               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 07 10
            COM(2019) 284 final
            2019/0138(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Vakarų vidurio Atlanto žuvininkystės komisijoje

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi 2019–2023 m. Vakarų vidurio Atlanto žuvininkystės komisijos (WECAFC) šalių posėdžiuose, dėl neprivalomų rezoliucijų ir rekomendacijų, susijusių su jūrų gyvųjų išteklių išsaugojimu ir valdymu, priėmimo.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.FAO rezoliucija, kuria įsteigta Vakarų vidurio Atlanto žuvininkystės komisija

               WECAFC įsteigta 1973 m. Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) tarybos rezoliucija Nr. 4/61 pagal FAO įstatų VI straipsnio 1 dalį. WECAFC tikslas – skatinti veiksmingą jūrų gyvųjų išteklių išsaugojimą, valdymą ir gausinimą savo kompetencijos rajone pagal FAO atsakingos žuvininkystės kodeksą ir spręsti bendras žuvininkystės valdymo ir vystymo problemas, su kuriomis susiduria jos nariai.

               Europos Sąjunga yra WECAFC narė
                  1
               , jos nariai yra ir Ispanija, Jungtinė Karalystė, Nyderlandai, ir Prancūzija.

               2.2.Vakarų vidurio Atlanto žuvininkystės komisija

               WECAFC yra patariamasis techninis ir regioninis žvejybos organas, įsteigtas pagal FAO įstatų VI straipsnio 1 dalį. WECAFC sekretoriatą valdo ir finansuoja FAO. Pagrindinės komisijos funkcijos – skatinti ir koordinuoti valdymą ir veiklą, susijusius su jūrų gyvųjų išteklių išsaugojimu ir valdymu jos kompetencijos rajone, ir sudaryti tam palankias sąlygas. Be to, WECAFC gali teikti rekomendacijas savo nariams ir kompetentingoms žvejybos organizacijoms žvejybos valdymo, stebėsenos, kontrolės ir priežiūros klausimais. Ji taip pat prireikus gali padėti savo nariams įgyvendinti atitinkamas tarptautines žvejybos priemones ir, nariams paprašius, padėti jiems taikyti bendrų ir daugiateritorių išteklių išsaugojimo, valdymo ir vystymo priemones jų atitinkamai nacionalinei jurisdikcijai priklausančiuose rajonuose
                  2
               .

               Sąjunga, kaip WECAFC narė, turi dalyvavimo ir balsavimo teises. WECAFC sprendimus stengiasi priimti bendru sutarimu. Kitais atvejais sprendimai priimami balsų dauguma, išskyrus atvejus, kai WECAFC darbo tvarkos taisyklėse nustatyta kitaip.

               2.3.Vakarų vidurio Atlanto žuvininkystės komisijos priimami sprendimai

               Pagal peržiūrėtų WECAFC įstatų 6 straipsnio h punktą komisija savo narių vyriausybėms ir kompetentingoms žvejybos organizacijoms teikia rekomendacijas dėl valdymo priemonių (rekomendacijas ir rezoliucijas). Kadangi WECAFC yra patariamasis organas, jos sprendimai nariams nėra privalomi.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Pagal regioninėms žvejybos valdymo organizacijoms taikomas procedūras pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi metiniuose tokių regioninių žvejybos organų kaip WECAFC posėdžiuose, nustatoma taikant dviejų pakopų procedūrą. Tarybos sprendimu nustatomi daugiametės Sąjungos pozicijos priėmimo pagrindiniai principai bei gairės, paskui ši pozicija prieš kiekvieną metinį posėdį koreguojama neoficialiais Komisijos dokumentais ir jie aptariami Tarybos darbo grupėje.

               Šiame sprendimo pasiūlyme:

               išdėstyti bendrieji principai ir gairės, tačiau taip pat kiek įmanoma atsižvelgiama į WECAFC ypatumus;

               ·valstybėms narėms pageidaujant, nustatyta standartinė kasmetinio Sąjungos pozicijos nustatymo procedūra;

               ·įtraukti naujos bendros žuvininkystės politikos principai ir gairės, nustatyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013
                  3
               , atsižvelgiant ir į Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto
                  4
                tikslus;

               ·atsižvelgiama į Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos bendrą komunikatą „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“
                  5
                ir į Tarybos išvadas dėl to komunikato
                  6
                ir

               ·atsižvelgiama į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“
                  7
               .

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – Sutartis) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą.“

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės aktų leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  8
               .

               4.1.2.Taikymas šiuo atveju

               WECAFC yra techninis ir regioninis žvejybos organas, įsteigtas 1973 m. FAO rezoliucija Nr. 4/61 pagal FAO įstatų VI straipsnio 1 dalį. Nors WECAFC sprendimai (rekomendacijos ir rezoliucijos) jos nariams nėra privalomi, aktai, kuriuos turi priimti WECAFC, gali stipriai paveikti Sąjungos teisės aktų leidėjo priimamų teisės aktų turinį.

               Numatomu aktu susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra Sutarties 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal Sutarties 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal Sutarties 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas šiuo atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su žuvininkyste. Reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 yra teisinis principų, į kuriuos turi būti atsižvelgta šioje pozicijoje, pagrindas.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra Sutarties 43 straipsnio 2 dalis.

               4.3.Išvada

               Taigi siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti Sutarties 43 straipsnio 2 dalis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               2019/0138 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Vakarų vidurio Atlanto žuvininkystės komisijoje

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Europos Sąjunga yra Vakarų vidurio Atlanto žuvininkystės komisijos (WECAFC) – Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) regioninės žvejybos komisijos, įsteigtos pagal FAO įstatų VI straipsnio 1 dalį, – narė;

               (2)Europos Sąjunga yra FAO narė
                  9
               ;

               (3)remdamasi pagal peržiūrėtų WECAFC įstatų 6 straipsnio h punktą suteiktais įgaliojimais, komisija gali priimti rekomendacijas ir rezoliucijas. Kadangi WECAFC yra patariamasis organas, jos sprendimai nariams nėra privalomi;

               (4)WECAFC per savo sesijas turi priimti rekomendacijas ir rezoliucijas dėl jūrų gyvųjų išteklių išsaugojimo ir valdymo;

               (5)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi 2019–2023 m. WECAFC, nes WECAFC turi priimti neprivalomus aktus, galinčius stipriai paveikti Sąjungos teisės aktų leidėjo priimamų teisės aktų turinį. Dauguma Tarybos sprendimų, kuriais nustatoma Sąjungos pozicija regioninėse žvejybos valdymo organizacijose (RŽVO), kurių susitariančioji šalis yra Sąjunga, turės būti peržiūrėti iki tų RŽVO 2024 m. metinio susitikimo. Todėl, siekiant didinti Sąjungos pozicijų suderinamumą visuose regioniniuose žvejybos organuose bei RŽVO ir supaprastinti peržiūros procesą, šis Tarybos sprendimas turėtų būti peržiūrėtas iki 2024 m. metinio WECAFC posėdžio;

               (6)Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendrame komunikate „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“
                  10
                ir Tarybos išvadose dėl to komunikato
                  11
                nustatyta, kad pagrindinis Sąjungos veiksmų šiuose forumuose siekis – skatinti įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas RŽVO veiksmingumas, o prireikus gerinamas jų valdymas ir stiprinamas bendradarbiavimas pagrindiniuose vandenynų rajonuose siekiant užpildyti regioninio valdymo spragas;

               (7)kaip teigiama Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“
                  12
               , reikėtų imtis konkrečių priemonių, kurias taikant mažėtų plastiko kiekis ir jūros tarša, taip pat jūroje būtų prarandama ar paliekama mažiau žvejybos įrankių;

               (8)atsižvelgiant į kintantį WECAFC rajono žvejybos išteklių pobūdį ir poreikį Sąjungos pozicijoje atsižvelgti į naujus pokyčius, įskaitant naują mokslinę ir kitą susijusią informaciją, pateiktą prieš WECAFC posėdžius arba per juos, laikantis Europos Sąjungos sutarties 13 straipsnio 2 dalyje nustatyto lojalaus Sąjungos institucijų bendradarbiavimo principo, turėtų būti nustatytos 2019–2023 m. taikytinos kasmetinio Sąjungos pozicijos tikslinimo procedūros,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Vakarų vidurio Atlanto žuvininkystės komisijos (WECAFC) sesijose, yra išdėstyta I priede.

               2 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi WECAFC sesijose, kasmet tikslinama laikantis II priedo.

               3 straipsnis

               I priede nustatytą Sąjungos poziciją įvertina ir prireikus iki bet kurios 2024 m. WECAFC sesijos patikslina Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu.

               4 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        1991 m. lapkričio 25 d. Tarybos sprendimas dėl Europos ekonominės bendrijos prisijungimo prie Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO).

                     (2)

                        2006 m. FAO rezoliucija Nr. 1/131, kuria iš dalies keičiami WECAFC įstatai ir peržiūrimos 1973 m. FAO rezoliucija Nr. 4/61 ir 1978 m. FAO rezoliucija Nr. 3/74

                     (3)

                        Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

                     (4)

                        KOM(2011) 424, 2011 7 13.

                     (5)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

                     (6)

                        7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.

                     (7)

                        COM(2018) 28 final, 2018 1 16.

                     (8)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (9)

                        1991 m. lapkričio 25 d. Tarybos sprendimas dėl Europos ekonominės bendrijos prisijungimo prie Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO).

                     (10)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

                     (11)

                        7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.

                     (12)

                        COM(2018) 28 final, 2018 1 16.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 07 10
            COM(2019) 284 final
            PRIEDAI
            prie pasiūlymo dėl
            TARYBOS SPRENDIMO
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Vakarų vidurio Atlanto žuvininkystės komisijoje

               I PRIEDAS

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Vakarų vidurio Atlanto žuvininkystės komisijoje

               1.PRINCIPAI

               Vakarų vidurio Atlanto žuvininkystės komisijoje (WECAFC) Sąjunga:

               a)veikia vadovaudamasi Sąjungos tikslais ir principais, įgyvendinamais vykdant bendrą žuvininkystės politiką, visų pirma taikydama atsargumo principą ir orientuodamasi į Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalyje išdėstytus tikslus, susijusius su didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu, kad paskatintų ekosisteminio žuvininkystės valdymo metodo taikymą, kad būtų vengiama nepageidaujamos priegaudos ir siekiama kiek įmanoma ją sumažinti, kad laipsniškai būtų panaikinta laimikio išmetimo į jūrą praktika ir kuo labiau sumažintas žvejybos veiklos poveikis jūrų ekosistemoms ir jų buveinėms, taip pat skatindama ekonomiškai gyvybingą ir konkurencingą Sąjungos žuvininkystę, kad būtų užtikrinamas tinkamas nuo žvejybos veiklos priklausančių asmenų pragyvenimo lygis ir atsižvelgiama į vartotojų interesus;

               b)siekia, kad į WECAFC rezoliucijų ir rekomendacijų, priimamų pagal peržiūrėtus WECAFC įstatus, rengimo etapą būtų tinkamai įtraukti suinteresuotieji subjektai;

               c)užtikrina, kad WECAFC priimamos rezoliucijos ir rekomendacijos atitiktų tarptautinę teisę, visų pirma 1982 m. JT jūrų teisės konvencijos, 1995 m. JT susitarimo dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimo bei valdymo, 1993 m. Susitarimo dėl skatinimo žvejybos laivams atviroje jūroje laikytis tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių, 1995 m. Atsakingos žuvininkystės kodekso ir Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) 2009 m. Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių nuostatas;

               d)skatina laikytis pozicijų, derančių su to paties rajono regioninių žvejybos valdymo organizacijų (RŽVO) ir regioninių žvejybos organų geriausia patirtimi, taip pat užtikrina, kad būtų skatinamas RŽVO ir susijusių organizacijų, kaip antai subregioninių žvejybos organizacijų ir regioninių jūrų konvencijų, veiklos tarpusavio koordinavimas ir, jei taikoma, bendradarbiavimas su pasaulinėmis organizacijomis pagal jų įgaliojimus, įskaitant, kai tikslinga, bendradarbiavimo ne tunų RŽVO mechanizmus, panašius į vadinamąjį Kobės procesą, susijusį su tunų RŽVO;

               e)siekia suderinamumo ir sinergijos su Sąjungos įgyvendinama politika, kuri yra dvišalių žuvininkystės santykių su trečiosiomis valstybėmis dalis, ir užtikrina derėjimą su savo kitų sričių politika, visų pirma išorės santykių, užimtumo, aplinkos, prekybos, vystymosi, mokslinių tyrimų ir inovacijų politika;

               f)užtikrina, kad būtų laikomasi Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų;

               g)laikosi 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadų dėl Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto
                  1
               ;

               h)siekia užtikrinti vienodas sąlygas Sąjungos laivynui WECAFC kompetencijos rajone remiantis tais pačiais principais ir standartais, kokie taikomi pagal Sąjungos teisę, ir skatinti vienodą tų principų ir standartų įgyvendinimą;

               i)laikosi Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendro komunikato „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“
                  2
                ir Tarybos išvadų dėl to bendro komunikato
                  3
               , taip pat skatina įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas WECAFC efektyvumas ir prireikus gerinamas jos valdymas bei veiksmingumas, visų pirma remiant WECAFC reformą, kad ji taptų visaverte RŽVO, taip prisidėdama prie visų darnaus vandenynų valdymo aspektų.

               2.GAIRĖS

               Sąjunga prireikus stengiasi skatinti, kad WECAFC imtųsi šių veiksmų:

               a)priimtų rezoliucijas ir rekomendacijas dėl jūrų gyvųjų išteklių išsaugojimo ir valdymo WECAFC kompetencijos rajone, pagrįstas patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis;

               b)priimtų rezoliucijas ir rekomendacijas dėl stebėsenos, kontrolės ir priežiūros WECAFC kompetencijos rajone, įskaitant tokias, kurios padėtų užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai;

               c)priimtų rezoliucijas ir rekomendacijas, skirtas kuo labiau sumažinti neigiamą žvejybos ir akvakultūros poveikį jūrų biologinei įvairovei ir jūrų ekosistemoms bei jų buveinėms, įskaitant priemones, kuriomis siekiama sumažinti jūros taršą ir užkirsti kelią plastiko išmetimui į jūrą bei sumažinti jūroje esančio plastiko poveikį jūrų biologinei įvairovei ir ekosistemoms, taip pat WECAFC kompetencijos rajone taikytinas pažeidžiamų jūrų ekosistemų apsaugos priemones, atitinkančias FAO tarptautines giliavandenės žvejybos atvirojoje jūroje valdymo gaires, ir priemones, padėsiančias išvengti nepageidaujamos priegaudos (visų pirma pažeidžiamų jūrų gyvūnų rūšių) bei kiek įmanoma ją sumažinti ir laipsniškai panaikinti laimikio išmetimo į jūrą praktiką;

               d)priimtų rezoliucijas ir rekomendacijas, kuriomis siekiama sumažinti paliktų, prarastų ar kitaip į vandenyną išmestų žvejybos įrankių poveikį ir sudaryti palankias sąlygas tokiems įrankiams identifikuoti ir ištraukti;

               e)priimtų rezoliucijas ir rekomendacijas, kuriomis siekiama uždrausti žvejybą, kurios vienintelis tikslas – rinkti ryklių pelekus, taip pat reikalauti, kad visi iškraunami rykliai būtų su visais nepašalintais pelekais;

               f)kai tikslinga, nustatytų bendrą strategiją su kitais regioniniais žvejybos organais ir RŽVO, visų pirma dalyvaujančiais valdant žvejybą tame pačiame rajone;

               g)kai tikslinga ir kiek tai leidžiama pagal atitinkamus steigiamuosius dokumentus, rengtų rekomendacijas, kuriomis būtų skatinama įgyvendinti Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl darbo žvejybos sektoriuje;

               h)priimtų papildomas technines rezoliucijas ir rekomendacijas, grindžiamas WECAFC pagalbinių organų ir darbo grupių rekomendacijomis.

               II PRIEDAS

               Kasmetinis pozicijos, kurios Sąjunga turi laikytis
               Vakarų vidurio Atlanto žuvininkystės komisijoje, tikslinimas

               Prieš kiekvieną WECAFC sesiją, sušaukiamą siekiant priimti sprendimus, galinčius stipriai paveikti Sąjungos teisės aktų leidėjo priimamų teisės aktų turinį, imamasi veiksmų, būtinų siekiant, kad pozicijoje, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, būtų atsižvelgta į Komisijai pateiktą naujausią mokslinę ir kitą susijusią informaciją, laikantis I priede išdėstytų principų ir gairių.

               Šiuo tikslu ir remdamasi ta informacija, Komisija, likus pakankamai laiko iki kiekvienos WECAFC sesijos, perduoda Tarybai arba jos parengiamiesiems organams rašytinį dokumentą, kuriame išdėstoma išsami informacija apie siūlomą Sąjungos pozicijos patikslinimą, kad būtų apsvarstyti ir patvirtinti pozicijos, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, elementai.

               Jei WECAFC sesijoje, įskaitant rengiamą vietoje, neįmanoma pasiekti susitarimo, kad Sąjungos pozicijoje būtų atsižvelgta į naujus elementus, klausimas perduodamas Tarybai arba jos parengiamiesiems organams.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 07 10
            COM(2019) 327 final
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Žvejybos rytų vidurio Atlante komitete
            (Tekstas svarbus EEE)

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi 2019–2023 m. Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto (CECAF) sesijose, dėl numatomo neprivalomų pastabų ir priemonių, susijusių su jūrų gyvųjų išteklių valdymu, priėmimo.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija

               Žvejybos rytų vidurio Atlante komitetas (CECAF) įsteigtas Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) tarybos rezoliucija Nr. 1/48 pagal FAO įstatų VI straipsnio 2 dalį. 1967 m. rugsėjo 19 d. FAO generalinis direktorius paskelbė CECAF įstatus, paskutiniai jų (visų pirma nuostatų, susijusių su CECAF tikslu, funkcijomis ir atsakomybe) pakeitimai padaryti 2003 m.

               CECAF tikslas – skatinti tausų jūrų gyvųjų išteklių naudojimą jo kompetencijos rajone tinkamai valdant ir vystant žvejybą bei žvejybos operacijas. Komitetas sprendžia klausimus, susijusius su visais gyvaisiais jūrų ištekliais jo kompetencijos rajone nuo Spartelio kyšulio iki Kongo upės žiočių.

               Europos Sąjunga yra CECAF narė
                  1
               , jo nariai yra ir Graikija, Ispanija, Italija, Lenkija, Nyderlandai, Prancūzija bei Rumunija.

               2.2.Žvejybos rytų vidurio Atlante komitetas

               CECAF yra patariamasis techninis ir regioninis žvejybos organas, įsteigtas pagal FAO įstatų VI straipsnio 2 dalį. CECAF sekretoriatą valdo ir finansuoja FAO. Pagrindinės komiteto funkcijos – skatinti ir koordinuoti mokslinius tyrimus, valdymą ir veiklą, susijusius su jūrų gyvųjų išteklių išsaugojimu ir valdymu jo kompetencijos rajone, ir sudaryti tam palankias sąlygas. Be to, CECAF gali teikti rekomendacijas savo nariams žvejybos valdymo, stebėsenos, kontrolės ir priežiūros klausimais. Jis taip pat siekia sukurti mokslinę bazę, kuria grindžiamos reguliavimo priemonės, padedančios užtikrinti jūrų žvejybos išteklių išsaugojimą ir valdymą, ir teikia rekomendacijas dėl jo narių vyriausybių priimamų reguliavimo priemonių.

               CECAF sesijos paprastai vyksta kas dvejus metus. Sąjunga, kaip CECAF narė, turi dalyvavimo ir balsavimo teises. CECAF sprendimai priimami balsų dauguma, išskyrus atvejus, kai jo darbo tvarkos taisyklėse nustatyta kitaip.

               2.3.Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto priimami sprendimai

               Remdamasis pagal peržiūrėtus CECAF įstatus suteiktais įgaliojimais, komitetas savo narių vyriausybėms ir kompetentingoms regioninėms organizacijoms teikia rekomendacijas dėl valdymo priemonių (toliau – priemonės). Kadangi CECAF yra patariamasis organas, jo sprendimai nariams nėra privalomi.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Pagal regioninėms žvejybos valdymo organizacijoms taikomas procedūras pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi metiniuose tokių regioninių žvejybos organų kaip CECAF posėdžiuose, nustatoma taikant dviejų pakopų procedūrą. Tarybos sprendimu nustatomi daugiametės Sąjungos pozicijos priėmimo pagrindiniai principai bei gairės, paskui ši pozicija prieš kiekvieną metinį posėdį koreguojama neoficialiais Komisijos dokumentais ir jie aptariami Tarybos darbo grupėje.

               Šiame sprendimo pasiūlyme:

               ·išdėstyti bendrieji principai ir gairės, tačiau taip pat kiek įmanoma atsižvelgiama į CECAF ypatumus;

               ·valstybėms narėms pageidaujant, nustatyta standartinė kasmetinio Sąjungos pozicijos nustatymo procedūra;

               ·įtraukti naujos bendros žuvininkystės politikos principai ir gairės, nustatyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013
                  2
               , atsižvelgiant ir į Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto
                  3
                tikslus;

               ·atsižvelgiama į Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos bendrą komunikatą „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“
                  4
                ir Tarybos išvadas dėl to komunikato
                  5
                ir

               ·atsižvelgiama į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“
                  6
               .

               4. Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – Sutartis) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą.“

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės aktų leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  7
               .

               4.1.2.Taikymas šiuo atveju

               CECAF yra techninis ir regioninis žvejybos organas, įsteigtas 1967 m. FAO rezoliucija Nr. 1/48 pagal FAO įstatų VI straipsnio 2 dalį. Nors CECAF sprendimai (priemonės) nėra privalomi jo nariams, aktai, kuriuos turi priimti CECAF, gali stipriai paveikti Sąjungos teisės aktų leidėjo priimamų teisės aktų turinį.

               Numatomu aktu susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra Sutarties 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal Sutarties 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal Sutarties 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas šiuo atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su žuvininkyste. Reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 yra teisinis principų, į kuriuos turi būti atsižvelgta šioje pozicijoje, pagrindas.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra Sutarties 43 straipsnio 2 dalis.

               4.3.Išvada

               Taigi siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti Sutarties 43 straipsnio 2 dalis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Žvejybos rytų vidurio Atlante komitete

               (Tekstas svarbus EEE)

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Europos Sąjunga yra Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto (CECAF) – Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) regioninio žvejybos komiteto, įsteigto pagal FAO įstatų VI straipsnio 2 dalį, – narė;

               (2)Europos Sąjunga yra FAO narė
                  8
               ;

               (3)remdamasis pagal peržiūrėtus CECAF įstatus suteiktais įgaliojimais, komitetas teikia rekomendacijas dėl valdymo priemonių (toliau – priemonės). Kadangi CECAF yra patariamasis organas, jo sprendimai nariams nėra privalomi;

               (4)CECAF per savo sesijas turi teikti rekomendacijas dėl jūrų gyvųjų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių;

               (5)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi 2019–2023 m. CECAF sesijose, nes CECAF turi priimti neprivalomus aktus, galinčius stipriai paveikti ES teisės aktų leidėjo priimamų teisės aktų turinį. Dauguma Tarybos sprendimų, kuriais nustatoma Sąjungos pozicija regioninėse žvejybos valdymo organizacijose (RŽVO), kurių susitariančioji šalis yra Sąjunga, turės būti peržiūrėti iki tų RŽVO 2024 m. metinio susitikimo. Todėl, siekiant didinti Sąjungos pozicijų suderinamumą visuose regioniniuose žvejybos organuose bei RŽVO ir supaprastinti peržiūros procesą, šis Tarybos sprendimas turėtų būti peržiūrėtas iki bet kurios 2024 m. CECAF sesijos;

               (6)Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendrame komunikate „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“
                  9
                ir Tarybos išvadose dėl to komunikato
                  10
                nustatyta, kad pagrindinis Sąjungos veiksmų šiuose forumuose siekis – skatinti įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas RŽVO veiksmingumas, o prireikus gerinamas jų valdymas ir stiprinamas bendradarbiavimas pagrindiniuose vandenynų rajonuose siekiant užpildyti regioninio valdymo spragas;

               (7)kaip teigiama Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“
                  11
               , reikėtų imtis konkrečių priemonių, kurias taikant mažėtų plastiko kiekis ir jūros tarša, taip pat jūroje būtų prarandama ar paliekama mažiau žvejybos įrankių;

               (8)atsižvelgiant į kintantį CECAF rajono žvejybos išteklių pobūdį ir poreikį Sąjungos pozicijoje atsižvelgti į naujus pokyčius, įskaitant naują mokslinę ir kitą susijusią informaciją, pateiktą prieš CECAF sesijas arba per jas, turėtų būti nustatytos 2019–2023 m. taikytinos kasmetinio Sąjungos pozicijos tikslinimo procedūros, atitinkančios Europos Sąjungos sutarties 13 straipsnio 2 dalyje nustatytą lojalaus Sąjungos institucijų bendradarbiavimo principą,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto (CECAF) sesijose, išdėstyta I priede.

               2 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi CECAF sesijose, kasmet tikslinama laikantis II priedo.

               3 straipsnis

               I priede nustatytą Sąjungos poziciją įvertina ir prireikus iki bet kurios 2024 m. CECAF sesijos patikslina Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu.

               4 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        1991 m. lapkričio 25 d. Tarybos sprendimas dėl Europos ekonominės bendrijos prisijungimo prie Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO).

                     (2)

                        Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

                     (3)

                        KOM(2011) 424, 2011 7 13.

                     (4)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

                     (5)

                        7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.

                     (6)

                        COM(2018) 28 final, 2018 1 16.

                     (7)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (8)

                        1991 m. lapkričio 25 d. Tarybos sprendimas dėl Europos ekonominės bendrijos prisijungimo prie Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO).

                     (9)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

                     (10)

                        7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.

                     (11)

                        COM(2018) 28 final, 2018 1 16.

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2019 07 10
            COM(2019) 327 final
            PRIEDAI
            prie pasiūlymo dėl
            TARYBOS SPRENDIMO
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Žvejybos rytų vidurio Atlante komitete

               I PRIEDAS

               Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu Žvejybos rytų vidurio Atlante komitete

               1.PRINCIPAI

               Žvejybos rytų vidurio Atlante komitete (CECAF) Sąjunga:

               a)veikia vadovaudamasi Sąjungos tikslais ir principais, įgyvendinamais vykdant bendrą žuvininkystės politiką, visų pirma taikydama atsargumo principą ir orientuodamasi į Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalyje išdėstytus tikslus, susijusius su didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu, kad paskatintų ekosisteminio žuvininkystės valdymo metodo taikymą, kad būtų vengiama nepageidaujamos priegaudos ir siekiama kiek įmanoma ją sumažinti, kad laipsniškai būtų panaikinta laimikio išmetimo į jūrą praktika ir kuo labiau sumažintas žvejybos veiklos poveikis jūrų ekosistemoms ir jų buveinėms, taip pat skatindama ekonomiškai gyvybingą ir konkurencingą Sąjungos žuvininkystę, kad būtų užtikrinamas tinkamas nuo žvejybos veiklos priklausančių asmenų pragyvenimo lygis ir atsižvelgiama į vartotojų interesus;

               b)siekia, kad į CECAF priemonių, priimamų remiantis peržiūrėtais CECAF įstatais, rengimo etapą būtų tinkamai įtraukti suinteresuotieji subjektai;

               c)užtikrina, kad CECAF priimamos priemonės atitiktų tarptautinę teisę, visų pirma 1982 m. JT jūrų teisės konvencijos, 1995 m. JT susitarimo dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimo bei valdymo, 1993 m. Susitarimo dėl skatinimo žvejybos laivams atviroje jūroje laikytis tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių, taip pat Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) 2009 m. Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių nuostatas;

               d)skatina laikytis pozicijų, derančių su to paties rajono regioninių žvejybos valdymo organizacijų (RŽVO) ir regioninių žvejybos organų geriausia patirtimi, taip pat užtikrina, kad būtų skatinamas RŽVO ir susijusių organizacijų, kaip antai subregioninių žvejybos organizacijų ir regioninių jūrų konvencijų, veiklos tarpusavio koordinavimas ir, jei taikoma, bendradarbiavimas su pasaulinėmis organizacijomis pagal jų įgaliojimus, įskaitant, kai tikslinga, bendradarbiavimo ne tunų RŽVO mechanizmus, panašius į vadinamąjį Kobės procesą, susijusį su tunų RŽVO;

               e)siekia suderinamumo ir sinergijos su Sąjungos įgyvendinama politika, kuri yra dvišalių žuvininkystės santykių su trečiosiomis valstybėmis dalis, ir užtikrina derėjimą su savo kitų sričių politika, visų pirma išorės santykių, užimtumo, aplinkos, prekybos, vystymosi, mokslinių tyrimų ir inovacijų politika;

               f)užtikrina, kad būtų laikomasi Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų;

               g)laikosi 2012 m. kovo 19 d. Tarybos išvadų dėl Komisijos komunikato dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto
                  1
               ;

               h)siekia užtikrinti vienodas sąlygas Sąjungos laivynui CECAF kompetencijos rajone remiantis tais pačiais principais ir standartais, kokie taikomi pagal Sąjungos teisę, ir skatinti vienodą tų principų ir standartų įgyvendinimą;

               i)laikosi Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendro komunikato „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“
                  2
                ir Tarybos išvadų dėl to bendro komunikato
                  3
               , taip pat skatina įgyvendinti priemones, kuriomis remiamas ir didinamas CECAF efektyvumas ir prireikus gerinamas jo valdymas bei veiksmingumas, visų pirma remiant CECAF reformą, kad jis taptų visaverte RŽVO, taip prisidėdama prie visų darnaus vandenynų valdymo aspektų.

               2.GAIRĖS

               Sąjunga prireikus stengiasi, kad CECAF imtųsi šių veiksmų:

               a)nustatytų jūrų gyvųjų išteklių išsaugojimo ir valdymo CECAF kompetencijos rajone priemones, pagrįstas patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis;

               b)nustatytų stebėsenos, kontrolės ir priežiūros CECAF kompetencijos rajone priemones, įskaitant priemones, padedančias užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai;

               c)nustatytų priemones, skirtas kuo labiau sumažinti neigiamą žvejybos ir akvakultūros poveikį jūrų biologinei įvairovei ir jūrų ekosistemoms bei jų buveinėms, įskaitant priemones, kuriomis siekiama sumažinti jūros taršą ir užkirsti kelią plastiko išmetimui į jūrą bei sumažinti jūroje esančio plastiko poveikį jūrų biologinei įvairovei ir ekosistemoms, taip pat CECAF kompetencijos rajone taikytinas pažeidžiamų jūrų ekosistemų apsaugos priemones, atitinkančias FAO tarptautines giliavandenės žvejybos atvirojoje jūroje valdymo gaires, ir priemones, padėsiančias išvengti nepageidaujamos priegaudos (visų pirma pažeidžiamų jūrų gyvūnų rūšių) bei kiek įmanoma ją sumažinti ir laipsniškai panaikinti laimikio išmetimo į jūrą praktiką;

               d)nustatytų priemones, kuriomis siekiama sumažinti paliktų, prarastų ar kitaip į vandenyną išmestų žvejybos įrankių poveikį ir sudaryti palankias sąlygas tokiems įrankiams identifikuoti ir ištraukti;

               e)kai tikslinga, nustatytų bendrą strategiją su kitais regioniniais žvejybos organais ir RŽVO, visų pirma dalyvaujančiais valdant žvejybą tame pačiame rajone;

               f)kai tikslinga ir kiek tai leidžiama pagal atitinkamus steigiamuosius dokumentus, rengtų rekomendacijas, kuriomis būtų skatinama įgyvendinti Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl darbo žvejybos sektoriuje;

               g)nustatytų papildomas technines priemones, grindžiamas CECAF pagalbinių organų ir darbo grupių rekomendacijomis.

               II PRIEDAS

               Kasmetinis pozicijos, kurios Sąjunga turi laikytis
                  Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto sesijose, tikslinimas

               Prieš kiekvieną CECAF sesiją, sušaukiamą siekiant priimti sprendimus, galinčius stipriai paveikti Sąjungos teisės aktų leidėjo priimamų teisės aktų turinį, imamasi veiksmų, būtinų siekiant, kad pozicijoje, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, būtų atsižvelgta į Komisijai pateiktą naujausią mokslinę ir kitą susijusią informaciją, laikantis I priede išdėstytų principų ir gairių.

               Šiuo tikslu ir remdamasi ta informacija, Komisija, likus pakankamai laiko iki kiekvienos CECAF sesijos, perduoda Tarybai arba jos parengiamiesiems organams rašytinį dokumentą, kuriame išdėstoma išsami informacija apie siūlomą Sąjungos pozicijos patikslinimą, kad būtų apsvarstyti ir patvirtinti pozicijos, kuri bus pareikšta Sąjungos vardu, elementai.

               Jei CECAF sesijoje, įskaitant rengiamą vietoje, neįmanoma pasiekti susitarimo, kad Sąjungos pozicijoje būtų atsižvelgta į naujus elementus, klausimas perduodamas Tarybai arba jos parengiamiesiems organams.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016 11 10.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 2017 3 24.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2017 11 30
            COM(2017) 711 final
            2017/0314(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete, dėl EEE susitarimo XIII priedo (Transportas) dalinio pakeitimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               EEE jungtinio komiteto sprendimo projektu (pridedamu prie siūlomo Tarybos sprendimo) siekiama iš dalies pakeisti EEE susitarimo XIII priedą (Transportas), siekiant įtraukti 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/94/ES dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo
                  1
               .

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               Pridedamu Jungtinio komiteto sprendimo projektu išplečiamas esamos ES politikos taikymas EEE narėmis esančioms ELPA valstybėms (Norvegijai, Islandijai ir Lichtenšteinui).

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

               ES acquis taikymo išplėtimas EEE narėmis esančioms ELPA valstybėms jį įtraukiant į EEE susitarimą vykdomas laikantis šio susitarimo tikslų ir principų, kuriais siekiama sukurti dinamišką ir vientisą bendromis taisyklėmis ir vienodomis konkurencijos sąlygomis pagrįstą Europos ekonominę erdvę.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               Į EEE susitarimą įtrauktini teisės aktai yra grindžiami Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 straipsniu.

               Tarybos reglamento (EB) Nr. 2894/94
                  2
                dėl EEE susitarimo įgyvendinimo tvarkos 1 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, nustato poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi dėl tokių sprendimų.

               Komisija, bendradarbiaudama su EIVT, teikia EEE jungtinio komiteto sprendimo projektą, kad Taryba jį priimtų kaip Sąjungos poziciją. EIVT tikisi galėsianti pateikti jį EEE jungtiniame komitete artimiausiu metu.

               •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

               Pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą dėl toliau nurodytos priežasties.

               Šio pasiūlymo tikslo, t. y. užtikrinti vidaus rinkos vientisumą, valstybės narės negali deramai pasiekti, todėl dėl siūlomo veiksmo poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu.

               ES acquis įtraukimo į EEE susitarimą procesas vykdomas pagal 1994 m. lapkričio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2894/94 dėl Europos ekonominės erdvės susitarimo įgyvendinimo tvarkos, kuriame patvirtinamas požiūris, kurio laikomasi.

               •Proporcingumo principas

               Pagal proporcingumo principą šiuo pasiūlymu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti,

               •Priemonės pasirinkimas

               Pagal EEE susitarimo 98 straipsnį pasirinkta priemonė yra EEE jungtinio komiteto sprendimas. EEE jungtinis komitetas užtikrina veiksmingą EEE susitarimo įgyvendinimą ir veikimą. Todėl EEE susitarime numatytais atvejais jis priima sprendimus.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

               Netaikoma.

               •Poveikio vertinimas

               Netaikoma.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Įtraukus Direktyvą 2014/94/ES į EEE susitarimą poveikis biudžetui nėra tikėtinas.

               5.KITI ELEMENTAI

               Pagrindiniai ELPA prašomi pritaikymai

               b pritaikymas, 6 straipsnis

               Gamtinių dujų naudojimas Islandijoje yra ribotas, nes šiuo metu Islandijoje nėra gamtinių dujų rinkos, infrastruktūros ar įmonių, kelių transporto ar jūrų laivų. Tokios rinkos arba įmonių praeityje nebuvo ar nenumatoma ateityje ir iki šiol nebuvo pastatyta jokių dujų paskirstymo tinklų. Atsižvelgiant į šias aplinkybes Direktyvos 2014/94/ES 6 straipsnis neturėtų būti taikomas Islandijai.

               C pritaikymas, visa direktyva

               Atsižvelgiant į ypatingą padėtį Lichtenšteinui buvo suteiktas visiškas atleidimas nuo Direktyvos 2009/28/EB dėl energijos iš atsinaujinančiųjų energijos šaltinių naudojimo
                  3
               , kuri buvo įtrauktas į EEE susitarimą, ir kuri Direktyvoje 2014/94/ES yra minima įvairiais atvejais.

               Lichtenšteine nėra pajūrio, uostų ar oro uostų (išskyrus nedidelį sraigtasparnių oro uostą).  Šioje šalyje nėra greitkelių ir, svarbiausia, Lichtenšteinas nėra TEN-T tinklo dalis, todėl jis prašo būti atleistas nuo Direktyvos 2014/94/ES įgyvendinimo.

               2017/0314 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete, dėl EEE susitarimo XIII priedo (Transportas) dalinio pakeitimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į 1994 m. lapkričio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2894/94 dėl Europos ekonominės erdvės susitarimo įgyvendinimo tvarkos
                  4
               , ypač į jo 1 straipsnio 3 dalį,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Europos ekonominės erdvės susitarimas
                  5
                (toliau – EEE susitarimas) įsigaliojo 1994 m. sausio 1 d.;

               (2)pagal EEE susitarimo 98 straipsnį EEE jungtinis komitetas gali nuspręsti iš dalies pakeisti, be kita ko, EEE susitarimo XIII priedą (Transportas);

               (3)į EEE susitarimą turi būti įtraukta Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES
                  6
               ;

               (4)todėl EEE susitarimo XIII priedas (Transportas) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

               (5)todėl Sąjungos pozicija EEE jungtiniame komitete turėtų būti grindžiama pridedamu sprendimo projektu,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete dėl siūlomo EEE susitarimo XIII priedo (Transportas) pakeitimo, grindžiama prie šio sprendimo pridėtu EEE jungtinio komiteto sprendimo projektu.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        OL L 307, 2014 10 28, p. 1.

                     (2)

                        OL L 305, 1994 11 30, p. 6–8.

                     (3)

                        2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti Direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).

                     (4)

                        OL L 305, 1994 11 30, p. 3.

                     (5)

                        OL L 1, 1994 1 3, p. 3.

                     (6)

                        2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo (OL L 307, 2014 10 28, p. 1)

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis,2017 11 30
            COM(2017) 711 final
            PRIEDAS
            prie
            pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete, dėl EEE susitarimo XIII priedo (Transportas) dalinio pakeitimo

               PRIEDAS

                  EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS NR. .../2017

                  [data]

                  kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XIII priedas (Transportas)

               EEE JUNGTINIS KOMITETAS,

               atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 98 straipsnį,

               kadangi:

               (1)į EEE susitarimą turi būti įtraukta 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo
                  1
               ;

               (2)todėl EEE susitarimo XIII priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               EEE susitarimo XIII priede po 5 punkto (išbrauktas) įterpiamas šis punktas:

               „5a.32014 L 0094: 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo (OL L 307, 2014 10 28, p. 1).

               Direktyvos nuostatos šio Susitarimo tikslais pritaikomos taip:

               (a)dėl ELPA valstybių žodis „SESV“ 3 straipsnio 5 dalyje pakeičiamas žodžiais „EEE susitarimas“.

               (b)6 straipsnis Islandijai netaikomas.

               (c)Ši direktyva netaikoma Lichtenšteinui.“

               2 straipsnis

               Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede skelbtinas Direktyvos 2014/94/ES tekstas islandų ir norvegų kalbomis yra autentiškas.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja […], jei pateikti visi pranešimai pagal EEE susitarimo 103 straipsnio 1 dalį*.

                  24 straipsnis

               Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

               Priimta Briuselyje

                     EEE jungtinio komiteto vardu

                     Pirmininkas

                     EEE jungtinio komiteto
                     sekretoriai

                     (1)

                        OL L 307, 2014 10 28, p. 1.

                     (2)
                  *
                        [Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.] [Konstituciniai reikalavimai nurodyti.]


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2018 02 22
            COM(2018) 150 final
            Pasiūlymas
            EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Graikijai, Ispanijai, Prancūzijai ir Portugalijai

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo aplinkybės

               Šis sprendimas yra priimamas dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant skirti 104 166 951 EUR vertės pagalbą Graikijai, Prancūzijai, Portugalijai ir Ispanijai dėl 2017 m. šiose šalyse įvykusių nelaimių. Sprendimas dėl lėšų mobilizavimo pateikiamas kartu su Taisomojo biudžeto Nr. 1/2018 projektu (TBP)
                  1
               , kuriame siūloma į 2018 m. bendrąjį biudžetą įtraukti reikiamų įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų (atskaičius jau išmokėtą 6 520 846 EUR dydžio avansą).

               2.Informacija ir sąlygos

               2.1Graikija. Žemės drebėjimai Lesbo saloje

               2017 m. birželio 12 d. Šiaurės Egėjo regione esančią Lesbo salą sukrėtė žemės drebėjimas, kurio stiprumas siekė 6,3 balo pagal Richterio skalę. Dėl daugybės pakartotinių požeminių smūgių nukentėjo privatūs būstai, įmonės ir vietos infrastruktūra.

               (1)Paraišką dėl įnašo iš Europos Sąjungos solidarumo fondo Graikija pateikė 2017 m. rugsėjo 1 d., nepasibaigus 12 savaičių terminui po to, kai pirmą kartą patirta žala.

               (2)Kilusi nelaimė yra gaivalinė.

               (3)Bendrą tiesioginę žalą Graikijos valdžios institucijos vertina 54,4 mln. EUR. Paraiška pateikta remiantis regioninės gaivalinės nelaimės kriterijumi, nustatytu 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiančio Europos Sąjungos solidarumo fondą
                  2
                (toliau – reglamentas), 2 straipsnio 3 dalyje, kurioje sąvoka „regioninė gaivalinė nelaimė“ reiškia bet kokią gaivalinę nelaimę, dėl kurios reikalavimus atitinkančios valstybės NUTS 2 lygmens regione padaryta tiesioginė žala viršija 1,5 % to regiono bendrojo vidaus produkto (BVP). Lesbo salai padaryta žala sudaro 2,14 % susijusio Šiaurės Egėjo
                  3
                NUTS 2 lygio regiono BVP, taigi, viršija reglamente nustatytą ribą, lygią 1,5 % regiono BVP.

               (4)Savo paraiškoje Graikija paprašė sumokėti avansą, kaip nustatyta reglamento 4a straipsnyje. 2017 m. spalio 24 d. Komisija priėmė Įgyvendinimo sprendimą C(2017) 7203 skirti 135 912 EUR sumą (t. y. 10 % avanso nuo numatomo Europos Sąjungos solidarumo fondo finansinio įnašo) ir 2017 m. lapkričio 9 d. ją visą išmokėjo Graikijai.

               (5)Savo paraiškoje Graikijos valdžios institucijos išsamiai apibūdino po žemės drebėjimo susidariusią padėtį ir pastangas padėti nukentėjusiems gyventojams. Graikija pranešė, kad nuo žemės drebėjimo Lesbo saloje nukentėjo dvylika kaimų. Buvo sugriauta daugiau kaip pusė Vrisos kaimo, o 850 jo gyventojų dėl intensyvių požeminių smūgių buvo evakuoti ilgam laikotarpiui. Buvo nustatyta, kad 776 namams būtinas remontas, o 200 namų reikia atstatyti. Be to, nukentėjusioje zonoje tebėra uždarytos mokyklos, įgriuvo Šv. Panteleimono bažnyčios Plomaryje kupolas, Agios Isidoro kaime nuošliaužos užtvėrė pagrindinį kelią, jungiantį Mitilėnę ir Plomarį, taip pat kelią į Melintą. Didelė žala padaryta ir istorinėms vietovėms, be kita ko, Atėnų nacionalinio I. Kapodistrijo universiteto Gamtos istorijos muziejui Vrisoje. Nežymiai nukentėjo Chijo miestas ir Kampo kaimas.

               (6)Graikija apskaičiavo, kad gelbėjimo ir atstatymo operacijų, kurios atitinka reglamento 3 straipsnio 2 dalies reikalavimus, išlaidos sudaro 12,7 mln. EUR.

               (7)Graikijos valdžios institucijos patvirtino, kad reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimas nedengia.

               (8)Nukentėjęs regionas pagal Europos struktūrinių ir investicijų fondų (2014–2020 m.) nuostatas priskiriamas pereinamojo laikotarpio regionų kategorijai. Graikijos valdžios institucijos paraiškoje nepranešė Komisijai apie ketinimą perskirstyti finansavimą pagal ESI fondų programas ir skirti lėšų atstatymo priemonėms.

               (9)Graikija neaktyvavo Sąjungos civilinės saugos mechanizmo.

               (10)Šiuo metu nėra vykdoma jokia pažeidimo, susijusio su Sąjungos teisės aktų dėl nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo įgyvendinimu, nagrinėjimo procedūra.

               (11)Po stiprių žemės drebėjimų, sukrėtusių Graikiją 1978–1981 m., šalies vyriausybė nusprendė sukurti gaivalinių nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo sistemą, kurios paskirtis – vykdyti žinomų pavojų mažinimo ir žemės drebėjimų poveikio valdymo politiką, įgyvendinti naujų pavojų prevencijos procedūras ir (arba) veiksmus ir taip didinti vietos bendruomenių atsparumą. Graikijos antiseisminės civilinės saugos sistema grindžiama politika, kuri daugiausia orientuota į pažeidžiamumo mažinimą užkertant kelią rizikai (ir žalai) bei ją mažinant, taip pat į avarijų likvidavimą ir nelaimių pasekmių šalinimą.

               2.2Prancūzija. Uraganai Irma ir Marija Sen Martene ir Gvadelupoje

               2017 m. rugsėjo 5–6 d. Karibų regione šiaurės vakarų kryptimi praūžė precedento neturinčio smarkumo 5 kategorijos uraganas Irma, pražudęs ir sužalojęs daugybę žmonių bei nuniokojęs viską, kas pasitaikė pakeliui. Per Sen Marteno (Sint Marteno) salą uragano Irmos centras nuslinko vidutiniškai 290–295 km/h greičiu ir suniokojo daugiau kaip 90 % salos. Vos po dviejų savaičių, rugsėjo 18–19 d., Karibų regione praūžė dar vienas 5 kategorijos uraganas (Marija), susiformavęs dėl tų pačių meteorologinių ir klimato sąlygų, kaip uraganas Irma. Uraganas Marija dar kartą smarkiai nuniokojo Sen Marteną (Sint Marteną), Gvadelupą ir kai kurias Martinikos dalis.

               (1)Paraišką dėl įnašo iš Europos Sąjungos solidarumo fondo Prancūzija pateikė 2017 m. lapkričio 27 d., nepasibaigus 12 savaičių terminui po to, kai buvo užfiksuota pirmoji žala.

               (2)Kilusi nelaimė yra gaivalinė.

               (3)Nelaimės padarytus bendrus tiesioginius nuostolius Prancūzijos valdžios institucijos įvertino 1 956,2 mln. EUR. Paraiška pateikta remiantis regioninės gaivalinės nelaimės kriterijumi, nustatytu reglamento 2 straipsnio 3 dalyje. Prancūzijos pateikta paraiška susijusi su vienu bendru NUTS 2 lygmens regionu, apimančiu Sen Marteną ir Gvadelupą. Kadangi šis regionas yra atokiausias regionas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnį, taikoma žemesnė žalos riba – 1 % regiono BVP. Tiesioginė žala, apie kurią pranešta, sudaro 21,9 % regiono BVP
                  4
               , taigi, gerokai viršija reglamente nustatytą atokiausiems regionams taikomą 1 % ribą.

               (4)Savo paraiškoje Prancūzija paprašė sumokėti avansą, kaip nustatyta reglamento 4a straipsnyje. 2017 m. gruodžio 12 d. Komisija priėmė Įgyvendinimo sprendimą C(2017) 8726 skirti 4 890 603 EUR sumą (t. y. 10 % avanso nuo numatomo Europos Sąjungos solidarumo fondo finansinio įnašo). Avansas Prancūzijai buvo išmokėtas dviem dalimis – 2017 m. gruodžio mėn. (2 369 757 EUR) ir 2018 m. sausio mėn. (2 520 846 EUR).

               (5)Prancūzijos valdžios institucijos paraiškoje išsamiai apibūdino abiejų uraganų padarytų nuostolių mastą. 5 kategorijos uraganas Irma, kurio vidutinis vėjo greitis tris dienas siekė 275 km/h, buvo precedento neturinčio smarkumo. Mažiau kaip po dviejų savaičių Karibų regioną iš naujo nusiaubė uraganas Marija, nuo kurio daugiausia nukentėjo Gvadelupa. Pranešta, kad Karibų regione žuvo bent 35 asmenys. Per patį krizės įkarštį į nukentėjusias zonas buvo pasiųsta beveik 3 000 ugniagesių, gelbėtojų, gydytojų, policininkų ir kareivių, kurie gyventojams teikė pagalbą, paramą ir apsaugą. Gyventojams buvo išdalintos 226 tonos maisto ir 735 000 litrų vandens. Siekiant užtikrinti tinkamas gyvenimo sąlygas, buvo pastatyta modulinių namų. Sen Martene nuo vėjo gūsių nukentėjo 90 % saloje esančių pastatų, iš kurių 25 % buvo visiškai sugriauti, o 40 % reikės konstrukcinio remonto. Salos ekonomika daugiausiai remiasi turizmu. Dėl uragano padarinių šiam sektoriui gresia ilgalaikis nedarbas, o bendras nedarbo lygis auga itin sparčiai. Uraganui Marijai naktį iš 2017 m. rugsėjo 18 d. į 19 d. nusiaubus Gvadelupą, buvo sutelktos visos valstybės tarnybos, kurios valė kelius, vykdė gelbėjimo darbus ir padėjo gyventojams grįžti prie normalių gyvenimo sąlygų. Apie 60 000 namų ūkių Gvadelupoje kelioms dienoms buvo likę be elektros energijos, daugelyje vietovių nutrūko vandens tiekimas. Buvo smarkiai suniokota daug bananų plantacijų, kurios yra svarbus Gvadelupos pajamų šaltinis, ir prireiks dvejų metų, kad jos susigrąžintų visą gamybinį pajėgumą.

               (6)Prancūzija apskaičiavo, kad gelbėjimo ir atstatymo operacijų, kurios atitinka reglamento 3 straipsnio 2 dalies reikalavimus, išlaidos sudaro 191,4 mln. EUR.

               (7)Prancūzijos valdžios institucijos patvirtino, kad reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimas nedengia.

               (8)Nukentėję atokiausi regionai pagal Europos struktūrinių ir investicinių (ESI) fondų (2014–2020 m.) nuostatas yra mažiau išsivystę regionai. Prancūzijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie ketinimą perskirstyti finansavimą pagal ESI fondų programas ir skirti lėšų atkūrimo priemonėms.

               (9)Prancūzijos prašymu aktyvuotas Sąjungos civilinės saugos mechanizmas. Be to, skubiai humanitarinei pagalbai nuo uragano Irmos nukentėjusio regiono saloms teikti Komisija mobilizavo 2,4 mln. EUR sumą. Siekiant padėti teikti pagalbą, buvo naudojamasi ir „Copernicus“ palydovinio kartografavimo priemone.

               (10)Šiuo metu nėra vykdoma jokia pažeidimo, susijusio su Sąjungos teisės aktų dėl nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo įgyvendinimu, nagrinėjimo procedūra.

               2.3Portugalija. Miško gaisrai centrinėje šalies dalyje

               2017 m. birželio–spalio mėn. Portugaliją nusiaubė keletas didelių miško gaisrų, įsiplieskusių dėl aukštos temperatūros, stipraus vėjo ir itin mažos drėgmės. Nuo šių gaisrų daugiausiai nukentėjo Portugalijos centrinis ir šiaurės regionai – dėl pražūtingo gaisrų poveikio buvo sunaikinta pagrindinė viešoji infrastruktūra, viešosios paskirties pastatai, privatūs būstai, įmonės, žemės ūkio paskirties ir miško žemė.

               (1)Pirmoji gaisrų banga centriniame šalies regione kilo 2017 m. birželio 17 d. Pradinę paraišką dėl įnašo iš Europos Sąjungos solidarumo fondo Portugalija pateikė labai skubiai – 2017 m. liepos 17 d., visiškai laikydamasi 12 savaičių termino. Tačiau liepos–spalio mėn. Portugalijoje vėl kilo didelių gaisrų. Atsižvelgdama į tai, 2017 m. spalio 13 d. ir 2017 m. gruodžio 14 d. Portugalija pateikė su jos paraiška susijusią atnaujintą informaciją, be kita ko, peržiūrėtą žalos, kurią nuo 2017 m. birželio iki spalio mėn. padarė gaisrai, bendros sumos įvertį.

               (2)Kilusi nelaimė yra gaivalinė.

               (3)Galutinėje paraiškoje nelaimės padarytą bendrą tiesioginę žalą Portugalijos valdžios institucijos įvertino 1 458,0 mln. EUR. Paraiška pateikta remiantis „didelės gaivalinės nelaimės“ kriterijumi, kaip numatyta reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Ši suma sudaro 0,832 % Portugalijos BNP ir viršija didelės gaivalinės nelaimės ribą Solidarumo fondo lėšoms mobilizuoti, kuri 2017 m. siekė 1 051,6 mln. EUR (t. y. 0,6 % Portugalijos BNP). Todėl ši nelaimė yra didelė gaivalinė nelaimė ir patenka į reglamento taikymo sritį.

               (4)Savo paraiškoje Portugalija paprašė sumokėti avansą, kaip nustatyta reglamento 4a straipsnyje. 2017 m. lapkričio 9 d. Komisija priėmė Įgyvendinimo sprendimą C(2017) 7517 skirti 1 494 331 EUR dydžio avansą. Ši suma buvo apskaičiuota remiantis 2017 m. liepos mėn. pateiktu pradiniu žalos įverčiu ir sudarė 10 % nuo tuo metu numatyto Europos Sąjungos solidarumo fondo finansinio įnašo. Visa avanso suma Portugalijai buvo išmokėta 2017 m. lapkričio 29 d.

               (5)Savo paraiškoje Portugalijos valdžios institucijos išsamiai apibūdino pastangas kovoti su gaisrais, taip pat nelaimės poveikį ir pasekmes. 2017 m. birželio 17 d. – spalio 17 d. laikotarpiu nuo gaisrų daugiausiai nukentėjo šalies centrinis ir šiaurės regionai. Vien tik gaisras, birželio mėn. kilęs Pedrogaun Grandėje, nusinešė 64 žmonių gyvybes. Iš viso per gaisrus žuvo apie šimtą žmonių, dar daugiau patyrė sužalojimus. Gaisrai turėjo labai didelį poveikį kasdieniam žmonių gyvenimui ir privačiai nuosavybei. Paraiškoje aprašytas didžiulis gaisrų išdegintas plotas buvo nurodytas Europos miškų gaisrų informacijos sistemoje (EFFIS). Remiantis EFFIS, smarkiai nuniokoto išdeginto ploto dydis – 491 094 hektarai, iš jų 89 419 hektarų sudaro žemės ūkio paskirties žemė, 401 675 hektarus – miškai ir kita miškinga žemė.

               (6)Portugalija apskaičiavo, kad gelbėjimo ir atstatymo operacijų, kurios atitinka reglamento 3 straipsnio 2 dalies reikalavimus, išlaidos sudaro 211,0 mln. EUR.

               (7)Portugalijos valdžios institucijos patvirtino, kad reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimas nedengia.

               (8)Nukentėję regionai pagal Europos struktūrinių ir investicinių (ESI) fondų (2014–2020 m.) nuostatas yra mažiau išsivystę regionai. Portugalijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie ketinimą perskirstyti finansavimą pagal ESI fondų programas ir skirti lėšų atkūrimo priemonėms.

               (9)Siekiant padėti kovoti su gaisrais, Portugalijos prašymu aktyvuotas Sąjungos civilinės saugos mechanizmas.

               (10)Šiuo metu nėra vykdoma jokia pažeidimo, susijusio su Sąjungos teisės aktų dėl nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo įgyvendinimu, nagrinėjimo procedūra.

               (11)Portugalijos paraiškoje apžvelgiamos taikomos prevencijos priemonės. Pavyzdžiui, 2015 m. liepos 30 d. Portugalijos Respublikos Oficialiajame leidinyje Nr. 147 paskelbtu Ministrų tarybos nutarimu Nr. 56/2015 patvirtinta Strateginė klimato politikos programa, Nacionalinė klimato kaitos programa ir Nacionalinė prisitaikymo prie klimato kaitos strategija – strateginiai dokumentai, atitinkantys ES teisės aktus dėl rizikos, susijusios su miško gaisrų nelaimėmis, prevencijos ir valdymo.

               2.4Ispanija. Miško gaisrai Galisijoje

               2017 m. spalio 10–17 d. dideli miško gaisrai siautė šiaurės vakarų Ispanijoje, Galisijos regione. Šie gaisrai įsiplieskė dėl tų pačių meteorologinių sąlygų, kaip Portugalijoje (t. y. dėl aukštos temperatūros, vėjo ir itin mažos drėgmės), jie smarkiai nuniokojo pagrindinę viešąją infrastruktūrą, privačius būstus, įmones ir miško žemę.

               (1)Paraišką dėl įnašo iš Europos Sąjungos solidarumo fondo Ispanija pateikė 2017 m. gruodžio 22 d., nepasibaigus 12 savaičių terminui po pirmosios žalos, kuri buvo užfiksuota 2017 m. spalio 10 d.

               (2)Kilusi nelaimė yra gaivalinė.

               (3)Nelaimės padarytą bendrą tiesioginę žalą Ispanijos valdžios institucijos įvertino 129,1 mln. EUR. Ši suma yra gerokai mažesnė už 2017 m. Ispanijai taikytą didelės nelaimės ribą (3 378,5 mln. EUR, t. y. 3 mlrd. EUR 2011 m. kainomis). Ji taip pat mažesnė už regioninės nelaimės ribą, t. y. 1,5 % regiono bendrojo vidaus produkto, kuri Galisijos atveju yra 808 mln. EUR. Todėl, remiantis reglamentu, ši nelaimė nėra nei didelė gaivalinė nelaimė, nei regioninė gaivalinė nelaimė. Tačiau Ispanija nukentėjo nuo tų pačių meteorologinių sąlygų, dėl kurių didelė nelaimė kilo Portugalijoje. Todėl Ispanijos valdžios institucijos paraišką pateikė pagal reglamento 2 straipsnio 4 dalyje nustatytą kaimyninės šalies nuostatą, pagal kurią reikalavimus atitinkanti valstybė, kurią ištiko ta pati didelė nelaimė, ištikusi kaimyninę reikalavimus atitinkančią valstybę, taip pat gali gauti paramą iš Europos Sąjungos solidarumo fondo.

               (4)Savo paraiškoje Ispanijos valdžios institucijos paprašė sumokėti avansą. Atsižvelgiant į nedidelį žalos mastą ir numatomą pagalbos sumą, avanso mokėjimas nebuvo pagrįstas.

               (5)Ispanijos valdžios institucijos pateikė išsamų nelaimės poveikio aprašymą. Buvo teigiama, kad išdegęs plotas apima 49 171 ha miškų ir krūmynų, įskaitant „Natura 2000“ teritorijas. Gelbėjimo darbams buvo pasitelkta daugiau kaip 300 darbuotojų ir 112 automobilių, gesinti gaisrus padėjo 487 savanoriai. Nuo gaisrų nukentėjo 96 730 gyventojų, keturi asmenys žuvo. Iš viso nuo gaisrų Galisijos regione nukentėjo 151 savivaldybė iš 315. Vertinant ekonominiu požiūriu, labiausiai nukentėjo miškų sektorius – vien šio sektoriaus patirta bendra tiesioginė žala siekia daugiau kaip 93,4 mln. EUR. Ispanija skubiai reagavo į būtiniausius nuo gaisrų nukentėjusių gyventojų poreikius – ėmė teikti socialinę pagalbą, rūpintis laikinu apgyvendinimu, ėmėsi pagrindinių gelbėjimo ir infrastruktūros atkūrimo veiksmų.

               (6)Ispanija apskaičiavo, kad gelbėjimo ir atstatymo operacijų, kurios atitinka reglamento 3 straipsnio 2 dalies reikalavimus, išlaidos sudaro 18,7 mln. EUR.

               (7)Ispanijos valdžios institucijos patvirtino, kad reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimas nedengia.

               (8)Nukentėjęs Galisijos regionas pagal Europos struktūrinių ir investicijų fondų (2014–2020 m.) nuostatas priskiriamas labiau išsivysčiusių regionų kategorijai. Ispanijos valdžios institucijos paraiškoje nepranešė Komisijai apie ketinimą perskirstyti finansavimą pagal ESI fondų programas ir skirti lėšų atkūrimo priemonėms.

               (9)Ispanija neprašė aktyvuoti Sąjungos civilinės saugos mechanizmo.

               (10)Šiuo metu nėra vykdoma jokia pažeidimo, susijusio su Sąjungos teisės aktų dėl nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo įgyvendinimu, nagrinėjimo procedūra.

               (11)Savo paraiškoje Ispanija remiasi 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo. Galisijos avarijų likvidavimo teritoriniame plane (PLATERGA) nustatytos viešojo administravimo institucijoms skirtos veiksmų ir prevencijos taisyklės bei procedūros, kuriomis turi būti vadovaujamasi likviduojant bet kokio pobūdžio avarijas Galisijoje. Be to, egzistuoja specialus civilinės saugos planas miško gaisrų atveju (PEIFOGA), kuris 2015 m. buvo atnaujintas.

               2.5Išvada

               Atsižvelgiant į pirma išvardytas priežastis, Graikijos, Prancūzijos, Portugalijos ir Ispanijos pateiktose paraiškose nurodytos nelaimės atitinka reglamente nustatytas Europos Sąjungos solidarumo fondo mobilizavimo sąlygas.

               3.Finansavimas iš Europos Sąjungos solidarumo fondo 2018 m. asignavimų

               2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamente (ES, EURATOMAS) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa
                  5
                (toliau – DFP reglamentas), ypač jo 10 straipsnyje, numatyta galimybė mobilizuoti Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšas neviršijant viršutinės metinės 500 000 000 EUR (2011 m. kainomis) ribos. Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo sąlygos nustatytos 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo
                  6
                11 punkte.

               Pagrindinė Europos Sąjungos solidarumo fondo įsteigimo priežastis – solidarumas, todėl Komisija laikosi požiūrio, kad pagalba turėtų būti progresinė. Tai reiškia, kad, remiantis ankstesne praktika, Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo ribą, taikomą didelės nelaimės atveju (t. y. 0,6 % BNP arba 3 mlrd. EUR 2011 m. kainomis, atsižvelgiant į mažesniąją iš šių sumų), viršijančiai žalos daliai padengti reikėtų skirti didesnę pagalbą nei žalos daliai, kuri tos ribos nesiekia. Anksčiau nustatant asignavimus didelėms nelaimėms buvo taikomas toks koeficientas: 2,5 % bendros tiesioginės žalos, jei ji nesiekia ribos, ir 6 % žalos daliai, viršijančiai tą ribą. Regioninėms nelaimėms ir nelaimėms, dėl kurių paraiškos priimtos pagal kaimyninės šalies nuostatą, taikomas 2,5 % koeficientas.

               Įnašas negali viršyti apskaičiuotos bendros reikalavimus atitinkančių operacijų išlaidų sumos. Pagalbos apskaičiavimo metodika nustatyta 2002–2003 m. Europos Sąjungos solidarumo fondo metinėje ataskaitoje ir patvirtinta Tarybos bei Europos Parlamento.

               Remiantis Graikijos, Prancūzijos, Portugalijos ir Ispanijos pateiktomis paraiškomis ir atsižvelgiant į apskaičiuotą bendrą tiesioginę žalą, Europos Sąjungos solidarumo fondo finansinis įnašas skaičiuojamas taip:

                        Valstybės narės

                        Nelaimės kvalifikavimas

                        Bendra tiesioginė žala

                        (mln. EUR)

                        Didelės nelaimės riba

                        (mln. EUR)

                        2,5 % tiesioginės žalos, nesiekiančios ribos

                        (EUR)

                        6 % tiesioginės žalos, viršijančios ribą

                        (EUR)

                        Bendra siūlomos pagalbos suma

                        (EUR)

                        Išmokėti avansai

                        (EUR)

                        GRAIKIJA

                        Regioninė

                        (2 str. 3 dalis)

                        54,365

                        1 057 800

                        1 359 119

                        -

                        1 359 119

                        135 912

                        PRANCŪZIJA

                        Regioninė

                        (2 str. 3 dalis)

                        1 956,241

                        3 378,487

                        48 906 025

                        -

                        48 906 025

                        4 890 603

                        PORTUGALIJA

                        Didelė

                        (2 str. 2 dalis)

                        1 457,966

                        1 051,566

                        26 289 150

                        24 383 982

                        50 673 132

                        1 494 331

                        ISPANIJA

                        Regioninė

                        (2 str. 4 dalis)

                        129,147

                        3 378,487

                        3 228 675

                        -

                        3 228 675

                        IŠ VISO

                        104 166 951

                        6 520 846

               Remiantis DFP reglamento 10 straipsnio 1 dalimi, bendra mobilizuotina Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų suma 2018 m. pradžioje buvo 421 142 057 EUR – tai likusi 280 371 754 EUR dydžio 2018 m. asignavimų suma (likusi iš 574 342 834 EUR atėmus 2017 m. jau mobilizuotą 293 971 080 EUR sumą
                  7
               ), taip pat visa likusi 140 770 303 EUR dydžio 2017 m. asignavimų suma, kuri neišleista 2017 m. ir perkelta į 2018 m.

               Suma, kuri gali būti mobilizuota šiuo 2018 m. etapu, yra 277 556 348 EUR. Ji atitinka bendrą mobilizuotiną Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų sumą 2018 m. pradžioje (421 142 057 EUR), atėmus 143 585 709 EUR dydžio sumą, paliktą siekiant laikytis įpareigojimo iki 2018 m. spalio 1 d. atidėti 25 % 2018 m. metinių asignavimų, kaip nustatyta DFP reglamento 10 straipsnio 1 dalyje.

                        Europos Sąjungos solidarumo fondo finansavimo apibendrinamoji lentelė

                        Suma

                        EUR

                        Į 2018 m. perkelti 2017 m. asignavimai

                        140 770 303

                        2018 m. asignavimai

                        574 342 834

                        2018 m. asignavimai, jau mobilizuoti 2017 m. pagal DFP reglamento 10 straipsnio 2 dalį

                        -293 971 080

                        ----------------

                        Visa 2018 m. pradžioje turima suma

                        421 142 057

                        Atėmus 2018 m. jau mobilizuotas lėšas

                        -

                        Atėmus 25 % 2018 m. pasiliktų asignavimų

                        -143 585 709

                        ----------------

                        Didžiausia šiuo metu turima suma (2017 + 2018 m. asignavimai)

                        277 556 348

                        Graikijai, Prancūzijai, Portugalijai ir Ispanijai siūloma bendra pagalbos suma

                        104 166 951

                        Likę asignavimai, kuriuos galima panaudoti iki 2018 m. spalio 1 d.

                        173 389 387

               Pasiūlymas

               EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Graikijai, Ispanijai, Prancūzijai ir Portugalijai

               EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

               atsižvelgdami į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą
                  8
               , ypač į jo 4 straipsnio 3 dalį,

               atsižvelgdami į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo
                  9
               , ypač į jo 11 punktą,

               atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Europos Sąjungos solidarumo fondo (toliau – Fondas) tikslas – suteikti Sąjungai galimybę greitai, veiksmingai ir lanksčiai reaguoti nelaimės atvejais, kad būtų parodytas solidarumas su gaivalinių nelaimių ištiktų regionų gyventojais;

               (2)didžiausia Fondo metinė suma neturi viršyti 500 000 000 EUR (2011 m. kainomis), kaip nustatyta Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013
                  10
                10 straipsnyje;

               (3)2017 m. rugsėjo 1 d. Graikija pateikė paraišką mobilizuoti Fondo lėšas dėl 2017 m. birželio 12 d. Šiaurės Egėjo regione esančią Lesbo salą sukrėtusio žemės drebėjimo;

               (4)2017 m. gruodžio 22 d. Ispanija pateikė paraišką mobilizuoti Fondo lėšas dėl 2017 m. spalio 10–17 d. šiaurės vakarų Ispanijoje esantį Galisijos regioną nusiaubusių miško gaisrų;

               (5)2017 m. lapkričio 27 d. Prancūzija pateikė paraišką mobilizuoti Fondo lėšas dėl 2017 m. rugsėjo 5 ir 6 d. Sen Marteno saloje praūžusio uragano Irmos ir 2017 m. rugsėjo 18 ir 19 d. Gvadelupą nusiaubusio uragano Marijos;

               (6)2017 m. liepos 17 d. Portugalija pateikė pradinę paraišką dėl įnašo iš Fondo dėl didelių gaisrų, kurie įsiplieskė 2017 m. birželio 17 d. Tačiau 2017 m. birželio–spalio mėn. laikotarpiu Portugalijoje kilo naujų gaisrų, todėl 2017 m. spalio 13 d. ir 2017 m. gruodžio 14 d. Portugalija pateikė su jos paraiška susijusią atnaujintą informaciją, be kita ko, peržiūrėtą žalos, kurią nuo 2017 m. birželio iki spalio mėn. padarė gaisrai, bendros sumos įvertį;

               (7)Graikijos, Ispanijos, Prancūzijos ir Portugalijos paraiškos atitinka finansinio įnašo teikimo iš Fondo lėšų sąlygas, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 4 straipsnyje;

               (8)todėl Fondo lėšos turėtų būti mobilizuotos siekiant Graikijai, Prancūzijai, Portugalijai ir Ispanijai suteikti finansinį įnašą;

               (9)siekiant kuo greičiau mobilizuoti Fondo lėšas, šis sprendimas turėtų būti taikomas nuo jo priėmimo dienos,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               2018 finansinių metų Sąjungos bendrajame biudžete iš Europos Sąjungos solidarumo fondo mobilizuojamos tokios įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų sumos: Graikijai – 1 359 119 EUR, Ispanijai – 3 228 675 EUR, Prancūzijai – 48 906 025 EUR, Portugalijai – 50 673 132 EUR.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

               Jis taikomas nuo ... [sprendimo priėmimo data]**.

               Priimta Briuselyje

                  Europos Parlamento vardu
                        Tarybos vardu

                     (1)

                        COM(2018) 155, 2018 2 22.

                     (2)

                        OL L 311, 2002 11 14, p. 3.

                     (3)

                        EL41 = Voreio Aigaio / Šiaurės Egėjo regiono BVP yra 2 545 mln. EUR (2014 m. duomenimis).

                     (4)

                        8 928 mln. EUR (2014 m. duomenimis).

                     (5)

                        OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

                     (6)

                        OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

                     (7)

                        2017 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2017/1599 dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Italijai.

                     (8)

                        OL L 311, 2002 11 14, p. 3.

                     (9)

                        OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

                     (10)

                        2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).