Svarbus teisinis pranešimas

|

52008PC0341

Pasiūlymas Tarybos reglamentas nustatantis galutinį antidempingo muitą importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aktyvintųjų anglių milteliams  /* KOM/2008/0341 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 2008.6.6KOM(2008) 341 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASnustatantis galutinį antidempingo muitą importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aktyvintųjų anglių milteliams(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS(1) PASIūLYMO APLINKYBėS-  Pasiūlymo pagrindas ir tikslaiŠis pasiūlymas yra susijęs su 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (toliau – pagrindinis reglamentas), taikymu.-  Bendrosios aplinkybėsŠis pasiūlymas pateikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus.-  Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos2002 m. birželio 10 d. Tarybos Reglamentas (EB) Nr. 1011/2002, įvedantis galutinius antidempingo muitus Kinijos Liaudies Respublikoje pagamintų aktyvintųjų anglių miltelių (toliau – AAM) importui.-  Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisNetaikoma.(2) KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS-  Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisSu tyrimu susijusios suinteresuotosios šalys jau turėjo galimybę ginti savo interesus atliekant tyrimą pagal pagrindinio reglamento nuostatas.-  Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimasNepriklausomo tyrimo neprireikė.-  Poveikio vertinimasŠis pasiūlymas pateikiamas įgyvendinant pagrindinį reglamentą.Pagrindiniame reglamente nenumatytas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame yra pateiktas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas.(3) TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI-  Siūlomų veiksmų santrauka2007 m. birželio 13 d. Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, pranešimu, paskelbtu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (OL C 131, 2007 6 13, Pranešimas apie inicijavimą (2007/C 131/09), p. 14), paskelbė apie priemonių galiojimo termino peržiūros, susijusios su į Bendriją importuojamais Kinijos Liaudies Respublikos kilmės AAM, inicijavimą.Antidempingo tyrimas buvo inicijuotas gavus 2007 m. kovo 12 d. Europos chemijos pramonės tarybos (CEFIC) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50%) Bendrijos AAM produkcijos, vardu pateiktą prašymą atlikti peržiūrą.Pridedamame Komisijos parengtame Tarybos reglamento pasiūlyme pateiktos tyrimo dėl žalą darančio dempingo tęsimosi arba jo pasikartojimo ir dėl to, ar tolesnis antidempingo priemonių taikymas apskritai nekenkia Bendrijos interesams, išvados.Tarybai siūloma priimti pridedamą reglamento, kuris turėtų būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje , pasiūlymą.-  Teisinis pagrindas1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005.-  Subsidiarumo principasPasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.-  Proporcingumo principasPasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytos priežasties. Veiksmų pobūdis yra aprašytas minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinio sprendimo. Nuoroda apie Bendrijai, nacionalinėms vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ūkio subjektams ir piliečiams tenkančios finansinės bei administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma.-  Pasirinkta priemonėSiūloma priemonė – reglamentas.Kitos priemonės būtų netinkamos todėl, kad minėtame pagrindiniame reglamente kitos galimybės nenumatytos.(4) POVEIKIS BIUDžETUIPasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui.PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASnustatantis galutinį antidempingo muitą importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aktyvintųjų anglių milteliamsEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį ir 11 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,kadangi:1. PROCEDŪRA1.1. Galiojančios priemonės(1) Po antidempingo tyrimo (toliau – pirminis tyrimas), Taryba 1996 m. birželio 3 d. Reglamentu (EB) Nr. 1006/96[2] nustatė galutinį 323 EUR už toną antidempingo muitą importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės aktyvintųjų anglių milteliams.(2) Pasibaigus priemonių galiojimo termino peržiūrai pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, Taryba 2002 m. birželio 10 d. Reglamentu (EB) Nr. 1011/2002[3] vėl nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamiems KLR kilmės aktyvintųjų anglių milteliams (toliau – pirmosios priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimas).1.2. Prašymas atlikti peržiūrą (dabartinis tyrimas)(3) Paskelbus pranešimą apie artėjančią priemonių galiojimo termino pabaigą[4], 2007 m. kovo 12 d. Komisija gavo prašymą atlikti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.(4) Europos chemijos pramonės taryba (CEFIC) (toliau − skundo pateikėjas) dviejų gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50%) visos Bendrijos aktyvintųjų anglių miltelių produkcijos, vardu pateikė prašymą. Prašymas buvo grindžiamas tuo, kad, pasibaigus priemonių galiojimo terminui, atsirastų dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybė ir būtų padaryta žala Bendrijos pramonei.(5) Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nusprendusi, kad yra pakankamai įrodymų priemonių galiojimo termino peržiūrai inicijuoti, Komisija inicijavo šią peržiūrą 2007 m. birželio 13 d. paskelbdama pranešimą Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje (toliau – pranešimas apie inicijavimą)[5].1.3. Su tyrimu susijusios šalys(6) Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai informavo eksportuotojus ir (arba) gamintojus, eksportuojančios šalies atstovus, importuotojus, tiekėjus, gamintojus, naudotojus Bendrijoje ir skundo pateikėją. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.a) KLR eksportuotojų ir (arba) gamintojų atranka(7) Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį KLR eksportuotojų ir (arba) gamintojų skaičių (prašyme atlikti peržiūrą išvardyti 132 eksportuotojai ir (arba) gamintojai)) nuspręsta, kad būtų tikslinga nagrinėti, ar atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą reikėtų taikyti atranką remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį eksportuotojų ir (arba) gamintojų prašyta per 15 dienų nuo galiojimo termino peržiūros inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją. Tačiau nė vienas eksportuotojas ir (arba) gamintojas neatsiuntė atsakymų į atrankos klausimus ar kaip nors kitaip nepranešė apie save atsakydamas į pranešimą apie inicijavimą, ir todėl eksportuotojų ir (arba) gamintojų atrankos klausimas atkrito.b) Bendrijos importuotojų atranka(8) Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį importuotojų skaičių Bendrijoje (prašyme atlikti peržiūrą išvardyti 33 importuotojai), nuspręsta, kad būtų tikslinga nagrinėti, ar atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą reikėtų taikyti atranką remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį importuotojų Bendrijoje prašyta per 15 dienų nuo galiojimo termino peržiūros inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.(9) Tačiau, kadangi tik trys iš 33 importuotojų, į kuriuos buvo kreiptasi, atsiuntė atsakymus į atrankos klausimus ir sutiko bendradarbiauti, buvo nuspręsta, kad atrankos taikymas nėra pagrįstas.1.4. Klausimynai ir tikrinimas(10) Klausimynai buvo nusiųsti eksportuojančios šalies atstovams ir visiems žinomiems importuotojams, tiekėjams, gamintojams, naudotojams Bendrijoje ir gamintojams panašioje šalyje – Jungtinėse Amerikos Valstijose (toliau – JAV) (žr. 22 ir 23 konstatuojamąsias dalis).(11) Užpildytus klausimyno atsakymus pateikė trys žaliavų Bendrijos pramonei tiekėjai, trys naudotojai, du Bendrijos gamintojai, kurie remia prašymą atlikti peržiūrą, dar vienas peržiūrai prieštaraujantis gamintojas bei vienas panašios šalies gamintojas. Nė vienas KLR eksportuojantis gamintojas nebendradarbiavo.(12) Komisija gavo ir patikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga atliekant tyrimą, ir surengė tikrinamuosius vizitus šių bendrovių patalpose:a) Bendrijos gamintojai– Norit B.V ., Amersfortas, Nyderlandai, ir Glazgas, Jungtinė Karalystė,– CECA S.A. , Paryžius ir Bordo, Prancūzija.b) Kitas gamintojas– Chemviron Carbon S.A ., Feluy, Belgija.c) Bendrijos tiekėjai– Klasmann & Deilmann GmbH , Gėstė, Žemutinė Saksonija, Vokietija,– Rheinbraun Brennstoff GmbH, Kelnas, Vokietija,– WTL International Ltd ., Maklsfildas, Češyras, Jungtinė Karalystė.d) Panašios šalies gamintojas– Norit Americas Inc ., Maršalas, Teksasas, JAV.1.5. Peržiūros tiriamasis laikotarpis(13) Dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės ir žalos tyrimas apėmė laikotarpį nuo 2006 m. balandžio 1 d. iki 2007 m. kovo 31 d. (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).(14) Atliekant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbių tendencijų tyrimą, buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2003 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS(15) Nagrinėjamasis produktas yra toks pat, kaip ir pirminiame tyrime ir vėlesnėje galiojimo termino peržiūroje, t. y. aktyvintųjų anglių milteliai (toliau – AAM), kurių KN kodas šiuo metu yra ex 3802 10 00. Tai mikroakytoji anglis, gaminama iš įvairių žaliavų, pavyzdžiui, akmens anglies, lignito, durpių, medienos, alyvų kauliukų ar kokoso riešutų kevalų, ir aktyvinama garu ar cheminiais procesais. AAM yra labai smulkūs milteliai. Aktyvintosios anglys taip pat parduodamos granulėmis (toliau – granuliuotos aktyvintosios anglys arba GAA), kurioms galiojančios priemonės netaikomos ir kurios nepriklauso šios peržiūros aprėpčiai.(16) Kaip nustatyta ankstesnėje galiojimo termino peržiūroje, AAM yra tokie milteliai, kurių ne mažiau kaip 90 proc. masės (% m/m) sudaro dalelės, kurių skersmuo mažesnis nei 0,5 mm.(17) Pagrindinės AAM taikymo sritys: vandens valymas (geriamojo vandens ir nuotekų), dujų ir oro valymas, tirpiklių regeneravimas, cukraus, augalinio aliejaus ir augalinių riebalų dekoloracija, įvairių chemijos (t. y. organinių rūgščių) ar farmacijos (t. y. skrandžio ir žarnyno kapsulių) arba maisto (t. y. alkoholinių ir nealkoholinių gėrimų) pramonės produktų deodoravimas ir valymas.(18) Šis tyrimas parodė, kad AAM, gaminami ir parduodami Bendrijos gamintojų, importuotieji iš KLR ir joje gaminami bei parduodami, gaminami ir parduodami panašioje šalyje (JAV) pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir techninėmis savybėmis ir visais požiūriais yra vienodi. Dėl to jie laikomi panašiais produktais pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį.3. DEMPINGO TĘSIMOSI IR (ARBA) PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ3.1. Pirminės pastabos(19) Pagal Pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį priemonių galiojimo termino pabaigos peržiūros tikslas yra nustatyti, ar pasibaigus priemonių galiojimo terminui atsiras dempingo tęsimosi ar pasikartojimo tikimybė.(20) Pradžioje tirtos per PTL į Bendriją eksportuotos apimtys. Reikėtų pabrėžti, kad, kadangi šio tyrimo metu nebendradarbiavo nė vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas ir nė vienas importuotojas Bendrijoje, eksporto duomenys buvo nustatyti pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, t. y. remiantis turima informacija. Šiuo atžvilgiu primenama, kad nė vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas ar Bendrijos importuotojas nebendradarbiavo ir pirmosios priemonių galiojimo termino peržiūros metu. Tačiau nuo pat galutinių antidempingo muitų nustatymo 1996 m. yra žinomi Eurostato pateikti AAM importo statistiniai duomenys. Šiuos statistinius duomenis patvirtino rinkos tyrimų informacija, kurią pateikė Bendrijos gamintojai. Remiantis tuo ir nesant jokios kitos patikimesnės informacijos, naudoti šie statistiniai duomenys. Pagal šiuos duomenis per PTL iš KLR į Bendriją buvo importuotos 529 tonos AAM. Šis kiekis yra mažas, palyginti su kiekiu, kuris importuotas į Bendriją prieš priemonių nustatymą, tačiau jis vis tiek sudarė daugiau nei 1 % Bendrijoje per PTL suvartotų AAM. Vis dėlto, buvo apskaičiuotas preliminarus dempingas.3.2. Dempingo tęsimosi tikimybė(21) Atsižvelgiant į dempingo tęsimosi tikimybę, buvo ištirta, ar šiuo metu eksportas iš KLR vykdomas dempingo kainomis. Tai buvo atlikta remiantis prielaida, kad, jeigu dempingas vyksta šiuo metu, tai galėtų būti svarbus požymis, kad yra dempingo tikimybė ateityje, kai priemonių galiojimas bus pasibaigęs.a) Panaši šalis(22) Kadangi KLR yra pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalis, normalioji vertė nustatyta remiantis informacija, gauta atitinkamoje trečiojoje rinkos ekonomikos šalyje, pasirinktoje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį.(23) JAV buvo pasirinktos kaip tinkama panaši šalis ir per pirminį, ir per pirmąjį priemonių galiojimo peržiūros tyrimą. Kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, Komisija numatė, kad JAV bus naudojamos kaip atitinkama panaši šalis ir šio priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo metu. Šiuo atžvilgiu tyrimas atskleidė, kad JAV yra tinkamiausia panaši šalis dėl toliau išdėstytų priežasčių.JAV yra viena iš daugiausiai AAM gaminančių šalių pasaulyje. Iš skaičių, kuriuos pateikė bendradarbiavęs JAV gamintojas ir Bendrijos gamintojai prašyme atlikti peržiūrą, matyti, kad ir JAV, ir Bendrijos gamybos apimtys yra panašios. Be to, kaip minėta 18 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad JAV gaminami ir parduodami AAM yra produktas, panašus į KLR gaminamus ir į Bendriją eksportuojamus AAM. Bendradarbiavusio JAV gamintojo vidaus prekybos apimtis (pagal parduotą kiekį) buvo tipiška, palyginti su AAM importu į Bendriją iš KLR. Galiausiai buvo nustatyta, kad konkurencija JAV yra labai didelė. Iš tikrųjų, be kelių JAV gamintojų tarpusavio konkurencijos, papildomą konkurenciją taip pat sukelia importuojami AAM (daugiausia iš KLR, Šri Lankos ir Filipinų), kuriuos per PTL buvo galima importuoti neribotais kiekiais ar be importo muitų. Be to, didžiausias JAV AAM gamintojas norėjo bendradarbiauti.(24) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir, kadangi iš suinteresuotųjų šalių nebuvo gauta jokių pastabų dėl panašios šalies pasirinkimo, JAV galiausiai buvo pasirinktos tinkamiausia panašia šalimi.b) Normalioji vertė(25) Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalį buvo nagrinėjama, ar tipiška prekyba AAM JAV vidaus rinkoje, atsižvelgiant į už AAM prašomą kainą, vyko įprastinėmis sąlygomis. Atsižvelgiant į tai, buvo tirta, ar prekyba buvo pelninga. Tuo tikslu buvo palygintos visos kiekvienos rūšies prekių gamybos sąnaudos per PTL ir vidutinė kiekvienos rūšies prekių kaina pardavimo sandoriuose, sudarytuose per tą patį laikotarpį. Nustatyta, kad dauguma pardavimų buvo pelningi. Tyrimas taip pat parodė, kad visa produkcija buvo parduodama nepriklausomiems pirkėjams. Todėl, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalimi, nustatant normaliąją vertę buvo naudojamos nepriklausomų pirkėjų už AAM JAV vidaus rinkoje mokamos ar mokėtinos kainos įprastinėmis prekybos sąlygomis.c) Eksporto kaina(26) Kaip minėta, nė vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas ir nė vienas AAM importuotojas Bendrijoje nebendradarbiavo šios priemonių galiojimo termino peržiūros metu. Todėl eksporto kaina nustatyta remiantis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Kaip jau minėta 20 konstatuojamojoje dalyje ir nesant jokios kitos patikimesnės informacijos, tai buvo atlikta pasirėmus vidutine kaina iš Eurostato (TARIC) importo statistikos duomenų per PTL.d) Palyginimas(27) Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, atsižvelgta į veiksnių, kurie pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį turi įtakos kainoms ir kainų palyginamumui, skirtumus. Atsižvelgiant į tai, atlikti gabenimo, draudimo ir vidaus transporto sąnaudų skirtumo koregavimai. Negavus jokios Kinijos eksportuojančių gamintojų informacijos, eksporto kainos pakoreguotos remiantis turimais faktais, šiuo atveju – informacija, pateikta prašyme atlikti peržiūrą.e) Dempingo skirtumas(28) Visų rūšių produkto normaliosios vertės svertinio vidurkio ir eksporto kainos svertinio vidurkio palyginimas parodė, kad per PTL AAM į Bendriją vis dar buvo eksportuojami dempingo kaina esant ženkliam dempingo skirtumui. Dempingo skirtumas buvo lygus sumai, kuria normalioji vertė viršijo į Bendriją eksportuojamų prekių kainas. Dempingo skirtumo svertinis vidurkis buvo didesnis nei 20 %. Nors dėl to, kad Kinijos eksportuojantieji gamintojai nebendradarbiavo, šis dempingo skirtumas daugiausia turėjo būti pagrįstas turimais faktais, tai vis dėlto parodo, kaip vyksta Kinijos eksportas šiuo metu. Akivaizdu, kad jeigu Kinijos eksportuojantys gamintojai būtų bendradarbiavę, skaičiavimai būtų buvę tikslesni.3.3. Eksporto į Bendriją plėtra, jeigu priemonės nustotų galioti(29) Taip pat buvo nagrinėjama, kaip toliau vyktų AAM eksportas iš KLR į Bendriją, jeigu priemonės nustotų galioti. Tuo tikslu buvo ištirta, kokie yra rezerviniai gamybos pajėgumai KLR, kokia yra KLR eksporto apimtis ir vidaus rinka, taip pat kokia yra Kinijos kainų politika eksportuojant į kitas trečiąsias šalis. Nebendradarbiaujant eksportuojantiems gamintojams, buvo naudojama Bendrijos pramonės pateikta rinkos tyrimų informacija.f) Gamybos pajėgumai, Kinijos vidaus rinka ir eksporto apimtis(30) Iš Komisijos turimos informacijos matyti, kad KLR, kurioje yra apie 300 gamintojų, yra didžiausia aktyvintųjų anglių (granulėmis ir milteliais) gamintoja ir eksportuotoja pasaulyje. Remiantis skaičiavimais, Kinijos gamybos pajėgumai per PTL buvo apie 190 000 tonų, iš kurių apie 70 000 tonų buvo parduodama vidaus rinkoje ir apie 60 000 – eksportuojama. Taigi, rezerviniai pajėgumai sudarė 60 000 tonų. Pabrėžiama, kad šie rezerviniai pajėgumai viršija kiekį, kurį Bendrija sunaudojo per PTL.(31) Pagrindinės Kinijoje pagamintų AAM eksporto rinkos – Pietryčių Azija, Japonija, Korėjos Respublika, JAV ir Europa. Tačiau, remiantis Bendrijos pramonės pateiktais įrodymais, papildomo AAM importo poreikis trečiosiose šalyse būtų minimalus, taigi ir galimybės sunaudoti daugiau Kinijos eksportuojamo produkto yra iš esmės nereikšmingos. Be to, reikėtų pabrėžti, kad kai kuriose galimose Azijos regiono eksporto rinkose, pavyzdžiui, Indijoje ir Indonezijoje, AAM taikomi dideli muitų tarifai.(32) Remiantis turimais duomenimis manoma, kad metinis AAM vidaus vartojimo, gamybos ir gamybos pajėgumų augimas KLR bus apie 5 %. Atsižvelgiant į tai, kad 2007 m. balandžio mėn. (t. y. po nagrinėjamojo laikotarpio) JAV nustatė antidempingo priemones, taikomas garu aktyvintiems AAM, eksportas gali net mažėti. Todėl aišku, kad rezerviniai pajėgumai nemažės, bet iš viso tikėtina, kad ateityje netgi didės.(33) Be to, remiantis Komisijos turima informacija, Kinijos aktyvintųjų anglių pramonė šiuo metu patiria finansinių problemų, ypač dėl to, kad mažas pajėgumų išnaudojimas lemia sąnaudų didėjimą. Tai irgi didina spaudimą eksportuoti dempingo kainomis, kad būtų didesnio masto ekonomija.(34) Šiomis aplinkybėmis, jeigu priemonės būtų panaikintos ir Bendrija taptų patrauklia eksporto rinka, labai tikėtina, kad Kinijos gamintojai panaudotų daugiau pajėgumų, kad eksportuotų didelius kiekius ir taip sumažintų sąnaudas bei pagerintų savo finansinę padėtį.g) Kainų politika trečiųjų šalių rinkose;(35) Išanalizavus Kinijos eksporto į tokias trečiąsias šalis, kaip JAV, kainas, paaiškėjo, kad AAM buvo taip pat eksportuojami labai žemomis kainomis, netgi labai sumažinus dempingo kainas (dempingo skirtumas buvo didesnis nei nustatytas šios priemonių galiojimo termino peržiūros metu, žr. (28) konstatuojamąją dalį). Akivaizdu, kad vykdydama šio produkto dempingą Kinija turi ilgalaikės praktikos.(36) Vadinasi, jeigu būtų panaikintas antidempingo muitas, labai tikėtina, kad į Bendrijos rinką patektų dideli kiekiai Kinijoje pagamintų pigių AAM dempingo kaina. Atsižvelgiant į tai, reikėtų pabrėžti, kad 1996 m. nustačius antidempingo priemones, iš Kinijos į Bendrijos rinką buvo importuojama, nors ir nedideliais kiekiais, ir tai padės padidinti importą, jeigu priemonių galiojimas pasibaigtų.3.4. Išvada dėl dempingo tęsimosi tikimybės(37) Per PTL KLR pagamintų importuojamų AAM kiekis viršijo de minimis dydį ir buvo importuojama dempingo kainomis. Nustatyta, kad dempingas tęsėsi ir kad yra didelė tikimybė, jog jis tęstųsi ir toliau, jeigu priemonių galiojimo terminas pasibaigtų. Be to, šiuo atveju tikėtina, kad Kinijoje pagamintų AAM eksportas į Bendriją labai išaugs (ir vėl bus mažiausiai tokio lygio, kaip pirminio tyrimo metu), nes KLR yra daug rezervinių gamybos pajėgumų. Iš viso tikėtina, kad šie papildomi kiekiai bus importuojami ženkliai sumažintomis dempingo kainomis.4. BENDRIJOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS(38) Tyrimas parodė, kad šiuo metu AAM gamina nedidelis Bendrijos gamintojų skaičius. Du gamintojai skundo pateikėjai ir kiti du per tyrimą nebendradarbiavę gamintojai gamina tradiciniu būdu, sumaišydami reikiamas žaliavas, kad aktyvinimo procesų metu būtų pagaminti AAM.(39) Taip pat nustatyta, kad kai kurie kiti Bendrijos gamintojai AAM gamina susmulkindami iš KLR importuotas GAA. Remiantis Bendrijos pramonės atstovų pateiktais duomenimis, apie 10 000 tonų iš visų iš KLR importuotų GAA bendrijoje yra susmulkinamos į AAM. Iš tikrųjų, vienas su Komisija per tyrimą bendradarbiavęs gamintojas AAM gamino šiuo būdu. Tačiau, kaip ir pirmosios peržiūros tyrimo metu, šie kiekiai neįtraukti skaičiuojant visą Bendrijos produkciją ir suvartojimą Bendrijoje.(40) Abu Bendrijos gamintojai, kurių vardu buvo pateiktas prašymas atlikti peržiūrą, bendradarbiavo atliekant tyrimą. Jie pagamina apie 80 % visos Bendrijos AAM produkcijos, todėl šios įmonės yra „Bendrijos pramonė“, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje.(41) Kadangi Bendrijos pramonę sudaro du Bendrijos gamintojai, siekiant išsaugoti neskelbtinų duomenų konfidencialumą, Bendrijos pramonės duomenys, kur tinkama, turėjo būti indeksuoti.5. BENDRIJOS RINKOS PADĖTIS5.1. Suvartojimas Bendrijos rinkoje(42) Suvartojimas Bendrijoje (EU – 27) nustatytas remiantis:– dviejų bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų pardavimo apimtimi Bendrijos rinkoje,– nebendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų AAM pardavimo apimtimi (kaip apskaičiuota skundo pateikėjo),– importo statistika pagal Eurostato duomenis.(43) Kaip minėta 39 konstatuojamojoje dalyje, tam tikri AAM kiekiai gaminami smulkinant iš KLR importuojamas GAA ir tie kiekiai neįtraukti skaičiuojant suvartojimą Bendrijoje.(44) Remiantis tuo, kas išdėstyta, AAM suvartojimas Bendrijoje nagrinėjamuoju laikotarpiu išaugo 7 %. Po 10 % augimo 2003 ir 2005 m. suvartojimas truputį mažėjo 2006 m., o paskui per PTL jis buvo stabilus.2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | PTL |Suvartojimas (tonomis) | 38 163 | 39 499 | 41 983 | 40 697 | 40 783 |Indeksas (2003 = 100) | 100 | 104 | 110 | 107 | 107 |5.2. Dabartinis importas iš KLRa) Apimtis ir rinkos dalis(45) Remiantis Eurostato informacija, iš KLR importuojamų AAM apimčių ir rinkos dalies pokyčiai pateikti lentelėje toliau. Importo apimtys iš KLR nagrinėjamuoju laikotarpiu išaugo 55 %, tačiau jų užimama rinkos dalis iš viso buvo mažesnė nei 2 %.2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | PTL |Importo apimtys (tonomis) | 341 | 662 | 600 | 515 | 529 |Indeksas (2003 = 100) | 100 | 194 | 176 | 151 | 155 |Rinkos dalis | 0,9 % | 1,7 % | 1,4 % | 1,3 % | 1,3 % |b) Importo kainų politika(46) Vidutinės KLR kilmės importuojamų AAM kainos, nustatytos pagal Eurostato duomenis ir pridėjus išlaidas po importo, muitus ir antidempingo muitus, nagrinėjamuoju laikotarpiu pasižymėjo palyginti kukliu 8 % augimu, kaip parodyta lentelėje toliau.2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | PTL |Kaina (EUR už toną) | 1 169 | 1 104 | 1 187 | 1 217 | 1 267 |Indeksas (2003 = 100) | 100 | 94 | 102 | 104 | 108 |(47) Nesant išsamių KLR eksportuojančių gamintojų pardavimo kainų duomenų, Komisija turėjo lyginti pakoreguotas iš Eurostato gautas importo kainas ir visos Bendrijos pramonės vidutines pardavimo kainas (gamintojų kainas), t. y. neatsižvelgiant į įvairias AAM rūšis. Šis palyginimas parodė, kad Kinijos eksporto kainos per PTL buvo 25–30 % žemesnės nei tuo pačiu metu Bendrijos gamintojų taikytos kainos.5.3. Importas iš kitų trečiųjų šalių(48) Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendra importuojamų AAM iš trečiųjų šalių, išskyrus Kiniją, apimtis ženkliai padidėjo nuo maždaug 7 300 tonų 2003 m. iki 10 000 tonų per PTL, o rinkos dalys atitinkamai buvo apie 19 % ir 25 %. Daugiausia eksportavo Malaizija, Indonezija, Filipinai ir JAV.(49) Nors importas iš JAV sumažėjo perpus, importas iš Malaizijos, Indonezijos ir Filipinų per PTL išaugo nuo 2 800 2003 m. iki 6 200 tonų ir kartu sudarė 15 % Bendrijos rinkos dalies per PTL. Tyrimas atskleidė, kad tam tikrą iš trijų minėtų šalių importuotos produkcijos dalį sudaro iš kokoso riešutų kevalų pagaminti AAM, kurių Bendrijos gamintojai negali gaminti todėl, kad neturi minėtos žaliavos. Taigi, dalies šio importo priežastis buvo pati Bendrijos pramonė, siekdama papildyti AAM pasiūlą vartotojams Bendrijoje.(50) Kalbant apie kainas, vidutinės importo iš Malaizijos, Indonezijos ir Filipinų kainos buvo žemesnės nei Bendrijos pramonės kainos. Importo kainos iš Malaizijos ir Indonezijos buvo to paties lygio kaip ir importuojamų Kinijos kilmės AAM kainos, o importo iš Filipinų kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu smarkiai augo (37 %) ir buvo 20 % didesnės nei importo kainos iš KLR per PTL.(51) Nustatyta, kad importo iš JAV kainos buvo daug didesnės nei Bendrijos pramonės. Didžiąją šio importo dalį sudaro specialiosios AAM rūšys, už kurias mokamos didelės kainos Bendrijos rinkoje.(52) Apibendrinant reikia pasakyti, kad tyrimas parodė, jog kai kurie iš trečiųjų šalių importuojami AAM papildo Bendrijos pramonės produkciją. Kitas importas buvo vykdomas daug didesnėmis kainomis, nei vidutinės Bendrijos pramonės taikomos kainos. Būta ir kito importo, kuris vykdytas palyginti mažomis kainomis, kurios gali turėti tam tikro poveikio Bendrijos rinkai. Tačiau, remiantis nagrinėjamuoju laikotarpiu stebėtomis tendencijomis, neatrodo, kad tai galėtų toliau plėtotis.5.4. Bendrijos pramonės ekonominė padėtisa) Gamyba, veikiantys gamybos pajėgumai ir pajėgumų išnaudojimo koeficientas(53) Galimybė gaminti AAM gali priklausyti nuo silpniau aktyvintų (trumpiau kaitintų krosnyje) ir stipriau aktyvintų (ilgiau kaitintų krosnyje) junginių mišinio. Taigi, toliau lentelėje pateikti pajėgumai nustatyti remiantis šiuo metu gaminamų stipriau ir silpniau aktyvintų AAM mišiniu.2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | PTL |Gamyba (tonomis) | 100 | 105 | 95 | 100 | 100 |Veikiantys gamybos pajėgumai (tonomis) | 100 | 90 | 85 | 86 | 86 |Pajėgumų išnaudojimo koeficientas | 100 | 118 | 112 | 118 | 116 |(54) Bendrijos pramonės gamybos lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo stabilus, bet būta tam tikrų svyravimų 2004 ir 2005 m.(55) Nuo 2003 iki 2005 m. mažėjo veikiančių gamybos pajėgumų. Šis mažėjimas susijęs su 2003 m. vienos valstybės narės, kurioje įsikūrusi Bendrijos pramonės įmonė, vietos valdžios institucijų priimtais aplinkos apsaugos teisės aktais. Taigi, dėl šių aplinkos apsaugos reikalavimų susijęs Bendrijos gamintojas turėjo sustabdyti vieną iš aktyvinimo gamyklų.(56) Tiesioginis padarinys – dėl sumažėjusių gamybos pajėgumų atitinkamai išaugo jų išnaudojimo koeficientas.b) Pardavimo apimtis, Bendrijos suvartojimo rinkos dalis, vidutinės pardavimo kainos ir augimas2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | PTL |Pardavimo apimtis | 100 | 96 | 94 | 96 | 96 |Rinkos dalis | 100 | 93 | 87 | 91 | 91 |Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 99 | 98 | 99 | 99 |Augimas | 100 | 96 | 92 | 95 | 96 |(57) Pardavimo apimtis per PTL buvo 4 % mažesnė, palyginti su nagrinėjamojo laikotarpio pradžios apimtimi. Kadangi suvartojimas Bendrijoje nagrinėjamuoju laikotarpiu išaugo 7 % (žr. 44 konstatuojamąją dalį), Bendrijos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 9 %. Nepaisant šio rinkos dalies mažėjimo, Bendrijos rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo didesnė kaip 50 %.(58) Vidutinės Bendrijos pramonės pardavimo kainos Bendrijos rinkoje nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo palyginti stabilios. Dėl stabilių pardavimo kainų ir esant mažesnei pardavimo apimčiai, nagrinėjamuoju laikotarpiu augimas sumažėjo 4 %, ir dėl to pardavimo apimtis sumažėjo tokiu pačiu procentinių punktų skaičiumi.c) Atsargos2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | PTL |Atsargos | 100 | 138 | 115 | 97 | 85 |(59) Kadangi 2004 m. buvo sustabdyta viena iš gamybos linijų (žr. 55 konstatuojamąją dalį), ir siekdama patenkinti pirkėjų poreikius, Bendrijos pramonė turėjo laikinai padidinti savo atsargas. Tačiau vėlesniais metais atsargos vėl pasiekė pradinį lygį, kuris sudaro apie 10–20 % gamybos apimties.d) Pelningumas, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautai2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | PTL |Pardavimo Bendrijoje pelningumas | 100 | 383 | 337 | 200 | 226 |Investicijų grąža | 100 | 1 051 | 692 | 215 | 348 |Grynųjų pinigų srautai (% viso pardavimo Bendrijoje) | 100 | 143 | 119 | 100 | 128 |(60) Šių trijų rodiklių raida nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo panaši (nors ir skirtingo lygio), konkrečiai – 2003 ir 2004 m. rodikliai labai augo, o paskui iki PTL pabaigos laipsniškai mažėjo.(61) Pelningumo, investicijų grąžos ir grynųjų pinigų srautų pokyčius 2003–2004 m. reikėtų vertinti atsižvelgiant į tai, kad 2003 m. Bendrijos pramonės finansiniai rodikliai buvo ypač prasti – pardavimų pelningumas buvo tik šiek tiek aukštesnis už rentabilumo lygį. 2003 m. Bendrijos pramonės rodikliai buvo prasti todėl, kad tais metais sunkumų patyrė vienas Bendrijos gamintojas.(62) 2005–2006 m. pelnas mažėjo iš dalies todėl, kad Bendrijos pramonė patyrė išlaidų, susijusių su tam tikrų aplinkos apsaugos reikalavimų tenkinimu (žr. 55 konstatuojamąją dalį).(63) Kitas bendradarbiaujantis AAM gamintojas, kuris importuotas GAA smulkina į AAM (žr. 39 konstatuojamąją dalį), teigė, kad Bendrijos pramonė dėl 2003–2006 m. augusio AAM pelno lygio, kaip nurodyta skunde, GAA pardavimui galėjo teikti kryžmines subsidijas. Kitaip tariant, jis teigė, kad, kadangi AAM buvo apsaugoti, Bendrijos pramonė AAM galėjo pardavinėti didesnėmis kainomis ir todėl, kaip teigiama, nustatyti mažesnes GAA pardavimo kainas. Dėl to ši suinteresuotoji šalis nesutiko su tolesniu priemonių taikymu.(64) Kalbant apie kryžminį subsidijavimą tarp Bendrijos pramonės gaminamų GAA ir AAM, reikia pabrėžti, kad iš dalies tai nepriklauso šios peržiūros aprėpčiai, kadangi GAA pardavimo pelningumas atliekant šį tyrimą nebuvo analizuotas. Kalbant apie pelno lygį, reikia pabrėžti, kad nors 2003–2004 m. Bendrijos pramonės pelningumas labai augo, po to 2006 m. ir per PTL – mažėjo. Kaip nurodyta 61 konstatuojamojoje dalyje, 2003–2004 m. didelį augimą reikėtų sieti su blogais Bendrijos pramonės finansiniais rodikliais 2003 m., o ne su gerais 2004 m. Dar daugiau, nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės pelningumas niekada neviršijo 5,5 % atsižvelgiant į jos AAM pardavimą Bendrijos rinkoje. Taigi, tariama galimybė, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjęs pelningumas buvo tokio lygio, jog būtų leidęs Bendrijos pramonei subsidijuoti jos kitų produktų pardavimą, turi būti atmesta, nes AAM pardavimo pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo per mažas, kad būtų galima pagrįsti bet kokius kaltinimus kryžminiu subsidijavimu.e) Darbuotojų skaičius, darbo užmokestis ir našumas2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | PTL |Darbuotojų skaičius | 100 | 97 | 88 | 90 | 90 |Darbo užmokestis vienam darbuotojui | 100 | 100 | 99 | 100 | 97 |Našumas (t/darbuotojui) | 100 | 108 | 108 | 111 | 111 |(65) Kaip nurodyta pirmiau esančioje lentelėje, Bendrijos pramonės darbuotojų skaičius nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo apie 10 %. Kadangi faktiškai pagamintos produkcijos kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo stabilus (žr. 54 konstatuojamąją dalį), našumo augimas paaiškina šiuos abu dalykus.(66) Be to, nagrinėjamuoju laikotarpiu darbo užmokestis buvo palyginti stabilus.f) Investicijos2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | PTL |Investicijos (EUR) | 100 | 70 | 71 | 135 | 135 |(67) Pirmiau esanti lentelė rodo, kad 2006 m. ir per PTL Bendrijos pramonė skyrė dideles investicijas. Dėl 55 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių, šios investicijos skirtos atsižvelgiant į aplinkos apsaugos reikalavimus.g) Pajėgumas padidinti kapitalą(68) Bendrijos pramonė nepranešė, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu ji būtų patyrusi sunkumų didindama savo kapitalą.h) Dempingo dydis(69) Kaip minėta, turimi faktai rodo, kad dempingo skirtumą galima laikyti ženkliu.i) Atsigavimas po ankstesnio dempingo(70) Kaip jau padaryta išvada ankstesnės priemonių galiojimo termino peržiūros metu, dėl taikomų priemonių Bendrijos pramonė galėjo atsigauti po ankstesnio dempingo, tačiau jos situacija vis dar pažeidžiama.5.5. Bendrijos pramonės eksportas2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | PTL |Pardavimo apimtis eksportui (tonomis) | 100 | 108 | 114 | 122 | 121 |Vidutinė pardavimo kaina (eksportui) | 100 | 94 | 96 | 99 | 101 |(71) Pardavimo apimtis eksportui augo nagrinėjamuoju laikotarpiu: nuo 2003 m. iki PTL pabaigos – apie 21 %.(72) Vidutinės pardavimo kainos, taikomos pardavimui eksportui, buvo stabilios, palyginti su pardavimo eksportui kainomis 2003 m. ir per PTL. Kadangi 2004 m. kainos šiek tiek krito, 2005 m. Bendrijos pramonė galėjo didinti kainas.5.6. Išvados dėl Bendrijos rinkos padėties(73) Nuo 2003 m. iki PTL pabaigos gerėjo šie Bendrijos pramonės rodikliai: pelningumas, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautai bei pajėgumų išnaudojimas ir laikotarpio pabaigos atsargos. Vieneto pardavimo kainos ir gamybos lygis iš esmės buvo stabilūs. Be to, augo našumas ir Bendrijos pramonė buvo pajėgi investuoti, kad patenkintų tam tikrus aplinkos apsaugos reikalavimus.(74) Tačiau kiti rodikliai blogėjo: pardavimo apimtis, rinkos dalis ir užimtumas. Dar daugiau, dėl minėtų aplinkos apsaugos reikalavimų mažėjo gamybos pajėgumų.(75) Apskritai nors situacija yra prieštaringa, teigiami pokyčiai, atrodo, viršija neigiamus pokyčius. Be to, palyginus minėtas tendencijas ir pirminio tyrimo metu nustatytas tendencijas, matyti, kad taikomos antidempingo priemonės turėjo teigiamo poveikio Bendrijos pramonės ekonominei padėčiai. Vis dėlto reikia pabrėžti, kad net teigiamus pokyčius žymintys rodikliai, pavyzdžiui, ypač pelningumo ir investicijų grąžos rodikliai, vis dar daug žemesni nei lygis, kurio būtų galima tikėtis, jei Bendrijos pramonė būtų visiškai atsigavusi nuo ankstesnio dempingo žalos.(76) Taigi, daroma išvada, kad, nors Bendrijos pramonės ekonominė padėtis pagerėjo, palyginti su laikotarpiu prieš priemonių nustatymą, bet Bendrijos pramonė vis dar yra pažeidžiama.6. ŽALOS TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ(77) Tyrimas atskleidė, kad KLR rezerviniai pajėgumai yra ženklūs ir viršija suvartojimą Bendrijoje per PTL. Be to, atsižvelgiant į tai, kad JAV nustatė antidempingo priemones importuojamiems KLR kilmės (aktyvintiems garu) AAM, neišvengiamai gresia, kad anksčiau į JAV eksportuotos prekių apimtys būtų nukreiptos į prekybą kitur, jeigu priemonės nustotų galioti. Ši grėsmė yra netgi didesnė, nes kainos, kuriomis AAM buvo importuojami į JAV, yra net mažesnės už tas kainas, kuriomis jie importuojami į Bendrijos rinką.(78) Be to, kainos, kuriomis AAM šiuo metu importuojami, pasirodė esančios dempingo kainos ir yra gerokai mažesnės už Bendrijos pramonės pardavimo kainas (ir sąnaudas).(79) Taigi visumos šių veiksnių poveikis:-  ženklūs KLR esantys rezerviniai gamybos pajėgumai,-  JAV nustačius priemones, neišvengiamas prekybos srautų nukreipimas kitur,-  vyraujantis KLR kilmės AAM žemas kainų, kuriomis jie importuojami į Bendriją ir JAV, lygisrodo, kad yra rimtos grėsmės žalai pasikartoti, jeigu priemonės nustotų galioti.(80) Kaip išdėstyta pirmiau, nors Bendrijos pramonės padėtis pagerėjo, palyginti su padėtimi prieš galiojančių antidempingo priemonių nustatymą, bet ji vis dar yra pažeidžiama. Tikėtina, kad jei Bendrijos pramonė nebus apsaugota nuo išaugusio importo iš KLR dempingo kainomis, jos finansinė padėtis blogės ir pasieks tokį lygį, kuris buvo nustatytas pirminio tyrimo metu. Tuo remiantis daroma išvada, kad, panaikinus priemones, žala Bendrijos pramonei greičiausiai pasikartotų.7. BENDRIJOS INTERESAI7.1. Pirminės pastabos(81) Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį nagrinėta, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų pakenkta visos Bendrijos interesams. Nustatant Bendrijos interesus, buvo remiamasi įvairių susijusių interesų vertinimu. Atliekant šį tyrimą analizuota padėtis, kuri jau buvo nustačius antidempingo priemones, ir vertintas bet koks netinkamas neigiamas poveikis, kurį dabartinės antidempingo priemonės daro susijusioms šalims.(82) Atsižvelgiant į tai buvo tiriama, ar, nepaisant išvadų, susijusių su tikimybe, kad žalingas dempingas tęsis arba pasikartos, yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju toliau taikant priemones būtų prieštaraujama Bendrijos interesams.(83) Todėl klausimynai buvo nusiųsti, be trijų 11 konstatuojamojoje dalyje minėtų gamintojų, kitiems gamintojams (tarp jų ir tiems gamintojams, kurie smulkina importuotas GAA į AAM), keturiems Bendrijos tiekėjams, trims Bendrijos importuotojams, kurie sutiko bendradarbiauti (žr. 9 konstatuojamąją dalį) ir 37 naudotojams, kurie minėti skunde ir (arba) žinomi Komisijai.7.2. Bendrijos pramonės interesai(84) Todėl galima pagrįstai tikėtis, kad Bendrijos pramonei ir toliau bus naudingos šiuo metu galiojančios priemonės ir ji tęs savo atsigavimą, susigrąžindama rinkos dalį ir didindama pelningumą. Jei priemonės nebus toliau taikomos, Bendrijos pramonei greičiausiai vėl bus daroma žala dėl padidėjusio importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios valstybės, o šiuo metu pažeidžiama pramonės finansinė padėtis blogės.(85) Atsižvelgiant į tai, kadangi Bendrijos pramonė atstovauja didesnę dalį produkcijos gaminantiems Bendrijos pramonės atstovams ir kad du Bendrijos gamintojai, vadinami „Bendrijos pramone“, kartu pareiškė, kad jie nori, jog priemonės toliau būtų taikomos, galima daryti išvadą, kad tolesnis priemonių taikymas atitiktų Bendrijos pramonės interesus.7.3. Bendrijos tiekėjų interesai(86) Komisijai klausimyno atsakymus atsiuntė trys Bendrijos tiekėjai (lignito, durpių ir pjuvenų), tiekiantys žaliavas Bendrijos pramonei. Visi trys pritarė, kad priemonės būtų toliau taikomos, ir pareiškė, kad didelei jų pardavimo daliai kiltų grėsmė, jeigu priemonės nustotų galioti, ir šitaip būtų sukeltas pavojus finansiniam stabilumui.(87) Todėl galima daryti išvadą, kad tolesnis priemonių taikymas būtų naudingas Bendrijos tiekėjams, tiekiantiems Bendrijos pramonei.7.4. Bendrijos importuotojų interesai(88) Kaip nurodyta 8 konstatuojamojoje dalyje, Komisija kreipėsi į 33 importuotojus, išvardytus prašyme atlikti peržiūrą. Tik trys importuotojai sutiko bendradarbiauti tyrimo metu. Tačiau nė vienas iš šių trijų importuotojų neatsiuntė Komisijos išsiųsto klausimyno atsakymų.(89) Taigi, susidomėjimo stoką bendradarbiauti tyrimo metu galima laikyti požymiu, kad tolesnis priemonių taikymas neturės didelės įtakos AAM importuotojų importo veiklai.7.5. Bendrijos naudotojų interesai(90) Kaip minėta 83 konstatuojamojoje dalyje, buvo kreiptasi į 37 naudotojus, kurių dauguma yra Bendrijos pramonės pirkėjai. Galiausiai buvo gauti tik trys klausimyno atsakymai.(91) Nė vienas iš trijų naudotojų nesutiko, kad jų klausimyno atsakymai būtų patikrinti vietoje. Vis dėlto, ištyrus nepatikrintus duomenis nustatyta, kad AAM (svertiniu vidurkiu) sudaro labai mažą susijusių naudotojų einamųjų išlaidų dalį.(92) Todėl buvo padaryta išvada, kad tolesnis priemonių taikymas neturėtų didelio poveikio nė vieno AAM naudotojo veiklai.7.6. Išvada dėl Bendrijos interesų(93) Atsižvelgiant į visų suinteresuotųjų šalių, kurios pranešė apie save tyrimo metu, interesus, pasirodo, kad, remiantis Bendrijos interesu, nėra įtikinamų priežasčių netęsti antidempingo priemonių taikymo.8. BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS(94) Visos šalys buvo informuotos apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kuriomis remiantis buvo ketinama rekomenduoti importuojamiems AAM toliau taikyti galiojančias priemones. Buvo nustatytas laikotarpis, per kurį, atskleidus faktus, šalys galėjo teikti pareiškimus.(95) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, reikėtų, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, toliau taikyti antidempingo priemones, nustatytas importuojamiems KLR kilmės AAM.9. MUITAI(96) Atsižvelgiant į išvadas, padarytas dėl dempingo tęsimosi, galimo žalos kartojimosi ir Bendrijos interesų, importuojamiems KLR kilmės AAM reikėtų toliau taikyti antidempingo priemones, kad Bendrijos pramonei importo dempingo kaina daroma žala nesikartotų.(97) Šiuo metu nustatytas antidempingo muito dydis, pagrįstas 38,6 % žalos pašalinimo lygiu, yra 323 EUR už toną (nustatytas muitas).(98) Kalbant apie muito dydį, viena suinteresuotoji šalis teigė, kad, panaikinus PVM, kurį Kinijos eksportuotojai galėjo susigrąžinti, jeigu eksportuodavo iš šalyje įsigytų žaliavų pagamintas prekes, grąžinimą, dempingo skirtumai turi būti mažesni.(99) Tačiau, kadangi Kinijos eksportuojantieji gamintojai visiškai nebendradarbiavo ir kadangi nepateiktas prašymas atlikti tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį, šis minėtas eksportuojamų prekių gamybos sąnaudų pasikeitimas negalėjo būti pagrįstas, ir todėl buvo atmestas,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis1. Nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aktyvintųjų anglių milteliams, kurių klasifikacinis KN kodas ex 3802 10 00, (TARIC kodas 3802 10 00 20).2. Galutinio antidempingo muito dydis yra 323 EUR už toną (grynojo svorio).3. Jeigu prekės buvo sugadintos prieš jas išleidžiant į laisvą apyvartą, ir todėl faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina, siekiant nustatyti muitinę vertę, paskirstoma proporcingai pagal 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas[6], 145 straipsnį, antidempingo muito dydis, apskaičiuotas remiantis minėtais dydžiais, yra sumažinamas proporcingai paskirstytai faktiškai sumokėtai ar mokėtinai kainai.2 straipsnisJeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.3 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkas [1] OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).[2] OL L 134, 1996 6 5, p. 20.[3] OL L 155, 2002 6 14, p. 1.[4] OL C 228, 2006 9 22, p. 3.[5] OL C 131, 2007 6 13, p. 14.[6] OL L 253, 1993 10 11, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 214/2007 (OL L 62, 2007 3 1, p. 6).


|

52010PC0142

 Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybosreglamentas(ES) Nr. …/… kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas(EB) Nr. 732/2008 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d.  /* KOM/2010/0142 galutinis - COD 2010/0140 */

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.5.26KOM(2010) 142 galutinis2010/0140 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. …/…kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 732/2008 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d.AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPagal Bendrąją lengvatų sistemą (BLS) Europos Sąjunga teikia prekybos lengvatas besivystančioms šalims. BLS įgyvendinama vienas po kito einančiais reglamentais dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo kaskart trejų metų laikotarpiu. Dabartinė sistema nustatyta Tarybos reglamentu (EB) Nr. 732/2008, kurio galiojimas baigsis 2011 m. gruodžio 31 d. Jei nebus imtasi atitinkamų teisinių veiksmų tolesniam BLS taikymui užtikrinti, po tos datos ji taikoma nebebus.Paskesnis BLS reglamentas turėtų būti pagrįstas Komisijos pasiūlymu deramai atsižvelgiant į atitinkamus svarstymus, susijusius su dabartinės BLS veiksmingumu siekiant joje numatytų tikslų, ir siūlant tokius pakeitimus, kuriais būtų užtikrintas jos nenutrūkstamas veiksmingumas ateityje. 2010 m. kovo mėn. prasidėjusiomis viešosiomis konsultacijomis pradėtas vidaus darbas – bus rengiamas Komisijos pasiūlymas dėl paskesnio reglamento. Tikimasi, kad Komisija savo pasiūlymą Tarybai ir Parlamentui galės pateikti 2011 m. pradžioje. Negalima tiksliai numatyti, kiek laiko truks tolesnė teisėkūros procedūra, tačiau tikėtina, kad ji bus ne trumpesnė nei 15–18 mėnesių. Tačiau Komisija pageidauja, kad naująjį BLS reglamentą būtų pradėta taikyti kuo greičiau, ir tuo metu turėtų baigtis šis laikinai pratęstas dabartinės sistemos taikymas.Likusio BLS reglamento galiojimo laiko nepakanka, kad būtų parengtas atitinkamas Komisijos pasiūlymas ir pasiektas susitarimas dėl paskesnio reglamento laikantis įprastos teisėkūros procedūros. Tačiau pageidautina, kad sistema būtų toliau nenutrūkstamai taikoma ir po 2011 m. gruodžio 31 d. Jei BLS teisinio pagrindo taikymas nutrūktų, visam importui, kuriam taikoma BLS, vėl būtų taikomas standartinis didžiausio palankumo statusas, išskyrus importą iš mažiausiai išsivysčiusių šalių, kuriam būtų taikomas „viskas, išskyrus ginklus“ (VIG) režimas.Todėl siūloma, rengiant kitą BLS reglamentą, dabartinį Reglamentą su nedideliais pakeitimais palikti galioti po 2011 m. gruodžio 31 d., kol bus pasiektas susitarimas dėl paskesnio reglamento ir kol pastarasis įsigalios. Kadangi negalima tiksliai numatyti, kiek laiko prireiks paskesnio reglamento teisėkūros procesui užbaigti, siūloma dabartinės BLS galiojimą pratęsti iki 2013 m. gruodžio 31 d. Šio laikotarpio turėtų pakakti tokiam pasiūlymui parengti ir pasiekti susitarimą dėl paskesnio reglamento, taip pat ekonominės veiklos subjektams ir lengvatas gaunančioms šalims būtų duota laiko pasirengti bet kokiems pokyčiams, nerizikuojant, kad neribotai pratęsus galiojimą bus išlaikyta dabartinė padėtis, o sistemos reformos – atidėtos.Šiuo pasiūlymu iš dalies keičiamos tik tos Reglamento (EB) Nr. 732/2008 dalys, kurios yra būtinos jo galiojimui pratęsti iki 2013 m. gruodžio 31 d. Dabartiniame reglamente nustatytos konkrečių produktų skirsnių gradacijos atskiroms lengvatas gaunančioms šalims keisti nesiūloma. Pasiūlyme numatyti patikslinimai, kuriais siekiama, kad besivystančios šalys, kurios atitinka specialios tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamosios priemonės (BLS+) kriterijus, galėtų pasinaudoti tame susitarime numatytomis papildomomis tarifų lengvatomis, jeigu jos pateiks prašymą iki 2011 m. spalio 31 d. arba 2013 m. balandžio 30 d. ir Komisija iki 2011 m. gruodžio 15 d. arba 2013 m. birželio 15 d. nuspręs joms taikyti specialią skatinamąją priemonę. Besivystančios šalys, kurios pagal atitinkamus 2008 m. gruodžio mėn. ir 2010 m birželio mėn. Komisijos sprendimus jau bus gavusios lengvatas pagal specialią skatinamąją priemonę, turėtų išsaugoti šį statusą pratęstu dabartinės sistemos galiojimo laikotarpiu. 2008 m. gruodžio 9 d. Komisijos sprendimu (2008/938/EB) dėl lengvatas gaunančių šalių, kurioms galima taikyti BLS+, sąrašo[1] nustatytas ribotas lengvatų sistemos taikymo laikotarpis: 2009 m. sausio 1 d. – 2011 m. gruodžio 31 d.Reglamente (EB) Nr. 732/2008 taip pat yra nuostatų dėl tam tikrų išskirtinių Tarybos įgaliojimų, kurie nėra pagrįsti Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[2]. Komisija pateiks pasiūlymą, kuriuo bus iš dalies pakeistos visos bendrosios prekybos politikos srities procedūros atsižvelgiant į teisės aktų įgyvendinimo sistemą, išdėstytą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 291 straipsnyje, ir į reglamentą dėl Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais taisyklių ir bendrųjų principų, priimtą remiantis 291 straipsnio 3 dalimi. Šis pasiūlymas taip pat susijęs su dabartinio reglamento 16 straipsnio 4 dalimi, 19 straipsnio 5 ir 4 dalimis ir 22 straipsnio 2 dalimi. Šis pasiūlymas bus pateiktas kuo greičiau, po to, kai Komisija 2010 m. kovo 9 d. priims pasiūlymą dėl Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais taisyklių ir bendrųjų principų.Dėl pasiūlymo pratęsti dabartinio BLS reglamento galiojimą išlaidų, apmokamų iš EB biudžeto, neatsiras. Be to, palyginti su esama padėtimi, taikant reglamentą, iš muitų gaunamos pajamos nebūtų prarastos.2010/0140 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. …/…kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 732/2008 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d.EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,perdavę pasiūlymą nacionaliniams parlamentams,priimdami sprendimą pagal įprastą teisėkūros procedūrą,kadangi:(1) Pagal Bendrąją lengvatų sistemą (BLS) Europos Sąjunga nuo 1971 m. teikia prekybos lengvatas besivystančioms šalims. BLS įgyvendinama vienas po kito einančiais reglamentais dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos (toliau – sistema) taikymo kaskart trejų metų laikotarpiu.(2) Dabartinė sistema nustatyta 2008 m. liepos 22 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 732/2008 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d., iš dalies keičiančiu Reglamentus (EB) Nr. 552/97, Nr. 1933/2006 ir Komisijos reglamentus (EB) Nr. 1100/2006 ir Nr. 964/2007[3], kuris taikomas iki 2011 m. gruodžio 31 d., ir jei nebus imtasi atitinkamų teisinių veiksmų tolesniam BLS taikymui užtikrinti, po tos datos ji taikoma nebebus.(3) Ateityje sistema turėtų būti tobulinama remiantis naujojo reglamento, kuriame atsižvelgiama į atitinkamus svarstymus, susijusius su Reglamento (EB) Nr. 732/2008 veiksmingumu siekiant tos sistemos tikslų, pasiūlymu. Į naująjį reglamentą turėtų būti įtraukti būtini pakeitimai dabartiniam sistemos veiksmingumui užtikrinti. Taip pat labai svarbu, kad Komisijos pasiūlyme būtų atsižvelgta į statistinius prekybos duomenis apie importą, kuriam sistema buvo taikoma iki 2009 m. (t. y. iki staigaus pasaulinės prekybos, taip pat besivystančių šalių, smukimo metų), kurie bus gauti tik 2010 m. liepos mėn. Ne mažiau svarbu užtikrinti, kad ekonominės veiklos subjektams ir lengvatas gaunančioms šalims būtų laiku pranešta apie pokyčius, susijusius su naujuoju reglamentu. Dėl šių priežasčių likusio Reglamento (EB) Nr. 732/2008 taikymo laikotarpio nepakanka Komisijos pasiūlymui parengti ir jį pakeisiančiam reglamentui priimti laikantis įprastos teisėkūros procedūros. Tačiau pageidautina, kad sistema būtų toliau nenutrūkstamai taikoma ir po 2011 m. gruodžio 31 d., kol bus priimtas ir pradėtas taikyti paskesnis reglamentas. Kad sistema būtų toliau nuosekliai ir nenutrūkstamai taikoma, reikia tam tikrų techninių reglamento pakeitimų.(4) Dabartinio reglamento galiojimo laikotarpis neturėtų būti pratęstas neribotai, todėl, norint suteikti reikiamo laiko naujos BLS priėmimo teisėkūros procesui, Reglamento (EB) Nr. 732/2008 taikymo laikotarpį reikėtų pratęsti iki 2013 m. gruodžio 31 d. Jeigu naujas reglamentas būtų pradėtas taikyti iki tos datos, pratęstą laikotarpį reikėtų atitinkamai sutrumpinti.(5) Besivystančios šalys, kurios atitinka specialios tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamosios priemonės (BLS+) kriterijus, turėtų galėti pasinaudoti tame susitarime numatytomis papildomomis tarifų lengvatomis, jeigu jos pateiks prašymą iki 2011 m. spalio 31 d. arba 2013 m. balandžio 30 d. ir Komisija iki 2011 m. gruodžio 15 d. arba 2013 m. birželio 15 d. nuspręs joms taikyti specialią skatinamąją priemonę. Besivystančios šalys, kurios pagal atitinkamus 2008 m. gruodžio mėn. ir 2010 m birželio mėn. Komisijos sprendimus jau bus gavusios lengvatas pagal specialią skatinamąją priemonę, turėtų išsaugoti šį statusą pratęstu dabartinės sistemos galiojimo laikotarpiu,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamentas (EB) Nr. 732/2008 iš dalies keičiamas taip:(1) Antraštėje žodžiai: „iki 2011 m. gruodžio 31 d.“ išbraukiami(2) 8 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje įrašomi tokie c ir d punktai:„c) 9 straipsnio a punkto iii papunktyje nurodytu tikslu – 2010 m. rugsėjo 1 d. turimais duomenimis, apskaičiuojant trejų metų iš eilės metinį vidurkį;d) 9 straipsnio a punkto iv papunktyje nurodytu tikslu – 2012 m. rugsėjo 1 d. turimais duomenimis, apskaičiuojant trejų metų iš eilės metinį vidurkį.“(3) 9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:a) 1 dalyje po a punkto ii papunkčio įterpiamas šis punktas:„arbaiii) iki 2011 m. spalio 31 d. – tokiu atveju speciali skatinamoji priemonė taikoma nuo 2012 m. sausio 1 d.;arbaiv) iki 2013 m. balandžio 30 d. – tokiu atveju speciali skatinamoji priemonė taikoma nuo 2013 m. liepos 1 d.“b) 3 dalis iš dalies keičiama taip:i) Antras sakinys pakeičiamas taip:„Šalys, kurioms speciali tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamoji priemonė taikoma remiantis 1 dalies a punkto i papunktyje nurodytu prašymu, neprivalo pateikti prašymo pagal 1 dalies a punkto ii, iii arba iv papunkčių nuostatas.“ii) Pridedama ši pastraipa:„Šalys, kurioms speciali tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamoji priemonė taikoma remiantis 1 dalies a punkto ii papunktyje nurodytu prašymu, neprivalo pateikti prašymo pagal 1 dalies a punkto iii arba iv papunkčių nuostatas. Šalys, kurioms speciali tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamoji priemonė taikoma remiantis 1 dalies a punkto iii papunktyje nurodytu prašymu, neprivalo pateikti prašymo pagal 1 dalies a punkto iv papunkčio nuostatas.“(4) 10 straipsnio 3 dalyje, b punkto pabaigoje taškas pakeičiamas kabliataškiu, o po b punkto pridedami šie punktai:„arbac) iki 2011 m. gruodžio 15 d. – jeigu prašymas pateikiamas pagal 9 straipsnio 1 dalies a punkto iii papunkčio reikalavimus;arbad) iki 2013 m. birželio 15 d. – jeigu prašymas pateikiamas pagal 9 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunkčio reikalavimus.“(5) 32 straipsnio 2 dalyje žodžiai: „2011 m. gruodžio 31 d.“ pakeičiami žodžiais: „2013 m. gruodžio 31 d. arba iki paskesniame reglamente nustatytos datos, atsižvelgiant į tai, kuri data yra ankstesnė“.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeEuropos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas [1] OL L 334, 2008 12 12, p. 90.[2] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.[3] OL L 211, 2008 8 6, p. 1.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0322

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 377/2004 dėl imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklo sukūrimo  /* KOM/2009/0322 galutinis - COD 2009/0098 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 8.7.2009KOM(2009) 322 galutinis2009/0098 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 377/2004 dėl imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklo sukūrimoAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS-  Pasiūlymo pagrindas ir tikslaiŠis pasiūlymas susijęs su Reglamento (EB) Nr. 377/2004 dėl imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklo sukūrimo[1] (toliau – reglamentas) pakeitimais, kurių reikia siekiant užtikrinti, kad ši svarbi bendradarbiavimo priemonė būtų veiksmingai naudojama migracijai ir išorės sienoms valdyti. Šio pasiūlymo tikslas – atsižvelgiant į praktinę patirtį pritaikyti šį reglamentą prie Bendrijos teisės pokyčių, įvykusių po jo priėmimo.-  Bendrosios aplinkybės2004 m. vasario 19 d. Taryba, atsižvelgusi į Graikijos iniciatyvą ir Europos Parlamento nuomonę, priėmė Reglamentą (EB) Nr. 377/2004, kuriuo nustatoma prievolė sukurti valstybių narių imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų bendradarbiavimo formas, tokio bendradarbiavimo tikslus, tokių ryšių palaikymo pareigūnų funkcijas ir atitinkamą kvalifikaciją bei jų įsipareigojimus vis-à-vis priimančiajai šaliai ir siunčiančiajai valstybei narei. Šiame reglamente imigracijos ryšių palaikymo pareigūnas – tai vienos iš valstybių narių atstovas, imigracijos tarnybos arba kitos kompetentingos institucijos pasiųstas dirbti užsienyje, su tikslu užmegzti ir palaikyti ryšius su priimančios šalies valdžios institucijomis, siekiant prisidėti prie nelegalios imigracijos prevencijos ir kovojant su nelegalia migracija, grąžinant nelegalius imigrantus ir tvarkant teisėtą migraciją. Tai apima ir „oro transporto bendrovių ryšių palaikymo pareigūnus“ ir „teisėsaugos žinybų ryšių palaikymo pareigūnus“, jeigu jie turi vykdyti pirmiau minėtas užduotis.Imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai paprastai siunčiami į valstybių narių konsulines įstaigas trečiosiose šalyse arba kitų valstybių narių atitinkamas institucijas, taip pat jie gali būti siunčiami į trečiųjų šalių kompetentingas institucijas ir tarptautines organizacijas atitinkamam laikotarpiui, kurį nustato siunčiančioji valstybė narė.2004 m. spalio 26 d. Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 2007/2004, įsteigiantį Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūrą (FRONTEX)[2]. Pagal šio reglamento 2 straipsnio 1 dalies c punktą FRONTEX atlieka rizikos analizę. Tokia analizė turi būti grindžiama kuo įvairesniais šaltiniais, tačiau jai skirtą informaciją turi rinkti ir pateikti valstybių narių kompetentingos institucijos. Įgyvendindama savo misiją, FRONTEX taip pat privalo palengvinti operatyvinį valstybių narių ir trečiųjų šalių bendradarbiavimą. Agentūra taip pat gali bendradarbiauti su trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis arba tarptautinėmis organizacijomis, vadovaudamasi su šiomis institucijomis sudarytais darbo susitarimais. Bendradarbiavimas gali, inter alia , apimti dalijimąsi su sienų kontrolės klausimais susijusia patirtimi, sienų apsaugos pareigūnų mokymus, keitimąsi operatyvine informacija ir bendras operacijas. FRONTEX nė vienoje trečiojoje šalyje neturi nuolatinės atstovybės. Nors į atitinkamas trečiąsias šalis pasiųsti imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai galėtų labai padėti FRONTEX vykdyti pirmiau nurodytas užduotis, šios galimybės dar nėra tinkamai išnaudotos dėl nepakankamų ryšių palaikymo pareigūnų ir Agentūros ryšių.Struktūrizuotos ir saugios ryšio priemonės, kuriomis naudojasi šioje srityje dirbantys imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai ir kurios naudojamos informacijai su kitomis valstybėmis narėmis keistis, yra tvirtesnio bendradarbiavimo pagrindas. 2005 m. kovo 16 d. Tarybos sprendime 2005/267/EB[3], įsteigiančiame saugų žiniatinkliu pagrįstą informacijos ir koordinavimo tinklą, skirtą valstybių narių migracijos valdymo tarnyboms (žinomą pavadinimu ICONet ), papildytame 2005 m. gruodžio 15 d. Komisijos sprendimu[4], kuriuo nustatomos išsamios minėto Tarybos sprendimo įgyvendinimo taisyklės, nurodytas keitimosi su nelegaliais migracijos srautais susijusia strategine, taktine ir operatyvine informacija techninis pagrindas. IRPP tinklas (angl. „ILO Network“) yra atskira ICONet dalis, kurį sudaro keli poskyriai: imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų ir oro transporto bendrovių ryšių palaikymo pareigūnų sąrašai (šiuo metu nenaudojami), IRPP koordinavimo centrai ir nacionaliniai skyriai valstybėse narėse ir regioninė informacija. Pastarasis poskyris dar skirstomas pagal geografinius regionus ir jame imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai gali rasti visą susijusią informaciją (pvz., šalių ataskaitas, rizikos analizę).Praktinė patirtis rodo, kad IRPP tinklu naudojamasi akivaizdžiai per mažai. Komisija siūlo paskatinti naudotis šia saugia ir lengvai prieinama ryšio priemone atitinkamame reglamento straipsnyje pateikiant nuorodą į tinklą.Kelios valstybės narės neoficialiai sutiko vadovauti regioniniams IRPP tinklams Afrikoje ir tuo tikslu rengti susitikimus. Pagal esamą reglamento formuluotę iniciatyvą dėl tokių susitikimų rengimo skatinamos rodyti tik Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės (arba valstybės narės, einančios pirmininkaujančios valstybės narės pareigas), todėl Komisija siūlo paaiškinti, kad šiuo atveju regioniniams tinklams vadovauti sutinkančios valstybės narės taip pat turi teisę rengti tokius susitikimus.Dėl prievolės teikti ataskaitas – reglamente nustatyta, kad: „ Europos Sąjungos Taryboje pirmininkaujanti valstybė narė arba, jei ši valstybė narė nėra atstovaujama toje šalyje arba regione, valstybė narė, einanti pirmininkaujančios valstybės narės pareigas, kiekvieno semestro pabaigoje parengia Tarybai ir Komisijai ataskaitą dėl imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklų, kuriuose ji turi savo atstovą, veiklos bei padėties priimančiojoje šalyje su nelegalia imigracija susijusiuose reikaluose. Tokios ataskaitos rengiamos pagal Komisijos nustatytą modelį ir formą [5] . Šios ataskaitos bus pagrindinė informacijos forma Komisijai rengiant kiekvieno pirmininkavimo laikotarpio pabaigoje Tarybai įteikiamą įvertinimo ataskaitą dėl esamos padėties kiekvienoje trečiojoje šalyje, į kurią yra pasiųsti dirbti valstybės narės imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai. “Nuo reglamento įsigaliojimo dienos paskelbtos šešios IRPP tinklų veiklos ataskaitos, kurias pateikė šios pirmininkavusios valstybės narės: Jungtinė Karalystė, Austrija, Suomija, Vokietija, Portugalija ir Slovėnija; ataskaitose daugiausia dėmesio skirta tik pasirinktoms trečiosioms šalims. Komisija neturėjo galimybės įvykdyti savo įsipareigojimo pateikti Tarybai išsamią pirmininkaujančių valstybių narių ataskaitomis pagrįstą vertinimo ataskaitą. Atsižvelgiant į tai, kad šiuo metu valstybių narių imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai yra pasiųsti dirbti į daugiau kaip 130 trečiųjų šalių, šios su ataskaitų teikimo įpareigojimu susijusios nuostatos netaikytinos praktiškai. Todėl Komisija siūlo tinkamai prasmingai pakeisti atitinkamas nuostatas.2007 m. gegužės 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 574/2007/EB dėl Išorės sienų fondo 2007–2013 m. laikotarpiui pagal Solidarumo ir migracijos srautų valdymo bendrąją programą įsteigimo[6] siekiama prisidėti stiprinant laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę ir taikant valstybių narių solidarumo principą. Turimi šio fondo ištekliai gali būti naudojami konsulinių įstaigų ir kitų valstybių narių tarnybų trečiosiose šalyse organizuojamai veiklai, įskaitant imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų veiklą, skatinti. Kaip nurodyta šio sprendimo 4 straipsnio 4 dalies a punkte, Išorės sienų fondas remia imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklo veiklos pajėgumų stiprinimą ir veiksmingesnio valstybių narių tarnybų bendradarbiavimo tinkle skatinimą.2008 m. birželio mėn. Komisija priėmė Komunikatą dėl bendros Europos imigracijos politikos[7], kuriuo nustatyti principai, veiksmai ir priemonės ir kuris grindžiamas Tamperės Vadovų Tarybos gairėmis, Hagos programa ir 2005 m. pradėtu įgyvendinti Visuotiniu požiūriu į migraciją. Remdamasi šiuo komunikatu Europos Vadovų Taryba 2008 m. spalio 15–16 d. priėmė Europos imigracijos ir prieglobsčio paktą[8], kuriame pabrėžė, kad siekiant kovoti su nelegalia imigracija, būtinas glaudesnis valstybių narių bei Komisijos ir kilmės bei tranzito šalių bendradarbiavimas.-  Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos2004 m. vasario 19 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 377/2004 dėl imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklo sukūrimo.2005 m. kovo 16 d. Tarybos sprendimas 2005/267/EB[9], įsteigiantis saugų žiniatinkliu pagrįstą informacijos ir koordinavimo tinklą, skirtą valstybių narių migracijos valdymo tarnyboms.2005 m. gruodžio 15 d. Komisijos sprendimas[10], kuriuo nustatomos išsamios Tarybos sprendimo 2005/267/EB įgyvendinimo taisyklės.Europos Komisijos ir Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros susitarimo memorandumas dėl saugaus žiniatinkliu pagrįsto informacijos ir koordinavimo tinklo, skirto valstybių narių migracijos valdymo tarnyboms sukūrimo[11].2. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS-  Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisPirmiausia iki 2006 m. pabaigos vyko konsultacijos su valstybėmis narėmis, kurios buvo pagrįstos klausimynu, parengtu Tarybos darbo grupėje CIREFI Suomijos pirmininkavimo laikotarpiu. 2007 m. kovo mėn. gauti valstybių narių atsakymai buvo aptarti Imigracijos, sienų ir prieglobsčio strateginiame komitete.Valstybės narės visų pirma laikėsi nuomonės, kad reglamento 6 straipsniu įtvirtinta bendra prievolė teikti ataskaitas yra netinkama ir pabrėžė, kad platesniu mastu įtraukiant FRONTEX būtų gaunama papildomos naudos. Jos taip pat išreiškė norą, kad būtų daugiau naudojamasi tinklu ICONet , ir gerinti Afrikoje esančių imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų bendradarbiavimą. Pastarasis aspektas 2007 m. pavasario pabaigoje aptartas ekspertų susitikime ir 2007 m. spalio mėn. Imigracijos ir prieglobsčio komitete.2008 m. kovo mėn. Komisija išplatino klausimyną, kuriame nurodė įvairius galimus Tarybos reglamento (EB) Nr. 377/2004 pakeitimus. Remdamasi gautais atsakymais, 2008 m. spalio mėn. Komisija Imigracijos ir prieglobsčio komitetui pateikė neoficialų darbinį dokumentą, kuriame nurodė konkrečius pasiūlymus iš dalies keisti atitinkamas reglamento nuostatas. Komisija pasiūlė pirmame etape atlikti reikiamus pakeitimus, susijusius su ataskaitų teikimo prievole, FRONTEX dalyvavimu ir tinklo ICONet tobulinimu. Antrame etape, atsižvelgiant į tai, kad 2010 m. planuojama peržiūrėti FRONTEX reglamentą, būtų peržiūrėtas poreikis ir galimybės sukurti ES imigracijos ryšių palaikymo pareigūno, kurį būtų galima siųsti atstovauti visų valstybių narių ir atitinkamų ES įstaigų interesams, pareigybę. Peržiūrint reglamentą taip pat būtų apsvarstyta galimybė Komisijai atsakomybę už tinklo ICONet valdymą perduoti FRONTEX.Valstybės narės pritarė šiems pasiūlymams, įskaitant pasiūlymą dėl dviejų etapų.-  Poveikio vertinimasPoveikio vertinimas nebuvo atliktas, nes šiuo pasiūlymu siūlomi tik nedideli ir daugiausia techninio pobūdžio galiojančio teisės akto pakeitimai. Šie pakeitimai neturės jokio didesnio ekonominio ar socialinio poveikio arba poveikio aplinkai. Be to, vienas iš ES geresnio reglamentavimo politikos tikslų – supaprastinti ir pagerinti esamus teisės aktus vadovaujantis proporcingumo principu. Šiuo pasiūlymu įgyvendinami minėti tikslai, nes juo užtikrinamas suderinamumas su Bendrijos teisės pakeitimais, atsiradusiais po šio reglamento priėmimo, ir atsižvelgiama į praktinę patirtį, įgytą įgyvendinant šį reglamentą.3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI-  Siūlomų veiksmų santraukaŠiuo pasiūlymu siūlomais pakeitimais nustatoma FRONTEX ir IRPP tinklų bendradarbiavimo sąsaja ir teisinis pagrindas, skatinama naudotis tinklu ICONet , kad būtų nuolatos keičiamasi informacija ir praktine patirtimi, pabrėžiama galimybė panaudoti turimas Bendrijos lėšas IRPP tinklams sukurti ir sklandžiai jų veiklai užtikrinti, taip pat racionalizuojama ataskaitų teikimo sistema, susijusi su įsteigtų IRPP tinklų veikla, be kita ko užtikrinant tinkamą Europos Parlamento, kuris šioje politikos srityje yra vienas iš teisės aktų leidėjų[12], informavimą.-  Teisinis pagrindasŠio reglamento pasiūlymo teisinis pagrindas – Europos bendrijos steigimo sutarties 63 straipsnio 3 dalies b punktas ir 66 straipsnis, nes juo iš dalies keičiamas šiais straipsniais pagrįstas 2004 m. vasario 19 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 377/2004 dėl imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklo sukūrimo ir juo bus išsamiau apirėžtas tokių tinklų veikimas.-  Subsidiarumo principasPagal EB sutarties 63 straipsnio 3 dalies b punktą Bendrija turi įgaliojimų priimti priemones, susijusias nelegalia imigracija ir nelegaliu gyvenimu, taip pat nelegalių gyventojų repatriacija. Kaip nustatyta 66 straipsnyje, Taryba 67 straipsnyje nurodyta tvarka turi imtis priemonių, kad būtų užtikrintas valstybių narių administracijų atitinkamų padalinių, taip pat tų padalinių ir Komisijos bendradarbiavimas. Šiuo metu galiojančias Bendrijos nuostatas dėl IRPP tinklų sukūrimo ir veikimo reikia pakeisti, kad būtų atsižvelgta į Bendrijos teisės pakeitimus, taip pat į šioje srityje įgytą praktinę patirtį.Todėl valstybės narės negali deramai pasiekti pasiūlymo tikslo.-  Proporcingumo principasEB sutarties 5 straipsnyje nustatyta, kad Bendrija nesiima jokių veiksmų, kurie nėra būtini siekiant šios sutarties nustatytų tikslų. Šiam Bendrijos veiksmui pasirinkta forma turi būti sudarytos tokios sąlygos, kad pasiūlymas pasiektų tikslą ir būtų kuo veiksmingiau įgyvendinamas. Siūloma iniciatyva – iš dalies keičiamas reglamentas – yra tolesnis Šengeno acquis plėtojimas, siekiant kovoti su nelegalios imigracijos organizavimu ir užtikrinti valstybių narių administracijų atitinkamų padalinių, taip pat tų padalinių ir Komisijos bendradarbiavimą. Todėl pasiūlymas atitinka proporcingumo principą.-  Pasirinkta priemonėSiūloma priemonė – reglamentas.Kitos priemonės nebūtų tinkamos, nes šiuo pasiūlymu iš dalies keičiamas reglamentas.4. POVEIKIS BIUDŽETUIPasiūlymas Bendrijos biudžetui poveikio neturi.5. Papildoma informacija-  Pasekmės, susijusios su įvairiais prie Sutarčių pridėtais protokolais ir su trečiosiomis šalimis sudarytais asociacijos susitarimaisŠio pasiūlymo teisinis pagrindas – EB sutarties IV antraštinė dalis, todėl taikoma „kintamos geometrijos“ sistema, numatyta protokoluose dėl Jungtinės Karalystės, Airijos ir Danijos pozicijos ir Šengeno protokole. Šiuo pasiūlymu plėtojamas Šengeno acquis . Todėl reikia atsižvelgti į šias su įvairiais protokolais susijusias pasekmes:Jungtinė Karalystė ir AirijaJungtinė Karalystė taiko šį reglamentą pagal Protokolo dėl Šengeno acquis integravimo į Europos Sąjungos sistemą, pridėto prie ES sutarties ir EB sutarties, 5 straipsnį ir 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimo 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti taikant kai kurias Šengeno acquis nuostatas 8 straipsnio 2 dalį.Airija taiko šį reglamentą pagal Protokolo dėl Šengeno acquis integravimo į Europos Sąjungos sistemą, pridėto prie ES sutarties ir EB sutarties, 5 straipsnį ir 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimo 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas 6 straipsnio 2 dalį.DanijaPagal Protokolą dėl Danijos pozicijos, pridėtą prie ES sutarties ir EB sutarties, Danija nedalyvauja Tarybai priimant priemones pagal EB sutarties IV antraštinę dalį, išskyrus „priemones, nustatančias trečiąsias valstybes, kurių piliečiai, pereidami valstybių narių išorės sienas, turi pateikti vizą, arba priemones, susijusias su vienoda vizų forma“.Šiuo pasiūlymu plėtojamas Šengeno acquis , o pagal minėto protokolo 5 straipsnį „Danija per šešis mėnesius nuo tos dienos, kai Taryba priima sprendimą dėl pasiūlymo ar iniciatyvos plėtoti Šengeno acquis pagal Europos Bendrijos steigimo sutarties IV antraštinės dalies nuostatas, nusprendžia, ar ji perkels šį sprendimą į savo nacionalinės teisės aktus“.Islandija ir NorvegijaKalbant apie Islandiją ir Norvegiją, šiuo pasiūlymu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės sudarytame susitarime dėl šių dviejų šalių asociacijos įgyvendinat, taikant ir plėtojant Šengeno acquis [13].ŠveicarijaKalbant apie Šveicariją, šiuo pasiūlymu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos Susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis [14].LichtenšteinasKalbant apie Lichtenšteiną, šiuo pasiūlymu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis [15].-  Išsamus pasiūlymo paaiškinimas1 straipsnisPirma dalimi ir antros dalies a punktu skatinama naudotis saugiu žiniatinkliu pagrįstu informacijos ir koordinavimo tinklu, skirtu valstybių narių migracijos valdymo tarnyboms (tinklu ICONet ), kad būtų keičiamasi informacija apie imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų siuntimą, taip pat, kad imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai keistųsi informacija ir praktine patirtimi.Antros dalies b punktu užtikrinamas glaudesnis FRONTEX ir IRPP tinklų bendradarbiavimas.Antros dalies c punktu valstybėms narėms, kurios nėra pirmininkaujančios arba nėra einančios pirmininkaujančios valstybės narės pareigas, leidžiama imtis iniciatyvos rengti imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų susitikimus.Trečia dalimi supaprastinama reglamentu numatyta ataskaitų teikimo prievolė. Joje taip pat nurodomos atitinkamos Europos institucijos, kurioms nuolat teikiama informacija apie imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklų veiklą konkrečiuose regionuose ir (arba) šalyse, kurie itin svarbūs Europos Sąjungai, taip pat informacija apie su nelegalia imigracija susijusią padėtį tuose regionuose ir (arba) šalyse.2009/0098 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS[data]iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 377/2004 dėl imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklo sukūrimoEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 63 straipsnio 3 dalies b punktą ir 66 straipsnį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[16],laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos,kadangi:1.  2004 m. vasario 19 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 377/2004 dėl imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklo sukūrimo[17] nustatyta prievolė sukurti valstybių narių imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų bendradarbiavimo formas, tokio bendradarbiavimo tikslus, tokių ryšių palaikymo pareigūnų funkcijas ir atitinkamą kvalifikaciją bei jų įsipareigojimus vis-à-vis priimančiajai šaliai ir siunčiančiajai valstybei narei.2.  Tarybos sprendimu 2005/267/EB[18] įsteigtas saugus žiniatinkliu pagrįstas informacijos ir koordinavimo tinklas, skirtas valstybių narių migracijos valdymo tarnyboms ( ICONet ) keistis informacija apie neįprastą migraciją, nelegalų atvykimą ir imigraciją bei nelegalių gyventojų grąžinimą. Keitimosi informacija elementai turi apimti imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklus.3.  Reglamentu (EB) Nr. 2007/2004 įsteigta Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūra (FRONTEX)[19]. Agentūros FRONTEX užduotis – rengti bendras ir pritaikytas rizikos analizes, kurias ji turi pateikti Tarybai ir Komisijai.4.  Imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai turi rinkti informaciją apie nelegalią imigraciją, naudotiną operatyviniu, strateginiu arba abiem lygmenimis. Tokia informacija galėtų būti labai naudinga agentūrai FRONTEX vykdant su rizikos analize susijusią veiklą, todėl tuo tikslu turėtų būti užtikrintas glaudesnis imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklų ir agentūros FRONTEX bendradarbiavimas.5.  Visos valstybės narės turėtų turėti galimybę prireikus inicijuoti į konkrečią trečiąją šalį arba regioną pasiųstų imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų susitikimus, siekiant paskatinti jų tarpusavio bendradarbiavimą.6.  2007 m. gegužės 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 574/2007/EB dėl Išorės sienų fondo 2007–2013 m. laikotarpiui pagal Solidarumo ir migracijos srautų valdymo bendrąją programą įsteigimo[20] siekiama prisidėti stiprinant laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę ir taikant valstybių narių solidarumo principą. Turimi šio fondo ištekliai gali būti naudojami konsulinių įstaigų ir kitų valstybių narių tarnybų trečiosiose šalyse organizuojamai veiklai skatinti ir imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklų veiklos pajėgumų stiprinimui remti, taip skatinant veiksmingesnį valstybių narių bendradarbiavimą šiuose tinkluose.7.  Tarybai, Europos Parlamentui ir Komisijai turėtų būti nuolat teikiama informacija apie imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklų veiklą konkrečiuose regionuose ir (arba) šalyse, kurie itin svarbūs Europos Sąjungai, taip pat informacija apie su nelegalia imigracija susijusią padėtį tuose regionuose ir (arba) šalyse. Konkretūs regionai ir (arba) šalys, kurie itin svarbūs Europos Sąjungai, turėtų būti pasirenkami atsižvelgiant į objektyvius migracijos rodiklius, pavyzdžiui, statistinius nelegalios migracijos duomenis ir agentūros FRONTEX parengtas rizikos analizes, taip pat atsižvelgiant į bendrą ES išorės santykių politiką.8.  Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 377/2004.9.  Kadangi siūlomo veiksmo tikslų, būtent pritaikyti galiojančias Bendrijos nuostatas dėl imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklų sukūrimo ir veikimo, kad būtų atsižvelgta į Bendrijos teisės pakeitimus, taip pat į šioje srityje įgytą praktinę patirtį, valstybės narės negali deramai pasiekti ir tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali priimti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti.10.  Šiame reglamente laikomasi pagrindinių teisių ir principų, pripažįstamų Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnio 2 dalyje ir išdėstytų Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje bei Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje.11.  Remiantis Protokolo dėl Šengeno acquis integravimo į Europos Sąjungos sistemą, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir prie Europos Bendrijos steigimo sutarties, 5 straipsniu ir 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimo 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti priimant ir įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas[21] 8 straipsnio 2 dalimi, Jungtinė Karalystė dalyvauja priimant ir įgyvendinant šį reglamentą.12.  Remiantis Protokolo dėl Šengeno acquis integravimo į Europos Sąjungos sistemą, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos Bendrijos steigimo sutarties, 5 straipsniu ir 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimo 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas[22] 6 straipsnio 2 dalimi, Airija dalyvauja priimant ir įgyvendinant šį reglamentą.13.  Remiantis Protokolo dėl Danijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 1 ir 2 straipsniais, Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir todėl jis nėra jai privalomas ar taikytinas. Atsižvelgiant į tai, kad šis reglamentas grindžiamas Šengeno acquis pagal Europos bendrijos steigimo sutarties trečiosios dalies IV antraštinės dalies nuostatas, Danija pagal minėto protokolo 5 straipsnį per šešis mėnesius nuo šio reglamento priėmimo turėtų nuspręsti, ar jį įgyvendins savo nacionalinėje teisėje.14.  Kalbant apie Islandiją ir Norvegiją, šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės sudarytame susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis [23], patenkančios į Tarybos sprendimo 1999/437/EB[24] dėl tam tikrų priemonių taikant tą susitarimą 1 straipsnio A ir E punktuose nurodytą sritį.15.  Kalbant apie Šveicariją, šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos pasirašytame susitarime[25] dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis , patenkančios į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A ir E punktuose nurodytą sritį, minėtą sprendimą siejant su Tarybos sprendimo 2008/146/EB[26] 3 straipsniu.16.  Kalbant apie Lichtenšteiną, šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės pasirašytame protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis , patenkančios į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A ir E punktuose nurodytą sritį, minėtą sprendimą siejant su Tarybos sprendimo 2008/261/EB[27] 3 straipsniu.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisPakeitimasReglamentas (EB) Nr. 377/2004 iš dalies keičiamas taip:17.  3 straipsnio 1 dalies antras sakinys išbraukiamas ir įterpiama ši (3) dalis:„3. Šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyta informacija pateikiama saugiu žiniatinkliu pagrįstame informacijos ir koordinavimo tinkle, skirtame valstybių narių migracijos valdymo tarnyboms, kuris įsteigtas Tarybos sprendimu 2005/267/EB[28] (toliau – tinklas ICONet ) pagal imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklams skirtą skirsnį. Komisija taip pat perduoda šią informaciją Tarybai.“18.  4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:a) 1 dalies antra įtrauka pakeičiama taip:„- keičiasi informacija ir dalijasi praktine patirtimi, pirmiausia susitikimuose ir per tinklą ICONet .“b) 2 dalis pakeičiama taip:„2. Komisijos ir agentūros FRONTEX, įsteigtos Reglamentu (EB) Nr. 2007/2004, atstovai turi teisę dalyvauti imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklo organizuojamuose susitikimuose, tačiau dėl operatyvinių priežasčių susitikimai gali būti rengiami šiems atstovams nedalyvaujant. Atitinkamai gali būti kviečiamos dalyvauti ir kitos įstaigos ir valdžios institucijos.“c) 3 dalis papildoma šiuo sakiniu:„Be to, tokie susitikimai gali būti rengiami valstybių narių iniciatyva.“19.  6 straipsnis pakeičiamas taip:„1. Europos Sąjungos Taryboje pirmininkaujanti valstybė narė arba, jei ši valstybė narė nėra atstovaujama toje šalyje arba regione, valstybė narė, einanti pirmininkaujančios valstybės narės pareigas, kiekvieno pusmečio pabaigoje parengia Tarybai, Europos Parlamentui ir Komisijai skirtą ataskaitą apie imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklų veiklą konkrečiuose regionuose ir (arba) šalyse, kurie itin svarbūs Europos Sąjungai, taip pat apie su nelegalia imigracija susijusią padėtį tuose regionuose ir (arba) šalyse. Po konsultacijų su valstybėmis narėmis ir Komisija, konkretūs regionai ir (arba) šalys, kurie itin svarbūs Europos Sąjungai, pasirenkami atsižvelgiant į objektyvius migracijos rodiklius, pavyzdžiui, statistinius nelegalios migracijos duomenis ir agentūros FRONTEX parengtas rizikos analizes, taip pat atsižvelgiant į bendrą ES išorės santykių politiką.2. Tokios ataskaitos rengiamos pagal Komisijos sprendimu 2005/687/EB[29] nustatytą modelį ir jose nurodomi atitinkami atrankos kriterijai.3. Komisija, remdamasi minėtomis ataskaitomis, Tarybai ir Europos Parlamentui kasmet teikia su imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklų plėtra susijusių faktų suvestinę.“2 straipsnis ĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse pagal Europos bendrijos steigimo sutartį.Priimta Briuselyje […]Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas[…] […] [1] OL L 64, 2004 3 2, p. 1.[2] OL L 349, 2004 11 25, p. 1.[3] OL L 83, 2005 4 1, p. 48.[4] C (2005) 5159 galutinis.[5] 2005 m. rugsėjo 29 d. Komisijos sprendimas, OL L 264, 2005 10 8, p. 8.[6] OL L 144, 2007 6 6, p. 22.[7] COM (2008) 359 galutinis.[8] Tarybos dok. Nr. 13440/08.[9] OL L 83, 2005 4 1, p. 48.[10] C (2005) 5159 galutinis.[11] C (2007) 374.[12] 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimas, nustatantis tam tikrų sričių, numatytų Europos bendrijos steigimo sutarties trečios dalies IV antraštinėje dalyje, reglamentavimą laikantis tos Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos, OL L 396, 2004 12 31, p. 45.[13] OL L 176, 1999 7 10, p. 36.[14] OL L 53, 2008 2 27, p. 52.[15] OL L [...], [...], p. [...].[16] OL C [...], [...], p.[...].[17] OL L 64, 2004 3 2, p. 1.[18] OL L 83, 2005 4 1, p. 48.[19] OL L 349, 2004 11 25, p. 1.[20] OL L 144, 2007 6 6, p. 22.[21] OL L 131, 2000 6 1, p. 43.[22] OL L 64, 2002 3 7, p. 20.[23] OL L 176, 1999 7 10, p. 36.[24] OL L 176, 1999 7 10, p. 31.[25] OL L 53, 2008 2 27, p. 1.[26] OL L 53, 2008 2 27, p. 1.[27] OL L 83, 2008 3 26, p. 3.[28] OL L 83, 2005 4 1, p. 48.[29] OL L 264, 2005 10 8, p. 8.