				|

		52013PC0500

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS dėl Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių bendrai vykdomoje Aktyvaus ir lengvesnio gyvenimo mokslinių tyrimų ir plėtros programoje /* COM/2013/0500 final - 2013/0233 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
1.1.        Pasiūlymo tikslai
Šio pasiūlymo tikslas – remiantis Sutarties dėl Europos
Sąjungos veikimo (SESV) 185 straipsniu priimti Tarybos ir Parlamento
sprendimą, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių vykdomoje Bendrojoje
aktyvaus ir lengvesnio gyvenimo programoje (ALG programa), teisinės
priemonės.
Pagrindiniai ALG programos tikslai:
·
didinti galimybes naudotis informacinėmis ir
ryšių technologijomis (IRT) grindžiamais produktais ir paslaugomis,
skirtais vyresnių žmonių aktyvumui ir sveikam senėjimui, gerinti
pagyvenusių žmonių ir jų globėjų gyvenimo kokybę
ir padėti didinti priežiūros sistemų tvarumą;
·
užtikrinti IRT grindžiamiems produktams ir
paslaugoms, skirtiems oriam senėjimui, būtinus transeuropinių
taikomųjų mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų
išteklius, visų pirma skatinant dalyvauti mažąsias ir vidutines
įmones (MVĮ) ir naudotojus;
·
pritraukti privačių investicijų ir
pagerinti pramoninio naudojimo sąlygas, nustatant nuoseklią
europinių metodų ir sprendimų kūrimo sistemą, kuri
apimtų įvairius nacionalinius ir regioninius socialinės srities
prioritetus ir reguliavimo aspektus atitinkančius bendrus būtinuosius
standartus.
1.2.        Pasiūlymo pagrindas
Strategijoje „Europa 2020“ senėjančios
visuomenės klausimas nurodytas kaip uždavinys ir kaip pažangaus, tvaraus
ir integracinio augimo galimybė. Senėjančios visuomenės
klausimas kaip prioritetinis sprendžiamas vykdant dvi pavyzdines iniciatyvas –
„Europos skaitmeninė darbotvarkė“ ir „Inovacijų Sąjunga“.
Iniciatyvoje „Skaitmeninė darbotvarkė“ pagrindinis dėmesys
skiriamas IRT grindžiamoms naujoviškoms paslaugoms, produktams ir procesams. Ji
apima kai kuriuos e. sveikatos veiksmus ir konkretų ALG programos
sustiprinimo veiksmą. Vykdant ALG programą bus svariai prisidėta
prie strategijos „Europa 2020“ ir susijusių pavyzdinių
iniciatyvų įgyvendinimo. Be to, ji padės spręsti
demografinius uždavinius ir kurti naujas galimybes, visų pirma skirtas
MVĮ. Tikimasi, kad IRT sprendimai bus labai naudingi įgyvendinant
Europos inovacijų partnerystės (EIP) vyresnių žmonių
aktyvumo ir sveikatos srityje tikslus – iki 2020 m. sveiko gyvenimo
trukmę pailginti dvejais metais, taip pat pagerinti Europos piliečių
gyvenimo kokybę ir sveikatos priežiūros sistemų
veiksmingumą. ALG programa yra labai svarbi Europos inovacijų
partnerystei vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje, nes
vykdant šią programą minėtai partnerystei teikiamos IRT
grindžiamos inovacijos ir pagrindinis dėmesys skiriamas inovacijų
grandinės „mirties taškui“, kuriame mokslinių tyrimų rezultatai
turi tapti naujais, tinkamais teikti rinkai produktais ir paslaugomis. Be to,
ALG programai ši partnerystė bus naudinga, nes EIP paspartins rinkos
kūrimąsi, diegimą plačiu mastu ir prisidės prie rinkos
ribinių sąlygų, – pvz., į programą
neįtrauktų, tačiau vertinime ir per konsultacijas nurodytų
kaip diegimo kliūtys, standartizacijos ir sąveikos, – gerinimo. ALG
programą papildo tokios svarbios nacionalinės iniciatyvos, kaip
Vokietijos nacionalinė ALG ir vyresniems žmonėms skirta iniciatyva,
JK inovacijų lengvesniam gyvenimui programa ir Prancūzijos
inovacijų vyresniems žmonėms programa.
Šios tarpusavyje susijusios programos, kartu
apimančios didelę mokslinių tyrimų ir inovacijų
grandinės dalį, suteikia Europai pasaulio mastu unikalių
pajėgumų senėjimui skirtų IRT srityje. ALG programa
tinkamai papildo pagal bendrąją programą „Horizontas 2020“
siūlomus IRT srities, taip pat vyresniems žmonėms skirtų
ilgalaikių mokslinių tyrimų bei inovacijų ir tinkamumo
rinkai patvirtinimo veiksmus.
Be to, ALG programa papildo demografiniams
pokyčiams skirtą bendrą programavimo iniciatyvą (BPI)
„Ilgesnis gyvenimas, geresnis gyvenimas“, kurioje dalyvauja 13 Europos
valstybių ir pagal kurią, remiantis įvairiomis mokslinių
tyrimų sritimis, siekiama naujas, mokslu grindžiamas žinias panaudoti
būsimos senėjimo srities politikos formavimui. ALG programa gali
būti naudojama kaip BPI daugiadisciplininių mokslinių
tyrimų taikymo priemonė ir ja naudojantis BPI mokslinių
tyrimų darbotvarkė galėtų būti papildyta
vartotojų patirtimi, kartu dalijantis mokslinių tyrimų
metodikomis, tokiomis kaip gyvenimo ciklo modelis.
Šios iniciatyvos kartu apima didelę
grandinės dalį – nuo fundamentaliųjų mokslinių
tyrimų iki pritaikymo rinkoje, – kaip rekomenduojama keliuose
nepriklausomuose ES mokslinių tyrimų ir inovacijų programų
vertinimuose ir ES politikos dokumentuose. Ši sąveika bus dar labiau
sustiprinta pagal Komisijos siūlomą 2014–2020 m.
bendrąją mokslinių tyrimų programą „Horizontas 2020“ –
joje specialus skyrius skiriamas visuomenės uždaviniams, pagal kuriuos
prioritetas, be kita ko, teikiamas sveikatos, demografinių
pokyčių ir gerovės klausimams. ALG programa nurodoma kaip viena
iš SESV 185 straipsnio iniciatyvų, kurioms atitinkant tam tikrus
kriterijus gali būti teikiama nuolatinė parama.
2.           KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
2.1.        Konsultacijos dėl
bendrosios ALG programos ateities
Komisija konsultavosi dėl planuojamos ALG
programos su keletu išorės ir vidaus suinteresuotųjų šalių.
2011 m. vykusiose viešose konsultacijose internetu dėl EIP
vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje dalyvavo 524
respondentų, kurie išreiškė nuomonę dėl vykdomų
nacionalinių, regioninių ir vietos lygmens iniciatyvų
vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje. Apie 38 % atsakymų sulaukta iš vyriausybinių
institucijų, 23 % – iš pramonės, įskaitant MVĮ,
7 % – iš sveikatos priežiūros ir socialinės rūpybos
sektoriaus, 17 % – iš mokslinių tyrimų ir akademinės
bendruomenių ir 15 % – iš vyresnio amžiaus žmonėms
atstovaujančių organizacijų. Konsultacijos
parodė, kad didžiausia kliūtis inovacijoms – nepakankamas
galutinių vartotojų dalyvavimas kūrimo etape.
2010 m. gruodžio mėn., vadovaujant
buvusiai Komisijos narei M. Kunevai, penki aukšto lygio ekspertai atliko
dabartinės bendros programos „Kasdienį gyvenimą palengvinanti
aplinka“ (bendra KGPA programa) tarpinį vertinimą[1]. Per
jį buvo apklausta daugiau kaip 40 iš visos Europos atrinktų
suinteresuotųjų šalių, tiesiogiai dalyvaujančių
bendros KGPA programos vertės grandinėje.
Apie 33 % iš jų atstovavo vyriausybinėms institucijoms,
27 % – pramonei, įskaitant MVĮ, 27 % – mokslinių
tyrimų ir akademinei bendruomenėms ir 11 % – vyresnio amžiaus
žmonėms atstovaujančioms organizacijoms. Vertinimo
grupė pabrėžė, kad vykdant bendrą KGPA programą ir su
ja susijusius tolesnius veiksmus, svarbu užtikrinti aukštus veiklos rezultatus,
dar daugiau dėmesio skirti plačiai tikro gyvenimo atvejais taikomiems
sprendimams, skatinti globėjams ir tarpininkams skirtas technologijas,
stiprinti ryšį su vartotojais ir užtikrinti diegimą.
Be to, dėl bendros KGPA programos
2010 m. surengtos viešos konsultacijos internetu, o 2011 m. apžvelgti
pagal šią programą finansuojami projektai.

2012 m. per poveikio vertinimo
iniciatyvinės grupės posėdžius Komisija taip pat konsultavosi su
kita visuomenės dalimi, ir tai buvo naudinga planuojant ir rengiant
poveikio vertinimo ataskaitą, visų pirma, tai padėjo
išdėstyti problemą ir nustatyti bendros KGPA programos svarbą
kitiems generaliniams direktoratams. Nustatyti šios ataskaitos
struktūrą ir išdėstyti argumentus padėjo Mokslinių
tyrimų ir inovacijų GD vadovaujama 185 straipsnio koordinavimo
grupė.
2.2.        Galimos politikos
priemonės
Poveikio vertinimo ataskaitoje svarstytos
tokios galimos politikos priemonės:
1 galima politikos priemonė. 1 bendrai
KGPA programai identiška II ALG bendroji programa. Šis įprastinės
veiklos scenarijus – bazinis scenarijus, pagal kurį 2014–2020 m.
toliau būtų vykdoma tokia pati, kaip dabartinė 2008–2013 m.
bendra KGPA programa.
2 galima politikos priemonė. Jokios II
ALG bendrosios programos. Pasirinkus šią priemonę po 2013 m. ES
lygmeniu nebūtų numatyta jokios konkrečios ES programos ir
bendro finansavimo, kuriais būtų siekiama sujungti nacionalines
mokslinių tyrimų ir inovacijų programas senėjimui
skirtų IRT srityje. Pagal siūlomą bendrąją
programą „Horizontas 2020“ (jei ji bus patvirtinta) numatytos lėšos
tolesniems bendros KGPA programos veiksmams galėtų būti
skiriamos papildomiems programoje „Horizontas 2020“ numatytiems senėjimo
srities moksliniams tyrimams.
3 galima politikos priemonė. Pagal
šią politikos priemonę būtų toliau įgyvendinami 1
bendros KGPA programos veiksmai, pritaikius jų taikymo sritį ir
pagerinus įgyvendinimą. II ALG bendrosios programos taikymo sritis
būtų suderinta su visa EIP vyresnių žmonių aktyvumo ir
sveikatos srityje taikymo sritimi. Be minėtos partnerystės
„Vyresnių žmonių aktyvumo ir savarankiško gyvenimo“ srities į II
ALG bendrąją programą būtų įtrauktos kitos dvi
sritys – „Prevencija, atrankinė patikra ir ankstyvoji diagnostika“ ir
„Priežiūra ir gydymas“. II ALG bendrosios
programos taikymo sritį suderinus su EIP vyresnių žmonių
aktyvumo ir sveikatos srityje taikymo sritimi ir dėl to pakitus II ALG
bendrosios programos taikymo sričiai, buvęs programos pavadinimas
„Kasdienį gyvenimą palengvinanti aplinka“ būtų pakeistas
į „Aktyvus ir lengvesnis gyvenimas“. Kaip ir dabartinės
2008–2013 m. bendros KGPA programos įgyvendinimo laikotarpiu,
programą bendrai finansuotų valstybės narės ir projekto
dalyviai. ES finansavimas pagal programą „Horizontas 2020“ būtų
toks pat kaip ir pagal Septintąją bendrąją programą.
Pasirinkus šią politikos priemonę būtų padidintas
galutinių vartotojų dalyvavimas, būtų praplėstas
finansavimo pagrindas, t. y. finansavimas būtų teikiamas visiems
dalyviams, ir pagerėtų veiklos rezultatai.
2.3.        Konsultacijos dėl
poveikio vertinimo
Šios galimos politikos priemonės
peržiūrėtos per 2012 m. vasario mėn. vykusią bendros
KGPA programos generalinę asamblėją. Per ją balsuojant
prieita prie išvados, kad programą tęsti yra strategiškai svarbu: 15
iš 23 šiuo metu dalyvaujančių valstybių pirmenybę
teikė 3 galimai politikos priemonei. Antroji politikos priemonė,
kuriai teikta pirmenybė, – tęsti dabartinę programą, jos
nekeičiant (t. y. 1 galima politikos priemonė). Tik dvi
valstybės nepritarė programos tęsimui (2 galima politikos
priemonė).
2012 m. lapkričio mėn.
ataskaitą peržiūrėjo ir patvirtino poveikio vertinimo valdyba. Valdybos pateiktoje nuomonėje paprašyta
patobulinti poveikio vertinimo ataskaitą, – į tai buvo atsižvelgta. Visų pirma, dabar ataskaitoje geriau
paaiškinamos politinės aplinkybės, likusios problemos, rinkos
nepakankamumas ir bazinis scenarijus. Siekiant
suformuoti tvirtą II ALG bendrosios programos įgyvendinimo pažangos vertinimo
pagrindą, peržiūrėti jos tikslai. Jautrumo
analizėje išsamiau aprašyti įvairūs finansavimo scenarijai ir
plačiau aptartas galimas socialinis poveikis ir poveikis sveikatai. Galiausiai pateiktas galimų politikos priemonių
veiksmingumo, našumo ir nuoseklumo palyginimas.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
3.1.        Teisinis pagrindas
ALG programos pasiūlymas grindžiamas SESV
185 straipsniu, kuriame numatoma, kad Europos Sąjunga gali nuspręsti
dalyvauti mokslinių tyrimų ir plėtros programose, kurias vykdo
kelios valstybės narės, taip pat dalyvauti toms programoms vykdyti
sukurtose struktūrose.
3.2.        Subsidiarumo principas
Kadangi pasiūlymas nepriklauso išimtinei
Europos Sąjungos kompetencijai, taikomas subsidiarumo principas. Subsidiarumas
apsaugomas pasiūlymą pagrindžiant 185 straipsniu, kuriame aiškiai
numatomas Sąjungos dalyvavimas kelių valstybių narių
vykdomose mokslinių tyrimų programose, visus veiklos aspektus, kai
galima, įgyvendinant nacionaliniu lygmeniu ir kartu užtikrinant
nuoseklų bendros programos įgyvendinimą Europos lygmeniu.
Pasiūlymo tikslų pačios
valstybės narės negali deramai pasiekti, nes specialių žinių
ir kompetencijos, kurių reikia senėjimui skirtų IRT
grindžiamų produktų ir paslaugų moksliniams tyrimams ir technologinei
plėtrai, turi įvairios valstybės, taigi jos negali būti
derinamos vien nacionaliniu lygmeniu. Be nuoseklaus požiūrio Europos
lygmeniu ir būtinų išteklių kyla didelis pastangų
dubliavimo, kuris lemtų didesnes išlaidas, pavojus. Be to, nėra
tikėtina, kad tikra senėjimui skirtų sąveikių IRT
sprendimų vidaus rinka gali būti sukurta be bendros Europos masto
programos.
ES pridėtinė vertė tiesiogiai
susijusi su problemomis: ES rinkos ir mokslinių tyrimų pastangų
susiskaidymu, per mažo dėmesio diegimui už ES ribų ir bendros Europos
vizijos apie IRT ir senėjimo srities rinkas trūkumu.
3.3.        Proporcingumo principas
SESV 185 straipsniu Sąjunga raginama
„susitarusi su suinteresuotosiomis valstybėmis narėmis, [...]
nuspręsti dalyvauti mokslinių tyrimų ir plėtros programose,
kurių imasi kelios valstybės narės, taip pat dalyvauti toms
programoms vykdyti sukurtose struktūrose“. Valstybės narės yra
varomoji iniciatyvos jėga.
Pasiūlymas atitinka proporcingumo
principą, nes valstybės narės bus atsakingos už savo bendros
programos sukūrimą ir visus veiklos aspektus. Dabartinės bendros
KGPA programos speciali vykdomoji struktūra – KGPA asociacija –
įrodė, kad ji gali programą vykdyti veiksmingai ir efektyviai.
Sąjunga skatins geresnį koordinavimą, užtikrins
sąveiką su ES politika ir programos „Horizontas 2020“ prioritetais ir
užtikrins, kad būtų prisidedama prie tos politikos ir prioritetų
įgyvendinimo, stebės programos įgyvendinimą ir užtikrins ES
finansinių interesų apsaugą.
Pagal siūlomą organizacinę
struktūrą užtikrinama kuo mažesnė administracinė našta, nes
pagrindinį administracinį darbą atlieka nacionalinės
agentūros, prižiūrint šiuo tikslu sukurtai KGPA asociacijai ir jai
prisiimant visą atsakomybę.
3.4.        Pasirinkta priemonė
Siūloma priemonė − SESV 185
straipsniu grindžiamas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas. Iš tarpinio
vertinimo išvadų ir poveikio vertinime aptartų galimų politikos
priemonių analizės matyti, kad 185 straipsnis – tinkamiausia
priemonė įgyvendinti ALG programos tikslus.
3.5.        Bendrosios programos
„Horizontas 2020“ dalyvavimo taisyklių išimtys
Siekiant sudaryti sąlygas Sąjungos
finansinį įnašą panaudoti ir intelektinės nuosavybės
teises apsaugoti pagal dalyvavimo dalyvaujančių valstybių
nacionalinėse programose taisykles, būtina taikyti toliau
nurodytų Reglamento (ES) Nr. ... [Programos „Horizontas 2020“
dalyvavimo ir sklaidos taisyklės] nuostatų išimtis.
·
14 straipsnio 5 dalis – finansinio pajėgumo
tikrinimo, kurį vykdo dalyvaujančių valstybių
nacionalinės finansavimo agentūros, reikalavimas taikomas visiems
dalyviams.
·
16 straipsnio 1 dalis – speciali vykdomoji
struktūra nesudaro susitarimo su galutiniais paramos gavėjais.
·
19 straipsnio [1 dalis, 5–7 dalys] ir 22–29
straipsniai – nacionalinių taisyklių, susijusių su finansavimu,
išlaidų atitiktimi reikalavimams, finansinių ataskaitų ir
metodikos sertifikatais, taikymas.
·
38–45 straipsniai – intelektinės
nuosavybės teises reglamentuojančios taisyklės ir pagal
nacionalines taisykles atliekama rezultatų sklaida.
Šios išimtys pateisinamos tuo, kad ALG
programa sukurta kaip į rinką orientuota programa, kuria sujungiami
įvairūs nacionaliniai finansavimo srautai (pvz., mokslinių
tyrimų ir inovacijų, sveikatos ir pramonės finansavimo
programos). Dėl šių programų pobūdžio dalyvavimo jose
taisyklės yra skirtingos, todėl negalima tikėtis, kad jos
visiškai derėtų su programos „Horizontas 2020“ dalyvavimo
taisyklėmis.
Be to, ALG programa pirmiausia skiriama
mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) ir vartotojų
organizacijoms, kurios paprastai nedalyvauja ES mokslinių tyrimų ir
inovacijų veikloje. Siekiant sumažinti administracinius ir teisinius
jų dalyvavimo apribojimus, Sąjungos finansinis įnašas teikiamas
pagal tų įmonių ir organizacijų nacionalinių finansavimo
programų taisykles, prie kurių jos yra labiau pripratę, skiriant
vieną dotaciją kartu su atitinkama valstybės parama. Vykdant
2008–2013 m. bendrą KGPA programą paaiškėjo, kad šis
metodas pasiteisina ir leidžia pritraukti daug dalyvių, iš kurių –
daugiau kaip 40 % MVĮ.
Pasiūlyme numatomos tinkamos apsaugos
priemonės, kuriomis užtikrinama, kad specialiai vykdomajai struktūrai
skiriant finansinę paramą trečiosioms šalims būtų
taikomi vienodų sąlygų ir skaidrumo principai, ir numatoma
Sąjungos finansinių interesų apsauga. Be to, jame numatoma, kad
su šiais klausimais susijusios išsamios nuostatos būtų įtrauktos
į susitarimą, kurį turi sudaryti Sąjunga ir speciali
vykdomoji struktūra.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Kartu su šiuo sprendimu pateikiamoje
finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje nurodytas numatomas
poveikis biudžetui. Šio sprendimo ir įgaliojimo susitarimo, kurį turi
sudaryti Komisija ir speciali vykdomoji struktūra, nuostatomis privalo
būti užtikrinta ES finansinių interesų apsauga.
Didžiausia
ES įnašo suma sudaro 175 000 000 EUR; ji teikiama iš Ryšių
tinklų, turinio ir technologijų GD biudžeto, skirto programos
„Horizontas 2020“ 1 visuomenės uždavinio temai „Sveikata, demografiniai
pokyčiai ir gerovė“[2].
5.           NEPRIVALOMI DUOMENYS
5.1.        Paprastinimas
Pasiūlymu numatoma supaprastinti
privačiųjų šalių administracines procedūras.
Mokslinių tyrimų lėšų pagal naująją
bendrąją programą gavėjams bus ypač naudinga viena
sutarčių sudarymo ir mokėjimo sistema, veikianti pagal jiems
žinomas nacionalines taisykles, ir jiems nereikės teikti atskirų
ataskaitų, susijusių su Sąjungos įnašu. ES bendraus
tiesiogiai su KGPA asociacija, kuri bus atsakinga už ES įnašo
paskyrimą, stebėseną ir panaudojimo ataskaitų teikimą.
5.2.        Nuostata dėl
peržiūros, keitimo, laikinojo galiojimo
Pasiūlyme numatyta po trejų
metų atlikti laikotarpio vidurio peržiūrą. Programa iš viso bus
vykdoma septynerius metus, o dar trejus metus truks jos užbaigimas.
5.3.        Europos ekonominė
erdvė
Siūlomas teisės aktas susijęs
su Europos ekonomine erdve, todėl turėtų būti joje
taikomas.
2013/0233 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
dėl Sąjungos dalyvavimo kelių
valstybių narių bendrai vykdomoje Aktyvaus ir lengvesnio gyvenimo
mokslinių tyrimų ir plėtros programoje
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
S¥JUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 185 straipsnį ir 188
straipsnio antrą pastraipą,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
perdavus įstatymo galią
turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[3],
laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)       Komisijos komunikate
„2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“[4] pabrėžiama, kad norint
Sąjungoje užtikrinti pažangų, tvarų ir integracinį
augimą, būtina sudaryti tinkamas sąlygas investuoti į
žinias ir inovacijas. Tà strategijà patvirtino Europos Parlamentas ir Taryba;
(2)       2013 m. [...] Europos
Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. .../2013 sukurtos bendrosios
mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“
(2014–2020 m.)[5]
(toliau – bendroji programa „Horizontas“) tikslas – daryti didesnį
poveikį moksliniams tyrimams ir inovacijoms, prisidedant prie
viešųjų sektorių tarpusavio partnerysčių stiprinimo,
be kita ko, Sąjungai pagal Sutarties 185 straipsnį dalyvaujant
kelių valstybių narių vykdomose programose;
(3)       2008 m. liepos 9 d.
Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 742/2008/EB dėl Bendrijos
dalyvavimo kelių valstybių narių įgyvendinamoje
mokslinių tyrimų ir plėtros programoje, skirtoje vyresnio
amžiaus žmonių gyvenimo kokybei pagerinti panaudojant naujas informacines
ir ryšių technologijas[6],
numatytas Bendrijos finansinis įnašas į bendrąją
mokslinių tyrimų ir plėtros programą „Kasdienį
gyvenimą palengvinanti aplinka“ (toliau − bendra KGPA programa),
kuris atitinka valstybių narių įnašą, tačiau neviršija
150 000 000 EUR, kurie skiriami 2006 m. gruodžio 18 d.
Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1982/2006/EB[7] sukurtos Europos bendrijos
mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir
demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos
(2007–2013 m.) vykdymo laikotarpiui;
(4)       2012 m. gruodžio
mėn. Komisija pateikė Europos Parlamentui ir Tarybai bendros KGPA
programos tarpinio vertinimo ataskaitą[8].
Vertinimą atliko ekpertų grupė. Bendra ekspertų grupės
nuomone, vykdant bendrą KGPA programą padaryta didelė jos
tikslų įgyvendinimo pažanga bei pasiekta puikių rezultatų
ir ją reikėtų tęsti pasibaigus dabartiniam finansavimo
laikotarpiui. Tačiau ekspertų grupė pažymėjo keletą
trūkumų, visų pirma poreikį į projektus labiau
įtraukti vartotojus ir toliau gerinti veiklos rezultatus, susijusius su
sutarties pasirašymo ir apmokėjimo procesų trukme;
(5)       komunikate „Europos
demografijos ateitis – iššūkį paversti galimybe“[9] Komisija pabrėžė, kad
demografinis senėjimas yra vienas iš pagrindinių visų
valstybių narių uždavinių ir kad daugiau naudojant naujas
technologijas būtų galima labiau kontroliuoti išlaidas, didinti vyresnio
amžiaus žmonių gerovę, skatinti jų aktyvų dalyvavimą
visuomenėje ir didinti Sąjungos ekonomikos konkurencingumą;
(6)       komunikate „Strategijos
„Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Inovacijų sąjunga““[10] Komisija gyventojų
senėjimo klausimą nurodė kaip vieną iš visuomenės
uždavinių, kuriuos sprendžiant gali būti labai svarbi inovacijų
pažanga, nes ji gali paskatinti konkurencingumą, sudaryti sąlygas
Europos bendrovėms pirmauti kuriant naujas technologijas, augti ir užimti
pirmąsias vietas naujose augančiose pasaulio rinkose, gerinti
viešųjų paslaugų kokybę ir veiksmingumą ir taip
prisidėti prie didelio skaičiaus naujų kokybiškų darbo
vietų kūrimo;
(7)       komunikate „Europos
skaitmeninė darbotvarkė“[11]
Komisija siūlo sustiprinti bendrą KGPA programą, siekiant
padėti spręsti senėjančios visuomenės uždavinius;
(8)       komunikate „Europos
inovacijų partnerystės vyresnių žmonių aktyvumo ir
sveikatos srityje strateginio įgyvendinimo plano pažanga“[12] Komisija pasiūlė
būsimose mokslinių tyrimų ir inovacijų darbo programose ir
priemonėse, įtrauktose į bendrąją programą „Horizontas
2020“, atsižvelgti į atitinkamus plano prioritetus. Be to, Komisija
pasiūlė atsižvelgti į įnašus, kurie pagal bendrą KGPA
programą gali būti skiriami Europos inovacijų partnerystei
vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje;
(9)       tikimasi, kad IRT sprendimai
bus labai naudingi įgyvendinant pagal iniciatyvą „Inovacijų
Sąjunga“ sukurtos Europos inovacijų partnerystės (EIP)
vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje tikslus – iki
2020 m. sveiko gyvenimo trukmę pailginti dvejais metais, taip pat pagerinti
Sąjungos piliečių gyvenimo kokybę ir sveikatos
priežiūros sistemų veiksmingumą. Šios partnerystės
strateginiame įgyvendinimo plane nustatyti inovacijų vyresnių
žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje diegimo paspartinimo ir geresnio
panaudojimo visoje Sąjungoje prioritetai šiose trijose srityse: prevencijos ir sveikatos ugdymo,
priežiūros ir gydymo, savarankiško gyvenimo ir socialinės
įtraukties;
(10)     aktyvaus ir lengvesnio
gyvenimo mokslinių tyrimų ir plėtros programa (toliau – ALG
programa) turėtų būti grindžiama ankstesnės programos
pasiekimais, ir ją vykdant turėtų būti pašalinti
ankstesnės programos trūkumai, skatinant vartotojus aktyviau
dalyvauti projektuose ir lanksčiau įgyvendinant programą;
(11)     bendrosios programos
„Horizontas 2020“ įgyvendinimo laikotarpiu turėtų būti
nustatyta didžiausia Sąjungos dalyvavimo ALG programoje viršutinė
riba. Siekiant užtikrinti didelį sverto poveikį ir aktyvią
dalyvaujančių valstybių veiklą įgyvendinant programos
tikslus, Sąjungos dalyvavimas ALG programoje bendrosios programos
„Horizontas 2020“ įgyvendinimo laikotarpiu neturėtų viršyti
dalyvaujančių valstybių finansinio įnašo;
(12)     laikantis Reglamento (ES)
Nr. .../2013 [bendroji programa „Horizontas 2020“] tikslų, visos
valstybės narės ir visos su bendrąja programa „Horizontas 2020“
susijusios valstybės turėtų turėti teisę dalyvauti ALG
programoje;
(13)     siekiant užtikrinti, kad
dalyvaujančios valstybės laikytųsi tokių pačių
finansinių įsipareigojimų kaip ir Sąjunga, Sąjungos
finansinis įnašas turėtų priklausyti nuo oficialių
dalyvaujančių valstybių įsipareigojimų, kuriuos jos
prisiima prieš pradėdamos vykdyti ALG programą, ir tų
įsipareigojimų vykdymo. Dalyvaujančių valstybių
įnašas į ALG programą turėtų apimti faktiškai vykdant
programą nacionaliniu lygmeniu patiriamas administracines išlaidas;
(14)     bendrai įgyvendinant ALG
programą reikalinga įgyvendinimo stuktūra. Dalyvaujančios
valstybės sutarė dėl ALG programos įgyvendinimo
struktūros ir 2007 m. įsteigė asociaciją IASBL – pagal
Belgijos teisę įsteigtą tarptautinę ne pelno
organizaciją – „Kasdienį gyvenimą palengvinanti aplinka“ (toliau
– KGPAA). Kadangi tarpinio vertinimo ataskaitoje patvirtinama, jog
dabartinė bendros KGPA programos valdymo struktūra yra veiksminga ir
kokybiška, KGPAA turėtų būti naudojama kaip įgyvendinimo
struktūra ir atlikti ALG programos paskirstymo ir stebėsenos
įstaigos vaidmenį. KGPAA turėtų administruoti Sąjungos
finansinį įnašą ir užtikrinti veiksmingą ALG programos įgyvendinimą;
(15)     siekdama įgyvendinti ALG
programos tikslus, KGPAA finansinę paramą daugiausia turėtų
teikti dotacijų forma dalyviams, vykdantiems KGPAA atrinktus veiksmus. Šie
veiksmai turėtų būti atrenkami pagal KGPAA skelbiamus kvietimus
teikti paraiškas, o šiai asociacijai turėtų padėti nepriklausomi
išorės ekspertai. Atrinkus paraiškas ir paskyrus finansvimą, kuris
teikiamas iš ALG programos projektams skiriamo Sąjungos finansinio
įnašo ir nacionalinių biudžetų lėšų, turėtų
būti privaloma laikytis sudarytų reitingų;
(16)     Sąjungos finansinis
įnašas turėtų būti administruojamas pagal patikimo
finansų valdymo principą, taip pat pagal 2012 m. spalio
25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas)
Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų
finansinių taisyklių[13]
ir 2012 m. spalio 29 d. Komisijos deleguotame reglamente (ES)
Nr. 1268/2012 dėl Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012
taikymo taisyklių[14]
nustatytas netiesioginio valdymo taisykles;
(17)     siekdama apsaugoti
Sąjungos finansinius interesus, Komisija turėtų turėti
teisę sumažinti Sąjungos finansinį įnašą arba
sustabdyti ar nutraukti jo teikimą, jei ALG programa būtų
įgyvendinama netinkamai, iš dalies ar vėluojant arba jei
dalyvaujančios valstybės neprisidėtų, prisidėtų
iš dalies arba vėluotų prisidėti prie ALG programos finansavimo.
Tos teisės turėtų būti numatytos įgaliojimo
susitarime, kurį turi sudaryti Sąjunga ir KGPAA;
(18)     dalyvaujant pagal ALG
programą finansuojamuose netiesioginiuose veiksmuose taikomas 2013 m.
[...] Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. .../2013, kuriuo
nustatomos bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos
„Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) dalyvavimo ir sklaidos taisyklės[15]. Tačiau atsižvelgiant
į specifinius, su ALG programos vykdymu susijusius poreikius būtina
pagal to reglamento 1 straipsnio 3 dalį numatyti nuo to reglamento
nukrypti leidžiančias nuostatas;
(19)     specialios nuo Reglamento (ES)
Nr. .../2013 [„Horizontas 2020“ DT] nukrypti leidžiančios nuostatos
yra būtinos, nes ALG programa sukurta kaip į rinką orientuota
inovacijų programa, kuria sujungiami įvairūs nacionaliniai
finansavimo srautai (pvz., mokslinių tyrimų inovacijų, sveikatos
ir pramonės finansavimo programos). Dėl šių programų
pobūdžio dalyvavimo jose taisyklės yra skirtingos, todėl
negalima tikėtis, kad jos visiškai derėtų su Reglamentu (ES)
Nr. .../2013 [programos „Horizontas 2020“ dalyvavimo taisyklės]. Be
to, ALG programa pirmiausia skirta mažosioms ir vidutinėms
įmonėms ir vartotojų organizacijoms, kurios paprastai
nedalyvauja Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų
veikloje. Siekiant palengvinti tų įmonių ir organizacijų
dalyvavimą, Sąjungos finansinis įnašas teikiamas pagal joms
gerai žinomas jų nacionalinių finansavimo programų taisykles,
skiriant bendrą dotaciją, kuri apima Sąjungos ir atitinkamą
nacionalinį finansavimą;
(20)     Sąjungos finansiniai
interesai turėtų būti proporcingomis priemonėmis saugomi
per visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų
prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, neteisingai
išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų
susigrąžinimą ir atitinkamais atvejais administracines ir finansines
sankcijas pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012,
Deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 1268/2012, 1995 m.
gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl
Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos[16], 1996 m. lapkričio
11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl
Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant
apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir
kitų pažeidimų[17]
ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su
sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų[18];
(21)     Komisija turėtų
atlikti tarpinį vertinimą, kuriuo pirmiausia būtų
įvertinta ALG programos kokybė, veiksmingumas ir pažanga siekiant
nustatytų tikslų, taip pat atlikti galutinį vertinimą ir
parengti tų vertinimų ataskaitą;
(22)     vertinimas turėtų
būti grindžiamas tikslia ir atnaujinta informacija. Todėl, Komisijai
paprašius, KGPAA ir dalyvaujančios valstybės turėtų
pateikti visą informaciją, kurią Komisija turi įtraukti
į ALG programos vertinimo ataskaitas;
(23)     vykdant ALG programą
turėtų būti veiksmingai skatinama lyčių lygybė ir
laikomasi bendrojoje programoje „Horizontas 2020“ nustatytų etikos
principų;
(24)     atsižvelgiant į tai, kad
valstybės narės nusprendė toliau įgyvendinti ALG
programą, o jos tikslais tiesiogiai remiama ir papildoma Sąjungos
politika vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje, taip pat
į tai, kad pačios valstybės narės negali deramai pasiekti
ALG programos tikslų ir dėl veiklos masto jie gali būti geriau
pasiekti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali priimti priemones,
vadovaudamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatytu
subsidiarumo principu. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo
principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems
tikslams pasiekti,
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Dalyvavimas
ALG programoje
1.           Sąjunga dalyvauja
Aktyvaus ir lengvesnio gyvenimo mokslinių tyrimų ir plėtros
programoje (toliau – ALG programa), kurią bendrai vykdo [Airija, Austrija,
Belgija, Danija, Ispanija, Jungtinė Karalystė, Kipras, Lenkija,
Liuksemburgas, Nyderlandai, Portugalija, Prancūzija, Rumunija,
Slovėnija, Švedija, Šveicarija ir Vengrija] (toliau – dalyvaujančios
valstybės) pagal šiame sprendime nustatytas sąlygas.
2.           Bet kuri kita valstybė
narė ir bet kuri kita bendrosios mokslinių tyrimų ir
inovacijų programos „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.), sukurtos
Reglamentu (ES) Nr. .../2013 (toliau – bendroji programa „Horizontas
2020“), asocijuotoji šalis gali dalyvauti ALG programoje, jei ji atitinka šio
sprendimo 3 straipsnio 1 dalies c punkte nustatytą kriterijų. 3
straipsnio 1 dalies c punkte nustatytą sąlygą tenkinančios
valstybės narės ir asocijuotosios šalys šio sprendimo
įgyvendinimo tikslais laikomos dalyvaujančiomis valstybėmis.
2 straipsnis
Sąjungos
finansinis įnašas
1.           Didžiausias Sąjungos
finansinis įnašas į ALG programą, apimantis administracines ir
veiklos išlaidas, yra 175 000 000 EUR. Įnašas mokamas iš
bendrojo Sąjungos biudžeto asignavimų, skirtų atitinkamoms
Sprendimu … /2013/ES sukurtos specialiosios programos, kuria įgyvendinama
bendroji programa „Horizontas 2020“, dalims, pagal Reglamento (ES, Euratomas)
Nr. 966/2012 58 straipsnio 1 dalies c punkto vi papunktį ir 60 bei 61
straipsnius.
2.           Metinis Sąjungos
finansinis įsipareigojimas pagal ALG programą neviršija
dalyvaujančių valstybių pagal šią programą prisiimto
metinio finansinio įsipareigojimo.
3.           ALG programos
administracinėms išlaidoms iš dalies padengti naudojama ne daugiau kaip
6 % Sąjungos finansinio įnašo.
3 straipsnis
Sąjungos
finansinio įnašo skyrimo sąlygos
1.           Sąjungos finansinis
įnašas teikiamas tokiomis sąlygomis:
(a)
dalyvaujančios valstybės turi pateikti
įrodymą, kad ALG programa atitinka I ir II priedų reikalavimus;
(b)
dalyvaujančios valstybės arba jų
paskirtos organizacijos turi paskirti pagal Belgijos teisę
įsteigtą ne pelno asociaciją „Kasdienį gyvenimą
palengvinanti aplinka“ (toliau – KGPAA) vykdyti už ALG programos įgyvendinimą
ir Sąjungos finansinio įnašo paskirstymą bei stebėseną
atsakingos struktūros funkciją;
(c)
kiekviena dalyvaujanti valstybė turi
įsipareigoti prisidėti prie ALG programos finansavimo;
(d)
KGPAA, netiesiogiai valdydama Sąjungos
biudžetą pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 58, 60 ir 61
straipsnius, turi įrodyti savo gebėjimą įgyvendinti ALG
programą, įskaitant Sąjungos įnašo paskirstymą ir
stebėseną;
(e)
pagal III priedą turi būti sukurtas ALG
programos valdymo modelis.
2.           Įgyvendinant ALG
programą Sąjungos finansinis įnašas teikiamas tokiomis
sąlygomis:
(a)
KGPAA turi įgyvendinti I priede nustatytus ALG
programos tikslus ir II priede nurodytus veiksmus pagal Reglamento (ES)
Nr. ... [programos „Horizontas 2020“ dalyvavimo ir sklaidos
taisyklės], laikydamasi šio sprendimo 5 straipsnio nuostatų;
(b)
pagal III priedą turi būti užtikrintas
tinkamas ir veiksmingas valdymo modelis;
(c)
KGPAA turi laikytis Reglamento (ES, Euratomas)
Nr. 966/2012 60 straipsnio 5 dalyje nustatytų ataskaitų teikimo
reikalavimų;
(d)
kiekviena dalyvaujančioji valstybė turi
vykdyti 1 dalies c punkte nurodytus įsipareigojimus, taip pat metinius
įsipareigojimus prisidėti prie ALG programos finansavimo.
4 straipsnis
Dalyvaujančių valstybių įnašai
1.           Dalyvaujančių
valstybių įnašus sudaro:
(e)
finansiniai įnašai, skirti vadovaujantis II
priedu pagal ALG programą remiamiems netiesioginiams veiksmams;
(f)
nepiniginiai įnašai, atitinkantys
nacionalinėms administracijoms pagal II priedą faktiškai vykdant ALG
programą patiriamas administracines išlaidas.
5 straipsnis
Dalyvavimo
ir sklaidos taisyklės
1.           Reglamento (ES) Nr. .../2013
[programos „Horizontas 2020“ dalyvavimo ir sklaidos taisyklės]
įgyvendinimo tikslais KGPAA laikoma finansavimo įstaiga ir pagal šio
sprendimo II priedą teikia finansinę paramą netiesioginiams
veiksmams.
2.           Nukrypstant nuo Reglamento
(ES) Nr. .../2013 [programos „Horizontas 2020“ dalyvavimo ir sklaidos
taisyklės] 14 straipsnio 5 dalies, pareiškėjų finansinį
pajėgumą tikrina paskirta nacionalinė programų valdymo
organizacija, vadovaudamasi dalyvavimo paskirtose nacionalinėse programose
taisyklėmis.
3.           Nukrypstant nuo Reglamento
(ES) Nr. .../2013 [programos „Horizontas 2020“ dalyvavimo ir sklaidos
taisyklės] 16 straipsnio 1 dalies, dotacijų susitarimus su dalyviais
pasirašo paskirta nacionalinė programų valdymo agentūra.
4.           Nukrypstant nuo Reglamento
(ES) Nr. .../2013 [programos „Horizontas 2020“ dalyvavimo ir sklaidos
taisyklės] 19 straipsnio [1 dalies ir 5–7 dalių] ir 22–29
straipsnių, paskirtų nacionalinių programų finansavimo
taisyklės taikomos paskirtų nacionalinių programų valdymo
agentūrų administruojamoms dotacijoms.
5.           Nukrypstant nuo Reglamento
(ES) Nr. .../2013 [programos „Horizontas 2020“ dalyvavimo ir sklaidos
taisyklės] 38–46 straipsnių, taikomos paskirtų nacionalinių
programų taisyklės, kuriomis reglamentuojami rezultatai ir prieigos
prie pirminės informacijos ir rezultatų teisės.
6 straipsnis
ALG programos įgyvendinimas
1.           ALG programa
įgyvendinama pagal metinius darbo planus, vadovaujantis II priedu.
7 straipsnis
Sąjungos
ir KGPAA susitarimai
1.           Jei pagal Reglamento (ES,
Euratomas) Nr. 966/2012 61 straipsnio 1 dalį atliekamas KGPAA ex-ante
vertinimas yra teigiamas, Komisija Sąjungos vardu su KGPAA sudaro
įgaliojimo susitarimą ir metinius lėšų pervedimo
susitarimus.
2.           1 dalyje nurodytas
įgaliojimo susitarimas sudaromas pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr.
966/2012 58 straipsnio 3 dalį ir 60 bei 61 straipsnius ir pagal
Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012 40 straipsnį. Jame
pateikiama ši informacija:
(g)
reikalavimai, taikomi KGPAA veiklai, kuria
prisidedama prie atitinkamų veiklos rodiklių iš nustatytųjų
Sprendimo (ES) Nr. .../2013 [specialioji programa, kuria įgyvendinama
bendroji programa „Horizontas 2020“] II priede, įgyvendinimo;
(h)
reikalavimai, taikomi KGPAA veiklai, kuria
prisidedama prie Sprendime (ES) Nr. .../2013 [specialioji programa, kuria
įgyvendinama bendroji programa „Horizontas 2020“] nurodytos
stebėsenos vykdymo;
(i)
konkretūs veiklos rodikliai, būtini pagal
3 straipsnio 2 dalį vykdomai KGPAA veiklai stebėti;
(j)
duomenų ir informacijos, būtinų
siekiant užtikrinti, kad Komisija galėtų laikytis savo sklaidos ir
ataskaitų teikimo prievolių, teikimo tvarka.
8 straipsnis
Sąjungos
finansinio įnašo sumažinimas, jo mokėjimo nutraukimas arba
sustabdymas
1.           Jei ALG programa
įgyvendinama nesilaikant 3 straipsnyje nustatytų sąlygų,
Komisija gali proporcingai sumažinti Sąjungos finansinį
įnašą arba nutraukti ar sustabdyti jo mokėjimą,
atsižvelgdama į faktinį ALG programos įgyvendinimą.
2.           Jei dalyvaujančios
valstybės prie ALG programos finansavimo neprisideda, prisideda iš dalies
arba vėluodamos, Komisija gali proporcingai sumažinti Sąjungos
finansinį įnašą arba nutraukti ar sustabdyti jo
mokėjimą, atsižvelgdama į dalyvaujančių valstybių
ALG programai įgyvendinti skirtą finansavimo sumą.
9 straipsnis
Ex-post auditas
1.           Netiesioginių
veiksmų išlaidų ex-post auditą atlieka paskirtos
nacionalinės programų valdymo agentūros, vadovaudamosi
Reglamento (ES) Nr. ... [bendroji programa „Horizontas 2020“] 23
straipsniu.
2.           1 dalyje nurodytą
auditą Komisija gali nuspręsti atlikti pati.
10 straipsnis
Sąjungos
finansinių interesų apsauga
1.           Komisija atitinkamomis
priemonėmis užtikrina, kad, įgyvendinant pagal šį sprendimą
finansuojamus veiksmus, būtų apsaugoti Sąjungos finansiniai
interesai ir tuo tikslu būtų taikomos sukčiavimo, korupcijos ir
kitos neteisėtos veikos prevencijos priemonės, atliekamos veiksmingos
patikros, nustačius pažeidimų susigrąžinamos neteisėtai
išmokėtos sumos ir, jei reikia, taikomos veiksmingos ir proporcingos
atgrasomosios sankcijos.
2.           Europos kovos su
sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti tyrimus, įskaitant patikras ir
patikrinimus vietoje, remdamasi 1999 m. gegužės 25 d. Europos
Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos
su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų[19] ir 1996 m. lapkričio
11 d. Tarybos reglamento (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl
Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant
apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir
kitų pažeidimų[20]
nuostatomis ir procedūromis, siekdama nustatyti, ar vykdant dotacijos
susitarimą, dotacijos sprendimą arba sutartį dėl
lėšų skyrimo pagal šį sprendimą nebūta Sąjungos
finansiniams interesams kenkiančių sukčiavimo, korupcijos arba
kitos neteisėtos veikos atvejų.
3.           Sutartyse, dotacijos
susitarimuose ir dotacijos sprendimuose, sudaromuose įgyvendinant šį
sprendimą, yra nuostatos, kuriomis Komisija, KGPAA, Audito Rūmai ir
OLAF aiškiai įgaliojami atlikti auditą ir tyrimus pagal atitinkamas
savo kompetencijos sritis.
4.           KGPAA suteikia Komisijos
darbuotojams ir kitiems jos ir Audito Rūmų įgaliotiems asmenims
galimybę patekti į visas jos vietas ir patalpas ir susipažinti su
visa informacija, įskaitant informaciją elektroniniu formatu, kurios
jiems reikia 3 dalyje nurodytam auditui atlikti.
5.           Įgyvendindamos ALG
programą, dalyvaujančiosios valstybės imasi teisinių,
reguliavimo, administracinių arba kitų priemonių,
būtinų Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti, visų
pirma užtikrinti visišką visų Sąjungai priklausančių
sumų susigrąžinimą pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012
ir Deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 1268/2012.
11 straipsnis
Informacijos
perdavimas
1.           Komisijai paprašius, KGPAA
jai pateikia visą 12 straipsnyje nurodytoms ataskaitoms rengti
reikalingą informaciją.
2.           Dalyvaujančios
valstybės per KGPAA pateikia visą Europos Parlamento ir Tarybos
prašomą informaciją, susijusią su ALG programos finansų
valdymu.
3.           Komisija 2 dalyje
nurodytą informaciją pateikia 12 straipsnyje nurodytose ataskaitose.
12 straipsnis
Vertinimas
1.           Komisija iki 2017 m.
gruodžio 31 d. atlieka tarpinį ALG programos vertinimą. Komisija
parengia to vertinimo ataskaitą, į kurią įtraukiamos
Komisijos vertinimo išvados ir pastabos. Tą ataskaitą Komisija iki
2018 m. birželio 30 d. perduoda Europos Parlamentui ir Tarybai.
2.           Pasibaigus Sąjungos dalyvavimo
ALG programoje laikui ir ne vėliau kaip 2022 m. gruodžio 31 d.
Komisija atlieka galutinį ALG programos vertinimą. Komisija parengia
to vertinimo ataskaitą ir joje pateikia vertinimo rezultatus. Tą
ataskaitą Komisija perduoda Europos Parlamentui ir Tarybai.
13 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą
dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
14 straipsnis
Adresatai
Šis sprendimas skirtas valstybėms
narėms.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
I PRIEDAS
ALG
PROGRAMOS TIKSLAI
1.           Pagal ALG programą
įgyvendinami šie tikslai:
1.1.        paspartinti vyresnių
žmonių aktyvumui ir sveikatai namuose, bendruomenėje ar darbe
skirtų naujoviškų IRT grindžiamų produktų ir paslaugų
kūrimą, taip gerinant vyresnio amžiaus žmonių gyvenimo
kokybę, savarankiškumą, dalyvavimą socialiniame gyvenime,
įgūdžius ar galimybes įsidarbinti ir didinant sveikatos ir
socialinės priežiūros paslaugų teikimo veiksmingumą;
1.2.        užtikrinti ir toliau
plėtoti su vyresnių žmonių aktyvumui ir sveikatai skirtais IRT
grindžiamais produktais ir paslaugomis susijusius būtinus
taikomųjų mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų
išteklius;
1.3.        kurti ekonomiškai efektyvius
sprendimus, įskaitant atitinkamų sąveikos standartų
kūrimą ir bendrų sprendimų diegimo konkrečioje vietoje
ir pritaikymo palengvinimą, kurie būtų suderinami su
kintančiais socialiniais prioritetais ir nacionalinio ar regioninio
lygmens reguliavimo aspektais, taip pat kuriais būtų gerbiamas
vyresnio amžiaus žmonių privatumas ir orumas ir, kai taikoma,
būtų prisidedama prie geresnės prieigos prie paslaugų kaimo
ir periferinėse vietovėse arba kurie būtų naudingi kitoms
žmonių grupėms, pvz., žmonėms su negalia;
2.           pagal ALG programą
sudaromos palankios sąlygos dalyvauti mažosioms ir vidutinėms
įmonėms;
3.           ALG programoje pagrindinis
dėmesys skiriamas į rinką orientuotiems taikomiesiems
moksliniams tyrimams ir inovacijoms, ir ji papildo pagal bendrąją
programą „Horizontas 2020“ numatytą susijusią ilgalaikę mokslinių
tyrimų ir didelio masto inovacijų veiklą ir kitas Europos ir
nacionalines iniciatyvas. Be to, ja prisidedama prie Europos inovacijų
partnerystės vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje
įgyvendinimo.
II PRIEDAS
ALG
PROGRAMOS VEIKSMAI
I. Netiesioginiai veiksmai
1.           Vykdant ALG programą
daugiausia remiami į rinką orientuoti vyresnių žmonių
aktyvumo ir sveikatos srities mokslinių tyrimų ir inovacijų
projektai, kuriais parodomos galimybės projektų rezultatais pasinaudoti
per realų laikotarpį. Tokių pagal ALG programą vykdomų
netisioginių veiksmų finansavimas daugiausia teikiamas dotacijų
pavidalu. Jis gali būti teikiamas ir kitokiu pavidalu, pvz., kaip premija,
ikiprekybinis viešasis pirkimas ir naujoviškų sprendimų viešasis
pirkimas.
2.           Be to, gali būti remiami
su maklerio paslaugomis ir programos populiarinimu susiję veiksmai, taip
pat veiksmai, kuriais siekiama informuoti apie dabartinius gebėjimus,
skatinti naujoviškų sprendimų diegimą ir sujungti pasiūlos
ir paklausos srityse veikiančias organizacijas ir investuotojus.
3.           Gali būti remiami ir
veiksmai, kuriais siekiama gerinti paraiškų kokybę, galimybių
studijas ir seminarus. Siekiant praplėsti ALG programoje
dalyvaujančių suinteresuotųjų šalių grupę gali
būti numatytas bendradarbiavimas su Sąjungos regionais.
II. Įgyvendinimas
1.           ALG programa
įgyvendinama pagal metinius darbo planus, kuriuose nustatomos
kvietimų teikti paraiškas temos.
2.           Dėl metinių darbo
planų susitariama su Komisija, nes jais remiantis teikiamas metinis
Sąjungos finansinis įnašas.
3.           Vykdant ALG programą
vyksta konsultacijos su susijusiomis suinteresuotosiomis šalimis (pavyzdžiui,
sprendimus priimančiais valdžios institucijų pareigūnais,
vartotojų atstovais, privačiojo sektoriaus paslaugų ir draudimo
paslaugų teikėjais, taip pat pramonės, įskaitant MVĮ,
atstovais) dėl taikomųjų mokslinių tyrimų ir
inovacijų prioritetų, dėl kurių reikia imtis veiksmų.
4.           Vykdant ALG programą
atsižvelgiama į dmografines tendencijas ir demografinius mokslinius
tyrimus, siekiant rasti visai Sąjungos socialinei ir ekonominei situacijai
aktualių sprendimų.
5.           Laikantis tarptautinių
gairių tinkamai atsižvelgiama į galimus lyčių, etikos ir
privatumo klausimus.
6.           Atsižvelgdama į ALG
programos į rinką orientuotą pobūdį ir laikydamasi
2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES,
Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų
finansinių taisyklių nustatytų taisyklių, KGPAA nustato
tinkamus būtinuosius veiklos rodiklius, susijusius su dotacijos skyrimo ir
išmokėjimo procesų trukme, pagal [Dalyvavimo taisykles ir]
[Finansinį reglamentą] ir užtikrina, kad ALG programos vykdymo
laikotarpiu dalyvaujančios valstybės jų laikytųsi.
7.           Kiekviena
dalyvaujančioji valstybė sudaro sąlygas programoje dalyvauti
paklausos subjektams atstovaujančioms organizacijoms.
8.           Atitinkamose
nacionalinėse programose dalyvaujančių subjektų vykdomus
atrinktus projektus kiekviena dalyvaujančioji valstybė bendrai
finansuoja per paskirtas nacionalines programų administravimo
agentūras. Vėliau tos agentūros, remdamosi bendro projekto
aprašymu, pateikiamu susitarime, kurį turi sudaryti paskirtos
nacionalinės programų valdymo agentūros ir atitinkami kiekvieno
finansuojamo projekto dalyviai, Sąjungos finansavimą perduoda iš
KGPAA.
9.           Pasibaigus kvietimo teikti
projektų paraiškas terminui, KGPAA, bendradarbiaudama su paskirtomis
nacionalinėmis programų valdymo agentūromis, atlieka
centralizuotą atitikties reikalavimams patikrinimą. Patikrinimas
atliekamas vadovaujantis ALG programos bendraisiais atrankos kriterijais, kurie
skelbiami kartu su kvietimu teikti projektų paraiškas.
10.         KGPAA, nacionalinėms
programų valdymo agentūroms padedant, tikrina, kaip vykdomi papildomi
kvietimuose teikti projektų paraiškas nustatyti nacionaliniai atrankos
kriterijai.
11.         Nacionaliniai atrankos
kriterijai yra susiję tik su atskirų pareiškėjų teisiniu ir
finansiniu statusu, o ne su paraiškos turiniu, ir pagal juos atsižvelgiama
į šiuos aspektus:
1.1.        pareiškėjo tipą,
įskaitant teisinį statusą ir tikslą;
1.2.        atsakomybę ir
perspektyvumą, įskaitant finansinį patikimumą,
fiskalinių ir socialinių įsipareigojimų vykdymą.
12.         Reikalavimus atitinkančias
projektų paraiškas vertina ir atrenka KGPAA, nepriklausomiems ekspertams
padedant, remdamasi paskelbtame kvietime teikti paraiškas nustatytais
skaidriais ir bendrais vertinimo kriterijais. Atrinktas paraiškas tvirtina
KGPAA generalinė asamblėja ir jos tampa privalomos
dalyvaujančioms valstybėms.
13.         Jei projekto dalyvis nesilaiko
vieno ar kelių nacionalinių atrankos kriterijų arba jei
atitinkamas finansavimo įsipareigojimams skirtas nacionalinis biudžetas
yra išnaudojamas, KGPAA vykdomoji valdyba gali nuspręsti, kad
nepriklausomiems ekpertams padedant turėtų būti atliktas
papildomas centralizuotas nepriklausomas paraiškos vertinimas, kuriuo be
aptariamo dalyvio arba dalyvaujant kitam jį pakeičiančiam
projekto dalyviui būtų siekiama įvertinti paraišką.
14.         Su finansuoti atrinktų
projektų dalyviais susijusius teisinius ir finansinius klausimus tvarko
paskirta nacionalinė programų valdymo agentūra. Taikomos
nacionalinės administracinės taisyklės ir principai.
III PRIEDAS
ALG PROGRAMOS
VALDYMAS
ALG programos organizacinė
struktūra:
1.           KGPAA, pagal Belgijos
teisę įsteigta tarptautinė ne pelno asociacija, yra
dalyvaujančių valstybių įsteigta speciali vykdomoji
struktūra.
2.           KGPAA yra atsakinga už ALG
programos veiksmus. KGPA asociacijos užduotys – sutarčių ir biudžeto
valdymas, metinių darbo planų rengimas, kvietimų teikti
paraiškas organizavimas, finansavimo paraiškų vertinimas ir
klasifikavimas.
3.           Be to, KGPAA prižiūri ir
yra atsakinga už projektų stebėjimą ir atitinkamus Sąjungos
įnašus perveda paskirtoms nacionalinėms programų valdymo
agentūroms. Ji taip pat organizuoja informacijos sklaidos veiklą.
4.           Asociacijai „Kasdienį
gyvenimą palengvinanti aplinka“ vadovauja generalinė asamblėja.
Generalinė asamblėja – ALG programos sprendimus priimantis organas. Ji
skiria vykdomosios valdybos narius ir prižiūri ALG programos vykdymą,
įskaitant metinių darbo planų tvirtinimą, nacionalinio
finansavimo skyrimą projektams ir naujų narystės paraiškų
tvarkymą. Jos veikla grindžiama vieno balso vienai valstybei principu.
Sprendimai priimami paprasta balsų dauguma, išskyrus sprendimus dėl
narių teisių ir (arba) pareigų perėmimo, narių
priėmimo ar pašalinimo arba asociacijos paleidimo; dėl jų
asociacijos įstatuose gali būti nustatyti specialūs balsavimo
reikalavimai.
5.           KGPAA generalinės
asamblėjos posėdžiuose Komisija dalyvauja kaip stebėtoja ir
tvirtina metinį darbo planą. Komisija kviečiama į KGPAA
posėdžius ir gali dalyvauti diskusijose. Visi su KGPAA generaline asamblėja
susiję platinami dokumentai perduodami Komisijai.
6.           ALG vykdomąją
valdybą sudaro bent pirmininkas, pirmininko pavaduotojas ir iždininkas;
ją renka generalinė asamblėja specialioms valdymo užduotims,
pavyzdžiui, biudžeto planavimo, personalo komplektavimo ir sutarčių
sudarymo, vykdyti. Ji teisiškai atstovauja asociacijai ir yra atskaitinga
generalinei asamblėjai.
7.           Centrinis valdymo skyrius,
įsteigtas kaip KGPAA dalis, yra atsakingas už ALG programos vykdymo
centralizuotą valdymą ir savo veiksmus glaudžiai koordinuoja bei
bendradarbiauja su nacionalinėmis programų valdymo agentūromis,
kurias dalyvaujančios valstybės įgalioja imtis
užduočių, susijusių su projektų valdymu ir
nacionalinių projektų dalyvių administraciniais bei teisiniais
aspektais, taip pat prisidėti prie projektų paraiškų vertinimo
ir derybų dėl jų. Centrinis valdymo skyrius ir nacionalinės
programų valdymo agentūros dirba išvien ir sudaro valdymo
skyrių, o jo veiklą prižiūri KGPAA.
8.           Patariamoji valdyba,
kurią sudaro (kiek įmanoma užtikrinant kartų ir lyčių
pusiausvyrą) pramonės, vartotojų ir kitų
suinteresuotųjų šalių atstovai, teikia prioritetų ir
temų, į kuriuos reikia atsižvelgti skelbiant ALG programos kvietimus
teikti paraiškas ir vykdant kitą veiklą, rekomendacijas.
FINANSINĖ
TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
1.         PASIŪLYMO
(INICIATYVOS) STRUKTŪRA
            1.1.      Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
            1.2.      Atitinkama
(-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
            1.3.      Pasiūlymo
(iniciatyvos) pobūdis
            1.4.      Tikslai

            1.5.      Pasiūlymo
(iniciatyvos) pagrindas
            1.6.      Trukmė
ir finansinis poveikis
            1.7.      Numatytas
(-i) valdymo būdas (-ai)
2.         VALDYMO PRIEMONĖS
            2.1.      Priežiūros
ir atskaitomybės taisyklės
            2.2.      Valdymo
ir kontrolės sistema
            2.3.      Sukčiavimo
ir pažeidimų prevencijos priemonės
3.         NUMATOMAS PASIŪLYMO
(INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
            3.1.      Atitinkama
(-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os)
ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
            3.2.      Numatomas
poveikis išlaidoms
            3.2.1.   Numatomo
poveikio išlaidoms suvestinė
            3.2.2.   Numatomas
poveikis veiklos asignavimams
            3.2.3.   Numatomas
poveikis administracinio pobūdžio asignavimams
            3.2.4.   Suderinamumas
su dabartine daugiamete finansine programa
            3.2.5.   Trečiųjų
šalių įnašai
            3.3.      Numatomas poveikis įplaukoms
FINANSINĖ TEISĖS AKTO
PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA

1.1.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pavadinimas
Sąjungos
dalyvavimas kelių valstybių narių bendrai vykdomoje Aktyvaus ir
lengvesnio gyvenimo mokslinių tyrimų ir plėtros programoje
(toliau – ALG programa)
1.2.        Atitinkama
(-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[21]
Moksliniai
tyrimai ir technologinė plėtra. Bendroji programa „Horizontas 2020“
Skaitmeninės
darbotvarkės 78 veiksmas. Bendros KGPA programos sustiprinimas
1.3.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pobūdis
¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja
priemone
¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs
(-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus
bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus[22]
¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos
priemonės galiojimo pratęsimu
X Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs
(-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę
1.4.        Tikslai
1.4.1.     Komisijos daugiametis
(-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo
pasiūlymu (šia iniciatyva)
„Europa
2020“
Inovacijų
Sąjunga
Europos
skaitmeninė darbotvarkė
Europos
mokslinių tyrimų erdvė
1.4.2.     Konkretus (-ūs) tikslas
(-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla
Pagrindinis šio teisės akto pasiūlymo veiklos
tikslas − Sąjungos dalyvavimas kelių valstybių
narių vykdomoje bendrojoje MTTP ir inovacijų aktyvaus ir lengvesnio
gyvenimo srityje programoje − jau numatytas MTTP bendrojoje programoje
„Horizontas 2020“ ir jos specialiojoje programoje „Visuomenės uždaviniai“.

Su
šiuo veiklos tikslu susiję konkretūs tikslai:
(2)
Sukurti ir vykdyti ALG programą
(3)
Pasiūlyti programos paramos priemones
(4)
Pasiūlyti ir bendrai finansuoti
bendradarbiavimo mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje
projektus, numatant po 2–3 metų jų rezultatus pateikti rinkai
1.4.3.     Numatomas
(-i) rezultatas (-ai) ir poveikis
Nurodyti poveikį,
kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams
gavėjams (tikslinėms grupėms).
Vydant
ALG programą bus sujungti Sąjungos, nacionaliniai ir privatūs
ištekliai, skirti naujoviškiems IRT sprendimams kurti, kuriais naudodamiesi
Europos piliečiai galėtų senėti savarankiškai ir oriai, ir
kartu prisidedama prie bendro piliečių priežiūros tvarumo ir
Europos pramonei suteikiama naujų ekonominių galimybių.
Sąjungos
dalyvavimo pridėtinė vertė didelė dėl toliau
išvardytų priežasčių.
Sąjungai
prisidedant bus sudarytos sąlygos sukurti naują teisinę
sistemą, pagal kurią Sąjungos ir nacionalinis finansavimas gali
būti sujungiamas į bendrą strategiją, kuria skatinami
tarptautiniai MTTP ir inovacijų bendradarbiavimo projektai, ypač
paskatinant dalyvauti MVĮ. Tai nebūtų įmanoma naudojant
esamas struktūras.
Vykdant
ALG programą bus sudarytos sąlygos spręsti demografinio
senėjimo uždavinį skatinant naujų, savarankiškam vyresnio
amžiaus žmonių gyvenimui skirtų naujoviškų IRT grindžiamų
produktų ir paslaugų kūrimą, taip gerinant vyresnio amžiaus
žmonių gyvenimo kokybę, didinant savarankiškumą ir mažinant
jų priežiūros išlaidas. Tai bus daroma nuosekliai ir suderintai,
naudojant daugiau būtinų išteklių, todėl bus galima priimti
rentabilesnių ir sąveikių sprendimų.
Sutelkus
sąveikiesiems sprendimams kurti būtinus išteklius ir taikant
nuoseklų europinį požiūrį, bus veiksmingiau remiama
pramonė ir ypač MVĮ. Be to, ALG sprendimus bus galima pritaikyti
prie nacionalinių (regioninių) socialinių prioritetų ir
nuostatų. Tai svarbi išankstinė komercinio panaudojimo ir rinkos
plėtros sąlyga, suteikianti MVĮ didelių dalyvavimo
galimybių.
Galiausiai
pagal siūlomą sistemą bus sukurta paskatų skirti daugiau
nacionalinių ir pramonės investicijų į IRT ir senėjimo
srities MTTP ir inovacijas, taip prisidedant prie tikslo 3 % Europos BVP
skirti MTTP.
Šioje
finansinėje pažymoje neatsižvelgiama į makroekonominę
pridėtinę vertę Europos ekonomikai ir visuomenei, kuri bus
sukurta panaudojant senėjimui skirtos programos rezultatus.
1.4.4.     Rezultatų ir poveikio
rodikliai
Nurodyti
pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.
Speciali
valdymo struktūra stebi bendrosios mokslinių tyrimų ir
inovacijų programos „Horizontas 2020“ konkretaus tikslo rezultatų ir
poveikio rodiklius ir apie juos kasmet praneša Komisijai.
Remiantis
susijusiais rodikliais bus vertinami toliau išvardyti numatomi rezultatai:
Investicijų ir nacionalinių pastangų sutelkimas, skatinant investuoti pagal bendras strategijas ir įgyvendinti
veiksmus.
Rodikliai:
i) dalyvaujančių šalių skaičius; ii)
dalyvaujančių valstybių įsipareigojimai ir mokėjimai;
iii) bendrosios programos projektams skirtos ir išleistos nacionalinio
finansavimo lėšos; iv) pramonei ir kitoms suinteresuotosioms šalims
dalyvaujant ir bendrai finansuojant projektus investuoti ištekliai.
Geresnio senėjimui skirtų IRT MTTP ir inovacijų veiklos
nuoseklumo užtikrinimas visoje Europoje, kuriant
bendras strategijas ir rengiant bendrus kvietimus teikti paraiškas, kuriomis
būtų sutelkti būtinieji ištekliai, ir taip pašalinant
dabartinį pastangų susiskaidymą.
Rodikliai.
Šis rezultatas bus faktiškai pasiektas, kai bendroji programa bus visapusiškai
vykdoma ir joje dalyvaus didelis skaičius šalių.
Programos veiksmingumas, kuris užtikrinamas suteikiant
tikrumo dėl galimybės pasinaudoti nacionalinių biudžetų
lėšomis, turint centralizuotą paraiškų teikimo, vertinimo ir
atrankos sistemą ir suformavus žinomomis nacionalinėmis
taisyklėmis grindžiamą, vartotojams patogią europinę,
bendradarbiavimo taikomuosiuose ir į rinką orientuotuose moksliniuose
tyrimuose ir inovacijų veikloje sistemą. Tai turėtų
užtikrinti naują ir veiksmingesnę paramą susijusiems dalyviams,
ypač MVĮ, ir taip paskatinti didesnes pramonines investicijas,
greitesnį pateikimą rinkai ir rezultatų panaudojimą.
Rodikliai: v) laikotarpis nuo paraiškos
pateikimo iki projekto įgyvendinimo pradžios; vi) dalyvaujančių
MVĮ skaičius; vii) bendrosios programos vykdymo pridėtinės
išlaidos.
Pastebima ekonominė ir socialinė nauda ir indėlis į
pagrindinius politikos tikslus. Šis rodiklis bus
vertinamas kartu su kitais nurodytais rodikliais, atliekant planuojamus
nepriklausomus laikotarpio vidurio ir galutinį vertinimus.
1.5.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pagrindas
1.5.1.     Trumpalaikiai arba ilgalaikiai
poreikiai
ALG
programa padės sujungti Sąjungos, nacionalinius ir privačius
išteklius ieškant naujoviškų IRT sprendimų, kuriais naudodamiesi
Europos piliečiai galėtų senėti savarankiškai ir oriai,
kartu prisidedant prie bendro piliečių priežiūros tvarumo ir
Europos pramonei suteikiant naujų ekonominių galimybių.
1.5.2.     Papildoma ES dalyvavimo nauda
Sąjungos
dalyvavimo pridėtinė vertė didelė dėl toliau
išvardytų priežasčių.
·
Sąjungai prisidedant bus sudarytos
sąlygos toliau vykdyti dabartinę KGPA programą, pagal kurią
Sąjungos ir nacionalinis finansavimas gali būti teikiami pagal
bendrą strategiją, kuria skatinami MTTP ir inovacijų
tarptautiniai bendradarbiavimo projektai, ypač skatinant MVĮ
dalyvavimą. Tai nebūtų įmanoma naudojant esamas
struktūras.
·
Pagal ALG programą bus sudarytos sąlygos
spręsti demografinio senėjimo uždavinį skatinant naujų,
savarankiškam vyresnio amžiaus žmonių gyvenimui skirtų
naujoviškų IRT grindžiamų produktų ir paslaugų
kūrimą, taip gerinant vyresnio amžiaus žmonių gyvenimo
kokybę, savarankiškumą ir mažinant jų priežiūros išlaidas.
Tai bus daroma nuosekliai ir suderintai, naudojant daugiau būtinų
išteklių, todėl bus galima priimti rentabilesnių ir
sąveikių sprendimų.
·
Sutelkus sąveikiesiems sprendimams kurti
būtinus išteklius ir taikant nuoseklų europinį
požiūrį, bus veiksmingiau remiama pramonė ir ypač MVĮ.
Be to, ALG sprendimus bus galima pritaikyti prie nacionalinių
(regioninių) socialinių prioritetų ir nuostatų. Tai svarbi
išankstinė komercinio panaudojimo ir rinkos plėtros sąlyga, kuri
suteikia didelių galimybių MVĮ dalyvavimui.
·
Galiausiai pagal siūlomą sistemą bus
sukurta paskatų skirti daugiau nacionalinių ir pramonės
investicijų į IRT ir senėjimo srities MTTP ir inovacijas, taip
prisidedant prie tikslo 3 % Europos BVP skirti MTTP.
Šioje
finansinėje pažymoje neatsižvelgiama į makroekonominę
pridėtinę vertę Europos ekonomikai ir visuomenei, kuri bus
sukurta panaudojant senėjimui skirtos programos rezultatus.
1.5.3.     Panašios patirties išvados
Remiantis
pagal BP7 vykdytos ankstesnės bendros KGPA programos tarpiniu vertinimu,
padarytos tokios išvados:
·
reikėtų toliau įgyvendinti ALG
programą, nes ji suteikia aiškią pridėtinę vertę,
visų pirma MVĮ – Europos lygmeniu sukuriamos būtinos
mokslinių tyrimų ir inovacijų senėjimo srityje
priemonės, padedančios susijusiems produktams ir paslaugoms patekti
į rinką;
·
joje didžiausias dėmesys turėtų
būti skiriamas klausimui, kaip regionų lygmens inovacijų srities
subjektai (daugiausia MVĮ) gali suprasti Europos rinkos poreikius ir juos
patenkinti, spręsti;
·
ją vykdant turėtų būti
pagerintas veiklos veiksmingumas, visų pirma, susijęs su dotacijos
skyrimo ir išmokėjimo procesų trukme;
·
nuo ankstyvųjų projektų kūrimo
etapų turėtų būti pagerintas paslaugų
teikėjų ir, visų pirma, galutinių vartotojų
dalyvavimas nustatant kvietimų teikti paraiškas specifikacijas ir jas
vertinant.
Į
šias išvadas reikia atsižvelgti formuojant II ALG programą.
1.5.4.     Suderinamumas ir galima
sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis
Tikimasi,
kad IRT sprendimai bus labai naudingi įgyvendinant pirmosios Europos
inovacijų partnerystės (EIP) vyresnių žmonių aktyvumo ir
sveikatos srityje[23]
tikslus – iki 2020 m. sveiko gyvenimo trukmę pailginti dvejais
metais, taip pat pagerinti Europos piliečių gyvenimo kokybę ir
sveikatos priežiūros sistemų veiksmingumą. Šios partnerystės
strateginiame įgyvendinimo plane nustatyti inovacijų vyresnių
žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje diegimo paspartinimo ir geresnio
panaudojimo visoje Europoje prioritetai, apimantys tris sritis: prevencijos ir
sveikatos ugdymo, priežiūros ir gydymo, savarankiško gyvenimo ir
socialinės įtraukties. Tarybos pradėta vykdyti EIP vyresnių
žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje suteiks ALG programai ir su ja
susijusiems tolesniems veiksmams didesnę svarbą. ALG programa –
pagrindinė strateginio įgyvendinimo plano vykdymo dalis, nes joje
pagrindinis dėmesys skiriamas inovacijų grandinės „mirties
taškui“. Be to, ALG programai ši partnerystė bus naudinga, nes pastaroji
paspartins rinkos kūrimąsi, diegimą plačiu mastu ir
prisidės prie rinkos ribinių sąlygų gerinimo: pvz., į
ALG programą neįtrauktų, tačiau vertinime ir per
konsultacijas nurodytų kaip diegimo kliūtys, standartizacijos ir
sąveikos aspektų gerinimo.
ALG
programą papildo tokios svarbios nacionalinės iniciatyvos kaip
Vokietijos nacionalinė ALG ir vyresniems žmonėms skirta iniciatyva,
JK inovacijų lengvesniam gyvenimui programa ir Prancūzijos
inovacijų vyresniems žmonėms programa.
Šios
tarpusavyje susijusios programos, kartu apimančios didelę
mokslinių tyrimų ir inovacijų grandinės dalį, suteikia
Europai pasaulio mastu unikalių pajėgumų senėjimui
skirtų IRT srityje. ALG programa tinkamai papildo pagal programą
„Horizontas 2020“ numatytą ilgalaikę IRT ir vyresniems žmonėms
skirtą mokslinių tyrimų veiklą, o ją vykdant gauti IRT
grindžiami sprendimai gali būti panaudoti pagal programą „Horizontas
2020“ vykdomoje inovacijų ir tinkamumo rinkai patvirtinimo veikloje.
Be
to, ALG programa papildo demografiniams pokyčiams skirtą bendrą
programavimo iniciatyvą (BPI) „Ilgesnis gyvenimas, geresnis gyvenimas“[24], kurioje dalyvauja 13 Europos
valstybių ir pagal kurią, remiantis įvairiomis mokslinių
tyrimų sritimis, siekiama naujas, mokslu grindžiamas žinias panaudoti
būsimos senėjimo srities politikos formavimui. ALG programa gali būti
naudojama kaip BPI daugiadisciplininių mokslinių tyrimų taikymo
priemonė ir ja naudojantis BPI mokslinių tyrimų darbotvarkė
galėtų būti papildyta vartotojų patirtimi, kartu dalijantis
mokslinių tyrimų metodikomis, tokiomis kaip gyvenimo ciklo modelis.
Komisijos
pateiktame Sprendimo dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto
(EIT) Strateginės inovacijų darbotvarkės 2014–2020 m.
pasiūlyme inovacijos sveiko gyvenimo būdo ir vyresnių
žmonių aktyvumo srityje yra viena iš prioritetinių 2014–2015 m.
EIT žinių ir inovacijų bendrijų (ŽIB) grupės temų.
Šios
iniciatyvos kartu apima didelę grandinės dalį – nuo
fundamentaliųjų mokslinių tyrimų iki pritaikymo rinkoje, –
kaip rekomenduojama keliuose nepriklausomuose ES mokslinių tyrimų ir
inovacijų programų vertinimuose ir ES politikos dokumentuose.
1.6.        Trukmė
ir finansinis poveikis
X Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
ribota
–
Pasiūlymas ir (arba) iniciatyva galioja nuo
2014 m. sausio 1 d. iki 2023 m. gruodžio 31 d.
–
2014–2020 m. – finansinis poveikis
įsipareigojimų asignavimams, o 2014–2023 m. – mokėjimų
asignavimams.
¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
neribota
–
Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM
iki MMMM,
–
vėliau – visuotinis taikymas.
1.7.        Numatytas
(-i) valdymo būdas (-ai) [25]
¨ Komisijos vykdomas tiesioginis
centralizuotas valdymas
X Netiesioginis centralizuotas valdymas,
vykdymo užduotis perduodant:
–
¨  vykdomosioms įstaigoms
–
¨  Europos Sąjungos įsteigtoms įstaigoms[26]
–
X  nacionalinėms viešojo sektoriaus arba
viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms
–
¨  asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų
vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį
ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame
Finansinio reglamento 49 straipsnyje
¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis
¨ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis valstybėmis
¨ Jungtinis valdymas
kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)
Jei nurodomas daugiau
kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio
punkto pastabų skiltyje.
Pastabos
Iniciatyvai
valdyti sukurta speciali programos įgyvendinimo struktūra –
asociacija „Kasdienį gyvenimą palengvinanti aplinka“; jai vadovauja
dalyvaujančios valstybės. Per šią organizaciją bus
teikiamas iniciatyvai skirtas Sąjungos finansinis įnašas. ES
finansinį įnašą valdys nacionalinės finansavimo
įstaigos ar jų įgaliotos agentūros; siekdamos gauti
finansinę paramą bendradarbiavimo mokslinių tyrimų ir
inovacijų srityje veiklai, jos sudarys dotacijų susitarimus su
organizacijomis.
Susijusios
pastabos.
Europos
Sąjungos finansinis įnašas bus mokamas dalyvaujančių
valstybių įsteigtam specialiam valdymo organui, kuris valdys
programą. Sąjungos įnašas bus teikiamas patvirtinus darbo
planą ir susijusius nacionalinius biudžeto įsipareigojimus.
ALG
programos organizacinę struktūrą sudaro išvardyti subjektai.
Dalyvaujančių
valstybių įsteigta speciali valdymo struktūra – asociacija
„Kasdienį gyvenimą palengvinanti aplinka“ (KGPAA) – pasirašys su
Europos Komisija įgaliojimo susitarimą ir metinio lėšų
pervedimo susitarimus, kad pagal bendrąją programą gautų
metines lėšas. Ji bus atsakinga už visus ALG programos veiksmus, o jai
vadovaus direktorius – teisinis asociacijos atstovas.
KGPAA
bus atsakinga už visus ALG programos veiksmus. KGPAA užduotys −
sutarčių ir biudžeto valdymas, metinių darbo programų rengimas,
kvietimų teikti paraiškas organizavimas ir projektų vertinimas bei
klasifikavimas. Be to, ji prižiūri, kaip vykdoma projektų
stebėsena, ir perveda atitinkamus Europos Sąjungos mokamus
įnašus paskirtoms nacionalinėms programų agentūroms. Ji
taip pat organizuoja sklaidos veiklą.
KGPAA
vadovauja generalinė asamblėja. Generalinė asamblėja – ALG
programos sprendžiamasis organas. Ji skiria direktorių valdybos narius ir
prižiūri ALG programos įgyvendinimą, įskaitant metinių
darbo planų tvirtinimą, nacionalinio finansavimo skyrimą
projektams ir naujas paraiškas dėl narystės. Ji dirbs pagal vieno
balso vienai valstybei principą ir priims sprendimus paprasta balsų
dauguma. Komisija dalyvaus generalinės asamblėjos posėdžiuose
kaip stebėtoja.
KGPAA
direktorių valdyba, kurią sudaro direktorius ir du direktoriaus
pavaduotojai (arba vienas direktoriaus pavaduotojas ir vienas vyriausiasis
finansų pareigūnas), bus renkama specialioms valdymo užduotims,
pavyzdžiui, biudžeto planavimo, darbuotojų priėmimo ir
sutarčių sudarymo, vykdyti. Ji teisiškai atstovauja asociacijai ir
yra atskaitinga generalinei asamblėjai.
Dalyvaujančiosios
valstybės įgalioja nacionalines programų valdymo agentūras
imtis užduočių, susijusių su nacionalinių projektų
partnerių projektų valdymu ir administraciniais bei teisiniais
aspektais, taip pat teikti paramą vertinant projektų paraiškas ir
derantis dėl jų. Jų darbą prižiūri KGPAA.
Patariamoji
valdyba, kurią sudaro pramonės ir kitų suinteresuotųjų
šalių atstovai, teiks prioritetų ir temų, į kuriuos reikia
atsižvelgti ALG programos kvietimuose teikti paraiškas, rekomendacijas.
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
2.1.        Priežiūros ir
atskaitomybės taisyklės
Nurodyti dažnumą
ir sąlygas.
Kai
taikoma, pagal bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų
programą „Horizontas 2020“ speciali valdymo struktūra kasmet stebi
ALG programos įgyvendinimą ir apie tai Komisijai teikia ataskaitas.
Programa bus stebima remiantis metinėmis ataskaitomis, kurias teiks
speciali valdymo struktūra. Jose bus išsamiai apžvelgiamas programos
įgyvendinimas pagal 1.4.4 skirsnyje pateiktus rodiklius.
Laikotarpio
vidurio vertinimas, nepriklausomiems ekspertams padedant, bus atliekamas po 3
veiklos metų; per jį bus vertinama: 1) programos įgyvendinimas
siekiant mokslinės, valdymo ir finansinės integracijos; 2) bendrosios
programos pridėtinė vertė ir veiksmingumas siekiant tikslų.
Programos vykdymo pabaigoje atliekamas išorės ekspertų galutinis
vertinimas.
2.2.        Valdymo ir kontrolės
sistema
2.2.1.     Nustatyta rizika
1)
Pagrindinė rizika susijusi su specialios įgyvendinimo struktūros
gebėjimu valdyti įnašus iš Sąjungos biudžeto ir su veiksminga
nacionalinių agentūrų, dalyvaujančių kasdienio
programos vykdymo veikloje, stebėsena.
2)
Kita rizikos galimybė susijusi su veiksminga apsauga nuo sukčiavimo
ir galimų finansinių nuostolių, kuriuos gali lemti didelis
dalyvaujančių MVĮ skaičius ir taikomas netiesioginio
centralizuoto valdymo metodas.
3)
Trečia rizikos galimybė susijusi su dalyvaujančių
valstybių gebėjimu veiksmingai finansuoti savo įnašus į
programą.
2.2.2.     Numatomas (-i) kontrolės
metodas (-ai)
Dėl
1 ir 2 rizikos atvejų žr. 2.3 skyrių.
3
rizikos atveju taikoma apsaugos priemonė, kuria užtikrinama, kad ES
lėšos būtų skiriamos tik tada, kai turimi nacionalinių
finansinių įsipareigojimų įrodymai, t. y. yra
sudarytas metinis lėšų pervedimo susitarimas ir skiriamos išmokos
nacionaliniams bendrosios programos projektų dalyviams. Kita apsaugos
priemonė susijusi su tuo, kad ES finansavimas negali viršyti programoje
numatyto bendro viešojo finansavimo, o ES parama administracinėms
išlaidoms negali viršyti 6 % viso ES įnašo.
2.2.3.     Kontrolės priemonių
taikymo išlaidos ir nauda ir galimas nesilaikymo lygis
Pagal
Sprendimo dėl programos 7 straipsnį programos įgyvendinimui
skirta kontrolės sistema turi teikti pakankamai tikrumo, kad bus
užtikrintas tinkamas rizikos, susijusios su veiklos veiksmingumu ir efektyvumu,
taip pat su atitinkamų sandorių teisėtumu ir tvarkingumu,
valdymas, tinkamai atsižvelgiant į ypatingą ALG programos kaip viešųjų
sektorių partnerystės pobūdį. Siekiant kuo labiau
prisidėti prie bendrosios programos „Horizontas 2020“ tikslų
įgyvendinimo ir atsižvelgiant į visuose lygmenyse patiriamas
administracines ir kitas kontrolės veiklos sąnaudas, visų pirma,
tenkančias dalyviams, kontrolės sistema padeda užtikrinti
tinkamą pasitikėjimo ir kontrolės pusiausvyrą.
2.3.        Sukčiavimo ir
pažeidimų prevencijos priemonės
Nurodyti dabartines
arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones.
Sprendimo,
kuriuo sukuriama ALG programa, 3 straipsnyje nurodoma, kad Sąjungos
įnašas skiriamas su sąlyga, kad KGPAA atitinka Reglamento (ES,
Euratomas) Nr. 966/2012 60 straipsnio 5 dalyje nustatytus ataskaitų
teikimo reikalavimus. Pagal 8 straipsnį Komisija įnašo teikimą
gali nutraukti, sumažinti arba laikinai sustabdyti.
Įgaliojimo
susitarimu, kurį turi sudaryti Komisija ir KGPAA pagal Reglamento (ES,
Euratomas) Nr. 966/2012 61 straipsnį, Komisijai bus pavesta
prižiūrėti KGPAA veiklą, visų pirma atliekant auditą.
Tolesnės
kovos su sukčiavimu priemonės bus įgyvendinamos kaip išsamaus
Komisijos ir specialios valdymo struktūros susitarimo dalis.
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
FINANSINIS POVEIKIS
3.1.        Atitinkama (-os)
daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir
biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
·
Dabartinės biudžeto eilutės
Daugiametės finansinės programos
išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris 09 04 03 01 Visos gyvenimo trukmės sveikatos gerinimas ir visuotinės gerovės didinimas || DA / NDA [27]   || ELPA šalių[28]   || šalių kandidačių[29]   || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 1A ||   || DA / NDA || TAIP || TAIP || TAIP || TAIP
3.2.        Numatomas poveikis išlaidoms
3.2.1.     Numatomo poveikio išlaidoms
suvestinė
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || Numeris 1A || [Išlaidų kategorija...........................................................................................................]
 CNECT GD ||   ||   || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || 2021 m. || 2022 m. || 2023 m. || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Numeris 09 04 03 01 || Įsipareigojimai || (1) || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 ||   ||   ||   || 175
 Mokėjimai || (2) || 2,7 || 10 || 17,3 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175
 Biudžeto eilutės numeris || Įsipareigojimai || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[30]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Biudžeto eilutės numeris ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO asignavimų CNECT GD || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 ||   ||   ||   || 175
 Mokėjimai || =2+2a +3 || 2,7 || 10 || 17,3 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 ||   ||   ||   || 175
 Mokėjimai || (5) || 2,7 || 10 || 17,3 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || 0,008 || 0,008 || 0,038 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,038 ||   ||   ||   || 0,116
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1A IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 25,008 || 25,008 || 25,038 || 25008 || 25,008 || 25,008 || 25,038 ||   ||   ||   || 175,116
 Mokėjimai || =5+ 6 || 2,708 || 10,008 || 17,338 || 24,708 || 24,708 || 24,708 || 24,738 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175,116
Jei pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį
kelioms išlaidų kategorijoms:
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–4 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS (Orientacinė suma) || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 25,008 || 25,008 || 25,038 || 25,008 || 25,008 || 25,008 || 25,038 ||   ||   ||   || 175,116
 Mokėjimai || =5+ 6 || 2,708 || 10,008 || 17,338 || 24,708 || 24,708 || 24,708 || 24,738 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175,116
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 5 || Administracinės išlaidos
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || 2021 m. || 2022 m. || 2023 m. || IŠ VISO
 CNECT GD ||   ||   ||   ||
  Žmogiškieji ištekliai || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 ||   ||   ||   || 1,834
  Kitos administracinės išlaidos || 0.024 || 0.024 || 0.024 || 0.024 || 0.024 || 0.024 || 0.024 ||   ||   ||   || 0.168
 IŠ VISO CNECT GD || Asignavimai || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 ||   ||   ||   || 2.002
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 ||   ||   ||   || 2.002
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. ||   ||   ||   || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 25,294 || 25,294 || 25,324 || 25,294 || 25,294 || 25,294 || 25,324 ||   ||   ||   || 177,118
 Mokėjimai || 2,994 || 10,294 || 17,624 || 24,994 || 24,994 || 24,994 || 25,024 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 177,118
3.2.2.     Numatomas poveikis veiklos
asignavimams
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
nenaudojami
–
X  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
veiklos asignavimai naudojami taip:
Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
 Nurodyti tikslus ir rezultatus ò ||   ||   || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO
 REZULTATAI
 Rūšis[31]   || Vidutinės išlaidos || Skaičius || Išlaidos ||  Skaičius || Išlaidos ||  Skaičius || Išlaidos ||  Skaičius || Išlaidos ||  Skaičius || Išlaidos ||  Skaičius || Išlaidos ||  Skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų
 1 KONKRETUS TIKSLAS[32] ... ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 1 rezultatas || Bendrosios programos sukūrimas ir vykdymas (*) || 1,5 metų || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 7 || 10,5
 1 konkretaus tikslo tarpinė suma || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 7 || 10,5
 2 KONKRETUS TIKSLAS ... ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2 rezultatas || Pagalbinė veikla || 0,200 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 35 || 7
 2 konkretaus tikslo tarpinė suma || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 35 || 7
 3 KONKRETUS TIKSLAS ... ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 3 rezultatas || Projektai (*) || 2 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 175 || 164,5
 3 konkretaus tikslo tarpinė suma || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 175 || 164,5
 IŠ VISO IŠLAIDŲ ||   || 25 ||   || 25 ||   || 25 ||   || 25 ||   || 25 ||   || 25 ||   || 25 ||   || 175
(*)        Iki 6 % ES įnašo bus
skirta centralizuoto bendrosios ALG programos valdymo išlaidoms, kurios apims
paraiškos vertinimo išlaidas, padengti.
(**)      Darant
prielaidą, kad vidutinės bendros išlaidos vienam projektui sudarys
4 mln. EUR, iš kurių 50 % bus finansuojama viešosiomis
lėšomis, kurias turės pasidalyti ES ir dalyvaujančios
valstybės pagal atitinkamą metinių įsipareigojimų
santykį (apie 40−50 %).
3.2.3.     Numatomas poveikis
administracinio pobūdžio asignavimams
3.2.3.1.  Suvestinė
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio
pobūdžio asignavimai nenaudojami
–
X  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
administracinio pobūdžio asignavimai naudojami taip:
mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
   || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || 2021 m. || 2022 m. || 2023 m. || IŠ VISO
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 ||   ||   ||   || 1,834
 Kitos administracinės išlaidos || 0.180 || 0.180 || 0.180 || 0.180 || 0.180 || 0.180 || 0.180 ||   ||   ||   || 1.260
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 0,442 || 0,442 || 0,442 || 0,442 || 0,442 || 0,442 || 0,442 ||   ||   ||   || 3,094
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[33]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos || 0,008 || 0,008 || 0,038 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,038 ||   ||   ||   || 0,116
 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 0,008 || 0,008 || 0,038 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,038 ||   ||   ||   || 0,116
 IŠ VISO || 0,450 || 0,450 || 0,480 || 0,450 || 0,450 || 0,450 || 0,480 ||   ||   ||   || 3,210
Administracinių
asignavimų poreikiai bus tenkinami panaudojant GD asignavimus, jau
paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate,
ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam
GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą
ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
3.2.3.2.  Numatomi žmogiškųjų
išteklių poreikiai
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
nenaudojami
–
X  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti
žmogiškieji ištekliai naudojami taip:
Apskaičiavimus nurodyti visos darbo
dienos ekvivalento vienetais
   || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017–2020 m. || Iš viso
  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) ||
 XX 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 2 || 2 || 2 || 8 || 14
 XX 01 01 02 (Delegacijos) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||
  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais FTE)) [34]   ||
 XX 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[35]   || - būstinėje   ||   ||   ||   ||   ||
 - delegacijose ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, INT, SNE – netiesioginiai moksliniai tyrimai)   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO || 2 || 2 || 2 || 8 || 14
XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto
antraštinė dalis.
Žmogiškųjų
išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus
priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir
prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD
gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo
procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
Vykdytinų
užduočių aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Pagrindinės su priemone susijusios užduotys: -    Komisijos stebėtojo dalyvavimas KGPAA generalinės asamblėjos posėdžiuose, 4 dviejų dienų posėdžiai per metus (direktoriaus arba skyriaus vadovo lygmuo); -    dalyvavimas seminaruose ir sklaidos renginiuose 3 kartus per metus (skyriaus vadovo lygmuo); -    derybos dėl dotacijų susitarimų, jų rengimas ir išmokos, skiriamos pagal šiuos susitarimus, bendradarbiaujant su specialia įgyvendinimo struktūra (projekto specialisto lygmuo ir B/C kategorijos padėjėjo lygmuo); -    įgyvendinimo stebėjimas ir parama atliekant laikotarpio vidurio ir ex post vertinimus (projekto specialisto lygmuo); -    programos įgyvendinimo finansinis ir teisinis auditas (finansų pareigūno lygmuo).
 Išorės personalas ||
3.2.4.     Suderinamumas su dabartine
daugiamete finansine programa
–
X  Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka
dabartinę daugiametę finansinę programą
–
¨  Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą),
reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos
išlaidų kategorijos programavimą
Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir
nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.
–
¨  Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina
taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę
programą[36]
Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti
atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.
3.2.5.     Trečiųjų
šalių įnašai
–
Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas mažiausias
bendras finansavimas apskaičiuojamas taip:
Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
   || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || 2021 m. || 2022 m. || 2023 m. || Iš viso
 Dalyvaujančios valstybės || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 ||   ||   ||   || 175
 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 ||   ||   ||   || 175

Išsami informacija apie bendrą finansavimą
Ne didesnis kaip 25 milijonų eurų per
metus Europos Sąjungos įnašas skiriamas su sąlyga, kad
dalyvaujančios valstybės, kurios prie ALG programos iš
nacionalinių biudžetų 2014–2020 m. prisidės ne mažiau kaip
175 milijonais eurų, investuoja ne mažiau kaip 25 milijonų eurų
per metus.
ES įnašas ALG programos veiklos išlaidoms
padengti neviršys 6 % bendro ALG programai skiriamo ES įnašo.
ES įnašas sudaro fiksuotą bendro viešojo
finansavimo iš dalyvaujančių valstybių nacionalinių
programų procentinę dalį, tačiau visais atvejais nėra
didesnis nei 50 % viešojo ALG programos finansavimo. Ši fiksuota
procentinė dalis apibrėžiama specialios valdymo struktūros ir
Komisijos sutartyje ir bus pagrįsta dalyvaujančių valstybių
partnerių daugiamečiu įsipareigojimu ir Europos Sąjungos
įnašu.
Be to, šiuos projektus bendrai finansuos pagal
programą skelbiamais kvietimais teikti paraiškas atrinktuose MTTP
projektuose dalyvaujančios organizacijos. Numatoma, kad šie įnašai
programos vykdymo laikotarpiu sudarys ne mažiau kaip 300 milijonų
eurų.
3.3.        Numatomas
poveikis įplaukoms
–
X  Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio
poveikio įplaukoms
[1]               Žr. http://ec.europa.eu/information_society/activities/einclusion/docs/aal/interim_evaluation_report.pdf.

[2]               Ši suma yra preliminari ir priklausys nuo programos
„Horizontas 2020“ galutinės suderintos finansinės teisės akto
pasiūlymo pažymos ir Ryšių tinklų, turinio ir technologijų
generaliniam direktoratui pagal visuomenės uždavinius (tema „Sveikata,
demografiniai pokyčiai ir gerovė“) numatytos sumos.
[3]               OL C …, …, p. ….
[4]               COM(2010) 2020 galutinis, 2010 3 3.
[5]               OL ... [Bendroji programa „Horizontas 2020“].
[6]               OL L 201, 2008 7 30, p. 49.
[7]               OL L 412, 2006 12 30, p. 1.
[8]               COM(2010) 763 galutinis, 2010 12 16.
[9]               COM(2006) 571 galutinis, 2006 10 12.
[10]             COM(2010) 546 galutinis, 2012 10 6.
[11]             COM(2010) 245 galutinis, 2010 5 19.
[12]             COM(2012) 83 final, 2012 2 29.
[13]             OL L 298, 2012 10 26, p. 1.
[14]             OL L 362, 2012 12 31, p. 1.
[15]             OL L …, …, p. … . [„Horizontas 2020“ DT].
[16]             OL L 312, 1995 12 23, p. 1.
[17]             OL L 292, 1996 11 15, p. 2.
[18]             OL L 136, 1999 5 31, p. 1.
[19]             OL L 136, 1999 5 31, p. 1.
[20]             OL L 292, 1996 11 15, p. 2.
[21]             VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla
grindžiamas biudžeto sudarymas.
[22]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies
a arba b punkte.
[23]             COM(2012) 83 final, 2012 02 29.
[24]             COM(2008) 468, „Bendras mokslinių tyrimų
programavimas“.
[25]             Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į
Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[26]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje.
[27]             DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA –
nediferencijuotieji asignavimai.
[28]             ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.
[29]             Šalių kandidačių ir, kai taikoma,
Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.
[30]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[31]             Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz.,
finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir
kt.).
[32]             Kaip apibūdinta 1.4.2 punkte „Konkretus (-ūs)
tikslas (-ai) ...“.
[33]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[34]             CA
– sutartininkas („Contract Agent“); LA – vietinis darbuotojas („Local Agent“); SNE
– deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“); INT – per
agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED –
jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en Délégation“).
[35]             Neviršijant ribos, nustatytos išorės personalui,
finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių).
[36]             Žr.
Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.