Svarbus teisinis pranešimas

|

52005PC0316

Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 428/2005, įvedantį importuojamiems poliesterių štapelio pluoštams, kurių kilmės šalys – Kinijos Liaudies Respublika ir Saudo Arabija, galutinį antidempingo muitą  /* KOM/2005/0316 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 18.07.2005KOM(2005) 316 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 428/2005, įvedantį importuojamiems poliesterių štapelio pluoštams, kurių kilmės šalys – Kinijos Liaudies Respublika ir Saudo Arabija, galutinį antidempingo muitą(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS |Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas yra susijęs su 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2004 m. kovo 8 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (toliau – pagrindinis reglamentas), taikymu iš dalies keičiant Tarybos reglamentą (EB) Nr. 428/2005, įvedantį importuojamiems poliesterių štapelio pluoštams (PŠP), kurių kilmės šalis, inter alia, yra Saudo Arabija, galutinį antidempingo muitą. |Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas pateikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus. |Pasiūlyme taikomos nuostatos Šiuo metu srityje, dėl kurios teikiamas pasiūlymas, netaikomos jokios nuostatos. |Derinimas su kitomis Sąjungos politikos kryptimis ir tikslais Netaikytina. |KONSULTAVIMASIS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO įVERTINIMAS |Konsultavimasis su suinteresuotosiomis šalimis |Atliekant tyrimą, atitinkamos suinteresuotosios šalys, remdamosi pagrindiniame reglamente numatytomis nuostatomis, turėjo galimybę ginti savo interesus. |Tyrimo atlikimas ir jo taikymas |Atlikti nepriklausomą tyrimą nebuvo reikalinga. |Poveikio įvertinimas Šis pasiūlymas yra parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nėra numatomas bendras poveikio įvertinimas, tačiau jame yra pateikiamas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |Siūlomų veiksmų santrauka 2005 m. kovo 10 d. Tarybos reglamentu Nr. 428/2005 Taryba įvedė importuojamiems poliesterių štapelio pluoštams, kurių kilmės šalis, inter alia, yra Saudo Arabija, galutinį antidempingo muitą. Po kelių Saudi Basic Industries Corporation (SABIC) Saudo Arabijoje ir Komisijos tarnybų susitikimų ir prieš paskelbiant galutines išvadas, buvo gautas priimtinas įsipareigojimo pasiūlymas. Kadangi administracine tvarka buvo neįmanoma įsipareigojimo pasiūlymo priėmimo įtraukti į galutinį reglamentą, siūloma priimti įsipareigojimo pasiūlymą ir iš dalies atitinkamai pakeisti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 428/2005. Po konsultacijų su valstybėmis narėmis nė viena iš minėtų valstybių neprieštaravo siūlomam veiksmų planui. Dėl to Komisijai siūloma patvirtinti pridedamą sprendimo projektą dėl įsipareigojimo priėmimo ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 428/2005, pasiūlymą bei kuo įmanoma greičiau juos paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |Teisinis pagrindas 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2004 m. kovo 8 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 461/2004. |Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šios(-ių) priežasties(-čių): |Veiksmų pobūdis yra aprašomas pirmiau minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti šalies sprendimą. |Nuoroda apie Bendrijai, šalių vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ekonominės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės bei administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingą paskirstymą pasiūlymo tikslui netaikoma. |Priemonių pasirinkimas |Siūlomos priemonės: reglamentas. |Kitos priemonės būtų netinkamos dėl šios(-ių) priežasties(-čių): Pirmiau minėtame pagrindiniame reglamente nenumatoma alternatyvi galimybė rinktis. |POVEIKIS BIUDžETUI |Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. |1.  PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 428/2005, įvedantį importuojamiems poliesterių štapelio pluoštams, kurių kilmės šalys – Kinijos Liaudies Respublika ir Saudo Arabija, galutinį antidempingo muitąEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 8 ir 9 straipsnius,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasitarus su Patariamuoju komitetu,kadangi:A. PROCEDŪRA(1) Reglamentu (EB) Nr. 428/2005[2] (toliau – galutinis reglamentas) Taryba įvedė importuojamiems poliesterių štapelio pluoštams (PŠP), kurių kilmės šalys – Kinijos Liaudies Respublika ir Saudo Arabija, galutinį antidempingo muitą, iš dalies pakeitė galiojantį galutinį antidempingo muitą tokioms importuojamoms prekėms, kurių kilmės šalis yra Korėjos Respublika, ir nutraukė antidempingo procedūrą dėl tokių prekių, kurių kilmės šalis yra Taivanis, importo.(2) Saudi Basic Industries Corporation ( Sabic ) savo ir susijusių bendrovių, įskaitant svarstomosios prekės susijusį gamintoją Arabian Industrial Fibres Company ( Ibn Rushd ), vardu, prieš paskelbiant galutines išvadas pateikė priimtiną įsipareigojimo pasiūlymą, tačiau šis pasiūlymas buvo gautas paskutiniame procedūrų etape, todėl šio pasiūlymo priėmimo buvo neįmanoma administracine tvarka įtraukti į galutinį reglamentą.(3) Komisija savo Sprendimu Nr. XXXX priėmė Sabic pateiktą įsipareigojimo pasiūlymą. Šio įsipareigojimo priėmimo priežastys yra nustatytos šiame sprendime. Taryba pripažįsta, kad įsipareigojimo pasiūlyme atlikti pakeitimai pašalina dempingo žalingą poveikį ir iki patenkinamo lygio sumažina kryžminės kompensacijos už kitas prekes pažeidimo riziką.(4) Atsižvelgiant į tai, kad įsipareigojimo pasiūlymas buvo priimtas, būtina iš dalies atitinkamai keisti Reglamentą (EB) Nr. 428/2005.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamente (EB) Nr. 428/2005 1 straipsnyje įterpiamos šios dalys:“4. Importuojamoms prekėms, kurios deklaruojamos išleidimui į laisvą apyvartą, netaikomi 1 ir 2 dalimi nustatyti antidempingo muitai, jei šias prekes pagamino, gabeno ir sąskaitą išrašė bendrovės, kurių įsipareigojimus yra priėmus Komisija ir kurių pavadinimai yra atitinkamo retkarčiais iš dalies keičiamo Komisijos sprendimo ar reglamento sąraše, ir jei šios prekės yra importuojamos vadovaujantis to paties Komisijos sprendimo ar reglamento nuostatomis.5. 4 dalyje minėtoms importuojamoms prekėms antidempingo muitas netaikomas, jei:(a) deklaruotos ir muitinei pristatytos prekės tiksliai atitinka 1 dalyje aprašytą prekę,(b) prekybinė sąskaita, kurioje yra bent priede išvardyti rekvizitai, yra pateikiama valstybių narių muitinėms kartu su deklaracija dėl šių prekių išleidimo į laisvą apyvartą, ir(c) deklaruotos ir muitinei pristatytos prekės tiksliai atitinka prekybinėje sąskaitoje pateikiamą aprašymą.“.2 straipsnisReglamentas (EB) Nr. 428/2005 papildomas šio reglamento priedo tekstu.3 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkasPRIEDASPrekybinėje sąskaitoje, pridedamoje bendrovei parduodant į Bendriją poliesterių štapelio pluoštus, kuriems taikomas įsipareigojimas, nurodomi šie rekvizitai:1. Antraštė „PREKYBINĖ SĄSKAITA, PRIDEDAMA PRIE PREKIŲ, KURIOMS YRA TAIKOMAS ĮSIPAREIGOJIMAS“.2. Komisijos reglamento ir (arba) sprendimo [ĮRAŠYTI NUMERĮ] 1 straipsnyje minimos įsipareigojimą prisiimančios bendrovės, kuri išduoda prekybinę sąskaitą, pavadinimas.3. Prekybinės sąskaitos numeris.4. Prekybinės sąskaitos išdavimo data.5. Papildomas TARIC kodas, pagal kurį sąskaitoje įrašytos prekės turi būti įforminamos muitinėje Bendrijos pasienyje.6. Tikslus prekių aprašymas, įskaitant:-  produkto kodo numerį (PKN), naudojamą tyrimui ir įsipareigojimui (pvz., PKN 1, PKN 2 ir t. t.),-  suprantamą prekių aprašymą, atitinkantį susijusį PKN,-  bendrovės prekės kodo numerį (BPKN) (jei tinka),-  KN kodą,-  kiekį (nurodomas kilogramais).7. Pardavimo sąlygų aprašymas, įskaitant:-  kainą už kilogramą,-  taikomas atsiskaitymo sąlygas,-  taikomas pristatymo sąlygas,-  bendrą nuolaidų ir lengvatų sumą.8. Bendrovės, kuri vykdo importuotojo į Bendriją funkciją ir kuriai bendrovė tiesiogiai išduoda prekybinę sąskaitą, pridedamą prie prekių, kurioms taikomas įsipareigojimas, pavadinimas.9. Sąskaitą ir toliau pateiktą pasirašytą deklaraciją išdavusio bendrovės darbuotojo vardas ir pavardė:„Aš, toliau pasirašęs, patvirtinu, kad į šią sąskaitą įtrauktos tiesiogiai į Europos bendriją eksportuojamos prekės parduodamos tokia apimtimi ir pagal tokias sąlygas, kaip nurodyta [bendrovės] pasiūlytame ir Europos Komisijos reglamentu ir (arba) sprendimu [ĮRAŠYTI NUMERĮ] priimtame įsipareigojime. Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“[1] OL L 56, 6.3.1996, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 13.3.2004, p. 12).[2] OL L 71, 17.3.2005, p. 1.


|

52010PC0624

/* KOM/2010/0624 galutinis - COD 2010/0312 */  Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl tikrinimo, kaip taikomas Šengeno acquis, vertinimo mechanizmo sukūrimo

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.11.16KOM(2010) 624 galutinis2010/0312 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASdėl tikrinimo, kaip taikomas Šengeno acquis , vertinimo mechanizmo sukūrimoAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS-  Pasiūlymo pagrindas ir tikslasSiūlomu reglamentu siekiama nustatyti tinkamo Šengeno acquis taikymo vertinimo teisinius pagrindus. Šis vertinimo mechanizmas padės išlaikyti valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą viena kitos gebėjimais veiksmingai taikyti papildomas priemones, leidžiančias išlaikyti erdvę be vidaus sienų.Bendri naujojo mechanizmo tikslai turėtų būti skaidraus, veiksmingo ir nuoseklaus Šengeno acquis įgyvendinimo užtikrinimas, kartu atsižvelgiant į teisinės padėties pokyčius Šengeno acquis integravus į Europos Sąjungos sistemą.2004 m. Hagos programoje – daugiametėje teisingumo ir vidaus reikalų programoje – Komisija raginama „iškart, kai bus panaikinta vidaus sienų kontrolė, pateikti pasiūlymą dėl dabartinio Šengeno vertinimo mechanizmo papildymo priežiūros mechanizmu, užtikrinančiu valstybių narių ekspertų visapusišką dalyvavimą, įskaitant nepaskelbtus patikrinimus“.Reaguodama į šį raginimą ir siekdama Šengeno vertinimo mechanizmą inkorporuoti į ES teisės sistemą ir pašalinti nustatytus dabartinės sistemos trūkumus, Komisija 2009 m. kovo mėn. priėmė du pasiūlymus[1] dėl peržiūrėto Šengeno vertinimo mechanizmo. Dviejų atskirų teisinių priemonių (pirmojo ramsčio reglamento ir trečiojo ramsčio sprendimo) reikėjo tam, kad visai Šengeno bendradarbiavimo sričiai būtų taikoma vientisa reglamentavimo sistema. 2009 m. spalio mėn. Europos Parlamentas šiems pasiūlymams nepritarė motyvuodamas tuo, kad Komisija turėjusi jį įtraukti į pasiūlymo priėmimą pagal bendro sprendimo procedūrą.Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, trečiojo ramsčio pasiūlymas tapo nebeaktualus. Jis atsiimtas 2009 m. gruodžio mėn. bendruoju komunikatu[2].2009 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos priimtoje Stokholmo programoje[3] nurodoma, kad „Šengeno erdvės įvertinimo procesas tebebus itin svarbus, todėl reikėtų jį tobulinti stiprinant FRONTEX vaidmenį šioje srityje“.Todėl dabar pateikiamas naujas pasiūlymas. Kartu atsiimamas ankstesnis pasiūlymas (pirmojo ramsčio reglamentas).Naujajame pasiūlyme atsižvelgiama į Tarybos diskusijas dėl 2009 m. kovo mėn. pasiūlymų. Visų pirma juo siūloma stiprinti valstybių narių vaidmenį taikant vertinimo mechanizmą, siekiant išlaikyti abipusį pasitikėjimą ir užtikrinti didesnį lankstumą įgyvendinant mechanizmą. Priemonę siūloma priimti pagal bendro sprendimo procedūrą, Europos Parlamentui (EP) suteikiant galimybę visapusiškai dalyvauti sprendžiant teisingumo ir vidaus reikalų klausimus. Kad būtų užtikrintas didesnis skaidrumas, siūloma Tarybai ir EP reguliariai teikti atlikto vertinimo, vertinimo išvadų ir valstybių narių taikytų įgyvendinamųjų priemonių ataskaitas.-  Bendrosios aplinkybėsŠengeno acquis nustatyta erdvė be vidaus sienų – Šengeno erdvė – sukurta 9-ojo dešimtmečio pabaigoje ir 10-ojo dešimtmečio pradžioje tarpvyriausybiniu lygmeniu veikiant valstybėms narėms, norėjusioms panaikinti vidaus sienų kontrolę ir šiuo tikslu pasiruošusioms įgyvendinti papildomas priemones, pavyzdžiui, bendrąsias išorės sienų kontrolės taisykles, bendrą vizų politiką, policijos ir teisminį bendradarbiavimą, ir sukurti Šengeno informacinę sistemą (SIS). Vidaus sienų kontrolės nebuvo galima panaikinti remiantis Bendrijos teisės aktų sistema, nes valstybės narės nesutarė dėl poreikio panaikinti tokią kontrolę siekiant laisvo asmenų judėjimo tikslo (EB sutarties 14 straipsnis). Vis dėlto per kelerius metus visos tuometinės valstybės narės, išskyrus Jungtinę Karalystę ir Airiją, prisijungė prie Šengeno erdvės.1999 m. įsigaliojus Amsterdamo sutarčiai[4] Šengeno acquis tapo Europos Sąjungos sistemos dalimi.Šengeno erdvė grindžiama visapusišku valstybių narių tarpusavio pasitikėjimu viena kitos gebėjimais visiškai įgyvendinti papildomas vidaus sienų kontrolę leidžiančias panaikinti priemones. Pavyzdžiui, patikrinimus prie išorės sienų valstybės narės atlieka ne tik siekdamos apsaugoti savo interesus, bet ir visų kitų valstybių narių, į kurias žmonės galėtų vykti kirtę Šengeno erdvės išorės sienas, vardu.Siekdamos įgyti ir išlaikyti šį tarpusavio pasitikėjimą Šengeno erdvės valstybės narės 1998 m. įsteigė nuolatinį komitetą. Šio komiteto įgaliojimai nustatyti Šengeno vykdomojo komiteto sprendime (SCH/Com-ex (98) 26 def) ir jie apima dvi atskiras užduotis:1. patikrinti, ar prie Šengeno erdvės norinčios prisijungti valstybės narės įvykdė visas išankstines Šengeno acquis taikymo sąlygas, pvz., panaikino sienų kontrolę („įgalinimas“);2. patikrinti, ar acquis įgyvendinančios valstybės narės teisingai taiko Šengeno acquis („įgyvendinimas“).Todėl šis mechanizmas skiria „įgalinimą“ ir „įgyvendinimą“. Taigi, pirma, reikia patikrinti, ar prieš leidžiant taikyti acquis įvykdytos tarpusavio pasitikėjimo sąlygos. Antra, reikia išlaikyti tarpusavio pasitikėjimą tikrinant, ar acquis įgyvendinamas teisingai. Šengeno tarpvyriausybinio bendradarbiavimo etapu reikėjo įtvirtinti konkrečias nuostatas, reglamentuojančias teisingo įgyvendinimo tikrinimą.Šengeno acquis į Europos Sąjungos sistemą integruotas jo nepersvarsčius. Todėl nuolatinis komitetas ir jam 1998 m. suteikti įgaliojimai buvo perimti be pakeitimų, išskyrus tai, kad nuolatinis komitetas tapo Tarybos Šengeno acquis įvertinimo darbo grupe (SCH-EVAL).Atsižvelgiant į tai, kad veikiama tarpvyriausybiniu lygmeniu, Šengeno vertinimas buvo ir tebėra valstybių narių kompetencija, Komisija dalyvauja stebėtojos teisėmis. Tai logiškai tinka pirmajai įgaliojimų daliai, nes ES acquis , reglamentuojančiame teisingumo ir vidaus reikalų sritį, sąvokos „įgalinimas“ ir „įgyvendinimas“ nėra išskiriamos. Be to, 2004 m. ir 2007 m. plėtros metu sprendimų dėl vidaus sienų kontrolės panaikinimo ir dėl visapusiško Šengeno acquis taikymo priėmimo tvarka buvo nustatyta stojimo sutartyse, t. y. pirminėje teisėje. Stojimo aktuose nurodyta, kad po konsultacijų su Europos Parlamentu priimamas Tarybos sprendimas. Komisijos iniciatyvos teisė nenumatyta.Tačiau tokį požiūrį ne taip logiška taikyti antrajai įgaliojimų daliai. Todėl jau integruojant acquis Komisija paskelbė deklaraciją, kurioje teigė „mananti, kad Vykdomojo komiteto sprendimo, įsteigiančio Šengeno įvertinimo ir įgyvendinimo nuolatinį komitetą (SCH/Com-ex (98) 26 def, 1998 9 16), integravimas į Europos Sąjungos sistemą neturi įtakos Sutartimis jai pavestoms galioms ir visų pirma jos kaip Sutarčių sergėtojos atsakomybei“.Siekiant įgyti tarpusavio pasitikėjimą valstybėms narėms itin svarbu, kad prieš pradedant taikyti acquis būtų atliktas vertinimas, todėl tai turėtų likti valstybių narių kompetencija. Komisija ir toliau stebėtojos teisėmis visapusiškai dalyvaus atliekant šiuos vertinimus.Tai, kad kompetencija skirtinga, tik parodo skirtingas institucines realijas, o ne lemia skirtingus vertinimo standartus. Taryba taip pat gali nuspręsti pasinaudoti siūloma struktūra, siekdama prieš panaikinant vidaus sienų kontrolę įvertinti valstybes nares.-  Būtinybė gerinti teisingo acquis taikymo vertinimąNuo 1999 m. keletą kartų surengtos valstybių narių ir Komisijos diskusijos dėl Šengeno vertinimo mechanizmo veiksmingumo didinimo, visų pirma, kiek tai susiję su antrąja įgaliojimų dalimi, t. y. teisingo acquis taikymo vertinimu panaikinus vidaus sienų kontrolę. Buvo nustatyti tokie pagrindiniai trūkumai:1.  Dabartinis mechanizmas neadekvatus. Vertinimų nuoseklumo ir dažnumo taisyklės neaiškios. Nepaskelbti patikrinimai vietoje neatliekami.2.  Reikia sukurti pirmenybės nustatymo atsižvelgiant į rizikos analizę metodą.3.  Būtina užtikrinti, kad vertinimus nuolat vykdytų aukštos kvalifikacijos ekspertai. Vertinime dalyvaujantys ekspertai turėtų turėti pakankamai teisės žinių ir praktinės patirties. Jei į kiekvieną patikrinimą vietoje būtų siunčiama po vieną ekspertą iš kiekvienos valstybės narės, tai galėtų labai sumažinti veiklos veiksmingumą. Reikia nustatyti tinkamą patikrinimuose galinčių dalyvauti ekspertų skaičių.4.  Reikia tobulinti ex-post vertinimo mechanizmą, skirtą tolesniems veiksmams vertinti atsižvelgiant į rekomendacijas, pateiktas po patikrinimo vietoje, nes skiriasi valstybių narių trūkumams šalinti taikomos priemonės ir laikotarpis, per kurį tie trūkumai turi būti pašalinti.5.  Dabartinėje vertinimo sistemoje neatsižvelgiama į Komisijos kaip Sutarties sergėtojos institucinę kompetenciją.Nustatytiems dabartinio mechanizmo trūkumams pašalinti svarbūs tokie aspektai:Vertinimo metodas ir FRONTEX vaidmuoŠiame pasiūlyme numatytos daugiametės ir metinės paskelbtų ir nepaskeltų patikrinimų vietoje programos. Valstybės narės ir toliau bus reguliariai vertinamos siekiant užtikrinti bendrą teisingą acquis taikymą. Vertinamos gali būti visos Šengeno acquis dalys.Vertinimo pagrindu gali būti atsakymai į klausimynus, patikrinimai vietoje arba abi šios priemonės kartu.Pastaraisiais metais valstybės narės nemanė esant reikalinga atlikti teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose arba kovos su ginklais ir narkotikais vertinimus vietoje. Duomenų apsauga taip pat ne visada buvo vertinimų vietoje objektas.Vis dėlto patikrinimai vietoje neapsiriboja tik išorės sienomis ir vizomis, jie gali apimti visas Šengeno acquis dalis, įskaitant kontrolės prie vidaus sienų panaikinimą reglamentuojančias nuostatas. Tačiau kiek tai susiję su ginklais, acquis integravus į ES sistemą, atitinkamos Šengeno acquis nuostatos buvo pakeistos 1991 m. birželio 18 d. Tarybos direktyva 91/477/EEB dėl ginklų įsigijimo ir laikymo kontrolės[5]. Pagal Sutartį Komisijai buvo pavesta patikrinti, ar ši direktyva į nacionalinę teisę perkelta teisingai. Valstybės narės niekada nemanė esant reikalinga atlikti vertinimus vietoje, todėl nėra būtinybės į šį pasiūlymą įtraukti teisingo direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę tikrinimą.Be to, tais atvejais, kai ES teisėje jau numatytas specialus vertinimas, būtina atlikti tik Šengeno acquis , o ne papildomą šio mechanizmo vertinimą.Visų pirma atliekant duomenų apsaugos, kuri ne tik yra Šengeno acquis dalis, bet ir horizontaliai taikoma visoms politikos sritims, vertinimą, dėmesį reikėtų sutelkti į su SIS susijusius duomenų apsaugos aspektus ir atsižvelgti į SIS vertinimus, kad būtų galima išnaudoti esamą sąveiką.Konkretų tokių patikrinimų poreikį nustatys Komisija, pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis ir atsižvelgusi į atitinkamos valstybės narės teisės aktų, procedūrų ar organizavimo pakeitimus, taip pat į FRONTEX agentūros pateiktą rizikos analizę, susijusią su išorės sienomis ir vizomis.Be to, jeigu būtina, į metinę programą gali būti įtraukti teminiai arba regioniniai vertinimai.Be šių reguliarių patikrinimų, gali būti atliekami nepaskelbti patikrinimai vietoje atsižvelgus į FRONTEX parengtą rizikos analizę arba bet kokio kito šaltinio informaciją, iš kurios matyti būtinybė atlikti nepaskelbtą patikrinimą vietoje.Prireikus ir daugiametė, ir metinė programa gali būti patikslintos.Valstybių narių ekspertaiAr teisės aktai taikomi teisingai, valstybių narių ekspertai tikrina ir kitose ES teisės srityse, pavyzdžiui, aviacijos ir laivybos saugumo. Valstybių narių vidaus saugumui itin svarbu teisingai įgyvendinti papildomas priemones, leidžiančias panaikinti vidaus sienų kontrolę, todėl atliekant vertinimą valstybių narių ekspertams ir toliau teks pagrindinis vaidmuo. Taikydami komiteto procedūrą, jie dalyvaus atliekant tiek paskelbtus, tiek nepaskeltus patikrinimus ir rengiant daugiamečių ir metinių vertinimo programų projektus, patikrinimus vietoje, ataskaitas ir tolesnes priemones. Siekdamos aukštos ekspertų darbo kokybės, valstybės narės turi užtikrinti, kad ekspertai turėtų tinkamą kvalifikaciją, be kita ko, išsamių teorinių žinių ir praktinės patirties vertinamose srityse, taip pat gerai išmanytų patikrinimų vietoje principus, procedūras ir metodus.Susijusios įstaigos (pvz., FRONTEX) turėtų rengti tinkamus mokymus, o specialiems valstybių narių mokymams Šengeno acquis vertinimų srityje reikėtų numatyti lėšų (pvz., mokymams, susijusiems su Sąjungos veiksmų prioritetais, priimtais atsižvelgiant į Išorės sienų fondo nustatytas taisykles)[6].Atsižvelgiant į tai, kad vertinimų vietoje veiksmingumui užtikrinti būtina sumažinti dalyvaujančių ekspertų skaičių, paskelbtuose patikrinimuose vietoje turėtų dalyvauti ne daugiau kaip aštuoni ekspertai. Kadangi gali būti sudėtingiau per trumpą laiką suburti ekspertus nepaskelbtiems patikrinimams vietoje, tokiuose patikrinimuose turėtų dalyvauti ne daugiau kaip šeši ekspertai.Teisingas priemonių įgyvendinimas siekiant užtikrinti laisvą asmenų judėjimą, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutarties 26 straipsnyje, neturi poveikio kitų valstybių narių vidaus saugumui, todėl vidaus sienų kontrolės panaikinimo vertinimą galima visiškai patikėti Komisijai. Reikėtų paminėti, kad tarpvyriausybiniai įgaliojimai neapima vidaus sienų kontrolės panaikinimo tikrinimo.Veiksmai po įvertinimoSiekiant veiksmingai pašalinti nustatytus trūkumus ir silpnąsias vietas, kiekviena ataskaitos išvada turėtų būti priskiriama vienai iš trijų kategorijų: atitinka reikalavimus, reikalavimus atitinka, tačiau reikia tobulinti, arba neatitinka reikalavimų. Atitinkama valstybė narė turėtų per dvi savaites pateikti savo pastabas dėl ataskaitos ir per mėnesį nuo ataskaitos priėmimo – parengti trūkumų pašalinimo veiksmų planą. Valstybė narė privalės per šešis mėnesius pateikti savo veiksmų plano įgyvendinimo ataskaitą. Atsižvelgiant į nustatytus trūkumus gali būti numatyti paskelbti arba nepaskelbti patikrinimai vietoje siekiant įvertinti, ar veiksmų planas įgyvendinamas teisingai. Nustačius didelių trūkumų Komisija turi nedelsdama apie tai pranešti Tarybai.Tai neturi jokio poveikio Komisijos įgaliojimams bet kuriame vertinimo etape inicijuoti pažeidimų procedūrą. Valstybė narė gali pažeisti acquis , pavyzdžiui, jei ji atsisako įleisti asmenis, turinčius kitos valstybės narės išduotą galiojančią Šengeno vizą. Tokiais atvejais valstybės vidaus saugumui grėsmės nėra, bet Sąjungos teisė vis tiek pažeidžiama.Šengeno acquis integravimas į Europos Sąjungos sistemąAtsižvelgiant į Sutartimi nustatytas Komisijos kompetencijos sritis būtina, kad Komisija vadovautų Šengeno vertinimo procesui ir galėtų įvertinti, ar panaikinus vidaus sienų kontrolę acquis taikomas teisingai. Vis dėlto valstybių narių ekspertų vaidmuo taip pat svarbus užtikrinant galimybę vietoje patikrinti įgyvendinimą ir išlaikant valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą.Valstybių narių ekspertų dalyvavimo išlaidos bus dengiamos iš ES biudžeto.-  Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatosVykdomojo komiteto sprendimas, įsteigiantis Šengeno įvertinimo ir įgyvendinimo nuolatinį komitetą (SCH/Com-ex (98) 26 def, 1998 9 16).-  Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslaisPasiūlymas atitinka Europos Sąjungos vykdomą politiką ir jos tikslus, visų pirma tikslą sukurti ir išlaikyti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę.2. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisNuo 1999 m. Tarybos Šengeno acquis vertinimo darbo grupė surengė keletą diskusijų, siekdama padidinti Šengeno vertinimo mechanizmo veiksmingumą. Pavyzdžiui, grupė susitarė apriboti vertinimuose dalyvaujančių ekspertų skaičių. Tačiau šis susitarimas nėra teisiškai privalomas ir kiekviena valstybė narė vis dar turi teisę siųsti savo ekspertą vertinimui – dėl to kartais sunku užtikrinti, kad tokie vertinimai vyktų sklandžiai. Be to, buvo aptarti vertinimų dažnumo ir metodo klausimai.2008 m. balandžio mėn. Komisija surengė ekspertų susitikimą. Valstybės narės pritarė Komisijos nustatytų trūkumų vertinimui. Valstybės narės pripažino, kad reikia keisti šiuo metu taikomą mechanizmą, tačiau kai kurios iš jų suabejojo dėl Komisijos institucinio vaidmens taikant naująjį Šengeno vertinimo mechanizmą.Trijuose susitikimuose atitinkama Tarybos darbo grupė aptarė bendrą 2009 m. kovo mėn. pasiūlymų koncepciją, o kituose trijuose – jų turinio klausimus[7]. 2009 m. spalio 20 d. Europos Parlamentas pasiūlymams nepritarė[8] motyvuodamas tuo, kad Komisija turėjusi jį įtraukti į pasiūlymo priėmimą pagal bendro sprendimo procedūrą. Tuo tarpu Šengeno vertinimo grupė ir toliau siekė gerinti dabartinius darbo metodus. Naujajame pasiūlyme atsižvelgiama į Tarybos ir Europos Parlamento diskusijas dėl 2009 m. kovo mėn. pasiūlymų.3. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI-  Siūlomų veiksmų santraukaŠiame pasiūlyme numatomas naujas Šengeno vertinimo mechanizmas, kuriuo siekiama užtikrinti skaidrų, veiksmingą ir nuoseklų Šengeno acquis įgyvendinimą. Jame taip pat atsižvelgiama į teisinės padėties pokyčius Šengeno acquis integravus į Europos Sąjungos sistemą.-  Teisinis pagrindas-  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 77 straipsnio 2 dalies e punktas.77 straipsnyje numatytas vidaus sienų kontrolės panaikinimas yra galutinis laisvo asmenų judėjimo Europos Sąjungoje erdvės, kaip apibrėžta SESV 26 straipsnyje, tikslas. Vidaus sienų kontrolės panaikinimą turi papildyti šių sričių priemonės: išorės sienų, vizų politikos, Šengeno informacinės sistemos, duomenų apsaugos, policijos bendradarbiavimo, teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose ir kovos su narkotikais politikos. Šias priemones taikant tinkamai sudaromos sąlygos išlaikyti erdvę be vidaus sienų kontrolės. Todėl tinkamo šių priemonių taikymo vertinimu siekiama didelio politinio tikslo – išlaikyti erdvę be vidaus sienų kontrolės.-  Subsidiarumas ir proporcingumasPagal subsidiarumo principą siūlomo reglamento tikslą, t. y. padidinti dabar taikomo Šengeno vertinimo mechanizmo, kuris šiuo metu priklauso Tarybos kompetencijai, veiksmingumą, galima pasiekti tik veikiant ES lygmeniu.Šiam pasiūlymui ir toliau taikoma dabartinė sistema, juo apribojamas dalyvaujančių ekspertų skaičius ir užtikrinamas didesnis veiksmingumas. Šiuo pasiūlymu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti.-  Pasirinkta teisinė priemonėDėl vertinimo mechanizmo, kuriuo užtikrinamas tinkamas ES teisės taikymas, pobūdžio negali būti reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi jo perkėlimo į nacionalinę teisę veiksmų. Dėl šios priežasties pasirinkta teisinė priemonė – reglamentas.4. Poveikis biudžetuiFinansinė pažyma pateikiama pasiūlymo priede. Komisijai, kuri bus atsakinga už naująjį Šengeno vertinimo mechanizmą, turės būti skirta pakankamai žmogiškųjų ir finansinių išteklių. Bus padengiamos ir valstybių narių ekspertų išlaidos.5. Papildoma informacijaPoveikis įvairiems prie Sutarčių pridėtiems protokolams ir su ES nepriklausančiomis šalimis sudarytiems asociacijos susitarimamsŠio reglamento pasiūlymo teisinis pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo III dalies V antraštinė dalis. Todėl taikoma „kintamos geometrijos“ sistema, numatyta protokoluose dėl Jungtinės Karalystės, Airijos ir Danijos pozicijos bei Šengeno protokole.Šiuo pasiūlymu plėtojamas Šengeno acquis . Todėl reikia atsižvelgti į šias įvairių protokolų pasekmes:Jungtinė Karalystė ir Airija . Šiame pasiūlyme numatytas vertinimo mechanizmas, kuriuo siekiama išlaikyti erdvę be vidaus sienų kontrolės, prie kurios Jungtinė Karalystė ir Airija neprisijungusios, kaip nustatyta 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimu 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas ir 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimu 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas. Todėl Jungtinė Karalystė ir Airija nedalyvaus priimant šį reglamentą, jis joms nebus privalomas arba taikomas.Danija . Pagal Protokolą dėl Danijos pozicijos, pridėtą prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, Danija nedalyvauja Tarybai priimant priemones pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo III dalies V antraštinę dalį, išskyrus „priemones, nustatančias trečiąsias valstybes, kurių piliečiai, pereidami valstybių narių išorės sienas, turi pateikti vizą, arba priemones, susijusias su vienoda vizų forma“.Šiuo pasiūlymu plėtojamas Šengeno acquis . Pagal Protokolo 4 straipsnį Danija per šešis mėnesius nuo tos dienos, kai Taryba priima sprendimą dėl pasiūlymo arba Šengeno acquis pagrindu pateiktos iniciatyvos [pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo III dalies V antraštinės dalies nuostatas], nusprendžia, ar ji tą priemonę įtrauks į savo nacionalinę teisę.Šengeno acquis plėtojimo priemonių dviejų etapų įgyvendinimo procedūros pasekmės Bulgarijai, Kiprui ir Rumunijai2003 m. Stojimo akto[9] 3 straipsnio 1 dalyje ir 2005 m. Stojimo akto[10] 4 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad Šengeno acquis nuostatos ir juo grindžiami arba kitaip su juo susiję aktai, išvardyti šių aktų I ir II prieduose, bus privalomi ir taikomi atitinkamose valstybėse narėse nuo įstojimo dienos. Prieduose nenurodytos nuostatos ir aktai toms valstybėms narėms privalomi nuo įstojimo dienos, tačiau jose bus taikomi tik pagal Tarybos sprendimą, tuo tikslu priimtą pagal tuose straipsniuose numatytą procedūrą.Įgyvendinimo procedūra yra dviejų etapų: tam tikros Šengeno acquis nuostatos yra privalomos ir taikomos nuo įstojimo į Sąjungą dienos, o kitos, ypač tos, kurios neatsiejamai susijusios su vidaus sienų kontrolės panaikinimu, yra privalomos nuo įstojimo dienos, tačiau naujosiose valstybėse narėse taikomos tik Tarybai šiuo tikslu priėmus sprendimą.Šiame teisės akte tiksliai nurodoma, kaip užtikrinti teisingą acquis įgyvendinimą panaikinus vidaus sienų kontrolę.Norvegija ir Islandija . Kiek tai susiję su Norvegija ir Islandija, šiuo pasiūlymu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip numatyta Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės sudarytame susitarime dėl šių dviejų valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis [11].Šveicarija . Kiek tai susiję su Šveicarija, šiuo pasiūlymu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos Susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis [12].Lichtenšteinas . Kiek tai susiję su Lichtenšteinu, šiuo pasiūlymu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis [13].2010/0312 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASdėl tikrinimo, kaip taikomas Šengeno acquis , vertinimo mechanizmo sukūrimoEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies e punktą,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,teisės akto pasiūlymą perdavus nacionaliniams parlamentams,laikydamiesi Sutarties 294 straipsnyje nustatytos tvarkos,kadangi:(1) Šengeno erdvė be vidaus sienų kontrolės grindžiama veiksmingu papildomų priemonių taikymu valstybėse narėse tokiose srityse kaip išorės sienos, vizų politika, Šengeno informacinė sistema, įskaitant duomenų apsaugą, policijos bendradarbiavimas, teisminis bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose ir kovos su narkotikais politika.(2) 1998 m. rugsėjo 16 d. Vykdomojo komiteto sprendimu[14] įsteigtas Šengeno įvertinimo ir įgyvendinimo nuolatinis komitetas. Nuolatiniam komitetui buvo suteikti įgaliojimai, pirma, nustatyti, ar šalis kandidatė įvykdė visas išankstines vidaus sienų kontrolės panaikinimo sąlygas, ir, antra, užtikrinti, kad visas acquis nuostatas įgyvendinančios valstybės tinkamai taikytų Šengeno acquis .(3) Atsižvelgiant į tai, kad reikia užtikrinti aukštus vienodus Šengeno acquis praktinio taikymo standartus ir išlaikyti didelį valstybių narių, prisijungusių prie erdvės be vidaus sienų kontrolės, tarpusavio pasitikėjimą, kuris yra neatsiejamas nuo erdvės be vidaus sienų kontrolės, būtina sukurti specialų tikrinimo, kaip taikomas Šengeno acquis , vertinimo mechanizmą. Toks mechanizmas turėtų būti grindžiamas glaudžiu Komisijos ir tų valstybių narių bendradarbiavimu.(4) Hagos programoje[15] Komisija raginama „iškart, kai bus panaikinta vidaus sienų kontrolė, pateikti pasiūlymą dėl dabartinio Šengeno vertinimo mechanizmo papildymo priežiūros mechanizmu, užtikrinančiu valstybių narių ekspertų visapusišką dalyvavimą, įskaitant nepaskelbtus patikrinimus“.(5) Stokholmo programoje[16] nurodoma, kad „Šengeno erdvės įvertinimo procesas tebebus itin svarbus, todėl reikėtų jį tobulinti stiprinant FRONTEX vaidmenį šioje srityje“.(6) Todėl 1998 m. sukurtas vertinimo mechanizmas turėtų būti peržiūrėtas, kiek tai susiję su antrąja nuolatiniam komitetui suteiktų įgaliojimų dalimi. Pirmoji nuolatiniam komitetui suteiktų įgaliojimų dalis turėtų būti ir toliau taikoma, kaip nustatyta 1998 m. rugsėjo 16 d. sprendimo I dalyje.(7) Per ankstesnius vertinimus įgyta patirtis rodo esant būtinybę išlaikyti vientisą vertinimo mechanizmą, kuris apimtų visas Šengeno acquis sritis, išskyrus tas, kurioms specialus vertinimo mechanizmas jau numatytas ES teisėje.(8) Valstybės narės turėtų aktyviai dalyvauti atliekant vertinimą. Šio reglamento įgyvendinimo priemonės turėtų būti priimtos pagal valdymo procedūrą, numatytą 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką, 4 straipsnyje.(9) Vertinimo mechanizmu turėtų būti nustatytos skaidrios, veiksmingos ir aiškios vertinimams taikytino metodo, aukštos kvalifikacijos ekspertų dalyvavimo atliekant patikrinimus vietoje ir tolesnių veiksmų atsižvelgiant į vertinimų rezultatus taisyklės. Visų pirma metodu turėtų būti numatyta atlikti nepaskelbtus patikrinimus vietoje, kurie papildytų paskelbtus patikrinimus vietoje, pirmiausia sienų kontrolės ir vizų srityse.(10) Į vertinimo mechanizmo taikymo sritį taip pat turėtų būti įtraukti atitinkami teisės aktai, reglamentuojantys vidaus sienų kontrolės ir patikrinimų šalies teritorijoje panaikinimą. Atsižvelgiant į specifinį šių nuostatų, kurios neturi poveikio valstybių narių vidaus saugumui, pobūdį, atitinkamus patikrinimus vietoje turėtų būti pavesta atlikti tik Komisijai.(11) Vertinant ypač reikėtų atsižvelgti į tai, ar taikant Šengeno acquis paisoma pagrindinių teisių.(12) Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūra[17] (toliau – FRONTEX) turėtų remti mechanizmo įgyvendinimą, pirmiausia su išorės sienomis susijusios rizikos analizės srityje. Be to, įgyvendinant mechanizmą turėtų būti užtikrinama galimybė naudotis agentūros patirtimi, susijusia su ad hoc patikrinimais vietoje prie išorės sienų.(13) Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad šiuose patikrinimuose vietoje paskirti dalyvauti ekspertai turėtų būtinos patirties ir šiuo tikslu būtų dalyvavę specialiuose mokymuose. Susijusios įstaigos (pvz., FRONTEX) turėtų rengti tinkamus mokymus, o valstybių narių iniciatyvoms, skirtoms specialiems Šengeno acquis vertinimų mokymams, reikėtų numatyti lėšų pagal galiojančias finansines priemones ir jas plėtojančias priemones.(14) Pagal Protokolo dėl Danijos pozicijos, pridedamo prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą, todėl jis nėra jai privalomas ar taikomas. Atsižvelgiant į tai, kad šis reglamentas grindžiamas Šengeno acquis pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo III dalies V antraštinės dalies nuostatas, Danija pagal minėto protokolo 4 straipsnį per šešis mėnesius nuo šio reglamento priėmimo turėtų nuspręsti, ar jį įtrauks į savo nacionalinę teisę.(15) Šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Jungtinė Karalystė, remdamasi 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimu 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas, nedalyvauja[18]. Todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį reglamentą, jis nėra jai privalomas ar taikomas.(16) Šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija, remdamasi 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimu 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas, nedalyvauja[19]. Todėl Airija nedalyvauja priimant šį reglamentą, jis nėra jai privalomas ar taikomas.(17) Kiek tai susiję su Islandija ir Norvegija, šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip numatyta Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės sudarytame susitarime dėl šių dviejų valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis[20] .(18) Kiek tai susiję su Šveicarija, šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip numatyta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos Susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis [21].(19) Kiek tai susiję su Lichtenšteinu, šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip numatyta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis [22].(20) Kipro atžvilgiu šis reglamentas yra Šengeno acquis grindžiamas ar kitaip su juo susijęs aktas, kaip numatyta 2003 m. Stojimo akto 3 straipsnio 2 dalyje.(21) Bulgarijos ir Rumunijos atžvilgiu šis reglamentas yra Šengeno acquis grindžiamas ar kitaip su juo susijęs aktas, kaip numatyta 2005 m. Stojimo akto 4 straipsnio 2 dalyje.(22) Nepaisant to, Kipro, Bulgarijos ir Rumunijos ekspertai turėtų dalyvauti vertinant visas Šengeno acquis dalis,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisTikslas ir taikymo sritisŠiuo reglamentu sukuriamas tikrinimo, kaip valstybėse narėse, kurios taiko visas Šengeno acquis nuostatas, taikomas Šengeno acquis , vertinimo mechanizmas.Nepaisant to, valstybių narių, kurios pagal atitinkamą Stojimo aktą taiko dar ne visas acquis nuostatas, ekspertai dalyvauja vertinant visas acquis dalis.2 straipsnisSąvokų apibrėžtysŠiame reglamente:Šengeno acquis – Šengeno acquis nuostatos, į Europos Sąjungos sistemą integruotos prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėtu protokolu, taip pat Šengeno acquis grindžiami arba kitaip su juo susiję teisės aktai.3 straipsnisKompetencija1. Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir padedama Europos įstaigų, kaip nurodyta šiame reglamente, atsako už šio vertinimo mechanizmo įgyvendinimą.2. Valstybės narės bendradarbiauja su Komisija, kad Komisija galėtų įvykdyti šiuo reglamentu jai pavestas užduotis. Be to, valstybės narės ir Komisija bendradarbiauja pasirengimo etapu, atliekant patikrinimus vietoje, rengiant ataskaitas ir taikant tolesnius veiksmus.4 straipsnisVertinimaiVertinimus gali sudaryti klausimynai ir patikrinimai vietoje. Jie gali būti papildomi vertinamos valstybės narės pranešimais apie vertinamą sritį. Patikrinimai vietoje ir klausimynai gali būti naudojami atskirai arba kartu, atsižvelgiant į konkrečias valstybes nares ir (arba) į konkrečias sritis. Patikrinimai vietoje gali būti paskelbti arba nepaskelbti.5 straipsnisDaugiametė programa1. Komisija, taikydama 15 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą, likus ne mažiau kaip šešiems mėnesiams iki kito penkerių metų laikotarpio pradžios penkerių metų laikotarpiui parengia daugiametę vertinimo programą.2. Daugiametėje programoje pateikiamas valstybių narių, kurios turi būti įvertintos kiekvienais metais, sąrašas. Kiekviena valstybė narė per kiekvieną penkerių metų laikotarpį vertinama bent vieną kartą. Nustatant valstybių narių vertinimo tvarką remiamasi rizikos analize, atsižvelgiant į migracijos srautus, vidaus saugumą, nuo ankstesnio vertinimo praėjusį laiką ir į skirtingų įvertintinų Šengeno acquis dalių pusiausvyrą.3. Prireikus daugiametė programa gali būti tikslinama taikant šio straipsnio 1 dalyje nurodytą procedūrą.6 straipsnisRizikos analizė1. Ne vėliau kaip kiekvienų metų rugsėjo 30 d. FRONTEX pateikia Komisijai rizikos analizę, kurioje atsižvelgiama į migracijos srautus ir pateikiamos rekomendacijos dėl kitų metų vertinimų prioritetų. Rekomendacijose nurodomos konkrečios išorės sienų atkarpos ir konkretūs sienos kirtimo punktai, kurie ateinančiais metais turi būti įvertinti pagal daugiametę programą. Komisija valstybėms narėms suteikia galimybę susipažinti su šia rizikos analize.2. Iki šio straipsnio 1 dalyje nurodyto termino FRONTEX pateikia Komisijai atskirą rizikos analizę, kurioje pateikia rekomendacijas dėl vertinimų, kurie nepaskelbtų patikrinimų vietoje forma turi būti atlikti ateinančiais metais, prioritetų. Šios rekomendacijos gali būti teikiamos dėl bet kurio regiono ar konkrečios teritorijos ir jose pateikiamas bent dešimties konkrečių išorės sienos atkarpų ir dešimties sienos kirtimo punktų sąrašas.7 straipsnisKlausimynas1. Standartinį klausimyną, kuris turi būti įvertintas kitais metais, Komisija valstybėms narėms siunčia ne vėliau kaip ankstesnių metų rugpjūčio 15 d. Standartiniame klausimyne pateikiami klausimai apie atitinkamus teisės aktus ir organizacines bei technines priemones, naudojamas įgyvendinant Šengeno acquis , taip pat apie kiekvienos vertintinos srities statistinius duomenis.2. Valstybės narės savo atsakymus į klausimyną Komisijai pateikia per šešias savaites nuo klausimyno gavimo. Komisija kitoms valstybėms narėms suteikia galimybę susipažinti su atsakymais.8 straipsnisMetinė programa1. Atsižvelgdama į pagal 6 straipsnį FRONTEX pateiktą rizikos analizę, 7 straipsnyje nurodyto klausimyno atsakymus ir prireikus kitus reikšmingus šaltinius, Komisija ne vėliau kaip iki ankstesnių metų lapkričio 30 d. parengia metinę vertinimo programą. Programoje gali būti nurodyta, kad reikia įvertinti:-  kaip acquis ar tam tikras jo dalis taiko viena valstybė narė, atsižvelgiant į daugiametėje programoje nurodytus reikalavimus;taip pat, jeigu reikia:-  kaip konkrečios acquis dalys taikomos keliose valstybėse narėse (teminiai vertinimai);-  kaip acquis taiko valstybių narių grupė (regioniniai vertinimai).2. Pirmoje programos, priimtos pagal 15 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą, dalyje išvardijamos valstybės narės, kurios turi būti vertinamos kitais metais atsižvelgiant į daugiametėje programoje nurodytus reikalavimus. Šioje dalyje pateikiamas vertintinų sričių ir patikrinimų vietoje sąrašas.3. Komisija parengia antrą programos dalį, kurioje išvardijami nepaskelbti patikrinimai vietoje, kurie turės būti atlikti kitais metais. Ši dalis laikoma konfidencialia ir valstybėms narėms nepateikiama.4. Prireikus metinė programa gali būti tikslinama atsižvelgiant į šio straipsnio 2 ir 3 dalies nuostatas.9 straipsnisEkspertų sąrašas1. Komisija parengia valstybių narių ekspertų, paskirtų dalyvauti patikrinimuose vietoje, sąrašą. Sąrašas pateikiamas valstybėms narėms.2. Valstybės narės nurodo kiekvieno eksperto kompetencijos sritis, atsižvelgdamos į šio reglamento priede pateiktą sričių sąrašą. Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie bet kokius pakeitimus.3. Valstybės narės nurodo, kurie ekspertai gali dalyvauti nepaskelbtuose patikrinimuose vietoje, laikantis 10 straipsnio 5 dalyje nustatytų reikalavimų.4. Ekspertai turi turėti tinkamą kvalifikaciją ir išsamių teorinių žinių bei praktinės patirties srityse, kurioms taikomas vertinimo mechanizmas, taip pat gerai išmanyti vertinimo principus, procedūras bei metodus ir gebėti sėkmingai bendrauti pasirinkta bendra kalba.5. Valstybės narės užtikrina, kad jų paskirti ekspertai atitinka pirmesnėje šio straipsnio dalyje nustatytus reikalavimus, be kita ko, nurodydamos, kokiuose mokymuose ekspertai yra dalyvavę. Be to, valstybės narės užtikrina tęstinius ekspertų mokymus, kad jie nuolat atitiktų šiuos reikalavimus.10 straipsnisUž patikrinimus vietoje atsakingos grupės1. Patikrinimus vietoje atlieka Komisijos paskirtos grupės. Grupes sudaro ekspertai, atrinkti iš 9 straipsnyje nurodyto ekspertų sąrašo, ir Komisijos pareigūnai. Komisija užtikrina, kad kiekvienoje ekspertų grupėje būtų išlaikyta pusiausvyra geografiniu požiūriu ir ekspertų kompetencija. Valstybių narių ekspertai negali dalyvauti patikrinime vietoje, atliekamame toje valstybėje narėje, kurioje jie įdarbinti.2. Komisija gali paraginti FRONTEX, Europolą, Eurojustą ir kitas suinteresuotas Europos agentūras paskirti atstovą, kuris stebėtojo teisėmis dalyvautų jų kompetencijos srityje esančios teritorijos patikrinime.3. Atliekant paskelbtus patikrinimus vietoje, vertinime gali dalyvauti ne daugiau kaip aštuoni asmenys (įskaitant stebėtojus), o nepaskelbtus patikrinimus vietoje – šeši asmenys.4. Atliekant paskelbtus patikrinimus vietoje, valstybes nares, kurių ekspertai paskiriami pagal šio straipsnio 1 dalį, Komisija informuoja likus ne mažiau kaip keturioms savaitėms iki numatyto patikrinimo vietoje. Valstybės narės per vieną savaitę patvirtina, kad ekspertai gali dalyvauti.5. Atliekant nepaskelbtus patikrinimus vietoje, valstybes nares, kurių ekspertai paskiriami pagal šio straipsnio 1 dalį, Komisija informuoja likus ne mažiau kaip vienai savaitei iki numatyto patikrinimo vietoje. Valstybės narės per 48 val. patvirtina, kad ekspertai gali dalyvauti.6. Patikrinimams vietoje vadovauja Komisijos pareigūnas ir valstybės narės ekspertas, kurį prieš patikrinimą vietoje kartu paskiria ekspertų grupės nariai.11 straipsnisPatikrinimai vietoje1. Patikrinimų vietoje grupės imasi visų būtinų parengiamųjų priemonių, kad būtų užtikrintas patikrinimų vietoje veiksmingumas, tikslumas ir nuoseklumas.2. Atitinkama valstybė narė informuojama:-  ne vėliau kaip prieš du mėnesius iki paskelbto patikrinimo vietoje;-  ne vėliau kaip prieš 48 val. iki nepaskelbto patikrinimo vietoje.3. Kiekvienas patikrinimo vietoje grupės narys turi identifikacinį dokumentą, suteikiantį teisę Europos Sąjungos vardu atlikti patikrinimą vietoje.4. Atitinkama valstybė narė užtikrina, kad ekspertų grupė galėtų tiesiogiai kreiptis į reikiamus asmenis. Ji užtikrina, kad grupė galėtų patekti į visas teritorijas ar patalpas ir galėtų susipažinti su visais dokumentais, kurių reikia vertinimui atlikti. Ji užtikrina, kad grupė pagal savo įgaliojimus galėtų patikrinti įvertintinose srityse vykdomą veiklą.5. Atitinkama valstybė narė naudodamasi visomis turimomis teisinėmis galiomis padeda grupei atlikti paskirtą užduotį.6. Atliekant paskelbtus patikrinimus vietoje, Komisija atitinkamai valstybei narei iš anksto praneša grupės ekspertų vardus ir pavardes. Atitinkama valstybė narė paskiria informacijos centrą, kuris tvarko praktinius patikrinimo vietoje formalumus.7. Valstybės narės tvarko savo ekspertų kelionės ir apgyvendinimo reikalus. Patikrinimuose vietoje dalyvaujančių ekspertų kelionės ir apgyvendinimo išlaidas kompensuoja Komisija.12 straipsnisLaisvo asmenų judėjimo prie vidaus sienų tikrinimasNeatsižvelgiant į 10 straipsnį, nepaskelbtus patikrinimus vietoje, per kuriuos vertinama, ar panaikinta vidaus sienų kontrolė, atliekančią grupę sudaro tik Komisijos pareigūnai.13 straipsnisVertinimo ataskaitos1. Po kiekvieno vertinimo parengiama ataskaita. Ataskaita grindžiama patikrinimo vietoje rezultatais ir (arba) atsakymais į klausimyną.6.  Jeigu vertinimas grindžiamas tik klausimynu arba nepaskelbto patikrinimo vietoje rezultatais, ataskaitą parengia Komisija.7.  Atliekant paskelbtus patikrinimus vietoje, ataskaitą patikrinimo metu parengia ekspertų grupė. Pagrindinė atsakomybė už ataskaitos parengimą ir jos vientisumo bei kokybės užtikrinimą tenka Komisijos pareigūnui. Jeigu kyla nesutarimų, grupė siekia kompromiso. Ataskaitoje gali būti pateikiamos nesutampančios nuomonės.2. Ataskaitoje atitinkamai nagrinėjami kokybiniai, kiekybiniai, veiklos, administraciniai ir organizaciniai aspektai ir nurodomi visi per vertinimą nustatyti trūkumai ar silpnosios vietos. Ataskaitoje pateikiamos taisomųjų veiksmų rekomendacijos ir nurodomi jų įgyvendinimo terminai.3. Kiekviena ataskaitos išvada priskiriama vienai iš nurodytų kategorijų:8.  atitinka reikalavimus;9.  reikalavimus atitinka, tačiau reikia tobulinti;10.  neatitinka reikalavimų.4. Komisija atitinkamai valstybei narei ataskaitą pateikia per šešias savaites nuo patikrinimo vietoje dienos arba nuo atsakymų į klausimyną gavimo dienos. Atitinkama valstybė narė per dvi savaites pateikia pastabas dėl ataskaitos.5. Komisijos ekspertai ataskaitą ir valstybių narių atsakymus pateikia pagal 15 straipsnį įsteigtam komitetui. Valstybės narės raginamos teikti pastabas dėl atsakymų į klausimyną, ataskaitos ir atitinkamos valstybės narės pastabų.Rekomendacijas dėl šio straipsnio 3 dalyje numatyto išvadų klasifikavimo priima Komisija, taikydama 15 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą.Per vieną mėnesį nuo ataskaitos priėmimo dienos atitinkama valstybė narė pateikia Komisijai visų nustatytų trūkumų pašalinimo veiksmų planą.Pasitarusi su ekspertų grupe, Komisija pagal 15 straipsnį įsteigtam komitetui pateikia savo vertinimą dėl veiksmų plano tinkamumo. Valstybės narės raginamos teikti pastabas dėl veiksmų plano.6. Atitinkama valstybė narė per šešis mėnesius nuo ataskaitos gavimo pateikia Komisijai veiksmų plano įgyvendinimo ataskaitą, o vėliau ataskaitas teikia kas tris mėnesius tol, kol veiksmų planas įgyvendinamas visiškai. Atsižvelgdama į nustatytų trūkumų rimtumą ir priemones, kurių imtasi tiems trūkumams pašalinti, Komisija, taikydama 15 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą, gali numatyti paskelbtus patikrinimus vietoje, siekdama įvertinti, kaip įgyvendinamas veiksmų planas. Be to, Komisija gali numatyti ir nepaskelbtus patikrinimus vietoje.Apie veiksmų plano įgyvendinimą Komisija reguliariai informuoja pagal 15 straipsnį įsteigtą komitetą.7. Jeigu per patikrinimą vietoje nustatoma didelių trūkumų, galinčių turėti didelį poveikį vienos ar kelių valstybių narių bendram saugumo lygiui, Komisija savo iniciatyva arba valstybei narei paprašius nedelsdama apie tai praneša Tarybai ir Europos Parlamentui.14 straipsnisNeskelbtina informacijaEkspertų grupės visą informaciją, kurią gauna atlikdamos savo pareigas, laiko konfidencialia. Po patikrinimų vietoje parengtoms ataskaitoms suteikiama riboto naudojimo žyma. Komisija, pasikonsultavusi su atitinkama valstybe nare, nusprendžia, kurią ataskaitos dalį galima skelbti viešai.15 straipsnisKomitetas1. Komisijai padeda iš valstybių narių atstovų sudarytas komitetas, kuriam pirmininkauja Komisijos atstovas.2. Tais atvejais, kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4, 7 ir 8 straipsniai.16 straipsnisPereinamojo laikotarpio nuostatos1. Pirmoji daugiametė programa, kaip nustatyta 5 straipsnyje, ir pirmoji metinė programa, kaip nustatyta 8 straipsnyje, parengiamos praėjus šešiems mėnesiams nuo šio reglamento įsigaliojimo. Abi programos pradedamos vykdyti praėjus vieneriems metams po šio reglamento įsigaliojimo dienos.2. Pirmoji rizikos analizė, kurią pagal 6 straipsnį turi parengti FRONTEX, Komisijai pateikiama ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.3. Valstybės narės savo ekspertus pagal 9 straipsnio nuostatas paskiria ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.17 straipsnisEuropos Parlamento informavimasKomisija informuoja Europos Parlamentą apie savo pagal 13 straipsnio 5 dalį priimtas rekomendacijas.18 straipsnisAtaskaita Europos Parlamentui ir TarybaiKomisija Europos Parlamentui ir Tarybai teikia metinę vertinimų, atliktų remiantis šiuo reglamentu, ataskaitą. Ataskaita skelbiama viešai, joje pateikiama informacija apie:-  per praėjusius metus atliktus vertinimus ir-  kiekvieno vertinimo išvadas ir su taisomųjų veiksmų taikymu susijusią padėtį.19 straipsnisPanaikinimas1998 m. rugsėjo 16 d. Vykdomojo komiteto sprendimo, įsteigiančio Šengeno įvertinimo ir įgyvendinimo nuolatinį komitetą (SCH/Com-ex (98) 26 def), II dalis „Įgyvendinimo komitetas Konvenciją jau taikančioms valstybėms“ panaikinama praėjus metams po šio reglamento įsigaliojimo dienos.20 straipsnisVadovaudamasi šio reglamento nuostatomis Taryba gali nuspręsti atlikti stojimo aktuose, sudarytuose įsigaliojus šiam reglamentui, nurodytus Šengeno vertinimus.21 straipsnisĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja 20 dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo.Priimta BriuselyjeEuropos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas PirmininkasFINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO, KURIO POVEIKIS BIUDŽETUI SUSIJĘS TIK SU PAJAMOMIS, PAŽYMA1. PASIŪLYMO PAVADINIMASPasiūlymas priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl tikrinimo, kaip taikomas Šengeno acquis , vertinimo mechanizmo sukūrimo2. VEIKLA GRINDŽIAMO VALDYMO IR VEIKLA GRINDŽIAMO BIUDŽETO SUDARYMO SISTEMAPolitikos sritis: Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė (18 antraštinė dalis)Veiklos rūšis: Solidarumas – Išorės sienos, grąžinimas, vizų išdavimo politika ir laisvas asmenų judėjimas (18.02 skyrius)3. BIUDŽETO EILUTĖS3.1. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės bei administracinės pagalbos eilutės (buvusios BA eilutės)) su pavadinimais18 02 skyriuje (Solidarumas – Išorės sienos, grąžinimas, vizų išdavimo politika ir laisvas asmenų judėjimas) sukuriamas straipsnis 18 02 07, kurio pavadinimas „Šengeno vertinimas“**2011 m. BP sukurta biudžeto eilutė3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmėNumatoma, kad priemonė bus pradėta taikyti 2011 arba 2012 m. Ši priemonė bus nuolatinė.3.3. Biudžeto ypatybėsBiudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | Asocijuotųjų Šengeno šalių įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija |Žr. 3.1 punktą | NPI | Dif.[23] | TAIP | TAIP | NE | Nr. [3A] |4. IŠTEKLIŲ APŽVALGA4.1. Finansiniai ištekliai4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinėMln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | 2011 metai | 2012 | 2013 | 2014 | n + 4 | n + 5 ir vėliau | Iš viso |Veiklos išlaidos[24] |Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1. | a | p. m. | 0,562 | 0,730 | 0,730 |Mokėjimų asignavimai (MA) | b |Į orientacinę sumą įskaičiuotos administracinės išlaidos[25] |Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | 8.2.4. | c |ORIENTACINĖ SUMA, IŠ VISO |Įsipareigojimų asignavimai | a+c | p. m. | 0,562 | 0,730 | 0,730 |Mokėjimų asignavimai | b+c | p. m. | 0,562 | 0,730 | 0,730 |Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos[26] |Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5. | d | 0,122 | 0,610 | 0,854 | 0,854 |Žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms nepriskiriamos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą (NDIF) | 8.2.6. | e | p. m. | 0,065 | 0,097 | 0,097 |Iš viso orientacinių priemonės finansinių išlaidų |Iš viso ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+c+d+e | 0,122 | 1,237 | 1,681 | 1,681 |Iš viso ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b+c+d+e | 0,122 | 1,237 | 1,681 | 1,681 |Išsami informacija apie bendrąjį finansavimąJeigu numatoma, kad pasiūlymą bendrai finansuos kelios valstybės narės arba kitos įstaigos (nurodyti kokios), toliau pateiktoje lentelėje reikėtų nurodyti tokio bendrojo finansavimo dalies įvertį (jei bendrai finansuos kelios skirtingos įstaigos, galima pridėti papildomų eilučių):Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Bendrąjį finansavimą teikianti įstaiga | n metai | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ir vėliau | Iš viso |…………………… | f |Iš viso ĮA, įskaitant bendrąjį finansavimą | a+c+d+e+f |4.1.2. Suderinamumas su finansiniu programavimu( Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą[27]. Prireikus finansiniai asignavimai 2011 m. bus suteikti perskirstant asignavimus 18 02 skyriuje.( Atsižvelgiant į pasiūlymą, reikės pakeisti atitinkamų finansinės perspektyvos išlaidų kategorijų programas.( Įgyvendinant pasiūlymą, gali tekti taikyti Tarpinstitucinio susitarimo[28] nuostatas (t. y. taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti finansinę perspektyvą).4.1.3. Finansinis poveikis pajamoms( Pasiūlymas pajamoms turi tokį finansinį poveikį:Šiuo pasiūlymu plėtojamas Šengeno acquis , kaip apibrėžta Tarybos sprendime 1999/437/EB. Todėl su Šengeno acquis asocijuotos ES nepriklausančios šalys – Islandija ir Norvegija[29] bei Šveicarija[30] ir Lichtenšteinas[31] – prisideda apmokėdamos išlaidas.Mln. EUR (dešimtųjų tikslumu)Prieš taikant priemonę [n-1 metai] | Padėtis pradėjus taikyti priemonę |Iš viso žmogiškųjų išteklių | 1 | 5 | 7 | 7 |5. YPATYBĖS IR TIKSLAI5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiaiAtsižvelgiant į tarpvyriausybinę Šengeno acquis kilmę, šis Šengeno vertinimo mechanizmas pavedamas Tarybai. Išlaidas, patiriamas atliekant vertinimus, iš nacionalinių biudžetų dengia valstybės narės, kurių ekspertai dalyvauja vertinimuose. Šengeno acquis integravus į Europos Sąjungos sistemą, taip pat reikia nustatyti teisinius pagrindus, pagal kuriuos šie vertinimai gali būti atliekami. Todėl įgyvendinant šį mechanizmą patirtos išlaidos, visų pirma susijusios su valstybių narių ekspertų dalyvavimu (dėl patikrinimų vietoje patirtų kelionės ir apgyvendinimo išlaidų kompensavimas), bus dengiamos iš Europos Sąjungos biudžeto. Valstybių narių ekspertų dienpinigiai ir toliau bus dengiami iš atitinkamos valstybės narės biudžeto.5.2. Papildoma Sąjungos dalyvavimo nauda, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sąveikaAr Šengeno erdvė išliks laisvo judėjimo erdve be vidaus sienų kontrolės, priklauso nuo veiksmingo papildomų priemonių vertinimo mechanizmo. Būtina tarpvyriausybinio Šengeno vertinimo sistemą suderinti su ES sistema, už kurią Komisija kaip Sutarčių sergėtoja prisiims atsakomybę visapusiškai užtikrindama valstybių narių ekspertų dalyvavimą, kad būtų išlaikytas tarpusavio pasitikėjimas.5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į veikla grindžiamo valdymo sistemąBendrasis tikslas – teisingas Šengeno acquis taikymas visose srityse, kurioms taikomos papildomos priemonės, leidžiančios išlaikyti erdvę be vidaus sienų kontrolės.1 priemonė. Vertinimas atliekant patikrinimus vietoje arba remiantis klausimynais, kurie apima šias politikos sritis: išorės sienos, vizos, policijos bendradarbiavimas prie vidaus sienų, Šengeno informacinė sistema, duomenų apsauga, narkotikai ir teisminis bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose.Rodikliai. Ataskaitose pateiktas teisingo acquis taikymo įvertinimas (visiškai atitinka reikalavimus; reikalavimus atitinka, tačiau reikia tobulinti; neatitinka reikalavimų).2 priemonė. Vertinimas atliekant nepaskelbtus patikrinimus vietoje.Rodikliai. Teisingo acquis taikymo įvertinimas siekiant pašalinti konkrečius trūkumus. Po kiekvieno patikrinimo parengiama ataskaita, kurioje nurodoma atitiktis ES teisei.5.4. Įgyvendinimo metodai (orientaciniai)( Centralizuotas valdymas( tiesioginis, vykdomas Komisijos( netiesioginis, perduodamas:( vykdomosioms įstaigoms( Bendrijų įkurtoms įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 185 straipsnyje( nacionalinei (-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai (-oms) arba viešąsias paslaugas teikiančiai (-čioms) įstaigai (-oms)( Pasidalijamasis arba decentralizuotasis valdymas( kartu su valstybėmis narėmis( kartu su ES nepriklausančiomis šalimis( Bendras valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)Pastabos:6. STEBĖJIMAS IR VERTINIMAS6.1. Stebėjimo sistemaSiūlomame reglamente numatoma sukurti Šengeno acquis teisingo taikymo vertinimo mechanizmą. Teisingas acquis taikymas bus įvertintas vertinimo ataskaitose nurodant atitikties lygį. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai teiks metinę šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą.6.2. Vertinimas6.2.1. Ex-ante vertinimas6.2.2. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex-post vertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis)6.2.3. Būsimo vertinimo sąlygos ir dažnumas7. Kovos su sukčiavimu priemonėsKovojant su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla, šiam mechanizmui be apribojimų taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1037/1999.8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS8.1. Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal finansines išlaidasĮsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)2011 metai | 2012 metai | 2013 metai | 2014 metai | n+4 metai | n+5 metai |Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai[34] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 4 | 6 | 6 |B*, C*/AST | 1 | 1 | 1 |Darbuotojai, finansuojami[35] pagal XX 01 02 straipsnį |Kiti darbuotojai, finansuojami[36] pagal XX 01 04/05 straipsnį |IŠ VISO | 1 | 5 | 7 | 7 |8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašas8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai( Šiuo metu programos valdymui skirti etatai, kuriuos reikia pakeisti arba pratęsti (1).( Etatai, pagal MPS / PBP iš anksto skirti 2010 metams.( Etatai, kurių bus prašoma kitos MPS / PBP procedūros metu (2 etatai 2012 m. ir 1 etatas – 2013 m.)( Etatai, kurie bus perskirstyti naudojant valdymo tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas) (3).( Etatai, reikalingi n-tiesiems metams, tačiau nenumatyti tų metų MPS ir (arba) PBP.Atsižvelgiant į biudžetui taikomus apribojimus, susijusius su Komisijos įsipareigojimu iki 2013 m. neprašyti naujų etatų, žmogiškųjų išteklių poreikiai bus patenkinti skiriant generalinio direktorato darbuotojus, kuriems jau pavesta administruoti veiksmą ir (arba) kurie yra perskirstyti generalinio direktorato viduje, taip pat bet kokiomis papildomomis lėšomis, kurių administruojančiam generaliniam direktoratui gali būti skirta pagal metinių asignavimų tvarką.8.2.4. Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą (XX 01 04/05 – A dministracinės valdymo išlaidos )mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Biudžeto eilutė (numeris ir pavadinimas) | n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n + 5 metai ir vėliau | IŠ VISO |Kita techninė ir administracinė pagalba |– intra muros |– extra muros |Iš viso techninei ir administracinei pagalbai |8.2.5. Į orientacinę sumą neįskaičiuotos finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidosmln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)Žmogiškųjų išteklių rūšis | 2011 metai | 2012 metai | 2013 metai | 2014 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau |Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (XX 01 01) | 1 | 5 | 7 | 7 |Pagal XX 01 02 straipsnį finansuojami darbuotojai (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) |Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,122 | 0,610 | 0,854 | 0,854 |Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji tarnautojai |Apskaičiuota – Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 straipsnį |8.2.6. Į orientacinę sumą neįskaičiuotos kitos administracinės išlaidos mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) |2011 metai | 2012 metai | 2013 metai | 2014 metai | n+4 metai | n + 5 metai ir vėliau | IŠ VISO |XX 01 02 11 01 – Komandiruotės |XX 01 02 11 02 – Posėdžiai ir konferencijos |XX 01 02 11 03 – Komitetai[38] (Valdymo procedūra) | p. m. | 0,065 | 0,097 | 0,097 |XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos |XX 01 02 11 05 – Informacinės sistemos |2 Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) | p. m. | 0,065 | 0,097 | 0,097 |3 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę) |Iš viso administracinių išlaidų, išskyrus žmogiškųjų išteklių ir susijusias išlaidas (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | p. m. | 0,065 | 0,097 | 0,097 |Apskaičiuota – Kitos į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos |Skaičiavimo būdas: 27 nariai (po 1 valstybei narei)* 600 EUR / asmeniui* 4 posėdžiai pirmaisiais metais ir 6 posėdžiai paskesniais metais. |[1] COM(2009) 102 ir COM(2009) 105.[2] COM(2009) 665 galutinis.[3] Tarybos dokumentas Nr. 17024/09, kurį Europos Vadovų Taryba priėmė 2009 m. gruodžio 10–11 d.[4] Šiuo tikslu buvo būtina apibrėžti Šengeno acquis (Tarybos sprendimas 1999/435/EB, OL L 176, 1999 7 10, p. 1) ir remiantis Sutartimis nustatyti visų šį acquis sudarančių nuostatų arba sprendimų teisinį pagrindą (Tarybos sprendimas 1999/436/EB, OL L 176, 1999 7 10, p. 17). Kiekvienos acquis nuostatos teisinis pagrindas nustatytas pagal pirmąjį arba trečiąjį ramstį. Šengeno acquis nuostatos, kurioms nebuvo galima nustatyti jokio teisinio pagrindo (pvz., SIS nuostatos), buvo laikomos trečiojo ramsčio dalimi. Visi šio acquis pakeitimai turi turėti tinkamą teisinį pagrindą, nustatytą pagal Sutartis.[5] OL L 256, 1991 9 13, p. 51.[6] OL L 144, 2007 6 6, p. 22.[7] Dokumentai Nr. 11076/09, 11087/09, 13831/1/09 ir 13832/09.[8] A7-0034/2009.[9] OL L 236, 2003 10 23, p. 33.[10] OL L 157, 2005 6 21, p. 29.[11] OL L 176, 1999 7 10, p. 36.[12] OL L 53, 2008 2 27, p. 52.[13] OL L 83, 2008 3 26, p. 3.[14] OL L 239, 2000 9 22, p. 138.[15] OL C 53, 2005 3 3, p. 1 (1.7.1 punktas).[16] Tarybos dokumentas Nr. 17024/09, kurį Europos Vadovų Taryba priėmė 2009 m. gruodžio 10–11 d.[17] 2004 m. spalio 26 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2007/2004 (OL L 349, 2004 11 25, p. 1).[18] OL L 131, 2000 6 1, p. 43.[19] OL L 64, 2002 3 7, p. 20.[20] OL L 176, 1999 7 10, p. 36.[21] OL L 53, 2008 2 27, p. 52.[22] OL L 83, 2008 3 26, p. 3.[23] Diferencijuotieji asignavimai.[24] Išlaidos, nepriklausančios xx antraštinės dalies xx 01 skyriui.[25] Išlaidos pagal xx antraštinės dalies xx 01 04 straipsnį.[26] Išlaidos pagal xx 01 skyrių, nepriskiriamos xx 01 04 arba xx 01 05 straipsniams.[27] Vertinimo mechanizmas bus įgyvendinamas ir po 2013-ųjų finansinių metų.[28] ˇr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.[29] Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarimo dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis 12 straipsnio 1 dalies paskutinioji pastraipa (OL L 176, 1999 7 10, p. 36).[30] Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos Susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis 11 straipsnio 3 dalies antra pastraipa (OL L 53, 2008 2 27, p. 50).[31] Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokolo dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis 3 straipsnis (OL L 83, 2008 3 26, p. 3).[32] Jeigu būtina, t. y. jeigu priemonė trunka ilgiau kaip šešerius metus, reikėtų pridėti papildomų stulpelių.[33] Kaip apibūdinta 5.3 skirsnyje.[34] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[35] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[36] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą.[37] Prie atitinkamos (-ų) vykdomosios (-ųjų) įstaigos (-ų) reikėtų pateikti nuorodą į konkrečią finansinę teisės akto pažymą.[38] Nurodyti komiteto rūšį ir kuriai grupei jis priklauso.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52006PC0582

Pasiūlymas Tarybos reglamentas išplečiantis galutinio antidempingo muito, nustatyto Reglamentu (EB) Nr. 769/2002 Kinijos Liaudies Respublikos kilmės kumarino importui, taikymą kumarino, įvežamo iš Indonezijos ar Malaizijos, deklaruojamo arba nedeklaruojamo kaip Indonezijos ar Malaizijos kilmės, importui  /* KOM/2006/0582 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 9.10.2006KOM(2006) 582 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASišplečiantis galutinio antidempingo muito, nustatyto Reglamentu (EB) Nr. 769/2002 Kinijos Liaudies Respublikos kilmės kumarino importui, taikymą kumarino, įvežamo iš Indonezijos ar Malaizijos, deklaruojamo arba nedeklaruojamo kaip Indonezijos ar Malaizijos kilmės, importui(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS |110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas yra susijęs su 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (toliau – pagrindinis reglamentas), taikymu procedūroje dėl kumarino, įvežamo iš Indonezijos ar Malaizijos, deklaruojamo arba nedeklaruojamo kaip Indonezijos ar Malaizijos kilmės, importo. |120 | Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas yra pateikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus. |130 | Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos Po priemonių galiojimo pabaigos peržiūros Taryba Reglamentu (EB) Nr. 769/2002 (toliau – pirminis reglamentas) nustatė 3479 EUR už toną galutinį antidempingo muitą Kinijos Liaudies Respublikos (KLR) kilmės kumarino, klasifikuojamam priskiriant KN kodą 2932 21 00, importui. 2004 m. gruodžio mėn., nustačius muitų vengimo praktiką per Indiją ir Tailandą, priemonių taikymas Reglamentu (EB) Nr. 2272/2004 buvo išplėstas kumarino, siunčiamo iš Indijos ar Tailando, deklaruojamo arba nedeklaruojamo kaip Indijos ar Tailando kilmės, importui. |141 | Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |211 | Konsultacijų metodai, pagrindiniai analizuoti sektoriai ir bendras respondentų aprašymas Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per tyrimo pradžios reglamente nurodytą laikotarpį pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti būti išklausytoms. Visoms šalims buvo pranešta, kad joms nebendradarbiaujant gali būti taikomas pagrindinio reglamento 18 straipsnis ir išvados daromos remiantis turimais faktais. |212 | Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgta Atsakymų negauta. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |229 | Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |230 | Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas yra parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nenumatytas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame pateikiamas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |305 | Siūlomų veiksmų santrauka 2006 m. vasario 13 d. Komisija gavo prašymą pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 3 dalį ištirti tariamą antidempingo priemonių, taikomų KLR kilmės kumarino importui, vengimą (toliau – prašymas). Prašymą vienintelio Bendrijos gamintojo vardu pateikė Europos chemijos pramonės taryba (CEFIC) (toliau – pareiškėjas). Komisija Reglamentu (EB) Nr. 499/2006 (toliau – tyrimo pradžios reglamentas) pradėjo tyrimą dėl tariamo antidempingo priemonių, nustatytų KLR kilmės kumarino importui, vengimo importuojant iš Indonezijos ar Malaizijos įvežamą kumariną, deklaruojamą arba nedeklaruojamą kaip Indonezijos ar Malaizijos kilmės, ir, remdamasi pagrindinio reglamento 13 straipsnio 3 dalimi bei 14 straipsnio 5 dalimi, nurodė muitinėms pradėti registruoti iš Indonezijos ar Malaizijos įvežamo kumarino, deklaruojamo arba nedeklaruojamo kaip Indonezijos ar Malaizijos kilmės, klasifikuojamo priskiriant KN kodą ex 2932 21 00 (TARIC kodas 2932 21 00 16), importą. Tyrimas parodė, kad priemonių buvo vengiama, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje. Todėl galiojančių antidempingo priemonių taikymas KLR kilmės svarstomosios prekės importui turėtų būti išplėstas tai pačiai prekei, įvežamai iš Indonezijos ar Malaizijos, deklaruojamai arba nedeklaruojamai kaip Indonezijos ar Malaizijos kilmės. Išplėstas muitas turėtų būti toks, koks nustatytas pirminio reglamento 1 straipsnio 2 dalyje. Pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 3 dalį ir 14 straipsnio 5 dalį, kuriose nurodoma, kad visos išplečiamos priemonės yra taikomos registruotam importui nuo registracijos dienos, antidempingo muitas turėtų būti taikomas kumarino, įvežamo iš Indonezijos ar Malaizijos, importui, kuris buvo atgabentas į Bendriją jį įregistravus pagal tyrimo pradžios reglamento nuostatas. |310 | Teisinis pagrindas 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005. |329 | Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių). |331 | Veiksmų pobūdis yra aprašomas pirmiau minėtame pagrindiniame reglamente nesuteikiant galimybės taikyti šalies sprendimą. |332 | Nuoroda apie Bendrijai, šalių vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ekonominės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės ir administracinės naštos mažinimą ir jos laikymą proporcinga pasiūlymo tikslui netaikoma. |Pasirinkta priemonė |341 | Siūlomos priemonės: reglamentas. |342 | Kitos priemonės nebūtų tinkamos dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių). Kitos priemonės būtų netinkamos, nes pagrindiniame reglamente pasirinkimo galimybės nenumatytos. |POVEIKIS BIUDžETUI |409 | Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. |1.  PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASišplečiantis galutinio antidempingo muito, nustatyto Reglamentu (EB) Nr. 769/2002 Kinijos Liaudies Respublikos kilmės kumarino importui, taikymą kumarino, įvežamo iš Indonezijos ar Malaizijos, deklaruojamo arba nedeklaruojamo kaip Indonezijos ar Malaizijos kilmės, importuiEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 13 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasitarus su Patariamuoju komitetu,kadangi:A. PROCEDŪRA1. Galiojančios priemonės(1) Po priemonių galiojimo termino peržiūros Taryba Reglamentu (EB) Nr. 769/2002[2] (toliau – pirminis reglamentas) nustatė 3479 EUR už toną galutinį antidempingo muitą Kinijos Liaudies Respublikos (KLR) kilmės kumarino, klasifikuojamo priskiriant KN kodą 2932 21 00, importui.(2) 2004 m. gruodžio mėn., nustačius muitų vengimo praktiką per Indiją ir Tailandą, priemonių taikymas Reglamentu (EB) Nr. 2272/2004[3] buvo išplėstas kumarino, siunčiamo iš Indijos ar Tailando, deklaruojamo arba nedeklaruojamo kaip Indijos ar Tailando kilmės, importui.2. Prašymas(3) 2006 m. vasario 13 d. Komisija gavo prašymą pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 3 dalį ištirti tariamą antidempingo priemonių, taikomų KLR kilmės kumarino importui, vengimą (toliau – prašymas). Prašymą vienintelio Bendrijos gamintojo vardu pateikė Europos chemijos pramonės taryba (CEFIC) (toliau – pareiškėjas).(4) Prašyme pateikta pakankamai prima facie įrodymų, kad po galiojančių antidempingo priemonių ir priemonių dėl antidempingo muitų vengimo įvedimo KLR kilmės kumarino importui pasikeitė prekybos modelis, nes labai padidėjo tos pačios prekės importas iš Indonezijos ir Malaizijos.(5) Teigiama, kad prekybos modelis pakito dėl KLR kilmės kumarino gabenimo per Indoneziją ir Malaiziją. Taip pat buvo teigiama, kad tokiai praktikai nebuvo jokios kitos pagrįstos priežasties ar ekonominio sumetimų, išskyrus antidempingo priemonių KLR kilmės kumarino importui taikymą.(6) Galiausiai, pareiškėjas pateikė įrodymų, kad KLR kilmės kumarinui taikomų antidempingo priemonių taisomasis poveikis nebe toks veiksmingas tiek kiekio, tiek kainų atžvilgiu. Didžiulis kumarino, įvežamo iš Indonezijos ir Malaizijos, kiekis pakeitė iš KLR importuojamą kumariną. Be to, buvo pakankamai įrodymų, kad padidėjęs importas buvo vykdomas daug mažesnėmis kainomis už tyrimo, po kurio buvo įvestos galiojančios priemonės, metu nustatytą nežalingą kainą ir, kad palyginti su normaliosiomis vertėmis, anksčiau nustatytomis KLR kilmės kumarinui, buvo vykdomas dempingas.3. Tyrimo pradžia(7) Komisija Reglamentu (EB) Nr. 499/2006[4] (toliau – tyrimo pradžios reglamentas) pradėjo tyrimą dėl tariamų antidempingo priemonių, įvestų KLR kilmės kumarino importui, pažeidimų importuojant iš Indonezijos ar Malaizijos įvežamą kumariną, deklaruojamą arba nedeklaruojamą kaip Indonezijos ar Malaizijos kilmės, ir, remdamasi pagrindinio reglamento 13 straipsnio 3 dalimi ir 14 straipsnio 5 dalimi, nurodė muitinėms pradėti registruoti iš Indonezijos ar Malaizijos įvežamo kumarino, deklaruojamo arba nedeklaruojamo kaip Indonezijos ar Malaizijos kilmės, klasifikuojamo priskiriant KN kodą ex 2932 21 00 (TARIC kodas 2932 21 00 16), importą.4. Tyrimas(8) Apie pradėtą tyrimą Komisija oficialiai pranešė KLR, Indonezijos ir Malaizijos valdžios institucijoms, žinomiems susijusiems gamintojams ir (arba) eksportuotojams, Bendrijos importuotojams bei pareiškėjui. Klausimynai buvo išsiųsti KLR gamintojams ir (arba) eksportuotojams bei prašyme įvardytiems Bendrijos importuotojams. Indonezijos ir Malaizijos gamintojai nebuvo žinomi. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per tyrimo pradžios reglamente nurodytą laikotarpį pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti būti išklausytoms. Visoms šalims buvo pranešta, kad joms nebendradarbiaujant gali būti taikomas pagrindinio reglamento 18 straipsnis ir išvados daromos remiantis turimais faktais.(9) Nei vienas KLR, Indonezijos ar Malaizijos gamintojas ar eksportuotojas nepateikė atsakymo į klausimyną. Indonezijos valdžios institucijos atsakė, kad Indonezijoje nėra nei vieno žinomo kumarino gamintojo.5. Tiriamasis laikotarpis(10) Tiriamasis laikotarpis truko nuo 2005 m. kovo 1 d. iki 2006 m. vasario 28 d. (toliau – TL). Siekiant ištirti tariamą prekybos modelio pasikeitimą buvo surinkti duomenys nuo 2002 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos.B. TYRIMO REZULTATAI1. Bendrosios pastabos ir bendradarbiavimo lygmuoa) Indonezija ir Malaizija(11) Nei vienas Indonezijos ir Malaizijos kumarino gamintojas ar eksportuotojas apie save nepranešė ir nebendradarbiavo atliekant tyrimą. Todėl išvados dėl kumarino, į Bendriją įvežamo iš Indonezijos ir Malaizijos, eksporto buvo padarytos remiantis turimais faktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje. Tyrimo pradžioje Indonezijos ir Malaizijos valdžios institucijoms buvo pranešta apie nebendradarbiavimo padarinius, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 18 straipsnio 6 dalyje.b) KLR(12) Nei vienas Kinijos gamintojas ar eksportuotojas atliekant tyrimą nebendradarbiavo.(13) Žinomoms bendrovėms buvo išaiškinta, kad nebendradarbiavimo atveju joms gali būti taikomas pagrindinio reglamento 18 straipsnis.2. Svarstomoji prekė ir panaši prekė(14) Svarstomoji prekė, kuriai taikomų antidempingo priemonių yra tariamai vengiama, yra, kaip apibrėžta pirminiame reglamente, kumarinas, šiuo metu klasifikuojamas priskiriant KN kodą ex 2932 21 00. Kumarinas yra balkšvi, kristalų pavidalo milteliai, turintys jiems būdingą ką tik nupjauto šieno kvapą. Jis dažniausiai naudojamas kaip aromatinis cheminis preparatas ir kaip fiksatorius ruošiant aromatinius junginius; tokie junginiai naudojami valiklių, kosmetikos ir kvepalų gamyboje.(15) Kumarinas gali būti gaminamas laikantis dviejų skirtingų gamybos procesų: fenolio kelio, kuriame vyksta Perkino reakcija, ir o-krezolio kelio, kuriame vyksta Rašingo reakcija. Tačiau vykstant šiems dviems procesams pagamintas kumarinas turi tokias pačias pagrindines fizines ir chemines savybes bei tokią pačią paskirtį.(16) Kadangi Indonezijos ir Malaizijos šalys nebendradarbiavo ir nėra priešingų įrodymų, remiantis turima informacija daroma išvada, kad kumarinas, eksportuotas į Bendriją iš KLR ir atvežtas iš Indonezijos ir Malaizijos, turi tokias pačias pagrindines fizines ir chemines savybes bei tokią pačią paskirtį. Todėl šios prekės yra laikomos pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje apibrėžtomis panašiomis prekėmis.3. Prekybos modelio pasikeitimas(17) Kaip jau minėta, prekybos modelis tariamai pakito dėl prekių gabenimo per Indoneziją ir Malaiziją.Indonezija(18) Kadangi tyrime nebendradarbiavo nei viena Indonezijos bendrovė, eksportą į Bendriją iš Indonezijos teko nustatyti remiantis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Iš Indonezijos importuojamų prekių eksporto kainos ir kiekiai buvo nustatyti remiantis Eurostato duomenimis, kurie buvo patikimiausia turima informacija.(19) Didelis importo iš Indonezijos į Bendriją kiekis pradėtas įvežti iškart po ankstesnio Indijos ir Tailando veiksmų, kuriais vengiama taikyti muitą, tyrimo pradžios ir 2004 m. buvo 12,5 tonos, 2005 m. – 15 tonų ir per tiriamąjį laikotarpį – 10 tonų (t. y. 1,7 % ES suvartojamų prekių). Tuo pačiu metu Kinijos eksportas į Indoneziją padidėjo nuo 57 tonų 2003 m. iki 83,8 tonų per tiriamąjį laikotarpį.(20) Kadangi nebuvo bendradarbiaujama ir nėra priešingų įrodymų, daroma išvada, kad dėl KLR kilmės kumarino gabenimo per Indoneziją nuo 2004 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos pasikeitė prekybos tarp KLR, Indonezijos ir Bendrijos modelis.Malaizija(21) Kadangi tyrime nebendradarbiavo nei viena Malaizijos bendrovė, eksportą iš Malaizijos į Bendriją teko nustatyti remiantis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Iš Malaizijos importuojamų prekių eksporto kainos ir kiekiai buvo nustatyti remiantis Eurostato duomenimis, kurie buvo patikimiausia turima informacija.(22) Importuoti iš Malaizijos į Bendriją buvo pradėta 2005 m., ir 2005 m. buvo įvežta 13 tonų, o per tiriamąjį laikotarpį – 23 tonos (t. y. 3,9 % ES suvartojamų prekių). Tuo pačiu metu Kinijos eksportas į Malaiziją padidėjo nuo 23,6 tonos 2004 m. iki 43,76 tonos per tiriamąjį laikotarpį.(23) Kadangi nebuvo bendradarbiaujama ir nėra priešingų įrodymų, daroma išvada, kad dėl KLR kilmės kumarino gabenimo per Malaiziją nuo 2005 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos pasikeitė prekybos tarp KLR, Malaizijos ir Bendrijos modelis.4. Nepakankamos pagrįstos priežastys ar ekonominiai sumetimaiIndonezija(24) Kadangi nebuvo bendradarbiaujama ir nėra priešingų įrodymų, daroma išvada, kad atsižvelgiant į tai, kad didelis importuojamas kiekis pradėtas įvežti iškart po ankstesnio Indijos ir Tailando veiksmų, kuriais vengiama taikyti muitą, tyrimo pradžios, tuo pačiu metu padidėjus Kinijos kumarino eksportui į Indoneziją, prekybos modelis pakito dėl galiojančių antidempingo priemonių, o ne dėl jokių kitų pagrįstų priežasčių ar ekonominių sumetimų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje. Šiuo atžvilgiu taip pat pažymima, jog nėra įrodymų, kad kumarinas būtų iš tiesų gaminamas Indonezijoje.Malaizija(25) Kadangi nebuvo bendradarbiaujama ir nėra priešingų įrodymų, daroma išvada, kad atsižvelgiant į tai, kad importuoti pradėta 2005 m. išplėtus priemonių taikymą iš Indijos arba Tailando įvežamo kumarino importui, kad tuo pačiu metu Kinijos eksportas į Malaiziją padidėjo nuo 23,6 tonos 2004 m. iki 43,76 tonos 2005 m, prekybos modelis pakito dėl galiojančių antidempingo priemonių, o ne dėl jokių kitų pagrįstų priežasčių ar ekonominių sumetimų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje. Šiuo atžvilgiu taip pat pažymima, jog nėra įrodymų, kad kumarinas būtų iš tiesų gaminamas Malaizijoje.5. Žala, daroma muito taisomajam poveikiui, panašių prekių kainų ir (arba) kiekio atžvilgiuIndonezija(26) Remiantis pirmiau pateikta prekybos srauto analize nustatyta, kad Bendrijos importo modelio pasikeitimas yra susijęs su antidempingo priemonių ir priemonių dėl antidempingo muitų vengimo taikymu. Nors importo, deklaruojamo kaip Indonezijos kilmės, Bendrijos rinkoje nebuvo iki 2003 m., 2003 m. buvo įvežta 4 tonos, 2004 m. – 12,5 tonos, 2005 m. – 15 tonų ir per tiriamąjį laikotarpį – 10 tonų, t. y. 1,7 % ES suvartojamų prekių.(27) Tyrimas parodė, kad importas iš Indonezijos buvo parduodamas už mažesnę nei pirminio tyrimo eksporto kainą ir daug mažesnę nei pirminė normalioji vertė kainą.(28) Remiantis tuo, kas buvo išdėstyta, daroma išvada, kad prekybos srautų pasikeitimas kartu su neįprastai mažomis eksporto iš Indonezijos kainomis sumažino antidempingo priemonių taisomąjį poveikį tiek panašių prekių kiekių, tiek kainų atžvilgiu.Malaizija(29) Remiantis pirmiau pateikta prekybos srauto analize nustatyta, kad Bendrijos prekybos modelio pasikeitimas yra susijęs su antidempingo priemonių ir priemonių dėl antidempingo muitų vengimo taikymu. Nors kumarinas į Bendriją iki 2005 m. nebuvo importuojamas, 2005 m. šios prekės buvo importuojama 13 tonų, o per tiriamąjį laikotarpį – 23 tonos.(30) Tyrimas parodė, kad importas iš Malaizijos buvo parduodamas už mažesnę nei pirminio tyrimo eksporto kainą ir daug mažesnę nei pirminė normalioji vertė kainą.(31) Remiantis tuo, kas buvo išdėstyta, daroma išvada, kad prekybos srautų pasikeitimas kartu su neįprastai mažomis eksporto iš Malaizijos kainomis sumažino antidempingo priemonių taisomąjį poveikį tiek panašių prekių kiekių, tiek kainų atžvilgiu.6. Dempingo įrodymai atsižvelgiant į anksčiau panašioms prekėms nustatytas normaliąsias vertesIndonezija(32) Siekiant nustatyti, ar gali būti rasta dempingo įrodymų kumarino, per TL eksportuoto iš Indonezijos į Bendriją, atžvilgiu, buvo panaudoti Eurostato duomenys, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje.(33) Pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje reikalaujama dempingo įrodymų, lyginant su anksčiau panašioms prekėms nustatytomis normaliosiomis vertėmis.(34) Siekiant teisingai palyginti normaliąsias vertes ir eksporto kainas, atliekant koregavimus buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, kurie turi įtakos kainoms ir kainų palyginamumui. Šie koregavimai buvo atlikti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį transportavimo ir draudimo atžvilgiu, remiantis turimais, t. y. prašyme nurodytais, faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį.(35) Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį ir 2 straipsnio 12 dalį, lyginant per ankstesnį tyrimą nustatytą normaliosios vertės svertinį vidurkį su per dabartinio tyrimo TL nustatytu eksporto kainų svertiniu vidurkiu, išreikštus CIF kainos prie Bendrijos sienos nesumokėjus muito procentu, buvo nustatytas iš Indonezijos į Bendriją įvežamo kumarino dempingas. Apskaičiuotas dempingo skirtumas, išreikštas CIF kainos prie Bendrijos sienos nesumokėjus muito procentu viršijo 100 %.Malaizija(36) Siekiant nustatyti, ar gali būti rasta dempingo įrodymų kumarino, per TL eksportuoto iš Malaizijos į Bendriją, atžvilgiu, buvo panaudoti Eurostato duomenys, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje.(37) Siekiant teisingai palyginti normaliąsias vertes ir eksporto kainas, atliekant koregavimus buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, kurie turi įtakos kainoms ir kainų palyginamumui. Šie koregavimai buvo atlikti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį transportavimo ir draudimo atžvilgiu, remiantis turimais, t. y. prašyme nurodytais, faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį.(38) Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį ir 2 straipsnio 12 dalį, lyginant per ankstesnį tyrimą nustatytą normaliosios vertės svertinį vidurkį su per dabartinio tyrimo TL nustatytu eksporto kainų svertiniu vidurkiu, išreikštus CIF kainos prie Bendrijos sienos nesumokėjus muito procentu, buvo nustatytas iš Malaizijos į Bendriją įvežamo kumarino dempingas. Apskaičiuotas dempingo skirtumas, išreikštas CIF kainos prie Bendrijos sienos nesumokėjus muito procentu viršijo 100 %.C. PRIEMONĖS(39) Atsižvelgiant į pirmiau minėtas išvadas dėl muitų vengimo, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje, galiojančių antidempingo priemonių taikymas KLR kilmės svarstomosios prekės importui turėtų būti išplėstas tai pačiai prekei, įvežamai iš Indonezijos ar Malaizijos, deklaruojamai arba nedeklaruojamai kaip Indonezijos ar Malaizijos kilmės.(40) Išplėstas muitas turėtų būti toks, koks nustatytas pirminio reglamento 1 straipsnio 2 dalyje.(41) Pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 3 dalį ir 14 straipsnio 5 dalį, kuriose nurodoma, kad visos išplečiamos priemonės yra taikomos registruotam importui nuo registracijos dienos, antidempingo muitas turėtų būti taikomas kumarino, įvežamo iš Indonezijos ar Malaizijos, importui, kuris buvo atgabentas į Bendriją jį įregistravus pagal tyrimo pradžios reglamento nuostatas.D. PRAŠYMAI ATLEISTI NUO PRIEMONIŲ(42) Nors per šį tyrimą Indonezijoje ir Malaizijoje nebuvo nustatytas arba Komisijai apie save nebuvo pranešęs tikras kumarino gamintojas, naujiems gamintojams, kurie pageidautų pateikti prašymą dėl atleidimo nuo išplėstosios antidempingo priemonės, pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 4 dalį pranešama, kad jie turės atsakyti į klausimyno klausimus, kad Komisija galėtų nuspręsti, ar galima suteikti atleidimą. Toks atleidimas gali būti suteiktas įvertinus, pavyzdžiui, svarstomosios prekės padėtį rinkoje, gamybos pajėgumus ir pajėgumų panaudojimą, pirkimą ir pardavimą, tikėtiną praktikos, kurios negalima paaiškinti jokiomis kitomis pagrįstomis priežastimis ar ekonominiais sumetimais, tęsimąsi bei dempingo įrodymus. Paprastai Komisija taip pat vykdytų patikrinimus vietoje. Prašymas turėtų būti pateiktas Komisijai nedelsiant, nurodant visą svarbią informaciją, ypač apie visus bendrovės veiklos pokyčius, susijusius su gamyba ir pardavimu.(43) Importuotojai gali būti atleisti nuo priemonių taikymo, jei jie importuoja iš eksportuojančių gamintojų, kurie buvo atleisti nuo priemonių taikymo, pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 4 dalį.(44) Jei bus suteikiamas atleidimas, Taryba atitinkamai iš dalies pakeis šį reglamentą. Vėliau visi suteikti atleidimai bus Komisijos stebimi, kad būtų užtikrinta, jog laikomasi nustatytų sąlygų.E. PROCEDŪRA(45) Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir išvadas, kuriomis remdamasi Taryba ketino išplėsti galiojančių galutinių antidempingo priemonių taikymą, ir joms buvo suteikta galimybė pareikšti pastabas bei būti išklausytoms. Nebuvo gauta pastabų, dėl kurių būtų galima keisti pirmiau pateiktas išvadas.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnis1. Galutinio antidempingo muito, nustatyto Tarybos reglamentu (EB) Nr. 769/2002 Kinijos Liaudies Respublikos kilmės kumarino, klasifikuojamo priskiriant KN kodą 2932 21 00, importui taikymas išplečiamas kumarino, įvežamo iš Indonezijos ar Malaizijos, deklaruojamo arba nedeklaruojamo kaip Indonezijos ar Malaizijos kilmės, klasifikuojamo priskiriant KN kodą ex 2932 21 00 (TARIC kodas 2932 21 00 16), importui.2. Pagal šio straipsnio 1 dalį išplėstas muitas taikomas importui, registruotam pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 499/2006 2 straipsnį ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 13 straipsnio 3 dalį bei 14 straipsnio 5 dalį.3. Taikomos muitams galiojančios nuostatos.2 straipsnis1. Prašymai dėl atleidimo nuo muito, kurio taikymas išplėstas pagal 1 straipsnį, pateikiami raštu viena iš oficialiųjų Europos Sąjungos kalbų ir turi būti pasirašyti pareiškėjo įgalioto asmens. Prašymas turi būti siunčiamas šiuo adresu: Commission européenne Direction Générale du Commerce Direction B Bureau J-79 05/17 B-1049 Bruxelles Faksas (32 2) 295 65 052. Pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 13 straipsnio 4 dalį Taryba gali leisti netaikyti 1 straipsniu išplėsto muito importui, kuriuo nevengiama Reglamentu (EB) Nr. 769/2002 nustatytų antidempingo priemonių.3 straipsnisMuitinėms pavedama nutraukti importo registraciją, nustatytą pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 499/2006 2 straipsnį.4 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas [1] OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).[2] OL L 123, 2002 5 9, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1854/2003 (OL L 272, 2003 10 23, p. 1).[3] OL L 396, 2004 12 31, p. 18.[4] OL L 91, 2006 3 29, p. 3.