				|

		52011PC0844

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo sukuriama demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonė /* KOM/2011/0844 galutinis - 2011/0412 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
Europos Sąjunga grindžiama šiomis
vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine
valstybe ir pagarba žmogaus teisėms (Europos Sąjungos sutarties
2 straipsnis). Be to, Sutartyje taip pat nustatyta, kad Sąjungos
veiksmai tarptautinėje arenoje „grindžiami
principais, paskatinusiais jos pačios sukūrimą, vystymąsi
ir plėtrą, ir kurių įgyvendinimą ji skatina
platesniame pasaulyje: demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus
teisių ir pagrindinių laisvų visuotinumo ir nedalomumo, pagarbos
žmogaus orumui, lygybės ir solidarumo principais bei Jungtinių
Tautų Chartijos ir tarptautinės teisės principų laikymusi“
(21 straipsnis).
Taigi demokratijos ir žmogaus teisių
rėmimas yra esminis ES išorės veiksmų aspektas. Remdama žmogaus
teises ir demokratiją visame pasaulyje, ES naudoja
daug įvairių priemonių: nuo politinio dialogo ir
diplomatinių iniciatyvų iki finansinio bei techninio bendradarbiavimo
ir pagalbos.
Reglamentas, kuriuo sukuriama Europos
demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė (EDŽTRP)[1], yra šios politinės strategijos kertinis akmuo; tai
unikali ir matoma tvirto ES įsipareigojimo remti demokratiją ir
žmogaus teises išraiška. Pagal priemonę visame
pasaulyje teikiant paramą pilietinei visuomenei ir žmogaus teisių
institucijoms bei užtikrinant rinkimų stebėjimą gauta realių
rezultatų ir būta daug sėkmės atvejų. Dėl
nepriklausymo nuo vyriausybių sutikimo ir lankstumo EDŽTRP suteikia svarbios
papildomos vertės ES politikos priemonėms.
Naujajame reglamente būtina išsaugoti
bendrus EDŽTRP tikslus ir taikymo sritį, kuriais bus prisidedama prie
žmogaus teisių ir pagrindinių laisvų, demokratijos ir
teisinės valstybės vystymo ir stiprinimo visame pasaulyje.
Šis reglamentas
grindžiamas glaudžia demokratijos ir žmogaus teisių tarpusavio
sąsaja. Pastaraisiais metais ES paramos demokratijai
darbotvarkė buvo nuolat plėtojama kuriant išsamų
požiūrį. Visų pirma, pirmasis strateginis, konkretus
požiūris į platesnę ir darnesnę paramos demokratijai politiką
ES išorės santykiuose nustatytas 2009 m. lapkričio mėn.
Tarybos išvadose[2]
dėl paramos demokratijai. 2010 m. gruodžio mėn. Komisija
pateikė pirmąją ataskaitą apie tolesnius veiksmus,
susijusius su išvadomis, ir buvo priimtos naujos išvados[3], kuriose nustatyta dešimt
bandomųjų šalių, kuriose turi būti įgyvendinama
veiksmų darbotvarkė ir imtasi neatidėliotinų veiksmų.
Todėl
svarbu, kad būsimos EDŽTRP taikymo sritis tebebūtų didelė
ir aprėptų esamą didelę propagavimo veiklos, esminės
paramos ir veiksmų vietoje, įskaitant rinkimų
stebėjimą, kuriais remiamos visos nuo demokratijos neatskiriamos
pagrindinės teisės, taip pat visos kitos žmogaus teisės ir
pagrindinės laisvės, įvairovę. Tai politikos racionalumo,
požiūrio išsamumo, veiksmų darnumo ir masto ekonomijos garantija.
Nuo 2007 m. EDŽTRP taikymo sritis apima
penkis tikslus:
·
didinti pagarbą žmogaus teisėms ir
pagrindinėms laisvėms šalyse, kuriose joms kyla didžiausia rizika;
·
stiprinti pilietinės visuomenės
svarbą remiant žmogaus teises ir demokratines reformas, palaikant
taikų skirtingų grupių interesų derinimą ir stiprinant
dalyvavimą bei atstovavimą politikoje;
·
remti su žmogaus teisių ir demokratijos
klausimais susijusius veiksmus ES gairių srityse, įskaitant veiksmus,
susijusius su dialogu žmogaus teisių klausimais, žmogaus teisių
gynėjais, mirties bausme, kankinimu, vaikais ir ginkluotais konfliktais,
vaiko teisėmis, smurtu prieš moteris ir mergaites ir kova su visų
formų jų diskriminacija, tarptautine humanitarine teise ir galimomis
būsimomis gairėmis;
·
remti tarptautinę ir regioninę žmogaus
teisių, teisingumo ir teisinės valstybės apsaugos ir rėmimo
bei demokratijos rėmimo sistemą ir ją stiprinti;
·
didinti pasitikėjimą demokratiniais
rinkimų procesais ir tų procesų patikimumą bei
skaidrumą, visų pirma stebint rinkimus.
Pagal
EDŽTRP vykdoma reagavimo strategija[4]
daugiausia grindžiama darbu su pilietinės visuomenės organizacijomis
ir per jas vykdoma veikla siekiant ginti pagrindines laisves, kurios sudaro
visų demokratinių procesų pagrindą, ir padėti pilietinei
visuomenei tapti veiksminga politinių reformų ir žmogaus teisių
gynimo jėga. Naujajame reglamente bus išsaugotas visas šis reagavimo
strategijos specifiškumas. Taip juo papildomos naujos kartos geografinės
programos, į kurias vis labiau įtraukiami demokratijos ir žmogaus
teisių tikslai, dėmesį visų pirma sutelkiant į
valstybės institucijų kūrimą.
Be
to, naujuoju EDŽTRP reglamentu bus sustiprintas ES priemonių rinkinys,
kuriuo bus galima veiksmingiau spręsti sunkumus šalyse, kuriose
sudėtinga padėtis, arba ekstremaliosios padėties atvejais, kai
žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms kyla didžiausia rizika.
Naujausi pokyčiai Europos kaimynystėje, visų pirma Arabų
pavasaris, parodė, kad šiose šalyse susiformavo didelis didesnių
laisvių ir teisių bei demokratijos poreikis, kurį ES reikia
remti. Tokiais atvejais Europos Sąjunga turės galimybę
tiesiogiai finansuoti ad hoc veiksmus skirdama tiesiogines arba
nedideles dotacijas. Šia galimybe bus naudojamasi tuo atveju, kai dėl procedūrinės
tvarkos galėtų nukentėti veiksmų efektyvumas arba dėl jos paramos gavėjams kiltų
didelė bauginimo, keršijimo ar kitokia rizika. Ad hoc veiksmai iš
esmės būtų įtraukiami į strateginius dokumentus ir
metines programas. Tačiau išimtinėmis aplinkybėmis ad hoc
veiksmai galėtų būti tvirtinami pasitelkiant specialiąsias
į programavimo ciklą neįtrauktas priemones.
Žvelgiant
iš platesnės perspektyvos, siūlomą EDŽTRP reglamentą
reikėtų vertinti atsižvelgiant į visas 2014–2020 m.
daugiametei finansinei programai siūlomas finansines priemones, kaip
nurodyta Komunikate „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“. Kartu su
4 išlaidų kategorijos („Europos vaidmuo pasaulyje“) priemonėmis
ir Europos plėtros fondu naujoji EDŽTRP užtikrins didesnę ES
išorės veiksmų darną ir veiksmingumą.
Pagal Tarybos sprendimą, kuriuo nustatoma
Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) struktūra ir veikimas[5], vyriausiasis įgaliotinis
(Komisijos pirmininko pavaduotojas) užtikrina Sąjungos išorės
veiksmų bendrą politinį koordinavimą, be kita ko,
pasitelkdamas ir EDŽTRP. Visų pirma EIVT prisideda prie EDŽTRP
programavimo ir valdymo ciklo, kaip nurodyta minėto Tarybos sprendimo
9 straipsnio 3 dalyje.
2.           KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
2011 m.
lapkričio 26 d. – 2011 m. sausio 31 d. Europos Komisija vykdė
viešąsias konsultacijas dėl būsimo ES išorės veiksmų
finansavimo. Viešosiose konsultacijose naudotasi elektroniniu klausimynu, prie
kurio buvo pridėtas susijusių Komisijos ir EIVT tarnybų
parengtas informacinis dokumentas „Koks bus ES išorės veiksmų
finansavimas po 2013 m.?“ (angl. What funding for EU external action
after 2013?). Per viešąsias konsultacijas gauta
220 atsakymų, iš kurių matyti platus ir įvairus
pažiūrų spektras, parodantis išorės veiksmų bendruomenei
būdingų struktūrų, nuomonių ir tradicijų
įvairovę.
Dauguma respondentų (maždaug
70 proc.) patvirtino, kad ES finansinė intervencija pagrindinėse
politikos srityse, kurios remiamos ES išorės veiksmų
finansinėmis priemonėmis[6],
davė daug papildomos naudos. Daugelis respondentų ES
papildomos naudos kriterijų pavadino pagrindine ateities varomąja
jėga: jie laikėsi nuomonės, kad ES turėtų išnaudoti
savo santykinį pranašumą, susijusį su jos tvirtomis pozicijomis
pasaulyje, plačia patirtimi, viršvalstybiniu pobūdžiu ir koordinavimo
skatintojos vaidmeniu, ir išnaudoti masto ekonomiją.
Beveik visi
respondentai (92 proc.) palaiko didesnės diferenciacijos
požiūrį, pagal kurį pagalba būtų pritaikyta prie
šalies gavėjos padėties remiantis patikimais kriterijais ir
veiksmingu duomenų rinkimu; vadovaujantis tokiu požiūriu būtų
didinamas ES finansinių priemonių poveikis. Daugiau kaip du
trečdaliai respondentų mano, kad ES išorės veiksmuose pakankamai
atsižvelgiama į ES interesus ir kad šie išorės veiksmai
turėtų būti labiau grindžiami ES vertybėmis ir principais,
taip pat šalių partnerių vystymosi tikslais. Mažuma mano, kad ES
išorės veiksmuose daugiau dėmesio turėtų būti skiriama
ES interesams pasaulinėje ekonomikoje, visų pirma besiformuojančios
rinkos ekonomikos šalyse.
Kalbant apie
priemonių supaprastinimą ir geografinių bei teminių
priemonių pusiausvyrą, nuomonės dėl ES teminių
programų peržiūros ir galimo jų skaičiaus sumažinimo skiriasi.
Daugelis baiminasi, kad dėl to galėtų sumažėti bendra
teminiams veiksmams skiriama suma, ir ragina verčiau supaprastinti
taisykles, reglamentuojančias galimybę gauti teminį
finansavimą ir jo panaudojimą. Pažymėta, kad svarbūs yra
keli teminiai klausimai, kaip antai Europos demokratijos ir žmogaus teisių
rėmimo priemonės stiprinimas, kovos su klimato kaita priemonių
finansavimas ar dabartinės vystomojo bendradarbiavimo priemonės
teminės programos. Didesnį ES priemonių geografinių
ribų lankstumą, kaip būdą atsižvelgti į tarpregionines
problemas, palaiko didelė respondentų dauguma.
Dauguma
respondentų sutinka, kad bendru programavimu ir bendruoju finansavimu
dalyvaujant valstybėms narėms galima padidinti ES išorės
veiksmų poveikį ir darną, supaprastinti pagalbos teikimą ir
sumažinti bendras sandorių sąnaudas.
Kalbant apie vienmintiškumą
ir sąlygas, respondentai plačiai palaiko idėją
sąlygas nagrinėti atsižvelgiant į šalies gavėjos
pagarbą žmogaus teisėms, mažumoms, geram valdymui ir
kultūrų raiškos įvairovei (78 proc.) arba į tos šalies
politikos kokybę ir į jos gebėjimą bei norą
įgyvendinti patikimą politiką (63 proc.). Dauguma
respondentų kritiškai vertina idėją išorės
bendradarbiavimą grįsti pačios ES interesais.
Dėl ES išorės veiksmų žmogaus
teisių ir demokratijos srityje visi respondentai atkreipė
dėmesį į būtinybę toliau skatinti ir remti šiuos
tikslus visame pasaulyje tiek įtraukiant juos į visas ES politikos
kryptis bei veiksmus, tiek siekiant jų pagal tikslinę, atskirą,
bet papildomąją finansinę priemonę. Europos demokratijos ir
žmogaus teisių rėmimo priemonė labai vertinama ir visos
suinteresuotosios šalys prašė ES didinti jos potencialą, apsaugoti
jos papildomą vertę ir toliau spartinti pagal šią priemonę
skiriamos pagalbos teikimą, visų pirma sudėtingiausiais ir skubiausiais
atvejais.
Poveikio vertinimas
Komisija atliko poveikio vertinimą,
kuriame nagrinėtos 3 pagrindinės politikos alternatyvos
(įskaitant tam tikras papildomas galimybes):
1) nerengti atskiro EDŽTRP reglamento, o
žmogaus teisių ir demokratijos rėmimą įtraukti į kitas
priemones;
2) nekeisti dabartinio reglamento ir tik
padidinti biudžeto lėšas, iš kurių pagal dabartinę sistemą
bus finansuojama papildoma veikla;
3) parengti reglamentą, kuriuo
būtų sudaromos geresnės sąlygos veikti, išsaugant
pagrindines galiojančio reglamento ypatybes.
Pirmoji galimybė atmesta, nes buvo
aiškiai matyti, kad žmogaus teisėms ir demokratijai remti skirtos savarankiškos
priemonės galiojimo nutraukimas būtų neigiamas politinis ženklas
ir dėl to būtų panaikinti ypatingi ir vertingi darbo principai,
kaip antai priimančiosios šalies sutikimo nebuvimas ar orientavimasis į
pilietinės visuomenės veikėjus. Dėl to savo ruožtu
sumažėtų pagalbos teikimo veiksmingumas ir būtų gerokai
pakenkta ES matomumui bei reputacijai.
Antrosios galimybės taip pat atsisakyta,
nes ji neleistų pasinaudoti galimybe tinkamai spręsti naujus uždavinius,
taisyti tam tikras klaidas remiantis įgyta patirtimi ir tenkinti naujus
poreikius.
Pasirinkta trečioji galimybė, nes ji
leistų išsaugoti priemonių politinę ir veiklos naudą ir
sudarytų galimybę geriau pritaikyti reglamentą. Pagal šią
galimybę naujasis projektas turėtų būti parengtas kaip
reglamentas, kuriuo būtų sudaromos geresnės galimybės
veikti. Įdiegta
peržiūrėta priemonė būtų į procesą
orientuota priemonė, kurioje dėmesys būtų sutelktas į
keturis skirtingus aspektus:
·
teminių kampanijų, kuriose būtų
derinama propagavimo veikla ir veikla vietoje siekiant svarbių tikslų
(pvz., remti demokratiją) ir sprendžiami su sunkiais teisių
pažeidimais (pvz., kankinimu, mirties bausme, diskriminacija ir kt.)
susiję klausimai, taip pat teikiama esminė parama pagrindiniams
veikėjams ir vykdomas susijęs pilietinis švietimas;
·
tikslinės paramos klestinčios
pilietinės visuomenės vystymuisi ugdant jos gebėjimus siekti
demokratijos ir žmogaus teisių bei jas ginti ir konkrečiam
pilietinės visuomenės, kaip teigiamų pokyčių
siekiančio veikėjo, vaidmeniui;
·
ES gebėjimų stiprinimo, kad ji galėtų
greitai reaguoti į skubos atvejus, susijusius su žmogaus teisėmis, ir
išsamaus ES žmogaus teisių gynėjo mechanizmo sukūrimo;
·
tvirtesnio ir labiau integruoto požiūrio
į demokratinius ciklus užtikrinant rinkimų stebėjimą ir
teikiant kitų rūšių paramą demokratiniams ir rinkimų
procesams.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
Siūloma priemonė pagrįsta
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 209 straipsniu, kuriame
nustatytas teisinis bendradarbiavimo vystymosi labui vadovaujantis
Sąjungos išorės veiksmų principais ir tikslais pagrindas. Be to,
Europos Sąjungos paramos demokratijai ir žmogaus teisėms
įgyvendinant savo išorės veiksmus svarba papildomai pagrindžiama
Europos Sąjungos sutarties 2 ir 21 straipsniuose.
Siūlomo reglamento tikslų
valstybės narės negali deramai pasiekti ir, atsižvelgiant į
veiksmo mastą bei aprėptį, tų tikslų būtų
geriau siekti Sąjungos lygiu, todėl, laikydamasi Sutarties
5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Sąjunga gali
patvirtinti priemones. ES turi išskirtines galimybes dalį išorės
pagalbos suteikti valstybių narių vardu ir kartu su jomis ir dėl
to šalyse, kuriose ji veikia, ji įgyja didesnį
pasitikėjimą. Daugelis valstybių narių neturi
pajėgumų ir (arba) pasiryžimo plėtoti pasaulinio masto
išorės priemones. Taigi vienintelė galimybė ES vertybes skatinti
pasauliniu mastu ir užtikrinti ES veiklą visame pasaulyje – imtis
ES lygio veiksmų.
Siūlomu reglamentu taip pat stiprinami
koordinavimo gebėjimai ir sudaromos geresnės sąlygos vykdyti
bendrą programavimą su valstybėmis narėmis užtikrinant
veiksmingą darbo padalijimą ir pagalbos teikimą. Sąjunga
turi teikti pagalbą ten, kur jos poveikis didesnis, ir sutelkti
dėmesį į demokratijos, gero valdymo, žmogaus teisių ir
teisinės valstybės rėmimą visame pasaulyje, į savo
ilgalaikį ir numatomą dalyvavimą teikiant paramą vystymuisi
ir į savo vaidmenį koordinuojant veiksmus su valstybėmis
narėmis. Pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą proporcingumo
principą siūlomu reglamentu neviršijama to, kas būtina jo
tikslams pasiekti.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Siūloma priemonė įtraukta
į priemones, kurios bus įgyvendinamos pagal Europos Sąjungos
daugiametės finansinės programos IV išlaidų kategoriją
„Europos vaidmuo pasaulyje“. Šio reglamento įgyvendinimo 2014–2020 m.
finansinis paketas yra 1 578 000 000 EUR
(galiojančiomis kainomis). Tai atitinka apytikriai
225 000 000 EUR vidutinį metinį paketą.
2011/0412 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo sukuriama demokratijos ir žmogaus
teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonė
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 209 ir
212 straipsnius,
atsižvelgdami į Komisijos
pasiūlymą,
įstatymo galią turinčio
teisės akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[7],
atsižvelgdami į Regionų komiteto
nuomonę[8],
laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)
šis reglamentas yra viena iš priemonių, kuriomis
tiesiogiai remiama Europos Sąjungos išorės politika. Juo bus
pakeistas 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentas (EB) Nr. 1889/2006, įsteigiantis demokratijos ir žmogaus
teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonę[9];
(2)
šiuo reglamentu sukuriama demokratijos ir žmogaus
teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonė, leidžianti
teikti pagalbą neatsižvelgiant į trečiųjų šalių
vyriausybių ir kitų valdžios institucijų sutikimą;
(3)
Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje
nustatyta, kad Sąjunga yra grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba
žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba
žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių
asmenų teises. Šios vertybės yra bendros valstybėms narėms,
kurių visuomenėje vyrauja pliuralizmas, nediskriminavimas,
tolerancija, teisingumas, solidarumas ir moterų bei vyrų lygybė;
(4)
Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje
nustatyta, kad Sąjungos išorės veiksmai grindžiami principais,
paskatinusiais jos pačios sukūrimą: demokratijos, teisinės
valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių
visuotinumo ir nedalomumo, pagarbos žmogaus orumui, lygybės ir solidarumo
principais bei Jungtinių Tautų Chartijos ir tarptautinės
teisės principų laikymusi;
(5)
šia finansavimo priemone padedama
siekti Sąjungos išorės veiksmų, įskaitant Europos vystymosi
politikos veiksmus, tikslų;
(6)
Sąjungos pagalba demokratijai ir teisinei
valstybei, pagarbai žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms
pagrįsta visuotinai pripažintais bendraisiais principais, nustatytais
Tarptautinėje žmogaus teisių chartijoje ir visuose kituose
Jungtinių Tautų priimtuose dokumentuose dėl žmogaus teisių,
taip pat svarbiuose regioninio lygmens dokumentuose dėl žmogaus teisių;
(7)
lyčių lygybė ir moterų
teisės yra pagrindinės žmogaus teisės ir socialinio teisingumo
klausimas ir jų rėmimas yra svarbi šio reglamento dalis;
(8)
demokratija ir žmogaus teisės yra neatsiejamai
susijusios, kaip primenama 2009 m. lapkričio 18 d. Tarybos
išvadose dėl paramos demokratijai ES plėtojant išorės santykius.
Tokios pagrindinės laisvės, kaip antai saviraiškos ir asociacijų
laisvė, yra būtina politinio pliuralizmo ir demokratinių
procesų sąlyga, o demokratinė kontrolė ir valdžių
atskyrimas yra būtini siekiant palaikyti nepriklausomą teismų
veiklą ir teisinę valstybę, kurios savo ruožtu būtinos
veiksmingai žmogaus teisių apsaugai užtikrinti;
(9)
žmogaus teisių kultūros kūrimas ir
palaikymas bei siekis, kad demokratija tarnautų piliečiams, nors tai
ypač aktualu ir sudėtinga besiformuojančios demokratijos
valstybėse, iš tiesų yra nuolatinis uždavinys, kuri turi spręsti
visų pirma konkrečios šalies žmonės, tačiau nemenkinant
tarptautinės bendruomenės įsipareigojimų. Tuo tikslu taip
pat būtinos įvairios institucijos, visų pirma nacionaliniai demokratiniai
parlamentai, kurios turėtų užtikrinti dalyvavimą,
atstovavimą, reagavimą ir atskaitomybę;
(10)
siekiant šiuos klausimus veiksmingai, skaidriai,
laiku ir lanksčiai spręsti pasibaigus Reglamento (EB)
Nr. 1889/2006 galiojimui, ir toliau reikia konkrečių finansinių
išteklių bei konkrečios finansavimo priemonės, kuri
galėtų toliau būti nepriklausomai taikoma;
(11)
pagal šį reglamentą Sąjungos pagalba
skirta papildyti įvairias kitas Sąjungos politikos demokratijos ir
žmogaus teisių srityje įgyvendinimo priemones: nuo politinio dialogo
ir diplomatinių demaršų iki įvairių finansinio ir techninio
bendradarbiavimo priemonių, įskaitant geografines ir temines
programas. Ji taip pat papildys labiau su krize susijusius veiksmus, vykdomus
pagal Stabilumo priemonę;
(12)
pagal šį reglamentą Sąjunga teiks
pagalbą, kuria padedama pasaulio, regionų, nacionaliniu ir vietos
mastu kartu su pilietine visuomene spręsti žmogaus teisių ir
demokratizacijos klausimus ir kuri apima visų rūšių nuo
valstybės nepriklausomų asmenų ar grupių, veikiančių
žmogaus teisių ir demokratijos rėmimo srityje, socialinę
veiklą;
(13)
be to, kadangi demokratijos ir žmogaus teisių
tikslai turi būti vis labiau įtraukiami į visas išorės
pagalbos finansavimo priemones, pagal šį reglamentą Sąjungos
pagalba dėl savo pasaulinio pobūdžio ir veikimo neatsižvelgiant
į trečiųjų šalių vyriausybių ir kitų
valdžios institucijų sutikimą atliks dar ir konkrečią
papildomą funkciją. Tai suteiks galimybę bendradarbiauti su
pilietine visuomene opiais žmogaus teisių ir demokratijos klausimais ir
sudarys sąlygas lanksčiai reaguoti į kintančias aplinkybes.
Ši priemonė taip pat turėtų suteikti Sąjungai galimybę
numatyti ir remti konkrečius tarptautinius tikslus ir priemones, kurie
nėra susiję geografiškai ar su krizėmis ir kuriems gali
reikėti taikyti tarptautinį požiūrį arba kurie gali apimti veiksmus
ir Sąjungoje, ir įvairiose trečiosiose šalyse. Be to, priemonė
sudarys būtiną pagrindą veiksmams, kaip antai paramai
nepriklausomoms Europos Sąjungos rinkimų stebėjimo misijoms,
kuriems reikalinga darni politika, vienoda valdymo sistema ir bendri veiklos
standartai;
(14)
Sąjunga ypatingą dėmesį skirs tokioms
šalims ir tokiems skubos atvejams, kai žmogaus teisėms ir
pagrindinėms laisvėms gresia didžiausia rizika ir kuriose šios
teisės ir laisvės negerbiamos ypač akivaizdžiai ir sistemingai.
Tokiais atvejais politinis prioritetas bus teikiamas atitinkamų
tarptautinių teisės aktų laikymosi rėmimui, apčiuopiamos
paramos bei veiklos priemonių teikimui vietos pilietinei visuomenei ir
pagalbai jos darbui, atliekamam labai sudėtingomis aplinkybėmis.
Konfliktinėse situacijose Sąjunga pagal atitinkamas Sąjungos
gaires skatins visas kariaujančias šalis laikytis teisinių
įsipareigojimų pagal tarptautinę humanitarinę teisę;
(15)
tokiose šalyse, kuriose
padėtis sudėtingiausia, ar sudėtingiausiose situacijose
Sąjunga turėtų turėti galimybę lanksčiai ir laiku
reaguoti skirdama ad hoc dotacijas, kad patenkintų skubius žmogaus
teisių gynėjų apsaugos poreikius. Tai visų pirma bus
atliekama tais atvejais, kai pasirinkta procedūrinė tvarka
galėtų daryti tiesioginį poveikį priemonių
veiksmingumui arba pagalbos gavėjams galėtų kilti didelė
bauginimo, keršijimo ar kitokia rizika;
(16)
Europos Sąjungos rinkimų stebėjimo
misijos svariai ir sėkmingai prisideda prie demokratinių procesų
trečiosiose šalyse. Tačiau demokratijos skatinimas yra kur kas
daugiau nei tik rinkimų procesas. Taigi išlaidos rinkimų
stebėjimo misijoms neturėtų sudaryti neproporcingai didelės
viso pagal šį reglamentą galimo finansavimo dalies;
(17)
įgyvendinimo įgaliojimais, susijusiais su
veiksmų, kurie remiami pagal šį reglamentą, programavimu ir
finansavimu, turėtų būti naudojamasi pagal 2011 m. vasario
16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES)
Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos
Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės
mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai. Atsižvelgiant į šių
įgyvendinimo teisės aktų pobūdį, ypač politikos
krypties pobūdį, arba į jų finansinį poveikį, jiems
patvirtinti paprastai turėtų būti taikoma nagrinėjimo
procedūra, išskyrus nedidelio finansinio masto technines įgyvendinimo
priemones;
(18)
Sąjungos išorės veiksmų
priemonių įgyvendinimo bendros taisyklės ir procedūros
nustatytos ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. …/…[10], toliau – Bendras įgyvendinimo
reglamentas;
(19)
Europos išorės veiksmų tarnybos
struktūra ir veikimas apibūdinti Tarybos sprendime 2010/427/ES,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Dalykas ir tikslai
Šiuo reglamentu sukuriama Europos demokratijos
ir žmogaus teisių rėmimo priemonė, pagal kurią Sąjunga
teiks pagalbą demokratijos ir teisinės valstybės, pagarbos
visoms žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms vystymui ir
stiprinimui.
Tokia pagalba pirmiausia skirta:
a)           didinti pagarbą žmogaus
teisėms ir pagrindinėms laisvėms, kaip skelbiama
Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir kituose tarptautiniuose
bei regioniniuose žmogaus teisių apsaugos dokumentuose, ir skatinti jų
laikymąsi, stiprinti jų apsaugą, rėmimą ir
stebėseną visų pirma remiant atitinkamas pilietinės
visuomenės organizacijas, žmogaus teisių gynėjus ir
represijų bei prievartos aukas;
b)           remti ir stiprinti demokratines
reformas trečiosiose šalyse stiprinant dalyvaujamąją ir
atstovaujamąją demokratiją bei bendrą demokratinį
ciklą ir didinant rinkimų procesų patikimumą, visų
pirma vykdant rinkimų stebėjimo misijas.
2 straipsnis
Taikymo sritis
1.           Sąjungos pagalba siejama
su šiomis sritimis:
a)      parama dalyvaujamajai ir atstovaujamajai
demokratijai bei jų stiprinimu, įskaitant parlamentinę
demokratiją, ir parama demokratizacijos procesams, daugiausia pasitelkiant
pilietinės visuomenės organizacijas, inter alia:
i) skatinant asociacijų ir susirinkimų
laisvę, netrukdomą asmenų judėjimą, nuomonės ir
saviraiškos laisvę, įskaitant meninę ir kultūrinę
saviraišką, laisvą spaudą ir nepriklausomą
pliuralistinę tradicinę bei IRT pagrįstą žiniasklaidą,
interneto laisvę ir kovos su administracinėmis kliūtimis
naudotis šiomis laisvėmis priemones, įskaitant kovą su
cenzūra;
ii) stiprinant teisinę valstybę,
skatinant teismų nepriklausomybę, skatinant ir vertinant teisines bei
institucijų reformas ir remiant teisę kreiptis į teismą;
iii) remiant ir didinant Tarptautinio baudžiamojo
teismo, ad hoc tarptautinių baudžiamųjų tribunolų ir
pereinamojo laikotarpio teisingumo sistemos procesų svarbą, taip pat
tiesos ir susitaikymo priemones;
iv) remiant reformas, skirtas veiksmingai ir
skaidriai demokratinei atskaitomybei ir priežiūrai, įskaitant saugumo
ir teisingumo sektorių priežiūrą, užtikrinti ir skatinant taikyti
kovos su korupcija priemones;
v) skatinant politinį pliuralizmą ir
demokratinį politinį atstovavimą, taip pat skatinant
politinį piliečių, visų pirma socialiai atskirtų
grupių, dalyvavimą demokratinių reformų procese vietos,
regionų ir nacionaliniu lygmenimis;
vi) skatinant vyrų ir moterų
dalyvavimą lygiomis teisėmis visuomeniniame, ekonominiame ir
politiniame gyvenime, taip pat remiant lygias moterų galimybes, jų
dalyvavimą ir politinį atstovavimą;
vii) remiant priemones, skirtas taikiam
skirtingų grupių interesų derinimui palengvinti, įskaitant
paramą pasitikėjimo stiprinimo priemonėms, susijusioms su
žmogaus teisėmis ir demokratizacija;
b)      žmogaus teisių ir pagrindinių
laisvių rėmimu ir gynimu, kaip skelbiama Visuotinėje žmogaus
teisių deklaracijoje ir kituose tarptautiniuose bei regioniniuose
dokumentuose dėl pilietinių, politinių, ekonominių,
socialinių ir kultūrinių teisių. Tai pagalba, daugiausia
teikiama per pilietinės visuomenės organizacijas, skirta, inter alia:
i) mirties bausmės panaikinimui,
kankinimų, netinkamo elgesio bei kito žiauraus, nežmoniško ar
žeminančio elgesio arba baudimo prevencijai ir kankinimų aukų
reabilitacijai;
ii) žmogaus teisių gynėjų paramai,
gynimui ir pagalbai pagal JT deklaracijos dėl asmenų, grupių ir
visuomenės institucijų teisės ir pareigos remti ir ginti
visuotinai pripažintas žmogaus teises ir pagrindines laisves
1 straipsnį;
iii) kovai su rasizmu ir ksenofobija, taip pat
įvairių rūšių diskriminacija, įskaitant
diskriminaciją dėl lyties, rasės, odos spalvos, etninės ar
socialinės kilmės, genetinių ypatybių, kalbos, religijos ar
tikėjimo, politinės ar bet kokios kitos nuomonės, priklausymo
tautinei mažumai, nuosavybės, kilmės, negalios, amžiaus ar
seksualinės orientacijos;
iv) minties, sąžinės ir religijos ar
tikėjimo laisvės rėmimui, įskaitant priemones, skirtas
panaikinti visų formų neapykantą, netoleranciją ir
diskriminaciją dėl religijos ar tikėjimo, ir skatinant
toleranciją bei pagarbą religijų ir kultūrų
įvairovei;
v) čiabuvių tautų teisėms ir
asmenų, priklausančių mažumoms ir etninėms grupėms,
teisėms;
vi) moterų teisėms, kaip skelbiama
Konvencijoje dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims
ir šios konvencijos neprivalomuose protokoluose, įskaitant kovos su
moterų lyties organų žalojimu, priverstinėmis santuokomis,
nusikaltimais dėl garbės, prekyba moterimis ir kitų
rūšių smurtu prieš moteris priemones;
vii) vaikų teisėms, kaip skelbiama Vaiko
teisių konvencijoje ir jos neprivalomuose protokoluose, įskaitant
kovą su vaikų darbu, prekyba vaikais ir vaikų prostitucija, taip
pat vaikų ėmimu į kariuomenę ir vaikų kareivių
naudojimu;
viii) neįgaliųjų teisėms;
ix) ekonominėms, socialinėms bei
kultūrinėms teisėms ir pagrindiniams darbo standartams bei
įmonių socialinei atsakomybei skatinti;
x) švietimui, mokymui ir stebėsenai žmogaus
teisių ir demokratijos srityje, taip pat vii papunktyje nurodytoje
srityje;
xi) paramai vietos, regionų, šalies arba
tarptautinėms pilietinės visuomenės organizacijoms, susijusioms
su žmogaus teisių apsauga, rėmimu ar gynimu ir su priemonėmis,
nurodytomis vii papunktyje;
c)      tarptautinės žmogaus teisių,
teisingumo, teisinės valstybės ir demokratijos apsaugos, taip pat
tarptautinės humanitarinės teisės rėmimo sistemos
stiprinimu, visų pirma:
i) teikiant paramą tarptautinėms ir
regioninėms priemonėms žmogaus teisių, teisingumo, teisinės
valstybės ir demokratijos srityse;
ii) skatinant pilietinės visuomenės
bendradarbiavimą su tarptautinėmis ir regioninėmis
tarpvyriausybinėmis organizacijomis, taip pat remiant pilietinės
visuomenės veiklą, kuria siekiama skatinti tarptautinių ir
regioninių priemonių, susijusių su žmogaus teisėmis,
teisingumu, teisine valstybe ir demokratija, įgyvendinimą ir jį
stebėti;
iii) organizuojant mokymą tarptautinės
humanitarinės teisės klausimais, skleidžiant apie ją
informaciją ir remiant jos vykdymą;
d)      pasitikėjimo demokratinių
rinkimų procesais ir šių procesų patikimumo bei skaidrumo
didinimu prisidedant prie viso rinkimų ciklo veiksmingumo ir nuoseklumo,
visų pirma,
i) vykdant Sąjungos rinkimų
stebėjimo misijas;
ii) naudojant kitas rinkimų procesų
stebėsenos priemones;
iii) prisidedant prie pilietinės
visuomenės organizacijų rinkimų stebėjimo
gebėjimų ugdymo regioniniu ir vietos lygmenimis ir remiant jų
iniciatyvas skatinti dalyvavimą rinkimų procesuose ir su jais susijusioje
tolesnėje veikloje;
iv) remiant priemones, skirtas nuosekliai
integruoti rinkimų procesus į demokratinį ciklą ir
įgyvendinti Sąjungos rinkimų stebėjimo misijų
rekomendacijas.
2.           Lyčių lygybės,
vaikų teisių, čiabuvių teisių ir neįgalių
asmenų teisių rėmimas ir apsauga, taip pat tokie principai, kaip
antai pažeidžiamų grupių skatinimas patiems priimti sprendimus,
jų dalyvavimas, nediskriminacinis elgesys ir atskaitomybė,
įtraukiami, jeigu reikia, į visas šiame reglamente nurodytas pagalbos
priemones.
3.           Pagalbos priemonės
įgyvendinamos trečiųjų šalių teritorijoje arba yra
tiesiogiai susijusios su trečiosiose šalyse kylančiomis situacijomis
arba su pasaulinio masto ar regioniniais veiksmais.
4.           Nustatant pagalbos priemones
atsižvelgiama į konkrečias krizės ar skubos atvejų ypatybes
ir į šalis ar situacijas, kuriose yra didelė grėsmė
pagrindinėms teisėms, žmonių saugumui kyla didžiausia rizika ar
žmogaus teisių organizacijos ir gynėjai veikia sudėtingiausiomis
sąlygomis.
3 straipsnis
Bendroji programavimo ir įgyvendinimo sistema
Pagal šį reglamentą Sąjungos
pagalba įgyvendinama laikantis Bendro įgyvendinimo reglamento ir
taikant toliau nurodytas priemones:
a)           strateginius dokumentus ir,
prireikus, jų peržiūras;
b)           metines veiksmų programas,
individualias priemones ir paramos priemones;
c)           specialiąsias priemones.
4 straipsnis
Strateginiai dokumentai
1.           Strateginiuose dokumentuose
nustatoma Europos Sąjungos pagalbos teikimo pagal šį reglamentą strategija
remiantis Sąjungos prioritetais, tarptautine padėtimi ir
pagrindinių partnerių veikla. Jie dera su bendru šio reglamento
tikslu, kitais tikslais, taikymo sritimi ir principais.
2.           Strateginiuose dokumentuose
nustatomos Sąjungai finansuoti šio reglamento galiojimo laikotarpiu
atrinktos prioritetinės sritys, konkretūs tikslai, tikėtini rezultatai
ir veiklos rezultatų rodikliai. Šiuose dokumentuose taip pat nurodomas
orientacinis lėšų bendras paskirstymas ir paskirstymas pagal
kiekvieną prioritetinę sritį, tam tikrais atvejais nurodant
intervalą.
3.           Strateginiai dokumentai
tvirtinami Bendro įgyvendinimo reglamento 15 straipsnio 3 dalyje
nustatyta tvarka. Strateginiai dokumentai tokia pat tvarka atnaujinami, jei tai
būtina iš esmės pasikeitus aplinkybėms ir politikai.
5 straipsnis
Komitetas
Komisijai padeda Demokratijos ir žmogaus
teisių komitetas (toliau – komitetas). Tai komitetas, kaip apibrėžta
Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
6 straipsnis
Orientacinė finansavimo suma
Šio reglamento įgyvendinimo
2014–2020 m. finansinis paketas yra 1 578 000 000 EUR
(galiojančiomis kainomis). Metinius asignavimus patvirtina biudžeto
valdymo institucija, neviršydama 2014–2020 m. finansinėje programoje
nustatytų ribų.
7 straipsnis
Europos išorės veiksmų tarnyba
Šis reglamentas taikomas laikantis
Tarybos sprendimo 2010/427/ES, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų
tarnybos struktūra ir veikimas.
8 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja
trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai
taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje,
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
FINANSINĖ TEISĖS AKTO
PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
              1.1.    Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
              1.2.    Atitinkama
(-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
              1.3.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pobūdis
              1.4.    Tikslas
(-ai)
              1.5.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pagrindas
              1.6.    Trukmė
ir finansinis poveikis
              1.7.    Numatomas
(-i) valdymo metodas (-ai)
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
              2.1.    Priežiūros
ir atskaitomybės taisyklės
              2.2.    Valdymo
ir kontrolės sistema
              2.3.    Sukčiavimo
ir pažeidimų prevencijos priemonės
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
FINANSINIS POVEIKIS
              3.1.    Atitinkama
(-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os)
ir biudžeto išlaidų eilutė (s)
              3.2.    Numatomas
poveikis išlaidoms
              3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė
              3.2.2. Numatomas
poveikis veiklos asignavimams
              3.2.3. Numatomas
poveikis administracinio pobūdžio asignavimams
              3.2.4. Suderinamumas
su dabartine daugiamete finansine programa
              3.2.5. Trečiųjų
šalių finansinis įnašas
              3.3.    Numatomas poveikis
įplaukoms
FINANSINĖ
TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
1.1.        Pasiūlymo
(iniciatyvos) pavadinimas
Europos
Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama demokratijos ir žmogaus
teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonė,
pasiūlymas
1.2.        Atitinkama
(-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[11]
19 antraštinė
dalis: Išorės santykiai
19 04 veikla:
Europos priemonė demokratijai ir žmogaus teisėms (EIDHR)
Šio
biudžeto skyriaus antraštinė dalis atitinka dabartinę
2007–2013 m. finansinių priemonių struktūrą.
Siūloma išlaikyti tokią pat veiklą ir
19 04 antraštinę dalį.
1.3.        Pasiūlymo
(iniciatyvos) pobūdis
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta
įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) parengiamuosius
veiksmus[12]
x Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į
naują priemonę
1.4.        Tikslai
1.4.1.     Komisijos
daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių)
siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva)
Šia
finansavimo priemone siekiama remti šiuos 2011 m. birželio 29 d.
Komisijos komunikate „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas. II dalis“
(COM/2011 500. Strategijos „Europa 2020“ biudžetas. II dalis.
Politikos dokumentas „Išorės veiksmai“, p. 43) nustatytus
strateginius tikslus:
šiuo
reglamentu bus siekiama dviejų tikslų:
1.
Didinti pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms,
kaip skelbiama Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir kituose
tarptautiniuose bei regioniniuose žmogaus teisių apsaugos dokumentuose, ir
skatinti jų laikymąsi, stiprinti jų apsaugą, rėmimą
ir stebėseną visų pirma remiant atitinkamas pilietinės
visuomenės organizacijas, žmogaus teisių gynėjus ir
represijų bei prievartos aukas;
2.
Remti ir stiprinti demokratines reformas trečiosiose šalyse stiprinant
dalyvaujamąją ir atstovaujamąją demokratiją bei
bendrą demokratinį ciklą ir didinant rinkimų procesų
patikimumą, visų pirma vykdant rinkimų stebėjimo misijas.
1.4.2.     Konkretus (-ūs) tikslas
(-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla
Du pirma minėti tikslai praktikoje bus
įgyvendinti siekiant įvairių konkrečių tikslų.
1 konkretus tikslas
Rengti temines kampanijas, kuriose būtų
derinama propagavimo veikla ir veikla vietoje siekiant svarbių tikslų
(pvz., tarptautinio teisingumo) ir sprendžiami su sunkiais teisių
pažeidimais (pvz., kankinimu, mirties bausme, diskriminacija ir kt.)
susiję klausimai, taip pat teikiama esminė parama pagrindiniams
veikėjams ir vykdomas susijęs pilietinis švietimas.
2 konkretus tikslas
Teikti tikslinę paramą klestinčios
pilietinės visuomenės vystymuisi ugdant jos gebėjimus siekti
demokratijos ir žmogaus teisių bei jas ginti ir konkrečiam pilietinės visuomenės, kaip
teigiamų pokyčių siekiančio veikėjo, vaidmeniui.
3 konkretus tikslas
Stiprinti ES gebėjimus, kad ji galėtų veikti
sudėtingiausioje aplinkoje, greitai reaguoti į skubos atvejus,
susijusius su žmogaus teisėmis, ir remti žmogaus
teisių gynėjus, kuriems reikalinga apsauga.
4 konkretus tikslas
Nustatyti tvirtesnį ir labiau integruotą
požiūrį į demokratinius ciklus užtikrinant rinkimų
stebėjimą ir teikiant kitų rūšių paramą
demokratiniams ir rinkimų procesams.
1.4.3.     Numatomas (-i) rezultatas
(-ai) ir poveikis
Nurodyti poveikį,
kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams
gavėjams (tikslinėms grupėms).
Remti
apčiuopiamus rezultatus skatinant ir remiant demokratiją bei žmogaus
teises visame pasaulyje.
Laiku
pradėti įgyvendinti projektą, įskaitant greitojo reagavimo
mechanizmą, skirtą neatidėliotinai spręstiniems pažeidimo
atvejams ir žmogaus teisių gynėjams. Laiku
imtis tolesnių veiksmų ir papildomų veiksmų, atlikti
mokėjimus ir užbaigti projektą.
1.4.4.     Rezultatų ir poveikio
rodikliai
Nurodyti
pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.
Dviejų pirma minėtų tikslų ir
keturių konkrečių tikslų įgyvendinimas bus vertinamas,
inter alia, pagal šiuos rezultatų ir poveikio rodiklius:
pradėtų kampanijų skaičius,
įskaitant propaguojamųjų veiksmų skaičių ir
visų pirma tai, kiek pasiekta teigiamų trečiųjų
šalių teisės aktų pokyčių, susijusių su žmogaus
teisių nuostatomis;
tarptautinių konvencijų ratifikavimo
skaičius, visų pirma kiek konvencijų galėjo įsigalioti
mums teikiant paramą ir kiek yra šalių, kuriose tos konvencijos
įsigaliojo;
konkrečių veiksmų vietoje skaičius,
visų pirma paremtų susilpnintų pilietinės visuomenės
organizacijų ir (arba) pažeidžiamų grupių, kurios priešingu
atveju paramos nesulauktų, skaičius;
piliečių, specialistų ir studentų,
kurie dalyvavo mokymuose ir kuriems suteikta informacija bei organizuotas
švietimas žmogaus teisių ir demokratijos srityje, skaičius;
paremtų pagrindinių veikėjų
skaičius, visų pirma tarptautinių organizacijų veiksmai,
ataskaitos, teismų praktika ir (arba) pareiškimai, tiesiogiai susiję
su mūsų parama;
pasauliniu ir vietos lygmenimis įgyvendintų
pilietinės visuomenės projektų skaičius ir jų poveikis
žmogaus teisių rėmimo, apsaugos ir stebėsenos atžvilgiu;
žmogaus teisių gynėjų bylų
skaičius, visų pirma asmenų, kuriems teikiama politinė,
teisinė ir (arba) fizinė apsauga ir kurie išvaduoti iš padėties,
kurioje patyrė smurtą, skaičius;
projektų šalyse, kuriose padėtis
sudėtingiausia, ir sudėtingiausiais atvejais skaičius, visų
pirma veiksmų ir veikėjų, paremtų šiomis
sudėtingiausiomis aplinkybėmis, skaičius;
rinkimų procesų ir demokratinių ciklų,
kurie buvo paremti, stebėti ir prižiūrėti, skaičius,
visų pirma vietoje įgyvendintų ES rinkimų stebėjimo
misijų rekomendacijų skaičius.
1.5.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pagrindas
1.5.1.     Trumpalaikiai
arba ilgalaikiai poreikiai
Aiškinamojo
memorandumo 1 skirsnyje apibrėžiami politikos reikalavimai, kuriuos
šia priemone siekiama patenkinti atsižvelgiant į plėtojamas politines
gaires. Atsižvelgiant į ypatingą demokratijos ir žmogaus teisių
skatinimo ir rėmimo visame pasaulyje, taip pat reagavimo į
neatidėliotinai spręstinus žmogaus teisių pažeidimų ir
žmogaus teisių gynėjų apsaugos klausimus pobūdį,
reikalavimai bus ir trumpalaikiai, ir ilgalaikiai.
1.5.2.     Papildoma
ES dalyvavimo nauda
Žvelgiant į ES laimėjimus sprendžiant konfliktus,
atkuriant taiką ir kuriant gerovę, atrodytų, kad ES turi puikias
galimybes įgyvendinti išorės veiksmus savo valstybių narių
vardu ir kartu su jomis, o šalyse, kuriose ji veikia, paprastai turi
didelį pasitikėjimą. ES turi geras galimybes savo
piliečių vardu prisiimti pasaulio lyderės vaidmenį,
visų pirma imdamasi veiksmų demokratijai ir žmogaus teisėms
remti ir skatinti. Vis dėlto papildomos Europos dalyvavimo naudos negalima
vertinti tik pagal balansą: dalyvavimas atkuriant taiką visame
pasaulyje, pagalba skurdžiausiems pasaulio gyventojams ir parama
demokratizacijai bei pagarbai žmogaus teisėms neginčijamai parodo,
kaip ES savo darbu kasdien kuria vertę. Būtent su tuo bus susiję
kitų ES išorės veiksmų finansinių priemonių
prioritetai.
Dvidešimt septynioms valstybėms narėms veikiant
vadovaujantis bendra politika ir strategija, ES atlieka itin svarbų
vaidmenį reaguodama į pasaulinius iššūkius, kaip antai skatindama
žmogaus teisių visuotinumo principo taikymą visiems žmonėms.
Dėl savo didelės aprėpties ES gali teikti
pagalbą atokiausiuose pasaulio regionuose, kuriais dauguma valstybių
narių yra menkai strategiškai suinteresuotos, kuriuose jos veikia tik
nedideliu mastu ir turi ribotas galimybes veikti. ES imantis veiksmų,
pavyzdžiui, Fidžyje, Vanuatu ar Rytų Timore, kuriems neseniai suteiktas
naujas finansavimas demokratijos stabilumui ir darniam vystymuisi remti,
pagalba pasiekia žmones, kuriems jos reikia labiausiai ir kurie priešingu
atveju pagalbos negautų.
Biudžeto apribojimų laikotarpiu, kai keletas
valstybių narių priverstos trauktis iš ištisų sektorių ir
šalių, ES ir toliau gali aktyviai veikti remdama taiką,
demokratiją, solidarumą, stabilumą, gerovę ir skurdo
mažinimą savo artimiausiose kaimyninėse šalyse ir visame pasaulyje.
Šiomis aplinkybėmis investuoti lėšas ES lygmeniu, kuriuo galima
pasiekti realių rezultatų, grynai ekonominiu požiūriu yra
prasmingiau nei kada anksčiau. Iš esmės veikdamos per ES,
valstybės narės faktiškai gali sutaupyti. Kaip matyti iš neseniai
atlikto nepriklausomo tyrimo, įgyvendinant tam tikras pagalbos
veiksmingumo reformas, ypač darbo padalijimo atžvilgiu, būtų
galima sutaupyti nuo 3 iki 6 mlrd. EUR per metus (The Benefits of
a European Approach, HTSPE).
Darbas su ES taip pat pigiau atsieina. Administracinės
išlaidos, kurios, kaip apytikriai apskaičiuota remiantis 2009 m.
duomenimis, sudaro 5,4 proc.,
yra mažesnės nei vidutinės pagrindinių paramos teikėjų
administracinės išlaidos dvišalės pagalbos atveju. Taikomomis
administracinėmis taisyklėmis siekiama užtikrinti, kad ES
mokesčių mokėtojų pinigai būtų tinkamai
išleidžiami, ir tam taikomi griežti kriterijai, atitiktį kuriems galima
tikrinti.
Be to, Europos Komisija yra viena iš skaidriausių
pasaulyje pagalbos institucijų. Toks skaidrumas pats savaime yra svarbi
priemonė siekiant užtikrinti veiksmingą kainos ir kokybės
santykį. Tai pripažino ir organizacija Publish what you Fund,
šių metų vasario mėn. paskelbtame pirmajame paramos
teikėjų pagalbos skaidrumo įvertinime Europos Komisijai skirdama
ketvirtą vietą (iš trisdešimties). Mes ir toliau siekiame dar
didesnės pažangos.
Neseniai surengtose konsultacijose dėl žaliosios
knygos, per kurias siekta išsiaiškinti suinteresuotųjų šalių
nuomonę apie mūsų vystymosi politiką, visi pateikusieji
atsakymus sutiko, kad ES atlieka teigiamą vaidmenį remdama gerą
valdymą (įskaitant pilietinės visuomenės dalyvavimą),
saugumą, žmogaus teises ir lyčių lygybę.
1.5.3.     Panašios patirties išvados
Peržiūrose ir įvertinimuose pabrėžti
keletas pranašumų
EDŽTRP sudaro galimybę imtis veiksmų
nepriklausomai ir veiklai vykdyti nereikia vyriausybės sutikimo,
o tai itin svarbu, ypač jautriose demokratijos ir žmogaus teisių
srityse. Taigi šia priemone remiamas būsimų jaunų Baltarusijos
lyderių antrosios pakopos demokratijos srities mokymas užsienyje arba bandoma sušvelninti nesąžiningą
kovos už demokratiją aktyvistų, kurie įkalinami, nes priklauso
opozicijai, baudžiamumą. Aukų gynėjus, kaip antai teisininkus,
taip pat reikia ginti (naudojantis žmogaus teisių gynėjų sistema),
nes jiems imantis prodemokratinių aktyvistų ar teisių
gynėjų bylų iškyla įkalinimo pavojus.
Priešingai ilgalaikio geografinių programų
programavimo požiūriui, EDŽTRP taip pat užtikrina didesnį
lankstumą ir geresnį gebėjimą reaguoti į
kintančias aplinkybes. Tuniso reformų komitetui buvo suteikta
neatidėliotina pagalba, kad jis galėtų parengti pereinamojo
laikotarpio veiksmų planą ir padėti pilietinei visuomenei dalyvauti šiame procese. Pagal EDŽTRP
taip pat bus teikiamas demokratijos mokymas politinių partijų
aktyvistams, remiama laisva spauda ir nepriklausoma pliuralistinė
tradicinė ir IRT pagrįsta žiniasklaida, įskaitant
necenzūruojamas ir netrikdomas elektroninių ryšių technologijas,
stebimas perėjimas prie demokratijos ir remiamas visuomenės švietimas
demokratijos klausimais. EDŽTRP taip pat galėtų būti naudojama
žiniasklaidos gamybos pajėgumams didinti ir žurnalistams mokyti. Ruošiantis
artėjantiems rinkimams Tunise, pagal priemonę mokomi
tūkstančiai vietos stebėtojų ir atrenkami numatomos ES
rinkimų stebėjimo misijos nariai.
EDŽTRP taip pat veikia sudėtingiausioje
aplinkoje, kurioje pagrindinėms teisėms ir laisvėms kyla
didžiausia rizika. Siekiant apsaugoti aktyvistų ir kitų asmenų,
kurių gyvybei gali grėsti didelis pavojus, fizinį saugumą,
išsami informacija apie tokius projektus negali būti viešai skelbiama.
Europos Komisija ataskaitas apie šiuos projektus įgaliotiems Tarybos,
Parlamento ir EIVT asmenims teikia remdamasi principu „būtina žinoti“ ir
gali tik pagirti tokius atsidavusius aktyvistus už drąsą.
Šiems sudėtingiems atvejams tenka maždaug 20 proc. EDŽTRP veiklos. Nuo
2007 m. EDŽTRP parėmė daugiau kaip 100 tokių
projektų (60 mln. EUR vertės). Visų pirma, palaikoma
savo žmogaus teisių gynėjų tinklo, EDŽTRP parėmė
19 žmogaus teisių gynėjų projektų
(13,5 mln. EUR vertės) daugiau kaip 45 šalyse.
Tokiomis aplinkybėmis daugumoje projektų,
kuriuose daugiausia dėmesio skiriama pastangoms padėti nusilpusiai ar
nukamuotai pilietinei visuomenei ir žiniasklaidai išlikti, atverti duris
dialogui ir pokyčiams, EDŽTRP yra tarsi šviežio oro gūsis.
Šia priemone siūloma galimybė studentams ir pažeidžiamoms grupėms
organizuoti demokratijos srities mokymus, dažnai užsienyje. Pagal ją
palaikoma pilietinės visuomenės propaguojamoji veikla ir užsienio
diasporos. Kartais pagal ją paprasčiausiai bandoma apsaugoti
antidemokratinių represijų aukas ir, jei reikia, išvežti jas iš
šalies į saugią vietą.
Grįžtant prie Jazminų revoliucijos temos, dabar
jau galima atskleisti, kad 2010 m., t. y. prieš pereinamąjį
laikotarpį, Tunise pagal EDŽTRP teikta parama Tuniso žmogaus teisių
lygos (LTDH), Demokratinių moterų asociacijos (AFTD),
profsąjungų (UGTT), teisėjų ir teisininkų
asociacijų ir kitų organizacijų veiklai. Apie šią
paramą tuo metu viešai neskelbta ir tai galėjo būti vertinama
kaip nesirūpinimas ar pasyvumas, bet iš tikrųjų EDŽTRP aktyviai
veikė vietoje.
Peržiūrose ir įvertinimuose taip pat
atkreiptas dėmesys į trijų rūšių klausimus
Pirma, dėl plačios tikslų ir strategijos
apibrėžties atsirado tam tikrų požiūrio
skirtumų ir priemonė buvo nepakankamai
aiški, dėl to iškilo dubliavimosi rizika ir sunkumų vertinant
veiklos poveikį bei šiek tiek sumažėjo papildomumas.
Antra, nors sudėtingiausiais atvejais oficialiai
apibūdinant projektą dažnai būdavo prisidengiama labiau
tradicinio pobūdžio vystymosi veikla, kad projektas būtų
apsaugotas nuo priešiškos aplinkos, skiriant papildomus EDŽTRP išteklius be
šalies sutikimo taip pat kyla rizika, kad lėšos gali būti naudojamos veiklai,
kuri pagal priemonę nėra prioritetinė,
finansuoti. Dėl to buvo nustatytos kokybinės paramos priemonės.
Trečia, vis iškyla būtinybė didinti priemonės lankstumą. Tai ypač
pasakytina apie tą ribotą priemonės dalį, pagal kurią
sprendžiami sudėtingiausi (vertinant pagal žmogaus teisių pažeidimus
ir atvejų neatidėliotinumą) atvejai, kuriais atvirų konkursų
sistema atrodytų netinkama.
1.5.4.     Suderinamumas
ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis
Dėl
šių aiškių Sutartyje nustatytų įgaliojimų demokratijos
ir žmogaus teisių skatinimas bei rėmimas turi būti integruoti ir
įtraukti į visas ES politikos kryptis.
EDŽTRP
yra įvairių išorės veiksmų finansavimo priemonių,
kurias priimti bendrai pasiūlė Europos Komisija ir vyriausiasis
įgaliotinis bendrai užsienio ir saugumo politikai, struktūros dalis.
Ji papildo ilgalaikes priemones sutelkdama dėmesį į
pilietinės visuomenės organizacijų veiklą demokratijos ir
žmogaus teisių srityje, spręsdama sudėtingiausius atvejus,
finansuodama ES rinkimų stebėjimo misijas ir remdama vietos,
regionines ir pasaulines kampanijas pagrindiniais žmogaus teisių
klausimais. Ši priemonė yra esminė platesnio išorės veiksmų
priemonių rinkinio, kuriuo siekiama remti ir saugoti pagarbą žmogaus
teisėms, dalis. Pagal priemonę teikiant skubią paramą
neatidėliotinai spręstinais žmogaus teisių pažeidimo atvejais,
ji papildo krizių valdymo ir prevencijos priemonių rinkinį, taip
pat humanitarinės pagalbos priemones, BUSP veiksmus ir Stabilumo
priemonę. Šia priemone taip pat užtikrinama sąsaja su pagalbos, atkūrimo
ir vystymosi veikla, nes rūpinamasi fizine ir psichine smurto aukų
reabilitacija ir reintegracija arba teikiama pagalba žmogaus teisių
gynėjams, kai jiems skubiai reikalinga apsauga.
Svarbu
vietoje pragmatiškai užtikrinti EDŽTRP ir kitų
sąveikaujančių priemonių koordinavimą ir tinkamą
pagal jas atliekamo darbo padalijimą, visų pirma įvairių
atvejų poreikių vertinimo etapais. EDŽTRP iš esmės papildo
Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos generalinio direktorato
(ECHO) veiksmus, nes pabėgėliai ir humanitarinės pagalbos
gavėjai dažnai būna nukentėję nuo žmogaus teisių
pažeidimų, kuriuos reikia patvirtinti dokumentais, įregistruoti ir
išnagrinėti. Glaudi sąveika ir abipusio stiprinimo ryšiai
priemonę sieja su Stabilumo priemone (pvz., ekstremaliųjų
situacijų atveju), nevalstybinių veikėjų programa (pvz.,
parama pilietinės visuomenės organizacijoms), investavimo į
žmones programa (pvz., lyčių ir pažeidžiamos grupės), o ateityje
– su naująja kaimynystės politikos pilietinės visuomenės
programa.
1.6.        Trukmė ir finansinis
poveikis
x Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
ribota
–
x Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2014 01 01.
–
     Finansinis poveikis nuo 2014 01 01 iki
2020 12 31.
¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
neribota
–
Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM
iki MMMM,
–
vėliau – visavertis taikymas.
1.7.        Numatytas (-i) valdymo
būdas (-ai)[13]
x Komisijos vykdomas tiesioginis
centralizuotas valdymas
x Netiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant:
–
x vykdomosioms įstaigoms
–
x Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[14]
–
x nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas
teikiančioms įstaigoms
–
x asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų
vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę
dalį ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte,
apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsnyje
x Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis
x Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis
x Jungtinis valdymas kartu
su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)
Jei nurodomas daugiau
kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio
punkto pastabų skiltyje.
Pastabos
Atsižvelgiant
į ypatingą priemonės, kuria siekiama spręsti opius ir
sudėtingus žmogaus teisių ir demokratijos klausimus, visų pirma
šalyse, kuriose sudėtingiausia padėtis, ir sudėtingiausiose
situacijose, taip pat tenkinti skubios apsaugos poreikius, pobūdį jai
būtina taikyti kuo daugiau valdymo būdų.
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
2.1.        Priežiūros ir
atskaitomybės taisyklės
Nurodyti dažnumą
ir sąlygas.
Europos
Komisijos stebėsenos ir vertinimo sistemose vis daugiau dėmesio
skiriama rezultatams. Su šiomis
sistemomis dirba ir Komisijos personalas, ir išorės specialistai.
Užduočių
vadovai delegacijose ir Komisijos būstinėje nuolat įvairiais būdais stebi projektų ir programų
įgyvendinimą, be kita ko, jei įmanoma, rengdami apsilankymus
vietoje. Stebint gaunama vertingos
informacijos apie pažangą, o vadovai gali nustatyti esamas bei galimas
kliūtis ir imtis veiksmų joms pašalinti.
Samdomi
nepriklausomi išorės ekspertai vertina ES išorės veiksmų
įgyvendinimą pagal tris atskiras sistemas. Šie vertinimai padeda didinti atskaitomybę ir tobulinti tolesnius
veiksmus, taip pat galima pasinaudoti ankstesne patirtimi formuojant
būsimą politiką ir planuojant veiksmus. Pagal visas priemones taikomi tarptautiniu mastu pripažinti OECD-DAC
vertinimo kriterijai, įskaitant (galimą) poveikį.
Visų
pirma projektų lygmeniu Komisijos būstinės valdomoje į
rezultatus orientuotos stebėsenos (angl. ROM) sistemoje gaunama
glausta tikslinė paramos priemonių imties kokybės apžvalga. Nepriklausomi ROM specialistai, taikydami labai
sistemingą ir standartizuotą metodiką, pateikia vertinimą
balais, kuris parodo projekto pranašumus ir trūkumus, ir pateikia
rekomendacijų, kaip padidinti veiksmingumą.
Vykdant
projektų vertinimus, kuriems vadovauja už
projektą atsakinga ES delegacija, atliekama kruopšti
išsamesnė analizė ir projektų vadovams padedama tobulinti
tolesnius veiksmus ir pasirengti būsimiems veiksmams.
Samdomi nepriklausomi įvairių teminių ir
geografinių sričių išorės specialistai atlieka analizę
ir renka visų suinteresuotųjų šalių, įskaitant
galutinius naudos gavėjus, atsiliepimus ir duomenis.
Komisija taip
pat atlieka savo politikos strateginius vertinimus, pradedant programavimu bei
strategija ir baigiant paramos konkrečiam sektoriui (pavyzdžiui,
sveikatos, švietimo ir t. t.), valstybei arba regionui arba
konkrečios priemonės įgyvendinimu. Šie vertinimai yra svarbūs formuojant politiką, rengiant
priemones ir projektus. Visi šie
vertinimai skelbiami Komisijos interneto svetainėje, o nustatytų
faktų santrauka pateikiama metinėje ataskaitoje Tarybai ir Europos
Parlamentui.
2.2.        Valdymo
ir kontrolės sistema
2.2.1.     Nustatyta
rizika
Veiklos, kuri
bus vykdoma pagal šią priemonę, aplinkai būdinga toliau nurodyta
rizika, dėl kurios šios priemonės tikslai gali būti nepasiekti:
–
dėl sudėtingos tikslinės aplinkos,
kurioje priemonė veikia, visų pirma šalyse, kuriose padėtis
sudėtingiausia, ir (arba) sudėtingiausiomis aplinkybėmis,
įgyvendinant projektus gali atsirasti fizinių ir politinių suvaržymų;
–
projektai vykdomi visame pasaulyje ir yra nedideli,
tad juos įgyvendinant ir prižiūrint gali kilti sunkumų dėl
išteklių;
–
dėl didelės įvairias valdymo ir
kontrolės struktūras taikančių bei dažnai prastus
gebėjimus turinčių paramos gavėjų įvairovės
įgyvendinant veiklą gali kilti sunkumų ir gali būti
vėluojama;
–
dėl prastos duomenų apie demokratijos ir
žmogaus teisių raidą įvairiose trečiosiose šalyse
kokybės, nedidelio jų kiekio ir dažnai prieštaringo pobūdžio
Komisijai gali būti sunkiau teikti ataskaitas apie rezultatus ir prisiimti
už juos atsakomybę;
–
stokojant administravimo lėšų, gali
pritrūkti išteklių priemonei tinkamai valdyti.
2.2.2.     Numatomas
(-i) kontrolės metodas (-ai)
Komisijos
vidaus kontrolės procesu siekiama pagrįstai patikinti, kad bus
pasiekti tikslai, susiję su jos veiklos veiksmingumu ir efektyvumu, jos
finansinių ataskaitų patikimumu ir atitiktimi taikytinai teisės
aktų, finansų ir procedūrinei sistemai.
Komisija vykdo
platų strateginės politikos ir planavimo procesą, vidaus ir
išorės auditą bei taiko kitus Komisijos vidaus kontrolės
standartus. Komisija ir toliau naudos dabartinę apskaitos
sistemą (ABAC), taip pat konkrečias su išorės pagalba
susijusias priemones, kaip antai bendrą RELEX informacijos sistemą
(BRIS). Komisija sieks taikyti griežčiausius apskaitos ir finansinės
atskaitomybės standartus, siekdama užtikrinti, kad jos išorės
auditorių (Audito Rūmų) nuomonė nuolat būtų besąlyginė.
Be to,
siekdama užtikrinti didžiausią veiksmingumą ir efektyvumą,
Komisija taiko specialiai pritaikytą metodą, pagal kurį:
–
– didelės jos pagalbos dalies valdymas
perleidžiamas ES delegacijai vietoje;
–
– pasitelkiant įgaliojimus
suteikiančių institucijų perįgaliotus pareigūnus
būstinėje ir delegacijose taikomos aiškios finansinės
atskaitomybės ribos;
–
– reguliariai teikiamos ataskaitos, įskaitant
metinį patikinimo pareiškimą, kurį teikia delegacijos vadovas;
–
– vykdoma svarbi mokymo programa, skirta tiek
Komisijos būstinėje, tiek delegacijoje dirbančiam personalui;
–
– teikiama didelė parama ir gairės;
–
– reguliariai atliekamos patikros;
–
– taikoma projekto ciklo valdymo metodika, o
kiekvienai iš jo sudedamųjų dalių teikiama kokybinė parama;
–
– siekiant užtikrinti veiksmingą
įgyvendinimą, taikomos programų ir projektų valdymo,
stebėsenos bei ataskaitų teikimo priemonės, įskaitant
reguliarią projekto išorės stebėseną vietoje.
2.3.        Sukčiavimo
ir pažeidimų prevencijos priemonės
Atsižvelgiant
į didelės rizikos sąlygas, kuriomis veikia EuropeAid / FPI,
sistemose reikia numatyti reikšmingą galimų operacijų atitikties
reikalavimams klaidų (pažeidimų) lygį ir kuo anksčiau
užtikrinti aukšto lygio prevencijos, nustatymo ir taisymo kontrolę
mokėjimo procese. Praktiškai tai reiškia, kad EuropeAid / FPI,
vykdydami atitikties kontrolę, daugiausia remsis svarbiomis ex ante
patikromis, kuriuos vietoje atliks tiek išorės auditoriai, tiek Komisijos
tarnybos, prieš skiriant galutines išmokas projektui (tuo pačiu metu bus
atliekami keli ex post auditai ir patikros), ir taip bus
užtikrinama kur kas didesnė apsauga negu pagal finansų apsaugos
priemones, kurios nustatytos Finansiniame reglamente. EuropeAid / FPI
atitikties reikalavimams sistemą, inter alia, sudaro šios svarbios
dalys:
Prevencinės priemonės:
–
privalomas pagrindinis paramos valdymo
darbuotojų ir auditorių mokymas, taip pat apie sukčiavimą;
–
konsultavimas (taip pat internetu), įskaitant praktinį
sutarčių sudarymo vadovą, vadovą EuropeAid Companion
ir finansų valdymo priemonių rinkinį (įgyvendinimo
partneriams);
–
ex ante vertinimas
siekiant užtikrinti, kad būtų įdiegtos atitinkamos kovos su
sukčiavimu priemonės, skirtos išvengti sukčiavimo ir jį
nustatyti ES lėšų valdymo srityje, institucijose, valdančiose
tam tikras lėšas bendrojo, decentralizuoto ir pasidalijamojo valdymo
būdu;
–
šalyje partnerėje įdiegtų kovos su
sukčiavimu mechanizmų ex ante patikra vertinant, ar
įvykdytas tinkamumo biudžeto paramai gauti kriterijus, susijęs su
viešųjų finansų valdymu (t. y. aktyvus įsipareigojimas
kovoti su sukčiavimu ir korupcija, tinkamos tikrinimo institucijos,
pakankamas teisminis pajėgumas, veiksmingas reagavimas ir sankcijų
mechanizmai);
–
2008 m. Akroje Komisija pasirašė
Tarptautinę paramos skaidrumo iniciatyvą (angl. IATI) ir
susitarė dėl paramos skaidrumo standarto, pagal kurį
užtikrinamas punktualesnis, išsamus ir reguliarus duomenų teikimas apie
paramos lėšas ir dokumentus;
–
nuo 2011 m. spalio 14 d. Komisija įgyvendina
pirmąjį IATI standarto etapą dėl skelbiamos pagalbos
informacijos skaidrumo iki kito aukšto lygio forumo paramos veiksmingumo
klausimais susitikimo Busane 2011 m. lapkričio mėn. Be to,
Komisija kartu su ES valstybėmis narėmis kuria bendrą
internetinę IT taikomąją programą TR-AID, kurioje iš IATI
ir kitų šaltinių gaunami ES pagalbos duomenys verčiami
vartotojams suprantama informacija apie pagalbą.
Nustatomieji ir taisomieji veiksmai
–
Išorės auditai ir tikrinimai (tiek privalomieji,
tiek atliekami remiantis rizika), įskaitant Europos Audito Rūmų
auditą;
–
retrospektyviniai tikrinimai (grindžiami rizika) ir
lėšų susigrąžinimas;
–
ES finansavimo sustabdymas didelio sukčiavimo
atvejais, įskaitant didelio masto korupciją, kol valdžios
institucijos imsis atitinkamų veiksmų siekdamos ištaisyti
padėtį ir užkirsti kelią tokiam sukčiavimui ateityje.
EuropeAid / FPI toliau kurs savo kovos su
sukčiavimu strategiją pagal 2011 m. birželio 24 d.
patvirtintą naująją Komisijos kovos su sukčiavimu
strategiją (CAFS), siekdama užtikrinti, inter alia, kad:
–
EuropeAid / FPI kovos
su sukčiavimu vidaus kontrolės priemonės būtų visiškai
suderintos su CAFS;
–
EuropeAid / FPI
sukčiavimo rizikos valdymo metodas būtų tinkamas sukčiavimo
rizikos sritims nustatyti ir tinkamai reaguoti;
–
iš sistemų, pagal kurias trečiosiose
šalyse naudojamos ES lėšos, būtų galima gauti svarbių
duomenų siekiant juos panaudoti valdant sukčiavimo riziką
(pavyzdžiui, dvigubam finansavimui nustatyti);
–
prireikus būtų galima sudaryti tinklų
veiklos grupes ir parengti tinkamas IT priemones su išorės pagalbos
sektoriumi susijusiems sukčiavimo atvejams nagrinėti. 2.4. Kontrolės išlaidų ir naudos
įvertinimas
Visų EuropeAid
portfelio vidaus kontrolės ir valdymo išlaidų bendras įvertintas
metinis vidurkis planuojant 2014–2020 m. biudžetą sudaro 658 mln. EUR
įsipareigojimų. Į šią sumą įskaičiuotas
Europos plėtros fondo (EPF), kurio veikla derinama su EuropeAid
valdymo struktūra, valdymas. Šios „ne veiklos“ išlaidos sudaro apie 6,4 proc.
nustatyto metinio 10,2 mlrd. EUR vidurkio, numatomo kaip
bendrieji (veiklos ir administravimo) EuropeAid įsipareigojimai iš
jo bendrųjų išlaidų, 2014–2020 m. finansuojamų iš ES
bendrojo biudžeto ir Europos plėtros fondo.
Skaičiuojant
valdymo išlaidas atsižvelgta į visus EuropeAid darbuotojus
būstinėje ir delegacijose, infrastruktūrą, keliones,
mokymą, stebėseną, vertinimą ir audito sutartis (taip pat
sudarytas paramos gavėjų).
EuropeAid planuoja laikui bėgant mažinti valdymo ir operatyvinės
veiklos santykį pagal pagerintą ir supaprastintą naujosioms
priemonėms taikomą tvarką, remiantis numatomais pakeitimais
pagal persvarstytą Finansinį reglamentą. Didžiausia šių
valdymo išlaidų nauda yra susijusi su politikos tikslų
įgyvendinimu, veiksmingu ir efektyviu išteklių naudojimu, taip pat
griežtų ir ekonomiškai veiksmingų prevencinių priemonių bei
kitų patikrų taikymu siekiant užtikrinti, kad lėšos
būtų naudojamos teisėtai ir tinkamai.
Nors ateityje
bus toliau siekiama tobulinti portfelio valdymo veiklos ir atitikties
patikrų pobūdį bei siekius, šios išlaidos apskritai yra
būtinos, kad būtų galima veiksmingai ir efektyviai pasiekti
priemonių tikslus patiriant mažiausią įmanomą neatitikties
riziką (mažesnė kaip 2 proc. liekamoji paklaida). Jos yra kur
kas mažesnės nei rizika, kuri būtų patiriama panaikinus arba
sumažinus vidaus kontrolę šioje labai rizikingoje srityje.
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO
(INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
3.1.        Atitinkama
(-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os)
ir biudžeto išlaidų eilutė(s)
·      Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės
Daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti
eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris || DA / NDA ([15]) || ELPA[16] šalių || šalių kandidačių[17] || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 IV || 19 04: Europos priemonė demokratijai ir žmogaus teisėms (EIDHR) 19 04 01 Europos priemonė demokratijai ir žmogaus teisėms (EIDHR) 19 04 03 Rinkimų stebėjimas 19 04 05 Ankstesnio bendradarbiavimo pabaigimas 19 04 06 Bandomasis projektas – ES ir Rusijos pilietinės visuomenės forumas 19 04 07 Bandomasis projektas – Parama kankinimų aukoms || Nėra duomenų || NE || NE || NE || NE
·      Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės
Daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti
eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris: 19 04 || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 IV || 19 04: Europos priemonė demokratijai ir žmogaus teisėms 19 04 01 Europos priemonė demokratijai ir žmogaus teisėms (EIDHR neįtraukus ES RSM) 19 04 02 ES rinkimų stebėjimo misijos (ES RSM) 19 04 03 Ankstesnio bendradarbiavimo pabaigimas || Nėra duomenų || NE || NE || NE || NE
3.2.        Numatomas
poveikis išlaidoms
3.2.1.     Numatomo
poveikio išlaidoms suvestinė
mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 4 || Europos vaidmuo pasaulyje
 DEVCO GD / FPI ||   ||   || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 19 04 || Įsipareigojimai || (1) || 198,63 || 202,84 || 207,04 || 211,34 || 213,93 || 220,24 || 224,84 || 1 478,87
 Mokėjimai || (2) || 178,43 || 182,24 || 186,04 || 189,94 || 192,03 || 197,94 || 202,14 || 1 328,77
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[18] Biudžeto eilutės numeris 19.0104 03 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || (3) || 13,57 || 13,66 || 13,76 || 13,86 || 15,77 || 14,06 || 14,16 || 98,83
 IŠ VISO asignavimų DEVCO GD / FPI || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 212,20 || 216,50 || 220,80 || 225,20 || 229,70 || 234,30 || 239,00 || 1 577,70
   || Mokėjimai || =2 +3 || 192,00 || 195,90 || 199,80 || 203,80 || 207,80 || 212,00 || 216,30 || 1 427,60
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 198,63 || 202,84 || 207,04 || 211,34 || 213,93 || 220,24 || 224,84 || 1 478,87
 Mokėjimai || (5) || 178,43 || 182,24 || 186,04 || 189,94 || 192,03 || 197,94 || 202,14 || 1 328,77
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || 13,57 || 13,66 || 13,76 || 13,86 || 15,77 || 14,06 || 14,16 || 98,83
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos <4> IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 212,20 || 216,50 || 220,80 || 225,20 || 229,70 || 234,30 || 239,00 || 1 577,70
 Mokėjimai || =5+ 6 || 192,00 || 195,90 || 199,80 || 203,80 || 207,80 || 212,00 || 216,30 || 1 427,60
mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 || Administracinės išlaidos
mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
   ||   ||   || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO
  DEVCO GD / FPI ||
  Žmogiškieji ištekliai || 7,168 || 7,096 || 7,024 || 6,953 || 6,953 || 6,953 || 6,953 || 49,100
  Kitos administracinės išlaidos || 0,595 || 0,547 || 0,541 || 0,540 || 0,541 || 0,541 || 0,541 || 3,846
 IŠ VISO DEVCO GD / FPI || Asignavimai || 7,763 || 7,643 || 7,565 || 7,493 || 7,494 || 7,494 || 7,494 || 52,945
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų  = Iš viso mokėjimų) || 7,763 || 7,643 || 7,565 || 7,493 || 7,494 || 7,494 || 7,494 || 52,945
mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
   ||   ||   || N metai 2014 m.  || N+1 metai 2015 m.  || N+2 metai 2016 m.  || N+3 metai 2017 m.  || N+4 metai 2018 m. || N+5 metai 2019 m. || N+6 metai 2020 m. || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 219,963 || 224,143 || 228,365 || 232,693 || 237,194 || 241,794 || 246,494 || 1 630,645
 Mokėjimai || 199,763 || 203,543 || 207,365 || 211,293 || 215,294 || 219,494 || 223,794 || 1 480,545
3.2.2.     Numatomas
poveikis veiklos asignavimams
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
veiklos asignavimai nenaudojami
–
x Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
veiklos asignavimai naudojami taip:
Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
 Nurodyti tikslus ir rezultatus   ò ||   ||   || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO
 REZULTATAI
 Rezultato rūšis[19] || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų
 1 KONKRETUS TIKSLAS[20] Teminės kampanijos (t. y. prieš kankinimą, mirties bausmę ir kt.) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 1 konkretaus tikslo tarpinė suma || 78–88 || 43–53 || 78–88 || 43–53 || 78–88 || 43–53 || 78–88 || 43–53 || 78–88 || 43–53 || 78–88 || 43–53 || 78–88 || 43–53 || 546–616 || 20–25 %
 2 KONKRETUS TIKSLAS Klestinčios pilietinės visuomenės ugdymas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2 konkretaus tikslo tarpinė suma || 340–390 || 76 || 340–390 || 76 || 340–390 || 76 || 340–390 || 76 || 340–390 || 76 || 340–390 || 76 || 340–390 || 76 || 2 380– 2 730 || 35–40 %
 3 KONKRETUS TIKSLAS Su žmogaus teisėmis susiję skubos atvejai ir sudėtingiausi atvejai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 3 konkretaus tikslo tarpinė suma || 52–76 || 22,2–33,2 || 52–76 || 22,2–33,2 || 52–76 || 22,2–33,2 || 52–76 || 22,2–33,2 || 52–76 || 22,2–33,2 || 52–76 || 22,2–33,2 || 52–76 || 22,2–33,2 || 294–371 || 20–25 %
 4 KONKRETUS TIKSLAS Demokratinių ciklų rėmimas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 4 konkretaus tikslo tarpinė suma || 47–86 || 46,4–76,6 || 47–86 || 46,4–76,6 || 47–86 || 46,4–76,6 || 47–86 || 46,4–76,6 || 47–86 || 46,4–76,6 || 47–86 || 46,4–76,6 || 47–86 || 46,4–76,6 || 329–602 || 25–30 %
 Iš jų rinkimų stebėjimo misijų (RSM) || 11–14 || 44–55 || 11–14 || 44–55 || 11–14 || 44–55 || 11–14 || 44–55 || 11–14 || 44–55 || 11–14 || 44–55 || 11–14 || 44–55 || 77–98 || 20–25 %
 IŠ VISO IŠLAIDŲ || 506-640 || 198,63 || 506-640 || 202,84 || 506-640 || 207,04 || 506-640 || 211,34 || 506-640 || 213,93 || 506-640 || 220,24 || 506-640 || 224,84 || 3542-4480 || 1 478,87
3.2.3.     Numatomas
poveikis administracinio pobūdžio asignavimams
3.2.3.1.  Suvestinė
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
administraciniai asignavimai nenaudojami
–
x Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
administraciniai asignavimai naudojami taip:
mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
   || N[21] metai 2014 m. || N+1metai 2015 m. || N+2 metai 2016 m. || N+3 metai  2017 m. || N+4 metai 2018 m. || N+5 metai 2019 m. || N+6 metai 2020 m. || IŠ VISO ||
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai || 7,17 || 7,10 || 7,02 || 6,95 || 6,95 || 6,95 || 6,95 || 49,10 ||
 Kitos administracinės išlaidos || 0,595 || 0,547 || 0,541 || 0,540 || 0,541 || 0,541 || 0,541 || 3,846 ||
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 7,763 || 7,643 || 7,565 || 7,493 || 7,494 || 7,494 || 7,494 || 52,945 ||
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[22] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 61,67 ||
 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos || 4,76 || 4,85 || 4,95 || 5,05 || 6,96 || 5,25 || 5,35 || 37,16 ||
 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 13,57 || 13,66 || 13,76 || 13,86 || 15,77 || 14,06 || 14,16 || 98,83 ||
 IŠ VISO || 21,333 || 21,306 || 21,324 || 21,349 || 23,264 || 21,551 || 21,654 || 151,780
3.2.3.2.  Numatomi žmogiškųjų
išteklių poreikiai
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
nenaudojami
–
x Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
naudojami taip:
Sąmatą nurodyti sveikais
skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu)
   || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m.
  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai)
 XX 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 35,1 || 34,8 || 34,4 || 34,1 || 34,1 || 34,1 || 34,1
 XX 01 01 02 (Delegacijos) || 9,8 || 9,7 || 9,6 || 9,5 || 9,5 || 9,5 || 9,5
 XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE)[23]
 XX 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) || 5,2 || 5,2 || 5,1 || 5,1 || 5,1 || 5,1 || 5,1
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy [24] || – būstinėje[25] || 34,7 || 34,1 || 33,4 || 32,7 || 32,1 || 31,5 || 30,9
 – delegacijose || 73,4 || 73,4 || 73,4 || 73,4 || 73,4 || 73,4 || 73,4
 XX 01 05 02 (CA, INT, SNE – netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO || 158,3 || 157,1 || 155,9 || 154,8 || 154,1 || 153,5 || 152,9
2014 m.
žmogiškieji ištekliai pagal 5 išlaidų kategoriją tarp DEVCO ir
FPI paskirstyti taip:
– Etatų
planas: 5,5 FTE skirta FPI ir 39,4 FTE skirta DEVCO (iš viso 44,9 FTE)
– Išorės
personalas: 3,2 FTE skirta FPI ir 2 FTE skirti DEVCO (iš viso 5,2 FTE)
Kalbant apie
žmogiškuosius išteklius pagal 4 išlaidų kategoriją (EIDHR
programos BA eilutė), personalą, kuris 2014 m. bus finansuojamas
BA eilutės lėšomis, sudaro 102,1 CA, skirto DEVCO (28,7 CA
būstinėje ir 73,4 CA delegacijose), ir 6 CA, skirti FPI
būstinėje.
XX yra
atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
Žmogiškųjų
išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus
priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir
prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD
gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo
procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
Vykdytinų
užduočių aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Finansinių ir veiklos sprendimų priėmimas ir įgyvendinimas
 Išorės personalas || Techninis įgyvendinimas
3.2.4.     Suderinamumas su dabartine
daugiamete finansine programa
–
x Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę
finansinę programą
–
x Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą),
reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos
išlaidų kategorijos programavimą
Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir
nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.
–
¨  Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina
taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę
programą[26].
Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti
atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.
3.2.5.     Trečiųjų
šalių įnašai
–
x Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis
šalimis finansavimo
–
¨ Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas
apskaičiuojamas taip:
3.3.        Numatomas poveikis
įplaukoms
–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio
įplaukoms
–
x Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
–
x        nuosaviems ištekliams
–
¨         įvairioms įplaukoms
[1]               2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir
Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1889/2006,
įsteigiantis demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame
pasaulyje finansavimo priemonę. OL L 386,
2006 12 29, p. 1, 8 konstatuojamoji dalis.
[2]               Tarybos išvados dėl paramos demokratijai ES
plėtojant išorės santykius. Siekiant didesnio nuoseklumo ir
veiksmingumo, dok. 16081/09.
[3]               Tarybos išvados dėl paramos demokratijai ES
plėtojant išorės santykius. 2010 m. pažangos ataskaita ir
siūlomų bandomųjų šalių sąrašas, 3 058-asis
UŽSIENIO REIKALŲ tarybos posėdis Briuselyje 2010 m. gruodžio
13 d.
[4]               2006 m.
sausio 25 d. Komisijos komunikatas.
[5]               2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimas
2010/427/ES.
[6]               T. y. taika ir saugumas, skurdo mažinimas,
humanitarinė pagalba, investavimas į stabilumą ir augimą
plėtros ir kaimyninėse šalyse, pasaulinės reikšmės
uždavinių sprendimas, ES ir tarptautinių standartų bei
vertybių rėmimas, augimo ir konkurencingumo rėmimas užsienyje.
[7]               OL C , , p. .
[8]               OL C , , p. .
[9]               OL L 386, 2006 12 29, p. 1–11.
[10]             OL ... .
[11]             VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla
grindžiamas biudžeto sudarymas.
[12]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio
6 dalies a arba b punkte.
[13]             Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į
Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[14]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje.
[15]             DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA –
nediferencijuotieji asignavimai.
[16]             ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.
[17]             Šalių kandidačių ir, kai taikoma,
Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.
[18]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[19]             Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz.,
finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir
kt.).
[20]             Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus
(-ūs) tikslas (-ai) …“.
[21]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos)
įgyvendinimo pradžios metai.
[22]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[23]             CA – sutartininkas („Contract Agent“); INT – per
agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“);
JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en Délégation“); LA
– vietinis darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis
ekspertas („Seconded National Expert“).
[24]             Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės
personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA
eilučių).
[25]             Būtina struktūriniams fondams, Europos
žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos
žuvininkystės fondui (EŽF).
[26]             Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.