               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 10 25
            COM(2016) 684 final
            2016/0341(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi atitinkamuose Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos komitetuose dėl JT taisyklių Nr. 7, 16, 37, 44, 45, 46, 48, 53, 78, 80, 83, 86, 87, 99, 105, 107, 110, 121, 128 ir 129 pakeitimų pasiūlymų, naujos sunkiųjų transporto priemonių variklių pritaikymo prie dvejopų degalų sistemų (HDDF-ERS) JT taisyklės pasiūlymo, JT bendrųjų techninių reglamentų Nr. 15 ir 16 pakeitimų pasiūlymų, dviejų naujų JT bendrųjų techninių reglamentų atitinkamai dėl dviračių arba triračių motorinių transporto priemonių tam tikrų rūšių išmetalų kiekio ir vidinės diagnostikos elementų matavimo procedūros pasiūlymų ir naujos rezoliucijos dėl bendros šviesos šaltinių kategorijų specifikacijos (R.E.4) pasiūlymo

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

               Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisija (JT EEK) tarptautiniu lygmeniu rengia suderintus reikalavimus, kuriais siekiama pašalinti technines kliūtis Pataisyto 1958 m. susitarimo šalių prekybai motorinėmis transporto priemonėmis ir užtikrinti aukštą tokių transporto priemonių saugos ir aplinkos apsaugos lygį.

               1997 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimu 97/836/EB Sąjunga prisijungė prie Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos susitarimo dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų (toliau – Pataisytas 1958 m. susitarimas), o 2000 m. sausio 31 d. Tarybos sprendimu 2000/125/EB dėl Susitarimo dėl bendrųjų techninių reglamentų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse (toliau – Paralelus susitarimas), patvirtinimo Sąjunga prisijungė prie Paralelaus susitarimo.

               JT EEK WP 29 (Pasaulinio transporto priemonių taisyklių derinimo forumo) posėdžiai rengiami tris kartus per kalendorinius metus – kiekvienų metų kovo, birželio ir lapkričio mėnesiais. Per kiekvieną sesiją, atsižvelgiant į technikos pažangą, priimama naujų JT taisyklių, taip pat galiojančių JT taisyklių arba JT bendrųjų techninių reglamentų (JT BTR) pakeitimų. Prieš kiekvieną WP 29 posėdį šiuos pakeitimus patvirtina viena iš šešių WP 29 darbo grupių.

               Vėliau WP 29 posėdyje, jei yra susitariančiųjų šalių kvorumas ir kvalifikuota balsų dauguma, vyksta galutinis balsavimas dėl pakeitimų, papildymų ir klaidų ištaisymų priėmimo. WP 29 ES yra dviejų susitarimų (1958 ir 1998 m.) šalis. Kaskart rengiamas Tarybos sprendimas, vadinamas megasprendimu, kuriame pateikiamas taisyklių, pakeitimų, papildymų ir klaidų ištaisymų sąrašas, ir Komisijai suteikiamas leidimas kiekviename WP 29 posėdyje balsuoti Sąjungos vardu.

               Šiame Tarybos sprendime nustatoma Sąjungos pozicija balsuojant dėl taisyklių, pakeitimų, papildymų ir klaidų ištaisymų, pateiktų balsuoti 2016 m. lapkričio mėn. WP 29 posėdyje, vyksiančiame 2016 m. lapkričio 14–20 d.

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               Šis pasiūlymas papildo ir visiškai atitinka su automobilių pramone susijusią Sąjungos vidaus rinkos politiką.

               WP 29 sistema stiprinamas tarptautinis transporto priemonių standartų derinimas. 1958 m. Susitarimas yra labai svarbus siekiant šio tikslo, nes ES gamintojai gali laikytis bendrų tipo patvirtinimo taisyklių žinodami, kad jų gaminiai bus pripažinti atitinkančiais susitariančiųjų šalių nacionalinės teisės aktus. Pagal šią sistemą buvo sudarytos sąlygos Reglamentu (EB) Nr. 661/2009 dėl variklinių transporto priemonių bendrosios saugos panaikinti daugiau kaip 50 ES direktyvų ir jas pakeisti pagal 1958 m. Susitarimą parengtomis atitinkamomis taisyklėmis.

               Panašiai ir Direktyva 2007/46/EB valstybių narių patvirtinimo sistemos buvo pakeistos Sąjungos patvirtinimo procedūra ir buvo nustatyta suderinta sistema, kurią sudaro visoms naujoms transporto priemonėms, sistemoms, sudedamosioms dalims ir atskiriems techniniams mazgams taikomos administracinės nuostatos ir bendri techniniai reikalavimai. Ta direktyva JT taisyklės įtrauktos į ES tipo patvirtinimo sistemą kaip tipo patvirtinimo reikalavimai arba kaip Sąjungos teisės aktų alternatyvos. Priėmus tą direktyvą, JT taisyklės vis dažniau integruojamos į Sąjungos teisės aktus, susijusius su ES tipo patvirtinimu.

               •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

               WP 29 sistema yra susijusi su Sąjungos konkurencingumo politika, o jai ši iniciatyva daro teigiamą poveikį. Šis pasiūlymas taip pat dera su Sąjungos transporto ir energetikos politika, į kurią deramai atsižvelgiama rengiant ir priimant JT taisykles, kurioms taikomas 1958 m. Susitarimas.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               •Teisinis pagrindas

               Šio pasiūlymo teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.

               •Subsidiarumo principas

               Tik Sąjunga gali balsuoti už tokius tarptautinius dokumentus kaip JT taisyklių, jų pakeitimų ir bendrųjų techninių reglamentų projektų pasiūlymai ir įtraukti juos į Sąjungos motorinių transporto priemonių tipo patvirtinimo sistemą. Taip ne tik išvengiama vidaus rinkos susiskaidymo, bet ir visoje Sąjungoje užtikrinami vienodi aplinkos apsaugos ir saugos standartai. Be to, esama masto ekonomijos privalumų: gaminiai gali būti gaminami visai Sąjungos ir netgi tarptautinei rinkai ir jų nereikia specialiai pritaikyti, kad būtų gautas nacionalinis tipo patvirtinimas kiekvienoje valstybėje narėje.

               Todėl šis pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą.

               •Proporcingumo principas

                  Šiuo Tarybos sprendimu Komisijai suteikiamas leidimas balsuoti Sąjungos vardu ir pagal Tarybos sprendimo 97/836/EB 5 straipsnio 1 dalį jis yra proporcinga priemonė siekiant nustatyti vieningą ES poziciją JT EEK balsuojant dėl darbinių dokumentų, įtrauktų į WP 29 posėdžio darbotvarkę. Taigi šis pasiūlymas atitinka proporcingumo principą, nes juo nesiekiama daugiau, nei būtina norint pasiekti tinkamo vidaus rinkos veikimo užtikrinimo tikslus ir kartu išlaikyti aukštą viešojo saugumo ir apsaugos lygį.

               •Priemonės pasirinkimas

               Pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį nustatant pozicijas, kurių Sąjungos vardu turi būti laikomasi tarptautiniu susitarimu įsteigtoje institucijoje, būtina naudoti Tarybos sprendimą.

               3.EX-POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               •Ex-post vertinimas ir (arba) galiojančių teisės aktų tinkamumo patikrinimas

               Netaikoma.

               •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

               Netaikoma.

               •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

               Rengiant šį pasiūlymą nepriklausomo tyrimo neprireikė. Vis dėlto šį pasiūlymą peržiūrėjo Motorinių transporto priemonių techninis komitetas.

               •Poveikio vertinimas

               Šio pasiūlymo poveikio vertinimas negali būti atliekamas, nes tai nėra teisėkūros procedūra priimamo akto pasiūlymas ir politikos alternatyvų nėra arba negali būti nustatyta.

               •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

               Šia iniciatyva nebus sukurta papildomos administracinės naštos, nes megasprendimo priede nurodytais iš dalies pakeistais dokumentais įmonėms, įskaitant MVĮ, nebus nustatyta naujų ataskaitų teikimo ar kitų administracinių prievolių. Priešingai, siekiama sumažinti administracinę naštą, nes pradėję taikyti pasauliniu mastu suderintus reikalavimus gamintojai galės pateikti sistemų ir sudedamųjų dalių patvirtinimo dokumentus ne tik ES, bet ir 1958 m. Susitarimo šalių eksporto rinkose už ES ribų.

               Pasiūlymas daro itin teigiamą poveikį ES automobilių pramonės konkurencingumui ir tarptautinei prekybai. Pripažinta, kad geriausias būdas pašalinti netarifines prekybos kliūtis ir ES automobilių pramonės įmonėms sudaryti arba išplėsti galimybes patekti į rinką – ES prekybos partnerėms patvirtinti tarptautiniu mastu suderintas transporto priemonių taisykles.

               •Pagrindinės teisės

               Pasiūlymas poveikio pagrindinių teisių apsaugai neturi.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Ši iniciatyva poveikio biudžetui neturi.

               5.KITI ELEMENTAI

               •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

               Netaikoma.

               •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

               Netaikoma.

               •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

               Pasiūlyme nustatoma Sąjungos pozicija balsuojant dėl

               –JT taisyklių Nr. 7, 16, 37, 44, 45, 46, 48, 53, 78, 80, 83, 86, 87, 99, 105, 107, 110, 121, 128 ir 129 pakeitimų;

               –naujos sunkiųjų transporto priemonių variklių pritaikymo prie dvejopų degalų sistemų (HDDF-ERS) JT taisyklės pasiūlymo;

               –JT bendrųjų techninių reglamentų Nr. 15 ir 16 pakeitimų pasiūlymų;

               –dviejų naujų JT bendrųjų techninių reglamentų atitinkamai dėl dviračių arba triračių motorinių transporto priemonių išmetalų kiekio ir vidinės diagnostikos elementų matavimo procedūros pasiūlymų ir

               –naujos rezoliucijos dėl bendros šviesos šaltinių kategorijų specifikacijos (R.E.4) pasiūlymo.

               2016/0341 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi atitinkamuose Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos komitetuose dėl JT taisyklių Nr. 7, 16, 37, 44, 45, 46, 48, 53, 78, 80, 83, 86, 87, 99, 105, 107, 110, 121, 128 ir 129 pakeitimų pasiūlymų, naujos sunkiųjų transporto priemonių variklių pritaikymo prie dvejopų degalų sistemų (HDDF-ERS) JT taisyklės pasiūlymo, JT bendrųjų techninių reglamentų Nr. 15 ir 16 pakeitimų pasiūlymų, dviejų naujų JT bendrųjų techninių reglamentų atitinkamai dėl dviračių arba triračių motorinių transporto priemonių tam tikrų rūšių išmetalų kiekio ir vidinės diagnostikos elementų matavimo procedūros pasiūlymų ir naujos rezoliucijos dėl bendros šviesos šaltinių kategorijų specifikacijos (R.E.4) pasiūlymo

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Tarybos sprendimu 97/836/EB
                  1
                Sąjunga prisijungė prie Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (toliau – JT EEK) susitarimo dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų (toliau – Pataisytas 1958 m. susitarimas);

               (2)Tarybos sprendimu 2000/125/EB
                  2
                Sąjunga prisijungė prie Susitarimo dėl bendrųjų techninių reglamentų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse (toliau – Paralelus susitarimas);

               (3)Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB
                  3
                valstybių narių patvirtinimo sistemos buvo pakeistos Sąjungos patvirtinimo procedūra ir buvo nustatyta suderinta sistema, kurią sudaro visoms naujoms transporto priemonėms, sistemoms, sudedamosioms dalims ir atskiriems techniniams mazgams taikomos administracinės nuostatos ir bendri techniniai reikalavimai. Ta direktyva pagal Pataisytą 1958 m. susitarimą priimtos taisyklės (toliau – JT taisyklės) įtrauktos į ES tipo patvirtinimo sistemą kaip tipo patvirtinimo reikalavimai arba kaip Sąjungos teisės aktų alternatyvos. Priėmus tą direktyvą, JT taisyklės vis dažniau integruojamos į Sąjungos teisės aktus, susijusius su ES tipo patvirtinimu;

               (4)atsižvelgiant į įgytą patirtį ir technikos raidą, reikalavimus, susijusius su tam tikrais elementais ar savybėmis, kuriems taikomos JT taisyklės Nr. 7, 16, 37, 44, 45, 46, 48, 53, 78, 80, 83, 86, 87, 99, 105, 107, 110, 121, 128 ir 129, taip pat JT bendrieji techniniai reglamentai Nr. 15 ir 16, reikia priderinti prie technikos pažangos;

               (5)siekiant nustatyti vienodas sunkiųjų transporto priemonių variklių pritaikymo prie dvejopų degalų sistemų (HDDF-ERS) patvirtinimo nuostatas, reiktų priimti naują JT taisyklę;

               (6)siekiant nustatyti vienodas technines nuostatas atitinkamai dėl dviračių arba triračių motorinių transporto priemonių tam tikrų rūšių išmetalų kiekio ir vidinės diagnostikos elementų matavimo procedūros, reikėtų priimti du naujus bendruosius techninius reglamentus;

               (7)siekiant nustatyti vienodas bendros šviesos šaltinių kategorijų specifikacijos nuostatas, reikėtų priimti naują rezoliuciją (R.E. 4);

               (8)todėl būtina nustatyti poziciją dėl pirmiau nurodytų JT aktų priėmimo, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi atitinkamuose JT EEK komitetuose, t. y. Pataisyto 1958 m. susitarimo administraciniame komitete ir Paralelaus susitarimo vykdomajame komitete,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios 2016 m. lapkričio 14–20 d. Sąjungos vardu turi būti laikomasi Pataisyto 1958 m. susitarimo administraciniame komitete ir Paralelaus susitarimo vykdomajame komitete, yra balsuoti už šio sprendimo priede išvardytus pasiūlymus.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  1997 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimas 97/836/EB dėl Europos bendrijos prisijungimo prie Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos susitarimo dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų (pataisytas 1958 m. susitarimas) (OL L 346, 1997 12 17, p. 78).

                     (2)
                  2000 m. sausio 31 d. Tarybos sprendimas 2000/125/EB dėl Susitarimo dėl bendrųjų techninių reglamentų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse (Paralelus susitarimas), patvirtinimo (OL L 35, 2000 2 10, p. 12).

                     (3)
                  2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, nustatanti motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (Pagrindų direktyva) (OL L 263, 2007 10 9, p. 1).

    ---documentbreak---

               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 10 25
            COM(2016) 684 final
            PRIEDAS
            prie
            pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
            kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi atitinkamuose Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos komitetuose dėl JT taisyklių Nr. 7, 16, 37, 44, 45, 46, 48, 53, 78, 80, 83, 86, 87, 99, 105, 107, 110, 121, 128 ir 129 pakeitimų pasiūlymų, naujos sunkiųjų transporto priemonių variklių pritaikymo prie dvejopų degalų sistemų (HDDF-ERS) JT taisyklės pasiūlymo, JT bendrųjų techninių reglamentų Nr. 15 ir 16 pakeitimų pasiūlymų, dviejų naujų JT bendrųjų techninių reglamentų atitinkamai dėl dviračių arba triračių motorinių transporto priemonių tam tikrų rūšių išmetalų kiekio ir vidinės diagnostikos elementų matavimo procedūros pasiūlymų ir naujos rezoliucijos dėl bendros šviesos šaltinių kategorijų specifikacijos (R.E.4) pasiūlymo

               PRIEDAS

                        Darbotvarkės klausimo antraštė

                        Dokumento nuoroda

                        JT taisyklės Nr. 7 (gabaritiniai, stabdymo ir kraštinio kontūro gabaritiniai žibintai) 02 serijos pakeitimų 25 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/75

                        JT taisyklės Nr. 16 (saugos diržai, ISOFIX ir i dydžio tvirtinimo įtaisai) 06 serijos pakeitimų 8 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/98

                        ir neoficialus dokumentas WP.29-170-04

                        JT taisyklės Nr. 16 (saugos diržai, ISOFIX ir i dydžio tvirtinimo įtaisai) 07 serijos pakeitimų pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/99

                        JT taisyklės Nr. 37 (kaitinamosios lempos) 03 serijos pakeitimų 45 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/76

                        JT taisyklės Nr. 44 (vaikų apsaugos sistemos) 3 redakcijos 2 klaidų ištaisymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/100

                        JT taisyklės Nr. 44 (vaikų apsaugos sistemos) 04 serijos pakeitimų 12 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/101

                        JT taisyklės Nr. 44 (vaikų apsaugos sistemos) 04 serijos pakeitimų 12 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/102

                        JT taisyklės Nr. 45 (priekinių žibintų valytuvai) 01 serijos pakeitimų 10 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/77

                        JT taisyklės Nr. 46 (netiesioginio matymo įtaisai) 04 serijos pakeitimų 4 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/89

                        JT taisyklės Nr. 48 (apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų įrengimas) 04 serijos pakeitimų 17 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/78

                        JT taisyklės Nr. 48 (apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų įrengimas) 05 serijos pakeitimų 10 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/79

                        JT taisyklės Nr. 48 (apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų įrengimas) 06 serijos pakeitimų 8 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/80

                        JT taisyklės Nr. 53 (apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų įrengimas L3 kategorijos transporto priemonėse) 01 serijos pakeitimų 19 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/81

                        JT taisyklės Nr. 53 (apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų įrengimas L3 kategorijos transporto priemonėse) 02 serijos pakeitimų 1 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/82

                        JT taisyklės Nr. 78 (L kategorijos transporto priemonių stabdžiai) 04 serijos pakeitimų pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/114 ir neoficialus dokumentas

                        GRRF-82-06

                        JT taisyklės Nr. 80 (Autobusų sėdynių ir jų tvirtinimo įtaisų tvirtumas) 03 serijos pakeitimų 2 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/103

                        JT taisyklės Nr. 83 (M1 ir N1 kategorijų transporto priemonių teršalų išmetimas) 06 serijos pakeitimų 8 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/108

                        JT taisyklės Nr. 83 (M1 ir N1 kategorijų transporto priemonių teršalų išmetimas) 07 serijos pakeitimų 4 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/109

                        JT taisyklės Nr. 86 (apšvietimo ir šviesos signalinių įtaisų įrengimas žemės ūkio transporto priemonėse) 01 serijos pakeitimų pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/83

                        JT taisyklės Nr. 87 (dieniniai žibintai) 18 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/84

                        Taisyklės Nr. 99 (dujų išlydžio šviesos šaltiniai) pradinės redakcijos 12 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/85

                        JT taisyklės Nr. 105 (Sutartimi dėl pavojingų krovinių tarptautinio vežimo keliais reglamentuojamos transporto priemonės) 06 serijos pakeitimų pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/90

                        JT taisyklės Nr. 107 (autobusų ir tolimojo susisiekimo autobusų bendroji konstrukcija) 04 serijos pakeitimų 5 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/91

                        JT taisyklės Nr. 107 (autobusų ir tolimojo susisiekimo autobusų bendroji konstrukcija) 05 serijos pakeitimų 6 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/92

                        JT taisyklės Nr. 107 (autobusų ir tolimojo susisiekimo autobusų bendroji konstrukcija) 06 serijos pakeitimų 6 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/93

                        JT taisyklės Nr. 107 (autobusų ir tolimojo susisiekimo autobusų bendroji konstrukcija) 07 serijos pakeitimų 1 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/94

                        JT taisyklės Nr. 110 (suslėgtomis GD arba suskystintomis GD varomos transporto priemonės) 01 serijos pakeitimų 5 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/95

                        JT taisyklės Nr. 121 (valdymo įtaisų, šviesos signalizatorių ir rodytuvų identifikavimas) 9 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/96

                        JT taisyklės Nr. 121 (valdymo įtaisų, šviesos signalizatorių ir rodytuvų identifikavimas) 01 serijos pakeitimų 1 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/97

                        Taisyklės Nr. 128 (Šviesos diodų (LED) šviesos šaltiniai) pradinės redakcijos 6 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/86

                        JT taisyklės Nr. 129 (patobulintos vaikų apsaugos sistemos) 2 klaidų ištaisymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/104

                        JT taisyklės Nr. 129 (patobulintos vaikų apsaugos sistemos) 5 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/105

                        JT taisyklės Nr. 129 (patobulintos vaikų apsaugos sistemos) 01 serijos pakeitimų 1 papildymo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/106

                        JT taisyklės Nr. 129 (patobulintos vaikų apsaugos sistemos) 02 serijos pakeitimų pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/107

                        Naujos taisyklės dėl vienodų nuostatų dėl sunkiųjų transporto priemonių dyzeliniuose varikliuose ir tokiose transporto priemonėse įrengtinų sunkiųjų transporto priemonių variklių pritaikymo prie dvejopų degalų sistemų (HDDF-ERS) patvirtinimo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/110

                        Rezoliucijos dėl bendros šviesos šaltinių kategorijų specifikacijos (R.E.4) projekto pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/111

                        JT bendrojo techninio reglamento Nr. 15 (pasauliniu mastu suderintos lengvųjų transporto priemonių bandymų procedūros) 1 pakeitimo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/68

                        JT bendrojo techninio reglamento Nr. 16 (padangos) 1 pakeitimo pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/117

                        Naujo JT bendrojo techninio reglamento dėl dviračių arba triračių motorinių transporto priemonių vidinės diagnostikos elementų matavimo procedūros pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/112

                        Naujo JT bendrojo techninio reglamento dėl dviračių arba triračių motorinių transporto priemonių, kuriose įrengtas degimo variklis, išmetamųjų karterio dujų ir degalų garavimo išlakų matavimo procedūros pasiūlymas

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/66


				|

		52011PC0540

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS kuriuo tarpvyriausybiniams valstybių narių energetikos susitarimams su trečiosiomis šalimis nustatomas keitimosi informacija mechanizmas /* KOM/2011/0540 galutinis - 2011/0238 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS
MEMORANDUMAS
2011 m. vasario 4 d. Europos
Vadovų Taryba nusprendė, kad siekiant užtikrinti ES išorės
santykių energetikos srityje su svarbiausiomis gamybos, tranzito ir
vartojimo šalimis nuoseklumą ir darną būtina geriau koordinuoti
ES ir valstybių narių veiklą. Todėl Taryba paprašė
valstybių narių nuo 2012 m. sausio 1 d. informuoti
Komisiją apie visus savo naujus ir esamus dvišalius energetikos
susitarimus su trečiosiomis šalimis[1].
Remiantis Europos Vadovų Tarybos
išvadomis šiuo pasiūlymu nustatomas mechanizmas, įskaitant išsamias
procedūras, taikytinas valstybių narių ir Komisijos keitimuisi
informacija, susijusia su tarpvyriausybiniais susitarimais, t. y.
teisiškai privalomais valstybių narių ir trečiųjų
šalių susitarimais, galinčiais daryti poveikį energijos vidaus
rinkos veikimui ar funkcionavimui arba energijos tiekimo saugumui
Sąjungoje.
Pasiūlymu
papildomas Komisijos komunikatas dėl energijos tiekimo saugumo ir
tarptautinio bendradarbiavimo „ES energetikos politika. Bendradarbiavimas su
užsienio partneriais“[2].

1.
POLITIKOS TIKSLAI

Importuojamos energijos dalis Sąjungoje
nuolat auga[3].
Todėl valstybės narės ir energetikos įmonės ieško
naujų energijos šaltinių už ES ribų. Deryboms su galingais
trečiųjų šalių energijos tiekėjais dažniausiai prireikia
politinio palaikymo, kuris užtikrinamas sudarant valstybių narių
tarpvyriausybinius susitarimus su trečiosiomis šalimis. Paprastai dėl
šių tarpvyriausybinių susitarimų vyksta dvišalės derybos, o
patys susitarimai dažnai tampa pagrindu išsamesnėms prekybos sutartims.
Po elektros ir dujų rinkos liberalizavimo
Europos Sąjungoje, o ypač įgyvendinant trečiąjį
energetikos paketą[4],
valstybės narės savo energetikos teisės aktuose atliko
didelių pakeitimų. Laikytis šių teisės aktų
pakeitimų trečiųjų šalių energijos tiekėjams ne
visada komerciškai naudinga. Dėl galimo tiekiamos energijos trūkumo
valstybės narės patiria vis didesnį spaudimą
tarpvyriausybiniuose susitarimuose su trečiosiomis šalimis daryti su
Sąjungos energetikos teise nesuderinamas nuolaidas reguliavimo srityje.
Tokios nuolaidos reguliavimo srityje kelia pavojų tinkamam Sąjungos
energijos vidaus rinkos veikimui ir funkcionavimui.
Pavyzdžiui, kai
pasirašomas tarpvyriausybinis susitarimas remti konkretaus dujotiekio
projektą, jame neturėtų būti nuostatų, konkrečiam
tiekėjui paliekančių teisę sudaryti sutartis dėl viso
arba dalies dujotiekio pajėgumo, nebent tokia nuostata leidžiama pagal
Sąjungos teisę po to, kai atitinkamos nacionalinio arba Sąjungos
lygmens valdžios institucijos priima palankų sprendimą, kuriuo
atleidžiama nuo Sąjungos energetikos teisės aktų reikalavimo
dėl trečiųjų šalių teisės naudotis tinklais ir
kuriam taikomos tuose teisės aktuose nustatytos sąlygos. Priešingu
atveju susitarimas prieštaraus Sąjungos teisei, todėl juo nebus užtikrintas
teisinis aiškumas investuotojams. Negana to, dujotiekio projektas neatitiks
galimo ES finansavimo reikalavimų. Jei paaiškėja, kad kuriomis nors
tarpvyriausybinių susitarimų su trečiosiomis šalimis nuostatomis
pažeidžiamos vidaus rinkos taisyklės, valstybės narės
vienašališkai tų susitarimų pakeisti negali, todėl sudarydamos
tarpvyriausybinius susitarimus, kuriuose esama neteisėtų
nuostatų, valstybės narės susiduria su prieštaringais teisiniais
įsipareigojimais ir kyla grėsmė tinkamam Sąjungos energijos
vidaus rinkos veikimui ir funkcionavimui. Todėl valstybės narės
tokių susitarimų neturėtų pasirašyti.
Be to, kaip
paaiškėjo per 2009 m. sausį kilusį Rusijos Federacijos ir
Ukrainos ginčą dėl dujų, ES sudėtingiau užtikrinti
energijos tiekimo saugumą, jei vidaus rinka neveikia tinkamai. Todėl
valstybėms narėms ir Komisijai svarbu žinoti, kiek energijos
importuojama ir kokie jos šaltiniai.
Siekiant spręsti šias problemas, svarbu
tobulinti valstybių narių, taip pat valstybių narių ir
Komisijos keitimąsi informacija apie esamus, laikinai taikomus ir
būsimus tarpvyriausybinius susitarimus. Tai padės supaprastinti
Sąjungos energetikos politikos koordinavimą ir veiksmingą
įgyvendinimą Sąjungos lygmeniu. Be to, tai leis pagerinti
atskirų valstybių narių derybinę poziciją dėl
tiekimo saugumo užtikrinimo derybose su trečiosiomis šalimis, užtikrinti
tinkamą Sąjungos energijos vidaus rinkos veikimą ir
funkcionavimą, taip pat suteiks teisinio aiškumo, būtino priimant investicijų
sprendimus, ir leis siekti, kad projektui būtų skirta ES
lėšų. Padidėjus tarpvyriausybinių susitarimų
skaidrumui, Sąjungos išoriniai santykiai taip pat taps nuoseklesni,
darnesni ir pagrįsti solidarumo principu, o valstybės narės galės
geriau pasinaudoti privalumais, susijusiais su politine ir ekonomine
Sąjungos įtakos ir Komisijos kompetencija Sąjungos teisėje.
Todėl numatoma, kad per derybas valstybės narės gali paprašyti
Sąjungos pagalbos. Taigi naujoji priemonė suteiks Komisijai
galimybę veiksmingai remti valstybes nares.

2.
POLITIKOS PASIRINKTYS IR KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS
ŠALIMIS

Dėl riboto
ekonominio ir socialinio šio pasiūlymo poveikio nutarta, kad oficialaus
poveikio vertinimo atlikti nebūtina. Vis dėlto, atsižvelgusi į
nurodytus politikos tikslus, Komisija įvertino keletą galimybių
deramai perkelti Europos Vadovų Tarybos išvadas į teisės aktus.
2010 m. gruodžio 21 d.–2011 m. kovo 7 d. vyko viešos
konsultacijos dėl ES energetikos politikos išorės aspekto.
Konsultacijose iškelti klausimai dėl būtinybės valstybėms
narėms ir Komisijai koordinuoti veiksmus, susijusius su
tarpvyriausybinių susitarimų sudarymu, siekiant užtikrinti energijos
tiekimo saugumą ir tinkamą Sąjungos energijos vidaus rinkos
veikimą ir funkcionavimą. Iš viso buvo gauta per 90 atsakymų.
Respondentai akcentavo svarbų Sąjungos vaidmenį skatinant
patikimą teisinę ir institucinę sistemą,
padedančią siekti abipusiškai naudingų santykių su
pagrindiniais energijos tiekėjais ir tranzito valstybėmis. Be to,
2011 m. balandžio 6 d. Briuselyje vyko susitikimas su energetikos
ekspertais.
Faktinė padėtis
Šiuo metu Komisija neturi informacijos apie
daugumą valstybių narių tarpvyriausybinių susitarimų
su trečiosiomis šalimis, nes valstybės narės Komisijai teikti
visapusiškos informacijos apie šiuos susitarimus nėra įpareigotos[5]. Labai apytikriais Komisijos
skaičiavimais, valstybės narės su trečiosiomis šalimis gali
būti sudariusios apie 30 tarpvyriausybinių susitarimų dėl
naftos ir 60 – dėl dujų[6].
Greičiausiai tokie susitarimai sudaryti dėl naftos arba dujų,
importuojamų į Sąjungą iš trečiųjų
šalių, kiekio arba tokio kiekio tiekimo per pastoviąją
infrastruktūrą sąlygų. Manoma, kad valstybių
narių tarpvyriausybinių susitarimų su trečiosiomis šalimis
dėl elektros yra mažiau. Tarp šių susitarimų yra Baltarusijos,
Rusijos, Estijos, Lietuvos ir Latvijos susitarimas BRELL RING dėl Baltijos
valstybių tinklų valdymo ir naudojimo. Panašūs susitarimai
greičiausiai egzistuoja ir su Balkanų šalimis, kuriose
trečiųjų šalių tinklai yra sujungti ir su Sąjungos
valstybėmis narėmis. Neįmanoma tiksliai nustatyti, ar šie
tarpvyriausybiniai susitarimai keičiami reguliariai ir kiek naujų
susitarimų pasirašoma. Valstybės narės taip pat neturi
mechanizmo, galinčio padėti sekti šios srities pokyčius 27
valstybėse narėse. Nors keli skaidrumo reikalavimai jau nustatyti[7], jie taikomi tik dujų
sektoriui (esamiems ir būsimiems tarpvyriausybiniams susitarimams) ir
keitimuisi informacija tarp Komisijos ir valstybių narių (keitimasis
informacija tarp pačių valstybių narių nenumatytas), tad
vien dėl šių priežasčių jais nevisiškai į
nacionalinę teisę perkeliamos Europos Vadovų Tarybos išvadų
rekomendacijos. Taigi faktinė padėtis yra nepatenkinama ir, Komisijos
manymu, būtina pasiūlyti nustatyti naują išsamesnį ir
visapusiškesnį keitimosi informacija mechanizmą.
Teisinė priemonė arba
savanoriška priemonė
Tik aiškūs įsipareigojimai dėl
valstybių narių, taip pat valstybių narių ir Komisijos
keitimosi informacija apie tarpvyriausybinius susitarimus gali užtikrinti
būtiną skaidrumą, reikalingą koordinavimui Sąjungos
lygmeniu. Nors į siūlomą mechanizmą
įtraukti ir privalomos teisinės galios neturintys elementai, tokie
kaip bendras standartinių nuostatų parengimas, iki šiol vien
savanoriškų priemonių nepakako, kad būtų užtikrintas toks
keitimasis informacija, koks būtinas, kad valstybių narių
susitarimai su trečiosiomis šalimis būtų teisiški ir
nekeltų pavojaus tinkamam Sąjungos energijos vidaus rinkos veikimui
ir funkcionavimui. Taigi keistis informacija įpareigojanti teisinė
priemonė, kurios tinkamiausia forma – sprendimas[8], yra vienintelis būdas,
užtikrinsiantis nustatytų politikos tikslų įgyvendinimą.
Taikymo sritis
Siekiant tiksliai perkelti Tarybos išvadas,
siūloma sprendimą taikyti visiems esamiems, laikinai taikomiems ir
naujiems tarpvyriausybiniams susitarimams, kurie gali daryti poveikį
energijos vidaus rinkos veikimui ar funkcionavimui arba energijos tiekimo
saugumui Sąjungoje, nes šios dvi sritys yra glaudžiai susijusios. Labai
svarbu į sprendimo taikymo sritį įtraukti visus tarpvyriausybinius
susitarimus, darančius poveikį dujų, naftos arba elektros
tiekimui pastoviąja infrastruktūra (tokia kaip vamzdynai ir tinklai)
arba tam, koks bendras energijos kiekis importuojamas į ES.
Tinkamas keitimosi informacija laikas
Kitoms valstybėms narėms ir
Komisijai gauti išankstinės informacijos apie planuojamus pasirašyti
tarpvyriausybinius susitarimus yra labai svarbu. Taip pat būtina išsamiai
susipažinti su jau galiojančių tarpvyriausybinių susitarimų
turiniu. Todėl būtų tinkamiausia, jei valstybės narės
apie savo ketinimą pradėti derybas pirmiausiai informuotų
Komisiją ir pateiktų jai ratifikuotą tarpvyriausybinio
susitarimo versiją. Komisijai tektų pagrindinis vaidmuo nedelsiant
pranešti šią informaciją kitoms valstybėms narėms,
atsižvelgiant į valstybių narių prašymus dėl informacijos
konfidencialumo.
Tačiau, jei informacija nebus
keičiamasi jau per derybas, bus sudėtinga daryti įtaką
būsimiems tarpvyriausybiniams susitarimams, siekiant užtikrinti jų
suderinamumą su Sąjungos energetikos teisės aktais ir
Sąjungos tiekimo saugumo politika. Vis dėlto svarbiausia, kad taip
būtų nepasinaudota galimybe užtikrinti su tarpvyriausybinių
susitarimų statusu ir galiojimu susijusį teisinį aiškumą,
kuris būtinas įgyvendinant stambius energetikos projektus ir skiriant
finansavimą. Tai neigiamai paveiktų Sąjungos investicijas, o
kartu ir Sąjungos energijos tiekimo saugumą.
Taikant dabartinį ex-post
kontrolės mechanizmą, t. y. pažeidimo nagrinėjimo
procedūras, ši problema sprendžiama nelabai veiksmingai[9]. Taip yra todėl, kad jeigu
po to, kai tarpvyriausybiniai susitarimai pasirašomi ir tuo labiau
ratifikuojami, paaiškėja, kad tam tikros jų nuostatos neatitinka
vidaus rinkos taisyklių, valstybės narės negali šių
susitarimų vienašališkai taisyti ir turėtų iš naujo dėl
jų derėtis su atitinkamomis trečiosiomis šalimis. Todėl
manoma, kad būtinas nuolatinis ryšys ir keitimasis informacija per
derybas, taip pat galimybė susijusios valstybės narės arba
Komisijos prašymu patikrinti tarpvyriausybinio susitarimo atitiktį ES teisės
aktams prieš jį pasirašant. Be to, siūloma suteikti galimybę
valstybėms narėms prašyti Komisijos tarnybų pagalbos derybose.
Taikant šiuos keitimosi informacija mechanizmus įgyta patirtis
turėtų padėti bendromis pastangomis parengti savanoriškas
standartines nuostatas, kurias valstybės narės galės taikyti
būsimuose tarpvyriausybiniuose susitarimuose. Taikant šias standartines
nuostatas būtų išvengta tarpvyriausybinių susitarimų
neatitikties Sąjungos teisei.
Privaloma ex-ante kontrolė ir
lankstesnis atitikties patikrinimas
Nesiūloma kurti išsamaus privalomos ex-ante
kontrolės mechanizmo visiems atitinkamiems tarpvyriausybiniams
susitarimams, nes taikant tokį mechanizmą būtų užkrauta
pernelyg didelė našta valstybėms narėms, o visų
būsimų tarpvyriausybinių susitarimų sudarymą
tektų atidėti bent keliems mėnesiams.
Manoma, kad pakaktų pateikti
lankstesnį atitikties kontrolės mechanizmą, kai Komisija savo
pačios iniciatyva arba valstybės narės, vykdančios derybas
dėl tarpvyriausybinio susitarimo, prašymu vertina svarstomo susitarimo
atitiktį Sąjungos teisei prieš tą susitarimą pasirašant.
Kai atitikties patikrinimas atliekamas susijusios valstybės narės
arba Komisijos prašymu, tai, siekiant per daug nevilkinti derybų ir jei
Komisija aiškios nuomonės nepateikia per keturis mėnesius, laikoma,
kad Komisija prieštaravimų neturi.
Siūlomas variantas smarkiai
padidintų Sąjungos gebėjimą užtikrinti tinkamą
energijos vidaus rinkos veikimą ir funkcionavimą, taip pat išsaugoti
energijos tiekimo saugumą ir stambių energijos projektų
įgyvendinimą, darniai ir todėl veiksmingai panaudojant
Sąjungos derybines galias. Šiuo atžvilgiu teigiamas pasiūlymo
poveikis derybose dėl tarpvyriausybinių susitarimų su
trečiosiomis šalimis atsvertų gana ribotą papildomą valstybių
narių naštą, susijusią skaidrumo įsipareigojimų laikymusi.

3.
TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI

Šiuo pasiūlymu siekiama įgyvendinti
2011 m. vasario 4 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas ir nustatyti
mechanizmą, įskaitant išsamias procedūras, taikytinas
valstybių narių ir Komisijos keitimuisi informacija apie tarpvyriausybinius
susitarimus, siekiant supaprastinti koordinavimą Sąjungos lygmeniu,
kad būtų užtikrintas tiekimo saugumas, tinkamas energijos vidaus
rinkos veikimas ir funkcionavimas, taip pat suteikti teisinio aiškumo,
būtino priimant investicijų sprendimus.
Atskiroms valstybėms narėms šių
politikos tikslų įgyvendinimą užtikrinti sudėtinga. Šiuo
metu valstybės narės neturi pakankamai informacijos, kad
galėtų vertinti bendrą savo tarpvyriausybinių
susitarimų poveikį energijos tiekimo saugumui Europos Sąjungoje.
Pačių valstybių narių atliekami jų
tarpvyriausybinių susitarimų atitikties Sąjungos energetikos
taisyklėms vertinimai taip pat nesuteikia pakankamo teisinio aiškumo
investuotojams. Kita vertus, koordinavimas Sąjungos lygmeniu prisidės
prie visų šių tikslų siekimo. Kadangi siūlomas keitimasis
informacija padidins valstybių narių derybinę poziciją
trečiųjų šalių atžvilgiu, tai užtikrins tinkamą
Sąjungos taisyklių ir strategijų įgyvendinimą. Vietoj
nacionalinės perspektyvos bus galima taikyti kolektyvinio energijos
tiekimo saugumo perspektyvą. Bendrai parengtų standartinių
nuostatų taikymas ir siūlomas atitikties ES teisės aktams
patikrinimas suteiks investuotojams daugiau teisinių garantijų
dėl tarpvyriausybinių susitarimų atitikties ES teisės
aktams. Todėl pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą. Be
to, pasiūlymas atitinka ir proporcingumo principą, kadangi
nagrinėtomis savanoriškomis alternatyvomis neužtikrinamas tinkamo masto
keitimasis informacija, o tuo pačiu ir politikos tikslų
įgyvendinimas.
Pagal apibrėžimą tarpvyriausybiniai
susitarimai – teisiškai privalomi valstybių narių susitarimai su
trečiosiomis šalimis, galintys daryti poveikį tinkamam energijos
vidaus rinkos veikimui ir funkcionavimui, taip pat energijos tiekimo saugumui
Europos Sąjungoje.
Siekiant išvengti dubliavimosi,
pasiūlymas netaikomas tarpvyriausybiniams susitarimams, apie kuriuos
reikia specialiai pranešti Komisijai pagal kitus Sąjungos teisės
aktus, išskyrus tarpvyriausybinius susitarimus, apie kuriuos Komisijai turi
būti pranešta pagal Dujų tiekimo saugumo reglamentą[10]. Taip pat siūloma naujojo
mechanizmo netaikyti susitarimams tarp komercinės veiklos vykdytojų,
išskyrus tokius atvejus, kai šie komerciniai susitarimai aiškiai minimi
tarpvyriausybiniame susitarime.
Valstybės narės Komisijai
nusiunčia visus esamus ir laikinai taikomus savo tarpvyriausybinius
susitarimus su trečiosiomis šalimis ne vėliau kaip per tris
mėnesius nuo siūlomo sprendimo įsigaliojimo. Be to, jos kuo
anksčiau informuoja Komisiją apie savo ketinimą pradėti
derybas dėl tarpvyriausybinio susitarimo pasirašymo arba keisti esamus
tarpvyriausybinius susitarimus. Komisija reguliariai informuojama apie derybas.
Jei paprašoma, Komisija dalyvauja derybose kaip stebėtoja. Todėl
valstybės narės taip pat turi teisę paprašyti Komisijos pagalbos
jų derybose su trečiosiomis šalimis.
Po tarpvyriausybinio susitarimo ratifikavimo
ratifikuotas tekstas nusiunčiamas Komisijai. Visi tarpvyriausybiniai
susitarimai pateikiami su visais priedais, kitais juose minimais tekstais ir
visais jų pakeitimais. Komisija valstybėms narėms suteikia
galimybę su gauta informacija susipažinti duomenų bazėje.
Teikdama informaciją Komisijai valstybė narė gali nurodyti, ar
kuri nors informacijos dalis pateiktuose susitarimuose turi būti laikoma
konfidencialia.
Komisija padeda valstybėms narėms
koordinuoti veiklą, kad būtų galima sekti tarpvyriausybinių
susitarimų pokyčius, nustatyti bendras problemas ir jų
sprendimus, taip pat parengti standartines nuostatas, kurias valstybės
narės galės ateityje naudoti tarpvyriausybiniuose susitarimuose.
Be to, Komisija savo iniciatyva ne vėliau
kaip per keturias savaites nuo pranešimo apie tai, kad derybos baigtos, arba
valstybės narės, kuri derėjosi dėl tarpvyriausybinio
susitarimo, prašymu turės teisę įvertinti svarstyto susitarimo
atitiktį Sąjungos teisei, kad būtų užtikrintas susitarimo
teisėtumas. Šiuo atveju valstybės narės galutinai per derybas
priimtą tarpvyriausybinį susitarimą turi pateikti Komisijai
prieš jo pasirašymą. Komisija įvertina susitarimą per keturis mėnesius.
Jei paprašoma, kad būtų patikrinta susitarimo atitiktis ES
teisės aktams, ir jei Komisija nuomonės per vertinimui skirtą
laikotarpį nepateikia, laikoma, kad Komisija prieštaravimų neturi.
Praėjus ketveriems metams nuo šio
siūlomo sprendimo įsigaliojimo, Komisija parengs jo įgyvendinimo
ataskaitą.
Siūlomas sprendimas įsigalioja
dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Oficialiajame leidinyje.

4.
PASIŪLYMO POVEIKIS BIUDŽETUI

Pasiūlymas neturi poveikio Sąjungos
biudžetui. Dėl ribotos papildomos Komisijos administracinės naštos
nebus patirta papildomų išlaidų.
2011/0238 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
kuriuo tarpvyriausybiniams valstybių
narių energetikos susitarimams su trečiosiomis šalimis nustatomas
keitimosi informacija mechanizmas
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 194 straipsnį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
įstatymo galią turinčio
teisės akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[11],
atsižvelgdami į Regionų komiteto
nuomonę[12],
laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)
Europos Vadovų Taryba paprašė
valstybių narių nuo 2012 m. sausio 1 d. informuoti Komisiją
apie visus savo naujus ir galiojančius dvišalius energetikos susitarimus
su trečiosiomis šalimis. Atsižvelgdama į tai, kad būtina
apsaugoti neskelbtiną komercinę informaciją, Komisija šią
informaciją tinkama forma turėtų pateikti visoms kitoms valstybėms
narėms;
(2)
Sąjungos teisės aktais reikalaujama, kad,
siekdamos užtikrinti Sutartimi ar Sąjungos institucijų aktais
nustatomų pareigų vykdymą, valstybės narės imtųsi
visų tinkamų priemonių. Todėl valstybės narės
turėtų vengti Sąjungos teisės ir tarptautinių
susitarimų, pasirašomų tarp valstybių narių ir
trečiųjų šalių, nesuderinamumo arba jį pašalinti;
(3)
kad energijos vidaus rinka veiktų tinkamai,
į Sąjungą iš trečiųjų šalių importuojamai
energijai turėtų būti visapusiškai taikomos energijos vidaus
rinkos sukūrimo taisyklės. Jei energijos vidaus rinka veikia
netinkamai, kyla pavojus ES energijos tiekimo saugumui. Didesnis valstybių
narių ir trečiųjų šalių energetikos susitarimų
skaidrumas leistų Sąjungai solidariai imtis koordinuotų
veiksmų, kad būtų garantuotas tokių susitarimų
suderinamumas su Sąjungos teisės aktais ir veiksmingai užtikrintas
energijos tiekimo saugumas;
(4)
naujasis keitimosi informacija mechanizmas
turėtų būti taikomas tik tarpvyriausybiniams susitarimams,
galintiems daryti poveikį energijos vidaus rinkai arba energijos tiekimo
saugumui, nes šios dvi sritys iš esmės susijusios. Visų pirma šis
mechanizmas turėtų būti skirtas visiems tarpvyriausybiniams
susitarimams, darantiems poveikį dujų, naftos arba elektros tiekimui
per pastoviąją infrastruktūrą arba tam, kiek energijos
į Sąjungą importuojama iš trečiųjų šalių;
(5)
šiuo sprendimu nustatomas keitimosi informacija
mechanizmas neturėtų būti taikomas tarpvyriausybiniams
susitarimams, kurie, remiantis kitais Sąjungos teisės aktais, tokiais
kaip [Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. .../..., kuriuo
nustatoma valstybių narių ir trečiųjų šalių
dvišaliams investicijų susitarimams skirta pereinamojo laikotarpio tvarka[13]], Komisijai turi būti
pateikti visi;
(6)
tačiau minėtas atleidimas nuo pareigos
pranešti netaikomas tarpvyriausybiniams susitarimams, apie kuriuos Komisijai
turi būti pranešta pagal 2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento
ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 994/2010 dėl dujų tiekimo saugumo
užtikrinimo priemonių, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 2004/67/EB[14], 13 straipsnio 6 dalį.
Nuo šiol apie tarpvyriausybinius susitarimus su trečiosiomis šalimis,
darančius poveikį dujų infrastruktūros ir dujų
atsargų plėtrai ir naudojimui, turėtų būti pranešama pagal
šiame sprendime pateiktas taisykles. Siekiant išvengti dubliavimosi,
reikėtų laikyti, kad pagal šį sprendimą pateikus
pranešimą įvykdoma Reglamente (ES) Nr. 994/2010 numatyta pareiga
pranešti;
(7)
šis sprendimas neturėtų būti
taikomas komercinių ūkio subjektų susitarimams, išskyrus tuos
atvejus, kai šie komerciniai susitarimai aiškiai minimi tarpvyriausybiniuose
susitarimuose. Vis dėlto komercinės veiklos vykdytojai, derinantys
komercinius susitarimus su trečiųjų šalių veiklos
vykdytojais, gali konsultuotis su Komisija, kad išvengtų galimo prieštaravimo
Sąjungos teisei;
(8)
valstybės narės turėtų pateikti
Komisijai visus esamus, laikinai galiojančius, kaip apibrėžta Vienos
konvencijos[15]
25 straipsnyje, ir naujus tarpvyriausybinius susitarimus;
(9)
valstybės narės turėtų pranešti
Komisijai apie dar tik ketinamas pradėti derybas dėl naujų
tarpvyriausybinių susitarimų arba esamų tarpvyriausybinių
susitarimų pakeitimų. Komisija turėtų būti reguliariai
informuojama apie vykstančias derybas. Jai turėtų būti
suteikta teisė dalyvauti derybose kaip stebėtojai. Be to,
valstybės narės taip pat gali paprašyti Komisijos joms padėti
derybose su trečiosiomis šalimis;
(10)
Komisija turėtų turėti teisę
savo iniciatyva arba valstybės narės, kuri derėjosi dėl
tarpvyriausybinio susitarimo, prašymu įvertinti svarstyto susitarimo
atitiktį Sąjungos teisei prieš tą susitarimą pasirašant;
(11)
visi galutiniai ratifikuoti susitarimai, kuriems
taikomas šis sprendimas, turėtų būti perduoti Komisijai, kad ši
galėtų išsamiai informuoti visas kitas valstybes nares;
(12)
visą gautą informaciją Komisija
turėtų elektroniniu būdu pateikti kitoms valstybėms
narėms. Komisija turėtų paisyti valstybių narių
prašymų užtikrinti pateiktos informacijos, visų pirma komercinės
informacijos, konfidencialumą. Tačiau prašymai užtikrinti
konfidencialumą neturėtų apriboti pačios Komisijos
galimybės naudotis konfidencialia informacija, nes Komisijai būtina
turėti išsamią informaciją, kad galėtų atlikti
vertinimą. Prašymais užtikrinti konfidencialumą neapribojama teisė
susipažinti su dokumentais, numatyta 2001 m. gegužės 30 d.
Europos Parlamento ir Europos Tarybos reglamente (EB) Nr. 1049/2001
dėl visuomenės teisės susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos
ir Komisijos dokumentais[16];
(13)
nuolatinis keitimasis informacija apie
tarpvyriausybinius susitarimus Sąjungos lygmeniu turėtų
padėti plėtoti geriausią praktiką. Remdamasi geriausia
praktika, Komisija turėtų rekomenduoti standartines nuostatas,
taikytinas valstybių narių tarpvyriausybiniuose susitarimuose su
trečiosiomis šalimis. Taikant šias neprivalomas standartines nuostatas,
būtų išvengta tarpvyriausybinių susitarimų neatitikties
Sąjungos teisei;
(14)
geresnis esamų ir naujų
tarpvyriausybinių susitarimų išmanymas turėtų padėti
geriau koordinuoti energetikos klausimus tarp valstybių narių, taip
pat tarp valstybių narių ir Komisijos. Geresnis koordinavimas
turėtų padėti valstybėms narėms visapusiškai
pasinaudoti privalumais, susijusiais su politine ir ekonomine Sąjungos
įtaka;
(15)
šiame sprendime numatomas keitimosi informacija
mechanizmas neturėtų apsunkinti galiojančių Sąjungos
taisyklių dėl pažeidimų ir konkurencijos taikymo,
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Dalykas ir taikymo sritis
1. Šiuo sprendimu nustatomas mechanizmas
valstybėms narėms ir Komisijai keistis informacija apie
tarpvyriausybinius susitarimus.
2. Šis sprendimas netaikomas
tarpvyriausybiniams susitarimams, kuriems visiems pagal Sąjungos
teisę taikomos kitos konkrečios pranešimo procedūros, išskyrus
tarpvyriausybinius susitarimus, apie kuriuos Komisijai pranešama pagal
Reglamento (ES) Nr. 994/2010 13 straipsnio 6 dalį.
2 straipsnis
Terminų apibrėžtys
Šiame sprendime vartojamų terminų
apibrėžtys:
1) tarpvyriausybiniai susitarimai – teisiškai
privalomi valstybių narių susitarimai su trečiosiomis šalimis,
galintys daryti poveikį tinkamam energijos vidaus rinkos veikimui ir
funkcionavimui arba energijos tiekimo saugumui Sąjungoje;
2) esami tarpvyriausybiniai susitarimai –
tarpvyriausybiniai susitarimai, įsigalioję iki šio sprendimo
įsigaliojimo.
3 straipsnis
Komisijos ir valstybių narių keitimasis informacija
1. Valstybės narės pateikia
Komisijai visus esamus ir laikinai galiojančius savo tarpvyriausybinius
susitarimus su trečiosiomis šalimis kartu su priedais, kitais tekstais,
kurie aiškiai minimi susitarimuose, ir pakeitimais ne vėliau kaip per tris
mėnesius nuo šio sprendimo įsigaliojimo. Komisija visą
gautą informaciją pateikia kitoms valstybėms narėms
elektroniniu būdu. Šiame sprendime laikoma, kad esami arba laikinai
galiojantys tarpvyriausybiniai susitarimai, jau pateikti Komisijai pagal
Reglamentą (ES) Nr. 994/2010 šio sprendimo įsigaliojimo
dieną ir atitinkantys šio straipsnio dalies reikalavimus, yra pateikti.
2. Valstybė narė, ketinanti
pradėti derybas su trečiąja šalimi dėl esamo
tarpvyriausybinio susitarimo pakeitimo arba naujo tarpvyriausybinio susitarimo
sudarymo, apie savo ketinimą iki numatomos derybų pradžios kuo
anksčiau raštu praneša Komisijai. Prie Komisijai teikiamos informacijos
pridedami susiję dokumentai, be to, nurodoma, kokios nuostatos turi
būti aptariamos per derybas, taip pat derybų tikslai ir kita svarbi
informacija. Jei esamas susitarimas keičiamas iš dalies, Komisijai
teikiamoje informacijoje nurodomos nuostatos, dėl kurių turi
būti deramasi iš naujo. Komisija gautą informaciją elektroniniu
būdu pateikia visoms valstybėms narėms. Pirmiau minėta valstybė
narė reguliariai informuoja Komisiją apie vykstančias derybas.
Jei Komisija arba susijusi valstybė narė pageidauja, Komisija
derybose gali dalyvauti kaip stebėtoja.
3. Ratifikavus tarpvyriausybinį
susitarimą arba tarpvyriausybinio susitarimo pakeitimą, valstybė
narė susitarimą arba jo pakeitimą kartu su priedais ir kitais
tekstais, kurie aiškiai minimi šiuose susitarimuose arba jų pakeitimuose,
pateikia Komisijai, kuri gautus dokumentus, išskyrus konfidencialiomis pagal 7
straipsnį laikomas dalis, elektroniniu būdu pateikia visoms kitoms
valstybėms narėms.
4 straipsnis
Komisijos pagalba
Pagal 3 straipsnio 2 dalį informavusi
Komisiją apie ketinimą pradėti derybas dėl esamo
tarpvyriausybinio susitarimo pakeitimo arbo naujo tarpvyriausybinio susitarimo sudarymo,
valstybė narė gali paprašyti Komisijos pagalbos derybose su
trečiąja šalimi.
5 straipsnis
Ex-ante
atitikties kontrolė
Komisija savo iniciatyva per keturias savaites
nuo tada, kai buvo informuota apie baigtas derybas, arba valstybės
narės, kuri dalyvavo derybose dėl tarpvyriausybinio susitarimo,
prašymu gali įvertinti pasiekto susitarimo atitiktį Sąjungos
teisei prieš susitarimo pasirašymą. Kai Komisija arba susijusi
valstybė narė paprašo, kad būtų ex-ante
įvertinta tokio svarstyto tarpvyriausybinio susitarimo atitiktis
Sąjungos teisei, priimtas, bet dar nepasirašytas tarpvyriausybinio
susitarimo projektas pateikiamas Komisijai nagrinėti. Susijusi
valstybė narė susitarimo nepasirašo keturis mėnesius nuo
tarpvyriausybinio susitarimo projekto pateikimo. Susitarus su atitinkama
valstybe nare, šis nagrinėjimo laikotarpis gali būti pratęstas.
Jei paprašius patikrinti susitarimo atitiktį Komisija per nagrinėjimo
laikotarpį nuomonės nepateikia, laikoma, kad Komisija prieštaravimų
neturi.
6 straipsnis
Koordinavimas su valstybėmis narėmis
1. Komisija palengvina valstybių
narių veiksmų koordinavimą, kad būtų galima:
a) peržiūrėti pokyčius,
susijusius su tarpvyriausybiniais susitarimais;
b) nustatyti bendras problemas, susijusias su
tarpvyriausybiniais susitarimais, ir apsvarstyti galimybę imtis
tinkamų veiksmų šioms problemoms spręsti;
c) geriausios praktikos pagrindu parengti
standartines nuostatas, kurias taikant būtų užtikrinta visiška
būsimų tarpvyriausybinių susitarimų atitiktis Sąjungos
energetikos teisės aktams.
7 straipsnis
Konfidencialumas
Valstybės narės, perduodamos
informaciją Komisijai pagal 3 straipsnį, gali nurodyti, ar kuri nors
pranešime pateikiama informacijos dalis, visų pirma komercinė
informacija, turi būti laikoma konfidencialia ir ar perduodama informacija
gali būti dalijamasi su kitomis valstybėmis narėmis. Komisija
laikosi tokių nurodymų. Prašymai laikytis konfidencialumo neriboja
pačios Komisijos prieigos prie konfidencialios informacijos.
8 straipsnis
Peržiūra
1. Praėjus ketveriems metams po sprendimo
įsigaliojimo, Komisija pateikia sprendimo įgyvendinimo ataskaitą
Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių
reikalų komitetui.
2. Ataskaitoje visų pirma
įvertinama, ar šio sprendimo pakanka, kad būtų užtikrinta
visiška tarpvyriausybinių susitarimų atitiktis Sąjungos teisei
ir valstybių narių veiksmų, susijusių su
tarpvyriausybiniais susitarimais, aukšto lygio koordinavimas.
9 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą
dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
10 straipsnis
Adresatai
Šis sprendimas
skirtas valstybėms narėms pagal Sutartis.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
[1]               Šias išvadas 2011 m. vasario 28 d. patvirtino
Energetikos taryba: „Komisija ir valstybės narės geriau ir tinkamu
laiku keičiasi informacija; be kita ko, valstybės narės
informuoja Komisiją apie visus savo naujus ir galiojančius dvišalius
energetikos susitarimus su trečiosiomis šalimis.“
[2]               COM (2011) 539.
[3]               Pagal 2030 m. scenarijų iš
trečiųjų šalių importuojamos energijos dalis gali siekti
57 %.
[4]               OL L 2011, 2009 8 14.
[5]               Vienintelis šiuo metu egzistuojantis įpareigojimas
numatytas 2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamento (ES) Nr. 994/2010 dėl dujų tiekimo saugumo
užtikrinimo priemonių, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 2004/67/EB
(Dujų tiekimo saugumo reglamento), 13 straipsnio 6 dalyje, OL 295,
2010 11 12, p. 1–22. Šia nuostata valstybės narės
įpareigojamos pranešti Komisijai apie tarpvyriausybinius dujų
susitarimus. Apie dabartinius tarpvyriausybinius susitarimus reikia tik
pranešti iki 2011 m. gruodžio 3 d.
[6]               Atsižvelgiant į tai, kad žinoma apie vos kelis
tarpvyriausybinius valstybių narių ir trečiųjų
šalių susitarimus, pavyzdžiui, apie susitarimą dėl dujotiekio
„South Stream“, šis itin konservatyvus vertinimas grįstas prielaida, kad
keletas valstybių narių yra pasirašiusios tokius tarpvyriausybinius
susitarimus su pagrindiniais naftos ir dujų tiekėjais, ypač kai
nafta ir dujos tiekiami vamzdynais.
[7]               Žr. Dujų tiekimo saugumo reglamento 13 straipsnio 6
dalį.
[8]               Nors tinka tiek reglamentas, tiek sprendimas, pastarasis
laikomas tinkamesnis, nes teisinė priemonė neturės tiesioginio
poveikio fiziniams asmenims ir yra išimtinai skirta valstybėms narėms.
[9]               Reikėtų pabrėžti, kad pranešimas apie
esamus tarpvyriausybinius susitarimus nesutrukdys Komisijai prireikus
pradėti pažeidimo procedūros, t. y. jei konkrečiu atveju
gali būti įrodyta, kaip tam tikras susitarimas pažeidžia vidaus
rinkos taisykles.
[10]             Dubliavimosi išvengiama ir taikant Dujų tiekimo
saugumo reglamentą, nes pranešimas pagal kur kas išsamesnes taisykles,
numatytas šiame pasiūlyme, atitiktų Dujų tiekimo saugumo
reglamente numatytus reikalavimus.
[11]             OL C […], […], p. […]. .
[12]             OL C […], […], p. […]. .
[13]             [COM2010 (344) galutinis, dar nepriimtas].
[14]             OL L 295, 2010 11 12, p. 1.
[15]             1969 m. Vienos konvencija dėl Sutarčių
teisės.
[16]             OL L 8, 2001 1 12, p. 28.


				|

		52012PC0078

			Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS kuriuo iš dalies keičiamas 2011 m. rugsėjo 2 d. Tarybos sprendimas, kuriuo iš dalies sustabdomas Europos ekonominės bendrijos ir Sirijos Arabų Respublikos bendradarbiavimo susitarimo taikymas /* COM/2012/078 final - 2012/0032 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
(1)
1977 m. sausio 18 d. Europos
ekonominė bendrija ir Sirijos Arabų Respublika sudarė
bendradarbiavimo susitarimą (toliau – bendradarbiavimo susitarimas)[1], siekdamos glaudžiau
bendradarbiauti visose srityse ir taip stiprinti tarpusavio santykius;
(2)
2011 m. rugsėjo 2 d. Taryba
priėmė sprendimą iš dalies sustabdyti bendradarbiavimo
susitarimo taikymą[2]
iki tol, kol Sirijos valdžios institucijos nustos nuolat pažeidinėjusios
žmogaus teises, ir vėl bus galima pripažinti, kad jos laikosi bendrosios
tarptautinės teisės ir principų, kuriais pagrįstas
bendradarbiavimo susitarimas;
(3)
vėliau, atsižvelgdama į dar
pablogėjusią padėtį Sirijoje, Sąjunga nusprendė
prieš Sirijos režimą imtis papildomų ribojamųjų
priemonių;
(4)
šiuo atžvilgiu bendradarbiavimo susitarimo taikymas
turėtų likti iš dalies sustabdytas. Atsižvelgiant į
požiūrį, kurio laikytasi 2011 m. rugsėjo 2 d., dalinio
sustabdymo nuostata turėtų būti taikoma ne Sirijos liaudžiai, o
valdžios institucijoms, ir atitinkamai apribota. Kadangi prekyba auksu,
tauriaisiais metalais ir deimantais naudinga visų pirma Sirijos režimui,
todėl sudaro jai palankias sąlygas vykdyti represinę
politiką, dalinio sustabdymo nuostatos taikymas turėtų
būtų išplėstas ir apimti prekybą šiomis medžiagomis.
2012/0032 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS SPRENDIMAS
kuriuo iš dalies keičiamas 2011 m.
rugsėjo 2 d. Tarybos sprendimas, kuriuo iš dalies sustabdomas Europos
ekonominės bendrijos ir Sirijos Arabų Respublikos bendradarbiavimo
susitarimo taikymas
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnį
kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą,
kadangi:
(1)
1977 m. sausio 18 d. Europos
ekonominė bendrija ir Sirijos Arabų Respublika sudarė
bendradarbiavimo susitarimą (toliau – bendradarbiavimo susitarimas)[3], siekdamos glaudžiau
bendradarbiauti visose srityse ir taip stiprinti tarpusavio santykius;
(2)
2011 m. rugsėjo 2 d. Taryba
priėmė sprendimą iš dalies sustabdyti bendradarbiavimo
susitarimo taikymą[4]
iki tol, kol Sirijos valdžios institucijos nustos nuolat pažeidinėjusios
žmogaus teises, ir vėl bus galima pripažinti, kad jos laikosi bendrosios
tarptautinės teisės ir principų, kuriais pagrįstas
bendradarbiavimo susitarimas;
(3)
vėliau, atsižvelgdama į dar pablogėjusią
padėtį Sirijoje, Sąjunga nusprendė prieš Sirijos
režimą imtis papildomų ribojamųjų priemonių;
(4)
šiuo atžvilgiu bendradarbiavimo susitarimo taikymas
turėtų likti iš dalies sustabdytas. Atsižvelgiant į
požiūrį, kurio laikytasi 2011 m. rugsėjo 2 d., dalinio
sustabdymo nuostata turėtų būti taikoma ne Sirijos liaudžiai, o
valdžios institucijoms, ir atitinkamai apribota. Kadangi prekyba auksu,
tauriaisiais metalais ir deimantais naudinga visų pirma Sirijos režimui,
todėl sudaro jai palankias sąlygas vykdyti represinę
politiką, dalinio sustabdymo nuostatos taikymas turėtų
būtų išplėstas ir apimti prekybą šiomis medžiagomis,
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Priede išvardytos priemonės
įtraukiamos į 2011 m. rugsėjo 2 d. Tarybos sprendimo,
kuriuo iš dalies sustabdomas Europos ekonominės bendrijos ir Sirijos
Arabų Respublikos bendradarbiavimo susitarimo taikymas, priedą.
2 straipsnis
Apie šį sprendimą pranešama Sirijos
Arabų Respublikai.
3 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos
Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
PRIEDAS
1
straipsnyje nurodytų priemonių sąrašas
(1)          Tiesioginis arba netiesioginis
toliau išvardijamų Sąjungos arba kitokios kilmės aukso,
tauriųjų metalų ir deimantų pardavimas, tiekimas,
perdavimas arba eksportas Sirijos Vyriausybei, jos viešosioms įstaigoms,
korporacijoms ir agentūroms, Sirijos centriniam bankui, bet kuriam jų
vardu ar jiems vadovaujant veikiančiam asmeniui, subjektui ar
įstaigai arba bet kuriam jiems nuosavybės teise priklausančiam
arba jų kontroliuojamam subjektui ar įstaigai;
(2)          Toliau išvardijamų Sirijos arba
kitokios kilmės aukso, tauriųjų metalų ir deimantų
pirkimas, importas arba gabenimas iš Sirijos Vyriausybės, jos
viešųjų įstaigų, korporacijų ir agentūrų,
Sirijos centrinio banko ir bet kurio jų vardu ar jiems vadovaujant
veikiančio asmens, subjekto ar įstaigos arba bet kurio jiems
nuosavybės teise priklausančio arba jų kontroliuojamo subjekto
ar įstaigos; ir
(3)          Tiesioginis arba netiesioginis
techninės paramos arba tarpininkavimo paslaugų, finansavimo ar
finansinės paramos, susijusios su a ir b punktuose minėtomis
prekėmis, teikimas Sirijos Vyriausybei, jos viešosioms įstaigoms,
korporacijoms ir agentūroms, Sirijos centriniam bankui ir bet kuriam
jų vardu ar jiems vadovaujant veikiančiam asmeniui, subjektui ar
įstaigai arba bet kuriam jiems nuosavybės teise priklausančiam
arba jų kontroliuojamam subjektui ar įstaigai.
Šiame priede nurodytas auksas, taurieji
metalai ir deimantai:
SS kodas         Aprašymas
7102      Deimantai, apdoroti arba
neapdoroti, tačiau neaptaisyti arba neįtvirtinti.
7106      Sidabras (įskaitant
sidabrą, padengtą auksu arba platina), neapdorotas, pusiau apdorotas
arba turintis miltelių pavidalą.
7108      Auksas (įskaitant
auksą, padengtą platina), neapdorotas, pusiau apdorotas arba turintis
miltelių pavidalą.
7109      Netaurieji metalai arba
sidabras, plakiruoti auksu, neapdoroti labiau už pusiau apdorotus.
7110      Platina, neapdorota, pusiau
apdorota arba turinti miltelių pavidalą.
7111      Netaurieji metalai, sidabras
arba auksas, plakiruoti platina, neapdoroti labiau už pusiau apdorotus.
7112      Tauriojo metalo arba metalo,
plakiruoto tauriuoju metalu, atliekos ir laužas; kitos atliekos ir laužas,
kurių sudėtyje yra tauriojo metalo arba tauriojo metalo
junginių, dažniausiai naudojami tauriajam metalui regeneruoti.
7502      Neapdorotas nikelis.
7503      Nikelio atliekos ir laužas.
7504      Nikelio milteliai ir žvyneliai.
8103      Tantalas ir tantalo gaminiai,
įskaitant atliekas ir laužą.
8112      Renis, indis, germanis.
[1]               OL L 269, 1978 9 27, p. 2.
[2]               OL L 228, 2011 9 3, p. 19.
[3]               OL L 269, 1978 9 27, p. 2.
[4]               OL L 228, 2011 9 3, p. 19.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2016 04 29
            COM(2016) 233 final
            2016/0123(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Pasaulio prekybos organizacijos generalinėje taryboje, dėl Europos Sąjungos prašymo pratęsti PPO įsipareigojimų atidėjimą, susijusį su autonominiu lengvatiniu režimu Vakarų Balkanų šalims

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               •Pasiūlymo pagrindas ir tikslai

               Šio pasiūlymo tikslas – nustatyti poziciją, kurios Europos Sąjunga turi laikytis Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) generalinėje taryboje, dėl PPO įsipareigojimų atidėjimo dėl autonominių prekybos lengvatų, kurias Europos Sąjunga turėtų suteikti Vakarų Balkanų šalims, pratęsimo iki 2021 m. gruodžio 31 d.

               Tai būtų trečias kartas, kai PPO pratęsia įsipareigojimų atidėjimą.

               2000 m. gruodžio 8 d. PPO generalinė taryba sutiko leisti Europos Sąjungai atidėti savo įsipareigojimus pagal GATT 1994 I straipsnio 1 dalį, kiek tai yra būtina, kad Europos Sąjunga galėtų suteikti lengvatinį režimą lengvatomis besinaudojančioms šalims laikotarpiu iki 2006 m. gruodžio 31 d.
                  1
               . Europos Sąjungai suteiktas atidėjimas 2006 m. liepos 28 d.  buvo pratęstas iki 2011 m. gruodžio 31 d.
                  2
               . Europos Sąjungai suteiktas atidėjimas 2011 m. gruodžio 5 d.  buvo pratęstas iki 2016 m. gruodžio 31 d.
                  3
               .

               •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

               Europos Sąjunga suteikė lengvatinių muitų tarifų Vakarų Balkanų šalims remdamasi 2000 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2007/2000, kuriuo nustatomas atleidimas nuo muitų arba lengvatinio režimo taikymas produktams, kurių kilmės šalys yra Vakarų Balkanų šalys (Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Kroatija, buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Kosovas
                  4
               , Juodkalnija ir Serbija). Reglamentas (EB) Nr. 2007/2000 buvo keletą kartų iš esmės keičiamas ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1215/2009
                  5
                priimta jo kodifikuota redakcija. Kiti pakeitimai buvo padaryti 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1336/2011
                  6
                – autonominių prekybos lengvatų galiojimas pratęstas iki 2015 m. gruodžio 31 d. Reglamentu (ES) Nr. 517/2013
                  7
                Kroatija, jai įstojus į ES, išbraukta iš Tarybos reglamento (EB) Nr. 1215/2009 taikymo srities.

               Europos Sąjunga priėmė 2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 2423/2015, kuriuo iš dalies pakeistas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1215/2009 ir iki 2020 m. gruodžio 31 d.  pratęstas autonominio lengvatinio prekybos režimo taikymas Vakarų Balkanų šalims.

               .Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

               Netaikoma.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               .Teisinis pagrindas

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje nustatyta, kad kai tarptautiniu susitarimu įsteigtame organe reikia priimti teisinę galią turintį sprendimą, Taryba, remdamasi Komisijos ar Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymu, priima sprendimą, kuriuo nustatoma pozicija, kuri turi būti priimta Europos Sąjungos vardu. Ši nuostata taikoma įsipareigojimų atidėjimo nustatymui, susijusiam su Europos Sąjungos Vakarų Balkanų šalims teikiamomis papildomomis autonominėmis prekybos lengvatomis, nes šis sprendimas priimamas tarptautiniu susitarimu, kuris turi poveikio Europos Sąjungos teisėms ir įsipareigojimams, įsteigtame organe (PPO generalinėje taryboje arba Ministrų konferencijoje).

               .Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

               Netaikoma.

               .Proporcingumo principas

               Netaikoma.

               .Pasirinkta priemonė

               Netaikoma.

               3.EX-POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               Netaikoma.

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Netaikoma.

               5.KITI ELEMENTAI

               Netaikoma.

               2016/0123 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Pasaulio prekybos organizacijos generalinėje taryboje, dėl Europos Sąjungos prašymo pratęsti PPO įsipareigojimų atidėjimą, susijusį su autonominiu lengvatiniu režimu Vakarų Balkanų šalims

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Marakešo sutarties, kuriuo įsteigiama Pasaulio prekybos organizacija (toliau – PPO steigimo sutartis), IX straipsnio 3 ir 4 dalyse nustatytos valstybės narės įsipareigojimo, nustatyto PPO steigimo sutartyje arba bet kurioje daugiašalėje prekybos sutartyje, atidėjimo procedūros;

               (2)2000 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2007/2000, nustatantis atleidimą nuo muitų arba lengvatinio režimo taikymą produktams, kurių kilmės šalis yra Vakarų Balkanų šalys (Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Kroatija, buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Kosovas
                  8
               *, Juodkalnija ir Serbija) buvo keletą kartų iš esmės keičiamas ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1215/2009
                  9
                priimta jo kodifikuota redakcija. 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1336/2011
                  10
                autonominių prekybos lengvatų galiojimas pratęstas iki 2015 m. gruodžio 31 d. Reglamentu (ES) Nr. 517/2013
                  11
                Kroatija, jai įstojus į Europos Sąjungą, išbraukta iš Tarybos reglamento (EB) Nr. 1215/2009 taikymo srities. 2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 2423/2015 autonominių prekybos lengvatų galiojimas pratęsiamas iki 2020 m. gruodžio 31 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1215/2009 su paskutiniais pakeitimais nustatoma, kad į Sąjungos rinką galima laisvai įvežti Vakarų Balkanų šalių ir teritorijų kilmės produktus, išskyrus tam tikrus žemės ūkio produktus, kuriems lengvatos yra ribotos, teikiamos muitais neapmokestinamų tarifinių kvotų forma;

               (3)nesant reikiamos apimties Europos Sąjungos įsipareigojimų pagal GATT 1994 I straipsnio 1 dalį ir XIII straipsnį atidėjimo, šių autonominių prekybos lengvatų režimą reikėtų taikyti visoms kitoms PPO narėms;

               (4)Europos Sąjungai yra svarbu prašyti pratęsti įsipareigojimų PPO dėl autonominių prekybos lengvatų, kurias Europos Sąjunga suteikė Vakarų Balkanų šalims, atidėjimo pagal PPO steigimo sutarties IX straipsnio 3 dalį;

               (5)Europos Sąjunga turi pateikti tokį prašymą PPO;

               (6)todėl tikslinga nustatyti poziciją, kurios dėl minėto prašymo Europos Sąjunga turi laikytis PPO generalinėje taryboje,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios turi būti laikomasi Europos Sąjungos vardu Pasaulio prekybos organizacijos generalinėje taryboje, yra prašyti pratęsti dabartinį PPO įsipareigojimų atidėjimą dėl autonominių prekybos lengvatų, kurias Europos Sąjunga suteikė Vakarų Balkanų regionui, iki 2021 m. gruodžio 31 d. ir palaikyti šio prašymo priėmimą.

               Šią poziciją pareiškia Komisija.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas

                     (1)
                  WT/L/380.

                     (2)
                  WT/L/654.

                     (3)
                  WT/L/836.

                     (4)
                  Pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją 1244/99.

                     (5)
                  OL L 328, 2009 12 15, p. 1.

                     (6)
                  OL L 347, 2011 12 30, p. 1.

                     (7)
                  OL L 158, 2013 6 10, p. 1.

                     (8)
                  *Šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliuciją 1244/1999 bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos.

                     (9)
                  OL L 328, 2009 12 15, p. 1.

                     (10)
                  OL L 347, 2011 12 30, p. 1.

                     (11)
                  OL L 158, 2013 6 10, p. 1.