|

52011PC0806

Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo, remiantis priemonių galiojimo termino peržiūra pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės trichlorizocianuro rūgščiai  /* KOM/2011/0806 galutinis - 2011/0381 (NLE) */

	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS |Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas susijęs su 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis reglamentas) taikymu atliekant priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą, susijusį su importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės trichlorizocianuro rūgščiai taikomu antidempingo muitu. |0 | Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas teikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus. |Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Reglamentu (EB) Nr. 1631/2005[2] Taryba nustatė galutines antidempingo priemones, kurias sudaro individualūs muitai nuo 7,3 iki 40,5 proc. ir likutinis 42,6[3] proc. muitas, taikomas Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės trichlorizocianuro rūgščiai. Reglamentu (EB) Nr. 855/2010[4] Taryba vienai bendrovei taikomą individualų muitą sumažino nuo 14,1 iki 3,2 proc. |Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |Su tyrimu susijusios suinteresuotosios šalys turėjo galimybę atliekant tyrimą ginti savo interesus pagal pagrindinio reglamento nuostatas. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nenustatytas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame pateiktas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |Siūlomų veiksmų santrauka 2010 m. spalio 6 d. pranešimu (toliau – pranešimas apie inicijavimą) Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje[5] Komisija paskelbė apie antidempingo priemonių, taikomų importuojamai KLR kilmės trichlorizocianuro rūgščiai, galiojimo termino peržiūros inicijavimą. Peržiūra inicijuota gavus pagrįstą Europos chemijos pramonės tarybos gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju – daugiau kaip 90 proc.) visos Sąjungoje pagaminamos trichlorizocianuro rūgšties (TCCA), vardu pateiktą prašymą. Atlikus peržiūros tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto dempingas toliau vykdomas ir kad panaikinus antidempingo priemones Sąjungos pramonei daroma žala tęstųsi. Be to, buvo nustatyta, kad toliau taikant priemones Sąjungos interesai pažeisti nebūtų. Todėl Tarybai siūloma priimti pridedamą reglamento, kuriuo būtų pratęstas galiojančių priemonių taikymas ir kuris turėtų būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, pasiūlymą. |Teisinis pagrindas 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[6]. |Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Europos Sąjungos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių. |Veiksmų pobūdis aprašytas minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą. |Nereikalaujama nurodyti, kaip mažinama Sąjungai, šalių vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ūkinės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkanti finansinė bei administracinė našta ir ar ji proporcinga pasiūlymo tikslui. |Pasirinkta priemonė |Siūloma priemonė – reglamentas. |Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos priežasties. Pagrindiniame reglamente kitos galimybės nenumatytos. |POVEIKIS BIUDžETUI |Pasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui. |2011/0381 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo, remiantis priemonių galiojimo termino peržiūra pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės trichlorizocianuro rūgščiaiEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30.d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[7] (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau – Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,kadangi:A. PROCEDŪRA1. Galiojančios priemonės1.  Reglamentu (EB) Nr. 1631/2005[8] Taryba nustatė galutines antidempingo priemones, kurias sudaro individualūs muitai nuo 7,3 iki 40,5 proc. ir likutinis 42,6[9] proc. muitas, taikomas importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės trichlorizocianuro rūgščiai.2.  Reglamentu (EB) Nr. 855/2010[10] Taryba vienai bendrovei taikomą individualų muitą sumažino nuo 14,1 iki 3,2 proc.2. Prašymas atlikti peržiūrą3.  Paskelbus pranešimą apie artėjantį taikomų galutinių antidempingo priemonių galiojimo terminą[11], 2010 m. liepos 6 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Prašymą gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 90 proc.) visos trichlorizocianuro rūgšties Sąjungoje, vardu pateikė Europos chemijos pramonės taryba (angl. CEFIC) (toliau − skundo pateikėjai).4.  Prašymas grįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai tęsis arba pasikartos.3. Inicijavimas5.  Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2010 m. spalio 6 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje [12] (toliau – pranešimas apie inicijavimą) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.4. Tyrimas4.1. Tiriamasis laikotarpis6.  Peržiūros tiriamasis laikotarpis (toliau – peržiūros PTL) truko nuo 2009 m. liepos 1 d. iki 2010 m. birželio 30 d. Analizuojant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę nagrinėjamas laikotarpis nuo 2007 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).4.2. Su tyrimu susijusios šalys7.  Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjams, kitam žinomam Sąjungos gamintojui, žinomiems susijusiems eksportuojantiems gamintojams, importuotojams ir naudotojams, taip pat KLR atstovams.8.  Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą pareikšti nuomonę raštu ir pateikti prašymą išklausyti. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios konkrečias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.9.  Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį KLR eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių Sąjungos importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo nurodyta, kad gali būti taikoma tų šalių atranka, kaip numatyta pagrindinio reglamento 17 straipsnyje.10.  Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo pranešimo apie inicijavimą paskelbimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.11.  Atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas KLR gamintojas.12.  Kalbant apie importuotojus, pradžioje pasisiūlė kelios bendrovės, bet vėlesniame etape jos atsisakė bendradarbiauti.13.  Komisija nusiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims per pranešime apie tyrimo procedūros inicijavimą nurodytą laikotarpį. Atsakymai gauti iš trijų žinomų Sąjungos gamintojų ir dviejų naudotojų.14.  Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina nustatant dempingo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai surengti dviejų didžiausių ES gamintojų patalpose:– Fluidra ( Inquide Sau ), Passeig de Sanllehy, 25, 08213 Polinya (Barcelona), Spain (Ispanija);– Ercros ( Aragonesas ), Avenida Diagonal 595, Barcelona, Spain (Ispanija).B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS15.  Produktas, dėl kurio atliekama šį peržiūra, – Kinijos Liaudies Respublikos kilmės trichlorizocianuro rūgštis, Tarptautiniame nepatentuotų pavadinimų (TNP) sąraše taip pat vadinama „simklozenu“, kurios KN kodai yra ex 2933 69 80 ir ex 3808 94 20 (TARIC kodai 2933 69 80 70 ir 3808 94 20 20), ir jos preparatai.16.  TCCA – cheminis produktas, naudojamas kaip plataus spektro organinis chloro dezinfekantas ir baliklis, visų pirma naudojamas baseinų vandeniui dezinfekuoti. Produktas parduodamas miltelių, granulių, tablečių arba drožlių pavidalo. Bet kokio pavidalo TCCA ir jos preparatų pagrindinės savybės (cheminė sudėtis) ir ypatybės (dezinfekantas) tokios pat, bet kokio pavidalo produkto paskirtis panaši, todėl tai laikoma vienu produktu.17.  Atlikus šį tyrimą patvirtinta, kad eksportuojančių gamintojų gaminamo ir į Sąjungą parduodamo nagrinėjamojo produkto fizinės ir cheminės savybės bei paskirtis tokios pat kaip ir Sąjungos gamintojų gaminamo ir Sąjungos rinkoje parduodamo arba panašioje šalyje gaminamo ir parduodamo nagrinėjamojo produkto. Todėl pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį jie laikomi panašiais produktais.C. DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ1. Įžanginės pastabos18.  Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi buvo tiriama, ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas bus tęsiamas arba pasikartos.19.  Kaip jau aiškinta, vykdant atranką nebendradarbiavo nė vienas iš 30 žinomų eksportuojančių gamintojų, su kuriais susisiekta, nė vienas iš jų nepranešė apie save ir vykdant tyrimą.20.  Kadangi nebendradarbiavo nė vienas KLR eksportuojantis gamintojas, nustatyti faktai, susiję su dempingo tęsimosi arba pasikartojimo galimybe, pagrįsti duomenimis, gautais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, t. y. Eurostato duomenimis, taip pat prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis ir oficialiais Kinijos eksporto statistiniais duomenimis.21.  Be to, nustatant normaliąją vertę remtasi bendradarbiaujančio panašios šalies, Japonijos, eksportuojančio gamintojo pateiktais duomenimis.2. Importas dempingo kaina per PTL2.1 Panaši šalis22.  Kadangi Kinijos Liaudies Respublika yra pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalis ir pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkto nuostatas normalioji vertė turi būti nustatoma remiantis kaina ar apskaičiuotąja normaliąja verte, gauta atitinkamoje trečiojoje rinkos ekonomikos šalyje (toliau – panaši šalis), arba pagal kainą, taikomą importuojant iš panašios šalies į kitas šalis, įskaitant Europos Sąjungą, arba, jei tai neįmanoma, bet kuriuo kitu pagrįstu būdu, įskaitant už panašų produktą Sąjungoje faktiškai sumokėtą arba mokėtiną kainą, kuri prireikus tinkamai pakoreguojama, kad būtų įskaičiuotas pagrįstas pelno dydis.23.  Komisija pranešime apie inicijavimą paskelbė, kad anksčiau atliekant tyrimą normaliajai vertei KLR atžvilgiu nustatyti tinkama rinkos ekonomikos šalimi buvo pasirinkta Japonija, ir kad tuo tikslu Komisija ketina ir vėl remtis Japonija. Vykdant šį peržiūros tyrimą kreiptasi ir į kitų rinkos ekonomikos šalių gamintojus, pavyzdžiui, JAV ir Taivano, ir jiems pasiūlyta bendradarbiauti. Tačiau bendradarbiavo tik vienas eksportuojantis Japonijos gamintojas.24.  Todėl padaryta išvada, kad Japonija yra tinkama panaši šalis. Šiuo atžvilgiu iš suinteresuotųjų šalių negauta pastabų ar prieštaravimų dėl šios šalies tinkamumo.2.2 Normalioji vertė25.  Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį normalioji vertė buvo nustatyta remiantis panašios šalies eksportuojančio gamintojo pateikta informacija, t. y. remiantis Japonijos vidaus rinkoje sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis už produktų, kurie, kaip buvo nustatyta, buvo parduoti įprastinėmis prekybos sąlygomis, rūšis.26.  Visų pirma bendradarbiaujančio Japonijos eksportuojančio gamintojo atžvilgiu buvo nustatyta, ar bendras panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems klientams kiekis buvo tipiškas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį, t. y. ar jis sudarė bent 5 proc. bendro eksportui į Sąjungą parduoto nagrinėjamojo produkto kiekio. Nustatyta, kad Japonijos eksportuojančio gamintojo pardavimo vidaus rinkoje kiekis per PTL yra tipinis.27.  Toliau buvo patikrinta, ar pardavimas vidaus rinkoje vyko įprastomis prekybos sąlygomis, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.28.  Kadangi manyta, kad visas pardavimas vidaus rinkoje buvo pelningas, normalioji vertė pagrįsta faktine vidutine svertine vidaus rinkos kaina per PTL.2.3 Eksporto kaina29.  KLR eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, todėl eksporto kaina nustatyta remiantis Eurostato duomenimis.2.4 Palyginimas30.  Vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su vidutine svertine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygmeniu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi buvo atsižvelgta į veiksnių, kurie turėjo įtakos kainoms ir kainų palyginamumui, skirtumus. Tuo tikslu transporto ir draudimo sąnaudų skirtumai buvo koreguojami.2.5 Dempingo skirtumas31.  Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi, vidutinė svertinė normalioji vertė buvo lyginama su vidutine svertine eksporto kaina. Taikant šią metodiką nustatytas dempingo skirtumas sudaro 75 proc.3. Importo raida, jei priemonės būtų panaikintos3.1 Pirminė pastaba32.  Atlikus analizę dėl dempingo taikymo per PTL taip pat buvo nagrinėjama dempingo tęsimo tikimybė.33.  Išanalizuoti šie veiksniai: KLR nepanaudoti pajėgumai, Sąjungos rinkos patrauklumas Kinijos eksportuojantiems gamintojams ir jų eksportas į trečiąsias šalis.3.2 Eksportuojančių Kinijos gamintojų nepanaudoti pajėgumai34.  Kitos informacijos apie gamybos pajėgumus nebuvo, todėl analizė pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį atlikta remiantis prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija.35.  Remiantis prašymu atlikti peržiūrą, nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos pajėgumų panaudojimas KLR buvo nedidelis ir sudarė mažiau negu 40 proc. Dėl didžiulių gamybos pajėgumų ir menkos paklausos vidaus rinkoje, KLR nepanaudoti pajėgumai sudaro daugiau kaip 180 000 tonų, ir juos galima eksportuoti. Suvartojimas Sąjungoje per PTL yra maždaug 44 000 tonų.3.3. Sąjungos rinkos patrauklumas36.  Sąjungos rinkos patrauklumą įrodo tai, kad nustačius antidempingo muitus Kinijos eksporto į Sąjungą apimtis nenustojo didėti. Nors 2007–2009 m. laikotarpiu importo apimtis buvo mažesnė palyginti su pradinio tyrimo, po kurio nustatytos priemonės, tiriamuoju laikotarpiu, importo apimtis per PTL buvo didesnė, t. y. 22 696 tonos.37.  Nepaisant to, kad vidutinė importo kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo, kainos ir toliau nuolat buvo mažesnės negu Sąjungos pramonės.38.  Tai, kad Kinijos importo apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo iki PTL lygio, o jis buvo aukštesnis negu pradinio tyrimo laikotarpiu, rodo, kad Kinija tebesidomi Sąjungos rinka.3.4. Eksporto į trečiąsias šalis kainos39.  Analizuoti Kinijos eksporto statistiniai duomenys, susiję su Kinijos eksporto į trečiąsias šalis apimtimi ir kainomis. Remiantis statistiniais duomenimis, 2010 m. 24 proc. KLR eksporto buvo skirta Sąjungos rinkai. Eksporto į ES FOB kainos buvo šiek tiek didesnės už eksporto į kitas pasaulio šalis kainas. Tačiau, kadangi nebuvo bendradarbiaujančiųjų, o prašyme atlikti peržiūrą nepateikta jokių duomenų apie eksportą į kitas trečiąsias šalis, nebuvo galimybių CIF lygiu palyginti tų kainų ir vidutinių Sąjungos pramonės kainų. Vis dėlto, tai, kad vidutinės eksporto kainos į trečiąsias šalis yra mažesnės už eksporto į Sąjungą kainas, galima vertinti kaip požymį, kad Sąjungos rinka patraukli Kinijos eksportuotojams ir, jei nebus taikomos priemonės, eksportas greičiausiai ir toliau didės.4. Išvada dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės40.  Atsižvelgiant į išdėstytus faktus galima daryti išvadą, kad KLR eksportas vis dar vykdomas dempingo kainomis ir kad, jei galiojančios antidempingo priemonės būtų panaikintos, yra tikimybė, kad dempingas Sąjungos rinkoje tęsis. Iš tikrųjų, atsižvelgiant į esamus KLR nepanaudotus pajėgumus ir tai, kad Sąjungos rinka – patraukli, taip pat remiantis eksporto į ES ir trečiąsias šalis kainų palyginimu, galima spręsti, kad nustojus galioti priemonėms eksportas iš Kinijos į Sąjungą dempingo kainomis gerokai padidėtų.D. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE1. Sąjungos pramonės apibrėžtis41.  Nagrinėjamąjį produktą Sąjungoje gamina trys bendrovės. Todėl manoma, kad jos sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau – Sąjungos pramonė).2. Pirminė pastaba42.  Renkant duomenis remtasi Eurostato statistiniais duomenimis, prašymo atlikti peržiūrą duomenimis, klausimyno atsakymais ir per tikrinamuosius vizitus gauta informacija.43.  Gamybos, pajėgumų, pajėgumų naudojimo koeficiento, pardavimo apimties, rinkos dalies ir užimtumo ekonominiai rodikliai pagrįsti trijų Sąjungos gamintojų pateiktais duomenimis. Visi kiti rodikliai pagrįsti tik skundo pateikėjų pateiktais duomenimis, nes vienas iš Sąjungos gamintojų, kuris atliekant šią peržiūrą nebuvo skundo pateikėjas, bendradarbiavo ribotai. Atsižvelgiant į tai, kad skundo pateikėjai per PTL pagamino maždaug 90 proc. ES produkcijos, atliekant šią peržiūrą manyta, kad jų duomenys yra tipiški Sąjungos pramonės duomenys. Vietoje patikrinti tik skundo pateikėjų pateikti duomenys.44.  Siekiant pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį užtikrinti konfidencialumą, su Sąjungos pramonės ekonomine padėtimi ir suvartojimu susijusius duomenis reikėjo indeksuoti. Taip yra dėl to, kad tokie ekonominiai rodikliai yra susiję tik su dviem, o tam tikrais atvejais – su trim gamintojais, iš jų vieno veiklos šiame sektoriuje mastas labai nedidelis.45.  2009 m. birželio mėn. vienas iš skundo pateikėjų uždarė vieną iš savo dviejų gamyklų ir nuo tos dienos sustabdė gamybą bei išleido visus darbuotojus priverstinių atostogų. Pirmiausia keliems mėnesiams buvo sustabdyta šios gamyklos veikla, o 2010 m. sausio mėn. ji buvo visai uždaryta. Tai paveikė kelis rodiklius, pavyzdžiui, suvartojimo, gamybos apimties ir našumo, kaip toliau paaiškinta 47 ir 62 konstatuojamosiose dalyse.3. Suvartojimas Sąjungos rinkoje46.  Suvartojimas Sąjungos rinkoje buvo nustatytas remiantis Sąjungos gamintojų parduodamu kiekiu ES rinkoje ir Eurostato importo duomenimis.47.  2007–2009 m. TCCA suvartojimas ES sumažėjo 19 proc., vėliau per PTL jis ne tik grįžo iki buvusio lygio, bet ir 6 proc. viršijo 2007 m. lygį. 2008 ir 2009 m. šią tendenciją galima paaiškinti tuo, kad sutapo paklausos sumažėjimas dėl pasaulinės ekonomikos krizės ir pasiūlos sumažėjimas dėl vienos gamyklos uždarymo 2009 m. (žr. 45 konstatuojamąją dalį). Tai, kad per PTL suvartojimas ES padidėjo, daugiausia susiję su atsigavimu po ekonomikos krizės ir importo iš KLR padidėjimu.1 lentelė |Suvartojimas ES |2007 | 2008 | 2009 | PTL |Suvartojimas ES (metrinėmis tonomis) indeksas (2007 m. = 100) | 100 | 93 | 81 | 106 |4. Importo dempingo kaina iš Kinijos Liaudies Respublikos apimtis ir rinkos dalis48.  Importo dempingo kaina iš KLR apimties ir rinkos dalių tendencijos nurodytos toliau. Toliau nurodytas kiekis ir rinkos dalys pagrįsti Eurostato importo statistiniais duomenimis, nes šioje peržiūroje nedalyvavo nei Kinijos gamintojai, nei jos eksportuotojai.49.  Iš KLR importuojamos TCCA kiekis 2008 ir 2009 m. šiek tiek sumažėjo. Tačiau per PTL importas gerokai padidėjo (daugiau kaip 35 proc. palyginti su 2009 m.). Kartu, nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat didėjo Kinijos importo rinkos dalis.2 lentelė |KLR importo apimtis ir rinkos dalys |2007 | 2008 | 2009 | PTL |Importo apimtis (metrinėmis tonomis) | 17 957 | 17 298 | 16 645 | 22 696 |Indeksas (2007 m. = 100) | 100 | 96 | 93 | 126 |Rinkos dalys (ribos) | 40 %–50 % | 40 %–50 % | 45 %–55 % | 50 %–60 % |5. Importo dempingo kaina iš Kinijos Liaudies Respublikos kainų tendencijos ir priverstinis kainų mažinimas5.1 Kainų tendencijos50.  KLR importo kaina nuolat didėjo 11,3 proc. Ši tendencija, viena vertus, gali būti susijusi su pagrindinio žaliavų komponento kainų, labiau pradėjusių didėti 2009 m. ir per PTL, raida. Kita vertus, tai tam tikru mastu gali atspindėti tai, kad produkto mišinio sudėtis ne visada būna vienoda[13].3 lentelė |KLR kaina už vienetą |2007 | 2008 | 2009 | PTL |EUR / metrinę toną | 1 048 | 1 052 | 1 163 | 1 167 |Indeksas (2007 m. = 100) | 100 | 100.4 | 111 | 111.3 |5.2 Priverstinis kainų mažinimas51.  Apskritai per visą laikotarpį Kinijos importo kainos buvo mažesnės už Sąjungos pramonės kainas. Siekdama nustatyti, ar kainos priverstinai mažinamos, Komisija, remdamasi Eurostato duomenimis, savo skaičiavimus grindė vidutinėmis KLR eksporto CIF kainomis. Šios nagrinėjamojo produkto kainos buvo lyginamos su svertine vidutine Sąjungos pramonės kaina, pakoreguota EXW lygiu. Atlikus palyginimą nustatyta, kad dėl importo iš KLR Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai mažinamos daugiau nei 10 proc., neatsižvelgiant į taikomą antidempingo muitą.6. Importas iš kitų šalių52.  Toliau pateiktoje lentelėje pateikiami duomenys apie importo iš kitų šalių apimtį ir rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu. Atitinkami duomenys pagrįsti Eurostato duomenimis.4 lentelė |Importo iš kitų šalių apimtis ir rinkos dalis |2007 | 2008 | 2009 | PTL |Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis (metrinėmis tonomis) | 501 | 239 | 296 | 378 |Importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis (intervalas) | Mažiau kaip 2 % | Mažiau kaip 2 % | Mažiau kaip 2 % | Mažiau kaip 2 % |53.  Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis ir rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo nedidelė. Importas iš JAV – dar vienos šalies, kuriai taikytos antidempingo priemonės – nagrinėjamuoju laikotarpiu visiškai nutrūko.7. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis54.  Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius Sąjungos pramonės padėčiai įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius.7.1. Gamyba55.  Dėl pasaulinės ekonomikos krizės ir vienos gamyklos, visiškai sustabdžiusios gamybą, uždarymo 2009 m. birželio mėn. (žr. 45 konstatuojamąją dalį) 2009 m. prasidėjo didelis gamybos nuosmukis.5 lentelė |ES gamyba |2007 | 2008 | 2009 | PTL |ES gamybos apimties indeksas (2007 m. = 100) | 100 | 95,2 | 66,5 | 70,7 |7.2. Pajėgumai ir pajėgumų naudojimo koeficientas56.  Gamybos pajėgumams nagrinėjamąjį laikotarpį buvo būdingos tos pačios tendencijos kaip ir gamybai. Tačiau pajėgumų naudojimui teigiamos įtakos per PTL turėjo tam tikras procesų patobulinimas.57.  Per PTL surinkti duomenys atspindi tik likusios gamyklos pajėgumus, nes 2009 m. viena gamykla Sąjungoje buvo uždaryta (žr. 45 konstatuojamąją dalį).6 lentelė |ES gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas |2007 | 2008 | 2009 | PTL |Gamybos pajėgumų indeksas (2007 m. = 100) | 100 | 101,5 | 91,0 | 80,6 |Pajėgumų naudojimo indeksas (2007 m. = 100) | 100 | 93,4 | 72,8 | 86,9 |7.3. Atsargos58.  Dėl 54 konstatuojamojoje dalyje paaiškintų priežasčių šis rodiklis pagrįstas skundo pateikėjų pateikta informacija. Iš bendrovės patalpose atlikto tyrimo matyti, kad yra tam tikri sezoniniai TCCA suvartojimo modeliai, būtent – daugiausia nagrinėjamojo produkto naudojama vasarą. Dėl to per metus atsargų kiekis kinta, t. y. didžiausias atsargų kiekis susidaro žiemą, o vasarą jis gerokai sumažėja. 2007–2009 m. skaičiai rodo atsargų lygį tam tikrų metų gruodžio 31 d. Tačiau PTL skaičius rodo atsargų lygį 2010 m. birželio 30 d., t. y. tuo metu, kai per visus metus naudojama daugiausiai atsargų. Taigi šis rodiklis neleidžia tinkamai palyginti PTL ir likusio nagrinėjamojo laikotarpio, todėl nemanyta, kad jis tinkamas žalai vertinti.7.4. Pardavimo apimtis59.  Ekonomikos krizė turėjo neigiamo poveikio nagrinėjamojo produkto pardavimo ES rinkoje kiekiui. Per PTL kiekis galėjo padidėti labiausiai dėl to, kad atsigavus iš ekonomikos krizės sukeltos recesijos padidėjo ES suvartojimas.7 lentelė |Pardavimas |2007 | 2008 | 2009 | PTL |Kiekio indeksas (2007 m. = 100) | 100 | 92 | 73 | 91 |7.5. Rinkos dalis60.  Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonei nepavyko atgauti gerokai sumažėjusios savo rinkos dalies.8 lentelė |ES rinkos dalis |2007 | 2008 | 2009 | PTL |ES rinkos dalis (intervalas) | 55 %–65 % | 50 %–60 % | 45 %–55 % | 45 %–55 % |7.6. Užimtumas ir darbo užmokestis61.  Užimtumas šiame sektoriuje per nagrinėjamąjį laikotarpį ES sumažėjo, taip nutiko labiausiai dėl to, kad buvo uždaryta viena gamykla (žr. 45 konstatuojamąją dalį). Taigi, sumažėjo ir Sąjungos pramonės išlaidos darbo užmokesčiui. Vidutinis darbo užmokestis, tenkantis vienam samdomajam darbuotojui, per nagrinėjamąjį laikotarpį ir toliau buvo palyginti stabilus.9 lentelė |Užimtumas |2007 | 2008 | 2009 | PTL |Samdomųjų darbuotojų indeksas (2007 m. = 100) | 100 | 98,7 | 84,1 | 74,2 |Darbo užmokesčio, tenkančio vienam darbuotojui, indeksas (2007 m. = 100) | 100 | 104,6 | 105,7 | 106,0 |7.7. Našumas62.  Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, vertinamas kaip vieno darbuotojo metinis našumas, per nagrinėjamąjį laikotarpį mažėjo, o 2009 m. jis sumažėjo maždaug 20 proc. Taip nutiko dėl reorganizacijos, kurios prireikė uždarius gamyklą. 2009 m. gamyba buvo sustabdyta 6 mėnesiams, o 2010 m. sausio mėn. gamykla buvo visai uždaryta (žr. 45 konstatuojamąją dalį). Vėliau per PTL našumas didėjo, tačiau pirmuosius tris mėnesius jam įtakos iš dalies turėjo neigiamos 2009 m. tendencijos.10 lentelė |Našumas |2007 | 2008 | 2009 | PTL |Našumo indeksas (2007 m. = 100) | 100 | 96,5 | 79,2 | 95,3 |7.8. Pardavimo kainos63.  Vidutinė TCCA vieneto kaina ES (pateikta toliau lentelėje) 2007–2009 m. šiek tiek padidėjo ir per PTL vėl buvo 2007 m. lygio. Kainų padidėjimas 2007–2009 m. kažkiek susijęs su tuo, kad skiriasi produkto mišinio sudėtis (žr. 13 išnašą).11 lentelė |Pardavimo kaina ES rinkoje |2007 | 2008 | 2009 | PTL |Vidutinės vieneto kainos indeksas (2007 m. – 100) | 100 | 104,6 | 111,4 | 103,1 |7.9 . Pelningumas64.  TCCA pardavimo ES pelningumas nuo 2007 m. mažėjo, o 2009 m. patirta didelių nuostolių. Šie prasti veiklos rodikliai turėtų būti siejami su vienos ES gamintojo gamyklos uždarymu tais metais. Per PTL pelningumas vis dėlto šiek tiek padidėjo, nors pelnas buvo dar gerokai žemesnis negu įprastas pelnas (t. y. 10 proc.[14]), kuris turėtų būti gaunamas šiame veiklos sektoriuje. Tai rodo, kad Sąjungos pramonės finansinė padėtis tebėra sunki.12 lentelė |Pelningumas |2007 | 2008 | 2009 | PTL |Pelningumas (intervalas) | -10 % – 0 % | -10 % – 0 % | -20 % –-10 % | 0 % –10 % |7.10. Investicijos ir investicijų grąža65.  Nagrinėjamuoju laikotarpiu didelių kapitalo išlaidų nebuvo. Lentelėje pateikti indeksuoti skaičiai žymi investicijas, kuriomis siekiama didinti našumą ir gerinti gamybos procesą. Investicijų grąžos indeksai atitinka tą pačią tendenciją kaip ir pelningumas.13 lentelė |Investicijos |2006 | 2007 | 2008 | PTL |Grynųjų investicijų indeksas (2007 m. = 100) | 100 | 158 | 32 | 23 |Investicijų grąža (intervalas) | -10 % – 0 % | -10 % – 0 % | -20 % –-10 % | 0 % –10 % |7.11. Grynųjų pinigų srautas66.  Grynųjų pinigų srautas nagrinėjamąjį laikotarpį buvo teigiamas, išskyrus 2009 m., kai uždarius vieną gamyklą (žr. 45 konstatuojamąją dalį) reikėjo padengti papildomas restruktūrizavimo išlaidas. Grynųjų pinigų kitimo tendencijos atitiko pelningumo kitimo tendencijas.14 lentelė |Grynųjų pinigų srautas |2007 | 2008 | 2009 | PTL |Grynųjų pinigų srautas (intervalas) | 0 % –10 % | 0 % –10 % | -10 % – 0 % | 5 % – 15 % |7.12. Dempingo skirtumo dydis67.  Per PTL iš KLR toliau buvo importuojama dempingo kaina; dempingo lygis gerokai viršijo šiuo metu taikomų priemonių lygį. Be to, atsižvelgiant į nepanaudotus KLR pajėgumus ir importo iš KLR kainą, faktinių dempingo skirtumų poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti nereikšmingu.7.13. Atsigavimas po buvusio dempingo68.  Antidempingo priemonės buvo nustatytos 2005 m. spalio mėn. Atsižvelgus į bendrą Sąjungos pramonės padėtį, taip pat į importo iš KLR kiekį nuo 2007 m. iki PTL, galima konstatuoti, kad, nepaisant galiojančių antidempingo priemonių, Sąjungos pramonė dar ne iki galo atsigavo nuo šio poveikio.7.14. Išvada dėl žalos69.  Per nagrinėjamąjį laikotarpį žalos rodikliai suprastėjo. Atsižvelgiant į bendrą blogėjančią Sąjungos gamintojų padėtį, manoma, kad Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu patyrė materialinės žalos.8. Importo dempingo kainomis ir kitų veiksnių poveikis8.1. Importo dempingo kaina iš KLR poveikis70.  Kaip teigiama 49 konstatuojamojoje dalyje, nuo 2007 m. iki PTL gerokai padidėjo TCCA importo iš KLR apimtis ir rinkos dalis. Taip pat nustatytas priverstinis kainų mažinimas (žr. 51 konstatuojamąją dalį). Nuolatinis didžiulis importo dempingo kainomis iš KLR srautas buvo tuo metu, kai per nagrinėjamąjį laikotarpį ES apskritai buvo padidėjęs suvartojimas, o per PTL buvo pasiektas lygis, 6 proc. didesnis už 2007 m. lygį, nepaisant to, kad 2007–2009 m. suvartojimas mažėjo. Iš to, kad Sąjungos pramonės padėtis blogėja, matyti, kad suvartojimo padidėjimas buvo labiausiai naudingas importui iš KLR.8.2. Kitų veiksnių poveikis71.  Komisija nagrinėjo, ar kiti su importu dempingo kainomis iš KLR nesusiję žinomi veiksniai galėjo būti susiję su Sąjungos gamintojams toliau daroma žala.72.  Kartu su importu dempingo kainomis iš KLR neigiamos įtakos Sąjungos gamybai greičiausiai turėjo ir tai, kad Sąjungos pramonės veikla trečiosiose, ypač JAV, rinkose sumenko dėl Kinijos konkurencijos. Vis dėlto, ES gamintojų veikla daugiausiai skirta Sąjungos rinkai, ir tai šiek tiek sumažina galimą sumažėjusio eksporto įtaką.73.  Sąjungos pramonės veiklai neigiamos įtakos turėjo ir ekonomikos krizė, nes dėl jos sumažėjo gamyba ir vienam iš Sąjungos gamintojų prireikė restruktūrizacijos. Nepaisant to, ekonomikos krizės poveikis trukmės požiūriu buvo ribotas (2008 m. dalis ir 2009 m.), o ekonominė Sąjungos pramonės padėtis nagrinėjamuoju laikotarpiu ir toliau blogėjo. Be to, pokyčiai per PTL rodo, kad ES pramonė vis dėlto pradėjo iš dalies atsigauti. Todėl galima manyti, kad ekonomikos krizės poveikis šiuo atveju nebuvo nereikšmingas, nors tai ir nepanaikina priežastinio importo dempingo kainomis iš KLR ir Sąjungos pramonės patirtos žalos ryšio.8.3. Išvada74.  Tęsiamas importas dempingo kainomis iš KLR ir ekonomikos krizė turėjo įtakos atsigavimo procesui ir dar pasunkino Sąjungos pramonės padėtį. Nors Sąjungos pramonės veiklos rezultatų blogėjimą paskatino ir kiti veiksniai, nebuvo įrodyta, kad bet vienas iš jų yra pakankamai stiprus priežastiniam importo dempingo kainomis iš KLR ir Sąjungos pramonės patiriamos žalos ryšiui panaikinti. Tuo remiantis galima daryti išvadą, kad dėl importo dempingo kaina iš KLR Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala.E. ŽALOS TĘSIMOSI TIKIMYBĖ1. Įžanginės pastabos75.  Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį importas iš nagrinėjamosios šalies vertintas siekiant nustatyti, ar yra tikimybė, kad žala tęsis.76.  Atsižvelgiant į galimą poveikį Sąjungos pramonei pasibaigus priemonių galiojimo terminui, norint nustatyti dempingo tęsimosi tikimybę kartu su minėtais veiksniais buvo nagrinėjami toliau išvardyti veiksniai.2. KLR importo apimtis ir kainos77.  TCCA importo iš KLR, sudarančio beveik 98 proc. viso importo į ES, rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu ir toliau augo, ir per PTL ji sudarė daugiau kaip 50 proc. Iš tyrimo matyti, kad importuota dempingo kainomis ir kad dempingo skirtumas – didelis. Be to, Kinijos importo kainos per visą laikotarpį buvo nuolat mažesnės už Sąjungos pramonės kainas, ir Sąjungos kainos buvo priverstinai mažinamos daugiau kaip 10 proc. (nepaisant to, kad buvo taikomos priemonės).3. Nepanaudoti pajėgumai KLR rinkoje78.  Kaip minėta 34 ir 35 konstatuojamosiose dalyse, iš turimų KLR pajėgumų analizės matyti, kad gamybos pajėgumų naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu ir toliau buvo mažas. Nustatyta, kad apskaičiuotas gamybos pajėgumų perteklius yra daugiau kaip tris kartus didesnis už pajėgumus Sąjungos rinkoje. Kartu, iš prašyme atlikti peržiūrą pateiktos informacijos matyti, kad nagrinėjamojo produkto rinka KLR yra nedidelė.4. ES rinkos patrauklumas79.  Atsižvelgiant į importo didėjimo tendencijas ir KLR nepanaudotus pajėgumus, ateityje į ES iš KLR greičiausiai bus importuojama dar daugiau. Tai, kad Kinijos eksportuotojams ES rinka yra patraukli, rodo pokyčiai 2009 m. Tuo metu ES gamybos stygius, atsiradęs dėl sektoriaus restruktūrizavimo, buvo iš dalies patenkintas papildomu importu iš KLR.80.  Padėtį gali dar pabloginti tai, kad JAV rinkoje TCCA taikomos antidempingo priemonės neseniai buvo pratęstos. Todėl tikėtina, kad, ES baigus galioti antidempingo priemonei, Sąjungos rinka taptų patrauklesnė.5. Išvada dėl žalos tęstinumo tikimybės81.  Sąjungos pramonė dėl Kinijos importo dempingo kainomis patiria žalą jau kelerius metus ir šiuo metu jos ekonominė padėtis tebėra netvirta.82.  Kaip nurodyta pirmiau, atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei tebebuvo daroma žala. Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, tai, kad žala tęsėsi, jau yra svarbus rodiklis, kad žala tikriausiai tęsis ir ateityje, todėl priemonių neturėtų būti atsisakyta.83.  Kadangi Kinija turi nepanaudotų pajėgumų, o ES rinka – patraukli, panaikinus priemones, greičiausiai ir toliau bus vis stipresnė tendencija, kad dėl didelės importo dempingo kainomis iš KLR apimties bus priverstinai labai mažinamos ES gamintojų kainos.84.  Jei galiojančios priemonės nebus pratęstos, Sąjungos pramonės padėtis pablogės, netgi kils grėsmė jos gyvavimui. Todėl galima daryti išvadą, kad panaikinus priemones būtų labai tikėtina tolesnė žala Sąjungos pramonei.F. SĄJUNGOS INTERESAI1. Įžanga85.  Vadovaujantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu reikėjo nagrinėti, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos gamintojų, importuotojų ir naudotojų, interesai.86.  Atliekant ankstesnius tyrimus buvo manoma, kad priemonių nustatymas neprieštarauja Sąjungos interesams. Be to, atsižvelgiant į tai, kad šis tyrimas yra peržiūra, kurią atliekant analizuojama padėtis, kuri jau buvo nustačius antidempingo priemones, galima vertinti bet kokį netinkamą neigiamą dabar galiojančių antidempingo priemonių poveikį susijusioms šalims.87.  Remiantis minėta informacija išnagrinėta, ar, nepaisant išvadų dėl dempingo ir žalos tęsimosi tikimybės, gali būti daroma išvada, kad šiuo konkrečiu atveju Sąjungai nenaudinga toliau taikyti šias priemones.2. Sąjungos pramonės interesai88.  Atsižvelgiant į 66 konstatuojamojoje dalyje pateiktas išvadas dėl Sąjungos pramonės padėties, taip pat į teiginius, pagrindžiančius tikimybę, kad žala ir toliau bus daroma, kaip aiškinama 78–81 konstatuojamosiose dalyse, galima laikytis nuomonės, kad nustojus galioti galiojančioms priemonėms dar labiau pablogėtų ekonominė Sąjungos TCCA pramonės, patiriančios žalingą importo dempingo kaina iš KLR poveikį ir nukentėjusios nuo krizės, padėtis.89.  Manoma, kad priemonių galiojimo pratęsimas būtų naudingas Sąjungos pramonei, ir tokiu atveju Sąjungos pramonė galėtų atsigauti po žalingo poveikio, anksčiau patirto dėl dempingo ir ekonomikos krizės. Priešingu atveju, nutraukus priemones, būtų stabdomas Sąjungos pramonės atsigavimas ir keliama didelė grėsmė jos gyvybingumui, taigi, kiltų pavojus jos egzistavimui, todėl rinkoje sumažėtų pasiūla ir konkurencija.3. Importuotojų ir naudotojų interesai90.  Susisiekta su visais žinomais naudotojais, importuotojais, perdirbėjais ir TCCA vartotojų grandies atstovais.91.  Atsiliepė tik du naudotojai. Jie abu pritarė, kad galiojančios priemonės turi būti tęsiamos. Abu naudotojai teigė, kad toliau taikant priemones nebūtų daromas neigiamas poveikis konkurencijai ES rinkoje, net priešingai, tai sudarytų sąlygas vartotojų pramonei turėti daugiau tiekėjų, konkuruojančių rinkos kainomis. Kadangi šiuo klausimu neatsiliepė daugiau nė viena šalis, nėra įrodymų, kad toliau taikant antidempingo priemones Sąjungos importuotojams ir naudotojams būtų daromas didelis poveikis.4. Išvada dėl Sąjungos interesų92.  Toliau taikant priemones tikimasi padėti Sąjungos pramonei, o tai pagerintų konkurencijos sąlygas Sąjungos rinkoje ir sutvirtintų sektorių po ekonomikos krizės ir restruktūrizavimo. Be to, tikimasi, kad tolesnis priemonių taikymas bus naudingas naudotojams ir importuotojams, nes ES rinkoje išliks daugiau tiekėjų.93.  Atsižvelgiant į visus minėtus veiksnius daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl nereikėtų tęsti nagrinėjamųjų priemonių.G. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS94.  Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pateikti. Į pateiktą pagrįstą informaciją ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.95.  Remiantis išdėstytais faktais, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, antidempingo priemonės, taikomos importuojamam KLR kilmės TCCA, turėtų būti toliau taikomos,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis96.  Nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės trichlorizocianuro rūgščiai, Tarptautiniame nepatentuotų pavadinimų (TNP) sąraše taip pat vadinamai „simklozenu“, kurios KN kodai yra ex 2933 69 80 ir ex 3808 94 20 (TARIC kodai 2933 69 80 70 ir 3808 94 20 20), ir jos preparatams.97.  Toliau išvardytų bendrovių pagamintiems produktams nustatoma tokia galutinio antidempingo muito, taikomo produkto neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma:Bendrovė | Antidempingo muito norma | Papildomas TARIC kodas |Hebei Jiheng Chemical Co. Limited | 8,1 % | A604 |Puyang Cleanway Chemicals Limited | 7,3 % | A628 |Heze Huayi Chemical Co. Limited | 3,2 % | A629 |Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited | 40,5 % | A627 |Visos kitos bendrovės | 42,6 % | A999 |98.  Individualios muito normos, nustatytos 2 dalyje nurodytoms bendrovėms, taikomos tik tuo atveju, jei valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, kuri atitinka priede išdėstytus reikalavimus. Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.99.  Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkas  PRIEDAS1 straipsnio 3 dalyje nurodytoje galiojančioje komercinėje sąskaitoje faktūroje turi būti tokia komercinę sąskaitą faktūrą išrašančio bendrovės atstovo pasirašyta deklaracija:100.  Komercinę sąskaitą faktūrą išrašiusios bendrovės atstovo vardas, pavardė ir pareigos.101.  Deklaracija: „Aš, toliau pasirašęs, patvirtinu, kad į šią sąskaitą įrašyta (kiekis) trichlorizocianuro rūgštis, parduodama eksportui į Europos Sąjungą, buvo pagaminta (šalis) (bendrovės pavadinimas ir adresas) (papildomas TARIC kodas). Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga. “Data ir parašas[1] OL L 343, 2009 12 22, p. 51.[2] OL L 261, 2005 10 7, p. 1.[3] Muito norma yra nuo 7,3 proc. ( Puyang ) iki 8,1 proc. ( Hebei ), 14,1 proc. ( Heze ), 40,5 proc. ( Zhucheng ) ir 42,6 proc. (kiti eksportuotojai).[4] OL L 254, 2010 9 29, p. 1.[5] OL C 270, 2010 10 6, p. 7.[6] OL L 343, 2009 12 22, p. 51.[7] OL L 343, 2009 12 22, p. 51.[8] OL L 261, 2005 10 7, p. 1.[9] Muito norma yra nuo 7,3 proc. ( Puyang ) iki 8,1 proc. ( Hebei ), 14,1 proc. ( Heze ), 40,5 proc. ( Zhucheng ) ir 42,6 proc. (kiti eksportuojantys gamintojai).[10] OL L 254, 2010 9 29, p. 1.[11] OL C 104, 2010 4 23, p. 15.[12] OL C 270, 2010 10 6, p. 7.[13] Nagrinėjamasis produktas gaminamas įvairaus pavidalo, ir pagal pavidalą produktą galima suskirstyti į dvi pagrindines kategorijas. Viena kategorija – granuliuoti ir miltelių produktai, kita – tabletės. Tablečių kaina yra didesnė už granuliuotų ir (arba) miltelių produktų kainą. Tai reiškia, kad nagrinėjamojo produkto kaina gali skirtis pagal to produkto mišinio sudėtį. Kitaip tariant, produkto mišinys, kuriame daugiau tablečių, bus brangesnis už produkto mišinį, kuriame palyginti daugiau granuliuotų ar miltelių produktų.[14] Žr. pelno neatskaičius mokesčių skirtumą Komisijos reglamento (EB) Nr. 538/2005 181 konstatuojamojoje dalyje (OL L 89, 2005 4 8, p. 4).


Svarbus teisinis pranešimas

|

52006PC0683

Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 74/2004, nustatantį galutinį kompensacinį muitą medvilninės patalynės, kurios kilmės šalis yra Indija, importui  /* KOM/2006/0683 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 15.11.2006KOM(2006)683 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 74/2004, nustatantį galutinį kompensacinį muitą medvilninės patalynės, kurios kilmės šalis yra Indija, importui(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS |Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas yra susijęs su 1997 m. spalio 6 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2026/97 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2004 m. kovo 8 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (toliau – pagrindinis reglamentas), taikymu atliekant procedūrą dėl Indijos kilmės medvilninės patalynės importo. |Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas yra pateikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimo, atlikto pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus, rezultatais. |Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos Tarybos reglamentas (EB) Nr. 74/2004[1] su daliniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentais (EB) Nr. 2143/2004[2] ir Nr. 122/2006[3], nustatantis galutinį kompensacinį muitą medvilninės patalynės, kurios kilmės šalis yra Indija, importui. Naujiems eksportuotojams į Bendriją siūloma suteikti naujojo eksportuojančio gamintojo režimą. |Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikytina. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |Pareiškėjui ir Bendrijos pramonei buvo pranešta apie tyrimo rezultatus ir suteikta galimybė pateikti pastabas. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas yra parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nenumatytas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame pateikiamas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |Siūlomų veiksmų santrauka Reglamentu (EB) Nr. 74/2004 Taryba nustatė galutinį kompensacinį muitą į Bendriją importuojamai Indijos kilmės medvilninei patalynei. Kadangi Indijoje yra daug svarstomosios prekės eksportuotojų ir (arba) gamintojų, per pirminį tyrimą buvo atrinkti eksportuojantys gamintojai. Atrinktoms bendrovėms buvo nustatytos individualios muito normos nuo 4,4 % iki 10,4 %, o kitoms bendradarbiaujančioms bendrovėms, kurios nebuvo atrinktos, buvo nustatyta 7,6 % muito norma. Bendrovėms, kurios nepranešė apie save arba nebendradarbiavo atliekant tyrimą buvo nustatyta 10,4 % muito norma. Tarybos reglamento (EB) Nr. 74/2004 2 straipsnyje numatyta galimybė Indijos eksportuotojams ir (arba) gamintojams, kurie atitinka tame straipsnyje išdėstytus kriterijus, taikyti tą patį režimą, kaip tyrimui neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms (toliau – naujojo importuotojo statusas). Tarybos reglamentas (EB) Nr. 74/2004 buvo keičiamas du kartus: Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2143/2004 ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 122/2006. Abiem reglamentais į reglamento priede pateiktą Indijos eksportuojančių gamintojų sąrašą buvo įtraukti bendrovių, kurios eksportuoja Indijos kilmės svarstomąją prekę ir kurios atitinka Tarybos reglamente (EB) Nr. 74/2004 nustatytus kriterijus, pavadinimai. Šeši iš devyniolikos Indijos eksportuotojų ir (arba) gamintojų, kurie prašė suteikti naujojo importuotojo statusą, pateikė įrodymus, kurių užteko iš dalies pakeisti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 74/2004, įtraukiant jų pavadinimus į bendrovių, kurioms taikomas 7,6% vidutinis svertinis muito dydis, sąrašą. Todėl Tarybai siūloma priimti pridedamą Reglamento pasiūlymą, kuris kaip galima greičiau turėtų būti paskelbtas Oficialiajame leidinyje. |Teisinis pagrindas 1997 m. spalio 6 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2026/97 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2004 m. kovo 8 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 461/2004. |Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau išvardytos (-ų) priežasties (-čių). |Veiksmo pobūdis yra aprašomas pirmiau minėtuose reglamentuose, nesuteikiant galimybės taikyti šalies sprendimą. |Nuoroda apie Bendrijai, nacionalinėms vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ekonominių operacijų vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės ir administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma. |Priemonių pasirinkimas |Siūloma priemonė: reglamentas. |Kitos priemonės nebūtų tinkamos dėl šios (-ių) priežasties (-čių). Pirmiau minėtame pagrindiniame reglamente nenumatoma kitų galimybių. |POVEIKIS BIUDžETUI |Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. |1.  PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 74/2004, nustatantį galutinį kompensacinį muitą medvilninės patalynės, kurios kilmės šalis yra Indija, importuiEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1997 m. spalio 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2026/97 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[4] (toliau – pagrindinis reglamentas),atsižvelgdama į 2004 m. sausio 13 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 74/2004, nustatančio galutinį kompensacinį muitą medvilninės patalynės, kurios kilmės šalis yra Indija, importui[5], 2 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,kadangi:A. ANKSTESNĖ PROCEDŪRA(1) Tarybos reglamentu (EB) Nr. 74/2004 Taryba nustatė galutinį kompensacinį muitą į Bendriją importuojamai Indijos kilmės medvilninei patalynei, kuri yra klasifikuojama priskiriant šiuos KN kodus ex 6302 21 00 (TARIC kodai 6302 21 00 81, 6302 21 00 89), ex 6302 22 90 (TARIC kodas 6302 22 90 19), ex 6302 31 00 (TARIC kodas 6302 31 00 90) ir ex 6302 32 90 (TARIC kodas 6302 32 90 19). Atsižvelgiant į didelį bendradarbiaujančių eksportuojančių svarstomosios prekės gamintojų Indijoje skaičių, atranka buvo atlikta pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį, atrinktoms bendrovėms nustatytos individualios muito normos nuo 4,4 % iki 10,4 %, tuo tarpu bendradarbiaujančioms neatrinktoms bendrovėms nustatyta 7,6 % muito norma. Visoms kitoms bendrovėms nustatyta 10,4 % muito norma.(2) Tarybos reglamento (EB) Nr. 74/2004 (toliau – pagrindinis reglamentas) 2 straipsnyje nustatyta, kad jei kuris nors naujas Indijos eksportuojantis gamintojas pateikia Komisijai pakankamai įrodymų, kad tiriamuoju laikotarpiu (nuo 2001 m. spalio 1 d. iki 2002 m. rugsėjo 30 d.) neeksportavo į Bendriją 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų prekių (pirmasis kriterijus), kad nėra susijęs nė su vienu Indijos eksportuotoju arba gamintoju, kuriam taikomos tuo reglamentu nustatytos apsaugos nuo subsidijavimo priemonės (antrasis kriterijus) ir kad jis faktiškai eksportavo svarstomąją prekę į Bendriją po tiriamojo laikotarpio, pagal kurį nustatytos priemonės, arba prisiėmė neatšaukiamus sutartinius įsipareigojimus eksportuoti į Bendriją didelį prekių kiekį (trečiasis kriterijus), tada gali būti iš dalies pakeista to reglamento 1 straipsnio 3 dalis, nustatant naujam eksportuojančiam gamintojui muito normą, taikomą bendradarbiaujančioms neatrinktoms bendrovėms, t. y. 7,6 %.(3) Pirminį reglamentą du kartus iš dalies keitė keičiantieji reglamentai, būtent Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2143/2004[6] ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 122/2006[7]. Abiem reglamentais į reglamento priede pateiktą Indijos eksportuojančių gamintojų sąrašą buvo įtraukti bendrovių, kurios eksportuoja Indijos kilmės svarstomąją prekę ir kurios įrodė Komisijos tarnyboms, kad atitinka pirminiame reglamente nustatytus kriterijus, pavadinimai.B. NAUJŲ EKSPORTUOTOJŲ IR (ARBA) GAMINTOJŲ PRAŠYMAI(4) 19 Indijos bendrovių pateikė prašymą suteikti tą patį statusą, kuris yra suteiktas pirminiame tyrime bendradarbiavusioms, tačiau į atranką neįtrauktoms bendrovėms (toliau – naujojo importuotojo statusas).(5) Toliau pateikiami 19 pareiškėjų:Bendrovė pareiškėja | Miestas |B.K.S Textiles Private Limited | Coimbatore |Indian Arts & Crafts Syndicate (IACS) | New Delhi |Mittal International | Panipat |Esskay International | Mumbai |Opera Clothing | Mumbai |Govindji Trikamdas & Co. | Mumbai |Navnitlal Private Limited | Mumbai |Tulip Exim | Mumbai |Aarthi - A1 – Traders | Karur |Anjani Synthetics Limited | Ahmedabad |Home Concepts | New Delhi |Siyaram Silk Mills Limited | Mumbai |Ramlaks Exports Pvt. Ltd. | Mumbai |Oracle Exports | Mumbai |Sellon Dynamics | Mumbai |Synthesis Home Textiles | Karur |Devtara Industries | Muradnagar |Summer India Textile Mills | Salem |Prathishta Weaving and Knitting | Coimbatore |(6) Keturios bendrovės, prašančios suteikti naujojo importuotojo statusą, neatsakė į klausimyno, kuriuo siekiama patikrinti, ar jos atitinka Tarybos reglamento (EB) Nr. 74/2004 2 straipsnyje nustatytas sąlygas, klausimus, todėl jų prašymą reikėjo atmesti.(7) Viena bendrovė atsiuntė atsakymus klausimyno klausimus du kartus, tačiau abu kartus atsakymai buvo neišsamūs bei juose pateikta prieštaringa informacija. Išsiuntus trečią klausimyną bendrovei, jis nebuvo grąžintas, taigi ji negalėjo įrodyti, kad atitiko visus kriterijus, kad jai būtų suteiktas naujojo eksportuojančio gamintojo statusas. Todėl bendrovės prašymas buvo atmestas.(8) Likusios 14 bendrovių pateikė išsamius atsakymus į klausimyno klausimus, todėl buvo svarstoma dėl jų naujojo importuotojo statuso.(9) Įrodymai, kuriuos pateikė pirmiau minėti šeši Indijos eksportuotojai ir (arba) gamintojai, laikomi pakankamais, kad šioms bendrovėms būtų nustatyta muito norma, taikoma tyrimui neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms (t. y. 7,6 %) ir kad jos būtų įtrauktos į eksportuotojų ir (arba) gamintojų sąrašą, pateiktą Tarybos reglamento (EB) Nr. 74/2004, iš dalies pakeisto Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2143/2004 ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 122/2006, priede (toliau – priedas).(10) Likusių aštuonių bendrovių prašymai suteikti naujojo eksportuojančio gamintojo statusą buvo atmesti dėl šių priežasčių:(11) Septynios bendrovės nepateikė įrodymų, kad jos eksportavo svarstomąją prekę į EB po tiriamojo laikotarpio arba kad prisiėmė neatšaukiamus sutartinius įsipareigojimus eksportuoti į EB didelį svarstomųjų prekių kiekį.(12) Viena bendrovė yra susijusi su bendrove, kuri jau yra pirminio reglamento sąraše, jos prašymas suteikti naujojo importuotojo statusą buvo atmestas, kadangi ji neatitiko pirminio reglamento 2 straipsnyje nurodyto antrojo kriterijaus.(13) Bendrovės, kurioms nebuvo suteiktas naujojo importuotojo statusas, buvo informuotos apie šio sprendimo priežastis ir joms buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu.(14) Visi suinteresuotųjų šalių pateikti argumentai ir pastabos buvo išanalizuoti ir į juos, prireikus, buvo tinkamai atsižvelgta.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisĮ Indijos gamintojų sąrašą, pateiktą Tarybos reglamento (EB) Nr. 74/2004 priede, įtraukiamos šios bendrovės:Bendrovė | Miestas |Indian Arts and Crafts Syndicate | New Delhi |M/s. Opera Clothing | Mumbai |Anjani Synthetics Limited | Ahmedabad |Ramlaks Exports Pvt Ltd | Mumbai |Oracle Exports Home Textiles Pvt Ltd | Mumbai |Summer India Textile Mills (P) Ltd | Salem |2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas [1] OL L 12, 2004 1 17, p.1.[2] OL L 370, 2004 12 17, p. 1.[3] OL L 22, 2006 1 26, p. 3.[4] OL L 288, 1997 10 21, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12).[5] OL L 12, 2004 1 17, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 122/2006 (OL L 22, 2006 1 26, p. 3).[6] OL L 370, 2004 12 17, p. 1.[7] OL L 22, 2006 1 26, p. 3.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52005PC0103

Pasiūlymas Tarybos reglamentas nustatantis papildomus importo muitus tam tikriems Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės produktams  /* KOM/2005/0103 galutinis - ACC 2005/0022 */

	Briuselis, 31.3.2005KOM(2005) 103 galutinis2005/0022 (ACC)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASnustatantis papildomus importo muitus tam tikriems Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės produktams(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS2000 m. spalio 28 d. Jungtinės Amerikos Valstijos (toliau – Jungtinės Valstijos) priėmė aktą dėl tolesnio dempingo ir subsidijų kompensacijų (Continued Dumping and Subsidy Offset Act –CDSOA). Šiuo teisės aktu leidžiama kiekvienais metais paskirstyti antidempingo ir kompensacinius muitus, surinktus per ankstesnius finansinius metus, įmonėms, kurios pateikė arba palaikė skundą dėl antidempingo ir kompensacinių muitų įsteigimo.Bendrijai ir 10 PPO narių (Australija, Brazilija, Čilė, Indija, Indonezija, Japonija, Kanada, Korėja, Meksika ir Tailandas) pateikus bendrą prašymą, 2002 m. rugsėjo mėn. PPO grupė ir 2003 m. sausio mėn. Apeliacinė taryba nustatė, kad CDSOA prieš dempingą arba subsidijas naudoja priemones, kurios pagal susitarimą dėl 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) VI straipsnio taikymą ir susitarimą dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių yra neleistinos. 2003 m. sausio 27 d. Ginčų sprendimo tarybos (DSB) specialaus susirinkimo metu buvo priimtos dvi ataskaitos, įpareigojančios Jungtines Valstijas pritaikyti teisės aktus prie PPO taisyklių. Jungtinių Valstijų valdžios institucijos turėjo tai įvykdyti iki 2003 m. gruodžio 27 d., tačiau iki šiol jos neįvykdė PPO rekomendacijų ir taisyklių.2004 m. sausio 26 d. Bendrija, remdamasi Susitarimo dėl taisyklių ir procedūrų, reglamentuojančių ginčų sprendimą (DSU) 22.2 straipsniu, pasinaudojo savo teisėmis ir pareikalavo DSB leidimo nutraukti/sustabdyti tarifų nuolaidų ir su jais susijusių įsipareigojimų taikymą Jungtinėms Valstijoms pagal 1994 m. Bendrąjį susitarimą dėl muitų tarifų ir prekybos.Jungtinės Valstijos prieštaravo tarifų nuolaidų ir su jais susijusių įsipareigojimų sustabdymui ir bylą pateikė spręsti arbitražui. 2004 m. rugpjūčio 31 d. sprendime arbitras paskelbė, kad Bendrijai padaryta žala dėl panaikintų arba sumažintų lengvatų per tuos metus siekė 72 % išlaidų, mokant muitus už importą iš EB per paskutinius metus, kuriems tuo metu buvo duomenų. Arbitras padarė išvadą, kad Bendrijai sustabdžius nuolaidų taikymą, įvedant papildomą importo mokestį be privalomų muitų produktams, kurių kilmės šalis yra Jungtinės Valstijos, taikomą visus metus, todėl prekybos vertė, neviršijanti lengvatų panaikinimo arba sumažinimo žalos, atitiktų DSU 22.4 straipsnį.2004 m. lapkričio 10 d. Bendrija pateikė naują prašymą kiekvienais metais sustabdyti tarifų nuolaidų Jungtinėms Valstijoms taikymą tokiu lygiu, kuris neviršija nustatyto metinio lengvatų panaikinimo arba sumažinimo žalos lygio pagal arbitro priimtą sprendimą. Nuolaidų teikimo sustabdymas būtų vykdomas mokant papildomą importo muitą iš Jungtinių Valstijų importuojamiems produktams, atrinktiems iš prašyme pateiktame orientacinio sąrašo. 2004 m. lapkričio 26 d. DSB suteikė leidimą. Papildomo importo muito įvedimas buvo nukeltas iki 2005 m. gegužės 1 d., tokiu būdu siekiant suteikti Jungtinėms Valstijoms galimybę pritaikyti teisės aktus prie PPO taisyklių ir rekomendacijų.Tuo metu, kai buvo priimamas šis Tarybos reglamento pasiūlymas, naujausias leidinys, kuriam duomenis paskelbė Jungtinių Valstijų valdžios institucijos, susieja antidempingo muito išmokas ir kompensacinius muitus, surinktus per 2004 finansinius metus. Tuo remiantis lengvatų panaikinimo arba sumažinimo žala Bendrijai siekia 27,81 milijonus JAV dolerių.Jei DSB taisyklių ir rekomendacijų bus nesilaikoma ir toliau, Komisija kasmet priderins sustabdymo lygį prie CDSOA tuo metu Bendrijai panaikintų arba sumažintų lengvatų lygio. Komisija pritaikys papildomo importo muito mokesčio dydį arba produktų, kuriems taikomas papildomas importo muitas, sąrašus pagal pagrindiniame Tarybos reglamente pateiktus kriterijus ir procedūras.Produktų atranka pradėta remiantis Jungtinių Valstijų produktų, kuriems būtų taikomas papildomas importo muitas, sąrašu, jei JV nebūtų panaikinusios apsaugos priemonių plienui taikymo (2002 m. birželio 13 d. Tarybos reglamento 1031/2002, nustatančio papildomus importo muitus tam tikriems Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės produktams II priedas, OL L 157, 2002 birželio 15 d., p. 8). Valstybės narės pateikė prašymus dėl produktų išbraukimo i to sąrašo arba dėl jų įtraukimo. Remiantis tuo, PPO pateiktas orientacinis sąrašas buvo padalintas į du sąrašus.-  Pirmame sąraše (siūlomo reglamento I priedas) nurodomi produktai, kuriems nuo 2005 m. gegužės 1 d. bus taikomas papildomas 15 % ad valorem muitas. Papildomo importo muito, daugiau nei metus taikomo atrinktiems produktams, kurių kilmės šalis yra Jungtinės Valstijos, prekybos vertė neviršija 27,81 milijono JAV dolerių.-  Antrasis sąrašas (siūlomo reglamento II priedas) yra atsarginis. Jei sustabdymas ir toliau taikomas, produktai gali būti įtraukti į produktų, kuriems taikomas papildomas importo muitas, sąrašą. Nauji produktai bus automatiškai atrinkti iš atsarginio sąrašo pagal jame esančią eilės tvarką.Prieš įvesdama naują sustabdymo lygį, Bendrija praneš DSB apie naują sustabdymą, papildomo importo muito dydį, produktų sąrašą ir atrinktų produktų, kuriems bus taikoma ši priemonė, importo iš Jungtinių Valstijų kiekį.2005/0022 (ACC)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASnustatantis papildomus importo muitus tam tikriems Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės produktamsEUROPOS SAJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį ir ypač į jos 133 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[1],kadangi:2003 m. sausio 27 d. Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) Ginčų sprendimo taryba priėmė apeliacinės tarybos[2] ir vertinimo grupės[3] pranešimus, kurią palaikė apeliacinės tarybos ataskaita, kad aktas dėl tolesnio dempingo ir subsidijų kompensacijų („CDSOA“) neatitiko Jungtinių Valstijų įsipareigojimų, sudarytų PPO sutartimi.Kadangi Jungtinės Valstijos nepritaikė teisės aktų prie numatytų susitarimų, Bendrija pareikalavo DSB leidimo sustabdyti tarifų nuolaidų ir su jais susijusių įsipareigojimų taikymą Jungtinėms Valstijoms pagal 1994 m. GATT[4]. Jungtinės Valstijos prieštaravo tarifų nuolaidų ir su jais susijusių įsipareigojimų sustabdymui ir bylą pateikė spręsti arbitražui.2004 m. rugpjūčio 31 d. arbitras paskelbė, kad Bendrijai padaryta lengvatų panaikinimo arba sumažinimo žala per tuos metus siekė 72 % CDSOA išlaidų, susijusių su antidempingo arba kompensaciniais muitais už importą iš EB per paskutinius metus, tuo metu kai buvo paskelbti duomenys, suma kaip skelbė Jungtinių Valstijų valdžios institucijos. Arbitras padarė išvadą, kad Bendrijos nuolaidų arba kitų įsipareigojimų sustabdymas, įvedant papildomą importo muitą, be privalomų muitų, produktams, kurių kilmės šalis yra Jungtinės Valstijos ir taikomą visus metus, todėl prekybos vertė, neviršijanti lengvatų panaikinimo arba sumažinimo žalos, atitiktų PPO taisykles. 2004 m. lapkričio 26 d. DSB suteikė leidimą sustabdyti tarifų nuolaidų ir su jais susijusių įsipareigojimų tiekimą Jungtinėms Valstijoms pagal 1994 m. GATT ir remiantis arbitro sprendimu.CDSOA išlaidos per pastaruosius metus, apie kuriuos turimi galutiniai duomenys, susiję su antidempingo paskirstymo ir kompensacinių muitų surinkimu per 2004 finansinius metus (nuo 2003 m. spalio 1 d. iki 2004 m. rugsėjo 30 d.). Remiantis šiais Jungtinių Valstijų Muitinės ir sienų apsaugos paskelbtais duomenimis, Bendrijai padaryta lengvatų panaikinimo arba sumažinimo žala siekia 27,81 milijoną JAV dolerių. Tačiau Bendrija gali sustabdyti tarifų nuolaidų, atitinkančių šią sumą, Jungtinėms Valstijoms taikymą. Papildomas 15 % ad valorem importo muitas, taikomas daugiau nei metus I priede išvardytiems produktams, kurių kilmės šalis yra Jungtinės Valstijos, sudaro 27,81 milijono JAV dolerių neviršijančią prekybos vertę. Šių produktų atžvilgiu, Bendrija sustabdys tarifų nuolaidų taikymą Jungtinėms Valstijoms nuo 2005 m. gegužės 1 d.Jei GST taisyklės ir rekomendacijos neįgyvendinamos, Komisija kasmet priderina sustabdymo lygį prie CDSOA tuo metu Bendrijai panaikintų arba sumažintų lengvatų lygio. Komisija iš dalies pakeičia I priedo sąrašą arba papildomo importo muito procentinį dydį taip, kad dėl iš Jungtinių Amerikos Valstijų importuojamiems produktams taikomo papildomo importo muito sukurta prekybos vertė per vienerius metus neviršytų panaikintos arba sumažintos lengvatų sumos.Komisija laikosi tokių kriterijų: a) Komisija iš dalies pakeičia papildomo importo muito procentinį dydį, kai į I priedo sąrašą įtraukiant arba iš jo pašalinant produktus neleidžiama sustabdymo lygio priderinti prie panaikintų arba sumažintų lengvatų lygio. Kitais atžvilgiais Komisija įtraukia produktus į I priedą, jeigu padidėja sustabdymo lygis, arba juos išbraukia, šiam lygiui sumažėjus. b) Jei produktai įtraukiami, Komisija automatiškai atrenka produktus iš II priedo sąrašo pagal produktų išdėstymo eilės tvarką. Todėl Komisija taip pat iš dalies pakeičia II priedo sąrašą, pašalindama iš jo į I priedo sąrašą įtrauktus produktus. c) Jei produktai yra išbraukiami, Komisija pirmiausia pašalina vėliau į I priedo sąrašą įtrauktus produktus, o po to – jame jau buvusius produktus pagal tame sąraše esančią eilės tvarką.Sprendimas bus priimtas pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[5].Bet kokio produkto, kuriam taikomas šis reglamentas, kilmė turi būti apibrėžta remiantis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą[6], nuostatomis.Produktams, kuriems prieš šio reglamento įsigaliojimo dieną buvo išduota importo licencija, atleidžianti nuo muito ar jį sumažinanti, šis papildomas muitas neturėtų būti taikomas.Produktams, kai galima įrodyti, kad jie jau pakeliui į Bendriją šio reglamento taikymo dieną ir kurių paskirties vieta negalėtų būti pakeista, papildomas muitas netaikomas.Atrinktiems importuojamiems produktams, kuriems pagal Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 918/83[7] netaikomi importo muitai, neturėtų būti taikomas papildomas importo muitas.Produktams, kuriems sustabdomas nuolaidų taikymas, turėtų būti pritaikyta muitinės procedūra „muitinės prižiūrimas perdirbimas”, taikoma tik patikrinus Muitinės kodekso komitetui, pagal Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93[8], IV skyriaus I dalies III antraštine dalį,Siekiant išvengti su papildomu muitu susijusių apgavysčių, reglamentas įsigalioja jo paskelbimo dieną,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisŠiuo reglamentu sustabdomos Bendrijos tarifų nuolaidos ir susiję įsipareigojimai pagal 1994 m. GATT susitarimą šio reglamento I priede išvardytiems produktams, kurių kilmės šalis yra Jungtinės Amerikos Valstijos.2 straipsnisPapildomai prie Reglamentu (EEB) Nr. 2913/92 taikomo muito įvedamas 15 % ad valorem muitas šio reglamento I priede išvardytiems produktams, kurių kilmės šalis yra Jungtinės Amerikos Valstijos.3 straipsnisKomisija kasmet priderina sustabdymo lygį prie CDSOA tuo metu Bendrijai panaikintų arba sumažintų lengvatų lygio. Komisija iš dalies pakeičia papildomo importo muito procentinį dydį arba I priedo sąrašą tokiomis sąlygomis:a) Panaikintų arba sumažintų lengvatų lygis siekia 72 % išmokų sumos pagal CDSOA , gautos už antidempingo ir kompensacinius muitus už importą iš Bendrijos per paskutiniuosius metus, už kuriuos tuo metu buvo gauta duomenys, kaip paskelbė Jungtinių Valstijų valdžios institucijos.b) Pakeitimas daromas taip, kad dėl importuojamiems atrinktiems produktams, kurių kilmės šalis yra Jungtinės Amerikos Valstijos, taikomo papildomo importo muito sukurta prekybos vertė per vienerius metus neviršytų panaikintų arba sumažintų lengvatų lygio.c) Išskyrus 3 straipsnio 1 dalies e punkte numatytas aplinkybes, padidėjus sustabdymo lygiui, Komisija produktus įtraukia į I priedą. Šie produktai atrenkami iš II priedo sąrašo pagal jame esančią eilės tvarką.d) Išskyrus 3 straipsnio 1 dalies e punkte numatytas aplinkybes, sumažėjus sustabdymo lygiui, produktai yra išbraukiami iš I priedo sąrašo. Komisija pirmiausia pašalina jau II priedo sąraše esančius produktus ir vėliau į I priedo sąrašą įtrauktus produktus. Komisija po to pašalina I priedo sąraše jau esančius produktus pagal tame sąraše esančią eilės tvarką.e) Komisija iš dalies pakeičia papildomo muito procentinį dydį, kai sustabdymo lygis negali būti priderintas prie panaikintų arba sumažintų lengvatų lygio, įtraukiant ar pašalinant produktus iš I priedo sąrašo.Įtraukus produktus į I priedo sąrašą, Komisija tuo pačiu metu iš dalies pakeičia II priedo sąrašą, pašalindama šiuos produktus iš II priedo sąrašo. II priedo sąraše likusių produktų eilės tvarka nekeičiama.Sprendimai pagal šį straipsnį priimami 4 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.4 straipsnisKomisijai padeda komitetas, sudarytas iš valstybių narių atstovų, kuriam pirmininkauja Komisijos atstovas.Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnis.Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis yra 1 mėnuo.Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.5 straipsnisBet kurio produkto, kuriam taikomas šis reglamentas, kilmė apibrėžiama pagal Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 nuostatas.6 straipsnisI priede išvardytiems produktams, kuriems prieš šio reglamento įsigaliojimo dieną buvo išduota nuo muito atleidžianti ar jį sumažinanti importo licenzija, papildomas muitas netaikomas.I priede išvardytiems produktams, kai galima įrodyti, kad jie jau pakeliui į Bendriją šio reglamento taikymo dieną ir kurių paskirties vieta negali būti pakeista, papildomas muitas netaikomas.I priede išvardytiems produktams, kuriuos pagal Reglamentą (EEB) Nr. 918/83 leidžiama įvežti be importo muitų, papildomas muitas netaikomas.I priede išvardytiems produktams pagal Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 551 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą gali būti pritaikyta muitinės procedūra „muitinės prižiūrimas perdirbimas” tik tada, kai Muitinės kodekso komitete buvo ištirtos ekonomines sąlygos, nebent jei produktai ar operacijos yra paminėti to reglamento 76 priedo A dalyje.7 straipsnisTaryba priima sprendimą dėl šio reglamento panaikinimo, kai Jungtinės Amerikos Valstijos visiškai įgyvendina PPO Ginčų sprendimo tarybos rekomendaciją.8 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.Jis taikomas nuo 2005 m. gegužės 1 d.Visas šis reglamentas yra privalomas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje, […]Tarybos varduPirmininkasI PRIEDASProduktai, kuriems turi būti taikomi papildomi muitai, nurodomi pateikiant jų aštuonių skaitmenų KN kodus. Produktų, klasifikuojamų šiais kodais, aprašymas pateikiamas 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo[9] I priede.4820 10 904820 50 004820 90 004820 30 004820 10 506204 63 116204 69 186204 63 906104 63 006203 43 116103 43 006204 63 186203 43 196204 69 906203 43 900710 40 009003 19 308705 10 00II PRIEDASŠiame priede pateikti produktai nurodomi pateikiant jų aštuonių skaitmenų KN kodus. Produktų, klasifikuojamų šiais kodais, aprašymas pateikiamas 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo[10] I priede.6301 40 106301 30 106301 30 906301 40 904818 50 009009 11 009009 12 008467 21 994803 00 314818 30 004818 20 109403 70 906110 90 106110 19 106110 19 906110 12 106110 11 106110 30 106110 12 906110 20 106110 11 306110 11 906110 90 906110 30 916110 30 996110 20 996110 20 919608 10 106402 19 006404 11 006403 19 006105 20 906105 20 106106 10 006206 40 006205 30 006206 30 006105 10 006205 20 009406 00 119406 00 386101 30 106102 30 106201 12 106201 13 106102 30 906201 92 006101 30 906202 93 006202 11 006201 13 906201 93 006201 12 906204 42 006104 43 006204 49 106204 44 006204 43 006203 42 316204 62 31[1] OL C […], […], p. […].[2] Jungtinės Valstijos – Kompensacijos aktas (Byrd Amendment ), apeliacinės institucijos pranešimas (WT/DS217/AB/R, WT/DS234/AB/R, 2003 m. sausio 16 d.).[3] Jungtinės Valstijos – Kompensacijos aktas (Byrd Amendment), vertinimo grupės pranešimas (WT/DS217/R, WT/DS234/R, 2002 m. rugsėjo 16 d.)[4] Jungtinės Valstijos – Kompensacijos aktas (Byrd Amendment ), Europos Bendrijų kreipimasis pagal DSU 22.2 straipsnį (WT/DS217/22, 2004 m. sausio 16 d.).[5] OL L 184, 1999 7 17, p. 23.[6] OL L 302, 1992 10 19, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Stojimo aktu dėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimo sąlygų ir Sutarčių, kuriomis grindžiama Sąjunga, pritaikomųjų pataisų, (OL L 236, 2003 9 23, p. 940).[7] 1983 m. kovo 28 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 918/83, nustatantis Bendrijos atleidimo nuo muitų sistemą, OL L 105, 1983 4 23, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Stojimo aktu dėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimo sąlygų ir Sutarčių, kuriomis grindžiama Sąjunga, pritaikomųjų pataisų, – 3 protokolas dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės suverenių bazių teritorijų Kipre (OL L 236, 2003 9 23, p. 940).[8] 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 2454/93, išdėstantis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (OL L 253, 1993 10 11, p. 1). Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2286/2003 (OL L 343, 2003 12 31, p. 1).[9] OL L 256, 1987 9 7, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1810/2004 (OL L 327, 2004 10 30, p. 1).[10] OL L 256, 1987 9 7, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1810/2004 (OL L 327, 2004 10 30, p. 1).