               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 09 04
            COM(2017) 463 final
            2017/0215(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo nustatoma artimiausiose trijose Tarptautinės banginių medžioklės komisijos sesijose, įskaitant tarp sesijų vykstančius susitikimus ir veiksmus, Europos Sąjungos vardu priimtina pozicija

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas susijęs su Tarybos sprendimu, kuriuo nustatoma pagal Tarptautinę konvenciją dėl banginių medžioklės reguliavimo įkurtos Tarptautinės banginių medžioklės komisijos (TBMK) sesijose, įskaitant tarp sesijų vykstančius susitikimus ir veiksmus, Sąjungos vardu priimtina pozicija.

               Jis grindžiamas 2009 m. kovo 2 d. ir 2011 m. gruodžio 13 d. priimtais Tarybos sprendimais, kurių pagrindas buvo Komisijos pasiūlymai
                  1
               , suteikusiais Sąjungai galimybę suderinti savo poziciją įvairiais klausimais trijose TBMK sesijose (2012, 2014 ir 2016 m.), įskaitant susijusius tarp sesijų vykstančius susitikimus.

               Dėl daugiamečio ankstesnių sprendimų pobūdžio ir jų stabilios politinės krypties ES ir valstybės narės galėjo iniciatyviau dalyvauti TBMK ir todėl trečiųjų šalių vyriausybės vis dažniau paprašo ES skubiai sudalyvauti kokioje nors veikloje. Todėl siūloma, kad būsimame Tarybos sprendime būtų reglamentuojamos ne tik su TBMK susijusios sesijos, tačiau juo remiantis būtų galima pagal jame nustatytą politikos strategiją dalyvauti ir veiksmuose tarp sesijų, pavyzdžiui, demaršuose.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Tarptautinė konvencija dėl banginių medžioklės reguliavimo

               1946 m. pasirašyta Tarptautine konvencija dėl banginių medžioklės reguliavimo užtikrinama, kad banginių ištekliai būtų saugomi ir tausiai valdomi pasauliniu mastu.

               Konvencijoje numatytas teisiškai privalomas priedas, kuriame nustatoma, kurios rūšys yra saugomos ir kurios ne, kurie vandenys yra atviri ir kurie uždari, įskaitant rezervatus, ir nustatomi verslinės banginių medžioklės ir banginių medžioklės prasimaitinimo tikslais laimikio apribojimai. Konvencija taip pat reglamentuojama banginių medžioklė mokslinių tyrimų tikslais. Atsižvelgiant į tai, priede prašoma, kad susitariančiosios vyriausybės, prieš suteikdamos mokslinius leidimus, jų pasiūlymus pateiktų moksliniam komitetui išnagrinėti. Leidimus išduoda atskiros šalys.

               Kadangi Tarptautinė konvencija dėl banginių medžioklės reguliavimo pasirašyta anksčiau nei Romos sutartis, jos narėmis gali būti tik vyriausybės, tad Europos Sąjungai tenka tik stebėtojos statusas
                  2
               . Šiuo metu Tarptautinę konvenciją dėl banginių medžioklės reguliavimo yra pasirašiusios dvidešimt penkių ES valstybių narių vyriausybės
                  3
               , o iš viso šią Konvenciją yra pasirašiusios aštuoniasdešimt septynios vyriausybės.

               2.2.Tarptautinė banginių medžioklės komisija

               Kompetentingas organas, valdantis Konvencijos įgyvendinimą, yra Tarptautinė banginių medžioklės komisija (TBMK), susirenkanti kas dvejus metus. TBMK pagrindines savo atsakomybes tiek dėl tausaus valdymo, tiek dėl išsaugojimo vykdo atlikdama Tarptautinės konvencijos dėl banginių medžioklės reguliavimo priedo pakeitimus pagal susitariančiųjų vyriausybių prašymus. Pakeitimai turi būti atliekami gavus trijų ketvirtadalių balsuojančių TBMK narių daugumos pritarimą. TBMK sprendimai iš dalies pakeisti Konvencijos priedą turi tiesiogines teisines pasekmes, nes įsigalioja be ratifikavimo per nustatytą laiką
                  4
               . Beveik visose TBMK sesijose pasiūloma Konvencijos priedo pakeitimų, kuriais leidžiama banginių medžioklė tam tikromis sąlygomis arba sukuriami rezervatai.

               Laikui bėgant TBMK gerokai išsivystė ir tapo tarptautine organizacija, sprendžiančia visus aspektus, susijusius su banginiais ir banginių medžiokle, vykdančia tokią veiklą kaip lauko mokslinių tyrimų programos, populiacijų modeliavimas, išsaugojimo planai, grėsmių išmanymas ir valdymas. Vis daugiau įtakos TBMK darys Darbotvarkė iki 2030 m. ir darnaus vystymosi tikslai apskritai, visų pirma 14-asis darnaus vystymosi tikslas
                  5
               .

               Pagrindines TBMK pajamas sudaro finansiniai susitariančiųjų vyriausybių įnašai, tačiau narių vyriausybės ir visuomeninės organizacijos papildomai savanoriškai prisideda prie paramos tam tikroms TBMK valdomoms darbo programoms.

               TBMK rekomendacijas teikia jos mokslinis komitetas, kuris jai padeda daugiausia vertinant išteklių būklę, sprendžiant dėl laimikio apribojimų, analizuojant su banginiais ir banginių medžiokle susijusią informaciją. Mokslinis komitetas taip pat nagrinėja banginių medžioklės moksliniais tikslais leidimus
                  6
                ir pateikia savo pastabas prieš susitariančiosioms vyriausybėms juos išduodant savo piliečiams
                  7
               .

               Dėl dvigubų TBMK įgaliojimų (reguliuoti banginių medžioklę ir išsaugoti banginius) ilgainiui susiformavo dvi diametraliai priešingos stovyklos, kur vienoje pusėje stojo banginių medžioklei pritariančios susitariančiosios vyriausybės, o kitoje – griežtai už išsaugojimą pasisakančios susitariančiosios vyriausybės. Susidariusi padėtis silpnina TBMK, kuri, nepaisant to, lieka vienintele esama sistema, kurią pasitelkiant galima išspręsti pasaulinio masto problemas.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               3.1.Sąjungos pozicijos poreikis

               TBMK priimti sprendimai iš dalies pakeisti priedą gali turėti įtakos siekiant su bangininių būrio gyvūnais susijusių ES politikos ir teisės aktų tikslų.

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 191 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad vienas iš ES aplinkos politikos uždavinių – remti tarptautinio lygio priemones, skirtas regioninėms arba pasaulinėms aplinkos problemoms spręsti. Šis uždavinys apima rūšių, įskaitant banginių ir kitų bangininių būrio gyvūnų, išsaugojimą pasauliniu lygmeniu, ir Europos Sąjunga priėmė aplinkos apsaugos teisės aktus, skatinančius veiksmingą jų apsaugą išsamiai suderinant taisykles ES lygmeniu.

               Buveinių direktyvos
                  8
                IV priede nurodytos visos bangininių būrio gyvūnų rūšys. Tai reiškia, kad visos banginių ir kitų bangininių būrio gyvūnų rūšys saugomos nuo tyčinio trikdymo, gaudymo ir žudymo ES vandenyse. Tai taip pat suteikia ES politikos konteksto priimant pozicijas tokiais klausimais kaip triukšmo tarša, susidūrimai su laivais, įsipainiojimas ir atsitiktinis sugavimas. Buveinių direktyva taip pat draudžiama laikyti, gabenti, parduoti ar mainyti gamtoje sugautus egzempliorius. Pagal šį teisės aktą neleidžiama atnaujinti verslinės banginių medžioklės.

               Tarybos reglamentu (EB) Nr. 338/97 dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą
                  9
               , kuriuo ES įgyvendintos Konvencijos dėl tarptautinės prekybos nykstančiomis laukinės floros ir faunos rūšimis (CITES) nuostatos, draudžiama į Europos Sąjungą įvežti bangininių būrio gyvūnus visų pirma komerciniams tikslams. Tokia aukšto lygio apsauga dar sustiprinama Jūrų strategijos pagrindų direktyva
                  10
               , kuri turėtų pagerinti banginių ir kitų bangininių būrio gyvūnų aplinką skatinant užtikrinti gerą aplinkos būklę ES jūrose ir vandenynuose.

               Tačiau, kadangi banginiai migruoja, ES politika ES vandenyse nebus veiksminga, jei nebus palaikoma nuosekliais pasauliniais veiksmais pagal panašią tarptautinę reguliavimo sistemą. Tokia sistema sukurta priėmus Tarptautinę konvenciją dėl banginių medžioklės reguliavimo.

               ES narystė daugiašaliuose aplinkos susitarimuose, kaip antai Biologinės įvairovės konvencijoje, Jungtinių Tautų bendrojoje klimato kaitos konvencijoje ir Stokholmo konvencijoje dėl patvariųjų organinių teršalų, taip pat Minamatos konvencijos dėl gyvsidabrio ratifikavimas irgi turi pasekmių įvairioms temoms, kuriomis teikiamos TBMK rezoliucijos.

               3.2.Atskiri politikos klausimai

               3.2.1.Verslinė banginių medžioklė, smulkioji banginių medžioklė pakrantėse ir mokslinių leidimų išdavimo kriterijai

               TBMK reguliuoja verslinę banginių medžioklę ir 1982 m. nusprendė, kad nuo 1986 m. verslinei visų rūšių ir visų populiacijų banginių medžioklei turėtų būti taikomas moratoriumas.

               Norvegija ir Islandija moratoriumo laikytis neprivalo, nes pirmoji yra pateikusi prieštaravimą
                  11
               , o kita paprašiusi išlygos
                  12
               . Šiuo metu jos ir toliau vykdo verslinę banginių medžioklę
                  13
               . Šios dvi šalys pačios nusistato laimikio apribojimus, tačiau teikia Komisijai informaciją apie savo laimikį ir susijusius mokslinius duomenis. Tiek Norvegija, tiek Islandija teigia nusistatančios savo laimikio apribojimus remdamosi TBMK sukurta atnaujinta valdymo tvarka (angl. RMP) tausios verslinės banginių medžioklės laimikio apribojimams nustatyti. Griežtas RMP taikymas tokiu būdu, kaip rekomenduoja mokslinis komitetas, yra esminis elementas siekiant išvengti pernelyg didelių laimikio apribojimų nustatymo.

               Japonijai privaloma laikytis verslinės banginių medžioklės moratoriumo, tačiau joje išduodami specialūs leidimai pagal Tarptautinės konvencijos dėl banginių medžioklės reguliavimo VIII straipsnį, kuriais leidžiama užmušti, sugauti arba tirti banginius „mokslinių tyrimų tikslais laikantis kiekybinių apribojimų ir kitų susitariančiosios šalies vyriausybės nuomone būtinų sąlygų“. Tačiau 2014 m. Tarptautinis Teisingumo Teismas nusprendė, kad pagrindinė Japonijos „mokslinės banginių medžioklės“ programa buvo neteisėta, nes jos mokslinė kokybė buvo nepakankama, kad būtų galima teigti, jog ji aiškiai skirta „mokslinių tyrimų tikslams“
                  14
               . Be to, neįrodyta, kad norint pasiekti nurodytų mokslinių tikslų būtina imti ėminius banginius užmušant. Nepaisant to, 2016 m. Japonija vėl pradėjo vykdyti „mokslinę“ banginių medžioklę Antarkties vandenyse ir tęsė ją 2017 m., remdamasi nauja programa ir nesilaikydama peržiūrėtos banginių medžioklės leidimų nagrinėjimo tvarkos, kaip kad to reikalaujama atitinkamose TBMK rezoliucijose
                  15
               , kurioms Japonija paprieštaravo.

               Nepaisant to, kad minėtos šalys ir toliau vykdo banginių medžioklę, verslinės banginių medžioklės moratoriumas per pastaruosius trisdešimt metų prisidėjo prie banginių išsaugojimo. Tačiau vis dar tebėra daug banginių populiacijų, kurios yra išeikvotos iki kritinio lygio, taip pat todėl kad vis daugėja su banginių medžiokle nesusijusių grėsmių, kaip antai įsipainiojimas į žvejybos įrankius, susidūrimai su laivais, tarša, įskaitant povandeninį triukšmą, buveinių nykimą ir pan. Todėl tebėra svarbu išvengti verslinės medžioklės įtakos šioms populiacijoms, taip padedant joms atsikurti. Dėl to reikėtų išlaikyti TBMK nustatytą bendrąjį verslinės banginių medžioklės draudimą. Jis atitinka ES politiką ir jo ES reikia.

               Japonija taip pat siekia įtikinti TBMK, kad ši patvirtintų naują banginių medžioklės kategoriją, smulkiąją banginių medžioklę pakrantėse (SBMP)
                  16
               , kas iš esmės iš dalies panaikintų verslinės banginių medžioklės moratoriumą. ES turėtų prieštarauti pasiūlymams įvesti naujų banginių medžioklės kategorijų ir palaikyti Tarptautinio Teisingumo Teismo išvadą
                  17
               , kad pagal Tarptautinę konvenciją dėl banginių medžioklės reguliavimo banginių medžioklė skirstoma į tris kategorijas: verslinė banginių medžioklė, vietinių gyventojų vykdoma banginių medžioklė prasimaitinimo tikslais (abi numatytos priede) ir banginių medžioklė pagal specialius leidimus pagal VIII straipsnį. Taip bus išvengta verslinės banginių medžioklės draudimo spragų ir padės apsisaugoti nuo šios koncepcijos taikymo netoli ES vandenų.

               „Mokslinės“ banginių medžioklės klausimu ES turėtų ir toliau tvirtai laikytis pozicijos, kad VIII straipsniu, kuriuo leidžiama banginių medžioklė pagal specialius leidimus, negalima naudotis banginių medžioklei, kuri iš esmės yra verslinė banginių medžioklė, pateisinti. Piktnaudžiaujant šiuo straipsniu prieštaraujama moratoriumo esmei ir įvairiose rezoliucijose išreikštai TBMK valiai. Kad specialūs leidimai būtų priimtini ES kaip teisėti pagal VIII straipsnį, jie turi atitikti 2014 m. kovo 31 d. Tarptautinio Teisingumo Teismo sprendime dėl banginių medžioklės Antarkties vandenyse išdėstytus argumentus. Tai reiškia, kad turi būti griežtai laikomasi Rezoliucijos 2014-5 dėl banginių medžioklės pagal specialius leidimus, kurioje reikalaujama, kad tam, kad būtų išduotas specialus leidimas, turi būti tenkinami abu šie elementai: ėminių ėmimas banginius užmušant turi būti mokslinis tyrimas ir turi būti vykdomas tik to mokslinio tyrimo tikslais. Praktikoje tai reikštų, kad specialius leidimus norinti išduoti susitariančioji šalis moksliniam komitetui patenkinamai įrodė, kad tikėtinas projekto rezultatas pagrįstai gali būti laikomas moksliniu tyrimu, atidžiai apsvarstė, ar mokslinio tyrimo tikslo būtų galima pasiekti imant ėminius banginių neužmušant, padarė išvadą, kad tai praktiškai neįmanoma ir įrodė, kad siūlomi ėminių dydžiai buvo griežtai susiję su moksliniais poreikiais ir nebuvo didesni nei pagrįstai reikia tokiam moksliniam tikslui.

               Be to, ES turėtų skatinti galiausiai visų Tarptautinio Teisingumo Teismo bylos šalių priimtą nuomonę, kad diskutuojant dėl banginių medžioklės pagal specialų leidimą TBMK tenka legitimus vaidmuo. Todėl ES turėtų ir toliau palaikyti būdus, kuriais užtikrinama, kad prieš išduodant bet kokį specialų leidimą, jį apsvarstytų TBMK mokslinis komitetas ir pati TBMK, ir kad būtų laikomasi jų pateiktų rekomendacijų.

               3.2.2.Išsaugojimas

               1946 m. Tarptautinė konvencija dėl banginių medžioklės reguliavimo buvo vienas pirmųjų tarptautinių susitarimų, kuriais išsaugojimas buvo susietas su tausojančiu naudojimu. Laikui bėgant su banginių medžiokle nesusijusių grėsmių ir išsaugojimo problemų reikšmė didėjo ir jos tapo vienu didžiausių TBMK darbo sunkumų.

               2003 m. įsteigtas išsaugojimo komitetas. Glaudžiai bendradarbiaudamas su moksliniu komitetu jis imasi įvairių banginiams ir jų buveinėms kylančių grėsmių. 2016 m. TBMK, palaikoma ES valstybių narių susitariančiųjų vyriausybių, veikiančių suderintos ES pozicijos pagrindu, priėmė naują strateginį planą
                  18
               , prie kurio pridedama darbo programa, kuriame nustatyta, kurios grėsmės bangininių būrio gyvūnams yra prioritetinės (susidūrimai su laivais, į jūrą išmestos šiukšlės, atsitiktinis sugavimas, žmonių sukeliamas garsas, cheminė tarša ir klimato kaita), taip pat prioritetiniai veiksmai (tausojantis banginių stebėjimas, išsaugojimo valdymo planai, rezervatai, duomenų rinkimas ir ataskaitų teikimas).  Be to, naujai atkreiptas dėmesys į banginių ir kitų bangininių būrio gyvūnų reikšmę ekosistemų reguliacijoje ir ekosisteminių paslaugų užtikrinime tiek jiems esant gyviems, tiek jiems nugaišus.

               ES turėtų palaikyti TBMK pastangas vis daugiau dalyvauti išsaugojime, nes tai atitinka ES politiką ir teisės aktus.

               Laikydamasi tvirto savo politinio išsaugojimo įsipareigojimo, ES turėtų ir toliau palaikyti visus pasiūlymus steigti banginių rezervatus
                  19
               . Kad tokie pasiūlymai būtų priimti, reikia pakeisti priedą trijų ketvirčių daugumos pritarimu. Kad ši dauguma būtų pasiekta, reikės aktyvių parengiamųjų diskusijų su tomis susitariančiosiomis vyriausybėmis, kurios įprastai rezervatams nepritaria. ES ir jos valstybės narės turėtų skatinti ir didesnį skaidrumą, pasiūlydamos, kad su rezervatais susijusios priedo nuostatos būtų išdėstytos atskirame tos antraštinės dalies skirsnyje
                  20
               .

               Taip pat reikėtų palaikyti TBMK pasiūlymus, skirtus banginių gerovei didinti. Darbas dėl gyvūnų gerovės gali apimti tokius klausimus kaip įsipainiojimas į žvejybos įrankius, susidūrimas su laivais, masinis išplaukimas į krantą, banginių stebėjimas, triukšmo tarša, užmušimo ir eutanazijos metodų tobulinimas ir pan., tačiau jais neapsiriboja.

               Pastaraisiais metais TBMK pradėjo spręsti su bangininių būrio gyvūnų ligomis susijusius klausimus. Visų pirma imamasi tų ligų, kurios gali būti susijusios su žmogaus veikla, ir tų, kurios gali plisti tarp gyvūnų ir žmonių ir galėtų kelti pavojų bendruomenėms, kurių vietiniai gyventojai medžioja prasimaitinimo tikslais, kai jos vartotų banginių produktus, gautus vykdant neverslinę medžioklę. ES ir jos valstybės narės turėtų palaikyti tokias diskusijas, su sąlyga, kad jos turi mokslinį pagrindą ir kad tokių reikalų sprendimas TBMK prideda vertės kitų forumų darbui.

               3.2.3.Vietinių gyventojų vykdoma banginių medžioklė prasimaitinimo tikslais

               Vietinių gyventojų vykdoma banginių medžioklė prasimaitinimo tikslais
                  21
                įtraukiama į vienas po kito einančius priedus, o jos reglamentavimas yra esminė bei neatsiejama TBMK vykdomų pareigų dalis; TBMK tokios medžioklės laimikio apribojimus nustato kas šešerius metus (kitas kartas bus 2018 m.). Kadangi vietinių gyventojų vykdoma banginių medžioklė prasimaitinimo tikslais nėra verslinė, moratoriumas jai netaikomas. Už savo vietinių žmonių poreikių įrodymų „poreikių pareiškimo“ pavidalu pateikimą atsako vyriausybės; nurodoma informacija apie medžioklės, produktų ir platinimo kultūrinius, pragyvenimo ir mitybos aspektus. Mokslinis komitetas teikia rekomendacijas dėl siūlomos medžioklės tvarumo ir saugių laimikio ribų, o TBMK, atsižvelgdama į poreikių pareiškimą ir į mokslinio komiteto nuomonę, nustato kiekvienos medžioklės laimikio apribojimus. Tačiau šiuo klausimu dažnai ginčijamasi tiek ES, tiek TBMK lygmeniu. Padėties negerinai ir tai, kad priede pripažįstama, kad vietinių gyventojų vykdoma banginių medžioklė prasimaitinimo tikslais yra skirta vietinių gyventojų pragyvenimo poreikiams patenkinti
                  22
               , tačiau neapibrėžiama, kokie jie yra. Tokią apibrėžtį pateikti yra itin keblu, nes yra daug sudėtingų sąvokų, įvairių medžioklės rūšių ir su bendruomenėmis susijusių ypatumų, į kuriuos reikėtų atsižvelgti apibrėžiant.

               ES savo ruožtu ir Danija Grenlandijos vardu ėmėsi svarbių su vietinių gyventojų vykdoma banginių medžiokle prasimaitinimo tikslais susijusios įtampos mažinimo iniciatyvų. 2014 m. TBMK priėmė Rezoliuciją 2014-1 dėl poreikio ateityje reguliuoti vietinių gyventojų vykdomą banginių medžioklę prasimaitinimo tikslais, laikantis nuoseklesnio ilgalaikio požiūrio. Ji taip pat paprašė mokslinio komiteto ir vietinių gyventojų vykdomos banginių medžioklės prasimaitinimo tikslais pakomitečio iki kito kvotų nustatymo raundo 2018 m. atlikti konkrečias užduotis
                  23
               , kad sprendžiant dėl laimikio apribojimų būtų galima remtis tvirtesniu pagrindu.

               Be Rezoliucijos 2014/1 įvairių profesijų ekspertai, įskaitant vietinių gyventojų vykdomos banginių medžioklės prasimaitinimo tikslais bendruomenių atstovus, aptarė pragyvenimo poreikių sąvoką atsižvelgdami į čiabuvių tautų teises
                  24
               . Jie rekomendavo geriau suprasti šias teises, sustiprinti čiabuvių tautų vaidmenį TBMK ir kurti TBMK ir kitų susijusių forumų ryšius. Taip pat jie pasiūlė „poreikių pareiškimus“, kurie laikomi ribojančiais čiabuvių tautų teises naudotis savo ištekliais, pakeisti mažiau pastangų reikalaujančiu dokumentu. Galiausiai, jie pasiūlė patobulintą vietinių gyventojų vykdomos banginių medžioklės prasimaitinimo tikslais laimikio apribojimų svarstymo po 2018 m. procesą ir tvarkaraštį.

               2016 m. spalio mėn. vykusioje 66-ojoje TBMK sesijoje ES ir jos valstybių narių susitariančiosios vyriausybės pajėgė plačiai palaikyti būtinybę TBMK darbe daugiau dėmesio skirti čiabuvių tautų teisėms ir ekspertų pasiūlymui patobulinti vietinių gyventojų vykdomos banginių medžioklės prasimaitinimo tikslais laimikio apribojimo nustatymo procesą. Tačiau buvo nesutarimų, susijusių su termino „poreikių pareiškimas“ pakeitimu. Todėl 66-ojoje TBMK sesijoje susitarta, kad vietinių gyventojų vykdomos banginių medžioklės prasimaitinimo tikslais darbo grupė šiuos klausimus turi dar apsvarstyti ir pateikti atitinkamas rekomendacijas 2018 m. vyksiančioje 67-ojoje TBMK sesijoje. Atsižvelgiant į tai, bus svarbu, kad tos dvi ES valstybės narės, kurios daugiausia dalyvauja diskusijose šiais klausimais, dirbtų drauge ir užtikrintų, kad 67-ajai TBMK sesijai pateiktas rekomendacijas galėtų palaikyti visa ES.

               Kalbant apie čiabuvių tautų teises, ES jau seniai skatina gerbti žmonių teises bet kurioje pasaulio vietoje ir turi daug įvairių su čiabuvių tautomis susijusių politikos krypčių
                  25
               . Kad įrodytų pritarianti teisėmis grindžiamam požiūriui, ES galėtų laikytis ekspertų rekomendacijų
                  26
                ir TBMK pasiūlyti rezoliuciją dėl naujausių čiabuvių tautų teisių pokyčių svarbos, taip pat paraginti panagrinėti mechanizmus, kuriais būtų galima pagerinti čiabuvių tautų delegatų TBMK susirinkimuose statusą. Taip pat ES iki 67-osios TBMK galėtų apsvarstyti galimybę išplėsti siūlomus priedo pakeitimus ir pakeisti anglų kalba vartojamą terminą aborigines į indigenous peoples.

               Kitos su čiabuvių tautų teisėmis susijusios rekomendacijos, būtent priemonių dėl tokių teisių tyrimo užsakymas, reguliarus Jungtinių Tautų specialiosios pranešėjos čiabuvių tautų teisių klausimais kvietimas į TBMK sesijas, TBMK atstovo paskyrimas dalyvauti JT nuolatinio forumo čiabuvių klausimais sesijoje ir galimos sekretoriato prisijungimo prie tarpžinybinės paramos grupės čiabuvių klausimais naudos nagrinėjimas, atrodo ne itin proporcingos tokiai mažai organizacijai, kurios tik keturiose narėse vietiniai gyventojai vykdo banginių medžioklę prasimaitinimo tikslais. Su šiais aspektais susijusią informaciją TBMK galima suteikti veiksmingiau ir patiriant mažiau sąnaudų, jei bus remiamasi atitinkamų susitariančiųjų vyriausybių ir TBMK delegatų pareiškimais.

               Įgyvendinant teisėmis grindžiamą požiūrį, ES reikės nepamiršti, kad čiabuvių tautų teisės nėra absoliučios ir joms įtakos gali turėti pagrįsti ir objektyviai pateisinami veiksmai. Pavyzdžiui, kadangi TBMK privalo nustatyti vietinių gyventojų vykdomos banginių medžioklės prasimaitinimo tikslais laimikio apribojimus, kad būtų patenkinti vietinių gyventojų prasimaitinimo poreikiai, objektyviai pateisinama reikalauti pateikti informacijos kartu su prašymais tokius apribojimus suteikti. Vietinių gyventojų vykdomos banginių medžioklės prasimaitinimo tikslais kvotų apribojimai dėl susirūpinimo medžioklės tvarumu taip pat gali būti pagrįsti ir objektyviai pateisinami, atsižvelgiant į TBMK įgaliojimus valdyti banginių populiacijas pasauliniu mastu.

               3.3.Instituciniai klausimai

               Atsižvelgiant į tai, kad ES turi stebėtojos statusą, pozicijas, kurių TBMK turėtų būti laikomasi ES vardu, išreiškia valstybės narės, veikdamos kartu vardan ES interesų, taip, kad būtų kuo geriau skatinama pripažinti ES, ir nepažeidžiant Sutarties nuostatų dėl atstovavimo ES.

               Nors neatrodo tikėtina, kad dėl šiuo metu TBMK vadovaujančio Japonijos atstovo pastangų pradėti diskusijas dėl TBMK ateities bus prašoma iš dalies pakeisti sutartį, ES ir jos valstybės narės turėtų pasinaudoti bet kokiomis susidariusiomis galimybėmis siekdamos ES narystės.

               Kol ES negali būti nare, dar svarbiau, kad valstybės narės visiškai išnaudotų savo kolektyvinėmis pajėgomis ES pozicijoms TBMK apginti, laikydamosi Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalyje nurodyto lojalaus bendradarbiavimo principo ir vieningo atstovavimo Europos Sąjungai tarptautiniu mastu principo. Vieninga ES pozicija taip pat labai svarbi todėl, kad ji yra būtina sąlyga norint pasiekti konsensusą arba vieningą balsavimą TBMK, kas itin svarbu atsižvelgiant į Tarptautinio Teisingumo Teismo išvadą, kad TBMK rezoliucijos gali būti svarbios aiškinant Konvenciją arba jos priedą, jei jos priimamos konsensuso arba vieningo balsavimo būdu
                  27
               .

               Kad kolektyvinės ES pajėgos būtų kuo didesnės, reikia, kad visos valstybės narės būtų TBMK susitariančiosios vyriausybės ir kad visos galėtų balsuoti dėl priedo pakeitimų ir kitų rezoliucijų. Šiuo metu dvidešimt penkios ES valstybės narės yra TBMK susitariančiosios vyriausybės ir svarbu tai, kad trys valstybės narės, kurios arba dar nėra (Malta ir Latvija), arba nebėra (Graikija) jos narėmis, kuo greičiau prie jos prisijungtų. Be to, visos valstybės narės turi laiku sumokėti joms apskaičiuotą mokestį, kad turėtų teisę balsuoti
                  28
               .

               Ne visos valstybės narės į TBMK sesijas turi siųsti nacionalinius atstovus iš sostinės, kad būtų kuo labiau pasinaudota ES kaip visumos įtaka. Įgaliojimus galima suteikti vietos ambasados darbuotojams. Jei valstybės narės toje šalyje, kurioje vyksta TBMK sesija, atstovybės neturi, tai, laikantis kitų teisiškai privalomų susitarimų praktikos, atitinkama nacionalinė institucija iš anksto prieš sesiją įgaliojimus galėtų suteikti kitos valstybės narės delegacijos nariui.

               Lojalaus bendradarbiavimo pareiga reiškia, kad ES valstybės narės neturėtų balsuoti viena prieš kitą ir turėtų dėti viskas pastangas siekdamos bendros pozicijos.

               Kadangi yra aštuoniasdešimt septynios Tarptautinės konvencijos dėl banginių medžioklės reguliavimo susitariančiosios vyriausybės, šiuo metu esamos dvidešimt dvi balsuojančios valstybės narės sudaro ketvirtadalį balsuojančių TBMK narių.

               Taigi tiek dėl bendrų politikos principų, tiek dėl balsavimo stiprumo reikia, kad visa ES dėl TBMK pasiūlymų bendrai susitartų gerokai prieš prasidedant TBMK sesijoms.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje nustatyta, kad priimami sprendimai, kuriais nustatomos „pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“. SESV 218 straipsnio 9 dalis taikoma neatsižvelgiant į tai, ar Sąjunga yra atitinkamo organo narė ar susitarimo pasirašiusioji šalis
                  29
               .

               Tarptautinė banginių medžioklės komisija yra susitarimu, konkrečiai – Tarptautine konvencija dėl banginių medžioklės reguliavimo, įsteigtas organas. Aktai, kuriuos TBMK reikia priimti, yra teisinę galią turintys aktai. Numatomi aktai gali labai paveikti ES teisės aktų turinį (žr. 3.1 skirsnį). Numatomais aktais nei pildoma, nei keičiama Susitarime nustatyta institucinė struktūra.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               Pats svarbiausias Sąjungos tikslas TBMK – užtikrinti, kad būtų sukurta veiksminga tarptautinė banginių išsaugojimo ir valdymo reguliavimo sistema, kuri leistų užtikrinti, kad banginių ir kitų bangininių būrio gyvūnų išsaugojimo būklė ilgainiui būtų žymiai pagerinta, ir pagal kurią visą TBMK narių banginių medžioklės veiklą kontroliuotų TBMK. Ankstesniuose pasiūlymuose pagrindinis numatomų aktų tikslas ir turinys buvo laikomas daugiausia susijusiu su aplinka, todėl kaip materialinis teisinis pagrindas buvo naudojama SESV 191 straipsnio 1 dalis, o SESV 43 straipsnio 2 dalis nebuvo siūloma kaip veiksmingas sprendimo dėl Sąjungos pozicijos TBMK teisinis pagrindas (taip pat žr. COM(2011) 495 ir COM(2008) 711). Kol kas siūloma laikytis tokio paties teisinio pagrindo kaip 2008 ir 2011 m. Reikia pabrėžti, kad SESV 191 straipsnio 1 dalies ir 43 straipsnio 2 dalies atribojimas yra tam tikrų tebenagrinėjamų Teismo bylų objektas
                  30
               . Šis materialinio teisinio pagrindo pasiūlymas jokiu būdu nepažeidžia išimtinės ES kompetencijos biologinių jūrų išteklių išsaugojimo srityje remiantis Sutarties 3 straipsnio 1 dalies d punkto nuostatomis kartu su Sutarties 38 straipsniu ir I priedu, taigi – ir išimtinės ES kompetencijos visų gyvųjų vandens išteklių išsaugojimo srityje pagal bendrąją žuvininkystės politiką, vykdomą pagal Reglamentą (ES) Nr. 1380/2013
                  31
               . Šis požiūris neturėtų tapti precedentu jokioms būsimoms deryboms dėl minėtu reglamentu reglamentuojamų gyvųjų vandens išteklių išsaugojimo ir valdymo; visų pirma jį gali reikėti pakeisti atsižvelgiant į susijusių tebenagrinėjamų Teismo bylų išvadas dėl SESV 191 straipsnio 1 dalies ir 43 straipsnio 2 dalies atribojimo.

               4.3.Išvada

               Kol kas siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 191 straipsnio 1 dalis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               2017/0215 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo nustatoma artimiausiose trijose Tarptautinės banginių medžioklės komisijos sesijose, įskaitant tarp sesijų vykstančius susitikimus ir veiksmus, Europos Sąjungos vardu priimtina pozicija

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 191 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)1946 m. pasirašyta Tarptautine konvencija dėl banginių medžioklės reguliavimo įsteigta Tarptautinė banginių medžioklės komisija (TBMK), kuri yra kompetentinga tarptautinė organizacija, atsakinga už banginių išteklių išsaugojimą ir valdymą pasauliniu lygmeniu;

               (2)priedas, kuriuo reguliuojama banginių medžioklė visame pasaulyje, prie Konvencijos pridedamas kaip neatsiejama jos dalis. Jame pateikiamos išsamios banginių medžioklės taisyklės atsižvelgiant į banginių išteklių išsaugojimo ir naudojimo poreikius. Jo nuostatos ir pakeitimai, kuriuos priima TBMK, šalims yra privalomi, išskyrus atvejus, kai šalis oficialiai paprieštarauja pakeitimui pagal Tarptautinės konvencijos dėl banginių medžioklės reguliavimo V straipsnio 3 dalį;

               (3)daugumai TBMK atstovaujamų šalių pritarus vienam priedo pakeitimui, 1986 m. įsigaliojo verslinės banginių medžioklės moratoriumas. Pagrindinės banginių medžioklę vykdančios valstybės nuolat prieštarauja moratoriumui ir toliau medžioja banginius, jų teigimu, moksliniais ar kitais išimtiniais tikslais;

               (4)tikslinga nustatyti Sąjungos vardu TBMK priimtiną poziciją, nes TBMK priimti sprendimai iš dalies pakeisti priedą gali turėti teisinę galią ir įtaką siekiant su bangininių būrio gyvūnais susijusių Sąjungos politikos ir teisės aktų tikslų. Kai kuriais reguliariai TBMK posėdžiuose svarstyti pateikiamais pasiūlymais siekiama leisti medžioti banginius nustatant kvotas ir taikant administracines priemones arba įkurti banginių rezervatus; dėl šių pasiūlymų reikia priimti Sąjungos poziciją;

               (5)TBMK šalys gali būti tiktai vyriausybės. Šiuo metu 25 Europos Sąjungos valstybės narės yra TBMK narės
                  32
               ; Europos Sąjungai TBMK suteiktas stebėtojos statusas, o jai atstovauja Komisija.

               (6)kadangi Sąjunga TBMK turi stebėtojos statusą, dėl Sąjungos vardu priimtinos pozicijos jos išskirtinei kompetencijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 3 straipsnio 2 dalį tenkančiais klausimais turėtų spręsti Taryba, nes tai gali turėti įtakos bendroms taisyklėms arba pakeisti jų taikymo sritį, o ją, veikdamos kartu vardan Sąjungos interesų, išreikšti valstybės narės.

               (7)norint sustiprinti Sąjungos poziciją TBMK, turėtų būti remiamas Tarptautinės konvencijos dėl banginių medžioklės reguliavimo persvarstymas, pagal kurį ES įgytų galimybę tapti TBMK šalimi;

               (8)Tarybos direktyvos 92/43/EEB
                  33
                IV priede visos bangininių būrio gyvūnų rūšys įrašytos kaip Sąjungos svarbos, kurias būtina griežtai saugoti. Todėl visų rūšių banginiai yra saugomi nuo tyčinio trikdymo, gaudymo ar žudymo Sąjungos vandenyse. Ta pačia direktyva taip pat draudžiama laikyti, gabenti, parduoti ar mainyti, taip pat siūlyti parduoti arba mainyti, gamtoje sugautus šių rūšių egzempliorius;

               (9)Tarybos reglamentu (EB) Nr. 338/97
                  34
               , kuriuo Sąjungoje įgyvendinamos Konvencijos dėl tarptautinės prekybos nykstančiomis laukinės floros ir faunos rūšimis nuostatos, draudžiama į Sąjungą įvežti bangininių būrio gyvūnus visų pirma komerciniams tikslams. Be to, Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 348/81
                  35
                jo priede išvardytus produktus leidžiama importuoti tik jeigu jie nėra naudojami komerciniams tikslams;

               (10)banginiai yra migruojančių rūšių atstovai. Todėl su banginiais susijusi Sąjungos politika ir teisės aktai Sąjungos vandenyse bus veiksmingesni, jeigu bus palaikomi nuosekliais pasaulinio masto veiksmais;

               (11)Sąjunga palaiko Jungtinių Tautų deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių ir 2014 m. Pasaulinės konferencijos čiabuvių tautų klausimais baigiamąjį dokumentą
                  36
               ;

               (12)Sąjungos poziciją veikdamos kartu turėtų pareikšti Sąjungos valstybės narės, kurios yra Tarptautinės banginių medžioklės komisijos narės.

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Priede pateikiama Europos Sąjungos pozicija artimiausiose trijose Tarptautinės banginių medžioklės komisijos (TBMK) sesijose
                  37
               , įskaitant tarp sesijų vykstančius susitikimus ir veiksmus.

               2 straipsnis

               1 straipsnyje nurodytą poziciją veikdamos kartu pareiškia valstybės narės, kurios yra TBMK narės.

               3 straipsnis

               Jei yra tikimybė, kad nauja mokslinė ar techninė informacija, pateikta prieš TBMK sesijas arba per jas, gali turėti įtakos 1 straipsnyje minėtai pozicijai arba kai Sąjungos pozicijoje neaptarti pasiūlymai pateikiami vietoje, pozicija dėl tokio pasiūlymo suformuluojama susiderinant (įskaitant derinimąsi vietoje) prieš tą pasiūlymą pateikiant balsuoti. Neesminiams šios pozicijos pakeitimams Sąjungos atstovai TBMK gali pritarti be papildomo Tarybos sprendimo.

               4 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  COM(2008) 711 galutinis ir COM(2011) 495 galutinis.

                     (2)
                  Norint priimti Konvencijos pakeitimą, kuris Europos Sąjungai leistų tapti nare, visos Tarptautinės banginių medžioklės komisijos narės turėtų ratifikuoti protokolą. 1992 m. Komisija priėmė pasiūlymą derėtis dėl Sąjungos priėmimo į Konvenciją, tačiau Taryba dėl jo nesiėmė jokių tolesnių veiksmų (Tarybos sprendimo, kuriuo suteikiamas įgaliojimas Komisijai Sąjungos vardu derėtis dėl protokolo, iš dalies keičiančio 1946 m. gruodžio 2 d. Vašingtone pasirašytą Tarptautinę konvenciją dėl banginių medžioklės reguliavimo, projektas COM(92) 316).

                     (3)
                  Airija, Austrija, Belgija, Bulgarija, Čekija, Danija, Estija, Ispanija, Italija, Jungtinė Karalystė, Kipras, Kroatija, Lenkija, Lietuva, Liuksemburgas, Nyderlandai, Portugalija, Prancūzija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija, Suomija, Švedija, Vengrija, Vokietija.

                     (4)
                  Žr. Konvencijos V straipsnį. Jei šalys nepaprieštarauja, pagal 3 dalį priedo pakeitimai šalims tampa privalomi per devyniasdešimt dienų.

                     (5)
                  14-asis DVT: „Išsaugoti ir tausiai naudoti vandenynus, jūras ir jūrų išteklius siekiant darnaus vystymosi“.

                     (6)
                  Konvencijos VIII straipsnis.

                     (7)
                  Priedo 30 dalyje aiškiai reikalaujama, kad susitariančiosios vyriausybės prieš išduodamos mokslinius leidimus juos pateiktų moksliniam komitetui, kad šis juos išnagrinėtų ir pateiktų savo pastabas.

                     (8)
                  Direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos, OL L 206, 1992 7 22, p. 7.

                     (9)
                  OL L 61, 1997 3 3, p. 1.

                     (10)
                  2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/56/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus.

                     (11)
                  Konvencijos V straipsnio 3 dalyje susitariančiosioms vyriausybėms leidžiama pateikti prieštaravimą dėl bet kurio priedo pakeitimo ir tada joms neprivaloma tokio pakeitimo laikytis.

                     (12)
                  1992 m. Islandija buvo pasitraukusi iš TBMK, tačiau 2002 m. vėl prisijungė, užsitikrinusi moratoriumo taikymo išlygą.

                     (13)
                  Prieštaravimą moratoriumui yra užregistravusi ir Rusijos Federacija, tačiau juo nesinaudoja.

                     (14)
                  2014 m. kovo 31 d. Tarptautinio Teisingumo Teismo sprendimo byloje dėl banginių medžioklės Antarkties vandenyse (Australija prieš Japoniją: įstojusi į bylą Naujoji Zelandija) 227 ir 245 dalys.

                     (15)
                  TBMK rezoliucija 2014-5 dėl banginių medžioklės pagal specialius leidimus ir TBMK rezoliucija 2016-2 dėl banginių medžioklės turint specialų leidimą peržiūros proceso gerinimo. Japonija abiems šioms rezoliucijoms paprieštaravo, nes jos manymu „jomis siekiama nepagrįstai apriboti Japonijos mokslinių tyrimų programų įgyvendinimą, neatsižvelgiant į jų mokslinę vertę ir Konvencijai prieštaraujančiu būdu“.

                     (16)
                  Smulkioji banginių medžioklė pakrantėse (SBMP) – banginių medžioklės rūšis, kuriai būdingas mažų laivelių naudojimas, banginių (paprastųjų mažųjų ruožuočių ir kitų smulkiųjų banginių) žvejojimas dienos išvykose nacionaliniuose vandenyse komerciniais tikslais. Japonija siekia SBMP laimikio apribojimų toms bendruomenėms, kurios, anot jos, vargsta dėl to, kad buvo priimtas moratoriumas.

                     (17)
                  2014 m. kovo 31 d. Tarptautinio Teisingumo Teismo sprendimo 229 ir 230 dalys.

                     (18)

                     https://iwc.int/private/downloads/YTtNWzZ21VOaPZRjvTQGng/CC_StrategicPlan2016_26_FINAL.pdf

                     (19)

                        Šiuo metu TBMK yra paskelbusi du rezervatus (Indijos vandenyno rezervatą ir Pietų vandenyno rezervatą) ir juose abiejuose draudžiama verslinė banginių medžioklė. Pastaraisiais metais šiai komisijai vis teikiamas dar vienas pasiūlymas dėl rezervato pietinėje Atlanto vandenyno dalyje, tačiau kol kas jis nesurinko reikiamos trijų ketvirčių balsų daugumos.

                     (20)
                  Dabar šios nuostatos įtrauktos į priedo III skirsnį, pavadinimu „Laimikis“.

                     (21)
                  Vietinių gyventojų vykdoma banginių medžioklė prasimaitinimo tikslais yra banginių medžioklė, kurią vykdo vietinių gyventojų grupės, kurios banginius medžioja tradiciškai ir tai daro prasimaitinimo tikslais.

                     (22)
                  Priedas, 13 dalies a punktas.

                     (23)
                  Šias užduotis sudarė darbo su Grenlandijos medžioklėse taikomų smūgių ribojimo algoritmų (angl. Strike Limit Algorithms, SLA) užbaigimas ir prašymų pateikti standartizuotus poreikių pareiškimus tenkinimas, geresnis poreikių ir vartojimo modelių santykio suvokimas ir pasiūlymo atnaujinti priedą, kad jame atsispindėtų SLA metodas, pateikimas.

                     (24)
                  TBMK ekspertų seminaras, Manytsokas, Grenlandija, 2015 m.

                     (25)
                  2007 m. JT Generalinėje Asamblėjoje ES pritarė Jungtinių Tautų deklaracijos dėl čiabuvių tautų teisių (UNGA 61/295) ir Pasaulinės konferencijos čiabuvių tautų klausimais, kuri buvo surengta 2014 m. kaip JT GA aukšto lygio plenarinio posėdžio dalis, baigiamojo dokumento (UNGA 69/2) priėmimui. Abiejuose dokumentuose pabrėžiamos čiabuvių tautų teisės į jų tradiciškai naudojamus išteklius ir būtinybę valstybėms apsaugoti tas teises ir bendradarbiauti su čiabuvėmis tautomis ir su jomis tartis. 2017 m. gegužės 15 d. ES Taryba priėmė išvadas (2017 m. gegužės 15 d. dokumentas 8814/17), kuriose dar kartą patvirtinama parama čiabuvių tautų teisėms ir pripažįstama, kad esama galimybių veiksmingiau taikyti šią politikos sistemą daugiašaliame bendradarbiavime, būtent toliau gerinant dialogo galimybes ir konsultuojantis visuose ES bendradarbiavimo lygmenyse.

                     (26)
                  IWC/66/ASW Rep01 21 puslapio 2 ir 6 rekomendacijos.

                     (27)
                  2014 m. kovo 31 d. Tarptautinio Teisingumo Teismo sprendimo 46 dalis.

                     (28)
                  Šiuo metu 3 valstybių narių balsavimo teisės yra laikinai sustabdytos, o vienu atveju įsiskolinimas siekia 3 metus.

                     (29)
                  Sprendimo Vokietija prieš Tarybą (OIV), C399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64 punktas.

                     (30)
                  Bylos C-626/15 ir C-659/16, Komisija prieš Tarybą (Vedelio jūros bylos). Taip pat žr. prašymą priimti prejudicinį sprendimą byloje C-683/16.

                     (31)
                  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB, OL L 354, 2013 12 28, p. 22.

                     (32)
                  Belgija, Bulgarija, Čekija, Danija, Vokietija, Estija, Airija, Ispanija, Prancūzija, Kroatija, Italija, Kipras, Lietuva, Liuksemburgas, Vengrija, Nyderlandai, Austrija, Lenkija, Portugalija, Rumunija, Slovėnija, Slovakija, Suomija, Švedija, Jungtinė Karalystė (2017 m. sausio mėn.). Šiuo metu TBMK narės su teise balsuoti yra 22 iš tų valstybių narių.

                     (33)
                  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

                     (34)
                  1996 m. gruodžio 9 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 338/97 dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą (OL L 61, 1997 3 3, p. 1).

                     (35)
                  1981 m. sausio 20 d. Tarybos Reglamentas (EEB) Nr. 348/81 dėl banginių arba kitų banginių būrio gyvūnų produktų importo bendrųjų taisyklių (OL L 39, 1981 2 12, p. 1).

                     (36)
                  Tarybos išvados dėl čiabuvių tautų, 2017 m. gegužės 15 d. dokumentas 8814/17.

                     (37)
                  67-ojoje TBMK sesijoje 2018 m., 68-ojoje TBMK sesijoje 2020 m. ir 69-ojoje TBMK sesijoje 2022 m.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 09 04
            COM(2017) 463 final
            PRIEDAS
            prie  pasiūlymo dėl Tarybos sprendimodėl
            artimiausiose trijose Tarptautinės banginių medžioklės komisijos sesijose, įskaitant tarp sesijų vykstančius susitikimus ir veiksmus, Europos Sąjungos vardu priimtinos pozicijos

               PRIEDAS

               Artimiausiose trijose Tarptautinės banginių medžioklės komisijos sesijose, įskaitant tarp sesijų vykstančius susitikimus ir veiksmus, Europos Sąjungos vardu priimtina pozicija

               1.Pats svarbiausias Europos Sąjungos tikslas Tarptautinėje banginių medžioklės komisijoje (TBMK) – užtikrinti, kad būtų sukurta veiksminga tarptautinė banginių išsaugojimo ir valdymo reguliavimo sistema, kuri leistų užtikrinti, kad banginių ir kitų bangininių būrio gyvūnų išsaugojimo būklė būtų žymiai pagerinta, ir pagal kurią visą TBMK narių banginių medžioklės veiklą kontroliuotų TBMK.

               2.Norint pasiekti šio tikslo, svarbu, kad tos kelios valstybės narės, kurios šiuo metu nėra Konvencijos narės, prie jos prisijungtų ir taip sustiprintų Sąjungos poveikį balsuojant dėl Sąjungai svarbių klausimų. Be to, svarbu, kad visos valstybės narės laiku mokėtų joms apskaičiuotas įmokas ir taip išlaikytų savo balsavimo teises.

               3.Nuo šios pozicijos nustatymo artimiausiose trijose kas dvejus metus vykstančiose TBMK sesijose ir visuose tarp jų vykstančiuose susitikimuose ir veiksmuose valstybės narės, veikdamos kartu vardan Sąjungos interesų, priima toliau nurodytą poziciją dėl priedo pakeitimų pasiūlymų arba TBMK rezoliucijų:

                  (a)siekia, kad visa TBMK narių vykdoma banginių medžioklės veikla būtų pavesta TBMK kontrolei;

                  (b)pritaria, kad Konvencijos priede liktų įtvirtintas komercinės banginių medžioklės moratoriumas ir jis visas būtų įgyvendinamas;

                  (c)seka Tarptautinio Teisingumo Teismo pavyzdžiu ir prieštarauja visiems naujų banginių medžioklės rūšių, nenumatytų Tarptautinėje konvencijoje dėl banginių medžioklės reguliavimo, pasiūlymams, kurie galėtų susilpninti moratoriumą ir (arba) sukelti potencialią grėsmę banginių ištekliams prie Sąjungos esančiose teritorijose;

                  (d)palaiko pasiūlymus, kuriais siekiama nutraukti TBMK nekontroliuojamos banginių medžioklės moksliniais tikslais praktiką; palaiko pasiūlymus, kuriais siekiama skatinti banginių neužmušant vykdomus mokslinius tyrimus ir didinti banginių medžioklės pagal specialius leidimus peržiūros proceso veiksmingumą ir skaidrumą, kad būtų išvengta piktnaudžiavimo ir skatinama laikytis visų Tarptautinio Teisingumo Teismo sprendimo (2014 m. kovo 31 d. sprendimas byloje dėl banginių medžioklės Antarkties vandenyse, Australija prieš Japoniją: įstojusi į bylą Naujoji Zelandija) aspektų ir įgyvendinti susijusias TBMK rezoliucijas;

                  (e)palaiko pasiūlymus dėl vietinių gyventojų vykdomos banginių medžioklės prasimaitinimo tikslais valdymo, kuriais:

                  (1)užtikrinama, kad nekiltų grėsmė medžiojamų išteklių išsaugojimui, deramai laikantis atsargumo principo ir mokslinio komiteto rekomendacijų;

                  (2)užtikrinama, kad banginių medžioklės operacijos būtų tinkamai reguliuojamos, o laimikis būtų tausus ir neviršytų vietos vartojimo prasimaitinimui poreikių;

                  (3)atsižvelgiama į teisėmis grindžiamą požiūrį į čiabuves tautas, tačiau taip pat suvokiama tai, kad banginiai yra migruojanti rūšis ir keliauja į kitas arealo valstybes.

               Tai vykdydamos ir laikydamosi Sąjungos paremtos TBMK rezoliucijos 2014-1 dėl vietinių gyventojų vykdomos banginių medžioklės prasimaitinimo tikslais, Sąjungos valstybės narės, veikdamos kartu vardan Sąjungos interesų, aktyviai stebės įgyvendinimą ir dalyvaus tolesnėje veikloje, kurios imtasi TBMK ad hoc darbo grupėje dėl vietinių gyventojų vykdomos banginių medžioklės prasimaitinimo tikslais, siekdamos geriau suprasti ir patobulinti taikomą tvarką, įskaitant skaidrumo didinimą, savalaikį informavimą ir ankstyvą dialogą Sąjungoje ir TBMK, kad būtų užtikrinta, kad dėl siūlomų vietinių gyventojų vykdomos banginių medžioklės prasimaitinimo tikslais laimikio apribojimų būtų galima nuspręsti sklandžiai ir laiku;

                  (f)remia pasiūlymus kurti banginių rezervatus;

                  (g)toliau remia kitokio TBMK indėlio išsaugant banginius ir kitus bangininių būrio gyvūnus bei jų buveines plėtojimą, jų sveikatai ir gerovei kylančių grėsmių, įskaitant galimą kumuliacinį šių grėsmių poveikį, supratimą ir jų šalinimą ir geresnį banginių ir kitų bangininių būrio gyvūnų kaip esminių sveikų ekosistemų sudedamųjų dalių vaidmens ir jų sąveikos su žmonėmis supratimą ir išsaugojimą; esant šioms aplinkybėms gerina TBMK ir kitų organizacijų veiklos koordinavimą ir bendradarbiavimą, kad būtų sustiprinta pasaulinė bangininių būrio gyvūnų apsaugos sistema;

                  (h)remia pasiūlymus tobulinti TBMK valdymą, laikantis kitų daugiašalių susitarimų ir jų valdymo organų geriausios patirties, įskaitant geresnio skaidrumo, atskaitomybės, atitikties ir įgyvendinimo užtikrinimo mechanizmus, siekiant stiprinti TBMK legitimumą ir jos sprendimų priėmimo proceso sąžiningumą;

                  (i)remia pasiūlymus, kuriais siekiama įtvirtinti TBMK sekretoriato vykdomos programos, kad ribotas priemones turinčios vyriausybės turėtų daugiau galimybių dalyvauti TBMK darbe, skaidrumą; taip pat reikalauti skaidrumo iš tų paramos teikėjų, kurie tiesiogiai finansuoja delegatų iš trečiųjų šalių dalyvavimą, nesinaudodami šia programa;

                  (j)stiprina dialogą ir bendradarbiavimą su pilietine visuomene ir toliau prisideda prie pilietinės visuomenės organizacijų įtraukimo į visų lygmenų TBMK darbą ir dalyvavimo jame gerinimo, laikantis įprastos kitų daugiašalių susitarimų praktikos.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 10 27
            COM(2015) 549 final
            2015/0255(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Europos vidaus vandenų laivybos standartų rengimo komitete (CESNI) ir plenarinėje Centrinės laivybos Reinu komisijos (CLRK) sesijoje dėl Europos standarto, kuriuo nustatomi techniniai reikalavimai vidaus vandenų laivams

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               Šis Komisijos pasiūlymas susijęs su Sąjungos pozicija Europos vidaus vandenų laivybos standartų rengimo komiteto (CESNI) 2015 m. lapkričio 26 d. posėdyje ir Centrinės laivybos Reinu komisijos (CLRK) plenarinėje sesijoje dėl Europos standarto, kuriuo nustatomi techniniai reikalavimai vidaus vandenų laivams.

               1.1.CESNI

                  2015 m. birželio 3 d. CLRK pavasario plenarinėje sesijoje priėmė Rezoliuciją CCNR 2015-I-3 dėl Europos vidaus vandenų laivybos standartų rengimo komiteto įsteigimo ir veikimo (CESNI). Komiteto misija apima techninių standartų įvairiose srityse tvirtinimą, visų pirma kiek tai susiję su laivais, informacinėmis technologijomis ir įgula, vienodą tokių standartų ir atitinkamų procedūrų aiškinimą, taip pat svarstymus dėl saugios laivybos, aplinkos apsaugos ar kitų su navigacija susijusių sričių.

                  CESNI sudaro ekspertai, atstovaujantys CLRK ir ES valstybėms narėms.

                  CLRK šalys (Vokietija, Prancūzija, Nyderlandai, Belgija ir Šveicarija) ir likusios ES valstybės narės turi balsavimo teisę remiantis vieno balso vienai valstybei narei sistema. ES nėra CLRK ar CESNI šalis. Tačiau ji gali dalyvauti CESNI veikloje kartu su tarptautinėmis organizacijomis, kurių misija apima CESNI sritis. Balsavimo teisių ji neturi.

                  CESNI komitetas Europos standartus priima esančioms CLRK ir ES valstybėms narėms balsavus vienbalsiai. Nepasiekus bendro sutarimo dėl sprendimo įtraukti standartų priėmimą į darbotvarkę, CESNI sprendžia dviejų trečdalių posėdyje dalyvaujančių narių balsų dauguma. Antruoju etapu CESNI standartus priima esančioms CLRK ir ES valstybėms narėms balsavus vienbalsiai. Standartus priėmus, jiems suteikiamas unikalus numeris ir jie paskelbiami viešai.

                  CLRK sukaupė didelę techninių reikalavimų vidaus vandenų laivams nustatymo patirtį. Įsteigtas pagal CLRK sistemą ir dalyvaujant visoms ES valstybėms narėms, CESNI turi reikiamos patirties ir tinkamą geografinį atstovavimą, kad galėtų parengti bendrus standartus visam vidaus vandens kelių tinklui visoje Europos Sąjungoje.

               1.2.Europos standartas, kuriuo nustatomi techniniai reikalavimai vidaus vandenų laivams

                  Parengiamasis darbas dėl vienodų techninių standartų vidaus vandenų laivams, kurie būtų taikomi ES ir CLRK, prasidėjo esamoje bendroje darbo grupėje, kuri padeda įgyvendinti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/87/EB, nustatančią techninius reikalavimus vidaus vandenų laivams ir panaikinančią Tarybos direktyvą 82/714/EEB
                     1
                  .

                  Bendra darbo grupė palygino galiojančius techninius reikalavimus, taikomus pagal ES teisės aktus ir pagal CLRK, ir parengė vienodus sprendimus tose srityse, kuriose yra skirtumų.

                  CESNI tęsė darbą bendroje darbo grupėje ir ketina priimti techninių reikalavimų vidaus vandenų laivams standartą.

                  Šiame standarte nustatomi vienodi techniniai reikalavimai, būtini siekiant užtikrinti vidaus vandenų laivų saugą. Jame yra nuostatos dėl vidaus vandenų laivų statybos, įrengimo ir įrangos, specialiosios nuostatos dėl tam tikrų laivų kategorijų, pavyzdžiui, keleivinių laivų, stumiamų vilkstinių ir konteinerinių laivų; nuostatos dėl laivų identifikavimo, sertifikatų ir registro šablonai, pereinamojo laikotarpio nuostatos, taip pat techninio standarto taikymo nurodymai.  2015 m. rugsėjo 28 d. posėdyje CESNI vieningai nusprendė Europos standartą, kuriuo nustatomi techniniai reikalavimai vidaus vandenų laivams, priimti 2015 m. lapkričio 26 d. posėdyje. Standartas galutinai patvirtinti bus pateiktas 2015 m. lapkričio 6 d. CESNI posėdyje, kad būtų netrukus priimtas. Tikimasi, kad bus padaryta tik formalių ir nereikšmingų teksto pakeitimų. Standartas bus skelbiamas tam skirtoje interneto svetainėje (cesni.eu).

                  Jį priėmus, standartas nebus privalomas. Tačiau standartas bus atskaitos taškas CLRK ir kitoms tarptautinėms organizacijoms, siekiant užtikrinti, kad jis būtų taikomas laikantis jų atitinkamų teisinių sistemų.

                  Todėl, po priėmimo CESNI, siekdama atitikti CESNI standartą, CLRK pakoreguos savo teisės sistemą (Reino upe plaukiojančių laivų tikrinimo reglamentus) ir CLRK plenarinėje sesijoje nuspręs šį standartą padaryti privalomą.

               2.AKTUALŪS ES TEISĖS AKTAI IR ES KOMPETENCIJA

               Direktyva 2006/87/EB užtikrinama, kad Sąjungos vidaus vandenų laivybos sertifikatai išduodami plaukiojančioms priemonėms, kurios atitinka vidaus vandenų laivams keliamus techninius reikalavimus, nustatytus tos direktyvos II priede, kurie yra lygiaverčiai techniniams reikalavimams, nustatytiems taikant peržiūrėtą Konvenciją dėl laivybos Reino upe.

               Sertifikatai, išduoti remiantis peržiūrėtos Konvencijos dėl laivybos Reino upe 22 straipsniu, ir Sąjungos vidaus vandenų laivybos sertifikatai laivams taikomų techninių reikalavimų požiūriu laikomi lygiaverčiais, visų pirma dėl to, kad techniniai reikalavimai pagal ES teisės sistemą daugiausia buvo grindžiami Reino upe plaukiojančių laivų tikrinimo reglamentų techniniais reikalavimais.

               Be to, Direktyvos 2006/87/EB 20 straipsnyje nustatyta, kad pakeitimais, būtinais II priedui priderinti prie technikos pažangos ar pokyčių šioje srityje, atsirandančių dėl kitų tarptautinių organizacijų, visų pirma dėl Laivybos Reino upe centrinės komisijos, darbo, turi būti užtikrinta, kad atitinkamais teisės aktais remiantis išduoti sertifikatai ir toliau būtų lygiaverčiai taip garantuojant lygiavertį saugos lygį.

               Todėl bet kokios naujovės, atsiradusios dėl techninių reikalavimų pakeitimų pagal Centrinės laivybos Reinu komisijos sistemą, gali turėti įtakos Direktyvai 2006/87/EB.

                  Be to, 2013 m. rugsėjo 10 d. Komisija priėmė direktyvos, kuria nustatomi vidaus vandenų kelių laivams taikomi techniniai reikalavimai ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/87/EB
                     2
                  , pasiūlymą kaip pasiūlymo dėl NAIADES II dokumentų rinkinio
                     3
                   dalį. Kaip nurodyta šio pasiūlymo konstatuojamosiose dalyse, turėti du skirtingus techninių reikalavimų taisyklių rinkinius laivams pagal du skirtingus teisinius režimus (CLRK ir ES) su skirtingomis taisyklėmis ir tvarka yra sunku ir tai neužtikrina teisinio tikrumo ir saugos.

                  Teisėkūros procedūroje dėl pirmiau nurodyto pasiūlymo buvo padaryta didelė pažanga tiek Taryboje, tiek Europos Parlamente. Iš esmės pritariama tam, kad reikia racionalizuoti technines taisykles, taikomas vidaus vandenų laivybai ir išvengti nereikalingo dubliavimosi. Minčiai į būsimą direktyvą įtraukti nuorodą į techninį standartą, nustatytą vadovaujant CLRK, ir taip pasiekti šiuos tikslus buvo plačiai pritarta.

                  Europos Parlamentas priėmė savo poziciją per pirmąjį svarstymą 2014 m. balandžio 15 d. ir iš esmės pritarė Komisijos pasiūlymui.

                  Taryboje prie bendro požiūrio buvo prieita 2015 m. birželio 11 d., kai Transporto Taryboje Komisijos pasiūlymo tekstas buvo pertvarkytas siekiant jį aiškiau išdėstyti. Visų pirma, bendrame požiūryje numatyta pakeisti pasiūlymo II priedą dėl techninių reikalavimų CLRK sukurtu techniniu standartu.

                  Tarpinstitucinės derybos vis dar vyksta, kad susitarimas būtų pasiektas per pirmąjį svarstymą.

                  Darytina išvada, kad CRLK standarto priėmimas taip pat svarbus šios srities acquis pokyčiams artimiausioje ateityje.

               3.KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS REZULTATAI

               Techninis standartas buvo intensyviai rengiamas ES ir CLRK lygmenimis. Šiuo klausimu buvo konsultuojamasi su daugeliu viešojo ir privačiojo sektorių ekspertais. Rengiant standartą sušaukti šie techniniai posėdžiai:

               –bendros darbo grupės (ES–CLKR) lygmeniu – 2014 m. vasario 17–20 d., 2014 m. birželio 3–5 d., 2014 m. rugsėjo 9–11 d., 2014 m. gruodžio 9–11 d., 2015 m. vasario 17–19 d., 2015 m. birželio 16–18 d. ir 2015 m. rugsėjo 22–23 d.;

               –CLKR lygmeniu – Tikrinimo reglamentų komiteto (RV) 2014 m. balandžio 9 d., 2014 m. balandžio 15 d. ir 2015 m. balandžio 22 d., o parengiamojo komiteto (PRE) – 2014 m. birželio 11 d., 2014 m. spalio 8 d., 2014 m. gruodžio 3 d., 2015 m. kovo 25 d. ir 2015 m. birželio 3 d.;

               –CESNI lygmeniu – 2015 m. rugsėjo 28 d.

               Kiti techniniai posėdžiai numatyti 2015 m. spalio 21–22 d. ir 2015 m. lapkričio 6 d.

               Dėl šių posėdžių tapo įmanoma pasiekti susitarimą ekspertų lygmeniu dėl techninių reikalavimų vidaus vandenų laivams.

               4.SPRENDIMO PAGAL SESV 218 STRAIPSNIO 9 DALĮ POREIKIS

               SESV 218 straipsnio 9 dalyje nustatyta, kad „Taryba, remdamasi Komisijos (...) pasiūlymu, priima sprendimą, kuriuo (...) nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą.“

               Kalbant apie SESV 218 straipsnio 9 dalies taikymą, jame numatyta tvarka taikoma tuo atveju, jei įvykdomos nustatytos sąlygos. Šios sąlygos yra tokios: a) atitinkama sritis patenka į Sąjungos kompetencijos sritį, b) Sąjungos pozicija yra išreikšta tarptautiniu susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti c) teisinę galią turinčius aktus. Teismo praktikoje išaiškinta, kad Sąjungos narystė atitinkamame organe taikant SESV 218 straipsnio 9 dalį nėra būtina sąlyga.

               Akivaizdu, kad šiuo atveju vidaus vandenų laivams taikomi techniniai reikalavimai ne tik patenka į Sąjungos kompetencijos sritį (laivybos sauga); dar daugiau – ES pasinaudojo savo kompetencija Direktyvoje 2006/87/EB ir vidaus vandenų laivams taikomi techniniai reikalavimai daugiausia reglamentuojami bendromis Sąjungos taisyklėmis.

               Ir CESNI, ir CLRK atitinka antrąjį kriterijų, nes yra pagal tarptautinį susitarimą įsteigti organai.

               Nors CESNI priimtos taisyklės nėra privalomos per se, akivaizdu, kad jos taps privalomos CLRK nariams, kai CLRK pritaikys savo teisinę sistemą (Reino upe plaukiojančių laivų tikrinimo reglamentus) prie CESNI priimto standarto ir šį standartą padarys privalomą taikant peržiūrėtą Konvenciją dėl laivybos Reino upe. Privalomas tokio reglamento pobūdis CLRK nariams įtvirtintas 1868 m. spalio 17 d. Manheimo konvencijoje
                  4
               .

               Be to, iš Teisingumo Teismo praktikos matyti, kad neprivalomas tarptautinės organizacijos teisės aktas gali būti laikomas „teisinę galią turinčiu aktu“ pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį, kai šis aktas gali labai paveikti ES teisės aktų leidėjo priimtus teisės aktus. Kaip paaiškinta pirmiau, į sistemą, taikomą pagal peržiūrėtą Konvenciją dėl laivybos Reino upe, reikia atsižvelgti darant bet kokius Direktyvos 2006/87/EB pakeitimus. Be to, numatoma, kad į ES teisės aktus bus įtraukti CESNI priimti vidaus vandenų laivams taikomi techniniai reikalavimai.

               Todėl Taryba turi priimti sprendimą pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį, kuriuo nustatoma pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu pirmiausia CESNI, prieš priimant techninių reikalavimų vidaus vandenų laivams standartą, ir po to CLRK, prieš pakeičiant Reino upe plaukiojančių laivų tikrinimo reglamentus.

               2015/0255 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Europos vidaus vandenų laivybos standartų rengimo komitete (CESNI) ir plenarinėje Centrinės laivybos Reinu komisijos (CLRK) sesijoje dėl Europos standarto, kuriuo nustatomi techniniai reikalavimai vidaus vandenų laivams

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

                  atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnio 1 dalį ir 218 straipsnio 9 dalį,

                  atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

                  kadangi:

               (1)Sąjungos veiksmais vidaus vandenų laivybos sektoriuje turėtų būti siekiama užtikrinti vidaus vandenų laivams Sąjungoje taikytinų techninių reikalavimų rengimo nuoseklumą;

               (2)siekiant parengti įvairių sričių vidaus vandens kelių techninius standartus, visų pirma kiek tai susiję su laivais, informacinėmis technologijomis ir įgulomis, 2015 m. birželio 3 d. Centrinėje laivybos Reinu komisijoje (CLRK) įsteigtas Europos vidaus vandenų laivybos standartų rengimo komitetas (CESNI);

               (3)tikimasi, kad standartą, kuriuo nustatomi techniniai reikalavimai vidaus vandenų laivams, CESNI priims 2015 m. lapkričio 26 d. posėdyje. CLRK plenarinėje sesijoje iš dalies pakeis savo teisinę sistemą (Reino upe plaukiojančių laivų tikrinimo reglamentus): įtrauks nuorodą į šį standartą ir jį padarys privalomą taikant peržiūrėtą Konvenciją dėl laivybos Reino upe;

               (4)šiame standarte nustatomi vienodi techniniai reikalavimai, būtini siekiant užtikrinti vidaus vandenų laivų saugą. Jame yra nuostatos dėl vidaus vandenų laivų statybos, įrengimo ir įrangos, specialiosios nuostatos dėl tam tikrų laivų kategorijų, pavyzdžiui, keleivinių laivų, stumiamų vilkstinių ir konteinerinių laivų; nuostatos dėl laivų identifikavimo, sertifikatų ir registro šablonai, pereinamojo laikotarpio nuostatos, taip pat techninio standarto taikymo nurodymai. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva

                  2006/87/EB

                  5
                užtikrinama, kad Sąjungos vidaus vandenų laivybos sertifikatai išduodami plaukiojančioms priemonėms, kurios atitinka vidaus vandenų laivams keliamus techninius reikalavimus, nustatytus tos direktyvos II priede, kurie yra lygiaverčiai techniniams reikalavimams, nustatytiems taikant peržiūrėtą Konvenciją dėl laivybos Reino upe. Be to, 2013 m. rugsėjo 10 d. Komisija priėmė Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria nustatomi vidaus vandenų kelių laivams taikomi techniniai reikalavimai ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/87/EB, pasiūlymą
                  6
               , kuriame numatyta, taikant vidaus vandenų kelių laivams keliamus techninius reikalavimus, atsižvelgti į šios srities pokyčius, atsirandančius dėl tarptautinių organizacijų, visų pirma dėl CLRK, darbo;

               (5)CLRK standartas, kuriuo nustatomi techniniai reikalavimai vidaus vandenų laivams, turės poveikį Direktyvai

                  2006/87/EB

                ir rengiant šios srities acquis artimiausioje ateityje;

               (6)Sąjunga nėra nei CLKR, nei CESNI narė. Todėl būtina, kad Taryba suteiktų leidimą valstybėms narėms išreikšti Sąjungos poziciją minėtose organizacijose dėl šio standarto,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               1.Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi CESNI 2015 m. lapkričio 26 d. posėdyje, yra pritarti Europos standartui, kuriuo nustatomi techniniai reikalavimai vidaus vandenų laivams.

               2.Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi CLRK plenarinės sesijos posėdyje, yra pritarti Reino upe plaukiojančių laivų tikrinimo reglamentų pakeitimui siekiant įtraukti nuorodą į CESNI priimtą Europos standartą, kuriuo nustatomi techniniai reikalavimai vidaus vandenų laivams.

               2 straipsnis

               1.1 straipsnio 1 dalyje nurodytą Sąjungos poziciją reiškia valstybės narės, kurios yra CESNI narės, bendrai veikiančios Sąjungos interesų labui.

               2.1 straipsnio 2 dalyje nurodytą Sąjungos poziciją reiškia valstybės narės, kurios yra CLKR narės, bendrai veikiančios Sąjungos interesų labui.

               3 straipsnis

                  Gali būti sutarta dėl nereikšmingų pozicijos, išdėstytos 1 straipsnyje, pakeitimų nereikalaujant iš dalies keisti pačios pozicijos.

               4 straipsnis

                  Sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                        Tarybos vardu

                        Pirmininkas

                     (1)
                  OL L 389, 2006 12 30, p. 1.

                     (2)
                  2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva

                     2006/87/EB

                  , nustatanti techninius reikalavimus vidaus vandenų laivams ir panaikinanti Tarybos direktyvą

                     82/714/EEB

                   (OL L 389, 2006 12 30, p. 1).

                     (3)
                  COM(2013) 622 final, 2013 m. rugsėjo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria nustatomi vidaus vandenų kelių laivams taikomi techniniai reikalavimai ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/87/EB, pasiūlymas

                     (4)
                  1868 m. spalio 17 d. peržiūrėta Konvencija dėl laivybos Reino upe su pakeitimais, padarytais 1963 m. lapkričio 20 d.

                     (5)
                  OL L 389, 2006 12 30, p. 1.

                     (6)
                  COM(2013) 622 final.