               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 07 23
            COM(2015) 370 final
            Pasiūlymas
            EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimo

               INFORMACIJA IR SĄLYGOS, KURIOMIS GRINDŽIAMAS ES SOLIDARUMO FONDO LĖŠŲ MOBILIZAVIMAS

               1.ĮVADAS

               Šis sprendimas apima Europos Sąjungos solidarumo fondo (toliau – Fondas) lėšų mobilizavimą, siekiant sutelkti 16 274 765 EUR sumą po trijų nelaimių Bulgarijoje ir Graikijoje. Mobilizuojant lėšas bus finansuojama visa suma, iš dalies panaudojant 50 000 000 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų, kurie jau įtraukti į 2015 m. biudžetą, todėl taisomojo biudžeto nereikia.

               2.INFORMACIJA IR SĄLYGOS

               2015 m. balandžio mėn. pabaigoje Komisija gavo tris paraiškas dėl Fondo finansinės paramos, susijusias su nelaime Bulgarijoje (atšiaurios žiemos sąlygos) ir dviem nelaimėmis Graikijoje (potvynis Evro regione ir Vidurio Graikijoje), kurios įvyko 2015 m. sausio ir vasario mėn. Komisija nuodugniai išnagrinėjo visas tris paraiškas pagal 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą
                  1
                (toliau – reglamentas), ypač jo 2, 3 ir 4 straipsnius. Toliau išdėstyti svarbiausi vertinimo elementai.

               2.1.BULGARIJA

               (1)2015 m. sausio mėn. pabaigoje ir vasario mėn. pradžioje Bulgarija nukentėjo nuo gausių kritulių, sniego, potvynių ir nuošliaužų, kurie padarė didelės žalos viešajai infrastruktūrai, įmonėms, privatiems namams ir turtui, pakenkė žemės ūkio sektoriui.

               (2)Bulgarijos paraiška gauta 2015 m. balandžio 24 d., nepasibaigus 12 savaičių terminui po pirmosios žalos užfiksavimo 2015 m. sausio 30 d.

               (3)Komisija nustatė, kad skirtingas nelaimes Bulgarijoje lėmė ta pati meteorologinė gamtinės kilmės priežastis, todėl šios nelaimės patenka į ES solidarumo fondo taikymo sritį.

               (4)Pateikdama paraišką Bulgarija paprašė sumokėti numatomo ES solidarumo fondo įnašo avansą. Remdamasi preliminariu paraiškos vertinimu, Komisija padarė išvadą, kad reglamento 4a straipsnio sąlygos įvykdytos. Komisijos sprendimu C(2015) 4179 skirtas 637 782 EUR avansas, kuris sudaro 10 % numatomo Fondo finansinio įnašo.

               (5)Nelaimės padarytą bendrą tiesioginę žalą Bulgarijos valdžios institucijos įvertino 243,305 mln. EUR. Ši suma sudaro 0,622 % Bulgarijos BNP, arba 103,6 % didelės nelaimės ribos ES solidarumo fondo lėšoms mobilizuoti, taikytos Bulgarijai 2015 m., kuri siekia 234,871 mln. EUR (t. y. 0,6 % BNP, remiantis 2013 m. duomenimis). Kadangi apskaičiuota bendra tiesioginė žala viršija šią ribą, pagal reglamento 2 straipsnio 2 dalį nelaimė laikoma didele stichine nelaime.

               (6)Bendra tiesioginė žala yra Fondo finansinio įnašo sumos apskaičiavimo pagrindas. Kaip apibrėžta reglamento 3 straipsnyje, finansinis įnašas gali būti naudojamas tik svarbiausioms gelbėjimo ir atstatymo operacijoms.

               (7)Kalbant apie nelaimės poveikį ir pasekmes, nuo atšiaurių žiemos sąlygų nukentėjo beveik visa Bulgarijos teritorija. Pranešta, kad labiausiai nukentėjo pietryčių regionas. Vien tik Burgaso mieste užtvindyta daugiau kaip 300 pastatų. Nuošliaužos sunaikino svarbią infrastruktūrą. Sugriuvo užtvankos, daug upių išsiliejo iš krantų (pvz., Maricos (Evro) upė) ir užtvindė žemės ūkio paskirties žemę ir miškus. Smarkūs vėjai sunaikino pušynus, nutraukė elektros energijos tiekimą ir sutrikdė ryšių tinklus. Nuvirtę medžiai užblokavo kelius.

               (8)Bulgarijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad svarbiausių gelbėjimo operacijų, kurios atitinka reikalavimus pagal reglamento 3 straipsnio 2 dalį, išlaidos sudaro 239,225 mln. EUR ir šią sumą išskaidė pagal operacijų rūšį. Ši suma sudaro daugiau nei 98 % visos žalos, apie kurią pranešta. Šią neproporcingai didelę žalos viešajam sektoriui dalį Bulgarijos valdžios institucijos paaiškino tuo, kad vietos valdžios institucijos nesugebėjo tinkamai įvertinti žalos privačiajam sektoriui per 12 savaičių paraiškos pateikimo terminą. Todėl privačiajam sektoriui padaryta žala iš esmės į paraišką neįtraukta. Didžioji gelbėjimo operacijų išlaidų dalis sudaro daugiau kaip 97 mln. EUR ir yra susijusi su prevencinės infrastruktūros užtikrinimu. Apskaičiuota, kad transporto infrastruktūrai atstatyti prireiks daugiau kaip 46 mln. EUR.

               (9)Nukentėję regionai pagal Europos struktūrinių ir investicijų fondų (2014–2020 m.) nuostatas priskiriami mažiau išsivysčiusių regionų kategorijai. Bulgarijos valdžios institucijos nepranešė Komisijai apie ketinimą perskirstyti finansavimą pagal jai skirtą ESI fondų programą ir skirti lėšas atkūrimo priemonėms.

               (10)Kalbant apie Sąjungos teisės aktų dėl nelaimės rizikos prevencijos ir valdymo, susijusių su nelaimės pobūdžiu, įgyvendinimą, Bulgarija 2010 m. į nacionalinę teisę perkėlė 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/60/EB dėl potvynių rizikos įvertinimo ir valdymo (toliau – Potvynių direktyva) ir pagal Aplinkos ir vandens ministerijos parengtą potvynių rizikos ir grėsmės įvertinimo metodiką atliko preliminarų kiekvieno upės baseino rajono potvynių rizikos įvertinimą.

               (11)Paraiškos pateikimo metu Bulgarijai nebuvo taikoma pažeidimo nagrinėjimo procedūra, susijusi su Sąjungos teisės aktais dėl nelaimės pobūdžio.

               (12)Bulgarijos valdžios institucijos nurodė, kad maždaug 32 275 EUR žalą padengs draudimas. Ši suma išskaičiuota iš reikalavimus atitinkančių išlaidų.

               2.2.Graikija (potvyniai Evro ir vidurio bei vakarų regionuose)

               (1)Nuo 2015 m. vasario mėn. pradžios Graikija nukentėjo nuo plataus masto potvynių, apėmusių didesnę Evro ir Ardos upių teritoriją Rytų Makedonijos ir Trakijos regione, kurie sunaikino pagrindinę infrastruktūrą, viešuosius pastatus, privačius namus, įmones ir žemės ūkį.

               (2)Per tą patį laikotarpį didelės Vidurio ir Vakarų Graikijos teritorijos, įskaitant Epyro, Vakarų Graikijos, Vidurio Graikijos ir Tesalijos regionus, nukentėjo nuo panašių įvykių, padariusių dar didesnę žalą nei Rytų Makedonijoje.

               (3)Abi paraiškas Fondo finansiniam įnašui gauti Graikija pateikė 2015 m. balandžio 23 d., nepasibaigus 12 savaičių galutiniam terminui po pirmosios žalos, kuri buvo užfiksuota 2015 m. vasario 4 d. (Evre) ir vasario 1 d. (vidurio ir vakarų regionuose). Paraiškos pateiktos remiantis „regioninės nelaimės“ kriterijumi, nustatytu reglamento 2 straipsnio 3 dalyje. Iš viso nuo nelaimės nukentėjo penki NUTS 2 regionai: Rytų Makedonijos ir Trakijos regionas (Evro potvynis), taip pat Epyro, Vakarų Graikijos, Vidurio Graikijos ir Tesalijos regionai (dėl potvynio Vidurio ir Vakarų Graikijoje).

               (4)Tačiau iš Komisijos vertinimo matyti, kad įvykiai Graikijoje (ir didelė nelaimė Bulgarijoje) yra susiję ir yra tos pačios meteorologinės kilmės. Todėl Komisija nusprendė Graikijos atvejus laikyti viena regionine nelaime, kaip nustatyta reglamento 2 straipsnio 3 dalyje. Tai – stichinė nelaimė, todėl ji patenka į ES solidarumo fondo taikymo sritį.

               (5)Dviejų paraiškų sujungimas neturi jokio poveikio ES solidarumo fondo finansinio įnašo sumai, o Graikijai dėl to labai sumažinama su įgyvendinimu ir ataskaitų teikimu susijusi administracinė našta.

               (6)Pateikdama paraiškas Graikija paprašė sumokėti numatomų ES solidarumo fondo įnašų avansą. Atlikusi preliminarų paraiškų vertinimą ir prieš priimdama sprendimą jas sujungti, Komisija padarė išvadą, kad abiem atvejais reglamento 4a straipsnio sąlygos įvykdytos.

               (7)Graikijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad potvynių padaryta bendra tiesioginė žala siekia 395,878 mln. EUR (132,454 mln. EUR Evro regione ir 263,424 mln. EUR Vidurio ir Vakarų Graikijoje). Ši suma atitinka 36 % 2015 m. Graikijai taikomos 1 091,315 mln. EUR didelės nelaimės ribos (t. y. 0,6 % BNP, remiantis 2013 m. duomenimis) ir todėl negali būti laikoma didele nelaime. Tačiau bendra tiesioginė žala sudaro 4,78 % penkių atitinkamų NUTS 2 lygio regionų BVP svertinio vidurkio ir taip gerokai viršija reglamente nustatytą regioninės nelaimės kriterijaus ribą, lygią 1,5 % svertinio regionų BVP.

               (8)Bendra tiesioginė žala yra Fondo finansinio įnašo sumos nustatymo pagrindas. Kaip apibrėžta reglamento 3 straipsnyje, finansinis įnašas gali būti naudojamas tik svarbiausioms gelbėjimo ir atstatymo operacijoms.

               (9)Komisijos sprendimu C(2015) 4180 suteiktas avansas, kuris sudaro 331 135 EUR (Evro regionui); Komisijos sprendimu C(2015) 4181 Vidurio ir Vakarų Graikijai skirta 658 560 EUR suma, kuri abiem atvejais sudaro 10 % numatomo Fondo finansinio įnašo.

               (10)Kalbant apie nelaimių poveikį ir pasekmes, nuo potvynio Evro upės baseino teritorijoje ypač nukentėjo žemės ūkio sektorius. Užtvindyta apie 17 500 ha žemės. Sunaikinta ūkio infrastruktūra, sandėliai ir pasėliai. Apgadinta arba sugriauta 150 km kelių. Vandens tiekimo ir kanalizacijos infrastruktūra pažeista 17 gyvenviečių. Potvyniai taip pat apgadino viešuosius pastatus (mokyklas, sporto sales, bibliotekas). Vakarinė, vidurio ir šiaurinė Graikijos dalys – Epyras, Etolija ir Akarnanija, Evritanija, Ftiotidė, Tesalija ir Peloponesas – nukentėjo nuo smarkių liūčių ir audrų, taip pat gausių sniego kritulių kalnuose ir stiprių pietų vėjų tiek jūros, tiek sausumos teritorijose. Dėl šių įvykių sutriko elektros energijos tiekimas, išsiliejo iš krantų upės, o dėl nuošliaužų buvo izoliuota ne viena kalnų gyvenvietė, kurių gyventojus reikėjo evakuoti. Dėl nelaimės padaryta žalos daugiau nei 60 % kelių tinklo Epyre. Žemės ūkio sektoriui padaryta žala dėl prarastų dirbamos žemės pasėlių. Padaryta nuostolių parduotuvėms, namams, komercinėms įmonėms, gyvulininkystės ir kitiems ūkiams. Iškilo grėsmė kai kuriems Graikijos kultūros paveldo objektams. Pavyzdžiui, šėlstantys Arachto upės vandenys nugriovė istorinį Plakos tiltą Dzumerkoje.

               (11)Graikijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad svarbiausių gelbėjimo operacijų, kurios atitinka reikalavimus pagal reglamento 3 straipsnio 2 dalį, išlaidos sudaro 308,445 mln. EUR ir šią sumą išskaidė pagal operacijų rūšį. Didžiausia išlaidų dalis, daugiau kaip 196 mln. EUR, tenka transporto sektoriui. Antra pagal dydį išlaidų dalis susijusi su prevencinės infrastruktūros užtikrinimu ir sudaro 83 mln. EUR.

               (12)Nukentėję regionai pagal Europos struktūrinių ir investicinių (ESI) fondų (2014–2020 m.) nuostatas yra „mažiau išsivystę regionai“. Graikijos valdžios institucijos nepranešė Komisijai apie ketinimą perskirstyti finansavimą pagal ESI fondo programą ir skirti lėšas atkūrimo priemonėms.

               (13)Kalbant apie Sąjungos teisės aktų dėl nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo įgyvendinimą, pažeidimo nagrinėjimo procedūra šiuo metu nevykdoma. 2012 m. lapkričio mėn. Komisijai buvo pateikta atnaujinta preliminaraus potvynių rizikos vertinimo ataskaita. Be to, remiantis 2014–2020 m. nacionaliniu strateginių krypčių planu, pagal veiksmų programą „Infrastruktūra, transportas, aplinka ir darnus vystymasis“ (kuri yra bendrai finansuojama iš Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo), atsižvelgiant į teminį tikslą Nr. 5, finansuojami veiksmai, kuriais siekiama reaguoti į neigiamą klimato kaitos poveikį ir prisitaikyti prie naujų sauso klimato sąlygų ir galimų ekstremalių orų reiškinių, pavyzdžiui, potvynių.

               (14)Paraiškos pateikimo metu Graikijai nebuvo taikoma pažeidimo nagrinėjimo procedūra, susijusi su Sąjungos teisės aktais dėl nelaimės pobūdžio.

               (15)Graikijos valdžios institucijos patvirtino, kad reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimas nepadengs.

               3.FINANSAVIMAS

               2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamente (ES, EURATOMAS) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa
                  2
               , ypač jo 10 straipsnyje, numatyta galimybė mobilizuoti Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšas neviršijant viršutinės metinės 500 mln. EUR (2011 m. kainomis) ribos, viršijant atitinkamų finansinės programos išlaidų kategorijų ribas. Fondo lėšų gavimo sąlygos išsamiai išdėstytos Tarybos reglamente (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiančiame Europos Sąjungos solidarumo fondą, su pakeitimais, padarytais 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 661/2014. 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo
                  3
                11 punkte nustatytos Fondo lėšų mobilizavimo sąlygos.

               Pagrindinė Fondo įsteigimo priežastis – solidarumas, todėl Komisija laikosi požiūrio, kad pagalba iš šio Fondo turėtų būti laipsniška. Tai reiškia, kad, remiantis ankstesne praktika, nustatytą ribą Fondo lėšoms mobilizuoti (t. y. 0,6 % BNP arba 3 mlrd. EUR 2011 m. kainomis, priklausomai nuo to, kuri iš šių sumų yra mažesnė) viršijančiai žalai padengti reikėtų skirti didesnę pagalbą nei žalai, kuri nesiekia tos ribos, padengti. Anksčiau nustatant asignavimus didelėms nelaimėms, buvo taikomas toks koeficientas: 2,5 % bendros tiesioginės žalos, jei ji nesiekia ribos, ir 6 % žalos daliai, viršijančiai tą ribą. Regioninėms nelaimėms ir nelaimėms, dėl kurių paraiškos patvirtintos pagal kaimyninės šalies nuostatą, taikomas 2,5 % koeficientas.

               Įnašas negali viršyti apskaičiuotos bendros reikalavimų atitinkančių operacijų išlaidų sumos. Pagalbos iš Solidarumo fondo apskaičiavimo metodika nustatyta 2002–2003 m. Solidarumo fondo metinėje ataskaitoje, kurią patvirtino Taryba ir Europos Parlamentas.

               Remiantis Bulgarijos ir Graikijos pateiktomis paraiškomis ir atsižvelgiant į bendros tiesioginės žalos sąmatą, Fondo pagalba skaičiuojama taip:

                        Nelaimė

                        Tiesioginė žala
                        (mln. EUR)

                        Taikoma regioninės nelaimės riba (mln. EUR)

                        Didelės nelaimės riba
                        (mln. EUR)

                        Bendra reikalavimus atitinkančių operacijų išlaidų suma
                        (mln. EUR)

                        2,5 % tiesioginės žalos, neviršijančios ribos (EUR)

                        6 % tiesioginės žalos, viršijančios ribą (EUR)

                        Bendra siūlomos pagalbos suma (EUR)

                        BULGARIJA

                        243,305

                        -

                        234,871

                        239,225

                        5 871 775

                        506 040

                        6 377 815

                        GRAIKIJA

                        395,878

                        124,354

                        1 091.315

                        308,445

                        9 896 950

                        -

                        9 896 950

                        IŠ VISO

                        16 274 765

               Priimant 2015 m. biudžetą avansams išmokėti buvo mobilizuota 50 000 000 EUR suma, o į biudžetą įrašyti atitinkami įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai. Išnagrinėjusi paraiškas
                  4
                ir atsižvelgdama į didžiausią įmanomą iš Fondo skirti dotaciją, Komisija siūlo šiems dviem atvejams mobilizuoti Fondo lėšas, panaudojant 16 274 765 EUR iš 50 000 000 EUR sumos, specialiai mobilizuotos avansams iš 2015 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto išmokėti.

               Kadangi 1 627 477 EUR suma jau buvo sumokėta kaip 10 % avansas (637 782 EUR Bulgarijai ir 989 695 EUR Graikijai) pagal reglamento 4a straipsnio 2 dalį, likusi mokėtina suma yra 14 647 288 EUR (5 740 033 EUR Bulgarijai ir 8 907 255 Graikijai).

               Išmokėjus pirmiau nurodytus avansus, avansų mokėjimui skirtas biudžeto likutis bus 48 372 523 EUR. Pagal Tarpinstitucinio susitarimo 11 punktą, kuriame numatoma galimybė perskirstyti asignavimus, Komisija siūlo panaudoti iš šio likučio Bulgarijai ir Graikijai reikiamą 14 647 288 EUR sumą. Išmokėjus likusį 14 647 288 EUR likutį, jei prireiktų, kitiems 2015 m. avansams lieka 33 725 235 EUR suma. Remiantis šiuo metu turima informacija, ši suma laikoma pakankama, jei per likusią metų dalį būtų gauta naujų paraiškų.

               Nepavykus susitarti, pagal Tarpinstitucinio susitarimo
                  5
                11 punktą bus inicijuojama trišalio dialogo procedūra.

               Pasiūlymas

               EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimo

               EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

               atsižvelgdami į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą
                  6
               , ypač į jo 4 straipsnio 3 dalį,

               atsižvelgdami į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo
                  7
               , ypač į jo 11 punktą,

               atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą
                  8
               ,

               kadangi:

               (1)Europos Sąjungos solidarumo fondo (toliau – Fondas) tikslas – užtikrinti Sąjungai galimybę greitai, veiksmingai ir lanksčiai reaguoti nelaimės atvejais ir parodyti solidarumą su nelaimių ištiktų regionų gyventojais;

               (2)didžiausia Fondo metinė suma neviršija 500 mln. EUR (2011 m. kainomis), kaip nustatyta Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013
                  9
                10 straipsnyje;

               (3)Bulgarija pateikė paraišką mobilizuoti Fondo lėšas dėl atšiaurių žiemos sąlygų;

               (4)Graikija pateikė dvi paraiškas mobilizuoti Fondo lėšas dėl potvynių;

               (5)Komisijos vertinimu, paraiškos atitinka Solidarumo fondo lėšų skyrimo sąlygas, nustatytas Tarybos reglamente 2012/2002;

               (6)siekiant skirti visos 16 274 765 EUR sumos finansinį įnašą, susijusį su Bulgarijos ir Graikijos pateiktomis paraiškomis, reikėtų mobilizuoti Fondo lėšas;

               (7)pagal 2013 m. gruodžio 2 d. Tarpinstitucinio susitarimo 11 punkto antrą sakinį, yra galimybių perskirstyti asignavimus. Avansams skirti 2015 finansinių metų asignavimai buvo panaudoti labai ribotu mastu: trims paraiškoms, kurios yra šio sprendimo objektas ir pagal kurias dar reikia išmokėti 14 647 288 EUR likutį. Taigi, visa mobilizuojama suma bus finansuojama panaudojant turimus 2015 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto asignavimus, todėl papildomų asignavimų nereikia. Taigi, taisomojo biudžeto priimti nereikia, nes šis sprendimas apima visus būtinus Fondo lėšų mobilizavimo elementus;

               (8)siekiant kuo greičiau mobilizuoti Fondo lėšas, šis sprendimas turėtų būti taikomas nuo jo priėmimo dienos,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Visa dabartinio lėšų mobilizavimo suma padengiama iš specialiai mobilizuotų 2015 finansinių metų Sąjungos biudžeto asignavimų, kurie skirti avansams išmokėti ir yra numatyti 13 06 01 biudžeto eilutėje.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

               Jis taikomas nuo ...[jo priėmimo data] [prieš paskelbiant sprendimą OL, Parlamentas įrašys datą].

               Priimta Briuselyje

                  Europos Parlamento vardu
                        Tarybos vardu

                  Pirmininkas
                        Pirmininkas

                     (1)
                  2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantis Europos Sąjungos solidarumo fondą, OL L 311, 2002 11 14, p. 3.

                     (2)
                  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

                     (3)
                  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

                     (4)
                  Pranešimas Komisijai C(2015) xxxx.

                     (5)
                  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

                     (6)
                  2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantis Europos Sąjungos solidarumo fondą (OL L 311, 2002 11 14, p. 3).

                     (7)
                  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

                     (8)
                  OL C […], […], p. […].

                     (9)
                  Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).


Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0221

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Jordanijos Hašimitų Karalystės mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo pasirašymo ir laikino taikymo Europos bendrijos vardu  /* KOM/2009/0221 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 2009.5.13KOM(2009) 221 galutinisPasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl Europos bendrijos ir Jordanijos Hašimitų Karalystės mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo pasirašymo ir laikino taikymo Europos bendrijos vardu  AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASTema: Pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Jordanijos Hašimitų Karalystės mokslinio ir techninio bendradarbiavimo susitarimo pasirašymo ir laikino taikymo1. 2002 m. gegužės 1 d. įsigaliojo Europos Sąjungos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimas, steigiantis Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Jordanijos Hašimitų Karalystės asociaciją. Šio susitarimo 64 straipsnyje mokslinis ir technologinis bendradarbiavimas laikomas ypač įdomia ir perspektyvia sritimi; be to, jame numatoma užmegzti nuolatinius susitarimą sudariusių šalių mokslo bendruomenių ryšius. 62 straipsnyje nurodyta, kad plėtojant regionų bendradarbiavimą be kita ko daug dėmesio bus skiriama moksliniams ir technologiniams tyrimams.2. Jordanijos planavimo ir tarptautinio bendradarbiavimo ministras Suhair Al-Ali atsiuntė oficialų prašymą (2007-02-20 raštas) pradėti derybas dėl mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo. 2007 m. kovo 14 d. rašte Komisijos narys J. Potočnikas šį prašymą sutiko patenkinti.3. Taigi, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, 2008 m. balandžio 7 d. Taryba įgaliojo Komisiją su Jordanijos Hašimitų Karalyste Europos bendrijos vardu derėtis dėl mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo ir patvirtino atitinkamus derybų nurodymus. Derybų rezultatas – pridėtas susitarimo teksto projektas, parafuotas 2009 m. sausio 28 d.4. Jordanija yra aktyvi partnerė, turinti svarbių privalumų:-  gerai išvystytas universitetų ir aukštojo mokslo įstaigų tinklas, gerai įrengti mokslinių tyrimų ir taikomųjų technologijų centrai, pvz., agronomijos srityje veikiantis Nacionalinis žemės ūkio tyrimų ir technologijų perdavimo centras;-  gerai integruoti tarptautiniai ir regioniniai moksliniai tinklai, dalyvaujantys Pasauliniame darnaus vystymosi forume ir įgyvendinant tarptautines Jungtinių Tautų aplinkos ir plėtros konferencijos (CNUED) konvencijas (biologinės įvairovės, dykumėjimo ir kt.).5. Jordanija pajėgi tapti mokslinio bendradarbiavimo su kitomis regiono šalimis (Sirija, Libija, Palestinos savivalda, Izraeliu, Egiptu ir Turkija) centru. Regiono lygmeniu Jordanija aktyviai dalyvauja veikloje, kurią vykdo Europos Sąjungos ir Viduržemio jūros regiono šalių MTTP bendradarbiavimo stebėsenos komitetas. Šiame komitete jai atstovauja 1987 m. įsteigta Aukštoji mokslo ir technologijų taryba, kurios tikslas – sukurti nacionalinį mokslo ir technologijų pagrindą ir taip padėti siekti nacionalinių plėtros tikslų, geriau informuojant visuomenę apie mokslinių tyrimų ir plėtros svarbą, skiriant šiai veiklai būtinas lėšas ir orientuojant mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą į plėtros prioritetus.6. Aukštajai mokslo ir technologijų tarybai kartu su Kanados tarptautiniu plėtros tyrimų centru atlikus nacionalinės mokslinių tyrimų sistemos analizę buvo rekomenduota sukurti tokią nacionalinę mokslinių tyrimų sistemą, kuria remiantis būtų galima parengti ir įdiegti visus sektorius (visų pirma mažų ir vidutinių įmonių sektorių) apimančią mokslo, technologijų ir inovacijų politiką. Geriausiai tarptautiniam ir regioniniam bendradarbiavimui pasirengta šiose prioritetinėse srityse: energetika, darnus vystymasis (vandens ir gamtinių išteklių valdymas), sveikatos apsauga, žemės ūkis ir archeologija. Jordanijos vyriausybė patvirtino 2005–2010 m. strateginį dokumentą, kurio tikslas – aktyviau įtraukti mokslą ir technologijas į Jordanijos nacionalines programas, sukurti daugiadisciplinius bei tarpinstitucinius tinklus apimantį mokslinį ir technologinį pagrindą ir sustiprinti mokslo bendruomenės bei inovacijų veiklos vykdytojų partnerystę bei sąveiką. Nustatytos prioritetinės sritys atitinka 7-osios bendrosios programos prioritetus. Jordanijos mokslinių tyrimų institucijų bendradarbiavimas su tarptautinėmis mokslininkų grupėmis tikrai sustiprins nacionalinę Jordanijos mokslinių tyrimų sistemą, nes sustiprės regioninis bendradarbiavimas mokslo ir technologijų srityje.7. Susitarimas turėtų būti pasirašytas ir laikinai taikomas, kol bus baigtos jo oficialaus sudarymo procedūros.Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytas aplinkybes, Komisija prašo Tarybos:-  leisti Europos bendrijos vardu pasirašyti Europos bendrijos ir Jordanijos Hašimitų Karalystės mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimą;-  pritarti laikinam Europos bendrijos ir Jordanijos Hašimitų Karalystės mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo taikymui.PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl Europos bendrijos ir Jordanijos Hašimitų Karalystės mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo pasirašymo ir laikino taikymo Europos bendrijos varduEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 170 straipsnį kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmuoju sakiniu,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[1],kadangi:(1) Komisija Bendrijos vardu susitarė dėl mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo su Jordanijos Hašimitų Karalyste.(2) Derybų rezultatas – pridedamas susitarimas, parafuotas 2009 m. sausio 28 d.(3) Susitarimą, dėl kurio susitarė Komisija, būtina pasirašyti atsižvelgiant į tai, kad jis gali būti sudarytas vėliau,NUSPRENDĖ:1 straipsnis(1) Bendrijos vardu patvirtinamas Europos bendrijos ir Jordanijos Hašimitų Karalystės mokslinio ir technologinio susitarimo pasirašymas, atsižvelgiant tai, kad bus priimtas Tarybos sprendimas dėl minėto Susitarimo sudarymo.(2) Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.(3) Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Europos bendrijos vardu pasirašyti Europos bendrijos ir Jordanijos Hašimitų karalystės mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimą.2 straipsnis(1) Susitarimas laikinai taikomas pagal Susitarimo 7 straipsnio 2 dalį, kol bus baigtos sudarymo procedūros.(2) Komisija priima Bendrijos poziciją, kurios turi būti laikomasi pagal Susitarimo 4 straipsnio 2 dalį įsteigtame Jungtiniame komitete dėl techninių susitarimo pakeitimų pagal Susitarimo 7 straipsnio 5 dalį.3 straipsnisŠis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasPRIEDASSUSITARIMASEuropos bendrijos ir Jordanijos Hašimitų Karalystės mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimasEuropos bendrija (toliau – Bendrija)irJordanijos Hašimitų Karalystė (toliau – Jordanija),toliau – Šalys,ATSIŽVELGDAMOS į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 170 straipsnį, susijusį su jos 300 straipsnio 2 dalies pirmuoju sakiniu ir 3 dalies pirmąja pastraipa,ATSIŽVELGDAMOS į mokslo ir technologijų svarbą Šalių ekonominei ir socialinei plėtrai ir į nuorodą, pateiktą 2002 m. gegužės 1 d. įsigaliojusio Europos Sąjungos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Jordanijos Hašimitų Karalystės asociaciją, 43 straipsnyje,ATSIŽVELGDAMOS į Europos kaimynystės politiką ir ES santykių su kaimyninėmis šalimis stiprinimo strategiją, kuriomis remdamosi Šalys surengė susitikimą ir susitarė dėl veiksmų plano, kurio vienas iš prioritetų – stiprinti bendradarbiavimą mokslo ir technologijų srityje. Europos kaimynystės politikos bendrų veiksmų planas atitinka Jordanijos vyriausybės 2007–2009 m. „Kuluna Al Urdun“ iniciatyvos (nacionalinės darbotvarkės) įgyvendinimo programą, kuria siekiama pradėti darnų socialinių ekonominių reformų procesą,KADANGI Bendrija ir Jordanija ėmėsi bendros mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos įvairiose bendrų interesų srityse ir kadangi abiem Šalims būtų naudinga, kad, vadovaujantis abipusiškumo principu, kiekviena iš Šalių dalyvautų kitos Šalies mokslinių tyrimų ir plėtros veikloje,NORĖDAMOS sukurti oficialią bendradarbiavimo mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje sistemą, kuri leistų plėsti ir stiprinti bendradarbiavimą bendrų interesų srityse ir skatinti naudoti tokio bendradarbiavimo rezultatus, atsižvelgiant į abiejų Šalių ekonominius ir socialinius interesus,NORĖDAMOS atverti Europos mokslinių tyrimų erdvę valstybėms, kurios nėra ES narės, ypač Viduržemio jūros regiono šalims partnerėms,susitarė:1 straipsnisTaikymo sritis ir principai1. Šalys skatina, plėtoja ir lengvina Bendrijos ir Jordanijos bendradarbiavimą bendrų interesų srityse, kuriose jos vykdo mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklą.2. Bendradarbiaujama vadovaujantis šiais principais:-  žinių visuomenės kūrimas abiejų Šalių socialinei ir ekonominei plėtrai skatinti;-  abipusė nauda, pagrįsta bendra privalumų pusiausvyra;-  galimybės kiekvienai iš Šalių dalyvauti kitos Šalies mokslinių tyrimų programų veikloje ir projektuose;-  operatyvus keitimasis informacija, kuri gali palengvinti bendradarbiavimo veiklą;-  tinkamas keitimasis intelektinės nuosavybės teisėmis ir jų apsauga;-  dalyvavimas ir finansavimas laikantis Šalių atitinkamų įstatymų ir kitų teisės aktų.2 straipsnisBendradarbiavimo būdai1. I priede apibrėžti Jordanijoje įsisteigę teisės subjektai, įskaitant fizinius asmenis arba privačius ar viešuosius juridinius asmenis, netiesioginėje Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos bendrosios programos (toliau – EB bendroji programa) bendradarbiavimo veikloje dalyvauja I ir II prieduose nustatytomis arba juose minimomis sąlygomis.I priede apibrėžti Europos bendrijos valstybėse narėse įsisteigę teisės subjektai Jordanijos mokslinių tyrimų programose ir projektuose, kurių temos atitinka Bendrosios programos temas, dalyvauja tomis pačiomis sąlygomis, kokios taikomos Jordanijos teisės subjektams, atsižvelgiant į I ir II prieduose nustatytas arba minimas sąlygas.2. Galimi ir tokie bendradarbiavimo būdai ir formos:-  reguliarios diskusijos dėl Jordanijos ir Bendrijos mokslinių tyrimų politikos ir planavimo gairių bei prioritetų;-  diskusijos dėl bendradarbiavimo, plėtros ir perspektyvų;-  operatyvus informacijos apie Jordanijos ir Bendrijos programų ir mokslinių tyrimų projektų įgyvendinimą ir apie veiklos, vykdomos pagal šį Susitarimą, rezultatus teikimas;-  bendri susitikimai;-  mokslo darbuotojų, inžinierių ir technikų lankymasis ir mainai, taip pat ir mokymosi tikslais;-  keitimasis ir dalijimasis įranga, medžiagomis ir bandymų paslaugomis;-  Jordanijos ir Bendrijos programų arba projektų vadovų ryšių palaikymas;-  ekspertų dalyvavimas seminaruose, simpoziumuose ir praktiniuose seminaruose;-  keitimasis informacija apie procedūras, įstatymus, kitus teisės aktus ir programas, susijusius su bendradarbiavimu pagal šį Susitarimą;-  mokymai mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje;-  galimybės kiekvienai iš Šalių gauti kitos Šalies mokslinę ir techninę informaciją šio bendradarbiavimo srityje;-  bet koks kitas būdas, kurį patvirtins 4 straipsnyje apibrėžtas Europos bendrijos ir Jordanijos jungtinis mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo komitetas ir kuris bus laikomas atitinkančiu abiejų Šalių vykdomą politiką ir taikomas procedūras.3 straipsnisBendradarbiavimo stiprinimas1. Šalys pagal savo taikytinus teisės aktus dės visas pastangas, kad palengvintų veikloje, kuriai taikomas šis Susitarimas, dalyvaujančių mokslo darbuotojų laisvą judėjimą, jų apsigyvenimo sąlygas ir tarptautinį tokiai veiklai skirtų prekių judėjimą.2. Jeigu Bendrija, remdamasi savo taisyklėmis, vienašališkai suteikia finansavimą Jordanijos teisės subjektui, dalyvaujančiam netiesioginėje Bendrijos bendradarbiavimo veikloje, Jordanija užtikrina, kad tokiam sandoriui nebūtų taikomi jokie mokesčiai arba rinkliavos.4 straipsnisSusitarimo valdymasEuropos bendrijos ir Jordanijos jungtinis mokslinio ir technologinio bendradarbiavimokomitetas1. Veiklą, kuriai taikomas šis Susitarimas, koordinuoja ir ją vykdyti Jordanijos vardu padeda Aukštoji mokslo ir technologijų taryba, o Bendrijos vardu – Europos Komisija, veikiančios kaip Šalių vykdomieji atstovai (toliau – vykdomieji atstovai).2. Vykdomieji atstovai įsteigia jungtinį komitetą, vadinamą Europos bendrijos ir Jordanijos jungtiniu mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo komitetu (toliau – Jungtinis komitetas), kurio funkcijos yra:-  užtikrinti, vertinti ir svarstyti šio Susitarimo įgyvendinimą, taip pat, atsižvelgiant į Šalių mokslo politikos raidą, iš dalies keisti arba patvirtinti naujus jo priedus, atsižvelgiant į tai, kad tam tikslui kiekviena Šalis atliks savo vidaus procedūras;-  kasmet nustatyti sektorius, kuriuose būtų galima plėtoti bei tobulinti bendradarbiavimą ir nagrinėti visas tokios veiklos priemones;-  rengti reguliarias diskusijas apie būsimas mokslinių tyrimų politikos ir šių tyrimų planavimo Jordanijoje ir Bendrijoje kryptis bei prioritetus, taip pat bendradarbiavimo pagal šį Susitarimą perspektyvas;-  Šalims teikti su šio Susitarimo įgyvendinimu susijusias rekomendacijas, pavyzdžiui, nustatyti ir rekomenduoti 2 straipsnio 2 dalyje minimos bendradarbiavimo veiklos papildymus ir konkrečias priemones, skirtas 1 straipsnio 2 dalyje numatyto abipusio dalyvavimo sąlygoms patobulinti.3. Iš vykdomųjų atstovų sudarytas Jungtinis komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.4. Jungtinis komitetas posėdžiauja ne rečiau kaip kartą per metus – pakaitomis Bendrijoje ir Jordanijoje. Prireikus ir Šalims susitarus šaukiami neeiliniai posėdžiai. Jungtinio komiteto išvados ir rekomendacijos siunčiamos susipažinti Europos Sąjungos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimu įsteigtam Europos Sąjungos ir Jordanijos Hašimitų Karalystės asociacijos komitetui.5 straipsnisFinansavimasAbiejų Šalių dalyvavimas šiame Susitarime numatytoje mokslinių tyrimų veikloje nustatomas I priede nurodytomis sąlygomis ir reglamentuojamas pagal kiekvienos Šalies teritorijoje galiojančius įstatymus bei kitus teisės aktus, politiką ir programų įgyvendinimo sąlygas.Kai viena Šalis skiria su netiesiogine bendradarbiavimo veikla susijusią finansinę paramą kitos Šalies dalyviams, dotacijos ir finansinė arba kitokia parama, kurią remdama šią veiklą finansuojanti Šalis skiria kitos Šalies dalyviams, neapmokestinama ir jai netaikomi muitai.6 straipsnisRezultatų bei informacijos skleidimas ir naudojimasPasiekti ir (arba) mainais gauti rezultatai ir informacija skleidžiami ir naudojami, o intelektinės nuosavybės teisės, atsiradusios pagal šį Susitarimą vykdant mokslinių tyrimų veiklą, valdomos, skiriamos ir įgyvendinamos laikantis II priede nustatytų sąlygų.7 straipsnisBaigiamosios nuostatos1. I ir II priedai yra neatskiriama šio Susitarimo dalis. Visi su šio Susitarimo aiškinimu arba įgyvendinimu susiję klausimai arba ginčai sprendžiami abipusiu Šalių sutarimu.2. Šis Susitarimas įsigalioja, kai Šalys viena kitai praneša baigusios savo vidaus procedūras Susitarimui sudaryti. Kol Šalys dar nėra baigusios minėtų procedūrų, jos pasirašo Susitarimą ir jį taiko laikinai. Jeigu viena Šalis kitai Šaliai praneša, kad ji nesudarys Susitarimo, Šalys susitaria, kad laikinai taikant Susitarimą pradėti vykdyti projektai ir veikla, kurie dar tuo metu, kai gaunamas minėtas pranešimas, tebevykdomi, bus užbaigti šiame Susitarime nustatytomis sąlygomis.3. Kiekviena Šalis gali bet kada nutraukti šį Susitarimą, apie tai kitai Šaliai pranešusi prieš šešis mėnesius. Projektai ir veikla, vykdomi tuo metu, kai nutraukiamas šis Susitarimas, užbaigiami šiame Susitarime nustatytomis sąlygomis.4. Šis Susitarimas galioja, kol viena iš Šalių raštu praneša kitai Šaliai apie savo ketinimą nutraukti šį Susitarimą. Tokiu atveju šis Susitarimas nustoja galioti praėjus šešiems mėnesiams nuo tokio pranešimo gavimo.5. Jeigu viena iš Šalių nusprendžia peržiūrėti 1 straipsnio 1 dalyje minimas mokslinių tyrimų programas ir projektus, tos Šalies vykdomasis atstovas kitos Šalies vykdomajam atstovui praneša tikslų tokių pakeitimų turinį. Nukrypstant nuo šio straipsnio 3 dalies, šis Susitarimas abiejų Šalių patvirtintomis sąlygomis gali būti nutrauktas, jeigu viena iš Šalių per mėnesį nuo minėtų pakeitimų priėmimo praneša kitai Šaliai apie savo ketinimą nutraukti šį Susitarimą.6. Šis Susitarimas taikomas Europos bendrijos steigimo sutarties taikymo teritorijoje, laikantis toje sutartyje nustatytų sąlygų, ir Jordanijos Hašimitų Karalystės teritorijoje. Tai nedraudžia vykdyti bendradarbiavimo veiklos atviroje jūroje, atviroje erdvėje arba trečiųjų šalių teritorijoje pagal tarptautinę teisę.TAI PATVIRTINDAMI, toliau nurodyti Europos bendrijos ir Jordanijos Hašimitų Karalystės tinkamai įgalioti asmenys pasirašė šį Susitarimą.PRIIMTA dviem egzemplioriais [vieta, data] anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų, vokiečių ir arabų kalbomis. Visi tekstai yra autentiški.EUROPOS BENDRIJOS VARDU: | JORDANIJOS HAŠIMITŲ KARALYSTĖS VARDU: |I PRIEDASEuropos Sąjungos valstybėse narėse ir Jordanijoje įsisteigusių teisės subjektų dalyvavimo sąlygosŠiame Susitarime teisės subjektas – tai fizinis arba juridinis asmuo, įsisteigęs pagal nacionalinius įsisteigimo šalies įstatymus arba pagal Bendrijos teisę ar tarptautinę teisę, turintis juridinio asmens statusą ir savo vardu galintis turėti bet kokias teises ir pareigas.I. Jordanijoje įsisteigusių teisės subjektų dalyvavimo Bendrosios programos netiesioginėje veikloje sąlygos1. Jordanijoje įsisteigę teisės subjektai netiesioginėje Bendrosios programos veikloje dalyvauja pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 167 straipsnį Europos Parlamento ir Tarybos nustatytomis sąlygomis.Be to, Jordanijoje įsisteigę teisės subjektai gali dalyvauti netiesioginėje veikloje, kuri vykdoma pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 164 straipsnį.2. Bendrija Jordanijoje įsisteigusiems teisės subjektams, dalyvaujantiems netiesioginėje 1 punkte minimoje veikloje, finansavimą gali suteikti vadovaudamasi Europos Parlamento ir Tarybos sprendime (Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1906/2006, nustatantis įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Septintosios bendrosios programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007–2013 m.)[2]), priimtame pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 167 straipsnį, Europos bendrijos finansinius reglamentus ir kitus taikytinus Bendrijos teisės aktus, nustatytomis sąlygomis.3. Dotacijos susitarime arba sutartyje, kurią Bendrija sudaro su Jordanijoje įsisteigusiu teisės subjektu dėl netiesioginės veiklos vykdymo, numatoma Komisijos, Europos Bendrijų Audito Rūmų arba šių institucijų įgaliotinių atliekama kontrolė ir auditas.Kad užtikrintų bendradarbiavimą ir abipusius interesus, atitinkamos Jordanijos valstybės institucijos suteikia visą reikiamą ir įmanomą pagalbą, kurios, atsižvelgiant į aplinkybes, gali prireikti arba kuri gali būti naudinga atliekant tokią kontrolę ir auditą.II. Europos Sąjungos valstybėse narėse įsisteigusių teisės subjektų dalyvavimo Jordanijos mokslinių tyrimų programose ir projektuose sąlygos1. Kiekvienas Bendrijoje įsisteigęs teisės subjektas, įkurtas pagal vienos iš Europos Sąjungos valstybių narių nacionalinius įstatymus arba Bendrijos teisės aktus, Jordanijos mokslinių tyrimų ir plėtros programose gali dalyvauti kartu su Jordanijos teisės subjektais.2. Laikantis 1 punkto ir II priedo, Bendrijoje įsisteigusių teisės subjektų, dalyvaujančių pagal mokslinių tyrimų ir plėtros programas vykdant Jordanijos mokslinių tyrimų projektus, teisės ir pareigos, pasiūlymų teikimo ir vertinimo, taip pat tokių projektų vykdymo sutarčių teikimo ir sudarymo sąlygos reglamentuojamos mokslinių tyrimų ir plėtros programų įgyvendinimui taikomais Jordanijos įstatymais, kitais teisės aktais ir vyriausybės nutarimais, kurie taikomi Jordanijos teisės subjektams ir kuriais užtikrinamos vienodos sąlygos, atsižvelgiant į Jordanijos ir Bendrijos bendradarbiavimo šioje srityje pobūdį.Bendrijoje įsisteigę teisės subjektai, dalyvaujantys atitinkamuose pagal mokslinių tyrimų ir plėtros programas vykdomuose Jordanijos projektuose, finansuojami pagal Jordanijos įstatymus, kitus teisės aktus ir vyriausybės nutarimus, kuriais reglamentuojamas minėtų programų įgyvendinimas ir kurie taikomi ne Jordanijoje įsisteigusiems teisės subjektams.III. Informavimas apie dalyvavimo galimybesJordanija ir Europos Komisija abiejose Šalyse įsisteigusiems teisės subjektams reguliariai teikia informaciją apie įgyvendinamas programas ir dalyvavimo jose galimybes.II PRIEDASIntelektinės nuosavybės teisių skirstymo principaiI. TaikymasŠiame Susitarime „intelektinė nuosavybė“ suprantama taip, kaip ji apibrėžta 1967 m. liepos 14 d. Stokholme pasirašytos Pasaulinės intelektinės nuosavybės organizacijos steigimo konvencijos 2 straipsnyje.Šiame Susitarime „žinios“ – tai saugomi arba nesaugomi rezultatai (įskaitant informaciją), taip pat autoriaus teisės arba su tokia informacija susijusios teisės, atsirandančios pateikus patento, dizaino, augalų veislės paraišką, paraišką išduoti papildomos apsaugos pažymėjimą ar suteikti panašios rūšies apsaugą arba juos išdavus.II. Netiesioginėje bendradarbiavimo veikloje dalyvaujančių Šalių teisės subjektų intelektinės nuosavybės teisės1. Kiekviena Šalis užtikrina, kad pagal šį Susitarimą vykdomoje netiesioginėje bendradarbiavimo veikloje dalyvaujančių teisės subjektų, įsisteigusių kitos Šalies teritorijoje, intelektinės nuosavybės teisių bei pareigų ir su tokiu dalyvavimu susijusių gretutinių teisių ir pareigų aiškinimas atitiktų Šalims taikomus atitinkamus įstatymus ir kitus teisės aktus bei tarptautines konvencijas, įskaitant Susitarimą dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba, Marakešo sutarties, įsteigiančios Pasaulio prekybos organizaciją, 1C priedą, Berno konvencijos dėl literatūros ir meno kūrinių apsaugos 1971 m. liepos 24 d. Paryžiaus aktą ir Paryžiaus konvencijos dėl pramoninės nuosavybės saugojimo 1967 m. liepos 14 d. Stokholmo aktą.2. Kiekviena Šalis užtikrina, kad netiesioginėje bendradarbiavimo veikloje dalyvaujantiems kitos Šalies dalyviams intelektinės nuosavybės teisės būtų taikomos taip pat, kaip ir jos pačios dalyviams pagal atitinkamas dalyvavimo kiekvienoje mokslinių tyrimų programoje arba projekte taisykles arba taikytinus šios Šalies įstatymus ir kitus teisės aktus.III. Šalių intelektinės nuosavybės teisės1. Jeigu Šalys nesusitaria kitaip, žinioms, kurias Šalys sukuria vykdydamos veiklą pagal šio Susitarimo 2 straipsnį, taikomos šios taisyklės:a) Tokias žinias sukurianti Šalis yra jų savininkė. Jeigu negalima nustatyti, kokią darbo dalį nuveikė kiekviena Šalis, jos yra tokių žinių bendrasavininkės.b) Žinias nuosavybės teise valdanti Šalis kitai Šaliai suteikia prieigos prie tokių žinių teises šio Susitarimo 2 straipsnyje minimai veiklai vykdyti. Už tokias prieigos teises autorinis mokestis netaikomas.2. Jeigu Šalys nesusitaria kitaip, Šalių mokslinės literatūros darbams taikomos šios taisyklės:a) Jeigu Šalis mokslinius ir techninius duomenis, informaciją ir rezultatus paskelbia žurnaluose, straipsniuose, ataskaitose, knygose, įskaitant vaizdo medžiagą ir programinę įrangą, ir jeigu šie duomenys, informacija ir rezultatai yra gauti vykdant veiklą pagal šį Susitarimą arba yra susiję su tokia veikla, kitai Šaliai suteikiama neišskirtinė ir neatšaukiama autoriniu mokesčiu neapmokestinama pasaulinė licencija tokius darbus versti, atgaminti, pritaikyti, perduoti ir viešai platinti.b) Visose autorių teisių saugomų duomenų ir informacijos kopijose, kurios turi būti viešai platinamos ir rengiamos pagal šį skirsnį, nurodoma darbo autoriaus (autorių) pavardė (pavardės), jeigu autorius aiškiai nepareikalauja jo pavardės nenurodyti. Ant jų taip pat pateikiama aiškiai matoma nuoroda į bendrą Šalių paramą.3. Jeigu Šalys nesusitaria kitaip, neskelbtinai Šalių informacijai taikomos šios taisyklės:a) Kitai Šaliai perduodama informaciją, susijusią su šiame Susitarime numatyta veikla, kiekviena Šalis įslaptintais arba kitais sutartiniais ženklais nurodo, kokia informacija jos pageidavimu neturi būti atskleidžiama.b) Gaunančioji Šalis gali savo atsakomybe perduoti neskelbtiną informaciją jai pavaldžioms įstaigoms arba asmenims tam tikrais su šio Susitarimo įgyvendinimu susijusiais tikslais.c) Gavusi neskelbtiną informaciją teikiančios Šalies išankstinį rašytinį sutikimą, gaunančioji Šalis gali tokią neskelbtiną informaciją platinti plačiau negu numatyta b punkte. Šalys bendrai parengia tokio prašymo plačiau skleisti informaciją ir išankstinio rašytinio patvirtinimo gavimo tvarką; kiekviena Šalis suteikia tokį patvirtinimą, atsižvelgdama į savo vidaus politiką, įstatymus ir kitus teisės aktus.d) Neskelbtina nedokumentinė arba kitokia konfidenciali informacija, suteikta pagal šį Susitarimą surengtuose Šalių atstovų seminaruose arba kituose susitikimuose, arba informacija, susijusi su personalo dalyvavimu, naudojimusi įranga arba netiesioginiais veiksmais, lieka konfidenciali, kai tokios neskelbtinos arba kitos konfidencialios ar privilegijuotosios informacijos gavėjui perdavimo metu pranešama apie jam perduodamos informacijos konfidencialų pobūdį, kaip numatyta a punkte.e) Kiekviena Šalis stengiasi užtikrinti, kad jos pagal a ir d punktus gaunama neskelbtina informacija būtų kontroliuojama šiame Susitarime nustatyta tvarka. Jeigu viena iš Šalių sužino, kad ji negalės paisyti a ir d punktų nuostatų, draudžiančių platinti informaciją, arba galima pagrįstai manyti, kad ji negalės tų punktų draudimo paisyti, ji apie tai nedelsdama praneša kitai Šaliai. Po to Šalys konsultuojasi, siekdamos sudaryti tinkamą veiksmų planą.FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA1. PASIŪLYMO PAVADINIMASPasiūlymas dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Jordanijos Hašimitų Karalystės mokslinio ir techninio bendradarbiavimo susitarimo pasirašymo ir laikino taikymo.2. VALDYMO IR BIUDŽETO SUDARYMO PAGAL VEIKLOS RŪŠIS SISTEMAVisų pirma, Mokslinių tyrimų generalinio direktorato, Jungtinio tyrimų centro, Įmonių ir pramonės generalinio direktorato, Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos generalinio direktorato ir Energetikos ir transporto generalinio direktorato politikos strategija ir koordinavimas.3. BIUDŽETO EILUTĖS3.1. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės bei administracinės pagalbos eilutės (buvusios BA eilutės)) su pavadinimais:Su Susitarimo įgyvendinimu susijusios išlaidos (praktiniai seminarai, seminarai, vaizdo konferencijos) bus įtrauktos į Europos bendrijos bendrosios programos specialiųjų programų administracinių išlaidų biudžeto eilutes (XX.01.05.03).3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė:Nuo dienos, kai Šalys viena kitai praneša baigusios Susitarimo sudarymui būtinas vidaus procedūras. Šalys laikinai taiko pasirašytą Susitarimą, ir jis galioja, kol viena iš Šalių raštu praneša kitai Šaliai apie savo ketinimą nutraukti Susitarimą, kaip nustatyta Susitarimo 7 straipsnio 4 dalyje.3.3. Biudžeto ypatybės (prireikus įterpti eilučių):Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija |XX.01.05.03 | PI/ NPI | DIF[3]/ NDIF[4] | NE | TAIP | TAIP | Nr. [1A] |4. IŠTEKLIŲ APŽVALGA4.1. Finansiniai ištekliai4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinėMln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | 2009 metai | 2010 metai | 2011 metai | 2012 metai | 2013 metai | n + 5 ir vėliau | Iš viso |Veiklos išlaidos[5] |Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1 | a |Mokėjimų asignavimai (MA) | b |Administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą[6] |Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | 8.2.4 | c | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,10 |ORIENTACINĖ SUMA IŠ VISO |Įsipareigojimų asignavimai | a+c | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,10 |Mokėjimų asignavimai | b+c | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,10 |Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos[7] |Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5 | d |Žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms nepriskiriamos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą (NDIF) | 8.2.6 | e |Iš viso orientacinių priemonės finansinių išlaidųIŠ VISO ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+c+d+e | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,10 |IŠ VISO MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b+c+d+e | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,10 |Išsami informacija apie bendrą finansavimąJeigu numatoma, kad pasiūlymą bendrai finansuos kelios valstybės narės arba kitos įstaigos (nurodyti kokios), toliau pateiktoje lentelėje reikėtų nurodyti tokio bendro finansavimo dalies įvertinimą (jei numatoma, kad bendrai finansuos kelios skirtingos įstaigos, galima pridėti papildomų eilučių):Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)Bendrą finansavimą teikianti įstaiga | n metai | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ir vėliau | Iš viso |…………………… | f |IŠ VISO ĮA, įskaitant bendrą finansavimą | a+c+d+e+f |4.1.2. Suderinamumas su finansiniu programavimuX Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą.( Atsižvelgiant į pasiūlymą, reikės pakeisti atitinkamų finansinės perspektyvos išlaidų kategorijų programas.( Įgyvendinant pasiūlymą, gali tekti taikyti Tarpinstitucinio susitarimo nuostatas[8] (t. y. taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti finansinę perspektyvą).4.1.3. Finansinis poveikis įplaukomsX Pasiūlymas neturi finansinio poveikio įplaukoms.( Pasiūlymas įplaukoms turi tokį finansinį poveikį:Pastaba. Visa išsami informacija ir pastabos, susijusios su poveikio pajamoms apskaičiavimo metodais, turėtų būti pateiktos atskirame priede.Mln. EUR (dešimtųjų tikslumu)Prieš taikant priemonę [n-1 metai] | Padėtis pradėjus taikyti priemonę |Iš viso žmogiškųjų išteklių |5. YPATYBĖS IR TIKSLAIAiškinamajame memorandume reikia pateikti išsamią informaciją apie pasiūlymo aplinkybes. Šiame finansinės teisės akto pažymos skirsnyje turėtų būti pateikta ši konkreti papildoma informacija:5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiaiDėl šio sprendimo abi Šalys galės gerinti ir stiprinti tarpusavio bendradarbiavimą bendro mokslinio ir technologinio intereso srityse.5.2. Papildoma nauda, sukurta dalyvaujant Bendrijai, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sinergijaSusitarimas grindžiamas abipusės naudos, abipusių galimybių dalyvauti su Susitarimo tikslu susijusiose viena kitos programose ir veikloje, nediskriminavimo, veiksmingos intelektinės nuosavybės apsaugos ir teisingo intelektinės nuosavybės teisių pasidalijimo principais. Pasiūlymas taip pat suderinamas su Bendrijos administracinėmis išlaidomis, skiriamomis ES ekspertų ir pareigūnų komandiruotėms ir Europos bendrijoje bei Jordanijoje rengtiniems praktiniams seminarams, seminarams ir posėdžiams.5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į valdymo pagal veiklos rūšis sistemąŠis sprendimas ir Jordanijai, ir Europos bendrijai suteiks galimybę gauti abipusės naudos iš mokslo ir technikos pažangos, padarytos įgyvendinant jų mokslinių tyrimų programas. Jis leis keistis konkrečiomis žiniomis ir perduoti praktinę patirtį taip, kad tai būtų naudinga mokslo bendruomenei, įmonėms ir piliečiams.5.4. Įgyvendinimo metodai (orientaciniai)Toliau nurodykite metodą (-us)[10], kurį (-iuos) pasirinkote priemonei įgyvendinti.ٱ Centralizuotas valdymas :ٱ X Tiesioginis, vykdomas Komisijosٱ Netiesioginis, deleguojama:ٱ vykdomosioms agentūromsٱ Bendrijų įkurtoms įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 185 str.ٱ nacionalinei (-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai (-oms) ar įstaigai (-oms), teikiančiai (-čioms) viešąsias paslaugasٱ Pasidalijamasis arba decentralizuotas valdymas:ٱ kartu su valstybėmis narėmisٱ kartu su trečiosiomis šalimisٱ Bendras valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)Pastabos:6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS6.1. Stebėsenos sistemaKomisijos padaliniai reguliariai vertins visą pagal bendradarbiavimo susitarimą vykdomą veiklą, kurią taip pat reguliariai kartu vertins Bendrija ir Jordanija. Atliekant šį vertinimą bus vertinama:a) Veiklos rezultatų rodikliai – komandiruočių ir posėdžių skaičius; įvairių bendradarbiavimo veiklos sričių skaičius.b) Informacijos rinkimas – remiantis informacija, gauta įgyvendinant Bendrosios programos specialiąsias programas, ir informacija, kurią Jordanija perdavė Susitarime numatytam Jungtiniam komitetui.6.2. VertinimasKomisija reguliariai vertins pagal šį bendradarbiavimo susitarimą vykdomą veiklą.6.3. Būsimų vertinimų sąlygos ir dažnumasSusitarimo Šalys ne rečiau kaip kas dveji metai jo taikymą įvertins 4 straipsnyje nurodyto Jungtinio komiteto posėdžiuose.7. KOVOS SU SUKČIAVIMU PRIEMONĖSJei vykdant Bendrąją programą reikia naudotis išorės rangovų paslaugomis arba teikti finansavimą trečiosioms šalims, Komisija prireikus atliks finansinį auditą, visų pirma jeigu jai kils pagrįstų abejonių dėl atlikto arba veiklos ataskaitose aprašyto darbo pobūdžio tikrumo.Bendrijos finansinį auditą atlieka jos darbuotojai arba pagal tikrinamos šalies įstatymus patvirtinti apskaitos ekspertai. Bendrija šiuos ekspertus parinks savo nuožiūra, vengdama bet kokio interesų konflikto, kurį jai gali nurodyti tikrinama Šalis.Be to, vykdydama mokslinių tyrimų veiklą, Komisija užtikrins, kad Europos Bendrijų finansiniai interesai būtų apsaugoti atliekant veiksmingus patikrinimus, o nustačius pažeidimus − būtų numatytos atgrasomos ir proporcingos priemonės bei nuobaudos. Siekiant įgyvendinti šį tikslą, į visas Bendrąją programą įgyvendinant taikomas sutartis bus įtraukiamos patikrinimams, priemonėms ir nuobaudoms taikomos taisyklės pagal reglamentus Nr. 2988/95, 2185/96 ir 1073/99.Sutartyse visų pirma reikia:- numatyti specialias sutartines nuostatas, kad būtų apsaugoti EB finansiniai interesai, t. y. būtų tikrinamas ir kontroliuojamas atliktas darbas;- numatyti kovos su sukčiavimu srityje veikiančių administracijos inspektorių dalyvavimą pagal reglamentus Nr. 2185/96 ir 1073/99;- numatyti administracines nuobaudas už visus su sutarčių įgyvendinimu susijusius tyčinius pažeidimus arba pažeidimus dėl neatsargumo pagal pagrindų reglamentą Nr. 2988/95, įskaitant įtraukimą į juodąjį sąrašą;- nurodyti, kad pažeidimų ir sukčiavimo atveju pagal EB sutarties 256 straipsnį bus išduoti vykdomieji raštai sumoms išieškoti.Be to, atsakingieji Mokslinių tyrimų generalinio direktorato darbuotojai įprasta tvarka įgyvendins kontrolės programą, pagal kurią stebės mokslinius ir su biudžetu susijusius aspektus. Europos Audito Rūmai atliks patikrinimus vietoje.8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS8.1. Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal finansines išlaidasĮsipareigojimų asignavimai mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai |Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai[12] (XX 01 01) | A*/AD |B*, C*/AST |Darbuotojai, finansuojami[13] pagal XX 01 02 str. |Kiti darbuotojai, finansuojami[14] pagal XX 01 04/05 str. |IŠ VISO |8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymasSusitarimo valdymui reikės, kad ES ir Jordanijos ekspertai ir pareigūnai vyktų į komandiruotes ir dalyvautų posėdžiuose.8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai(Pateikus daugiau kaip vieną šaltinį, nurodyti su kiekvienu šaltiniu susijusių darbo vietų skaičių)X Šiuo metu programai valdymui skirtų darbo vietų, kurias reikia pakeisti arba pratęsti.( Darbo vietų, pagal MPS (metinę politikos strategiją)/PBP (preliminarų biudžeto projektą) iš anksto skirtų n-tiesiems metams.( Darbo vietų, kurių bus prašoma kitos MPS/PBP procedūros metu.( Darbo vietos, kurios bus perskirstytos naudojant valdymo tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas).( Darbo vietų, reikalingų n-tiesiems metams, tačiau nenumatytų tų metų MPS/PBP.8.2.4. Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą (XX 01 04/05 – Administracinės valdymo išlaidos)Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)Biudžeto eilutė (numeris ir pavadinimas) | 2009 metai | 2010 metai | 2011 metai | 2012 metai | 2013 metai | n+5 metai ir vėliau | IŠ VISO |Kita techninė ir administracinė pagalba | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,10 |- intra muros |- extra muros |Iš viso techninei ir administracinei pagalbai | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,10 |8.2.5. Finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumąMln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)Žmogiškųjų išteklių rūšis | n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau |Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (XX 01 01) |Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) |Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) |Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai(122 000 EUR per metus pareigūnams)8.2.6. Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumąMln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) |n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau | IŠ VISO |XX 01 02 11 01 – Komandiruotės |XX 01 02 11 02 – Posėdžiai ir konferencijos |XX 01 02 11 03 – Komitetai[16] |XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos |XX 01 02 11 05 – Informacinės sistemos |2. Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) |3. Kitos administravimui priskiriamos išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę) |Iš viso administracinių išlaidų, nepriskiriamų žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) |Apskaičiuota – Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą[1] OL C, p. ...[2] OJ L391, 2006 12 30, p. 1.[3] Diferencijuotieji asignavimai[4] Nediferencijuotieji asignavimai[5] Išlaidos, nepriklausančios atitinkamos xx antraštinės dalies xx 01 skyriui.[6] Išlaidos pagal xx antraštinės dalies xx 01 04 straipsnį.[7] Išlaidos pagal xx01 skyrių, nepriskiriamos xx 01 04 arba xx 01 05 straipsniams.[8] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.[9] Jeigu būtina, t. y. jeigu priemonė trunka ilgiau kaip 6 metus, reikėtų pridėti papildomų stulpelių.[10] Jei nurodomas daugiau kaip vienas metodas, papildomą išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje.[11] Kaip apibūdinta 5.3 skirsnyje.[12] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[13] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[14] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą.[15] Prie atitinkamos (-ų) vykdomosios (-ųjų) agentūros (-ų) reikėtų pateikti nuorodą į konkrečią finansinę teisės akto pažymą.[16] Nurodyti komiteto rūšį ir kuriai grupei jis priklauso.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 09 28
            COM(2016) 622 final
            Pasiūlymas
            EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimopagal Estijos paraišką „EGF/2016/003 EE/naftos ir chemijos produktai“

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               1.Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) finansinės paramos taisyklės nustatytos 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006
                  1
                (toliau – EGF reglamentas).

               2.2016 m. gegužės 11 d. Estija pateikė paraišką „EGF/2016/003 EE/naftos ir chemijos produktai“ dėl finansinės paramos iš EGF, Estijoje atleidus darbuotojus
                  2
                ekonomikos sektoriuose, kurie priskiriami NACE 2 red. 19 skyriui (Kokso ir rafinuotų naftos produktų gamyba) ir 20 skyriui (Chemikalų ir chemijos produktų gamyba).

               3.Išnagrinėjusi šią paraišką Komisija, laikydamasi visų EGF reglamento taikytinų nuostatų, padarė išvadą, kad sąlygos finansinei paramai iš EGF suteikti yra įvykdytos.

               PARAIŠKOS SANTRAUKA

                        EGF paraiška

                        „EGF/2016/003 EE/naftos ir chemijos produktai“

                        Valstybė narė

                        Estija

                        Susijęs (-ę) regionas (-ai) (NUTS
                           3
                         2 lygis)

                        EE00- Eesti
                           4

                        Paraiškos pateikimo data

                        2016 m. gegužės 11 d.

                        Paraiškos gavimo patvirtinimo data

                        2016 m. gegužės 11 d.

                        Prašymo pateikti papildomos informacijos data

                        2016 m. gegužės 25 d.

                        Papildomos informacijos pateikimo terminas

                        2016 m. liepos 6 d.

                        Vertinimo atlikimo terminas

                        2016 m. rugsėjo 28 d.

                        Intervencijos kriterijus

                        EGF reglamento 4 straipsnio 2 dalis

                        Susijusių įmonių skaičius

                        3

                        Ekonominės veiklos sektorius (-iai)

                        (NACE 2 red. skyrius)
                           5

                        19 skyrius (Kokso ir rafinuotų naftos produktų gamyba)

                        20 skyrius (Chemikalų ir chemijos produktų gamyba)

                        Ataskaitinis laikotarpis (devynių mėnesių):

                        2015 m. rugpjūčio 1 d. – 2016 m. gegužės 1 d.

                        Bendras atleistų darbuotojų skaičius

                        1 550

                        Bendras reikalavimus atitinkančių paramos gavėjų skaičius

                        1 550

                        Bendras tikslinių paramos gavėjų skaičius

                        800

                        Tikslinių nedirbančių ir nesimokančių jaunuolių (NEET) skaičius:

                        0

                        Prie individualių poreikių pritaikytoms paslaugoms skirtas biudžetas (EUR)

                        1 740 070 EUR

                        EGF paramai įgyvendinti skirtas biudžetas
                           6
                         (EUR)

                        145 527

                        Bendras biudžetas (EUR)

                        1 885 597

                        EGF parama, EUR (60 %)

                        1 131 358

               PARAIŠKOS VERTINIMAS

               Procedūra

               4.Estija paraišką „EGF/2016/003 EE/naftos ir chemijos produktai“ pateikė 2016 m. gegužės 11 d., t. y. per 12 savaičių nuo dienos, kurią buvo įgyvendinti EGF reglamento 4 straipsnyje išdėstyti intervencijos kriterijai. 2016 m. gegužės 11 d. Komisija patvirtino gavusi paraišką ir 2016 m. gegužės 25 d. Estijos paprašė pateikti papildomos informacijos. Papildoma informacija pateikta per šešias savaites nuo prašymo. 12 savaičių terminas, iki kurio gavusi tinkamai užpildytą paraišką Komisija turėtų baigti pareiškėjo atitikties EGF finansinės paramos suteikimo sąlygoms vertinimą, baigiasi 2016 m. rugsėjo 28 d.

               Paraiškos tinkamumas

               Susijusios įmonės ir paramos gavėjai

               5.Paraiška susijusi su 1 550 darbuotojų, atleistų iš darbo ekonomikos sektoriuose, kurie priskiriami NACE 2 red. 19 skyriui (Kokso ir rafinuotų naftos produktų gamyba) ir 20 skyriui (Chemikalų ir chemijos produktų gamyba).

                        Įmonės ir atleistų darbuotojų skaičius per ataskaitinį laikotarpį

                        Eesti Energia AS

                        532

                        Nitrofert AS

                        421

                        Viru Keemia Grupp AS (VKG)

                        597

                        Iš viso įmonių: 3

                        Iš viso atleistų darbuotojų:

                        1 550

                        Iš viso savarankiškai dirbančių asmenų, kurių veikla nutrūko:

                        0

                        Iš viso reikalavimus atitinkančių darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų:

                        1 550

               Intervencijos kriterijai

               6.Estija pateikė paraišką laikydamasi EGF reglamento 4 straipsnio 2 dalyje nustatytų intervencijos kriterijų, nukrypdama nuo 4 straipsnio 1 dalies b punkto kriterijų, pagal kuriuos reikalaujama, kad per devynių mėnesių ataskaitinį laikotarpį iš įmonių, kurios visos veikia tame pačiame NACE 2 red. skyriaus ekonomikos sektoriuje ir yra viename valstybės narės NUTS 2 lygio regione arba dviejuose gretimuose NUTS 2 lygio regionuose, būtų atleista ne mažiau kaip 500 darbuotojų.

               7.Šios paraiškos ataskaitinis devynių mėnesių laikotarpis – 2015 m. rugpjūčio 1 d. – 2016 m. gegužės 1 d.

               Atleistų darbuotojų ir darbo veiklą nutraukusių asmenų skaičiaus apskaičiavimas

               8.Apskaičiuotas ataskaitiniu laikotarpiu atleistų darbuotojų skaičius:

               –689 – nuo tada, kai darbdavys, vadovaudamasis Tarybos direktyvos 98/59/EB
                  7
                3 straipsnio 1 dalimi, kompetentingai valdžios institucijai raštu pranešė apie planuojamą kolektyvinį atleidimą iš darbo. Estija iki Komisijos atliekamo paraiškos vertinimo pabaigos patvirtino, kad faktiškai atleisti 689 darbuotojai;

               –471 – nuo darbdavio individualaus įspėjimo apie darbuotojo atleidimą arba apie darbo sutarties nutraukimą dienos;

               –390 – nuo darbo sutarties nutraukimo de facto dienos ar nuo jos galiojimo pabaigos.

               Reikalavimus atitinkantys paramos gavėjai

               9.Bendras reikalavimus atitinkančių paramos gavėjų skaičius yra 1550.

               Darbuotojų atleidimo sąsaja su esminiais pasaulio prekybos sistemos struktūriniais pokyčiais dėl globalizacijos

               10.Siekdama nustatyti darbuotojų atleidimo sąsają su esminiais pasaulio prekybos sistemos struktūriniais pokyčiais dėl globalizacijos, Estija teigia esanti mažos, atviros ekonomikos šalis, kuri itin priklauso nuo prekių ir paslaugų eksporto (beveik 80 proc. BVP 2015 m., palyginti su 43,5 proc. ES 28). Estijos ekonomika labai nukentėjo nuo paskutinių pasaulio naftos rinkos svyravimų ir apskritai suprastėjusios Europos tarptautinės prekybos padėties. Labiausiai nukentėjo Estijos šiaurės rytuose esanti Rytų Virumos apskritis ne vien dėl jos geopolitiniu požiūriu atokios padėties Rusijos pasienyje, bet visų pirma dėl to, kad šiame regione daug pramonės sektorių priklauso nuo naftos ir dujų kainų. Šioje paraiškoje minimiems dviems sektoriams buvo padarytas nevienodas poveikis.

               11.Kalbant apie chemikalų ir chemijos produktų gamybos sektorių, mineralinių trąšų gamybai reikia labai daug energijos (dujų kainos sudaro iki 80 proc. visų gamybos sąnaudų). Smarkiai padidinus gamtinių dujų kainas, pigių dujų regionai už Europos ribų įgavo konkurencinį pranašumą ir galėjo gaminti trąšas gerokai mažesnėmis sąnaudomis nei Europoje. Be to, aukštesni aplinkosaugos standartai taip pat turėjo neigiamos įtakos sektoriaus konkurencingumui Europoje. ES pasaulio cheminių medžiagų gamybos dalis sumažėjo nuo 30,9 proc. 2004 m. iki 17 proc. 2014 m. Ilgainiui ES prarado pirmaujančią poziciją pasaulyje cheminių medžiagų pardavimo srityje, kuri atiteko Kinijai, per tą patį laikotarpį padidinusiai pardavimo apimtį nuo 9 proc. iki 35 proc. Likusių Azijos šalių rinkos dalis taip pat padidėjo kaip ir JAV, kur dėl pigių skalūnų dujų gamyba tapo palyginti nebrangi
                  8
               .

               12.Kalbant apie kokso ir rafinuotų naftos produktų gamybos sektorių, skalūnų naftos pramonė ir skalūnų naftos gamyba ypač priklauso nuo pasaulinių naftos kainų. Skalūnų naftos gamyba yra gana brangi, todėl ekonominiu požiūriu gamyba įmanoma tik tada, kai naftos kainos yra didelės
                  9
               . Estijos statistikos tarnybos duomenimis, per pirmuosius du 2016 m. mėnesius dėl mažėjančių naftos kainų Estijos mineralinio kuro eksportas sumažėjo 25 proc., palyginti su tuo pačiu laikotarpiu prieš metus.

               13.Iki šiol dėl kokso ir rafinuotų naftos produktų gamybos sektoriaus nebuvo pateikta nė viena EGF paraiška. Dėl chemikalų ir chemijos produktų gamybos sektoriaus buvo pateikta viena EGF paraiška
                  10
               , kuri buvo grindžiama su prekyba susijusia globalizacija.

               Darbuotojų atleidimą ir darbo veiklos nutraukimą lemiantys įvykiai

               14.2015 m. liepos mėn. gamybos įmonę uždarė sintetinį amoniaką ir karbamidą gaminanti bendrovė „Nitrofert“. Šis sprendimas buvo priimtas dėl itin padidėjusių gamtinių dujų kainų ir daugiausia dėl padidėjusios pasaulinės konkurencijos, visų pirma su Azijos konkurentais, sumažėjusių mineralinių trąšų kainų. „Nitrofert“ patyrė sunkumų jau 2009 m., kai buvo priimtas sprendimas nutraukti gamybą. Vėliau gamyba buvo atnaujinta, bet po vienų metų vėl sustabdyta. Kadangi nebuvo jokių požymių, kad padėtį būtų galima pagerinti, buvo priimtas sprendimas nutraukti darbo sutartis su visais 421 atleistu darbuotoju.

               2015 m. spalio mėn. „Eesti Energia“, pirmaujanti energetikos bendrovė Baltijos šalyse ir didžiausia bendrovė pasaulyje, dirbanti su degiaisiais skalūnais, dėl itin sumažėjusio pelno, kurį lėmė mažesnės naftos kainos, nusprendė sumažinti skalūnų naftos gamybą. Po šio sprendimo darbo sutartys vienu metu buvo nutrauktos 114 darbuotojų. Vėlesniais mėnesiais buvo atleista dar 418 darbuotojų.

               Trečioji paraiškoje minima bendrovė – „Viru Keemia Grupp“ (toliau – VKG), dar viena skalūnų naftos gamintoja Rytų Virumoje, dėl sumažėjusių naftos kainų susidūrusi su panašiomis problemomis. 2016 m. sausio mėn. VKG uždarė gamyklą ir atleido 597 darbuotojus.

               Tikėtinas darbuotojų atleidimo poveikis vietos, regiono ar šalies ekonomikai ir užimtumui

               15.Atleidimo iš darbo poveikis vietos ir regionų ekonomikai ir užimtumui greičiausiai bus reikšmingas. Dėl smarkaus skalūnų naftos gamybos sumažėjimo šalutinį poveikį taip pat patirs kiti sektoriai, pavyzdžiui, energetikos, apdirbamosios pramonės, kasybos ir karjerų eksploatavimo. Kasybos sektoriaus gamyba sumažėjo 40 proc. dėl degiųjų skalūnų gavybos sumažėjimo, kurį lėmė nedidelė paklausa dėl mažų naftos ir degiųjų skalūnų kainų.

               16.Dėl geografinės ir demografinės padėties Rytų Virumos apskrityje kyla didelių problemų. Ji yra gana atokiame šiaurės rytų Estijos regione, prie pat Baltijos jūros, apie 200 kilometrų į rytus nuo klestinčio sostinės regiono, nuo kurio važiuoti į darbą būtų per toli. Rytuose ši apskritis turi bendrą sieną su Rusijos Federacija. Dėl mažesnių atlyginimų Rusijoje, dabartinės Rusijos ekonomikos padėties ir leidimo dirbti apribojimų važinėjimas į darbą kitoje šalyje taip pat ne alternatyva. Apskritys, kurios ribojasi į vakarus ir į pietus, yra negausiai apgyvendinti žemės ūkio regionai. Tačiau Rytų Viruma yra labiausiai urbanizuotas Estijos regionas. Daugiau kaip 80 proc. gyventojų gyvena miestuose, kurie paprastai yra vienos kultūros gyvenvietės, įsikūrusios šalia vienos ar dviejų didelių gamybos įmonių.

               17.Apie 80 proc. Rytų Virumos apskrities gyventojų yra etniniai rusai, kurie ten įsikūrė sovietiniais laikais ir dirbo sovietų įsteigtose naujose pramonės įmonėse. Daugelis šių žmonių neturi Estijos pilietybės, o jų gimtoji ir dažnai vienintelė kalba vis dar yra rusų.

               18.Paskelbus nepriklausomybę, šis regionas susidūrė su specifinėmis darbo rinkos problemomis, susijusiomis su tuo, kad sovietų okupacijos metu įsteigtos stambios pramonės įmonės žlugo arba buvo restruktūrizuotos. Dėl šios priežasties šiame regione nedarbo lygis yra žymiai didesnis (2015 m. jis siekė 11,7 proc., palyginti su 6,2 proc. nacionaliniu vidurkiu). Kadangi rusų kalba nėra oficialioji kalba Estijoje, tik gerai mokantys estų kalbą žmonės turi galimybę rasti darbo kituose Estijos regionuose arba naujose bendrovėse, investuojančiose Rytų Virumoje. Nemokėjimas nacionalinės kalbos, taip pat kultūrinės kliūtys yra vienas pagrindinių sunkumų, trukdančių atleistiems darbuotojams rasti darbo kituose šalies regionuose arba pritraukti žmones į tuos regionus, į kuriuos bendrovės nori investuoti.

               19.2015 m. regione, kuriame gyvena 150 000 žmonių, dirbantys asmenys sudarė tik 9,5 proc. šalies darbo jėgos, o bedarbiai – 17,3 proc. visų bedarbių Estijoje. Atsižvelgiant į bendrą sudėtingą užimtumo padėtį regione, taip pat į nedidelį laisvų darbo vietų skaičių (2015 m. ketvirtąjį ketvirtį laisvų darbo vietų skaičius Rytų Virumoje sudarė 0,8 proc. bendro darbo vietų skaičiaus, palyginti su vidutiniškai 1,2 proc. Estijoje)
                  11
               , dėl kolektyvinio darbuotojų, turinčių palyginti panašių techninių įgūdžių ir ieškosiančių panašaus darbo, atleidimo darbo rinkai bus sunku atsigauti.

               20.2015–2020 m. Rytų Virumos veiksmų plane
                  12
                pateikta regioninės plėtros strategija. Logistika ir turizmas įvardyti kaip sparčiai augti galintys sektoriai. Siekiant skatinti augimą ir įvairinti ekonominę struktūrą pradėti infrastruktūros projektų įgyvendinimo darbai. Kiti sektoriai, kuriuose gali būti sukurta naujų darbo vietų, yra medienos gamybos, metalų ir statybinių medžiagų sektoriai. Siūlomu individualiems poreikiams pritaikytų priemonių paketu, kuris bus bendrai finansuojamas iš EGF, visiškai remiamas veiksmų planas, nes siūlomos mokymo priemonės, skirtos parengti atleistus darbuotojus minėtiems augantiems sektoriams.

               Išaiškinimas dėl išskirtinių aplinkybių, susijusių su prašymo priimtinumu

               21.Kaip nurodyta pirmiau, atsižvelgiant į atokią geografinę ir unikalią demografinę Rytų Virumos padėtį, galima laikyti, kad šiame regione yra maža darbo rinka. Be to, Estija teigia, kad bet kuriuo atveju dėl chemikalų ir chemijos produktų gamybos sektoriaus turėjo būti pateikta paraiška pagal EGF reglamento 4 straipsnio 2 dalį. Šiame sektoriuje nukentėjo tik viena bendrovė, tačiau atleistų darbuotojų skaičius nesiekė 4 straipsnio 1 dalies a punkte nustatyto lygio paraiškai teikti. Nors darbuotojai buvo atleisti dviejuose skirtinguose NACE 2 red. skyriaus ekonomikos sektoriuose, užuot pateikusi dvi atskiras paraiškas, Estija nusprendė sujungti viename regione atleistų darbuotojų skaičių ir pateikti vieną paraišką, nes toje pačioje vietoje ir tuo pačiu laikotarpiu buvo atleisti labai panašios kvalifikacijos darbuotojai. Todėl paraiška, kurioje išimties tvarka sujungtas dviejuose skirtinguose sektoriuose atleistų darbuotojų skaičius, nors ir nėra tiesioginio ryšio tarp atleistų darbuotojų, bet visi darbuotojai atleisti toje pačioje mažoje darbo rinkoje ir tuo pačiu metu, ne tik sumažinama administracinė našta, bet ir sudaromos sąlygos veikti išvien ir parengti bendras priemones, skirtas abiejuose sektoriuose atleistiems darbuotojams.

               Tiksliniai paramos gavėjai ir siūlomi veiksmai

               Tiksliniai paramos gavėjai

               22.Apskaičiuota, kad priemonėmis pasinaudos 800 atleistų darbuotojų. Pagrindinė priežastis, dėl kurios yra palyginti nedaug tikslinių paramos gavėjų, yra ta, kad priemonės bus skirtos tiems atleistiems darbuotojams, kurie įvardyti kaip ypač pažeidžiami darbo rinkoje. Kai kurie darbuotojai nurodė negalėsiantys pasinaudoti priemonėmis. Atsižvelgdama į laiko tarpą nuo pirmojo atleidimo iki priemonės įgyvendinimo pradžios, Estija mano, kad kai kurie mažiau pažeidžiami asmenys galėtų susirasti darbą prieš priemonės įgyvendinimo pradžią. Darbuotojų, kurie manoma, kad pasinaudos priemonėmis, pasiskirstymas pagal lytį, pilietybę ir amžių:

                        Kategorija

                        Tikslinių paramos gavėjų
                           skaičius (procentais, suapvalintais dešimtosios dalies tikslumu)

                        Lytis

                        vyrai

                        565

                        (70,6 %)

                        moterys

                        235

                        (29,4 %)

                        Pilietybė

                        ES piliečiai

                        294

                        (36,8 %)

                        ne ES piliečiai

                        506

                        (63,3 %)

                        Amžiaus grupė

                        15–24 m.

                        31

                        (3,9 %)

                        25–29 m.

                        47

                        (5,9 %)

                        30–54 m.

                        380

                        (47,5 %)

                        55–64 m.

                        334

                        (41,8 %)

                        vyresni nei 64 m.

                        8

                        (1 %)

               Siūlomų veiksmų tinkamumas

               23.Prie individualių poreikių pritaikytos paslaugos, kurios bus teikiamos atleistiems darbuotojams, apima toliau išvardytus veiksmus:

               –formaliųjų studijų parama: mokymo išlaidų apmokėjimas. Ši priemonė skirta bedarbiams, kurie pradeda arba tęsia formaliąsias studijas, kad gautų išsilavinimą, pakeltų kvalifikaciją ar baigtų profesinio rengimo kursus. Numatoma ilgiausia trukmė – 2,5 metų;

               –profesinio rengimo išlaidų kompensavimas darbdaviams. Taikoma, jeigu darbdavys įdarbino vieną tikslinių paramos gavėjų. Nedarbo draudimo fondas gali kompensuoti (pagal ankstesnį susitarimą su darbdaviu) 50 proc. profesinio rengimo išlaidų, tačiau ne daugiau kaip 1 250 EUR. Profesinio rengimo kursai turi vykti įgyvendinimo laikotarpiu. Ši priemonė taip pat apima išlaidas, susijusias su kvalifikaciją patvirtinančio dokumento gavimu;

               –profesinis rengimas darbo rinkos srityje. Ši priemonė truks iki 1 metų, bet kursai turi būti baigti iki įgyvendinimo laikotarpio pabaigos. Šie kursai apims ne tik profesinį mokymą siekiant įgyti specialių įgūdžių, bet ir bendrųjų bei socialinių emocinių (pavyzdžiui, kompiuterinio raštingumo, verslumo) gebėjimų mokymą. Tas pats asmuo negalės dalyvauti ir profesinio rengimo kursuose darbo rinkos srityje, ir formaliosiose studijose. Profesinio rengimo darbo rinkos srityje priemonė apima išlaidas, susijusias su kvalifikaciją patvirtinančio dokumento, įskaitant profesinės kompetencijos pažymėjimus arba vairuotojo pažymėjimą, gavimu; be to, bus padengtos minėtų dokumentų mokesčių išlaidos;

               –estų kalbos kursai. Mokymo kursus galės lankyti visi tiksliniai paramos gavėjai, įskaitant tuos, kurie susirado naują darbą, bet norėdami susirasti ilgalaikį darbą turi patobulinti estų kalbos įgūdžius;

               –darbo praktika, skirta tiksliniams paramos gavėjams suteikti praktinės patirties. Galimybę atlikti darbo praktiką teikia darbdaviai; ji skirta žinioms ir įgūdžiams, kurių reikia norint kuo greičiau sugrįžti į darbo rinką, gerinti;

               –konsultacijos įsiskolinimo klausimais, daugiausia skirtos sužinoti, kaip gyventi sumažėjus pajamoms ir turint rimtų finansinių įsipareigojimų. Tai yra svarbu, kai reikia vėl integruotis į darbo rinką ir naujoje darbo vietoje sutikti su mažesniu darbo užmokesčiu;

               –psichologinės konsultacijos. Pagal šią priemonę teikiamos psichologinių konsultacijų paslaugos, skirtos padėti įveikti asmeninius sunkumus ir pašalinti užimtumo kliūtis, su kuriomis gali susidurti atleisti darbuotojai;

               –studijų išmoka, susijusi su formaliosiomis studijomis. Studijų metu kiekvienas dalyvis gaus 260 EUR per mėnesį išmoką. Norint paskatinti asmenis pradėti ir (arba) tęsti formaliąsias studijas, išmoka bus mokama per visą studijų laikotarpį, tačiau tik iki įgyvendinimo laikotarpio pabaigos. Jeigu studijuojantysis susiras darbą, bet dirbdamas vis tiek norės pabaigti studijas, išmoka bus sumažinta iki 130 EUR per mėnesį;

               –estų kalbos kursams skirta stipendija ir su transportu bei apgyvendinimu susijusios išmokos. Jeigu kalbos kursus lankys bedarbis, bus mokama stipendija ir su transportu bei apgyvendinimu susijusios išmokos;

               –judumo išmoka, skirta bedarbiams, kurie nerado tinkamo darbo arti namų ir (arba) kurie dirba ne arčiau kaip 20 km nuo jų gyvenamosios vietos. Ši išmoka mokama per pirmuosius 6 mėnesius nuo naujo darbo pradžios, bet ne ilgiau kaip iki projekto pabaigos. Terminuotos sutarties atveju ši išmoka taip pat mokama pirmuosius 6 mėnesius, bet negali būti mokama ilgiau kaip pusę sutarties galiojimo laikotarpio. Išmokos dydis yra 0,1 EUR už kilometrą, bet ne daugiau kaip 300 EUR per kalendorinį mėnesį. Išmokos apskaičiuojamos pagal trumpiausią atstumą tarp gyvenamosios vietos ir darbo vietos.

               24.Čia aprašyti siūlomi veiksmai yra aktyvios darbo rinkos priemonės, priskiriamos prie tinkamų finansuoti veiksmų, apibrėžtų EGF reglamento 7 straipsnyje. Šie veiksmai nepakeičia pasyvių socialinės apsaugos priemonių.

               25.Estija pateikė reikiamos informacijos apie veiksmus, kurie atitinkamai įmonei privalomi pagal nacionalinės teisės aktus arba kolektyvines sutartis. Ji patvirtino, kad finansinė parama iš EGF nepakeis tokių veiksmų.

               26.Pasiūlytų priemonių paketas atitinka 2014–2020 m. Estijos regioninės plėtros strategijoje
                  13
                ir 2015–2020 m. Rytų Virumos veiksmų plane
                  14
                nustatytus poreikius. Estija taip pat pareiškia, kad suderintų priemonių paketas atitinka tikslą pereiti prie efektyvaus išteklių naudojimo ir tvarios ekonomikos ir rodo didelį potencialą padėti šiam tikslui pasiekti.

               Biudžeto sąmata

               27.Numatomos visos išlaidos – 1 885 597 EUR; iš jų išlaidos prie individualių poreikių pritaikytoms paslaugoms – 1 740 070 EUR ir išlaidos pasirengimo, valdymo, informavimo ir viešinimo, kontrolės ir ataskaitų teikimo veiklai – 145 527 EUR. Estija pareiškia, kad ji padengs beveik visas išlaidas, skirtas parengiamosioms priemonėms ir informavimo bei viešinimo veiklai.

               28.Bendra iš EGF prašomos finansinės paramos suma yra 1 131 358 EUR (60 proc. visų išlaidų).

                        Veiksmai

                        Numatomas dalyvių skaičius

                        Numatomos išlaidos vienam dalyviui
                        (EUR, suapvalinta)

                        Numatomos visos išlaidos

                        (EUR)

                        Prie individualių poreikių pritaikytos paslaugos (veiksmai pagal EGF reglamento 7 straipsnio 1 dalies a ir c punktus)

                        Formaliųjų studijų parama: mokymo išlaidų apmokėjimas

                        47

                        5 750

                        270 250

                        Profesinio rengimo išlaidų kompensavimas darbdaviams

                        129

                        338

                        43 661

                        Profesinis rengimas darbo rinkos srityje

                        379

                        851

                        322 704

                        Estų kalbos kursai

                        451

                        944

                        425 523

                        Darbo patirtis

                        273

                        649

                        177 117

                        Konsultacijos įsiskolinimo klausimais

                        51

                        116

                        5 901

                        Psichologinės konsultacijos

                        50

                        416

                        20 791

                        Tarpinė suma (a)

                        Prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketo procentinė dalis

                        –

                        1 265 947

                        (72,75 %)

                        Išmokos ir paskatos (veiksmai pagal EGF reglamento 7 straipsnio 1 dalies b punktą)

                        Studijų išmoka, susijusi su formaliosiomis studijomis

                        47

                        4 181

                        196 521

                        Estų kalbos kursams skirta stipendija ir su transportu bei apgyvendinimu susijusios išmokos

                        301

                        393

                        118 177

                        Judumo išmoka

                        175

                        911

                        159 425

                        Tarpinė suma (b)

                        Prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketo procentinė dalis

                        –

                        474 123

                        (27,25 %)

                         Veiksmai pagal EGF reglamento 7 straipsnio 4 dalį

                        1. Parengiamoji veikla

                        –

                        100

                        2. Valdymas

                        –

                        109 635

                        3. Informavimas ir viešinimas

                        –

                        400

                        4. Kontrolė ir ataskaitų teikimas

                        –

                        35 392

                        Tarpinė suma (c):

                        Visų išlaidų procentinė dalis

                        –

                        145 527

                        (7,7 %)

                        Visos išlaidos (a + b + c):

                        –

                        1 885 597

                        EGF parama (60 % visų išlaidų)

                        –

                        1 131 358

               29.Lentelėje nurodytiems veiksmams, kaip ir veiksmams pagal EGF reglamento 7 straipsnio 1 dalies b punktą, skirtos išlaidos neviršija 35 proc. visų išlaidų, skirtų suderintam prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketui. Estija patvirtino, kad šie veiksmai taikomi su sąlyga, kad tiksliniai paramos gavėjai patys aktyviai dalyvaus darbo paieškos ar mokymosi veikloje.

               Išlaidų tinkamumo finansuoti laikotarpis

               30.Prie individualių poreikių pritaikytas paslaugas tiksliniams paramos gavėjams Estija pradėjo teikti 2016 m. liepos 1 d. Todėl veiksmų išlaidos bus laikomos tinkamomis finansuoti EGF lėšomis nuo 2016 m. liepos 1 d. iki 2018 m. liepos 1 d., išskyrus formaliųjų studijų, kurių trukmė – daugiau kaip dveji metai, išlaidas, kurios laikomas tinkamomis finansuoti iki 2019 m. sausio 1 d.

               31.Pirmąsias administracines išlaidas, susijusias su EGF įgyvendinimu, Estija patyrė 2016 m. gegužės 11 d. Todėl pasirengimo, valdymo, informavimo ir viešinimo, kontrolės ir ataskaitų teikimo veiklos išlaidos laikomos tinkamomis finansuoti EGF lėšomis nuo 2016 m. gegužės 11 d. iki 2019 m. sausio 1 d.

               Nacionalinių ar Sąjungos fondų lėšomis finansuojamų veiksmų papildomumas

               32.Nacionalinio bendro finansavimo šaltinis – Darbo rinkos paslaugų ir išmokų fondas, kurio lėšomis Estijos nedarbo draudimo fondas Estijoje teikia aktyvias darbo rinkos priemones. Papildomos lėšos skiriamos iš valstybės biudžeto kaip išankstinio finansavimo šaltinis.

               33.Estija patvirtino, kad pirmiau nurodytos EGF lėšomis finansuojamos priemonės nebus remiamos pagal kitas Sąjungos finansines priemones.

               Tvarka, pagal kurią buvo konsultuotasi su tiksliniais paramos gavėjais ar jų atstovais arba socialiniais partneriais, vietos ar regiono valdžios institucijomis

               34.Estija nurodė, kad suderintas prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketas buvo parengtas konsultuojantis su visais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant socialinius partnerius, įmones ir valstybines užimtumo tarnybas. 2016 m. vasario 15 d. Rytų Virumos profesinės sąjungos ir darbdavių asociacija surengė apskritojo stalo diskusiją, kad aptartų, kaip būtų galima įveikti tebesitęsiančią krizę.  2016 m. balandžio mėn. pradžioje Socialinių reikalų ministerijoje įvyko susitikimas, kuriame apsvarstytos galimybės teikti paraišką dėl bendro finansavimo EGF lėšomis. Aukšto lygio susitikime dalyvavo Estijos profesinių sąjungų konfederacijos, Estijos darbdavių konfederacijos, Ekonomikos reikalų ir ryšių ministerijos ir Estijos nedarbo draudimo fondo atstovai. Vėliau Rytų Virumos apskrityje buvo surengtas regionų lygmens susitikimas, kuriame dalyvavo visi susiję regiono subjektai.

               Valdymo ir kontrolės sistemos

               35.Paraiškoje pateiktas valdymo ir kontrolės sistemos aprašas, kuriame nurodyta susijusių įstaigų atsakomybė. Estija pranešė Komisijai, kad finansinę paramą administruos Užimtumo ir socialinių reikalų ministerijos biudžeto valdymo departamentas, kuris bus EGF vadovaujančioji institucija, Finansų ministerijos finansų kontrolės departamentas, kuris bus EGF audito institucija ir Finansų ministerijos ES išmokų departamentas, kuris bus EGF tvirtinančioji institucija. Kai kurios vadovaujančiosios institucijos funkcijos bus perduotos įstaigai Foundation Innove, kuri bus antrojo lygio tarpinė institucija.

               Susijusios valstybės narės įsipareigojimai

               36.Estija pateikė visas būtinas garantijas, kad:

               –bus laikomasi vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principo suteikiant galimybę naudotis siūlomais veiksmais ir juos įgyvendinant;

               –laikytasi nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytų su kolektyviniu atleidimu susijusių reikalavimų;

               –darbuotojus atleidusios įmonės, tęsusios veiklą po atleidimo, patenkino visus teisinius reikalavimus, susijusius su atleidimais, ir tinkamai parėmė tuos darbuotojus;

               –siūlomi veiksmai nebus finansiškai remiami kitų Sąjungos fondų lėšomis ar pagal kitas finansines priemones ir bus išvengta bet kokio dvigubo finansavimo;

               –siūlomi veiksmai papildys struktūrinių fondų lėšomis finansuojamus veiksmus;

               –finansinė parama EGF lėšomis atitiks procedūrines ir materialines Sąjungos taikomas valstybės pagalbos taisykles.

               POVEIKIS BIUDŽETUI

               Biudžeto pasiūlymas

               37.EGF lėšų didžiausia metinė suma neviršija 150 mln. EUR (2011 m. kainomis), kaip nustatyta 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa
                  15
               , 12 straipsnyje.

               38.Išnagrinėjusi paraišką pagal taikytinas EGF reglamento 13 straipsnio 1 dalies sąlygas ir atsižvelgusi į tikslinių paramos gavėjų skaičių, siūlomus veiksmus ir numatytas išlaidas, Komisija siūlo mobilizuoti iš EGF 1 131 358 EUR sumą, atitinkančią 60 proc. siūlomų veiksmų visų išlaidų, kad būtų suteikta finansinė parama pagal pateiktą paraišką.

               39.Siūlomą sprendimą mobilizuoti EGF lėšas bendrai priims Europos Parlamentas ir Taryba, kaip nustatyta 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo
                  16
                13 punkte.

               Susiję teisės aktai

               40.Komisija, pateikdama šį pasiūlymą dėl sprendimo mobilizuoti EGF lėšas, Europos Parlamentui ir Tarybai taip pat pateikia pasiūlymą pervesti 1 131 358 EUR sumą į atitinkamą biudžeto eilutę.

               41.Kartu su šiuo pasiūlymu dėl sprendimo mobilizuoti EGF lėšas Komisija priima sprendimą dėl finansinės paramos kaip įgyvendinimo aktą, kuris įsigalioja tą dieną, kai Europos Parlamentas ir Taryba priima siūlomą sprendimą mobilizuoti EGF lėšas.

               Pasiūlymas

               EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo
                  pagal Estijos paraišką „EGF/2016/003 EE/naftos ir chemijos produktai“

               EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

               atsižvelgdami į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006
                  17
               , ypač į jo 15 straipsnio 4 dalį,

               atsižvelgdami į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo
                  18
               , ypač į jo 13 punktą,

               atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (toliau – EGF) tikslas – teikti paramą atleistiems darbuotojams ir savarankiškai dirbantiems asmenims, nutraukusiems darbo veiklą dėl su globalizacija susijusių esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, atsiradusių dėl tebesitęsiančios pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės arba dėl naujos pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką;

               (2)EGF didžiausia metinė suma neviršija 150 mln. EUR (2011 m. kainomis), kaip nustatyta Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013
                  19
                12 straipsnyje;

               (3)2016 m. gegužės 11 d. Estija pateikė paraišką mobilizuoti EGF lėšas dėl atleistų darbuotojų Estijos ekonomikos sektoriuose, kurie pagal Europos bendrijos statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių priskiriami NACE 2 red. 19 skyriui (Kokso ir rafinuotų naftos produktų gamyba) ir 20 skyriui (Chemikalų ir chemijos produktų gamyba) (Estijos Respublika nėra suskirstyta į teritorinių statistinių vienetų nomenklatūros (NUTS)
                  20
                2 lygio regionus). Paraiška buvo papildyta papildoma informacija, pateikta pagal Reglamento (ES) Nr. 1309/2013 8 straipsnio 3 dalį. Paraiška atitinka EGF finansinės paramos sumai nustatyti taikomus reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1309/2013 13 straipsnyje;

               (4)pagal Reglamento (ES) Nr. 1309/2013 4 straipsnio 2 dalį Estijos paraiška laikoma priimtina, kadangi dėl darbuotojų atleidimo daromas didelis poveikis užimtumui ir vietos, regiono ir šalies ekonomikai;

               (5)todėl iš EGF turėtų būti mobilizuota 1 131 358 EUR suma finansinei paramai pagal Estijos pateiktą paraišką suteikti;

               (6)siekiant kuo greičiau mobilizuoti EGF lėšas, šis sprendimas turėtų būti taikomas nuo jo priėmimo dienos,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               2016 finansinių metų Sąjungos bendrajame biudžete Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšos mobilizuojamos siekiant skirti 1 131 358 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų sumą.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną. Jis taikomas nuo [the date of its adoption]*.

                  21Priimta Briuselyje

                  Europos Parlamento vardu
                        Tarybos vardu

                  Pirmininkas
                        Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 347, 2013 12 20, p. 855.

                     (2)
                  Pagal EGF reglamento 3 straipsnį.

                     (3)
                  2012 m. lapkričio 8 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1046/2012, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo nuostatos dėl naujojo regionų suskirstymo laiko eilučių perdavimo (OL L 310, 2012 11 9, p. 34).

                     (4)
                  Estijos Respublika nėra suskirstyta į NUTS 2 lygio regionus.

                     (5)
                  OL L 393, 2006 12 30, p. 1.

                     (6)
                  Laikantis Reglamento (ES) Nr. 1309/2013 7 straipsnio ketvirtos pastraipos nuostatų.

                     (7)
                  1998 m. liepos 20 d. Tarybos direktyva 98/59/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su kolektyviniu atleidimu iš darbo, suderinimo (OL L 225, 1998 8 12, p. 16).

                     (8)
                  http://fr.zone-secure.net/13451/186036/publication/contents/pdfweb.pdf

                     (9)

                     http://www.energiatalgud.ee/img_auth.php/6/64/EY._Estonian_oil_shale_mining_and_oil_production_macroeconomic_impacts_study.pdf

                     (10)
                  EGF/2013/009 PL/Zachem

                     (11)

                     http://pub.stat.ee/px-web.2001/Dialog/varval.asp?ma=WSV014&lang=1

                     (12)

                     https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/dokumendid/Arengukavad/ida-virumaa_tegevuskava_2015-2020_26.02.15.pdf

                     (13)

                     https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/dokumendid/eesti_regionaalarengu_strateegia_2014-2020.pdf

                     (14)

                     https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/dokumendid/Arengukavad/ida-virumaa_tegevuskava_2015-2020_26.02.15.pdf

                     (15)
                  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

                     (16)
                  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

                     (17)
                  OL L 347, 2013 12 20, p. 855.

                     (18)
                  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

                     (19)
                  2013 m gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).

                     (20)
                  2012 m. lapkričio 8 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1046/2012, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo nuostatos dėl naujojo regionų suskirstymo laiko eilučių perdavimo (OL L 310, 2012 11 9, p. 34).

                     (21)
                   Date to be inserted by the Parliament before the publication in OJ.