               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 04 29
            COM(2022) 191 final
            2022/0136(NLE)

            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Asociacijos taryboje, įsteigtoje Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimu, steigiančiu Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Egipto Arabų Respublikos asociaciją, dėl ES ir Egipto partnerystės prioritetų priėmimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu ES ir Egipto asociacijos taryboje dėl numatomo 2021–2027 m. ES ir Egipto partnerystės prioritetų priėmimo.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimas

               2001 m. birželio 25 d. Liuksemburge buvo pasirašytas ir 2004 m. birželio 1 d. įsigaliojo Europos Sąjungos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimas, steigiantis Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Egipto Arabų Respublikos asociaciją
                  1
                (toliau – Susitarimas). Asociacijos susitarimas yra ES ir Egipto dvišalių santykių teisinis pagrindas.

               Susitarimu siekiama:

               –suteikti politiniam dialogui tinkamą pagrindą ir taip sudaryti sąlygas Šalims plėtoti glaudžius politinius santykius;

               –sudaryti sąlygas vis labiau liberalizuoti prekybą prekėmis, paslaugomis ir kapitalu;

               –skatinti Šalių subalansuotų ekonominių ir socialinių ryšių plėtrą dialogo ir bendradarbiavimo pagrindu;

               –gerinti gyvenimo ir darbo sąlygas ir didinti našumą bei finansinį stabilumą;

               –skatinti regionų bendradarbiavimą, siekiant stiprinti taikų sambūvį ir didinti ekonominį bei politinį stabilumą;

               –skatinti bendradarbiavimą kitose abipusio intereso srityse.

               2.2.ES ir Egipto asociacijos taryba

               ES ir Egipto asociacijos taryba įsteigta Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo 74 straipsniu.

               Asociacijos taryba turi įgaliojimus priimti sprendimus Susitarimo tikslams įgyvendinti jame numatytais atvejais ir atitinkamoms rekomendacijoms teikti. Sprendimai Šalims yra privalomi. Pagal darbo tvarkos taisykles Asociacijos tarybai pakaitomis kas 12 mėnesių pirmininkauja ES ir Egiptas. Numatyta, kad Asociacijos taryba posėdžiauja kartą per metus ministrų lygiu.

               2.3.Numatomas ES ir Egipto asociacijos tarybos aktas

               ES ir Egipto asociacijos taryba IX-ajame posėdyje turi priimti rekomendaciją dėl 2021–2027 m. ES ir Egipto partnerystės prioritetų (toliau – numatomas aktas).

               Numatomo akto tikslas – nustatyti 2021–2027 m. ES ir Egipto partnerystės gaires.

               Pagal 2015 m. lapkričio mėn. priimtą peržiūrėtą Europos kaimynystės politiką
                  2
                nustatyta dvišalių santykių su partneriais sistema. Šie santykiai turėtų būti įtvirtinti politiniame dokumente, kuriame išdėstomi partnerystės prioritetai – pagrindinis atskaitos taškas su šalimis partnerėmis nustatant tam tikrus tikslinius prioritetus ateinantiems keleriems metams. ES ir Egiptas palaiko ilgalaikę partnerystę. Siekiant toliau stiprinti tvirtus ir daugialypius abiejų partnerių santykius, buvo nustatyti partnerystės prioritetai, kuriais remiamas ES ir Egipto asociacijos susitarimo įgyvendinimas.

               Partnerystės prioritetais atsižvelgiama į bendrus interesus ir sutelkiamas dėmesys į tas sritis, kuriose ES ir Egipto bendradarbiavimas naudingas abiem Šalims. Plėtojant ES ir Egipto ryšius pagrindiniai politiniai 2021–2027 m. prioritetai yra šie: i) Egipto tvari šiuolaikiška ekonomika ir socialinis vystymasis; ii) partnerystė užsienio politikos srityje; iii) stabilumo didinimas.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu, turėtų būti tokia: pritarti prie šio pasiūlymo pridedamam ES ir Egipto partnerystės prioritetų projektui.

               ES ir Egipto partnerystės prioritetais siekiama įgyvendinti bendrus Europos kaimynystės politikos tikslus bendroje taikos, klestėjimo ir stabilumo erdvėje. Prioritetais siekiama spręsti ES ir Egiptui kylančius bendrus uždavinius, ginti bendrus interesus ir abiejose Šalyse užtikrinti ilgalaikį stabilumą ir darnų vystymąsi. Be to, prioritetai yra suderinti su 2020 m. gruodžio 10–11 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose
                  3
                išdėstytu ES strateginiu prioritetu – užtikrinti, kad pietinės kaimyninės šalys būtų demokratinės, stabilesnės, žalesnės ir labiau klestinčios.

               Partnerystės prioritetuose ypatingas dėmesys skiriamas bendradarbiavimo stiprinimui, vadovaujantis Naująja ES Viduržemio jūros regiono darbotvarke
                  4
               , taip pat ES pietinėms kaimyninėms šalims skirtu ekonomikos ir investicijų planu
                  5
               , Europos žaliuoju kursu ir 2021 m. balandžio 16 d. Tarybos išvadomis dėl atnaujintos partnerystės su pietinėmis kaimyninėmis šalimis
                  6
               . Be to, siekiama šalinti neigiamą COVID-19 pandemijos socialinį ir ekonominį poveikį ir užtikrinti ekologišką, skaitmeninį, tvarų ir įtraukų ekonomikos atsigavimą. ES ir Egipto asociacijos susitarime nustatytas bendras bendradarbiavimo pagrindas ir partnerystės prioritetai. Partnerystės prioritetai grindžiami Darnaus vystymosi darbotvarke iki 2030 m.
                  7
               , JT darnaus vystymosi tikslais, Paryžiaus klimato susitarimu ir bendru įsipareigojimu puoselėti visuotines vertybes – demokratiją, teisinę valstybę ir pagarbą žmogaus teisėms.

               Partnerystės prioritetai turėtų padėti įgyvendinti abipus Viduržemio jūros gyvenančių žmonių lūkesčius, visų pirma užtikrinti įtraukų darnų vystymąsi, socialinį teisingumą, galimybes gauti deramą darbą, ekonomikos klestėjimą ir daug geresnes gyvenimo sąlygas. Pagrindiniai šių tikslų aspektai yra inovacijomis grindžiamas integracinis augimas, veiksmingas ir dalyvaujamasis valdymas, grindžiamas teisinės valstybės principu, žmogaus teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis, įskaitant socialines ir darbuotojų teises, moterų įgalėjimas siekiant lyčių lygybės, ir vaiko teisės. Prioritetais taip pat atsižvelgiama į atitinkamus ES ir Egipto tarptautinius vaidmenis ir siekiama stiprinti tiek Šalių dvišalį, tiek regioninį ir tarptautinį bendradarbiavimą. Geresnės ES ir Egipto jungtys, ypatingą dėmesį skiriant išmaniajam judumui, automatizuotam judumui bei elektromobilumui, skaitmeninimui ir žaliajai ekonomikai, labai padės suteikti naujų galimybių bendradarbiauti šioje srityje. Įgyvendinti partnerystės prioritetus padės pagal, be kita ko, Europos komandos iniciatyvas vykdomos Naujosios Viduržemio jūros regiono darbotvarkės ekonomikos ir investicijų plano pavyzdinės iniciatyvos. Tai svarbus ES bendradarbiavimo su Egiptu aspektas, padedantis apsaugoti mūsų bendrus interesus ir gėrybes Viduržemio jūros regione.

               ES ir Egipto partnerystės prioritetai parengti po išsamių konsultacijų su atitinkamomis Komisijos tarnybomis ir ES valstybių narių atstovais Tarybos Magribo ir Mašreko darbo grupėje, taip pat po derybų su Egipto užsienio reikalų ministerija.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  8
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               ES ir Egipto asociacijos taryba įsteigta susitarimu, būtent 2001 m. birželio 25 d. pasirašytu ir 2004 m. birželio 1 d. įsigaliojusiu Europos Sąjungos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimu, steigiančiu Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Egipto Arabų Respublikos asociaciją.

               Aktas, kurį turi priimti ES ir Egipto asociacijos taryba, yra teisinę galią turintis aktas. Numatomas aktas gali labai paveikti ES teisės aktų turinį, visų pirma ES vystomojo bendradarbiavimo politiką Egipto atžvilgiu. 2021–2027 m. laikotarpiu ES ir Egipto partnerystės prioritetais bus grindžiami būsimi ES ir Egipto santykiai, įskaitant paramos vystomojo bendradarbiavimo srityje programavimą pagal naująją Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę. Numatomu aktu Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su bendradarbiavimu su trečiąja šalimi pagal Asociacijos susitarimą ir Europos kaimynystės politiką. Priemonės, kurias numatyta priimti, iš esmės yra susijusios su visomis sritimis, kurioms taikomas Asociacijos susitarimas, ir skirtos toliau įgyvendinti ir stiprinti Šalių asociaciją. Todėl sritis, kuriai priklauso siūlomas sprendimas, turi būti nustatoma atsižvelgiant į Asociacijos susitarimo visumą. Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 217 straipsnis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 217 straipsnis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               5.Numatomo akto skelbimas

               ES ir Egipto asociacijos tarybos aktu bus iš dalies pakeisti ankstesni ES ir Egipto partnerystės prioritetai, priimti 2017 m. liepos 25 d. ES ir Egipto asociacijos tarybos posėdyje
                  9
               , todėl tikslinga priimtą aktą paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               2022/0136 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Asociacijos taryboje, įsteigtoje Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimu, steigiančiu Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Egipto Arabų Respublikos asociaciją, dėl ES ir Egipto partnerystės prioritetų priėmimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 217 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)2001 m. birželio 25 d. buvo pasirašytas ir 2004 m. birželio 1 d. įsigaliojo Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimas, steigiantis Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Egipto Arabų Respublikos asociaciją
                  10
                (toliau – Susitarimas);

               (2)pagal Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo 76 straipsnį Asociacijos taryba gali priimti sprendimus, siekdama Susitarimo tikslų, ir teikti deramas rekomendacijas. ES ir Egipto asociacijos taryba IX-ajame posėdyje turi priimti rekomendaciją dėl ES ir Egipto partnerystės prioritetų;

               (3)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi ES ir Egipto asociacijos taryboje, nes prioritetai išdėstomi teisinę galią turinčiame akte;

               (4)numatomo akto tikslas – nustatyti 2021–2027 m. ES ir Egipto partnerystės gaires. ES ir Egiptas palaiko ilgalaikę partnerystę. Siekiant toliau stiprinti tvirtus ir daugialypius abiejų partnerių santykius, buvo nustatyti partnerystės prioritetai, kuriais remiamas ES ir Egipto asociacijos susitarimo įgyvendinimas,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu IX-ajame ES ir Egipto asociacijos tarybos posėdyje, grindžiama prie šio sprendimo pridėtu ES ir Egipto asociacijos tarybos rekomendacijos, kuria priimami ES ir Egipto partnerystės prioritetai, projektu.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        Europos Sąjungos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimas, steigiantis Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Egipto Arabų Respublikos asociaciją (OL L 304, 2004 9 30).

                     (2)

                        Bendras komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos kaimynystės politikos peržiūra“, SWD(2015) 500.

                     (3)

                        https://www.consilium.europa.eu/media/47296/1011-12-20-euco-conclusions-en.pdf

                     (4)

                        JOIN(2021) 2 final

                     (5)

                        SWD(2021) 23 final

                     (6)

                        https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/news_corner/news/new-agenda-mediterranean-council-approves-conclusions-renewed-partnership-southern_en

                     (7)

                     JT rezoliucija 70/1 „Keiskime mūsų pasaulį.

                     Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“

                     (8)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (9)

                        2017 m. liepos 25 d. ES ir Egipto asociacijos tarybos rekomendacija Nr. 1/2017 dėl ES ir Egipto partnerystės prioritetų (OL L 255/26, 2017 10 3).

                     (10)

                        Europos Sąjungos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimas, steigiantis Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Egipto Arabų Respublikos asociaciją (OL L 304, 2004 9 30).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2022 04 29
            COM(2022) 191 final

            PRIEDAS
            prie
            Pasiūlymo dėl TARYBOS SPRENDIMO
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Asociacijos taryboje, įsteigtoje Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimu, steigiančiu Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Egipto Arabų Respublikos asociaciją, dėl ES ir Egipto partnerystės prioritetų priėmimo

               PRIEDAS

               [2022 m. MM DD] 9-OJO ES IR EGIPTO ASOCIACIJOS TARYBOS POSĖDŽIO REKOMENDACIJA Nr. 1, kuria susitariama dėl ES ir Egipto partnerystės prioritetų

               ES IR EGIPTO ASOCIACIJOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Europos Sąjungos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimą, steigiantį Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Egipto Arabų Respublikos asociaciją,

               kadangi:

               (1)2001 m. birželio 25 d. buvo pasirašytas ir 2004 m. birželio 1 d. įsigaliojo Europos Sąjungos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimas, steigiantis Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Egipto Arabų Respublikos asociaciją;

               (2)Europos Sąjungos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo 76 straipsniu Asociacijos tarybai suteikti įgaliojimai priimti sprendimus siekiant jo tikslų ir teikti atitinkamas rekomendacijas;

               (3)kaip nurodyta Europos Sąjungos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo 86 straipsnyje, Šalys imasi visų bendrųjų ar specialiųjų priemonių, kad vykdytų Susitarime nustatytas prievoles, ir užtikrina, kad būtų pasiekti Susitarime nustatyti tikslai;

               (4)persvarsčius Europos kaimynystės politiką pasiūlyta pradėti naują bendradarbiavimo su šalimis partnerėmis etapą ir abiem Šalims suteikti daugiau atsakomybės;

               (5)ES ir Egiptas susitarė dėl partnerystės stiprinimo ir jos 2021–2027 m. prioritetų, kuriais siekiama spręsti ES ir Egiptui kylančius bendrus uždavinius ir ginti bendrus interesus;

               (6)Europos Sąjungos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo Šalys suformulavo ES ir Egipto partnerystės prioritetus, padėsiančius įgyvendinti Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimą, daugiausia dėmesio skiriant bendradarbiavimui ir taip siekiant drauge nustatytų bendrų interesų,

               REKOMENDUOJA:

               1 straipsnis

               Asociacijos taryba rekomenduoja Šalims įgyvendinti priede išdėstytus ES ir Egipto partnerystės prioritetus.

               2 straipsnis

               1 straipsnyje nurodytais ES ir Egipto partnerystės prioritetais pakeičiami ES ir Egipto partnerystės prioritetai, kuriuos įgyvendinti rekomenduota 2017 m. liepos 25 d. Asociacijos tarybos rekomendacija Nr. 1/2017.

               3 straipsnis

               Ši rekomendacija įsigalioja jos priėmimo dieną.

               Priimta xx [metai, mėnuo, diena].

               Asociacijos tarybos vardu

               Pirmininkas

               ***

               2021-2027 m. ES ir Egipto partnerystės prioritetai

               I. Įvadas

               Šiais partnerystės prioritetais siekiama spręsti bendrus ES ir Egipto uždavinius, ginti bendrus interesus, užtikrinti ilgalaikį stabilumą ir darnų vystymąsi abiejose Viduržemio jūros pusėse, taip pat stiprinti bendradarbiavimą ir išnaudoti santykių potencialą. Prioritetais ypatingas dėmesys skiriamas bendradarbiavimo stiprinimui, vadovaujantis Egipto priimtu dokumentu „Darnaus vystymosi strategija – vizija iki 2030 m.“ ir Naujojoje ES Viduržemio jūros regiono darbotvarkėje
                  1
                išdėstyta peržiūrėta Europos kaimynystės politika, taip pat ES pietinėms kaimyninėms šalims skirtu ekonomikos ir investicijų planu
                  2
               , Europos žaliuoju kursu ir 2021 m. balandžio 16 d. Tarybos išvadomis dėl atnaujintos partnerystės su pietinėmis kaimyninėmis šalimis
                  3
               . Be to, siekiama šalinti neigiamą COVID-19 pandemijos socialinį ir ekonominį poveikį ir užtikrinti ekologišką, skaitmeninį, tvarų ir įtraukų ekonomikos atsigavimą. ES ir Egipto asociacijos susitarime nustatytas bendras bendradarbiavimo pagrindas ir partnerystės prioritetai. Partnerystės prioritetai grindžiami Darnaus vystymosi darbotvarke iki 2030 m.
                  4
               , JT darnaus vystymosi tikslais, Paryžiaus klimato susitarimu ir bendru įsipareigojimu puoselėti visuotines vertybes – demokratiją, teisinę valstybę ir pagarbą žmogaus teisėms. Be to, prioritetai yra suderinti su 2020 m. gruodžio 10–11 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose
                  5
                išdėstytu ES strateginiu prioritetu – užtikrinti, kad pietinės kaimyninės šalys būtų demokratinės, stabilesnės, žalesnės ir labiau klestinčios.

               II. Prioritetai

               Partnerystės prioritetai turėtų padėti įgyvendinti abipus Viduržemio jūros gyvenančių žmonių lūkesčius, visų pirma užtikrinti įtraukų darnų vystymąsi, socialinį teisingumą, galimybes gauti deramą darbą, ekonomikos klestėjimą ir daug geresnes gyvenimo sąlygas. Pagrindiniai šių tikslų aspektai yra inovacijomis grindžiamas integracinis augimas,   veiksmingas ir dalyvaujamasis valdymas, grindžiamas teisinės valstybės principu, žmogaus teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis, įskaitant socialines ir darbuotojų teises, moterų įgalėjimas siekiant lyčių lygybės, ir vaiko teisės. Prioritetais taip pat atsižvelgiama į atitinkamus ES ir Egipto tarptautinius vaidmenis ir siekiama stiprinti tiek Šalių dvišalį, tiek regioninį ir tarptautinį bendradarbiavimą. Geresnės ES ir Egipto jungtys, ypatingą dėmesį skiriant išmaniajam judumui, automatizuotam judumui bei elektromobilumui, skaitmeninimui ir žaliajai ekonomikai, labai padės suteikti naujų galimybių bendradarbiauti šioje srityje. Įgyvendinti partnerystės prioritetus padės, be kita ko, pagal Europos komandos iniciatyvas vykdomos Naujosios Viduržemio jūros regiono darbotvarkės ekonomikos ir investicijų plano pavyzdinės iniciatyvos. Tai svarbus ES bendradarbiavimo su Egiptu aspektas, padedantis apsaugoti mūsų bendrus interesus ir gėrybes Viduržemio jūros regione.

               COVID-19 pandemija sukėlė iššūkių nacionalinėms sveikatos priežiūros sistemoms ir smarkiai paveikė ekonomiką ir visuomenę. ES ir Egiptas glaudžiai bendradarbiaus, siekdami ilgalaikio socialinio ir ekonominio atsigavimo ir darnaus vystymosi. Abi Šalys siekia kuo labiau padidinti ekonomikos atsigavimo po COVID-19 naudą ir sumažinti galimus pandemijos padarinius.

               Partnerystė bus grindžiama toliau nurodytais bendraisiais prioritetais.

               1. Egipto tvari šiuolaikiška ekonomika ir socialinis vystymasis

               ES ir Egiptas kaip pagrindiniai partneriai bendradarbiaus, kad būtų pasiekti Egipto priimtame dokumente „Darnaus vystymosi strategija – vizija iki 2030 m.“ nustatyti socialiniai bei ekonominiai tikslai, ypatingą dėmesį skirdami darnaus vystymosi reikmėms.

               a)Didinti atsparumą, kurti gerovę ir remti perėjimą prie skaitmeninės ir žaliosios ekonomikos

               Egiptas yra įsipareigojęs užtikrinti ilgalaikį socialinį ir ekonominį tvarumą, inter alia, sudarydamas palankesnes sąlygas integraciniam augimui užtikrinti ir deramoms bei produktyvioms darbo vietoms, visų pirma skirtoms jaunimui ir moterims, kurti, be kita ko, skatindamas įtraukti neoficialų sektorių į oficialią ekonomiką. Siekiant ilgalaikio ekonominio tvarumo, bus imamasi priemonių, kurios gali suteikti daugiau fiskalinio manevravimo galimybių, kad būtų tinkamiau įgyvendinama šalies darnaus vystymosi strategija, bus toliau vykdoma subsidijų ir mokesčių sistemos reforma, stiprinamas privačiojo sektoriaus vaidmuo ir gerinama verslo aplinka, kad būtų pritraukta daugiau tiesioginių užsienio investicijų, be kita ko, vykdant atviresnę ir tvarią prekybos politiką, remiant svarbiausius infrastruktūros projektus, pavyzdžiui, veiksmingos, patikimos ir tvarios transporto sistemos kūrimą. Kadangi tvariam integraciniam augimui užtikrinti itin svarbi mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) plėtra, bendradarbiaujant ES ir Egiptui šis sektorius ir toliau bus vienas svarbiausių. Be to, ES rems Egipto pastangas reformuoti viešąjį administravimą ir užtikrinti gerą valdymą, be kita ko, skatinant naudoti kokybiškus statistinius duomenis ir atsižvelgiant į skaitmeninę pertvarką ir susijusius naujus verslo bei visuomenės modelius.

               ES toliau labai padės remti verslo aplinką ir tvarų ekonomikos augimą, be kita ko, įgyvendindama konkrečias pavyzdines iniciatyvas prioritetiniuose sektoriuose, kuriomis, pavyzdžiui: bus plėtojamos tvarios transporto rūšys ir viešojo transporto infrastruktūra, taip pat remiamas Egipto perėjimas prie elektromobilumo. Atsižvelgdama į Egipto įgyvendinamą Darnaus vystymosi strategiją iki 2030 m., ES toliau rems Egipto perėjimą prie žaliosios ekonomikos, įskaitant darnų žemės ūkio ir vandens sektorių vystymą. Šiomis aplinkybėmis ES taip pat rems skaitmeninės infrastruktūros stiprinimą, visų pirma visuotinę prieigą prie geresnių, įperkamų ir saugių tinklų, taip pat informuotumo didinimą ir keitimąsi informacija bei žiniomis apie kibernetinio saugumo grėsmes.

               Pripažindami mokslinių tyrimų ir inovacijų svarbą savo visuomenių pažangai, ES ir Egiptas įvairiuose sektoriuose toliau bendradarbiaus mokslinių tyrimų bei inovacijų ir skaitmeninių technologijų, įskaitant dirbtinį intelektą ir kibernetinį saugumą, pažangos skatinimo srityse, kartu saugodami teisę į privatumą. Šiomis aplinkybėmis Egiptas ir ES pabrėžė, kad yra suinteresuoti aktyviau bendradarbiauti vykdydami įvairią atitinkamą mokslinių tyrimų ir aukštojo mokslo veiklą, be kita ko, pagal programas „Europos horizontas“ ir „Erasmus+“, pasitelkdami Partnerystę mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA), taip pat naudodamiesi Viduržemio jūros sąjungos regionine mokslinių tyrimų ir inovacijų platforma.

               Atsižvelgiant į Egipto neįkainojamą ir įvairų paveldą ir į reikšmingą kultūros ir turizmo sektorių indėlį į šalies ekonominę plėtrą, bendrąjį vidaus produktą (BVP), užimtumą, užsienio valiutos atsargas ir visuomenę plačiąja prasme, ypač daug dėmesio bus skiriama kultūros, kultūrinio paveldo išsaugojimo ir ekonominės plėtros sąsajai. ES ir Egiptas bendradarbiaus, inter alia, siekdami nustatyti būdus, kaip apsaugoti ir išsaugoti materialųjį bei nematerialųjį kultūros paveldą, ir šioje srityje siūlys atitinkamų jungtinių bendradarbiavimo veiksmų. Siekdami spręsti neigiamo COVID-19 pandemijos poveikio Egipto turizmo sektoriui problemą, ES ir Egiptas bendradarbiaus, kad padidintų galimybes šioje srityje.

                b) Prekyba ir investicijos

               ES ir Egiptas yra svarbūs prekybos partneriai. Abi Šalys kartu nustatys tinkamus metodus, kaip stiprinti dvišalius santykius prekybos ir investicijų srityse, didinti konkurencingumą ir užtikrinti prekių bei paslaugų prieinamumą atitinkamose rinkose (pagal Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) taisykles ir ES ir Egipto asociacijos susitarimą), taip pat Egipto tolesnę integraciją į regionines ir pasaulines vertės grandines.

               ES ir Egiptas glaudžiai bendradarbiaus, kad pateiktų bendrų praktinių pasiūlymų, kad padėtų Egiptui didinti konkurencingumą ir rinkos skaidrumą, stiprinti esamus prekybos ir investicijų santykius ir užtikrinti, kad būtų visapusiškai laikomasi ES ir Egipto asociacijos susitarimo prekybos ir konkurencijos nuostatų ir kad šis susitarimas būtų įgyvendinamas taip, kad būtų išnaudojamas visas jo potencialas. Siekdama geriau apsaugoti vartotojų sveikatą ir užtikrinti jų saugą ir atsižvelgdama į PPO taisykles, tarptautiniu mastu sutartus sanitarijos ir fitosanitarijos standartus ir atitinkamas savo taisykles ir principus, ES rems tvarių maisto sistemų pertvarkymą ir veiksmingų vartotojų saugos sistemų kūrimą. Abi Šalys glaudžiai bendradarbiaus, kad pritrauktų ir padidintų Europos investicijas, visų pirma sudarydamos palankias sąlygas investicijoms, ir apsvarstys įvairias kitas galimybes, pavyzdžiui, galimybę naudotis Sueco kanalo ekonomine zona, vykdyti atviresnę ir tvaresnę prekybos politiką ir tobulinti reguliavimo sistemą.

               ES rems Egipto politiką, pagal kurią bus skatinama e. prekyba, skaitmeninė prekyba, konkurencijos reguliavimas ir investicijų potencialo didinimas, gerinant verslo aplinką ir plėtojant Egipto žaliųjų informacinių ir ryšių technologijų (IRT) strategiją.

               c) Socialinis vystymasis ir socialinis teisingumas

               ES remia Egipto pastangas skatinti ir reformuoti socialinį vystymąsi bei socialinį teisingumą ir prasmingą, įtraukų socialinį dialogą, taip pat spręsti su sparčiu gyventojų skaičiaus augimu susijusias socialines ir demografines problemas, įskaitant vandens trūkumo ir aprūpinimo maistu pažeidžiamumo problemas. Tam, be kita ko, reikės stiprinti šalies žmogiškuosius išteklius, visų pirma jaunimą, moteris ir vaikus. ES rems Egipto pastangas skatinti pažeidžiamoje padėtyje esančių asmenų, visų pirma patiriančių galimą neigiamą ekonominių reformų poveikį ir išorės sukrėtimų, pavyzdžiui, COVID-19 pandemijos, padarinius, ekonominę ir socialinę apsaugą, taikant visapusiškas socialinės apsaugos sistemas ir tikslines socialinės apsaugos programas, suderintas su iniciatyvos „Haya Karima“ („Deramas gyvenimas“) ir programų „Takaful“ bei „Karama“ tikslais. Ypatingas dėmesys bus skiriamas moterų įgalėjimo skatinimui ir moterų bei mergaičių vaidmens visuomenėje ir ekonomikoje stiprinimui, kaip nurodyta 2030 m. nacionalinėje moterų įgalėjimo strategijoje. Be to, ES ir Egiptas toliau skatins įtraukią kaimo ir miesto socialinę ir ekonominę plėtrą, taip pat gerins pagrindinių paslaugų teikimą, rems šiuolaikišką kokybišką švietimą, be kita ko, siekdami užtikrinti ryšį su darbo rinkos poreikiais, gerinti gyventojų skaitmeninius įgūdžius ir raštingumą, techninį ir profesinį mokymą bei sveikatos priežiūros sistemas.

               ES ir Egiptas bendradarbiaus sveikatos sektoriuje, siekdami sumažinti spaudimą, kurį COVID-19 daro sveikatos priežiūros tarnyboms, taip pat bendradarbiaus vakcinų srityje. Taip, be kita ko, bus remiami Egipto siekiai tapti regioniniu gamybos ir eksporto į Afriką ir Artimuosius Rytus centru. ES dalysis savo patirtimi, įgyta kuriant įtraukią sveikatos priežiūros paslaugų teikimo sistemą ir užtikrinant geresnę sveikatos priežiūrą.

               d) Energetika, aplinka ir klimato politika

               ES ir Egiptas bendradarbiaus įvairindami energijos išteklius ir pereidami prie mažataršės ekonomikos, ypatingą dėmesį skirdami atsinaujinantiesiems energijos ištekliams, energijos vartojimo efektyvumo veiksmams ir laipsniškam perėjimui prie mažai anglies dioksido išskiriančių ir tvarių sausumos, jūrų laivybos ir civilinės aviacijos sričių transporto rūšių. Egipto Vyriausybės prašymu ES rems Egipto pastangas atnaujinti jo integruotąją energetikos strategiją, kuria siekiama užtikrinti, kad šalis atitiktų darnaus vystymosi reikalavimus, ir mažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. ES ir Egipto dialogo energetikos ir klimato klausimais stiprinimas padės nustatyti pagrindines bendradarbiavimo sritis. Tai galėtų apimti paramą Egipto pastangoms tapti regiono energetikos centru, daugiausia dėmesio skiriant atsinaujinančiajai energijai, nuolatinį bendradarbiavimą Rytinės Viduržemio jūros dalies dujų forume ir abipusiškai naudingų energetikos projektų, įskaitant Egipto ir ES tarpusavio jungčių projektus, įgyvendinimą.

               ES ir Egiptas taip pat bendradarbiaus bendrų mokslinių tyrimų, dalijimosi patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais, technologijų perdavimo ir subregioninio (Viduržemio jūros regiono vidaus) bendradarbiavimo skatinimo srityse, deramai atsižvelgdami į siekį išsaugoti Viduržemio jūros ekosistemas.

               ES ir Egiptas stiprins bendradarbiavimą, siekdami propaguoti ekologinio turizmo koncepciją, įskaitant biologinės įvairovės Egipte ir Viduržemio jūroje apsaugą, visų pirma bendradarbiavimą gamtos draustinių valdymo ir nualintų gamtos išteklių atkūrimo srityse.

               ES ir Egiptas drauge skatins imtis veiksmų klimato ir aplinkos srityse, kad užtikrintų darnų vystymąsi, laikydamiesi įsipareigojimų pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją, Paryžiaus susitarimą ir Glazge priimtus sprendimus dėl klimato. ES padės Egiptui įgyvendinti nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos srityse, be kita ko, finansuodama kovą su klimato kaita. Be to, ES ir Egiptas bendradarbiaus siekdami, inter alia, Darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m. ir Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programoje nustatytų tikslų.

               ES rems Egipto pastangas skatinti žaliąją pertvarką, ekologišką ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, optimizuoti energijos išteklių potencialą ir naudojimą, toliau įvairinti energijos rūšių derinį įtraukiant atsinaujinančiąją energiją ir užtikrinant energijos vartojimo efektyvumą, stiprinti valdymą ir nustatyti aplinkai palankius vystymosi būdus.

               ES padės Egiptui skatinti tvarų finansavimą, įskaitant žaliąsias obligacijas, vidaus investicijų portfelyje taikyti aplinkos tvarumo standartus, taip pat stiprinti  pajėgumus gaminti ir eksportuoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją, visų pirma elektros energiją ir vandenilį iš atsinaujinančiųjų išteklių.

               Atsižvelgdama į grėsmę, kurią nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis kelia vandens trūkumas, ES padės Egiptui vandentvarkos ir kitose bendro intereso srityse, pavyzdžiui, biologinės įvairovės išsaugojimo, sanitarijos ir kietųjų atliekų tvarkymo, įskaitant pramoninių teršalų mažinimą, cheminių medžiagų ir pavojingų atliekų tvarkymą ir kovą su dykumėjimu bei žemės degradacija. Egiptas ir ES taip pat nagrinėja Viduržemio jūros sąjungos teikiamas galimybes bendradarbiauti klimato, aplinkos ir mėlynosios ekonomikos srityse.

               Kad padidintų aprūpinimo maistu saugumą, ES ir Egiptas glaudžiau bendradarbiaus siekdami pereiti prie tvarių maisto sistemų, įskaitant tvarų žemės ūkio ir žuvininkystės valdymą bei natūralių gamybos veiksnių išsaugojimą.

               2. Partnerystė užsienio politikos srityje

               a) Bendros kaimynystės ir tolimesnių šalių stabilumo užtikrinimas

               Konfliktai ir krizės Viduržemio jūros regione yra viena pagrindinių kliūčių politiniam stabilumui ir darniam vystymuisi. Todėl svarbiausi prioritetai siekiant apsaugoti mūsų žmones ir sudaryti jiems sąlygas klestėti – bendros ES ir Egipto pastangos užkirsti kelią konfliktams ir juos išspręsti, skatinti bendradarbiavimą saugumo srityje, švelninti konfliktų padarinius ir šalinti pagrindines jų priežastis. ES ir Egipto partnerystė yra svarbi siekiant užtikrinti Viduržemio jūros regiono, Artimųjų Rytų ir Afrikos stabilumą ir klestėjimą. ES ir Egipto bendradarbiavimu toliau bus siekiama padėti spręsti konfliktus, kurti taiką, stiprinti regioninę ekonominę integraciją ir spręsti politinius bei ekonominius šių regionų uždavinius.

               Atsižvelgdami į strateginę partnerystės kryptį, ES ir Egiptas yra įsipareigoję aktyviau bendradarbiauti užsienio politikos srityje dvišaliu, regioniniu ir tarptautinių organizacijų lygmenimis, visų pirma JT ir daugiašaliuose forumuose, įskaitant Viduržemio jūros šalių sąjungą, taip pat su Arabų Valstybių Lyga ir Afrikos Sąjunga, kurios vienas narių yra Egiptas. ES ir Egiptas taip pat yra įsipareigoję bendradarbiauti kasmetiniuose ES ir pietinių kaimyninių šalių ministrų susitikimuose, kaip pasiūlyta Tarybos išvadose „Atnaujinta partnerystė su pietinėmis kaimyninėmis šalimis. Nauja Viduržemio jūros regiono darbotvarkė“. Tarp prioritetų – atnaujintos pastangos remti izraeliečių ir palestiniečių susitarimą vykdant Artimųjų Rytų taikos procesą, remiantis svarbiu ES ir Egipto vaidmeniu šioje srityje. Rytinėje Viduržemio jūros regiono dalyje Egiptas ir ES bei jos valstybės narės, inter alia, stiprins regioninį bendradarbiavimą pagal tarptautinę teisę, įskaitant Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją (UNCLOS). Egiptas ir ES kartu įgyvendins atitinkamas Saugumo Tarybos rezoliucijas, visų pirma dėl Artimųjų Rytų taikos proceso, Libijos ir Sirijos. Be to, Egipte yra Afrikos Sąjungos rekonstrukcijos ir plėtros po konfliktų centras ir Arabų Valstybių Lygos būstinė, su kuriais ES toliau stiprins ir plėtos bendradarbiavimą. ES ir Egiptas taip pat sieks glaudžiau bendradarbiauti daugiašalėje erdvėje ir spręsdami pagrindinius regioninius ir tarptautinius uždavinius, kurie daro poveikį abiem Šalims, be kita ko, imdamiesi veiksmų klimato kaitos srityje.

               Atsižvelgiant į svarbų Egipto vaidmenį pasaulinio vystymosi srityje ir susijusius tolesnius jo užmojus, vienas iš ES ir Egipto bendradarbiavimo tikslų bus išplėsti ES ir Egipto partnerystę platesniu regioniniu mastu, įskaitant Afriką, abipusio intereso srityse ir dalyvaujant tokiose iniciatyvose kaip Asuano tvarios taikos ir vystymosi forumas. Siekiant užtikrinti Egipto vandens tiekimo saugumą, skatinti taiką ir stabilumą platesniame regione, vienas svarbiausių ES ir Egipto prioritetų – kuo greičiau pasiekti tarptautinį susitarimą pagal 2015 m. deklaraciją dėl principų ir tarptautinės teisės Etiopijos užtvankos klausimu. Derybomis pasiektu susitarimu pagrįstas tarptautinis susitarimas padės šį ginčą paversti galimybe pritraukti užsienio investicijų ir padidinti regiono šalių bei milijonų gyventojų stabilumą. ES yra pasirengusi remti Afrikos Sąjungos vadovaujamą procesą, pagal kurį bendradarbiaujama su tarptautiniais partneriais, įskaitant ES, ir prisiimti aktyvesnį vaidmenį, kai tai naudinga visoms susitariančiosioms šalims ir kai jos to pageidauja, dalydamasi patirtimi bendrų vandens išteklių valdymo pagal tarptautinę teisę srityje. Be to, ES ir Egiptas remia pasiūlymus plėtoti tarpregioninį bendradarbiavimą, įskaitant trišalį bendradarbiavimą Afrikoje.

               b) Bendradarbiavimas krizių valdymo ir reagavimo srityse

               ES ir Egiptas tiek dvišaliu, tiek regioniniu lygmenimis intensyviau bendradarbiaus, konsultuosis ir keisis patirtimi krizių valdymo ir prevencijos srityje, be kita ko, pasitelkdami Kairo tarptautinį konfliktų sprendimo, taikos palaikymo ir taikos kūrimo centrą (CCCPA), kad spręstų sudėtingas taikos, stabilumo ir vystymosi problemas, kylančias dėl konfliktų, klimato kaitos, gaivalinių nelaimių ir epidemijų, be kita ko, naudodamiesi priemone COVAX, savo bendrose kaimyninėse šalyse ir už jų ribų. Bus aktyviau dirbama atsparumo klimato kaitai ir prisitaikymo prie jos srityse, be kita ko, investuojama į prevencines priemones ir stiprinamas bendradarbiavimas civilinės saugos ir nelaimių rizikos valdymo srityse.

                3. Stabilumo didinimas

               ES ir Egipto bendras tikslas – jų visuomenių ir platesnio regiono stabilumas. Žmogaus teisės ir pilietinės, politinės, ekonominės, socialinės, darbuotojų ir kultūrinės teisės, nustatytos tarptautinės žmogaus teisių teisės aktuose, Europos Sąjungos sutartyje, taip pat demokratijos principai, įtvirtinti Egipto Konstitucijoje, yra svarbūs abiejų Šalių stabilumui ir bendra vertybė bei šiuolaikiškos demokratiškos valstybės pagrindas. Laikydamiesi savo tarptautinių prievolių – ilgalaikio stabilumo ir saugumo pagrindo – Egiptas ir ES pakartoja įsipareigojančios toliau propaguoti demokratiją, pagrindines laisves ir žmogaus teises, lyčių lygybę ir lygias galimybes kaip visų savo piliečių konstitucines teises. 2021 m. Egiptas ėmėsi svarbių veiksmų: atšaukė nepaprastąją padėtį ir paskelbė Egipto nacionalinę žmogaus teisių strategiją (2021–2026 m.). Nacionalinėje strategijoje numatytos keturios prioritetinės sritys ir dar kartą patvirtinamas Egipto nacionalinis tikslas siekiant stabilumo, pažangos ir tvaraus vystymosi šalyje užtikrinti visas pilietines, politines, ekonomines, socialines ir kultūrines teises. Atsižvelgdama į tai, ES Egiptui padės užtikrinti šias teises ir įgyvendinti šiuos tikslus.

               a)Geras valdymas ir šiuolaikiška demokratinė valstybė

               Egiptas ir ES pakartoja savo įsipareigojimą užtikrinti atskaitomybę, teisinės valstybės principo laikymąsi ir visapusišką pagarbą žmogaus teisėms bei pagrindinėms laisvėms, taip pat reaguoti į savo piliečių reikalavimus. Šiais įsipareigojimais grindžiama tolesnė ES parama Egipto pastangoms stiprinti valstybės institucijų pajėgumus vykdyti veiksmingą viešojo sektoriaus reformą ir teisėsaugos institucijų pajėgumus užtikrinti saugumą visiems. Remdamiesi tarptautine teise ir geriausia praktika, ES ir Egiptas stiprins bendradarbiavimą teisingumo sektoriaus modernizavimo ir pajėgumų stiprinimo srityse, visų pirma šiuolaikinių technologijų, kovos su korupcija, sukčiavimu ir pinigų plovimu bei nusikalstamu būdu įgytų pajamų susigrąžinimo klausimais. ES ir Egiptas taip pat apsvarstys galimybę plėtoti teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose ir civilinėse bylose ir vesti derybas dėl Egipto ir ES teisėsaugos institucijų bendradarbiavimo susitarimų. Be to, ES ir Egiptas bendradarbiaus siekdami užtikrinti aukštą asmens duomenų apsaugos lygį, atitinkantį tarptautinius duomenų apsaugos standartus.

               ES ir Egipto parlamentinis bendradarbiavimas, be kita ko,  parlamento komitetams ir grupėms palaikant struktūrinius ryšius, pagerins veiklos koordinavimą ir padės Šalims geriau suprasti vienai kitą. Be to, ES rems Egipto pastangas visais lygmenimis planuoti ir teikti viešąsias paslaugas, taip pat toliau visiems užtikrinti lygias ekonomines, socialines bei politines galimybes ir skatinti socialinę integraciją.

               b) Saugumas ir terorizmas

               Saugumas yra bendras tikslas. Terorizmas ir jį skatinantis smurtinis ekstremizmas kelia pavojų abipus Viduržemio jūros esančių valstybių socialinei sanklodai. Tai didžiulė grėsmė mūsų piliečių saugumui ir gerovei. Kova su šiomis grėsmėmis yra bendras ES ir Egipto tikslas. Šioje srityje abi Šalys gali bendradarbiauti laikydamosi visapusiško požiūrio, kad šalintų pagrindines terorizmo priežastis, drauge visapusiškai gerbdamos žmogaus teises ir pagrindines laisves, siekdamos sėkmingai kovoti su radikalėjimu ir užkirsti jam kelią bei skatinti socialinę ir ekonominę plėtrą. ES ir Egiptas sutaria, kad būtina bendradarbiauti siekiant remti religijų dialogą, kad būtų įtvirtinti žmogiškosios brolybės principai, kuo labiau stiprinti bendrus taikos kultūros pagrindus, kartu atsisakant smurto idėjos, skatinti religinę toleranciją ir apsaugoti religijos ar tikėjimo laisvę. ES ir Egiptas tebėra įsipareigoję bendradarbiauti kovos su ekstremizmu ir visų rūšių diskriminacija, be kita ko, islamofobija, rasizmu ir ksenofobija, srityse.

               ES ir Egiptas stiprins operatyvinį bendradarbiavimą srityse, susijusiose su saugumu ir kova su terorizmu, įskaitant aviacijos saugumą ir apsaugą; pajėgumais užkirsti kelią tarptautiniam organizuotam nusikalstamumui (pavyzdžiui, neteisėtam migrantų gabenimui, prekybai žmonėmis, įskaitant prekybą vaikais, neteisėtai prekybai kultūros vertybėmis) ir su juo kovoti; neteisėtai parduodamų kultūros vertybių grąžinimu pagal tarptautinę teisę; prekyba neteisėtais narkotikais, terorizmo finansavimu ir pinigų plovimu.

               Abi Šalys susitaria stiprinti bendradarbiavimą įgyvendinant JT kovos su neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais veiksmų programą, be kita ko, dalydamosi patirtimi, rengdamos mokymus ir kitaip stiprindamos pajėgumus.

               c) Migracija ir judumas

               ES ir Egiptas pabrėžia, kad svarbu toliau bendradarbiauti siekiant kartu veiksmingai ir efektyviai spręsti neteisėtos migracijos problemas, taip pat visus kitus migracijos ir judumo, įskaitant teisėtą migraciją, klausimus, atsižvelgiant į ES ir valstybių narių kompetenciją, pasitelkiant visapusiškas, konkretiems poreikiams pritaikytas ir abipusiai naudingas partnerystes ir laikantis Valetos aukščiausiojo lygio susitikimo politinės deklaracijos bei bendro Valetos veiksmų plano, taip pat atsižvelgiant į Europos Komisijos komunikatą dėl naujo migracijos ir prieglobsčio pakto
                  6
               .

               ES toliau rems Egipto Vyriausybės pastangas stiprinti  migracijos ir prieglobsčio valdymo sistemą ir pagal atitinkamas priemones laiku telkti finansavimą. Palankiai vertindama teigiamus Egipto neteisėtos migracijos srautų valdymo rezultatus ir jais remdamasi, ES toliau rems Egipto pastangas užkirsti kelią neteisėtai migracijai ir su ja kovoti, stiprinti sienų valdymą, kovoti su prekyba žmonėmis ir neteisėtu žmonių gabenimu, be kita ko, nustatyti prekybos žmonėmis aukas ir padėti joms.

               ES ir Egiptas yra įsipareigoję saugoti migrantų, prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių teises, visapusiškai laikydamiesi žmogaus teisių teisės ir pabėgėlių teisės. ES sieks remti ir stiprinti Egipto pajėgumus apsaugoti šias teises, teikti apsaugą pagal tarptautinius standartus ir užtikrinti galimybes naudotis pagrindinėmis paslaugomis, pavyzdžiui, sveikatos priežiūros ir švietimo, – be kita ko, pabėgėliams, migrantams ir prieglobsčio prašytojams. ES sieks stiprinti bendradarbiavimą su Egiptu savanoriško perkėlimo srityje. ES ir Egiptas skatins ir lengvins bendradarbiavimą neteisėtų migrantų tapatybės nustatymo, grąžinimo (įskaitant remiamą savanorišką grįžimą), readmisijos ir tvarios reintegracijos į jų kilmės šalį srityse. ES ir Egiptas nagrinės galimybes bendradarbiauti sienų valdymo srityje.

               Be to, bus bendradarbiaujama šalinant pagrindinių neteisėtos migracijos ir priverstinio gyventojų perkėlimo iš trečiųjų šalių priežastis (tai visų pirma konfliktai ir nestabilumas, nepakankamas išsivystymas, skurdas ir nedarbas), taip pat kovojant su neigiamu klimato kaitos ir sausrų poveikiu. Šio bendradarbiavimo reikmėms, siekiant atgaivinti ekonomiką po COVID-19 pandemijos, bus įgyvendinamos darbo vietų kūrimo iniciatyvos, pagal kurias, inter alia, bus sudaroma socialinių ir ekonominių galimybių, ypač geresnių perspektyvų jaunimui.

               Tvarkingas, saugus, reguliarus ir atsakingas asmenų judumas, be kita ko, švietimo tikslais, kartu išvengiant protų nutekėjimo, gali padėti ugdyti įgūdžius ir žinias, o tai galėtų prisidėti prie Egipto vystymosi. Be to, atsižvelgiant į ES ir valstybių narių kompetencijas, taip gali būti užmegzta tvarių aukštos kvalifikacijos darbo jėgos ES ir Egipte ryšių.

               III. Bendradarbiavimo principai

               Propaguojant žmogiškąjį veiksnį ir žmonių tarpusavio ryšius bus sustiprintos ES ir Egipto sąsajos ir drauge sutvirtinta jų partnerystė. Tarpusavio atskaitomybė ir atsakomybė Europos ir Egipto žmonėms yra vienas esminių partnerystės prioritetų aspektų.

               Bendros svarbos klausimus taip pat reikėtų spręsti tvirčiau bendradarbiaujant regioniniu ir subregioniniu mastu (Pietų šalių savitarpio bendradarbiavimas). Šiuo atžvilgiu ES ir Egiptas veiks išvien Viduržemio jūros sąjungoje ir dalyvaudami Annos Lindh fondo veikloje, visų pirma susijusioje su kultūrų dialogu.

               Įrodyta, kad dialogo kultūra yra vertinga ugdant tarpusavio pagarbą. Bus labai svarbu stiprinti dialogą tokiais klausimais kaip demokratija, žmogaus teisės, socialinė ir ekonominė plėtra, prekyba ir investicijos, taip pat bendro intereso regioniniais bei tarptautiniais klausimais. Dialogas taip pat leis pagrįsti partnerystę ir įvertinti jos išsamumą bei laimėjimus.

               Atsižvelgiant į Egipto Vyriausybės prioritetus, visuose partnerystės prioritetuose bus skiriama dėmesio jaunimui, nuo kurio priklauso ilgalaikis mūsų visuomenių stabilumas, ir moterims. Vienas pagrindinių tikslų – suteikti jiems galių ir parūpinti teisinių bei praktinių priemonių, kad jie visuomenėje atliktų deramą vaidmenį aktyviai dalyvaudami savo šalies ekonomikoje ir valdyme. ES ir Egiptas toliau dalysis kovos su diskriminacija ir smurtu prieš moteris, lyčių lygybės propagavimo, taip pat įtraukties skatinimo ir galimybių suteikimo jaunimui patirtimi.

               ES ir Egiptas sutinka, kad pilietinė visuomenė gali reikšmingai ir svariai prisidėti prie jų partnerystės prioritetų įgyvendinimo ir skaidraus, dalyvavimu pagrįsto modernios demokratinės valstybės valdymo, taip pat paremti darnaus vystymosi procesą Egipte. Abi Šalys bendradarbiaus su pilietine visuomene, kad ji veiksmingai prisidėtų prie ekonominio, politinio ir socialinio vystymosi, vadovaudamasi Egipto Konstitucija ir atitinkamais nacionalinės teisės aktais.

               IV. Išvada

               Laikydamiesi bendros atsakomybės principo, ES ir Egiptas drauge nustatė šiuos partnerystės prioritetus. Atsižvelgiant į Viduržemio jūros regiono darbotvarkės peržiūra ir Tarybos išvadomis, 2024 m. numatyta atlikti laikotarpio vidurio peržiūrą, siekiant įvertinti partnerystės prioritetų poveikį ir prireikus juos pritaikyti. Asociacijos komitetas ir Asociacijos taryba ir toliau yra pagrindiniai organai ir kasmet atliks bendrą partnerystės prioritetų įgyvendinimo vertinimą.

                     (1)

                        JOIN(2021) 2 final

                     (2)

                        SWD(2021) 23 final

                     (3)

                        https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/news_corner/news/new-agenda-mediterranean-council-approves-conclusions-renewed-partnership-southern_en

                     (4)

                     JT rezoliucija 70/1 „Keiskime mūsų pasaulį.

                     Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“

                     (5)

                     https://www.consilium.europa.eu/media/47296/1011-12-20-euco-conclusions-en.pdf

                     (6)

                        COM(2020) 609 final


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 02 17
            COM(2021) 63 final
            2021/0033(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi ketvirtajame Minamatos konvencijos dėl gyvsidabrio šalių konferencijos susitikime, dėl sprendimų, kuriais pagal tos konvencijos 4 straipsnio 8 dalį ir 5 straipsnio 10 dalį iš dalies keičiami tos konvencijos A ir B priedai dėl produktų, kurių sudėtyje yra gyvsidabrio, ir gamybos procesų, kuriuose naudojamas gyvsidabris arba gyvsidabrio junginiai, priėmimo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas yra susijęs su sprendimu, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi ketvirtajame Minamatos konvencijos dėl gyvsidabrio (toliau – Susitarimas) šalių konferencijos susitikime dėl numatomų priimti sprendimų, kuriais iš dalies keičiami tos konvencijos A ir B priedai. Šiuose prieduose nustatomas produktų, kurių sudėtyje yra gyvsidabrio, sąrašas, gamybos procesų, kuriuose naudojamas gyvsidabris arba gyvsidabrio junginiai (toliau – gyvsidabrio procesai), sąrašas ir jiems taikomos nutraukimo datos arba gyvsidabrio naudojimą reguliuojančios nuostatos
                  1
               .

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Minamatos konvencija dėl gyvsidabrio (Susitarimas)

               Susitarimas yra pagrindinė tarptautinė teisinė sistema, kuria siekiama apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką nuo gyvsidabrio ir gyvsidabrio junginių, dėl žmogaus veiklos išmetamų į orą ir išleidžiamų į vandenį bei žemę. Jis apima visą gyvsidabrio gyvavimo ciklą nuo pirminės gyvsidabrio kasybos iki gyvsidabrio atliekų šalinimo.

               Susitarimas įsigaliojo 2017 m. rugpjūčio 16 d.

               Europos Sąjunga (toliau – Sąjunga) ir dauguma jos valstybių narių
                  2
                yra Susitarimo šalys
                  3
               .

               Pagal Susitarimo 4 straipsnio 1 dalį, A priedo I dalyje išvardyti produktai, kurių sudėtyje yra gyvsidabrio (pvz., tam tikros kompaktinės fluorescencinės lempos), po toje dalyje nustatytų datų nebegali būti gaminami, importuojami ir eksportuojami.

               Pagal 4 straipsnio 3 dalį, Šalys imasi priemonių A priedo II dalyje išvardytų produktų, kurių sudėtyje yra gyvsidabrio, naudojimui reguliuoti.

               Pagal 5 straipsnio 2 dalį, B priedo I dalyje išvardytiems gyvsidabrio procesams (pvz., chloro ir šarmų gamybai) po joje nustatytų nutraukimo datų nebegali būti naudojamas gyvsidabris arba jo junginiai.

               Pagal 5 straipsnio 3 dalį, Šalys turi imtis priemonių gyvsidabrio naudojimui B priedo II dalyje išvardytuose gyvsidabrio procesuose reguliuoti, įskaitant perėjimą prie procesų be gyvsidabrio, kai tai ekonomiškai ir techniškai įgyvendinama.

               Pagal 4 straipsnio 4, 7 ir 8 dalis ir 5 straipsnio 5, 9 ir 10 dalis, A ir B priedai turi būti peržiūrėti iki 2022 m. rugpjūčio 16 d. atsižvelgiant į Šalių
                  4
                pasiūlymus dėl tų priedų pakeitimų ir į gautą informaciją apie produktus, kurių sudėtyje yra gyvsidabrio, taip pat į esamas technines ir ekonomines alternatyvas be gyvsidabrio, kartu atsižvelgiant į riziką ir naudą aplinkai ir žmonių sveikatai.

               26 ir 27 straipsniuose nustatytos pagrindinės taisyklės, susijusios, inter alia, su Šalių pasiūlymų iš dalies keisti Susitarimo priedus teikimu, taip pat su iš dalies pakeistų priedų priėmimu ir įsigaliojimu. Pasiūlymus iš dalies keisti priedus Susitarimo sekretoriatas turi perduoti visoms Šalims likus ne mažiau kaip šešiems mėnesiams iki Susitarimo šalių konferencijos (COP), kurioje siūloma juos priimti, t. y. šiuo atveju ne vėliau kaip iki 2021 m. gegužės 1 d. Siūlomi priedų pakeitimai priimami pagal balsavimo taisykles, nustatytas 26 straipsnio 3 dalyje ir per pirmąjį COP susitikimą (2017 m. rugsėjo 24–29 d.) priimtame Sprendime MC-1/1 dėl darbo tvarkos taisyklių
                  5
               .

               Priedo pakeitimas visoms Šalims, išskyrus tas, kurios pateikė atitinkamą pareiškimą pagal 30 straipsnio 5 dalį, įsigalioja praėjus vieniems metams po to, kai Susitarimo depozitaras praneša apie jo priėmimą. Kadangi Sąjunga tokio pareiškimo nepateikė, jai taikoma bendroji taisyklė dėl iš dalies pakeistų arba naujų priedų įsigaliojimo.

               2.2.Šalių konferencija (COP)

               COP vykdo jai pagal Susitarimą pavestas funkcijas. Tuo tikslu ji svarsto ir imasi, inter alia, bet kokių veiksmų, kurių gali prireikti Susitarimo tikslams pasiekti, įskaitant atitinkamų gairių priėmimą.

               Pagal Susitarimo 28 straipsnį ir pirmiau minėtą Sprendimą MC-1/1, kiekviena Šalis turi po vieną balsą. Tačiau Sąjunga, kaip regioninė ekonominės integracijos organizacija, kai sprendžiami jos kompetencijai priskirti klausimai, savo teisę balsuoti įgyvendina turėdama tiek balsų, kiek jos valstybių narių yra Susitarimo šalys. Sąjunga neturi teisės balsuoti, jei kuri nors jos valstybė narė pasinaudoja savo teise balsuoti, ir atvirkščiai.

               2.3.Numatomi Šalių konferencijos aktai

               Trečiajame COP susitikime (2019 m. lapkričio 25–29 d.) buvo priimtas Sprendimas MC-3/1
                  6
               , kuriuo įsteigta techninių ekspertų grupė, kad laikotarpiu iki ketvirtojo COP susitikimo (toliau – COP4) būtų tęsiamos diskusijos dėl produktų, kurių sudėtyje yra gyvsidabrio, ir gyvsidabrio procesų. Šiai grupei suteikti įgaliojimai visų pirma tobulinti ir sisteminti Šalių pagal Susitarimo 4 straipsnio 4 ir 7 dalis ir 5 straipsnio 4 ir 9 dalis pateiktą informaciją apie tokių produktų ir procesų alternatyvų, kurioms nenaudojamas gyvsidabris, prieinamumą, technines ir ekonomines galimybes, riziką aplinkai ir sveikatai bei jų privalumus.

               Atsižvelgiant į ekspertų darbo rezultatus, COP4 turėtų būti priimtas vienas ar keli sprendimai šiuo klausimu (toliau – numatomi aktai).

               Numatomais aktais bus iš dalies pakeistas Susitarimo A priedas: į jį bus įtraukta papildomų produktų, kurių sudėtyje yra gyvsidabrio ir kuriems nuo nustatytos jiems taikomos nutraukimo datos bus taikomas gamybos, importo ir eksporto draudimas arba gyvsidabrio naudojimą reguliuojančios priemonės, nes jau yra prieinamos žmonių sveikatai bei aplinkai naudingos ir ekonomiškai bei techniškai įgyvendinamos tų produktų alternatyvos be gyvsidabrio.

               Numatomais aktais bus taip pat iš dalies pakeistas Susitarimo B priedas: į jo I dalį bus įtraukta papildomų gyvsidabrio procesų, kuriems nuo nustatytos nutraukimo datos nebegalės būti naudojamas gyvsidabris, nes jau yra prieinamos žmonių sveikatai bei aplinkai naudingos ir ekonomiškai bei techniškai įgyvendinamos tų procesų alternatyvos be gyvsidabrio.

               Numatomais aktais bus iš dalies pakeista Susitarimo B priedo II dalis: bus sugriežtintos jos nuostatos, kuriomis reguliuojamas gyvsidabrio naudojimas gaminant vinilchlorido monomerą (VCM), natrio ir kalio metanoliatą ar etanoliatą (alkoholiatus) ir poliuretaną, taip pat (arba) bus įtraukti kiti gyvsidabrio procesai ir susiję gyvsidabrio naudojimo reikalavimai.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               Sąjungos tikslas – kuo greičiau ir visapusiškiau nutraukti gyvsidabrio naudojimą Sąjungoje ir pasaulyje, jei tik yra tinkamų alternatyvų
                  7
               . Norint jo pasiekti visų pirma reikia palaipsniui atsisakyti produktų, kurių sudėtyje yra gyvsidabrio, o gyvsidabrio procesus pakeisti kitais procesais, kuriuose gyvsidabris nenaudojamas, jei jie perspektyvūs, techniškai įgyvendinami ir naudingi žmonių sveikatai bei aplinkai.

               Visuotinė pažanga siekiant šio tikslo padėtų įgyvendinti Europos žaliojo kurso komunikate
                  8
                nustatytą nulinės taršos užmojį, kuriuo siekiama, kad aplinkoje nebūtų toksinių medžiagų. Ji taip pat padėtų įgyvendinti 2020 m. priimtą ES cheminių medžiagų strategiją tvarumui užtikrinti
                  9
               , kurioje Europos Komisija įsipareigojo išlaikyti lyderystę tarptautiniu lygmeniu patikimo cheminių medžiagų tvarkymo srityje, be kita ko, visame pasaulyje propaguodama ES standartus.

               Susitarimo A priedo, kuriame išvardijami produktai, kurių sudėtyje yra gyvsidabrio ir kuriems taikomas gamybos, importo ir eksporto draudimas arba reikalavimai dėl gyvsidabrio naudojimo, peržiūra

               Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu, grindžiama šiais elementais:

               Reglamento (ES) 2017/852 dėl gyvsidabrio (toliau – Gyvsidabrio reglamentas)
                  10
                II priedo, kuriuo į ES teisę perkeltas Susitarimo A priedas (I dalis), taikymo sritis yra platesnė nei Susitarimo taikymo sritis, nes į jį įtraukta daugiau produktų, kurių sudėtyje yra gyvsidabrio (pvz., baterijos (diskiniai elementai)).

               Dokumente, kurį Sąjunga 2020 m. kovo mėn. pateikė pagal Sprendimą MC-3/1
                  11
               , nurodyta keletas kitų produktų, kurių sudėtyje yra gyvsidabrio ir kuriuos jau galima pakeisti įgyvendinamomis ir naudingomis alternatyvomis be gyvsidabrio, tarp jų – produktai, kuriuos jau draudžiama tiekti vidaus rinkai ir importuoti
                  12

                  13
               , pvz., pagal Direktyvą 2011/65/ES (RoHS)
                  14
                ir Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (REACH)
                  15
               , tačiau kurių gamyba ir eksportas dar neuždrausti.

               Taigi visuotinė A priedo peržiūra suteikia ne vieną galimybę labiau suvienodinti veiklos sąlygas visame pasaulyje ir toliau mažinti gyvsidabrio naudojimą bei su juo susijusią taršą:

               (1)sumažinti atotrūkį tarp galiojančių pažangesnių Sąjungos teisės aktų ir Susitarimo į jo A priedo I dalį įtraukiant produktus, jau įtrauktus į Sąjungos Gyvsidabrio reglamento II priedą;

               (2)į Susitarimo A priedo I dalį įtraukti produktus, kuriems pagal Sąjungos Gyvsidabrio reglamentą gamybos ir eksporto draudimas dar netaikomas, tačiau kurių vis tiek nebeleidžiama tiekti Sąjungos rinkai arba dėl kurių vykdomi teisėkūros veiksmai siekiant nustatyti panašų draudimą Sąjungos lygmeniu. Jei Šalys nuspręstų vieną ar daugiau produktų įtraukti į Susitarimo A priedo II dalį, t. y. nenustatyti konkrečių jiems taikomų nutraukimo datų, Sąjunga tokią politikos galimybę vis tiek vertintų kaip galimybę sumažinti atotrūkį tarp Susitarimo ir Sąjungos teisės, jei kartu būtų nustatytos aiškios tiems produktams taikomos gyvsidabrio reguliavimo priemonės.

               Jei per COP4 Šalys susitartų dėl tokių papildymų ir Sąjunga jiems pritartų, Komisija pagal Gyvsidabrio reglamento 20 straipsnį priimtų deleguotąjį aktą, kuriuo reglamento II priedas būtų suderintas su iš dalies pakeistu Susitarimo A priedu.

               Todėl pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi COP4, yra pritarti tam, kad būtų priimti aktai, kuriais siekiama išplėsti Susitarimo A priedo taikymo sritį į jį įtraukiant produktus, kurių sudėtyje yra gyvsidabrio ir kuriems pagal Sąjungos Gyvsidabrio reglamento II priedą jau taikomas gamybos ir prekybos draudimas arba kuriuos jau draudžiama tiekti Sąjungos rinkai, arba dėl kurių vykdomi teisėkūros veiksmai siekiant nustatyti panašų draudimą Sąjungos lygmeniu, ir kurie gali būti pakeisti ekonomiškai ir techniškai įgyvendinamomis alternatyvomis be gyvsidabrio, kurios kartu yra naudingos aplinkos ir žmonių sveikatos atžvilgiu.

               Susitarimo B priedo, kuriame išvardijami gyvsidabrio procesai ir jų nutraukimo datos arba reikalavimai dėl gyvsidabrio naudojimo, peržiūra

               Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu, grindžiama toliau nurodytais elementais.

               Susitarimo 5 straipsnio 2 ir 3 dalys ir B priedas į Sąjungos teisę perkelti visų pirma griežtesnėmis Gyvsidabrio reglamento 7 straipsnio 1 ir 3 dalių ir III priedo nuostatomis.

               Pirma, nors Susitarimo B priedas apima penkis konkrečius gyvsidabrio procesus (chloro ir šarmų gamybą, acetaldehido gamybą, VCM gamybą, alkoholiatų gamybą ir poliuretano gamybą), Gyvsidabrio reglamento III priede yra visa apimanti nuostata, uždraudžianti nuo nustatytų datų Sąjungoje naudoti gyvsidabrį ar gyvsidabrio junginius visuose gamybos procesuose, t. y. nuo 2018 m. sausio 1 d. draudžiama juos naudoti kaip katalizatorius, o nuo 2022 m. sausio 1 d. – kaip elektrodus. Taigi pagal Sąjungos teisę šio draudimo taikymo sritis yra neribota.

               Antra, nors Gyvsidabrio reglamento III priede nustatytos kelios išimtys dėl VCM, alkoholiatų ir poliuretano gamybos nutraukimo datų, šios nuostatos yra griežtesnės nei Susitarimo B priedo nuostatos: pagal Gyvsidabrio reglamentą, naudoti gyvsidabrį kaip elektrodą chloro ir šarmų gamyboje draudžiama nuo 2017 m. gruodžio 11 d.; o Susitarime nustatyta tokio proceso nutraukimo data yra 2025 m. Be to, nors pagal Gyvsidabrio reglamentą gyvsidabrį naudoti kaip katalizatorių poliuretano gamyboje draudžiama nuo 2018 m. sausio 1 d., VCM gamyboje – nuo 2022 m. sausio 1 d., o kaip elektrodą alkoholiatų gamyboje – nuo 2028 m. sausio 1 d., Susitarime nustatytas tik gyvsidabrio naudojimo apribojimas ir nurodoma, kad Šalys turi arba siekti palaipsniui jo atsisakyti iki 2027 m. rugpjūčio 16 d. (poliuretano atveju), arba tokio naudojimo palaipsniui atsisakyti praėjus penkeriems metams nuo tada, kai COP nustato, kad alternatyvos be gyvsidabrio tapo techniškai ir ekonomiškai įgyvendinamos (VCM ir alkoholiatų atveju). Gyvsidabrio reglamente taip pat nurodyta, kad iki nustatytos nutraukimo datos (2028 m. sausio 1 d.) negali būti padidinti esami alkoholiatų gamybos, kurioje gyvsidabris naudojamas kaip elektrodas, pajėgumai, o Susitarime nė vienam iš trijų gyvsidabrio procesų (VCM, poliuretano ar alkoholiatų gamybai) nenustatyta nei tokio pajėgumų nedidinimo įpareigojimo, nei privalomos jų nutraukimo datos.

               Kaip ir Susitarimo A priedo peržiūros atveju, B priedo peržiūra suteikia galimybių labiau suvienodinti veiklos sąlygas visame pasaulyje ir toliau mažinti gyvsidabrio naudojimą pramonėje:

               (1)sumažinti atotrūkį tarp galiojančios pažangesnės Sąjungos teisės ir Susitarimo į Susitarimo B priedą įtraukiant datą, nuo kurios VCM, alkoholiatų ir poliuretano gamybai turi būti nebenaudojamas gyvsidabris, kaip numatyta Sąjungos acquis ir atsižvelgiant į esamus techniškai ir ekonomiškai įgyvendinamus alternatyvius procesus, kuriems gyvsidabris nenaudojamas, apie kuriuos pranešta 2020 m. kovo mėn. pagal Sprendimą MC-3/1 Sąjungos pateiktame dokumente;

               (2)į Susitarimo B priedą įtraukti visiems esamiems gyvsidabrio procesams taikomą visa apimančią nuostatą ir jų nutraukimo datas;

               (3)į Susitarimo B priedą įtraukti nuostatą, kad iki Šalių nustatytų nutraukimo datų draudžiama padidinti gyvsidabrio procesų gamybos pajėgumus.

               Todėl pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi COP4, yra pritarti tam, kad būtų priimti aktai, kuriais siekiama nustatyti visų gyvsidabrio procesų nutraukimo datą ir sugriežtinti gyvsidabrio naudojimą reguliuojančias nuostatas, visų pirma nustatant įpareigojimą iki atitinkamos nutraukimo datos nepadidinti gamybos pajėgumų.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje reglamentuojami sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  16
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               COP yra įsteigta susitarimu, būtent Minamatos konvencija dėl gyvsidabrio.

               Aktai, kuriuos COP raginama priimti, yra teisinę galią turintys aktai, nes Susitarimo šalys turėtų imtis priemonių, kad užtikrintų jų įgyvendinimą ir laikymąsi.

               Numatomais aktais Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis numatomų aktų tikslas ir turinys yra susiję su aplinka ir žmonių sveikatos apsauga.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 192 straipsnio 1 dalis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 192 straipsnio 1 dalis kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.

               2021/0033 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi ketvirtajame Minamatos konvencijos dėl gyvsidabrio šalių konferencijos susitikime, dėl sprendimų, kuriais pagal tos konvencijos 4 straipsnio 8 dalį ir 5 straipsnio 10 dalį iš dalies keičiami tos konvencijos A ir B priedai dėl produktų, kurių sudėtyje yra gyvsidabrio, ir gamybos procesų, kuriuose naudojamas gyvsidabris arba gyvsidabrio junginiai, priėmimo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Minamatos konvencija dėl gyvsidabrio
                  17
                (toliau – Susitarimas) buvo Sąjungos sudaryta Tarybos sprendimu (ES) 2017/939
                  18
                ir įsigaliojo 2017 m. rugpjūčio 16 d.;

               (2)pagal Sprendimą MC-1/1 dėl darbo tvarkos taisyklių, kurį Susitarimo šalių konferencija priėmė per pirmąjį susitikimą, Šalys turi dėti visas pastangas, kad visais esminiais klausimais susitartų bendru sutarimu;

               (3)numatoma, kad ketvirtajame Susitarimo šalių konferencijos susitikime, vyksiančiame 2021 m. lapkričio 1–5 d., Šalys priims vieną ar kelis sprendimus (toliau – siūlomi sprendimai), kuriais bus iš dalies pakeistas Susitarimo A priedas, kuriame išvardijami produktai, kurių sudėtyje yra gyvsidabrio ir kuriems nuo nustatytos datos taikomas gamybos, importo ir eksporto draudimas arba gyvsidabrio reguliavimo priemonės, ir (arba) Susitarimo B priedas, kuriame išvardijami gamybos procesai, kuriuose naudojamas gyvsidabris arba gyvsidabrio junginiai (toliau – gyvsidabrio procesai) ir kuriems taikomas įpareigojimas nuo nustatytos datos gyvsidabrio nebenaudoti arba gyvsidabrio reguliavimo priemonės;

               (4)siūlomais sprendimais būtų išplėsta Susitarimo A priedo taikymo sritis į jį įtraukiant papildomų produktų, kurių sudėtyje yra gyvsidabrio, ir jiems taikomas nutraukimo datas arba gyvsidabrio reguliavimo priemones;

               (5) Reglamento (ES) 2017/852
                  19
               , kuriuo Susitarimo A priedas perkeliamas į Sąjungos teisę, II priede yra išvardyta daugiau produktų, kurių sudėtyje yra gyvsidabrio, be to, dar kitiems produktams, kurių sudėtyje yra gyvsidabrio, taikomas Sąjungos teisės aktuose nustatytas draudimas juos tiekti Sąjungos vidaus rinkai arba Sąjungos lygmeniu dėl jų vykdomi teisėkūros veiksmai siekiant nustatyti tokį draudimą;

               (6)siūlomais sprendimais būtų išplėsta Susitarimo B priedo taikymo sritis nustatant gyvsidabrio procesų, kuriems jis taikomas, nutraukimo datas ir (arba) įtraukiant papildomų gyvsidabrio procesų kartu su jų nutraukimo datomis, ir (arba) sugriežtinant atitinkamiems procesams taikomus gyvsidabrio reguliavimo reikalavimus;

               (7) į Reglamento (ES) 2017/852 III priedą, kuriuo Susitarimo B priedas perkeliamas į Sąjungos teisę, įtraukta daugiau gyvsidabrio procesų ir jame nustatytos visų atitinkamų  procesų nutraukimo datos;

               (8)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimo šalių konferencijoje, kadangi siūlomi sprendimai, jeigu jiems bus pritarta, turės teisinę galią, nes Susitarimo šalys turės imtis priemonių, kad įgyvendintų juos nacionaliniu ir (arba) regiono lygmenimis;

               (9)Sąjunga reikšmingai prisidėjo rengiant Susitarimo nuostatas dėl produktų, kurių sudėtyje yra gyvsidabrio, ir gyvsidabrio procesų, taip pat prie ekspertų tarp susitikimų atliekamo darbo, kurio imtasi pagal trečiajame Susitarimo šalių konferencijos susitikime priimtą Sprendimą MC-3/1
                  20
                ir kurio rezultatais remiantis vėliau buvo parengti siūlomi sprendimai;

               (10)Sąjunga turėtų pritarti tam, kad Susitarimo šalių konferencija priimtų sprendimus, kurie leistų sumažinti atotrūkį tarp Sąjungos teisės ir Susitarimo ir kuriais siekiama išplėsti Susitarimo taikymo sritį į ją įtraukiant produktus, kurių sudėtyje yra gyvsidabrio ir kuriuos jau draudžiama tiekti Sąjungos rinkai arba dėl kurių vykdomi teisėkūros veiksmai siekiant nustatyti panašų draudimą Sąjungos lygmeniu, laikantis Sąjungos tikslo palaipsniui nutraukti gyvsidabrio ir gyvsidabrio junginių naudojimą, kai tai įmanoma;

               (11)Sąjunga taip pat turėtų pritarti tam, kad Susitarimo šalių konferencija priimtų sprendimus, kurie leistų sumažinti atotrūkį tarp Sąjungos teisės ir Susitarimo užtikrinant, kad būtų nustatytos gyvsidabrio procesų, kuriems jau taikomas Reglamentas (ES) 2017/852, nutraukimo datos arba jiems būtų taikomi griežtesni gyvsidabrio naudojimo reikalavimai,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi ketvirtajame Susitarimo šalių konferencijos susitikime, yra pritarti, kad būtų priimti: i) sprendimai, kuriais iš dalies keičiami Susitarimo A ir B priedai ir taip sumažinamas atotrūkis tarp Sąjungos teisės ir Susitarimo, ir ii) sprendimai, kuriais iš dalies keičiamas Susitarimo A priedas nustatant visuotinį produktų, kurių sudėtyje yra gyvsidabrio ir kuriuos jau draudžiama arba netrukus bus uždrausta tiekti Sąjungos rinkai, gamybos ir prekybos draudimą ir gyvsidabrio procesų nutraukimo datas arba jiems taikomus griežtesnius reikalavimus.

               2 straipsnis

               Atsižvelgdami į Susitarimo šalių konferencijos ketvirtojo susitikimo eigą, Sąjungos atstovai, pasikonsultavę su valstybėmis narėmis, gali derindami veiksmus vietoje susitarti dėl 1 straipsnyje nurodytos pozicijos koregavimo be tolesnio Tarybos sprendimo.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas Komisijai.

               Priimta Briuselyje

                        Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        Šiame dokumente sąvoka „gyvsidabrio naudojimo reguliavimas“ apima tokius bendruosius reikalavimus, kaip nustatytieji Minamatos konvencijos dėl gyvsidabrio A ir B priedų II dalyje.

                     (2)

                        2020 m. lapkričio 16 d. Minamatos konvenciją dėl gyvsidabrio buvo ratifikavusios dvidešimt keturios valstybės narės: Airija, Austrija, Belgija, Bulgarija, Čekija, Danija, Estija, Graikija, Kipras, Kroatija, Latvija, Lietuva, Liuksemburgas, Malta, Nyderlandai, Portugalija, Prancūzija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija, Suomija, Švedija, Vengrija ir Vokietija.

                     (3)

                        2017 m. gegužės 11 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/939 dėl Minamatos konvencijos dėl gyvsidabrio sudarymo Europos Sąjungos vardu (OL L 142, 2017 6 2, p. 4).

                     (4)

                        Šiame dokumente „Šalys“ – Konvencijos dėl gyvsidabrio šalys.

                     (5)

                        Sprendimas MC-1/1 Rules of procedure, UNEP/MC/COP1/Dec. 1, pateikiamas
                  http://www.mercuryconvention.org/Meetings/COP1/Decisions/tabid/8648/language/en-US/Default.aspx
                  .

                     (6)

                        Sprendimas MC-3/1 Review of annexes A and B, UNEP/MC/COP3/Dec. 1, pateikiamas
                  http://www.mercuryconvention.org/Meetings/COP3/Decisions/tabid/8654/language/en-US/Default.aspx
                  .

                     (7)

                        Žr.
                     Tarybos išvadas „Bendrijos strategijos dėl gyvsidabrio peržiūra“, 2011 m. kovo 14 d.

                     (8)

                        2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatas „Europos žaliasis kursas“, COM(2019) 640 final.

                     (9)

                        2020 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatas „Cheminių medžiagų strategija tvarumui užtikrinti. Aplinkos be toksinių medžiagų kūrimas“, COM(2020) 667 final.

                     (10)

                        2017 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/852 dėl gyvsidabrio, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1102/2008 (OL L 137, 2017 5 24, p. 1).

                     (11)

                        „Submission from the EU on mercury-added products and manufacturing processes using mercury or mercury compounds“ (2020 m. kovo mėn.), pateikiamas
                     http://www.mercuryconvention.org/Portals/11/documents/meetings/COP4/submissions/EU_AnnexAB.pdf
                     .

                     (12)

                        Pagal ES teisės aktus, kuriais reglamentuojamas produktų, kurių sudėtyje yra gyvsidabrio, tiekimas rinkai, sąvoka „tiekimas vidaus rinkai“ apima ir importą.

                     (13)

                        Visas šių ES teisės aktų sąrašas pateikiamas Komisijos tarnybų darbiniame dokumente Poveikio vertinimas „Ratification and Implementation by the EU of the Minamata Convention on Mercury Accompanying the document Proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council on mercury, and repealing Regulation (EC) No 1102/2008“ (SWD/2016/017 final, 2016 2 2).

                     (14)

                        2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/65/ES dėl tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir elektroninėje įrangoje apribojimo (OL L 174, 2011 7 1, p. 88).

                     (15)

                        2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).

                     (16)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimas Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (17)

                        Minamatos konvencijos dėl gyvsidabrio patvirtinta kopija pateikiama adresu
                  https://treaties.un.org/doc/Treaties/2013/10/20131010%2011-16%20AM/CTC-XXVII-17.pdf
                  .

                     (18)

                        2017 m. gegužės 11 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/939 dėl Minamatos konvencijos dėl gyvsidabrio sudarymo Europos Sąjungos vardu (OL L 142, 2017 6 2, p. 4).

                     (19)

                        2017 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/852 dėl gyvsidabrio, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1102/2008 (OL L 137, 2017 5 24, p. 1).

                     (20)

                        Sprendimas MC-3/1 Review of annexes A and B, UNEP/MC/COP3/Dec. 1, pateikiamas
                  http://www.mercuryconvention.org/Meetings/COP3/Decisions/tabid/8654/language/en-US/Default.aspx
                  £
                  .


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 02 22
            COM(2021) 74 final
            2021/0040(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje, dėl pranešimo apie skirtumus nuo Tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos 6 priedo II dalies

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.Pasiūlymo dalykas

               Šis pasiūlymas susijęs su pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje (ICAO), dėl ICAO praneštinų skirtumų, atsiradusių dėl Tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos 6 priedo „Orlaivių naudojimas“ II dalies „Tarptautinė bendroji aviacija. Lėktuvai“ 37 pakeitimo, susijusio su leidimų, priėmimo ir patvirtinimų sąlygomis, priimto ICAO tarybos 219-ajame posėdyje ir paskelbto ICAO valstybėms skirtu raštu AN 11/6.3.21-20/31.

               2.Pasiūlymo aplinkybės

               2.1.Tarptautinės civilinės aviacijos konvencija

               Tarptautinės civilinės aviacijos konvencija (toliau – Čikagos konvencija) siekiama reguliuoti tarptautinį oro susisiekimą. 1947 m. balandžio 4 d. įsigaliojusia Čikagos konvencija įsteigta Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija.

               Čikagos konvencijos šalys yra visos ES valstybės narės.

               2.2.Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija

               Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija yra specializuotoji Jungtinių Tautų agentūra. Šios organizacijos tikslai ir uždaviniai – plėtoti tarptautinės oro navigacijos principus bei metodus ir skatinti tarptautinio oro susisiekimo planavimą bei plėtrą.

               ICAO taryba yra nuolatinis ICAO organas, sudarytas iš 36 susitariančiųjų valstybių, kurias ICAO asamblėja išrenka trejų metų laikotarpiui. 2019–2022 m. ICAO taryboje yra septynių ES valstybių narių atstovai.

               Čikagos konvencijos 54 straipsnyje išvardytos privalomos ICAO tarybos funkcijos apima tarptautinių standartų ir rekomenduojamos praktikos, kurie įtraukiami į Čikagos konvencijos priedus, tvirtinimą.

               Prieš tokioms priimtoms priemonėms įsigaliojant arba tampant teisiškai privalomomis ICAO valstybės privalo pranešti apie nepritarimą joms, bet kokius skirtumus nuo jų arba jų laikymąsi.

               Pagal Čikagos konvencijos 38 straipsnį bet kuri valstybė, kuriai praktiškai pernelyg sudėtinga visais atžvilgiais atitikti kurį nors tokį tarptautinį standartą ar procedūrą arba visapusiškai suderinti savo taisykles ar praktiką su kuriuo nors tokiu tarptautiniu standartu ar procedūra arba kuri nusprendžia, kad jai būtina priimti taisykles ar praktiką, kokiu nors konkrečiu aspektu besiskiriančius nuo tų, kurie nustatyti tarptautiniu standartu, turi nedelsdama pranešti Tarptautinei civilinės aviacijos organizacijai apie savo ir tarptautiniu standartu nustatytos praktikos skirtumus.

               2.3.Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos tarybos 219-ajame posėdyje priimti aktai ir jų ryšys su galiojančiomis Sąjungos taisyklėmis

               Savo 219-ajame posėdyje ICAO taryba priėmė kelis įvairių Čikagos konvencijos priedų pakeitimus, tarp kurių buvo 6 priedo II dalies 37 pakeitimas. ICAO valstybėms skirtame rašte AN 11/6.3.21-20/31, kuriuo ICAO susitariančiosioms valstybėms pranešama apie pakeitimo priėmimą, valstybių prašoma, visų pirma, vykdant savo įsipareigojimus pagal Čikagos konvencijos 38 straipsnį, pranešti ICAO apie visus galimus skirtumus.

               Tarybos sprendimo pasiūlyme
                  1
                iš dalies aptarta pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi ICAO, dėl pranešimo apie skirtumus nuo, be kita ko, Čikagos konvencijos 6 priedo II dalies, atsiradusius dėl priimto 37 pakeitimo. Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūrai toliau išsamiau išnagrinėjus galimus standartų ir rekomenduojamos praktikos skirtumus nuo ES acquis, nustatyta, kad būtina pranešti apie papildomą dėl 37 pakeitimo atsiradusį skirtumą, susijusį su leidimų, priėmimo ir patvirtinimų sąlygų suderinimu.

               2.3.1.6 priedo „Orlaivių naudojimas“ II dalies „Tarptautinė bendroji aviacija. Lėktuvai“ 37 pakeitimas

               2.3.1.1.
                     Leidimų, priėmimo ir patvirtinimų sąlygų suderinimas

               Terminai „leidimas“, „priėmimas“ ir „patvirtinimas“ 6 priedo nuostatose vartojami nenuosekliai. Pagal dabartinę priedo teksto redakciją dažnai neaiškus reikalaujamas leidimo lygis.

               Siekiant nuoseklumo ir aiškumo, visose nuostatose, kuriose nustatytas specialiojo patvirtinimo reikalavimas, vartojamos formuluotės standartizuotos. Kiekvienos 6 priedo dalies priedėliuose pateiktos gairės buvo iš dalies pakeistos, siekiant išaiškinti, kuriems objektams taikomas specialiojo patvirtinimo reikalavimas (skirtingai nuo kitų lygių leidimo). Į pakeitimą taip pat įtraukta termino „specialusis patvirtinimas“ apibrėžtis ir pakeista termino „skrydžių vykdymo specifikacijos“ apibrėžtis, siekiant įtraukti nuorodą į šią naują apibrėžtį.

               Reglamente (ES) Nr. 965/2012
                  2
                terminai „skrydžių vykdymo specifikacijos“ ir „specialusis patvirtinimas“ neapibrėžti. Tačiau terminai vartojami ta pačia reikšme.

               37 pakeitimu nustatytas reikalavimas gauti specialųjį elektroninių laikmenų (EFB, angl. electronic flight bags), naudojamų vykdant bendrosios aviacijos veiklą, patvirtinimą. Toks reikalavimas skirsis nuo ES teisės aktų, nes Reglamentu (ES) Nr. 965/2012 nereikalaujama, kad nekomercinius skrydžius sudėtingais varikliu varomais orlaiviais vykdantys vežėjai ir nekomercinius skrydžius kitais nei sudėtingais varikliu varomais orlaiviais vykdantys vežėjai, naudodami B tipo EFB taikomąsias programas, turėtų specialųjį patvirtinimą. 2.4.17 punkte pateiktų standartų ir rekomenduojamos praktikos atitinkamų pakeitimų vertinimas bus atliekamas, kai EASA vykdys savo taisyklių nustatymo užduotį RMT.0392 „Reguliarus skrydžių vykdymo taisyklių atnaujinimas“ (angl. Regular Update of the Air Operations Rules).

               Kitais atliktais pakeitimais tų standartų įgyvendinimo lygis nekeičiamas, nes jie jau įtraukti į ES taisykles.

               Valstybės narės turi pranešti apie skirtumą nuo 2.4.17 punkte pateiktų standartų ir rekomenduojamos praktikos specialiojo EFB patvirtinimo srityje.

               3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

               3.1.Skirtumai, apie kuriuos reikia pranešti

               ICAO taryba 219-ajame posėdyje (2020 m. kovo 2–20 d.) priėmė tam tikrus įvairių Čikagos konvencijos priedų pakeitimus, susijusius su sauga, aplinka ir oro navigacija. Vienas iš priimtų pakeitimų buvo 6 priedo II dalies 37 pakeitimas.

               6 priedo II dalies 37 pakeitimas patenka į Sąjungos teisės sritis, tad priklauso išimtinei Sąjungos išorės kompetencijai. Tarybos sprendimo pasiūlymo priede išsamiai aprašytas skirtumas, apie kurį reikia pranešti ICAO.

               Atsižvelgiant į tai ir į atitinkamus Sąjungos teisės aktus, pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu, yra pranešti apie skirtumus pagal Čikagos konvencijos 38 straipsnį, kaip nurodyta šiame Tarybos sprendimo pasiūlyme.

               4.Teisinis pagrindas

               4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

               4.1.1.Principai

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.

               SESV 218 straipsnio 9 dalis taikoma neatsižvelgiant į tai, ar Sąjunga yra organo narė arba susitarimo šalis
                  3
               .

               Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
                  4
               .

               4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               ICAO taryba yra susitarimu, t. y. Tarptautinės civilinės aviacijos konvencija (toliau – Čikagos konvencija), įsteigtas organas.

               Pagal Čikagos konvencijos 54 straipsnį ICAO taryba tvirtina tarptautinius standartus ir rekomenduojamą praktiką, kurie įtraukiami į Čikagos konvencijos priedus. Šie aktai turi teisinę galią. Tam tikra teisinė šių aktų galia gali priklausyti nuo pranešimų apie skirtumus pateikimo ir tų pranešimų sąlygų. Todėl Sąjungos pozicijos dėl tokių pranešimų priėmimas priklauso SESV 218 straipsnio 9 dalies taikymo sričiai.

               Skirtumai, apie kuriuos turi būti pranešta atsakant į ICAO valstybėms skirtą raštą AN 11/6.3.21-20/31, daro poveikį pagal Čikagos konvenciją nustatytų standartų teisinei galiai.

               Ta teisinė galia pasireiškia srityje, kuriai taikomos Sąjungos taisyklės, t. y. Reglamentas (ES) 2018/1139
                  5
                ir Reglamentas (ES) Nr. 965/2012
                  6
               . Tai reiškia, kad pagal SESV 3 straipsnio 2 dalį šiuo klausimu Sąjunga turi išimtinę išorės kompetenciją.

               Priimtu aktu susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.

               Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.

               4.2.Materialinis teisinis pagrindas

               4.2.1.Principai

               Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo priimto akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu priimtu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.

               4.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju

               Pagrindinis priimto akto tikslas ir turinys yra susiję su bendrąja transporto politika.

               Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 100 straipsnio 2 dalis.

               4.3.Išvada

               Siūlomo Tarybos sprendimo teisinis pagrindas – SESV 100 straipsnio 2 dalis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               2021/0040 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje, dėl pranešimo apie skirtumus nuo Tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos 6 priedo II dalies

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)1947 m. balandžio 4 d. įsigaliojo Tarptautinės civilinės aviacijos konvencija (toliau – Čikagos konvencija), kuria reguliuojamas tarptautinis oro susisiekimas. Ja įsteigta Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija (ICAO);

               (2)valstybės narės yra Čikagos konvencijos susitariančiosios valstybės ir ICAO narės, o Sąjunga turi stebėtojos statusą tam tikruose ICAO organuose. ICAO taryboje atstovaujama septynioms valstybėms narėms;

               (3)pagal Čikagos konvencijos 54 straipsnį ICAO taryba gali patvirtinti tarptautinius standartus ir rekomenduojamą praktiką ir įtraukti juos į Čikagos konvencijos priedus;

               (4)pagal Čikagos konvencijos 38 straipsnį bet kuri valstybė, kuriai praktiškai pernelyg sudėtinga visais atžvilgiais atitikti kurį nors tokį tarptautinį standartą ar procedūrą arba visapusiškai suderinti savo taisykles ar praktiką su kuriuo nors tokiu tarptautiniu standartu ar procedūra arba kuri nusprendžia, kad jai būtina priimti taisykles ar praktiką, kokiu nors konkrečiu aspektu besiskiriančius nuo tų, kurie nustatyti tarptautiniu standartu, turėtų nedelsdama pranešti ICAO apie savo ir tarptautiniu standartu nustatytos praktikos skirtumus;

               (5)savo 219-ajame posėdyje (2020 m. kovo 2–20 d.) ICAO taryba priėmė kelis įvairių Čikagos konvencijos priedų pakeitimus saugos, aplinkos ir oro navigacijos srityse, tarp kurių buvo 6 priedo II dalies 37 pakeitimas. ICAO valstybėms skirtame rašte AN 11/6.3.21-20/31, kuriuo ICAO susitariančiosioms valstybėms pranešama apie Čikagos konvencijos 6 priedo II dalies 37 pakeitimo priėmimą, valstybių prašoma, vykdant savo įsipareigojimus pagal Čikagos konvencijos 38 straipsnį, pranešti ICAO apie visus galimus skirtumus;

               (6)ICAO tarybos priimtas Čikagos konvencijos 6 priedo II dalies 37 pakeitimas patenka į Sąjungos teisės sritis, tad priklauso išimtinei Sąjungos išorės kompetencijai. Tas pakeitimas patenka į Reglamento (ES) Nr. 965/2012
                  7
                taikymo sritį;

               (7)šiuo atveju 37 pakeitimu nukrypstama nuo Reglamento (ES) Nr. 965/2012. Tame reglamente terminai „skrydžių vykdymo specifikacijos“ ir „specialusis patvirtinimas“ nėra apibrėžti. Tačiau tie terminai vartojami ta pačia reikšme. Be to, 37 pakeitimu nustatytas reikalavimas, susijęs su elektroninių laikmenų (EFB), naudojamų vykdant bendrosios aviacijos veiklą, specialiuoju patvirtinimu; toks reikalavimas skirsis nuo Reglamento (ES) Nr. 965/2012;

               (8)todėl pagal Čikagos konvencijos 38 straipsnį Sąjungos valstybės narės, atsakydamos į ICAO valstybėms skirtą raštą AN11/6.3.21-20/31, turėtų pranešti apie skirtumus, susijusius su leidimų, priėmimo ir patvirtinimų sąlygų suderinimu, t. y. turėtų pranešti apie skirtumus nuo naujų standartų ir rekomenduojamos praktikos, atsiradusius dėl ICAO tarybos 219-ajame posėdyje priimto Čikagos konvencijos 6 priedo II dalies 37 pakeitimo;

               (9)skirtumai, apie kuriuos turi būti pranešta atsakant į ICAO valstybėms skirtą raštą AN 11/6.3.21-20/31, daro poveikį pagal Čikagos konvenciją nustatytų standartų teisinei galiai;

               (10)todėl tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi atsakant į ICAO valstybėms skirtą raštą AN 11/6.3.21-20/31, nes ICAO paskelbtas Čikagos konvencijos 6 priedo II dalies 37 pakeitimas galės stipriai paveikti Sąjungos teisės aktų, t  y. Komisijos reglamento (ES) Nr. 965/2012
                  8
               , turinį. Sąjungos poziciją pareikš Sąjungos valstybės narės,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi atsakant į Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) paskelbtą valstybėms skirtą raštą AN 11/6.3.21-20/31 dėl 6 priedo II dalies 37 pakeitimo priėmimo, išdėstyta šio sprendimo priede.

               2 straipsnis

               1 straipsnyje nurodytą poziciją pareiškia visos Sąjungos valstybės narės.

               3 straipsnis

               Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)

                        Komisijos pasiūlymas COM(2020) 649 dėl Tarybos sprendimo (dar nepriimtas Taryboje).

                     (2)

                     2012 m. spalio 5 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 965/2012, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 nustatomi su orlaivių naudojimu skrydžiams susiję techniniai reikalavimai ir administracinės procedūros

                   (OL L 296, 2012 10 25, p. 1).

                     (3)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64 punktas.

                     (4)

                        2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.

                     (5)

                        2018 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1139 dėl bendrųjų civilinės aviacijos taisyklių, ir kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūra, iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2111/2005, (EB) Nr. 1008/2008, (ES) Nr. 996/2010, (ES) Nr. 376/2014 ir direktyvos 2014/30/ES ir 2014/53/ES bei panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 552/2004 ir (EB) Nr. 216/2008 bei Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3922/91 (OL L 212, 2018 8 22, p. 1).

                     (6)

                     2012 m. spalio 5 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 965/2012, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 nustatomi su orlaivių naudojimu skrydžiams susiję techniniai reikalavimai ir administracinės procedūros

                   (OL L 296, 2012 10 25, p. 1).

                     (7)

                     2012 m. spalio 5 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 965/2012, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 nustatomi su orlaivių naudojimu skrydžiams susiję techniniai reikalavimai ir administracinės procedūros

                   (OL L 296, 2012 10 25, p. 1).

                     (8)

                     2012 m. spalio 5 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 965/2012, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 nustatomi su orlaivių naudojimu skrydžiams susiję techniniai reikalavimai ir administracinės procedūros

                   (OL L 296, 2012 10 25, p. 1).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2021 02 22
            COM(2021) 74 final
            PRIEDAS
            prie
            pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje, dėl pranešimo apie skirtumus nuo Tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos 6 priedo II dalies

               PRIEDAS

               Su Čikagos konvencijos 6 priedo „Orlaivių naudojimas“ II dalies „Tarptautinė bendroji aviacija. Lėktuvai“ 37 pakeitimu susiję skirtumai, apie kuriuos reikia pranešti Tarptautinei civilinės aviacijos organizacijai

               1.Skirtumai, apie kuriuos reikia pranešti

               Savo 219-ajame posėdyje (2020 m. kovo 2–20 d.) ICAO taryba priėmė kelis įvairių Čikagos konvencijos priedų pakeitimus saugos, aplinkos ir oro navigacijos srityse, tarp kurių buvo 6 priedo II dalies 37 pakeitimas.

               Atsižvelgiant į tai ir į atitinkamus Sąjungos teisės aktus, ICAO pranešama apie šį skirtumą, susijusį su 6 priedo „Orlaivių naudojimas“ II dalies 37 pakeitimu leidimų, priėmimo ir patvirtinimų sąlygų suderinimo srityje.

               2.Išsami informacija apie skirtumus, apie kuriuos reikia pranešti

               2.1.6 priedo „Orlaivių naudojimas“ II dalies 37 pakeitimas

               2.1.1.Apibūdinimas

               6 priedo II dalies 37 pakeitimas, dėl kurio priimamas šis sprendimas, yra susijęs su leidimų, priėmimo ir patvirtinimų sąlygų suderinimo sritimi.

               2.1.2.Susiję Sąjungos teisės aktai

               Komisijos reglamentas (ES) Nr. 965/2012
                  1

               2.1.3.Su 6 priedo II dalies 37 pakeitimu leidimų, priėmimo ir patvirtinimų sąlygų suderinimo srityje susijusių skirtumų, apie kuriuos reikia pranešti, lentelė

                        Priedo nuostata

                        Skirtumo kategorija

                        Išsamus skirtumo apibūdinimas

                        Pastabos

                        2.4.17.2.2

                        C

                        Neįgyvendinta.

                        EASA išnagrinės galimybę atitinkamas taisykles įtraukti į Europos Sąjungos teisės aktą (byla RMT.0392) ir pateiks pranešimą Komisijai.

                        2.4.17.2.3

                        C

                        Neįgyvendinta.

                        EASA išnagrinės galimybę atitinkamas taisykles įtraukti į Europos Sąjungos teisės aktą (byla RMT.0392) ir pateiks pranešimą Komisijai.

                     (1)
                   OL L 296, 2012 10 25, p. 1.