių auginimo zonoje – 2 tūrio proc.;c) XII priedo priedėlyje nurodytoje C vynuogių auginimo zonoje – 1,5 tūrio proc.3. Ypač nepalankių klimato sąlygų metais valstybės narės gali prašyti 2 punkte nurodytą (-as) ribą (-as) padidinti 0,5 %. Reaguodama į tokį prašymą Komisija pagal 172 straipsnyje nurodytus įgaliojimus kuo greičiau priima įgyvendinimo aktą. Komisija siekia priimti sprendimą per keturias savaites nuo prašymo pateikimo dienos.B. Sodrinimo procedūros1. Didinti natūralią alkoholio koncentraciją tūrio procentais, kaip numatyta A skirsnyje, galima tik:a) šviežių vynuogių, rauginamos vynuogių misos ir jauno rauginamo vyno – pridedant sacharozės, koncentruotos vynuogių misos arba rektifikuotos koncentruotos vynuogių misos;b) vynuogių misos – pridedant sacharozės, koncentruotos vynuogių misos arba rektifikuotos koncentruotos vynuogių misos, ar dalinio koncentravimo, įskaitant atvirkštinį osmosą, būdu;c) vyno – iš dalies koncentruojant šaldymu.2. 1 punkte nurodytos procedūros netaikomos kartu, jeigu vynas arba vynuogių misa sodrinami koncentruota vynuogių misa arba rektifikuota koncentruota vynuogių misa ir jeigu mokama parama pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103y straipsnį.3. Pridėti sacharozės, kaip numatyta 1 punkto a ir b papunkčiuose, galima tik dedant sauso cukraus ir tik šiuose plotuose:a) XII priedo priedėlyje nurodytoje A vynuogių auginimo zonoje,b) XII priedo priedėlyje nurodytoje B vynuogių auginimo zonoje,c) XII priedo priedėlyje nurodytoje C vynuogių auginimo zonoje,išskyrus vynuogynus Italijoje, Graikijoje, Ispanijoje, Portugalijoje, Kipre ir vynuogynus, esančius Prancūzijos departamentuose, priklausančiuose šių apeliacinių teismų jurisdikcijai:-  Provanso Ekso,-  Nimo,-  Monpeljė,-  Tulūzos,-  Aženo,-  Po,-  Bordo,-  Bastjos.Tačiau nacionalinės valdžios institucijos išimties tvarka minėtuose Prancūzijos departamentuose gali leisti sodrinimą dedant sauso cukraus. Prancūzija nedelsdama apie tokius leidimus praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms.4. Pridėjus koncentruotos vynuogių misos arba rektifikuotos koncentruotos vynuogių misos, pradinis šviežių traiškytų vynuogių, vynuogių misos, rauginamos vynuogių misos arba jauno rauginamo vyno tūris neturi padidėti daugiau kaip 11 % XII priedo priedėlyje nurodytoje A vynuogių auginimo zonoje, 8 % – B vynuogių auginimo zonoje ir 6,5 % – C vynuogių auginimo zonoje.5. Koncentruojant vynuogių misą ar vyną, kuriems taikytos 1 punkte nurodytos procedūros:a) pradinis šių produktų tūris nesumažėja daugiau kaip 20 %;b) neatsižvelgiant į A skirsnio 2 punkto c papunktį, natūrali šių produktų alkoholio koncentracija nepadidėja daugiau kaip 2 tūrio proc.6. Taikant 1 ir 5 punktuose nurodytas procedūras, šviežių vynuogių, vynuogių misos, rauginamos vynuogių misos, jauno rauginamo vyno ar vyno visuminė alkoholio koncentracija nepadidinama iki:a) XII priedo priedėlyje nurodytoje A vynuogių auginimo zonoje – daugiau kaip 11,5 tūrio proc.;b) XII priedo priedėlyje nurodytoje B vynuogių auginimo zonoje – daugiau kaip 12 tūrio proc.;c) XII priedo priedėlyje nurodytoje C I vynuogių auginimo zonoje – daugiau kaip 12,5 tūrio proc.;d) XII priedo priedėlyje nurodytoje C II vynuogių auginimo zonoje – daugiau kaip 13 tūrio proc.; ire) XII priedo priedėlyje nurodytoje C III vynuogių auginimo zonoje – daugiau kaip 13,5 tūrio proc.;7. Nukrypdamos nuo 6 punkto, valstybės narės galia) raudonojo vyno atveju 6 punkte nurodytų produktų visuminės alkoholio koncentracijos viršutinę ribą padidinti iki 12 tūrio proc. XII priedo priedėlyje nurodytoje A vynuogių auginimo zonoje ir iki 12,5 tūrio proc. B vynuogių auginimo zonoje.b) gaminant vynus, kuriems suteikta kilmės vietos nuoroda, visuminę 6 punkte nurodytų produktų alkoholio koncentraciją padidinti iki ribos, kurią turi nustatyti valstybės narės.C. Rūgštinimas ir rūgštingumo mažinimas1. Šviežioms vynuogėms, vynuogių misai, rauginamai vynuogių misai, jaunam rauginamam vynui ir vynui galima taikyti:a) rūgštingumo mažinimą XII priedo priedėlyje nurodytose A, B ir C I vynuogių auginimo zonose;b) rūgštinimą ir rūgštingumo mažinimą XII priedo priedėlyje nurodytose C I, C II ir C III a vynuogių auginimo zonose, nepažeidžiant šio skirsnio 7 punkto; arbac) rūgštinimą XII priedo priedėlyje nurodytoje C III b vynuogių auginimo zonoje.2. 1 punkte nurodytus produktus, išskyrus vyną, rūgštinti galima tik iki 1,50 g/l, išreiškiant vyno rūgštimi, arba iki 20 mekv/l.3. Vynus galima rūgštinti tik iki 2,50 g/l, išreiškiant vyno rūgštimi, arba iki 33,3 mekv/l.4. Vynų rūgštingumą galima sumažinti tik iki 1 g/l, išreiškiant vyno rūgštimi, arba iki 13,3 mekv/l.5. Koncentruoti skirtos vynuogių misos rūgštingumas gali būti iš dalies sumažintas.6. Neatsižvelgdamos į 1 punktą, labai nepalankių klimato sąlygų metais valstybės narės gali leisti rūgštinti 1 punkte nurodytus produktus XII priedo priedėlyje nurodytose A ir B vynuogių auginimo zonose šio skirsnio 2 ir 3 punktuose nurodytomis sąlygomis.7. To paties produkto rūgštinimas ir sodrinimas, išskyrus tuos atvejus, kai taikomos nukrypti leidžiančios nuostatos, kurias Komisija turi nustatyti deleguotais teisės aktais pagal 162 straipsnio 1 dalį, ir jo rūgštinimas bei rūgštingumo mažinimas negali būti atliekami kartu.D. Procedūros1. B ir C skirsniuose nurodytos procedūros, išskyrus vynų rūgštinimą ir rūgštingumo mažinimą, leidžiamos tik tuo atveju, jei, laikantis sąlygų, kurias Komisija turi nustatyti deleguotais teisės aktais pagal 162 straipsnio 1 dalį, jos atliekamos tuomet, kai šviežios vynuogės, vynuogių misa, rauginama vynuogių misa arba jaunas rauginamas vynas virsta 1 straipsnio 1 dalies l punkte nurodytu vynu ar kitu tiesiogiai žmonėms vartoti skirtu gėrimu, išskyrus putojantį vyną arba gazuotą putojantį vyną, vynuogių auginimo zonoje, kurioje buvo nuimtas naudojamų šviežių vynuogių derlius.2. Vynai koncentruojami vynuogių auginimo zonoje, kurioje buvo nuimtas naudojamų šviežių vynuogių derlius.3. Vynai rūgštinami ir jų rūgštingumas mažinamas tik vyno gamybos įmonėje ir vynuogių auginimo zonoje, kurioje buvo nuimtas atitinkamo vyno gamybai panaudotų vynuogių derlius.4. Apie kiekvieną 1, 2 ir 3 punktuose nurodytą procedūrą pranešama kompetentingoms institucijoms. Taip pat pranešama apie koncentruotos vynuogių misos, rektifikuotos koncentruotos vynuogių misos ar sacharozės kiekį, kurį tuo pačiu laiku ir toje pačioje vietoje kaip ir šviežias vynuoges, vynuogių misą, rauginamą vynuogių misą arba neišpilstytą vyną laiko šiuo verslu užsiimantys fiziniai ar juridiniai asmenys ar tokių asmenų grupės, visų pirma gamintojai, išpilstytojai, perdirbėjai ir prekiautojai, kuriuos Komisija turi nustatyti deleguotais teisės aktais pagal 162 straipsnio 1 dalį. Tačiau, užuot pranešus apie šiuos kiekius, juos galima užregistruoti perdirbti įvežamų prekių ir atsargų panaudojimo registre.5. B ir C skirsniuose nurodytos procedūros nurodomos 306 straipsnyje numatytame lydraštyje, kuris pateikiamas išleidžiant į apyvartą produktus, kuriems taikytos šios procedūros.6. Šios procedūros, kurioms galioja išskirtinėmis klimato sąlygomis pagrįstos nukrypti leidžiančios nuostatos, netaikomos:a) XII priedo priedėlyje nurodytoje C vynuogių auginimo zonoje po sausio 1 d.;b) XII priedo priedėlyje nurodytose A ir B vynuogių auginimo zonose po kovo 16 d.,ir jie taikomi tik produktams, pagamintiems iš naujausio vynuogių derliaus, surinkto prieš pat minėtas datas.7. Nepaisant 6 punkto, vynus koncentruoti šaldant, juos rūgštinti ir mažinti jų rūgštingumą galima visus metus.II dalis ApribojimaiA. Bendrosios nuostatos1. Taikant bet kurį patvirtintą vynininkystės metodą, negalima įmaišyti vandens, nebent tai būtina dėl konkrečių techninių priežasčių.2. Taikant bet kurį patvirtintą vynininkystės metodą, neleidžiama įmaišyti alkoholio, nebent metodai taikomi siekiant gauti šviežių vynuogių misą, kurios rūgimas sustabdytas įmaišius alkoholio, likerinį vyną, putojantį vyną, distiliuoti skirtą vyną ir pusiau putojantį vyną.3. Distiliuoti skirtas vynas naudojamas tik distiliavimui.B. Šviežios vynuogės, vynuogių misa ir vynuogių sultys1. Šviežių vynuogių misa, kurios rūgimas sustabdytas įmaišius alkoholio, naudojama tik ruošiant produktus, kurių KN kodai nėra 2204 10, 2204 21 ir 2204 29. Šia nuostata nepažeidžiamos jokios kitos griežtesnės nuostatos, kurias valstybės narės gali taikyti savo teritorijoje produktų, kurių KN kodai nėra 2204 10, 2204 21 ir 2204 29, paruošimui.2. Iš vynuogių sulčių ir koncentruotų vynuogių sulčių vynas negaminamas, jų taip pat negalima maišyti į vyną. Alkoholinis jų rauginimas Sąjungos teritorijoje draudžiamas.3. 1 ir 2 punktų nuostatos netaikomos produktams, skirtiems Jungtinėje Karalystėje, Airijoje ir Lenkijoje gaminti produktus, kurių KN kodas yra 2206 00 ir kuriems pavadinti valstybės narės gali leisti vartoti sudėtinį pavadinimą, į kurį įtrauktas prekinis pavadinimas „vynas“.4. Rauginamą vynuogių misą iš vytintų vynuogių galima tiekti rinkai tik likeriniams vynams gaminti – tik tuose vynuogių auginimo regionuose, kuriuose toks vartojimas buvo tradicinis 1985 m. sausio 1 d., ir vynui iš pernokusių vynuogių gaminti.5. Jei nenusprendžiama kitaip pagal Sutarties 43 straipsnio 2 dalį, laikantis tarptautinių Sąjungos įsipareigojimų, iš trečiųjų valstybių kilmės šviežių vynuogių, vynuogių misos, rauginamos vynuogių misos, koncentruotos vynuogių misos, rektifikuotos koncentruotos vynuogių misos, vynuogių misos, kurios rūgimas sustabdytas įmaišius alkoholio, vynuogių sulčių, koncentruotų vynuogių sulčių ir vyno ar tų produktų mišinių Sąjungos teritorijoje gaminti šiame priede nurodytus produktus ar pridėti jų į tokius produktus draudžiama.C. Vyno kupažavimas (maišymas)Jei nenusprendžiama kitaip pagal Sutarties 43 straipsnio 2 dalį, laikantis tarptautinių Sąjungos įsipareigojimų, Sąjungoje draudžiama kupažuoti trečiųjų valstybių kilmės ir Sąjungos kilmės vyną, taip pat trečiųjų valstybių kilmės vynus.D. Šalutiniai produktai1. Perspausti vynuoges draudžiama. Valstybės narės, atsižvelgdamos į vietos ir technines sąlygas, nusprendžia, kokia turi būti mažiausia išspaudus vynuoges gautų išspaudų ir susidariusių nuosėdų alkoholio koncentracija.Valstybės narės nustato leistiną tų šalutinių produktų alkoholio koncentraciją, kuri yra ne mažesnė kaip 5 proc. pagaminto vyno alkoholio koncentracijos.2. Išskyrus alkoholį, spiritą ir išspaudų vyną ( piquette ), iš vyno nuosėdų ar vynuogių išspaudų negalima gaminti nei vyno, nei kito gėrimo, skirto tiesiogiai žmonėms vartoti. Vyno įpilti į nuosėdas arba vynuogių išspaudas arba suspaustą aszú minkštimą leidžiama laikantis sąlygų, kurias Komisija turi nustatyti deleguotais teisės aktais pagal 162 straipsnio 1 punktą, tais atvejais, kai šis metodas tradiciškai naudojamas Vengrijoje Tokaji fordítás ir Tokaji máslás vynams bei Slovakijoje Tokajský forditáš ir Tokajský mášláš vynams gaminti.3. Vyno nuosėdų spaudimas ir pakartotinis vynuogių išspaudų rauginimas kitais nei distiliavimo ar išspaudų vyno ( piquette ) gamybos tikslais draudžiamas. Vyno nuosėdų filtravimas ir centrifugavimas nelaikomas spaudimu, jei gaunami produktai yra geros, autentiškos ir prekybai tinkamos kokybės.4. Jei atitinkamoje valstybėje leidžiama gaminti išspaudų vyną ( piquette ), jis naudojamas tik distiliavimui ar vyno gamintojų namų ūkių vartojimo reikmėms.5. Nepanaikinant valstybių narių galimybės reikalauti sunaikinti šalutinius produktus juos distiliuojant, reikalaujama, kad visi šalutinių produktų turintys fiziniai ar juridiniai asmenys ar jų grupės sunaikintų šiuos šalutinius produktus tokiomis sąlygomis, kurias Komisija turi nustatyti deleguotais aktais pagal 162 straipsnio 1 dalį.XIV PRIEDAS IŠSAMUS TAISYKLIŲ SĄRAŠAS, KURIO TAIKYMĄ PAGAL 218 IR 224 STRAIPSNIUS GALIMA IŠPLĖSTI NARIAIS NESANTIEMS GAMINTOJAMS1. Informavimo apie gamybą taisyklės:a) pranešimas apie auginimo ketinimus pagal produktus ir atitinkamais atvejais pagal veisles;b) pranešimas apie sėją ir sodinimą;c) pranešimas apie bendrus auginamus plotus, pagal produktus ir, jei galima, pagal veisles;d) pranešimas apie numatomą kiekį tonomis ir tikėtinas derliaus nuėmimo datas, pagal produktus ir, jei galima, pagal veisles;e) periodiški pranešimai apie nuimto derliaus kiekius ir turimas atsargas, pagal veisles;f) informacija apie sandėliavimo pajėgumus.2. Gamybos taisyklės:a) naudotinos sėklos pasirinkimas pagal numatomą paskirtį (šviežių produktų rinkai ir (arba) pramoniniam perdirbimui);b) sodų retinimas.3. Prekybos taisyklės:a) konkrečios derliaus nuėmimo pradžios, prekybos išdėstymo datos;b) minimalūs kokybės ir dydžio reikalavimai;c) paruošimas, pateikimas, pakavimas ir žymėjimas pirmame prekybos etape;d) produkto kilmės nurodymas.4. Aplinkos apsaugos taisyklės:a) trąšų ir mėšlo naudojimas;b) augalų apsaugos produktų ir kitų derliaus apsaugos metodų naudojimas;c) didžiausias augalų apsaugos produktų ir trąšų likučių kiekis vaisiuose ir daržovėse;d) šalutinių produktų ir naudotos medžiagos šalinimo taisyklės;e) taisyklės dėl iš rinkos pašalintų produktų.5. Taisyklės dėl pardavimo skatinimo ir informacijos perdavimo krizių prevencijos ir valdymo atveju, kaip nurodyta 121 straipsnio 2 dalies c punkte.XV PRIEDAS 242 IR 244 STRAIPSNIUOSE NURODYTI RYŽIŲ IMPORTO MUITAI1. Lukštentų ryžių importo muitaia) 30 EUR už toną šiais atvejais:i) kai nustatoma, kad lukštentų ryžių importas per visus prekybos metus, kurie ką tik baigėsi, nepasiekė 242 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje nurodyto metinio referencinio kiekio, sumažinto 15 %;ii) kai nustatoma, kad lukštentų ryžių importas per pirmuosius šešis prekybos metų mėnesius nepasiekė 242 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje nurodyto dalinio referencinio kiekio, sumažinto 15 %;b) 42,5 EUR už toną šiais atvejais:i) kai nustatoma, kad lukštentų ryžių importas per visus prekybos metus, kurie ką tik baigėsi, viršija 242 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje nurodytą metinį referencinį kiekį, sumažintą 15 %, bet neviršija to paties metinio referencinio kiekio, padidinto 15 %;ii) kai nustatoma, kad lukštentų ryžių importas per pirmuosius šešis prekybos metų mėnesius viršija 242 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje nurodytą dalinį referencinį kiekį, sumažintą 15 %, bet neviršija to paties dalinio referencinio kiekio, padidinto 15 %;c) 65 EUR už toną šiais atvejais:i) kai nustatoma, kad lukštentų ryžių importas per visus prekybos metus, kurie ką tik baigėsi, viršija 242 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje nurodytą metinį referencinį kiekį, padidintą 15 %;ii) kai nustatoma, kad lukštentų ryžių importas per pirmuosius šešis prekybos metų mėnesius viršija 242 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje nurodytą dalinį referencinį kiekį, padidintą 15 %.2. Nelukštentų ryžių importo muitaia) 175 EUR už toną šiais atvejais:i) kai nustatoma, kad iš dalies nulukštentų ir visiškai nulukštentų ryžių importas per visus ką tik pasibaigusius prekybos metus viršija 387 743 tonas;ii) kai nustatoma, kad iš dalies nulukštentų ir visiškai nulukštentų ryžių importas per pirmuosius šešis prekybos metų mėnesius viršija 182 239 tonas;b) 145 EUR už toną šiais atvejais:i) kai nustatoma, kad iš dalies nulukštentų ir visiškai nulukštentų ryžių importas per visus ką tik pasibaigusius prekybos metus neviršija 387 743 tonų;ii) kai nustatoma, kad iš dalies nulukštentų ir visiškai nulukštentų ryžių importas per pirmuosius šešis prekybos metų mėnesius neviršija 182 239 tonų.XVI PRIEDAS BASMATI RYŽIŲ, NURODYTŲ 243 STRAIPSNYJE, RŪŠYSBasmati 217Basmati 370Basmati 386Kernel (Basmati)Pusa BasmatiRanbir BasmatiSuper BasmatiTaraori Basmati (HBC-19)Type-3 (Dehradun)XVII PRIEDAS GRŪDŲ, RYŽIŲ, CUKRAUS, PIENO IR KIAUŠINIŲ SEKTORIŲ PREKIŲ SĄRAŠAS, SKIRTAS TAIKYTI 16 STRAIPSNIO a PUNKTO ii PAPUNKTĮ IR SKIRTI III DALIES III SKYRIAUS II SKIRSNYJE NURODYTAS EKSPORTO GRĄŽINAMĄSIAS IŠMOKAS I dalis. GrūdaiKN kodas | Aprašymas |ex 0403 | Pasukos, rūgpienis ir grietinėlė, jogurtas, kefyras ir kitoks fermentuotas arba raugintas pienas ir grietinėlė, koncentruoti arba nekoncentruoti, į kuriuos pridėta arba nepridėta cukraus ar kitų saldiklių arba aromatinių medžiagų, taip pat į kuriuos pridėta arba nepridėta vaisių, riešutų arba kakavos: |0403 10 | – Jogurtas: |0403 10 51 – 0403 10 99 | – – Aromatizuotas arba į kurį pridėta vaisių, riešutų ar kakavos |0403 90 | – Kiti: |0403 90 71 – 0403 90 99 | – – Aromatizuoti arba į kuriuos pridėta vaisių, riešutų ar kakavos |ex 0710 | Daržovės (nevirtos arba virtos garuose ar vandenyje), sušaldytos: |0710 40 00 | – Cukriniai kukurūzai |ex 0711 | Konservuotos daržovės, netinkamos ilgai laikyti ir papildomai neapdorojus tiesiogiai vartoti maistui (pavyzdžiui, konservuotos dujiniu sieros dioksidu, sūrymu, sieros vandeniu arba kitais konservuojamais tirpalais): |0711 90 30 | – Cukriniai kukurūzai |ex 1704 | Konditerijos gaminiai iš cukraus (įskaitant baltąjį šokoladą), neturintys kakavos, išskyrus 1704 90 10 subpozicijoje klasifikuojamą saldišaknės ekstraktą |1806 | Šokoladas ir kiti maisto produktai, kurių sudėtyje yra kakavos |ex 1901 | Salyklo ekstraktas; maisto produktai iš miltų, kruopų, rupinių, krakmolo arba salyklo ekstrakto, kurių sudėtyje nėra kakavos arba kurių sudėtyje esanti kakava, iš kurios visiškai pašalinti riebalai, sudaro mažiau kaip 40 % masės, nenurodyti kitoje vietoje; maisto produktai iš prekių, klasifikuojamų 0401–0404 pozicijose, kurių sudėtyje nėra kakavos arba kurių sudėtyje esanti kakava, iš kurios visiškai pašalinti riebalai, sudaro mažiau kaip 5 % masės, nenurodyti kitoje vietoje: |1901 10 00 | – Maisto produktai kūdikiams, supakuoti į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes |1901 20 00 | – Mišiniai ir tešlos, skirti kepinių, klasifikuojamų 1905 pozicijoje, gamybai |1901 90 | – Kiti: |1901 90 11 – 1901 90 19 | – – Salyklo ekstraktas |– – Kiti: |1901 90 99 | – – – Kiti |ex 1902 | Tešlos gaminiai, virti arba nevirti, įdaryti (mėsa arba kitais produktais) arba neįdaryti, taip pat paruošti arba neparuošti kitu būdu, pavyzdžiui, spageti, makaronai, vermišeliai, lazanija, gnocchi, ravioliai (koldūnai), cannelloni; kuskusas, paruoštas arba neparuoštas: |– Tešlos gaminiai, nevirti, neįdaryti ir neparuošti kitu būdu: |1902 11 00 | – – Su kiaušiniais |1902 19 | – – Kiti |ex 1902 20 | – Įdaryti tešlos gaminiai, virti arba nevirti, paruošti arba neparuošti kitu būdu: |– – Kiti: |1902 20 91 | – – – Virti |1902 20 99 | – – – Kiti |1902 30 | – Kiti tešlos gaminiai |1902 40 | – Kuskusas |1903 00 00 | Tapijoka ir iš krakmolo pagaminti jos pakaitalai, turintys dribsnių, grūdelių, žirnelių, išsijų arba panašų pavidalą |KN kodas | Aprašymas |1904 | Paruošti maisto produktai, pagaminti išpučiant arba skrudinant javų grūdus ar javų grūdų produktus (pavyzdžiui, kukurūzų dribsnius); javai (išskyrus kukurūzus), turintys grūdų, dribsnių arba kitaip apdorotų grūdų pavidalą (išskyrus miltus, kruopas ir rupius miltus), apvirti arba paruošti kitu būdu, nenurodyti kitoje vietoje: |1905 | Duona, pyragai, bandelės, pyragaičiai, sausainiai ir kiti kepiniai, su kakava arba be kakavos; ostijos ir kalėdaičiai, tuščios kapsulės, naudojamos farmacijoje, plokštieji vafliai, ryžinis popierius ir panašūs produktai. |ex 2001 | Daržovės, vaisiai, riešutai ir kitos valgomosios augalų dalys, paruoštos arba konservuotos su actu arba acto rūgštimi: |– Kiti: |2001 90 30 | – – Cukriniai kukurūzai (Zea mays var. saccharata) |2001 90 40 | – – Batatai, saldžiosios bulvės ir panašios valgomosios augalų dalys, kuriuose krakmolas sudaro ne mažiau 5 % masės |ex 2004 | Kitos daržovės, paruoštos arba konservuotos be acto arba acto rūgšties, sušaldytos, išskyrus produktus, klasifikuojamus 2006 pozicijoje: |2004 10 | – Bulvės: |– – Kiti: |2004 10 91 | – – – Turinčios miltų, rupinių arba dribsnių pavidalą |2004 90 | – Kitos daržovės ir kiti daržovių mišiniai: |2004 90 10 | – – Cukriniai kukurūzai (Zea mays var. saccharata) |ex 2005 | Kitos daržovės, paruoštos arba konservuotos be acto arba acto rūgšties, nesušaldytos, išskyrus produktus, klasifikuojamus 2006 pozicijoje: |2005 20 | – Bulvės: |2005 20 10 | – – Turinčios miltų, rupinių arba dribsnių pavidalą |2005 80 00 | – Cukriniai kukurūzai (Zea mays var. saccharata) |ex 2008 | Vaisiai, riešutai ir kitos valgomosios augalų dalys, paruošti arba konservuoti kitais būdais, kurių sudėtyje yra pridėtojo cukraus ar kitų saldiklių arba alkoholio arba kurių sudėtyje nėra pridėtojo cukraus ar kitų saldiklių arba alkoholio, nenurodyti kitoje vietoje: |– Kiti, įskaitant mišinius, išskyrus klasifikuojamus 2008 19 subpozicijoje: |2008 99 | – – Kiti: |– – – Į kuriuos nepridėta alkoholio: |– – – – Kurių sudėtyje nėra pridėtojo cukraus: |2008 99 85 | – – – – – Kukurūzai, išskyrus cukrinius kukurūzus (Zea mays var. saccharata) |2008 99 91 | – – – – – Batatai, saldžiosios bulvės ir panašios valgomosios augalų dalys, kuriuose krakmolas sudaro ne mažiau 5 % masės |ex 2101 | Kavos, arbatos arba matės ekstraktai, esencijos ir koncentratai, taip pat produktai, daugiausia sudaryti iš šių produktų arba iš kavos, arbatos arba matės; skrudintos trūkažolės (cikorijos) ir kiti skrudinti kavos pakaitalai, taip pat jų ekstraktai, esencijos ir koncentratai: |2101 12 | – – – Produktai, daugiausia sudaryti iš šių ekstraktų, esencijų ar koncentratų arba iš kavos: |2101 12 98 | – – – Kiti |2101 20 | – Arbatos arba matės ekstraktai, esencijos ir koncentratai, taip pat produktai, daugiausia sudaryti iš šių ekstraktų, esencijų ar koncentratų arba iš arbatos ar matės: |2101 20 98 | – – – Kiti |2101 30 | Skrudintos trūkažolės (cikorijos) ir kiti skrudinti kavos pakaitalai, taip pat jų ekstraktai, esencijos ir koncentratai: |– – Skrudintos trūkažolės (cikorijos) ir kiti skrudinti kavos pakaitalai: |2101 30 19 | – – – Kiti |– – Skrudintos trūkažolės (cikorijos) ir kitų skrudintų kavos pakaitalų ekstraktai, esencijos ir koncentratai: |2101 30 99 | – – – Kiti |KN kodas | Aprašymas |ex 2102 | Mielės (aktyviosios arba neaktyviosios); kiti negyvi vienaląsčiai mikroorganizmai (išskyrus vakcinas, klasifikuojamas 3002 pozicijoje); paruošti kepimo milteliai: |2102 10 | – Aktyviosios mielės |2102 10 31 ir 2102 10 39 | – – Džiovintos mielės |2105 00 | Grietininiai ir kiti valgomieji ledai, su kakava arba be jos |ex 2106 | Kitur nenumatyti ar neįtraukti maisto produktai: |2106 90 | – Kiti: |– – Kiti: |2106 90 92 | – – – Kurių sudėtyje nėra pieno riebalų, sacharozės, izogliukozės, gliukozės ar krakmolo arba kurių sudėtyje yra mažiau kaip 1,5 % masės pieno riebalų, 5 % masės sacharozės arba izogliukozės, 5 % masės gliukozės arba krakmolo |2106 90 98 | – – – Kiti |2202 | Vandenys, įskaitant mineralinius ir gazuotuosius vandenis, į kuriuos pridėta cukraus ar kitų saldiklių arba aromatinių medžiagų, ir kiti nealkoholiniai gėrimai, neįskaitant 2009 pozicijoje klasifikuojamų vaisių arba daržovių sulčių |2205 | Vermutai ir kiti vynai iš šviežių vynuogių, aromatinti augalais arba aromatinėmis medžiagomis |ex 2208 | Nedenatūruotas etilo alkoholis, kurio alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, mažesnė kaip 80 % tūrio; spiritai, likeriai ir kiti spiritiniai gėrimai: |2208 30 | – Viskiai: |2208 30 30 – 2208 30 88 | – – Viskiai, išskyrus Bourbon viskį |2208 50 | – Džinai ir Geneva |2208 60 | – Degtinė |2208 70 | – Likeriai ir kordialai |2208 90 | – Kiti: |– – Kiti spiritai ir kiti spiritiniai gėrimai induose, kurių talpa: |– – – ne didesnė kaip 2 litrai: |2208 90 41 | – – – – Ouzo |– – – – Kiti: |– – – – – Spiritai (išskyrus likerius): |– – – – – – Kiti: |2208 90 52 | – – – – – – – Kornai |2208 90 56 | – – – – – – – Kiti |2208 90 69 | – – – – – – Kiti spiritiniai gėrimai: |– – – Didesnė kaip 2 litrai: |– – – – Spiritai (išskyrus likerius): |2208 90 77 | – – – – – Kiti |2208 90 78 | – – – – – – Kiti spiritiniai gėrimai: |2905 43 00 | – – Manitolis |2905 44 | D-gliucitolis (sorbitolis) |ex 3302 | Kvapiųjų medžiagų mišiniai ir mišiniai (įskaitant alkoholinius tirpalus), kurių pagrindiniai komponentai yra viena arba kelios tokios medžiagos, naudojami pramonėje kaip žaliavos; kiti preparatai, kurių pagrindiniai komponentai yra kvapiosios medžiagos, skirti naudoti gėrimų gamyboje: |CN code | Description |3302 10 | – Skirti naudoti maisto arba gėrimų gamybos pramonėje: |– – Skirti naudoti gėrimų gamybos pramonėje: |– – – Preparatai, kurių sudėtyje yra visos gėrimą charakterizuojančios kvapiosios medžiagos: |– – – – Kiti: |3302 10 29 | – – – – – Kiti |3505 | Dekstrinai ir kiti modifikuoti krakmolai (pavyzdžiui, deželatinizuotas arba esterifikuotas krakmolas); klijai, daugiausia sudaryti iš krakmolo, dekstrinų ar kitų modifikuotų krakmolų |ex 3809 | Apdailos agentai, priemonės, naudojamos dažyti arba dažiklių fiksacijai pagreitinti, ir kiti produktai bei preparatai (pavyzdžiui, užpildai ir kandikai), naudojami tekstilės, popieriaus, odos pramonėje arba panašiose pramonės šakose, nenurodyti kitoje vietoje: |3809 10 | – Daugiausia iš krakmolingų medžiagų |3824 60 | – Sorbitolis, išskyrus klasifikuojamą 2905 44 subpozicijoje |II dalis. RyžiaiKN kodas | Aprašymas |ex 0403 | Pasukos, rūgpienis ir grietinėlė, jogurtas, kefyras ir kitoks fermentuotas arba raugintas pienas ir grietinėlė, koncentruoti arba nekoncentruoti, į kuriuos pridėta arba nepridėta cukraus ar kitų saldiklių arba aromatinių medžiagų, taip pat į kuriuos pridėta arba nepridėta vaisių, riešutų arba kakavos: |0403 10 | – Jogurtas: |0403 10 51 – 0403 10 99 | – – Aromatizuoti arba į kuriuos pridėta vaisių, riešutų ar kakavos |0403 90 | – Kiti: |0403 90 71 – 0403 90 99 | – – Aromatizuotas arba į kurį pridėta vaisių, riešutų ar kakavos |ex 1704 | Konditerijos gaminiai iš cukraus (įskaitant baltąjį šokoladą), kurių sudėtyje nėra kakavos: |1704 90 51 – 1704 90 99 | – – Kiti |ex 1806 | Šokoladas ir kiti maisto produktai, kuriose yra kakavos, išskyrus prekes, klasifikuojamas 1806 10, 1806 20 70, 1806 90 60, 1806 90 70 ir 1806 90 90 subpozicijose |ex 1901 | Salyklo ekstraktas; maisto produktai iš miltų, kruopų, rupinių, krakmolo arba salyklo ekstrakto, kurių sudėtyje nėra kakavos arba kurių sudėtyje esanti kakava, iš kurios visiškai pašalinti riebalai, sudaro mažiau kaip 40 % masės, nenurodyti kitoje vietoje; maisto produktai iš prekių, klasifikuojamų 0401–0404 pozicijose, kurių sudėtyje nėra kakavos arba kurių sudėtyje esanti kakava, iš kurios visiškai pašalinti riebalai, sudaro mažiau kaip 5 % masės, nenurodyti kitoje vietoje: |1901 10 00 | – Maisto produktai kūdikiams, supakuoti į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes |1901 20 00 | – Mišiniai ir tešlos, skirti kepinių, klasifikuojamų 1905 pozicijoje, gamybai |1901 90 | – Kiti: |1901 90 11 – 1901 90 19 | – – Salyklo ekstraktas |– – Kiti: |1901 90 99 | – – – Kiti |ex 1902 | Tešlos gaminiai, virti arba nevirti, įdaryti (mėsa arba kitais produktais) arba neįdaryti, taip pat paruošti arba neparuošti kitu būdu, pavyzdžiui, spageti, makaronai, vermišeliai, lazanija, gnocchi, ravioliai (koldūnai), cannelloni; kuskusas, paruoštas arba neparuoštas: |1902 20 | – Įdaryti tešlos gaminiai, virti arba nevirti, paruošti arba neparuošti kitu būdu: |– – Kiti |1902 20 91 | – – – Virti |1902 20 99 | – – – Kiti |1902 30 | – Kiti tešlos gaminiai |CN code | Description |1902 40 | – Kuskusas: |1902 40 90 | – – Kitas |1904 | Paruošti maisto produktai, pagaminti išpučiant arba skrudinant javų grūdus ar javų grūdų produktus (pavyzdžiui, kukurūzų dribsnius); javai (išskyrus kukurūzus), turintys grūdų, dribsnių arba kitaip apdorotų grūdų pavidalą (išskyrus miltus, kruopas ir rupinius), apvirti arba paruošti kitu būdu, nenurodyti kitoje vietoje |ex 1905 | Duona, pyragai, bandelės, pyragaičiai, sausainiai ir kiti kepiniai, su kakava arba be kakavos; ostijos ir kalėdaičiai, tuščios kapsulės, naudojamos farmacijoje, plokštieji vafliai, ryžinis popierius ir panašūs produktai: |1905 90 20 | – – Ostijos ir kalėdaičiai, tuščios kapsulės, naudojamos farmacijoje, plokštieji vafliai, ryžinis popierius ir panašūs produktai |ex 2004 | Kitos daržovės, paruoštos arba konservuotos be acto arba acto rūgšties, sušaldytos, išskyrus produktus, klasifikuojamus 2006 pozicijoje: |2004 10 | – Bulvės: |– – Kitos: |2004 10 91 | – – – Turinčios miltų, rupinių arba dribsnių pavidalą |ex 2005 | Kitos daržovės, paruoštos arba konservuotos be acto arba acto rūgšties, nesušaldytos, išskyrus produktus, klasifikuojamus 2006 pozicijoje: |2005 20 | – Bulvės: |2005 20 10 | – – Turinčios miltų, rupinių arba dribsnių pavidalą |ex 2101 | Kavos, arbatos arba matės ekstraktai, esencijos ir koncentratai, taip pat produktai, daugiausia sudaryti iš šių produktų arba iš kavos, arbatos arba matės; skrudintos trūkažolės (cikorijos) ir kiti skrudinti kavos pakaitalai, taip pat jų ekstraktai, esencijos ir koncentratai: |2101 12 | – – – Produktai, daugiausia sudaryti iš šių ekstraktų, esencijų ar koncentratų arba iš kavos: |2101 12 98 | – – – Kiti |2101 20 | – Arbatos arba matės ekstraktai, esencijos ir koncentratai, taip pat produktai, daugiausia sudaryti iš šių ekstraktų, esencijų ar koncentratų arba iš arbatos ar matės: |2101 20 98 | – – – Kiti |2105 00 | Grietininiai ir kiti valgomieji ledai, su kakava arba be jos |ex 2106 | Kitur nenumatyti ar neįtraukti maisto produktai: |2106 90 | – Kiti: |– – Kiti: |2106 90 92 | – – – Kurių sudėtyje nėra pieno riebalų, sacharozės, izogliukozės, gliukozės ar krakmolo arba kurių sudėtyje yra mažiau kaip 1,5 % masės pieno riebalų, 5 % masės sacharozės arba izogliukozės, 5 % masės gliukozės arba krakmolo |2106 90 98 | – – – Kiti |ex 3505 | Dekstrinai ir kiti modifikuoti krakmolai (pavyzdžiui, deželatinizuotas arba esterifikuotas krakmolas); klijai, daugiausia sudaryti iš krakmolų, dekstrinų arba kitų modifikuotų krakmolų, išskyrus 3505 10 50 subpozicijoje klasifikuojamus krakmolus |ex 3809 | Apdailos agentai, priemonės, naudojamos dažyti arba dažiklių fiksacijai pagreitinti, ir kiti produktai bei preparatai (pavyzdžiui, užpildai ir kandikai), naudojami tekstilės, popieriaus, odos pramonėje arba panašiose pramonės šakose, nenurodyti kitoje vietoje: |3809 10 | – Daugiausia iš krakmolingų medžiagų |III dalis. CukrusKN kodas | Aprašymas |ex 0403 | Pasukos, rūgpienis ir grietinėlė, jogurtas, kefyras ir kitoks fermentuotas arba raugintas pienas ir grietinėlė, koncentruoti arba nekoncentruoti, į kuriuos pridėta arba nepridėta cukraus ar kitų saldiklių arba aromatinių medžiagų, taip pat į kuriuos pridėta arba nepridėta vaisių, riešutų arba kakavos: |0403 10 | – Jogurtas: |0403 10 51 – 0403 10 99 | – – Aromatizuotas arba į kurį pridėta vaisių, riešutų ar kakavos |0403 90 | – Kiti: |0403 90 71 – 0403 90 99 | – – Aromatizuoti arba į kuriuos pridėta vaisių, riešutų ar kakavos |ex 0710 | Daržovės (nevirtos arba virtos garuose ar vandenyje), užšaldytos: |0710 40 00 | – Cukriniai kukurūzai |ex 0711 | Konservuotos daržovės, netinkamos ilgai laikyti ir papildomai neapdorojus tiesiogiai vartoti maistui (pavyzdžiui, konservuotos dujiniu sieros dioksidu, sūrymu, sieros vandeniu arba kitais konservuojamais tirpalais): |0711 90 | – Kitos daržovės; daržovių mišiniai: |– – Daržovės: |0711 90 30 | – – – Cukriniai kukurūzai |1702 50 00 | – Chemiškai gryna fruktozė |ex 1704 | Konditerijos gaminiai iš cukraus (įskaitant baltąjį šokoladą), neturintys kakavos, išskyrus 1704 90 10 subpozicijoje klasifikuojamą saldišaknės ekstraktą |1806 | Šokoladas ir kiti maisto produktai, kurių sudėtyje yra kakavos |ex 1901 | Salyklo ekstraktas; maisto produktai iš miltų, kruopų, rupinių, krakmolo arba salyklo ekstrakto, kurių sudėtyje nėra kakavos arba kurių sudėtyje esanti kakava, iš kurios visiškai pašalinti riebalai, sudaro mažiau kaip 40 % masės, nenurodyti kitoje vietoje; maisto produktai iš prekių, klasifikuojamų 0401–0404 pozicijose, kurių sudėtyje nėra kakavos arba kurių sudėtyje esanti kakava, iš kurios visiškai pašalinti riebalai, sudaro mažiau kaip 5 % masės, nenurodyti kitoje vietoje: |1901 10 00 | – Maisto produktai kūdikiams, supakuoti į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes |1901 20 00 | – Mišiniai ir tešlos, skirti kepinių, klasifikuojamų 1905 pozicijoje, gamybai |1901 90 | – Kiti: |– – Kiti: |1901 90 99 | – – – Kiti |ex 1902 | Tešlos gaminiai, virti arba nevirti, įdaryti (mėsa arba kitais produktais) arba neįdaryti, taip pat paruošti arba neparuošti kitu būdu, pavyzdžiui, spageti, makaronai, vermišeliai, lazanija, gnocchi, ravioliai (koldūnai), cannelloni; kuskusas, paruoštas arba neparuoštas: |1902 20 | – Įdaryti tešlos gaminiai, virti arba nevirti, paruošti arba neparuošti kitu būdu: |– – Kiti: |1902 20 91 | – – – Virti |1902 20 99 | – – – Kiti |1902 30 | – Kiti tešlos gaminiai |1902 40 | – Kuskusas: |1902 40 90 | – – Kitas |1904 | Paruošti maisto produktai, pagaminti išpučiant arba skrudinant javų grūdus ar javų grūdų produktus (pavyzdžiui, kukurūzų dribsnius); javai (išskyrus kukurūzus), turintys grūdų, dribsnių arba kitaip apdorotų grūdų pavidalą (išskyrus miltus, kruopas ir rupinius), apvirti arba paruošti kitu būdu, nenurodyti kitoje vietoje |ex 1905 | Duona, pyragai, bandelės, pyragaičiai, sausainiai ir kiti kepiniai, su kakava arba be kakavos; ostijos ir kalėdaičiai, tuščios kapsulės, naudojamos farmacijoje, plokštieji vafliai, ryžinis popierius ir panašūs produktai: |1905 10 00 | – Duoniniai traškučiai |KN kodas | Aprašymas |1905 20 | – Meduoliai su imbiero priedais ir panašūs produktai |1905 31 | – – Saldūs sausainiai |1905 32 | – – Vafliai ir sausblyniai |1905 40 | – Džiūvėsiai, kepintos duonos arba pyrago riekelės ir panašūs kepinti produktai |1905 90 | – Kiti: |– – Kiti: |1905 90 45 | – – – Sausainiai |1905 90 55 | – – – Išspausti (extruded) arba iškočioti produktai, pikantiški arba sūdyti |– – – – Kiti: |1905 90 60 | – – – – Į kuriuos pridėta saldiklių |1905 90 90 | – – – – Kiti |ex 2001 | Daržovės, vaisiai, riešutai ir kitos valgomosios augalų dalys, paruoštos arba konservuotos su actu arba acto rūgštimi: |2001 90 | – Kiti: |2001 90 30 | – – Cukriniai kukurūzai (Zea mays var. saccharata) |2001 90 40 | – – Batatai, saldžiosios bulvės ir panašios valgomosios augalų dalys, kuriuose krakmolas sudaro ne mažiau 5 % masės |ex 2004 | Kitos daržovės, paruoštos arba konservuotos be acto arba acto rūgšties, sušaldytos, išskyrus produktus, klasifikuojamus 2006 pozicijoje: |2004 10 | – Bulvės |– – Kitos |2004 10 91 | – – – Turinčios miltų, rupinių arba dribsnių pavidalą |2004 90 | – Kitos daržovės ir kiti daržovių mišiniai: |2004 90 10 | – – Cukriniai kukurūzai (Zea mays var. saccharata) |ex 2005 | Kitos daržovės, paruoštos arba konservuotos be acto arba acto rūgšties, nesušaldytos, išskyrus produktus, klasifikuojamus 2006 pozicijoje: |2005 20 | – Bulvės: |2005 20 10 | – – Turinčios miltų, rupinių arba dribsnių pavidalą |2005 80 00 | – Cukriniai kukurūzai (Zea mays var. saccharata) |ex 2101 | Kavos, arbatos arba matės ekstraktai, esencijos ir koncentratai, taip pat produktai, daugiausia sudaryti iš šių produktų arba iš kavos, arbatos arba matės; skrudintos trūkažolės (cikorijos) ir kiti skrudinti kavos pakaitalai, taip pat jų ekstraktai, esencijos ir koncentratai: |– Kavos ekstraktai, esencijos ir koncentratai, taip pat produktai, daugiausia sudaryti iš šių ekstraktų, esencijų ar koncentratų arba iš kavos: |2101 12 | – – – Produktai, daugiausia sudaryti iš šių ekstraktų, esencijų ar koncentratų arba iš kavos: |2101 12 98 | – – – – Kiti: |2101 20 | – Arbatos arba matės ekstraktai, esencijos ir koncentratai, taip pat produktai, daugiausia sudaryti iš šių ekstraktų, esencijų ar koncentratų arba iš arbatos ar matės: |– – – Produktai |2101 20 98 | – – – – Kiti |2101 30 | – Skrudintos trūkažolės (cikorijos) ir kiti skrudinti kavos pakaitalai, taip pat jų ekstraktai, esencijos ir koncentratai: |– – Skrudintos trūkažolės (cikorijos) ir kiti skrudinti kavos pakaitalai: |2101 30 19 | – – – Kiti |– – Skrudintos trūkažolės (cikorijos) ir kitų skrudintų kavos pakaitalų ekstraktai, esencijos ir koncentratai: |2101 30 99 | – – – Kiti |2105 00 | Grietininiai ir kiti valgomieji ledai, su kakava arba be jos |KN kodas | Aprašymas |ex 2106 | Kitur nenumatyti ar neįtraukti maisto produktai: |ex 2106 90 | – Kiti: |– – Kiti: |2106 90 92 | – – – Kurių sudėtyje nėra pieno riebalų, sacharozės, izogliukozės, gliukozės ar krakmolo arba kurių sudėtyje yra mažiau kaip 1,5 % masės pieno riebalų, 5 % masės sacharozės arba izogliukozės, 5 % masės gliukozės arba krakmolo |2106 90 98 | – – – Kiti |ex 2202 | Vandenys, įskaitant mineralinius ir gazuotuosius vandenis, į kuriuos pridėta cukraus ar kitų saldiklių arba aromatinių medžiagų, ir kiti nealkoholiniai gėrimai, išskyrus vaisių arba daržovių sultis, klasifikuojamas 2009 pozicijoje, išskyrus salyklinį alų, kurio alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, ne didesnė kaip 0,5 % tūrio. |2205 | Vermutai ir kiti vynai iš šviežių vynuogių, aromatinti augalais arba aromatinėmis medžiagomis |ex 2208 | Nedenatūruotas etilo alkoholis, kurio alkoholio koncentracija mažesnė kaip 80 tūrio proc.; spiritai, likeriai ir kiti spiritiniai gėrimai: |2208 20 | – Spiritai, pagaminti distiliuojant vynuogių vyną arba vynuogių išspaudas |ex 2208 50 | – Geneva |2208 70 | – Likeriai ir kordialai |ex 2208 90 | – Kiti: |– – Kiti spiritai ir kiti spiritiniai gėrimai induose, kurių talpa: |– – – ne didesnė kaip 2 litrai: |2208 90 41 | – – – – Ouzo |– – – – Kiti: |– – – – – Spiritai (išskyrus likerius): |– – – – – – Distiliuoti iš vaisių |2208 90 45 | – – – – – – – Kalvadosai (calvados) |2208 90 48 | – – – – – – – Kiti |– – – – – – Kiti: |2208 90 52 | – – – – – – – Kornai |2208 90 56 | – – – – – – – Kiti |2208 90 69 | – – – – – – Kiti spiritiniai gėrimai: |– – – Didesnė kaip 2 litrai: |– – – – Spiritai (išskyrus likerius): |2208 90 71 | – – – – – – Distiliuoti iš vaisių |2208 90 77 | – – – – – Kiti |2208 90 78 | – – – – – – Kiti spiritiniai gėrimai: |2905 43 00 | – – Manitolis |2905 44 | – D-gliucitolis (sorbitolis) |ex 3302 | Kvapiųjų medžiagų mišiniai ir mišiniai (įskaitant alkoholinius tirpalus), kurių pagrindiniai komponentai yra viena arba kelios tokios medžiagos, naudojami pramonėje kaip žaliavos; kiti preparatai, kurių pagrindiniai komponentai yra kvapiosios medžiagos, skirti naudoti gėrimų gamyboje: |3302 10 | – Skirti naudoti maisto arba gėrimų gamybos pramonėje |– – Skirti naudoti gėrimų gamybos pramonėje: |– – – Preparatai, kurių sudėtyje yra visos gėrimą charakterizuojančios kvapiosios medžiagos: |– – – – – Kiti (kurių faktinė alkoholio koncentracija ne didesnė kaip 0,5 tūrio proc.) |3302 10 29 | – – – – – Kiti |ex 38 skirsnis | Įvairūs chemijos produktai: |3824 60 | – Sorbitolis, išskyrus klasifikuojamą 2905 44 subpozicijoje |IV dalis. PienasKN kodas | Aprašymas |ex 0405 | Sviestas ir kiti pieno riebalai ir aliejai; pieno pastos: |0405 20 | – Pieno pastos: |0405 20 10 | – – Kurių sudėtyje esantys riebalai sudaro 39 % arba daugiau masės, bet mažiau kaip 60 % masės |0405 20 30 | – – Kurių riebumas 60 % masės ar didesnis, bet neviršijantis 75 %. |ex 1517 | Margarinas; gyvūninių arba augalinių riebalų ir aliejaus bei įvairių šiame skyriuje klasifikuojamų riebalų arba aliejaus frakcijų valgomieji mišiniai arba preparatai, išskyrus valgomuosius riebalus, aliejų arba jų frakcijas, klasifikuojamus 1516 pozicijoje: |1517 10 | – Margarinas, išskyrus skystąjį margariną: |1517 10 10 | – – Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 10 % masės, bet ne daugiau kaip 15 % masės |1517 90 | – Kiti: |1517 90 10 | – – Kurių sudėtyje esantys pieno riebalai sudaro daugiau kaip 10 % masės, bet ne daugiau kaip 15 % masės |ex 1704 | Konditerijos gaminiai iš cukraus (įskaitant baltąjį šokoladą), kurių sudėtyje nėra kakavos: |ex 1704 90 | – Kiti, išskyrus saldišaknės ekstraktą, kurio sudėtyje yra daugiau kaip 10 % masės sacharozės, bet nėra kitų medžiagų priedų |KN kodas | Aprašymas |ex 1806 | Šokoladas ir kiti maisto produktai, turintys kakavos, išskyrus kakavos miltelius, kurie saldinami pridedant tik ex 1806 10 subpozicijoje klasifikuojamos sacharozės |ex 1901 | Salyklo ekstraktas; maisto produktai iš miltų, kruopų, rupinių, krakmolo arba salyklo ekstrakto, kurių sudėtyje nėra kakavos arba kurių sudėtyje esanti kakava, iš kurios visiškai pašalinti riebalai, sudaro mažiau kaip 40 % masės, nenurodyti kitoje vietoje; maisto produktai iš prekių, klasifikuojamų 0401–0404 pozicijose, kurių sudėtyje nėra kakavos arba kurių sudėtyje esanti kakava, iš kurios visiškai pašalinti riebalai, sudaro mažiau kaip 5 % masės, nenurodyti kitoje vietoje: |1901 10 00 | – Maisto produktai kūdikiams, supakuoti į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes |1901 20 00 | – Mišiniai ir tešlos, skirti kepinių, klasifikuojamų 1905 pozicijoje, gamybai |1901 90 | – Kiti: |– – Kiti: |1901 90 99 | – – – Kiti |ex 1902 | Tešlos gaminiai, virti arba nevirti, įdaryti (mėsa arba kitais produktais) arba neįdaryti, taip pat paruošti arba neparuošti kitu būdu, pavyzdžiui, spageti, makaronai, vermišeliai, lazanija, gnocchi, ravioliai (koldūnai), cannelloni; kuskusas, paruoštas arba neparuoštas: |– Tešlos gaminiai, nevirti, neįdaryti ir neparuošti kitu būdu: |1902 19 | – – Kiti |1902 20 | – Įdaryti tešlos gaminiai, virti arba nevirti, paruošti arba neparuošti kitu būdu: |– – Kiti: |1902 20 91 | – – – Virti |1902 20 99 | – – – Kiti |1902 30 | – Kiti tešlos gaminiai |1902 40 | – Kuskusas: |1902 40 90 | – – Kitas |1904 | Paruošti maisto produktai, pagaminti išpučiant arba skrudinant javų grūdus ar javų grūdų produktus (pavyzdžiui, kukurūzų dribsnius); javai (išskyrus kukurūzus), turintys grūdų, dribsnių arba kitaip apdorotų grūdų pavidalą (išskyrus miltus, kruopas ir rupinius), apvirti arba paruošti kitu būdu, nenurodyti kitoje vietoje |ex 1905 | Duona, pyragai, bandelės, pyragaičiai, sausainiai ir kiti kepiniai, su kakava arba be kakavos; ostijos ir kalėdaičiai, tuščios kapsulės, naudojamos farmacijoje, plokštieji vafliai, ryžinis popierius ir panašūs produktai: |1905 10 00 | Duoniniai traškučiai |1905 20 | – Meduoliai su imbiero priedais ir panašūs produktai |– Saldūs sausainiai; vafliai ir sausblyniai: |1905 31 | – – Saldūs sausainiai |1905 32 | – – Vafliai ir sausblyniai |1905 40 | – Džiūvėsiai, kepintos duonos arba pyrago riekelės ir panašūs kepinti produktai |1905 90 | – Kiti: |– – Kiti: |1905 90 45 | – – – Sausainiai |1905 90 55 | – – – Išspausti (extruded) arba iškočioti produktai, pikantiški arba sūdyti |– – – – Kiti: |1905 90 60 | – – – – į kuriuos pridėta saldiklių |1905 90 90 | – – – – Kiti |ex 2004 | Kitos daržovės, paruoštos arba konservuotos be acto arba acto rūgšties, sušaldytos, išskyrus produktus, klasifikuojamus 2006 pozicijoje: |2004 10 | – Bulvės: |– – Kitos: |2004 10 91 | – – – Turinčios miltų, rupinių arba dribsnių pavidalą |KN kodas | Aprašymas |ex 2005 | Kitos daržovės, paruoštos arba konservuotos be acto arba acto rūgšties, nesušaldytos, išskyrus produktus, klasifikuojamus 2006 pozicijoje: |2005 20 | – Bulvės: |2005 20 10 | – – Turinčios miltų, rupinių arba dribsnių pavidalą |2105 00 | Grietininiai ir kiti valgomieji ledai, su kakava arba be jos |ex 2106 | Kitur nenumatyti ar neįtraukti maisto produktai: |2106 90 | – Kiti: |– – Kiti: |2106 90 92 | – – – Kurių sudėtyje nėra pieno riebalų, sacharozės, izogliukozės, gliukozės ar krakmolo arba kurių sudėtyje yra mažiau kaip 1,5 % masės pieno riebalų, 5 % masės sacharozės arba izogliukozės, 5 % masės gliukozės arba krakmolo |2106 90 98 | – – – Kiti |ex 2202 | Vandenys, įskaitant mineralinius ir gazuotuosius vandenis, į kuriuos pridėta cukraus ar kitų saldiklių arba aromatinių medžiagų, ir kiti nealkoholiniai gėrimai, išskyrus vaisių arba daržovių sultis, klasifikuojamas 2009 pozicijoje: |2202 90 | – Kiti: |– – Kiti, kuriuose riebalai, gauti iš pozicijose 0401–0404 klasifikuojamų produktų, sudaro: |2202 90 91 | – – – Mažiau nei 0,2 % masės |2202 90 95 | – – –0,2 % arba daugiau, bet mažiau kaip 2 % masės |2202 90 99 | – – – Ne mažiau kaip 2 % masės |ex 2208 | Nedenatūruotas etilo alkoholis, kurio alkoholio koncentracija mažesnė kaip 80 tūrio proc.; spiritai, likeriai ir kiti spiritiniai gėrimai: |2208 70 | – Likeriai ir kordialai |2208 90 | – Kiti: |– – Kiti spiritai ir spiritiniai gėrimai induose, kurių talpa: |– – – ne didesnė kaip 2 litrai: |– – – – Kiti: |2208 90 69 | – – – – – Kiti spiritiniai gėrimai |– – – Didesnė kaip 2 litrai: |2208 90 78 | – – – – Kiti spiritiniai gėrimai |ex 3302 | Kvapiųjų medžiagų mišiniai ir mišiniai (įskaitant alkoholinius tirpalus), kurių pagrindiniai komponentai yra viena arba kelios tokios medžiagos, naudojami pramonėje kaip žaliavos; kiti preparatai, kurių pagrindiniai komponentai yra kvapiosios medžiagos, skirti naudoti gėrimų gamyboje: |3302 10 | – Skirti naudoti maisto arba gėrimų gamybos pramonėje: |– – Skirti naudoti gėrimų gamybos pramonėje: |– – – Preparatai, kurių sudėtyje yra visos gėrimą charakterizuojančios kvapiosios medžiagos: |– – – – Kiti: |3302 10 29 | – – – – – Kiti |3501 | Kazeinas, kazeinatai ir kiti kazeino dariniai; kazeininiai klijai |ex 3502 | Albuminai (įskaitant dviejų ar daugiau išrūgų baltymų koncentratus, kurių sudėtyje esantys išrūgų baltymai sudaro daugiau kaip 80 % sauso produkto masės), albuminatai ir kiti albuminų dariniai: |3502 20 | – Pieno albuminas, įskaitant dviejų ar daugiau išrūgų baltymų koncentratus |– – Kitas: |3502 20 91 | – – – Džiovintas (pavyzdžiui, lakštų, žvynelių, dribsnių, miltelių pavidalo) |3502 20 99 | – – – Kitas |V dalis. KiaušiniaiKN kodas | Aprašymas |ex 0403 10 51 – ex 0403 10 99 ir ex 0403 90 71 – ex 0403 90 99 | Pasukos, rūgpienis ir grietinėlė, jogurtas, kefyras ir kitoks fermentuotas arba raugintas pienas ir grietinėlė, aromatizuoti arba į kuriuos pridėta vaisių, riešutų ar kakavos, koncentruoti arba nekoncentruoti, į kuriuos pridėta arba nepridėta cukraus ar kitų saldiklių arba aromatinių medžiagų, taip pat į kuriuos pridėta arba nepridėta vaisių, riešutų arba kakavos. |1806 | Šokoladas ir kiti maisto produktai, kurių sudėtyje yra kakavos |ex 1901 | Maisto produktai iš prekių, klasifikuojamų 0401–0404 pozicijose kurių sudėtyje esanti kakava, iš kurios visiškai pašalinti riebalai, sudaro mažiau kaip 5 % masės, nenurodyti kitoje vietoje: |1902 11 00 | – Nevirti, neįdaryti arba kitu būdu neparuošti tešlos gaminiai, kurių sudėtyje yra kiaušinių |ex 1904 | Paruošti maisto produktai, pagaminti išpučiant arba skrudinant javų grūdus ar javų grūdų produktus (pavyzdžiui, kukurūzų dribsnius); javai (išskyrus kukurūzus), turintys grūdų, dribsnių arba kitaip apdorotų grūdų pavidalą (išskyrus miltus, kruopas ir rupius miltus), apvirti arba paruošti kitu būdu, nenurodyti kitoje vietoje, su kakava |ex 1905 | Duona, pyragai, bandelės, pyragaičiai, sausainiai ir kiti kepiniai, su kakava arba be kakavos; ostijos ir kalėdaičiai, tuščios kapsulės, naudojamos farmacijoje, plokštieji vafliai, ryžinis popierius ir panašūs produktai: |1905 20 | – Meduoliai su imbiero priedais ir panašūs produktai |1905 31 | – – Saldūs sausainiai |1905 32 | – – Vafliai ir sausblyniai |1905 40 | – – Džiūvėsiai, kepintos duonos arba pyrago riekelės ir panašūs kepinti produktai |ex 1905 90 | – – Kiti, išskyrus produktus, klasifikuojamus 1905 90 10–1905 90 30 subpozicijose |ex 2105 00 | Grietininiai ir kiti valgomieji ledai, su kakava |2208 | Nedenatūruotas etilo alkoholis, kurio alkoholio koncentracija mažesnė kaip 80 tūrio proc.; spiritai, likeriai ir kiti spiritiniai gėrimai: |ex 220870 | – – Likeriai |3502 | Albuminai (įskaitant dviejų ar daugiau išrūgų baltymų koncentratus, kurių sudėtyje esantys išrūgų baltymai sudaro daugiau kaip 80 % sauso produkto masės), albuminatai ir kiti albuminų dariniai: |3502 11 90 | – – – Kitas džiovintas kiaušinių albuminas |3502 19 90 | – – – Kitas kiaušinių albuminas |XVIII PRIEDAS TAM TIKRŲ PREKIŲ, KURIOSE YRA CUKRAUS, SĄRAŠAS, SIEKIANT SKIRTI III DALIES III SKYRIAUS II SKIRSNYJE NURODYTAS EKSPORTO GRĄŽINAMĄSIAS IŠMOKASI priedo X dalies b punkte išvardyti produktai.XIX PRIEDAS BIUDŽETO ASIGNAVIMAI KAIMO PLĖTROS PRIEMONĖMS VYNO GAMYBOS REGIONUOSE, KAIP NURODYTA 314 STRAIPSNIO 3 DALYJEtūkst. EUR |Biudžeto metai | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. ir vėliau |BG | — | — | — |CZ | — | — | — |DE | — | — | — |EL | — | — | — |ES | 15 491 | 30 950 | 46 441 |FR | 11 849 | 23 663 | 35 512 |IT | 13 160 | 26 287 | 39 447 |CY | — | — | — |LT | — | — | — |LU | — | — | — |HU | — | — | — |MT | — | — | — |AT | — | — | — |PT | — | — | — |RO | — | — | — |SI | — | 1 050 | 1 050 |SK | — | — | — |UK | 160 | 160 | 160 |XX PRIEDAS 325 STRAIPSNIO 3 DALYJE NURODYTA ATITIKMENŲ LENTELĖReglamentas (EB) Nr. 1234/2007 | Šis reglamentas |1 straipsnis | 1 straipsnis |2 straipsnis | 2 straipsnis |3 straipsnis | 3 straipsnis |4 straipsnis | — |5 straipsnis | 4 ir 5 straipsniai |6 straipsnis | 6 straipsnis |7 straipsnis | 7 straipsnis |8 straipsnis | 8 straipsnis |9 straipsnis | 9 straipsnis |10 straipsnis | 10 straipsnis |11 straipsnis | 11 straipsnis |12 straipsnis | 12 straipsnis |13 straipsnis | 13 straipsnis |14 straipsnis | — |15 straipsnis | — |16 straipsnis | — |17 straipsnis | — |18 straipsnio 1–4 dalys | 14 straipsnis |18 straipsnio 5 dalis | — |19 straipsnis | — |20 straipsnis | — |21 straipsnis | — |22 straipsnis | — |23 straipsnis | — |24 straipsnis | — |25 straipsnis | 15 straipsnis |26 straipsnis | 16 straipsnis |27 straipsnis | 17 straipsnis |28 straipsnis | 20 straipsnis |29 straipsnis | 21 straipsnis |30 straipsnis | — |31 straipsnis | 22 straipsnis |32 straipsnis | 23 straipsnis |33 straipsnis | 24 straipsnis |34 straipsnis | 25 straipsnis |35 straipsnis | — |36 straipsnis | — |37 straipsnis | 26 straipsnis |38 straipsnis | 27 straipsnis |39 straipsnis | 28 straipsnis |40 straipsnis | 29 straipsnis |41 straipsnis | 30 straipsnis |42 straipsnis | 34 straipsnis |43 straipsnio a–f, i, j ir l punktai | 31, 32 ir 33 straipsniai |43 straipsnio k punktas | 30 straipsnio 1 dalis |43 straipsnio g ir h punktai | 80 straipsnis |43 straipsnio m punktas | 35 ir 36 straipsniai |44 straipsnis | 37 straipsnis |45 straipsnis | 38 straipsnis |46 straipsnis | 39 straipsnis |47 straipsnis | 40 straipsnis |48 straipsnis | 41 straipsnis |49 straipsnis | 42 straipsnis |50 straipsnis | 43 straipsnis |51 straipsnis | 44 straipsnis |52 straipsnis | 45 straipsnis |52a straipsnis | — |53 straipsnis | 46 straipsnis |54 straipsnis | 47 ir 48 straipsniai |55 straipsnis | 49 straipsnis |56 straipsnis | 50 straipsnis |57 straipsnis | 51 straipsnis |58 straipsnis | — |59 straipsnio 1 dalies pirmas sakinys | 52 straipsnis |59 straipsnio 1 dalies antras sakinys ir 2 dalis | — |60 straipsnio 1–3 dalys | 53 straipsnis |60 straipsnio 4 dalis | — |61 straipsnis | 54 straipsnis |62 straipsnis | 55 straipsnis |63 straipsnis | 56 straipsnis |64 straipsnis | 57 straipsnis |65 straipsnis | 58 straipsnis |66 straipsnio 1 dalis | 59 straipsnio 1 dalis |66 straipsnio 2 dalis | 59 straipsnio 2 dalis |66 straipsnio 3 dalis | 59 straipsnio 3 dalis |66 straipsnio 4 dalis | — |66 straipsnio 5 dalis | 59 straipsnio 4 dalis |59 straipsnio 5 dalis |67 straipsnis | 60 straipsnis |68 straipsnis | 61 straipsnis |69 straipsnis | 62 straipsnio 1 ir 2 dalys |62 straipsnio 3 dalis |70 straipsnio 1–4 dalys ir 5 dalies pirma pastraipa | Article 63 |70 straipsnio 5 dalies paskutinė pastraipa | — |71 straipsnis | 64 straipsnis |72 straipsnis | 65 straipsnis |73 straipsnis | 66 straipsnis |74 straipsnis | 67 straipsnis |75 straipsnis | 68 straipsnis |76 straipsnis | 69 straipsnis |77 straipsnis | 70 straipsnis |78 straipsnis | 71 straipsnis |79 straipsnis | 72 straipsnis |80 straipsnis | 73 straipsnio 1 dalis |81 straipsnis | 74 straipsnis |82 straipsnio pirma pastraipa | 75 straipsnis |82 straipsnio antra pastraipa | 81 straipsnio i punktas |83 straipsnio 1–3 dalys | 76 straipsnis |83 straipsnio 4 dalis | 81 straipsnio d punktas |84 straipsnis | 77 straipsnis |84a straipsnis | [325 straipsnio 2 dalis] |85 straipsnio a, b ir c punktai | 78 ir 79 straipsniai |85 straipsnio d punktas | — |80 straipsnis |81 straipsnis |85a straipsnis | 82 straipsnis |85b straipsnis | 83 straipsnis |85c straipsnis | 84 straipsnis |85d straipsnis | 85 straipsnis |85e straipsnis | 86 ir 87 straipsniai |85f straipsnis | 88 straipsnis |85g straipsnis | 89 straipsnis |85h straipsnis | 90 straipsnis |85i straipsnis | 91 straipsnis |85j straipsnis | 92 straipsnis |85k straipsnis | 93 straipsnis |85l straipsnis | 94 straipsnis |85m straipsnis | 95 straipsnis |85n straipsnis | 96 ir 97 straipsniai |85o–85x straipsniai | [325 straipsnio 2 dalis] |86–90 straipsniai | [325 straipsnio 2 dalis] |91–95 straipsniai | [325 straipsnio 2 dalis] |95a straipsnis | [325 straipsnio 2 dalis] |96 straipsnis | — |97 straipsnis | 99 straipsnis |98 straipsnis | 100 straipsnis |99 straipsnis | 101, 103 ir 104 straipsniai |100 straipsnis | 102, 103 ir 104 straipsniai |101 straipsnis | — |102 straipsnis | 108, 109 ir 110 straipsniai |102a straipsnis | 111, 112 ir 113 straipsniai |103 straipsnis | 114, 115 ir 116 straipsniai |103a straipsnis | 117, 118 ir 119 straipsniai |103b straipsnis | 120 straipsnis |103c straipsnis | 121 straipsnis |103d straipsnis | 122 straipsnis |103e straipsnis | 123 straipsnis |103f straipsnis | 124 straipsnis |103g straipsnis | 125 straipsnis |103ga straipsnis | 128 straipsnis |103h straipsnio a–i punktai | 126 ir 127 straipsniai |103h straipsnio f punktas | 129 ir 130 straipsniai |103i straipsnis | 131 straipsnis |103j straipsnis | 132 straipsnis |103k straipsnis | 133 straipsnis |103l straipsnis | 134 straipsnis |103m straipsnis | 135 straipsnis |103n straipsnis | 136 straipsnis |103o straipsnis | 137 straipsnis |103p straipsnis | 138 straipsnis |103q straipsnis | 139 straipsnis |103r straipsnis | 140 straipsnis |103s straipsnis | 141 straipsnis |103t straipsnis | 142 straipsnis |103u straipsnis | 143 straipsnis |103v straipsnis | 144 straipsnis |103w–103y straipsniai | [325 straipsnio 2 dalis] |103z straipsnis | 145 straipsnis |103za straipsnis | 146 ir 147 straipsniai |104 straipsnis | — |105 straipsnis | 148 straipsnis |106 straipsnis | 149 straipsnis |107 straipsnis | 150 straipsnis |108 straipsnis | 151 straipsnis |109 straipsnis | 152 straipsnis |110 straipsnis | 153 ir 154 straipsniai |111 straipsnis | 155 straipsnio 1, 2 ir 4 dalys |[Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 922/72] | 155 straipsnio 3 dalis |112 straipsnis | 156 ir 157 straipsniai |113 straipsnio 1 dalis | 162 straipsnio 1 bei 2 dalys ir 172 straipsnio d punktas |113 straipsnio 2 dalies a punktas | 162 straipsnio 3 dalis |113 straipsnio 2 dalies b punktas | 162 straipsnio 2 dalis |113 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa | 161 straipsnis |113 straipsnio 3 dalies antra pastraipa | 171 straipsnis |113a straipsnis | [325 straipsnio 2 dalis] |113b straipsnio 1 dalis | 163 straipsnio 1 dalis kartu su XII priedo I dalimi |113b straipsnio 2 dalis | XII priedo I dalies II punkto 4 papunktis |113c straipsnis | 98 straipsnis |113d straipsnio 1 dalies pirma pastraipa | 163 straipsnio 2 dalis |113d straipsnio 1 dalies antra pastraipa | XII priedo II dalies 1 punkto penkta pastraipa |113d straipsnio 2 dalis | 163 straipsnio 3 dalis |113d straipsnio 3 dalis | 167 straipsnis |114 straipsnis | [325 straipsnio 2 dalis] |115 straipsnis | [325 straipsnio 2 dalis] |116 straipsnis | [325 straipsnio 2 dalis] |117 straipsnio 1–4 dalys | [325 straipsnio 2 dalis] |117 straipsnio 5 dalis 118 straipsnis | 162 straipsnio 1 dalis 163 straipsnio 2 dalis kartu su XII priedo VII dalies pirma ir antra pastraipomis |118a straipsnis | 173 straipsnis |118b straipsnis | 174 straipsnis |118c straipsnis | 175 straipsnis |118d straipsnis | 176 straipsnis |118e straipsnis | 177 straipsnis |118f straipsnis | 178 straipsnis |118g straipsnis | 179 straipsnis |118h straipsnis | 180 straipsnis |118i straipsnis | 181 straipsnis |118j straipsnis | 182 straipsnis |118k straipsnis | 183 straipsnis |118l straipsnis | 184 straipsnis |118m straipsnis | 185 straipsnis |118n straipsnis | 186 straipsnis |118o straipsnis | 187 straipsnis |118p straipsnis | 188 straipsnis |118q straipsnis | 189 straipsnis |118r straipsnis | 190 straipsnis |118s straipsnis | 191 straipsnis |118t straipsnis | 192 straipsnis |118u straipsnis | 196 straipsnis |118v straipsnis | 197 straipsnis |118w straipsnis | 201 straipsnis |118x straipsnis | 202 straipsnis |118y straipsnis | 203 straipsnis |118z straipsnis | 204 straipsnis |118za straipsnis | 205 straipsnis |118zb straipsnis | 206 straipsnis |119 straipsnis | 105 straipsnio 1 dalis |120 straipsnis | 162 straipsnio 2 dalies e bei g punktai ir 172 straipsnio d punktas |120a straipsnis | 166 straipsnis |120b straipsnis | — |120c straipsnis | 165 straipsnio 2 dalis |120d straipsnis | 168 straipsnio 2 dalis |120e straipsnio 1 dalis | 162 straipsnio 2 dalies g bei n punktai ir 172 straipsnio d punktas |120e straipsnio 2 dalis | 168 straipsnio 3 dalis |120f straipsnis | 165 straipsnio 3 dalis |120g straipsnis | 165 straipsnio 1 dalis ir 172 straipsnio d punktas |121 straipsnio a punkto i papunktis | 162 straipsnio 1 dalis ir 172 straipsnio d punktas |121 straipsnio a punkto ii papunktis | 162 straipsnio 2 dalies d punktas ir 172 straipsnio d punktas |121 straipsnio a punkto iii papunktis | 161 ir 169 straipsniai |121 straipsnio a punkto iv papunktis | 163 straipsnio 2 dalis ir 172 straipsnio d punktas |121 straipsnio b punkto i papunktis | 172 straipsnio b ir c punktai |121 straipsnio b punkto ii papunktis | 163 straipsnio 3 dalis ir 172 straipsnio b ir c punktai |121 straipsnio c punkto i papunktis | 172 straipsnio b ir c punktai |121 straipsnio c punkto ii papunktis | 172 straipsnio d punktas |121 straipsnio c punkto iii papunktis | 172 straipsnio d punktas |121 straipsnio c punkto iv papunktis | 162 straipsnio 2 dalies u punktas ir 172 straipsnio d punktas |121 straipsnio d punkto i papunktis | 162 straipsnio 2 dalies a punktas ir 172 straipsnio d punktas |121 straipsnio d punkto ii papunktis | 162 straipsnio 2 dalies k punktas ir 172 straipsnio d punktas |121 straipsnio d punkto iii papunktis | 162 straipsnio 2 dalies e punktas ir 172 straipsnio d punktas |121 straipsnio d punkto iv papunktis | 162 straipsnio 2 dalies b punktas ir 172 straipsnio d punktas |121 straipsnio d punkto v papunktis | 162 straipsnio 2 dalies d punktas ir 172 staipsnio d punktas |121 straipsnio d punkto vi papunktis | 179 straipsnis ir 172 straipsnio i punktas |121 straipsnio d punkto vii papunktis | 162 straipsnio 2 dalies g punktas ir 172 straipsnio d punktas |121 straipsnio e punkto i papunktis | 162 straipsnio 2 dalies a punktas ir 172 straipsnio d punktas |121 straipsnio e punkto ii papunktis | 162 straipsnio 2 dalies a punktas ir 172 straipsnio d punktas |121 straipsnio e punkto iii papunktis | 162 straipsnio 2 dalies b punktas ir 172 straipsnio d punktas |121 straipsnio e punkto iv papunktis | 162 straipsnio 2 dalies d bei p punktai ir 172 straipsnio d punktas |121 straipsnio e punkto v papunktis | 162 straipsnio 2 dalies d, g bei i punktai ir 172 straipsnio d punktas |121 straipsnio e punkto vi papunktis | 162 straipsnio 1 dalis ir 2 dalies s punktas ir 172 straipsnio d punktas |121 straipsnio e punkto vii papunktis | 162 straipsnio 2 dalies m bei n punktai ir 172 straipsnio d punktas |121 straipsnio f punkto i papunktis | 162 straipsnio 2 dalies a punktas ir 172 straipsnio d punktas |121 straipsnio f punkto ii papunktis | 162 straipsnio 2 dalies a punktas ir 172 straipsnio d punktas |121 straipsnio f punkto iii papunktis | 162 straipsnio 2 dalies d punktas, 169 straipsnis ir 172 straipsnio d punktas |121 straipsnio f punkto iv papunktis | 162 straipsnio 2 dalies p punktas ir 172 straipsnio d punktas |121 straipsnio f punkto v papunktis | 162 straipsnio 2 dalies o punktas ir 172 straipsnio d punktas |121 straipsnio f punkto vi papunktis | 162 straipsnio 2 dalies u punktas ir 172 straipsnio d punktas |121 straipsnio f punkto vii papunktis | 162 straipsnio 2 dalies p punktas ir 172 straipsnio d punktas |121 straipsnio g punktas | 162 straipsnio 2 dalies e punktas ir 172 straipsnio d punktas |121 straipsnio h punktas | 172 straipsnio d punktas |121 straipsnio i punktas | 106 ir 107 straipsniai |121 straipsnio j punkto i papunktis | 162 straipsnio 2 dalies d punktas ir 172 straipsnio d punktas |121 straipsnio j punkto ii papunktis | 169 straipsnis ir 172 straipsnio d punktas |121 straipsnio k punktas | 193, 194 ir 195 straipsniai |121 straipsnio l punktas | 198, 199 ir 200 straipsniai |121 straipsnio m punktas | 207 ir 208 straipsniai |121 straipsnio 2 dalis | 162 straipsnio 3 dalis ir 172 straipsnio b ir c punktai |121 straipsnio 3 dalis | 162 straipsnio 2 dalies g punktas ir 172 straipsnio d punktas |121 straipsnio 4 dalies a punktas | — |121 straipsnio 4 dalies b punktas | 162 straipsnio 2 dalies g ir n punktai |121 straipsnio 4 dalies c punktas | 162 straipsnio 2 dalies g ir n punktai |121 straipsnio 4 dalies d punktas | 162 straipsnio 2 dalies h punktas |121 straipsnio 4 dalies e punktas | 162 straipsnio 2 dalies f punktas |121 straipsnio 4 dalies f punktas | 162 straipsnio 2 dalies g punktas |121 straipsnio 4 dalies g punktas | 162 straipsnio 2 dalies s punktas |122 straipsnis | 209 straipsnis |209 straipsnio a punkto iv papunktis |123 straipsnis | 210 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys |210 straipsnio 4 dalis |124 straipsnis | 211 straipsnis |125 straipsnis | 212 straipsnis |125a straipsnis | 213 straipsnis |125b straipsnis | 214 straipsnis |125c straipsnis | 215 straipsnis |125d straipsnis | 216 straipsnis |125e straipsnis | 217 straipsnis |125f straipsnis | 218 straipsnis |125g straipsnis | 219 straipsnis |125h straipsnis | 220 straipsnis |125i straipsnis | 221 straipsnis |125j straipsnis | 222 straipsnis |125k straipsnis | 223 straipsnis |125l straipsnis | 224 straipsnis |125m straipsnis | 225 straipsnis |125n straipsnis | 226 straipsnis |125o straipsnis | 227 straipsnis |126 straipsnis | 228 straipsnis |229 straipsnis |127 straipsnis | 230 straipsnis |128 straipsnis | 231 straipsnis |129 straipsnis | 232 straipsnis |130 straipsnis | 233 straipsnis |131 straipsnis | 234 straipsnis |132 straipsnis | 235 straipsnis |133 straipsnis | 236 straipsnis |133a straipsnis | 237 straipsnis |134 straipsnis | 238 ir 239 straipsniai |135 straipsnis | 240 straipsnis |136 straipsnis | 241 straipsnis |137 straipsnis | 242 straipsnis |138 straipsnis | 243 straipsnis |139 straipsnis | 244 straipsnis |140 straipsnis | 245 straipsnis |140a straipsnis | 246 straipsnis |141 straipsnis | 247 straipsnis |142 straipsnis | 248 straipsnis |143 straipsnis | 249 ir 250 straipsniai |144 straipsnis | 251 straipsnis |145 straipsnis | 254 straipsnio 1 dalies a punktas |146 straipsnis | 252 straipsnis |147 straipsnis | — |148 straipsnis | 253, 254 ir 255 straipsniai |149 straipsnis | 256 straipsnis |150 straipsnis | 257 straipsnis |151 straipsnis | 258 straipsnis |152 straipsnis | 259 straipsnis |153 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys | 260 straipsnis |153 straipsnio 4 dalis | — |154 straipsnis | — |155 straipsnis | — |156 straipsnis | 261 ir 262 straipsniai |157 straipsnis | 263 straipsnis |158 straipsnis | 264 straipsnis |158a straipsnis | 170 ir 172 straipsniai |159 straipsnis | 265 straipsnis |160 straipsnis | 266 straipsnis |161 straipsnis | 267, 268, 269 ir 270 straipsnis |162 straipsnis | 271 straipsnis |163 straipsnis | 272 straipsnis |164 straipsnio 1 ir 2 dalys | 273 straipsnis |164 straipsnio 3 ir 4 dalys | [Regl. pagal 43 straipsnio 3 dalį] |165 straipsnis | [Regl. pagal 43 straipsnio 3 dalį] |166 straipsnis | [Regl. pagal 43 straipsnio 3 dalį] |167 straipsnis | 274 straipsnis |168 straipsnis | 275 straipsnis |169 straipsnis | 276 straipsnis |170 straipsnis | 277 ir 278 straipsniai |171 straipsnis | 279 straipsnis |172 straipsnis | 280 straipsnis |173 straipsnis | 281 straipsnis |174 straipsnis | 282 straipsnis |175 straipsnis | 283 straipsnis |176 straipsnis | 284 straipsnis |176a straipsnis | 285 straipsnis |177 straipsnis | 286 straipsnis |287 straipsnis |178 straipsnis | 288 straipsnis |179 straipsnis | 289 straipsnis |180 straipsnis | 290 straipsnis |181 straipsnis | 291 straipsnio 1 dalis |182 straipsnio 1 dalis | 292 straipsnis |182 straipsnio 2 dalis | — |182 straipsnio 3 dalis | 293 straipsnis |182 straipsnio 4 dalis | 294 straipsnis |182 straipsnio 5 dalis | 295 straipsnis |182 straipsnio 6 dalis | 296 straipsnis |182 straipsnio 7 dalis | 291 straipsnio 2 dalis |182a straipsnis | 297 straipsnis |183 straipsnis | 309 straipsnis |310 straipsnis |311 straipsnis |184 straipsnis | 302 straipsnio 1–7 dalys |302 straipsnio 8 dalis |185 straipsnis | 303 straipsnis |185a straipsnis | 304 straipsnis |185b straipsnis | 305 straipsnis |185c straipsnis | 306 straipsnis |185d straipsnis | 307 straipsnis |186 straipsnis | 298 straipsnis |187 straipsnis | 299 straipsnis |188 straipsnis | 300 ir 301 straipsniai |188a straipsnio 1, 2, 5, 6 ir 7 dalys | 302 straipsnis |188a straipsnio 3 ir 4 dalys | [325 straipsnio 2 dalis] |189 straipsnis | 312 straipsnis |190 straipsnis | 313 straipsnis |190a straipsnis | 314 straipsnis |191 straipsnis | 315 straipsnis |192 straipsnis | 316 straipsnis |193 straipsnis | 317 straipsnis |194 straipsnis | 318 straipsnis |194a straipsnis | 319 straipsnis |320 straipsnis |321 straipsnis |322 straipsnis |195 straipsnis | 323 straipsnis |196 straipsnis | 324 straipsnis |197 straipsnis | — |198 straipsnis | — |199 straipsnis | — |200 straipsnis | — |201 straipsnis | 325 straipsnis |326 straipsnis |202 straipsnis | — |203 straipsnis | — |203a straipsnis | 327 straipsnis |203b straipsnis | 328 straipsnis |204 straipsnis | 329 straipsnis |I priedas | I priedas |II priedas | II priedas |III priedas | III priedas |IV priedas | IV priedas |V priedas | V priedas |VI priedas | VI priedas |VII priedas | — |VIIa priedas | — |VIIb priedas | — |VIIc priedas | — |VIII priedas | VII priedas |IX priedas | VIII priedas |X priedas | IX priedas |Xa priedas | — |Xb priedas | X priedas |Xc priedas | XIX priedas |Xd priedas | — |Xe priedas | — |XI priedas | — |XI priedas |XIa priedo I dalis | XII priedo I dalies I punkto pirma pastraipa |XIa priedo II dalies pirma pastraipa | XII priedo I dalies I punkto antra pastraipa |XIa priedo II dalies antra pastraipa | — |XIa priedo III dalies 1 punktas | XII priedo pirma dalis |XIa priedo III dalies 2 punktas | XII priedo II dalies 1 punktas |XIa priedo III dalies 3 punktas | XII priedo II dalies 2 punktas |XIa priedo III dalies 4 punktas | XII priedo II dalies 3 punktas |XIa priedo IV–IX dalys | [325 straipsnio 2 dalis] |XIb priedas | XII priedo II dalis |XIb priedo priedėlis | XII priedo II dalies priedėlis |XII priedo I dalis | — |XII priedo II dalies 1 punktas | XII priedo III dalies 1 punktas |XII priedo II dalies 2 punktas | XII priedo III dalies 2 punktas |XII priedo II dalies 3 punktas | XII priedo III dalies 3 punktas |XII priedo II dalies 4 punktas | XII priedo III dalies 4 punktas |XII priedo III dalies 1 punktas | XII priedo III dalies 5 punktas |XII priedo III dalies 2 punktas | XII priedo III dalies 6 punktas |XII priedo IV dalies 1 punktas XII priedo IV dalies 2 punktas | 172 straipsnio b ir c punktai [325 straipsnio 2 dalis] |XIII priedo I dalis XIII priedo II dalis | XII priedo IV dalies I punktas XII priedo IV dalies II punktas |XIII priedo III dalis | XII priedo IV dalies III punktas |XIII priedo IV dalis XIII priedo V dalis | 161 straipsnis ir 163 straipsnio 2 dalis — |XIII priedo VI dalies pirma pastraipa | — |XIII priedo VI dalies antra pastraipa | [325 straipsnio 2 dalis] |XIV priedo A punktas | 162 straipsnio 1 dalis, 2 dalies b ir d punktai, 169 straipsnis ir 172 straipsnio d punktas |XIV priedo B punkto I dalies 1 punktas | XII priedo V dalies I punktas |XIV priedo B punkto I dalies 2 ir 3 punktai | 162 straipsnio 1 dalis ir 172 straipsnio d punktas |XIV priedo B punkto II dalis | XII priedo V dalies II punktas |XIV priedo B punkto III dalis ir C punktas | [325 straipsnio 2 dalis] |XV priedo I dalies 1 punktas | XII priedo VI dalies pirma pastraipa |XV priedo I dalies 2 punkto pirma ir antra pastraipos | XII priedo VI dalies antra ir trečia pastraipos |XV priedo I dalies 2 punkto trečia pastraipa | XII priedo VI dalies šešta pastraipa |XV priedo II, III ir VI dalys | [325 straipsnio 2 dalis] |XV priedo IV dalies 1 punktas | 168 straipsnio 1 dalis |XV priedo IV dalies 2 ir 3 punktai | [325 straipsnio 2 dalis] |XV priedo V dalis XV priedo VI dalis | 161 straipsnis ir 163 straipsnio 2 dalis [325 straipsnio 2 dalis] |XV priedo priedėlis | XII priedo VI dalies septinta pastraipa |XVa priedas | XIII priedo I dalis |XVb priedas | XIII priedo II dalis |XVI priedas | XII priedo VII dalis |XVIa priedas | XIV priedas |XVII priedas | XV priedas |XVIII priedas | XVI priedas |XIX priedas | — |XX priedas | XVII priedas |XXI priedas | XVIII priedas |XXII priedas | — |XX priedas |[1] OL L 299, 2007 11 16, p. 1.[2] OL C […], […], p. […].[3] OL C […], […], p. […].[4] OL C […], […], p. […].[5] OL L 299, 2007 11 16, p. 1.[6] OL 106, 1972 5 5, p. 1.[7] OL L 30, 2009 1 31, p. 1.[8] OL L 76, 2008 3 19, p. 6.[9] OL L 30, 2009 1 31, p. 16.[10] OL L 277, 2005 10 21, p. 1.[11] COM/2009/0234 galutinis.[12] OL L 31, 2002 2 1, p. 1.[13] OL L 93, 2006 3 31, p. 12.[14] OL L 214, 2006 8 4, p. 7.[15] OL L 58, 2006 2 28, p. 1.[16] OL L 209, 2005 8 11, p. 1.[17] OL L 243, 2006 9 6, p. 47.[18] OL L 179, 1999 7 14, p. 1.[19] OL L 143, 2000 6 16, p. 1.[20] OL L 265, 2006 9 26, p. 1.[21] OL L 189, 2007 7 20, p. 1.[22] OL L 210, 2006 7 31, p. 25.[23] OL L 148, 2008 6 6, p. 1.[24] OL L 124, 2003 5 20, p. 36.[25] OL C 244, 2004 10 1, p. 2.[26] OL L 197, 2000 8 3, p. 19.[27] OL L 10, 2002 1 12, p. 58.[28] OL L 10, 2002 1 12, p. 67.[29] OL L 15, 2002 1 17, p. 19.[30] OL L 10, 2002 1 12, p. 47.[31] OL L 10, 2002 1 12, p. 53.[32] OL L 39, 2008 2 13, p. 16.[33] OL L 299, 2008 11 8, p. 25.[34] OL L 78, 2009 3 24, p. 1.[35] OL L 165, 2004 4 30, p. 1.[36] OL L 118, 2002 5 4, p. 1.[37] OL L 186, 1989 6 30, p. 21.[38] OL L 109, 2000 5 6, p. 29.[39] OL L 247, 2007 9 21, p. 17.[40] OL L 1, 2003 1 4, p. 1.[41] OL L 256, 1987 9 7, p. 1.[42] OL L 84, 2009 3 31, p. 1.[43] OL L 185, 2009 7 17, p. 1.[44] OL L 328, 2009 12 15, p. 10.[45] OL L 145, 2008 6 4, p. 1.[46] OL L 139, 2004 4 30, p. 55.[47] OL L 139, 2004 4 30, p. 206.[48] OL L 376, 2006 12 27, p. 21.[49] OL L 276, 1990 10 6, p. 40.[50] OL L 40, 1999 2 11, p. 34.