				|

		52011PC0809

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo sukuriama Bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) /* COM/2011/0809 konč. - 2011/0401 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
Bendrajai programai „Horizontas 2020“ skirtais
pasiūlymais, parengtais visapusiškai atsižvelgiant į Komisijos
komunikatą „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“[1], visiškai palaikoma strategija
„Europa 2020“, kurioje moksliniai tyrimai ir inovacijos laikomi pagrindine
pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo užtikrinimo priemone. Šie
pasiūlymai – tai:
(1)
bendroji programa  „Horizontas 2020“ (Sutartis
dėl Europos Sąjungos veikimo − SESV),
(2)
dalyvavimo bei rezultatų sklaidos
taisyklių rinkinys (SESV),
(3)
bendrajai programai „Horizontas 2020“
įgyvendinti skirta specialioji programa ir
(4)
atskiras bendrosios programos „Horizontas 2020“
dalims skirtas pasiūlymas, atitinkantis Euratomo Sutartį.
Bendras politinis šių teisės
aktų aprašymas ir pagrindas yra pateikti kartu su jais priimtame Komisijos
komunikate, kuriame dėmesys atkreipiamas į pagrindinius kompleksinius
elementus, pvz. supaprastinamą ir tai, kaip buvo sustiprintas
požiūris į inovacijas.
Įgyvendinant bendrąją
programą „Horizontas 2020“ tiesiogiai prisidedama sprendžiant pagrindinius
visuomenės uždavinius, kurie nurodyti strategijoje „Europa 2020“ ir
pavyzdinėse jos iniciatyvose. Be to, ją įgyvendinant taip pat
bus prisidedama prie pramonės pirmavimo Europoje.  Įgyvendinant
šią iniciatyvą taip pat būtų padidinta mokslo bazės,
reikalingos Europos tvarumui, ilgalaikiam klestėjimui ir gerovei
užtikrinti, pažangumas. Norint pasiekti šių tikslų į
pasiūlymus įtraukta įvairiausia parama, kuri susijusi su visu
mokslinių tyrimų ir naujovių ciklu. Todėl įgyvendinant
bendrąją programą „Horizontas 2020“ būtų sutelkiama ir
išplečiama ta veikla, kuri dabar finansuojama pagal moksliniams tyrimams
skirtą septintąją bendrąją programą, Konkurencingumo
ir inovacijų bendrosios programos inovacijoms skirtas dalis  ir Europos
inovacijos ir technologijos instituto lėšomis. Šiais pasiūlymais taip
pat siekiama iš esmės supaprastinti dalyvavimo sąlygas.
2.           KONSULTACIJŲ SU
SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS REZULTATAI IR POVEIKIO VERTINIMAI
Rengiant keturis pasiūlymus atsižvelgta
į visas pastabas, gautas surengus išsamias viešas konsultacijas remiantis
Žaliąja knyga „Iššūkius paversti galimybėmis. Bendros
strateginės ES mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo
programos kūrimas“, COM(2011) 48. Nuomonę pareiškė Europos
Vadovų Taryba, valstybės narės ir įvairios pramonės,
akademinės bendruomenės ir pilietinės visuomenės
suinteresuotosios šalys.
Šie pasiūlymai taip pat grindžiami dviem
išsamiais poveikio vertinimais, kurie grindžiami konsultacijomis su
suinteresuotosiomis šalimis, vidaus ir išorės vertinimais bei
tarptautinių ekspertų pastabomis. Atlikus vertinimus nustatyta, kad
pasirinkus bendrąją programą „Horizontas 2020“ taptų
aiškesni siektini tikslai, greičiau pavyktų sukurti programai ar
projektui įgyvendinti reikalingą kritinę masę,
būtų daromas didesnis poveikis politikos tikslams, o nauda
ekonomikai, konkurencingumui ir socialiniams  sektoriui didesnė, be to,
būtų supaprastintos procedūros, pvz., palengvinta administracinė
našta dalyviams, racionalizuotos galiojančios taisyklės ir
procedūros, užtikrintas priemonių nuoseklumas ir atkreiptas
dėmesys į rizikos ir pasitikėjimo pusiausvyrą.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
3.1         Teisinis
pagrindas
Pateikiamame pasiūlyme moksliniai tyrimai
ir inovacijų diegimo veikla yra glaudžiai susiejami siekiant politikos
tikslų.
Šiuo atžvilgiu bendroji programa „Horizontas
2020“ grindžiama SESV (Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo)
antraštinėmis dalimis „Pramonė“ ir „Moksliniai tyrimai ir
technologijų plėtra bei kosmosas“ (173 ir 182 straipsniai). Susijusios
dalyvavimo bei rezultatų sklaidos taisyklės grindžiamos tomis
pačiomis SESV antraštinėmis dalimis (173, 183 ir 188 straipsniai). Antraštinė
dalis „Pramonė“ abiem atvejais visų pirma susijusi su Europos inovacijos
ir technologijos institutu (toliau – EIT), kuriam lėšos skiriamos numatant
finansinius įnašus iš bendrosios programos „Horizontas 2020“. EIT
nėra minimas specialiosios programos lygiu.
Primenama, kad inovacijų diegimo veikla
visų pirma įtraukta į įvairias bendrąsias programas,
pagrįstas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo mokslinių
tyrimų antraštine dalimi, ir kad dabartinės bendrosios programos taip
pat aprėpia tam tikros srities inovacijų diegimo veiklą. Todėl
bendrosios programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo specialioji programa
grindžiama SESV antraštine dalimi „Moksliniai tyrimai ir technologijų
plėtra bei kosmosas“ (182 straipsnis), nes joje numatyta veikla
priskiriama tai veiklai, kuriai taikoma ši antraštinė dalis
Pasiūlymas dėl Euratomo
mokslinių tyrimų ir mokymo programos, kuria papildoma bendroji
programa „Horizontas 2020“, grindžiamas Euratomo sutarties 7 straipsniu.
3.2         Subsidiarumo
ir proporcingumo principai
Pateikiamais pasiūlymais siekiama kiek
įmanoma padidinti Europos Sąjungos pridėtinę vertę ir
poveikį bei pagrindinį dėmesį skirti tiems tikslams,
kurių veikdamos pavieniui valstybės narės negali pasiekti, ir
toms veiklos sritims, kurių pavieniui negali plėtoti veiksmingai. Ėmusis
veiksmų Europos Sąjungos lygiu būtų gerokai padidintos
bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos
galimybės, koordinuojama valstybių narių mokslinių
tyrimų veikla, todėl būtų išvengta veiklos kartojimosi,
pagrindinėse srityse išlaikoma kritinė masė ir užtikrinamas
tinkamiausias viešojo finansavimo panaudojimas. Sąjungos lygiu taikant
priemones visame žemyne būtų užtikrintos varžytuvės renkantis
geriausius pasiūlymus ir taip būtų padidintas pažangumas ir
tinkamai pristatyti pagrindiniai moksliniai tyrimai ir inovacijos. Be to,
Sąjungos lygiu imantis priemonių taip pat būtų
tinkamiausiai paremtas tarptautinis judumas ir taip pagerintas mokslo
darbuotojų mokymas ir jų karjeros plėtra. Įgyvendinant
Sąjungos lygio programą atsiranda daugiau galimybių prisiimti
didelę riziką ir organizuoti ilgalaikius mokslinius tyrimus ir
plėtrą bei taip pasidalyti riziką ir užtikrinti veiklos
mastą ir masto ekonomiją, kurios užtikrinti antraip nebūtų
įmanoma. Sąjungos priemonės gali padėti pritraukti
papildomų viešojo ir privačiojo sektorių  investicijų
į mokslinius tyrimus ir inovacijas,  padėti kurti užtikrinant Europos
mokslinių tyrimų erdvę, kurioje užtikrinama žinių, mokslo
darbuotojų ir technologijų judėjimo laisvė, ir paskatinti
inovacijų pateikimą bendrajai rinkai bei jų plitimą. Sąjungos
lygmens įgyvendinamos programos taip pat būtinos tam, kad
padėtų formuoti politiką ir siekti įvairių politikos
sričių tikslų. Visi įrodymai išdėstyti pridedamame
poveikio vertinime.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Visų pasiūlymų biudžetas
pateiktas dabartinėmis kainomis. Prieš šio pasiūlymo pridėtoje
finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje apibūdintas
poveikis biudžetui, žmogiškiesiems ir administraciniams ištekliams. Remdamasi
ekonominės naudos analize, Komisija gali pasinaudoti esamų
vykdomųjų agentūrų programai „Horizontas 2020“ įgyvendinti
skirtomis paslaugomis, kaip nustatyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 58/2003,
nustatančiame vykdomųjų agentūrų, kurioms pavedamos
tam tikros Europos Sąjungos programų valdymo užduotys, įstatus.
2011/0401 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
XXX
kuriuo sukuriama Bendroji mokslinių
tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.)
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač jos 173 straipsnio 3 dalį
ir 182 straipsnio 1 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
perdavę įstatymo galią
turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[2],
atsižvelgdami į Regionų komiteto
nuomonę[3],
laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)
Sąjunga siekia sustiprinti savo mokslinę
ir technologinę bazę, todėl kuria Europos mokslinių
tyrimų erdvę (EMTE), kurioje gali laisvai judėti žinios, mokslo
darbuotojai ir technologijos, taip pat skatina, kad Sąjunga taptų
konkurencingesnė, įskaitant jos pramonę. Siekdama šių
tikslų Europos Sąjunga turėtų imtis priemonių, kad
būtų vykdoma mokslinių tyrimų, technologinės
plėtros ir demonstracinė veikla, skatinamas tarptautinis
bendradarbiavimas, platinami ir optimizuojami rezultatai, taip pat skatinamas
mokymas bei judumas;
(2)
be to, Sąjunga taip pat siekia sukurti
Sąjungos pramonės konkurencingumui užtikrinti būtinas
sąlygas. Šiuo tikslu vykdant veiklą turėtų būti
siekiama skatinti geriau išnaudoti inovacijų, mokslinių tyrimų
ir technologinės plėtros politikos galimybes pramonėje;
(3)
Sąjunga yra įsipareigojusi
įgyvendinti strategiją „Europa 2020“[4],
kurioje iškelti pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo tikslai,
pabrėžiama mokslinių tyrimų ir inovacijų, kurios yra
pagrindiniai socialinio ir ekonominio klestėjimo bei aplinkos tvarumo
užtikrinimo veiksniai, svarba, be to, joje Sąjunga iškelia sau tikslą
išlaidas moksliniams tyrimams ir plėtrai padidinti tiek, kad iki
2020 m. jos sudarytų 3 % bendrojo vidaus produkto, ir  parengti
inovacijų intensyvumo rodiklį. Atsižvelgiant į šias aplinkybes
pavyzdinėje iniciatyvoje „Inovacijų sąjunga“ išdėstoma
strateginė ir integruota mokslinių tyrimų ir inovacijų
koncepcija, nustatoma sistema bei tikslai, kurių siekiant turėtų
būti prisidedama naudojant būsimą Sąjungos mokslinių
tyrimų ir inovacijų finansavimą. Be to, moksliniai tyrimai ir
inovacijos yra svarbūs kitų strategijos “Europa 2020“ pavyzdinių
iniciatyvų, visų pirma „Tausiai išteklius naudojančios Europos“,
„Globalizacijos eros pramonės politikos“ ir „Europos skaitmeninės
darbotvarkės“, įgyvendinimo veiksniai. Siekiant su moksliniais
tyrimais ir inovacijomis susijusių strategijos „Europa 2020“ tikslų
svarbus vaidmuo tenka sanglaudos politikai: ji gali padėti kurti
pajėgumus ir sudaryti pažangumui būtinas sąlygas;
(4)
2011 m. vasario 4 d. posėdyje
Europos Vadovų Taryba pritarė Sąjungos mokslinių
tyrimų ir inovacijų finansavimo bendrų strateginių
pagrindų koncepcijai, kurios paskirtis – pagerinti mokslinių
tyrimų ir inovacijų finansavimo efektyvumą nacionaliniu ir
Sąjungos lygmenimis,  ir paragino Sąjungą nedelsiant pašalinti
likusias kliūtis, kurios trukdo pritraukti talentų ir investicijų,
kad iki 2014 m. būtų baigta kurti Europos mokslinių
tyrimų erdvė ir iš tiesų pradėtų veikti bendroji
žinių, mokslinių tyrimų ir inovacijų rinka;
(5)
2010 m. lapkričio 11 d.
rezoliucijoje[5]
Europos Parlamentas paragino iš esmės supaprastinti mokslinių
tyrimų ir inovacijų finansavimą, 2011 m. gegužės
12 d. savo rezoliucijoje[6]
pabrėžė Inovacijų sąjungos svarbą Europai prisitaikant
prie po krizės pasaulyje nusistovėsiančios tvarkos, 2011 m.
birželio 8 d. savo rezoliucijoje[7]
atkreipė dėmesį į svarbias išvadas, kurias būtina
padaryti po tarpinio Septintosios bendrosios programos įvertinimo, o
2011 m. rugsėjo 27 d. savo rezoliucijoje[8] pritarė bendros
strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo
sistemos koncepcijai;
(6)
2010 m. lapkričio 26 d. Europos
Sąjungos Taryba paragino, kad būsimose Sąjungos vykdysimose finansavimo
programose daugiau dėmesio būtų skiriama strategijos „Europa
2020“ prioritetams, būtų sprendžiami visuomenės ir su
pagrindinėmis technologijomis susiję uždaviniai, spartinami bendrieji
ir pramonei būtini moksliniai tyrimai, racionalizuojamos priemonės,
iš esmės supaprastinama prieiga, sutrumpinama pateikimo rinkai trukmė
ir dar labiau didinamas pažangumas;
(7)
nuoseklaus strateginio požiūrio svarba taip
pat pabrėžta 2011 m. birželio 3 d. paskelbtoje Europos
mokslinių tyrimų erdvės komiteto nuomonėje[9], 2011 m. birželio
30 d. Regionų komiteto nuomonėje[10] ir 2011 m. liepos
13 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto
nuomonėje[11];
(8)
į 2010 m. spalio 19 d. Komisijos
priimtą Europos Sąjungos biudžeto peržiūrą įtraukti
svarbūs principai, kuriais turėtų būti grindžiamas
būsimas Europos Sąjungos biudžetas (pirmenybė Sąjungos
pridedamąją vertę iš tikrųjų užtikrinančioms
priemonėms, didesnis orientavimasis į rezultatus ir viešojo bei privačiojo
sektorių finansavimo naudojimas), ir pasiūlyta visas Sąjungos
mokslinių tyrimų ir inovacijų priemones sujungti į
Bendrą strateginę programą;
(9)
Komisijos žaliojoje knygoje „Iššūkius paversti
galimybėmis. Bendros strateginės Europos Sąjungos mokslinių
tyrimų ir inovacijų finansavimo programos kūrimas“[12] nustatytos pagrindinės
šių plataus užmojo tikslų siekimo priemonės ir pradėtos
plataus masto konsultacijos, kuriose dalyvavusios suinteresuotosios šalys ir
Sąjungos institucijos iš esmės pritarė toje žaliojoje knygoje
pateiktoms idėjoms;
(10)
komunikate „Europos biudžetas 2020“[13] Komisija pasiūlė
sritims, kurias 2007–2013 m. laikotarpiu aprėpia Septintoji bendroji
mokslinių tyrimų ir inovacijų programa, Konkurencingumo ir
inovacijų bendrosios programos inovacijų dalis bei Europos inovacijos
ir technologijos institutas (EIT), taikyti Bendrąją mokslinių
tyrimų ir inovacijų strateginę programą ir taip padėti
siekti strategijos „Europa 2020“ tikslo – lėšas moksliniams tyrimams ir
plėtrai padidinti tiek, kad  jos iki 2020 m. sudarytų 3 % BVP. Tame
komunikate Komisija taip pat įsipareigojo klimato kaitos klausimą
įtraukti į Europos Sąjungos išlaidų programas ir ne mažiau
20 % Europos Sąjungos biudžeto skirti su klimato kaita susijusiems
tikslams; Kovos su klimato kaita veiksmai ir išteklių naudojimo
efektyvumas – tai vienas kitą papildantys tikslai siekiant tvaraus
vystymosi. Konkretūs tikslai, susiję su šiais abiem bendraisiais
tikslais, turėtų būti papildomi kitas programos „Horizontas
2020“ konkrečiais tikslais. Taigi prognozuojama, kad ne mažiau kaip
60 % viso programos „Horizontas 2020“ biudžeto turėtų būti
susiję su tvariu vystymusi. Be to, tikimasi, kad su klimatu susijusios
išlaidos turėtų viršyti 35 %  biudžeto, įskaitant
tarpusavyje suderinamas priemones, skirtas išteklių naudojimo efektyvumui
padidinti. Komisija turėtų teikti informaciją apie pagalbos,
susijusios su klimato kaitos tikslų siekimu, mastą ir rezultatus. Su
klimatu susijusios išlaidos pagal programą „Horizontas 2020“
turėtų būti kontroliuojamos vadovaujantis tame komunikate
nustatytais metodais;
(11)
Europos Sąjungos bendrojoje mokslinių
tyrimų ir inovacijų programoje „Horizontas 2020“ (toliau –
„Horizontas 2020“) iškelti trys pagrindiniai prioritetai, t. y. mokslo
pažangumo užtikrinimas  siekiant stiprinti pasaulinio lygio Sąjungos
mokslo pažangumą, pramonės pirmavimo skatinimas, kad būtų
remiamas verslas, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones
(MVĮ), ir inovacijos bei visuomenės uždavinių sprendimas
siekiant tiesiogiai spręsti strategijoje  „Europa 2020“ nurodytas užduotis
ir šiuo tikslu remiant visą sritį – nuo mokslinių tyrimų
iki rinkos – apimančią veiklą. Įgyvendinant programą
„Horizontas 2020“ būtų remiami visi inovacijos grandinės etapai,
visų pirma su rinka glaudžiai susijusi veikla (įskaitant naujoviškas
finansavimo priemones) ir ne technologinės bei socialinės inovacijos,
ir siekiama patenkinti įvairiausių Sąjungos politikos
sričių mokslinių tyrimų poreikius, šiuo tikslu kuo
plačiau naudojant bei skleidžiant žinias, sukurtas vykdant veiklą,
kuriai teikiama parama, dar prieš pradedant jas naudoti komerciniais tikslais.  Programos
„Horizontas 2020“ prioritetai taip pat turėtų būti remiami pagal
Euratomo sutarties branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo
programą;
(12)
Jungtinis tyrimų centras (angl. JRC, Joint
Research Centre) turėtų teikti Sąjungos politikai
įgyvendinti reikalingą mokslinę ir techninę paramą,
lanksčiai reaguodamas į naujas politikos reikmes;
(13)
atsižvelgdamos į būtinybę stiprinti
mokslinių tyrimų, švietimo ir inovacijų žinių
trikampį, žinių ir inovacijų bendrijos prie Europos inovacijos
ir technologijos instituto turėtų aktyviai dalyvauti siekiant
programos „Horizontas 2020“ tikslų (įskaitant visuomenės
uždavinius)  – visų pirma  integruoti mokslinius tyrimus, švietimą ir
inovacijas; Siekiant užtikrinti programos „Horizontas 2020“ papildomumą ir
tinkamą lėšų panaudojimą, finansinis įnašas Europos
inovacijos ir technologijos institutui turėtų būti skirtas dviem
asignavimais; antrasis  bus persvarstomas;
(14)
programa „Horizontas 2020“ turėtų
padėti siekti Europos inovacijų partnerysčių tikslų,
laikantis pavyzdinės iniciatyvos „Inovacijų sąjunga“: suburti
visus  suinteresuotus visos mokslinių tyrimų ir inovacijų
grandinės subjektus, kad būtų racionalizuotos, supaprastintos ir
geriau koordinuojamos priemonės ir iniciatyvos;
(15)
supaprastinimas yra pagrindinis programos „Horizontas
2020“ tikslas, į kurį turėtų būt visapusiškai
atsižvelgta kuriant programą, nustatant taisykles, valdant jos lėšas
požiūriu ir ją įgyvendinant. Įgyvendinant programą
„Horizontas 2020“ turėtų būti siekiama paskatinti universitetus,
mokslinių tyrimų centrus, pramonę ir visų pirma
mažąsias ir vidutines įmones aktyviai joje dalyvauti ir priimti
naujus dalyvius; pagal šią programą moksliniams tyrimams ir
inovacijoms skirta visų rūšių parama sujungiama į
vieną bendrą strateginę programą, į kurią
įtrauktos supaprastintos paramos formos ir kuri grindžiama dalyvavimo
taisyklėmis, kurių principai taikomi visiems pagal šią
programą vykdomiems veiksmams. Paprastesnės finansavimo
taisyklės turėtų sumažinti administracinę dalyvavimo
naštą ir padės mažinti finansines klaidas;
(16)
pagal SESV 182 straipsnio 1 dalį bendrojoje
programoje nustatomas didžiausia bendra paramos suma ir išsamios Sąjungos
finansinio dalyvavimo bendrojoje programoje taisyklės bei atitinkamos
kiekvienai iš veiklos krypčių tenkančios dalys;
(17)
            šiuo reglamentu visam programos
„Horizontas 2020“ įgyvendinimo laikotarpiui turėtų būti
nustatytas finansinis paketas, kuris yra svarbiausias orientacinis dydis,
kuriuo kasmet sudarydama biudžetą vadovaujasi biudžeto valdymo institucija,
kaip apibrėžta 201Z m. YY mėn. XX d. Europos Parlamento, Tarybos ir
Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl bendradarbiavimo biudžeto
klausimais ir patikimo finansų valdymo [] punkte;
(18)
tikslinga užtikrinti tinkamą programos
„Horizontas 2020“ ir jos pirmtakių programų užbaigimą, visų
pirma toliau vykdant daugiametes šių programų valdymo priemones,
pvz., techninės ir administracinės pagalbos finansavimą;
(19)
įgyvendinant programą „Horizontas 2020“
gali būti rengiamos papildomos programos, kurios gali dalyvauti tik tam
tikros valstybės narės, Sąjunga gali dalyvauti kelių
valstybių narių įgyvendinamose programose, arba gali būti
steigiamos bendros įmonės ar taikomos kitos SESV 184, 185 ir 187
straipsniuose apibrėžtos priemonės;
(20)
siekiant sustiprinti mokslo ir visuomenės
ryšius bei padidinti visuomenės pasitikėjimą mokslu,
įgyvendinant programą „Horizontas 2020“ pirmenybė
turėtų būti teikiama sąmoningam piliečių ir
pilietinės visuomenės dalyvavimui sprendžiant mokslinių
tyrimų ir inovacijų klausimus, t. y. turėtų būti
populiarinamas mokslinis švietimas, sudaromos palankios sąlygos gauti
mokslinių žinių, rengiamos į piliečių ir
pilietinės visuomenės problemas bei lūkesčius orientuotos
patikimos mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės ir
sudaromos palankios sąlygos dalyvauti programos „Horizontas 2020“
veikloje;
(21)
įgyvendinant programą  „Horizontas 2020“
reikėtų reaguoti į kintančias mokslo ir technologijų,
pramonės, politikos ir visuomenės galimybes ir poreikius. Pavyzdžiui,
darbotvarkės turėtų būti rengiamos glaudžiai
bendradarbiaujant su visų susijusių sektorių suinteresuotosiomis
šalimis ir būti pakankamai lanksčios, kad būtų galima
atsižvelgti į naujus pokyčius. Programos „Horizontas 2020“
įgyvendinimo laikotarpiu nuolat turėtų būti naudojamasi
išorės konsultacijomis, be kita ko, naudojantis atitinkamomis
struktūromis, kaip antai Europos technologijų platformos, bendros
programavimo iniciatyvos ir Europos inovacijų partnerystės;
(22)
įgyvendinant programą „Horizontas 2020“
turėtų būti didinamas mokslo darbuotojo profesijos patrauklumas
Sąjungoje. Deramas dėmesys turėtų būti skiriamas
Europos mokslininkų chartijai ir Mokslininkų įdarbinimo elgesio
kodeksui[14],
taip pat kitoms svarbioms bazinėms programoms, kurios sukurtos  Europos
mokslinių tyrimų erdvės reikmėms patenkinti, atsižvelgiant
į jų savanorišką pobūdį;
(23)
pagal programą „Horizontas 2020“
plėtojant veiklą turėtų būti siekiama skatinti
vyrų ir moterų lygybę mokslinių tyrimų ir
inovacijų srityje, visų pirma šalinti pagrindines lyčių nelygybės
priežastis, išnaudoti visą mokslo srityje dirbančių vyrų ir
moterų potencialą bei įtraukti lyčių aspektą
į projektų turinį, taip siekiant pagerinti mokslinių
tyrimų kokybę ir paskatinti inovacijas. Šia veikla taip pat
turėtų būti siekiama įgyvendinti su vyrų ir
moterų lygybe susijusius principus, nustatytus Sutarties dėl Europos
Sąjungos veikimo 2 ir 3 straipsniuose ir SESV 8 straipsnyje;
(24)
vykdant pagal programą „Horizontas 2020“
remiamą mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą
turėtų būti laikomasi pagrindinių etikos principų. Turėtų
būti atsižvelgiama į Europos mokslo ir naujų technologijų
etikos grupės nuomones. Vykdant mokslinių tyrimų veiklą
taip pat turėtų būti atsižvelgiama į SESV 13 straipsnį
ir mažinamas gyvūnų naudojimas moksliniuose tyrimuose ir bandymuose,
ilgainiui siekiant atsisakyti gyvūnų naudojimo. Visa veikla
turėtų būti vykdoma užtikrinant aukšto lygio žmonių
sveikatos apsaugą pagal SESV 168 straipsnį;
(25)
Europos Komisija neragina naudoti žmogaus embriono
kamieninių ląstelių. Žmogaus kamieninių ląstelių
– suaugusio žmogaus ar embriono –  naudojimas (jei naudojama) priklauso nuo
mokslininkų sprendimo atsižvelgiant į tikslus, kuriuos jie nori
pasiekti, ir jam taikomi griežti etikos principai. Neturi būti
finansuojamas nė vienas su žmogaus embriono kamieninių
ląstelių naudojimu susijęs projektas, kuriam valstybės
narės nesuteikė reikalingų patvirtinimų. Neturėtų
būti finansuojama jokia visose valstybėse narėse uždrausta
veikla. Jokia veikla neturėtų būti finansuojama valstybėje
narėje, kur tokia veikla yra uždrausta;
(26)
kad būtų pasiektas didžiausias poveikis,
įgyvendinant programą „Horizontas 2020“ turėtų būti
užtikrinama glaudi  sąveika su kitomis Sąjungos programomis
(pavyzdžiui, švietimo, kosmoso, aplinkos, konkurencingumo ir MVĮ, vidaus
saugumo, kultūros ir žiniasklaidos) ir su sanglaudos politikos fondais bei
regioninės plėtros politika – tai gali ypač padėti
stiprinti nacionalinių ir regioninių mokslinių tyrimų ir
inovacijų pajėgumus atsižvelgiant į pažangiosios specializacijos
strategijas;
(27)
MVĮ suteikia gerų galimybių
inovacijoms ir plėtrai Europoje. Todėl MVĮ, kaip apibrėžta
2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB[15], turi aktyviai dalyvauti
įgyvendinant programą „Horizontas 2020“. Taip būtų
prisidedama siekiant Smulkiojo verslo akto[16]
tikslų;
(28)
siekiant didžiausio galimo Europos Sąjungos
finansavimo poveikio, įgyvendinant programą „Horizontas 2020“ turi
būti užtikrinama glaudesnė sąveika (ji gali būti viešojo
sektoriaus subjektų partnerysčių pavidalo) su
nacionalinėmis ir regioninėmis programomis, kuriomis remiami
moksliniai tyrimai ir inovacijos;
(29)
didesnis poveikis taip pat turėtų
būti pasiektas derinant programos „Horizontas 2020“ ir privačiojo
sektoriaus lėšas, naudojamas pagal viešojo ir privačiojo
sektorių partnerystes svarbiausiose srityse, kuriose moksliniai tyrimai ir
inovacijos galėtų padėti siekti bendrųjų Europos
konkurencingumo tikslų ir spręsti visuomenės uždavinius. Viešojo
ir privačiojo sektorių partnerystės kaip bendros
technologijų iniciatyvos, pradėtos pagal 2006 m. gruodžio
18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1982/2006/EB
dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės
plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos
(2007−2013 m.)[17]
, gali būti tęsiamos naudojant labiau pritaikytas struktūras;
(30)
 įgyvendinant programą „Horizontas 2020“
turėtų būti skatinamas bendrais interesais ir abipusės
naudos principu grindžiamas bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis. Tarptautinis
bendradarbiavimas mokslo, technologijų ir inovacijų srityje
turėtų padėti siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir
stiprinti konkurencingumą, padėti spręsti visuomenės
uždavinius ir remti Sąjungos išorės ir plėtros politiką, be
kita ko, užtikrinant sąveiką su išorės programomis ir padedant
vykdyti Sąjungos tarptautinius įsipareigojimus, kaip antai siekti
Tūkstantmečio vystymosi tikslų;
(31)
siekiant užtikrinti vienodas konkurencijos
sąlygas visoms vidaus rinkoje veikiančioms įmonėms,
programoje „Horizontas 2020“ numatytas finansavimas turėtų būti
teikiamas pagal valstybės pagalbos taisykles – taip siekiama
viešųjų išlaidų veiksmingumo ir išvengti rinkos iškraipymo,
pavyzdžiui,  privačiojo sektoriaus finansavimo išstūmimo,
neefektyvių rinkos struktūrų kūrimo ar neefektyvių
įmonių išlaikymo;
(32)
2011 m. vasario 4 d. Europos Vadovų
Taryba pripažino, kad būtina taikyti naują kontrolės ir rizikos
valdymo Sąjungos mokslinių tyrimų finansavimo srityje
koncepciją, ir paprašė iš naujo subalansuoti pasitikėjimą
ir kontrolę bei rizikos ėmimąsi ir rizikos vengimą.   Savo
2010 m. lapkričio 11 d. rezoliucijoje dėl mokslinių
tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimo
Europos Parlamentas paragino imtis pragmatinių postūmių postūmių,
siekiant administracinio ir finansinio supaprastinamo, ir pareiškė, kad
Sąjungos mokslinių tyrimų finansavimo valdymas turėtų
būti labiau pagrįstas pasitikėjimu dalyviais ir rizikos
toleravimu. Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų programos
(2007−2013 m.) tarpinio vertinimo ataskaitoje daroma išvada, kad,
norint padaryti pastebimą pažangą paprastinimo srityje, reikia
radikalesnės koncepcijos ir kad reikia atkurti rizikos ir
pasitikėjimo pusiausvyrą;
(33)
Sąjungos finansiniai interesai
turėtų būti proporcingomis priemonėmis saugomi per
visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų
prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, neteisingai
išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų
susigrąžinimą ir, kai tinka, sankcijas. Persvarstyta kontrolės
strategija, kurios pagrindinis principas bus jau ne klaidų dažnumo
minimizavimas, o  rizika grindžiama kontrolė ir sukčiavimo
atvejų nustatymas, turėtų sumažinti kontrolės naštą
dalyviams;
(34)
 svarbu užtikrinti, kad programos „Horizontas 2020“
finansai būtų valdomi patikimai, o pati programa įgyvendinama
kuo veiksmingiau ir savo adresatams priimtinausiu būdu, taip pat
turėtų būti užtikrintas teisinis tikrumas ir programos
prieinamumas visiems dalyviams. Būtina užtikrinti atitiktį
Reglamentui (ES) Nr. XXXX/2012 [Naujasis finansinis reglamentas] ir
paprastinimo bei geresnio reglamentavimo  reikalavimams;
(35)
norint užtikrint veiksmingą veiklos
kokybės valdymą, įskaitant vertinimą ir
stebėseną, reikia parengti konkrečius veiklos kokybės
rodiklius, kuriuos būtų galima išmatuoti laike; kurie būtų
realistiški ir grindžiami loginiu intervencijos pagrindimu, taip pat
būtų susiję su tinkama tikslų ir veiklos rūšių
hierarchija. Turėtų būti įdiegti tinkami programos
„Horizontas 2020“ įgyvendinimo ir stebėsenos koordinavimo
mechanizmai, taip pat atliekama Europos mokslinių tyrimų erdvės
pažangos, laimėjimų ir veikimo stebėsena;.
(36)
kadangi valstybės narės negali deramai
pasiekti programos  „Horizontas 2020“ tikslų, susijusių su bendros
mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos stiprinimu ir veiklos
koordinavimu visoje Sąjungoje,  ir todėl, siekiant išvengti veiklos
kartojimosi, išlaikyti kritinę masę pagrindinėse srityse ir
užtikrinti, kad viešojo finansavimo lėšos būtų naudojamos
optimaliai, tikslai gali būti geriau pasiekti Sąjungos lygmeniu,
Sąjunga gali patvirtinti priemones pagal Europos Sąjungos sutarties
5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Remiantis tame
straipsnyje nustatytu proporcingumo principu, programa „Horizontas 2020“
neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;
(37)
dėl teisinio tikrumo ir aiškumo Sprendimas Nr.
1982/2006/EB turėtų būti panaikintas,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
I ANTRAŠTINĖ DALIS
SUKŪRIMAS
1 straipsnis
Dalykas
Šiuo reglamentu sukuriama bendroji
mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“
(2014−2020 m.) bei nustatoma sistema, kuria reglamentuojama
Sąjungos parama mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklai, taip
pat skatinama geriau išnaudoti inovacijų, mokslinių tyrimų ir
technologinės plėtros politikos galimybes pramonėje.
2 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų terminų
apibrėžtys:
(a)
mokslinių tyrimų ir inovacijų
veikla – visų rūšių mokslinių
tyrimų, technologinės plėtros, demonstravimo ir inovacijų
veikla, įskaitant bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis ir
tarptautinėmis organizacijomis skatinimą, rezultatų sklaidą
ir optimizavimą, taip pat mokslo darbuotojų  mokymo ir judumo
Sąjungoje skatinimą;
(b)
tiesioginiai veiksmai –
mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, kurią Komisija vykdo
tarpininkaujant jos Jungtinių tyrimų centrui;
(c)
netiesioginiai veiksmai
– dalyvių vykdoma mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla,
kuriai Sąjunga skiria finansinę pagalbą;
(d)
viešojo ir privačiojo sektorių
partnerystė – partnerystė, kai
privačiojo sektoriaus partneriai, Sąjunga ir tam tikrais atvejais
kiti partneriai įsipareigoja bendrai remti mokslinių tyrimų ir
inovacijų programos ar veiklos plėtrą ir įgyvendinimą;
(e)
viešojo sektoriaus subjektų
partnerystė  – partnerystė, kai viešojo sektoriaus
įstaigos ar viešųjų paslaugų srityje veikiančios
įstaigos regioniniu, nacionaliniu ar tarptautiniu lygmeniu Sąjungai
įsipareigoja bendrai remti mokslinių tyrimų ir inovacijų
programos ar veiklos plėtrą ir įgyvendinimą.
3 straipsnis
Programos „Horizontas 2020“ sukūrimas
Programa „Horizontas 2020“ sukuriama
laikotarpiui nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m.
gruodžio 31 d.
4 straipsnis
 Sąjungos pridėtinė vertė
Programa „Horizontas 2020“, kaip Sąjungos
mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo bendra strateginė
programa,  atlieka pagrindinį vaidmenį įgyvendinant pažangaus,
tvaraus ir integracinio augimo strategiją „Europa 2020“; taigi ji padeda
telkti privačiojo sektoriaus investicijas, kurti naujas darbo vietas ir
užtikrinti Europos ilgalaikį tvarų augimą ir
konkurencingumą.
5 straipsnis
Bendrasis tikslas, prioritetai ir konkretūs tikslai
1.           Programa
„Horizontas 2020“ visoje Sąjungoje padeda kurti žiniomis ir inovacijomis
grindžiamą ekonomiką, pritraukdama pakankamai papildomų
lėšų moksliniams tyrimams, plėtrai ir inovacijoms. Taip ji
padeda įgyvendinti strategiją „Europa 2020“ ir kitų
sričių Sąjungos politiką, taip pat užtikrinti, kad
būtų baigta kurti ir imtų veikti Europos mokslinių
tyrimų erdvė (EMTE). Atitinkami veiklos kokybės rodikliai
nustatyti I priedo įžangoje.
2.           Šio
bendrojo tikslo siekiama remiantis trimis vienas kitą papildančiais
prioritetais, skirtais šioms temoms:
(a)
pažangus  mokslas;
(b)
pramonės pirmavimas;
(c)
visuomenės uždaviniai.
Konkretūs tikslai, atitinkantys
kiekvieną iš tų trijų prioritetų, kartu su bendrais veiklos
krypčių apmatais nurodyti I priedo I–III dalyse.
3            Jungtinis
tyrimų centras teikia Sąjungos politikai įgyvendinti
reikalingą mokslinę bei techninę paramą ir taip padeda
siekti 1 ir 2 dalyse nustatyto bendrojo tikslo ir prioritetų. Šių
veiklos krypčių bendrieji apmatai nustatyti I priedo IV dalyje.
4.           Europos
inovacijos ir technologijos institutas (EIT), įsteigtas Europos Parlamento
ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 294/2008[18],
padeda siekti 1 ir 2 dalyse nustatyto bendrojo tikslo ir prioritetų bei
konkretaus tikslo integruoti mokslinių tyrimų, inovacijų ir
švietimo žinių trikampį. Atitinkami Europos inovacijos ir
technologijos instituto veiklos kokybės rodikliai nustatyti I priedo
įžangoje, o konkretaus tikslo ir veiklos bendrieji apmatai nustatyti I
priedo V dalyje.
5.           Laikantis
prioritetų ir bendrųjų apmatų, nurodytų 2 dalyje, gali
būti atsižvelgiama į naujus ir nenumatytus poreikius,
atsirandančius programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo laikotarpiu. Tai
gali būti atsakas į naujas galimybes, krizes ir grėsmes,
naujų sričių Sąjungos politikos formavimo poreikius ir
veiksmų, kuriuos numatyta finansuoti pagal būsimas programas,
valdymą.
6 straipsnis
Biudžetas
1.           Programos
„Horizontas 2020“ įgyvendinimui skirtą finansinį paketą sudaro
87740 mln. EUR, iš kurių daugiausia 86198 EUR skiriama veiklai pagal
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) XIX antraštinę
dalį.
2.           Veiklai
pagal SESV XIX antraštinę dalį skirta suma 5 straipsnio 2 dalyje
nustatytiems prioritetams paskirstoma taip:
(a)
pažangus  mokslas  – 27818 mln. EUR;
(b)
pramonės pirmavimas –  20280 mln. EUR;
(c)
visuomenės uždaviniai – 35888  mln. EUR.
Didžiausia bendra Sąjungos finansinio
įnašo suma iš programos „Horizontas 2020“ Jungtinio tyrimų centro
nebranduoliniams tiesioginiams veiksmams yra 2212 mln. EUR.
Preliminarus paskirstymas konkretiems
prioritetų tikslams ir didžiausia bendra įnašo suma, skirta Jungtinio
tyrimų centro nebranduoliniams tiesioginiams veiksmams, nustatyti II
priede.
3.           Europos
inovacijos ir technologijos institutas finansuojamas skiriant jam iš programos
„Horizontas 2020“ didžiausią 3194 mln. EUR įnašą, kaip nustatyta
II priede.            Europos inovacijos ir technologijos institutas
finansuojamas skiriant jam pirmą 1542 mln.  EUR asignavimų
sumą, skirtą veiklai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos
veikimo XVII antraštinę dalį. Antras asignavimų suma, kuri yra
iki 1652 mln. EUR, skiriama, atlikus 26 straipsnio 1 dalyje nurodytą
vertinimą. Ši papildoma suma skiriama  proporcingai, kaip nurodyta II
priede, iš 2 dalies b punkte nurodyto prioriteto „Pramonės pirmavimas“
konkrečiam tikslui „Pirmavimas kuriant didelio poveikio ir pramonės
technologijas“ numatytos sumos  ir iš sumos, numatytos 2 dalies c punkte
nurodytam prioritetui „Visuomenės uždaviniai“.
Toks dviejų daugiamečių
asignavimų pavidalo finansavimas  apima:
(a)
iš pirmosios asignavimų sumos:
vykstančią esamų žinių ir inovacijų bendrijų
(toliau – ŽIB) plėtrą ir parengiamojo etapo investicijas, kad
galėtų pradėti veikti antra trijų naujų ŽIB
grupė;
(b)
iš antrosios asignavimų sumos:
vykstančią jau įsteigtų žinių ir inovacijų
bendrijų (toliau – ŽIB) plėtrą ir parengiamojo etapo
investicijas, kad galėtų pradėti veikti trečia trijų
naujų ŽIB grupė.
Antroji asignavimų suma skiriama atlikus 26
straipsnio 1 dalyje nurodytą vertinimą, atsižvelgiant visų pirma
į:
(a)
sutartą trečios ŽIB grupės
sukūrimo grafiką;
(b)
numatytus finansinius jau esamų ŽIB poreikius,
atsižvelgiant į konkrečias jų plėtros aplinkybes.
(c)
Europos inovacijos ir technologijos instituto ir jo
ŽIB indėlį siekiant programos „Horizontas 2020“ tikslų.
4.           Iš
programai „Horizontas 2020“ skirto finansinio paketo gali būti dengiamos
išlaidos, susijusios su programai valdyti ir jos tikslams pasiekti būtina
parengiamąja, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veikla,
visų pirma su tyrimais ir ekspertų susitikimais susijusios išlaidos,
kiek jos susijusios su bendraisiais šio reglamento tikslais; išlaidos,
susijusios su informacinių technologijų tinklais, daugiausia skirtais
informacijos tvarkymui ir mainams, taip pat visos kitos techninės ir
administracinės pagalbos išlaidos, kurias Komisija patiria valdydama
programą „Horizontas 2020“.
Jei būtina, asignavimai gali būti
įtraukti į biudžetą po 2020 m. ir būti skirti
techninės ir administracinės pagalbos išlaidoms, kad būtų
galima valdyti veiksmus, kurie dar nebaigti iki 2020 m. gruodžio 31 d.
5.           Kad susiklosčius
nenumatytoms aplinkybėms arba iškilus naujiems netikėtumams ir
poreikiams būtų galima imtis veiksmų, Komisija, atsižvelgdama
į šio straipsnio 3 dalies nuostatas ir po atlikto šio reglamento 26
straipsnio 1 dalies a punkte nurodyto programos „Horizontas 2020“ tarpinio
vertinimo, per kasmetę biudžeto sudarymo procedūrą gali
peržiūrėti 2 dalyje prioritetams nustatytas sumas ir preliminarų
paskirstymą pagal konkrečius šių prioritetų tikslus,
nustatytus II priede, ir perskirstyti prioritetams ir konkretiems tikslams
skirtus asignavimus iki 10 % pradinės orientacinės kiekvienam
prioritetui paskirtos asignavimų sumos ir iki 10 % pradinės
orientacinės kiekvienam konkrečiam tikslui paskirtos asignavimų
sumos. Tai neapima Jungtinio tyrimų centro tiesioginiams veiksmams skirtos
2 dalyje  nustatytos sumos arba 3 dalyje nustatyto Europos inovacijos ir
technologijos institutui skirto įnašo.
7 straipsnis
Trečiųjų šalių asocijavimas
1            Programoje
„Horizontas 2020“ asocijuotų šalių teisėmis gali dalyvauti:
(a)
stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir
galimos kandidatės; jos laikosi tų šalių dalyvavimo
Sąjungos programose bendrųjų principų ir bendrųjų
sąlygų, nustatytų atitinkamuose asociacijos tarybų
bendruosiuose susitarimuose ir sprendimuose ar panašiuose susitarimuose;
(b)
atrinktos trečiosios šalys, kurios atitinka
visus šiuos kriterijus:
i)        turi gerų mokslo,
technologijų ir inovacijų srities pajėgumų;
ii)       turi geros dalyvavimo Sąjungos mokslinių
tyrimų ir inovacijų programose patirties;
iii)      turi glaudžių ekonominių ir
geografinių ryšių su Sąjunga;
iv)      yra Europos laisvosios prekybos
asociacijos (ELPA) narės arba Europos Parlamento ir Tarybos reglamento
(ES) Nr. XX/2012, kuriuo sukuriama Europos kaimynystės priemonė[19], priede išvardytos šalys ar
teritorijos.
2.           Konkrečios
asocijuotų šalių dalyvavimo programoje „Horizontas 2020“
sąlygos, įskaitant finansinį įnašą,
apskaičiuotą pagal asocijuotos šalies bendrąjį vidaus
produktą, nustatomos tarptautiniuose Sąjungos ir
asocijuotųjų šalių susitarimuose.
III ANTRAŠTINĖ DALIS
ĮGYVENDINIMAS
I SKYRIUS
 ĮGYVENDINIMAS, VALDYMAS IR PARAMOS RŪŠYS
8 straipsnis
Įgyvendinimas naudojant specialiąją programą ir Europos
inovacijos ir technologijos institutui skirtas įnašas
Programa „Horizontas 2020“ įgyvendinama
naudojant konsoliduotą specialiąją programą ir Europos
inovacijos ir technologijos institutui (EIT) skirtą finansinį
įnašą.
Specialiojoje programoje kiekvienam iš
trijų 5 straipsnio 2 dalyje nustatytų prioritetų numatoma po
vieną dalį ir numatoma viena dalis, skirta Jungtinio tyrimų
centro nebranduoliniams tiesioginiams veiksmams.
9 straipsnis
Valdymas
1.           Komisija
įgyvendiną programą „Horizontas 2020“ vadovaudamasi Reglamentu
(ES) Nr. XXXX/2012 [Naujasis finansinis reglamentas].
2.           Komisija
taip pat gali patikėti dalį programos „Horizontas 2020“
įgyvendinimo finansavimo įstaigoms, nurodytoms Reglamento (ES) Nr.
XXXX/2012 [Naujasis finansinis reglamentas] 55 straipsnio 1 dalies b punkte.
10 straipsnis
Sąjungos paramos rūšys
1.           Pagal
programą „Horizontas 2020“ remiami netiesioginiai veiksmai taikant
vieną ar kelias finansavimo priemones, numatytas Reglamente (ES) Nr.
XX/2012 [Naujasis finansinis reglamentas], visų pirma dotacijas, prizus, viešuosius
pirkimus ir finansines priemones.
2.           Pagal
programą „Horizontas 2020“ taip pat remiami Jungtinio tyrimų centro
vykdomi tiesioginiai veiksmai.
3.           Kai
Jungtinio tyrimų centro tiesioginiais veiksmais prisidedama prie SESV 185
arba 187 straipsnyje nustatytų iniciatyvų, šis įnašas nėra
laikomas toms iniciatyvoms skirto finansinio įnašo dalimi.
11 straipsnis
Dalyvavimo ir rezultatų sklaidos taisyklės
Reglamente (ES) Nr. XX/2012 nustatytos
dalyvavimo ir rezultatų sklaidos taisyklės [Dalyvavimo ir sklaidos
taisyklės] taikomos netiesioginiams veiksmams.
II SKYRIUS
PROGRAMAVIMAS
I DALIS
BENDRIEJI PRINCIPAI
12 straipsnis
Išorės patarimai ir visuomenės dalyvavimas
1.           Įgyvendinant
programą „Horizontas 2020“ atsižvelgiama į patarimus ir
informaciją, kurių šaltiniai yra: Komisijos sudarytos
nepriklausomų aukšto lygio ekspertų patariamosios grupės; pagal
tarptautinius mokslo ir technologijų susitarimus sukurtos dialogo
struktūros; prognozavimo veikla; tikslinės viešosios konsultacijos ir
skaidrūs bei interaktyvūs procesai, kuriais užtikrinamas
atsakingų mokslinių tyrimų ir inovacijų rėmimas.
2.           Taip pat
visapusiškai atsižvelgiama į atitinkamus Europos technologijų
platformų ir Europos inovacijų partnerysčių parengtų
mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkių bei pagal bendro
programavimo iniciatyvas parengtų mokslinių tyrimų ir
inovacijų darbotvarkių aspektus.
13 straipsnis
Kompleksiniai veiksmai
1.           Užtikrinami
programos „Horizontas 2020“ prioritetų tarpusavio ryšiai ir sąsajos,
ir pagal kiekvieną prioritetą vykdomų veiksmų ryšiai ir
sąsajos. Ypač daug dėmesio šiuo atžvilgiu skiriama didelio
poveikio ir pramonės technologijų kūrimui bei taikymui, atradimo
pavertimui rinkos produktu, kelias disciplinas aprėpiantiems moksliniams
tyrimams ir inovacijoms, socialiniams ir ekonominiams mokslams bei
humanitariniams mokslams, Europos mokslinių tyrimų erdvės
veikimo ir laimėjimų skatinimui, bendradarbiavimui su
trečiosiomis šalimis, atsakingiems moksliniams tyrimams ir inovacijoms,
į kuriuos integruotas lyčių aspektas, mokslo darbuotojo profesijos
patrauklumo didinimui ir tarpvalstybinio ir tarpsektorinio mokslo
darbuotojų judumo paprastinimui.
2.           Jeigu
parama teikiama netiesioginiam veiksmui, kuris labai svarbus keliems
prioritetams, nustatytiems 5 straipsnio 2 dalyje, ar keliems konkretiems
tų prioritetų tikslams, tam veiksmui skirtą finansinį
įnašą galima derinti su sumomis, paskirtomis atitinkamai  kiekvienam
prioritetui arba konkrečiam atitinkamam tikslui.
14 straipsnis
Kintantis mokslo, technologijos, inovacijų, rinkų ir visuomenės
pobūdis
Programa „Horizontas 2020“ įgyvendinama
užtikrinant, kad remiami prioritetai ir veiksmai būtų svarbūs
kintantiems poreikiams, ir atsižvelgiant į kintantį mokslo,
technologijos, inovacijų, rinkų ir visuomenės pobūdį,
kai inovacijos apima verslo, organizacinius ir socialinius aspektus.
15 straipsnis
Lyčių lygybė
Įgyvendinant programą „Horizontas
2020“ veiksmingai skatinama lyčių lygybė, o formuojant
mokslinių tyrimų ir inovacijų turinį atsižvelgiama į
lyčių aspektą.
16 straipsnis
Etikos principai
1.           Visa
pagal programa „Horizontas 2020“  vykdoma mokslinių tyrimų ir
inovacijų veikla atitinka etikos principus ir atitinkamus nacionalinius,
Sąjungos ir tarptautinius teisės aktus, įskaitant Europos
Sąjungos pagrindinių teisių chartiją ir Europos žmogaus
teisių konvenciją bei jos papildomus protokolus.
Ypač daug dėmesio skiriama proporcingumo
principui, teisei į privatumą, teisei į asmens duomenų
apsaugą, teisei į asmens fizinę ir psichinę
neliečiamybę, teisei į nediskriminavimą ir poreikį
užtikrinti aukštą žmonių sveikatos apsaugos lygį.
2.           Įgyvendinant
programą „Horizontas 2020“ vykdoma mokslinių tyrimų ir
inovacijų veikla yra skirta tik  civilinėms reikmėms.
3.           Nefinansuojamos
mokslinių tyrimų sritys yra šios:
(a)
mokslinių tyrimų veikla, skirta
žmonių klonavimui reprodukcijos tikslais;
(b)
žmogaus genetiniam paveldui keisti skirta
mokslinių tyrimų veikla, dėl kurios šie pakeitimai gali tapti
paveldimi;
(c)
mokslinių tyrimų veikla, skirta žmogaus
embrionams kurti tik mokslinių tyrimų arba kamieninių
ląstelių parūpinimo tikslais, įskaitant somatinių
ląstelių branduolių perkėlimą.
4.           Žmonių (suaugusių
ir embrionų) kamieninių ląstelių moksliniai tyrimai gali
būti finansuojami atsižvelgiant  į mokslinio pasiūlymo
turinį ir į dalyvaujančių valstybių narių teisinę
sistemą. Mokslinių tyrimų veikla, kuri draudžiama visose
valstybėse narėse, nefinansuojama. Jokia veikla nefinansuojama
valstybėje narėje, kur tokia veikla yra uždrausta.
5.           3 dalyje
nurodytos mokslinių tyrimų sritys gali būti
peržiūrėtos atliekant į 26 straipsnio 1 dalyje nustatytą
tarpinį vertinimą ir  atsižvelgiant į mokslo pažangą.
17 straipsnis
Kitų Sąjungos programų papildymas
Programa „Horizontas 2020“ įgyvendinama
taip, kad papildytų kitas Sąjungos finansavimo programas,
įskaitant struktūrinius fondus.
II DALIS
KONKREČIOS VEIKSMŲ SRITYS
18 straipsnis
Mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ)
1.           Ypač
daug dėmesio skiriama siekiant užtikrinti deramą mažųjų ir
vidutinių įmonių (MVĮ) dalyvavimą programoje
„Horizontas 2020“ ir inovaciniam poveikiui. MVĮ dalyvavimo kiekybinis ir
kokybinis vertinimas  yra vertinimo ir stebėsenos priemonių dalis.
2.           Konkrečių
veiksmų imamasi siekiant konkretaus tikslo „Pirmavimas kuriant didelio
poveikio ir pramonės technologijas“, nustatyto I priedo II dalies 1
punkte, ir kiekvieno iš konkrečių tikslų pagal prioritetą
„Visuomenės uždaviniai“, nurodyto I priedo III dalies 1–6 punktuose. Šie
konkretūs veiksmai – tai  specialiai MVĮ sukurta priemonė,
skirta visų rūšių MVĮ, galinčioms diegti inovacijas;
ji diegiama nuosekliai ir yra pritaikyta MVĮ poreikiams, kaip nurodyta
konkrečiame tiksle „Inovacijų diegimas mažosiose ir vidutinėse
įmonėse“ I priedo II dalies 3.3 punkto a papunktyje.
3.           Tikimasi,
kad taikant 1 ir 2 dalyse išdėstytą integruotą koncepciją
apie 15 % bendro konkrečiam tikslui „Pirmavimas kuriant didelio
poveikio ir pramonės technologijas“ ir prioritetui „Visuomenės
uždaviniai“  skirto biudžeto teks MVĮ.
19 straipsnis
Viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė
1.           Įgyvendinant
programą „Horizontas 2020“ galima remtis viešojo ir privačiojo
sektorių partneryste, kai visi susiję privačiojo sektoriaus
partneriai įsipareigoja remti Sąjungos konkurencingumui ir
pramonės pirmavimui strategiškai svarbią mokslinių tyrimų
ir inovacijų veiklą arba imtis spręsti konkrečius
visuomenės uždavinius.
2.
Sąjungos dalyvavimo forma sudarant tokias partnerystes gali būti
viena iš pateiktųjų:
(a)
Sąjungos finansiniai įnašai bendroms
įmonėms, įsteigtoms remiantis SESV 187 straipsniu pagal
Septintąją bendrąją programą, jei atliekami jų
pagrindinių aktų pakeitimai; naujoms viešojo ir privačiojo
sektorių partnerystėms, įsteigtoms remiantis SESV 187
straipsniu, ir kitoms finansavimo įstaigoms, nurodytoms Reglamento (ES)
Nr. XX/2012 [Naujasis finansinis reglamentas] 55 straipsnio 1 dalies b punkte v
arba vii papunktyje. Ši partnerysčių forma įgyvendinama tik
tada, kai siekiamų tikslų taikymo sritis ir reikalingi ištekliai tai
pateisina.
(b)
Sutartinio susitarimo tarp 1 dalyje nurodytų
partnerių, kuriame nurodyti partnerystės tikslai, atitinkami
partnerių įsipareigojimai, pagrindiniai veiklos kokybės
rodikliai ir rezultatai, kurie turi būti pasiekti, įskaitant
mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos, kuriai reikalinga
„Horizontas 2020“ parama, nustatymą, sudarymas.
3.           Viešojo
ir privačiojo sektorių partnerystės nustatomos viešai ir
skaidriai remiantis šiais kriterijais:
(a)
pridėtinė vertė veiksmų imantis
Sąjungos lygiu;
(b)
poveikio pramonės konkurencingumui, tvariai
plėtrai ir (arba) socialiniams ekonominiams klausimams mastas;
(c)
ilgalaikiai visų partnerių
įsipareigojimai atsižvelgiant į bendrą viziją ir aiškiai
apibrėžtus tikslus;
(d)
naudojamų išteklių mastas ir
gebėjimas gauti papildomų investicijų moksliniams tyrimams ir
inovacijoms;
(e)
aiškus kiekvieno partnerio vaidmens
apibrėžimas ir susitarimas dėl pagrindinių veiklos kokybės
rodiklių pasirinktu laikotarpiu.
20 straipsnis
Viešojo sektoriaus subjektų partnerystė
1.           Įgyvendinant
programą „Horizontas 2020“ padedama stiprinti viešojo sektoriaus
subjektų partnerystę, kai veiksmai regioniniu, nacionaliniu ar
tarptautiniu lygiu Sąjungoje įgyvendinami bendrai.
Ypač daug dėmesio skiriama bendroms
valstybių narių programavimo iniciatyvoms.
2.           Viešojo
sektoriaus subjektų partnerystę galima remti pagal vieną ar
kelis 5 straipsnio 2 dalyje nustatytus, visų pirma:
(a)
pasitelkus ERA–NET priemonę, naudojant
dotacijas, kuriomis remiamos viešojo sektoriaus subjektų partnerystės
–  jų vykdoma tinklo struktūrų rengimo ir kūrimo veikla,
bendros veiklos planavimas, projektavimas, vykdymas ir koordinavimas,  taip
pat  pavienių bendrų kvietimų teikti pasiūlymus ir
tarptautinio pobūdžio veiksmų papildomas finansavimas;
(b)
 Sąjungos dalyvavimas programose, kurias pagal
SESV 185 straipsnį įgyvendina kelios valstybės narės.
Atsižvelgiant į a punkte numatytus tikslus,
papildomas finansavimas skiriamas atsižvelgiant į ankstesnius didelius
finansinius dalyvaujančių subjektų finansinius
įsipareigojimus, susijusius su bendrais kvietimais teikti pasiūlymus
ir bendrais veiksmais. Taikant ERA-NET priemonę gali būti siekiama
suderinti su bendrai skelbiamais kvietimais pateikti pasiūlymus ir
bendrų veiksmų vykdymu susijusias taisykles ir įgyvendinimo
būdus. Šią priemonę taip pat galima naudoti norint pagal SESV
185 straipsnį parengti iniciatyvą.
Atsižvelgiant į b punkte numatytus tikslus,
šios iniciatyvos siūlomos tik tais atvejais, kai būtina turėti
specialią įgyvendinimo struktūrą ir kai dalyvaujančios
šalys yra ryžtingai nusiteikusios užtikrinti integravimą mokslo, valdymo
ir finansiniu lygiu. Be to, pasiūlymai dėl b punkte nurodytų
iniciatyvų nustatomi remiantis visais šiais kriterijais:
(a)
aiškus siektino tikslo apibrėžimas ir jo
aktualumas  programos „Horizontas 2020“ ir bendriems Sąjungos politikos
tikslams;
(b)
aiškūs dalyvaujančių šalių
finansiniai įsipareigojimai, įskaitant išankstinius
įsipareigojimus sujungti tarptautiniams moksliniams tyrimams ir
inovacijoms skirtas nacionalines ir (arba) regionines investicijas;
(c)
pridėtinė vertė veiksmų imantis
Sąjungos lygiu;
(d)
su įgyvendinamų programų dydžiu ir
jų skaičiumi susijusi kritinė masė, veiklos panašumas ir
atitinkamų mokslinių tyrimų, kuriuos jie aprėpia, dalis;
(e)
SESV 185 straipsnio kaip tinkamiausios
priemonės siekiant tikslų veiksmingumas.
21 straipsnis
Tarptautinis bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis ir
tarptautinėmis organizacijomis
1.           Trečiosiose
šalyse įsteigtos įmonės ir tarptautinės organizacijos turi
teisę dalyvauti netiesioginiuose programos „Horizontas 2020“ veiksmuose
pagal Reglamente (ES) XX/XX [Dalyvavimo taisyklės] nustatytas
sąlygas. Tarptautinis bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis ir
tarptautinėmis organizacijomis skatinamas įgyvendinant visą
programą „Horizontas 2020“ arba jos dalis, visų pirma siekiant
šių tikslų:
(a)
didinti Sąjungos mokslinių tyrimų ir
inovacijų pažangumą ir patrauklumą bei jos ekonomikos ir
pramonės konkurencingumą;
(b)
veiksmingai spręsti pasaulinius
visuomenės uždavinius;
(c)
remti Sąjungos išorės ir plėtros
politikos tikslus, papildant  išorės ir plėtros programas.
2.           Tikslinių
veiksmų, kuriais siekiama skatinti bendradarbiavimą su
konkrečiomis trečiosiomis šalimis ar trečiųjų
šalių grupėmis, imamasi atsižvelgiant į bendrąjį
interesą, abipusę naudą, jų mokslinius ir technologinius
pajėgumus, rinkos galimybes ir numatomą poveikį.
Turėtų būti skatinama abipusė
prieiga prie trečiosios šalies programų. Siekiant kuo labiau
padidinti poveikį, skatinamas valstybių narių ir asocijuotų
šalių iniciatyvų koordinavimas ir sąveika.
Nustatant bendradarbiavimo prioritetus
atsižvelgiama į Sąjungos politikos pokyčius ir bendradarbiavimo
galimybes su trečiosiomis šalimis, taip pat į galimus
trečiųjų šalių intelektinės nuosavybės
sistemų trūkumus.
3.           Be to,
horizontalioji ir kompleksinė veikla, kuria skatinama strateginė
tarptautinio bendradarbiavimo plėtra, vykdoma pagal programą
„Horizontas 2020“ ir siekiant jos konkretaus tikslo „Integracinė, inovacijas
diegianti ir saugi visuomenė“, nustatyto I priedo III dalies 6.3.2 punkto
d papunktyje.
22 straipsnis
Informavimas, komunikacija ir sklaida
Europos Komisija vykdo su programa „Horizontas
2020“ susijusius  informavimo ir komunikacijos veiksmus, įskaitant komunikacijos
priemones, susijusias su remiamais projektais ir rezultatais. Iš komunikacijai
skirto biudžeto lėšų pagal programą „Horizontas 2020“ taip pat
remiamas institucinis informavimas  apie Sąjungos politikos prioritetus,
jei jie susiję su šio reglamento bendruoju tikslu.
Informacijos sklaida ir komunikacija yra
neatskiriama visų veiksmų, kurie remiami pagal programą
„Horizontas 2020“, užduotis.
Be to, remiami šie konkretūs veiksmai:
(a)
iniciatyvos, kuriomis siekiama didinti
informuotumą ir palengvinti prieigą prie finansavimo pagal
programą „Horizontas 2020“, visų pirma tiems regionams ar tų
tipų dalyviams, kuriems nėra tinkamai atstovaujama;
(b)
tikslinė parama projektams ir konsorciumams,
siekiant užtikrinti jiems galimybę naudotis būtinomis
kvalifikacijomis, kad būtų įmanoma optimizuoti komunikaciją
ir rezultatų sklaidą;
(c)
veiksmai, kuriais sujungiami kelių
projektų rezultatai, įskaitant projektus, kurie gali būti
finansuojami iš kitų šaltinių, siekiant sukurti vartotojams
pritaikytas duomenų bazes ir parengti ataskaitas su pagrindinių
išvadų santraukomis;
(d)
politikos formuotojams skirta sklaida,
įskaitant standartizavimo institucijas, siekiant skatinti, kad atitinkamos
institucijos, tarptautiniu, Sąjungos, nacionaliniu ir regiono lygiu
naudotųsi su politika susijusiais rezultatais;
(e)
iniciatyvos, kurias įgyvendinant
būtų skatinamas dialogas su visuomene ir diskusijos su mokslu,
technologijomis ir inovacijomis susijusiais klausimais bei raginama naudotis
socialine žiniasklaida ir kitomis naujoviškomis technologijomis bei
metodikomis.
III SKYRIUS
KONTROLĖ
23 straipsnis
Kontrolė ir auditas
1.           Šiam
reglamentui įgyvendinti parengiama tokia kontrolės sistema, kuri
suteiktų pagrįstų garantijų dėl tinkamo rizikos,
susijusios su operacijų veiksmingumu ir efektyvumu bei pagrindinių
sandorių teisėtumu ir reguliarumu, valdymo, atsižvelgiant į
daugiametį programų pobūdį ir susijusių
mokėjimų pobūdį.
2.           Taikant
kontrolės sistemą užtikrinama tinkama pasitikėjimo ir
kontrolės pusiausvyra, atsižvelgiant į administracines ir kitokias
visais lygmenimis vykdomos kontrolės  sąnaudas, kad programos
„Horizontas 2020“ tikslai galėtų būti pasiekti ir kad
būtų galima pritraukti pažangiausius mokslo darbuotojus bei
novatoriškiausias įmones.
3.           Pagal
programą „Horizontas 2020“  vykdomų netiesioginių veiksmų
išlaidų audito strategija, kuri yra kontrolės sistemos dalis,
grindžiama visos bendrosios programos išlaidų reprezentatyvaus ėminio
finansiniu auditu. Toks reprezentatyvus ėminys gali būti papildytas
rinkiniu, sudarytu įvertinus su išlaidomis susijusią riziką.
Pagal programą „Horizontas 2020“
vykdomų netiesioginių veiksmų išlaidų auditas  atliekamas
nuosekliai, laikantis ekonomijos, efektyvumo ir veiksmingumo principų,
taip siekiant kuo labiau sumažinti audito naštą dalyviams.
24 straipsnis
Sąjungos finansinių interesų apsauga
1.           Komisija
tinkamomis priemonėmis užtikrina, kad vykdant pagal šį
reglamentą finansuojamus veiksmus Sąjungos finansiniai interesai
būtų saugomi taikant prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija
ir kitokia neteisėta veika priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus
ir, jei nustatoma pažeidimų, atgaunant nepagrįstai sumokėtas
sumas ir prireikus skiriant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas.
2.           Komisijai
arba jos atstovams ir Audito Rūmams suteikiami įgaliojimai atlikti
visų dotacijų gavėjų, rangovų, subrangovų ir
kitų trečiųjų asmenų, gavusių Sąjungos
lėšų pagal programą „Horizontas 2020“, dokumentų
auditą ir auditą vietoje.
Nepažeidžiant 3 dalies Komisija auditą gali
atlikti per ne ilgesnį kaip ketverių metų laikotarpį po
galutinio mokėjimo.
3.           Europos
kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali, laikydamasi Tarybos reglamente
(Euratomas, EB) Nr. 2185/96[20]
nustatytų procedūrų, atlikti ūkinės veiklos
vykdytojų, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusių su tokiu finansavimu,
patikrinimus ir inspektavimą vietoje, siekdama nustatyti, ar vykdant
dotacijos susitarimą, dotacijos sprendimą ar sutartį dėl
Sąjungos lėšų skyrimo nebūta Sąjungos finansiniams
interesams kenkiančių sukčiavimo, korupcijos ar kitos
neteisėtos veikos atvejų.
4.           Nepažeidžiant
1, 2 ir 3 dalių nuostatų, bendradarbiavimo susitarimuose su
trečiosiomis šalimis bei tarptautinėmis organizacijomis ir
dotacijų susitarimuose, dotacijų sprendimuose ir sutartyse,
sudaromose įgyvendinant šį reglamentą, Komisijai, Audito
Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiami įgaliojimai atlikti tokį
auditą, patikrinimus ir inspektavimą vietoje.
IV SKYRIUS
STEBĖSENA IR VERTINIMAS
25 straipsnis
Stebėsena
1.           Komisija
kiekvienais metais atlieka programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo, jos
specialiosios programos ir Europos inovacijos ir technologijos instituto
veiklos stebėseną. Tokia stebėsena apima informaciją apie
kompleksines temas, kaip antai tvarumą ir klimato kaitą,
įskaitant informaciją apie su klimatu susijusių išlaidų
sumą.
2.           Komisija
pateikia ataskaitą ir paskelbia  šios stebėsenos rezultatus.
26 straipsnis
Vertinimas
1.           Vertinimai
atliekami pakankamai iš anksto, kad jų rezultatus būtų galima
panaudoti priimant sprendimus.
(a)
Ne vėliau kaip 2017 m. pabaigoje Komisija,
padedama nepriklausomų ekspertų, atlieka Europos inovacijos ir
technologijos instituto vertinimą. Po tokio vertinimo Europos inovacijos
ir technologijos institutui skiriama antroji asignavimų suma, kaip
nurodyta 6 straipsnio 3 dalyje. Atliekant vertinimą vertinama Europos
inovacijos ir technologijos instituto padaryta pažanga, atsižvelgiant į
visus šiuos rodiklius:
i)        6 straipsnio 3 dalyje nurodytos pirmos
asignavimų sumos panaudojimas, atskiriant sumą, panaudotą pirmos
ŽIB grupės kūrimui, ir  parengiamojo etapo investicijų antram
etapui poveikį; Europos inovacijos ir technologijos instituto
gebėjimas pritraukti lėšas iš partnerių žinių ir
inovacijų bendrijose ir iš privačiojo sektoriaus, kaip nurodyta
Reglamente XX/2012  [persvarstytas EIT reglamentas];
ii)       suderintas  trečios žinių ir
inovacijų bendrijų grupės kūrimo grafikas  ir numatyti
esamų ŽIB finansiniai poreikiai, atsižvelgiant į konkrečias
jų plėtros aplinkybes;  ir
iii)      Europos inovacijos ir technologijos
instituto bei žinių ir inovacijų bendrijų indėlis
įgyvendinant programos „Horizontas 2020“ prioritetą „Visuomenės
uždaviniai“ ir konkretų tikslą „Pirmavimas kuriant didelio poveikio
ir pramonės technologijas“.
(b)
Ne vėliau kaip 2017 m. pabaigoje  ir
atsižvelgdama į Septintosios bendrosios programos ex–post
vertinimą, kuris turi būti užbaigtas iki 2015 m. pabaigos, ir
Europos inovacijos ir technologijos instituto vertinimą, Komisija,
padedama nepriklausomų ekspertų, parengia tarpinį programos
„Horizontas 2020“, jos specialiosios programos (įskaitant Europos mokslinių
tyrimų tarybą) vertinimą ir Europos inovacijos ir technologijos
instituto veiklos vertinimą (vertinami rezultatai ir pažanga užtikrinant
poveikį), siekiant nustatyti, ar pavyko pasiekti programos „Horizontas
2020“ tikslus, tolesnį visų priemonių aktualumą,
efektyvumą ir išteklių naudojimą, būsimo paprastinimo
mastą ir Europos pridėtinę vertę. Atliekant tą
vertinimą taip pat atsižvelgiama į aspektus, susijusius su visų
regionų dalyvių, MVĮ ir lyčių pusiausvyros skatinimo
finansavimo galimybėmis. Atliekant tą vertinimą papildomai
atsižvelgiama į priemonių indėlį užtikrinant Sąjungos
pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo prioritetų
įgyvendinimą bei ankstesnių priemonių ilgalaikio poveikio
rezultatus.
(c)
Ne vėliau kaip 2023 m. pabaigoje
Komisija, padedama nepriklausomų ekspertų, atlieka programos
„Horizontas 2020“, jos specialiosios programos ex-post vertinimą ir
Europos inovacijos ir technologijos instituto veiklos vertinimą. Šis
vertinimas apima pagrindimą, įgyvendinimą ir laimėjimus bei
ilgalaikį priemonių poveikį ir tvarumą, o tokio vertinimo
rezultatai naudojami priimant sprendimą dėl galimo tolesnės
priemonės persvarstymo, modifikavimo ar taikymo sustabdymo.
2.           Bendrų
tikslų bei Europos inovacijos ir technologijos instituto veiklos
kokybės rodikliai, nustatyti šio reglamento I priedo įžangoje, ir
specialiojoje programoje nustatytų konkrečių tikslų
rodikliai, įskaitant atitinkamas bazines vertes, yra programos „Horizontas
2020“ tikslų įgyvendinimo masto vertinimo minimalus pagrindas.
3.           Valstybės
narės pateikia Komisijai duomenis ir informaciją, kurie būtini
atitinkamų priemonių stebėsenai atlikti ir joms įvertinti.
4.           Išvadas
dėl minėtų programos „Horizontas 2020“ vertinimų, kartu su
savo pastabomis, Komisija perduoda Europos Parlamentui, Tarybai, Europos
ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų
komitetui.
III ANTRAŠTINĖ DALIS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
27 straipsnis
Panaikinimas ir pereinamojo laikotarpio nuostatos
1.           Sprendimas
Nr. 1982/2006/EB  panaikinamas nuo 2014 m. sausio 1 d.
2.           Tačiau
pagal tą sprendimą ir toliau reglamentuojami veiksmai, pradėti
pagal Sprendimą Nr. 1982/2006/EB, ir su tais veiksmais susiję
finansiniai įsipareigojimai,  iki veiksmų užbaigimo.
3.           Iš 6
straipsnyje nurodytos asignavimų sumos taip pat gali būti dengiamos
techninės ir administracinės pagalbos išlaidos, reikalingos siekiant
užtikrinti perėjimą tarp šios programos ir priemonių,
priimtų pagal Sprendimą Nr. 1982/2006/EB.
28 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja
trečiąją dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir
tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
I PRIEDAS
Konkrečių tikslų ir veiklos apmatai
Programos „Horizontas 2020“ bendrasis tikslas
– visoje Sąjungoje kurti  žiniomis ir inovacijomis pagrįstą
ekonomiką, kartu siekiant užtikrinti tvarų vystymąsi. Ji
padės įgyvendinti strategiją „Europa 2020“ ir kitų
sričių Sąjungos politiką, taip pat baigti kurti Europos
mokslinių tyrimų erdvę ir užtikrinti jos veikimą.
Šio bendrojo tikslo įgyvendinimo pažangai
vertinti naudojami tokie veiklos kokybės rodikliai:
–
 strategijos „Europa 2020“ mokslinių
tyrimų ir plėtros tikslas (3 % BVP)
–
 strategijos „Europa 2020“ inovacijų
pagrindinis rodiklis.
Šio bendrojo tikslo siekiama įgyvendinant
tris skirtingus, tačiau vieną kitą papildančius
prioritetus, kurių  kiekvieną sudaro konkretūs tikslai. Jie bus
įgyvendinami nenutrūkstamai, siekiant skatinti skirtingų
konkrečių tikslų sąveiką, išvengti veiklos kartojimosi
ir sustiprinti jų bendrą poveikį.
Jungtinis tyrimų centras padeda siekti
programos „Horizontas 2020“ bendrojo tikslo ir prioritetų bei konkretaus
tikslo teikti į užsakovų poreikius orientuotą  mokslinę ir
techninę paramą formuojant Sąjungos politiką.
Europos inovacijų ir technologijų
institutas padeda siekti programos „Horizontas 2020“ bendrojo tikslo ir
prioritetų bei konkretaus tikslo integruoti mokslinių tyrimų,
inovacijų ir švietimo žinių trikampį. Europos inovacijų ir
technologijų instituto veiklos kokybės vertinimo rodikliai yra šie:
–
į žinių ir inovacijų bendrijas (ŽIB)
integruotos universitetų organizacijos, verslas ir moksliniai tyrimai;
–
bendradarbiavimas žinių trikampyje siekiant
sukurti naujoviškus projektus ir procesus.
Šiame priede nustatyti šių
konkrečių tikslų ir veiklos, nurodytų 5 straipsnio 2, 3 ir
4 dalyse, apmatai.
I dalis. Prioritetas  „Pažangus mokslas“
Šia dalimi
siekiama sustiprinti ir išplėsti Sąjungos mokslo bazės
pažangumą bei konsoliduoti Europos mokslinių tyrimų erdvę
ir taip Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemą
padaryti konkurencingesnę pasaulyje. Į ją įraukti keturi
konkretūs tikslai:
(a)
Europos mokslinių tyrimų taryba (ERC) užtikrina patrauklų ir lankstų finansavimą, kad
talentingi ir kūrybingi pavieniai mokslo darbuotojai ir jų
grupės galėtų tirti perspektyviausias mokslo sritis,
konkuruodami visoje Sąjungoje.
(b)
Įgyvendinant tikslą Ateities ir
kuriamos technologijos remiami bendrieji moksliniai tyrimai siekiant
išplėsti Europos pajėgumus kurti pažangias inovacijas, kurios
pakeistų tradicinę mokslo paradigmą. Tai turi paskatinti mokslo
disciplinų bendradarbiavimą, susijusį su visiškai naujomis, su
didele rizika susijusiomis idėjomis ir paspartinti perspektyviausių
mokslo sričių ir technologijų atsiradimą bei
atitinkamų mokslo bendruomenių susidarymą Sąjungoje.
(c)
 Įgyvendinant tikslą Marie Curie
veiksmai organizuojamas aukštos kokybės ir naujoviškas su mokslo
tyrimais susijęs mokymas, užtikrinamos viliojančios karjeros ir
žinių mainų galimybės per tarpvalstybinį ir
tarpsektorinį mokslo darbuotojų judumą, siekiant kuo geriau juos
parengti spręsti dabartinius ir būsimus visuomenės uždavinius.
(d)
 Įgyvendinant tikslą Mokslinių
tyrimų infrastruktūra plėtojama Europos mokslinių
tyrimų infrastruktūra iki 2020 m. ir vėlesniu laikotarpiu,
didinamas inovacijų potencialas ir žmogiškasis kapitalas, o visa tai
papildoma  susijusia Sąjungos politika ir tarptautiniu bendradarbiavimu.
Įrodyta, kad visų šių rūšių veikla sukuria
didelę Sąjungos pridedamąją vertę. Visos tos veiklos
rūšys sudaro veiksmingą ir subalansuotą veiklos rinkinį,
kuris kartu su nacionaliniu ir regiono lygiu vykdoma veikla išplečia
Europos poreikius, susijusius su pažangiu mokslu ir technologijomis.  Sujungus
tas veiklos rūšis į vieną programą, veiklą bus galima
vykdyti nuosekliau, racionaliau, paprasčiau, tikslingiau, tačiau taip
pat išlaikant tęstinumą, kuris svarbus tos veiklos veiksmingumui.
Ši veikla nukreipta į ateitį, ją vykdant užtikrinamas
ilgalaikis įgūdžių ugdymas, daug dėmesio skiriama
būsimai mokslo, technologijų, mokslo darbuotojų ir
inovacijų kartai, garantuojama parama būsimiems talentams visoje
Sąjungoje ir asocijuotose šalyse, taip pat pasaulyje. Atsižvelgiant į
mokslinį veiklos pobūdį ir tai, kad jos finansavimas  iš
esmės grindžiamas principu „iš apačios į viršų“ ir
orientuotas į tyrėjus, Europos mokslo bendruomenei teks svarbus
vaidmuo pasirinkti mokslinių tyrimų kryptis pagal programą.
II  Dalis. Prioritetas „Pramonės pirmavimas“
Šia dalimi siekiama paspartinti
technologijų ir inovacijų plėtrą, kuriomis turi būti
grindžiamas ateities verslas ir kurios padėtų novatoriškoms Europos
MVĮ išsiplėsti ir tapti pasaulinėmis pirmaujančiomis
bendrovėmis. Į ją įtraukti trys konkretūs tikslai:
(a)
Įgyvendinant tikslą Pirmavimas kuriant
didelio poveikio ir pramonės technologijas užtikrinama speciali parama
IRT moksliniams tyrimams, plėtrai  ir demonstracinei veiklai,
nanotechnologijoms, pažangiosioms medžiagos, biotechnologijai, pažangiajai
gamybai ir apdirbimui bei kosmosui. Daugiausia  dėmesio skiriama skirtingų
technologijų sąveikai ir jungimui.
(b)
Įgyvendinant tikslą Prieiga prie
rizikos kapitalo siekiama pašalinti paskolų ir akcinio kapitalo
finansavimo priemonių trūkumą su moksliniais tyrimais ir
plėtra bei inovacijomis susijusioms bendrovėms ir projektams visais
plėtros etapais. Įgyvendinant šį tikslą, kartu taikant
Įmonių ir MVĮ konkurencingumo programoje numatytą nuosavo
kapitalo priemonę, plėtojamas Sąjungos lygmens rizikos
kapitalas.
(c)
Įgyvendinant tikslą Inovacijų
diegimas mažosiose ir vidutinėse įmonėse skatinamas bet
kokios formos inovacijų diegimas mažosiose ir vidutinėse
įmonėse, visų pirma tose įmonėse, kurios turi
galimybių plėstis ir tapti tarptautinėmis bendrovėmis –
veikti bendrojoje rinkoje  ir kitose rinkose.
Vykdant veiklą turi būti laikomasi
verslo principais grindžiamos darbotvarkės. Formuojant konkrečių
tikslų „Prieigos prie rizikos kapitalo“ ir „Inovacijų diegimo
mažosiose ir vidutinėse įmonėse“ biudžetą bus laikomasi
paklausa, „iš apačios į viršų“ pagrįstos logikos ir atsisakoma
iš anksto apibrėžtų prioritetų. Pastarieji papildomi naudojant
finansines priemones ir specialią MVĮ priemonę bei laikantis su
politika susijusios logikos ir atsižvelgiant į konkretų tikslą,
kuris įtrauktas į dalį „Visuomenės uždaviniai“ ir
konkretų tikslą „Pirmavimas kuriant didelio poveikio ir pramonės
technologijas“.
Įgyvendinant programą „Horizontas
2020“ MVĮ dalyvavimo atžvilgiu laikomasi integruoto požiūrio,
todėl iš bendrų sujungtų biudžetų, skirtų visiems
konkretiems „Visuomenės uždavinių“  tikslams ir konkrečiam
tikslui „Pirmavimas kuriant didelio poveikio ir pramonės technologijas“,
maždaug 15 % gali būti paskirta MVĮ.
 Įgyvendinant konkretų tikslą
„Pirmavimas kuriant didelio poveikio ir pramonės technologijas“ laikomasi
technologijomis grindžiamo požiūrio, kad būtų kuriamos didelio
poveikio technologijos, pritaikytos naudoti įvairiose srityse,
pramonės sektoriuose ir tinkamos teikiant paslaugas. Šių
technologijų taikymas siekiant spręsti visuomenės  uždavinius
remiamas taip pat pagal dalį „Visuomenės uždaviniai“.
III dalis. Prioritetas „Visuomenės uždaviniai“
Įgyvendinant šią dalį
tiesiogiai diegiami strategijoje „Europa 2020“ nustatyti politikos prioritetai
ir sprendžiami visuomenės uždaviniai, taip pat siekiama skatinti, kad
būtų užtikrinta kritinė mokslinių tyrimų ir
inovacijų masė, būtina Sąjungos politikos tikslams
pasiekti. Finansavimas visų pirma skiriamas šiems konkretiems tikslams:
(a)
sveikata, demografiniai pokyčiai ir
gerovė;
(b)
 maisto tiekimo užtikrinimas, tvarus žemės
ūkis, jūrų ir jūrininkystės moksliniai tyrimai ir
bioekonomika;
(c)
 saugi, švari ir efektyviai naudojama energija;
(d)
 išmanios, netaršios ir integruotos transporto
sistemos;
(e)
 kova su  klimato kaita, išteklių naudojimo
efektyvumas ir žaliavų tiekimas;
(f)
 integracinė, inovacijas diegianti ir saugi
visuomenė.
Vykdant bet kokią veiklą laikomasi
uždaviniais grindžiamo požiūrio, dėmesys kreipiamas į politikos
prioritetus, iš anksto aiškiai nepasirenkamos plėtotinos technologijos ar
sprendimai. Pirmiausiai dėmesys skiriamas siekiui skirtingose srityse
sutelkti kritinę išteklių ir žinių masę, naudoti
technologijas ir mokslo disciplinas, kad būtų sprendžiami uždaviniai.
Veikla aprėpia visą mokslinių tyrimų ir pateikimo rinkai
ciklą, pirmenybę teikiant naujai su inovacija susijusiai veiklai,
pvz., bandymui, demonstravimui, bandymo įrenginiams, paramai viešiesiems
pirkimams, kūrimui, į galutinį vartotoją orientuotoms
inovacijoms, socialinėms inovacijoms ir jų pateikimui rinkai.
Socialiniai mokslai ir humanitariniai mokslai
turi būti neatskiriama veiklos, kuria siekiama spręsti visus
iškilusius uždavinius, dalis. Be to, šių disciplinų plėtra turi
būti remiama pagal konkretų tikslą „Integracinė, inovacijas
diegianti ir saugi visuomenė“. Teikiant paramą daugiausia
dėmesio taip pat bus skiriama siekiant parengti patikimą politikos
vykdymo tarptautiniu, Sąjungos, nacionaliniu ir regioniniu lygiais faktinių
duomenų bazę. Daugelis iškilusių uždavinių yra pasaulinio
pobūdžio, todėl strateginis bendradarbiavimas su trečiosiomis
šalimis turi būti neatskiriama pastangų sprendžiant kiekvieną
uždavinį dalis. Be to, tarptautiniam bendradarbiavimui skirta
kompleksinė parama teikiama pagal konkretų tikslą
„Integracinė, inovacijas diegianti ir saugi visuomenė“.
Konkretus tikslas „Integracinė,
inovacijas diegianti  ir saugi visuomenė“ taip pat apima veiklą,
kuria siekiama panaikinti mokslinių tyrimų ir inovacijų
atskirtį, o šiuo tikslu taikomos specialios priemonės, kurias
diegiant pažanga užtikrinama mažiau išsivysčiusiuose Sąjungos
regionuose.
Jungtinio tyrimų centro veikla glaudžiai
susijusi su programa „Horizontas 2020“ siekiant užtikrinti veiksmingą,
įrodymais grindžiamą paramą įvairių sričių
Sąjungos politikai. Ši veikla vykdoma atsižvelgiant į vartotojų
poreikius ir ją papildo ateičiai skirta veikla.
EIT atlieka pagrindinį vaidmenį
sutelkdamas pažangius mokslinius tyrimus, švietimą ir inovacijas ir tokiu
būdu integruodamas žinių trikampį. EIT pirmiausia tai daro per
žinių ir inovacijų bendrijas. Be to, jis užtikrina, kad patirtimi
būtų dalinamasi ne tik žinių ir inovacijų bendrijose, bet
ir pasitelkiant tikslingas sklaidos ir keitimosi  žiniomis priemones, taip
skatinant greitesnį inovacijų modelių panaudojimą
Sąjungoje.
I DALIS.
 PAŽANGUS MOKSLAS
1.            Europos mokslinių tyrimų
taryba
1.1         Konkretus
tikslas
Konkretus tikslas yra padidinti Europos
mokslinių tyrimų pažangumą, dinamiškumą ir
kūrybingumą.
Europos lygmeniu nustatytas siekis pereiti
prie naujo ekonomikos modelio, pagrįsto pažangiu, tvariu ir integraciniu
augimu. Tokiai transformacijai reikės ne tik patobulinti atskiras esamas
technologijas. Tam reikės daug didesnių mokslinėmis inovacijomis
pagrįstų galimybių, kurias skatina visiškai naujos žinios. Jos
leistų Europai pirmauti, inicijuojant technologinės paradigmos
pokyčius, kurie nulemtų našumo augimą, konkurencingumą,
turto ir socialinę pažangą. Tokie paradigmos pokyčiai istoriškai
kyla viešojo sektoriaus pagrindu prieš padedant pamatus visiškai naujoms
pramonės šakoms ir sektoriams.
Pasaulinio masto inovacijos yra glaudžiai
susijusios su pažangiu mokslu. Europa, kažkada buvusi neginčijama
lyderė, dabar atsilieka rungtynėse dėl geriausios kokybės
mokslo ir, atsižvelgiant į didžiausius po karo įvykusius
technologinius proveržius, atlieka antraeilį vaidmenį, palyginti su
Jungtinėmis Amerikos Valstijomis. Nors Sąjungoje vis dar yra
išleidžiama daugiausia mokslinių leidinių pasaulyje, Jungtinėse
Amerikos Valstijose publikuojama dvigubai daugiau įtakingų
žurnalų (šie patenka į dažniausiai cituojamųjų 1 proc.). Be
to, tarptautinis universitetų reitingas parodo, kad JAV universitetai
užima pirmąsias vietas. 70 proc. pasaulio Nobelio prizo
laimėtojų yra iš JAV.
Vienas iš
iššūkio aspektų yra tai, kad nors Europa ir Jungtinės Amerikos
Valstijos investuoja panašias pinigų sumas į savo viešojo sektoriaus
mokslines bazes, Sąjungoje esama beveik tris kartus daugiau viešojo
sektoriaus mokslo darbuotojų, o tai reiškia, kad daug mažiau investuojama
į vieną mokslo darbuotoją. Be
to, JAV finansavimas siejamas su didesne atranka, skiriant išteklius
geriausiems mokslo darbuotojams. Tai paaiškina, kodėl
Sąjungos viešojo sektoriaus mokslo darbuotojai yra vidutiniškai mažiau
našūs, ir kartu paėmus daro mažesnę mokslinę
įtaką, nei jų daug mažesnis kolegų skaičius JAV.
Kitas svarbus
iššūkio apsektas yra tai, kad daugelio Europos valstybių viešojo sektoriaus
sąlygos geriausiems mokslo darbuotojams vis dar nėra pakankamai
patrauklios. Jauniems talentingiems mokslo darbuotojams gali prireikti daugelio
metų, kol jie tampa nepriklausomais mokslininkais. Todėl Europos
mokslinių tyrimų potencialas labai švaistomas: atidedamas naujos
mokslo darbuotojų kartos iškilimas – tokios, kuri galėtų
pasiūlyti naujas idėjas ir energiją, o  pažangiausi mokslo
darbuotojai yra priversti ieškoti geresnių karjeros galimybių kitur.
Be to, dėl
šių veiksnių Europa tampa palyginti nepatrauklia pasaulinėje
konkurencijoje dėl mokslinių talentų. JAV sistemos
gebėjimas pasiūlyti daugiau išteklių vienam mokslo darbuotojui
ir geresnės karjeros perspektyvos paaiškina, kodėl JAV toliau
pritraukia geriausius mokslo darbuotojus iš viso pasaulio, įskaitant
dešimtis tūkstančių asmenų iš Sąjungos.
1.2         Pagrindimas
ir Sąjungos pridėtinė vertė
EMTT sukurta siekiant suteikti Europos
geriausiems mokslo darbuotojams (tiek moterims, tiek vyrams) reikiamus
išteklius, be kurių jie negalėtų konkuruoti pasauliniu lygmeniu
– finansuoti individualias grupes, kurios konkuruoja visos Europos mastu.  Ji
veikia autonomiškai, kaip nepriklausoma mokslinių tyrimų taryba,
kurią sudaro aukščiausios reputacijos bei kompetencijos mokslininkai,
inžinieriai, ir mokslo specialistai. EMTT nustato bendrąją
mokslinę strategiją ir turi visus įgaliojimus priimti sprendimus
dėl finansuojamų mokslinių tyrimų rūšių. Tokios
yra jos pagrindinės ypatybės, kurios užtikrina EMTT mokslinės
programos veiksmingumą, jos veiklos ir tarpusavio peržiūros proceso
kokybę, taip pat jos patikimumą mokslo bendruomenėje.
Kaip visoje
Europoje veikianti konkurencinga įstaiga, EMTT gali pritraukti daugiau
talentų ir idėjų, nei tai būtų įmanoma pagal
nacionalinę sistemą. Geriausi mokslo darbuotojai ir puikiausios
idėjos konkuruoja tarpusavyje. Pareiškėjai žino, kad jie turi
pasiekti aukščiausių rezultatų, o atlygis yra lankstus
finansavimas vienodomis konkurencijos sąlygomis, nepriklausomai nuo vietos
lygmeniu egzistuojančių kliūčių ar nacionalinio finansavimo
galimybių.
Todėl
tikimasi, kad EMTT finansuojami mažai tirtų sričių moksliniai
tyrimai turės nemažą tiesioginį poveikį pažangos pažinimo
ribose atveriant kelią naujiems ir dažnai netikėtiems moksliniams bei
technologiniams rezultatams ir naujoms mokslinių tyrimų sritims,
kurios galiausiai gali padėti atsirasti visiškai naujoms idėjoms,
skatinančioms naujoves ir verslo išradingumą bei visuomenės
uždavinių sprendimą. Šis puikių individualių
mokslininkų ir naujoviškų idėjų sutelkimas yra susijęs
su kiekvienu inovacijų grandinės etapu.
Be tiesiogiai
finansuojamų mokslo darbuotojų ir projektų, EMTT turi
reikšmingą struktūrinį poveikį, nes sukuriamas galingas
postūmį siekti bendros Europos mokslinių tyrimų sistemos
kaip visumos kokybės. EMTT finansuojamų projektų ir mokslo
darbuotojų tikslas aiškus ir įkvepiantis – atlikti mažai tirtų
sričių mokslinius tyrimus Europoje, pagerinti jų
padėtį ir padidinti patrauklumą pasauliniu mastu. EMTT
dotacijų gavėjo prestižas ir atitinkamas „pažangumo antspaudas“
didina konkurenciją tarp Europos universitetų ir kitų
mokslinių tyrimų organizacijų siūlant patraukliausias
sąlygas geriausiems mokslo darbuotojams. Be to, nacionalinių
sistemų ir individualių tyrimo institucijų gebėjimas
patraukti ir išlaikyti sėkmingus EMTT dotacijų laimėtojus
įtvirtina kriterijų, kuris leidžia joms įvertinti savo
stipriąsias ir silpnąsias puses, ir atitinkamai pakeisti savo
politiką ir praktiką. Taigi EMTT finansavimas yra pagalbinis ir
papildo Sąjungos, nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu dedamas pastangas,
siekiant reformuoti, sukurti didesnes galimybes ir atskleisti visą Europos
mokslinių tyrimų sistemos potencialą ir patrauklumą.
1.3         Veiklos
apmatai
EMTT pagrindinė veikla – teikti
patrauklų ilgalaikį finansavimą, siekiant paremti pažangiausius
tyrėjus ir jų mokslinių tyrimų grupes, kad šie
galėtų vykdyti proveržį skatinančius, aukšto pelningumo ir
aukšto rizikingumo mokslinius tyrimus.
EMTT finansavimas
teikiamas pagal toliau išvardytus nusistovėjusius principus. Mokslinė
kompetencija  yra vienintelis kriterijus, pagal kurį teikiamos EMTT
dotacijos. EMTT veikia „iš apačios į viršų“ principu be iš
anksto nustatytų prioritetų. EMTT išmokas galima teikti
individualioms bet kokio amžiaus ir bet kokios pasaulio šalies
mokslininkų, dirbančių Europoje, grupėms. Galiausiai, EMTT
turi siekti skatinti sveiką konkurenciją Europoje.
EMTT turi skirti
ypatingą dėmesį paramai pažangiems pradedantiems mokslo darbuootjams,
siekiant palengvinti perėjimą prie nepriklausomų mokslinių
tyrimų, teikiant tinkamą paramą kritiniame etape, kai jie buria
ir tvarko savo mokslinių tyrimų grupę ar programą.
EMTT taip pat
esant poreikiui teikia paramą naujiems darbo metodams akademinėje
bendruomenėje – tokiems, kurie galėtų nulemti proveržio
rezultatus ir palengvintų komercinių ir socialinių
inovacijų  potencialo tyrinėjimą jos finansuojamų
mokslinių tyrimų srityse.
Todėl iki
2020 m. EMTT turi siekti tokių rezultatų: geriausi mokslo darbuotojai
dalyvaus EMTT konkursuose; EMTT finansavimas tiesiogiai paskatins
aukščiausios kokybės mokslinius leidinius ir naujoviškų
technologijų bei idėjų pateikimą rinkai ir pritaikymą;
be to, EMTT labai prisidės prie to, kad Europoje būtų sukurta
patrauklesnė erdvė geriausiems pasaulio mokslininkams. Visų
pirma, EMTT turi siekti: juntamo Sąjungos dalies padidėjimo tarp
pasaulio dažniausiai cituojamų 1 proc. leidinių. Be to, EMTT
turi siekti pastebimo jos finansuojamų pažangiausių mokslo
darbuotojų ne iš Europos, kuriuos ji remia, skaičiaus išaugimo ir
konkretaus institucinės praktikos ir nacionalinės politikos,
skirtų remti geriausius mokslo darbuotojus, pagerėjimo.
EMTT mokslinė taryba toliau nuolat
stebės EMTT veiklą ir svarstys, kaip geriausia pasiekti šių
tikslų per finansavimo schemas, kuriose pabrėžiamas aiškumas,
stabilumas ir paprastumas, tiek paraiškų gavėjams, tiek vykdant ir
valdant šias schemas, ir jei to reikia, tenkinant iškylančius poreikius. Ji
sieks išlaikyti ir toliau tobulinti EMTT pasaulinio lygmens tarpusavio
peržiūros sistemą, pagrįstą skaidriu, sąžiningu ir
nešališku, pasiūlymų tvarkymu, kad galėtų nustatyti
proveržį lemiančią mokslinę kompetenciją, ir atrasti
talentus, nepaisant mokslo darbuotojo lyties, pilietybės ar amžiaus. Galiausiai,
EMTT toliau sieks vykdyti savo strateginę analizę, kad
galėtų pasiruošti paramai ir plėtoti savo veiklą, išlaikyti
artimus santykius su akademine bendruomene, ir kitais suinteresuotais
asmenimis, ir atrasti kaip jos veikla galėtų papildyti atliktus
skirtingų lygmenų mokslinius tyrimus.
2.            Ateities ir kuriamos technologijos
(angl. FET, Future and Emerging technolgoies)
2.1.        Konkretus
tikslas
Konkretus tikslas yra skatinti visiškai
naujas technologijas remiantis mokslo pamatais tyrinėjant naujas ir labai
rizikingas idėjas. Teikiant lanksčią paramą skirtingo masto
į tikslus orientuotiems ir skirtingas disciplinas apimantiems moksliniams
tyrimams ir priimant naujas mokslinių tyrimų praktikos kryptis
siekiama nustatyti ir išnaudoti ilgalaikę naudą piliečiams,
ekonomikai ir visuomenei teikiančias galimybes.
Įgyvendinant FET tikslą remiami
moksliniai tyrimai, kurie analizuoja daugiau nei tas, kas žinoma, priimtina ir
plačiai pripažinta, ir skatina naujovišką, aiškia ateities vizija
pasižymintį mąstymą, siekiant atverti pažangius kelius
galingų naujų technologijų link, kurių dalis
galėtų išsivystyti į ateinančių dešimtmečių
pirmaujančias technologines ir intelektualines paradigmas.  Be to, skatinamos
pastangos ieškoti smulkių mokslinių tyrimų galimybių visose
mokslinių tyrimų srityse, įskaitant naujas temas ir dideles
mokslines ir technologines problemas, kurioms spręsti reikia
bendradarbiavimo programų Europoje ir už jos ribų. Šio požiūrio
pagrindas yra pažangumas, ir jis juo siekiama ištirti ateities
technologijų idėjas prieš jų konkuravimą, sudaryti
visuomenei sąlygas gauti naudos iš daugiadisciplininio mokslinių
tyrimų bendradarbiavimo, kuris turi būti skatinamas Europos mastu
kuriant ryšį tarp mokslu grindžiamų mokslinių tyrimų ir
mokslinių tyrimų, pagrįstų visuomenės uždaviniais  ar
pramonės konkurencingumu.
2.2.        Pagrindimas
ir Sąjungos pridėtinė vertė
Radikalūs transformacinio poveikio
pasikeitimai vis dažniau yra susiję su intensyviu tarpdalykiniu
bendradarbiavimu mokslo ir technologijų srityje (pavyzdžiui, informacija
ir komunikacija, biologija, chemija, žemės sistemų mokslai,
medžiagų tyrimai, neurologija ir kognityvistika, socialiniai mokslai ar
ekonomika), ir taip pat meno ir humanitarinių mokslų srityje. Tam
reikia ne tik kompetencijos mokslo ir technologijų srityje, bet ir naujo
požiūrio ir naujų labai įvairių ryšių tarp
suinteresuotų moksliniais tyrimais asmenų.
Nors kaip kurios idėjos gali būti
vystomos smulkiu mastu, kitos gali kelti tiek problemų, kad joms
spręsti reikia sujungtų ir ilgalaikių pastangų. Stipriausios
ekonomikos pasaulio šalys tai pripažino, ir pasaulinė konkurencija
didėja, siekiant nustatyti ir plėtoti atsirandančias
technologines galimybes dar netyrinėtose srityse, o tai gali padaryti
didelį poveikį inovacijoms ir suteikti daug naudos visuomenei. Veiksmingumo
tikslais šios veiklos rūšys turi būti greitai išplėtotos dideliu
mastu, sujungiant programas Europos, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis,
siekiant bendrų tikslų tam, kad būtų sukurta kritinė
masė, skatinama sąveika ir būtų pasiekti optimaliausi
pelningumo rezultatai.
 FET programa turi būti imtasi
įvairių mokslinių inovacijų: „iš apačios į
viršų“, nedidelių, ankstyvo etapo, vos užsimezgusių ir
trapių idėjų tyrinėjimus, siekiant kurti naujas
mokslinių tyrimų ir inovacijų bendruomenes transformatyvių
besiformuojančių mokslinių tyrimų srityse ir didelių
bei bendrų mokslinių tyrimų iniciatyvų, sukurtų pagal
mokslinių tyrimų darbotvarkę, kuria siekiama didelių
užmojų ir aiškia vizija pagrįstų tikslų. Kiekvienas iš
šių trijų veiklos lygių turi savo konkrečią vertę
ir kartu vienas kitą papildo ir tarpusavyje sąveikauja. Pavyzdžiui,
nedidelio masto tyrinėjimai gali atskleisti poreikius kurti naujas temas,
o tai gali paskatinti didelio masto veiksmų planais pagrįstą
veiklą. Jie apima daug įvairių moksliniuose tyrimuose
dalyvaujančių asmenų (įskaitant jaunus mokslo darbuotojus
ir moksliniuose tyrimuose aktyviai dalyvaujančias MVĮ ir
suinteresuotųjų asmenų bendruomenes (pilietinę
visuomenę, politikos formuotojus, pramonės atstovus ir viešojo
sektoriaus mokslo darbuotojus)), kurie rengia, brandina ir įvairina
mokslinių tyrimų darbotvarkes.
2.3.        Veiklos
apmatai
Kadangi FET programa siekiama aiškios vizijos,
transformacijos ir netradiciškumo, jos veikla pagrįsta skirtinga logika –
nuo visiškai atviros iki įvairaus temų, bendruomenių ir
finansavimo struktūrizavimo.
Ši veikla turi suteikti aiškesnę
formą įvairioms  veiklos vykdymo priežastims, tinkamu mastu nustatant
ilgalaikės naudos piliečiams, ekonomikai ir visuomenei galimybes ir
jomis naudojantis:
(a)
Skatindama naujas idėjas (programa „FET
Open“), FET programa padeda remti mokslo ir technologijų
tyrimus, kuriais siekiama ištirti naujus pagrindus visiškai naujoms
būsimoms technologijoms, metant iššūkį dabartinėms
paradigmoms ir nuklystant į nežinomas sritis.  Principu „Iš apačios
į viršų“ pagrįsta atrankos procedūra yra atvira visoms mokslinių
tyrimų idėjoms ir apima įvairų tikslinių projektų
portfelį.  Bus labai svarbu iš anksto nustatyti naujas sritis,
pokyčius ir tendencijas, taip pat pritraukti naujų asmenų,
turinčių didelį potencialą tyrimų ir inovacijų
srityje.
(b)
Padėdama plėtoti naujai
besiformuojančias temas ir bendruomenes (programa „FET Proactive“) FET apima nemažai daug žadančių bandomųjų
mokslinių tyrimų temų ir gali sukurti kritinę
susijusių projektų masę, kurie kartu sudaro plačią ir
įvairią temų tyrimo bazę ir kuria Europos žinių
fondą.
(c)
Padėdama spręsti dideles
tarpdisciplinines mokslo ir technologijų problemas (programa „FET
Flagships“) FET palaiko didelių užmojų
mokslinius tyrimus, kuriais siekiama mokslinio proveržio. Tokia veikla bus
vykdoma derinant Europos ir nacionalines darbotvarkes. Mokslinės
konsultacijos turėtų tapti stipriu ir plačiu pagrindu ateities
technologinėms inovacijoms ir ekonominiam jų panaudojimui daugelyje
sričių, taip pat naujai naudai visuomenei.
Kiekvienai veiklai reikia apibrėžti
atitinkamą atvirumo ir skirtingų temų, bendruomenių ir
finansavimo struktūrizavimo lygmenų derinį, kad būtų
galima optimaliai siekti nustatytų tikslų.
3.           „Marie Curie“ veiksmai
3.1.        Konkretus
tikslas
Konkretus tikslas yra užtikrinti
optimalią plėtrą ir dinamišką Europos intelektualinio
kapitalo panaudojimą, siekiant sukurti naujus įgūdžius bei inovacijas
ir taip visiškai išnaudoti Europos potencialą visuose sektoriuose ir
regionuose.
Aukštą kvalifikaciją turintys,
dinamiški ir kūrybingi mokslo darbuotojai yra svarbiausi kuriant aukščiausios
kokybės mokslą ir produktyviausias moksliniais tyrimais paremtas
inovacijas.
Nors Europoje yra didelė ir įvairi
kvalifikuotų žmogiškųjų išteklių, veikiančių
mokslinių tyrimų ir naujovių srityje, bazė, ją nuolat
reikia papildyti, gerinti ir pritaikyti prie greitai kintančių darbo
rinkos poreikių. Šiandien tik 46 proc. šių žmonių dirba verslo
sektoriuje, t. y. daug mažiau palyginti su Europos pagrindiniais
ekonominiais konkurentais, pvz. Kinija (69 proc.), Japonija (73 proc.) ir
Jungtinės Valstijos (80 proc.). Be to, dėl demografinių
veiksnių neproporcingas skaičius mokslo darbuotojų per
artimiausius penkerius metus pasieks pensinį amžių. Kartu su aukštos
kokybės mokslinių tyrimų darbo vietų poreikiu, kadangi
Europos ekonomikos mokslinių tyrimų intensyvumas didėja, tai
bus  viena iš didžiausių problemų, su kuria susidurs mūsų
Europos edukacinės, mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos
ateityje.
Būtina reforma turi prasidėti
pirmaisiais mokslo darbuotojų karjerų etapais, jų
doktorantūros studijų ar analogiškų  antrosios pakopos
studijų metu. Europa turi išplėtoti pažangias, naujoviškas mokymo
schemas, kurios būtų suderintos su labai konkurencingais ir ateityje
vis labiau tarpdalykiniais mokslinių tyrimų ir inovacijų
reikalavimais. Verslo, įskaitant MVĮ ir kitus socialinių
ekonominių veikėjų, stiprus įsitraukimas bus būtinas,
siekiant suteikti mokslo darbuotojams naujoviškus įgūdžius,
reikalingus ateities darbo vietose. Tai taip pat bus svarbu paskatinti šių
mokslo darbuotojų judumą, nes kol kas jis išlieka kuklus: 2008 m. tik
7 proc. Europos doktorantų mokėsi kitoje valstybėje narėje,
o  tikslas yra pasiekti 20 proc. iki 2030 m.
Ši reforma turi būti taikoma kiekvienam
mokslo darbuotojo karjerų etapui. Labai svarbu padidinti mokslo
darbuotojų judumą visais lygiais, įskaitant karjeros vidurio
judumą, ne tik tarp skirtingų valstybių, bet taip pat tarp
privataus ir viešojo sektoriaus. Tai sukuria stiprų postūmį
mokytis ir ugdyti naujus įgūdžius. Tai taip pat yra pagrindinis
veiksnys bendradarbiaujant su mokslininkais, mokslinių tyrimų
centrais ir šalių pramonės šakomis. Žmogiškasis veiksnys yra tvaraus
bendradarbiavimo, kuris yra pagrindinis novatoriškos ir kūrybingos
Europos, galinčios įveikti iškylančius sunkumus, veiksnys ir
atlieka esminį vaidmenį, kovojant su nacionalinės politikos
fragmentacija. Bendradarbiavimas ir keitimasis žiniomis per individualų
judumą visais karjeros etapais, ir keičiantis aukštos kvalifikacijos
darbuotojais, yra esminis Europai siekiant grįžti prie tvaraus augimo ir
spręsti visuomenės uždavinius.
Jei Europa siekia prilygti savo konkurentams
mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse, reikia paskatinti daugiau
jaunų moterų ir vyrų pradėti mokslo darbuotojų
karjerą ir sukurti labai palankias sąlygas ir aplinką
moksliniams tyrimams ir inovacijoms. Talentingiausi asmenys iš Europos ir kitur
turėtų matyti Europą kaip žinomą vietą, kurioje galima
dirbti. Lyčių lygybės, aukštos kokybės ir patikimo užimtumo
ir darbo sąlygos bei pripažinimas yra esminiai aspektai, kurių turi
būti nuosekliai siekiama visoje Europoje.
3.2.        Pagrindimas
ir Sąjungos pridėtinė vertė
Vien tik Europos Sąjungos ar atskirų
valstybių narių finansavimu šios problemos išspręsti negalima. Nors
valstybės narės priėmė reformas, siekdamos patobulinti savo
aukštojo mokslo institucijas ir modernizuoti savo mokymo sistemas, pažanga
Europoje vis dar netolygi, esama didelių skirtumų tarp
valstybių. Apskritai mokslinis ir technologinis bendradarbiavimas tarp
viešojo ir privačiojo sektorių Europoje iš esmės išlieka
silpnokas. Tą patį galima pasakyti ir apie lyčių
lygybę ir pastangas pritraukti studentus bei mokslo darbuotojus ne iš
EMTE. Šiuo metu apie 20 proc. doktorantų Sąjungoje yra
trečiųjų šalių piliečiai, o apie 35 proc.
Jungtinių Amerikos Valstijų doktorantų atvyksta iš užsienio. Norint
paspartinti šį pokytį, Sąjungos lygmeniu būtina taikyti
strategiją, kuri peržengia valstybių sienas. Europos Sąjungos
finansavimas yra labai svarbus siekiant kurti iniciatyvas ir skatinant
neišvengiamas struktūrines reformas.
 Įgyvendinant Europos „Marie Curie“
veiksmus padaryta didelė pažanga skatinant ne tik tarpvalstybinį, be
ir tarpsektorinį judumą, atveriant kelią mokslinei karjerai
Europos ir tarptautiniu mastu, suteikiant puikias užimtumo ir darbo
sąlygas pagal Europos mokslininkų chartiją ir Kodeksą. Valstybės
narės neturi nieko panašaus, kas galėtų prilygti pagal
mastą, apimtį, finansavimą, tarptautiškumo pobūdį,
kartą, ir žinių perdavimą. Buvo sustiprinti ištekliai tų
institucijų, kurios pajėgios pritraukti mokslo darbuotojus
tarptautiniu lygmeniu ir taip paskatinti pavyzdinių centrų
steigimą visoje  Sąjungoje. Veiksmai buvo kaip pavyzdinis modelis su
dideliu struktūriniu poveikiu, pasiektu skleidžiant gerąją
patirtį nacionaliniu lygmeniu.  Principas „Iš apačios į
viršų“, kuriuo pagrįsta „Marie Curie“ veikla, taip pat suteikė
daugeliui minėtų institucijų naujos kartos mokslo
darbuotojų, galinčių spręsti visuomenės uždavinius,
galimybes mokytis ir tobulinti įgūdžius.
Tolesnė „Marie Curie“ veiksmų
plėtra labai paskatins Europos mokslinių tyrimų erdvės
plėtrą. Atsižvelgiant į visoje Europoje veikiančią
konkurencingą finansavimo sistemą, „Marie Curie“ veiksmai paskatins
naujų kūrybingų ir naujoviškų mokymų
sukūrimą, kaip pramonės srities doktorantūra,
įtraukiant švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų
sričių atstovus, kurie turės konkuruoti pasaulio mastu dėl
aukštos kompetencijos reputacijos. Teikiant Sąjungos finansavimą
geriausioms mokslinių tyrimų ir mokymo programoms pagal novatoriškos
doktorantūros principus Europoje, šie veiksmai taip pat skatins platesnio
masto sklaidą ir susidomėjimą judant struktūriškesnio
doktorantūros mokymo link.
„Marie Curie“ finansavimas taip pat bus
suteikiamas patyrusių mokslo darbuotojų ir inžinierių laikinam
judumui iš viešųjų institucijų į privatųjį
sektorių ir atvirkščiai, taip skatinant ir remiant universitetus,
mokslinių tyrimų centrus ir įmones bendradarbiauti Europos ir
tarptautiniu lygmeniu. Nusistovėjusios, skaidrios ir teisingos vertinimo
sistemos pagalba „Marie Curie“ nustatys aukšto lygio mokslinių tyrimų
ir inovacijų srities talentus tarptautiniame konkurse, kurio prestižas
suteiks mokslo darbuotojams motyvaciją siekti karjeros Europoje.
Visuomenės uždaviniai, kuriuos
nagrinės aukštos kvalifikacijos mokslo darbuotojai ir inovacijų
darbuotojai, nėra tik Europos problemos. Tai yra tarptautiniai milžiniško
sudėtingumo ir apimties iššūkiai. Geriausi mokslo darbuotojai
Europoje ir pasaulyje turi dirbti kartu, įvairiose valstybėse,
sektoriuose ir srityse. „Marie Curie“ veiksmai atliks šiuo atžvilgiu
esminį vaidmenį, nes bus remiami darbuotojų mainai, kurie
skatins bendrą mąstymą, bus keičiamasi žiniomis
tarptautiniu ir tarpsektoriniu mastu, o tai labai svarbu atviroms inovacijoms.
„Marie Curie“ veiksmų bendro finansavimo
pratęsimas bus labai svarbus, siekiant padidinti Europos talentų
skaičių. Kiekybinį ir struktūrinį Sąjungos
veiksmų poveikį bus galima padidinti, panaudojant regioninį,
nacionalinį, tarptautinį ir privatų finansavimą, kuriant
naujas programas ir skatinant egzistuojančių programų
tarptautinį ir tarpsektorinį mokymą, judumą ir karjeros
plėtrą. Toks mechanizmas sukurs stipresnius ryšius tarp
mokslinių tyrimų ir švietimo nacionaliniu lygmeniu, su tokia pat
veikla Sąjungos lygmeniu.
Visa veikla siekiant išspręsti šią
problemą prisidės diegiant Europoje visai naują
požiūrį, kuris yra esminis kūrybingumui ir inovacijoms. „Marie
Curie“ finansavimo priemonės sustiprins išteklių telkimą
Europoje ir taip pagerins mokslo darbuotojų  mokymų, judumo ir
karjeros plėtros koordinavimą ir valdymą. Jie prisidės
siekiant politinių tikslų, nustatytų iniciatyvose
„Inovacijų sąjunga,“ „Judus jaunimas“ ir „Naujų
įgūdžių ir darbo vietų darbotvarkė“, ir bus gyvybiškai
svarbūs, siekiant Europos mokslinių tyrimų erdvę paversti
tikrove.
3.3.        Veiklos
apmatai
(a)
Naujų įgūdžių skatinimas per
aukšto lygio pirminį mokslo darbuotojų mokymą
Tikslas yra išmokyti naują kartą
kūrybingų ir novatoriškų mokslo darbuotojų, kurie
galėtų savo žinias ir idėjas paversti į produktus ir
paslaugas, naudingus Sąjungai tiek ekonominiu, tiek socialiniu požiūriu.
Pagrindinė veikla yra teikti aukštos
kokybės ir novatorišką mokymą pradedantiems mokslo darbuotojams,
turintiems aukštesnį nei bakalauras laipsnio išsilavinimą, per
tarpdalykinius projektus, ar doktorantūros programas, kuriose dalyvauja
universitetai, mokslinių tyrimų institucijos, verslas, MVĮ ir
kiti socialiniai-ekonominiai veikėjai iš skirtingų valstybių. Tai
pagerins karjeros galimybes jauniems aukštesnį nei bakalauro laipsnio
išsilavinimą turintiems mokslo darbuotojams viešajame ir privačiajame
sektoriuose.
(b)
Pažangumo puoselėjimas, skatinant judumą
tarp valstybių ir sektorių
Tikslas yra paskatinti patyrusių mokslo
darbuotojų kūrybinį ir inovacijų potencialą visais
karjeros lygiais kuriant judumo tarp valstybių ir tarp sektorių
galimybes.
Pagrindinė veikla yra skatinti patyrusius
mokslo darbuotojus gerinti arba tobulinti savo įgūdžius per
judumą, atveriant kelią patrauklioms karjeros galimybėms
universitetuose, mokslinių tyrimų centruose, verslo
įmonėse, MVĮ ir kitose socialinėse ekonominėse
grupėse Europoje ir už jos ribų. Taip pat turėtų būti
remiamos galimybės pratęsti mokslo darbuotojo karjerą po
pertraukos.
(c)
Inovacijų skatinimas keičiantis žiniomis
Siekiama sustiprinti bendradarbiavimą
tarp valstybių ir tarp sektorių mokslinių tyrimų ir
inovacijų srityje, keičiantis mokslinių tyrimų ir
inovacijų darbuotojais, kad būtų galima geriau spręsti
pasaulinio masto uždavinius.
Pagrindinė veikla yra skatinti
trumpalaikius mokslinių tyrimų ir inovacijų darbuotojų
mainus, pagrįstus universitetų, mokslinių tyrimų
institucijų, verslo įmonių, MVĮ ir kitų
socialinių ekonominių grupių partnerystėmis Europoje ir
pasaulyje. Tai apims skatinimą bendradarbiauti su trečiosiomis
šalimis.
(d)
Struktūrinio poveikio didinimas per
bendrą veiklos finansavimą
Siekiama panaudojant papildomas lėšas
padidinti kiekybinį ir struktūrinį „Marie Curie“ veiksmų
poveikį ir paskatinti aukšto lygio mokslo darbuotojų mokymą,
judumą ir karjeros plėtrą nacionaliniu lygmeniu.
Pagrindinė veikla vykdoma pasitelkiant
bendro finansavimo mechanizmą, siekiant skatinti regionines, nacionalines
ir tarptautines organizacijas kurti naujas programas ir sudaryti sąlygas
tarptautiniam ir tarpsektoriniam mokymui, judumui ir karjerai
egzistuojančiose programose. Tai padidins mokslo darbuotojų
mokymų kokybę Europoje visais karjeros etapais, įskaitant
doktorantūrą, paskatins laisvą mokslinių tyrimų
darbuotojų ir mokslinių žinių judėjimą Europoje,
sudarys sąlygas  patrauklioms mokslinių tyrimų karjeroms:
sudarys atviras įdarbinimo ir palankias darbo sąlygas, suteiks paramą
mokslinių tyrimų ir inovacijų srities bendradarbiavimui tarp
universitetų, mokslinių tyrimų institucijų ir
įmonių, taip pat suteiks paramą bendradarbiavimui su
trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis.
(e)
Konkretūs paramos ir politikos veiksmai
Tikslai yra stebėti pažangą;
nustatyti „Marie Curie“ veiksmų trūkumus ir padidinti jų
poveikį. Šiuo atžvilgiu reikia sukurti rodiklius ir analizuoti duomenis,
susijusius su mokslo darbuotojų judumu, įgūdžiais ir karjera,
siekiant sąveikos ir glaudaus bendradarbiavimo su politinės paramos
veiksmais mokslo darbuotojų, jų darbdavių ir finansuotojų
atžvilgiu pagal konkretų tikslą „Integracinė, inovacijas
diegianti ir saugi visuomenė“. Šia veikla taip pat siekiama didinti
informuotumą, padedant suvokti mokslo darbuotojų karjeros
reikšmę ir patrauklumą, platinant mokslinių tyrimų ir
inovacijų rezultatus, susijusius su „Marie Curie“ veiksmais remiamu darbu.
4.           Mokslinių tyrimų
infrastruktūra
4.1         Konkretus
tikslas
Konkretus
tikslas yra aprūpinti Europą pasaulinio lygio infrastruktūra,
kuri būtų prieinama visiems mokslo darbuotojams Europoje ir už jos
ribų, ir visiškai panaudoti jų mokslinių konsultacijų ir
inovacijų galimybes.
Mokslinių
tyrimų infrastruktūra yra lemiamas Europos konkurencingumo veiksnys
įvairiose mokslo srityse ir pagrindinis dalykas mokslu grįstoms
inovacijoms. Moksliniai tyrimai daugelyje sričių yra neįmanomi,
neturint prieigos prie kompiuterių, naujos medžiagos šaltinių,
švarių kambarių nanotechnologijoms, genomikos ir socialinių
mokslų duomenų bazių, observatorijų žemės mokslams,
plačiajuosčio ryšio tinklų duomenų perdavimui, ir kt.
Mokslinių tyrimų infrastruktūra būtina, vykdant mokslinius
tyrimus, kuriais bandoma spręsti didelius visuomenės uždavinius –
energijos, klimato kaitos, bioekonomikos ir sveikatos bei ilgalaikės
gerovės visiems. Jais skatinamas tarpvalstybinis ir tarpdisciplininis
bendradarbiavimas, kuriama vientisa ir atvira Europos virtualiųjų
mokslinių tyrimų erdvė. Jie skatina žmonių ir
idėjų judumą, suburia geriausius mokslininkus iš Europos ir viso
pasaulio, plečia mokslinio švietimo galimybes. Jie sudaro sąlygas
pažangai Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų
bendruomenėse ir gali pateikti ypatingų mokslo pavyzdžių
plačiajai visuomenei.
Europa turi
nustatyti atitinkamą ir stabilų pagrindą mokslinių
tyrimų infrastruktūrai kurti, išlaikyti ir veikti, jei nori, kad jos
moksliniai tyrimai išliktų pasaulinio lygio. Tam reikia esminio ir
veiksmingo Sąjungos, nacionalinių ir regioninių
rėmėjų bendradarbiavimo, todėl  stipriais ryšiais su
sanglaudos politika bus siekiama užtikrinti sąveiką ir nuoseklų
požiūrį.
Šiuo
konkrečiu tikslu atkreipiamas dėmesys į pagrindinį Inovacijų
sąjungos pavyzdinės iniciatyvos įsipareigojimą, kuriuo
pabrėžiama, kokią didelę reikšmę turi pasaulinio lygmens
mokslinių tyrimų infrastruktūra, sudarant sąlygas
proveržį skatinantiems moksliniams tyrimams ir inovacijoms. Šia iniciatyva
pabrėžiama, kad reikia suburti visos Europos išteklius, ir, tam tikrais
atvejais pasaulio lygmeniu, siekiant sukurti ir valdyti mokslinių
tyrimų infrastruktūrą. Taip pat pavyzdinėje iniciatyvoje Europos
skaitmeninė darbotvarkė pabrėžiama būtinybė
sustiprinti Europos elektroninę infrastruktūrą ir minima inovacijų
diegimo grupių svarba, kuriant Europos inovacijų pranašumą.
4.2.        Pagrindimas
ir Sąjungos pridėtinė vertė
Šiuolaikinių
mokslinių tyrimų infrastruktūra tampa vis sudėtingesnė
ir brangesnė, dažnai reikalauja skirtingų įrengimų,
paslaugų ir duomenų šaltinių integracijos ir didelio masto
tarptautinio bendradarbiavimo. Nė viena šalis neturi pakankamai
išteklių visai mokslinių tyrimų infrastruktūrai, kurios jai
reikia, remti. Europos požiūris į mokslinių tyrimų
infrastruktūrą pastaraisiais metais labai pasikeitė,
įgyvendinant EMTIS gaires infrastruktūrai[21], integruojant ar diegiant nacionalinę
mokslinių tyrimų įrangą ir plėtojant elektroninę
infrastruktūrą kaip Europos skaitmeninių mokslinių
tyrimų erdvės pagrindą. Mokslinių tyrimų
infrastruktūrų tinklai Europoje stiprina jos žmogiškąjį
kapitalą teikdami naujai mokslo darbuotojų  ir inžinierių kartai
pasaulinio lygio mokymus ir skatindami tarpdalykinį bendradarbiavimą.
Tolesnė
plėtra ir platesnis mokslinių tyrimų infrastruktūros
naudojimas Sąjungos lygmeniu labai prisidės prie Europos
mokslinių tyrimų erdvės kūrimo. Nors valstybės
narės išlaiko pagrindinį vaidmenį plėtojant ir finansuojant
mokslinių tyrimų infrastruktūrą, Sąjungos vaidmuo
labai svarbus, remiant Sąjungos lygmens infrastruktūrą,
skatinant naujos įrangos atradimą, sudarant sąlygas naudotis
nacionaliniais ir Europos infrastruktūros objektais ir užtikrinant, kad
regioninė, nacionalinė, Europos ir tarptautinė politika
būtų nuosekli ir veiksminga. Svarbu ne tik išvengti veiklos
kartojimosi ir sutelkti bei racionaliai panaudoti įrangą, bet ir
sutelkti išteklius, kad Sąjunga taip pat galėtų įgyti ir
valdyti pasaulinio lygmens mokslinių tyrimų infrastruktūrą.
Pasiekus
pelningumo pagal mastą ir apimtį dėl Europos požiūrio
į mokslinių tyrimų infrastruktūros (įskaitant
elektroninę infrastruktūrą) įdiegimą, naudojimą
ir valdymą, tai labai prisidės prie Europos mokslinių
tyrimų inovacijų galimybių plėtros.
4.3.        Veiklos
apmatai
Veikla siekiama
plėtoti Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrą 2020
m. ir vėliau, skatinant inovacijų potencialą ir
žmogiškąjį kapitalą, ir stiprinant Europos mokslinių
tyrimų infrastruktūros politiką.
(a)
Europos mokslinių tyrimų
infrastruktūros plėtra 2020 m. ir vėliau
Siekiama užtikrinti EMTIS
įgyvendinimą ir veikimą bei kitų pasaulinio lygmens
mokslinių tyrimų infrastruktūros veiklą, įskaitant
regioninių partnerių įrangos plėtrą; taip pat
įdiegti ir suteikti prieigą prie nacionalinių mokslinių
tyrimų infrastruktūros;  kurti, panaudoti ir plėtoti
elektroninės infrastruktūros veiklą.
(b)
Mokslinių tyrimų infrastruktūros ir
žmogiškojo kapitalo potencialo skatinimas inovacijų srityje
Siekiama, kad mokslinių tyrimų
infrastruktūra anksti perimtų technologijas, skatinti tyrimų ir
plėtros partnerystes, palengvinti mokslinių tyrimų
infrastruktūros pramoninį panaudojimą ir skatinti inovacijų
diegimo grupių kūrimąsi. Šią veikla taip pat remiamas
mokslinių tyrimų infrastruktūrą valdančių ir
administruojančių darbuotojų mokymas ir (arba) mainai.
(c)
Europos mokslinių tyrimų
infrastruktūros politikos ir tarptautinio bendradarbiavimo stiprinimas
Siekiama remti partnerystes tarp
atitinkamų politinių sprendimų priėmėjų ir
finansavimo institucijų, orientacines ir stebėsenos priemones
dėl sprendimų priėmimo ir taip pat tarptautinio bendradarbiavimo
veiklą.
Antroji ir
trečioji veiklos kryptys vykdomos remiantis jų konkrečiais
veiksmais ir, jei reikia, kaip pirmosios veiklos dalis.
II DALIS
PRAMONĖS PIRMAVIMAS
1.           Pirmavimas kuriant didelio poveikio
ir pramonės technologijas
Konkretus tikslas – išlaikyti ir vystyti
pasaulinį pirmavimą didelio poveikio technologijų ir kosmoso
mokslinių tyrimų ir inovacijų, kuriomis didinamas
įvairių esamų ir atsirandančių pramonės šakų
ir sektorių konkurencingumas, srityse.
Pasaulinė verslo aplinka sparčiai
kinta, taigi dėl strategijos „Europa 2020“ pažangaus, tvaraus ir
integracinio augimo tikslų Europos pramonei atsiranda iššūkių ir
naujų galimybių. Europai reikia spartinti inovacijas, sukauptas
žinias naudojant tam, kad būtų tobulinami ir gerinami esantys bei
kuriami nauji produktai, paslaugos ir rinkos. Inovacijos turėtų
būti naudojamos plačiausia prasme, o jų naudojimas
turėtų apimti ne vien tik verslo, organizacinius ir socialinius
aspektus.
Norint ir toliau pirmauti pasaulinėje
konkurencijoje tvirta technologijų baze ir pramonės pajėgumais,
reikia daugiau investuoti į mokslinius tyrimus, vystymą,
patvirtinimą ir bandymus informacinių ir ryšių technologijų
(IRT), nanotechnologijų, pažangiųjų medžiagų,
biotechnologijos, pažangiosios gamybos ir apdirbimo bei kosmoso srityse.
Europos pramonės sėkmingas didelio
poveikio technologijų įvaldymas ir panaudojimas yra esminis veiksnys
didinant Europos produktyvumą ir inovacijų pajėgumus,
užtikrinant Europos pažangią, tvarią ir konkurencingą
ekonomiką, pasaulinį pirmavimą aukštųjų
technologijų taikymo sektoriuose ir galimybę ieškoti veiksmingų
visuomenės uždavinių sprendimų. Dėl tokių veiksmų
sklaidos per papildomus išradimus ir taikymą gali būti paskatinta
tolesnė pažanga, taip iš šių technologijų, palyginti su bet
kokia kita sritimi, gaunant didesnę investicinę grąžą.
Šie veiksmai padės siekti strategijos
„Europa 2020“ pavyzdinių iniciatyvų „Inovacijų sąjunga“,
„Tausiai išteklius naudojanti Europa“, „Globalizacijos eros pramonės
politika“ ir „Europos skaitmeninė darbotvarkė“ ir Europos
Sąjungos kosmoso politikos tikslų.
Kitų
programos „Horizontas 2020“ veiklos krypčių papildymas
Pagal tikslą
„Pirmavimas kuriant didelio poveikio ir pramonės technologijas“  vykdoma
veikla pirmiausia bus grindžiama pramonės ir verslo bei mokslinių
tyrimų bendruomenės nustatytomis mokslinių tyrimų ir
inovacijų darbotvarkėmis, daug dėmesio skiriant privačiojo
sektoriaus investicijų veiksmingumo didinimui.
Bus remiamas
didelio poveikio technologijų įtraukimas į visuomenės
uždavinių ir atitinkamų iššūkių sprendimą.  Didelio
poveikio technologijų taikymas, kurio negalima priskirti prioritetui
„Visuomenės uždaviniai“, tačiau kuris svarbus Europos pramonės
konkurencingumo didinimui, bus remiamas pagal tikslą „Pirmavimas kuriant
didelio poveikio ir pramonės technologijas“.
Bendras požiūris
Šis metodas apims
darbotvarkėje nustatytas veiklos rūšis ir platesnes sritis, skirtas
skatinti vykdyti naujoviškus projektus ir revoliucinius sprendimus. Didžiausias
dėmesys bus skiriamas moksliniams tyrimams ir plėtrai, didelio masto
bandomajai ir demonstracinei veiklai, bandomiesiems stendams ir „gyvosioms
laboratorijoms“, prototipų gamybai ir produktų patvirtinimui
bandomosiose linijose. Veikla bus siekiama padidinti pramonės
konkurencingumą skatinant pramonę, visų pirma MVĮ, daugiau
investuoti į mokslinius tyrimus ir inovacijas.
Integruotas požiūris į didelio poveikio technologijas
Pagrindinis „Pirmavimo kuriant didelio poveikio ir pramonės
technologijas“ elementas yra didelio poveikio technologijos (DPT),
kurios apibrėžiamos kaip mikro ir nanoelektronika, fotonika,
nanotechnologijos, biotechnologijos, pažangiosios medžiagos ir pažangiosios
gamybos sistemos[22].
Šios daug dalykų apimančios žinios ir investicijoms imlios
technologijos apima daug skirtingų sektorių ir sudaro sąlygas
Europos pramonei turėti žymų konkurencinį pranašumą. Integruotas
požiūris, derinių skatinimas, jungimas ir naudingas DPT
bendradarbiavimo poveikis įvairiems inovacijų ciklams ir vertės
grandinėms gali duoti daug žadančių mokslinių tyrimų
rezultatų ir atverti kelią naujoms pramonės technologijoms,
produktams, paslaugoms ir naujoviškam taikymui (pvz. kosmoso, transporto,
aplinkos, sveikatos ir pan. srityse). Todėl dažna DPT ir daug
galimybių teikiančių technologijų tarpusavio sąveika
bus lanksčiai panaudota kaip svarbus inovacijų šaltinis. Tai papildys
paramą DPT moksliniams tyrimams ir inovacijoms, kurią gali teikti
nacionalinės ar regioninės valdžios institucijos iš sanglaudos politikos
fondų lėšų pagal pažangiosios specializacijos strategijas.
Visų didelio
poveikio ir pramonės technologijų, įskaitant DPT, atžvilgiu
pagrindinis tikslas bus skatinti technologijų tarpusavio sąveiką
ir jas taikyti atsižvelgiant į visuomenės uždavinius. Į tai bus
visapusiškai atsižvelgta rengiant ir įgyvendinant darbotvarkes ir
prioritetus. Todėl reikia, kad nustatant ir įgyvendinant prioritetus
visapusiškai dalyvautų skirtingus lūkesčius turinčios
suinteresuotosios šalys. Tam tikrais atvejais reikės veiksmų, kurie
bendrai finansuojami per didelio poveikio ir pramonės technologijas, ir
sprendžiant atitinkamus visuomenės uždavinius. Tai apims bendrą
finansavimą viešosioms ir privačioms partnerystėms, kuriomis
siekiama sukurti technologijas ir jas taikyti sprendžiant visuomenės
uždavinius.
IRT tenka svarbus
vaidmuo, nes jos apima kai kurias DPT ir teikia pagrindinę bazinę
infrastruktūrą, technologijas ir sistemas gyvybiškai svarbiems
ekonominiams bei socialiniams procesams ir naujiems privačiojo bei viešojo
sektoriaus produktams ir paslaugoms. Europos pramonė ir toliau turi
būti IRT technologinio vystymosi priešakyje, kur daug technologijų
pereina į naują proveržio etapą ir atveria naujas galimybes.
Kosmoso sektorius
sparčiai vystosi ir daugeliui šiuolaikinės visuomenės
sektorių teikia gyvybiškai svarbią informaciją, tenkina
visuomenės pagrindinius poreikius, sprendžia visuotinius mokslinius
klausimus ir užtikrina Sąjungos kaip pagrindinio veikėjo
poziciją tarptautinėje arenoje. Kosmoso moksliniai tyrimai yra visos
kosmose vykdomos veiklos pagrindas, tačiau jie šiuo metu vykdomi pagal
atskiras nacionalines programose kai kuriose Sąjungos valstybėse narėse.
Reikia Europos lygmens koordinavimo ir investicijų į kosmoso
mokslinius tyrimus, (žr. SESV 189 straipsnį) siekiant išlaikyti
konkurencinį pranašumą, apsaugoti Sąjungos kosmoso
infrastruktūrą, kaip antai „Galileo“, ir išlaikyti būsimą
Sąjungos vaidmenį kosmoso srityje. Be to, naujoviškos vartotojų
grandies paslaugos ir taikomosios programos, naudojančios iš kosmoso
gautą informaciją, yra svarbus augimo ir darbo vietų kūrimo
šaltinis.
Partnerysčių kūrimas ir pridėtinė vertė
Europa gali
pasiekti kritinę masę naudodama partnerystes, grupes ir tinklus,
standartizavimą, skatindama bendradarbiavimą įvairiose
mokslinėse ir technologinėse disciplinose bei  sektoriuose,
kurių mokslinių tyrimų ir vystymo poreikiai panašūs, taip sudarydama
sąlygas naujoms technologijoms ir revoliuciniams bei naujoviškiems
sprendimams.
Visi šie aspektai
labai svarbūs sprendžiant konkurencingumo klausimą: mokslinių
tyrimų ir inovacijų darbotvarkių rengimas ir įgyvendinimas
per viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes, veiksmingų
pramonės ir mokslo ryšių kūrimas, papildomų
investicijų pritraukimas, galimybės naudoti rizikos kapitalą,
ikiprekybinių pirkimų ir naujoviškų produktų bei
paslaugų pirkimų standartizavimas ir rėmimas.
Dėl to taip
pat reikia tvirtų ryšių su EIT, siekiant puoselėti didžiausius
verslumo talentus ir paspartinti inovacijas, kartu suburiant asmenis iš
įvairių valstybių, mokslo sričių ir organizacijų.
Sąjungos lygmens bendradarbiavimu taip
pat galima padidinti prekybos galimybes rengiant naujiems atsirandantiems
produktams ir paslaugoms bei technologijoms skirtus Europos ar tarptautinius
standartus. Bus skatinama standartizavimo rėmimo veikla ir sąveikos,
saugos bei išankstinio reguliavimo veikla.
1.1.        Informacinės
ir ryšių technologijos (IRT)
1.1.1.     Konkretus
IRT srities  tikslas
Pagal „Europos skaitmeninę
darbotvarkę“[23]
konkretus IRT mokslinių tyrimų ir inovacijų tikslas – sudaryti
sąlygas Europai kurti ir naudoti IRT pažangos teikiamas galimybes savo
piliečių, verslo ir mokslo bendruomenės labui.
Turėdama didžiausią pasaulio
ekonomiką ir užimdama didžiausią dalį pasaulinėje IRT
rinkoje, šiuo metu viršijančioje 2 600 mlrd. eurų, Europa
gali pelnytai tikėtis ir siekti, kad jos verslas, vyriausybės,
mokslinių tyrimų ir plėtros centrai bei universitetai
pirmautų plėtojant IRT, kad augtų nauji verslai ir
būtų daugiau investuojama į IRT inovacijas.
Iki 2020 m. Europos IRT sektorius
turėtų bent jau išlaikyti šiuo metu turimą pasaulinės IRT
rinkos dalį, t. y. maždaug trečdalį rinkos. Europoje taip
pat turėtų augti naujoviški IRT verslai, kad vieną
trečdalį visų verslo išlaidų IRT moksliniams tyrimams ir
technologinei plėtrai, sudarančių daugiau nei 35 mlrd.
eurų per metus, investuotų per paskutinius du dešimtmečius
sukurtos bendrovės. Tam reikėtų gerokai padidinti viešąsias
investicijas į IRT mokslinius tyrimus ir plėtrą taip, kad
būtų pritraukta privačių investicijų ir pasiektas
tikslas , per ateinantį dešimtmetį padvigubinti investicijas; be to,
reikėtų žymiai daugiau sukurti Europos pasaulinio lygio IRT
pavyzdinių centrų.
Norint įvaldyti vis sudėtingesnę
daug dalykų apimančią technologiją ir verslo grandines IRT
srityje, reikia partnerysčių, rizikos pasidalinimo ir kritinės
masės sutelkimo visoje Sąjungoje. Sąjungos lygmens veiksmais
padedama pramonei plėtoti bendrosios rinkos perspektyvas ir pasiekti masto
ekonomijos ir įvairovės. Bendradarbiaujant dėl bendrų
atvirų technologijų platformų, turinčių sklaidos ir
pritraukimo poveikį, sudaromos sąlygos įvairioms
suinteresuotosioms šalims gauti naudos iš naujų pokyčių ir taikyti
tolesnes inovacijas.  Sąjungos lygmens federacijos ir partnerystės
taip pat padeda pasiekti bendrą sutarimą, o tarptautiniams partneriams
jos yra matomas ryšių punktas; be to, jos padeda plėtoti
Sąjungos ir pasaulinio lygmens standartus ir taikyti suderintus sprendimus.
1.1.2.     Pagrindimas
ir Sąjungos pridėtinė vertė
Daugelyje privačių ir
viešųjų rinkų ir sektorių informacinėmis ir ryšių
technologijomis grindžiamos inovacijos ir konkurencingumas bei sudaromos
sąlygos mokslo pažangai visose disciplinose. Per ateinantį
dešimtmetį visose gyvenimo srityse bus vis labiau matomas pokyčius
lemiantis skaitmeninių technologijų, IRT komponentų,
infrastruktūros ir paslaugų poveikis. Kiekvienas pasaulio pilietis
turės galimybę naudotis neribotais kompiuterių, ryšių ir
duomenų saugojimo ištekliais. Davikliai, prietaisai ir informaciniai
patobulinti prietaisai gamins milžiniškus informacijos ir duomenų kiekius,
nuotoliniai veiksmai taps įprastu dalyku ir bus sudarytos sąlygos
pasauliniu lygiu išnaudoti verslo procesus bei tvarios gamybos vietas ir bus
sukurta įvairių paslaugų ir taikymo sričių. Naudojant
IRT bus teikiama daug svarbių komercinių bei viešųjų
paslaugų ir bus kuriami visi svarbiausi žinių įgijimo procesai
mokslo, mokymo, verslo ir viešajame sektoriuose. IRT taps svarbiausia gamybos ir
verslo procesų, ryšių ir sandorių infrastruktūra. Be to,
IRT bus neatskiriama pagrindinių visuomenės uždavinių sprendimo
dalis, jos bus naudojamos kituose visuomenės procesuose, pvz., formuojant
bendruomenes, vartotojų elgesį ir, pvz., socialinės žiniasklaidos
pagalba kuriant viešąjį valdymą.
Sąjungos parama IRT moksliniams tyrimams
ir inovacijoms yra svarbus elementas, siekiant sukurti naujos kartos
technologijas ir taikomąsias programas, nes tai sudaro didelę
visų bendriems vidutinės – aukštos rizikos moksliniams tyrimams ir
inovacijoms tenkančių išlaidų Europoje. Norint sutelkti
kritinę masę, kad būtų padarytas proveržis ir plačiau
bei geriau naudojami naujoviški sprendimai, produktai ir paslaugos, viešosios
investicijos Sąjungos lygiu į IRT mokslinius tyrimus ir inovacijas
buvo ir yra labai svarbios. Joms ir toliau tenka pagrindinis vaidmuo kuriant
atviras platformas ir visoje Sąjungoje taikomas technologijas, testuojant
ir bandant inovacijas tikrose Europos lygmens aplinkose ir optimizuojant
išteklius, kai sprendžiami Sąjungos konkurencingumo klausimai ir bendri
visuomenės uždaviniai. Dėl Sąjungos paramos IRT moksliniams
tyrimams ir inovacijoms taip pat sudaromos sąlygos aukštųjų
technologijų MVĮ augti ir naudotis Sąjungos lygmens dydžio
rinkomis. Tokia parama stiprina Sąjungos mokslininkų ir
inžinierių bendradarbiavimą bei kompetenciją, didina
sąveiką su nacionaliniais biudžetais ir tarp jų, tampa pagrindu
bendradarbiauti su partneriais už Europos ribų.
Pakartotiniai IRT veiklos, vykdomos pagal
Sąjungos bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų
programą, vertinimai rodo, kad tikslinės Sąjungos lygmens
investicijos į IRT mokslinius tyrimus ir inovacijas padėjo užtikrinti
pramonės pirmavimą įvairiose srityse (pavyzdžiui, judriojo
ryšio, saugai užtikrinti skirtų IRT sistemų) ir spręsti su
energijos vartojimo efektyvumu ar demografiniais pokyčiais susijusius
uždavinius. Sąjungos investicijomis į IRT mokslinių tyrimų
infrastruktūrą Europos mokslo darbuotojams buvo suteikta geriausia
pasaulyje tinklų kūrimo ir kompiuterinė įranga.
1.1.3.     Veiklos
apmatai
Su IRT pramoniniu ir technologiniu pirmavimu
susiję uždaviniai sprendžiami vykdant kelių rūšių
veiklą, kuri apima bendrąsias IRT mokslinių tyrimų ir
inovacijų darbotvarkes, visų pirma šiose srityse:
(a)
Nauja komponentų ir sistemų karta: pažangiųjų ir išmaniųjų įterptųjų
komponentų ir sistemų inžinerija;
(b)
Naujos kartos skaičiavimo  sistemos: pažangiosios skaičiavimo sistemos ir technologijos.
(c)
Ateities internetas: infrastruktūra,
technologijos ir paslaugos.
(d)
Turinio technologijos ir informacijos valdymas: skaitmeniniam turiniui ir kūrybiškumui skirtos IRT.
(e)
Pažangiosios sąsajos ir robotai: robotai ir išmaniosios erdvės.
(f)
Mikro ir nanoelektronika ir fotonika: poveikio technologijos, susijusios su mikro ir
nanoelektronika ir fotonika.
Šios šešios pagrindinės veiklos kryptys
turėtų patenkinti visus poreikius. Poreikiai apima pramonės
pirmavimą bendrųjų IRT pagrįstų sprendimų,
produktų ir paslaugų, kurių reikia norint išspręsti
svarbiausius visuomenės uždavinius, srityje bei taikymu pagrįstas IRT
mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkes, kurios bus remiamos
kartu veikla, skirta atitinkamam visuomenės uždaviniui spręsti.
Šios šešios veiklos kryptys taip pat apima
konkrečią IRT mokslinių tyrimų infrastruktūrą,
pvz., didelio masto eksperimentams skirtas „gyvąsias laboratorijas“ ir
pagrindinėms svarbiausioms didelio poveikio technologijoms skirtą
infrastruktūrą bei tokių technologijų integravimą
į pažangiuosius produktus ir naujoviškas išmaniąsias sistemas,
įskaitant įrangą, įrankius, paramos paslaugas, švarias
patalpas ir galimybę naudotis liejyklomis prototipų gamybai.
1.2.        Nanotechnologijos
1.2.1.     Konkretus
nanotechnologijų srities tikslas
Konkretus nanotechnologijų
mokslinių tyrimų ir inovacijų tikslas yra išsaugoti Europos Sąjungos
pirmavimą šioje sparčiai augančioje pasaulinėje rinkoje,
skatinant investicijas į nanotechnologijas ir jų perkėlimą
į didelės pridėtinės vertės konkurencingus produktus
ir paslaugas įvairioms reikmėms skirtinguose sektoriuose.
Atsižvelgiant į nanotechnologijų
naudą vartotojams, gebėjimą pagerinti gyvenimo kokybę ir
indėlį į  tvarų vystimąsi bei į dideles našumo
didinimo ir efektyvesnio išteklių naudojimo galimybes, kurios
įmonėms buvo anksčiau neprieinamos, iki 2020 m.
nanotechnologijos labai išplis, t. y.  bus integruotos į daugumą
technologijų ir taikymo sričių.
Europa taip pat privalo
nustatyti pasaulines gaires dėl saugaus ir atsakingo nanotechnologijų
naudojimo ir valdymo, užtikrinant aukštą grąžą visuomenei ir
pramonei.
Produktai su integruotomis
nanotechnologijomis – tai pasaulinė rinka, kurios Europa negali sau leisti
ignoruoti. Produktų, kuriuose nanotechnologijos yra svarbiausia dalis,
rinkos vertė iki 2015 m. pasieks 700 mlrd. EUR, o iki
2020 m. – 2 trilijonus eurų; atitinkamai šioje rinkoje bus 2 ir 6
milijonai darbo vietų. Europos nanotechnologijų bendrovės
turėtų išnaudoti tokį dviženklį rinkos augimą ir
turėti galimybes iki 2020 m. užimti bent jau dabar Europos užimamai
pasaulinio mokslinių tyrimų finansavimo daliai lygią (t. y.
ketvirtadalį) rinkos dalį.
1.2.2.     Pagrindimas
ir Sąjungos pridėtinė vertė
Nanotechnologijos yra atsirandančios
technologijos, kurių galimybės įrodytos ir kurios daro
revoliucinį poveikį, pvz., medžiagoms, IRT, gamtos mokslams,
sveikatos priežiūrai ir vartojimo prekėms – po to, kai moksliniai
tyrimai paverčiami revoliuciniais produktais ir gamybos procesais.
Nanotechnologijoms tenka labai svarbus vaidmuo
sprendžiant strategijoje „Europa 2020“ nustatytus pažangaus, tvaraus ir
integracinio augimo uždavinius. Sėkmingas šių svarbių pagrindinių
didelio poveikio technologijų panaudojimas padės didinti Sąjungos
pramonės konkurencingumą, nes sudarys sąlygas atsirasti
naujoviškiems patobulintiems produktams ar efektyvesniems procesams ir
padės spręsti ateities uždavinius.
Pasaulinis
nanotechnologijų mokslinių tyrimų finansavimas nuo 6,5 mlrd.
EUR 2004 m. iki 2008 m. padvigubėjo iki maždaug 12,5 mlrd. EUR,
Sąjungai teko maždaug ketvirtadalis šios sumos. Europos Sąjunga yra
pripažinta nanomokslų ir nanotechnologijų mokslinių tyrimų lyderė:
iki 2015 m. Sąjungoje turėtų veikti  apie 4000 šios srities
bendrovių.
Dabar Europai reikia
išsaugoti savo poziciją pasaulinėje rinkoje ir nuo jos atsispirti
skatinant plataus masto bendradarbiavimą tarp daugelio įvairių
verčių grandinių ir tarp įvairių pramonės
sektorių, siekiant proporcingai diegti šias technologijas į perspektyvius
komercinius produktus. Kyla rizikos vertinimo ir valdymo bei atsakingo valdymo
klausimai, kurie yra svarbūs veiksniai, galintys nulemti būsimą
nanotechnologijų poveikį visuomenei ir ekonomikai.
Taigi vykdant veiklą daugiausia
dėmesio skiriama plačiai paplitusiam ir atsakingam
nanotechnologijų taikymui ekonomikoje, kad būtų sudarytos
sąlygos gauti naudą, turinčią didelį poveikį
visuomenei ir pramonei. Siekiant užtikrinti potencialias galimybes,
įskaitant naujų bendrovių ir naujų darbo vietų
kūrimą, per mokslinius tyrimus turėtų būti sukurtos
reikalingos priemonės, kuriomis būtų galima tinkamai
įgyvendinti standartizavimą ir reguliavimą.
1.2.3.     Veiklos
apmatai
(a)
Naujos kartos nanomedžiagų, nanoprietaisų
ir nanotechnologijų vystymas
Siekiama sukurti visiškai naujus produktus, kurie
padėtų rasti tvarius sprendimus įvairiuose sektoriuose.
(b)
Saugaus nanotechnologijų kūrimo ir
taikymo užtikrinimas
Mokslinių žinių apie galimą
nanotechnologijų ir nanosistemų poveikį sveikatai ar aplinkai
gerinimas ir priemonių rizikai vertinti bei valdyti per visą gyvavimo
ciklą sukūrimas.
(c)
Visuomenės aspekto nanotechnologijose vystymas
Dėmesio sutelkimas į
nanotechnologijų valdymą siekiant naudos visuomenei.
(d)
Veiksminga nanomedžiagų, komponentų ir
sistemų sintezė ir gamyba
Dėmesys telkiamas į naujas operacijas,
išmanųjį naujų ir dabartinių procesų sujungimą ir
proporcingą didinimą, siekiant produktų masinės gamybos ir
daugialypės paskirties gamyklų įrengimo, užtikrinant
veiksmingą žinių perdavimą ir panaudojimą pramonės
inovacijoms.
(e)
Pajėgumų didinimo technologijų,
matavimo metodų ir įrangos vystymas
Dėmesys skiriamas technologijoms,
kuriomis remiamas sudėtinių nanomedžiagų ir nanosistemų
vystymas ir pateikimas rinkai.
1.3.        Pažangiosios
medžiagos
1.3.1.     Konkretus
pažangiųjų medžiagų srities tikslas
Konkretus pažangiųjų
medžiagų mokslinių tyrimų ir inovacijų tikslas yra sukurti
naujų funkcijų ir geresnių eksploatavimo charakteristikų turinčių
medžiagų, kad būtų galima kurti konkurencingesnius produktus, kurie
daro kuo mažesnį poveikį aplinkai ir išteklių naudojimui.
Medžiagos yra pramonės inovacijų
esmė ir svarbiausias galimybių šaltinis. Didesnio žinių turinio,
naujų funkcijų ir geresnių eksploatavimo charakteristikų
turinčios medžiagos yra būtinos pramonės konkurencingumui ir
tvariam vystymuisi užtikrinti įvairiose taikymo srityse ir sektoriuose.
1.3.2.     Pagrindimas
ir Sąjungos pridėtinė vertė
Kuriant geresnių eksploatavimo
charakteristikų ir tvarius produktus bei procesus reikalingos naujos
pažangios medžiagos. Naudojant šias medžiagas iš dalies įmanoma
išspręsti mūsų pramonės ir visuomenės uždavinius, nes
jų eksploatavimo charakteristikos yra geresnės, mažiau sunaudojama išteklių
ir energijos, o  produktai, kuriuose yra tokių medžiagų yra
tvarūs – tai aktualu baigiamajame jų naudojimo etape.
Taikymu grindžiama plėtra dažnai susijusi
su visiškai naujų medžiagų, pritaikytų užtikrinti numatytas
eksploatavimo charakteristikas, kūrimu. Šios medžiagos yra didelės
vertės gamybos tiekimo gandinės svarbi sudedamoji dalis. Jomis taip
pat grindžiama kelių technologijos sričių (pvz., biomokslų,
elektronikos ir fotonikos) ir beveik visų rinkos sektorių pažanga. Šios
medžiagos yra svarbus produktų vertę didinantis ir charakteristikas
gerinantis veiksnys. Apskaičiuota, kad pažangiųjų medžiagų
vertė ir poveikis yra dideli, t. y. metinė augimo sparta apie 6
%, o numatomas rinkos dydis 2015 m. būtų maždaug 100 mlrd.
EUR.
Medžiagos kuriamos taikant viso naudojimo ciklo
požiūrį, nuo prieinamų medžiagų pateikimo iki naudojimo
pabaigos (nuo „lopšio iki lopšio“), ir laikantis naujoviško požiūrio, kad
būtų sumažinti jų pakeitimui reikalingi ištekliai. Nenutrūkstamasis
naudojimas, perdirbimas ar antrinis medžiagų naudojimas pasibaigus jų
tinkamumo naudoti ciklui ir susijusios socialinės inovacijos taip pat
nagrinėjami.
Siekiant spartinti
pažangą, bus skatinamas kelias disciplinas aprėpiančio ir
nuoseklumą užtikrinančio požiūrio taikymas, šiuo tikslu
įtraukiant fiziką, chemiją, technikos mokslus, teorinį ir
kompiuterinį modeliavimą, biologijos mokslus ir kaskart
kūrybingesnį pramoninį projektavimą.
Skatinamas naujų žaliųjų
inovacijų sąjungų ir pramonės bendradarbiavimas, kad
pramonė galėtų įvairinti savo veiklą, plėsti savo
verslo modelius, pakartotinai naudotų savo atliekas ir taip gamintų
naują produkciją, pvz., CO2 kaip anglies pagrindą, iš
kurio būtų gaminamos grynosios cheminės medžiagos ir
alternatyvus kuras.
1.3.3.     Veiklos
apmatai
(a)
Kompleksinės ir didelio poveikio medžiagų
technologijos
Moksliniai funkcinių medžiagų, daugiafunkcių
medžiagų ir struktūrinių medžiagų tyrimai, skirti
inovacijoms visuose pramonės sektoriuose.
(b)
Medžiagų kūrimas ir perdirbimas
Moksliniai tyrimai ir plėtra, kuriais
siekiama užtikrinti veiksmingą ir tvarų mastą, būtiną
pramoninei būsimų produktų gamybai užtikrinti.
(c)
Medžiagų sudedamųjų dalių
valdymas
 Naujų ir novatoriškų metodų ir
sistemų srities moksliniai tyrimai ir plėtra.
(d)
Tvariai ir mažo anglies dioksido kiekio pramonei
skirtos medžiagos
Naujų produktų bei  taikmenų
kūrimas ir vartotojų elgsenos skatinimas, kurie grindžiami energijos
paklausos mažinimu ir mažo anglies dioksido kiekio gamybos plėtros
spartinimu.
(e)
Kūrybinėms pramonės šakoms skirtos
medžiagos
Kelias sritis aprėpiančių
technologijų kūrimas ir plėtra siekiant užtikrinti naujas verslo
galimybes, įskaitant istoriškai ar kultūriškai vertingų
medžiagų išsaugojimą.
(f)
Metrologija, apibūdinimas, standartizavimas ir
kokybės kontrolė
Apibūdinimo, neardomojo vertinimo ir
prognozėmis grindžiamo veiklos modeliavimo technologijų taikymo
medžiagotyroje ir technikoje skatinimas.
(g)
Medžiagų naudojimo optimizavimas
Moksliniai tyrimai ir plėtra, siekiant
ištirti medžiagų naudojimo iniciatyvas ir naujoviškus požiūrius
į verslo modelį.
1.4.        Biotechnologijos
1.4.1.     Konkretus
biotechnologijų srities tikslas
Konkretus
biotechnologijų mokslinių tyrimų ir inovacijų tikslas yra
kurti konkurencingus, tvarius ir naujoviškus pramonės produktus ir
procesus bei padėti diegti inovacijas keliuose Europos sektoriuose, pvz.,
žemės ūkio, maisto, cheminių medžiagų ir sveikatos.
Stiprus mokslinis,
technologinis ir inovacinis biotechnologijų pagrindas padės
užtikrinti Europos pramonės pirmavimą taikant šią didelio
poveikio technologiją. Šia poziciją dar labiau sustiprintų
integruotas saugos vertinimas ir bendrosios rizikos diegiant biotechnologijas
valdymo aspektai.
1.4.2.     Pagrindimas
ir Sąjungos pridėtinė vertė
Atsižvelgiant į gausėjančias
žinias apie gyvąsias sistemas, naudojant biotechnologijus galima sukurti
naujus produktus ir sustiprinti Sąjungos pramonės pagrindą bei
jos gebėjimą diegti inovacijas. Didėjančią
biotechnologijų svarbą patvirtinančiais pavyzdžiais laikytini
pramoniniai taikmenys, įskaitant biochemines medžiagas, kurių užimama
rinkos dalis iki 2015 m. turėtų padidėti iki 12–20 proc.
cheminių medžiagų gamybos rinkos. Biotechnologijų srityje taip
pat taikomos kai kurios iš dvylikos Žaliosios chemijos taisyklių,
atsižvelgiant į biologinių sistemų atrankumą ir
efektyvumą. Galimą ekonominę Sąjungos įmonių naštą
galima sumažinti biotechnologijos procesų ir biologinių produktų
teikiamas galimybes naudojant išmetamo CO2 kiekiui sumažinti
(apskaičiuota, kad iki 2030 m. kasmet bus išmetama 1–2,5 mlrd.
tonų CO2). Europos biofarmacijos sektoriuje jau beveik 20 proc.
dabartinių vaistų pagaminama naudojant biotechnologijas ir apie 50
proc. naujų vaistų. Biotechnologijos taip pat atveria didelio
jūrų išteklių potencialo tyrinėjimo naujus kelius siekiant
kurti naujoviškus pramonės, sveikatos ir aplinkos srities taikmenis. Numatoma,
kad besikuriantis jūros (mėlynųjų) biotechnologijų
sektorius turėtų plėstis apie 10 proc. kiekvienais metais.
Kiti svarbūs inovacijų šaltiniai
atsiranda mezgantis biotechnologijų ir kitų didelio poveikio bei
kelias sritis aprėpiančių technologijų ryšiams, visų
pirma nanotechnologijos ir informacinės  bei ryšio technologijos. Tokias
inovacijas būtų galima pritaikyti, pavyzdžiui,  matavimo ir
diagnostikos srityse.
1.4.3.     Veiklos
apmatai
(a)
Pažangiausių biotechnologijų, kurios yra
svarbiausias būsimų inovacijų veiksnys,  kūrimo skatinimas

Naujų technologijų (pvz.,
sintetinės biologijos, bioinformatikos ir sistemų biologijos), kurios
gali padėti sukurti visiškai naujoviškus taikmenis, vystymas.
(b)
Biotechnologijomis grindžiami pramoniniai procesai
Pramoninių biotechnologijų,
pritaikytų kurti konkurencingus pramoninius produktus ir procesus (pvz.,
cheminių medžiagų, sveikatos, kalnakasybos, energijos, celiuliozės
ir popieriaus, tekstilės, krakmolo, maisto apdorojimo), vystymas ir
jų aplinkosauginio aspekto plėtojimas.
(c)
 Naujoviškos ir konkurencingos platformų
technologijos
Platformų technologijų (pvz.,
genomikos, metagenomikos, proteomikos, molekulinių priemonių)
vystymas  siekiant užtikrinti daugelio ekonomikos sektorių pirmavimą
ir konkurencinį pranašumą.
1.5.        Pažangioji
gamyba ir apdirbimas
1.5.1.     Konkretus
tikslas
Konkretus pažangiosios gamybos ir apdirbimo
mokslinių tyrimų ir inovacijų tikslas yra pakeisti šiandienines
pramoninės gamybos formas tokiomis formomis, kurios būtų
grindžiamos išsamesnėmis žiniomis, būtų tvarios,
aprėptų kelis gamybos sektorius bei apdirbimo technologijas ir taip
būtų sukuriami naujoviškesni produktai, procesai ir paslaugos.
1.5.2.     Pagrindimas
ir Sąjungos pridėtinė vertė
Gamybos sektorius yra labai svarbus Europos
ekonomikos sektorius, kuriame pagaminama apie 17 proc. BVP ir kuriame
2007 m. Europos Sąjungoje buvo maždaug 22 mln. darbo vietų.
Sumažinus ekonomines kliūtis prekybai ir pasinaudojus komunikacijų
technologijų teikiamomis galimybėmis gamybai sukuriama stipri
konkurencija, todėl ji perkeliama į šalis, kuriose bendrosios sąnaudos
yra mažiausios. Kadangi Europoje mokami dideli atlyginimai, Europos
požiūris į gamybą turi pasikeisti iš esmės, nes tik taip
šis sektorius išliks konkurencingas pasaulio rinkoje; programa „Horizontas 2020“
gali padėti suburti visas susijusias suinteresuotąsias šalis šiam
tikslui pasiekti.
Europa turi ir toliau tęsti Sąjungos
lygmens investicijas, kad  išlaikytų savo pirmavimą ir
kompetenciją gamybos technologijų srityje, ir pereiti prie
didelės vertės, žinioms imlių prekių gamybos ir taip
sukurti sąlygas bei pranašumus, reikalingus gamybos tvarumui užtikrinti ir
teikti su pagamintu produktu susijusias paslaugas  visą jo naudojimo
laikotarpį. Ištekliams imli gamyba ir apdirbimo pramonės sektoriai turi
toliau Sąjungos lygiu telkti išteklius ir žinias bei nesiliauti
investavę į mokslinius tyrimus, plėtrą ir inovacijas, kad
užtikrintų tolesnį perėjimą prie konkurencingos, mažo
anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, ir laikytis sutartų
visoje Sąjungoje galiojančių išmetamųjų šiltnamio
efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo  pramonės
sektoriuose iki 2050 m. normų[24].
Vykdydama tinkamai pagrįstą
Sąjungos politiką Europa užtikrintų esamų pramonės
sektorių plėtrą ir pasirūpintų naujais būsimais
pramonės sektoriais. Apytiksliai apskaičiuota, kad
pažangiųjų gamybos sistemų sektoriaus vertė ir poveikis yra
didelis; numatoma, kad rinkos dydis būtų apie 150 mlrd. EUR iki
2015 m., o bendras metinio augimo koeficientas –  apie 5 proc. Siekiant
užtikrinti Europos gamybos ir apdirbimo pajėgumus, Svarbu išlaikyti žinias
ir kompetenciją.
Siekiant išlaikyti gamybos ir apdirbimo
pajėgumus Europoje, labai svarbu išsaugoti žinias ir kompetenciją. Vykdant
mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą daugiausia
dėmesio skiriama tvariai gamybai ir apdirbimui, būtinų
techninių inovacijų diegimui ir vartotojų poreikių
tenkinimui,  siekiant gaminti žinioms imlius produktus ir teikti žinioms imlias
paslaugas, kurioms sunaudojama mažai medžiagų ir energijos. Europa šias
didelio poveikio technologijas ir žinias turi perkelti į kitus gamybos
sektorius, pvz., statybos sektorių, kuris yra pagrindinis
išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų
šaltinis, o su statyba susijusiai veiklai sunaudojama apie 40 proc. viso
Europoje sunaudojamos energijos kiekio, todėl išmetamas CO2
kiekis padidėja 36 proc. Šiame statybos sektoriuje sukuriama 10 proc. BVP
ir jame yra 16 mln. darbo vietų Europoje; jos yra 3 milijonuose
įmonių, iš kurių 95 proc. yra MVĮ, todėl, siekiant
sumažinti šio sektoriaus poveikį aplinkai, jame turi būti naudojamos
naujoviškos medžiagos ir gamybos požiūriai.
1.5.3.     Veiklos
apmatai
(a)
Būsimų gamyklų technologijos
Tvaraus pramonės augimo skatinimas
palengvinant strateginį perėjimą Europoje nuo išlaidomis
grindžiamos gamybos prie požiūrio, kurį pasirinkus būtų
sukuriama didelė pridėtinė vertė.
(b)
Energiją tausojančių pastatų
statybai reikalingos technologijos
Sunaudojamo energijos kiekio ir išmetamo CO2
kiekio sumažinimas plėtojant ir diegiant tvarias statybos technologijas.
(c)
Tvariosios ir mažo anglies dioksido kiekio technologijos
daug energijos sunaudojančiuose apdirbimo pramonės sektoriuose
Apdirbimo pramonės sektorių konkurencingumo
didinimas iš esmės gerinant išteklių ir energijos naudojimo
veiksmingumą ir šių sektorių poveikio aplinkai apribojimas
taikant visą vertės grandinę, skatinant mažo anglies dioksido kiekio
technologijų diegimą.
(d)
Nauji tvarieji verslo modeliai
Koncepcijų ir metodų, skirtų lankstiems
žiniomis pagrįstiems verslo modeliams, rengimas,  atsižvelgiant į vartotojų
poreikius.
1.6.        Kosmosas
1.6.1.     Konkretus
kosmoso srities tikslas
Konkretus kosmoso mokslinių
tyrimų ir inovacijų tikslas yra skatinti kurti konkurencingą ir inovacijas
diegiantį  kosmoso sektorių bei mokslinių tyrimų
bendriją, kad būtų kuriama ir naudojama su kosmosu susijusi
infrastruktūra ir taip siekiama būsimų Sąjungos politikos
tikslų bei tenkinami visuomenės poreikiai.
Europos kosmoso sektoriaus stiprinimas remiant
kosmoso mokslinius tyrimus ir inovacijas yra svarbus norint išlaikyti ir
užtikrinti Europos gebėjimą rengti ir atlikti su kosmosu susijusias
operacijas, kuriomis būtų remiama įvairių sričių
Sąjungos politika, tarptautiniai strateginiai interesai ir
konkurencingumas, palyginti su esamomis kitomis ir naujomis kosmosą
tiriančiomis tautomis.
1.6.2.     Pagrindimas
ir Sąjungos pridėtinė vertė
Su kosmosu susijusi veikla yra svarbi,
tačiau dažnai nematoma įvairių paslaugų ir produktų,
kurie svarbūs šiandieninei visuomenei (pvz., navigacija, ryšio
priemonės, orų prognozė ir geografinė informacija), užsakovė.
Politikos formavimas ir vykdymas Europos, nacionaliniu ir regioniniu lygiu vis
labiau priklauso nuo informacijos, kuri gaunama iš kosmoso. Pasaulinis kosmoso
sektorius sparčiai auga ir apima naujus regionus (pvz., Kinija, Pietų
Amerika). Europos pramonė šiandien yra pagarsėjusi aukščiausios
klasės komercinių ir mokslinių palydovų eksportuotoja. Stiprėjanti
pasaulinė konkurencija kelia grėsmę Europos padėčiai
šiame sektoriuje.  Taigi Europa siekia užtikrinti, kad jos pramonė toliau
klestėtų šiame negailestingos konkurencijos valdomame sektoriuje. Be
to, naudojantis Europos moksliniais palydovais gauta informacija pastaraisiais
dešimtmečiais Žemės mokslų ir astronomijos srityse pavyko
padaryti kelis labai svarbius mokslinius atradimus. Europos kosmoso sektorius,
kuriam būdingi šie nepaprasti gebėjimai, yra labai svarbus
sprendžiant strategijoje „Europa 2020“ nurodytus uždavinius.
Moksliniais tyrimais, plėtra ir
inovacijomis grindžiami su kosmosu susiję pajėgumai, kurie
svarbūs Europos visuomenei. Jungtinės Amerikos Valstijos maždaug 25 proc.
kosmosui skiriamo biudžeto išleidžia moksliniams tyrimams ir plėtrai, o
Sąjunga šiems tikslams išleidžia mažiau nei 10 proc. Be to, moksliniai
kosmoso tyrimai Sąjungoje vykdomi pagal atskiras  kelių
valstybių narių nacionalines programas. Siekiant išlaikyti
technologinį ir konkurencinį pirmavimą būtina Sąjungos
lygiu imtis veiksmų, kad būtų koordinuojami su kosmosu
susiję moksliniai tyrimai, skatinamas visų valstybių narių
mokslo darbuotojų dalyvavimas ir šalinamos kliūtys kurti kelias
valstybes nares apimančius bendrus su kosmosu susijusių
mokslinių tyrimų projektus. Šiuos veiksmus būtina koordinuoti su
Europos kosmoso agentūra, kuri nuo 1975 m. sėkmingai tvarkė
ir derino kelių valstybių narių grupės vyriausybių
veiklą užtikrinant pramoninį palydovų kūrimą ir
organizuojant kosmoso tyrimo skrydžius. Be to, informacija, kuri surenkama
naudojantis Europos palydovais, suteikia didesnes galimybes toliau plėtoti
naujoviškas su palydovais susijusias paslaugas. Ši veikla yra būdingas
MVĮ veiklos sektorius, todėl ji turėtų būti remiama
mokslinių tyrimų ir inovacijų priemonėmis siekiant
visapusiškai pasinaudoti šia galimybe ir visų pirma ypač
didelėmis dviem Sąjungos pavyzdinėms iniciatyvoms „Galileo“ ir
GMES skirtomis investicijomis.
Kosmosas, žinoma, peržengia žemės sienas
ir suteikia nepaprastas pasaulinio lygio galimybes, todėl atsiranda
sąlygos rengti didelio masto projektus, kurie (pvz., tarptautinė
kosmoso stotis, informavimo apie padėtį kosmose sistema)
įgyvendinami bendradarbiaujant tarptautiniu lygiu. Artimiausiais
dešimtmečiais norint aktyviai dalyvauti šiuose tarptautiniuose su kosmosu
susijusiuose projektuose privaloma vykdyti bendrą Europos kosmoso
politiką ir Europos lygiu atlikti kosmosui skirtus mokslinius tyrimus ir
diegti inovacijas.
Įgyvendinant programą „Horizontas
2020“ atliktini moksliniai kosmoso tyrimai yra derinami su Sąjungos
kosmoso politikos prioritetais, kuriuos nuolat apibrėžia Sąjungos
Kosmoso tarybos ir Europos Komisija[25].

1.6.3.     Veiklos
apmatai
(a)
Europos konkurencingumo, savarankiškumo ir
inovacijų Europos kosmoso sektoriuje užtikrinimas
Šis tikslas aprėpia konkurencingo ir
verslaus kosmoso sektoriaus sukūrimą ir plėtrą bei
pasaulinio lygio kosmoso mokslinių tyrimų bendrijos
subūrimą, siekiant išlaikyti Europos pirmavimą ir
savarankišką kosmoso technologiją, skatinti kosmoso sektoriaus
inovacijas ir suteikti galimybę diegti kosmosu grindžiamas žemės
tyrimo inovacijas, pvz., nuotolinio matavimo ir navigacijos duomenų naudojimas.

(b)
 Daryti pažangą kosmoso technologijų
srityje
Šia veikla siekiama, pradedant idėjomis
ir baigiant demonstravimu kosmose, kurti pažangias kosmoso technologijas ir
operacijų koncepcijas, įskaitant navigaciją ir nuotolinį
aptikimą, bei kosmose esančio turto apsaugą nuo nuolaužų ir
saulės spinduliuotės. Norint kurti ir naudoti pažangias kosmoso
technologijas, privalomas nuolatinis aukštos kvalifikacijos inžinierių ir
mokslininkų švietimas ir mokymas.
(c)
Galimybė taikyti palydovais gautus duomenis
Galima būtų naudoti kur kas daugiau
Europos palydovais gautų duomenų, jeigu būtų imtasi
suderintų veiksmų koordinuoti ir organizuoti palydovais gautų
duomenų apdorojimą, patikrinimą ir standartizavimą. Jeigu
tvarkant ir platinant duomenis būtų diegiamos inovacijos, tada taip
pat būtų įmanoma užtikrinti didesnę investicijų į
kosmoso infrastruktūrą grąžą ir prisidėti sprendžiant
visuomenės uždavinius, visų pirma tuo atveju, kai veiksmus
būtų imamasi koordinuoti pasauliniu lygiu, pvz., Pasaulinės
Žemės stebėjimo sistemų sistemos (GEOSS), Europos palydovinės
navigacijos programa „Galileo“ arba klimato kaitos klausimams skirta
Tarpvyriausybinė klimato kaitos komisija.
(d)
Europos moksliniai tyrimai, skirti tarptautinei
kosmoso srities partnerystei paremti
Kosmoso įmonės yra pasaulinio masto
įmonės. Ši ypatybė visų pirma būdinga Informavimo apie
padėtį kosmose sistemai (SSA) ir daugeliui kosmoso mokslo ir tyrimo
projektų. Plėtojant šią tarptautinę partnerystę
sukuriama vis daugiau pažangiųjų kosmoso technologijų. Užtikrinant
galimybę naudotis šiomis technologijomis galima tikėtis
sėkmingos Europos mokslo darbuotojų  ir pramonės veiklos.
2.           Prieiga prie rizikos kapitalo
2.1.        Konkretus
tikslas
 Konkretus
tikslas yra padėti pašalinti rinkos trūkumus, susijusius su prieiga  prie
rizikos kapitalo atliekant mokslinius tyrimus ir diegiant inovacijas.
Mokslinių tyrimų ir inovacijų
srityje susiklosčiusi nepalanki padėtis, visų pirma
inovacinėms MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonėms,
kurios išsiskiria didelėmis augimo galimybėmis. Užtikrinant
finansavimą nustatyti keli pagrindiniai rinkos trūkumai, nes su
inovacijomis susiję siektini politikos tikslai kelia pernelyg didelę
riziką, kurią dažniausiai turi prisiimti rinka.
Skolos priemonė ir nuosavo kapitalo
priemonė padės įveikti šias problemas: ji turėtų
pagerinti atitinkamos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos
finansavimo ir rizikos profilius. Todėl, savo ruožtu, bendrovėms ir
kitiems gavėjams būtų palengvintos sąlygos gauti paskolas,
garantijas ir kitų rūšių rizikos kapitalą; būtų
skatinamas investavimas ankstyvame etape ir naujų rizikos kapitalo fondų
plėtra; pagerėtų žinių perdavimas ir intelektinės
nuosavybės rinka; būtų pritraukiami fondai į rizikos
kapitalo rinką; ir apskritai būtų paskatintas perėjimas nuo
naujų produktų ir paslaugų koncepcijų kūrimo, jų
platinimo ir demonstravimo prie jų teikimo rinkai.
Turėtų padidėti privačiojo
sektoriaus suinteresuotumas investuoti į mokslinius tyrimus ir inovacijas
bei taip prisidėti siekiant pagrindinių strategijoje „Europa 2020“
iškeltų tikslų: iki dešimtmečio pabaigos į mokslinius
tyrimus ir inovacijas investuoti 3 proc. Sąjungos BVP. Naudojant
finansines priemones taip pat būtų padedama siekti mokslinių
tyrimų ir inovacijų tikslų  visuose sektoriuose ir politikos
srityse, kurie svarbūs sprendžiant visuomenės uždavinius (pvz.,
klimato kaita, energijos ir išteklių naudojimo veiksmingumas, maisto
tiekimo pasaulyje užtikrinimas, sveikatos apsaugos užtikrinimas ir
visuomenės senėjimas),  didinant konkurenciją, remiant
tvarų, integracinį augimą ir aplinkos bei  kitų
viešųjų gėrybių teikimą.
2.2.        Pagrindimas
ir Sąjungos pridėtinė vertė
Būtina taikyti moksliniams tyrimams ir
investicijoms skirtą Sąjungos lygmens skolos priemonę,
siekiant padidinti tikimybę, kad bus suteiktos paskolos ir garantijos, o
mokslinių tyrimų ir investicijų politikos tikslai bus pasiekti. Atrodo,
kad su rizika susijusiems moksliniams tyrimams ir inovacijoms  skiriamų
paskolų ir garantijų paklausos ir pasiūlos dabartinė
neatitiktis rinkoje, dėl kurios priimta Rizikos pasidalijimo
finansinė priemonė (RSFF), nebus pašalinta ir komerciniai bankai
vengs teikti su didele rizika susijusių paskolų. Pradėjus RSFF
priemonę taikyti nuo 2007 m. vidurio, RSFF paskolos paklausa yra
didelė: pirmame etape (2007–2010 m.) jos naudojimas  numatytą
pradinį vertinimą viršijo daugiau nei 50 proc.,  vertinant pagal
patvirtintų paskolų skaičių (7,6 mlrd. EUR palyginti
su planuotais 5 mlrd. EUR).
Be to, bankams paprastai trūksta
gebėjimų įvertinti žinių turtą, pvz., intelektinę
nuosavybę, todėl jie dažniausiai nenori investuoti į žiniomis
grindžiamas bendroves. Todėl daugelis įsisteigusių
inovacinių bendrovių – stambių ir mažų – negali gauti
paskolų su didele rizika susijusiai mokslinių tyrimų ir
inovacijų veiklai.
Šie rinkos trūkumai iš esmės
susiformuoja dėl neapibrėžtumo, netinkamai pateikiamos informacijos
ir didelių sąnaudų, jeigu būtų mėginama
spręsti šiuos klausimus: neseniai įsisteigusių bendrovių
veiklos duomenys yra ganėtinai negausūs, kad jie patenkintų
galimų skolintojų poreikius; net senokai įsisteigusios
bendrovės negali pateikti pakankamai informacijos, o pradedant investuoti
į mokslinius tyrimus ir investicijas nėra aišku, ar vykdant
veiklą bus sukurta paklausi inovacija.
Be to, įmonės, kurios dar tik rengia
koncepcijas ar veiklą vykdo naujose srityse, paprastai nevykdo kokios nors
reikšmingesnės šalutinės veiklos. Kitas kliuvinys, kai vykdant
mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą sukuriamas komercinis
produktas ar procesas, iškylančios abejonės, ar veiklą vykdanti
įmonė sugebės pati pasinaudoti šio produkto ar proceso teikiama
nauda.
Vertinant Sąjungos pridėtinės
vertės atžvilgiu skolos priemonė padeda pašalinti rinkos
trūkumus, kurie kliudo privačiajam sektoriui tinkamiausiu lygiu
investuoti į mokslinius tyrimus ir inovacijas. Ją įgyvendinant
būtų suteikiama galimybė sutelkti būtiną kiekį
išteklių iš Sąjungos biudžeto ir, atsižvelgiant į rizikos
pasidalijimą, iš finansų institucijos (-ų), kuriai (-ioms)
patikėtas jos įgyvendinimas. Ji skatintų bendroves į
mokslinius tyrimus ir inovacijas investuoti daugiau savų pinigų nei
jos šiaip būtų investavusios. Be to, skolos priemonė padės
viešojo ir privačiojo sektorių  organizacijoms sumažinti riziką,
susijusią su ikiprekybiniais viešaisiais pirkimais arba  naujoviškų
produktų ar paslaugų viešaisiais pirkimais.
Sąjungos lygiu būtina sukurti
moksliniams tyrimams ir inovacijoms skirtą nuosavo kapitalo
priemonę, kuri padėtų pagerinti nuosavo kapitalo finansavimo
prieinamumą, būtina investicijoms  pirmame ir augimo etape,
paskatintų Sąjungos rizikos kapitalo rinkos plėtrą. Technologijos
perdavimo etape ir pirmame etape naujos bendrovės patenka į „mirties
slėnį“: valstybės dotacijos nutraukiamos  ir nėra jokios
galimybės užsitikrinti privatų finansavimą. Šiuo metu
valstybės parama, kuria siekiama pritraukti privačiojo sektoriaus
investicijų parengiamajam ir pradiniam etapams, kad taip būtų
užpildyta minėta spraga, teikiamos per daug fragmentiškai ir su
pertraukomis arba už jų valdymą atsakingiems asmenims trūksta
reikalingos kompetencijos.  Be to, dauguma Europos rizikos kapitalo fondų
yra per maži, kad jų lėšomis būtų skatinamas
novatoriškų įmonių augimas, ir nesudaro kritinės
masės, kad galėtų veikti tarptautiniu mastu.
Pasekmės yra sunkios. Iki finansų
krizės Europos rizikos kapitalo fondai į MVĮ investuodavo apie
7 mlrd. EUR per metus, o 2009 m. ir 2010 m. investuota maždaug
3–4 mlrd. EUR. Sumažėjęs rizikos kapitalo finansavimas
turėjo įtakos įsteigtų įmonių, kurioms teiktas
rizikos kapitalas, skaičiui: 2007 m. rizikos kapitalas skirtas
maždaug 3 000 MVĮ, o 2010 m. – tik
2 500 MVĮ.
Vertinant Sąjungos pridėtinės
vertės atžvilgiu moksliniams tyrimams ir inovacijoms skirta nuosavo
kapitalo priemonė papildo nacionalines sistemas, kurių nėra
galimybės naudoti kaip tarpvalstybinių investicijų į
mokslinius tyrimus ir inovacijas. Pirminiu etapu sudaryti susitarimai taip pat
turės parodomąjį poveikį, kuris gali būti naudingas
viešojo ir privačiojo sektorių investuotojams visoje Europoje. Augimo
etape tik Europos lygiu įmanoma užtikrinti būtiną mastą ir
veiksmingą privačiojo sektoriaus investuotojų, kurie
svarbūs užtikrinant savarankiškos rizikos kapitalo rinkos veikimą,
dalyvavimą.
Skolos ir nuosavo kapitalo priemonės, kurias papildo kartu su jomis taikomos priemonės, padės
siekti  programos „Horizontas 2020“ politikos tikslų. Šiuo tikslu jos taikomos
siekiant konsoliduoti ir pagerinti Europos mokslo pagrindo kokybę, skatinti
verslui skirtus mokslinius tyrimus bei inovacijas ir sprendžiant visuomenės
uždavinius, daugiausia dėmesio skiriant bandymo, demonstravimo veiklai,
bandymo įrenginiams ir pateikimui rinkai.
Be to, jos padėtų siekti kitose
programose ir politikos srityse iškeltus mokslinių tyrimų ir
inovacijų tikslus, pvz., bendrosios žemės ūkio politikos
(BŽŪP), klimato politikos (perėjimas prie mažo anglies dioksido
kiekio technologijų ekonomikos ir prisitaikymas prie klimato kaitos) ir
bendros žuvininkystės politikos (BŽP). Nacionalinių ir
regioninių finansinių priemonių papildomumas plėtojamas
atsižvelgiant į Bendrąją strateginę sanglaudos politikos
programą, kurioje numatyta didinti finansavimo priemonių svarbą.
Rengiant šias priemones atsižvelgiama į
būtinybę šalinti konkrečius rinkos trūkumus, užtikrinti
charakteristikas (pvz., dinamizmo laipsnį ir bendrovės kūrimo
spartą) ir šių bei kitų sričių finansavimo
reikalavimus. Atsižvelgiant į pasikeitusias ekonomines sąlygas,
įgyvendinant programą „Horizontas 2020“, priemonėms skiriamus
biudžeto asignavimus galima koreguoti.
Nuosavo kapitalo priemonė ir MVĮ
skirta skolos priemonės linija bus taikomos įgyvendinant dvi ES
finansines priemones, pagal kurias MVĮ moksliniams tyrimams ir inovacijoms
bei augimui skatinti suteikiamas nuosavas kapitalas ir paskolos, be to, kartu
bus taikomos Įmonių ir MVĮ konkurencingumo programoje numatytos
nuosavo kapitalo ir skolos priemonės.
2.3.        Veiklos
apmatai
(a)
Skolos priemonė, padedanti gauti paskolų
finansavimą moksliniams tyrimams ir inovacijoms: „Sąjungos
paskolų ir garantijų paslauga moksliniams tyrimams ir inovacijoms“
Siekiama pagerinti prieigą prie
paskolų finansavimo – paskolos, garantijos, priešinės garantijos ir
kitos paskolos ir rizikos kapitalo formos – viešiesiems ir privatiesiems subjektams
bei viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėms, vykdantiems
mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, kuriai sėkmingai
užbaigti būtinos rizikingos investicijos. Pirmenybė skiriant
paramą teikiama moksliniams tyrimams ir inovacijoms, kurios susietos su pažangumo
potencialu.
Galutiniai tiksliniai gavėjai turi
būti potencialūs įvairių dydžių juridiniai subjektai,
galintys skolintis ir mokėti pinigus, ir, visų pirma, MVĮ, sugebančios
kurti inovacijas ir sparčiai plėstis; vidutinės kapitalizacijos
įmonės ir stambios bendrovės; universitetai ir mokslinių
tyrimų institutai; mokslinių tyrimų infrastruktūros ir
inovacijų infrastruktūros objektai; viešojo ir privačiojo
sektorių partnerystės ir specialios paskirties priemonės ar
projektai.
Skolos priemonės finansavimą sudaro
dvi pagrindinės dalys:
(1)     Paklausa. Paskolų ir garantijų teikimas laikantis pirmumo principo,
konkrečią paramą teikiant gavėjams, pvz.,. MVĮ ir
vidutinės kapitalizacijos įmonėms. Šis komponentas turi
būti susietas su nuolatiniu ir nenutrūkstamu augimu, kuris nustatomas
pagal rizikos pasidalijimo finansinę priemonę (ji susieta su
paklausa). Pagal MVĮ skirtą liniją remiama tokia veikla, kurios
paskirtis – suteikti MVĮ ir kitiems subjektams, kurių veikla
glaudžiai susijusi su moksliniais tyrimais ir plėtra arba (ir) su
inovacijomis, daugiau galimybių gauti finansavimą.
(2)     Prioritetai. Pirmenybė teikiama politikos sritims ir pagrindiniams sektoriams,
susijusiems su visuomenės uždavinių sprendimu, konkurencijos
skatinimu, tvaraus, mažo anglies dioksido kiekio technologijomis grindžiamo ir
integracinio augimo rėmimu, aplinkos bei kitų viešųjų
gėrybių teikimu. Šis komponentas padeda Sąjungai atsižvelgti
į sektoriaus politikos tikslų aspektus, susijusius su moksliniais
tyrimais ir inovacijomis.
(b)
Nuosavo kapitalo priemonė, padedanti
finansuoti nuosavą kapitalą mokslinių tyrimų ir
inovacijų srityje: „Moksliniams tyrimams ir inovacijoms skirtos
Sąjungos nuosavo kapitalo priemonės“
Siekiama padėti pašalinti Europos rizikos
kapitalo rinkos trūkumus ir suteikti nuosavo kapitalo bei kvazinuosavo
kapitalo, kad būtų patenkinami inovacijas diegiančių
įmonių plėtros ir finansavimo poreikiai nuo parengiamojo etapo
iki augimo ir plėtros. Pirmenybė teikiama programoje „Horizontas
2020“ nustatytiems tikslams ir susijusioms politikos sritims.
Galutiniai tiksliniai gavėjai, jei
įmanoma, turi būti įvairių dydžių įmonės,
besiimančios ar pradedančios inovacijų diegimo veiklą – ypač
inovacijas diegiančios MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos
įmonės.
 Taikant nuosavo kapitalo priemonę,
rizikos kapitalo fondai pradiniame etape pavienėms įmonėms teiks
rizikos kapitalą ir kvazinuosavą kapitalą (įskaitant
mišrųjį kapitalą).  Pagal šią priemonę taip pat bus
galima skirti plėtros ir augimo etapo investicijų, kartu taikant
Įmonių ir MVĮ konkurencingumo programoje numatytą augimo
etapo investicijoms skirtą nuosavo kapitalo priemonę, taip
užtikrinant paramos tęstinumą bendrovių veiklos pradiniame ir
plėtros etapais.
Taikant nuosavo kapitalo priemonę, kuri
bus visų pirma susiejama su paklausa, turi būti taikomas portfelio
metodas, pagal kurį rizikos kapitalo fondai ir kiti panašūs
tarpininkai atrenka bendroves, į kurias būtų investuojama.
Lėšas galima skirti tais atvejais, kai
reikia padėti siekti konkrečių politikos tikslų, o tai
darant remiamasi teigiama Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios
programos patirtimi, susijusia su lėšų skyrimu ekologinėms
inovacijoms.
 Pagal steigimo liniją, kurią
įgyvendinant remiami parengiamasis ir pradinis etapai, suteikiama
galimybė, be kita ko, investuoti į žinių perdavimo
organizacijas, pradinio kapitalo fondus, tarpvalstybinio pradinio kapitalo
fondus, neformalaus investuotojo bendro finansavimo priemones,
intelektinės nuosavybės turtą, intelektinės nuosavybės
teisių mainų ir prekybos platformas ir pradinio etapo rizikos
kapitalo fondus.
Pagal augimo liniją  plėtros
ir augimo etapo investicijos skiriamos kartu su  Įmonių ir MVĮ
konkurencingumo programoje numatytos augimo etapo investicijoms skirtos nuosavo
kapitalo priemonės lėšomis, įskaitant investicijas į
fondų fondues, veikiančius tarptautiniu mastu ir investuojančius
į rizikos kapitalo fondues, kurių dauguma koncentruojasi į
temas, kurios susijusios su strategijos „Europa 2020“ tikslais.
3.           Inovacijų diegimas mažosiose
ir vidutinėse įmonėse
3.1         Konkretus
tikslas
Konkretus
tikslas yra  skatinti augimą,  didinant  mažosiose ir vidutinėse
įmonėse diegiamų inovacijų skaičių, tenkinant
įvairius su inovacijomis susijusius įmonių poreikius per
visą inovacijų (bet kurios rūšies) ciklą, ir taip kurti
sparčiau besiplečiančias, tarptautinėje rinkoje veiklą
vykdančias MVĮ.
Atsižvelgiant
į svarbų MVĮ vaidmenį Europos ekonomikoje, su MVĮ
susiję moksliniai tyrimai ir inovacijos yra labai svarbūs norint
padidinti konkurencingumą, paskatinti ekonomikos augimą bei darbo
vietų kūrimą ir taip padėti įgyvendinti strategijoje
„Europa 2020“, visų pirma jos pavyzdinėje iniciatyvoje „Inovacijų
sąjunga“, nustatytus tikslus.
Tačiau, nors
mažosioms ir vidutinėms įmonėms tenka didelė ekonomikos ir
užimtumo rinkos dalis,  o jų inovacijų diegimo galimybės  yra
didelės,  šioms įmonėms kyla su jų dydžiu susijusių
sunkumų, trukdančių joms diegti daugiau inovacijų ir tapti
konkurencingesnėms. Nors Europoje atsiranda beveik toks pats
veiklą pradedančių bendrovių skaičius kaip JAV,
Europos MVĮ sunkiau sekasi tapti stambiomis bendrovėmis nei
Jungtinių Amerikos Valstijų MVĮ. Tarptautinė verslo
aplinka, susieta vis glaudesnėmis vertės grandinėmis, dar labiau
padidina sunkumus Europos MVĮ. MVĮ turi didinti inovacijų
diegimo pajėgumą. Jeigu šios įmonės nori sėkmingai
konkuruoti greitai kintančiose pasaulinėse rinkose, jos turi sukurti
naujų žinių, įdiegti ir paversti jas rinkai skirtais produktais
bei verslo idėjomis sparčiau ir didesniu mastu. Reikia rasti
būdų, kaip paskatinti mažosiose ir vidutinėse įmonėse
diegti daugiau inovacijų  ir taip didinti jų konkurencingumą bei
plėtrą.
Siūlomais
veiksmais siekiama papildyti nacionalinę ir regioninę verslo
inovacijų politiką ir programas, gerinti MVĮ
bendradarbiavimą su kitais inovacijų ciklo dalyviais, kad
būtų panaikinta neatitiktis tarp mokslinių tyrimų ir (arba)
plėtros bei sėkmingo įsitvirtinimo rinkoje, sukurti palankesnes
sąlygas diegti inovacijas (įskaitant paklausos priemones) mažosiose
ir vidutinėse įmonėse bei teikti paramą atsižvelgiant
į kintantį inovacijos procesų pobūdį, naujas
technologijas, rinkos ir verslo modelius.
Siekiant
užtikrinti sąveiką ir nuoseklumą, bus stiprinami ryšiai su
Sąjungos pramonės politikos programomis, visų pirma
Įmonių ir MVĮ konkurencingumo programa ir Sanglaudos politikos
fondais.
3.2.        Pagrindimas
ir Sąjungos pridėtinė vertė
MVĮ yra pagrindinės inovacijų
kūrėjos, nes jos prisitaikiusios naujas idėjas sparčiai
paversti sėkmingu verslu. Šios įmonės yra svarbios žinių
skleidimo priemonės ir mokslinių tyrimų rezultatus pateikia rinkai.
Paskutiniai dvidešimt metų įrodė, kad MVĮ sukurtos
inovacijos padėjo ne tik atnaujinti ištisus sektorius, bet ir sukurti
naujų  pramonės šakų. Be sparčiai augančių
įmonių negalima plėtoti naujų pramonės šakų ir
atlikti struktūrinių pertvarkymų, kurie būtini Europoje,
kad joje būtų sukurta grindžiama žiniomis ir mažo anglies dioksido kiekio
technologijų ekonomika, kuriai būdingas tvarus augimas ir aukštos
kokybės darbo vietos.
MVĮ savo veiklą vykdo visuose
ekonomikos sektoriuose. MVĮ sudaro didesnę Europos Sąjungos
ekonomikos dalį nei kituose regionuose, pvz., Jungtinėse Amerikos
Valstijose. Visų rūšių MVĮ gali kurti inovacijas. Šias
įmones būtina skatinti ir remti, kad jos investuotų į
mokslinius tyrimus ir inovacijas. Imdamosi šios veiklos MVĮ
turėtų sugebėti pasinaudoti vidaus rinkos visu inovacijų
potencialu ir Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų erdve, kad
Europoje ir už jos ribų būtų sukurtos naujos verslo
galimybės ir padedama spręsti visuomenės uždavinius.
Jeigu MVĮ
dalyvauja Sąjungos atliekamuose moksliniuose tyrimuose ir kuriant
inovacijas, didėja MVĮ mokslinių tyrimų ir plėtros bei
technologijų pajėgumai, didėja MVĮ gebėjimas kurti,
diegti ir naudoti naujas žinias, gerinamas naujų sprendimų ekonominis
panaudojimas, skatinamas inovacijų diegimas į produktus, paslaugas ir
verslo modelius, remiama verslo veikla didesnėse rinkose, MVĮ
žinių tinklai tampa tarptautiniais. MVĮ, kurios turi
susikūrusios tinkamą inovacijų valdymo sistemą, dažnai
pasikliauja išorės kompetencija ir kvalifikacijomis, todėl jų
veiklos rodikliai būna geresni nei kitų įmonių.
Tarpvalstybinis
bendradarbiavimas yra svarbus MVĮ taikomos inovacijų strategijos
elementas siekiant įveikti su šių įmonių dydžiu susijusius
sunkumus, pvz., galimybės naudotis technologijomis ir mokslo žiniomis bei
patekti į naujas rinkas. Bendradarbiavimas padeda idėjas paversti
pelnu ir bendrovės plėtra, o kartu padidinti privačiojo
sektoriaus  investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas.
Regioninės ir
nacionalinės mokslinių tyrimų ir inovacijų programos,
kurios dažnai remiamos pagal Europos sanglaudos politiką, yra
pagrindinės MVĮ rėmimo priemonės. Visų pirma
Sanglaudos fondai turi atlikti svarbų vaidmenį plėtojant
pajėgumus ir suteikiant pagrindą MVĮ siekti pažangumo, kad
būtų rengiami pažangūs projektai, kurie gali konkuruoti dėl
finansavimo pagal programą „Horizontas 2020“. Vis dėlto tik kelios
nacionalinės ir regioninės programos užtikrina finansavimą
MVĮ vykdomai tarptautinei  mokslinių tyrimų ir inovacijų
veiklai, tokos veiklos rezultatų sklaidai visoje Sąjungoje ir
naujoviškų sprendimų diegimui ar tarpvalstybinėms inovacijų
paramos paslaugoms. Sunkiai sekasi užtikrinti teminę paramą MVĮ,
kad, laikantis bendrovių inovacijų strategijų, būtų
įgyvendinami tarptautiniai projektai. Todėl būtina imtis
Sąjungos lygmens veiksmų, kurie papildytų nacionaliniu ir
regiono lygmens veiklą, ir taip padidinti šios veiklos poveikį bei sudaryti
sąlygas remti mokslinius tyrimus ir inovacijas.
3.3.        Veiklos
apmatai
(a)
MVĮ paramos integravimas
Įgyvendinant programą „Horizontas
2020“ MVĮ turi būti teikiama parama. Šiuo tikslu naudojant
specialią MVĮ skirtą priemonę visą inovacijų
ciklą aprėpianti parama teikiama etapais ir nenutrūkstamai. MVĮ
skirta priemonė taikoma visų rūšių MVĮ, kurios
stengiasi plėstis, augti ir patekti į tarptautines rinkas. Ši parama
skiriama visų rūšių inovacijoms, įskaitant paslaugas, su
technologijomis nesusijusioms ir socialinėms inovacijoms. Tikslas yra
plėtoti ir pasinaudoti MVĮ inovaciniu potencialu užpildant pradinio
etapo didelės rizikos mokslinių tyrimų ir inovacijų
finansavimo spragą, skatinant inovacijas ir didinant privačiojo
sektoriaus mokslinių tyrimų rezultatų pateikimą rinkai.
Visi su visuomenės uždaviniais ir pirmavimu
kuriant didelio poveikio bei pramonės technologijas susiję konkretūs
tikslai įtraukiami į MVĮ skirtą priemonę, ir tai
priemonei skiriamos lėšos.
(b)
Parama daug mokslinių tyrimų
atliekančioms MVĮ
Taip siekiama skatinti mokslinius tyrimus
atliekančias MVĮ orientuoti mokslinių tyrimų ir plėtros
veiklą į rinkos poreikius. Konkretus veiksmas skiriamas
pažangiųjų technologijų sektoriuose veikiančioms daug mokslinių
tyrimų atliekančioms MVĮ, kurios įrodo projektų
rezultatus gebančios panaudoti komercinėms reikmėms.
(c)
MVĮ gebėjimo diegti inovacijas didinimas
Turi būti
remiama veikla, kurią vykdant padedama įgyvendinti ir papildyti
MVĮ skirtas konkrečias programos „Horizontas 2020“ priemones,
visų pirma tas priemones, kurias taikant didinamas MVĮ gebėjimas
diegti inovacijas.
(d)
Parama į rinką orientuotoms inovacijoms
Į rinką
orientuotų inovacijų rėmimas siekiant gerinti pagrindines
inovacijų sąlygas ir konkrečių kliūčių, visų
pirma trukdančių inovacijas diegiančioms MVĮ augti,
šalinimas.
III DALIS
VISUOMENĖS UŽDAVINIAI
1.           Sveikata, demografiniai pokyčiai
ir gerovė
1.1.        Konkretus
tikslas
Konkretus tikslas yra pagerinti visos
gyvenimo trukmės sveikatą ir padidinti visuotinę gerovę.
Viso gyvenimo trukmės sveikata ir
visuotinė gerovė, aukštos kokybės ir ekonomiškai tvari sveikatos
ir priežiūros sistema bei naujų darbo vietų galimybės ir
augimas yra paramos moksliniams tyrimams ir inovacijoms tikslai, kurių
siekiama sprendžiant aptariamą uždavinį ir kuriuos įgyvendinant
labai palengvės strategijos „Europa 2020“ vykdymas.
Su Sąjungos sveikatos ir socialinės
rūpybos sistemomis susijusios išlaidos didėja, todėl norint
teikti visoms amžiaus grupėms skirtas priežiūros ir prevencijos
paslaugas tenka skirti vis daugiau lėšų; numatoma, kad vyresnių
nei 65 m. Europos gyventojų skaičius nuo 85 mln.
(2008 m.) beveik padvigubės ir 2060 m. tokių gyventojų
bus 151 mln., o vyresnių nei 80 m. gyventojų skaičius
tuo pačiu laikotarpiu padidės nuo 22 iki 61 milijono. Šias išlaidas
sumažinti ar apriboti jų didėjimą, kad jos nepasidarytų
pernelyg didelės, iš dalies gali pavykti užtikrinant visos gyvenimo trukmės
sveikatą ir visuotinę gerovę, t. y. veiksmingai užkertant
kelią ligoms, gydant ligonius ir kontroliuojant ligas bei negalią.
 Negalią, prastą sveikatą ir
ankstyvą mirtį bei dabartines dideles socialines ir ekonomines
išlaidas dažniausiai sukelia chroniškos ligos, t. y. širdies ir
kraujagyslių ligos (toliau – ŠKL), vėžys, diabetas, neurologiniai ir
psichiniai sveikatos sutrikimai, viršsvoris ir nutukimas bei įvairūs
funkciniai sutrikimai.
Sąjungoje nuo ŠKL kasmet miršta daugiau
nei 2 mln. žmonių, o ekonomika dėl šių mirčių
patiria daugiau nei 192 mlrd. EUR nuostolių; vėžys sukelia
ketvirtadalį visų mirčių ir yra pagrindinė
45–64 m. amžiaus žmonių mirties priežastis. Daugiau nei 27 mln.
Sąjungos piliečių serga diabetu ir kenčia nuo smegenų
veiklos sutrikimų (įskaitant turinčius įtakos psichinei
sveikatai, bet ir kitus sutrikimus), o su šiais sutrikimais susijusios bendros
išlaidos yra 800 mlrd. EUR. Kelias šių ligų lemia aplinkos,
gyvenimo būdo ir socialiniai bei ekonominiai veiksniai;   apytiksliai
įvertinta, kad su šiais veiksniais galima sieti iki vieno trečdalio
pasauliui  tenkančios ligų naštos.
Visuotinį susirūpinimą kelia
infekcinės ligos (pvz., ŽIV, tuberkuliozė ir maliarija), kurios
pasaulio mastu atitinka 41 proc.  1,5 mlrd. dėl neįgalumo
pakoreguotų gyvenimo metų (Europoje – 8 proc.). Taip pat turi
būti rengiamasi kylančioms epidemijoms ir didėjančiam
atsparumui antimikrobinėms medžiagoms.
Tuo tarpu vaistų ir vakcinų
kūrimas vis labiau brangsta ir tampa vis mažiau veiksmingas. Būtina
imtis spręsti nuolatinį nelygybės sveikatos priežiūros
srityje klausimą ir visiems europiečiams užtikrinti teisę
naudotis veiksminga ir kokybiška sveikatos priežiūros sistema.
1.2.        Pagrindimas
ir Sąjungos pridėtinė vertė
Nacionalinės sienos neužkerta kelio
ligoms ir negaliai. Reikiamo Europos lygio moksliniais tyrimais ir inovacijomis
gali ir turėtų būti tinkamai prisidedama sprendžiant šiuos
uždavinius, užtikrinant geresnę sveikatą ir aukštesnio lygio
visuotinę gerovę bei suteikiant Europai galimybę pirmauti
sparčiai kintančiose pasaulinėse sveikatos ir gerovės
inovacijų rinkose.
Norint spręsti minėtus uždavinius,
būtina užtikrinti mokslinių tyrimų pažangumą, siekiant
pagilinti mūsų pagrindines žinias apie sveikatą, ligas,
negalią, augimą ir senėjimą (įskaitant gyvenimo
trukmę) bei plataus masto ir nenutrūkstamą  įgytų ir
turimų žinių pavertimą inovacijomis, tinkamais ir veiksmingais
produktais, strategijomis, intervencijos priemonėmis ir paslaugomis. Be
to, šių uždavinių aktualumas Europoje ir daugeliu atvejų visame
pasaulyje verčia imtis pastangų, kuriomis būtų užtikrinama
ilgalaikė ir darnioji parama aukštos kvalifikacijos ir įvairių
sektorių grupių bendradarbiavimui.
Taip pat uždavinių sudėtingumas ir
jų sudedamųjų dalių saitai verčia imtis veiksmų
Europos lygiu. Daugelis susijusių metodų, priemonių ir
technologijų taikomos mokslinius tyrimus atliekant ir kuriant inovacijas
daugelyje sričių, kurios susijusios su minėtu uždaviniu,
todėl metodus, priemones ir technologijas tinkamiausia būtų
remti Sąjungos lygiu. Jie aprėpia ilgalaikių kohortinių
tyrimų ir klinikinių bandymų atlikimą, klinikinį
„-omikos“ technologijų naudojimą arba IRT kūrimą ir jų
taikymą sveikatos priežiūros praktikoje, visų pirma e. sveikatos
sistemoje. Konkrečių gyventojų grupių poreikius taip pat
geriausiai įmanoma patenkinti taikant integravimo metodą, pvz.,
kuriant grupinę ir (arba) tikslinę mediciną, kad būtų
galima gydyti retas ligas ir suteikiant nepriklausomas bei su užtikrinta
priežiūra gyvenimo sąlygas.
Kad Sąjungos lygiu taikomų
veiksmų poveikis būtų didžiausias, įvairialypė parama
bus teikiama mokslinių tyrimų ir inovacijų diegimo veiklai. Nuo
bazinių mokslinių tyrimų turi būti pereinama prie
žinių pritaikymo atliekant plačius tyrimus ir vykdant demonstravimo
veiklą, sutelkiant privačias investicijas ir atliekant ikiprekybinius
naujų produktų bei paslaugų viešuosius pirkimus ir priimtino
masto būtinų, sąveikių sprendimų įgyvendinimo
juos remiant apibrėžtais standartais ir (arba) bendromis gairėmis. Šiomis
suderintomis Europos lygio pastangomis būtų prisidedama toliau
plėtojant Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų erdvę.
Prireikus tai taip pat bus siejama su veikla, vykdoma atsižvelgiant į
programą „Sveikata augimui skatinti“ ir Europos inovacijų
partnerystę dėl aktyvaus ir sveiko senėjimo.
1.3.        Veiklos
apmatai
Veiksmingas rūpinimosi sveikata
skatinimas, pagrįstas patikima faktinių duomenų baze, užkerta
kelią ligoms, pagerina savijautą ir yra ekonomiškai veiksmingas. Rūpinimosi
sveikata skatinimas ir ligų prevencija taip pat susijusi su sveikatos
sudedamųjų išmanymu, veiksmingomis prevencinėmis
priemonėmis, pvz., vakcinomis, veiksminga sveikatos ir ligų kontrole bei
pasirengimu bei efektyviomis diagnostikos programomis.
Sėkmingos ligų, negalių ir
sutrikusių funkcijų prevencijos, valdymo, gydymo ir priežiūros
pastangos turi būti grindžiamos giliu ligas, negalias ir funkcijų
sutrikimą sukeliančių priežasčių ir jų
sudedamųjų, procesų ir poveikių bei veiksnių, kurie lemia
gerą sveikatą ir gerovę, išmanymu. Veiksmingi duomenų
mainai ir jų susiejimas su dideliais kohortiniais tyrimais yra tiek pat svarbus
kaip ir mokslinių tyrimų rezultatų taikymas  klinikinėje
praktikoje, visų pirma atliekant klinikinius tyrimus.
Didėjantis senėjančios
visuomenės sergamumas ir neįgalumas kelia naujus reikalavimus sveikatos
ir rūpybos sektoriams. Norint veiksmingą sveikatos ir rūpybos
sistemą išlaikyti visoms amžiaus grupėms, būtina imtis
pastangų pagerinti sprendimų, kuriais užtikrinama prevencija ir
gydymas, priėmimą, kad būtų nustatoma ir skleidžiama
geriausia sveikatos ir rūpybos sektorių patirtis, teikiama paramai
integruotajai rūpybai ir plačiai diegiamos technologijos,
organizacinės ir socialinės inovacijos, suteikiančios
galimybę visų pirmą vyresnio amžiaus žmonėms bei
neįgaliesiems likti aktyviems ir nepriklausomiems. Imantis šių
veiksmų būtų prisidedama didinant šių žmonių
fizinę, socialinę gerovę ir gerinant psichinę
savijautą bei pailginant tokios gerovės trukmę.
Šio visos veiklos reikia imtis taip, kad
būtų užtikrinama parama visam mokslinių tyrimų ir inovacijų
ciklui, didinamas Europos pramonės sektorių konkurencingumas ir
kuriamos naujos rinkos galimybės.
Konkreti veikla aprėpia: sveikatos
lemiamų veiksnių išmanymas (įskaitant su aplinka ir klimatu
susijusius veiksnius), sveikos gyvensenos skatinimas ir ligų prevencija,
ligų supratimas ir diagnozės gerinimas; veiksmingų diagnostikos
programų kūrimas ir polinkio susirgti tam tikromis ligomis vertinimo
tobulinimas; priežiūros ir pasirengimo gerinimas; kokybiškesnių
prevencijos vakcinų kūrimas; in–silico medicinos naudojimas
siekiant pagerinti ligų kontrolę ir jų nustatymą; ligų
gydymas; žinių taikymas klinikinėje praktikoke ir nepastovi
inovacijų veikla;   tinkamesnis sveikatos duomenų naudojimas;  aktyvaus,
nepriklausomo gyvenimo ir paramą užtikrinančių priemonių
kūrimas; teisės suteikimas asmenims patiems tvarkytis savo sveikatos
būklę; integruotosios rūpybos skatinimas; mokslinių
priemonių ir metodų gerinimas siekiant remti politikos formavimą
ir reguliavimo poreikius;  sveikatos priežiūros sistemų veiksmingumo
ir efektyvumo optimizavimas bei skirtumų mažinimas remiantis faktinių
duomenų baze pagrįstu sprendimų priėmimu, taip pat gerosios
patirties, naujoviškų  technologijų ir metodų sklaida.
2.            maisto tiekimo užtikrinimas,
tvarus žemės ūkis, jūrų ir jūrininkystės
moksliniai tyrimai ir bioekonomika
2.1         Konkretus
tikslas
Konkretus tikslas yra užtikrinti, kad
konkurencingomis ir mažai anglies dioksido išskiriančiomis tiekimo
grandinėmis būtų tiekiama pakankamai saugių ir aukštos
kokybės maisto produktų bei kitų  biologinių produktų,
o šiuo tikslu kuriamos našios ir tausiai išteklius naudojančios
pirminės gamybos sistemos bei saugomos susijusios ekosistemų
funkcijos. Taip būtų spartinamas perėjimas prie Europos tvarios
bioekonomikos.
Artimiausiais dešimtmečiais Europai teks
susidurti su padidėjusia konkurencija dėl riboto kiekio
baigtinių gamtinių išteklių, klimato kaita, visų pirma
paveiksiančia pirminės gamybos sistemas (žemės ūkį,
miškininkystę, žuvininkystę ir akvakultūrą); be to, Europa
privalės užtikrinti tvarų, saugų ir patikimą maisto
tiekimą Europos gyventojams ir gausėjantiems pasaulio gyventojams. Norint
iki 2050 m. išmaitinti 9 mlrd. Žemės gyventojų maisto
tiekimą teks padidinti 70 proc. Žemės ūkis į aplinką
išmeta apie 10 proc. Sąjungoje išmetamų šiltnamio efektą
sukeliančių dujų kiekio, ir nors šis kiekis Europoje
mažėja, tačiau numatoma, kad bendras pasaulyje žemės ūkio sektoriaus
išmetamų šių dujų kiekis iki 2030 m. padidės iki 20
proc. Be to, mažėjant iškastinės anglies ištekliams (numatoma, kad
naftos ir suskystintųjų dujų gavyba iki 2050 m.
turėtų sumažėti apie 60 proc.), Europa privalo užtikrinti
reikiamą žaliavų, energijos ir pramonės produktų
tiekimą, tačiau taip pat išlaikyti savo konkurencingumą. Sunkiai
sprendžiamas ir daug kainuojantis biologinių atliekų klausimas (apskaičiuota,
kad Sąjungoje per metus susidaro iki 138 mln. tonų šių
atliekų, iš kurių 40 % yra išvežamos į sąvartynus),
nors joms būdinga didelė pridedamoji vertė. Pvz.,
apskaičiuota, kad 30 proc. išsivysčiusiose šalyse viso pagaminamo
maisto produktų kiekio yra išmetama. Reikia imtis esminių
priemonių norint šį kiekį iki 2030 m. Sąjungoje
sumažinti 50 proc.[26].
Be to, valstybinės sienos negali sustabdyti  plintančių
gyvūnų ir augalų kenkėjų bei ligų (įskaitant
zoonotines ligas) ir maisto patogenų. Nors reikia imtis veiksmingų
nacionalinių prevencijos priemonių, Sąjungos lygmens veiksmai
yra būtini siekiant užtikrinti veiksmingą bendrosios rinkos
veikimą ir didžiausią kontrolę. Uždavinys sudėtingas,
paveiksiantis daugelį susijusių sektorių, o jį sprendžiant
reikia taikyti įvairius metodus.
Kaskart reikia vis daugiau biologinių
išteklių norint patenkinti rinkos poreikius gauti saugaus ir sveiko
maisto, biologinių medžiagų, biodegalų ir biologinių
produktų; ši paklausa aprėpia vartotojams skirtus produktus ir
nesupakuotas chemines medžiagas. Tačiau gamybai tinkami sausumos ir
jūros ekologinių sistemų pajėgumai yra riboti ir dažnai
valdomi netinkamai (pavyzdžiui,  smarkiai sumažėjo anglies kiekis dirvoje
ir derlingumas),  nors ir skelbiama prieštaringų teiginių dėl
jų panaudojimo. Dar iki galo neišnaudojama galimybė saugoti
dirbamosios žemės, miškų, jūrų ir gėlų
vandenų ekosistemų funkcijas, integruojant agronomijos ir aplinkos
politikos tikslus į tvarią gamybą.
Biologinių išteklių ir ekologinių
sistemų galimybės galėtų būti naudojamos kur kas
tvariau, efektyviau ir integruotai. Pavyzdžiui, būtų galima geriau
išnaudoti  iš miškų gaunamą biomasę ir žemės ūkio,
akvakultūros bei pramonės veiklos atliekas, taip pat komunalinės
kilmės atliekos galėtų  būti panaudotos geriau.
Iš esmės būtina užtikrinti
perėjimą prie tinkamiausio ir atsinaujinančio biologinių
išteklių naudojimo ir tvarios pirminės gamybos bei perdirbimo ir
(arba) pramonės sistemų, tinkamų pagaminti daugiau maisto
produktų ir kitų biologinių produktų, naudojant
būtiniausią žaliavų kiekį, nesukuriant jokių
atliekų ir užtikrinant tinkamą visuomeninę vertę. Pagrindinė
priemonė siekiant šių tikslų Europoje ir už jos ribų –
mokslinių tyrimų ir inovacijų susiejimas.
2.2         Pagrindimas
ir Sąjungos pridėtinė vertė
Žemės ūkis, miškininkystė ir
žuvininkystė bei biopramonės sektoriai yra pagrindiniai sektoriais,
kuriais grindžiama bioekonomika. Bioekonomika yra didelė ir
besiplečianti rinka, kurios vertė įvertinta 2 trilijonais EUR,
joje sukurta 20 mln. darbo vietų, o 2009 m. dirbo 9 % Sąjungos
darbuotojų.  Investicijos, atliekamos į mokslinius tyrimus ir
inovacijas sprendžiant šį visuomenės uždavinį,  padės Europai
užsitikrinti pirmavimą atitinkamose rinkose ir tasiekti strategijoje
„Europa 2020“ ir jos pavyzdinėje iniciatyvoje „Inovacijų sąjunga
ir taupiai išteklius naudojanti Europa“ iškeltų tikslų.
Tinkamai veikianti Europos bioekonomika –
aprėpianti tvarią atsinaujinančių išteklių gamybą
naudojant sausumos ir vandens aplinką ir jų pavertimą maisto
produktais, biologiniais produktais ir bioenergija bei susijusiomis viešosiomis
gėrybėmis – sukurs didelę pridedamąją Europos
vertę. Darniai valdoma ji gali sumažinti pirminės gamybos ir visos
tiekimo grandinės poveikį aplinkai. Ji gali padidinti jų konkurencingumą
ir suteikti įsidarbinimo ir verslo galimybių kaimo ir
pakrančių regionams. Su maisto produktų tiekimo užtikrinimu,
tvariu žemės ūkiu ir bioekonomika susiję uždaviniai yra
europinio ir pasaulinio masto.  Sąjungos lygmens veiksmai būtini
siekiant sukurti grupes, galinčias užtikrinti reikiamo masto ir
intensyvumo pastangas, kad būtų įmanoma užbaigti vienos
valstybės narės ar jų grupės veiklą. Laikantis
požiūrio, kad turi būti aprėpiama daug dalyvių,
būtų užtikrinama reikiama abipusiai naudinga mokslo darbuotojų,
verslo, ūkininkų ar gamintojų ir patarėjų bei
galutinių vartotojų sąveika. Sąjungos lygmuo taip pat
būtinas siekiant užtikrinti nuoseklumą imantis spręsti šį
uždavinį visuose sektoriuose ir užtikrinant  glaudžius ryšius su
atitinkamų sričių Sąjungos politika. Mokslinius tyrimus ir
inovacijas koordinuojant Sąjungos lygiu būtų skatinamos
reikiamos permainos Sąjungoje ir didinama jų sparta.
Bioekonomikoje atliekami moksliniai tyrimai ir
diegiamos inovacijos yra susiję  su įvairių sričių
Sąjungos politika ir atitinkamais tikslais, įskaitant
bendrąją žemės ūkio politiką (visų pirma, kaimo
plėtros politiką) ir Europos inovacijų partnerystę
„Žemės ūkio produktyvumas ir tvarumas“, bendrą
žuvininkystės politiką, integruotą jūrų politiką,
Europos klimato kaitos programą, vandens pagrindų direktyvą,
jūrų strategijos pagrindų direktyvą, miškininkystės
veiksmų planą, dirvos teminę strategiją, „ES 2020“
biologinės įvairovės strategiją, strateginį
energetikos technologijų planą, Sąjungos inovacijų ir pramonės
politiką, išorės ir pagalbos plėtrai politiką, augalų
sveikatos strategiją, gyvūnų sveikatos ir gerovės
strategiją ir reguliavimo sistemas, siekiant apsaugoti aplinką,
sveikatą ir užtikrinti saugą, skatinti veiksmingą išteklių
naudojimą ir klimato politikos vykdymą, taip pat sumažinti
atliekų kiekį. Mokslinius tyrimus ir inovacijas geriau integravus
į susijusias Europos Sąjungos politikos sritis būtų gerokai
padidinta Europos pridėtinė vertė, užtikrintas daugiklio
poveikis, padidėtų visuomeninė svarba ir būtų padedama
toliau plėtoti tvarų žemės, jūrų ir vandenynų
valdymą ir bioekonomikos rinkas.
Siekiant remti
Sąjungos politikos kryptis, susijusias su bioekonomika, ir palengvinti
mokslinių tyrimų ir inovacijų valdymą ir
stebėseną, bus vykdomi socialiniai ekonominiai moksliniai tyrimai ir
perspektyvi veikla, susiję su bioekonomikos strategija, įskaitant
veiksnių, duomenų bazių, modelių, prognozių,
iniciatyvų poveikio vertinimą aplinkai, visuomenei ir aplinkai plėtojimą.

Uždavinių sprendimo veiksmai, visų pirma
susiję su socialine ir ekonomine nauda bei bioekonomikos sektorių ir
rinkų modernizavimu, remiami įvairioms disciplinoms skirtais
moksliniais tyrimais, skatinamomis inovacijomis ir kuriant naują praktiką,
produktus ir procesus. Tuo siekiama diegti platesnį požiūrį
į su technologijomis, ne su technologijomis, organizaciniais ir
socialiniais klausimais susijusias inovacijas, skirtas, pvz., naujoviškiems
verslo modeliams, prekių ženklams ir paslaugoms.
2.3         Veiklos
apmatai
(a)
Tvarus žemės ūkis ir miškininkystė
Siekiama užtikrinti pakankamą maisto
produktų, pašarų, biomasės ir kitų žaliavų
tiekimą, kartu užtikrinant gamtinių išteklių išsaugojimą ir
stiprinant ekosistemų funkcijas, įskaitant kovai su klimato kaita
skirtas ir ją mažinančias priemones. Pirmenybė teikiama veiklai,
susijusiai su tvaresnėmis ir našesnėmis žemės ūkio ir
miškininkystės sistemomis, kurios taupiai naudoja išteklius (taip pat
išmeta mažai anglies dioksido) bei yra atsparios ir pagal kurias
plėtojamos kaimo gyventojų pajamas užtikrinančios paslaugos,
koncepcijos ir politika.
(b)
Saugių ir sveikų maisto produktų
tiekimui užtikrinti reikalingas tvarus ir konkurencingas žemės ūkio
maisto produktų sektorius
Siekiama patenkinti piliečių
poreikį gauti saugių, sveikų ir įperkamų maisto
produktų bei pageidavimą, kad maisto produktų bei pašarų
apdirbimas ir jų paskirstymas būtų tvaresni, o maisto
produktų sektorius – konkurencingesnis. Veikla turi būti visų
pirma susijusi su visiems prieinamais sveikais ir saugiais maisto produktais,
pagrįsto pasirinkimo galimybių suteikimu  vartotojams ir
konkurencingais maisto produktų apdirbimo metodais, kuriems reikia mažiau
išteklių ir kuriuos gaminant gaunama mažiau šalutinių produktų,
susidaro mažiau atliekų ir šiltnamio efektą sukeliančių
dujų.
(c)
Gyvųjų vandens išteklių
galimybių išnaudojimas
Siekiama tvariai naudoti gyvuosius vandens
išteklius, kad būtų užtikrinama kuo didesnė socialinė ir
ekonominė nauda ir (arba) pelnas naudojantis Europos vandenynų ir
jūrų teikiamais ištekliais. Veikla turi būti visų pirma susijusi
su tinkamiausiu indėliu į maisto produktų tiekimo
užtikrinimą, pasaulio ekonomikos sąlygomis plėtojant tvarią
ir aplinkai nekenksmingą žuvininkystę bei konkurencingą Europos
akvakultūrą ir skatinant su jūra susijusių inovacijų
diegimą naudojant biotechnologijas, kad būtų skatinamas pažangus
„mėlynasis“ augimas.
(d)
Tvarūs ir konkurencingi bioekonomikos
sektoriai
Siekiama kurti
mažai anglies dioksido išmetančius, taupiai išteklius naudojančius,
tvarius ir konkurencingus Europos bioekonomikos sektorius. Vykdant veiklą
pirmenybė teiktina bioekonomikos skatinimui, šiuo tikslu įprastus
pramonės procesus ir produktus keičiant į biologiniais
ištekliais bei efektyviu energijos naudojimu pagrįstus pramonės
procesus ir produktus, kuriant integruotas biologinio atliekų perdirbimo
įmones, naudojant pirminės gamybos biomasę, biologines atliekas
ir bioekonomikos sektorių šalutinius produktus, atveriant naujas rinkas ir
šiuo  tikslu remiant standartizavimą, reguliavimą, demonstravimą
ir (arba) naudojant lauko bandymų bei kitą veiklą, tačiau kartu
atsižvelgiant į bioekonomikos daromą poveikį žemės
naudojimui ir žemės naudojimo pokyčius.
3.           saugi, švari ir efektyviai
naudojama energija
3.1.        Konkretus
tikslas
Konkretus tikslas yra užtikrinti
perėjimą prie patikimos, tvarios ir konkurencingos energetikos
sistemos, atsižvelgiant į mažėjantį išteklių kiekį,
didėjančius energijos poreikius ir klimato kaitą.
Sąjunga išmetamųjų šiltnamio
efektą sukeliančių dujų kiekį iki 2020 m. ketina
sumažinti 20 proc., kad jis būtų mažesnis nei buvo išmetama
1990 m., ir toliau mažinti 80–95 poc. iki 2050 m. Be to, iš
atsinaujinančių išteklių pagaminamos energijos kiekis
2020 m. turėtų sudaryti 20 proc. galutinio sunaudojamo energijos
kiekio, o tikslinis energijos vartojimo efektyvumo rodiklis turėtų
būti 20 proc. Norint pasiekti šiuos tikslus privaloma iš esmės
pertvarkyti visą energetikos sistemą, t. y. užtikrinti mažą
išmetamo anglies dioksido  kiekį, energetinį saugumą ir energijos
prieinamumą, kartu didinant Europos ekonomikos konkurencingumą. Kol
kas Europai teks nuveikti daug darbų, kad būtų
pasistūmėta šio bendrojo tikslo link. 80 proc.. Europos energetikos
sistemos kol kas tebėra priklausoma nuo iškastinio kuro, o šis sektorius
išmeta 80 proc. Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių
dujų kiekio. Kiekvienais metais 2,5 proc. Sąjungos bendrojo vidaus
produkto (BVP) išleidžiama energijos importui, ir šis kiekis, atrodo,
turėtų didėti. Jeigu ši tendencija nebus pakeista, iki
2050 m. susiformuos visiška priklausomybė nuo naftos ir dujų
importo. Dėl kintančių energijos kainų pasaulio rinkoje ir
susirūpinimo tiekimo saugumu Europos pramonės sektoriai ir vartotojai
kaskart vis didesnę savo pajamų dalį išleidžia energijai.
Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio
technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. plane[27] nurodyta, kad tikslingo
šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo uždavinys
iš esmės turės būti sprendžiamas Sąjungos teritorijoje. Todėl
iki 2050 m. elektros energijos gamybos sektoriuje tektų daugiau nei
90 proc. sumažinti išmetamų CO2 dujų kiekį,
pramonėje –  daugiau kaip 80 proc., ne mažiau kaip  60 proc. transporto
sektoriuje, o gyvenamųjų namų sektoriuje ir paslaugų
sektoriuje – apie 90 proc.
Siekiant taip sumažinti išmetamų CO2
dujų kiekį, į mokslinius tyrimus, plėtrą, demonstravimą
ir veiksmingų, saugių ir patikimų bei mažą anglies dioksido
kiekį išmetančių energijos technologijų ir paslaugų
pateikimą rinkai privaloma investuoti dideles lėšas. Šios lėšos
turi būti naudojamos kartu su netechnologinėmis priemonėmis,
susijusiomis su tiekimu ir paklausa. Visos šios priemonės turi būti
įtrauktos į  mažo anglies dioksido kiekio išmetimo politiką,
įskaitant pagrindinių didelio poveikio technologijų
diegimą, visų pirma IRT  priemonių ir pažangios gamybos,
apdirbimo ir medžiagų naudojimą. Siekiama sukurti veiksmingas
energijos gamybos technologijas ir paslaugas, kurias būtų galima
plačiai paskleisti Europos ir tarptautinėse rinkose, bei užtikrinti
pažangų paklausa grindžiamą valdymą atviroje ir skaidrioje
prekybos energija rinkoje ir sukurti pažangias veiksmingai energiją
naudojančias valdymo sistemas.
3.2.        Pagrindimas
ir Sąjungos pridėtinė vertė
Naujos technologijos ir taikmenys turi
konkuruoti savo kaina ir patikimumu su visiškai optimizuotomis, jau seniai
naudojamomis energetikos sistemomis ir technologijomis. Siekiant šiuos naujus,
mažiau aplinkai kenksmingus, mažą anglies dioksido kiekį
išmetančius, efektyvesnius energijos šaltinius reikiamu mastu paversti
komerciškai priimtinais neįmanoma išsiversti be mokslinių tyrimų
ir inovacijų. Nei pavienis sektorius, nei atskiros valstybės
narės nėra pajėgios prisiimti išlaidas ir riziką,
kurių pagrindiniai veiksniai (perėjimas prie mažo anglies dioksido
kiekio technologijų  ekonomikos, energijos už įperkamą
kainą tiekimas ir jos tiekimo saugumas) nėra susiję su rinka.
Siekiant paspartinti šių veiksmų
diegimą, Sąjungos lygiu teks laikytis strateginio požiūrio,
aprėpti energijos tiekimą, energijos paklausą ir naudojimą
pastatuose, paslaugas, transportą ir pramoninės vertės
grandines. Todėl bus privaloma derinti išteklius visoje Sąjungoje,
įskaitant sanglaudos politikos fondus, visų pirma priimant
nacionalines ir regionines strategijas, kad būtų užtikrinta pažangi
specializacija, prekybos leidimais išmesti teršalus sistemas, viešuosius pirkimus
ir kitus finansinius mechanizmus. Taip pat reikės parengti
atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir veiksmingo
energijos naudojimo reguliavimo ir plėtros politiką, specialią
techninę pagalbą ir pajėgumų kūrimo programą, kad
būtų pašalintos netechnologinės kliūtys.
Strateginiame energetikos technologijų
plane (SET plane) numatytas šis strateginis požiūris. Jame nustatyta
ilgalaikė darbotvarkė, kurią taikant būtų šalinamos
pagrindinės inovacijų kliūtys, trukdančios pažangiausiems
moksliniams tyrimams ir mokslinių tyrimų bei plėtros ir (arba)
koncepcijos tikrinimo etapais bei demonstravimo etapu, kai bendrovės ieško
kapitalo, kad galėtų finansuoti didelius, išskirtinius projektus ir
pradėti pateikimo rinkai procesą.
Apskaičiuota, kad SET planui
įgyvendinti per ateinančius 10 metų reikės 8 mlrd. EUR per
metus[28].
Tai gerokai viršija pavienių valstybių narių ar mokslinių
tyrimų ir pramonės sektorių suinteresuotųjų šalių
galimybes.  Reikia Sąjungos lygiu investuoti į mokslinius tyrimus ir
investicijas bei kartu telkti visos Europos pastangas: užtikrinti bendrą
įgyvendinimą ir dalytis rizika bei pajėgumais. Todėl
Sąjungos skiriamas energetikos mokslinių tyrimų ir
inovacijų finansavimas papildo valstybių narių veiklą,
pirmenybę teikiant tai veiklai, kurią vykdant neabejotinai sukuriama
Sąjungos pridėtinė vertė, visų pirma veiklai, kuri
gali iš tikrųjų pagausinti nacionalinius išteklius. Sąjungos
lygiu vykdoma veikla taip pat būtų remiamos susijusios su didele
rizika, ilgalaikės programos, kurių nepajėgtų
įgyvendinti pavienės valstybės, jungiamos pastangos sumažinti
investavimo riziką vykdant didelio masto veiklą, pvz., pramoninį
demonstravimą ir plėtojant Europą aprėpiančius
sąveikius energetikos projektus.
Įgyvendinant SET planą, kuris yra
vienas iš pagrindinių Europos energetikos politikos mokslinių
tyrimų ir inovacijų elementų, būtų padidintas tiekimo
Sąjungai saugumas ir perėjimas prie mažo anglies dioksido kiekio
technologijų ekonomikos, būtų padedama mokslinių
tyrimų ir inovacijų programas susieti su transeuropinėmis ir
regioninėmis investicijomis į energetikos infrastruktūrą
bei padidintas investuotojų ryžtas skirti kapitalą ilgalaikiams
projektams ir su didele technologine ir rinkos rizika susijusiems projektams. Taip
būtų sukuriamos galimybės diegti inovacijas į mažas ir
dideles bendroves bei padėti joms tapti ir išlikti konkurencingoms
pasaulio rinkose, kuriose galimybės siūlyti energetikos technologijas
labai didelės ir dar plėsis.
Tarptautinėje arenoje Sąjungos
lygmens veiksmais sukuriama kritinė masė, reikalinga norint patraukti
kitų technologijų srities lyderių dėmesį, paskatinti
tarptautinę partnerystę ir taip siekti Sąjungos tikslų. Tarptautiniams
partneriams bus lengviau bendrauti su Sąjunga imantis bendrų
veiksmų, jeigu jais užtikrinama abipusė nauda ir interesai.
Todėl
veiksmai, kurių imamasi sprendžiant šį uždavinį, yra
technologinis pagrindas, kuriuo grindžiama Sąjungos energetikos ir klimato
politika. Juos vykdant taip pat būtų prisidedama kuriant Inovacijų
Sąjungą energetikos srityje ir siekiant tos politikos tikslų,
kurie apibrėžti programose „Taupiai išteklius naudojanti Europa“,
„Globalizacijos erai pritaikyta pramonės politika“ ir „Europos
skaitmeninė darbotvarkė“.
Su
branduolių dalijimusi ir jų sintezės energija susiję
moksliniai tyrimai ir inovacijų diegimo veikla vykdoma pagal programos
„Horizontas 2020“ dalį „EURATOMAS“.
3.3.        Veiklos
apmatai
(a)
Sunaudojamos energijos ir išmetamo anglies dioksido
kiekio mažinimas taikant išmanius ir tvarius vartojimo modelius
Vykdant veiklą pirmenybė teikiama moksliniams
tyrimams ir plataus masto naujų koncepcijų bandymui,
netechnologiniams sprendimams, efektyvesniems, socialiai priimtiniems ir
įperkamiems technologijų komponentams ir sistemoms su
įmontuotais pažangiaisiais elementais – taip siekiama užtikrinti energijos
valdymą realiuoju laiku beveik anglies dioksido neišskiriančiuose
pastatuose, šildymo ir vėsinimo reikmėms naudoti
atsinaujinančiuosius energijos išteklius, užtikrinti itin efektyvų
išteklių naudojimą pramonėje ir paskatinti bendroves, namų
ūkius, bendrijas ir miestus masiškai diegti efektyvaus energijos vartojimo
priemones.
(b)
Pigios elektros energijos, kurią gaminant
išmetama mažai anglies dioksido, tiekimas
Vykdant veiklą pirmenybė teikiama
moksliniams tyrimams, plėtrai ir plataus masto demonstravimui –
naujoviškų atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir
anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijų,
suteikiančių galimybę rinktis platesnio masto, mažesnės
kainos ir aplinkai nekenksmingas technologijas, kurių konversijos
efektyvumas didesnis ir kurios yra labiau prieinamos skirtingoms rinkos ir
naudojimo aplinkoms.
(c)
Pakaitiniai degalai ir mobilieji energijos
šaltiniai
Vykdant veiklą pirmenybė teikiama
moksliniams tyrimams, plėtrai ir plataus masto technologijų
demonstravimui bei vertės grandinėms, siekiant bioenergiją
paversti konkurencingesne ir tvaresne, sutrumpinti vandenilio ir kuro
elementų pateikimo rinkai trukmę ir pasiūlyti naujų
priemonių, turinčių ilgalaikį brandos  potencialą.
(d)
Bendra išmanioji Europos elektros energijos
perdavimo ir paskirstymo sistema
Vykdant veiklą pirmenybė teikiama
moksliniams tyrimams, plėtrai ir plataus masto demonstracinei veiklai
naujų elektros energijos perdavimo ir paskirstymo technologijų
(įskaitant saugojimo technologijų) srityje, sistemoms ir rinkos schemoms,
kurias taikant įprastomis ir nepaprastosios padėties sąlygomis
būtų galima  planuoti, stebėti, kontroliuoti ir saugiai
eksploatuoti sąveikius tinklus atviroje, anglies dioksido
neišmetančioje, atsparioje klimato poveikiui ir konkurencingoje rinkoje.
(e)
Naujos žinios ir technologijos
Vykdant veiklą pirmenybė teikiama su
energetikos technologijomis susijusių įvairių disciplinų
moksliniams tyrimams (įskaitant modeliavimą) ir bendrą Europos
mokslinių tyrimų programų įgyvendinimą ir tarptautinio
lygio įrenginių eksploatavimą.
(f)
Patikimas sprendimų priėmimas ir
visuomenės dalyvavimas
 Vykdant veiklą pirmenybė teikiama
priemonių, metodų ir modelių, kurie būtini norint
užtikrinti tvirtą ir skaidrų  politikos formavimo rėmimą,
rengimui, įskaitant priimtinumo visuomenei veiklą ir visuomenės
dalyvavimą, vartotojų dalyvavimą ir tvarumą.
(g)
Energetikos inovacijų įsitvirtinimas
rinkoje
Vykdant veiklą pirmenybė teikiama
taikomosioms inovacijoms, kuriomis siekiama palengvinti naujų energetikos
technologijų ir paslaugų įsitvirtinimą rinkoje, pašalinti
su technologijomis nesusijusias kliūtis bei paspartinti ekonomiškai
efektyvų Sąjungos energetikos politikos įgyvendinimą.
4.           išmanios, netaršios ir integruotos
transporto sistemos
4.1         Konkretus
tikslas
Konkretus tikslas yra sukurti taupiai
išteklius naudojančią, aplinkai nekenksmingą, saugią ir
nenutrūkstamą Europos transporto sistemą, kuri tenkintų
piliečių, ekonomikos ir visuomenės poreikius.
Europa didėjančius savo
piliečių judumo poreikius turi derinti su būtinais
ekonominės veiklos rezultatais ir būtinybe sukurti mažo anglies
dioksido kiekio technologijų visuomenę bei klimato kaitai
atsparią ekonomiką. Nepaisant transporto sektoriaus plėtros jame
turi būti gerokai sumažintas išmetamųjų šiltnamio efektą
sukeliančių dujų išmetimas ir apribotas kitas neigiamas šio
sektoriaus poveikis aplinkai, be to, turi būti nutraukta šio sektoriaus
priklausomybė nuo naftos, kartu išlaikant didelį efektyvumą ir
judumą.
Tvarų judumą galima užtikrinti tik
iš esmės pertvarkius transporto sistemą, diegiant naujausius
transporto mokslinių tyrimų laimėjimus,  plataus masto
inovacijas bei visoje Europoje diegiant ekologiškesnes, saugesnes ir išmanesnes
transporto sistemas.
Atliekant mokslinius tyrimus ir diegiant
inovacijas turi būti tinkamu laiku užtikrinama pažanga, leisianti pasiekti
pagrindinių Sąjungos politikos tikslų, kartu skatinant
ekonominę konkurenciją, remiant perėjimą prie klimatui
atsparios ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos,  ir
išlaikant pirmavimą pasaulinėje rinkoje.
Nors moksliniams tyrimams, inovacijoms ir
jų diegimui reikia skirti daug lėšų, nepadidinus transporto
tvarumo, ilgainiui patiriamos su visuomene, ekologija ir ekonomika susijusios
sąnaudos bus pernelyg didelės.
4.2         Pagrindimas
ir Sąjungos pridėtinė vertė
Transporto sektorius yra pagrindinis Europos
ekonomikos konkurencingumo ir plėtros veiksnys. Integruotoje Europos
bendrojoje rinkoje jis užtikrina žmonių ir prekių judumą bei
atvirą ir integracinę visuomenę. Transporto sektorius
gamybinių pajėgumų ir teikiamų paslaugų kokybės
atžvilgiu yra vienas iš vertingiausių Europos turto segmentų, o jo
vaidmuo daugelyje pasaulio rinkų yra pagrindinis. Transporto pramonė
ir transporto įrangos gamyba kartu sudaro 6,3 proc. Sąjungos BVP. Pabrėžtina,
kad Europos transporto pramonė turi aršiai konkuruoti su kitų
pasaulio regionų transporto pramone. Siekiant ateityje išlaikyti Europos
gebėjimą konkuruoti ir pašalinti dabartinės transporto sistemos
trūkumus bus reikalingos pažangios technologijos.
Transporto sektorius išmeta daugiausiai
šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir dėl šio
sektoriaus veiklos susidaro apie ketvirtadalis bendro tokių
išmetamųjų dujų kiekio. Transporto sektorius savo veiklai
užtikrinti naudoja 96 proc. iškastinio kurio. Vis didesnį
susirūpinimą kelia transporto spūstys; sistemos dar nėra
pakankamai išmanios; galimybės vieną transporto rūšį keisti
kita jo rūšimi ne visuomet yra patrauklios; žūčių keliuose
skaičius (34 000 per metus) Sąjungoje tebėra labai didelis;
piliečiai ir verslas pageidauja saugios ir patikimos transporto sistemos. Transporto
tvarumas mieste yra susijęs su konkrečiais uždaviniais.
Jeigu numatoma Europos eismo plėtra
kelius dešimtmečius nesikeis, eismas Europoje pateks į aklavietę,
o jo ekonominės sąnaudos bei poveikis visuomenei pasidarys
nebepakeliami. Numatoma, kad per kitus 40 metų keleivio nuvažiuojamų
kilometrų skaičius padvigubės, o oro transporto sektoriuje šis
skaičius didės du kartus greičiau. Išmetamas CO2
kiekis iki 2050 m. padidės 35 proc. Su transporto spūstimis
susijusios išlaidos padidės maždaug 50 proc. (iki beveik 200 mlrd.
EUR per metus). Su avarijomis susijusios išorės išlaidos, palyginti su
2005 m., padidės maždaug 60 mlrd. EUR.
Todėl įprastinio veiklos scenarijaus
negalima rinktis. Vykdant mokslinius tyrimus ir diegiant inovacijas, susijusias
su politikos tikslais ir pagrindiniais uždaviniais, bus gerokai prisidedama
siekiant Sąjungos tikslų, t. y. užtikrinti, kad pasaulio
temperatūra nepadidėtų daugiau kaip 2 °C, 60 %
sumažinti transporto sektoriuje išmetamų CO2 dujų kiekį,
gerokai sumažinti transporto spūstis ir su avarijomis susijusias išlaidas,
o iki 2050 m. beveik pasiekti, kad keliuose nebežūtų žmonės.
Taršos, transporto spūsčių,
saugos ir saugumo problemos būdingos visoms Sąjungos šalims,
todėl joms spręsti reikia imtis Europos lygmens bendradarbiavimo
priemonių. Transporto priemonėms, infrastruktūrai ir eismo
valdymui skirtų naujų technologijų kūrimo ir jų bei
inovacinių sprendimų diegimo spartinimas yra pagrindinė
priemonė siekiant Sąjungoje sukurti mažiau aplinką
teršiančią ir efektyvesnę transporto sistemą; pasiekti
rezultatų, kurie būtini siekiant sumažinti klimato kaitą ir
padidinti išteklių naudojimo efektyvumą; išlaikyti Europos
pirmavimą su transportu susijusių produktų ir paslaugų pasaulio
rinkose. Šių tikslų neįmanoma pasiekti pavieniais nacionaliniais
veiksmais.
Sąjungos lygiu vykdomas su transportu
susijusių mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimas
pirmenybę teikiant veiklai, kuria sukuriama neabejotina Europos
pridėtinė vertė, papildytų valstybių narių
veiksmus. Tai reiškia, kad pirmenybė būtų teikiama toms sritims,
kurios atitinka Europos politikos tikslus,  kuriose būtina užtikrinti
kritinę veiksmų masę, , kuriose būtina taikyti europines
sąveikias transporto sistemas arba   kuriose pastangas telkiant
tarptautiniu lygiu galima sumažinti investavimo į mokslinius tyrimus
riziką, sukurti pradinius bendruosius standartus ir sutrumpinti
mokslinių rezultatų pateikimo rinkai trukmę.
Moksliniai tyrimai ir inovacijų diegimo
veikla apima įvairias iniciatyvas, aprėpiančias visą
inovacijų grandinę. Panaudoti rezultatus rinkoje ypač
padėtų šių rūšių veikla: moksliniams tyrimams ir
inovacijoms taikomas programinis metodas, demnstraciniai projektai, pateikimo
rinkai veikla ir  pagalba įgyvendinant standartizavimo, reguliavimo ir
naujoviškas pirkimo strategijas. Be to, pasitelkiant suinteresuotąsias
šalis ir specialias žinias būtų padedama pašalinti trūkumus,
atsirandančius mokslinių tyrimų rezultatus diegiant transporto
sektoriuje.
Investuojant į mokslinius tyrimus ir
inovacijas, susijusias su mažiau aplinką teršiančia, išmanesne  ir
geriau integruota transporto sistema, būtų svariai prisidedama
siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų, t. y. užtikrinti
pažangų, tvarų ir integracinį augimą, ir pavyzdinės
iniciatyvos „Inovacijų sąjunga“ tikslų. Šia veikla
būtų padedama įgyvendinti baltąją transporto
knygą, kuria siekiama sukurti bendrą Europos transporto erdvę. Vykdant
šią veiklą taip pat būtų prisidedama siekiant tikslų,
iškeltų pavyzdinėje iniciatyvoje „Taupiai išteklius naudojanti
Europa“, „Globalizacijos erai pritaikyta pramonės politika“ ir „Europos
skaitmeninė darbotvarkė“.
4.3.        Veiklos
apmatai
(a)
Aplinką tausojantis ir taupiai išteklius
naudojantis transportas
Siekiama kuo labiau apriboti transporto
poveikį klimatui ir aplinkai, didinant gamtinių išteklių
naudojimo transporto sektoriuje efektyvumą ir mažinant transporto
priklausomybę nuo iškastinio kuro.
Vykdant veiklą pirmenybė teikiama
išteklių naudojimo ir šiltnamio efektą sukeliančių
dujų išmetimo mažinimui, transporto priemonių efektyvumo  didinimui,
siekiant paspartinti naujos kartos elektra varomų automobilių ir
mažą teršalų kiekį ar visai jų neišmetančių
transporto priemonių kūrimą ir pateikimą rinkai,  šiam
tikslui kuriant pažangius variklius, akumuliatorius ir
infrastruktūrą; pakaitinių degalų bei inovacinių ir gerokai
efektyvesnių traukos sistemų galimybių ištyrimui ir
išnaudojimui, įskaitant degalų infrastruktūrą; infrastruktūros
naudojimo optimizavimui,  šiuo tikslu taikant intelektines  transporto sistemas
ir išmaniąją įrangą; ir paklausos valdymo naudojimo bei
viešojo ir nevariklinio transporto naudojimo, visų pirma miestuose,
didinimui.
(b)
Didesnis judumas, mažesnės transporto spūstys,
daugiau saugos ir saugumo
Siekiama didėjančius judumo
poreikius suderinti su geresniu transporto judėjimo sklandumu, šiuo tikslu
diegiant naujoviškas, nenurūkstamas, integracines, saugias, patikimas ir
atsparias transporto sistemas.
Vykdant veiklą pirmenybė teikiama
transporto spūsčių mažinimui, prieigos gerinimui ir vartotojų
poreikių tenkinimui,  šiuo tikslu skatinant transporto nuo durų iki
durų ir logistikos integravimą,  transporto intermodalumo didinimui
ir išmanaus planavimo bei valdymo sistemų diegimui,   taip pat radikaliam eismo
nelaimių mažinimui ir saugumui kylančių grėsmių
poveikio mažinimui.
(c)
Pasaulinis Europos transporto pramonės
pirmavimas
Siekiama padidinti Europos transporto
pramonės ir susijusių paslaugų konkurencingumą bei
pagerinti jos veiklos rodiklius.
Vykdant veiklą pirmenybė teikiama
kitos kartos naujoviškų transporto priemonių kūrimui ir pagrindo
būsimosioms transporto priemonėms ruošimui,  šiuo tikslu kuriant
naujas koncepcijas bei konstrukcijas, išmanias kontrolės sistemas ir
sąveikius standartus, efektyvius gamybos procesus, trumpinant kūrimo trukmę
ir mažinant su gyvavimo ciklu  susijusias išlaidas.
(d)
Politikos formavimo reikmėms skirti
socialiniai ir ekonominiai moksliniai tyrimai bei prognozavimo veikla
Siekiama padėti geriau formuoti
politiką – tai būtina norint paskatinti inovacijas ir norint
spręsti su transportu susijusius uždavinius bei patenkinti visuomenės
poreikius dėl transporto.
Vykdant veiklą pirmenybė teikiama
siekiui suprasti su transportu susijusias socialines ir ekonomines tendencijas
ir prognozes, o politikos formuotojams pateikti įrodymais
pagrįstų duomenų bei analizių.
5.            kova su  klimato kaita,
išteklių naudojimo efektyvumas ir žaliavų tiekimas
5.1.        Konkretus
tikslas
Konkretus tikslas yra sukurti išteklius taupiai naudojančią
ir klimato kaitos poveikiui atsparią ekonomiką, užtikrinti tvarų
žaliavų tiekimą, siekiant patenkinti didėjančios pasaulio
populiacijos poreikius, tvariai naudojantis gamtiniais planetos ištekliais. Vykdant
veiklą būtų padedama didinti Europos konkurencingumą ir
gerovę, kartu užtikrinant aplinkosauginį naudingumą ir
tvarumą, ne didesnį kaip  2 °C vidutinį pasaulinės
temperatūros padidėjimą bei sudarant sąlygas ekosistemoms
ir visuomenei prisitaikyti prie klimato kaitos.
XX a. iškastinio kuro naudojimo ir materialinių išteklių
gavybos mastas padidėjo maždaug dešimt kartų. Panašu, kad ši
gausių ir pigių išteklių era baigiasi. Žaliavoms, vandeniui,
orui, biologinei įvairovei, žemės, vandens ir jūrų
ekosistemoms daromas neigiamas poveikis. Daugelis svarbiausių  pasaulio
ekosistemų išgyvena nuosmukį, o iki 60 proc. jų teikiamų
paslaugų naudojamos netvariai. Sąjungoje asmeniui kiekvienais metais
sunaudojama beveik 16 tonų medžiagų, iš kurių 6 tonos virsta
atliekomis, o pusė šio kiekio patenka į sąvartynus. Pasaulinė
išteklių paklausa nesiliauja didėjusi, daugėja gyventojų ir
randasi poreikių, visų pirma kylančios rinkos ekonomikos
šalių vidutines pajamas gaunantiems gyventojams. Būtina visiškai
atsiesti ekonomikos augimą nuo išteklių naudojimo.
Vidutinė temperatūra Žemės paviršiuje per pastaruosius
100 metų padidėjo maždaug 0,8 °C ir numatoma, kad iki XXI a.
pabaigos ji padidėsianti, palyginti su vidutine 1980–1999 m. verte,
1,8–4 °C[29].
Su šiais pokyčiais siejamas tikėtinas poveikis gamtai ir žmonėms
kels pavojų planetai ir jos gebėjimui prisitaikyti bei
grėsmę būsimai ekonomikos plėtrai ir žmonijos gerovei.
Didėjantis klimato poveikis ir aplinkos pokyčiai, pvz.,
vandenynų rūgštėjimas, Arkties ledynų tirpimas, dirvos kokybės
prastėjimas ir naudojimas, vandens trūkumas, cheminė tarša ir
biologinės įvairovės nykimas, patvirtina, kad planeta
artėja prie savo tvarumo ribos. Pvz., jeigu nebūtų didinamas efektyvumas,
numatoma, kad vandens paklausa jo pasiūlą per 20 metų
viršytų 40 proc. Miškai nyksta nerimą keliančia sparta – per
metus prarandama maždaug 5 mln. hektarų miškų. Išteklių sąveika
gali kelti sisteminę riziką – senkant vienam ištekliui atsiranda
neišvengiamą kitų išteklių ir ekosistemų griūtį
sukeliantis veiksnys. Atsižvelgiant į dabartines tendencijas ir norint
išlaikyti augantį planetos gyventojų skaičių, 2050 m.
Žemės gyventojams išlaikyti reikės dviejų Žemės dydžio
planetų.
Tvarus žaliavų tiekimas ir tausus žaliavų naudojimas,
įskaitant jų žvalgymą, gavybą, perdirbimą, pakartotinį
naudojimą, grąžinamąjį perdirbimą ir pakaitalų
taikymą, yra esminis modernių visuomenių ir jų ekonomikos
veikimo požymis. Europos sektoriai, pvz., statybos, chemijos, automobilių,
kosmoso, mašinų gamybos ir įrangos, kurie sukuria bendrą
pridėtinę 1,3 trilijono EUR vertę ir kuriuose dirba apie
30 mln. darbuotojų, negali veiklos vykdyti be žaliavų. Tačiau
žaliavas tiekti Sąjungai darosi vis sunkiau. Be to, Sąjunga labai
priklauso nuo strategiškai svarbių žaliavų importo; jų tiekimui
nerimą keliančia sparta poveikį daro rinkos veikimo sutrikimai. Be
to, Sąjunga kol kas turi vertingų mineralinių iškasenų,
kurių žvalgymas ir gavyba riboti, nes nesukurtos reikiamos technologijos,
be to, trukdo  padidėjusi pasaulinė konkurencija. Kadangi žaliavos
svarbios užtikrinant Europos konkurencingumą, jos ekonomikai ir jų
naudojimui kuriant naujoviškus produktus, todėl tvarus žaliavų
tiekimas ir tausus žaliavų naudojimas yra svarbiausias Sąjungos
uždavinys .
Ekonomikos
galimybės prisitaikyti ir būti atsparesnei klimato pokyčiams,
taupiau naudoti išteklius ir kartu išlikti konkurencinga priklauso nuo didelio
skaičiaus visuomenei svarbių ar susijusių su technologijomis
ekologinių inovacijų skaičiaus. Pasaulinė ekologinių
inovacijų rinkos metinė vertė yra apie 1 trilijonas EUR (manoma,
kad jos vertė iki 2030 m. padidės tris kartus), todėl
ekologinė inovacija yra pagrindinė galimybė skatinti Europos
ekonomikos konkurencingumą ir darbo vietų kūrimą.
5.2.        Pagrindimas
ir Sąjungos pridėtinė vertė
Norint pasiekti Sąjungos ir tarptautinius tikslus, kad
būtų sumažintas išmetamųjų šiltnamio efektą
sukeliančių dujų kiekis bei koncentracija,  susidoroti su
klimato kaitos poveikiu, privaloma parengti ir įdiegti ekonomiškai
efektyvias technologijas, klimato kaitos mažinimo ir prisitaikymo prie jos
priemones. Taikant Sąjungos ir pasaulinę politikos sistemą turi
būti užtikrinama ekosistemų ir biologinės įvairovės
apsauga, jos vertinamos ir atitinkamai atkuriamos siekiant išsaugoti jų
gebėjimą ateityje teikti išteklius ir paslaugas. Moksliniai tyrimai
ir inovacijos gali padėti užtikrinti patikimą ir tvarią
prieigą prie žaliavų, be to,  gerokai sumažinti naudojamų
išteklių kiekį ir atliekų susidarymą.
Todėl pirmenybiniais savo veiksmais
Sąjunga turi remti pagrindinius Sąjungos tikslus ir įvairių
sričių politiką, įskaitant: strategiją „Europa 2020“; Inovacijų
sąjungą; „Taupiai išteklius naudojančią Europą“ ir
atitinkamą planą;  „Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio
technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planą“[30]; iniciatyvą
„Prisitaikymas prie klimato kaitos. Europos veiksmų programos
kūrimas“[31];
; iniciatyvą dėl žaliavų[32];
Sąjungos tvaraus vystimosi strategiją[33]; „Integruotą
jūrų politiką Europos Sąjungai“[34]; Jūrų strategijos
pagrindų direktyvą[35];
Ekologinių inovacijų veiksmų planą ir Europos
skaitmeninę darbotvarkę[36].
Šiais veiksmais stiprinamas visuomenės gebėjimas didinti
atsparumą aplinkos ir klimato pokyčiams bei užtikrinti žaliavų
prieinamumą.
Atsižvelgiant
į klimato ir aplinkos tarptautinį bei pasaulinį
pobūdį, jų mastą ir sudėtingumą bei
tarptautinį žaliavų tiekimo grandinės pobūdį, veikla
turi būti vykdoma Sąjungos lygiu ir už Sąjungos ribų. Kadangi
būtiniausi moksliniai tyrimai yra daugiadiscipliniai, todėl, siekiant
sėkmingai išspręsti šį uždavinį, privaloma sujungti
papildomas žinias ir išteklius. Norint sumažinti naudojamų išteklių
kiekį ir poveikį aplinkai, tačiau kartu padidinti
konkurencingumą, teks imtis esminių visuomenės ir technologijos
permainų, kad būtų pereita prie tvariu gamtos ir žmonių
gerovės santykiu grindžiamos ekonomikos. Koordinuojama mokslinių
tyrimų ir inovacijų veikla padidins klimato supratimą ir
padės prognozuoti klimato bei aplinkos pokyčius taip, kad
būtų užtikrinama sisteminga ir kelis sektorius aprėpianti
perspektyva, sumažinamas neapibrėžtumas, nustatomos ir įvertinamos
pažeidžiamos vietos, rizika, išlaidos ir galimybės bei išplečiamas
visuomenės ir politikos atsako intervalas,  padidinimas atsako
veiksmingumas. Vykdoma veikla taip pat siekiama visų lygių
visuomenės dalyviams suteikti įgaliojimus aktyviai dalyvauti šiame
procese.
Siekiant
spręsti žaliavų prieinamumo klausimą privaloma imtis suderintos
mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos, aprėpiančios
daugelį disciplinų ir sektorių, kad būtų parengti
saugūs, ekonomiškai pagrįsti, suderinti su aplinka ir socialiniu
atžvilgiu priimtini sprendimai visoje vertės grandinėje (išteklių
žvalgymas, gavyba, perdirbimas, pakartotinis naudojimas, grąžinamasis
perdirbimas ir pakaitalų taikymas). Į šias sritis diegiant inovacijas
būtų suteikiamos galimybės augimui ir darbo vietų
kūrimui bei naujoviškoms pasirinktims, aprėpiančioms
mokslą, technologiją, ekonomiką, politiką ir valdymą. Todėl
numatoma įsteigti Europos žaliavų srities inovacijų
partnerystę.
Ekologinės
inovacijos suteikia naujų patrauklių plėtros ir darbo
galimybių. Sprendimai, parengti Sąjungos lygiu imantis veiksmų,
pašalins pagrindines grėsmes pramonės konkurencingumui ir užtikrins
spartų įsigalėjimą ir išplatinimą bendrojoje rinkoje
bei už ribų. Taip būtų užtikrinamas perėjimas prie ekologiškos
ekonomikos, kurios veiklą organizuojant atsižvelgiama į tvarų
išteklių naudojimą. Su šiuo požiūriu susiję partneriai: tarptautiniai,
Europos ir nacionaliniai politikos formuotojai; tarptautiniai ir valstybių
narių atliekami moksliniai tyrimai ir inovacijų programos; Europos
verslas ir pramonė; Europos aplinkos agentūra ir nacionalinės
aplinkos agentūros bei kitos atitinkamos suinteresuotosios šalys. Be
dvišalio ir regioninio bendradarbiavimo, Sąjungos lygio veiksmais taip pat
būtų remiami susiję tarptautiniai veiksmai ir iniciatyvos,
įskaitant Tarpvyriausybinę klimato kaitos komisiją (IPCC),
Tarpvyriausybinę biologinės įvairovės ir ekosistemų
paslaugų centrą (IPBES) ir Žemės stebėjimo grupę
(GEO).
5.3.        Veiklos
apmatai
(a)
Kova su klimato kaita ir prisitaikymas prie jo
kaitos
Siekiama plėtoti ir įvertinti naujoviškas, ekonomiškai
efektyvias ir tvarias prisitaikymo prie klimato kaitos bei jos mažinimo
priemones, skirtas CO2 ir kitoms šiltnamio efektą
sukeliančioms dujoms bei naudojamas taikant technologines ir netechnologines
ekologiškas sistemas:  parengti įrodymus, kuriais remiantis būtų
galima iš anksto  imtis pagrįstų ir efektyvių veiksmų, ir
sukurti būtinos kompetencijos tinklą. Vykdant veiklą
pirmenybė teikiama: klimato kaitos supratimo gerinimui ir susijusių
klimato prognozių rengimui; poveikio ir pažeidžiamų vietų
vertinimui ir naujoviškų ekonomiškai efektyvių prisitaikymo prie
klimato kaitos priemonių ir rizikos prevencijos priemonių
kūrimui;  klimato kaitos mažinimo politikos rėmimui.
(b)
Tvarus gamtinių išteklių ir
ekologinių sistemų valdymas
Siekiama suteikti žinių, būtinų gamtinius išteklius
valdyti taip, kad būtų užtikrinama ribotų gamtinių
išteklių ir visuomenės bei ekonomikos poreikių tvari
pusiausvyra. Vykdant veiklą pirmenybė teikiama: mūsų
žinių apie ekosistemų veikimą, jų sąveiką su
socialinėmis sistemomis bei jų svarbą palaikant ekonomiką
ir žmonių gerovę gilinimui;  žinių bei priemonių, kurios
reikalingos priimant veiksmingus sprendimus ir įtraukiant visuomenę,
teikimui.
(c)
Tvaraus ne energetinių ir ne žemės
ūkio žaliavų tiekimo užtikrinimas
Siekiama
išplėsti žinias apie žaliavas ir parengti naujoviškus sprendimus,
leisiančius ekonomiškai veiksmingai ir nedarant žalos aplinkai žvalgyti,
išgauti, apdirbti, pakartotinai naudoti ir atgauti žaliavas bei jas pakeisti
ekonomiškai priimtinais ir aplinkai mažesnį poveikį darančiais
pakaitalais. Vykdant veiklą pirmenybė teikiama: žinių apie
žaliavų prieinamumą gilinimui; tvaraus žaliavų tiekimo ir
jų naudojimo skatinimui; pakaitalų svarbiausioms žaliavoms paieškai ir
visuomenės žaliavų klausimo išmanymo ir su jomis susijusios
kvalifikacijos gerinimui.
(d)
Perėjimo prie ekologiškos ekonomikos
užtikrinamas taikant ekologines inovacijas
Siekiama skatinti
visų formų ekologinių inovacijų, kurios leidžia pereiti
prie ekologiškos ekonomikos, diegimą. Vykdant veiklą pirmenybė
teikiama: ekologinių inovacinių technologijų, procesų,
paslaugų ir produktų stiprinimui bei jų pateikimo rinkai
skatinimui ir platinimui, ypač daug dėmesio skiriant mažosioms ir
vidutinėms įmonėms;  naujoviškos politikos ir visuomenės
permainų rėmimui;  ekologiškos ekonomikos kūrimo pažangos nustatymui
ir vertinimui;  išteklių naudojimo efektyvumo didinimui naudojant
skaitmenines sistemas.
(e)
Aplinkos pasaulinio stebėjimo ir informavimo
išsamių bei tvarių sistemų kūrimas
Siekiama
užtikrinti šiam uždaviniui spręsti būtinų ilgalaikių
duomenų ir informacijos tiekimą. Vykdant veiklą pirmenybė
teikiama žemės stebėjimo ir stebėsenos pajėgumams,
technologijoms ir duomenų infrastruktūrai, kuri tinkama nustatytu
laiku pateikti tikslią informaciją, prognozes ir prielaidas. Turi
būti skatinama laisva, atvira ir neribojama prieiga prie
sąveikių duomenų ir informacijos.
6.            INTEGRACINĖ, INOVACIJAS
DIEGIANTI IR SAUGI VISUOMENĖ
6.1.        Konkretus
tikslas
 Konkretus
tikslas yra užtikrinti, kad Europos visuomenė būtų
integracinė, diegianti inovacijas ir saugi, atsižvelgiant milžiniškus
pokyčius ir stiprėjančią pasaulio regionų tarpusavio sąveiką.
Europai
iškilę sudėtingi socialiniai ir ekonominiai uždaviniai, kurie didele
dalimi lemia Europos ateitį – pvz., besiplečiantys ekonominiai ir
kultūriniai ryšiai, gyventojų senėjimas, plintanti
socialinė atskirtis ir skurdas, nelygybė ir migracijos srautai,
skaitmeninės atskirties panaikinimas, kultūrinių inovacijų
ir kūrybingumo visuomenėje bei įmonėse skatinimas ir
saugumo bei laisvės užtikrinimas, pasitikėjimo demokratinėmis
institucijomis ir piliečių tarpusavio pasitikėjimo
valstybėse narėse ir už jų ribų užtikrinimas. Šie
uždaviniai yra labai sudėtingi, todėl juos spręsti reikia
taikant bendras europines priemones.
Pirma, Sąjungoje kol kas nėra
panaikinta didelė nelygybė tarp šalių ir pačiose šalyse. 2010 m.
žmogaus socialinės raidos indekso, suvestinės sveikatos, išsilavinimo
ir pajamų vertinimo priemonės, vertė Sąjungose
valstybėse narėse svyruoja nuo 0,743 iki 0,895, t. y. ji
patvirtinta didelius šalių skirtumus. Taip pat nėra panaikinta
didelė lyčių nelygybė: pvz., mokant atlyginimus
Sąjungoje vyrai kol kas gauna 17,8 proc. didesnį atlyginimą[37]. Vienam iš kiekvienų
šešių Sąjungos piliečių (apie 80 mln. žmonių)
šiandien gresia skurdas. Per paskutinius du dešimtmečius padidėjo jaunimo
ir šeimų su vaikais skurdas. Daugiau nei 20 proc. jaunimo neturi darbo. 150 mln.
europiečių (apie 25 proc.) niekada nėra naudojęsi internetu
ir gali niekada neįgyti reikiamo skaitmeninio raštingumo. Taip pat išplito
politinis abejingumas ir griežtas skirstymasis per rinkimus, o tai rodo susvyravusį
piliečių pasitikėjimą dabartinėmis politinėmis
sistemomis. Minėti skaičiai leidžia daryti prielaidą, kad tam
tikros socialinės grupės ir bendruomenės niekada nepajunta
socialinės ir ekonominės plėtros naudos ir (arba) jos
nedalyvauja demokratinės politikos procesuose.
Antra, Europos
našumo ir ekonominės plėtros sparta keturis dešimtmečius
mažėjo. Be to, pasaulyje Europos pranašumas kuriant žinias ir diegiant
inovacijas, palyginti su pagrindinėmis kylančios ekonomikos šalimis,
pvz., Brazilija ir Kinija, sparčiai nyksta. Nors Europa yra sukūrusi
pajėgią mokslinių tyrimų bazę, ji  turi šią
bazę paversti veiksminga naujoviškų prekių ir paslaugų
kūrimo priemone. Nors žinoma, kad Europa turi daugiau investuoti į
mokslą ir inovacijas, Europa taip pat turi koordinuoti šias investicijas
kur kas išmoningiau nei ji tai darė praeityje: daugiau nei 95 proc.
nacionalinių mokslinių tyrimų ir plėtros biudžetų
naudojami be jokio Sąjungos koordinavimo, taigi gali būti, kad dabar,
kai mažėja finansavimo galimybių, ištekliai labai švaistomi. Be to,
nors pastaruoju metu valstybių narių inovaciniai pajėgumai šiek
tiek panašėja, jie vis tiek labai skiriasi; tarp „inovacijų
pirmūnų“ ir „nuosaikesnių novatorių“ stebimas didelis
atotrūkis[38].
Trečia, piliečiams vis didesnę
riziką kelia įvairių formų grėsmės, pvz.,
nusikaltimai, prievarta, terorizmas, kibernetiniai nusikaltimai, privatumo
pažeidimai, kitų formų socialiniai ir ekonominiai pažeidimai. Apskaičiuota,
kad kiekvienais metais Europoje gali būti apie 75 mln.
tiesioginių nusikaltimų aukų[39].
Įvertinta, kad 2010 m. su nusikaltimais, terorizmu, neteisėta
veika, prievarta ir nelaimėmis susijusios tiesioginės išlaidos
Europoje sudarė apie 650 mlrd. EUR (apie 5 proc. Sąjungos BVP). Geriausias
terorizmo pasekmių pavyzdys yra 2001 m. rugsėjo 11 d. Manheteno
bokštuose dvyniuose surengtas išpuolis. Per šį išpuolį žuvo
tūkstančiai žmonių. Apskaičiuota, kad dėl jo JAV
našumas sumažėjo 35 mlrd. JAV dol., bendroji produkcija – 47 mlrd. JAV
dol., o nedarbas per kitą ketvirtį padidėjo beveik 1 proc. Piliečiai,
bendrovės ir institucijos vis aktyviau naudojasi skaitmenine sąveika
ir sandoriais socialinėje, finansinėje ir komercinėse srityse,
tačiau interneto plėtra suteikia galimybę kiekvienais metais įvykdyti
milijardų eurų vertės kibernetinius nusikaltimus ir pažeisti
asmenų ar asociacijų privatumą visame žemyne. Nesaugumo jausmo
kasdieniniame gyvenime plitimas ir netikėtų situacijų sukeltas
nesaugumas, atrodo, gali paveikti piliečių pasitikėjimą ne
tik institucijomis, bet vienas kitu.
Šie uždaviniai
turi būti sprendžiami kartu ir naujoviškai, nes jie tarpusavyje
susiję, o jų ryšiai yra sudėtingi ir dažnai netikėti.  Inovacijos
gali susilpninti integruotumą, kaip galima spręsti iš skaitmeninės
atskirties ar darbo rinkos susiskaidymo pavyzdžio. Socialinės inovacijos,
socialinis pasitikėjimas ir saugumas kartais būna sunkiai suderinami
su politika, pvz., socialiniu atžvilgiu pažeidžiamuose didelių Europos
miestų rajonuose. Be to, inovacijas derinant su kintančiais
piliečių poreikiais politikos formuotojams ir ekonominiams bei
socialiniams dalyviams tenka ieškoti naujų atsakymų, kuriuos taikant
nebūtų paisoma sektorių, veiklos, prekių ar paslaugų
nusistovėjusių ribų. Interneto, finansinių sistemų,
ekonomikos su nepaprastai dideliu labai senų ir stambių
bendrovių skaičiumi susiformavimas ir aplinkos apsaugos
organizacijų steigimasis akivaizdžiai įrodo, kaip reikia mąstyti
ir kaip imtis spręsti šiuos uždavinius vienu metu atsižvelgiant į
jų integruotumą, inovacijas ir saugumą.
Šiems uždaviniams
būdingas sudėtingumas ir paklausos pokyčiai verčia imtis naujoviškų
mokslinių tyrimų, kurti naujas išmaniąsias technologijas,
procesus ir metodus, socialinių inovacijų mechanizmus, suderintus
veiksmus ir formuoti įvairių sričių politiką, kuri
pagreitintų esminius pokyčius Europoje ar jiems padarytų
įtaką. Todėl privaloma suprasti su šiais uždaviniais susijusias
pagrindines tendencijas ir daromą poveikį, ir dar kartą atrasti
ar išrasti sėkmingas solidarumo, koordinavimo ir kūrybingumo formas,
kurios Europą, palyginti su kitais pasaulio regionais, pavertė
išskirtiniu integracinės, inovacijas diegiančios ir saugios
visuomenės modeliu. Bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis
būtina laikytis platesnio strateginio požiūrio. Galiausiai, saugumo
sričių politika turėtų būti siejama su skirtingų
sričių socialine politika, todėl atliekant šį uždavinį
turi būti skatinama į mokslinius saugumo tyrimus įtraukti socialinius
aspektus.
6.2.        Pagrindimas
ir Sąjungos pridėtinė vertė
Šiuo uždaviniai
nepaiso nacionalinių sienų, todėl juos sprendžiant reikia
atlikti sudėtingesnę palyginamąją judumo (žmonių,
prekių, paslaugų ir kapitalo, tačiau taip pat kvalifikacijos ir
žinių) ir institucijų bendradarbiavimo formų,
kultūrinės sąveikos ir tarptautinio bendradarbiavimo
analizę. Jeigu jie nebūtų giliau išmanomi ir numatomi,
globalizacijos jėgos Europos šalis taip pat verstų vienas su kitomis
konkuruoti, o ne bendradarbiauti, t. y. veikiau pabrėžti Europos
skirtumus nei bendrumą ar tinkamą bendradarbiavimo ir konkurencijos
pusiausvyrą. Šiuos labai svarbius socialinius ir ekonominius uždavinius
sprendžiant tik nacionaliniu lygiu kyla pavojus neefektyviai naudoti išteklius,
problemas perkelti į kitas Europos ir ne Europos šalis,  taip pat dar
labiau padidinti  socialinę, ekonominę bei politinę
įtampą, kuri gali tiesiogiai paveikti Europos Sąjungos sutartyje
nurodytus su jos vertybėmis susijusius tikslus, visų pirma nurodytus
Europos Sąjungos sutarties I antraštinėje dalyje.
 Kad sukurtų
integracinę, inovacijas diegiančią ir saugią
visuomenę, Europa turi imtis veiksmų, apimančių naujų
žinių kūrimą, technologijas ir pajėgumus bei galimų
politikos pasirinkčių nustatymą. Šios priemonės Europai
padėtų spręsti jai iškilusius uždavinius ne tik Europos viduje, bet
ir tampant pasaulinių procesų dalyve. Savo ruožtu šitaip
būtų padedama valstybėms narėms pasinaudoti bet kokia kita
patirtimi ir suteikiama joms galimybė geriau pasirinkti savo
konkrečius veiksmus atsižvelgiant į šioms valstybėms
būdingas aplinkybes.
Todėl sprendžiant šį uždavinį
pagrindinis tikslas bus skatinti Sąjungos šalis, pasaulio valstybes ir
atitinkamas mokslinių tyrimų ir inovacijų bendruomenes naujoviškai
bendradarbiauti. Turėtų būti sistemingai siekiama piliečius
susieti su pramone, remti socialinių ir technologinių inovacijų
procesus, skatinti pažangų ir piliečių dalyvavimu
grindžiamą viešą administravimą bei faktinių duomenų
baze grindžiamą politikos formavimą, kad visų šių
rūšių veikla taptų aktualesnė politikos formuotojams,
socialiniams ir ekonominiams dalyviams bei piliečiams. Šiuo atžvilgiu
inovacijos ir moksliniai tyrimai yra būtina išankstinė Europos
pramonės ir paslaugų konkurencingumo sąlyga, visų pirma
saugumo, skaitmeninės plėtros ir privatumo apsaugos srityse.
Šiam uždaviniui skiriamomis Sąjungos
lėšomis būtų remiamas pagrindinių sričių
Sąjungos politikos formavimas, vykdymas ir pritaikymas, pirmiausiai
strategijoje „Europa 2020“ numatytų pažangaus, tvaraus ir integracinio
augimo prioritetų, bendros užsienio ir saugumo politikos bei Sąjungos
vidaus saugumo strategijos, įskaitant nelaimių prevencijos ir
neatidėliotinų priemonių taikymą. Turi būti
užtikrinamas derinimas su Jungtinių tyrimų centro tiesioginiais
veiksmais.
6.3.        Veiklos
apmatai
6.3.1.     Integracinė
visuomenė
Siekiama Europoje skatinti solidarumą ir
socialinę, ekonominę bei politinę įtrauktį ir
pageidautiną kultūrų sklaidą Europoje ir su tarptautiniais
partneriais bei šiuo tikslu plėtoti pažangų mokslą ir disciplinų
sąveiką, technologines permainas bei organizacines inovacijas. Šiuo
atveju gali būti svarbūs moksliniai humanitarinių mokslų
tyrimai. Vykdomais moksliniais tyrimais politikos formuotojams turi būti
padedama parengti tokią politiką, kuri padėtų kovoti su
skurdu ir užkirstų kelią Europos bendruomenėse plisti
įvairių formų atskirčiai, diskriminacijai ir nelygybei,
pvz., lyčių nelygybei ar skaitmeninei arba inovacinei atskirčiai
ir su kitais pasaulio regionais. Jie visų pirma turėtų
padėti įgyvendinti ir pritaikyti strategiją „Europa 2020“ ir
platesnius išorės veiksmus, kurių imasi Sąjunga. Turi
būti imamasi konkrečių priemonių siekiant užtikrinti
pažangumą mažiau išsivysčiusiuose regionuose ir taip išplečiant
programos „Horizontas 2020“ dalyvių skaičių.
Vykdant veiklą pirmenybė teikiama:
(a)
pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo
skatinimui;
(b)
stiprios ir integracinės visuomenės kūrimui
Europoje;
(c)
Europos, pasaulio procesų dalyvės,
įtakos didinimui;
(d)
mokslinių tyrimų ir inovacijų
atskirties Europoje panaikinimui.
6.3.2.     Inovacijas
diegianti  visuomenė
Siekiama Europoje skatinti visuomenę
diegti inovacijas ir formuoti inovacijų politiką, šiuo tikslu
įtraukiant piliečius, įmones ir vartotojus į mokslinius
tyrimus ir inovacijas bei remiant darniųjų mokslinių tyrimų
ir inovacijų politiką, atsižvelgiant į globalizacijos
poveikį. Parama pirmiausiai turi būti teikiama Europos mokslinių
tyrimų ir inovacijų erdvės plėtrai bei inovacijų
diegimo pagrindinių sąlygų nustatymui.
Vykdant
veiklą pirmenybė teikiama:
(a)
Inovacijų sąjungos ir Europos
mokslinių tyrimų ir inovacijų erdvės faktinių duomenų
 bazės stiprinimui ir paramos joms didinimui;
(b)
naujų formų inovacijų,
įskaitant socialines inovacijas ir kūrybingumą, tyrimui;
(c)
 visuomenės įtraukimo į mokslinius
tyrimus ir inovacijas užtikrinimui;
(d)
nuoseklaus ir veiksmingo bendradarbiavimo su
trečiosiomis šalimis skatinimui.
6.3.3.     Saugi visuomenė
Siekiama paremti Sąjungos išorės ir
vidaus saugumo politiką bei užtikrinti skaitmeninės bendrosios rinkos
kibernetinį saugumą, pasitikėjimą ir privatumą šioje
rinkoje, kartu didinant Sąjungos saugumo, IRT  bei paslaugų
sektorių konkurencingumą. Tai bus daroma kuriant naujoviškas
technologijas ir priemones, kuriomis bus siekiama panaikinti saugumo spragas ir
užtikrinti pavojų saugumui prevenciją. Šie į misiją
orientuoti veiksmai bus grindžiami įvairių galutinių
naudotojų (piliečių, įmonių, administracijų,
įskaitant nacionalines ir tarptautines institucijas, civilinės
saugos, teisėsaugos, pasienio tarnybas ir pan.)  poreikiais ir taip bus
atsižvelgiama į pavojų saugumui, privatumo apsaugos ir
būtinų visuomenės aspektų  raidą.
Vykdant veiklą pirmenybė teikiama:
(a)
kovai su nusikaltimais ir terorizmu;
(b)
saugumo stiprinimui, šiuo tikslu užtikrinant
sienų kontrolę;
(c)
kibernetinio saugumo užtikrinimui
(d)
Europos atsparumo krizėms ir nelaimėms
didinimui;
(e)
privatumo ir laisvės užtikrinimui naudojantis
internetu ir gresniam visuomeninio aspekto įtraukimui į saugumo
srtį.
IV DALIS
Jungtinio tyrimų centro (JRC) nebranduoliniai tiesioginiai veiksmai
1.           Konkretus tikslas
Konkretus tikslas yra Sąjungos
politikos formavimo reikmėms teikti užsakovų poreikius
atitinkančią mokslinę ir techninę pagalbą,
lanksčiai reaguojant į naujus politikos poreikius.
2.           Pagrindimas ir Sąjungos
pridėtinė vertė
Sąjunga parengė plataus užmojo
politikos darbotvarkę iki 2020 m., kurioje aptariamas
sudėtingų ir susijusių uždavinių rinkinys, pvz., tvarus
išteklių valdymas ir konkurencingumas. Norint šiuos uždavinius
sėkmingai išspręsti būtina turėti patikimų
mokslinių duomenų, kurie apimtų įvairias mokslines
disciplinas ir kuriais remiantis būtų galima patikimai įvertinti
politikos galimybes. JRC, kuris dar nuodugniau atliks Sąjungos politikos
mokslinio konsultavimo funkciją, užtikrins būtiną mokslinę
ir techninę paramą visais politikos formavimo etapais – nuo
koncepcijos parengimo iki įgyvendinimo ir įvertinimo. Šiuo tikslu
savo mokslinius tyrimus JRC visų pirma orientuos į Sąjungos
politikos prioritetus ir stiprins kelias disciplinas apimančią kompetenciją.
JRC nepriklausomumas nuo konkrečių interesų (privačių
ar nacionalinių) kartu su JRC užtikrinama mokslinio techninio konsultavimo
funkcija suteikia galimybę palengvinti būtino sutarimo
užtikrinimą su visomis suinteresuotosiomis šalimis ir politikos
formuotojais. Valstybės narės ir Sąjungos piliečiai turi
naudos iš JRC atliekamų mokslinių tyrimų, visų pirma, pvz.,
sveikatos ir vartotojų apsaugos, aplinkos, saugos ir saugumo bei
krizių ir nelaimų valdymo srityse.
JRC yra neatskiriama Europos mokslinių
tyrimų ir inovacijų erdvės dalis ir jis toliau aktyviai rems
šios erdvės veikimą bei šiuo tikslu glaudžiai bendradarbiaus su
kitais kolegomis ir suinteresuotosiomis šalimis, suteiks prieigą prie savo
priemonių bei mokys mokslo darbuotojus. Šiomis priemonėmis taip pat
bus skatinama naujų valstybių narių ir asocijuotų
šalių integracija; remdamasis moksline technine baze JRC toliau organizuos
joms specialius mokymo kursus, susijusius su Sąjungos teisės aktais. JRC
nustatys koordinavimo ryšius su atitinkamais programos „Horizontas 2020“ konkrečiais
tikslais. Siekdamas papildyti savo tiesioginius veiksmus ir toliau integruotis
į ERA bei sukurti tinklus, JRC taip pat gali dalyvauti netiesioginiuose su
programa „Horizontas 2020“ susijusiuose veiksmuose ir koordinavimo
priemonių taikymo veikloje tose srityse, kuriose jis turi kompetencijos  sukurti
pridėtinę vertę.
3.           Veiklos apmatai
Dalyvaudamas įgyvendinant programą
„Horizontas 2020“ JRC daugiausia dėmesio skirs Sąjungos politikos
prioritetams ir su jais susijusiems visuomenės uždaviniams; jo veikla yra
derinama su strategija „Europa 2020“ ir jos pagrindiniais pažangaus, tvaraus ir
integracinio augimo tikslais, Saugumu ir pilietybe ir Globaliąja Europa.
Pagrindinės JRC kompetencijos sritys bus
energetika, transportas, aplinka ir klimato kaita, žemės ūkis ir
maisto produktų tiekimo užtikrinimas, sveikata ir vartotojų apsauga, informacinės
ir ryšių technologijos, etaloninės medžiagos, sauga ir saugumas
(įskaitant branduolinę „Euratomo“ programos dalį).
Šios
kompetencijos sritys turi būti gerokai išplečiamos pajėgumais,
leidžiančiais imtis viso politikos ciklo ir įvertinti politikos galimybes.
Šiuo tikslu pajėgumai stiprinami šiose srityse
(a)
 anticipacija ir prognozės: aktyvus
strateginis žinių apie tendencijas ir įvykius mokslo,
technologijų ir visuomenės srityse bei galimą jų poveikį
valstybės politikai rinkimas;
(b)
ekonomika: teikiamos  integruotos paslaugos,
apimančios  mokslinius techninius ir makroekonominius aspektus;
(c)
modeliavimas: pirmenybė teikiama tvarumui ir
ekonomikai, o Komisijai suteikiama galimybė būti mažiau priklausomai
nuo išorės rangovų tais atvejais, kai reikia atlikt svarbią
scenarijų analizę;
(d)
politikos analizė:  užtikrinti kelis sektorius
aprėpiantį politikos galimybių tyrimą.
(e)
poveikio vertinimas: politikos galimybes pagrindžiančių
mokslinių duomenų pateikimas.
JRC turi nesiliauti siekęs mokslinių
tyrimų pažangumo, kad galėtų teikti patikimą ir
išsamią mokslinę techninę pagalbą politikos formavimo
reikmėms. Šiuo tikslu JRC turi stiprinti bendradarbiavimą su Europos
ir tarptautiniais partneriais, pvz., dalyvaudamas netiesioginiuose veiksmuose. Be
to, jis taip pat atlieka tiriamuosius mokslinius tyrimus ir atrankiniu
būdu ugdo kompetenciją naujose su politika susijusiose srityse.
JRC prioritetai yra:
3.1
Pažangus mokslas
 Vydyti mokslinius
tyrimus, siekiant išplėsti politikos formavimo reikmėms
reikalingą mokslinių duomenų bazę ir tirti naujas mokslo
sritis ir technologijas, be kita ko, taikant tiriamąją mokslinių
tyrimų programą.
3.2         Pramonės
pirmavimas
Padėti didinti
Europos konkurencingumą,  remiant standartizavimo procesą bei
standartus: atlikti mokslinius tyrimus prieš pradedant rengti standartus, kurti
etalonines medžiagas ir matavimo priemones, derinti metodus penkiose
pagrindinėse srityse (energetika, transportas, skaitmeninė
darbotvarkė; saugumas ir sauga; vartotojų apsauga). Atlikti
naujų technologijų saugos vertinimą energetikos ir transporto
bei sveikatos ir vartotojų apsaugos srityse. Padėti lengvinti kosmoso
technologijų ir duomenų naudojimą, standartizavimą ir
patvirtinimą, visų pirma sprendžiant visuomenės uždavinius.
3.3         Visuomenės
uždaviniai
(a)
Sveikata, demografiniai pokyčiai ir
gerovė
Padėti užtikrinti sveikatos ir
vartotojų apsaugą, teikiant mokslinę bei techninę
pagalbą šiose srityse: maisto produktų, pašarų ir
vartotojų produktų; aplinkos ir sveikatos;  sveikatos problemų
diagnostikos ir tikrinimo;  mitybos ir mitybos režimo.
(b)
Maisto tiekimo užtikrinimas, tvarus žemės
ūkis, jūrų ir jūrininkystės moksliniai tyrimai ir
bioekonomika
Paremti Europos žemės ūkio ir
žuvininkystės politikos formavimą, įgyvendinimą ir
stebėseną, įskaitant maisto produktų saugą ir
tiekimo užtikrinimą bei bioekonomikos kūrimą, šiuo
tikslu sudarant javų derliaus prognozes, atliekant  techninę ir
socialinę ekonominę analizę bei modeliavimą.
(c)
Saugi, švari ir efektyviai naudojama energija
Klimato „20/20/20“ ir energetikos tikslus paremti moksliniais tyrimais, susijusiais su technologiniais ir
ekonominiais energijos teikimo aspektais, efektyvumu, mažo anglies dioksido
kiekio technologijomis, energetikos ir (arba) elektros energijos perdavimo
tinklais.
(d)
Išmanios, netaršios ir integruotos transporto
sistemos
Paremti tvaraus, saugaus ir patikimo
asmenų ir prekių judėjimo srities Sąjungos
politiką laboratoriniais tyrimais, modeliavimu ir stebėsenos
metodais, įskaitant mažo anglies dioksido kiekio transporto technologijas,
pvz., elektrifikavimą, aplinkos neteršiančias ir taupias transporto
priemones, pakaitinius degalus ir išmaniąsias  judumo sistemas.
(e)
 Kova su  klimato kaita, išteklių naudojimo
efektyvumas ir žaliavų tiekimas
Ištirti kelis sektorius aprėpiančius
uždavinius, susijusius su tvariu gamtinių išteklių valdymu, ir
šiuo tikslu stebėti pagrindinius aplinkos kintamuosius bei parengti
integruotą tvarumo vertinimo modeliavimo sistemą.
Remti  išteklių naudojimo efektyvumą,
išmetamųjų teršalų mažinimą ir tvarų
žaliavų tiekimą, ir šiuo tikslu atlikti aplinkos
neteršiančių gamybos procesų, technologijų, produktų
ir paslaugų integruotą socialinį, aplinkos ir ekonominį
vertinimą.
Paremti Sąjungos plėtros politikos
tikslus moksliniais tyrimais, siekiant užtikrinti reikiamą
pagrindinių išteklių tiekimą ir daugiausia dėmesio skiriant
aplinkos stebėjimo bei išteklių charakteristikoms, su maisto
produktų sauga ir jų tiekimo užtikrinimu susijusiai analizei ir žinių
 perdavimui.
(f)
Integracinė, inovacijas diegianti ir saugi
visuomenė
Prisidėti įgyvendinant Inovacijų
sąjungą ir stebėti jos įgyvendinimą bei šiuo
tikslu atlikti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksnių bei
kliūčių, metodikų kūrimo, rezultatų duomenų
ir rodiklių makroekonominę analizę.
Paremti Europos mokslinių tyrimų ir
inovacijos erdvę (ERA) ir šiuo tikslu stebėti jos veikimą
bei analizuoti ERA veiksnius ir ERA kelių pagrindinių elementų
kliūtis;  taip pat sukurti mokslinių tyrimų tinklą,
organizuoti mokymą, suteikti teisę vartotojams valstybėse
narėse ir šalyse kandidatėse bei asocijuotose šalyse naudotis JRC
priemonėmis ir duomenų bazėmis.
Prisidėti siekiant pagrindinių
Skaitmeninės darbotvarkės tikslų ir šiuo
tikslu atlikti kiekybinę ir kokybinę ekonominių bei
socialinių aspektų analizę (Skaitmeninė ekonomika,
Skaitmeninė visuomenė, Skaitmeninis gyvenimas).
 Didinti vidinę saugą ir
saugumą: nustatyti bei įvertinti svarbiausios
infrastruktūros, kuri yra svarbus visuomenei būtinų
funkcijų komponentas, pažeidžiamumą;  atlikti su skaitmenine tapatybe
susijusių technologijų eksploatacinių parametrų
vertinimą;  spręsti pasaulinio saugumo uždavinius,
įskaitant naujas ar sudėtines grėsmes ir parengti pažangias
informacijos rinkimo ir analizės bei krizių valdymo priemones.
Pagerinti Sąjungos gebėjimą valdyti
gamtines ir žmogaus sukeltas nelaimes, ir šiuo tikslu tobulinti
infrastruktūros stebėjimą bei plėtoti pasaulinę
ankstyvojo įspėjimo apie įvairias grėsmes ir rizikos
valdymo informacijos sistemas naudojant palydovines žemės stebėjimo
sistemas.
V DALIS
Europos inovacijos  ir technologijos institutas (EIT)
1.           Konkretus tikslas
Konkretus tikslas yra integruoti žinių
trikampį, t. y. mokslinius tyrimus, inovacijas ir švietimą –
taip stiprinti Sąjungos inovacijų pajėgumus ir spręsti
visuomenės uždavinius.
Europa turi pašalinti kelis struktūrinius
trūkumus, kliudančius tinkamai išnaudoti inovacijų
pajėgumus ir gebėjimą teikti naujas paslaugas, produktus ir
organizuoti procesus. Pagrindiniai klausimai, kuriuos Europa turi spręsti
– palyginti neveiksmingas talentų pritraukimas ir jų išlaikymas; nepakankamas
turimų mokslinio tyrimo galimybių išnaudojimas siekiant sukurti
ekonominę ir socialinę vertę; žemas verslo aktyvumo lygis;  pavyzdiniuose
centruose naudojamų išteklių nepakanka  siekiant konkuruoti
pasaulyje;   aukštojo mokslo žinių trikampiui, moksliniams tyrimams bei
verslui bendradarbiauti Europos lygiu trukdantis pernelyg didelis
kliūčių skaičius.
2.           Pagrindimas ir Sąjungos
pridėtinė vertė
Jeigu Europa nori konkuruoti tarptautiniu
lygiu, minėti struktūriniai trūkumai turi būti pašalinti.  Nurodyti
elementai būdingi visoms Sąjungos valstybėms narėms ir turi
įtakos visos Sąjungos kaip inovaciniam pajėgumui.
EIT spręs šiuos klausimus, inicijuodamas struktūrinius
pokyčius Europos inovacijų erdvėje. EIT šio tikslo sieks
skatindamas aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir aukščiausio
lygio inovacijų integraciją, taip kurdamas inovacijoms palankią
naują aplinką ir remdamas naują verslių žmonių
kartą. Vykdydamas šią veiklą EIT visomis išgalėmis
padės siekti strategijos „Europa 2020“ (visų pirma, pavyzdinių iniciatyvų
„Inovacijų sąjunga“ ir „Judus jaunimas“) tikslų.
 Švietimo  ir verslumo integravimas į
mokslinius tyrimus ir inovacijas
 EIT  pasižymi tuo, kad integruoja švietimą
ir verslumą į mokslinius tyrimus ir inovacijas, kaip  vienos
inovacinės grandinės Sąjungoje ir už jos ribų dalis.
Verslo principai ir į rezultatus orientuotas
metodas
EIT, naudodamas savo ŽIB, veiklą vykdo vadovaudamasis
verslo principais.  Labai svarbu turėti stiprų vadovą,
todėl  kiekvienai ŽIB vadovauja pagrindinis vykdomasis direktorius. ŽIB
partneriai yra pavieniai teisiniai subjektai, siekiant užtikrinti, kad
sprendimai būtų priimami racionaliau. ŽIB turi parengti metinius
verslo planus, įskaitant plataus užmojo veiklos planų rinkinį,
aprėpiantį švietimą ir verslo steigimą, grindžiamą aiškiais
tikslais ir tikėtinais rezultatais bei su tikėtinu poveikiu rinkai ir
visuomenei. Dabartinės ŽIB dalyvavimo, vertinimo ir stebėsenos
taisyklės suteikia galimybę sprendimus priimti sparčiai,
vadovaujantis verslo principais.
Susiskaldymo
pašalinimas naudojant ilgalaikę integruotą partnerystę
EIT ŽIB yra labai integruoti subjektai, suburiantys
pažangius aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir technologijų
institutus. ŽIB suteikia galimybę pasaulinio lygio partneriams suformuoti
naujas, kelias sritis aprėpiančias konfigūracijas, optimizuoti
turimus išteklius ir užtikrinti prieigą naujiems verslo sprendimams
taikant naujas vertės grandines, prisiimant didelę riziką ir
imantis plataus užmojo uždavinių.
Pagrindinis Europos inovacijų turtas: jos
talentingų žmonių puoselėjimas
Talentas yra pagrindinė inovacijos
sudedamoji dalis. EIT motyvuoja žmones ir skatina jų tarpusavio
sąveiką, todėl jo inovacijų modelyje svarbiausias vaidmuo
tenka studentams, mokslo darbuotojams ir verslininkams. EIT ugdo  verslumo ir
kūrybingumo kultūrą, o talentingiems žmonėms sudaromos
sąlygos gauti tarpdisciplininį išsilavinimą: jie gali dalyvauti
EIT ženklu pažymėtose magistrantūros ir doktorantūros
programose, kurios turėtų tapti tarptautiniu mastu pripažintu
pažangumo ženklu. Vykdydamas šią veiklą EIT labai skatina
judrumą žinių trikampyje.
3.           Veiklos apmatai
Spręsdamas Europos bendrai ateičiai
svarbiausius visuomenės uždavinius EIT savo veiklą vykdo daugiausiai
naudodamas žinių ir inovacijų bendrijas (ŽIB), tačiau ne vien
tik jas. Kiekviena ŽIB gali gana savarankiškai pasirinkti savo strategijas ir
veiklą, tačiau yra keletas visoms ŽIB bendrų inovacinių
ypatybių. EIT savo poveikį taip pat didina skleisdamas ŽIB
patirtį visoje Sąjungoje ir aktyviai puoselėdamas naują
žinių mainų kultūrą.
(a)
Aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir
inovacijų veiklos perdavimas ir taikymas kuriant naujas verslo galimybes
EIT siekia išlaisvinti inovacinį žmonių
potencialą ir panaudoti jų idėjas neatsižvelgiant į jų
vietą inovacijų grandinėje. EIT taip pat padeda šalinti „Europos
paradoksą“, kai pažangių mokslinių tyrimų pajėgumai
nėra tinkamai išnaudojami. Šia savo veikla EIT padeda idėjas pateikti
rinkai. Daugiausiai naudodamas savo ŽIB ir pirmenybę teikdamas verslumo
skatinimui EIT sukurs naujų verslo galimybių jau veikiančiose
įmonėse ir steigdamas naujas įmones ir jų padalinius.
(b)
Pažangūs ir inovacijomis grindžiami moksliniai
tyrimai siekiant patenkinti pagrindinius ekonomikos ir visuomenės
interesus
Įgyvendindamas savo strategiją ir
vykdydamas veiklą EIT pirmenybę teikia visuomenės uždaviniams,
kurie bus aktualiausi ateityje, spręsti, pvz., klimato kaita ar tvari
energetika.  Kompleksiškai spręsdamas pagrindinius visuomenės
uždavinius EIT skatina kelias disciplinas ar skirtingas disciplinas
aprėpiančių metodų  taikymą ir padeda sutelkti ŽIB
mokslinių tyrimų partnerių pastangas.
(c)
Talentingų, kvalifikuotų ir verslių
žmonių ugdymas naudojant švietimą ir mokymą
EIT turi visiškai integruoti švietimą ir
mokymą visais karjeros etapais ir parengti naują bei inovacinę
programą, kad būtų atsižvelgiama į su sudėtingais
visuomenei ir ekonomikai iškilusių uždavinių sprendimais
susijusių naujų profilių poreikį. Šiuo tikslu EIT
turės imtis veiksmų, kad būtų skatinamas naujų
laipsnių ir diplomų pripažinimas valstybėse narėse.
EIT taip pat privalo parengti tiksliai
apibrėžtą „verslumo“ koncepciją ir šiuo tikslu pasitelkti savo
lavinimo programas, kuriomis būtų skatinamas verslumas, susietas su
intensyviu žinių įgijimu, vykdyti inovacinius mokslinius tyrimus ir
prisidėti prie visuomenei svarbių sprendimų.
(d)
Gerosios patirties sklaida ir sistemingi žinių
mainai
EIT turi siekti, kad būtų diegiami nauji
požiūriai į inovacijas ir kuriama bendra inovacijų ir žinių
perdavimo kultūra, be kita ko, dalijantis  įvairia EIT ŽIB patirtimi,
šiam tikslui pasitelkiant įvairius sklaidos mechanizmus, pvz.,
suinteresuotųjų šalių centrą ir stipendijų
programą.
(e)
Tarptautinis aspektas
EIT veikia atsižvelgdamas į tarptautinę
aplinką, kurioje jis vykdo savo veiklą, ir jis turi padėti
užmegzti ryšius su pagrindiniais tarptautiniais partneriais. Keldamas pavyzdinių
centrų lygį ir šiuo tikslu pasitelkdamas ŽIB bei kurdamas naujas švietimo
galimybes, EIT siekia Europą padaryti patrauklesnę talentingiems
užsieniečiams.
(f)
Europos platesnio poveikio skatinimas naudojant naujovišką
finansavimo modelį
EIT turi tinkamai prisidėti siekiant
programos „Horizontas 2020“ tikslų, visų pirma spręsti visuomenės
 uždavinius siekdamas papildyti kitas šiose srityse taikomas iniciatyvas. Jis
išbandytų naujus ir supaprastintus finansavimo ir valdymo metodus, taigi
jam Europos inovacijų erdvėje tektų pirmeivio vaidmuo. Jo taikomas
finansavimo metodas grindžiamas stipriu sverto poveikiu: telkiamos ir viešojo,
ir privačiojo sektorių lėšos. Be to, EIT naudos visiškai naujas
tikslinės paramos priemones, taikomas individualiai veiklai, ir šiuo
tikslu pasitelkiant EIT fondą.
(g)
Regioninės plėtros sujungimas su Europos
galimybėmis
Naudodamas ŽIB ir jų koordinavimo centrus – pavyzdinius
centrus, kurie suburia  aukštojo mokslo įstaigas, mokslinių
tyrimų įstaigas ir verslo partnerius tam tikroje geografinėje
vietoje – EIT taip pat yra susiejamas su regionine politika. Visų pirma
EIT turi užtikrinti geresnius aukštojo mokslo ir regioninių inovacijų
ir augimo institucijų ryšius, atsižvelgdamas į regionines ir
nacionalines pažangiosios specializacijos strategijas. Vykdydamas šią
veiklą EIT padeda siekti Sąjungos sanglaudos politikos tikslų.
II priedas
Biudžeto paskirstymas
Orientacinis
programos „Horizontas 2020“ biudžeto paskirstymas (mln. EUR):
 I           Pažangus mokslas: || 27818
                 1.             Europos mokslinių tyrimų taryba || 15008
                 2.             Ateities ir kuriamos technologijos || 3505
                 3.             Marie Curie veiksmai siekiant ugdyti kvalifikacijas, mokyti ir plėtoti karjerą || 6503
                 4.             Europos mokslinių tyrimų infrastruktūra (įskaitant e. infrastruktūrą) || 2802
 II         Pramonės pirmavimas: || 20280
                 1.             Pirmavimas kuriant didelio poveikio ir pramonės technologijas* || 15580, o 500 šios sumos – EIT
                 2.             Prieiga prie rizikos kapitalo** || 4000
                 3.             Inovacijų diegimas MVĮ || 700
 III        Visuomenės uždaviniai: || 35888
                 1.             Sveikata, demografiniai pokyčiai ir gerovė; || 9077, o 292 šios sumos – EIT
 2.             Maisto tiekimo užtikrinimas, tvarus žemės ūkis, jūrų ir jūrininkystės moksliniai tyrimai ir bioekonomika; || 4694, o 150 šios sumos – EIT
                 3.             Saugi, švari ir efektyviai naudojama energija || 6537, o 210 šios sumos – EIT
                 4.             Išmanios, netaršios ir integruotos transporto sistemos || 7690, o 247 šios sumos – EIT
                 5.             Kova su  klimato kaita, išteklių naudojimo efektyvumas ir žaliavų tiekimas || 3573, o 115 šios sumos – EIT
                 6.             Integracinė, inovacijas diegianti ir saugi visuomenė || 4317, o 138 šios sumos – EIT
 Europos inovacijos ir technologijos institutas (EIT) || 1542 + 1652***
 Jungtinio tyrimų centro nebranduoliniai tiesioginiai veiksmai || 2212
 IŠ VISO || 87740
*Įskaitant 8975 mln. EUR
informacinėms ir ryšių technologijoms (IRT) (1795 mln. EUR –
fotonikai ir  mikro ir nanoelektronikai), 4293 mln. EUR –
nanotechnologijoms, pažangiosioms medžiagoms ir pažangiems gamybos ir apdirbimo
procesams,  575 mln. EUR – biotechnologijoms, o kosmosui – 1737 mln.
EUR. Taigi didelio poveikio technologijoms bus skirta  6663 mln. EUR.
** Apie
1131 mln. šios sumos gali būti skirta projektams įgyvendinti
pagal Strateginį energetikos technologijų planą (SET
planą). Apie trečdalis šios sumos gali būti skirta MVĮ.
*** Bendra suma bus
skirta asignavimų pavidalu, kaip numatyta 6 straipsnio 3 dalyje. Antra
asignavimų suma – 1652 mln. EUR – skiriama proporcingai iš
„Visuomenės uždavinių“ ir „Pirmavimo kuriant didelio poveikio ir
pramonės technologijas“ biudžetų; ji yra orientacinė ir jai
taikomas 26 straipsnio 1 dalyje nurodytas įvertinimas.
FINANSINĖ TEISĖS AKTO
PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
              1.1.    Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
              1.2.    Atitinkama
(-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
              1.3.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pobūdis
              1.4.    Tikslas
(-ai)
              1.5.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pagrindas
              1.6.    Trukmė
ir finansinis poveikis
              1.7.    Numatomas
(-i) valdymo metodas (-ai)
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
              2.1.    Priežiūros
ir atskaitomybės taisyklės
              2.2.    Valdymo
ir kontrolės sistema
              2.3.    Sukčiavimo
ir pažeidimų prevencijos priemonės
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
FINANSINIS POVEIKIS
              3.1.    Atitinkama
(-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os)
ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
              3.2.    Numatomas
poveikis išlaidoms
              3.2.1. Numatomo poveikio
išlaidoms suvestinė
              3.2.2. Numatomas poveikis
veiklos asignavimams
              3.2.3. Numatomas poveikis
administracinio pobūdžio asignavimams
              3.2.4. Suderinamumas su
dabartine daugiamete finansine programa
              3.2.5. Trečiųjų
šalių finansinis įnašas
              3.3.    Numatomas poveikis
įplaukoms
FINANSINĖ
TEISĖS AKTO PAŽYMA
PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA
1.1.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pavadinimas
2014–2020 m.
bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas
2020“
1.2.        Atitinkama (-os) politikos
sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[40]

-
08- Moksliniai tyrimai ir inovacijos
-
09 - Informacinė visuomenė ir žiniasklaida
-
02 - Įmonės ir pramonė
-
05 - Žemės ūkis
-
32 - Energetika
-
06 - Judumas ir transportas
-
15 - Švietimas ir kultūra
-
07 - Aplinka ir klimato politika
-
10 - Jungtinis tyrimų centras
1.3.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pobūdis
ý Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta
įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus
parengiamuosius veiksmus[41]

¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo
pratęsimu
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į
naują priemonę
1.4.        Tikslai
1.4.1.     Komisijos daugiametis
(-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo
pasiūlymu (šia iniciatyva)
Bendroji
mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“
(2014–2020 m.) („Horizontas 2020“) padės įgyvendinti
strategiją „Europa 2020“ ir, be kita ko, baigti kurti Europos
mokslinių tyrimų ir inovacijų erdvę, šiuo tikslu skatindama
pažangų, tvarų ir integracinį augimą:
–
pažangus augimas – plėtoti žiniomis ir inovacijomis (pavyzdinės
Inovacijų sąjungos iniciatyvos įgyvendinimas) grįstą
ekonomiką;
–
tvarus augimas – skatinti taupiau išteklius naudojančią, mažiau
aplinką veikiančią ir konkurencingesnę ekonomiką;
–
integracinis augimas – skatinti didelį užimtumą
užtikrinančią ekonomiką, socialinę ir teritorinę
sanglaudą.
1.4.2.     Konkretus (-ūs) tikslas
(-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla
–
I dalis. Prioritetas „Pažangus mokslas“
–
II dalis. Prioritetas „Pramonės pirmavimas“
–
III dalis. Prioritetas „Visuomenės uždaviniai“
–
IV dalis. Jungtinio tyrimų centro nebranduoliniai tiesioginiai veiksmai
–
V dalis. „Žinių trikampio integravimas“ (Europos inovacijos ir
technologijos institutas)
Atitinkama VGV / VGB veikla
-
08- Moksliniai tyrimai ir inovacijos
-
09 - Informacinė visuomenė ir žiniasklaida
-
02 - Įmonės ir pramonė
-
05 – Žemės ūkis
-
32 - Energetika
-
06 - Judumas ir transportas
-
15 - Švietimas ir kultūra
-
07 - Aplinka ir klimato politika
-
10 - Jungtinis tyrimų centras
1.4.3.     Numatomas (-i) rezultatas
(-ai) ir poveikis
Nurodyti poveikį,
kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams
gavėjams (tikslinėms grupėms).
Apskaičiuota,
kad įgyvendinant programą „Horizontas 2020“ iki 2030 m. bus
sukurta papildomai 0,92 % BVP, 1,37 % eksporto, -0,15 % importo
ir 0,40 % užimtumo.
Išsami
informacija pateikta Komisijos tarnybų darbiniame dokumente dėl
programos „Horizontas 2020“ poveikio vertinimo, pridedamo prie šio teisės
akto pasiūlymo.
1.4.4.     Rezultatų ir poveikio
rodikliai
Nurodyti
pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.
Šioje
lentelėje nurodomi tam tikri bendrųjų ir konkrečių
programos „Horizontas 2020“ tikslų rodikliai, naudojami rezultatams ir
poveikiui įvertinti.
Papildomi
– įskaitant naujai sukurtus – rodikliai naudojami nustatant skirtingos
konkrečios veiklos įvairių rūšių rezultatus ir
poveikį.
Bendrasis
tikslas:
Padėti
siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir baigti kurti Europos
mokslinių tyrimų ir inovacijų erdvę
–
Strategijos „Europa 2020“ mokslinių tyrimų ir plėtros tikslas
(3 % BVP)
Dabartinė
padėtis:       2,01 % BVP (ES-27, 2009 m.)
Tikslas:           3 %
BVP (2020 m.)
–
Strategijos „Europa 2020“ inovacijų pagrindinis rodiklis
Dabartinė
padėtis:       Naujas požiūris
Tikslas:           Didelė
sparčiai besiplečiančių inovacijas diegiančių
įmonių dalis ekonomikoje
I dalis. Prioritetas „Pažangus mokslas“
Konkretūs tikslai
* Europos mokslinių tyrimų taryba
–
Europos mokslinių tyrimų tarybos finansuojamų projektų
leidinių dalis, kurie patenka tarp 1 % dažniausiai cituojamų
Dabartinė
padėtis:       0,8 % (ES leidiniai nuo 2004 iki 2006 m., cituoti
iki 2008 m.)
Tikslas:           1,6
% (Europos mokslinių tyrimų tarybos straipsniai, 2014–2020 m.)
–
Institucijų politikos ir nacionalinės ir (arba) regionų
politikos priemonės, kurias paskatino Europos mokslinių tyrimų
tarybos finansavimas
Dabartinė
padėtis:       20 (2007 – 2013 m. prognozė)
Tikslas:           100
(2014–2020 m.)
* Ateities ir kuriamos technologijos
–
Straipsniai to paties lygio mokslo darbuotojų vertinamuose
įtakinguose žurnaluose
Dabartinė
padėtis:       Naujas požiūris
Tikslas:           25
straipsniai, tenkantys 10 mln. EUR finansavimo (2014 – 2020 m.)
–
Patentų paraiškos pagal programą „Ateities ir kuriamos technologijos“

Dabartinė
padėtis:       Naujas požiūris
Tikslas:           1
patento paraiška, tenkanti 10 mln. EUR finansavimo (2014 – 2020 m.)
* Marie
Curie veiksmai siekiant ugdyti kvalifikacijas, mokyti ir plėtoti
karjerą
–
Mokslo darbuotojų perėjimas iš vieno sektoriaus į kitą ir
persikėlimas iš vienos valstybės į kitą valstybę,
įskaitant doktorantūros studijų kandidatus
Dabartinė
padėtis:       50 000, apie 20 % doktorantūros studijų
kandidatų (2007 – 2013 m.)
Tikslas:           65 000,
apie 40 % doktorantūros studijų kandidatų (2014 – 2020 m.)
* Europos
mokslinių tyrimų infrastruktūra (įskaitant e.
infrastruktūrą)
–
Mokslinių tyrimų infrastruktūra, kuria gali naudotis visi mokslo
darbuotojai Europoje ir už jos ribų taikant Sąjungos paramą
Dabartinė
padėtis:       650 (2012 m.)
Tikslas:           1000
(2020 m.)
II dalis. Prioritetas „Pramonės pirmavimas“
Konkretūs tikslai
* Pirmavimas
kuriant didelio poveikio ir pramonės technologijas (IKT,
nanotechnolgijos, pažangiosios medžiagos, biotechnologijos, pažangi gamyba ir
kosmosas)
–
Patento paraiškos, gautos kuriant skirtingas didelio poveikio ir pramonės
technologijas
Dabartinė
padėtis:       Naujas požiūris
Tikslas:           3
patento paraiškos, tenkančios 10 mln. EUR finansavimo (2014 –
2020 m.)
–
Prieiga prie rizikos kapitalo
–
Bendra investicijų suma taikant paskolų finansavimą ir rizikos
kapitalo investicijas
Dabartinė
padėtis:       Naujas požiūris
Tikslas:           100 mln.
EUR bendrų investicijų, tenkančių 10 mln. EUR Sąjungos
įnašui (2014–2020 m.)
* Inovacijų
diegimas MVĮ
–
Dalyvaujančių MVĮ dalis, kurios diegia inovacijas į naujas
bendroves ar rinką (projekto laikotarpiu + treji metai)
Dabartinė
padėtis:       Naujas požiūris
Tikslas:           50
%
III dalis. Prioritetas „Visuomenės uždaviniai“
Konkretūs tikslai
Kiekvieno
iš šių uždavinių sprendimo pažanga įvertinama atsižvelgiant
į indėlį siekiant programos „Horizontas 2020“ I priede
nurodytų tikslų bei esminio žengimo į priekį, be kurio
neįmanoma išspręsti uždavinių, aprašymus ir politikai svarbius
rodiklius:
-
Pagerinti visos gyvenimo trukmės sveikatą ir padidinti visuotinę
gerovę.
–
Užtikrinti, kad konkurencingomis ir mažai anglies dioksido išskiriančiomis
tiekimo grandinėmis būtų tiekiama pakankamai saugių ir
aukštos kokybės maisto produktų bei kitų biologinių produktų,
o šiuo tikslu kuriamos našios ir tausiai išteklius naudojančios
pirminės gamybos sistemos bei saugomos susijusios ekosistemų
funkcijos.
-
Užtikrinti perėjimą prie patikimos, tvarios ir konkurencingos
energetikos sistemos sparčiai mažėjant išteklių kiekiui,
didėjant energijos poreikiui ir keičiantis klimatui.
-
Sukurti taupiai išteklius naudojančią, aplinkai nekenksmingą,
saugią ir nenutrūkstamą Europos transporto sistemą, kuri
tenkintų piliečių, ekonomikos ir visuomenės poreikius.
-
Sukurti išteklius taupiai naudojančią ir klimato kaitos poveikiui
atsparią ekonomiką, atitinkančią didėjančių
Žemės gyventojų poreikius, atsižvelgiant į gamtinius planetos
išteklius.
-
Užtikrinti, kad Europos visuomenė būtų integracinė,
diegianti inovacijas ir saugi, atsižvelgiant į milžiniškus pokyčius
ir vis didėjančią pasaulio dalių tarpusavio
priklausomybę.
Papildomi
veiklos kokybės rodikliai:
 - Straipsniai to paties lygio mokslo darbuotojų
vertinamuose įtakinguose žurnaluose skirtingų visuomenės
uždavinių srityje
Dabartinė
padėtis:       Naujas požiūris (FP7(2007-2010), iš viso 8149
straipsnių – preliminarus skaičius)
Tikslas:           Vidutiniškai
20 straipsnių, tenkančių 10 mln. EUR finansavimo (2014 –
2020 m.)
–
Patento paraiškos skirtingų visuomenės uždavinių srityje
Dabartinė padėtis:       153 (FP7 Bendradarbiavimo
programa 2007-10, preliminarūs skaičiai)
Tikslas:           Vidutiniškai
2 patento paraiškos, tenkančios 10 mln. EUR finansavimo (2014 –
2020 m.)
 -
Sąjungos teisės aktų, susijusių su veikla, kuri remiama
sprendžiant skirtingus visuomenės uždavinius, skaičius
Dabartinė
padėtis:       Naujas požiūris
Tikslas:           Vidutiniškai
vienas, tenkantis 10 mln. EUR finansavimo (2014 – 2020 m.)
IV dalis. Jungtinio tyrimų centro nebranduoliniai tiesioginiai
veiksmai
Teikti
į užsakovų poreikius orientuotą mokslinę ir techninę
pagalbą formuojant Sąjungos politiką
–
Konkretaus poveikio, kurį Europos politikai daro Jungtinio tyrimų
centro teikiama techninė ir mokslinė pagalba formuojant
politiką, apraiškų skaičius
Dabartinė
padėtis:       175 (2010 m.)
Tikslas:           230
(2020 m.)
 -
To paties lygio mokslo darbuotojų įvertinų straipsnių
skaičius
Dabartinė
padėtis:       430 (2010 m.)
Tikslas:           500
(2020 m.)
V dalis. „Žinių trikampio integravimas“ (Europos
inovacijos ir technologijos institutas)
–
Į žinių ir inovacijų bendrijas (ŽIB) integruotos
universitetų organizacijos, verslas ir moksliniai tyrimai
Dabartinė
padėtis:       Naujas požiūris
Tikslas:           540
(2020 m.)
–
Bendradarbiavimas žinių trikampyje siekiant sukurti naujoviškus produktus
ir procesus
Dabartinė
padėtis:       Naujas požiūris
Tikslas:           600
naujų įmonių ir jų padalinių, kuriuos sukuria ŽIB
studentai, mokslo darbuotojai ar profesoriai
6 000 inovacijų, kuris įdiegtos jau veikiančiose
įmonėse ir kurias sukūrė ŽIB studentai, mokslo darbuotojai
arba profesoriai
1.5.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pagrindas
1.5.1.     Trumpalaikiai arba ilgalaikiai
poreikiai
 -
Pagerinti mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikį sprendžiant
pagrindinius visuomenės uždavinius.
 -
Padidinti Europos pramonės konkurencingumą, skatinant
technologinį pirmavimą ir pritaikant geras idėjas rinkoje
 -
Stiprinti Europos mokslinę bazę.
 -
Sukurti Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų erdvę bei
padidinti jos veiksmingumą (kompleksiniai tikslai).
Išsami
informacija pateikta Komisijos tarnybų darbiniame dokumente dėl
programos „Horizontas 2020“ poveikio vertinimo, pridedamo prie šio teisės
akto pasiūlymo.
1.5.2.     Papildoma ES dalyvavimo nauda
Priežastys,
kuriomis grindžiamas viešojo sektoriaus įsikišimas sprendžiant 1.5.1
punkte nurodytas problemas, yra akivaizdžios. Pačios rinkos negalės
užtikrinti Europos pirmavimo įgyvendinant naują techninę
ekonominę paradigmą. Siekiant pašalinti rinkos nepakankamumą,
susijusį su sistemingais pagrindinių technologijų
pokyčiais, reikia imtis plataus masto viešosios intervencijos, kuri
grindžiama ir paklausos, ir pasiūlos priemonėmis.
Tačiau
pavieniui veikiančios valstybės narės nėra pajėgios
užtikrinti būtinos viešosios intervencijos. Lėšos, kurias
valstybės narės investuoja į mokslinius tyrimus ir inovacijas,
yra palyginti nedidelės, suskaidytos ir naudojamos neveiksmingai – ši
kliūtis sunkiai įveikiama, jeigu tenka keisti technologijas.
Pačioms valstybėms narėms būtų sunku paspartinti
ganėtinai įvairių technologijų plėtrą arba pašalinti
nepakankamo tarptautinio koordinavimo trūkumą.
Pasiūlytoje
kitoje daugiametėje finansinėje programoje pabrėžta, kad
Sąjunga yra tinkamai prisitaikiusi užtikrinti pridėtinę
vertę ir šiuo tikslu skirti dideles investicijas į pažangius
fundamentinius mokslinius tyrimus, į tikslinius taikomuosius mokslinius
tyrimus ir plėtrą bei į su jais susijusį švietimą,
mokymą ir infrastruktūrą – tai padės pagerinti
mūsų rezultatus, susijusius su konkrečios temos moksliniais
tyrimais ir plėtra bei didelio poveikio technologijų kūrimu;
remti bendrovių pastangas naudoti mokslinių tyrimų rezultatus ir
paversti juos rinkai pritaikytais produktais, procesais ir paslaugomis;
skatinti šių inovacijų platinimą. Tam tikrą
tarpvalstybinę veiklą – nacionalinį mokslinių tyrimų
finansavimą, Sąjungos konkurenciją dėl mokslinių
tyrimų finansavimo, mokslo darbuotojų judumą ir mokymą,
mokslinių tyrimų infrastruktūros koordinavimą,
tarptautinius bendruosius mokslinius tyrimus ir inovacijas bei paramą
inovacijoms – galima veiksmingiausiai ir naudingiausiai organizuoti
Sąjungos lygiu. Atlikto ex-post vertinimo įrodymais patikimai
patvirtinta, kad Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų
programomis remiami moksliniai tyrimai ir kita veikla, kuri strategiškai labai
svarbi jos dalyviams, ir kad jeigu Sąjunga neskirtų paramos,
minėti tyrimai ir kita veikla tiesiog nebūtų vykdomi. Kitaip
tariant, Sąjungos lygio paramai nėra jokių pakaitalų.
Įrodymais
taip pat patvirtinta politiką remiančios veiklos, kuri vykdoma
sujungiant skirtingų sričių žinias ir patirtį, palyginant
įvairių valstybių inovacijos politikos priemones ir patirtį
bei suteikiant galimybę nustatyti, skatinti ir bandyti geriausią
plačiausios įmanomos srities patirtį, Europos
pridėtinė vertė.
Tiesioginiais
Jungtinio tyrimų centro (JRC) veiksmais sukuriama Sąjungos
pridėtinė vertė, nes ši veikla yra unikali Europos mastu.
Vykdant šią veiklą ne tik patenkinamas Komisijos poreikis
užsitikrinti vidinę prieigą prie mokslinių duomenų, kurie
nebūtų susiję su nacionaliniais ir privačiais interesais,
tačiau taip pat teikiama tiesioginė nauda Sąjungos
piliečiams, t. y. prisidedama vykdant politiką, kuria siekiama
pagerinti ekonomines, aplinkos ir socialines sąlygas.
Išsami
informacija pateikta Komisijos tarnybų darbiniame dokumente dėl
programos „Horizontas 2020“ poveikio vertinimo, pridedamo prie šio teisės
akto pasiūlymo.
1.5.3.     Išvados, padarytos remiantis
ankstesne patirtimi
Programa
grindžiama patirtimi, įgyta įgyvendinant ankstesnę
Bendrąją mokslinių tyrimų ir technologijų
demonstravimo programą (FP), Konkurencingumo ir inovacijų
programą (CIP) bei vykdant Europos inovacijos ir technologijos instituto
(EIT) veiklą.
Per
kelis dešimtmečius aprėpiantį laikotarpį taikant
Sąjungos programas:
–
sėkmingai buvo įtraukti geriausi Europos mokslo darbuotojai ir
institutai,
–
užtikrintas didelio masto sisteminimo poveikis, mokslinis, technologinis ir
inovacinis poveikis, mikroekonomikos nauda ir tolesnis makroekonominis,
socialinis poveikis ir poveikis aplinkai visose valstybėse narėse.
Vertinant
sėkmę kartu privaloma atsižvelgti į svarbias praeities pamokas:
–
Mokslinių tyrimų, inovacijų ir švietimo veikla turėtų
būti geriau koordinuojama;
–
Mokslinių tyrimų rezultatai turėtų būti geriau
platinami ir panaudojami naujuose produktuose, procesuose ir teikiant
paslaugas;
–
Įsikišimo loginis pagrindimas turėtų būti labiau sutelktas,
konkretesnis, išsamiau pagrindžiamas ir skaidresnis;
–
Turėtų būti pagerintas programos prieinamumas veiklą
pradedančioms įmonėms, MVĮ, pramonei, mažiau veiksmingoms
valstybėms narėms ir ne Sąjungos šalims;
–
Turi būti gerinama programos stebėsena ir vertinimas.
Rekomendacijose
dėl tiesioginių veiksmų, įtrauktose į paskutines
vertinimo ataskaitas, be kita ko, nurodoma, kad JRC gali
–
skatinti platesnį integravimą kuriant žinias Sąjungoje;
–
konkrečiam darbui taikyti poveikio analizę ir tirti ekonominį
efektyvumą;
–
skatinti bendradarbiavimą su pramone siekiant padidinti Europos ekonomikos
konkurencingumą.
Išsami
informacija pateikta Komisijos tarnybų darbiniame dokumente dėl
programos „Horizontas 2020“ poveikio vertinimo, pridedamo prie šio teisės
akto pasiūlymo.
1.5.4.     Suderinamumas ir galima
sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis
Siekiant
strategijoje „Europa 2020“ iškeltų tikslų bus užtikrinama ir
plėtojama sąveika su kitomis Sąjungos programomis, pvz., Bendra
strateginės ekonominės, socialinės ir teritorinės
sanglaudos programa ir konkurencingumo bei MVĮ programa.
1.6.        Trukmė ir finansinis
poveikis
ý Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
ribota
–
ý  Pasiūlymas ir (arba) iniciatyva galioja nuo 2014 m. sausio
1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.
–
ý  Finansinis poveikis nuo 2014 iki 2026 m.
¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
neribota
–
- Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM
iki MMMM,
–
- vėliau – visavertis taikymas.
1.7.        Numatytas (-i) valdymo
būdas (-ai)[42]

ý Komisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas
valdymas
ý Netiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant:
–
ý  vykdomosioms įstaigoms
–
ý  Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[43]
–
ý  nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas
teikiančioms įstaigoms
–
¨  asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų
vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį
ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame
Finansinio reglamento 49 straipsnyje
¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis
¨ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis
ý Bendras valdymas su
tarptautinėmis organizacijomis, įskaitant Europos kosmoso
agentūrą
Jei nurodomas daugiau
kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio
punkto pastabų skiltyje.
Pastabos:

Komisija
ketina taikyti įvairius valdymo būdus vykdydama šią veiklą
ir remtis valdymo būdais, naudojamais pagal dabartines finansines
perspektyvas. Šiems valdymo būdams priskiriamas centralizuotas valdymas ir
bendras valdymas.
Valdymas
atliekamas Komisijai teikiant paslaugas ir šiuo tikslu naudojant esamas
vykdomąsias Komisijos įstaigas, persvarstant jų įgaliojimus
ir proporcingai išplečiant jų įgaliojimus ir naudojant kitas
išorės įstaigas, pvz., pagal 187 straipsnį įsteigtus
subjektus (pvz., bendros įmonės, kurioms atnaujinti įgaliojimai
atlikus įvertinimą, ir naujas įmones, kurios turi būti
steigiamos siekiant įgyvendinti pvz., „Visuomenei iškilusių
uždavinių“ dalį), Lisabonos Sutarties 185 straipsnį (kelių
valstybių narių įgyvendinamos programos, jeigu bus naudojamos
nacionalinio valstybės sektoriaus įstaigos ir (arba) viešąsias
paslaugas teikiančios įstaigos) bei naudojant Europos inovacijos ir
technologijos institutą bei finansines priemones.
Veikla,
kurią jau vykdo išorės tiekėjai pagal dabartinę
finansinę perspektyvą (pvz., Pažangieji moksliniai tyrimai, Marie
Curie veiksmai, MVĮ veiksmai, Žinių ir inovacijų bendrijos)
ir kuri bus tęsiama įgyvendinant programą „Horizontas 2020“, bus
įgyvendinama išlaikant dabartinę išorės tiekėjų
vykdomos veiklos formą. Šiuo atveju galima gerinti išorės
įstaigų specializaciją ir paprastinti jų valdymą bei
plėsti jas iki reikiamo veiklai vykdyti dydžio.
Numatytas
tolesnis kitų programos „Horizontas 2020“ rūšių veiklos
perdavimas išorės vykdytojams, visų pirma pasinaudojant esamomis
Komisijos vykdomosiomis įstaigomis, jeigu jis suderinamas su
pagrindinės politikos kompetencijos išsaugojimu Komisijos tarnybose.
Veiklos vykdymo išorės vykdytojams perdavimo priemonės, kurios
pasiliekamos siekiant vykdyti šią veiklą, bus pasirenkamos
atsižvelgiant į patvirtintą jų veiksmingumą ir
naudingumą. Be to, Komisijos vykdomosioms įstaigoms priskirtų
darbuotojų skaičius turės didėti, palyginti su biudžeto
dalimi, skirta išorės tiekėjų vykdomai veiklai, taip pat
atsižvelgiant į Komisijos prisiimtą įsipareigojimą dėl
darbuotojų („Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“, COM(2011)500).
Jeigu
galima užtikrinti didesnį finansinį svertą, Europos kosmoso
agentūrą galima įtraukti vykdant su kosmosu susijusią
programos „Horizontas 2020“ veiklą.
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
Paprastinimas
Į
programą „Horizontas 2020“ turi būti įtraukiami talentingiausi
mokslo darbuotojai ir novatoriškiausios Europos įmonės. Šį
tikslą galima pasiekti tik įgyvendinant tokią programą,
kurioje būtų numatyta mažiausia įmanoma administracinė
našta dalyviams ir atitinkamos finansavimo sąlygos. Įgyvendinant
programą „Horizontas 2020“ ir taikant supaprastinimą siekiama trijų
pagrindinių tikslų: sumažinti administracines išlaidas dalyviams;
paspartinti visus su pasiūlymų ir dotacijų valdymu susijusius
procesus bei sumažinti finansinių klaidų skaičių. Be to,
mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimas taps paprastesnis ir
dėl persvarstyto finansinio reglamento (pvz., išankstiniam finansavimui
nenaudojamos palūkanų duodančios sąskaitos, nustatomas PVM,
sisteminių klaidų ekstrapoliavimo apribojimas).
Programos
„Horizontas 2020“ paprastinimas apima kelias sritis.
Struktūrinis
paprastinimas atliekamas tokiomis priemonėmis:
–
visos su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusios finansavimo priemonės
(EIT, CIP, FP) integruojamos į bendrąją programą
„Horizontas 2020“ ir jos specialiąją programą;
–
viena specialioji „Horizontas 2020“ įgyvendinimo programa;
–
vienu dalyvavimo taisyklių rinkinys, aprėpiantis visus programos
„Horizontas 2020“ komponentus.
Iš
esmės supaprastinus finansavimo taisykles bus lengviau parengti
pasiūlymus ir bus lengviau valdyti projektus. Be to, šiuo atveju taip pat
sumažės finansinių klaidų skaičius. Siūloma laikytis
šio požiūrio:
Pagrindinis
dotacijų finansavimo modelis:
–
supaprastintas tikrųjų tiesioginių išlaidų atlyginimas,
leidžiant plačiau naudoti įprastą gavėjo apskaitos
sistemą, įskaitant tam tikrų mokesčių ir
rinkliavų pagrįstumą;
–
galimybė padalinio išlaidas personalui (vidutines išlaidas personalui)
naudoti tiems gavėjams, kuriems šis naudojimas yra įprastas jų
taikomas apskaitos metodas ir MVĮ savininkams be atlyginimo;
–
laiko apskaitos supaprastinimas nustatant aiškų ir paprastą
būtiniausių sąlygų rinkinį, visų pirma
įpareigojimo panaikinimas registruoti visą darbo dieną ir (arba)
daugiau nei pusę laiko tik su Sąjungos projektais dirbančio
personalo laiką;
–
vienas bendras išlaidų atlyginimo dydis visiems dalyviams vietoj 3
skirtingų dydžių atsižvelgiant į dalyvio tipą;
–
vienas nekintamas netiesioginių išlaidų atlyginimo dydis, vietoj 4
metodų, naudojamų apskaičiuoti netiesiogines išlaidas (taikomas
kaip įprastas metodas);
–
tolesnis padalinio išlaidų sistemos ir nekintančio dydžio išmokų
už judumo ir mokymo veiksmus taikymas (Marie Curie veiksmai);
Konkrečių
sričių visų projektų finansavimas naudojant vienkartines
sumas ir atsižvelgiant į rezultatus.
Taikant
2.2.2 skirsnyje aprašytą persvarstytą kontrolės
strategiją siekiama užtikrinti naują pusiausvyrą tarp
pasitikėjimo ir kontrolės bei dar labiau sumažinti administracinę
naštą dalyviams.
Supaprastintus
taisykles ir kontrolės priemones visos projekto įgyvendinimo procedūros
ir procesai būtų racionalizuojami. Racionalizavimas
aprėpia išsamias pasiūlymo turinio ir formos, pasiūlymų
pavertimo projektais procesų, ataskaitų teikimo ir stebėsenos
nuostatas bei susijusius rekomendacinius dokumentus ir paramos paslaugas.
Administracines išlaidas dalyviams daugiausiai pavyks sumažinti taikant
bendrą vartotojams skirtą IT centrą, pagrįstą
Sąjungos Mokslinių tyrimų ir plėtros septintosios
bendrosios programos (2007–2013 m.) (FP7) dalyvių portalu.
2.1.        Priežiūros ir
atskaitomybės taisyklės
Turi
būti sukurta nauja programos „Horizontas 2020“ netiesioginių
veiksmų vertinimo ir stebėsenos sistema. Ji bus grindžiama išsamia, tinkamu
laiku taikoma darnia strategija, pirmenybę teikiant našumui, išeigai,
rezultatams ir poveikiui. Ji bus paremta atitinkamomis duomenų
bazėmis, ekspertais, specialia mokslinių tyrimų veikla ir
glaudesniu bendradarbiavimu su valstybėmis narėmis ir asocijuotomis
šalimis; jai suteikiama papildoma vertė ją atitinkamai platinant ir
teikiant apie ją ataskaitas. JRC toliau gerins tiesioginių
veiksmų stebėseną ir šiuo tikslu patikslins rezultatų ir
poveikio apibūdinimo rodiklius.
Sistema
apims informaciją apie kompleksines temas, kaip antai tvarumą ir
klimato kaitą. Su klimatu susijusios išlaidos bus apskaičiuojamos
naudojantis Rio rodikliais grindžiama atsekimo sistema.
2.2.        Valdymo ir kontrolės
sistema
Skiriant
dotacijas moksliniams tyrimams teisėtumo ir reguliarumo atžvilgiu kaip
pagrindinis rodiklis buvo nustatyta 2 % klaidų riba. Tačiau
dėl to atsirado tam tikras netikėtas ir nepageidaujamas šalutinis
poveikis. Gavėjai ir teisėkūros institucija ilgainiui įsitikino,
kad su kontrole susijusi našta pernelyg padidėjo. Dėl to kyla rizika
sumažinti Sąjungos mokslinių tyrimų programos patrauklumą
ir todėl neigiamai paveikti Sąjungos mokslinius tyrimus ir
inovacijas.
2011 m.
vasario 4 d. Europos Vadovų Taryba pareiškė, kad „Itin svarbu
supaprastinti ES priemones, kuriomis siekiama skatinti mokslinius tyrimus,
technologinę plėtrą ir inovacijas, siekiant sudaryti palankesnes
sąlygas geriausiems mokslininkams ir novatoriškiausioms bendrovėms
jas įsisavinti, visų pirma atitinkamoms institucijoms susitariant
dėl naujos pusiausvyros tarp pasitikėjimo ir kontrolės bei tarp
rizikavimo ir rizikos vengimo“ (žr. EUCO 2/1/11 REV1, 2011 m. kovo
8 d., Briuselis).
2010 m.
lapkričio 11 d. (P7_TA(2010)0401) rezoliucijoje „Dėl
mokslinių tyrimų programų įgyvendinimo paprastinimo“ Europos
Parlamentas aiškiai parėmė didesnę klaidų riziką
finansuojant mokslinius tyrimus ir „išreiškė susirūpinimą, kad
dabartinė FP7 valdymo sistema ir praktika yra grindžiama vien
kontrolės priemonėmis, todėl švaistomi ištekliai, mažėja
dalyvavimas ir sukuriama ne tokia patraukli mokslinių tyrimų
erdvė; susirūpinęs pabrėžia, kad dabartinė „jokios
rizikos“ principu grindžiama valdymo sistema padeda veikiau išvengti rizikos
nei ją valdyti“.
Gerokai
padidinus atliekamų auditų skaičių ir vėliau
ekstrapoliuojant rezultatus taip pat buvo sulaukta daug skundų iš
mokslinių tyrimų bendruomenės (pvz., iniciatyva
„Pasitikėkite mokslo darbuotojais“[44],
dėl kurios kol kas surinkta 13 800 parašų).
Todėl
suinteresuotosios šalys ir institucijos reiškia nuomonę, kad dabartinis požiūris
turi būti persvarstytas . Yra kitų tikslų ir interesų
(visų pirma mokslinių tyrimų politikos sėkmė,
tarptautinis konkurencingumas ir aukšta mokslo kokybė), į kuriuos
taip pat reikėtų atsižvelgti. Kartu akivaizdu, jog biudžetą
reikia valdyti efektyviau ir veiksmingiau bei užtikrinti, kad nebūtų
sukčiaujama ir švaistomos lėšos. Tokie yra programos „Horizontas
2020“ uždaviniai.
Komisija
siekia galutinio tikslo – užtikrinti, kad likutinių klaidų dydis
būtų mažesnis nei 2 % visų išlaidų programos
įgyvendinimo laikotarpiu ir šiuo tikslu Komisija ėmė taikyti tam
tikras paprastinimo priemones. Tačiau turi būti nagrinėjami kiti
tikslai, pvz., ES mokslinių tyrimų politikos patrauklumas ir jos
sėkmė, tarptautinė konkurencija, aukšta mokslo kokybė ir
ypač kontrolės priemonių taikymo išlaidos (žr. 2.2.2
punktą).
Atsižvelgiant
į šiuos elementus siūloma, kad už mokslinių tyrimų ir
inovacijų biudžeto vykdymą atsakingiems generaliniams direktoratams
būtų nustatytas tikslas sukurti vidaus kontrolės sistemą,
kurią taikant būtų pagrįstai užtikrinama, kad klaidų
rizika daugiamečiu išlaidų laikotarpiu kasmet neviršytų
2–5 %, o galutinis tikslas būtų užtikrinti, kad
daugiamečių programų įgyvendinimo pabaigoje likutinių
klaidų dydis būtų kuo artimesnis 2 % (jau atsižvelgus
į visų auditų, taisomųjų ir susigrąžinimo
priemonių finansinį poveikį).
2.2.1.     Vidaus kontrolės sistema
Dotacijų
vidaus kontrolės sistema grindžiama:
–
Komisijos vidaus kontrolės standartų įgyvendinimu;
–
geriausių projektų pasirinkimo procedūromis ir jų pavertimu
teisinėmis priemonėmis;
–
projektų ir sutarčių valdymu kiekvieno projekto
įgyvendinimo laikotarpiu;
– ex
ante visų 100 % pareiškimų patikrinimu, įskaitant
audito pažymėjimų gavimą ir išlaidų metodų ex ante
sertifikavimą;
–
prašymų imties ex post auditais;
–
moksliniu projektų rezultatų vertinimu.
Jeigu
vykdomi tiesioginiai veiksmai, į finansines procedūras
įtraukiami pirkimų ex–ante patikrinimai ir
kontrolės priemonių ex–post patikrinimai. Rizika
vertinama kiekvienais metais, darbų atlikimo pažanga ir išteklių
naudojimas stebimas reguliariai ir remiantis apibrėžtais tikslais bei
rodikliais.
2.2.2.     Kontrolės priemonių
išlaidos ir nauda
Apskaičiuota,
kad vidaus kontrolės sistemos išlaidos, kurias generaliniai direktoratai
patirtų įgyvendindami mokslinių tyrimų ir inovacijų
biudžetą, yra 267 mln. EUR per metus (remiantis 2009 m.
nustatyta priimtina klaidų rizika). Dėl šios sistemos taip pat
gerokai padidėjo našta gavėjams ir Komisijos tarnyboms.
Komisijos
tarnybų 43 % visų kontrolės išlaidų (neįskaitant
gavėjų išlaidų) patiriama projekto valdymo etape, 18 % –
renkantis pasiūlymus ir 16 % – derantis dėl sutarčių. Ex
post auditai ir jų įgyvendinamas sudarė 23 %
(61 mln. EUR) visų išlaidų.
Tačiau
šiomis didelėmis kontrolės pastangomis nepavyko tinkamai pasiekti
kontrolės tikslų. FP6 programai apskaičiuotas likutinių
klaidų dydis, jau atsižvelgus į visus susigrąžinimus ir
pataisymus, kurie buvo ar turi būti įgyvendinti, tebeviršija
2 %. Dabartinis klaidų dydis, nustatomas, kai Mokslinių
tyrimų ir inovacijų generalinis direktoratas atlieka FP7 auditus, yra
apie 5 % ir, nors atlikus auditus jis bus sumažintas ir yra šiek tiek
iškreiptas, nes daugiausia susijęs su anksčiau netikrintais
gavėjais, mažai tikėtina, kad bus pasiektas 2 % klaidų
lygis. Europos Audito Rūmai nurodo panašų klaidų dydį.
2.2.3.     Numatomas neatitikties rizikos
lygis
Atskaitos
taškas yra status quo remiantis auditais, kurie iki šiol taikyti FP7.
Šis preliminarus reprezentatyvus klaidų dydis yra beveik 5 %
(Mokslinių tyrimų ir plėtros generalinio direktorato atveju).
Daugelį aptiktų klaidų nulėmė tai, kad dabartinė
mokslinių tyrimų finansavimo sistema grindžiama mokslinių
tyrimų projektų faktinių išlaidų, kurias deklaruoja dalyvis,
kompensavimu. Todėl būna ypač sunku įvertinti finansavimo reikalavimus
atitinkančias išlaidas.
Išanalizavus
klaidų dydžius, kurie nustatomi Mokslinių tyrimų ir
inovacijų generalinio direktorato atliekamų FP7 auditų metu,
paaiškėjo, kad:
–
Apie 27 % klaidų, vertinant jų skaičių, ir 35 %
klaidų, vertinant jų sumą, yra susijusios su personalo
išlaidomis. Reguliariai pasitaikančios problemos yra: užuot deklaravus
faktines išlaidas deklaruojamos vidutinės ar į biudžetą
įtrauktos išlaidos, nėra tinkamai registruojamas darbo su programa laikas,
deklaruojamos finansavimo reikalavimų neatitinkančios išlaidos.
–
Apie 40 % klaidų, vertinant jų skaičių, ir 37 %
klaidų, atsižvelgiant į vertę, yra susijusios su kitomis
tiesioginėmis išlaidomis (ne personalui). Reguliariai nustatomos klaidos:
PVM įtraukimas, aiškaus ryšio su projektu nebuvimas, sąskaitų
faktūrų ar mokėjimo įrodymų nepateikimas ir
neteisingas nusidėvėjimo apskaičiavimas deklaruojant visą
įrangos kainą, o ne nusidėvėjimo sumą, subrangos
sutarčių sudarymas negavus išankstinio leidimo arba nesilaikant
geriausio kainos ir kokybės santykio taisyklių ir t. t.
–
Apie 33 % klaidų, vertinant jų skaičių, ir 28 %
klaidų, vertinant sumą, yra susijusios su netiesioginių
išlaidų apskaičiavimo klaidomis. Rizika yra tokia pati kaip ir
personalo išlaidoms, tačiau dar yra papildoma rizika, kad
pridėtinės išlaidos bus netiksliai ar nesąžiningai priskirtos
Sąjungos projektams.
Tam
tikrais atvejais netiesioginės išlaidos yra nekintamo dydžio
tiesioginių išlaidų procentinė dalis, todėl
netiesioginių išlaidų klaida yra proporcinga tiesioginių
išlaidų klaidai.
Į
programą „Horizontas 2020“ įtraukta daug svarbių paprastinimo
priemonių (žr. aukščiau 2 punktą), kurias taikant pavyks
sumažinti visų kategorijų klaidų dydį. Tačiau
pasikonsultavus su suinteresuotosiomis šalimis ir institucijomis dėl
tolesnio paprastinimo ir atsižvelgus į programos „Horizontas 2020“
poveikio vertinimą, paaiškėjo, kad priimtinausia galimybė –
toliau taikyti faktinių išlaidų atlyginimu grindžiamą
finansavimo modelį. Sistemingas rezultatais pagrįsto finansavimo,
fiksuotų arba vienkartinių išmokų taikymas šiuo metu atrodo per
ankstyvas, nes tokia sistema ankstesnėse programose neišbandyta.
Tačiau sprendimas ir toliau taikyti faktinių išlaidų atlyginimu
grindžiamą sistemą reiškia, kad klaidos tebesikartos.
Išanalizavus
klaidas, nustatytas atliekant FP7 auditus, matyti, kad maždaug 25–35 %
klaidų bus išvengiama taikant siūlomas paprastinimo priemones.
Tikimasi, kad klaidų dydis sumažės maždaug 1,5 %, t. y. nuo
beveik 5 % iki 3,5 %; ši Komisijos komunikate nurodyta vertė
laikoma užtikrinančia tinkamą pusiausvyrą tarp
administracinių kontrolės išlaidų ir klaidų rizikos.
Todėl
Komisija mano, kad mokslinių tyrimų išlaidoms pagal programą
„Horizontas 2020“ 2–5 % intervalo metinės klaidų rizikos dydis
yra realistinis tikslas, atsižvelgiant į kontrolės išlaidas,
siūlomas taisyklių paprastinimo priemones ir susijusią
riziką, siejamą su mokslinių tyrimų projekto išlaidų
atlyginimu. Galutinis tikslas – pasiekti, kad programų įgyvendinimo
pabaigoje, įvertinus finansinį visų auditų, taisomųjų
ir susigrąžinimo priemonių poveikį, likutinių klaidų
dydis būtų kuo artimesnis 2 %.
Ex–post audito strategijoje, taikomoje
išlaidoms pagal programą „Horizontas 2020“, atsižvelgiama į šį
tikslą. Ji bus grindžiama visos programos išlaidų reprezentatyviosios
imties finansiniu auditu, papildytu imtimi, sudaryta atsižvelgiant į su
rizika susijusias aplinkybes.
Bendras
ex–post auditų skaičius bus ribotas – jų bus
vykdoma tik tiek, kiek būtina šiam tikslui pasiekti ir strategijai
įgyvendinti. Ex–post auditų veikla bus valdoma taip,
kad auditų našta dalyviams būtų kuo mažesnė. Komisija
rekomenduoja, kad visu programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo
laikotarpiu auditas būtų taikomas ne daugiau kaip 7 %
dalyvių. Iš ankstesnės patirties yra paaiškėję, kad tos
išlaidos, kurios turi būti tikrinamos atliekant auditą, būna
gerokai didesnės.
Ex–post audito strategijos nuostatos
dėl teisėtumo ir reguliarumo bus papildytos išsamiu moksliniu
vertinimu ir apsaugos nuo sukčiavimo strategija (žr. 2.3 punktą
toliau).
Šis
scenarijus grindžiamas prielaida, kad paprastinimo priemonėms nėra
taikomi esminiai pakeitimai, kai naudojamas sprendimų priėmimo
procesas.
Pastaba:
šis skirsnis taikomas tik dotacijų valdymo procesui; administracinėms
ir veiklos išlaidoms, kurios patiriamos organizuojant viešųjų
pirkimų procesą, leidžiama klaidų rizikos dydžio riba yra
2 %.
2.3.        Sukčiavimo ir
pažeidimų prevencijos priemonės
Generaliniai
direktoratai, kurie įpareigojami vykdyti mokslinių tyrimų ir
inovacijų biudžetą, su sukčiavimu turi kovoti visais dotacijos
valdymo etapais. Jie parengia ir įgyvendina kovos su sukčiavimu
strategijas, įskaitant plataus masto žvalgybos informacijos
naudojimą, visų pirma naudojant pažangias IT priemones, ir
darbuotojų mokymą bei informavimą. Siekiant atgrasinti pažeidėjus
taikomos sankcijos, o nustatytiems pažeidėjams numatytos nuobaudos. Tokia
veikla bus tęsiama. Buvo patikrinta, ar pasiūlymuose dėl
programos „Horizontas 2020“ numatytos veiksmingos apsaugos nuo sukčiavimo
priemonės ir atliktas jų poveikio vertinimas. Apskritai
pasiūlytos priemonės turėtų padaryti teigiamą
poveikį kovai su sukčiavimu, ypač daugiau dėmesio bus
skiriama rizika grindžiamam auditui, ir sustiprintam moksliniam vertinimui ir
kontrolei.
Reikėtų
pabrėžti, kad, palyginti su visomis išlaidomis, nustatytas
sukčiavimas yra labai mažo masto, tačiau įgyvendinti
mokslinių tyrimų biudžetą įpareigoti generaliniai
direktoratai privalo kovoti su sukčiavimu.
Komisija
tinkamomis priemonėmis užtikrina, kad vykdant pagal šį
reglamentą finansuojamus veiksmus Sąjungos finansiniai interesai
būtų saugomi taikant prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija
ir kitokia neteisėta veika priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus
ir, jei nustatoma pažeidimų, atgaunant nepagrįstai sumokėtas
sumas ir prireikus skiriant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas.
Komisijai
arba jos atstovams ir Audito Rūmams suteikiami įgaliojimai atlikti
visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų,
gavusių Sąjungos lėšų pagal programą, dokumentų
auditą ir auditą vietoje.
Europos
kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali, laikydamasi Reglamente
(Euratomas, EB) Nr. 2185/96 nustatytų procedūrų, atlikti
ūkinės veiklos vykdytojų, tiesiogiai arba netiesiogiai
susijusių su tokiu finansavimu, patikrinimus ir inspektavimą vietoje,
siekdama nustatyti, ar vykdant dotacijos susitarimą, dotacijos
sprendimą ar sutartį dėl Sąjungos lėšų skyrimo
nebūta Sąjungos finansiniams interesams kenkiančių
sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veikos atvejų.
Nepažeidžiant
ankstesnių pastraipų nuostatų, bendradarbiavimo susitarimuose su
trečiosiomis šalimis bei tarptautinėmis organizacijomis ir
dotacijų susitarimuose, dotacijų sprendimuose ir sutartyse,
sudaromose įgyvendinant šį reglamentą, Komisijai, Audito Rūmams
ir OLAF aiškiai suteikiami įgaliojimai atlikti tokį auditą,
patikrinimus ir inspektavimą vietoje.
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
FINANSINIS POVEIKIS
3.1.        Atitinkama (-os)
daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir
biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
·      Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės (Netaikoma)
Daugiametės finansinės programos
išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Aprašymas.....................................................] || DA / NDA ([45]) || ELPA[46] šalių || šalių kandidačių[47] || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
   || [XX.YY.YY.YY.]   || DA / NDA || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE
·      Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės
Daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti
eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [1 kategorija - Pažangus ir integracinis augimas] || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
   || Administracinės išlaidos Netiesioginiai moksliniai tyrimai: XX 01 05 01 Mokslinių tyrimų personalo išlaidos XX 01 05 02 Mokslinių tyrimų išorės personalas XX 01 05 03 Kitos valdymo išlaidos moksliniams tyrimams Tiesioginiai moksliniai tyrimai: 10 01 05 01 Mokslinių tyrimų personalo išlaidos 10 01 05 02 Mokslinių tyrimų išorės personalas 10 01 05 03 Kitos valdymo išlaidos moksliniams tyrimams 10 01 05 04 Kitos išlaidos pagrindiniams mokslinių tyrimų infrastruktūros objektams[48]   || NDA || TAIP || TAIP || TAIP || TAIP
   || Veiklos išlaidos XX 02 01 01 Horizontalieji veiksmai   Pažangus mokslas 08 02 02 01 Europos mokslinių tyrimų taryba 15 02 02 00 Marie Curie veiksmai siekiant ugdyti kvalifikacijas, mokyti ir plėtoti karjerą 08 02 02 02 Europos mokslinių tyrimų infrastruktūra (įskaitant e. infrastruktūrą) 09 02 02 01 Europos mokslinių tyrimų infrastruktūra (įskaitant e. infrastruktūrą) 08 02 02 03 Ateities ir kuriamos technologijos 09 02 02 02 Ateities ir kuriamos technologijos   Pramonės pirmavimas 08 02 03 01 Pirmavimas kuriant didelio poveikio ir pramonės technologijas 09 02 03 00 Pirmavimas kuriant didelio poveikio ir pramonės technologijas 02 02 02 01 Pirmavimas kuriant didelio poveikio ir pramonės technologijas 08 02 03 02 Prieiga prie rizikos kapitalo 02 02 02 02 Prieiga prie rizikos kapitalo 08 02 03 03 MVĮ inovacijos 02 02 02 03 MVĮ inovacijos   Visuomenei iškilę uždaviniai 08 02 04 01 Sveikata, demografiniai pokyčiai ir gerovė 08 02 04 02 Maisto tiekimo užtikrinimas, tvarus žemės ūkis, jūrų ir jūrininkystės moksliniai tyrimai ir bioekonomika 05 02 01 00 Maisto tiekimo užtikrinimas, tvarus žemės ūkis, jūrų ir jūrininkystės moksliniai tyrimai ir bioekonomika; 08 02 04 03 Saugi, švari ir efektyviai naudojama energija 32 02 02 00 Saugi, švari ir efektyviai naudojama energija 08 02 04 04       Išmanios, netaršios ir integruotos transporto sistemos 06 02 02 00       Išmanios, netaršios ir integruotos transporto sistemos 08 02 04 05 Kova su klimato kaita, išteklių naudojimo efektyvumas ir žaliavų tiekimas 07 02 02 00 Kova su klimato kaita, išteklių naudojimo efektyvumas ir žaliavų tiekimas 02 02 03 01 Kova su klimato kaita, išteklių naudojimo efektyvumas ir žaliavų tiekimas 08 02 04 06       Integracinė, inovacijas diegianti ir saugi visuomenė 02 02 03 02       Integracinė, inovacijas diegianti ir saugi visuomenė 09 02 04 00       Integracinė, inovacijas diegianti ir saugi visuomenė 15 02 03 00 Europos inovacijos ir technologijos institutas 10 02 01 00 Jungtinio tyrimų centro nebranduoliniai tiesioginiai veiksmai || DA || TAIP || TAIP || TAIP || TAIP
3.2.        Numatomas poveikis išlaidoms
3.2.1.     Numatomo poveikio išlaidoms
suvestinė
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || Numeris || [1 kategorija - Pažangus ir integracinis augimas]
 GD: Mokslinių tyrimų ir naujovių / Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos / Švietimo ir kultūros / Įmonių ir pramonės / Energetikos / Judumo ir transporto / Žemės ūkio ir kaimo plėtros / JCR tiesioginių tyrimų / Aplinkos || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ≥2021 || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai ||
 Horizontalūs veiksmai
 XX 02 01 01 || Įsipareigojimai || (1a) || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm ||
 Mokėjimai || (2a) || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm ||
 08 02 02 01 Europos mokslinių tyrimų taryba || Įsipareigojimai || (1b) || 1640,417 || 1753,575 || 1879,819 || 2009,349 || 2144,525 || 2284,826 || 2427,130 ||   || 14139,641
 Mokėjimai || (2b) || 204,154 || 1055,485 || 1335,717 || 1661,563 || 1868,955 || 2063,161 || 2199,449 || 3751,158 || 14139,641
 08 02 02 02 Europos mokslinių tyrimų infrastruktūra (įskaitant e. infrastruktūrą) || Įsipareigojimai || (1c) || 199,794 || 211,723 || 225,177 || 238,964 || 253,364 || 268,311 || 283,451 ||   || 1680,784
 Mokėjimai || (2c) || 24,865 || 128,015 || 161,107 || 199,448 || 223,066 || 244,699 || 259,212 || 440,372 || 1680,784
 08 02 02 03 Ateities ir kuriamos technologijos**   09 02 02 02 Ateities ir kuriamos technologijos** || Įsipareigojimai || (1d) || 283,318 || 300,310 || 320,217 || 469,448 || 606,917 || 642,722 || 678,989 ||   || 3301,921
 Mokėjimai || (2d) || 48,847 || 251,487 || 316,496 || 391,819 || 438,217 || 480,715 || 509,225 || 865,115 || 3301,921
 08 02 03 01 Pirmavimas kuriant didelio poveikio ir pramonės technologijas || Įsipareigojimai || (1e) || 545,193 || 577,744 || 614,457 || 652,078 || 691,372 || 732,159 || 773,472 ||   || 4586,474
 Mokėjimai || (2e) || 67,851 || 349,323 || 439,624 || 544,249 || 608,697 || 667,728 || 707,329 || 1201,673 || 4586,474
 08 02 03 02 Prieiga prie rizikos kapitalo** 02 02 02 02 Prieiga prie rizikos kapitalo** || Įsipareigojimai || (1f) || 447,955 || 474,700 || 504,865 || 535,776 || 568,062 || 601,574 || 635,520 ||   || 3768,450
 Mokėjimai || (2f) || 447,955 || 474,700 || 504,865 || 535,776 || 568,062 || 601,574 || 635,520 || 0 || 3768,450
 08 02 03 03 MVĮ inovacijos** 02 02 02 03 MVĮ inovacijos** || Įsipareigojimai || (1g) || 78,373 || 83,053 || 88,330 || 93,738 || 99,387 || 105,250 || 111,189 ||   || 659,320
 Mokėjimai || (2g) || 9,754 || 50,216 || 63,197 || 78,238 || 87,502 || 95,988 || 101,681 || 172,744 || 659,320
 08 02 04 01 Sveikata, demografiniai pokyčiai ir gerovė || Įsipareigojimai || (1h) || 1030,952 || 1051,848 || 1073,128 || 950,146 || 1398,959 || 1481,491 || 1565,088 ||   || 8551,612
 Mokėjimai || (2h) || 126,578 || 651,675 || 820,134 || 1015,317 || 1135,546 || 1245,671 || 1319,549 || 2237,142 || 8551,612
 08 02 04 02 Maisto tiekimo užtikrinimas, tvarus žemės ūkis, jūrų ir jūrininkystės moksliniai tyrimai ir bioekonomika** 05 02 01 00 Maisto tiekimo užtikrinimas, tvarus žemės ūkis, jūrų ir jūrininkystės moksliniai tyrimai ir bioekonomika** || Įsipareigojimai || (1i) || 525,695 || 557,082 || 592,481 || 628,757 || 666,645 || 705,974 || 745,810 ||   || 4422,444
 Mokėjimai || (2i) || 65,424 || 336,830 || 423,901 || 524,785 || 586,927 || 643,848 || 682,032 || 1158,697 || 4422,444
 08 02 04 03 Saugi, švari ir efektyviai naudojama energija** 32 02 02 00 Saugi, švari ir efektyviai naudojama energija** || Įsipareigojimai || (1j) || 732,073 || 775,781 || 825,079 || 875,596 || 928,359 || 983,126 || 1038,601 ||   || 6158,614
 Mokėjimai || (2j) || 91,108 || 469,063 || 590,317 || 730,805 || 817,344 || 896,610 || 949,786 || 1613,580 || 6158,614
 08 02 04 04 Išmanios, netaršios ir integruotos transporto sistemos** 06 02 02 00 Išmanios, netaršios ir integruotos transporto sistemos** || Įsipareigojimai || (1k) || 861,218 || 912,637 || 970,631 || 1030,059 || 1092,129 || 1156,559 || 1221,820 ||   || 7245,052
 Mokėjimai || (2k) || 107,180 || 551,811 || 694,454 || 859,727 || 961,532 || 1054,781 || 1117,337 || 1898,231 || 7245,052
 08 02 04 05 Kova su klimato kaita, išteklių naudojimo efektyvumas ir žaliavų tiekimas** 02 02 03 01 Kova su klimato kaita, išteklių naudojimo efektyvumas ir žaliavų tiekimas** 07 02 02 00 Kova su klimato kaita, išteklių naudojimo efektyvumas ir žaliavų tiekimas** || Įsipareigojimai || (1l) || 400,096 || 423,983 || 450,925 || 478,534 || 507,370 || 537,302 || 567,620 ||   || 3365,830
 Mokėjimai || (2l) || 49,793 || 256,354 || 322,622 || 399,403 || 446,698 || 490,019 || 519,081 || 881,860 || 3365,830
 08 02 04 06 Integracinė, inovacijas diegianti ir saugi visuomenė** 09 02 04 00 Integracinė, inovacijas diegianti ir saugi visuomenė** 02 02 03 02 Integracinė, inovacijas diegianti ir saugi visuomenė** || Įsipareigojimai || (1m) || 483,533 || 512,402 || 544,963 || 578,329 || 613,179 || 649,353 || 685,994 ||   || 4067,754
 Mokėjimai || (2m) || 60,177 || 309,815 || 389,903 || 482,696 || 539,855 || 592,210 || 627,332 || 1065,767 || 4067,754
 09 02 02 01 Europos mokslinių tyrimų infrastruktūra (įskaitant e. infrastruktūrą) || Įsipareigojimai || (1n) || 113,951 || 120,755 || 128,428 || 136,291 || 144,504 || 153,029 || 161,664 ||   || 958,622
 Mokėjimai || (2n) || 14,181 || 73,012 || 91,886 || 113,754 || 127,224 || 139,562 || 147,839 || 251,163 || 958,622
 09 02 03 00 Pirmavimas kuriant didelio poveikio ir pramonės technologijas || Įsipareigojimai || (1o) || 1005,176 || 1065,189 || 1132,878 || 1202,241 || 1274,686 || 1349,886 || 1426,056 ||   || 8456,112
 Mokėjimai || (2o) || 125,096 || 644,049 || 810,537 || 1003,436 || 1122,258 || 1231,095 || 1304,108 || 2215,533 || 8456,112
 02 02 02 01 Pirmavimas kuriant didelio poveikio ir pramonės technologijas || Įsipareigojimai || (1p) || 194,477 || 206,088 || 219,184 || 232,604 || 246,620 || 261,169 || 275,907 ||   || 1636,048
 Mokėjimai || (2p) || 24,203 || 124,608 || 156,819 || 194,140 || 217,129 || 238,186 || 252,313 || 428,651 || 1636,048
 15 02 02 00 Marie Curie veiksmai siekiant ugdyti kvalifikacijas, mokyti ir plėtoti karjerą || Įsipareigojimai || (1q) || 728,274 || 771,756 || 820,798 || 871,052 || 923,542 || 978,025 || 1033,212 ||   || 6126,659
 Mokėjimai || (2q) || 90,635 || 466,629 || 587,254 || 727,013 || 813,103 || 891,958 || 944,858 || 1605,208 || 6126,659
 15 02 03 00 Europos inovacijos ir technologijos institutas* || Įsipareigojimai || (1r) || 267,498 || 324,047 || 389,375 || 472,279 || [497,465]* || [554,83]* || [599,78]* ||   || 1453,199
 Mokėjimai || (2r) || 232,723 || 281,921 || 338,756 || 410,883 || 188,916 + [243,863]* || [482,704]* || [521,806]* || [403,684]* || 1453,199
 10 02 01 00 Jungtinio tyrimų centro nebranduoliniai tiesioginiai veiksmai || Įsipareigojimai || (1s) || 32,459 || 33,108 || 33,771 || 34,445 || 35,134 || 35,838 || 36,554 ||   || 241,311
 Mokėjimai || (2s) || 12,325 || 27,672 || 31,582 || 33,891 || 34,568 || 35,261 || 35,965 || 30,048 || 241,311
* Papildoma asignavimų suma –
1652,057 mln. EUR – skiriama 2018–2020 metams proporcingai iš
„Visuomenės uždavinių“ ir „Pirmavimo kuriant didelio poveikio ir
pramonės technologijas“ biudžetų; ji yra orientacinė ir jai
taikomas 26 straipsnio 1 dalyje nurodytas įvertinimas.
** Paskirstymas tarp GD šiuo metu nėra
nustatytas.
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ≥2021 || IŠ VISO
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 9570,455 || 10155,782 || 10814,513 || 11489,691 || 12194,753 || 12926,590 || 13668,077 ||   || 80819,860
 Mokėjimai || (5) || 1802,849 || 6502,665 || 8079,171 || 9906,943 || 10785,6 || 11613,07 || 12312,62 || 19816,94 || 80819,860
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) ||
 XX 01 05 01 Mokslinių tyrimų personalo išlaidos* || (6a) || 226,187 || 230,711 || 235,325 || 240,031 || 244,832 || 249,729 || 254,723 ||   || 1681,538
 XX 01 05 02 Mokslinių tyrimų išorės personalas* || (6b) || 169,252 || 232,572 || 258,456 || 289,571 || 316,454 || 341,909 || 376,531 ||   || 1984,745
 XX 01 05 03 Kitos valdymo išlaidos moksliniams tyrimams* || (6c) || 138,404 || 162,149 || 172,823 || 185,361 || 196,450 || 207,073 || 220,939 ||   || 1283,199
 10 01 05 01 Mokslinių tyrimų personalo išlaidos || (6d) || 151,686 || 156,996 || 162,490 || 168,178 || 174,064 || 180,156 || 186,461 ||   || 1180,031
 10 01 05 02 Mokslinių tyrimų išorės personalas || (6e) || 34,280 || 35,052 || 35,840 || 36,647 || 37,471 || 38,314 || 39,176 ||   || 256,781
 10 01 05 03 Kitos valdymo išlaidos moksliniams tyrimams || (6f) || 65,312 || 66,618 || 67,950 || 69,309 || 70,695 || 72,109 || 73,551 ||   || 485,545
 10 01 05 04 Kitos išlaidos pagrindiniams mokslinių tyrimų infrastruktūros objektams || (6g) || 6,551 || 6,682 || 6,816 || 6,952 || 7,091 || 7,233 || 7,378 ||   || 48,703
  IŠ VISO administracinių asignavimų || 6 || 791,672 || 890,780 || 939,700 || 996,049 || 1047,057 || 1096,523 || 1158,759 ||   || 6920,542
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1 išlaidų kategoriją || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 10362,127 || 11046,561 || 11754,214 || 12485,739 || 13241,811 || 14023,113 || 14826,837 ||   || 87740,402
 Mokėjimai || =5+ 6 || 2383,229 || 7221,855 || 8818,966 || 10664,002 || 11835,992 || 12920,485 || 13694,775 || 20201,100 || 87740,402
* Šie skaičiai grindžiami beveik viso leidžiamo
administracinių išlaidų didžiausio dydžio, numatyto teisinėje
bazėje, panaudojimu. Jie pateikiami, siekiant parodyti, kiek
darbuotojų būtų galima įdarbinti už šias sumas.
Jei pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį
kelioms išlaidų kategorijoms:
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d.
 Mokėjimai || (5) || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d.
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d.
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–4 išlaidų kategorijas (Orientacinė suma) || Įsipareigojimai || =4+ 6 || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d.
 Mokėjimai || =5+ 6 || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 || „Administracinės išlaidos“
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || atsižvelgiant į poveikio trukmę, įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO
 GD: <…….> ||
  Žmogiškieji ištekliai || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d.
  Kitos administracinės išlaidos || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d.
 IŠ VISO <….> GD || Asignavimai || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d.
 IŠ VISO asignavimų pagal pagal daugiametės finansinės programos 5 išlaidų kategoriją || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d.
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || ≥ 2021 metai || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal pagal daugiametės finansinės programos 1–5 išlaidų kategorijas || Įsipareigojimai || 10362,127 || 11046,561 || 11754,214 || 12485,739 || 13241,811 || 14023,113 || 14826,837 ||   || 87740,402
 Mokėjimai || 2383,229 || 7221,855 || 8818,966 || 10664,002 || 11835,992 || 12920,485 || 13694,775 || 20201,100 || 87740,402
3.2.2.     Numatomas poveikis veiklos
asignavimams
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
nenaudojami
–
þ  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
naudojami taip:
Įsipareigojimų asignavimai mln. eurų
(tūkstantųjų tikslumu) dabartinėmis kainomis
 Nurodyti tikslus ir rezultatus   ò ||   ||   || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO
 OUTPUTS
 Rezultato rūšis[49] || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų
 1 KONKRETUS TIKSLAS[50] Pažangus mokslas   ||
 -Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 -Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 -Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 1 konkretaus tikslo „Pažangus mokslas“ tarpinė suma ||   || 2965,755 ||   || 3158,119 ||   || 3374,440 ||   || 3725,105 ||   || 4072,852 ||   || 4326,913 ||   || 4584,446 ||   || 26207,628
 2 KONKRETUS TIKSLAS Pramonės pirmavimas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 -Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2 konkretaus tikslo „Pramonės pirmavimas“ tarpinė suma ||   || 2271,175 ||   || 2406,774 ||   || 2559,714 ||   || 2716,437 ||   || 2880,127 ||   || 3050,036 ||   || 3222,143 ||   || 19106,407
 3 KONKRETUS TIKSLAS Visuomenės uždaviniai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 -Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 3 konkretaus tikslo „Visuomenės uždaviniai“ tarpinė suma ||   || 4033,565 ||   || 4233,731 ||   || 4457,207 ||   || 4541,423 ||   || 5206,640 ||   || 5513,803 ||   || 5824,934 ||   || 33811,304
 4 KONKRETUS TIKSLAS Jungtinio tyrimų centro nebranduoliniai tiesioginiai veiksmai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 -Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 4 konkretaus tikslo „Jungtinio tyrimų centro nebranduoliniai tiesioginiai veiksmai“ tarpinė suma ||   || 32,459 ||   || 33,108 ||   || 33,771 ||   || 34,445 ||   || 35,134 ||   || 35,838 ||   || 36,554 ||   || 241,311
 5 KONKRETUS TIKSLAS „Žinių trikampio integravimas“ (Europos inovacijos ir technologijos institutas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 -Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 5 konkretaus tikslo „Žinių trikampio integravimas“ (Europos inovacijos ir technologijos institutas) tarpinė suma ||   || 267,5 ||   || 324,050 ||   || 389,380 ||   || 472,280 ||   || [497,46] ||   || [554,832] ||   || [599,777] ||   || 1453,199
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO IŠLAIDŲ ||   || 9570,455 ||   || 10155,782 ||   || 10814,513 ||   || 11489,691 ||   || 12194,753 ||   || 12926,590 ||   || 13668,077 ||   || 80819,860
3.2.3.     Numatomas poveikis
administracinio pobūdžio asignavimams
3.2.3.1.  Suvestinė
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
asignavimai nenaudojami
–
þ  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
asignavimai naudojami taip:
mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
   || 2014  m.[51] || 2015  m. || 2016  m. || 2017  m. || 2018  m. || 2019  m. || 2020  m. || IŠ VISO
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d.
 Žmogiškieji ištekliai || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d.
 Kitos administracinės išlaidos || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d.
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d. || n.d.
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[52]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai* || 581,406 || 655,330 || 692,112 || 734,426 || 772,821 || 810,108 || 856,892 || 5103,095
 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos* || 210,266 || 235,449 || 247,589 || 261,622 || 274,237 || 286,415 || 301,868 || 1817,447
 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 791,672 || 890,779 || 939,701 || 996,048 || 1047,058 || 1096,523 || 1158,760 || 6920,545
 IŠ VISO** || 791,672 || 890,779 || 939,701 || 996,048 || 1047,058 || 1096,523 || 1158,760 || 6920,545
* Šie skaičiai grindžiami beveik viso leidžiamo
administracinių išlaidų didžiausio dydžio, numatyto teisinėje
bazėje, panaudojimu. Jie pateikiami, siekiant parodyti, kiek
darbuotojų būtų galima įdarbinti už šias sumas.
** Šie skaičiai gali būti pataisyti,
atsižvelgiant į numatomo perdavimo išorės subjektams proceso
rezultatus.
3.2.3.2.  Numatomi žmogiškųjų
išteklių poreikiai
–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
nenaudojami
–
þ  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
naudojami taip:
Sąmata nurodyta sveikais skaičiais
(arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu)
   || 2014  m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017  m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. ||
  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) ||
 XX 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 100 || 100 || 100 || 100 || 100 || 100 || 100 ||
 XX 01 01 02 (Delegacijos) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai)** || 1681 || 1681 || 1681 || 1681 || 1681 || 1681 || 1681 ||
 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) || 1390 || 1390 || 1390 || 1390 || 1390 || 1390 || 1390 ||
  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE))[53]
 XX 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[54] || - būstinėje[55] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - delegacijose ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, INT, SNE - netiesioginiai moksliniai tyrimai)* || 867 || 867 || 867 || 867 || 867 || 867 || 867 ||
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE - tiesioginiai moksliniai tyrimai) || 593 || 593 || 593 || 593 || 593 || 593 || 593 ||
 Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO || 4631 || 4631 || 4631 || 4631 || 4631 || 4631 || 4631 ||
* Šie skaičiai
bus pataisyti, atsižvelgiant į numatomo perdavimo išorės subjektams
proceso rezultatus.
**
Skaičiuojama, kad Europos inovacijos ir technologijos instituto
įgyvendinimo darbo krūvis siekia maždaug 100 į Komisijos
personalo planą įrašytų etatų.
XX yra
atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
Žmogiškųjų
išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus
priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir
prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD
gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo
procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
Vykdytinų užduočių aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Visi numatyti pareigūnai ir laikinieji darbuotojai prisidės prie programos „Horizontas 2020“ tikslų vykdymo viso proceso metu, pradedant darbo programos parengimu ir baigiant galutine rezultatų sklaida 2014–2020 m. Šie žmogiškieji ištekliai tenkina visus įvairių valdymo būdų poreikius, kaip nurodyta darbo jėgos tyrimo 1.7 punkte.
 Išorės personalas || Visi numatyti išorės personalo darbuotojai padės pareigūnams ir laikiniesiems darbuotojams vykdyti programos „Horizontas 2020“ tikslus viso proceso metu, pradedant darbo programos parengimu ir baigiant galutine rezultatų sklaida 2014–2020 m. Šie žmogiškieji ištekliai tenkina visus įvairių valdymo būdų poreikius, kaip nurodyta darbo jėgos tyrimo 1.7 punkte.
3.2.4.     Suderinamumas su dabartine
daugiamete finansine programa
–
þ  Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę
finansinę programą
–
¨  Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą),
reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos
išlaidų kategorijos programavimą
Netaikoma
.
–
¨  Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina
taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę
programą[56].
Netaikoma
.
3.2.5.     Trečiųjų
šalių įnašai
–
Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras
finansavimas apskaičiuojamas taip:
Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
   || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || Iš viso
 Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą || Su programa susijusios trečiosios valstybės ||
 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų* || pm
* Dvišaliai asociacijos susitarimai dar
nesuderinti, todėl jie bus įtraukti vėliau.
3.3.      Numatomas poveikis įplaukoms
–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio
įplaukoms
–
þ  Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
–
¨         nuosaviems ištekliams
–
þ         įvairioms įplaukoms
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Biudžeto įplaukų eilutė: || Asignavimai, skirti einamųjų metų biudžetui || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[57]*
 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m.
 6011 punktas 6012 punktas 6013 punktas 6031 punktas ||   || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
* Dvišaliai asociacijos susitarimai dar nesuderinti,
todėl jie bus įtraukti vėliau.
Įvairių
asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų
eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas poveikis.
02 03 01 Asignavimai iš
trečiųjų šalių įmokų
05 03 01 Asignavimai iš
trečiųjų šalių įmokų
06 03 01 Asignavimai iš
trečiųjų šalių įmokų
07 03 01 Asignavimai iš
trečiųjų šalių įmokų
08 04 01 Asignavimai iš
trečiųjų šalių įmokų
09 03 01 Asignavimai iš
trečiųjų šalių įmokų
10 02 02 Asignavimai iš
trečiųjų šalių įmokų
15 03 01 Asignavimai iš
trečiųjų šalių įmokų
32 03 01 Asignavimai iš
trečiųjų šalių įmokų
Nurodyti poveikio
įplaukoms apskaičiavimo metodą.
Tam
tikros asocijuotosios valstybės gali prisidėti prie papildomo
Bendrosios programos finansavimo, pasirašydamos asociacijos susitarimus.
Apskaičiavimo metodas bus suderintas tuose asociacijos susitarimuose ir
atskiruose susitarimuose gali skirtis. Dažniausiai skaičiuojama remiantis
asocijuotųjų valstybių BVP, jį lyginant su valstybių
narių BVP, ir šis procentas taikomas visam nubalsuotam biudžetui.
[1]               COM (2011) 500 galutinis.
[2]               OL C , , p. .
[3]               OL C , , p. .
[4]               COM(2010) 2020.
[5]               P7 TA(2011)0401.
[6]               P7 TA(2011)0236.
[7]               P7 TA(2011)0256.
[8]               P7 TA(2011)0401.
[9]               ERAC 1210/11.
[10]             CdR 67/2011.
[11]             CESE 1163/2011.
[12]             COM(2011) 48.
[13]             COM(2011) 500.
[14]             C(2005) 576 final, 2005 3 11.
[15]             OL L 124, 2003 5 30, p.36.
[16]             COM(2008) 394.
[17]             OL L 412, 2006 12 30, p.1.
[18]             OL L 97, 2008 4 9, p. 1.
[19]             OL L [], [], p. []
[20]             OL
L 292, 1996 11 15, p. 2.
[21]             EMTIS
strateginė ataskaita dėl mokslinių tyrimų
infrastruktūros – 2010 m. gairės.
[22]             COM(2009) 512.
[23]             COM(2010) 245.
[24]             COM(2011) 112 galutinis.
[25]             COM(2011) 152.
[26]             COM(2011) 0112.
[27]             COM(2011) 112.
[28]             COM(2009) 519.
[29]             4-oji IPCC Vertinimo ataskaita, 2007 m., (www.ipcc.ch).
[30]             COM(2011) 112.
[31]             COM(2009) 147.
[32]             COM(2011) 25.
[33]             COM(2009) 400.
[34]             COM (2007) 575 galutinis.
[35]             DIREKTYVA 2008/56/EB.
[36]             COM(2010) 245.
[37]             COM(2010) 491 galutinis.
[38]             Inovacijos
sąjungos 2010 m. rezultatų suvestinė.
[39]             COM(2011)
274 galutinis.
[40]             VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto
sudarymas.
[41]             Kaip
nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies a arba b punkte.
[42]             Išsami informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į
finansinį reglamentą pateiktos BudgWeb svetainėje: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[43]             Kaip
nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje.
[44]             http://www.trust-researchers.eu/.
[45]             DA
– diferencijuotieji asignavimai / NDA – nediferencijuotieji asignavimai.
[46]             ELPA
– Europos laisvosios prekybos asociacija
[47]             Šalių
kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių
šalių kandidačių.
[48]             JCR
prašo įrašyti naują biudžeto eilutę, skirtą investicijoms
į infrastruktūrą. Dauguma JCR įrengimų pagaminti
1960–1980 m. ir jau nebėra patys pažangiausi. Todėl, siekiant
įgyvendinti JCR daugiametę darbo programą pagal ES saugos ir
saugumo standartus ir EU/20/20/20 aplinkosaugos tikslus, reikalingi nauji
įrengimai ir dabartinės infrastruktūros atnaujinimas. JCR
parengė savo „2014–2020 m. infrastruktūros vystymo planą“,
kuriame nurodyti investicijų poreikiai iki 2020 m. visiems JCR
objektams, kuriems taikoma siūloma nauja biudžeto eilutė.
[49]             Rezultatai
– tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuotų studentų
mainų skaičius, nutiestų kelių kilometrai ir kt.).
[50]             Kaip
apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus (-ūs) tikslas (-ai)“
[51]             N
metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai.
[52]             Techninė
ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba)
veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės),
netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.
[53]             CA – sutartininkas („Contract Agent“); INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas
(„Intérimaire“); JED – jaunesnysis
delegacijos ekspertas („Jeune Expert en Délégation“); LA – vietinis darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“).
[54]             Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės personalui,
finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių).
[55]             Būtina struktūriniams fondams, Europos žemės ūkio
fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondui
(EŽF).
[56]             Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.
[57]             Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi
būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos
atskaičius 25 % surinkimo išlaidų.