				|

		52011PC0841

			Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatoma Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonė /* KOM/2011/0841 galutinis - 2011/0414 (CNS) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
Dešimtojo dešimtmečio pradžioje parama
trečiųjų šalių branduolinei saugai ir branduolinės
apsaugos priemonėms buvo esminė Bendrijos darbo dalis Vidurio
Europoje ir buvusios Sovietų Sąjungos šalyse, taikant
branduolinės saugos programos komponentus TACIS ir PHARE. Nuo 2007 m. bendradarbiavimas branduolinės saugos srityje
išplėstas, pagal Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje
priemonę įtraukus trečiąsias šalis, o pagal Pasirengimo
narystei pagalbos priemonę (PNPP) bendradarbiavimas branduolinės
saugos srityje numatytas su šalimis, dalyvaujančiomis stojimo į ES
procese.
1986 m. įvykus Černobylio
avarijai paaiškėjo, kokia svarbi pasaulyje yra branduolinė sauga. 2011 m.
Fukušimos Daiči avarija patvirtino, kad reikia toliau stengtis gerinti
branduolinę saugą, kad ji atitiktų griežčiausius
standartus. Abi avarijos aiškiai parodė, kad branduolinės avarijos
pasekmės sveikatai, aplinkai, ekonomikai ir socialinės pasekmės
gali išplisti gerokai toliau už valstybės sienų ir galbūt po
visą pasaulį.
Branduolinės saugos svarbą 1992 m.
birželio 18 d. rezoliucijoje dėl branduolinės saugos
technologinių problemų pripažino Europos Sąjungos Taryba,
pabrėžusi, „kad branduolinę saugą Europoje laiko ypatingai
svarbia ir todėl prašo valstybių narių ir Komisijos kaip
pagrindinį ir pirmenybinį tikslą patvirtinti Bendrijos
bendradarbiavimą branduolinėje srityje, visų pirma su kitomis
Europos valstybėmis <...> kad jų branduoliniai įrenginiai
atitiktų Bendrijoje praktiškai taikomą saugos lygį“.
1999 m. Bendrija nusprendė
prisijungti prie Branduolinės saugos konvencijos, o 2005 m. – prie Jungtinės
panaudoto kuro tvarkymo saugos ir radioaktyviųjų atliekų
tvarkymo saugos konvencijos, kuriomis abiem siekiama šiose srityse stiprinti
nacionalines priemones ir tarptautinį bendradarbiavimą.
Europos Sąjungos Taryba priėmė 2009 m.
birželio 25 d. Direktyvą 2009/71/Euratomas, kuria nustatoma Bendrijos
branduolinių įrenginių branduolinės saugos sistema, kad
išlaikytų ir skatintų nuolatinį branduolinės saugos
gerinimą ir reguliavimą. 2011 m. Europos Sąjungos Taryba
taip pat priėmė direktyvą, kuria nustatoma panaudoto branduolinio
kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo ir saugaus tvarkymo
Bendrijos sistema. Šios direktyvos, griežti branduolinės saugos ir
radioaktyviųjų atliekų bei panaudoto kuro tvarkymo standartai,
įgyvendinti Europos Sąjungoje, yra pavyzdžiai, kuriuos galima
naudoti, kad trečiosios šalys būtų skatinamos taikyti panašius
griežtus standartus.
Bendrija pagal Euratomo sutarties 10 skyrių
jau glaudžiai bendradarbiauja su Tarptautine atominės energijos
agentūra (TATENA) ir branduolinės apsaugos priemonių (siekiant
Euratomo sutarties antrosios antraštinės dalies 7 skyriaus tikslų),
ir branduolinės saugos srityse.
Reguliavimo ir kitų bendradarbiavimo su besiformuojančios
rinkos ekonomikos šalimis formų bei ES metodų, standartų ir
praktikos skatinimas yra strategijos „2020 m. Europa“ išorės
politikos tikslai.
Kad Europos Sąjunga atliktų savo
pasaulinį žmonių ir strateginio saugumo skatinimo vaidmenį,
labai svarbu, kad Bendrija turėtų galimybių ir priemonių
reaguoti į branduolinės saugos, radiacinės saugos ir
branduolinės apsaugos priemonių srityje visose trečiosiose
šalyse kylančias problemas, remdamasi Bendrijos ir jos valstybių
narių šiose srityse Europos Sąjungoje įgyta patirtimi.
Atsižvelgiant į tai, siūloma Bendradarbiavimo branduolinės
saugos srityje priemone (BBSSP) bus toliau tęsiami dešimtajame
dešimtmetyje Vidurio Europoje ir buvusiose Sovietų Sąjungos šalyse
pradėti veiksmai, nuo 2007 m. imti taikyti ir trečiosioms
šalims.
Numatoma, kad pagrindiniai motyvai, dėl
kurių imtasi bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis, galios ir 2014–2020 m.
Tačiau kadangi didžiausi pagal BBSSP vykdomi projektai (visų pirma
susiję su Černobylio avarijos vietos išvalymu ir atominės
elektrinės tobulinimo projektais) iki 2014 m. bus beveik baigti,
atsiras išteklių kitiems rūpestį keliantiems dalykams
sureguliuoti. Kasybos vietų išvalymo (buvusios urano kasyklos, kuriose
nesilaikyta pagrindinių aplinkosaugos reikalavimų), panaudoto kuro
utilizavimo, atliekų tvarkymo ir įrenginių eksploatavimo
nutraukimo klausimai turės būti sprendžiami kaip programos
prioritetai.
Be to, Europos Sąjungos intervencinė
techninė parama keičiama bendradarbiavimu. Daugiausia dėmesio
skiriama svarbiausiai veiklai, kuria siekiama gerinti branduolinės saugos
kultūrą, apsaugą nuo radiacijos ir apsaugos priemones.
Pagal Euratomo bendrąsias programas
mokslinių tyrimų ir naujovių diegimo veiksmais skatinama
didelių avarijų prevencija ir padarinių švelninimas, be to,
gerinti apsaugą nuo radiacijos, siekiant didinti saugos kultūrą.
Dvišaliai tarptautiniai susitarimai pagal Euratomo sutartį dėl
branduolinės saugos taip pat vertintini kaip papildomas būdas
prisidėti prie branduolinės saugos gerinimo, apsaugos nuo radiacijos
ir saugaus radioaktyviųjų atliekų tvarkymo, didinant
mokslinių tyrimų ir naujovių diegimo pastangas su
trečiųjų šalių partneriais.
Patirtis, įgyta po Fukušimos Daiči
avarijos, turės didelę reikšmę ateinančiais metais gerinant
branduolinę saugą. Numatoma, kad ES valstybių narių
išsamių ir skaidrių grėsmės ir saugos vertinimų
(„testavimas nepalankiausiomis sąlygomis“), kuriuos planuojama taikyti ir
ES kaimyninėms šalims bei galbūt kitoms trečiosioms šalims,
rezultatai turės didelį poveikį atominių elektrinių
projektavimui, eksploatavimui, priežiūrai ir reguliavimui. ES įgyta
patirtis bus svarbi kitoms trečiosioms šalims.
Bendradarbiavimas pagal BBSSP turi papildyti
Europos Sąjungos pagal kitas vystomojo bendradarbiavimo priemones
numatytą bendradarbiavimą, o taikomos priemonės turi atitikti
bendrą Europos Bendrijos strateginės politikos sistemą,
taikomą atitinkamoms šalims partnerėms. Atsižvelgiant į
tarptautinius įsipareigojimus, susijusius su branduolinės saugos
gerinimu, bendradarbiaujant pagal BBSSP turėtų būti dar labiau
išnaudojama sąveika su bendrosiomis Euratomo programomis branduolinių
mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos srityje.
2.           KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
ŠALIMIS REZULTATAI IR POVEIKIO VERTINIMAS
Viešos konsultacijos
Komisija 2010 m. lapkričio 26 d.
– sausio 31 d. surengė viešas konsultacijas dėl būsimo ES
išorės veiksmų finansavimo. Šis procesas buvo grindžiamas
internetiniu klausimynu, kartu su juo buvo pateiktas Komisijos ir
susijusių EIVT skyrių aiškinamasis dokumentas „ES išorės
veiksmų finansavimo būdai po 2013 m.“ Tai, kad reaguojant į
viešas konsultacijas gauta 220 nuomonių, rodo didelę
struktūrų, nuomonių ir tradicijų, būdingų
išorės veiksmų bendruomenei, įvairovę.
Apskritai, atsižvelgiant į atsakymus, galima
teigti, kad nėra poreikio iš esmės keisti esamą
galiojančių priemonių struktūrą. Vis dėlto
nustatyti keli BBSSP svarbūs dalykai, į kuriuos, kai taikytina,
atsižvelgta rengiant naująjį reglamentą.
Dauguma respondentų (maždaug 70 proc.)
patvirtino, kad ES finansinė intervencija teikia didelę
papildomą naudą svarbiausiose politikos srityse, remiamose ES
išorės veiksmų finansinėmis priemonėmis. Daug
respondentų ES papildomos naudos kriterijų nurodo kaip
pagrindinį ateities variklį. ES turėtų išnaudoti savo
lyginamąjį pranašumą, susijusį su jos buvimu
pasaulinėje arenoje, įvairiapuse patirtimi, viršnacionaliniu
pobūdžiu, koordinavimo pagalba ir masto ekonomija.
Beveik visi respondentai (92 proc.)
pritaria labiau diferencijuotam požiūriui, pritaikytam prie paramą
gaunančios šalies padėties ir grindžiamam patikimais kriterijais bei
efektyviu duomenų rinkimu, kad būtų didinamas ES finansinių
priemonių poveikis.
Per du trečdalius respondentų mano,
kad ES išorės veiksmuose į ES interesus atsižvelgiama pakankamai
ir kad jie turėtų būti iš esmės grindžiami ES
vertybėmis ir principais, taip pat šalių partnerių plėtros
tikslais. Mažuma respondentų mano, kad ES turėtų išorės
veiksmus labiau sutelkti į savo pačios interesus pasaulio
ekonomikoje, visų pirma besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse.
Labai daug respondentų pritaria, kad
reikėtų skirti daugiau dėmesio būsimų priemonių stebėjimo
ir vertinimo sistemoms, taip pat įgyvendinant projektus arba
programas.
Dėl būdų didinti ES
išorės finansavimo matomumą dauguma suinteresuotųjų
šalių pritaria didesnėms pastangoms informavimo ir ryšių veiklos
srityje, visų pirma paramą gaunančiose šalyse; tačiau
atrodo, kad ES matomumui naudingesnė efektyvi politika, strategijos ir buvimas
trečiosiose šalyse, o ne papildomos lėšos ryšiams.
Suinteresuotieji subjektai taip pat labai
rėmė siekį stiprinti ES tenkantį koordinavimo
vaidmenį tarp kitų paramos teikėjų ir užtikrinti, kad
įgyvendinantieji partneriai padarytų ES finansavimą
matomesnį.
Poveikio vertinimas
Komisija atliko poveikio vertinimą,
kurį atliekant buvo tikrinamos keturios politikos galimybės:
(a)
jokių tolesnių ES veiksmų (jokios
Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonės). Tam
tikrą bendradarbiavimo veiklą branduolinės saugos srityje
būtų galima įtraukti į geografinio bendradarbiavimo
priemones ir taip ją įgyvendinti. Tačiau dėl to gali kilti
sunkumų, susijusių su teisiniu pagrindu, o įgyvendinimas gali
būti netinkamas dėl labai techninio klausimų pobūdžio;
(b)
„jokių pokyčių“ (bendradarbiavimas
su trečiosiomis šalimis vyktų pagal esamą BBSSP
reglamentą). Pagal šią politikos galimybę į reglamentą
nebūtų galima įtraukti įgytos patirties, persvarstyti
geografinės taikymo srities ir nustatyti bendradarbiavimo kriterijų
ir prioritetų. Būtų prarasta galimybė pagerinti reglamento
įgyvendinimą ir veiksmingumą;
(c)
iš dalies pakeisti BBSS reglamentą. Iš dalies
pakeistu reglamentu būtų galima persvarstyti geografinę taikymo
sritį ir įtraukti visas trečiąsias šalis (įskaitant
tas, kurioms šiuo metu taikoma Pasirengimo narystei pagalbos priemonė
(PNPP) bei nustatyti bendradarbiavimo prioritetus ir kriterijus. Taip naujajame
reglamente būtų numatyta paprastesnė tvarka ir jis
būtų įgyvendinamas veiksmingiau nei dabartinis reglamentas;
(d)
nauja priemonė, kuri galėtų apimti
esamo BBSS taikymo sritį ir esamos Stabilumo priemonės taikymo
srities dalį. Taip būtų suteikta galimybė laikytis bendro
požiūrio į branduolinę saugą, saugumą ir apsaugos
priemones (3S); tačiau reikėtų dvejopo teisinio pagrindo
(Euratomo sutartis ir Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo).
Dėl dvejopo teisinio pagrindo įgyvendinimas galėtų tapti
sudėtingesnis ir pastoviai reikėtų sąveikos su kitais
grėsmių (cheminių ir biologinių) švelninimo veiksmais.
Pirmenybė suteikta reglamento keitimo
galimybei. Palyginti su galimybėmis „jokių pokyčių“ ir
„nauja priemonė“, būtų galima užtikrinti tęstinumą ir
pasinaudoti seniai išbandytos sistemos patirtimi ir kartu išspręsti
įvairias nustatytas problemas, įskaitant aiškesnį intervencijos
ribų suvokimą. Taip, be to, taikant vieną teisinį pagrindą
(palyginti su galimybe „nauja priemonė“), supaprastėtų
įgyvendinimas.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
Dabartinio BBSS reglamento teisinis pagrindas
yra Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartis (Euratomas),
visų pirma jos 203 straipsnis. Atsižvelgiant į branduolinės
saugos teisės aktų sistemą ES lygmeniu ir į tai, kad
persvarsčius teisės akto taikymo sritį teisinis pagrindas
nepasikeis, būsimo reglamento teisinis pagrindas turėtų
būti tas pats.
Subsidiarumo ir proporcingumo principai
27 valstybės narės veikia
vadovaudamosi bendra politika ir strategija, bet ES viena turi kritinę
masę pasauliniams uždaviniams spręsti, nes valstybių narių
veiksmai gali būti riboti ir fragmentiški, o projektai paprastai pernelyg
maži, kad lemtų tvarius tam tikros srities pokyčius. Dėl tokios
kritinės masės ES taip pat gali geriau vesti dialogą politikos
klausimais su vyriausybėmis partnerėmis.
ES padėtis yra išskirtinai neutrali ir
nešališka, kad valstybių narių vardu ir kartu su jomis
galėtų įgyvendinti išorės veiksmus ir padidintų
patikimumą šalyse, kuriose dirba. Ji gali geriausiai savo
piliečių vardu prisiimti pasaulio lyderės vaidmenį.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
2014–2020 m. išorės veiksmų
priemonėms Komisija siūlo skirti 70 mlrd. EUR[1]. BBSSP 2014–2020 m. laikotarpiu
numatyta skirti 631,3 mln. EUR (560 mln. EUR 2011 m. kainomis).
Orientaciniai BBSSP metinio biudžeto įsipareigojimai pateikti
lentelėje.
 Metai || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
 BBSSP asignavimai (mln. EUR) || 84,9 || 86,6 || 88,3 || 90,1 || 91,9 || 93,7 || 95,6 || 631,1
Orientaciniai finansiniai asignavimai pagal
konkrečius tikslus nurodyti Finansinėje teisės akto
pasiūlymo pažymoje.
5.           NEPRIVALOMI ELEMENTAI
Paprastinimas
Horizontalaus pobūdžio straipsniai buvo
ištrinti, nes jie yra Reglamente Nr. …. /…, kuriuo nustatomos išorės
santykių finansavimo priemonių bendrosios įgyvendinimo
taisyklės.
Siekiant paprastinti BBSSP programavimą
ir įgyvendinimą, reglamento priede apibrėžiami bendradarbiavimo
kriterijai ir teminiai bei geografiniai bendradarbiavimo projektų atrankos
prioritetai.
Svarbiausių reglamento
straipsnių ir esamos BBSSP sistemos pakeitimų paaiškinimas
I ANTRAŠTINĖ
DALIS. Tikslai
1 straipsnis.
Dalykas ir taikymo sritis
1 straipsnyje nustatomi reglamento tikslai ir
taikymo sritis. Reglamentas bus taikomas visoms trečiosioms šalims (tai
papildomai paaiškinta priede).
Nustatyti trys konkretūs tikslai:
a) veiksmingos branduolinės saugos
kultūros puoselėjimas ir griežčiausių branduolinės
saugos standartų bei apsaugos nuo radiacijos standartų
įgyvendinimas;
b) atsakingas ir saugus panaudoto kuro ir
radioaktyviųjų atliekų tvarkymas, buvusių branduolinių
objektų ir įrenginių eksploatacijos nutraukimas ir išvalymas;
c) efektyvių ir veiksmingų
branduolinės medžiagos apsaugos garantijų taikymo trečiosiose
šalyse sistemos ir metodikos nustatymas.
Palyginti su esamu BBSSP reglamentu, šis
reglamentas išdėstytas paprasčiau. Dabartinio BBSSP reglamento 1 ir 2
straipsniai sujungiami. Juose apibrėžiamos svarbiausios bendradarbiavimo
sritys, o prieduose nurodomos konkrečios priemonės.
II ANTRAŠTINĖ
DALIS. Programavimas ir orientacinis lėšų paskirstymas
2 straipsnis. Strateginiai dokumentai
Šiame straipsnyje nurodyta, kad
daugiametės strategijos dokumentas (-ai) yra bendras bendradarbiavimo
pagrindas ir jame (-uose) pateikiama Sąjungos bendradarbiavimo pagal
reglamentą strategija.
3 straipsnis. Daugiametės
orientacinės programos
Šiame straipsnyje nurodyta, kad
daugiametėse orientacinėse programose nustatomos pasirinktos
pirmenybinės finansavimo sritys, konkretūs tikslai, numatomi
rezultatai, veiklos rezultatų rodikliai ir orientaciniai finansiniai
asignavimai.
III ANTRAŠTINĖ
DALIS. Įgyvendinimas
Ši antraštinė dalis gerokai
supaprastinta, nes 4 straipsnyje nurodyta, kad sprendimas įgyvendinamas
pagal Reglamentą Nr. …. /…, kuriuo nustatomos išorės santykių
finansavimo priemonių bendrosios įgyvendinimo taisyklės.
IV ATRAŠTINĖ
DALIS. Baigiamosios nuostatos
Šioje
antraštinėje dalyje apibrėžiama orientacinė finansavimo suma (7
straipsnis) ir pateikiamos įsigaliojimo nuostatos (8 straipsnis).
PRIEDAS
Į reglamentą įtrauktas priedas
dėl konkrečių remiamų priemonių ir kriterijų,
taikomų bendradarbiavimui branduolinės saugos srityje, siekiant
dar labiau supaprastinti reglamento tekstą ir jo įgyvendinimą,
apibrėžiant bendradarbiavimo sritis, techninę ir geografinę
taikymo sritį, bendradarbiavimo kriterijus ir prioritetus.
Pagal pasiūlymo nuostatas priedas gali
būti keičiamas paprastesne tvarka nei visas reglamentas (reglamento 5
straipsnis).
Priede apibrėžiamos konkrečios pagal
reglamentą remiamos priemonės (dabartinės BBSSP persvarstyta
versija, iš naujo apibrėžiamos bendradarbiavimo sritys), bendradarbiavimo
su trečiosiomis šalimis branduolinės saugos srityje kriterijai,
prioritetai ir koordinavimas. Nustatant bendradarbiavimo kriterijus atsižvelgta
į 2008 m. Tarybos pasiūlytus kriterijus ir jais iš esmės
vadovaujamasi.
2011/0414 (CNS)
Pasiūlymas
TARYBOS REGLAMENTAS
kuriuo nustatoma Bendradarbiavimo
branduolinės saugos srityje priemonė
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Europos atominės energijos
bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 203 straipsnį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą,
atsižvelgdama į Europos Parlamento
nuomonę[2],
laikydamasi specialios teisėkūros
procedūros,
kadangi:
(1)
šis reglamentas – tai viena iš priemonių,
kurioje numatoma tiesioginė parama Europos Sąjungos išorės
politikai, juo bus pakeistas 2007 m. vasario 19 d. Europos Parlamento
ir Tarybos reglamentas Nr. 300/2007, nustatantis bendradarbiavimo
branduolinės saugos srityje priemonę[3],
baigsiantis galioti 2013 m. gruodžio 31 d.;
(2)
Europos Sąjunga yra svarbiausia
ekonominės, finansinės, techninės, humanitarinės ir
makroekonominės paramos trečiosioms šalims teikėja. Šis
reglamentas – tai dalis sistemos, skirtos planuoti bendradarbiavimą ir
teikti paramą, kuria siekiama skatinti aukštą branduolinės
saugos, apsaugos nuo radiacijos lygį ir efektyvių bei veiksmingų
branduolinės medžiagos apsaugos priemonių taikymą
trečiosiose šalyse;
(3)
1986 m. Černobylio avarija parodė
visuotinę branduolinės saugos svarbą. 2011 m. Fukušimos Daiči
avarija patirtino, kad reikia toliau dėti pastangas gerinant
branduolinę saugą, kad ji atitiktų griežčiausius
standartus. Siekiant sudaryti saugos sąlygas, būtinas
grėsmėms visuomenės gyvybei ir sveikatai pašalinti, Europos
atominės energijos bendrijai (toliau – Bendrija) turėtų
būti suteikta galimybė remti branduolinę saugą
trečiosiose šalyse;
(4)
veikdama kartu su valstybėmis narėmis
pagal bendras politikos kryptis ir strategijas, pati Europos Sąjunga turi
kritinę masę, kad galėtų reaguoti į pasaulines problemas,
be to, ji geriausiai gali koordinuoti bendradarbiavimą su
trečiosiomis šalimis;
(5)
Komisijos sprendimu 1999/819/Euratomas[4] Bendrija prisijungė prie 1994 m.
Branduolinės saugos konvencijos. Komisijos sprendimu 2005/510/Euratomas[5] Bendrija taip pat prisijungė
prie Jungtinės
panaudoto kuro tvarkymo saugos ir radioaktyviųjų atliekų
tvarkymo saugos konvencijos;
(6)
kad būtų išlaikyta branduolinė
sauga, jos reguliavimas ir skatinamas nuolatinis šių sričių
tobulinimas, 2009 m. birželio 25 d. Taryba priėmė Direktyvą 2009/71/Euratomas,
kuria nustatoma Bendrijos branduolinių įrenginių
branduolinės saugos sistema[6].
2011 m. liepos 19 d. Taryba taip pat priėmė
Direktyvą 2011/70/Euratomas, kuria nustatoma panaudoto branduolinio
kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo ir saugaus tvarkymo
Bendrijos sistema[7].
Šios direktyvos ir griežti Sąjungoje įgyvendinti branduolinės
saugos bei radioaktyviųjų atliekų ir panaudoto kuro tvarkymo
standartai yra pavyzdžiai, kuriais remiantis galima skatinti
trečiąsias šalis taikyti panašius griežtus standartus;
(7)
reguliavimo ir kitų bendradarbiavimo su besiformuojančios
rinkos ekonomikos šalimis formų bei Sąjungos metodų,
taisyklių, standartų ir praktikos skatinimas yra strategijos „2020 m.
Europa“ išorės politikos tikslai;
(8)
Sąjungos valstybės narės yra
pasirašiusios Sutartį dėl branduolinio ginklo neplatinimo ir jos papildomą
protokolą;
(9)
Bendrija pagal Euratomo sutarties 10 skyrių
jau glaudžiai bendradarbiauja su Tarptautine atominės energijos
agentūra (TATENA) branduolinės apsaugos priemonių (siekdama
Euratomo sutarties Antrosios antraštinės dalies 7 skyriaus tikslų) ir
branduolinės saugos srityse;
(10)
Bendrijai labai reikia toliau stengtis remti
veiksmingų branduolinės medžiagos apsaugos trečiosiose šalyse
priemonių taikymą, remiantis Sąjungoje taikomomis apsaugos
priemonėmis;
(11)
suprantama, kad atsakomybė už įrenginio
saugą tenka jo operatoriui ir valstybei, kurios jurisdikcijoje šis
įrenginys yra;
(12)
nors Sąjungos išorės paramos finansiniai
poreikiai didėja, dėl Sąjungos ekonomikos ir biudžeto
padėties ištekliai šiai paramai teikti yra riboti. Todėl Komisijai
reikia ieškoti, kaip efektyviausiai panaudoti turimus išteklius, visų
pirma taikant finansines priemones, užtikrinančias sverto poveikį.
Sverto poveikis padidinamas, suteikus galimybę panaudoti ir pakartotinai
panaudoti investuotas ir iš finansinių priemonių gautas lėšas;
(13)
siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento
įgyvendinimo sąlygas, Komisijai reikėtų suteikti
įgyvendinimo įgaliojimus;
(14)
įgyvendinimo įgaliojimus, susijusius su
veiksmų, remiamų pagal šį reglamentą, programavimu ir
finansavimu, reikėtų įgyvendinti pagal 2011 m. vasario 16 d.
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo
nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi
įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų
taisyklės ir bendrieji principai[8]. Atsižvelgiant į šių
įgyvendinimo aktų pobūdį, visų pirma į jų,
kaip politikos orientyrų, pobūdį arba finansinį
poveikį, jų priėmimui iš esmės reikėtų taikyti
nagrinėjimo procedūrą, išskyrus nedidelio finansinio masto
technines įgyvendinimo priemones. Komisija turėtų priimti nedelsiant
taikytinus įgyvendinimo aktus, jeigu tinkamai pagrįstais atvejais,
kai reikia greitos Sąjungos reakcijos, to reikia dėl privalomų
skubos priežasčių;
(15)
bendrosios Sąjungos išorės veiksmų
priemonių įgyvendinimo taisyklės ir procedūros nustatytos ...
Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. ../… ...;
(16)
Europos išorės veiksmų tarnybos
struktūra ir veikimas aprašyti Tarybos sprendime 2010/427/ES,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
I
ANTRAŠTINĖ DALIS
TIKSLAI
1 straipsnis
Dalykas ir taikymo sritis
Europos Sąjunga finansuoja priemones,
kuriomis remiamas aukšto lygio branduolinės saugos, apsaugos nuo
radiacijos skatinimas ir efektyvių bei veiksmingų branduolinės
medžiagos apsaugos priemonių taikymas trečiosiose šalyse pagal šio
reglamento nuostatas.
1.
Šiuo reglamentu siekiama tokių
konkrečių tikslų:
a)      veiksmingos branduolinės saugos
kultūros puoselėjimo ir griežčiausių branduolinės
saugos bei apsaugos nuo radiacijos standartų įgyvendinimo;
b)      panaudoto kuro ir
radioaktyviųjų atliekų atsakingo ir saugaus valdymo,
buvusių branduolinių objektų ir įrenginių
eksploatavimo nutraukimo ir išvalymo;
c)      efektyvių ir veiksmingų
branduolinės medžiagos apsaugos priemonių trečiosiose šalyse
taikymo sistemų ir metodikos nustatymo.
2.
Bendra pažanga siekiant išvardytų
konkrečių tikslų vertinama atitinkamai pagal tokius veiklos
rezultatų rodiklius:
a)      per atitinkamas BBSSP tarpusavio
vertinimo misijas nustatytų problemų skaičių ir
svarbą;
b)      panaudoto kuro, branduolinių atliekų
ir eksploatavimo nutraukimo strategijų raidos, atitinkamų teisės
aktų ir reguliavimo sistemos bei projektų įgyvendinimo
statusą;
c)      atitinkamose BBSSP branduolinės
apsaugos priemonių ataskaitose iškeltų problemų
skaičių ir svarbą.
3.
Komisija užtikrina, kad taikomos priemonės
atitiktų bendrą Sąjungos strateginės politikos, taikomos
šaliai partnerei, sistemą ir visų pirma jos plėtros ir
ekonominio bendradarbiavimo politikos krypčių bei programų tikslus.
4.
Konkrečios šiuo reglamentu remiamos
priemonės ir bendradarbiavimui branduolinės saugos srityje taikomi
kriterijai išsamiau apibūdinti priede.
5.
Šiame reglamente numatytu finansiniu, ekonominiu ir
techniniu bendradarbiavimu papildomas Sąjungos pagal kitas vystomojo
bendradarbiavimo priemones numatytas bendradarbiavimas.
II
ANTRAŠTINĖ DALIS
PROGRAMAVIMAS
IR ORIENTACINIS LĖŠŲ PASKIRSTYMAS
2 straipsnis
Strateginiai dokumentai
1.
Sąjungos bendradarbiavimas pagal šį
reglamentą įgyvendinamas pagal daugiamečius strateginius
dokumentus.
2.
Daugiametis strateginis dokumentas yra bendras
bendradarbiavimo pagrindas ir rengiamas ne ilgesniam kaip septynerių
metų laikotarpiui. Jame pateikiama Sąjungos bendradarbiavimo pagal
šį reglamentą strategija, atsižvelgiant į atitinkamų
šalių poreikius, Sąjungos prioritetus, tarptautinę padėtį
ir pagrindinių partnerių veiklą.
3.
Strateginiuose dokumentuose bus siekiama nustatyti
nuoseklią Sąjungos ir atitinkamų šalių ar regionų
partnerių bendradarbiavimo sistemą, atitinkančią
bendrą tikslą ir taikymo sritį, tikslus, principus ir
Sąjungos politiką.
4.
Strateginių dokumentų rengimui taikomi
pagalbos efektyvumo principai: nacionalinės nuosavybės,
partnerystės, koordinavimo, derinimo, pritaikymo prie šalies gavėjos
arba regioninių sistemų, tarpusavio atskaitomybės ir orientavimo
į rezultatus.
5.
Komisija strateginį dokumentą tvirtina taikydama
Bendro įgyvendinimo reglamento 15 straipsnio 3 dalyje
nustatytą nagrinėjimo procedūrą. Strateginiai dokumentai
gali būti persvarstomi laikotarpio viduryje arba kai to reikia, taikant
tą pačią procedūrą. Tačiau šios procedūros
nereikalaujama atnaujinant strategiją, jeigu toks atnaujinimas neturi
įtakos dokumente nurodytoms pradinėms pirmenybinėms sritims ir
tikslams.
3 straipsnis
Daugiametės orientacinės programos
1.
Daugiametės orientacinės programos
rengiamos remiantis 2 straipsnyje minėtais strateginiais dokumentais.
Daugiametės orientacinės programos paprastai apima 2–4 metų
laikotarpį.
2.
Daugiametėse orientacinėse programose
nurodomos finansavimui pasirinktos pirmenybinės sritys, konkretūs
tikslai, numatomi rezultatai, veiklos rezultatų rodikliai ir orientaciniai
finansiniai asignavimai apskritai ir kiekvienai pirmenybinei sričiai,
įskaitant pagrįstą nepaskirstytųjų lėšų
rezervą; jei taikytina, galima pateikti šių duomenų intervalą
arba minimumą.
3.
Daugiametės orientacinės programos iš
esmės grindžiamos dialogu su šalimis partnerėmis arba regionu (-ais)
partneriu (-iais), dalyvaujant suinteresuotiesiems subjektams, siekiant
užtikrinti, kad atitinkama šalis ar regionas pakankamai vadovautų procesui
ir būtų skatinama parama nacionalinėms plėtros
strategijoms.
4.
Daugiametės
orientacinės programos tvirtinamos taikant Bendro įgyvendinimo
reglamento 15 straipsnio 3 dalyje nustatytą nagrinėjimo
procedūrą.
5.
Daugiametės orientacinės programos
persvarstomos pagal poreikį, atsižvelgiant į atitinkamų
strateginių dokumentų persvarstymą, taikant tokią
pačią procedūrą. Tačiau taikyti nagrinėjimo
procedūros nereikalaujama, kai atliekami daugiamečių
orientacinių programų pakeitimai, kuriais daromos techninės
pataisos, pagal prioritetinei sričiai skirtus asignavimus perskirstomos
lėšos arba pradinis orientacinis asignavimas mažinamas arba didinamas
mažiau nei 20 proc., jeigu tik šie pakeitimai neturi įtakos dokumente
nustatytoms pradinėms pirmenybinėms sritims ir tikslams. Apie visas
tokias technines pataisas per vieną mėnesį pranešama Europos
Parlamentui ir Tarybai.
III
ANTRAŠTINĖ DALIS
ĮGYVENDINIMAS
4 straipsnis
Įgyvendinimas
Šis reglamentas įgyvendinamas pagal ... Europos
Parlamento ir Tarybos reglamentą Nr. …. /…., kuriuo nustatomos išorės
santykių finansavimo priemonių bendrosios įgyvendinimo
taisyklės (toliau – Bendras įgyvendinimo reglamentas).
IV
ANTRAŠTINĖ DALIS
BAIGIAMOSIOS
NUOSTATOS
5 straipsnis
Priedo keitimas
Šio reglamento priedas gali būti
keičiamas taikant Bendro įgyvendinimo reglamento 15 straipsnio 3 dalyje
numatytą nagrinėjimo procedūrą.
6 straipsnis
Komitetas
Komisijai padeda Bendradarbiavimo
branduolinės saugos srityje komitetas. Šis komitetas – tai komitetas, kaip
apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
7 straipsnis
Europos išorės veiksmų tarnyba
Šis reglamentas taikomas laikantis Tarybos
sprendimo 2010/427/ES, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų
tarnybos struktūra ir veikimas.
8 straipsnis
Orientacinė finansavimo suma
1.
Orientacinė finansavimo suma, skirta šiam
reglamentui įgyvendinti 2014–2020 m., yra 631 100 000 EUR.
2.
Metinius asignavimus tvirtina
biudžeto valdymo institucija, neviršydama daugiametėje finansinėje
programoje nustatytų ribų.
9 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja
trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas
visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
PRIEDAS
Konkrečios
remiamos priemonės ir bendradarbiavimui branduolinės saugos srityje
taikomi kriterijai
Šiuo reglamentu remiamas aukšto
branduolinės saugos, apsaugos nuo radiacijos lygio skatinimas ir
efektyvių bei veiksmingų apsaugos priemonių taikymas viso
pasaulio trečiosiose šalyse, siekiančiose šioje srityje
bendradarbiauti. Šiame priede apibrėžiamos konkrečios remiamos
priemonės ir bendradarbiavimo kriterijai, įskaitant prioritetus.
Konkrečios remiamos priemonės
Siekiant šio reglamento 1 straipsnyje
nurodytų tikslų, gali būti remiamos toliau nurodytos
priemonės.
a)           Veiksmingos branduolinės saugos
kultūros ir griežčiausių branduolinės saugos bei apsaugos
nuo radiacijos standartų įgyvendinimas visais lygmenimis, visų
pirma tokiomis priemonėmis:
–
nuolat remiant reguliavimo įstaigas, techninės
pagalbos organizacijas ir stiprinant teisinę bazę, visų pirma
susijusią su licencijavimo veikla, įskaitant efektyvių ir
išsamių grėsmių ir saugos vertinimų persvarstymą ir
įgyvendinimą („testavimas nepalankiausiomis sąlygomis“);
–
veiksmingos teisinės bazės,
procedūrų ir sistemų palaikymu, siekiant užtikrinti tinkamą
apsaugą nuo radioaktyviųjų medžiagų jonizuojančiosios
spinduliuotės, visų pirma nuo didelio aktyvumo
radioaktyviųjų šaltinių, ir saugų jų utilizavimą;
–
nustatant veiksmingą avarijų,
turinčių radiologinių padarinių, prevencijos, o šiems
padariniams kilus – jų sušvelninimo tvarką (pvz., aplinkos
stebėjimas radioaktyviųjų medžiagų patekimo į
aplinką atveju, švelninimo ir valymo veiklos projektavimas ir
įgyvendinimas), nenumatytiems atvejams nustatant pasirengimo ir reagavimo,
civilinės apsaugos ir reabilitacijos priemones;
–
paramos branduolinių objektų operatoriams
išimtiniais atvejais – ypatingomis ir tinkamai apibrėžtomis
aplinkybėmis, imantis išsamių saugos ir grėsmių
vertinimų įgyvendinimo priemonių („testavimas nepalankiausiomis
sąlygomis“).
b)           Atsakingas ir saugus panaudoto kuro
ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymas, buvusių
branduolinių objektų ir įrenginių eksploatavimo nutraukimas
ir išvalymas, visų pirma:
–
bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis
panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo
srityje (t. y. vežimas, paruošimas apdorojimui, apdorojimas, perdirbimas,
saugojimas ir utilizavimas), įskaitant konkrečių panaudoto
branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo tvarkymo
strategijų ir programų rengimą;
–
 rengiant esamų įrenginių
eksploatavimo nutraukimo, buvusių branduolinių objektų ir urano
kasyklų išvalymo, taip pat jūroje nuskendusių
radioaktyviųjų objektų ir medžiagų iškėlimo ir
tvarkymo strategijas ir programas ir jas įgyvendinant;
–
nustatant reikalingą reguliavimo sistemą
ir metodiką (įskaitant branduolinės teismo medicinos metodus),
reikalingas branduolinės apsaugos priemonėms įgyvendinti,
įskaitant tinkamą daliųjų medžiagų apskaitą ir
kontrolę valstybės ir operatorių lygmenimis;
–
taikant tarptautinio bendradarbiavimo skatinimo
priemones (taip pat atitinkamų tarptautinių organizacijų
sistemoje, visų pirma TATENA) minėtose srityse, įskaitant
tarptautinių konvencijų ir sutarčių įgyvendinimą
ir stebėjimą, keitimąsi informacija, gebėjimų
stiprinimą ir mokymą branduolinės saugos ir mokslinių
tyrimų srityse.
Šios priemonės turi apimti esminį
praktinės patirties elementą, kad pasiekti rezultatai būtų
tvaresni. Jas reikia įgyvendinti bendradarbiaujant su
trečiųjų šalių institucijomis, branduolinės veiklos
reguliuotojais ir jų techninės pagalbos organizacijomis, o
konkrečiais atvejais – su branduolinių objektų operatoriais.
Priemones taip pat reikėtų remti, išnaudojant papildomą
sąveiką su tiesioginiais ir netiesioginiais bendrųjų
Euratomo programų veiksmais branduolinių mokslinių tyrimų
ir mokymo srityje.
Kriterijai[9]
Bendradarbiavimas
turėtų būti grindžiamas toliau nurodytais kriterijais ir
trečiųjų šalių vykdomomis sąlygomis.
1. Bendrieji kriterijai
–
bendradarbiavimas gali apimti visas viso pasaulio
trečiąsias šalis (kurios nėra ES valstybės narės);
–
pirmenybė bus teikiama narystės
siekiančioms šalims ir Europos kaimynystės regionų šalims. Bus
palankiai vertinamas regioninis požiūris;
–
pasiturinčios šalys turėtų būti
įtraukiamos tik tam, kad prireikus ir jei tinka būtų galima
imtis išimtinių priemonių, pvz., įvykus didelei branduolinei
avarijai;
–
bendras supratimas ir abipusis trečiosios
šalies ir Europos Sąjungos susitarimas turėtų būti
patvirtintas, pateikus Komisijai oficialų prašymą, įpareigojant
atitinkamą vyriausybę;
–
trečiosios šalys, norinčios
bendradarbiauti su Europos Sąjunga, turėtų visiškai laikytis
branduolinio ginklo neplatinimo principų. Be to, jos turėtų
būti atitinkamų TATENA sistemos konvencijų dėl
branduolinės saugos ir saugumo šalys arba būti ėmusiosi
veiksmų, rodančių tvirtą įsipareigojimą
prisijungti prie šių konvencijų. Bendradarbiavimui su Europos
Sąjunga galėtų būti nustatyta prisijungimo prie tam
tikrų konvencijų ar tam tikrų veiksmų, skirtų
prisijungti prie šių konvencijų, įvykdymo sąlyga.
Neatidėliotinais atvejais išimties tvarka šį principą
reikėtų taikyti lanksčiai;
–
siekiant užtikrinti bendradarbiavimo tikslų
įgyvendinimą ir jį stebėti, paramą gaunanti
trečioji šalis turi pripažinti taikytų veiksmų vertinimo
principą. Atliekant vertinimą būtų galima stebėti ir
tikrinti, ar laikomasi suderintų tikslų, ir jis galėtų
būti tolesnio Bendrijos įnašo mokėjimo sąlyga;
–
bendradarbiavimu branduolinės saugos ir
apsaugos priemonių srityje pagal šį reglamentą nesiekiama
skatinti branduolinės energetikos.
2. Šalys, kuriose įdiegti
branduolinės energijos gamybos pajėgumai
Kalbant apie šalis, kurioms jau skirtas Bendrijos finansavimas,
papildomas bendradarbiavimas turėtų priklausyti nuo veiksmų,
finansuotų iš Bendrijos biudžeto, įvertinimo ir tinkamo naujų
poreikių pagrindimo. Atlikus vertinimą turėtų būti
įmanoma tiksliau nustatyti bendradarbiavimo pobūdį ir šioms
šalims ateityje skirtinas sumas.
Jeigu šalims reikalingas skubus
bendradarbiavimas, reikėtų atsižvelgti į:
a)           intervencijos atitinkamoje šalyje
skubumo laipsnį, įvertinus padėtį branduolinės saugos
ir saugumo požiūriu; ir
b)           tam tikrose šalyse, kuriose numatoma
įgyvendinti plataus užmojo branduolinės energijos gamybos
pajėgumų plėtros programą, įsikišimo tam tikru momentu
reikšmę, siekiant užtikrinti, kad kartu su šiuo procesu būtų
skatinama branduolinės saugos ir saugumo kultūra, visų pirma
kalbant apie reguliavimo institucijų bei techninės pagalbos
organizacijų kūrimą ir stiprinimą bei panaudoto kuro ir
radioaktyviųjų atliekų atsakingo ir saugaus tvarkymo
strategijų ir programų kūrimą ir įgyvendinimą.
Integruotosios reguliavimo priežiūros paslaugos ir TATENA
operacinio saugumo patikros grupės misijos būtų vertinamos
palankiai, nors tai nebūtų formalus ES bendradarbiavimo kriterijus.
3. Šalys, kuriose nėra
įdiegtų branduolinės energijos gamybos pajėgumų
Šalių, kuriose yra mokslinių tyrimų reaktoriai,
tačiau kurios nenori plėtoti branduolinės energijos gamybos
pajėgumų, atveju bendradarbiavimas priklausys nuo skubos laipsnio,
atsižvelgus į branduolinės saugos ir saugumo padėtį.
Jeigu šalys nori plėtoti
branduolinės energijos gamybos pajėgumus, nesvarbu, ar jos turi
mokslinių tyrimų reaktorius, ir jeigu dėl jų atitinkamu
momentu reikia intervencijos, siekiant užtikrinti, kad branduolinės saugos
ir saugumo kultūra būtų puoselėjama kartu plėtojant
branduolinės energijos gamybos programą, visų pirma reguliavimo
institucijų ir techninės pagalbos organizacijų stiprinimo
srityje, bendradarbiaujant su jomis bus atsižvelgiama į branduolinės
energijos plėtojimo programos patikimumą, vyriausybės sprendimo
naudoti branduolinę energiją buvimą ir preliminaraus
veiksmų plano parengimą[10].
Bendradarbiavimu su šios kategorijos šalimis visų pirma siekiama
plėtoti reikalingą reguliavimo infrastruktūrą,
branduolinės veiklos reguliuotojo ir atitinkamos techninės pagalbos
organizacijos (-ų) techninę kompetenciją. Taip pat
reikėtų atsižvelgti į panaudoto kuro ir radioaktyviųjų
atliekų atsakingo ir saugaus tvarkymo strategijas ir programas ir, jei
taikytina, jas remti, taip pat tose šalyse, kurios nenumato plėtoti
branduolinės energijos gamybos pajėgumų arba kurios yra
nusprendusios to nedaryti.
Jeigu šalys nepriskiriamos prie išvardytų
kategorijų, bendradarbiavimas su jomis gali būti numatytas susiklosčius
ekstremaliajai padėčiai branduolinės saugos ir saugumo srityje.
Šių šalių atžvilgiu turėtų būti numatyta tam tikro
bendrųjų kriterijų taikymo lankstumo galimybė.
Prioritetai
Siekiant sukurti saugos sąlygas,
būtinas grėsmėms visuomenės gyvybei ir sveikatai pašalinti
ir užtikrinti, kad branduolinė medžiaga nebūtų naudojama kitais
tikslais, nei numatyta, bendradarbiavimas pirmiausia nukreipiamas į
branduolinės energetikos reguliuotojus (ir jų techninės pagalbos
organizacijas). Siekiama užtikrinti jų techninę kompetenciją ir
nepriklausomumą, taip pat sustiprinti teisinę bazę, visų
pirma susijusią su licencijavimo veikla, įskaitant veiksmingų ir
išsamių grėsmių ir saugos vertinimų patikrą ir
įgyvendinimą („testavimas nepalankiausiomis sąlygomis“).
Kiti
bendradarbiavimo programų prioritetai, plėtotini pagal šį
reglamentą, apima:
–
panaudoto kuro ir radioaktyviųjų
atliekų atsakingo ir saugaus tvarkymo atsakingų strategijų ir
programų kūrimą ir įgyvendinimą;
–
esamų įrenginių eksploatavimo
nutraukimą, buvusių branduolinių objektų ir urano
kasyklų išvalymą, taip pat jūroje nuskendusių
radioaktyviųjų objektų ir medžiagos iškėlimą ir
sutvarkymą, jeigu jie kelia pavojų visuomenei.
Bendradarbiavimas su branduolinių
įrenginių operatoriais trečiosiose šalyse bus svarstomas
konkrečiais atvejais, imantis „testavimo nepalankiausiomis sąlygomis“
rezultatų įgyvendinimo priemonių. Toks bendradarbiavimas su
branduolinių įrenginių operatoriais neapims įrangos
tiekimo.
Koordinavimas
Komisija savo bendradarbiavimą su
trečiosiomis šalimis turėtų koordinuoti su panašių
tikslų siekiančiomis organizacijomis, visų pirma su TATENA. Šis
koordinavimas turėtų suteikti Europos Sąjungai ir atitinkamoms
organizacijoms galimybę išvengti bet kokio su trečiosiomis šalimis
susijusių veiksmų ir finansavimo dubliavimo. Įgyvendinant
šį uždavinį Komisija taip pat turėtų įtraukti
kompetentingas valstybių narių institucijas ir Europos operatorius ir
taip sustiprinti Europos patirties branduolinės saugos ir apsaugos
priemonių srityje kokybę.
FINANSINĖ TEISĖS AKTO
PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
              1.1.    Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
              1.2.    Atitinkama
(-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
              1.3.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pobūdis
              1.4.    Tikslas
(-ai)
              1.5.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pagrindas
              1.6.    Trukmė
ir finansinis poveikis
              1.7.    Numatomas
(-i) valdymo metodas (-ai)
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
              2.1.    Priežiūros
ir atskaitomybės taisyklės
              2.2.    Valdymo
ir kontrolės sistema
              2.3.    Sukčiavimo
ir pažeidimų prevencijos priemonės
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
FINANSINIS POVEIKIS
              3.1.    Atitinkama
(-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os)
ir biudžeto išlaidų eilutė(s)
              3.2.    Numatomas
poveikis išlaidoms
              3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė
              3.2.2. Numatomas
poveikis veiklos asignavimams
              3.2.3. Numatomas
poveikis administracinio pobūdžio asignavimams
              3.2.4. Suderinamumas
su dabartine daugiamete finansine programa
              3.2.5.
Trečiųjų šalių finansinis įnašas
              3.3.    Numatomas poveikis
įplaukoms
FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMŲ PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
1.1.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pavadinimas
Bendradarbiavimo
branduolinės saugos srityje priemonė (BBSSP)
1.2.        Atitinkama (-os) politikos
sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[11]
Išorės
santykiai, bendradarbiavimas branduolinės saugos srityje
1.3.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pobūdis
¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs
(-usi) su nauja priemone
¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs
(-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus
bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus[12]
x Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs
(-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu
¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs
(-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę
1.4.        Tikslai
Europos Sąjungoje susiformavusi
ilgalaikė branduolinės saugos kultūra ir praktinė patirtis,
įgyta Europoje ir tose pasaulio dalyse, kuriose naudojama branduolinė
energija. Tai buvo dar 1992 m., kai buvo pradėta įgyvendinti
Bendrijos paramos NVS ir VRE šalims, skirtos jų atominėms
jėgainėms tobulinti, programa.
2008 m. gegužės 22 d. Komisijos
komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui „Tarptautinio masto problemų,
susijusių su branduoline sauga ir saugumu, sprendimas“, COM(2008) 312,
griežčiausių branduolinės saugos ir saugumo standartų
skatinimas buvo patvirtintas kaip svarbiausias ir pirmenybinis Bendrijos
bendradarbiavimo branduolinės energetikos srityje tikslas.
Bet kuri šalis, ketinanti branduolinę
energiją naudoti civiliniais tikslais, privalo laikytis tarptautiniu mastu
pripažintų branduolinės saugos ir saugumo standartų. Todėl
ji susidurs su pajėgumų plėtojimo (žmogiškųjų
išteklių ir infrastruktūros) ir teisės aktų bei
institucijų sistemos, būtinos tarptautiniams įsipareigojimams vykdyti,
sukūrimo problema. Remdamasi didele patirtimi, ES gali smarkiai
prisidėti prie branduolinės saugos, apsaugos nuo radiacijos ir
apsaugos priemonių gerinimo pasitelkusi Bendradarbiavimo branduolinės
saugos srityje priemonę, kurios geografinė taikymo sritis
išplėsta visoms trečiosioms šalims.
Komisijos intervenciją dabar sudarys ne
techninė pagalba, o bendradarbiavimas. Daugiausia dėmesio skiriama
veiklai, kuria siekiama gerinti branduolinę saugą ir apsaugą nuo
radiacijos, įskaitant tyrimus, teisės aktų, institucijų
kūrimą, procedūrų ir metodikų, taip pat saugaus
radioaktyviųjų atliekų ir panaudoto branduolinio kuro tvarkymo
procedūrų ir metodikų tobulinimą. Šiomis aplinkybėmis
papildomą ES veiksmų naudą sudaro tai, kad trečiosioms
šalims suteikiama galimybė naudotis ES patirtimi, paremta
griežčiausiais branduolinės saugos standartais, glaudžiai
bendradarbiaujant su Tarptautine atominės energijos agentūra
(TATENA).
Černobylio avarija (1986) parodė
branduolinės saugos svarbą ir išryškino visuotinio požiūrio
poreikį šalinant pasaulinius, tarpvalstybinius branduolinės avarijos
padarinius. Poreikis patvirtinti griežčiausius branduolinės saugos
standartus visame pasaulyje tapo dar akivaizdesnis įvykus Fukušimos
Daiči avarijai, po kurios kilo rimtų rūpesčių,
susijusių su veikiančių branduolinių įrenginių
gebėjimu atlaikyti sąlygas, kurios gali susidaryti dėl
pavojingų gamtinių reiškinių, įskaitant žemės
drebėjimus ir potvynius.
Reaguodamos į Fukušimos Daiči
avariją, Europos Komisija ir nacionalinės valdžios institucijos paprašė
ES valstybėse narėse atlikti išsamius ir skaidrius branduolinių
jėgainių grėsmių ir saugos vertinimus („testavimas
nepalankiausiomis sąlygomis“). Šio beprecedenčio vertinimo tikslais
susitarta dėl Europos branduolinės saugos reguliuotojų
grupės specifikacijų ir vertinimo grafiko, be to, vertinimą
siekiama išplėsti trečiosioms šalims (visų pirma ES
kaimynėms).
ES patvirtinta, kad branduolinių avarijų
trečiosiose šalyse poveikis sveikatai, aplinkai, socialinis ir ekonominis
poveikis yra labai didelis. Šiuo metu siekiama patvirtinti poreikį
nustatyti veiksmingą bendradarbiavimą, kuriuo siekiama užkirsti
kelią avarijoms, užtikrinant aukšto lygio branduolinę saugą. Kai
kurios šalys yra priėmusios politinį sprendimą laipsniškai
atsisakyti branduolinės energijos, kitos – nepradėti numatytų
programų, tačiau daug šalių ir toliau eksploatuos branduolines
jėgaines, o kai kurios numato statytis ir naujas. Nors ES pripažįsta,
kad sprendimas naudoti branduolinę energiją yra suverenus, geriausias
ES interesas – kad branduoliniai įrenginiai būtų eksploatuojami
saugiai, visų pirma ES kaimynystėje, ir kad branduolinė medžiaga
būtų tinkamai įtraukiama į apskaitą. ES šiose srityse
bendradarbiaus su trečiosiomis šalimis ir organizacijomis.
1.4.1.     Komisijos daugiametis
(-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo
pasiūlymu (šia iniciatyva)
Europos
Sąjunga finansuoja priemones, kuriomis remiamas aukšto lygio
branduolinės saugos, apsaugos nuo radiacijos skatinimas ir efektyvių
bei veiksmingų branduolinės medžiagos apsaugos priemonių
taikymas trečiosiose šalyse.
1.4.2.     Konkretus (-ūs) tikslas
(-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla
1 konkretus tikslas
Veiksmingos
branduolinės saugos kultūros puoselėjimas ir
griežčiausių branduolinės saugos standartų ir apsaugos nuo
radiacijos įgyvendinimas.
Atitinkama VGV / VGB veikla
2 konkretus tikslas
Saugus
panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymas, buvusių
branduolinių objektų ir įrenginių eksploatacijos
nutraukimas ir išvalymas.
Atitinkama VGV / VGB veikla
3 konkretus tikslas
Efektyvių
ir veiksmingų branduolinės medžiagos apsaugos garantijų taikymo
trečiosiose šalyse sistemos ir metodikos nustatymas.
Atitinkama VGV / VGB veikla
1.4.3.     Numatomas (-i) rezultatas
(-ai) ir poveikis
–
Veiksmingos branduolinės saugos kultūros
sukūrimas ir griežčiausių branduolinių įrenginių
branduolinės saugos ir apsaugos nuo radiacijos standartų
įgyvendinimas radiologijos praktikoje trečiosiose šalyse;
–
veiksmingos branduolinės saugos teisinės
bazės nustatymas, įskaitant procedūras ir sistemas, siekiant
užtikrinti tinkamą apsaugą nuo radioaktyviųjų medžiagų
jonizuojančiosios spinduliuotės;
–
veiksmingos avarijų, turinčių
radiologinių padarinių, prevencijos, o šiems padariniams kilus –
jų sušvelninimo tvarkos nustatymas, nenumatytiems atvejams nustatant
pasirengimo ir reagavimo, civilinės apsaugos ir reabilitacijos priemones;
–
tarptautinis bendradarbiavimas ir parama
branduolinės saugos klausimais, siekiant užtikrinti, kad būtų
nustatytas ir įgyvendintas aukščiausias branduolinės saugos
lygis;
–
atsakingų strategijų, susijusių su
panaudoto kuro utilizavimu, atliekų tvarkymu, įrenginių
eksploatavimo nutraukimu, buvusių branduolinių objektų
teritorijų išvalymu ir nuskendusių ar išsisklaidžiusių
radioaktyvių objektų ir medžiagos atgavimu ir sutvarkymu, parengimas
ir įgyvendinimas;
–
veiksmingų branduolinių apsaugos
priemonių gerinimo visame pasaulyje programų ir metodikų
nustatymas.
1.4.4.     Rezultatų ir poveikio
rodikliai
–
Metinėse veiksmų programose detalizuojama
ES vykdytina veikla, įskaitant atitinkamais veiksmais siekiamus tikslus ir
numatomus rezultatus. Prieš įgyvendinant projektus nustatomi
konkretūs rodikliai, atsižvelgiant į kiekvieno veiksmo ypatybes.
Bendram pažangos vertinimui reglamento 1 straipsnyje kiekvienam tikslui
numatyta po vieną rodiklį.
1.5.        Pasiūlymo (iniciatyvos)
pagrindas
BBSSP teisinis pagrindas yra Euratomo
sutartis, visų pirma jos 203 straipsnis.
1.5.1.     Trumpalaikiai arba ilgalaikiai
poreikiai
Teisės
akto pasiūlyme nustatytas reikalavimas trečiosiose šalyse skatinti ir
įgyvendinti griežčiausius branduolinės saugos, apsaugos nuo
radiacijos standartus ir efektyvias bei veiksmingas branduolinės medžiagos
apsaugos priemones.
1.5.2.     Papildoma ES dalyvavimo nauda
Daugelyje
komercinių branduolinių jėgainių (146 iš 436 pasaulio
jėgainių) ir naudojant branduolinę energiją pagaminama
beveik 30 proc. elektros energijos, todėl ES yra įgijusi
ilgametę patirtį branduolinės saugos srityje, taip pat
branduolinių įrenginių eksploatavimo nutraukimo bei
radioaktyviųjų atliekų tvarkymo srityse. Todėl ES
valstybės narės turi daug ekspertinių žinių visose
branduolinės saugos srityse. Dėl technologijų
įvairovės skiriasi taikomas vertinimas, todėl tenkinant
trečiųjų šalių poreikius galima užtikrinti būtiną
lankstumą.
ES
yra patvirtinusi bendrą teisinę bazę, susijusią su
branduoline sauga, radioaktyviųjų atliekų ir panaudoto kuro
tvarkymu. Šiuo atžvilgiu ES yra tapusi pavyzdžiu ir tikisi ir kitus
įtikinti taikyti panašius griežtus standartus.
Uždaviniams
tampant vis sudėtingesniems, izoliuotai nuo viso pasaulio nebus
įgyvendintas nė vienas iš ES vidaus prioritetų – saugumo,
augimo, darbo vietų kūrimo, klimato kaitos, galimybės gauti
energiją, sveikatos, pandemijų ir migracijos. Ekonomikos krizės
laikotarpiu koordinuotas ir integruotas ES ir jos valstybių narių
požiūris, taikant bendrą programavimą, suteiks didesnę
papildomą naudą, bus veikiama geriau ir sustiprės teisėtumas,
poveikis ir veiksmingumas.
ES
padėtis yra išskirtinai neutrali ir nešališka, todėl ji
galėtų įgyvendinti išorės veiksmus valstybių
narių vardu ir kartu su jomis ir padidinti šalių, su kuriomis dirba,
patikimumą. Ji gali geriausiai atlikti pasaulio lyderės vaidmenį
savo piliečių vardu.
27
valstybės narės veikia pagal bendras politikos kryptis ir
strategijas, bet tik ES turi reikalingą įtaką, kad
galėtų reaguoti į pasaulio problemas, nes valstybių
narių veiksmai gali būti riboti ir fragmentiški, o projektai –
pernelyg maži, kad atitinkamoje srityje galėtų tvariai pakeisti
padėtį. Dėl šios kritinės masės ES taip pat gali
geriau vesti dialogą politikos klausimais su vyriausybėmis
partnerėmis.
Programuodama
bendradarbiavimą, ES ypatingą dėmesį skiria
struktūriniams ir ekonominiams atitinkamų šalių pajėgumams.
Galimybė reaguoti į nenumatytus poreikius numatyta dabartiniame BBSSP
reglamente ir Japonija ja galėjo pasinaudoti po Fukušimos avarijos.
ES
turi pasaulinį nuo pavienių valstybių narių
nepriklausančių tarptautinių susitarimų tinklą,
todėl ji daro įtaką beveik visose tarptautinių
santykių srityse, įskaitant branduolinę saugą. ES šioje
srityje atlieka esminį vaidmenį, tačiau jai reikia toliau
didinti savo matomumą.
ES
gali padaryti daugiau nei kitos tarptautinės organizacijos, nes ji laikosi
kompleksinio požiūrio į plėtrą ir išorės santykius.
Darbo pasidalijimas visoje ES yra esminis jos teikiamos papildomos naudos
komponentas. Turėdama tarptautinių susitarimų su partneriais ir
organizacijomis tinklą visame pasaulyje, ES vykdo natūralią
koordinavimo veiklą ir gali daryti įtaką beveik visose
tarptautinių santykių srityse, o pavienės valstybės
narės, veikdamos pagal bendras politikos kryptis ir strategijas, vienos to
negali padaryti.
Be
to, biudžeto ribojimo laikotarpiu, kai kelios valstybės narės yra
priverstos visiškai nutraukti veiklą tam tikruose sektoriuose ir šalyse,
ES gali toliau atlikti aktyvų vaidmenį.
1.5.3.     Panašios patirties išvados
Svarbiausios
didžiausių branduolinių avarijų priežastys daugiausia buvo
branduolinės saugos kultūros, projektavimo saugos (jėgainės
projekto saugos aspektų) ir veiklos saugumo stoka. Todėl buvo manoma,
kad reikėtų, jog Europos Sąjungos bendradarbiavimo
branduolinės saugos srityje programos būtų skirtos
branduolinių objektų operatoriams, siekiant gerinti padėtį
vietoje, ir branduolinės veiklos reguliuotojams, siekiant užtikrinti, kad
jie turėtų reikiamus techninius pajėgumus ir nepriklausomai
užtikrintų atitinkamų branduolinės saugos standartų
laikymąsi.
Kartais
turėjo būti tiekiama su sauga susijusi įranga, siekiant
užtikrinti, kad būtų greitai sureguliuoti skubūs atvejai.
Tačiau, kadangi šiems atvejams sureguliuoti, o ir programoms taikomi
efektyvaus išteklių naudojimo ir praktikos, galinčios turėti
komercinį poveikį ir poveikį konkurencijai, vengimo principai,
apskritai įrangos tiekimo atsisakyta.
Pagal
BBSSP bendradarbiauti pradėta su įvairiomis trečiosiomis šalimis,
ketinančiomis į savo energetikos paketą įtraukti
branduolinės energijos naudojimą (vadinamosios besiformuojančios
rinkos ekonomikos šalys). Bendradarbiavimas daugiausia apėmė
reguliuotojų pajėgumų formavimą, reguliavimo
infrastruktūros ir atliekų tvarkymo strategijų kūrimą,
siekiant užtikrinti, kad būtų pakankamai anksti suformuota
branduolinės saugos kultūra ir sistema. Šalys buvo atrenkamos pagal
Tarybos pasiūlytus kriterijus.
Branduolinių
avarijų padarinius galima šiek tiek sušvelninti, jeigu nenumatytiems
atvejams pasirengiama. Todėl pasirengimas nenumatytiems atvejams turi
išlikti svarbia programos dalimi.
Įvykus
didelėms radiologinių padarinių sukėlusioms avarijoms,
paveiktiems gyventojams ir siekiant atkurti aplinkai saugią teritorijos
būklę reikėjo tarptautinės bendruomenės pagalbos. Taip
buvo įvykus Černobylio avarijai, kur svarbiausi statybos projektai
jau baigiami. Būsimose programose turi būti numatyta galimybė
šiuo atžvilgiu prireikus ir jei taikytina bendradarbiauti su trečiosiomis
šalimis.
Anksčiau
vykdyta veikla, susijusi su branduolinio kuro ciklu, branduoline energija
varomų ir povandeninių laivų bei radioizotopų naudojimas ne
visada atitiko standartus, kuriuos reikalaujama taikyti gyventojų ir
aplinkos apsaugos sumetimais. Vyriausybėms ir vietos valdžios
institucijoms teko sunkus uždavinys atkurti paveiktas vietoves, kad jų
būklė nekeltų pavojaus aplinkai, utilizuoti panaudotą
branduolinį kurą ir atliekas, o šiuo tikslu gali reikėti
tarptautinio bendradarbiavimo. Ši branduolinės saugos programos dalis
turėtų būti įtraukta į būsimus priemonės
prioritetus.
Kad
panaudoto branduolinio kuro ir atliekų klausimai būtų
išspręsti tinkamai ir atsakingai, branduolinės saugos programose
numatytas bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis, kuriant nacionalines
panaudoto kuro ir branduolinių atliekų strategijas ir programas.
Kadangi Europos Sąjungą visai neseniai priėmė
radioaktyviųjų atliekų ir panaudoto kuro tvarkymo
direktyvą, trečiosios šalys turėtų būti ir toliau
raginamos taikyti panašius griežtus standartus, be to, bendradarbiavimas šioje
srityje turėtų būti tęsiamas pirmenybės tvarka.
Tarptautinio
bendradarbiavimo skatinimas ir toliau turės esminę reikšmę,
siekiant užtikrinti įvairių dalyvių veiklos koordinavimą ir
geriausią išteklių panaudojimą. Šiuo atžvilgiu esminį
vaidmenį ir toliau atliks TATENA, visų pirma stiprinant
Pasaulinę branduolinės saugos sistemą (sistema, kuria siekiama
viso pasaulio branduoliniuose įrenginiuose įgyvendinti aukšto lygio
saugą). Reikėtų ir toliau numatyti paramą TATENA veiklai,
visų pirma jei ji yra pasaulinio ar regioninio pobūdžio, ir
užtikrinti atitinkamą ES veiksmų ir (arba) indėlio
matomumą.
Įvykus
Fukušimos Daiči avarijai klausimai, susiję su išsamiu
veikiančių branduolinių jėgainių grėsmių ir
saugos vertinimu („testavimas nepalankiausiomis sąlygomis“),
turėtų tapti dar reikšmingesni ir juos reikėtų pradėti
taikyti kitiems branduoliniams įrenginiams, įskaitant mokslinių
tyrimų reaktorius, panaudoto kuro laikinojo saugojimo talpyklas,
radioaktyviųjų atliekų saugojimo ir utilizavimo įrenginius.
Bendradarbiavimas
su branduolinės veiklos reguliuotojais (įskaitant jų
techninės pagalbos organizacijas) turėtų išlikti esminis
bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje aspektas, o
bendradarbiavimą su branduolinių jėgainių operatoriais
reikia persvarstyti, atsižvelgiant į veiklos ir „testavimo
nepalankiausiomis sąlygomis“ rezultatus bei ypatingas aplinkybes.
Ilgainiui
padidėjo panaudoto kuro utilizavimo, įrenginių valdymo ir
eksploatavimo nutraukimo, vietovių išvalymo reikšmė. Būsimą
bendradarbiavimą šiose srityse reikėtų laikyti programos
prioritetu.
Geografinis
artumas (įskaitant šalis, kurios rengiasi stoti į ES, ir ES kaimynes)
turėtų išlikti prioritetu, tačiau ne išimtiniu kriterijumi
priimant sprendimą dėl bendradarbiavimo programų pagal
būsimą priemonę.
Kintant
tarptautinėms aplinkybėms, užuot keitus bendradarbiavimo
branduolinės saugos srityje platesnę aprėptį, reikia
sutelkti dėmesį į kitką ir keisti prioritetus.
1.5.4.     Suderinamumas ir galima
sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis
Būtina
užtikrinti derėjimą su priemonėmis, numatytomis cheminės,
biologinės, radiologinės ir branduolinės grėsmės
švelninimo srityje pagal Stabilumo priemonę, visų pirma su
priemonėmis, susijusiomis su branduolinės apsaugos priemonėmis
(įskaitant kovą su neteisėta branduolinių ir
radiologinių medžiagų prekyba ir pasienio kontrolę) ir
pasirengimu nenumatytiems atvejams.
1.6.        Trukmė ir finansinis
poveikis
x Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
ribota
–
x Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2014 iki 2020 m.
–
¨  Finansinis poveikis nuo MMMM iki MMMM
¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
neribota
Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo
MMMM iki MMMM,
vėliau – visavertis taikymas.
1.7.        Numatytas (-i) valdymo
būdas (-ai)[13]
x Komisijos vykdomas tiesioginis
centralizuotas valdymas
x Netiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant:
¨        vykdomosioms įstaigoms
¨        Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[14]
x        nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias
paslaugas teikiančioms įstaigoms
–
¨  asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų
vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį
ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame
Finansinio reglamento 49 straipsnyje
x Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis
x Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis
x Jungtinis valdymas
kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti) (IAEA)
Jei nurodomas daugiau
kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio
punkto pastabų skiltyje.
Pastabos
Didelė
priemonės projektų ir programų dalis bus valdoma taikant
centralizuotą tiesioginį valdymą. Jeigu dėl logistinių
ir politinių priežasčių reikės ir bus tinkama gerinti
intervencinių priemonių efektyvumą, galima apsvarstyti
netiesioginio, pasidalijamojo arba bendro valdymo galimybę; bendras
valdymas visų pirma gali būti taikomas, jeigu valstybės
narės ir (arba) jų agentūros arba Tarptautinė atominės
energijos agentūra (TATENA) jau yra pradėjusios vykdyti panašius
veiksmus arba ketina jų imtis.
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
2.1.        Priežiūros ir
atskaitomybės taisyklės
Nurodyti dažnumą
ir sąlygas.
Europos
Komisijos stebėjimo ir vertinimo sistemose vis daugiau dėmesio
skiriama rezultatams. Šiose sistemose
dirba ir Komisijos personalas, ir išorės specialistai.
Užduočių
vadovai delegacijose ir Komisijos būstinėje nuolat stebi projektų ir programų įgyvendinimą
įvairiais būdais, be kita ko, jei įmanoma, rengdami apsilankymus
vietoje. Stebint gaunama vertingos
informacijos apie pažangą, ir vadovai gali nustatyti esamas bei galimas
kliūtis ir imtis veiksmų joms pašalinti.
Samdomi
nepriklausomi išorės ekspertai vertina ES išorės veiksmų
įgyvendinimą pagal tris atskiras sistemas. Šie vertinimai padeda didinti atskaitomybę ir tobulinti tolesnius
veiksmus, taip pat galima pasinaudoti ankstesne patirtimi formuojant
būsimą politiką ir planuojant veiksmus. Pagal visas priemones taikomi tarptautiniu mastu pripažinti OECD-DAC
vertinimo kriterijai, įskaitant (galimą) poveikį.
Visų
pirma projektų lygmeniu Komisijos būstinės valdomoje į
rezultatus orientuoto stebėjimo (angl. ROM) sistemoje gaunama glausta
tikslinė paramos priemonių imties kokybės apžvalga. Nepriklausomi ROM specialistai, taikydami labai
sistemingą ir standartizuotą metodiką, pateikia vertinimą
balais, kuris parodo projekto pranašumus ir trūkumus, ir pateikia
rekomendacijų, kaip padidinti veiksmingumą.
Vykdant
projektų vertinimus, kuriems vadovauja už
projektą atsakinga ES delegacija, atliekama kruopšti
išsamesnė analizė ir projektų vadovams padedama tobulinti
tolesnius veiksmus ir pasirengti būsimiems veiksmams.
Samdomi nepriklausomi įvairių teminių ir
geografinių sričių išorės specialistai atlieka analizę
ir renka visų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant
galutinius naudos gavėjus, atsiliepimus ir duomenis.
Komisija
taip pat atlieka savo politikos strateginius vertinimus, pradedant programavimu
bei strategija ir baigiant paramos konkrečiam sektoriui (pavyzdžiui,
sveikatos, švietimo ir t. t.), valstybei arba regionui arba
konkrečios priemonės įgyvendinimu. Šie vertinimai yra svarbūs formuojant politiką, rengiant
priemones ir projektus. Visi šie
vertinimai skelbiami Komisijos interneto svetainėje, o nustatytų
faktų santrauka pateikiama metinėje ataskaitoje Tarybai ir Europos
Parlamentui.
2.2.        Valdymo ir kontrolės
sistema
Pagal
šį reglamentą finansuojamos priemonės turi būti
įgyvendinamos pagal Finansinį reglamentą.
Tinkamai
pagrįstais atvejais Komisija pagal Finansinio reglamento 54 straipsnį
gali nuspręsti valdžios institucijos užduotis, visų pirma biudžeto
vykdymo užduotis, patikėti Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies
c punkte nurodytoms įstaigoms, jeigu yra pripažinta jų
tarptautinė padėtis, jeigu jos laikosi tarptautiniu mastu
pripažįstamų valdymo ir kontrolės sistemų ir yra
prižiūrimos valdžios institucijos.
Pagal
Finansinį reglamentą pagal šį reglamentą finansuojamas
priemones gali tiesiogiai įgyvendinti Komisija pasidalijamojo valdymo
būdu kartus su valstybėmis narėmis arba netiesiogiai, biudžeto
vykdymo užduotis patikėdama bet kuriam iš Finansinio reglamento 55 straipsnio
1 dalyje išvardytų subjektų arba asmenų. Šie asmenys arba
subjektai Finansinio reglamento 57 straipsnyje nustatytomis sąlygomis
gali taikyti savo sutarčių ir dotacijų skyrimo taisykles ir
procedūras.
2.2.1.     Nustatyta rizika
Rizikos aplinka
Paramos
pagal šią priemonę teikimo sąlygoms būdinga rizika, kad
nebus įgyvendinti priemonės tikslai, kad finansų valdymas nebus
pakankamai geras ir (arba) kad nebus laikomasi taikytinų taisyklių
(teisėtumo ir tvarkingumo klaidos):
–
dėl ekonominio (politinio)
nestabilumo ir (arba) gaivalinių nelaimių gali kilti sunkumų ir
gali būti vėluojama rengti ir įgyvendinti intervencinius
veiksmus;
–
dėl nepakankamų institucinių ir
administracinių gebėjimų šalyse partnerėse gali kilti
sunkumų ir gali būti vėluojama rengti ir įgyvendinti intervencinius
veiksmus;
–
įgyvendinant geografiškai išskaidytus
projektus ir programas (kuriais aprėpiama daug valstybių,
teritorijų, regionų) gali kilti su logistikos (išteklių)
stebėsena susijusių sunkumų, ypač vykdant stebėjimo
veiksmus vietose;
–
dėl galimų partnerių (paramos
gavėjų) įvairovės ir skirtingų jų vidaus
kontrolės struktūrų bei pajėgumų Komisijos turimi
ištekliai, skirti įgyvendinimui remti ir stebėti, gali susiskaidyti,
todėl sumažės jų veiksmingumas ir efektyvumas;
–
dėl turimų duomenų apie išorės
pagalbos rezultatus ir poveikį (nacionalinių vystymosi planų
įgyvendinimą šalyse partnerėse) prastos kokybės ir
nedidelio kiekio Komisijai gali būti sunkiau teikti ataskaitas apie
rezultatus ir prisiimti už juos atsakomybę.
Tikėtinas taikytinų taisyklių nesilaikymo rizikos lygis
Priemonės
reikalavimų laikymosi tikslas yra išlaikyti ankstesnį DEVCO portfelio
reikalavimų nevykdymo rizikos lygį (klaidų lygį), kuris yra
liekamosios „grynosios“ mažiau nei 2 proc. paklaidos lygis
(daugiamečiu pagrindu įgyvendinus visas suplanuotas užbaigtų
sutarčių kontrolės priemones ir atlikus taisomuosius veiksmus).
Paprastai tai reiškia, kad apskaičiuotasis klaidų lygis yra 2–5 proc.,
kalbant apie metinę atsitiktinę sandorių imtį, kurią
Europos Audito Rūmai analizuoja rengdami metinį patikinimo
pareiškimą (DAS). EuropeAid nuomone, tai mažiausia reikalavimų
nevykdymo rizika, kurią galima pasiekti šiomis didelės rizikos
sąlygomis, taip pat atsižvelgiant į administracinę naštą ir
būtiną reikalavimų vykdymo kontrolės priemonių ekonominį
naudingumą.
2.2.2.     Numatomas (-i) kontrolės
metodas (-ai)
Vystymosi ir bendradarbiavimo GD vidaus
kontrolės struktūra
Vystymosi
ir bendradarbiavimo GD vidaus kontrolės ir valdymo procesu siekiama
pagrįstai patikinti, kad bus pasiekti tikslai, susiję su jos veiklos
veiksmingumu ir efektyvumu, jos finansinių ataskaitų patikimumu ir
atitiktimi taikytinai teisės aktų ir procedūrinei sistemai.
Veiksmingumas ir efektyvumas
Siekdamas
užtikrinti veiklos veiksmingumą ir efektyvumą (ir sumažinti
didelę riziką teikiant išorės pagalbą), be visų
Komisijos strateginės politikos ir planavimo proceso aspektų, vidaus
audito sąlygų ir kitų Komisijos vidaus kontrolės
standartų reikalavimų, Vystymosi ir bendradarbiavimo GD ir toliau
taikys individualizuotą pagalbos valdymo sistemą visoms
priemonėms valdyti, prie kurių bus priskirta:
–
decentralizuotas daugumos išorės pagalbos
priemonių valdymas, organizuojamas ES delegacijų vietose;
–
aiškios ir formalios finansinės
atskaitomybės ribos (iš įgalioto leidimus suteikiančio pareigūno
(generalinio direktoriaus) perduodamos delegacijos vadovui, taikant
būstinės perįgaliotojo įgaliojimus suteikiančio
pareigūno (direktoriaus) perįgaliojimą delegacijos vadovui;
–
reguliarus ES delegacijų ataskaitų
(išorės pagalbos valdymo ataskaitų) teikimas Komisijos būstinei,
įskaitant metinį patikinimo pareiškimą, kurį teikia
delegacijos vadovas;
–
svarbi mokymo programa, skirta tiek Komisijos
būstinėje, tiek delegacijoje dirbančiam personalui;
–
reikšminga Komisijos būstinės parama ir
rekomendacijos delegacijai (taip pat internetu);
–
reguliarūs tikrinamieji vizitai į
decentralizuotas delegacijas kas 3–6 metus.
Projektų
ir programų ciklo valdymo metodika, įskaitant:
–
kokybiškas paramos priemones, taikomas paramos
planavimui, jos įgyvendinimo metodui, finansavimo mechanizmui, valdymo
sistemai, bet kokių ją įgyvendinančių partnerių
vertinimui ir atrankai ir t. t.;
–
programų ir projektų valdymo,
stebėjimo ir ataskaitų teikimo priemones, skirtas veiksmingam
įgyvendinimui užtikrinti, įskaitant reguliarų projektų išorės
stebėjimą vietoje;
–
svarbius vertinimo ir audito elementus.
Finansinė atskaitomybė ir apskaita
Vystymosi
ir bendradarbiavimo GD toliau laikysis aukščiausių apskaitos ir
finansinės atskaitomybės standartų, taikydama kaupiamosios
apskaitos sistemą (angl. ABAC) ir specialias išorės pagalbos
priemones, pvz., bendrąją RELEX informacinę sistemą (angl.
CRIS).
Kalbant
apie tam tikrų teisės aktų ir procedūrų laikymąsi
pasakytina, kad reikalavimų vykdymo kontrolės metodai aprašyti 2.3
skirsnyje (sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės).
2.3.        Sukčiavimo ir
pažeidimų prevencijos priemonės
Atsižvelgiant
į didelės rizikos sąlygas, kuriomis veikia EuropeAid,
sistemose reikia numatyti reikšmingą galimų operacijų atitikties
reikalavimams klaidų (pažeidimų) lygį ir kuo anksčiau
užtikrinti aukšto lygio prevencijos, nustatymo ir taisymo kontrolę
mokėjimo procese. Praktiškai tai reiškia, kad EuropeAid, vykdydama
atitikties kontrolę, daugiausia remsis svarbiomis ex ante
patikromis, kuriuos vietoje atliks tiek išorės auditoriai, tiek Komisijos
tarnybos, prieš skiriant galutines išmokas projektui (tuo pačiu metu bus
atliekami keli ex post auditai ir patikros), ir taip bus
užtikrinama kur kas didesnė apsauga negu pagal finansų apsaugos
priemones, kurios nustatytos Finansiniame reglamente. EuropeAid
atitikties reikalavimams sistemą, inter alia, sudaro šios svarbios
dalys.
Prevencinės
priemonės
–
privalomas pagrindinis paramos valdymo
darbuotojų ir auditorių mokymas, taip pat apie sukčiavimą;
–
konsultavimas (taip pat internetu), įskaitant
Praktinį vadovą sutarčių klausimais, EuropeAid
vadovą ir finansų valdymo priemonių rinkinį
(įgyvendinimo partneriams);
–
Ex ante vertinimas
siekiant užtikrinti, kad būtų įdiegtos atitinkamos kovos su
sukčiavimu priemonės, skirtos išvengti sukčiavimo ir jį
nustatyti ES lėšų valdymo srityje, institucijose, valdančiose
tam tikras lėšas bendrojo, decentralizuoto ir pasidalijamojo valdymo
būdu;
–
Šalyse partnerėse įdiegtų kovos su
sukčiavimu mechanizmų ex ante patikra vertinant, ar
įvykdytas tinkamumo biudžeto paramai gauti kriterijus, susijęs su
viešųjų finansų valdymu (t. y. aktyvus įsipareigojimas
kovoti su sukčiavimu ir korupcija, tinkamos tikrinimo institucijos,
pakankamas teisminis pajėgumas, veiksmingas reagavimas ir sankcijų
mechanizmai);
–
2008 m. Akroje Komisija pasirašė
Tarptautinę paramos skaidrumo iniciatyvą (angl. IATI) ir
susitarė dėl paramos skaidrumo standarto, pagal kurį
užtikrinamas punktualesnis, išsamus ir reguliarus duomenų teikimas apie
paramos lėšas ir dokumentus;
–
nuo 2011 m. spalio 14 d. Komisija įgyvendina
pirmąjį IATI standarto etapą dėl skelbiamos pagalbos
informacijos skaidrumo iki kito aukšto lygio forumo paramos veiksmingumo
klausimais susitikimo Busane 2011 m. lapkričio mėn. Be to, Komisija
kartu su ES valstybėmis narėmis kuria bendrą internetinę IT
taikomąją programą TR-AID, kurioje iš IATI ir kitų
šaltinių gaunami ES pagalbos duomenys verčiami vartotojams suprantama
informacija apie pagalbą.
Nustatomieji
ir taisomieji veiksmai
–
Išorės auditai ir tikrinimai (tiek
privalomieji, tiek atliekami remiantis rizika), įskaitant Europos Audito
Rūmų auditą;
–
retrospektyviniai tikrinimai (grindžiami rizika) ir
lėšų susigrąžinimas;
–
ES finansavimo sustabdymas didelio sukčiavimo
atvejais, įskaitant didelio masto korupciją, kol valdžios
institucijos imsis atitinkamų veiksmų siekdamos pataisyti
padėtį ir užkirsti kelią tokiam sukčiavimui ateityje.
EuropeAid toliau kurs savo kovos su
sukčiavimu strategiją pagal 2011 m. birželio 24 d.
patvirtintą naująją Komisijos kovos su sukčiavimu
strategiją (CAFS), siekdama užtikrinti, inter alia, kad:
–
EuropeAid kovos su
sukčiavimu vidaus kontrolės priemonės būtų visiškai
suderintos su CAFS;
–
EuropeAid
sukčiavimo rizikos valdymo metodas būtų tinkamas sukčiavimo
rizikos sritims nustatyti ir tinkamai reaguoti;
–
sistemose, pagal kurias trečiosiose šalyse
naudojamos ES lėšos, būtų galima gauti svarbius duomenis
siekiant juos panaudoti valdant sukčiavimo riziką (pavyzdžiui,
dvigubam finansavimui nustatyti);
–
prireikus būtų galima sudaryti
tinklų veiklos grupes ir parengti tinkamas IT priemones su išorės
pagalbos sektoriumi susijusiems sukčiavimo atvejams nagrinėti.
2.4.        Kontrolės išlaidų
ir naudos įvertinimas
Visų
EuropeAid portfelio vidaus kontrolės ir valdymo išlaidų
bendras įvertintas metinis vidurkis planuojant 2014–2020 m.
biudžetą sudaro 658 mln. EUR įsipareigojimų.
Į šią sumą įskaičiuotas Europos plėtros fondo
(EPF), kurio veikla derinama su EuropeAid valdymo struktūra,
valdymas. Šios „ne veiklos“ išlaidos sudaro apie 6,4 proc.
nustatyto metinio 10,2 mlrd. EUR vidurkio, numatomo kaip
bendrieji (veiklos ir administravimo) EuropeAid įsipareigojimai iš
jo bendrųjų išlaidų, 2014–2020 m. finansuojamų iš ES
bendrojo biudžeto ir Europos plėtros fondo.
Skaičiuojant
valdymo išlaidas atsižvelgta į visus EuropeAid darbuotojus
būstinėje ir delegacijose, infrastruktūrą, keliones,
mokymą, stebėseną, vertinimą ir audito sutartis (taip pat
sudarytas paramos gavėjų).
EuropeAid planuoja laikui bėgant mažinti
valdymo ir operatyvinės veiklos santykį pagal pagerintą ir
supaprastintą naujosioms priemonėms taikomą tvarką,
remiantis numatomais pakeitimais pagal persvarstytą Finansinį
reglamentą. Didžiausia šių valdymo išlaidų nauda yra susijusi su
politikos tikslų įgyvendinimu, veiksmingu ir efektyviu išteklių
naudojimu, taip pat griežtų ir ekonomiškai veiksmingų
prevencinių priemonių bei kitų patikrų taikymu siekiant
užtikrinti, kad lėšos būtų naudojamos teisėtai ir tinkamai.
Nors
ateityje bus toliau siekiama tobulinti portfelio valdymo veiklos ir atitikties
patikrų pobūdį bei siekius, šios išlaidos apskritai yra
būtinos, kad būtų galima veiksmingai ir efektyviai pasiekti
priemonių tikslus patiriant mažiausią įmanomą neatitikties
riziką (mažesnė kaip 2 proc. liekamoji paklaida). Jos yra kur
kas mažesnės nei rizika, kuri būtų patiriama panaikinus arba
sumažinus vidaus kontrolę šioje labai rizikingoje srityje.
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
FINANSINIS POVEIKIS
3.1.        Atitinkama (-os)
daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir
biudžeto išlaidų eilutė(s)
·      Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės
Daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti
eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris 19 06 04 Parama branduoliniam sektoriui || DA/NDA ([15]) || ELPA šalių[16] || šalių kandidačių[17] || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
   || Numeris 19 06 04 01 || DA || NE || NE || NE ||
·      Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės NETAIKOMA
Daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti
eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris [Išlaidų kategorija……………………………………..] || DA/NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
   || [XX.YY.YY.YY]   ||   || TAIP/NE || TAIP/NE || TAIP/NE || TAIP/NE
3.2.        Numatomas poveikis išlaidoms
3.2.1.     Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė
                mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: ||   || Parama branduolinės saugos sektoriuje
 <…….> GD: ||   ||   || N[18] (2014) metai || N+1 (2015) metai || N+2 (2016) metai || N+3 (2017) metai || N+4 (2018) metai || N+5 (2019) metai || N+6 (2020) metai || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonė (19 06 04) || Įsipareigojimai || (1) || 83,584 || 85,277 || 86,970 || 88,763 || 90,478 || 92,348 || 94,241 || 621,661
 Mokėjimai || (2) || 0,581 || 38,592 || 59,602 || 69,624 || 76,548 || 84,636 || 81,649 || 411,232
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[19] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Biudžeto eilutės numeris 19 0104 06 ||   || (3) || 1,316 || 1,323 || 1,330 || 1,337 || 1,422 || 1,352 || 1,359 || 9,439
 IŠ VISO asignavimų <…….> GD || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 84,900 || 86,600 || 88,300 || 90,100 || 91,900 || 93,700 || 95,600 || 631,100
 Mokėjimai || =2+2a +3 || 1,897 || 39,915 || 60,932 || 70,961 || 77,970 || 85,988 || 83,008 || 420,671
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 83,584 || 85,277 || 86,970 || 88,763 || 90,478 || 92,348 || 94,241 || 621,661
 Mokėjimai || (5) || 0,581 || 38,592 || 59,602 || 69,624 || 76,548 || 84,636 || 81,649 || 621,661
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || 1,316 || 1,323 || 1,330 || 1,337 || 1,422 || 1,352 || 1,359 || 9,439
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 4 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 84,900 || 86,600 || 88,300 || 90,100 || 91,900 || 93,700 || 95,600 || 631,100
 Mokėjimai || =5+ 6 || 1,897 || 39,915 || 60,932 || 70,961 || 77,970 || 85,988 || 83,008 || 420,671
Jei pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį
kelioms išlaidų kategorijoms: NETAIKOMA
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1-4 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS (Orientacinė suma) || Įsipareigojimai || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 || „Administracinės išlaidos“
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || N (2014) metai || N+1 (2015) metai || N+2 (2016) metai || N+3 (2017) metai || N+4 (2018) metai || N+5 (2019) metai || N+6 (2020) metai || IŠ VISO
 <…….> GD: ||
  Žmogiškieji ištekliai || 2,440 || 2,415 || 2,391 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 16,716
  Kitos administracinės išlaidos || 0,368 || 0,340 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 2,383
 IŠ VISO <…….> GD || Asignavimai || 2,808 || 2,756 || 2,726 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 19,099
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 2,808 || 2,756 || 2,726 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 19,099
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || N (2014) metai || N+1 (2015) metai || N+2 (2016) metai || N+3 (2017) metai || N+4 (2018) metai || N+5 (2019) metai || N+6 (2020) metai || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 87,708 || 89,356 || 91,026 || 92,802 || 94,602 || 96,402 || 98,302 || 650,199
 Mokėjimai || 4,705 || 42,671 || 63,658 || 73,663 || 80,672 || 88,690 || 85,710 || 439,770
3.2.2.     Numatomas poveikis veiklos
asignavimams ¨       Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos
asignavimai nenaudojami
x        Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos
asignavimai naudojami taip:
Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
 Nurodyti tikslus ir rezultatus   ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
 REZULTATASS
 Rezultato rūšis [20] || Vidutinės rezultato išlaidos t || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų
 1 KONKRETUS TIKSLAS[21] Veiksmingos branduolinės saugos kultūros puoselėjimas ir griežčiausių branduolinės saugos standartų bei apsaugos nuo radiacijos standartų įgyvendinimas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 1 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   || 25,08 ||   || 25,58 ||   || 26,09 ||   || 26,63 ||   || 27,14 ||   || 27,70 ||   || 28,27 ||   || 186,50
 2 KONKRETUS TIKSLAS atsakingas ir saugus panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymas, buvusių branduolinių objektų ir įrenginių eksploatacijos nutraukimas ir išvalymas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || - Rezultatas ||
 - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   || 54,33 ||   || 55,43 ||   || 56,53 ||   || 57,70 ||   || 58,81 ||   || 60,03 ||   || 61,26 ||   || 404,08
 3 KONKRETUS TIKSLAS Efektyvių ir veiksmingų branduolinės medžiagos apsaugos garantijų taikymo trečiosiose šalyse sistemos ir metodikos nustatymas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultatas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 3 konkretaus tikslo tarpinė suma ||   || 4,18 ||   || 4,26 ||   || 4,35 ||   || 4,44 ||   || 4,52 ||   || 4,62 ||   || 4,730 ||   || 31,08
 IŠ VISO IŠLAIDŲ ||   || 83,58 ||   || 85,28 ||   || 86,97 ||   || 88,76 ||   || 90,48 ||   || 92,35 ||   || 94,24 ||   || 621,66
N.B. Reikėtų pabrėžti, kad
suskirstymas pagal konkrečius tikslus ir jiems skirti asignavimai pagal
rezultatus šiame etape gali būti tik orientaciniai. Todėl rezultatai
grindžiami pradiniais skaičiavimais ir pateikti tik parodomaisiais
tikslais.
3.2.3.     Numatomas poveikis
administracinio pobūdžio asignavimams
3.2.3.1.  Suvestinė
¨        Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
asignavimai nenaudojami
x        Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
asignavimai naudojami taip:
Mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
   || 2014[22] || 2015 || 2016 || 2107 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai || 2,440 || 2,415 || 2,391 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 16,716
 Kitos administracinės išlaidos || 0,368 || 0,340 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 2,383
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 2,808 || 2,756 || 2,726 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 19,099
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[23] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 6,778
 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos || 0,348 || 0,355 || 0,362 || 0,369 || 0,453 || 0,384 || 0,391 || 2,661
 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 1,316 || 1,323 || 1,330 || 1,337 || 1,422 || 1,352 || 1,359 || 9,439
 IŠ VISO || 4,124 || 4,079 || 4,056 || 4,039 || 4,124 || 4,054 || 4,062 || 28,538
3.2.3.2.  Numatomi žmogiškųjų
išteklių poreikiai
¨        Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji
ištekliai nenaudojami
x        Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji
ištekliai naudojami taip:
Sąmatą nurodyti sveikaisiais
skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu)
   || N (2014) metai || N+1 (2015) metai || N+2 (2016) metai || N+3 (2017) metai || N+4 (2018) metai || N+5 (2019) metai || N+6 (2020) metai
 Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai)
 Parama branduoliniam sektoriui 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 18,5 || 18,4 || 18,2 || 18,0 || 18,0 || 18,0 || 18,0
 Parama branduoliniam sektoriui 01 01 02 (Delegacijos) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Parama branduoliniam sektoriui 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Parama branduoliniam sektoriui 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) || 1,3 || 1,2 || 1,2 || 1,2 || 1,2 || 1,2 || 1,2
 Parama branduoliniam sektoriui 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijos) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Parama branduoliniam sektoriui 01 04 mm [24] || - būstinė[25] || 17,3 || 16,9 || 16,6 || 16,3 || 15,9 || 15,6 || 15,3
 - delegacijos ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Parama branduoliniam sektoriui 01 05 02 (CA, INT, SNE – Netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – Tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO || 37,0 || 36,5 || 36,0 || 35,5 || 35,1 || 34,8 || 34,5
Žmogiškųjų
išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus
priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir
prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD
gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo
procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
Vykdytinų
užduočių aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai ||
 Išorės personalas ||
3.2.4.     Suderinamumas su dabartine
daugiamete finansine programa
x        Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę
daugiametę finansinę programą
¨        Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą),
reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos
išlaidų kategorijos programavimą
Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir
nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas.
¨        Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą)
būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę
finansinę programą[26].
Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti
atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.
3.2.5.     Trečiųjų
šalių įnašai NETAIKOMA
Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta
bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo
Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas
bendras finansavimas apskaičiuojamas taip:
Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
   || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || Iš viso
 Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Numatomas poveikis
įplaukoms (NETAIKOMA)
¨        Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio
įplaukoms
¨        Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
¨ nuosaviems ištekliams
¨ įvairioms įplaukoms
Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Biudžeto įplaukų eilutė || Asignavimai, skirti einamųjų metų biudžetui || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[27]
 N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą)
 Straipsnis …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Įvairių
asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų
eilutę (-es), kuriai (-ioms) daromas poveikis.
Nurodyti poveikio
įplaukoms apskaičiavimo metodą.
[1]               Be to, yra EPF, Pasaulinis klimato ir biologinės
įvairovės fondas ir Pagalbos neparastosios padėties atveju
rezervas, neįtraukti į ES biudžetą.
[2]               OL C , p. .
[3]               OL L 81, 2007 3 22,
p. 1–10.
[4]               OL L 318,
1999 12 11, p. 20.
[5]               OL L 185,
2005 7 16, p. 33.
[6]               OL L 172, 2009 7 2, p. 18.
[7]               OL L 199, 2011 8 2, p. 48.
[8]               OL L 55, 2011 2 28, p. 13.
[9]               Kriterijais atsižvelgiama į Tarybos išvadas
dėl paramos trečiosioms šalims branduolinės saugos ir apsaugos
srityje (2913 Transporto, telekomunikacijų ir energetikos tarybos
susitikimas, Briuselis, 2008 m. gruodžio 9 d.).
[10]             Reikėtų atsižvelgti į Nacionalinės
branduolinės energijos infrastruktūros plėtros tikslus (TATENA
branduolinės energijos serijos dokumentas NG-G-3.1).
[11]             VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla
grindžiamas biudžeto sudarymas.
[12]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies
a arba b punkte.
[13]             Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į
Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“, http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[14]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje.
[15]             DA – diferencijuotieji asignavimai, NDA – nediferencijuotieji
asignavimai.
[16]             ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.
[17]             Šalių kandidačių ir, kai taikoma,
Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.
[18]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
pradžios metai.
[19]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[20]             Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz.,
finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir
kt.).
[21]             Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus (-ūs)
tikslas (-ai) <...>“.
[22]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
pradžios metai.
[23]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[24]             Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės
personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA
eilučių).
[25]             Būtina struktūriniams fondams, Europos
žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos
žuvininkystės fondui (EŽF).
[26]             Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.
[27]             Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus
mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš
bendros sumos atskaičius 25 proc. surinkimo išlaidų.