				|

		52011PC0398

			Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa /* KOM/2011/0398 galutinis - 2011/0177 (APP) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.
PASIŪLYMO APLINKYBĖS
1.1.
Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos
veikimo (toliau – Sutartis) 312 straipsnyje numatyta, kad vieningai
priimtu Tarybos reglamentu nustatoma daugiametė finansinė programa.
Ji nustato didžiausią metinę lėšų sumą, skirtą
finansiniams įsipareigojimams pagal išlaidų kategoriją vykdyti,
ir didžiausią metinę išlaidų sumą mokėjimų
asignavimams vykdyti ir nustato visas kitas sklandžiai metinės
biudžeto procedūros eigai reikalingas nuostatas.
Pirmoji daugiametė finansinė programa
kartu su nuostatomis dėl tarpinstitucinio bendradarbiavimo ir
biudžetinės drausmės priimta daugiau nei prieš du dešimtmečius[1]. Dėl
šios ir kitų finansinių programų metinė biudžetinė
procedūra ir institucijų bendradarbiavimas gerokai patobulėjo ir
supaprastėjo, o biudžetinė drausmė sugriežtėjo.
Sąjungos pirminėje teisėje
įtvirtinus daugiametę finansinę programą, Sutartyje
pripažįstama jos svarba: ji yra Europos Sąjungos biudžeto
struktūros pagrindas.
Dėl galiojančios 2007–2013 m.
daugiametės finansinės programos institucijos sutarė
2006 m. gegužės mėn., o šis susitarimas įtvirtintas
Tarpinstituciniame susitarime dėl biudžetinės drausmės ir
patikimo finansų valdymo[2]
(toliau – galiojantis Tarpinstitucinis susitarimas).
Siekdama įgyvendinti naujas Sutarties
nuostatas, 2010 m. kovo 3 d. Komisija pateikė
pasiūlymus dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2007–2013 m.
daugiametė finansinė programa, ir dėl naujo Tarpinstitucinio
susitarimo dėl bendradarbiavimo biudžeto klausimais[3] (toliau –
2010 m. kovo mėn. pasiūlymai). Šie abu pasiūlymai, kai tik
bus priimti, pakeis galiojantį Tarpinstitucinį susitarimą, o
nuostatos dėl 2007–2013 m. finansinės programos ir
institucijų bendradarbiavimo biudžetinės procedūros metu bus
suderintos su Sutartimi. Kol kas galioja galiojančio Tarpinstitucinio
susitarimo nuostatos, kurios dėl Sutarties nelaikomos pasenusiomis.
Šiame aiškinamajame memorandume nurodomi nauji
aspektai, palyginti su 2010 m. kovo mėn. pasiūlymais,
skirti pasiūlymams dėl reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m.
daugiametė finansinė programa (toliau – DFP reglamentas), ir dėl
Tarpinstitucinio susitarimo dėl bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir
patikimo finansų valdymo projekto (toliau – Tarpinstitucinio susitarimo
projektas). Dėl Sutarties įsigaliojimo padaryti pakeitimai
pagrįsti 2010 m. kovo 3 d. pasiūlymo dėl
reglamento, kuriuo nustatoma 2007–2013 m. daugiametė finansinė
programa, aiškinamajame memorandume ir to kartoti nebūtina.

1.2.
2014–2020 m. finansinei programai
siūlomos naujos nuostatos
1.2.1.
Svarbiausios politikos gairės

Pasiūlymu dėl DFP reglamento, prie
kurio pridedamas Tarpinstitucinio susitarimo projektas, į nacionalinę
teisę perkeliamas 2011 m. birželio 29 d. Komisijos
komunikatas „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“[4]. Jis bus
papildytas pasiūlymu, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos pateiktas
reglamento dėl Sąjungos metiniam biudžetui taikomų
finansinių taisyklių pasiūlymas, siekiant įtraukti
keletą naujų nuostatų, kurios yra pasiūlymų dėl
2014–2020 m. finansinės programos paketo dalis.
Komunikate nurodoma pagrindinė esamų
pasiūlymų struktūra ir aspektai, pvz., trukmė,
strategiją „Europa 2020 m.“ perteikianti struktūra, didesnio
lankstumo poreikis ir finansinei programai numatytos sumos.

1.2.2.
Lankstumas

Nors šia finansine programa siekiama
užtikrinti biudžetinę drausmę, joje taip pat turi būti numatytas
atitinkamas lankstumo lygis siekiant, kad lėšos būtų
paskirstytos veiksmingai, o Sąjunga greitai reaguotų į
nenumatytas aplinkybes.
Finansinės programos lankstumui ir
griežtumui poveikį daro keletas tokių parametrų, kaip
finansinės programos apimamas laikotarpis, išlaidų kategorijų
skaičius ir projektas, ES išlaidų dalis, iš anksto paskirsta
valstybėms narėms ir regionams arba iš anksto nustatyta pagal
orientacines sumas, nurodytas pagal bendro sprendimo procedūrą
priimtuose teisės aktuose, kiekvienos išlaidų viršutinės ribos
maržos ir finansinės programos viršutinių ribų ir nuosavų
išteklių viršutinės ribos mažos. Į šiuos aspektus Komisija
atsižvelgė rengdama pasiūlymus dėl kitos finansinės
programos.
Tačiau pastaruoju metu įgyta
patirtis rodo, kad su nenumatytais įvykiais, turinčiais
visuotinių pasekmių, susiję uždaviniai pasikeitė. Nuo pat
galiojančios finansinės programos vykdymo pradžios turėjo
būti pasinaudota visomis esamomis su lankstumu susijusiomis nuostatomis,
įskaitant ir keletą pačios programos peržiūrų.
Sąjunga bus vis labiau veikiama ekonomikos ir visuomenės
globalizacijos poveikio, klimato kaitos, energetinės priklausomybės,
migracijos srautų ir kitų visuotinių uždavinių, daugiausia
patenkančių į tas sritis, kuriose Lisabonos sutartimi
Sąjungai buvo suteikti didesni įsipareigojimai ir vaidmuo.
Surasti tinkamą pusiausvyrą tarp,
viena vertus, griežtos biudžetinės drausmės ir išlaidų
prognozavimo ir, kita vertus, lankstumo, kuris būtinas, kad Sąjunga
galėtų reaguoti į nenumatytus uždavinius, visada liks
sudėtingu politikos veiksmu. Remdamasi galiojančio Tarpinstitucinio
susitarimo[5]
veikimo ir tolesnių svarstymų, kurie buvo atlikti atsižvelgiant
į biudžeto peržiūrą[6],
vertinimu, Komisija siūlo ribotus, bet tikslinius esamų su lankstumu
susijusių nuostatų patobulinimus.
1.
Pirma, galiojančios finansinės programos vykdymo
laikotarpiu plačiu mastu nuolat naudojant lankstumo priemonę ir
Neatidėliotinos pagalbos rezervą buvo įrodytas šių
priemonių būtinumas. Tačiau patirtis, ypač išorės
veiksmų valdymo srityje, per pastaruosius keletą metų
atskleidė, kad Europos Sąjungai buvo sudėtinga naudoti
įvairias priemones (pvz., neatidėliotinos pagalbos rezervą,
stabilumo priemonę, nepaskirstytas maržas ir lankstumo priemonę)
siekiant spręsti su tarptautiniais pokyčiais ir naujais uždaviniais
susijusius klausimus.
Todėl siūloma padidinti kiekvienais
metais lankstumo priemonei ir neatidėliotinos pagalbos rezervui skiriamas
maksimalias sumas. Be to, galimybė ateinančiais finansiniais metais
nepanaudotas maksimalias metinių sumų dalis panaudoti lankstumo
priemonei išplečiama iki n + 3 metų, o naujam sukurtam
neatidėliotinos pagalbos rezervui iki n + 1 metų (jeigu
taikoma į Finansinį reglamentą įtrauktina nuostata). Neatidėliotinos
pagalbos rezervo taikymo sritis išplečiama, kad taip pat apimtų itin
sudėtingas situacijas, susidarančias prie Europos Sąjungos
išorės sienų dėl migrantų antplūdžio.
Tai turėtų suteikti galimybę abiem
priemonėmis daugiau prisidėti prie Sąjungos greito reagavimo
į riboto masto nenumatytas aplinkybes.
2.
Antra, nors Europos Sąjungos solidarumo fondas
ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas
įrodė savo naudingumą, pastarajam pagal galiojančią
finansinę programą numatyta maksimali metinė suma (500 mln.
EUR) niekada nebuvo panaudota. Siūloma šią sumą truputį sumažinti
iki 429 mln. EUR ir kartu supaprastinti finansavimo ir pagalbos teikimo
procedūras ir išplėsti fondo taikymo sritį, siekiant, be kita
ko, padėti sušvelninti globalizacijos poveikį ūkininkams.
3.
Trečia, galimybę skirtis nuo
orientacinių sumų bendru sprendimu priimtose programose siūloma
padidinti nuo 5 % iki 10 % siekiant išlaidų kategorijose
padidinti lankstumą.
4.
Ketvirta, Komisija pateiks pasiūlymą
į Finansinį reglamentą įtraukti naują nuostatą
siekdama daugiau lankstumo suteikti projektams, finansuojamiems pagal naujai
sukurtą infrastruktūros priemonę.
Šiems infrastruktūros projektams dėl
jų pobūdžio daugeliu atvejų bus reikalingos sudėtingos
sutarčių sudarymo procedūros. Šiomis aplinkybėmis net ir
dėl riboto delsimo metiniai įsipareigojimų asignavimai gali
būti prarasti, grėsmė gali kilti šių projektų
įgyvendinamumui, taigi ir Sąjungos politiniam pasiryžimui
modernizuoti savo transporto, energetikos ir telekomunikacijų tinklus bei
infrastruktūrą. Siekiant to išvengti, Finansiniame reglamente
turėtų būti numatyta galimybė neišnaudotus
įsipareigojimų asignavimus finansinių metų pabaigoje automatiškai
perkelti į kitus finansinius metus projektams, finansuojamiems pagal
infrastruktūros priemonę.
5.
Penkta, atsižvelgiant į žemės ūkio
sektoriaus pažeidžiamumą didelių krizių atvejais, siūloma
sukurti naują specialų rezervą krizių žemės ūkio
sektoriuje atvejais, kurio metinė suma – 500 mln. – būtų
mobilizuojama viršijant nustatytas finansinės programos viršutines ribas.
Šio rezervo mobilizavimo tvarka atitinka neatidėliotinos pagalbos rezervo
mobilizavimo tvarką. Specialiame teisės akte bus nustatytos išsamios
tinkamumo gauti paramą iš šio rezervo taisyklės.
6.
Galiausiai finansinės programos peržiūra
ir toliau bus būtina, siekiant įveikti nenumatytas aplinkybes,
turinčias didelį finansinį poveikį. Siekiant numatyti
panašų lankstumo lygį, palyginti su galiojančiu Tarpinstituciniu
susitarimu, siūlomas nenumatytų atvejų rezervas, kurį
galima panaudoti viršijant finansinės priemonės viršutines ribas, bet
neviršijant 0,03 %. Europos Sąjungos BNP, ir naudojantis ta pačia
procedūra, kuri numatyta galiojančio Tarpinstitucinio susitarimo
22 punkte.
Su lankstumu susijusios nuostatos, pasiūlytos
DFP reglamente ir Tarpinstitucinio susitarimo projekte, parengtos naudojant
2010 m. kovo mėn. pasiūlymams naudotą metodą: reglamento
2 straipsnyje numatoma galimybė specialioms priemonėms,
neįtrauktoms į finansinę programą, skiriamas sumas panaudoti
viršijant finansinėje programoje nustatytas ribas. Su priemonėmis,
joms skirtomis sumomis ir šių priemonių naudojimo procedūromis
susijusios nuostatos įtrauktos į Tarpinstitucinį susitarimą.
Taip užtikrinamas abiejų biudžeto valdymo institucijų procedūrų
ir vaidmenų suderinamumas (žr. Tarpinstitucinio susitarimo projekto 10–15 punktus).

1.2.3.
Specialios su garantijomis susijusios nuostatos

Jeigu pagal mokėjimų balanso
priemonę arba Europos finansinės padėties stabilizavimo
priemonę suteiktą garantuotą paskolą reikia padengti iš Sąjungos
biudžeto, Reglamente Nr. 1150/2000 numatyta galimybė reikalauti
papildomų nuosavų išteklių siekiant laikytis su Sąjungos
biudžetu susijusio teisinio įsipareigojimo. Po grynųjų
pinigų operacijos turėtų būti vykdoma biudžetinė
operacija, t. y. pateikiamas taisomasis biudžetas. Visi taisomieji
biudžetai turi atitikti daugiametės finansinės programos viršutines
ribas. Atsižvelgiant į atitinkamas sumas (pagal Europos finansinės
padėties stabilizavimo priemonę ir mokėjimų balansą išduotas
garantuotas paskolas), daugiametės finansinės programos peržiūra
bus beveik neabejotinai būtina.
Mažai tikėtina, kad tokia padėtis kada
nors susidarys, bet, siekiant išvengti galimų sunkumų, į DFP
reglamentą siūloma įtraukti nuostatą, kuria iš finansinės
programos būtų išbraukiamos šios galimos išlaidos (pvz., jeigu
reikėtų panaudoti sumas, kurios viršytų finansinės
programos viršutines ribas).
Atitinkamos viršutinės ribos, kurios
riboja Sąjungos galimybes garantuoti skolinimą iš Sąjungos
biudžeto, yra nuosavų išteklių viršutinės ribos, o ne
daugiametės finansinės programos viršutinės ribos. Reikalavimas
peržiūrėti daugiametę finansinę programą pradėjus
taikyti šią garantiją, regis, prieštarautų teisės aktų
leidėjų tikslams.

1.2.4.
Indėlis į didelio masto projektų
finansavimą

Dėl svarbių technologinės
plėtros programų, pagrįstų didelio masto
infrastruktūros projektais, ypač Europos palydovinės navigacijos
programos EGNOS ir „Galileo“, savybių yra reikalingos specialios nuostatos,
kuriose būtų numatytos indėlį iš Sąjungos biudžeto
atitinkančios sumos. Atsižvelgiant į patirtį, sukauptą
vykdant 2007–2013 m. finansinę programą, šios naujos nuostatos
būtinos siekiant užtikrinti tinkamus Sąjungos išlaidų
panaudojimo pokyčius ir sklandžią metinės biudžetinės
procedūros eigą.
Su minėtomis programomis susiję
įstatymo galią turintys teisės aktai atitinka esamame reglamente
pateikiamas finansines nuostatas.

2.
TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
2.1.
Daugiametės finansinės programos
reglamentas

1 straipsnis
1 straipsnio redakcija nustatoma
finansinės programos trukmė ir nurodomas priedas, kuriame pateikiama
finansinės programos lentelė.
2 straipsnis. Daugiametėje
finansinėje programoje nustatytų viršutinių ribų laikymasis
2 straipsnio 1 dalyje nustatomas
institucijų įsipareigojimas pagal Sutarties nuostatas
biudžetinės procedūros metu laikytis nustatytų ribų.
2 dalyje numatoma galimybė prireikus
viršyti viršutines ribas, kai naudojamos į finansinę programą
neįtrauktos priemonės. Neatidėliotinos pagalbos rezervas,
Solidarumo fondas, lankstumo priemonė, Europos prisitaikymo prie globalizacijos
padarinių fondas ir sukurti nauji rezervai – rezervas krizių
žemės ūkio sektoriuje atvejais ir nenumatytų atvejų
rezervas, kurie apibrėžti Tarpinstitucinio susitarimo projekto 10–15
punktuose. Šios priemonės į finansinę programą
neįtrauktos, bet jomis užtikrinama, kad ypatingomis aplinkybėmis
prireikus skiriamas finansinės programos viršutines ribas viršijantis
finansavimas. Jomis padidinamas finansinės programos lankstumas ir jas
kartu naudoja abi biudžeto valdymo institucijos. Siekiant išlaikyti esamą
lankstumo lygį ir institucijų vaidmenis joms naudojant šias
priemones, nuostatos, kuriomis šios priemonės reglamentuojamos,
įtrauktos į Tarpinstitucinio susitarimo projektą.
Trečioje
dalyje numatoma, kad vykdant procedūrą, pagal kurią garantijos
iš Sąjungos biudžeto suteikiamos paskoloms, kurios teikiamos pagal
mokėjimų balanso priemonę ir Europos finansinės
padėties stabilizavimo priemonę, finansinės programos
viršutinių ribų laikytis neprivaloma, todėl nereikia
peržiūrėti ir daugiametės finansinės programos. Šioje dalyje
viršutinės ribos nenurodytos.
3 straipsnis.
Nuosavų išteklių viršutinės ribos laikymasis
Palyginti su 2010 m. kovo mėn.
pasiūlymu, šiame straipsnyje siūlomas pakeitimas: aiškiai nurodyta,
kad naudojant priemones, kurios gali būti mobilizuojamos iš kitų
šaltinių nei finansinė programa, ir iš Sąjungos biudžeto
dengiamos paskolos garantijas pagal Reglamentą (EB) Nr. 332/2002 arba
Reglamentą (EB) Nr. 407/2010 taip pat būtina neviršyti nuosavų
išteklių viršutinės ribos.
4 straipsnis. Techninis
finansinės programos patikslinimas
Finansinė programa pateikiama
atsižvelgiant į 2011 m. kainas. Paliekama jos techninio patikslinimo
procedūra, taip pat 2 % defliatiorius. 1 dalies c punkte
pristatomas naujas aspektas, t. y. nenumatytų atvejų rezervo
absoliuti suma, kurią sudaro 0,03 % Europos Sąjungos BNP, kaip
apibrėžta Tarpinstitucinio susitarimo projekto 15 punkte.
5 straipsnis. Sanglaudos politikos
paketų patikslinimai
Šiame straipsnyje pakartojamas
galiojančio Tarpinstitucinio susitarimo 17 punkto ir 2010 m. kovo
mėn. pasiūlymo 5 straipsnio tekstai. Įtraukti pakeitimai
susiję su 2014–2010 m. finansinės programos laikotarpiais ir
finansinės programos struktūros pokyčiu.
6 straipsnis.
Su vykdymu susiję patikslinimai
Šio straipsnio, kuriame nustatomos su vykdymu
susijusios patikslinimo taisyklės, redakcija atitinka galiojančio
Tarpinstitucinio susitarimo 18 punkto redakciją. Pakeitimų,
palyginti su 2010 m. kovo mėn. pasiūlymu, nesiūloma.
7 straipsnis. Struktūrinių
fondų, Sanglaudos fondo, Kaimo plėtros ir Europos žuvininkystės
fondų patikslinimas
Šiame straipsnyje pakartojamas
galiojančio Tarptautinio susitarimo 48 punkto tekstas. Teisinių
pagrindų ir vėliau programavimo dokumentų rengimas dažnai trunka
gana ilgai, todėl būtina numatyti vėlyvą teisinių
dokumentų ar programų patvirtinimą.
8 straipsnis. Patikslinimai,
susiję su perviršiniu valdžios sektoriaus deficitu
Šio straipsnio, kuriame nustatomos su
perviršiniu valdžios sektoriaus deficitu susijusios patikslinimo
taisyklės, redakcija pakartojamas galiojančio Tarpinstitucinio
susitarimo 20 punkto tekstas. Ši redakcija nebuvo pakeista, palyginti su
2010 m. kovo mėn. pasiūlymu.
9 straipsnis. Finansinės
programos peržiūra
Šio straipsnio redakcija sutampa su
galiojančio Tarpinstitucinio susitarimo 21–23 punktų redakcija ir
2010 m. kovo mėn. pasiūlymo 8 straipsnio redakcija.
Padaryta keletas pakeitimų: 1) atsisakyta bendros taisyklės, susijusios
su peržiūros pasiūlymo laikotarpiu, numatytu 2010 m. kovo
mėn. pasiūlymo 8 straipsnio 2 dalyje, nes ji neatitiko
dabartinės praktikos atsižvelgiant į poreikį įveikti
nenumatytas aplinkybes joms iškilus; 2) atsisakyta teikti nuostatą
dėl galimybės finansinę programą tvirtinti kvalifikuota
balsų dauguma, kaip siūlyta 2010 m. kovo mėn.
pasiūlymo 8 straipsnio 3 dalyje (dėl siūlomo lankstumo
priemonių išplėtimo, įskaitant nenumatytų atvejų
rezervą); ir 3) įtraukta nauja 5 dalis, kurioje nurodoma, kurie
kituose straipsniuose numatyti finansinės programos patikslinimai taip pat
laikytini finansinės programos peržiūra.
10 straipsnis. Finansinės
programos patikslinimas Sutarties peržiūros atveju
Šio straipsnio, kuriame nustatomos su
Sutarties peržiūra susijusios patikslinimo taisyklės, redakcija
pakartojamas galiojančio Tarpinstitucinio susitarimo 4 punkto tekstas ir
ši redakcija atitinka 2010 m. kovo mėn. pasiūlymo
9 straipsnį.
11 straipsnis. Finansinės
programos patikslinimas plėtros atveju
Šio straipsnio redakcija pakartojamas
galiojančio Tarpinstitucinio susitarimo 29 punkto ir 2010 m.
kovo mėn. pasiūlymo 11 straipsnio tekstas.
Įtraukiama nauja dalis, kurioje ypatingas
dėmesys skiriamas galimam visapusiškam Kipro problemos sprendimui
finansinės programos vykdymo laikotarpiu.
12 straipsnis. Tarpinstitucinis
bendradarbiavimas biudžetinės procedūros metu
Šio straipsnio nuostatos atitinka 2010 m.
kovo mėn. pasiūlymo nuostatas. Bendrosios bendradarbiavimo biudžetinės
procedūros metu taisyklės įtrauktos į DFP reglamentą,
o išsamesnės nuostatos pateikiamos Tarpinstitucinio susitarimo projekte ir
jo priede.
13 straipsnis. Bendros užsienio ir
saugumo politikos (BUSP) finansavimas
Paliekama 2010 m. kovo mėn.
pasiūlymo nuostata, išskyrus tai, kad nustatyta minimali BUSP skirta suma.
14 straipsnis. Indėlis į
didelio masto projektų finansavimą
Būtinos specialios nuostatos, skirtos
svarbioms technologinės plėtros programoms, pagrįstoms didelio
masto infrastruktūros projektais, ypač Europos palydovinės
navigacijos programoms EGNOS ir „Galileo“. Šios nuostatos grindžiamos
konkrečiomis šių projektų savybėmis, t. y. jų
trukmė labai viršija daugiametės finansinės programos
trukmę, gali kilti rizika, kad projekto išlaidos gerokai viršys
numatytąsias, ribotas privataus kapitalo dalyvavimas ar jo nedalyvavimas,
ir jokios galimybės arba tik nedidelė galimybė iš šių
projektų komercinio panaudojimo pajamas gauti trumpuoju ir vidutinės
trukmės laikotarpiu.
Todėl siūlomoje nuostatoje suma,
skirta Europos palydovinės navigacijos programoms EGNOS ir „Galileo“,
numatoma pagal 2014–2020 m. finansinę programą
15 straipsnis. Finansinės
programos vykdymo laikotarpio vidurio vertinimas
Įtraukiama nauja nuostata, kurioje
nurodoma, kada atlikti finansinės programos veikimo laikotarpio vidurio
vertinimą. Panaši nuostata buvo įtraukta į galiojantį
Tarpinstitucinį susitarimą (7 punktas ir Deklaracija
Nr. 1).
16 straipsnis. Perėjimas prie
kitos finansinės programos
Šiame straipsnyje numatomas Komisijos įsipareigojimas
pateikti naują finansinę programą iki 2018 m.
sausio 1 d., t. y. likus trejiems metams iki šios finansinės
programos pabaigos.
Antroje pastraipoje primenamos taisyklės,
taikytinos, jeigu dėl naujos finansinės programos nebus sutarta iki
šiame reglamente nurodytos finansinės programos pabaigos.
17 straipsnis
Paskutiniame DFP reglamento straipsnyje nustatoma
reglamento įsigaliojimo data. Tarpinstitucinis susitarimas
turėtų įsigalioti tą pačią dieną, nes abu
teisiniai dokumentai vienas kitą papildo.

2.2.
Tarpinstitucinis susitarimas dėl
bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo

Įvadas. Tarpinstitucinio susitarimo
projekto 1–6 punktai
Tarpinstitucinio susitarimo projekto
įvadinėje dalyje pateikiama nuoroda į Sutartį
(295 straipsnį), nurodomas privalomasis šio susitarimo pobūdis,
jo suderinamumas su kitais teisės aktais, susijusiais su daugiamete
finansine programa ir biudžetine procedūra, aprašoma susitarimo
struktūra ir nurodoma jo įsigaliojimo data (ta pati data kaip ir DFP
reglamento).
Joje pakartojama 2010 m. kovo mėn.
pasiūlymo 1–6 punktų redakcija.
I dalis. Su finansine programa ir
specialiomis priemonėmis, neįtrauktomis į finansinę
programą, susijusios nuostatos
A. Su finansine programa susijusios
nuostatos
7 punkte pateikiamos informacijos apie
operacijas, kurios neįtrauktos į biudžetą (t. y. Europos
plėtros fondas), ir apie nuosavų išteklių kategorijų
pokyčius teikimo taisyklės. Praktika teikti šią informaciją
išlieka, bet siūloma ją teikti nebe kaip finansinės programos
techninius patikslinimus, o kaip biudžeto projekto lydimuosius dokumentus –
toks būdas būtų logiškesnis. Pateikimo laikas išlieka praktiškai
tas pats (balandžio mėn. pabaiga ar gegužės mėn. pradžia). Šis
pakeitimas jau buvo įtrauktas į 2010 m. kovo mėn.
pasiūlymą.
Naujo Tarpinstitucinio susitarimo
8 punktas skirtas maržai iki viršutinių ribų. DFP reglamente
nustatomos visų išlaidų kategorijų viršutinės ribos,
kurių reikia laikytis per visą metinę biudžetinę
procedūrą, kaip reikalaujama pagal Sutartį. Tačiau
reikėtų laikytis praktikos užtikrinti, kad iki viršutinių
ribų likusios maržos kuo labiau pakaktų. Tai tarpinstitucinio
bendradarbiavimo elementas ir institucijų gera valia biudžetinės
procedūros metu, todėl ši praktika priklauso Tarpinstitucinio
susitarimo sričiai. Nuostata išlieka nepakeista pagal esamą
praktiką, taip pat palyginti su 2010 m. kovo mėn. pasiūlymu.
Remiantis esama praktika ir 2010 m. kovo
mėn. pasiūlymu, 9 punkte pateikiamos naujausios
mokėjimų asignavimų prognozės ketvirtiems finansinės
programos metams po 2020 m.
B. Su specialiomis priemonėmis,
neįtrauktomis į finansinę programą, susijusios nuostatos
Tarpinstituciniame susitarime pateikiamos
galiojančios priemonės (Neatidėliotinos pagalbos rezervas,
Solidarumo fondas, lankstumo priemonė ir Europos prisitaikymo prie
globalizacijos padarinių fondas), kurios į finansinę
programą neįtrauktos. DFP reglamento 2 straipsnyje numatyta
galimybė prireikus jas panaudoti viršijant finansinėje programoje
nustatytas viršutines ribas. Šis nuostatų atskyrimas dviejuose teisės
aktuose atitinka 2010 m. kovo mėn. pasiūlymų logiką.
Palyginti su 2010 m. kovo mėn.
pasiūlymu, pakeitimuose didesnės sumos numatytos lankstumo priemonei
ir neatidėliotinos pagalbos rezervui, o mažesnės – Europos
prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondui, nurodoma galimybė,
kuriai bus taikoma į Finansinį reglamentą įtrauktina
nuostata, nepanaudotas neatidėliotinos pagalbos rezervo metinių
sumų dalis panaudoti iki n + 1 metų ir išplėsti jo
taikymo sritį, ir kad jis taip pat apimtų itin sudėtingas
situacijas, susidarančias prie Europos Sąjungos išorės sienų
dėl migrantų antplūdžio; taip pat numatyta šią
galimybę finansinei priemonei pratęsti nuo n + 2 metų
iki n + 3 metų ir panaikinti nuostatas, kuriomis ribojamos Europos
prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo metinės sumos, skirtos
per praėjusius dvejus metus nepanaudotų arba panaikintų
sumų naudojimui, ir išplėsti jo taikymo sritį, kad
būtų galima padėti švelninti globalizacijos poveikį
ūkininkams. Visos sumos nurodomos 2011 m. kainomis siekiant, kad jos
atitiktų bendrą finansinės programos pateikimą. Naudojimo
procedūros suprastinamos, palyginti su esama praktika.
Siūloma sukurti naują rezervą
krizių žemės ūkio sektoriuje atvejais. Specialiuose teisės
aktuose bus nustatytos išsamios tinkamumo gauti paramą iš šio rezervo
taisyklės. Tarpinstituciniame susitarime nustatyta jo suma ir mobilizavimo
tvarka.
Siūloma į finansinę
programą neįtraukta nauja priemonė – nenumatytų atvejų
rezervas. Redakcija iš esmės atitinka 2011 m. sausio 18 d.
Tarybos pozicijoje dėl 2010 m. kovo mėn. pasiūlymų
priimtas nuostatas. Tačiau nuostatų dėl nenumatytų
atvejų rezervo atskyrimas atitinka 2010 m. kovo mėn.
pasiūlymų logiką, t. y. Tarpinstituciniame susitarime
išlieka visos nuostatos, susijusios su specialiomis priemonėmis, kurios
neįtrauktos į finansinę programą.
II dalis. Tarpinstitucinio bendradarbiavimo
biudžetinės procedūros metu tobulinimas
A. Tarpinstitucinio bendradarbiavimo
procedūra
Su tarpinstituciniu bendradarbiavimu
biudžetinės procedūros metu susijusios nuostatos pastebimai
pakeistos, palyginti su esamomis taisyklėmis, siekiant laikytis Sutartyje
numatytos naujos biudžetinės procedūros. Visos nuostatos pateikiamos
tarpinstitucinio susitarimo priede, kaip siūloma 2010 m. kovo
mėn. pasiūlyme.
Priede pateikiamos nuostatos atitinka
2010 m. kovo mėn. pasiūlymą, bet į jas taip pat
įtraukti pakeitimai, dėl kurių institucijos sutarė
deklaracijose.
B. Finansinių nuostatų
įtraukimas į įstatymo galią turinčius teisės
aktus
Paliekamos galiojančio Tarpinstitucinio
susitarimo nuostatos, taigi ir 2010 m. kovo mėn. pasiūlymo
nuostatos. Siekiant padidinti išlaidų kategorijų lankstumą, galimybė
nukrypti nuo teisės aktuose nustatytų sumų padidinama nuo
5 % iki 10 %. Ši nuostata netaikoma valstybėms narėms iš
anksto visai finansinės programos trukmei skirtai sumai ir didelio masto
projektams, apibrėžtiems DFP reglamento 13 straipsnyje.
C. Su žuvininkystės susitarimais
susijusios išlaidos
Siūloma galiojančio Tarpinstitucinio
susitarimo nuostatas dėl išlaidų, susijusių su
žuvininkystės susitarimais, suderinti su naujomis biudžetinėmis
taisyklėmis. Pasiūlytu redakcijos pakeitimu atsižvelgiama į tas
esamo dokumento dalis, kurios vis dar aktualios, ir į tai, kad jos
susijusios vien su geru bendradarbiavimu ir institucijų tarpusavio
informavimu apie pokyčius. Nuostatos atitinka 2010 m. kovo mėn.
pasiūlymą. Jokių pakeitimų atlikti nereikėjo.
D. Bendros užsienio ir saugumo politikos
finansavimas
Nuostatos atitinka 2010 m. kovo mėn.
pasiūlymą. Jokių pakeitimų atlikti nereikėjo.
E. Institucijų dalyvavimas valdant Europos
plėtros fondą
Siekiant pagerinti Europos plėtros fondo
(EPF) parlamentinį tikrinimą ir priartinti fondą prie iš
Sąjungos biudžeto finansuojamo vystomojo bendradarbiavimo taisyklių,
siūloma nauja įtrauktina nuostata, susijusi su dialogu su Europos
Parlamentu dėl iš EPF finansuotinų programavimo dokumentų.
F. Institucijų bendradarbiavimas
biudžetinės procedūros metu su administracinėmis išlaidomis
susijusiais klausimais
Įtraukiama nauja nuostata, skirta
užtikrinti, kad kiekvienais metais biudžetinės procedūros pradžioje
(laikas nurodytas priede) institucijos susitartų dėl
administracinės naštos pasidalijimo; su kiekvienai institucijai skirtomis
administracinėmis išlaidomis susiję metiniai svyravimai taip pat
turėtų perteikti dėl Tarnybos nuostatų pakeitimų
atsirandantį galimą poveikį biudžetui ir poveikį,
susijusį su laipsnišku darbuotojų mažinimu 5 % 2013–2018 m.
visose institucijose, įstaigose ir agentūrose.
III dalis. Patikimas ES lėšų
finansinis valdymas
Šioje dalyje pakartojamas 2010 m. kovo
mėn. pasiūlymo dėl finansinio programavimo (atlikus kelis
patikslinimus, kad tekstas būtų labiau pritaikytas esamai praktikai)
ir dėl agentūrų ir Europos mokyklų (pridedant tai, kad,
siekiant pakeisti atitinkamą teisės aktą ar bet kurios
agentūros užduotis, laikomasi tų pačių taisyklių, kaip
ir steigiant naujas agentūras, ir patikslinimą dėl poveikio
vertinimo, kurį turi atlikti Komisija prieš teikdama pasiūlymą
įsteigti naują agentūrą arba naują Europos
mokyklą, duomenų) tekstas.
Naujų arba naujoviškų
finansinių priemonių skirsnis nebereikalingas, nes į
Finansinį reglamentą bus įtraukta nauja dalis, skirta tik
finansinėms priemonėms, kurioje bus pateikiamos išsamios
taisyklės ataskaitoms apie šias priemones teikti.
2011/0177 (APP)
Pasiūlymas
TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo nustatoma 2014–2020 m.
daugiametė finansinė programa
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 312 straipsnį, ir
į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį,
ypač į jos 106a straipsnį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą[7],
atsižvelgdama į Europos Parlamento
pritarimą[8],
perdavus įstatymo galią
turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,
laikydamasi specialios teisėkūros
procedūros,
kadangi:
(1)
šiame reglamente nustatytos
įsipareigojimų asignavimų pagal išlaidų kategoriją metinės
viršutinės ribos ir mokėjimų asignavimų metinės viršutinės
ribos turi atitikti [Tarybos sprendime XXXX/XX/ES, Euratomas] nustatytas
įsipareigojimų ir nuosavų išteklių viršutines ribas;
(2)
atsižvelgiant į poreikį tinkamai prognozuoti
rengiant ir įgyvendinant vidutinės trukmės investicijas,
finansinės programos trukmė turėtų būti nustatyta
septynerių metų, pradedant nuo 2014 m. sausio 1 d., ir
turi būti atliekamas finansinės programos vykdymo laikotarpio vidurio
vertinimas. Į šio vertinimo rezultatus reikėtų atsižvelgti
paskutiniais trejais finansinės programos vykdymo metais;
(3)
specialios priemonės – Neatidėliotinos
pagalbos rezervas, Europos Sąjungos solidarumo fondas, lankstumo
priemonė, Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas, rezervas
krizių žemės ūkio sektoriuje atvejais ir nenumatytų
atvejų rezervas – yra būtinos, kad Sąjunga galėtų
reaguoti į konkrečias nenumatytas aplinkybes arba finansuoti aiškiai
nurodytas išlaidas, kurių negalima padengti laikantis vienai ar kelioms
išlaidų kategorijoms numatytų viršutinių ribų, kaip
nustatyta finansinėje programoje. Todėl būtinos konkrečios
nuostatos siekiant numatyti galimybę tais atvejais, kai reikia panaudoti
specialias priemones, į biudžeto įsipareigojimų asignavimus
įrašyti sumas, viršijančias finansinėje programoje numatytas
viršutines ribas;
(4)
jeigu būtina mobilizuoti Sąjungos
biudžeto garantijas paskoloms, teikiamoms pagal mokėjimų balanso
priemonę ir Europos finansinės padėties stabilizavimo
priemonę, kurios nustatytos 2002 m. vasario 18 d. Tarybos
reglamente (EB) Nr. 332/2002 dėl priemonės, teikiančios
vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių
narių mokėjimų balansams[9],
ir 2010 m. gegužės 11 d. Tarybos reglamente (ES)
Nr. 407/2010, kuriuo nustatoma Europos finansinės padėties
stabilizavimo priemonė[10].
Reikalinga suma turėtų būti mobilizuota viršijant
finansinėje programoje numatytų įsipareigojimų ir
mokėjimo asignavimų viršutines ribas, bet laikantis nuosavų
išteklių viršutinės ribos;
(5)
finansinė programa turėtų būti
nustatyta 2011 m. kainomis. Be to, reikėtų nustatyti
finansinės programos techninių patikslinimų taisykles siekiant
perskaičiuoti viršutines ribas ir maržas;
(6)
todėl finansinėje programoje
nereikėtų atsižvelgti į biudžeto punktus, kurie finansuojami
asignuotosiomis pajamomis, kaip numatyta [...] Europos Parlamento ir Tarybos
reglamente (ES) Nr. [xxx/201x] dėl Sąjungos metiniam biudžetui
taikomų finansinių taisyklių[11];
(7)
reikėtų nustatyti taisykles, taikytinas
kitais atvejais, dėl kurių gali prireikti patikslinti finansinę
programą. Šie patikslinimai gali būti susiję su biudžeto
vykdymu, perviršiniu valdžios sektoriaus deficitu, sutarčių
peržiūra, plėtra, naujų taisyklių,
reglamentuojančių tam tikras politikos sritis, uždelstu priėmimu;
(8)
Nacionaliniai sanglaudos augimui ir užimtumui
skatinti paketai nustatomi remiantis 2011 m. pavasario bendrojo
nacionalinio produkto (toliau – BNP) prognozėmis. Atsižvelgiant į
netikrumą dėl prognozių ir poveikį valstybėms
narėms, kurioms nustatytos ribos, reikia atlikti laikotarpio vidurio
vertinimą, kad būtų palyginti prognozuoto ir realiojo BNP
duomenys ir jo poveikis paketams. Jeigu 2014–2016 m. BNP skirsis nuo
2011 m. prognozuoto rodiklio daugiau kaip +/- 5 %, atitinkamų
valstybių narių 2018–2020 m. paketai turi būti patikslinti.
Reikia nustatyti tokio patikslinimo taisykles.
(9)
finansinę programą gali prireikti
peržiūrėti iškilus nenumatytoms aplinkybėms, kai išlaidų
negalima padengti neviršijant finansinėje programoje nustatytų
viršutinių ribų. Todėl tokiais atvejais būtina numatyti
finansinės programos peržiūrą;
(10)
būtina numatyti bendrąsias
tarpinstitucinio bendradarbiavimo biudžetinės procedūros metu
taisykles;
(11)
siekiant, kad biudžetinė procedūra
būtų vykdoma sklandžiai, būtina numatyti pagrindines bendros
užsienio ir saugumo politikos išlaidų nustatymo sudarant biudžetą
taisykles ir bendrą sumą finansinės programos laikotarpiu;
(12)
išsamios nuostatos dėl tarpinstitucinio
bendradarbiavimo biudžetinės procedūros metu ir dėl bendros
užsienio ir saugumo politikos išlaidų nustatymo sudarant biudžetą
numatytos 201x m. [...] Tarpinstituciniame Europos Parlamento, Tarybos ir
Komisijos susitarime dėl bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo
finansų valdymo[12];
(13)
be to, būtina nustatyti specialias taisykles,
skirtas didelio masto infrastruktūros projektams, kurie vykdomi daug
ilgiau nei finansinei programai numatytas laikotarpis. Būtina nustatyti
maksimalias sumas iš Sąjungos biudžeto, kurios būtų
indėliai į šiuos projektus. Šie prašymai neturėtų daryti
poveikio kitiems iš Sąjungos biudžeto finansuojamiems projektams;
(14)
Komisija turėtų pateikti naujos
daugiametės finansinės programos pasiūlymą iki 2018 m.
sausio 1 d., kad institucijos galėtų ją priimti pakankamai
iš anksto iki kitos finansinės programos vykdymo pradžios. Šiame
reglamente nustatyta finansinė programa turėtų būti toliau
taikoma, jeigu naujos finansinės programos reglamentas nebus priimtas iki
šiame reglamente nustatytos finansinės programos termino pabaigos,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Daugiametė
finansinė programa
2014–2020 m. daugiametė
finansinė programa (toliau – finansinė programa) išdėstyta
priede.
2 straipsnis
Finansinėje programoje nustatytų viršutinių ribų laikymasis
1.
Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija per
kiekvieną biudžetinę procedūrą ir vykdydami tų
metų biudžetą laikosi finansinėje programoje nustatytų
išlaidų metinių viršutinių ribų.
2.
Įsipareigojimų asignavimai gali
būti įrašyti į biudžetą viršijant finansinėje
programoje nustatytas atitinkamų išlaidų kategorijų viršutines
ribas, kai reikia panaudoti neatidėliotinos pagalbos rezervo, Europos
Sąjungos solidarumo fondo, lankstumo priemonės, Europos prisitaikymo
prie globalizacijos padarinių fondo, rezervo krizių žemės
ūkio sektoriuje atvejais ir nenumatytų atvejų rezervo išteklius
pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002[13], Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentą (EB) Nr. 1927/2006[14],
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą Nr. xxxx/201x[15] ir 201x m.
Tarpinstitucinį susitarimą dėl bendradarbiavimo biudžeto
klausimais ir patikimo finansų valdymo (toliau – Tarpinstitucinis
susitarimas).
3.
Jei pagal Reglamentą (EB) Nr. 332/2002 arba
Reglamentą (ES) Nr. 407/2010 reikia mobilizuoti Sąjungos
biudžete numatytos paskolos garantiją, viršijamos finansinėje
programoje nustatytos viršutinės ribos.
3 straipsnis.
Nuosavų išteklių viršutinių ribų laikymasis
1.           Kiekvienais finansinėje
programoje nurodytais metais dėl visų reikalingų
mokėjimų asignavimų, juos kasmet patikslinus ir atsižvelgus
į kitus patikslinimus ar peržiūras, ir į 2 straipsnio 2 ir
3 dalių taikymą, negali susidaryti toks nuosavų išteklių
poreikis, kuris viršytų nuosavų išteklių viršutinę
ribą, nustatytą [Sprendime XXXX/XX/ES, Euratomas].
2.           Prireikus finansinėje
programoje nustatytos viršutinės ribos sumažinamos, kad būtų
užtikrinta, jog laikomasi pagal [Sprendimą XXXX/XX/ES,
Euratomas] nustatytos viršutinės nuosavų išteklių ribos.
4 straipsnis
Techniniai patikslinimai
1.           Kiekvienais metais Komisija,
prieš pradėdama biudžetinę n + 1 metų
procedūrą, techniškai patikslina finansinę programą:
a)      iš naujo įvertina
įsipareigojimų asignavimų ir mokėjimų asignavimų
viršutines ribas ir bendras sumas n + 1 metų kainomis;
b)      apskaičiuoja galimą maržą
pagal [Sprendimu XXXX/XX/ES, Euratomas] nustatytą nuosavų
išteklių viršutinę ribą;
c)      apskaičiuoja absoliučią
nenumatytų atvejų rezervo sumą, kaip numatyta Tarpinstitucinio
susitarimo 15 punkte.
2.           Komisija atlieka
1 dalyje numatytus techninius patikslinimus, remdamasi fiksuotu 2 %
metiniu defliatoriumi.
3.           Komisija Europos Parlamentui
ir Tarybai perduoda 1 dalyje nurodytų techninių
patikslinimų rezultatus ir jais grindžiamas ekonomines prognozes.
4.           Nereikia atlikti jokių
tolesnių atitinkamų metų techninių patikslinimų nei
tais pačiais metais, nei ex post koregavimų vėlesniais
metais.
5 straipsnis
Sanglaudos politikos paketų patikslinimai
1.
Jeigu nustatoma, kad kurios nors valstybės
narės sukauptas bendrasis vidaus produktas (BVP) 2014–2016 m. daugiau kaip
+/- 5 % nukrypo nuo 2011 m. apskaičiuoto bendro BVP nustatant
valstybių narių 2014–2020 m. sanglaudos politikos paketą,
atlikdama 2018 m. techninį patikslinimą, Komisija patikslina sumas,
paskirtas konkrečiai valstybei narei iš to laikotarpio sanglaudai remti
skirtų lėšų.
2.
Tokių šio straipsnio 1 dalyje nurodytų
patikslinimų grynasis poveikis – teigiamas ar neigiamas – iš viso negali
viršyti 3 mlrd. EUR.
3.
Reikiami patikslinimai paskirstomi lygiomis dalimis
2018–2020 m., taip pat pakeičiamos atitinkamos finansinėje programoje
nustatytos viršutinės ribos.
6 straipsnis
Su vykdymu susiję patikslinimai
Komisija, pranešdama Europos Parlamentui ir
Tarybai apie finansinės programos techninių patikslinimų
rezultatus, pateikia visus pasiūlymus dėl visų
mokėjimų asignavimų patikslinimų, kuriuos ji,
įvertinusi vykdymą, laiko būtinais, kad būtų
užtikrintas tinkamas įsipareigojimų asignavimų vykdymas.
Sprendimai dėl šių pasiūlymų priimami iki n metų
gegužės 1 d.
7 straipsnis
Struktūrinių
fondų, Sanglaudos fondo, Kaimo plėtros fondo ir Europos
žuvininkystės fondo patikslinimas
1.
Jeigu po 2014 m. sausio 1 d.
patvirtinamos naujos taisyklės ar programos, reglamentuojančios
struktūrinius fondus, Sanglaudos fondą, Kaimo plėtros fondą
ir Europos žuvininkystės fondą, finansinė programa patikslinama
siekiant 2014 m. nepanaudotus asignavimus perkelti į vėlesnius
metus, viršijant atitinkamas išlaidų viršutines ribas.
2.
Patikslinimas dėl 2014 m.
nepanaudotų asignavimų perkėlimo patvirtinamas iki 2015 m.
gegužės 1 d.
8 straipsnis
Su perviršiniu valdžios sektoriaus deficitu susiję patikslinimai
Jeigu dėl perviršinio valstybės
biudžeto deficito procedūros panaikinamas Sanglaudos fondo
biudžetinių įsipareigojimų sustabdymas, Taryba, remdamasi
Sutartimi ir laikydamasi atitinkamo pagrindinio teisės akto, priima
sprendimą dėl sustabdytų įsipareigojimų perkėlimo
į kitus metus. Sustabdyti n metų įsipareigojimai negali
būti pakartotinai įtraukti į biudžetą vėlesniais negu
n + 2 metais.
9 straipsnis
Finansinės programos peržiūra
1.
Iškilus nenumatytoms aplinkybėms,
finansinė programa gali būti peržiūrėta laikantis [Sprendime XXXX/XX/ES,
Euratomas] nustatytos nuosavų išteklių viršutinės
ribos.
2.
Pagal 1 dalies nuostatas bet kokia
finansinės programos peržiūra vykdoma atsižvelgiant į
galimybę išlaidas perskirstyti tarp toje pačioje
peržiūrėtoje išlaidų kategorijoje esančių
programų, ypač įvertinant visus tikėtinai nepakankamai
išnaudotus asignavimus. Jeigu įmanoma, nemaža sumos dalis, vertinant
absoliučiąja verte ir suplanuotų naujų išlaidų
procentine dalimi, neviršija nustatytos esamos išlaidų kategorijos
viršutinės ribos.
3.
Atliekant bet kokią finansinės programos
peržiūrą pagal 1 dalį atsižvelgiama į galimybę
didinant vienos išlaidų kategorijos viršutinę ribą šį padidinimą
kompensuoti sumažinant kitos išlaidų kategorijos viršutinę ribą.
4.
Atliekant bet kokią finansinės programos
peržiūrą pagal 1 dalį išlaikomas atitinkamas įsipareigojimų
ir mokėjimų santykis.
5.
3 straipsnio 2 dalyje, 6, 7, 8, 10, 11 ir
16 straipsniuose nurodyti patikslinimai taip pat reiškia finansinės
programos peržiūrą.
10 straipsnis
Finansinės programos patikslinimas sutarčių peržiūros
atveju
Jeigu šios finansinės programos
laikotarpiu sutartys būtų peržiūrėtos taip, kad
peržiūra turėtų pasekmių biudžetui, atitinkamai daromi
reikalingi finansinės programos patikslinimai.
11 straipsnis
Finansinės programos patikslinimas plėtros ir Kipro suvienijimo
atveju
Jeigu šios finansinės programos
laikotarpiu į Sąjungą įstoja naujos valstybės
narės, finansinė programa tikslinama taip, kad būtų
atsižvelgta į išlaidų poreikius, atsiradusius dėl stojimo derybų
rezultatų.
Jeigu šios finansinės programos
laikotarpiu Kipras susivienija, finansinė programa tikslinama taip, kad
būtų atsižvelgta į visapusišką Kipro problemos
sprendimą ir papildomus finansavimo poreikius, atsiradusius dėl
susivienijimo.
12 straipsnis
Tarpinstitucinis bendradarbiavimas biudžetinės procedūros metu
Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija
(toliau – institucijos) imasi visų priemonių metinei biudžetinei
procedūrai palengvinti.
Institucijos sąžiningai bendradarbiauja
per visą biudžetinę procedūrą siekdamos derinti savo
pozicijas. Institucijos bendradarbiauja palaikydamos tinkamus tarpinstitucinius
ryšius, kad stebėtų darbo pažangą ir analizuotų, kiek
sutariama visuose procedūros etapuose.
Institucijos užtikrina, kad būtų kuo
labiau suderintas jų atitinkamas darbo kalendorius, kad procedūros
vyktų darniai ir suderintai ir kad būtų priimtas galutinis
biudžetas.
Trišalės derybos gali vykti visais
procedūros etapais ir dalyvaujant įvairaus lygmens atstovams,
atsižvelgiant į numatomos diskusijos pobūdį. Laikydamasi savo
darbo tvarkos taisyklių, kiekviena institucija skiria savo atstovus į
kiekvieną posėdį, apibrėžia įgaliojimus derybose ir
laiku praneša kitoms institucijoms apie pasirengimą posėdžiams.
13 straipsnis
Bendros užsienio ir saugumo politikos finansavimas
Bendros užsienio ir saugumo politikos (toliau
– BUSP) veiklos bendra išlaidų suma įtraukiama į vieną
biudžeto skyrių, pavadintą BUSP. Šia suma padengiamos realios
numatomos reikmės, numatytos rengiant biudžeto projektą, remiantis
Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai
kasmet sudaromomis prognozėmis ir paliekant pakankamą maržą
nenumatytiems veiksmams. Jokios lėšos negali būti įtrauktos
į rezervą.
14 straipsnis
Įnašas į didelio masto projektų finansavimą
Didžiausia 7 000 mln. EUR suma
2011 m. kainomis iš ES biudžeto 2014–2020 m. laikotarpiu skiriama
Europos palydovinės navigacijos programoms (EGNOS ir „Galileo“).
15 straipsnis
Finansinės programos vykdymo laikotarpio vidurio
vertinimas
2016 m. Komisija pateikia finansinės
programos vykdymo vertinimą, prireikus prideda atitinkamus pasiūlymus.

16 straipsnis
Perėjimas prie kitos finansinės programos
Iki 2018 m. sausio 1 d.
Komisija pateikia pasiūlymą dėl naujos daugiametės
finansinės programos.
Jeigu iki 2020 m.
gruodžio 31 d. nepriimamas Tarybos reglamentas, kuriuo nustatoma
nauja daugiametė finansinė programa, finansinėje programoje
nurodytos paskutinių metų viršutinės ribos ir kitos nuostatos
taikomos toliau, kol priimamas reglamentas, kuriuo nustatoma nauja
finansinė programa. Jeigu naujos valstybės narės į
Sąjungą įstoja po 2020 m., prireikus išplėsta
finansinė programa tikslinama, kad būtų atsižvelgta į
stojimo derybų rezultatus.
17 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja
trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir
tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas

PRIEDAS
Daugiametės
finansinės programos lentelė
[1]               Tarpinstitucinis
susitarimas dėl biudžetinės drausmės ir biudžetinės
procedūros tobulinimo, kurį Parlamentas, Taryba ir Komisija
pasirašė 1988 m. birželio 29 d. (OL L 185, 1988 7 15, p.
33).
[2]               2006 m.
gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos
tarpinstitucinis susitarimas dėl biudžetinės drausmės ir
patikimo finansų valdymo (OL C 139, 2006 6 14, p. 1).
[3]               COM(2010)
72 ir COM(2010) 73.
[4]               COM(2011)
500, 2011 6 29.
[5]               2010 m.
balandžio 27 d., COM(2010) 185 galutinis, 2 skyrius (4–13 puslapiai).

[6]               2010 m.
spalio 19 d., COM(2010) 700 galutinis, ypač 4.5–4.7 skirsniai (23–25
puslapiai).
[7]               OL C , ,
p. .
[8]               OL C , ,
p. .
[9]               OL L 53,
2002 2 23, p.1.
[10]             OL L 118,
2010 5 12, p.1.
[11]             OL L .
[12]             OL C …
[13]             OL L 311,
2002 11 14, p. 3.
[14]             OL L 406,
2006 12 30, p. 1.
[15]             OL L , p.
.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52010PC0012

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas dėl Europos Sąjungos finansinės paramos Tarptautiniam Airijos fondui (2007–2010 m.)  /* KOM/2010/0012 galutinis - COD 2010/0004 */

	Briuselis, 2010.2.5KOM(2010)12 galutinis2010/0004 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASdėl Europos Sąjungos finansinės paramos Tarptautiniam Airijos fondui (2007–2010 m.)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS-  Pasiūlymo pagrindas ir tikslaiNuo 1989 m. Europos Sąjunga skiria finansinę paramą Tarptautiniam Airijos fondui (toliau – TAF). Vadovaujantis 2005 m. sausio 24 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 177/2005 dėl Bendrijos finansinės paramos Tarptautiniam Airijos fondui[1], 2005–2006 m. iš Bendrijos biudžeto kasmet buvo skirta po 15 mln. EUR. Minėtas reglamentas nustojo galioti 2006 m. gruodžio 31 d. ir buvo pakeistas 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1968/2006 dėl Bendrijos finansinės paramos Tarptautiniam Airijos fondui (2007–2010 m.)[2]. Šis reglamentas, kaip ir visi ankstesni reglamentai, buvo priimtas pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 308 straipsnį.Europos Parlamentas išdėstė nuomonę, kad reglamentas turėjo būti priimtas pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 159 straipsnio 3 dalį (dabartinį Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 175 straipsnį) ir pateikė ieškinį Teisingumo Teismui dėl jo panaikinimo[3]. 2009 m. rugsėjo 3 d. Teismas paskelbė savo sprendimą, kuriame teigia, kad tiek 159 straipsnio 3 dalis, tiek 308 straipsnis turėtų būti teisiniu pagrindu ir panaikino Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1968/2006 bei paprašė institucijų priimti jį pakeičiantį reglamentą naudojant dvigubą teisinį pagrindą.Vykdydama Teismo sprendimą Europos Komisija teikia naują reglamento pasiūlymą.Palyginti su panaikintu reglamentu, naujojo reglamento pasiūlymo konstatuojamosiose dalyse pateiktas dvigubas teisinis pagrindas. Visi straipsniai lieka tokie patys, tačiau 12 straipsnyje numatomas 6 straipsnio taikymas atgaline data, nes minėtu panaikinto reglamento straipsniu buvo numatyta veiklos užbaigimo strategija, kurią Komisijai reikėjo pateikti iki 2008 m. birželio mėn. Komisija patvirtino jai pateiktą minėtą veiklos užbaigimo strategiją.-  Bendrosios aplinkybėsTarptautinis Airijos fondas (TAF) buvo įsteigtas 1986 m. siekiant įgyvendinti 1985 m. lapkričio 15 d. Anglijos ir Airijos susitarimo 10 straipsnio a punktą, kuriame numatyta, kad „dvi vyriausybės bendradarbiauja siekdamos skatinti abiejų labiausiai per paskutinius metus nuo nestabilumo nukentėjusių Airijos dalių ekonominę ir socialinę plėtrą ir apsvarsto galimybę šiam darbui gauti tarptautinę paramą“.TAF tikslai – „skatinti ekonominę ir socialinę pažangą bei remti nacionalistų ir unionistų bendravimą, dialogą ir susitaikymą visoje Airijoje“[4].Po ankstesnės paramos iš Jungtinių Amerikos Valstijų ir kitų šalių, Europos Sąjunga, pripažindama, kad TAF tikslai atspindi jos pačios tikslus, nusprendė realiai remti šią iniciatyvą ir 1989 m. pradėjo teikti paramą TAF. ES parama sudarė apie 58 proc. metinės paramos Fondui 2008 m. ir 40 proc. visos iki šiol skirtos paramos. Nuo 1989 m. pradžios visuose TAF valdybos posėdžiuose Komisijai atstovavo stebėtojas.Šiame regione per daugelį metų vyko įvairių politinių pokyčių. 1994 m. pagrindinės sukarintos grupuotės paskelbė nutraukiančios ugnį, o 1998 m. balandžio mėn. Belfasto (vadinamajame Didžiojo penktadienio, angl. Good Friday ) susitarime buvo pateiktos taikos proceso politinio sureguliavimo gairės, įskaitant įgaliojimų perdavimą Šiaurės Airijos asamblėjai ir Vykdomajam komitetui, kurie buvo įsteigti 1999 m. pabaigoje. Tačiau dėl siaurų atskirų grupuočių motyvų vis dar įvyksta daug su saugumu susijusių incidentų, o psichologiniai ir fiziniai nesutarimai tarp pagrindinių bendruomenių intensyvėja. Nors praėjusį dešimtmetį padaryta didelė pažanga, tai, kad decentralizavimo procesas buvo sustabdytas keturis kartus, patvirtina grėsmę šio regiono taikos procesui ir jį supantį netikrumą.Tokiomis aplinkybėmis ekonominė ir socialinė plėtra taikai ir susitaikymui remti paprastų žmonių lygmeniu yra ilgalaikis procesas.Tarptautinis fondas pripažino, kad dabartinis tarptautinės paramos lygis gali būti užtikrinamas tik iki tam tikro laiko ir nusprendė nebeprašyti valstybių donorių finansinės paramos po 2010 m. 2005 m. Fondas peržiūrėjo savo struktūrą ir prioritetus, siekdamas iš naujo apibrėžti užduotis atsižvelgiant į pasikeitusias aplinkybes ir patvirtino strategiją, pagal kurią Fondas veikia paskutiniuoju veiklos etapu. Ši strategija, pavadinta „Dalijantis šia erdve“, yra 2006–2010 m. laikotarpiui skirta strateginė veiklos programa. Šiuo laikotarpiu Fondas siekia spręsti pačius aktualiausius klausimus ir užtikrinti tvarius ir ilgalaikius veiklos rezultatus.-  Šioje srityje galiojančios nuostatosNetaikoma-  Derėjimas su kitomis politikos sritimisSiekdamas šio tikslo TAF prisideda prie veiklos, vykdomos pagal ES Taikos ir susitaikymo Šiaurės Airijoje bei Airijos pasienio regione programas ( PEACE I 1995–1999 m., PEACE II 2000–2006 m., PEACE III 2007–2013 m.).KONSULTACIJų SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI-  KonsultacijosNetaikoma-  Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimasVadovaujantis Tarybos reglamentu (EB) Nr. 177/2005[5], panaikintas reglamentas buvo parengtas remiantis biudžeto valdymo institucijai pateikta TAF veiklos vertinimo ataskaita[6], kuri pridėta prie reglamento. Ataskaitoje Fondo veikla įvertinta remiantis Komisijos sukauptais informacijos analizės duomenimis ir duomenimis, gautais:-  Komisijai nuolat stebint Fondo veiklą;-  iš Komisijos atliktų apsilankymų projektų vietose ir patikrinimų TAF valdybos posėdžių metu;-  valdant Fondą ir projektus;-  iš Fondo parengtų ataskaitų ir tyrimų.Ataskaitoje įvertinti itin naudingi ir teigiami TAF veiksmai siekiant taikos ir susitaikymo regione, o kartu ir tai, kad Fondo tikslai pasiekti. Ataskaitoje padarytos tokios išvados:„ Komisija mano, jog finansavimas po 2006 m. turėtų būti teikiamas remiantis šios ataskaitos pastabomis, kurias būtų galima įtraukti į būsimą Tarybos reglamentą dėl EB paramos TAF, arba pasitelkiant kitas atitinkamas Komisijos ir TAF bendradarbiavimo priemones“.-  Poveikio vertinimasAtsižvelgiant į faktą, kad tai yra galiojantį reglamentą pakeisiantis reglamentas, kuriuo siekiama vykdyti Teismo sprendimą dėl teisinio pagrindo pasirinkimo ir remiantis tuo, kad nė vienas to reglamento straipsnis nebuvo pakeistas, buvo nuspręsta, kad neproporcinga atlikti poveikio vertinimą.TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI-  Teisinis pagrindasSutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 175 straipsnis ir 352 straipsnio 1 dalis-  Pasirinkta priemonėSiūloma priemonė – reglamentas, kuriuo keičiamas Teismo sprendimu panaikintas reglamentas.POVEIKIS BIUDžETUIPasiūlymu numatoma ketverių metų laikotarpiu (2007–2010 m.) TAF kasmet skirti 15 mln. EUR ES paramą. Taigi, siūlomas naujasis laikotarpis baigsis 2010 m., t. y. paskutiniais metais, kuriais Fondas prašys valstybių donorių finansinės paramos.2010/0004 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASdėl Europos Sąjungos finansinės paramos Tarptautiniam Airijos fondui (2007–2010 m.)EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 175 straipsnį ir 352 straipsnio 1 dalį,atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą[7],atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[8],atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[9],perdavę pasiūlymą nacionaliniams parlamentams,laikydamiesi Sutarties 294 straipsnyje ir 352 straipsnio 1 dalyje nustatytos tvarkos,kadangi:(1) Tarptautinis Airijos fondas (toliau – Fondas) buvo įsteigtas 1986 m. rugsėjo 18 d. Airijos vyriausybės ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės vyriausybės susitarimu dėl Tarptautinio Airijos fondo (toliau – Susitarimas), siekiant skatinti ekonominę ir socialinę pažangą bei remti nacionalistų ir unionistų bendravimą, dialogą ir susitaikymą visoje Airijoje įgyvendinant vieną iš 1985 m. lapkričio 15 d. Anglijos ir Airijos susitarime nurodytų uždavinių.(2) Sąjunga, pripažindama, kad Fondo tikslai sutampa su tikslais, kurių siekia ji pati, nuo 1989 m. teikia Fondui finansinę paramą Vadovaujantis 2005 m. sausio 24 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 177/2005 dėl Bendrijos finansinės paramos Tarptautiniam Airijos fondui[10], 2005–2006 m. iš Bendrijos biudžeto kasmet buvo skirta po 15 mln. EUR. Minėtas reglamentas nustojo galioti 2006 m. gruodžio 31 d.(3) Pagal Reglamento (EB) Nr. 177/2005 5 straipsnį atlikti vertinimai patvirtino būtinybę toliau remti Fondo veiklą, stiprinti tikslų sąveiką ir derinimą su struktūrinių fondų intervencinėmis priemonėmis, ypač Specialiosios Šiaurės Airijos ir Airijos pasienio grafysčių taikos ir susitaikymo programos (toliau – PEACE programa), parengtos remiantis 1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1260/1999, nustatančiu bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų[11].(4) Taikos procesui Šiaurės Airijoje remti Sąjungos paramą Fondui būtina teikti ir po 2006 m. gruodžio 31 d. Pripažįstant ypatingas pastangas siekti taikos, vadovaujantis Tarybos reglamento Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo bei panaikinančio Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999[12], II priedo 22 pastraipa, PEACE programai iš struktūrinių fondų 2007–2013 m. buvo skirta papildoma parama.(5) 2005 m. gruodžio 15–16 d. Briuselyje vykusio susitikimo metu Europos Vadovų Taryba ragino Komisiją imtis būtinų veiksmų teikiant Bendrijos paramą Fondui svarbiausiu ir paskutiniu jo veiklos etapu iki 2010 m.(6) Pagrindinis šio reglamento tikslas – remti taiką ir susitaikymą vykdant platesnio masto nei struktūrinių fondų remiami veiksmai, veiklą, peržengiančią Sąjungos ekonominės ir socialinės sanglaudos politikos ribas.(7) Sąjungos parama Fondui turėtų būti teikiama kaip finansinė parama 2007, 2008, 2009 ir 2010 metams ir tokiu būdu baigtųsi tuo pat metu, kaip ir Fondo veikla.(8) Skirstydamas Sąjungos paramą, Fondas turėtų teikti pirmenybę tarpvalstybiniams ar bendruomenių projektams, kad būtų papildyta 2007–2010 m. pagal PEACE programą finansuojama veikla.(9) Remiantis Susitarimu, visi finansiniai Fondo rėmėjai dalyvauja Tarptautinio Airijos fondo valdybos posėdžiuose stebėtojų teisėmis.(10) Būtina užtikrinti tinkamą Fondo veiklos ir Sutarties 175 straipsnyje numatytų struktūrinių fondų finansuojamos veiklos, ypač PEACE programos, derinimą.(11) Finansinė orientacinė suma, apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo[13] 38 punkte, į šį reglamentą turėtų būti įtraukiama visu programos įgyvendinimo laikotarpiu, nedarant įtakos Sutartyje apibrėžtiems biudžeto valdymo institucijos įgaliojimams.(12) 2007, 2008, 2009 ir 2010 metais Sąjungos paramos Fondui suma turėtų būti kasmet po 15 mln. EUR einamąja verte.(13) Paskutiniu Fondo veiklos etapu (2006–2010 m.) taikomoje Fondo strategijoje, pavadintoje „Dalijantis šia erdve“, didžiausias dėmesys skiriamas keturiems svarbiausiems uždaviniams: sudaryti esmines sąlygas susitaikymui labiausiai atskirtose bendruomenėse, plėtoti susiskaldžiusių bendruomenių bendravimą, kurti labiau integruotą visuomenę ir formuoti palikimą. Todėl svarbiausias Fondo ir šio reglamento tikslas – skatinti bendruomenių susitaikymą.(14) Sąjungos parama padės stiprinti valstybių narių ir jų tautų solidarumą.(15) Fondo parama turėtų būti laikoma veiksminga tik tuomet, jei ji skatina tvarią ekonomikos ir socialinę pažangą ir nėra naudojama kaip kitų valstybės arba privačių išlaidų pakaitalas.(16) 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu dėl Bendrijos finansinės paramos Tarptautiniam Airijos fondui (2007–2010 m.)[14] buvo nustatyta Fondo veiklos įgyvendinimui 2007–2010 m. laikotarpiu skirta finansinė orientacinė suma.(17) 2009 m. rugsėjo 3 d. byloje C–166/07 ( Europos Parlamentas prieš Tarybą ir Komisiją )[15] Europos Bendrijų Teisingumo Teismas panaikino Reglamentą (EB) Nr. 1968/2006, nes jis buvo pagrįstas tik Europos bendrijos steigimo sutarties 308 straipsniu, ir nusprendė, kad tiek Europos bendrijos steigimo sutarties 159 straipsnio trečia dalis, tiek Europos bendrijos steigimo sutarties 308 straipsnis yra tinkamas teisinis pagrindas. Tačiau Teismas taip pat nusprendė, kad Reglamento (EB) Nr. 1968/2006 taikymas pratęsiamas tol, kol per pagrįstą laiką įsigalios pagal tinkamą teisinį pagrindą parengtas naujas reglamentas, ir kad Reglamento (EB) Nr. 1968/2006 panaikinimas neturi turėti poveikio pagal minėtą reglamentą įvykdytų mokėjimų ar įsipareigojimų teisėtumui,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisFinansinė orientacinė suma, skiriama Tarptautinio Airijos fondo (toliau – Fondas) veiklos įgyvendinimui 2007–2010 m. laikotarpiu, yra 60 mln. EUR.Metinius asignavimus, neviršydama finansinio paketo ribų, tvirtina biudžeto valdymo institucija.2 straipsnisFondas naudojasi parama vadovaudamasis 1986 m rugsėjo 18 d. Airijos vyriausybės ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės vyriausybės susitarimu dėl Tarptautinio Airijos fondo (toliau – Susitarimas).Skirstydamas paramą Fondas teikia pirmenybę tarpvalstybiniams projektams ar bendruomenių projektams ir tokiu būdu papildo struktūrinių fondų finansuojamą veiklą, ypač Specialiosios Šiaurės Airijos ir Airijos pasienio grafysčių taikos ir susitaikymo programos (toliau – PEACE programa) veiklą.Parama naudojama taip, kad skatintų tvarią ekonomikos ir socialinę pažangą atitinkamose srityse. Ji neturėtų būti naudojama kaip kitų valstybės arba privačių išlaidų pakaitalas.3 straipsnisFondo valdybos posėdžiuose Sąjungai stebėtojo teisėmis atstovauja Komisija.Fondui stebėtojo teisėmis yra atstovaujama PEACE programos ir kitų atitinkamų struktūrinių fondų intervencinių priemonių stebėsenos komitetų posėdžiuose4 straipsnisKomisija, bendradarbiaudama su Fondo valdyba, nustato atitinkamas procedūras Fondo, vadovaujančiųjų institucijų ir įgyvendinančiųjų įstaigų, įsteigtų pagal atitinkamas struktūrinių fondų intervencines priemones, ypač PEACE programą, veiklos koordinavimui visais lygmenimis skatinti.5 straipsnisKomisija, bendradarbiaudama su Fondo valdyba, nustato tinkamą viešinimo ir informavimo tvarką, siekdama viešai skelbti apie Sąjungos paramą Fondo finansuojamiems projektams.6 straipsnisNe vėliau kaip 2008 m. birželio 30 d. Fondas pateikia Komisijai Fondo veiklos užbaigimo strategiją, įskaitant:a) veiksmų planą, kuriame nurodomi numatomi mokėjimai ir preliminari veiklos užbaigimo data;b) įsipareigojimų panaikinimo tvarką;c) likusių sumų ir palūkanų, sukauptų Fondo veiklos užbaigimo metu, panaudojimo tvarką.Tolesnė parama Fondui bus galima tik Komisijai patvirtinus veiklos užbaigimo strategiją. Nepateikus veiklos užbaigimo strategijos iki 2008 m. birželio 30 d., mokėjimai Fondui sustabdomi, kol strategija bus pateikta.7 straipsnis1. Paramą administruoja Komisija.Atsižvelgiant į 2 dalį, metinė parama mokama tokiomis dalimis:a) pirmasis 40 proc. išankstinis mokėjimas mokamas Komisijai gavus Fondo valdybos pirmininko pasirašytą įsipareigojimą, kuriuo Fondas įsipareigoja laikytis šiame reglamente nustatytų paramos teikimo sąlygų;b) antrasis 40 proc. išankstinis mokėjimas mokamas po šešių mėnesių;c) galutinis 20 proc. mokėjimas mokamas Komisijai gavus ir patvirtinus atitinkamų metų metinę Fondo veiklos ataskaitą ir informaciją apie sąskaitų auditą.2. Prieš atlikdama dalinį mokėjimą, Komisija, remdamasi kiekvienam mokėjimui nustatomu Fondo grynųjų pinigų likučiu, įvertina Fondo finansinius poreikius. Jei įvertinus paaiškėja, kad Fondo finansiniai poreikiai nepateisina numatyto dalinio mokėjimo, šis mokėjimas atidedamas. Komisija, remdamasi nauja Fondo pateikta informacija, persvarsto šį sprendimą ir, nusprendusi, kad mokėjimus galima pagrįsti, tęsia mokėjimus.8 straipsnisFondo parama gali būti skiriama veiklai, kuriai teikiama arba gali būti teikiama finansinė parama pagal struktūrinių fondų intervencines priemones, tačiau tik tuomet, jei šios finansinės paramos suma kartu su 40 proc. Fondo paramos suma neviršija 75 proc. visų tai veiklai skirtų reikalavimus atitinkančių išlaidų.9 straipsnisGalutinė ataskaita Komisijai pateikiama likus šešiems mėnesiams iki 6 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytoje veiklos užbaigimo strategijoje numatytos veiklos užbaigimo datos arba per šešis mėnesius nuo paskutinio Sąjungos mokėjimo (atsižvelgiant į tai, kas įvyksta pirmiau); ataskaitoje pateikiama visa būtina informacija, kuria remdamasi Komisija galėtų įvertinti, kaip panaudota parama ir pasiekti tikslai.10 straipsnisPaskutinių metų parama išmokama atsižvelgiant į finansinių poreikių vertinimą, kaip numatyta 7 straipsnio 2 dalyje, su sąlyga, kad Fondo veikla vykdoma pagal 6 straipsnyje numatytą veiklos užbaigimo strategiją.11 straipsnisGalutinė išlaidų atitikties reikalavimams data yra 2013 m. gruodžio 31 d.12 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja [...] dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .6 straipsnis taikomas nuo 2007 m. sausio 1 d.Šis reglamentas nustoja galioti 2010 m. gruodžio 31 d.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje […]Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas […] […]  FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMAPolitikos sritis: REGIO Veiklos rūšis: Kita veikla regionuose |PRIEMONėS PAVADINIMAS. SąJUNGOS PARAMA TARPTAUTINIAM AIRIJOS FONDUI (2007–2010 M.) |1. BIUDŽETO EILUTĖ (-ĖS) IR IŠLAIDŲ KATEGORIJA (-OS)13.03.122. BENDRIEJI FINANSINIAI DUOMENYS2.1. Visa priemonei skirta suma (B dalis): 60 mln. EUR įsipareigojimui2.2. Taikymo laikotarpis: 2007–2010 m.2.3. Bendroji daugiametė išlaidų sąmata:a) Įsipareigojimų asignavimų arba mokėjimų asignavimų tvarkaraštis (finansinė intervencija) ( žr. 6.1.1 punktą )mln. EUR ( tūkstantųjų tikslumu )Metai [n] 2007 | [n+1] 2008 | [n+2] 2009 | [n+3] 2010 | [n+4] | [n + 5 metai ir vėliau] | Iš viso |Įsipareigojimai | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |Mokėjimai | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |b) Techninė ir administracinė pagalba bei paramos išlaidos ( žr. 6.1.2 punktą )Įsipareigojimai |Mokėjimai |a+b tarpinė suma |Įsipareigojimai | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |Mokėjimai | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |c) Žmogiškųjų išteklių ir kitų administracinių išlaidų bendras finansinis poveikis (žr. 7.2 ir 7.3 punktus)Įsipareigojimai arba mokėjimai | 0,042 | 0,042 | 0,042 | 0,042 |IŠ VISO a+b+c |Įsipareigojimai | 15,042 | 15,042 | 15,042 | 15,042 | 60,168 |Mokėjimai | 0,042 | 0,042 | 15,042 | 15,042 | 15 | 15 | 60,168 |2.4. Suderinamumas su finansiniu programavimu ir finansine perspektyvaPasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą.2.5. Finansinis poveikis pajamoms:Pasiūlymas neturi finansinio poveikio (susijęs su priemonės įgyvendinimo techniniais aspektais).3. BIUDŽETO YPATYBĖSIšlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija |NPI | DIF | NE | NE | NE | 1A |4. TEISINIS PAGRINDASSutarties 352 straipsnio 1 dalis ir 175 straipsnis.5. APRAŠYMAS IR PAGRINDAS5.1. Sąjungos intervencijos poreikis5.1.1. TikslaiRemti nacionalistų ir unionistų bendravimą, dialogą ir susitaikymą visoje Airijoje bei skatinti abiejų bendruomenių ekonominę ir socialinę pažangą.5.1.2. Veiklos pagrindasEuropos Sąjunga, pripažindama, kad Fondo tikslai sutampa su tikslais, kurių siekia ji pati, nuo 1989 m. teikia Fondui finansinę paramą taikos procesui remti. Iki šiol ES Fondui skyrė 289 mln. EUR.2005 m. gruodžio 15–16 d. Briuselyje vykusio susitikimo metu Europos Vadovų Taryba ragino Komisiją imtis būtinų veiksmų toliau teikiant ES paramą Fondui svarbiausiu ir paskutiniu jo veiklos etapu iki 2010 m., t. y. paskutinių metų, kuriais Fondas prašys valstybių donorių finansinės paramos.Tolesnis paramos teikimas ateinančius ketverius metus iki TAF veiklos užbaigimo rodo ES norą remti taikos procesą Šiaurės Airijoje.5.2. Numatoma priemonė ir susitarimai dėl biudžetinės intervencijos-  Remti nacionalistų ir unionistų bendravimą, dialogą ir susitaikymą visoje Airijoje bei skatinti abiejų bendruomenių ekonominę ir socialinę pažangą.-  Fondo veikla vykdoma daugiausia Šiaurės Airijoje ir Airijos pasienio regione; ja siekiama spręsti problemas nustatytuose nepalankioje padėtyje esančiuose regionuose.-  Išsamesnės informacijos apie Fondo veiklą galima rasti 2006 m. spalio 12 d. Komisijos ataskaitoje COM(2006) 563.5.3. Įgyvendinimo metodaiBendras valdymas su tarptautinėmis organizacijomis.Atsižvelgiant į Fondo finansinių poreikių vertinimą, metinė parama paprastai mokama tokiomis dalimis: pirmasis 40 proc. išankstinis mokėjimas mokamas Komisijai gavus Fondo valdybos pirmininko pasirašytą įsipareigojimą, parengtą vadovaujantis Tarybos reglamentu; antrasis 40 proc. išankstinis mokėjimas mokamas po šešių mėnesių, o galutinis 20 proc. mokėjimas mokamas Komisijai gavus ir patvirtinus atitinkamų metų metinę Fondo veiklos ataskaitą ir sąskaitų auditą.6. FINANSINIS POVEIKIS6.1. Bendras finansinis poveikis B daliai (per visą programavimo laikotarpį)6.1.1. Finansinė intervencijaĮsipareigojimai (mln. EUR, tūkstantųjų tikslumu)Paskirstymas | [n metai] 2007 | [n+1] 2008 | [n+2] 2009 | [n+3] 2010 | [n+4] | [n + 5 metai ir vėliau] | Iš viso |1 priemonė | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |2 priemonė |ir t.t.. |IŠ VISO | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |6.1.2. Techninė ir administracinė pagalba, paramos išlaidos ir IT išlaidos (įsipareigojimų asignavimai)Netaikytina.6.2. Išlaidų apskaičiavimas kiekvienai B dalyje numatytai priemonei (per visą programavimo laikotarpį)Netaikytina.7. POVEIKIS DARBUOTOJŲ IR ADMINISTRACINĖMS IŠLAIDOMS7.1. Poveikis žmogiškiesiems ištekliamsEtatų rūšys | Darbuotojai, skiriami priemonei valdyti iš esamų ir (arba) papildomų išteklių | Iš viso | Užduočių, susijusių su priemone, aprašymas |Nuolatinių darbuotojų etatų skaičius | Laikinųjų darbuotojų etatų skaičius |Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai | A B C | 0,2 0,1 | 0,2 0,1 | Prireikus, gali būti pridėtas išsamesnis užduočių aprašymas |Kiti žmogiškieji ištekliai |Iš viso | 0,3 | 0,3 |7.2. Bendras žmogiškųjų išteklių finansinis poveikisŽmogiškųjų išteklių rūšis | Suma (EUR) | Apskaičiavimo metodas* |Pareigūnai Laikinieji darbuotojai | 32400 | 0,3 * €108000 |Kiti žmogiškieji ištekliai (nurodyti biudžeto eilutę) |Iš viso | 32400 |Žmogiškųjų išteklių ir administraciniai poreikiai finansuojami iš lėšų, kurių administruojančiam generaliniam direktoratui gali būti skirta pagal metinių asignavimų tvarką, atsižvelgiant į biudžetui taikomus apribojimus.7.3. Kitos administracinės išlaidos, susijusios su priemoneBiudžeto eilutė (numeris ir išlaidų kategorija) | Suma (EUR) | Apskaičiavimo metodas |Bendri asignavimai (A7 antraštė) A0701 – Komandiruotės A07030 – Posėdžiai A07031 – Privalomi komitetai A07032 – Neprivalomi komitetai A07040 – Konferencijos A0705 – Tyrimai ir konsultacijos Kitos išlaidos (nurodyti) Auditas | 8000 1600 | €800 * 10 dienų per metus. (5 komandiruotės, vidutiniškai 2 dienų trukmės) €800 * 2 per metus |Informacinės sistemos (A-5001/A-4300) |Kitos išlaidos – A dalis (patikslinti) |Iš viso | 9600 |Dvylikos mėnesių visų išlaidų suma.I. Iš viso per metus (7.2 + 7.3) II. Priemonės trukmė III. Priemonės išlaidų suma (I x II) | 42 000€ 4 metai 168000€ |8. TOLESNI VEIKSMAI IR VERTINIMAS8.1. Tolesni veiksmaiKomisija, stebėtojos teisėmis dalyvaudama Fondo valdybos posėdžiuose, stebės Fondo veiklą ir jai bus pateikiami TAF patariamojo komiteto posėdžių dokumentai. Be to, Fondo veiklą kontroliuoja REGIO GD audito ir kontrolės tarnybos. Rezultatus bus galima vertinti pagal TAF patvirtintų projektų skaičių ir vertę.Kasmet TAF pateikia Komisijai metinės atskaitomybės ir veiklos ataskaitą, kurią turi patvirtinti Komisija – tik tuomet galima tęsti mokėjimus Fondui. Be to, mokėjimai Fondui atliekami tik po to, kai Komisija, remdamasi kiekvienam mokėjimui nustatomu Fondo grynųjų pinigų likučiu, įvertina Fondo finansinius poreikius.Fondas savo veiklą baigs 2010 m., todėl jis turi pateikti Komisijai veiklos užbaigimo strategiją, o tolesnė parama Fondui bus galima tik Komisijai patvirtinus veiklos užbaigimo strategiją. Šią strategiją Komisija patvirtino 2009 m. rugsėjo mėn. Užbaigdamas veiklą Fondas pateiks visą būtiną informaciją, kuria remdamasi Komisija galėtų įvertinti, kaip panaudota parama ir pasiekti tikslai.8.2. VertinimasFondo veiklos vertinimą galima rasti 2006 m. spalio 12 d. Komisijos ataskaitoje COM(2006) 563.9. KOVOS SU SUKČIAVIMU PRIEMONĖSKomisijai yra atstovaujama Fondo valdyboje, o galutinė metinė parama yra mokama tik gavus ir patvirtinus atitinkamų metų metinę fondo veiklos ataskaitą ir sąskaitų auditą. Be to, Fondo veiklą kontroliuoja REGIO GD audito ir kontrolės tarnybos.[1] OL L 30, 2005 2 3, p. 1–3.[2] OL 2006 L 409, p. 86.[3] Byla C–166/07.[4] 1986 m. rugsėjo 18 d. Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės vyriausybės ir Airijos vyriausybės susitarimas dėl Tarptautinio Airijos fondo (su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2000 m. spalio 10 d.); JK sutarčių serija Nr. 58 (1987) Cm 266 / Airijos Respublika Nr. 1 (1986) Cmnd 9908.[5] OL L 30, 2005 2 3, p. 1–3.[6] COM (2006)563, 2006 10 12.[7] OL C […].[8] OL C […].[9] OL C […].[10] OL L 30, 2005 2 3, p. 1.[11] OL L 161, 1999 6 26, p. 1.[12] OL L 210, 2006 7 31, p. 25.[13] OL C 139, 2006 6 14, p. 1.[14] OL L 409, 2006 12 30, p. 86.[15] Dar neskelbta.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52006PC0826

Pasiūlymas Tarybos reglamentas išplečiantis galutinio antidempingo muito, nustatyto importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės siliciui Reglamentu (EB) Nr. 398/2004, taikymą importuojamam siliciui, įvežamam iš Korėjos Respublikos, deklaruojamam arba nedeklaruojamam kaip Korėjos Respublikos kilmės  /* KOM/2006/0826 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 18.12.2006KOM(2006)826 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASišplečiantis galutinio antidempingo muito, nustatyto importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės siliciui Reglamentu (EB) Nr. 398/2004, taikymą importuojamam siliciui, įvežamam iš Korėjos Respublikos, deklaruojamam arba nedeklaruojamam kaip Korėjos Respublikos kilmės(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1.  PASIŪLYMO APLINKYBĖS1-  Pasiūlymo pagrindas ir tikslaiŠis pasiūlymas yra susijęs su 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (toliau – pagrindinis reglamentas), taikymu atliekant tyrimą dėl Kinijos Liaudies Respublikos kilmės silicio metalo importo, įvežamo iš Korėjos Respublikos.120-  Bendrosios aplinkybėsŠis pasiūlymas yra pateikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus.139-  Pasiūlymo srityje taikomos nuostatosŠiuo metu pasiūlymo srityje netaikomos jokios nuostatos.141-  Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisNetaikytina.2.  KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS3.  Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisAtliekant tyrimą su juo susijusios suinteresuotosios šalys, remdamosi pagrindiniame reglamente numatytomis nuostatomis, jau turėjo galimybę ginti savo interesus.-  Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas229Nepriklausomo tyrimo neprireikė.230-  Poveikio vertinimasŠis pasiūlymas yra parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą.Pagrindiniame reglamente nėra numatomas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame pateikiamas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas.4.  TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI305-  Siūlomų veiksmų santraukaReglamentu (EB) Nr. 2200/90 Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės siliciui. Iš karto po to, kai Bendrijos pramonė pateikė skundą ir Komisija vėliau atliko tyrimą, Taryba Reglamente (EB) Nr. 1607/92 padarė išvadą, kad buvo mažinamas galiojančio antidempingo muito poveikis, ir nustatė papildomą muitą importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės siliciui.Reikėtų pažymėti, kad abiejose priemonių galiojimo termino peržiūrose, t. y. Reglamentuose (EB) Nr. 2496/97 ir Nr. 398/2004, patvirtinta 49 % galutinė antidempingo muito norma, taikoma neto kainai Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą.2006 m. kovo 6 d. Komisija gavo naują prašymą ištirti tariamą antidempingo priemonių, nustatytų importuojamam Kinijos kilmės siliciui, vengimą įvežant jį iš Korėjos Respublikos.Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad vienintelė tokį prekybos pobūdžio pasikeitimą pakankamai pagrindžianti priežastis (arba sumetimas) yra antidempingo priemonių taikymas ir kad buvo mažinamas taisomasis galiojančių antidempingo priemonių poveikis kiekio ir kainos atžvilgiu. Išaiškėjo, kad didelė nagrinėjamojo produkto importo iš Korėjos Respublikos apimtis pakeitė silicio importą iš Kinijos. Be to, turėta pakankamai įrodymų, kad didesni kiekiai importuoti mažesnėmis kainomis nei nežalingos, kurios nustatytos atliekant tyrimą, po kurio buvo pradėtos taikyti galiojančios priemonės, ir kad dempingas vis dar buvo didelis.Todėl siūloma importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės silicio metalui taikomas antidempingo priemones pradėti taikyti tam pačiam importuojamam produktui, įvežamam iš Korėjos Respublikos.Buvo pasitarta su valstybėmis narėmis, kurių dauguma pritarė šiam pasiūlymui.Tarybai siūloma priimti pridedamą reglamento pasiūlymą, kuris turėtų būti kuo greičiau paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .310-  Teisinis pagrindas1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005.329-  Subsidiarumo principasPasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas.-  Proporcingumo principasPasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šių priežasčių:331Veiksmų pobūdis yra aprašomas pirmiau minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti šalies sprendimą.332Nuoroda apie Bendrijai, šalių vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ekonominių operacijų vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės ir administracinės naštos mažinimą ir jos laikymą proporcinga pasiūlymo tikslui netaikoma.-  Priemonių pasirinkimas341Siūloma priemonė: reglamentas.342Kitos priemonės būtų netinkamos dėl šios priežasties:pirmiau minėtame pagrindiniame reglamente nenumatoma kitų galimybių.5.  POVEIKIS BIUDŽETUI409Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui.PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASišplečiantis galutinio antidempingo muito, nustatyto importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės siliciui Reglamentu (EB) Nr. 398/2004, taikymą importuojamam siliciui, įvežamam iš Korėjos Respublikos, deklaruojamam arba nedeklaruojamam kaip Korėjos Respublikos kilmėsEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 13 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasitarus su Patariamuoju komitetu,kadangi:A. PROCEDŪRA1. Galiojančios priemonės(1) Reglamentu (EB) Nr. 2200/90[2] (toliau – pirminis tyrimas) Taryba nustatė galutines antidempingo priemones – fiksuotą muitą vienai importuojamai tonai Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – Kinija) kilmės silicio.(2) Iš karto po to, kai Bendrijos pramonė pateikė prašymą, Reglamente (EB) Nr. 1607/92[3] Taryba padarė išvadą, kad Kinijos eksportuotojai mažino galiojančių antidempingo priemonių poveikį, ir nustatė papildomą muitą importuojamam Kinijos kilmės siliciui.(3) 1997 m. buvo inicijuotos priemonių galiojimo termino ir tarpinė peržiūros. Peržiūros užbaigtos Reglamentu (EB) Nr. 2496/97[4]. Atlikus šias peržiūras nuspręsta priemones taikyti toliau, bet manyta, kad būtų tinkamiau pakeisti priemonių formą – vietoj fiksuoto muito nustatyti ad valorem muitą. Nustatyta muito norma buvo 49 % CIF nagrinėjamojo importo kainos. Pagal mažesnio muito taisyklę ši norma atitinka žalos skirtumą.(4) Atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, Reglamente (EB) Nr. 398/2004[5] Taryba padarė išvadą, kad antidempingo muitas turėtų būti taikomas toliau.2. Prašymas(5) 2006 m. kovo 6 d. pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 3 dalį Komisija gavo prašymą ištirti tariamą antidempingo priemonių, nustatytų importuojamam Kinijos kilmės siliciui, kurio klasifikacinis KN kodas yra 2804 69 00 (kurio sudėtyje silicio yra mažiau kaip 99,99 % visos masės), vengimą. Prašymą pateikė Euroalliages (Geležies lydinių pramonės sąveikos komitetas) (toliau – pareiškėjas) gamintojų, pagaminančių didžiąją dalį (t. y. 100 %) silicio produkcijos Bendrijoje, vardu. Prašyme teigta, kad buvo vengta galiojančių antidempingo priemonių, nustatytų importuojamam Kinijos kilmės siliciui, įvežant jį iš Korėjos Respublikos (toliau – Korėja).(6) Be to, prašyme teigta, kad vienintelė tokį prekybos pobūdžio pasikeitimą pakankamai pagrindžianti priežastis (arba sumetimas) yra antidempingo priemonių taikymas ir kad mažinamas taisomasis galiojančių antidempingo priemonių poveikis kiekio ir kainos atžvilgiu. Nustatyta, kad didelė silicio importo iš Korėjos apimtis pakeitė silicio importą iš Kinijos. Be to, turėta pakankamai įrodymų, kad importuoto produkto kainos buvo mažesnės už gamybos sąnaudas ir pagrįstą pelną, apskaičiuotus Bendrijos pramonei atliekant ankstesnį tyrimą, po kurio pradėtos taikyti galiojančios priemonės.(7) Galiausiai pareiškėjai teigė, kad, palyginti su anksčiau Kinijos kilmės siliciui nustatyta normaliąja verte, iš Korėjos įvežamas silicis parduotas dempingo kainomis.3. Tyrimo inicijavimas(8) Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai prima facie įrodymų, pagrindžiančių tyrimo inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnį, Komisija Reglamentu (EB) Nr. 607/2006[6] (toliau – inicijavimo reglamentas) inicijavo tyrimą. Pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 3 dalį ir 14 straipsnio 5 dalį Komisija inicijavimo reglamentu taip pat nurodė muitinėms registruoti iš Korėjos įvežamo silicio importą, deklaruojamą arba nedeklaruojamą kaip Korėjos kilmės.4. Tyrimas(9) Apie tyrimo inicijavimą Komisija oficialiai pranešė Kinijos ir Korėjos valdžios institucijoms, gamintojams ir (arba) eksportuotojams, žinomiems susijusiems Bendrijos importuotojams bei Bendrijos pramonės pareiškėjui. Klausimynai buvo išsiųsti Korėjos gamintojams ir (arba) eksportuotojams ir Kinijos bei Korėjos valdžios institucijoms. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pateikti savo nuomonę raštu ir prašyti būti išklausytoms per inicijavimo reglamente nurodytą terminą. Visos šalys buvo informuotos, kad joms nebendradarbiaujant gali prireikti taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį ir išvadas daryti remiantis turimais faktais.(10) Klausimynų atsakymų nepateikė nė vienas Kinijos eksportuotojas ir (arba) gamintojas; be to, Komisija negavo jokių pastabų iš Kinijos valdžios institucijų.(11) Dvi Korėjos bendrovės pasisiūlė bendradarbiauti atliekant tyrimą. Tik viena jų importavo silicį į Korėją iš Kinijos, bet neeksportavo į Bendriją. Antra bendradarbiaujanti Korėjos bendrovė nei gamino silicį, nei jį importavo.5. Tiriamasis laikotarpis(12) Nagrinėtas laikotarpis nuo 2005 m. balandžio 1 d. iki 2006 kovo 31 d. (toliau – TL). Siekiant ištirti tariamą prekybos pobūdžio pasikeitimą buvo surinkti duomenys nuo 2001 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).B. TYRIMO REZULTATAI1. Bendrosios pastabos ir (arba) bendradarbiavimo lygmuo(13) Kaip minėta 10 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą nebendradarbiavo nei vienas Kinijos silicio gamintojas ir (arba) eksportuotojas; be to, su tyrimu susijusios informacijos nepateikė nė vienas Bendrijos importuotojas. Kaip minėta 11 konstatuojamojoje dalyje, tik dvi Korėjos bendrovės bendradarbiavo, bet jos neeksportavo silicio į Bendriją nagrinėjamuoju laikotarpiu. Todėl išvados dėl iš Korėjos į Bendriją įvežamo silicio turėjo būti daromos remiantis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį.2. Nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas(14) Nagrinėjamasis produktas yra tas pats kaip ir atliekant pirminį tyrimą, t. y. Kinijos kilmės silicis, kurio klasifikacinis KN kodas yra 2804 69 00 (kurio sudėtyje silicio yra mažiau kaip 99,99 % masės). Primenama, kad didesnio grynumo silicio, kurio sudėtyje silicis sudaro ne mažiau kaip 99,99 % masės, naudojamo daugiausia elektronikos puslaidininkių pramonėje, klasifikacinis KN kodas skiriasi, ir šio tyrimo taikymo sričiai jis nepriklauso.(15) Remiantis dviejų bendradarbiaujančių Korėjos bendrovių pateikta informacija ir pareiškėjo prašyme nurodytais duomenimis padaryta išvada, kad iš Kinijos į Bendriją eksportuotas silicis ir iš Korėjos į Bendriją įvežtas silicis pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis savybėmis ir turi vienodą paskirtį. Todėl šie produktai laikomi panašiais pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį. Atliekant tyrimą priešingos informacijos negauta.3. Trečiųjų šalių ir Bendrijos tarpusavio prekybos pobūdžio pasikeitimas(16) Kaip jau minėta, teigta, kad prekybos pobūdis pakito dėl produktų įvežimo iš Korėjos.(17) Kadangi eksportuojančios Korėjos bendrovės nebendradarbiavo, nagrinėjamojo produkto eksporto iš Korėjos į Bendriją apimtis ir vertė buvo nustatyti remiantis turima informacija, šiuo atveju – Eurostato importo statistika.(18) Prekybos pobūdžio pasikeitimas yra pagrįstas toliau pateiktos pirmosios lentelės duomenimis. Silicio importo iš Korėjos į Bendriją apimtis pradėjo didėti 2002–2003 m., ir TL toliau išliko didelė. Didelė iš Korėjos įvežamo importo apimtis, ypač 2003 m. – TL, kai ji kito, sutapo su žymiu ir nuolatiniu importo iš Kinijos mažėjimu (daugiau kaip 50 %).1 lentelė. Silicio importas iš Kinijos ir Korėjos (apimtis)Šalis | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | TL (2005 m. balandžio mėn. – 2006 m. kovo mėn. |Kinija (tonos) | 39 705 | 56 226 | 55 939 | 30 346 | 22 358 |Korėja (tonos) | 1 070 | 5 540 | 2 340 | 4 380 | 3 658 |Šaltinis : Eurostatas .4. Nustatytas priemonių vengimo procesas ir nepakankamai pagrįstos priežastys arba ekonominiai sumetimai(19) Kadangi atliekant dabartinį tyrimą nė viena Korėjos bendrovė, eksportavusi silicį į ES, nebendradarbiavo, vertinant priemonių vengimą remtasi turima informacija, įskaitant skunde nurodytus duomenis, vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu. Atliekant tyrimą nenustatyta, kad Korėjoje buvo gaminamas silicis. Priešingai, abi bendradarbiaujančios Korėjos bendrovės patvirtino, kad Korėjoje silicis negaminamas.(20) Todėl daroma išvada, kad prekybos pobūdžio pasikeitimą lėmė antidempingo muito, nustatyto importuojamam Kinijos kilmės siliciui, taikymas, kadangi, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalies antrajame sakinyje, nebuvo jokių kitų pakankamai pagrįstų priežasčių ar ekonominių sumetimų, ir reikia daryti prielaidą, kaip tvirtina skundo pateikėjas, šis pasikeitimas yra susijęs su produkto įvežimu iš Korėjos.5. Taisomojo muito poveikio mažinimas panašaus produkto kainų ir (arba) kiekių atžvilgiu(21) Atsižvelgiant į 18 konstatuojamojoje dalyje minėtus duomenis akivaizdu, kad nagrinėjamojo produkto importo į Bendriją pobūdis kiekybės atžvilgiu pasikeitė ir tai, kad Kinijos importas į Bendriją gerokai sumažėjo 2005 m., kai tuo pat metu nagrinėjamojo produkto eksportas iš Korėjos, kurioje silicis negamintas, į Bendriją išaugo. Todėl aišku, kad taip smarkiai pakeitus prekybos srautus buvo sumažintas taisomasis priemonių poveikis į Bendrijos rinką importuotų kiekių atžvilgiu, net jei TL importas iš Korėjos buvo gerokai mažesnis nei sumažėjęs importas iš Kinijos 2004 m. – TL.(22) Kadangi nebendradarbiauta, svarstant iš Korėjos įvežto silicio kainas reikėjo remtis Eurostato duomenimis. Nustatyta, kad vidutinės eksporto iš Korėjos į Bendriją kainos buvo kur kas mažesnės už Bendrijos pramonės pardavimo kainas ir sąnaudas, kurios nustatytos atliekant tyrimą, lėmusį dabartinių priemonių taikymą.2 lentelė. Silicio importas iš Kinijos ir Korėjos (EUR/t)Šalis | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | TL (2005 m. balandžio mėn. – 2006 m. kovo mėn. |Kinija | 1 063 | 1 000 | 1 026 | 964 | 1 001 |Korėja | 1 031 | 912 | 961 | 1 039 | 1 061 |Šaltinis : Eurostatas.(23) Todėl daroma išvada, kad nagrinėjamojo produkto importas iš Korėjos mažina taisomąjį muito poveikį kiekių ir kainų atžvilgiu.6. Dempingo įrodymai atsižvelgiant į panašiam produktui anksčiau nustatytą normaliąją vertę(24) Kaip aiškinta 10 ir 11 konstatuojamosiose dalyse, kadangi nebendradarbiauta, siekiant nustatyti, ar yra įrodymų, kad TL nagrinėjamasis produktas iš Korėjos į Bendriją eksportuotas dempingo kainomis, nustatant eksporto į ES kainas reikėjo remtis Eurostato duomenimis KN lygiu pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį.(25) Pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalį šios eksporto kainos buvo lygintos su anksčiau nustatyta normaliąja verte, o šiuo atveju – su normaliąja verte, kuri nustatyta paskutinėje priemonių galiojimo termino peržiūroje.(26) Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis priemonių galiojimo termino peržiūros tyrime nustatytą normaliosios vertės svertinį vidurkį palyginus su eksporto kainų svertiniu vidurkiu šio tyrimo TL, išreikštus CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą procentais, buvo nustatytas didelis dempingas.C. PRIEMONĖS(27) Atsižvelgiant į minėtas išvadas nustatyta, kad, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalies antrajame sakinyje, priemonių buvo vengiama. Pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalies pirmąjį sakinį galiojančios antidempingo priemonės, taikomos importuojamam Kinijos kilmės nagrinėjamajam produktui, turėtų būti pradėtos taikyti tam pačiam importuojamam produktui, įvežamam iš Korėjos, deklaruojamam arba nedeklaruojamam kaip Korėjos kilmės.(28) Priemonės, kurių taikymas turi būti išplėstas, yra Reglamento (EB) Nr. 398/2004 1 straipsnio 2 dalyje nustatytos priemonės, t. y. galutinis 49 % antidempingo muitas, taikomas neto kainai Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą.(29) Pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 3 dalį ir 14 straipsnio 5 dalį, kuriose numatoma, kad bet koks išplėstas priemonės taikymas turėtų galioti į Bendriją įvežtam ir pagal inicijavimo reglamentą registruotam importui, muitai turėtų būti taikomi registruotam importuojamam siliciui, įvežamam iš Korėjos.D. PRAŠYMAI ATLEISTI NUO PRIEMONIŲ(30) Nors atliekant tyrimą nebuvo nustatyta, kad Korėjoje tikrai yra silicio gamintojų ir (arba) eksportuotojų į Bendriją, arba jie apie save nepranešė Komisijai, kiti susiję eksportuotojai, kurie pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 4 dalį pageidautų pateikti prašymą dėl atleidimo nuo išplėsto antidempingo muito taikymo, turės pateikti klausimyno atsakymus, kad Komisija galėtų nuspręsti, ar galima suteikti atleidimą. Atleisti nuo priemonių galima įvertinus nagrinėjamojo produkto rinkos padėtį, gamybos pajėgumus ir pajėgumų panaudojimą, pirkimą ir pardavimą, taip pat tikimybę, kad bus užsiimama praktika, kuriai nėra pagrįstos priežasties ar ekonominių sumetimų, bei ar yra dempingo įrodymų. Komisija taip pat surengtų tikrinamuosius vizitus vietoje be perspėjimo. Prašymą reikėtų nedelsiant pateikti Komisijai nurodant visą svarbią informaciją, visų pirma apie visus bendrovės veiklos pokyčius, susijusius su gamyba ir pardavimu.(31) Jei nuo priemonių atleidžiama, Komisija, pasitarusi su Patariamuoju komitetu, atitinkamai pasiūlys iš dalies pakeisti šį reglamentą. Taigi bet koks suteiktas atleidimas bus kontroliuojamas siekiant užtikrinti šiame reglamente nustatytų reikalavimų laikymąsi.E. PROCEDŪRA(32) Suinteresuotosios šalys buvo informuotos apie esminius faktus ir išvadas, kuriomis remdamasi Taryba ketino išplėsti galiojančio galutinio antidempingo muito taikymą, ir joms buvo suteikta galimybė pareikšti pastabas bei būti išklausytoms. Negauta pastabų, dėl kurių būtų galima pakeisti pirmiau pateiktas išvadas.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis1. Reglamentu (EB) Nr. 398/2004 importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės siliciui, kurio klasifikacinis KN kodas yra 2804 69 00, nustatytas galutinis antidempingo muitas pradedamas taikyti importuojamam siliciui, kurio klasifikacinis KN kodas yra ex 2804 69 00 (TARIC kodas 2804 69 00 10), kuris įvežamas iš Korėjos Respublikos ir kuris deklaruojamas arba nedeklaruojamas kaip Korėjos Respublikos kilmės.2. Pagal šio straipsnio 1 dalį išplėsti muitai taikomi importui, registruotam pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 607/2006 2 straipsnį ir Reglamento (EB) Nr. 384/96 13 straipsnio 3 dalį ir 14 straipsnio 5 dalį.3. Taikomos muitams galiojančios nuostatos.2 straipsnis1. Prašymai dėl atleidimo nuo pagal 1 straipsnį išplėsto muito taikymo teikiami raštu viena oficialiųjų Bendrijos kalbų ir turi būti pasirašyti pareiškėjo įgalioto asmens. Prašymas turi būti siunčiamas šiuo adresu:Commission EuropéenneDirection Générale du CommerceDirection BBureau: J-79 05/17B - 1049 BruxellesFaksas (32 2) 295 65 052. Pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 13 straipsnio 4 dalį Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir priėmusi sprendimą, gali atleisti nuo pagal 1 straipsnį išplėsto muito taikymo bendrovių, kurios nevengia Reglamentu (EB) Nr. 398/2004 nustatytų antidempingo priemonių, importą.3 straipsnisŠiuo reglamentu muitinėms nurodoma nutraukti importo registraciją, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 607/2006 2 straipsniu.4 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje, […]Tarybos varduPirmininkas [1] OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).[2] OL L 198, 1990 7 28, p. 57.[3] OL L 170, 1992 6 25, p. 1.[4] OL L 345, 1997 12 16, p. 1.[5] OL L 66, 2004 3 22, p. 15.[6] OL L 107, 2006 4 20, p. 24.