Svarbus teisinis pranešimas

|

52006PC0415

Pasiūlymas Tarybos reglamentas įvedantis galutinį antidempingo muitą importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės silicio karbidui atlikus priemonių galiojimo pabaigos peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį ir nutraukiantis tyrimus dėl Rusijos Federacijos ir Ukrainos kilmės importuojamam silicio karbidui taikomų antidempingo priemonių  /* KOM/2006/0415 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 24.7.2006KOM(2006) 415 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASįvedantis galutinį antidempingo muitą importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės silicio karbidui atlikus priemonių galiojimo pabaigos peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį ir nutraukiantis tyrimus dėl Rusijos Federacijos ir Ukrainos kilmės importuojamam silicio karbidui taikomų antidempingo priemonių(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS PASIūLYMO APLINKYBėS |Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas yra susijęs su 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (toliau – pagrindinis reglamentas) taikymu atliekant tyrimo procedūrą, susijusią su silicio karbido, kurio kilmės valstybė yra Kinijos Liaudies Respublika, Rusijos Federacija ir Ukraina, importu po priemonių galiojimo pabaigos peržiūros pagal Tarybos Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį. |Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas yra pateikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus. |Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos Šiuo metu pasiūlymo srityje netaikomos jokios nuostatos. |Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikytina. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |Atliekant tyrimą su šia tyrimo procedūra susijusios suinteresuotosios šalys, remdamosi pagrindiniame reglamente numatytomis nuostatomis, jau turėjo galimybę ginti savo interesus. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas yra parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nenumatytas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame pateikiamas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |Siūlomų veiksmų santrauka 2005 m. gegužės 26 d. Komisija pradėjo galiojančių antidempingo priemonių, taikomų Kinijos Liaudies Respublikos, Rusijos Federacijos ir Ukrainos kilmės importuojamam silicio karbidui, galiojimo pabaigos peržiūrą ir antidempingo priemonių, taikomų importuojamai tai pačiai Rusijos Federacijos kilmės prekei, peržiūrą, vertindama tik priemonių pobūdį. Atliekant peržiūros tyrimą buvo nustatyta, kad Kinijos Liaudies Respublika toliau vykdo tiriamosios prekės dempingą, ir jeigu būtų panaikintos priemonės, Bendrijos pramonė vėl patirtų žalą. Tačiau nebuvo nustatyta, kad toliau būtų taikomas ar pasikartotų Rusijos Federacijos ar Ukrainos kilmės tiriamosios importuojamos prekės dempingas. Be to, buvo nustatyta, kad nustojus taikyti priemones Rusijos ir Ukrainos kilmės importui Bendrijos interesai nebūtų pažeisti. Todėl Tarybai siūloma priimti pridedamą reglamento pasiūlymą, kad būtų pratęstos galiojančios priemonės Kinijos Liaudies Respublikai ir būtų nutrauktas priemonių Rusijos Federacijai ir Ukrainai taikymas. |Teisinis pagrindas 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005. |Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių: |Veiksmų pobūdis yra aprašytas pirmiau minėtame pagrindiniame reglamente nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą. |Nuoroda apie Bendrijai, nacionalinėms vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ekonominių operacijų vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės ir administracinės naštos mažinimą ir jos laikymą proporcinga pasiūlymo tikslui netaikoma. |Pasirinkta priemonė |Siūloma priemonė: reglamentas. |Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos priežasties: Kitos priemonės būtų netinkamos, nes pagrindiniame reglamente pasirinkimo galimybės nenumatytos. |POVEIKIS BIUDžETUI |Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. |1.  PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASįvedantis galutinį antidempingo muitą importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės silicio karbidui atlikus priemonių galiojimo pabaigos peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį ir nutraukiantis tyrimus dėl Rusijos Federacijos ir Ukrainos kilmės importuojamam silicio karbidui taikomų antidempingo priemoniųEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas)[1], ypač į jo 11 straipsnio 2 ir 3 dalis,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,kadangi:1. PROCEDūRA1.1 Ankstesni tyrimai, galiojančios priemonės ir atliekami tyrimai(1) Taryba Reglamentu Nr. 821/94[2] pratęsė įvestų galutinių antidempingo muitų taikymą Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR), Lenkijos, Rusijos Federacijos (toliau – Rusijos) ir Ukrainos kilmės importuojamam silicio karbidui (toliau – SiC), atlikus priemonių galiojimo pabaigos peržiūrą pagal Reglamento Nr. 2423/88 14 ir 15 straipsnius[3] Tuo pat metu Komisija Sprendimu 94/202/EB[4] pritarė Rusijos vyriausybės drauge su Maskvos (Rusija) bendrove V/O Stankoimport pasiūlytam įsipareigojimui.(2) Atlikus priemonių galiojimo pabaigos peržiūrą, 2000 m. gegužės mėn. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1100/2000[5] vėl pratęsė galutinio antidempingo muito taikymą KLR, Rusijos ir Ukrainos kilmės importuojamam SiC ir Rusijos vyriausybės drauge su Maskvos (Rusija) bendrove V/O Stankoimport pasiūlyto įsipareigojimo, kuris buvo priimtas Komisijos sprendimu 94/202/EB, galiojimą.(3) Pirmiau minėtoje 1 konstatuojamojoje dalyje nurodyti tyrimai, po kurių buvo įvesti galutiniai antidempingo muitai ir iš tam tikrų eksportuotojų, susijusių su šiuo tyrimu, priimti įsipareigojimai bei baigtos pirmiau minėtose 1 ir 2 konstatuojamosiose dalyse nurodytos 1994 ir 2000 metų priemonių galiojimo pabaigos peržiūros toliau bus vadinami „pirminiais tyrimais“.(4) 2004 m. Reglamentu (EB) Nr. 991/2004[6] Taryba atleido nuo antidempingo muito su tam tikrais įsipareigojimų pasiūlymais (toliau – plėtros įsipareigojimai) susijusį importą į naująsias valstybes nares, įstojusias į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d. (toliau – 10 ES valstybių narių) ir leido Komisijai priimti šiuos plėtros įsipareigojimus. Šiuo pagrindu Sprendimais 2004/498/EB[7] ir 2004/782/EB[8] Komisija priėmė Ukrainos eksportuojančio gamintojo akcinės bendrovės Zaporozhsky Abrasivny Combinat (toliau – ZAC) siūlomus įsipareigojimus. Šis įsipareigojimas galiojo iki 2005 m. gegužės 20 d.(5) 2004 m. sausio mėn. Komisija Ukrainos eksportuojančio gamintojo akcinės bendrovės Zaporozhsky Abrasivny Combinat prašymu pradėjo dalinę tarpinę peržiūrą[9]. Pareiškėjas teigė, kad, iš esmės pasikeitus aplinkybėms, jam reikėtų suteikti rinkos ekonomikos režimą (toliau – RER) ir kad jo dempingo skirtumas yra daug mažesnis už galiojančių priemonių lygį. Vis dėlto, atlikus tyrimą buvo nustatyta, kad bendrovė neatitiko kriterijų, kad jai būtų suteiktas RER (1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[10] (toliau – pagrindinis reglamentas)2 straipsnio 7 dalies c punktas), ir todėl tyrimai buvo nutraukti[11].(6) Pagaliau, 2005 m. birželio 30 d.[12] Europos chemijos pramonės tarybai (toliau – CEFIC) gamintojų, kurių gaminama produkcija sudaro 100 % visos Bendrijoje gaminamos silicio karbido produkcijos, vardu pateikus skundą, Komisija pradėjo antidempingo tyrimo procesą dėl Rumunijos kilmės importuojamo SiC. Vis dėlto iki tol, kol CEFIC (1.3.2006) atsiėmė skundą, tyrimas buvo baigtas Komisijos sprendimu EB/423/2006[13].1.2 Prašymas pradėti priemonių galiojimo pabaigos peržiūrą(7) Paskelbus pranešimą apie artėjančią galiojančių antidempingo priemonių dėl KLR, Rusijos ir Ukrainos[14] kilmės SiC galiojimo pabaigą, 2005 m. vasario 24 d. Komisija gavo prašymą persvarstyti šias priemones pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Be to, tuo pat metu Komisija gavo prašymą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį persvarstyti Rusijos kilmės importuojamai tiriamajai prekei taikomų priemonių pobūdį.(8) Šiuos prašymus gamintojų, kurių pagaminama produkcija sudaro 100 % visos Bendrijoje pagaminamos silicio karbido produkcijos, vardu pateikė Europos chemijos pramonės taryba (toliau – CEFIC). Priemonių galiojimo pabaigos peržiūros prašymas buvo grindžiamas tuo, kad pasibaigus galioti priemonėms, dempingas ir žala Bendrijos pramonei greičiausiai tęsis arba pasikartos. Tarpinės peržiūros prašyme buvo remiamasi tuo, kad priemonių pobūdis bus netinkamas ir kad jomis nebus pašalintas dempingo žalingas poveikis.(9) Pasitarusi su Patariamuoju komitetu ir nusprendusi, kad yra pakankamai įrodymų pradėti galiojimo pabaigos peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį ir tarpinę peržiūrą pagal 11 straipsnio 3 dalį, Komisija tuo pat metu pradėjo abi peržiūras[15].1.3 Tyrimas(10) Komisija apie priemonių galiojimo pabaigos ir tarpinės peržiūros pradžią oficialiai informavo eksportuojančius gamintojus, importuotojus, žaliavų gamintojus, žinomus susijusius vartotojus ir jų asociacijas, eksportuojančių valstybių atstovus ir Bendrijos gamintojus. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per tokį laikotarpį, koks yra nustatytas pranešime apie tyrimo pradžią, pareikšti savo nuomonę raštu ir paprašyti, jog būtų išklausytos.(11) Atsižvelgiant į didelį Kinijos eksportuojančių gamintojų ir su vienos iš tiriamųjų valstybių eksportuojančiu gamintoju nesusijusių Bendrijos importuotojų skaičių, nuspręsta, kad yra tikslinga pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį patikrinti, ar reikėtų atlikti pavyzdžių atranką. Siekiant Komisijai suteikti galimybę nuspręsti, ar pavyzdžių atranka iš tiesų yra būtina, ir, jei ji būtina, atrinkti pavyzdžius, minėtų šalių buvo paprašyta pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį pateikti informaciją apie save per dvi savaites nuo tyrimo procedūros pradžios ir pateikti Komisijai pranešime apie tokią pradžią prašomą informaciją.(12) Nė vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas nepateikė prašomos informacijos ir nebendradarbiavo atliekant šią tyrimo procedūrą. Todėl buvo nuspręsta, kad kinų gamintojų atranka nebūtina.(13) Šeši nesusiję importuotojai Bendrijoje pateikė pranešime apie tyrimo pradžią prašomą informaciją ir išreiškė norą bendradarbiauti tolesniuose tyrimuose. Iš šešių pirmiau minėtų bendrovių buvo atrinktos trys bendrovės. Jų importas iš visų žinomų importuotojų Bendrijoje atspindėjo didžiausią tipišką importo apimtį (98 %), kurią buvo galima ištirti per tam skirtą laiką.(14) Todėl klausimynai buvo išsiųsti trim atrinktiems Bendrijos importuotojams, dviem Bendrijos gamintojams, aštuoniolikai Bendrijos vartotojų, šešiolikai žaliavų tiekėjų ir dviem žinomiems eksportuojantiems gamintojams Ukrainoje ir Rusijos Federacijoje. Be to, buvo susisiekta su dviem Brazilijos, pasirinktos kaip galima analogiška valstybė, gamintojais ir jiems išsiųsti klausimynai.(15) Išsamūs atsakymai į klausimyno klausimus buvo gauti iš trijų atrinktų Bendrijos gamintojų, septynių vartotojų, dviejų žaliavų gamintojų, dviejų eksportuojančių gamintojų tiriamosiose valstybėse bei iš dviejų gamintojų iš analogiškos valstybės.(16) Komisija siekė gauti ir patikrinti visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga vykdant tyrimą, ir atliko tyrimus šių bendrovių patalpose:Bendrijos gamintojų:-  Kollo Silicon carbide B.V. (Nyderlandai), ESK-SIC GmbH (Vokietija)-  Navarro SiC, S.A . (Ispanija),Eksportuojančių valstybių gamintojų:-  AB Zaporozhsky Abrasivny Combinat , Zaporožė (Ukraina)-  AB Volzhsky Abrasive Combinat , Volžskis (Rusija)Analogiškos valstybės gamintojų:-  Saint-Gobain Materials Cerámicas Ltda, Minas Gerais (Brazilija)-  Treibacher Schleifmittel Brasil Ltda , San Paulas (Brazilija)Bendrijos importuotojų:-  Imexco-Ullrich GmbH (Vokietija)-  Smyris Abrasivi (Italija)Bendrijos vartotojų:-  Morganite Crucible Limited (Jungtinė Karalystė)-  TGA Ltd (Čekijos Respublika)(17) Tyrimas dėl dempingo bei daromos žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės buvo atliekamas nuo 2004 m. balandžio 1 d. iki 2005 m. kovo 31 d. (toliau – tyrimo laikotarpis arba TL). Buvo tiriamos laikotarpio nuo 2001 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau – tiriamasis laikotarpis) tendencijos, svarbios vertinant, ar žala tęsėsi arba pasikartojo.(18) Visoms tiriamosioms šalims buvo pranešti svarbiausi faktai ir aplinkybės, kuriais buvo grindžiamos šios peržiūros išvados. Be to, joms buvo skirtas laikotarpis su šiuo informacijos paskelbimu susijusioms pastaboms teikti. Per nustatytą terminą gautos pastabos buvo atidžiai apsvarstytos ir, jei būtina, į jas atsižvelgta išvadose.2. TIRIAMOJI PREKė IR PANAšI PREKė2.1 Tiriamoji prekė(19) Tiriamoji prekė yra ta pati kaip ir ankstesniuose tyrimuose, po kurių buvo įvestos dabar galiojančios priemonės, t. y. silicio karbidas (SiC). Šiuo metu SiC KN kodas yra 2849 20 00.(20) SiC gaunamas aukštoje temperatūroje (iki 2000 °C) kaitinant silicį ir koksą (arba naftos koksą). Šio proceso metu gaunamas žaliavinis SiC, kuris paprastai toliau perdirbamas kol gaunamas galutinis produktas. Vykstant SiC gamybos procesui automatiškai gaunama įvairių skirtingos silicio kiekio koncentracijos rūšių produkcija. Skirtingos rūšys gali būti skirstomos į dvi pagrindines kategorijas: kristalinę ir metalurginę. Kristalinė kategorija yra laikoma aukštesnės kokybės kategorija, nes joje yra daugiau silicio. Kristalinė kategorija yra toliau skirstoma į juodąjį ir žaliąjį tipus.(21) Kristalinė kategorija paprastai naudojama šlifavimo įrankių, šlifavimo diskų, ugniai atsparių aukštos kokybės produktų, techninės keramikos gamybai, o metalurginės kategorijos silicio karbidas paprastai naudojamas liejyklose ir aukštakrosnėse kaip silicio nešiklis. Kaip ir per ankstesnius tyrimus, šiame tyrime abi rūšys turi būti vertinamos kaip sudarančios vieną prekę.2.2 Panaši prekė(22) Kaip nustatyta per pradinį tyrimą, atlikus šį tyrimą buvo patvirtinta, kad tiriamajai prekei ir eksportuojančių gamintojų gaminamoms bei vidaus rinkoje parduodamoms prekėms ir Bendrijos gamintojų gaminamoms bei Bendrijos rinkoje parduodamoms prekėms ir analogiškos valstybės gamintojo vidaus rinkoje parduodamoms prekėms būdingos tos pačios pagrindinės fizinės ir cheminės savybės bei galutinis panaudojimas, todėl jos laikomos panašiomis prekėmis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.3. DEMPINGO TęSIMO IR (ARBA) PASIKARTOJIMO TIKIMYBė3.1 Pirminės pastabos(23) Atliekant galiojimo pabaigos peržiūrą visapusiškai bendradarbiavo du žinomi Ukrainos ir Rusijos Federacijos gamintojai. Tačiau, kaip minėta 12 konstatuojamojoje dalyje, tyrime nepanoro dalyvauti nė vienas KLR gamintojas.3.2 Importas dempingo kaina tyrimo laikotarpiu3.2.1 Analogiška valstybė(24) Kadangi atliekant tyrimą (ir ankstesnius tyrimus) Ukraina ([16]) ir KLR nebuvo laikomos rinkos ekonomikos valstybėmis, normaliąją vertę reikėjo nustatyti vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, t. y., remiantis informacija, gauta iš atitinkamos trečiosios rinkos ekonomikos valstybės, kurioje prekė buvo gaminama ir parduodama vidaus rinkoje. Be to, primenama, kad atliekant tarpinę peržiūrą, kuri buvo baigta prieš pat priemonių galiojimo pabaigos peržiūros pradžią (žr. 5 konstatuojamąją dalį), eksportuojantis gamintojas Ukrainoje negalėjo gauti RER.(25) Pradedant šią galiojimo pabaigos peržiūrą, buvo numatyta Braziliją pasirinkti analogiška valstybe, iš kurios bus galima gauti informaciją apie gamybos sąnaudas ir vidaus pardavimą. Primenama, kad Brazilija buvo pasirinkta atliekant ankstesnę priemonių galiojimo pabaigos peržiūrą.(26) Tiriant buvo nustatyta, kad Brazilija tebėra tinkama analogiška valstybė dėl toliau išvardytų priežasčių:(27) Pirma, dėl savo vidaus rinkos dydžio Brazilija yra reprezentatyvi valstybė tiriamųjų valstybių normaliajai vertei nustatyti. Antra, atsižvelgiant į paklausos laipsnį rinkoje ir į konkuruojančių gamintojų egzistavimą, Brazilijos vidaus kainoms įtaką daro įprastos rinkos jėgos. Trečia, Brazilijoje gaminamos panašios prekės fizinės ir cheminės savybės gali būti laikomos tokiomis pačiomis kaip ir iš dviejų tiriamųjų valstybių eksportuojamos prekės savybės. Galiausiai, nebuvo pateikta jokių argumentų, dėl kurių Brazilijos nebūtų buvę galima laikyti analogiška valstybe.(28) Todėl buvo padaryta išvada, kad Brazilija pagrįstai ir tinkamai pasirinkta analogine valstybe KLR ir Ukrainos kilmės importuojamo SiC normaliajai vertei nustatyti.3.2.2 Normalioji vertė3.2.2.1 KLR ir Ukrainos eksportuojančių gamintojų normalioji vertė.(29) Visų pirma, buvo nagrinėta, ar Brazilijos gamintojų bendrų ir pagal prekės rūšį vidaus pardavimo apimtys buvo tipiškos lyginant jas su atitinkamai KLR ir Ukrainos eksportuojamomis pardavimo apimtimis.(30) Buvo nustatyta, kad Brazilijos gamintojų bendrų ir pagal prekės rūšį atliekamų vidaus pardavimo apimtys žymiai viršijo KLR ir Ukrainos eksportuojančių gamintojų eksporto pardavimo į Bendriją apimtis.(31) Buvo nagrinėta, ar kiekvieno iš dviejų bendradarbiaujančių gamintojų Brazilijoje ( Saint-Gobain Materials Cerámicas Ltda ir Treibacher Schleifmittel Brasil Ltda ) vidaus pardavimas nepriklausomiems vartotojams buvo atliktas įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.(32) Nustatyta, kad abiejų bendrovių visų pardavimo per TL vidutinė svertinė kaina buvo didesnė už vidutinę svertinę gamybos vieneto kainą. Todėl buvo nuspręsta, kad visi vidaus pardavimas buvo atlikti įprastomis prekybos sąlygomis. Be to, siekiant užtikrinti, kad kainos Brazilijoje būtų sąžiningai palygintos su normaliąja verte KLR bei Ukrainoje, buvo atlikti koregavimai, kad būtų atsižvelgta į bet kokius PKN ar prekybos lygio skirtumus.(33) Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalį nustatant normaliąją vertę buvo remiamasi dviejų Brazilijos gamintojų pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems vartotojams vidutine svertine kaina.(34) Po galutinio informacijos paskelbimo, CEFIC suabejojo tikslumu nustatant normaliąją vertę, teigdama, kad remiantis jos turima informacija, pardavimo kaina Brazilijos vidaus rinkoje buvo aukštesnės už Ukrainos eksporto į Bendrijos rinką kainas. Vis dėlto, ši pretenzija nebuvo pagrįsta įrodymų dokumentais, todėl teko ją atmesti. Iš tikrųjų, atlikus pirmiau 32 konstatuojamojoje dalyje minimą koregavimą buvo sudarytos sąlygos sąžiningai nustatyti normaliąją vertę.3.2.2.2 Rusijos eksportuojančių gamintojų normalioji vertė(35) Visų pirma, buvo nagrinėta, ar Rusijos eksportuojančių gamintojų bendrų ir pagal prekės rūšį vidaus pardavimo vidaus rinkoje apimtys yra tipiškos, t. y., ar yra bent 5 % eksporto pardavimo į Bendriją apimčių.(36) Nustatyta, kad lyginant pagal bendrą pardavimo apimtį ir pagal kai kurių tipų prekių pardavimo apimtį, vidaus pardavimo apimtis buvo mažiausiai 5 % eksporto pardavimo į Bendriją apimčių. Tų tipų prekių, kurių vidaus pardavimo apimtis buvo mažesnė nei 5 % eksporto į Bendriją apimčių, normaliąją vertę reikėjo skaičiuoti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį.(37) Buvo nagrinėta, ar Rusijos gamintojo tų tipų prekių, kurių vidaus pardavimo apimtys buvo 5 % eksportuotų pardavimo apimčių, vidaus pardavimas nepriklausomiems vartotojams buvo atlikti įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai buvo atlikta nustatant visų eksportuojamų tipų tiriamosios prekės nenuostolingų pardavimo nepriklausomiems vartotojams dalis vidaus rinkoje per tyrimo laikotarpį:a) Tų tipų prekėms, kurių daugiau nei 80 % pardavimo apimties vidaus rinkoje buvo parduodama kainomis, ne mažesnėmis už vieneto sąnaudas, t. y., kai tiriamosios rūšies prekės vidutinė pardavimo kaina buvo lygi arba aukštesnė už tiriamosios rūšies prekės vidutinę gamybos kainą, normalioji vertė buvo skaičiuojama kaip tos rūšies prekės visų vidaus pardavimo vidutinė kaina neatsižvelgiant į tai, ar pardavimas buvo pelningas ar ne.b) Tų tipų prekėms, kurių ne mažiau kaip 10 %, bet ne daugiau kaip 80 % pardavimo apimties vidaus rinkoje buvo parduodama kainomis, ne mažesnėmis už vieneto sąnaudas, normalioji vertė buvo skaičiuojama tik kaip sandorių, sudarytų už kainą lygią arba didesnę už nagrinėjamos rūšies prekės vieneto sąnaudas, pardavimo vidutinė svertinė kaina.c) Buvo manoma, kad tų tipų prekės, kurių mažiau kaip 10 % pardavimo apimties vidaus rinkoje buvo parduodama kainomis ne žemesnėmis už vieneto kainą, buvo parduodamos ne įprastomis prekybos sąlygomis, ir todėl jų normaliąją vertę reikėjo skaičiuoti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį(38) Normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį remiantis tiriamojo tipo prekės gamybos kaina, prie kurios buvo pridėta pardavimo suma, bendrosios ir administracinės (PBA) išlaidos bei procentinis prekybos pelnas. PBA suma – tai panašią prekę eksportuojančio gamintojo PBA suma ir vidutiniam pelnui prilyginta pelno suma, kurį gavo eksportuojantis gamintojas už panašios prekės pardavimą įprastomis prekybos sąlygomis.3.2.3 Eksporto kainaKLR(39) Kaip minėta 12 konstatuojamojoje dalyje, nė vienas KLR eksportuojantis gamintojas tyrime nebendradarbiavo. Todėl eksporto kainas reikėjo nustatyti remiantis turimais duomenimis pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį, t. y. skunde pateikta informacija.Ukraina ir Rusija(40) Ukrainos ir Rusijos eksportuojantiems gamintojams eksporto kainos buvo nustatytos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, remiantis nepriklausomų vartotojų Bendrijoje faktiškai sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis.(41) Skaičiuojant Rusijos eksportuotojo eksporto kainas už Stankoimport tvarkomus sandorius (t. y. importą, kuriam netaikomas antidempingo muitas pagal įsipareigojimus dėl kiekio (QT)) visos dėl Stankoimport dalyvavimo patirtos išlaidos buvo išskaičiuotos, kad eksporto kainą būtų galima nustatyti sandėlio kainos lygiu.(42) CEFIC nepritarė išvadoms dėl Ukrainai nustatytų eksporto kainų, teikdama, kad Ukrainos importuojamoms prekėms taikomos kainos turėtų būti daug žemesnės. Savo skundui pagrįsti CEFIC nariai pateikė tam tikrus kainų pasiūlymus. Vis dėlto šį skundą reikėjo atmesti, nes į šiuos kainų pasiūlymus negalima atsižvelgti neįrodžius, kad sandoris (-iai) iš tiesų buvo sudarytas (-i). Bet kuriuo atveju, kaip nurodyta pirmiau minėtoje 40 konstatuojamojoje dalyje, skaičiuojant dempingą buvo pasirinktos tiriamojo eksportuojančio gamintojo taikomos eksporto kainos. Šios kainos buvo patikrintos atliekant tyrimą tiriamosios bendrovės patalpose.3.2.4 Palyginimas(43) Normaliosios vertės ir eksporto kainos buvo lyginamos sandėlio kainų pagrindu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo pakoreguotos transporto sąnaudos, prekybos lygis ir pakavimo kaina, dėl kurių, kaip tvirtinama ir įrodyta, yra daroma įtaka kainoms ir galimybei jas palyginti.3.2.5 Dempingo skirtumas(44) Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis dempingo skirtumas buvo nustatytas, palyginus kiekvieno tipo prekės vidutinę svertinę normaliąją vertę su atitinkamo tipo prekės vidutine svertine eksporto kaina.KLR(45) Remiantis turimais duomenimis pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį, t. y. skunde pateikta informacija, apytiksliai 50 % dempingo skirtumas buvo nustatytas tokia pat tvarka kaip ir atliekant ankstesnį tyrimą.Ukraina(46) Nustatyta, kad TL SiC eksporto iš Ukrainos dempingo skirtumas buvo mažesnis už pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje nustatytą de minimis ribą.Rusija(47) Primenama, kad Rusija yra prisiėmusi QT nuo 1986 m. Pagal QT vienas Rusijos importuotojas Stankoimport gali importuoti į Bendriją nustatytą kiekį (nustatytas Bendrijos vartojimo %), kuriam netaikomi antidempingo muitai. Šią ribą viršijantiems kiekiams buvo taikomi antidempingo muitai. Skaičiuojant dempingą, pagal QT eksportuotas kiekis (77 %) ir tas, kuriam buvo pritaikytas antidempingo muitas (23 %), neatskiriami.(48) Nustatyta, kad TL SiC eksporto iš Rusijos dempingo skirtumas buvo mažesnis už pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje nustatytą de minimis ribą.3.3 Importo pokyčiai, jei priemonės būtų panaikintos3.3.1 KLR(49) Kaip jau buvo paaiškinta, šiame tyrime eksportuojantys gamintojai nedalyvavo. Todėl prielaida, kas galėtų įvykti leidus sustabdyti priemonių galiojimą, buvo paremta turimais faktais, visų pirma, skundu ir COMEXT (COMEXT – Europos Bendrijų užsienio prekybos elektroninė duomenų bazė) duomenimis.Kinijos eksporto kainų į trečiąsias valstybes ir Bendrijos kainų santykis(50) TL iš trečiųjų valstybių Kinija daugiausia eksportavo į Jungtines Amerikos Valstijas ir į Japoniją. Skunde pateikiama informacija, kad Kinijos Macro Black rūšies pardavimo CIF kainos, išreikštos eurais, į Jungtines Amerikos Valstijas buvo apie 650 EUR už toną. Be to, Kinijos Macro Green rūšies pardavimo CIF kainos, išreikštos eurais, į Japoniją buvo apie 770 EUR už toną. Verslo laikraščiuose paskelbta statistika apie kainas patvirtinamas Kinijos eksportuotojų siūlomų kainų tikslumas.(51) Be to, nustatyta, kad KLR eksporto į Jungtines Amerikos Valstijas vidutinė kaina, gauta iš COMEXT duomenų bazės, buvo žymiai žemesnė už šiame tyrime pasirinktos analogiškos valstybės pateiktą normaliąją vertę. Tai rodo, kad per tyrimo laikotarpį šis eksportas taip pat galėjo būti vykdomas dempingo kainomis.(52) Atsižvelgiant į tai, kad Bendrijos pramonės vidutinė kaina (apie 1000 EUR Macro Black rūšiai ir apie 1500 EUR Macro Green rūšiai ) yra žymiai aukštesnė, netaikant priemonių, Kinijos eksportuojantis gamintojas turėtų rimtą paskatą nukreipti didelius dabartinio eksporto į trečiųjų valstybių rinkas kiekius į Bendrijos rinką.(53) Be to, reikėtų priminti, kad buvo nustatyta, jog per pradinį tyrimo laikotarpį tiriamoji prekė į ES buvo eksportuojama aukštomis dempingo kainomis bei tomis pačiomis aukštomis kainomis ji toliau buvo eksportuojama per dabartinio tyrimo TL. Nėra priežasčių manyti, kad padėtis galėtų pasikeisti.(54) Be to, remiantis pirmiau paaiškinta informacija apie normaliąją vertę ir eksporto į trečiąsias valstybes pardavimo kainas pritariama išvadai, jog yra tikimybė, kad pasibaigus galioti priemonėms, Kinijos eksportuotojai toliau vykdys dempingą.(55) Taigi, galima daryti išvadą, kad panaikinus priemones, dabartinis Kinijos eksportas į trečiųjų valstybių rinkas bus nukreiptas į Bendriją. Be to, panaikinus priemones, iškyla akivaizdi eksportuojamų kiekių dempingo rizika.Nepanaudoti pajėgumai ir atsargos(56) Atsakydama į šios peržiūros prašymą CEFIC (remdamasi surinkta ir verslo laikraščiuose paskelbta informacija) bendrus gamybos pajėgumus KLR įvertino 600 000–700 000 tonų. Buvo paskaičiuota, kad šiuo metu pagaminama apie 440 000 tonų, neišnaudojant 160 000–260 000 tonų gamybos pajėgumų. Informacija apie atsargas nepateikiama.(57) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, aišku, kad eksportuojantys gamintojai KLR turi daug nepanaudotų gamybos didinimo pajėgumų. Taigi, galima daryti išvadą, kad panaikinus priemones, yra tikimybė, jog eksportuojantys gamintojai nukreips savo didelius nepanaudotus eksporto pajėgumus į Bendriją.3.3.2 Rusija(58) Kadangi šiame tyrime bendradarbiavo tik vienas Rusijos eksportuojantis gamintojas, prielaida to, kas galėtų įvykti leidus sustabdyti priemonių galiojimą, buvo daroma daugiausia remiantis eksportuojančio gamintojo patikrintuose atsakymuose į klausimynus pateikta informacija.Bendrijos ir Rusijos kainų santykis(59) Visų pirma reikėtų paminėti, kad Bendrijoje vyraujančios kainos lygiui buvo daroma didelė importo iš Rusijos, įtaka, atsižvelgiant į taikomą QT, nes Rusijos eksportuotas jau tenkina apie 10 % Bendrijos vartotojų interesų.(60) Palyginus Rusijos vidaus rinkoje vyraujantį kainų lygį su Bendrijoje vyraujančiu kainų lygiu, nustatyta, kad bendras Rusijos kainų lygis yra žemesnis. Vis dėlto atsižvelgiant į tai, kad kiekiai, kuriuos Rusijos gamintojas pagal QT galėjo eksportuoti netaikydamas antidempingo muitų buvo nustatyti iš anksto, jis buvo paskatintas eksportuoti kristalinės kategorijos rūšis (aukštesnėmis kainomis už toną) į Bendriją, o metalurginėmis rūšimis prekiauti vidaus rinkoje ir kitomis kryptimis. Todėl tikrasis tos pačios kategorijos rūšių kainų skirtumas, jeigu toks būtų, būtų mažesnis už kainų skirtumą lyginant, kaip siūloma, vidutines kainas.(61) Taigi, galima daryti išvadą, kad šiuo atveju tikimybė, jog leidus sustabdyti priemonių galiojimą, dėl bendro aukštesnio kainų lygio Bendrijoje paprastai padidės eksportas į Bendriją, yra nedidelė. Iš tikrųjų, atsižvelgiant į tai, kad taikoma QT, nereikėtų pervertinti itin aukštos kokybės SiC importo didėjimo galimybės, nes Rusijos eksportuotojas jau turėjo galimybę eksportuoti daug SiC ir buvo skatinamas eksportuoti aukštos kokybės SiC. Taigi tikriausiai bus didinami importuojamo SiC kiekis ir rūšys (metalurginės kategorijos rūšys) ir bet kuriuo atveju greičiausiai bus importuojama ne dempingo kainomis.Eksporto į trečiąsias valstybes ir Rusijos vidaus rinkos kainų santykis(62) Daugiau nei 75 % Rusijos gamintojų eksporto į trečiąsias valstybes yra nukreipta į Jungtines Amerikos Valstijas. Palyginus vidaus rinkos ir eksporto į Jungtines Amerikos Valstijas kainas, nustatyta, kad eksporto į Jungtines Amerikos Valstijas vidutinės kainos yra aukštesnės. Reikėtų pripažinti, kad, vis dėlto, eksportui ir vidaus rinkoje parduodamas skirtingas prekių rūšių asortimentas (greičiausiai eksportuojamos didesnės vertės už toną rūšių prekės, kad būtų padengtos patirtos transporto išlaidos), todėl lyginant sunku daryti išvadas. Vis dėlto pažymėta, kad šioms eksportuojamoms prekėms netaikomos antidempingo priemonės ir kad nėra požymių, jog tokios eksportuojamos prekės būtų parduodamos dempingo kainomis.Eksporto kainų į trečiąsias valstybes ir Bendrijos kainų lygio santykis(63) Palyginus Rusijos eksportuotojo eksporto į jo pagrindinės trečiosios valstybės, Jungtinių Amerikos Valstijų, rinką kainas ir Rusijos eksportuotojo eksporto į Bendrijos rinką kainas, svarbu priminti apie taikomą QT. Kaip paaiškinta pirmiau, atsižvelgiant į iš anksto nustatytus kiekius, kuriuos Rusijos eksportuotojas galėjo eksportuoti į EB, jis turėjo paskatų eksportuoti aukštos kainos už toną rūšis į Bendrijos rinką.(64) Kaip paaiškinta pirmiau nurodytoje 62 konstatuojamojoje dalyje galima daryti prielaidą, kad į Amerikos Jungtines Valstijas taip pat daugiausia eksportuojamos aukštos kainos už toną rūšys, atsižvelgiant į atitinkamo transporto išlaidas. Taigi galima pagrįstai palyginti vidutinę pardavimo kainą į Bendrijos rinką ir tokią kainą į Jungtines Amerikos Valstijas.(65) Palyginus vidutinę pardavimo kainą į Bendrijos rinką ir vidutinę pardavimo kainą į Jungtinių Amerikos Valstijų rinką, buvo nustatyta, kad vidutinės kainos į Jungtinių Amerikos Valstijų rinką yra aukštesnės.(66) Taigi, galima daryti išvadą, kad yra tikėtina, jog panaikinus priemones, nebus aiškios paskatos Rusijos gamintojams nukreipti savo šiuo metu pagrindinėje rinkoje – Jungtinėse Amerikos Valstijose, parduodamų kiekių į Bendrijos rinką.Nepanaudoti pajėgumai ir atsargos(67) Rusijos eksportuojančio gamintojo pajėgumai yra apriboti 62 000 tonų. Per TL buvo nustatyta, kad šis Rusijos gamintojas išnaudojo beveik visus pajėgumus, taip padidindamas jų panaudojimo rodiklį ataskaitiniu laikotarpiu. Nustatyta, kad buvo sukauptos įprastos šios rūšies verslui atsargos.(68) Atsižvelgiant į Rusijos gamintojo naudojamą technologiją („traukinio vagonus“ naudojant kaip perdirbimo vietą, jiems važinėjant tarp prisijungimo prie elektros tinklo vietų ir iškrovimo arba rūšiavimo vietų), nėra tikėtina, kad artimiausiu laiku eksportuojantis gamintojas galėtų plėsti savo veiklą.(69) Taigi galima daryti išvadą, kad leidus sustabdyti priemonių galiojimą, nėra požymių, jog Rusijos gamintojas norėdamas padidinti savo eksportą į Bendriją galėtų padidinti savo gamybos apimtį.3.3.3 Ukraina(70) Kadangi šiame tyrime bendradarbiavo tik vienas žinomas Ukrainos eksportuojantis gamintojas, prielaidos to, kas galėtų įvykti leidus sustabdyti priemonių galiojimą, buvo daromos daugiausia remiantis eksportuojančio gamintojo patikrintuose atsakymuose į klausimynus pateikta informacija.Nepanaudoti pajėgumai ir atsargos(71) Ukrainos eksportuojančio gamintojo pajėgumai yra apriboti 23 000 tonų. Per TL buvo nustatyta, kad šis Ukrainos gamintojas išnaudojo beveik visus pajėgumus, taip padidindamas jų panaudojimo rodiklį ataskaitiniu laikotarpiu. Nustatyta, kad buvo sukauptos įprastos šios rūšies verslui atsargos.(72) Atsižvelgiant į naudojamą Ukrainos gamintojo technologiją (tokią pat, kaip ir 68 konstatuojamojoje dalyje paaiškintą Rusijos gamintojo naudojamą technologiją), nėra tikėtina, kad artimiausiu laiku eksportuojantis gamintojas galėtų plėsti savo veiklą.(73) CEFIC teigė, kad eksportuojančio gamintojo pajėgumai bus 32 000 tonų. Vis dėlto buvo argumentuojama remiantis hipotetine informacija, neatsižvelgiant nei į priežiūros ir remonto laikotarpius, per kuriuos nebuvo vykdoma veikla, nei į tiriamosios miesto vietovėje esančios gaminančios bendrovės, kuriai taikomi aplinkos apsaugos apribojimai, specifiškumus. Dėl šių priežasčių buvo patvirtinti pirmiau 71 konstatuojamojoje dalyje nustatyti pajėgumai, o CEFIC skundą reikėjo atmesti.(74) Taigi galima daryti išvadą, kad leidus sustabdyti priemonių galiojimą, nėra požymių, jog Ukrainos gamintojas norėdamas padidinti savo eksportą į Bendriją galėtų padidinti savo gamybos apimtį.Bendrijos, Ukrainos ir trečiųjų valstybių kainų santykis(75) Lyginant Ukrainos vidaus rinkoje vyraujančias kainas ir Bendrijoje vyraujančias kainas bei eksporto į trečiąsias valstybes pardavimo kainas, vidutinės kainos Ukrainoje ir į trečiąsias šalis yra žemesnės.(76) Vis dėlto nebuvo įmanoma iš tikrųjų palyginti Ukrainos rinkos, trečiųjų valstybių rinkų ir Bendrijos rinkos, nes dėl skirtingo prekių asortimento vidutinės kainos nėra palyginamos. Be to, vidaus rinka Ukrainoje yra riboto dydžio, be to, Ukrainos gamintojas negali pagaminti visų įvairių (aukštos vertės) Bendrijos gamintojų gaminamų rūšių.(77) Todėl nėra galimybių nustatyti, ar, leidus sustabdyti priemonių galiojimą, Ukrainos eksportuotojui bus suteikta paskata nukreipti savo pardavimą iš vidaus rinkos arba eksporto rinkų į Bendrijos rinką. Vis dėlto, atsižvelgiant į nustatytus dempingo faktus ir į bendrą Bendrijoje vyraujantį aukštesnį kainų lygį, daroma išvada, kad, net ir padidėjus eksportui į Bendrijos rinką, tikėtina, jog šis eksportas nebus vykdomas dempingo kainomis. Be to, atsižvelgiant į Ukrainos eksportuotojo ribotus pajėgumus, padidėjimas bet kokiu atveju bus ribotas (įvertintas mažiau nei 10 000 tonų).3.4 Išvada dėl dempingo tęsimosi ar pasikartojimo tikimybės3.4.1 KLR(78) Primenama, kad eksportuojantys KLR gamintojai nebendradarbiavo atliekant tyrimą.(79) Remiantis turimais faktais buvo nustatyta, kad Kinijos eksportuotojai tebevykdo dempingą ir, leidus sustabdyti priemonių galiojimą, greičiausiai, toliau jį vykdys Bendrijos rinkoje.(80) Todėl buvo nustatyta tikimybė, kad leidus sustabdyti priemonių galiojimą, KLR eksportuojantis gamintojas toliau vykdys dempingą.3.4.2 Ukraina(81) Primenama, kad buvo nustatyta, jog tyrimo laikotarpiu Ukrainos eksportuotojas neeksportavo dempingo kainomis ir kad nėra jokių požymių, jog tokia situacija galėtų pasikeisti, leidus sustabdyti priemonių galiojimą.(82) Be to, buvo nustatyta, kad nepaisant to, kad gali padidėti eksportas iš Ukrainos į Bendriją, tikimasi, jog, panaikinus priemones, toks padidėjimas bus ribotas. Iš tikrųjų, atsižvelgiant į ribotus Ukrainos gamintojo pajėgumus, daroma prielaida, kad eksportas į Bendriją bus padidintas mažiau nei 10 000 tonų ir tikriausiai nebus vykdomas dempingo kainomis.(83) Todėl manoma, kad nėra tikėtina, jog Ukrainos kilmės importo dempingas pasikartos.3.4.3 Rusijos Federacija(84) Primenama, kad buvo nustatyta, jog tyrimo laikotarpiu Rusijos eksportuotojas neeksportavo dempingo kainomis ir kad nėra jokių požymių, jog tokia situacija galėtų pasikeisti, leidus sustabdyti priemonių galiojimą.(85) Be to, primenama, kad Rusijos eksportuojantis gamintojas daug metų galėjo pagal QT į Bendrijos rinką tiekti nustatytą SiC kiekį. Šiuo kanalu eksportuojami kiekiai per TL buvo apie 17 % visų Rusijos gamintojo pajėgumų. Taigi, Rusijos eksportuojantis gamintojas jau yra gerai įsitvirtinęs rinkoje, todėl labai mažai tikėtina, kad staiga padidėtų Rusijos kilmės importas.(86) Be to, kadangi buvo nustatytos aukštesnės Rusijos eksportuojančio gamintojo pardavimo į trečiąsias valstybes kainos už kainas, kuriomis prekės kiekiai buvo parduodami Bendrijai, rizika, kad į Bendrijos rinką bus nukreipti labai dideli prekybos kiekiai, yra mažai tikėtina.(87) Galiausiai, buvo nustatyta, kad Rusijos eksportuojantis gamintojas išnaudojo beveik visus pajėgumus taip apribodamas galimybę juos padidinti.(88) Todėl manoma, kad nėra rizikos, jog Rusijos Federacijos kilmės importo dempingas pasikartos.(89) Atsižvelgiant į nustatytus faktus apie Ukrainą ir Rusiją, reikėtų baigti šioms valstybėms taikomą tyrimo procedūrą.4. BENDRIJOS PRAMONėS APIBRėžIMAS(90) Nuo to laiko, kai buvo atlikta paskutinė priemonių galiojimo pabaigos peržiūra, pakito Bendrijos pramonės struktūra: Vokietijos gamintojas Elektroschmelzwerk Kempten GmbH (Miunchenas), buvo padalytas į dvi susijusias įmones: vieną – Nyderlanduose ir kitą – Vokietijoje. Žaliavinį SiC gamina ir perdirba tik pirmoji bendrovė, antroji perdirba Kollo Silicon carbide B.V gautą SiC, tačiau galutinis produktas yra panaši prekė. Be to, ESK-SIC GmbH parduoda ne tik savo pagamintą SiC, bet ir Kollo Silicon carbide B.V . SiC produkciją. Todėl abi bendrovės laikomos sudarančiomis vieną grupę.4.1 Bendrijos gamyba(91) Bendrijoje panašią prekę gamina 2 gamintojai, kurių produkcija sudaro visą Bendrijos gamybos apimtį, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.4.2 Bendrijos pramonė(92) Prašymui pritarė šie Bendrijos gamintojai:-  Kollo Silicon carbide B.V. (Nyderlandai) ir susijusi ESK-SIC GmbH (Vokietija) įmonė.-  Navarro SiC, S.A . (Ispanija).(93) Kadangi pirmiau išvardyti gamintojai gamina 100 % Bendrijos panašios prekės produkcijos, daroma išvada, kad skundą pateikę gamintojai yra Bendrijos pramonė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje.5. PADĖTIS BENDRIJOS RINKOJE5.1 Pirminės pastabos(94) Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant tiriamojo importo poveikį Bendrijos pramonei buvo įvertinti ekonominiai veiksniai ir rodikliai, kuriais parodoma pramonės būklė.5.2 Vartojimas Bendrijos rinkoje(95) Tikrasis Bendrijos vartojimas buvo nustatytas remiantis importo iš tiriamųjų valstybių ir kitų trečiųjų valstybių tiriamųjų prekių importo apimtimi ir Bendrijos pramonės pardavimo apimtimis Bendrijos rinkoje.(96) Importo apimtis tiriamuoju laikotarpiu buvo nustatyta remiantis Eurostato pateiktais duomenimis pagal tam tikrus KN kodus.(97) Pagal šiuos skaičius Bendrijos vartojimas padidėjo nežymiai: nuo 217 137 tonų 2001 m. iki 226 450 tonų per TL, t. y. tiriamuoju laikotarpiu padidėjo 4 %. Tendencija pateikiama 1 lentelėje.(98) Vis dėlto vartojimo tendencijos kitimas nebuvo pastovus. Pažymėta, kad pirmiausia nuo 2001 m. iki 2003 m. vartojimas sumažėjo 10 %. Vis dėlto nuo 2003 m. iki TL vartojimas vėl padidėjo daugiau nei 10 %, o per TL jis viršijo 2001 m. lygį.(99) Mažėjimą tiriamojo laikotarpio pradžioje daugiausia buvo galima paaiškinti SiC pakeitimu kitomis prekėmis, pavyzdžiui, ferosiliciu, pramoniniu deimantu, kurių kaina tuo metu buvo žemesnė.(100) Vis dėlto nuo 2003 m. mažėjant SiC kainai vartojimas vėl padidėjo.1 lentelė |2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | TL |2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | TL |2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | TL |2001 | 2002 | 2003 | 2004 | TL |2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | TL |2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | TL |2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | TL |Kinijos Liaudies Respublika | 52,6 |2.  Taikomos muitams galiojančios nuostatos.3 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas [1] OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).[2] OL L 94, 1994 4 13, p. 21. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1786/97 (OL L 254, 1997 9 17, p. 6).[3] OL L 209, 1988 8 2, p. 1.[4] OL C 94, 1994 4 13, p. 32[5] OL L 125, 2000 5 26, p. 3. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 991/2004 (OL L 182, 2004 5 19, p. 18).[6] OL L 182, 2004 5 19, p. 18.[7] OL L 183, 2004 5 20, p. 88.[8] OL C 344, 2004 11 20, p. 37[9] OL C 3, 2004 1 7, p. 4[10] OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17).[11] Nutraukti Tarybos reglamentu (EB) Nr. 779/2005 (L 131, 2005 5 25, p. 18)[12] OL C 159, 2005 6 30, p. 4[13] OL L 168, 2006 6 21, p. 37[14] OL C 254, 2004 10 14, p. 3[15] OL C 129, 2005 5 26, p. 17[16] Ukrainai rinkos ekonomikos statusas buvo suteiktas Reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (OL Nr. 340, 2005 12 23, p. 17). Naujasis statusas taikomas tik nuo 2006 m. sausio 1 d. pradėtiems tyrimams.


				|

		52014PC0318

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl priemonių, kurių gali imtis Sąjunga, atsižvelgdama į antidempingo ir subsidijų draudimo priemonių bei apsaugos priemonių bendrąjį poveikį (Kodifikuota redakcija) /* COM/2014/0318 final - 2014/0164 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           Žmonių Europos kontekste
Komisija didelį dėmesį skiria tam, kad Sąjungos teisė
būtų paprastesnė ir aiškesnė siekiant, kad ji taptų
suprantamesnė ir prieinamesnė piliečiams, kurie įgytų
naujų galimybių ir galėtų pasinaudoti konkrečiomis
jiems suteiktomis teisėmis.
Šis tikslas nebus pasiektas, jei daug
nuostatų, kurios buvo iš dalies ir dažnai iš esmės keičiamos
keletą kartų, liktų išsibarsčiusios įvairiuose
aktuose, ir todėl dalies jų reikėtų ieškoti pradiniame
akte, o kitų – vėlesniuose keičiančiuose aktuose.
Todėl siekiant surasti konkrečiu momentu galiojančias taisykles
reikia atlikti tiriamąjį darbą lyginant įvairius
teisės aktus.
Dėl šios priežasties siekiant, kad
teisė būtų aiški ir skaidri, svarbu kodifikuoti taisykles,
kurios buvo dažnai keičiamos.
2.           1987 m. balandžio 1 d. Komisija
nusprendė[1], kad visi aktai, kurie buvo iš dalies pakeisti ne daugiau nei dešimt kartų, turėtų būti
kodifikuojami ir pabrėžė, kad šis reikalavimas yra minimalus bei kad
Komisijos padaliniai turėtų stengtis parengti kodifikuotas
tekstų, už kuriuos jie yra atsakingi, redakcijas per trumpesnį
laikotarpį siekdami užtikrinti, jog jų nuostatos būtų
aiškios ir lengvai suprantamos.
3.           Tai buvo patvirtinta 1992 m. gruodžio mėn. Edinburgo Europos
vadovų taryboje pirmininkavusios valstybės išvadose[2], pabrėžiančiose kodifikavimo, kuris konkrečiu
momentu tam tikroje srityje taikomai teisei suteikia apibrėžtumo,
svarbą.
Kodifikavimas turi būti
vykdomas laikantis įprastos Sąjungos aktų priėmimo tvarkos.
1994 m.
gruodžio 20 d. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija, atsižvelgdami į
tai, kad kodifikuojamuose teisės aktuose negali būti daromi
esminiai pakeitimai, sudarė tarpinstitucinį susitarimą, kuriuo
nusprendė kodifikuojamiems teisės aktams taikyti pagreitinto
priėmimo tvarką.
4.           Šiuo pasiūlymu siekiama
kodifikuoti 2003 m. kovo 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 452/2003 dėl priemonių, kurių gali
imtis Bendrija, atsižvelgdama į antidempingo ir subsidijų draudimo
priemonių bei apsaugos priemonių bendrąjį poveikį[3]. Naujas reglamentas pakeis įvairius
aktus, kurių nuostatos buvo į jį įtrauktos[4]; šis pasiūlymas nekeičia kodifikuojamų teisės
aktų turinio, nes jame tik sujungiami šie aktai, atliekant kodifikavimui
būtinus formos pakeitimus.
5.           Pasiūlymas dėl kodifikuoto
teisės akto buvo parengtas remiantis preliminariu
Reglamento (EB) Nr. 452/2003 ir
jį iš dalies keičiančio teisės akto konsoliduotu tekstu,
kurį 22 oficialiomis kalbomis parengė Europos Sąjungos
leidinių biuras naudodamas duomenų apdorojimo sistemą.
Kadangi straipsniams suteikiami nauji numeriai, kodifikuoto reglamento II
priede nurodomas buvusių ir naujų straipsnių numerių
atitikimas.
ê 452/2003
(pritaikytas)
2014/0164 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
dėl priemonių, kurių gali
imtis Ö Sąjunga Õ, atsižvelgdama
į antidempingo ir subsidijų draudimo priemonių bei apsaugos
priemonių bendrąjį poveikį
(Kodifikuota redakcija)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Ö Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo Õ, ypač jos Ö 207 straipsnio
2 dalį Õ ,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
teisėkūros procedūra priimamo
akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami
į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[5],
laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
ê
(1)       Reglamentas
(EB) Nr. 452/2003[6] buvo keletą kartų iš esmės keičiamas[7]. Dėl aiškumo ir racionalumo tas reglamentas
turėtų būti kodifikuotas;
ê 452/2003 1
konstatuojamoji dalis (pritaikytas)
(2)       Tarybos
reglamentu (EB) Nr. 1225/2009[8] Ö buvo nustatytos
bendrosios Õ apsaugos nuo importo
dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių šalių Ö taisyklės Õ;
ê 452/2003 2
konstatuojamoji dalis (pritaikytas)
(3)       Tarybos reglamentu
(EB) Nr. 597/2009[9] Ö buvo nustatytos
bendrosios Õ apsaugos nuo
subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių
šalių Ö taisyklės Õ;
ê 452/2003 3 konstatuojamoji
dalis (pritaikytas)
(4)       Tarybos
reglamentu (EB) Nr. 260/2009[10]
ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 625/2009[11] Ö buvo nustatytos
bendrosios taisyklės Õ,
reglamentuojančias apsaugos priemonių, taikomų importui iš kai
kurių Europos Ö Sąjungos Õ narėmis
nesančių šalių, priėmimą. Apsaugos priemonės gali
būti visam importui arba iš anksto nustatytą kiekį
viršijančiam importui taikomų tarifinių priemonių
pobūdžio. Tokios apsaugos priemonės reiškia, kad prekės gali
patekti į Ö Sąjungos Õ rinką,
sumokėjus atitinkamus muitus;
ê 452/2003 4
konstatuojamoji dalis
(5)       tam
tikrų prekių importui gali būti taikomos tiek antidempingo, tiek
subsidijų draudimo priemonės ir tarifinės apsaugos
priemonės. Pirmosiomis siekiama panaikinti rinkos iškraipymus, kurie
atsirado dėl nesąžiningos prekybos praktikos, o antrųjų
priemonių tikslas – apsisaugoti nuo smarkiai padidėjusio importo;
ê 452/2003 5
konstatuojamoji dalis (pritaikytas)
(6)       tačiau
antidempingo ar subsidijų draudimo priemonių derinimas su tam
pačiam gaminiui taikomomis tarifinėmis apsaugos priemonėmis gali
turėti didesnį poveikį nei numatoma arba tikimasi, atsižvelgiant
į Ö Sąjungos Õ prekybos apsaugos
politiką bei jos tikslus. Ypač kai kuriems į Ö Sąjungą Õ ketinantiems eksportuoti
gamintojams toks priemonių derinys galėtų tapti nepageidaujama
apsunkinančia našta, galinčia užkirsti jiems kelią patekti
į Ö Sąjungos Õ rinką;
ê 452/2003 6
konstatuojamoji dalis (pritaikytas)
(7)       dėl
šios priežasties eksportuojantiems gamintojams, siekiantiems eksportuoti į Ö Sąjungą Õ, neturėtų
tekti nepageidaujama apsunkinanti našta ir jie galėtų toliau patekti
į Ö Sąjungos Õ rinką;
ê 452/2003 7
konstatuojamoji dalis (pritaikytas)
(8)       dėl
to reikėtų užtikrinti, kad tarifinių apsaugos priemonių bei
antidempingo ir (arba) subsidijų draudimo priemonių tikslai
būtų pasiekti neužkertant eksportuojantiems gamintojams kelio patekti
į Ö Sąjungos Õ rinką;
ê 452/2003 8
konstatuojamoji dalis (pritaikytas)
(9)       taigi,
būtina nustatyti konkrečias nuostatas, leidžiančias Komisijai,
kai Ö jos Õ manymu to reikia,
imtis veiksmų, siekiant užtikrinti, kad tam pačiam produktui
taikomų antidempingo arba subsidijų draudimo priemonių ir
tarifinių apsaugos priemonių derinys neturėtų tokio
poveikio;
ê 452/2003 9
konstatuojamoji dalis (pritaikytas)
(10)     nors
galima numatyti, kad tam pačiam produktui gali būti tuo pat metu
taikomi tiek apsaugos muitai, tiek antidempingo ar subsidijų draudimo
priemonės, ne visada įmanoma iš anksto tiksliai nustatyti, kada tai
gali įvykti. Todėl Komisija privalo turėti galimybę
numatyti tokiai situacijai veiksmus, užtikrinant atitinkamiems ūkio
subjektams pakankamą nuspėjamumą ir teisinį tikrumą;
ê 452/2003 10
konstatuojamoji dalis
(11)     Komisija
gali manyti, kad reikia iš dalies pakeisti, sustabdyti ar panaikinti
antidempingo ir (arba) subsidijų draudimo priemones, taip pat ir numatyti
atvejus, kai visiškai ar iš dalies atleidžiama nuo paprastai mokamų
antidempingo ar kompensacinių mokesčių, arba priimti kitas
konkrečias priemones. Antidempingo arba subsidijų draudimo
priemonė gali būti sustabdyta, iš dalies pakeista arba nuo jos gali
būti atleidžiama tik ribotam laikotarpiui;
ê 452/2003 11
konstatuojamoji dalis
(12)     jei
nenumatyta kitaip, visos priemonės, kurių imamasi pagal šį
reglamentą, turėtų būti taikomos nuo jų įsigaliojimo
dienos ir todėl neturėtų būti pagrindas iki šios dienos
surinktiems muitams grąžinti;
ê 37/2014 1 str. ir priedo 10 (pritaikytas)
(13)     siekiant užtikrinti vienodas Ö šio
reglamento Õ įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti
suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais
turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentą (ES) Nr. 182/2011[12],
ê 452/2003
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
ê 37/2014 1 str.
ir priedo 10 p. 1 pap.
1. Kai Komisija mano, kad tam pačiam
importui taikomų antidempingo arba antisubsidijų priemonių ir
tarifinių apsaugos priemonių derinys galėtų turėti
didesnį poveikį nei pageidaujama, atsižvelgiant į Sąjungos
prekybos apsaugos politiką, ji, laikydamasi 3 straipsnio 2 dalyje
nurodytos nagrinėjimo procedūros, gali priimti tokias iš šių
priemonių, kurias ji laiko tinkamomis:
ê 452/2003
(a)          priemones, kuriomis iš dalies
pakeičiamos, sustabdomos ar panaikinamos esamos antidempingo ir (arba)
subsidijų draudimo priemonės;
(b)          priemones, kuriomis importuojamos
prekės visiškai ar iš dalies atleidžiamos nuo antidempingo ar
kompensacinių mokesčių, mokamų kitais atvejais;
(c)          kitas konkrečias priemones,
kurios laikomos tinkamomis esant tam tikroms aplinkybėms.
2. Bet koks 1 dalyje nurodytas dalinis
pakeitimas, sustabdymas ar atleidimas yra ribojamas laike ir taikomas tik tuo
atveju, kai galioja atitinkamos apsaugos priemonės.
2 straipsnis
Visos priemonės, priimtos pagal šį
reglamentą, taikomos nuo jų įsigaliojimo dienos. Jos nesuteikia
pagrindo iki tos dienos surinktiems muitams grąžinti, jei toje
priemonėje nenumatyta kitaip.
ê 37/2014 1 str.
ir priedo 10 p. 2 pap.
3 straipsnis
1. Komisijai padeda komitetas, įsteigtas
pagal reglamento (EB) Nr. 1225/2009 15 straipsnio 1 dalį. Tas
komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2. Kai daroma nuoroda į šią
dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
ê
4 straipsnis
Reglamentas (EB) Nr. 452/2003 panaikinamas.
Nuorodos į panaikintą
reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos
pagal II priede pateiktą atitikties lentelę.
ê 452/2003
(pritaikytas)
5 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja Ö dvidešimtą Õ dieną po jo
paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Šis
reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse
narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                    Pirmininkas
[1]               COM(87) 868 PV.
[2]               Žr. Išvadų 3 priedo A dalį.
[3]               Įtrauktas į 2014 m. teisės aktų
leidybos programą.
[4]               Žr. šio pasiūlymo I priedą.
[5]               OL C […], […], p. […].
[6]               2003 m. kovo 6 d. Tarybos
reglamentą (EB) Nr. 452/2003 dėl priemonių, kurių gali
imtis Bendrija, atsižvelgdama į antidempingo ir subsidijų draudimo
priemonių bei apsaugos priemonių bendrąjį poveikį (OL
L 69, 2003 3 13, p. 8).
[7]               Žr. I priedą.
[8]               2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentas (EB)
Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos
narėmis nesančių valstybių (OL L 343, 2009 12 22, p. 51).
[9]               2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr.
597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos
narėmis nesančių valstybių (OL L 188, 2009 7 18, p. 93).
[10]             2009 m. vasario 26 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr.
260/2009 dėl bendrų importo taisyklių (OL L 84, 2009 3
31, p. 1).
[11]             2009 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 625/2009
dėl bendrų importo iš tam tikrų trečiųjų
šalių taisyklių (OL L 185, 2009 7 17, p. 1).
[12]             2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių
vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais
kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011
2 28, p. 13).
é
I PRIEDAS
Panaikinamas
reglamentas ir jo vėlesnis pakeitimas
 Tarybos reglamentas (EB) Nr. 452/2003 (OL L 69, 2003 3 13, p. 8) Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 37/2014 (OL L 18, 2014 1 21, p. 1) ||     Tik priedo 10 punktas
____________
II
PRIEDAS
Atitikties
lentelė
 Reglamentas (EB) Nr. 452/2003 || Šis reglamentas
 1 straipsnis || 1 straipsnis
 2 straipsnis || 2 straipsnis
 2a straipsnis || 3 straipsnis
 - || 4 straipsnis
 3 straipsnis || 5 straipsnis
 - || I priedas
 - || II priedas
____________