Svarbus teisinis pranešimas

|

52007PC0129

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas dėl mėsos ir gyvulininkystės statistikos  /* KOM/2007/0129 galutinis - COD 2007/0051 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 22.3.2007KOM(2007) 129 galutinis2007/0051 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASdėl mėsos ir gyvulininkystės statistikos(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS |120 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Mėsos ir gyvulių statistiniai duomenys labai svarbūs ES rinkų valdymui. Dabartiniai teisės aktai tapo tokie sudėtingi, kad buvo numatytas vertikalusis ir horizontalusis kodifikavimas, tačiau tai nebuvo veiksmingiausias būdas siekiant geresnio reglamentavimo. Taip pat buvo manoma, jog be kiaulienos, galvijienos, avienos ir ožkienos statistinių duomenų, būtina turėti paukštienos statistinius duomenis. Bendrosios aplinkybės Dabartinis pasiūlymas atitinka geresnio reglamentavimo, paprastinimo ir respondentams tenkančios naštos mažinimo tikslus. |130 | Galiojančios nuostatos Dabartinis pasiūlymas parengtas siekiant supaprastinti galiojančias nuostatas ir pritaikyti jas naujiems Europos Sąjungos poreikiams. Todėl reikėtų panaikinti šiuos galiojančius teisės aktus: 1993 m. birželio 1 d. Tarybos direktyvą 93/23/EEB dėl statistinių kiaulininkystės tyrimų, 1993 m. birželio 1 d. Tarybos direktyvą 93/24/EEB dėl galvijininkystės statistinių tyrimų ir 1993 m. birželio 1 d. Tarybos direktyvą 93/25/EEB dėl atliktinų avių ir ožkų bandų statistinių tyrimų. |140 | Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Šiame pasiūlyme aptariami statistiniai duomenys yra labai svarbūs valdant ir vertinant bendrąją žemės ūkio politiką. Siūlomas reglamentas atitinka Komisijos naują politinį požiūrį į teisės aktų paprastinimą ir geresnį reglamentavimą, kaip nurodyta 2006 m. lapkričio 14 d. komunikate „Geresnio reglamentavimo Europos Sąjungoje strateginė apžvalga“[1] ir komunikate „Dėl respondentų naštos mažinimo, reikalavimų supaprastinimo ir prioritetų nustatymo Bendrijos statistikos srityje”[2]. Tai vienas iš paspartintų veiksmų, nurodytų 2007 m. sausio 24 d. komunikato „Administracinės naštos mažinimo Europos Sąjungoje veiksmų programa“ III priede[3] |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |211 | Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiksliniai sektoriai ir bendras respondentų aprašymas Pasiūlymas buvo svarstomas su duomenų rengėjais (nacionalinių statistikos institutų atstovais) ir su Komisijos tarnybomis (AGRI GD) darbo grupėse ir Žemės ūkio statistikos nuolatiniame komitete (ŽŪSNK). |212 | Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgta Dabartinis pasiūlymas – tai gana intensyvių visų suinteresuotųjų šalių derybų rezultatas. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |221 | Susijusios kompetencijos sritys Į Eurostato GD Gyvūninių produktų statistikos darbo grupės posėdžius nacionaliniais atstovais buvo pakviesti dabartinius teisės aktus ir nacionalines gyvūninių produktų statistinių duomenų rinkimo ir rengimo sistemas išmanantys ekspertai. Komisijos pareigūnus, be kitų, atstovavo politikos analizės specialistai. |223 | Pagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais konsultuotasi Ekspertai buvo iš nacionalinių statistikos institutų ir AGRI GD. Aktyviai dalyvavo Žemės ūkio statistikos nuolatinio komiteto ir jo Gyvūnų statistikos darbo grupės atstovai, su kuriais buvo daug konsultuotasi. |2249 | Gautų ir panaudotų patarimų santrauka Pažymėta, jog gauta labai teigiamų ir palankių atsakymų. Nebuvo užsiminta apie galimus rimtus pavojus, kurių pasekmės būtų nepataisomos. |225 | Kadangi šis pasiūlymas reiškia, jog bus gerokai paprastinami dabartiniai teisės aktai, nebuvo nustatyta jokio pavojaus. |226 | Priemonės viešai skelbti ekspertų rekomendacijas ŽŪNSK ir darbo grupės posėdžių darbo dokumentus ir protokolus galima rasti per CIRCA. |230 | Poveikio vertinimas Dabartiniu pasiūlymu paprastinami galiojantys teisės aktai. Nebuvo manoma, kad reikia informavimo kampanijos arba finansinių paskatų. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |310 | Siūlomų veiksmų santrauka Šio reglamento tikslas – užtikrinti, kad ES valstybės narės teiktų gyvulių statistinius duomenis (kiaulių ir galvijų – du kartus per metus bei avių ir ožkų – kartą per metus), mėnesinius skerdimo statistinius duomenis (kiaulių, galvijų, avių, ožkų ir naminių paukščių galvų ir skerdenos svorio), ir mėsos produkcijos prognozes (kiaulienos, galvijienos, avienos ir ožkienos). Teisinis pagrindas Bendrijos statistikos teisinis pagrindas yra numatytas Europos bendrijos steigimo sutarties 285 straipsnyje. Taryba bendrų sprendimų priėmimo tvarka nustato statistikos rengimo priemones, jeigu tai būtina vykdant Bendrijos veiklą. Šiame straipsnyje išdėstyti Bendrijos statistikos rengimo reikalavimai, kuriais reikalaujama laikytis nešališkumo, patikimumo, objektyvumo, mokslinio nepriklausomumo, ekonomiškumo ir statistikos duomenų konfidencialumo principų. |320 | Subsidiarumo principas |Valstybės narės negali deramai pasiekti šio pasiūlymų tikslų – sukurti bendrą sistemingo Bendrijos gyvulininkystės ir mėsos produkcijos statistikos rengimo sistemą. Šiuos tikslus geriau įgyvendinti Bendrijos lygiu remiantis Bendrijos teisės aktais, nes tik Komisija gali koordinuoti būtiną statistinės informacijos derinimą Bendrijos lygiu, o valstybės narės gali organizuoti palyginamų gyvulių ir mėsos produkcijos statistinių duomenų rinkimą ir rengimą. Todėl Bendrija gali imtis veiksmų pagal subsidiarumo principą, kaip numatyta Sutarties 5 straipsnyje. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šių priežasčių. Atsižvelgiant į proporcingumo principą, šiuo reglamentu nesiekiama daugiau, nei yra būtina užsibrėžtam tikslui įgyvendinti, ir jame nenumatyta jokių veiksmų, kurie nėra būtini siekiant šio tikslo. Šiame reglamente valstybėms narėms nenurodomi duomenų rinkimo mechanizmai, bet tik apibrėžiami teiktini duomenys siekiant užtikrinti suderintą struktūrą ir laiką. Valstybės narės neįpareigojamos keisti savo administracinių sistemų, susijusių su mėsos produkcijos ir gyvulių statistikos rengimu. Vienintelis naujas šiame reglamente siūlomas duomenų rinkinio elementas yra susijęs su paukštiena, kuris jau įgyvendinamas ES lygiu pagal džentelmenišką susitarimą. |332 | Reikalavimas teikti ne tyrimų rezultatus, o statistinius duomenis, retesnis kai kurių duomenų teikimas ir galimybė daugiau naudotis kitais nei tyrimų šaltiniais (pvz., administraciniais šaltiniais) turėtų padėti sumažinti nacionalinėms valdžios institucijoms tenkančią finansinę ir administracinę naštą. |Pasirinkta priemonė |Siūloma priemonė: reglamentas. Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytų priežasčių: Tinkamos priemonės pasirinkimas priklauso nuo teisės akto tikslo. Atsižvelgiant į informacijos poreikį Europos lygiu, Bendrijos statistikos srityje vyrauja tendencija kaip pagrindinius aktus dažniau naudoti reglamentus nei direktyvas. Reglamentas yra priimtinesnis, kadangi jame nustatoma vienoda visai Bendrijai taikytina teisė, nesuteikiant valstybėms narėms veikimo laisvės taikyti jį iš dalies arba pasirinktinai; Jis yra taikomas tiesiogiai, o tai reiškia, kad jo nereikia perkelti į nacionalinę teisę. Priešingai, direktyvos, kuriomis siekiama derinti šalių įstatymus, valstybėms narėms yra privalomos atsižvelgiant į direktyvų tikslus, tačiau nacionalinės valdžios institucijoms paliekama teisė pasirinkti formą ir metodus šiems tikslams pasiekti. Be to, jos turi būti perkeltos į nacionalinę teisę. Reglamentas naudojamas kartu su kitais statistikos teisės aktais, kurie buvo priimti nuo 1997 m. |POVEIKIS BIUDžETUI |409 | Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. |PAPILDOMA INFORMACIJA |510 | Paprastinimas |511 | Pasiūlyme numatytas teisės aktų paprastinimas, valdžios institucijų (ES arba nacionalinių) administracinių procedūrų paprastinimas ir privačių šalių administracinių procedūrų paprastinimas. |513 | Dėl mažesnio duomenų skaidymo pagal regionus ir bandos dydį, retesnių kiaulininkystės tyrimų, valstybėms narėms, kuriose gyvūnų populiacijos neviršija tam tikrų ribų, suteiktų išimčių ir suderintų perdavimo terminų bus paprasčiau dirbti ES ir nacionalinėms administracijoms. |514 | Vietoje tyrimų naudojant administracinius šaltinius bus sumažinta respondentams tenkanti našta. |515 | Pasiūlymas, kurio nuoroda – 2007/ESTAT/002, yra įtrauktas į Komisijos darbo ir teisės aktų leidybos programą. |520 | Galiojančių teisės aktų panaikinimas Priėmus pasiūlymą bus panaikinti dabar galiojantys teisės aktai. |560 | Europos ekonominė erdvė Siūlomas teisės aktas yra susijęs su EEE, todėl jis turėtų būti taikomas visoje EEE. |1.  .2007/0051 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASdėl mėsos ir gyvulininkystės statistikos(Tekstas svarbus EEE)EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 285 straipsnio 1 dalį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[4],laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[5],kadangi:(1) 1993 m. birželio 1 d. Tarybos direktyva 93/23/EEB dėl statistinių kiaulininkystės tyrimų[6], 1993 m. birželio 1 d. Tarybos direktyva 93/24/EEB dėl galvijininkystės statistinių tyrimų[7] ir 1993 m. birželio 1 d. Tarybos direktyva 93/25/EEB dėl atliktinų avių ir ožkų bandų statistinių tyrimų[8] buvo keletą kartų iš dalies pakeistos. Kadangi šiuo metu reikia tolesnių dalinių pakeitimų ir supaprastinimų, šiuos teisės aktus, siekiant aiškumo, reikėtų pakeisti vadovaujantis nauju Komisijos politiniu požiūriu į teisės aktų paprastinimą ir geresnį reglamentavimą.(2) Siekiant užtikrinti, kad bendroji žemės ūkio politika būtų tinkamai administruojama, visų pirma kalbant apie kiaulienos, jautienos, veršienos, avienos, ožkienos ir paukštienos rinkas, Komisijai reikia reguliarių duomenų apie gyvulininkystės ir kiaulienos, jautienos, veršienos, avienos, ožkienos ir paukštienos produkcijos tendencijas.(3) 1988 m. vasario 29 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 571/88 dėl Bendrijos žemės ūkio valdų struktūros tyrimų organizavimo[9] numatyta Bendrijos tyrimų programa siekiant teikti žemės ūkio valdų struktūros tyrimų statistinius duomenis iki 2007 m.(4) Pagal 2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo[10] visi valstybių narių Komisijai perduodami pagal teritorinius vienetus suskirstyti statistiniai duomenys turėtų būti rengiami remiantis NUTS klasifikatoriumi. Todėl norint nustatyti palyginamus regioninius statistinius duomenis, teritoriniai vienetai turėtų būti apibrėžiami vadovaujantis NUTS klasifikatoriumi.(5) Siekiant palengvinti šio reglamento įgyvendinimą, būtina, kad valstybės narės ir Komisija glaudžiai bendradarbiautų, o tai galima pasiekti visų pirma pasitelkus Žemės ūkio statistikos nuolatinį komitetą, įkurtą Tarybos sprendimu 72/279/EEB[11].(6) Šiame reglamente numatytos statistikos rengimo priemonės yra būtinos vykdant Bendrijos veiklą. Kadangi valstybės narės negali deramai pasiekti siūlomo veiksmo tikslo, t. y. sukurti bendrą sisteminio Bendrijos mėsos ir gyvulininkystės valstybėse narėse statistikos rengimo teisinę sistemą, o Bendrijos lygiu juos galima pasiekti lengviau, Bendrija gali priimti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje numatytą subsidiarumo principą. Pagal minėtame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu nesiekiama daugiau, negu būtina nustatytiems tikslams pasiekti.(7) 1997 m. vasario 17 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos[12] numatytas orientacinis šio reglamento nuostatų pagrindas. Visų pirma jame reikalaujama laikytis nešališkumo, patikimumo, objektyvumo, mokslinio nepriklausomumo, ekonomiškumo ir statistikos duomenų konfidencialumo principų.(8) Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[13].(9) Visų pirma Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus apibrėžti sąlygas, pagal kurias bus tvirtinamos kokybės ataskaitos ir pritaikomi priedai. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir jų paskirtis – iš dalies pakeisti neesminius šio reglamento elementus arba papildyti šį reglamentą naujais neesminiais elementais, todėl jos turėtų būti priimtos pagal Tarybos sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje nustatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.(10) Buvo konsultuotasi su Žemės ūkio statistikos nuolatiniu komitetu.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisDalykasŠio reglamento tikslas yra sukurti bendrą sistemingo Bendrijos gyvulininkystės ir mėsos produkcijos statistikos rengimo sistemą, būtent:-  kiaulių, galvijų, avių ir ožkų bandų statistiniai duomenys;-  kiaulių, galvijų, avių, ožkų ir naminių paukščių skerdimo statistiniai duomenys;-  kiaulienos, galvijienos, avienos ir ožkienos produkcijos prognozės.2 straipsnisApibrėžtysŠio reglamento apibrėžtys pateikiamos I priede.I SKIRSNIS3 STRAIPSNISAprėptis2.  Valstybės narės rengia statistinius duomenis apie jų teritorijoje esančiose žemės ūkio valdose laikomų kiaulių, galvijų, avių ir ožkų skaičių.3.  Atliekančios imčių tyrimus valstybės narės turėtų tirti pakankamai žemės ūkio valdų, kad jose auginami gyvuliai sudarytų bent 95% visos paskutiniame žemės ūkio valdų struktūros tyrime nustatytos gyvulių populiacijos.4 straipsnisDažnumas ir ataskaitinis laikotarpis4.  Kiaulių bandų statistiniai duomenys rengiami du kartus per metus nurodant vieną ataskaitinę dieną gegužės arba birželio mėn. ir vieną ataskaitinę dieną lapkričio arba gruodžio mėn. Tos valstybės narės, kuriose yra mažiau kaip 3 mln. kiaulių, šiuos statistinius duomenis gali rengti kartą per metus, nurodydamos vieną ataskaitinę dieną lapkričio arba gruodžio mėn.5.  Galvijų bandų statistiniai duomenys rengiami du kartus per metus nurodant vieną ataskaitinę dieną gegužės arba birželio mėn. ir vieną ataskaitinę dieną lapkričio arba gruodžio mėn. Tos valstybės narės, kuriose yra mažiau kaip 1,5 mln. galvijų, šiuos statistinius duomenis gali rengti kartą per metus, nurodydamos vieną ataskaitinę dieną lapkričio arba gruodžio mėn.6.  Avių bandų statistinius duomenis kartą per metus, nurodydamos vieną ataskaitinę dieną lapkričio arba gruodžio mėn., rengia tos valstybės narės, kuriose yra 500 000 ar daugiau avių.7.  Ožkų bandų statistinius duomenis kartą per metus, nurodydamos vieną ataskaitinę dieną lapkričio arba gruodžio mėn., rengia tos valstybės narės, kuriose yra 500 000 ar daugiau ožkų.5 straipsnisKategorijosGyvulininkystės statistiniai duomenys rengiami pagal reglamento II priede išvardytas kategorijas.6 straipsnisTikslumo reikalavimai8.  Atliekančios imčių tyrimus valstybės narės imasi būtinų priemonių, kad ekstrapoliuojami nacionalinių tyrimų rezultatai atitiktų šio reglamento III priede nurodytus tikslumo reikalavimus.9.  Deramai pagrįstais atvejais Komisija gali leisti valstybėms narėms naudoti kitus nei tyrimų šaltinius.10.  Jei naudojami kiti nei tyrimų šaltiniai, valstybės narės turės užtikrinti, kad duomenys būtų ne mažiau tikslūs nei tyrimų duomenys.7 straipsnisDuomenų perdavimo terminai11.  Valstybės narės praneša Komisijai negalutinius gyvulininkystės statistinius duomenis iki:12.  tų pačių metų rugsėjo 15 d. teikiant gegužės arba birželio mėn. statistinius duomenis;13.  kitų metų vasario 15 d. teikiant lapkričio arba gruodžio mėn. statistinius duomenis.14.  Valstybės narės praneša Komisijai galutinius gyvulininkystės statistinius duomenis iki:15.  tų pačių metų spalio 15 d. teikiant gegužės arba birželio mėn. statistinius duomenis;16.  kitų metų balandžio 1 d. teikiant lapkričio arba gruodžio mėn. statistinius duomenis.8 straipsnisRegioniniai statistiniai duomenysLapkričio arba gruodžio mėn. statistiniai duomenys skaidomi pagal NUTS 2 lygio teritorinius vienetus, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 1059/2003. Išimties tvarka tik Vokietija ir Jungtinė Karalystė gali teikti duomenis pagal NUTS 1 lygio teritorinius vienetus.II SKIRSNISSKERDIMO STATISTINIAI DUOMENYS9 STRAIPSNISAprėptisValstybės narės rengia statistinius duomenis apie jų teritorijoje esančiose skerdyklose paskerstų kiaulių, galvijų, avių, ožkų ir naminių paukščių, kurių mėsa laikoma tinkama žmonių maistui, skaičių ir skerdenos svorį. Jos taip pat teikia ne skerdyklose atliekamų skerdimų įvertinimus, kad statistiniai duomenys apimtų visas jų teritorijoje paskerstas kiaules, galvijus, avis, ožkas ir naminius paukščius.10 straipsnisDažnumas ir ataskaitinis laikotarpis17.  Kiekviena valstybė narė kas mėnesį rengia skerdimo skerdyklose statistinius duomenis. Ataskaitinis laikotarpis – kalendorinis mėnuo.18.  Kiekviena valstybė narė kas metus rengia skerdimo ne skerdyklose statistinius duomenis. Ataskaitinis laikotarpis – kalendoriniai metai.11 straipsnisKategorijosSkerdimo statistiniai duomenys rengiami pagal reglamento IV priede išvardytas kategorijas.12 straipsnisDuomenų perdavimo terminaiValstybės narės praneša Komisijai skerdimo statistinius duomenis per 60 dienų nuo ataskaitinio laikotarpio pabaigos.III SKIRSNISMĖSOS PRODUKCIJOS PROGNOZĖS13 STRAIPSNISAprėptisValstybės narės naudoja I ir II skirsniuose nurodytus statistinius duomenis ir kitą turimą informaciją jų kiaulių, galvijų, avių ir ožkų pasiūlos prognozėms rengti. Ši pasiūla turi būti išreikšta kaip bendra vietos produkcija, kuri atitinka paskerstų kiaulių, galvijų, avių bei ožkų skaičių pridėjus Bendrijos vidaus ir užsienio prekybos šių rūšių gyvuliais balansą.14 straipsnisDažnumas ir ataskaitinis laikotarpis19.  Kiekviena valstybė narė du kartus per metus rengia kiaulių ir galvijų pasiūlos prognozes.20.  Avių pasiūlos prognozes kasmet rengia tos valstybės narės, kuriose yra 500 000 arba daugiau avių.21.  Ožkų pasiūlos prognozes kasmet rengia tos valstybės narės, kuriose yra 500 000 arba daugiau ožkų.22.  Prognozės apima: kiaulių – keturis ketvirčius, galvijų – tris pusmečius ir avių bei ožkų – du pusmečius.15 straipsnisKategorijosPrognozės rengiamos pagal reglamento V priede išvardytas kategorijas.16 straipsnisDuomenų perdavimo terminaiValstybės narės praneša Komisijai mėsos produkcijos prognozes iki:-  vasario 15 d. teikdamos kiaulių pasiūlos prognozes, apimančias laikotarpį nuo sausio mėn. iki einamųjų metų ketvirtojo ketvirčio, galvijų pasiūlos prognozes, apimančias laikotarpį nuo sausio mėn. iki kitų metų pirmojo pusmečio pabaigos, ir avių bei ožkų pasiūlos prognozes, apimančias laikotarpį nuo sausio mėn. iki einamųjų metų antrojo pusmečio pabaigos;-  rugsėjo 15 d. kiaulių pasiūlos prognozes, apimančias laikotarpį nuo einamųjų metų liepos mėn. iki kitų metų antrojo ketvirčio pabaigos, ir galvijų pasiūlos prognozes, apimančias laikotarpį nuo einamųjų metų liepos mėn. iki kitų metų antrojo pusmečio pabaigos.IV SKIRSNISBENDROSIOS NUOSTATOS17 straipsnisAtaskaitos23.  Valstybės narės praneša Komisijai apie bet kokius metodinius arba kitokius pakeitimus, galinčius turėti nemažos įtakos statistiniams duomenims. Tai privaloma padaryti ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo pakeitimo įsigaliojimo.24.  Valstybės narės kas trejus metus, o pirmą kartą – po 12 mėnesių nuo šio reglamento priėmimo, teikia Komisijai gyvulininkystės statistikos, skerdimo statistikos ir mėsos produkcijos prognozių kokybės ataskaitas. Komisija apibrėžia šių kokybės ataskaitų turinį 19 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.25.  Atsižvelgiama į principą, kad papildomos sąnaudos ir našta neviršytų pagrįstų ribų.18 straipsnisĮgyvendinimo priemonės26.  Šiam reglamentui įgyvendinti būtinų toliau išvardytų priemonių imamasi 19 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka:27.  valstybių narių teiktinų kokybės ataskaitų turinio apibrėžimas (17 straipsnio 2 dalis);28.  priedų pakeitimai.29.  Reikalinga atkreipti dėmesį į šiuos du principus: kad atnaujinimo teikiama nauda būtų didesnė nei atnaujinimo metu patirtos sąnaudos ir kad papildomos sąnaudos ir našta neviršytų pagrįstų ribų.19 straipsnisKomiteto darbo tvarka30.  Komisijai padeda Tarybos sprendimo 72/279/EEB 1 straipsniu įsteigtas Žemės ūkio statistikos nuolatinis komitetas.31.  Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Tarybos sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis atsižvelgiant į to sprendimo 8 straipsnio nuostatas.20 straipsnisPanaikinimas32.  Tarybos direktyvos 93/23/EEB, 93/24/EEB ir 93/25/EEB yra panaikinamos.33.  Nuorodos į panaikintas direktyvas suprantamos kaip nuorodos į šį reglamentą.21 straipsnisĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Jis taikomas nuo 2008 m. sausio 1 d.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje, […]Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas PirmininkasI PRIEDASApibrėžtysŠiame reglamente taikomos šios apibrėžtys:34.  „ žemės ūkio valda “, kaip apibrėžta Tarybos reglamente (EEB) Nr. 571/88;35.  „ imties (atrankinis) tyrimas “, kaip apibrėžta Tarybos reglamente (EEB) Nr. 571/88;36.  terminas „ kiaulė “ reiškia Sus rūšies naminius gyvulius;37.  terminas „ galvijai “ reiškia Bos taurus , Bubalus bubalus ir Beefalo rūšių naminius gyvulius;38.  galvijų kategorijos:II priedas | IV ir V priedai |Veršeliai | Ne daugiau kaip 300 kg gyvojo svorio ir dar neturintys nuolatinių dantų galvijai |Skerstini veršeliai | Jaunesni nei vienerių metų galvijai, skirti paskersti kaip veršeliai |Buliai | Veršeliams nepriskirti nekastruoti galvijų patinai |Jautukai | Veršeliams nepriskirti kastruoti galvijų patinai |Telyčios | Dvejų metų ir vyresnės dar nesiveršiavusios galvijų patelės | Veršeliams nepriskirtos dar nesiveršiavusios galvijų patelės |Skerstinos telyčios | Mėsai auginamos telyčios |Kitos telyčios | Veislei auginamos telyčios, skirtos pakeisti melžiamas ar kitas karves |Karvės | Apsiveršiavusios galvijų patelės (įskaitant jaunesnes kaip dvejų metų) | Apsiveršiavusios galvijų patelės |Melžiamos karvės | Karvės, laikomos tik arba daugiausia žmonėms vartoti skirto pieno arba pieno produktų gamybai, įskaitant skerstinas karves (nepriklausomai nuo to, ar jos po paskutinės laktacijos iki skerdimo buvo penimos) |Kitos karvės | Karvės, išskyrus melžiamas karves, galima įtraukti užtrūkusias karves |39.  terminas „ avis “ reiškia Ovis rūšies naminius gyvulius;40.  avių kategorijos:Ėriavedės ir ėringos avys, sukergtos su avinu : avių patelės, kurios bent kartą apsiėriavo ir kurios pirmą kartą buvo sukergtos su avinu.Pieninės ėriavedės : Ėriavedės, kurios auginamos pirmiausia tik dėl žmonių maistui skirto pieno arba jo perdirbimo į pieno produktus. Ši kategorija apima ir brokuotas pienines avis (nepaisant to, ar jos po paskutinės laktacijos iki skerdimo buvo penimos).Kitos ėriavedės : ėriavedės, išskyrus pienines ėriavedes.Ėriukai: jaunesni nei 12 mėnesių avių patinai arba patelės41.  terminas „ ožkos “ reiškia Capra rūšies naminius gyvulius;42.  terminas „ naminiai paukščiai “, be kitų, reiškia Gallus domesticus (viščiukai), Meleagris (kalakutai), Anas (antys) ir Anser anser dom (žąsys) rūšių naminius paukščius. Kitiems naminiams paukščiam gali būti priskiriami, pavyzdžiui, Coturnix (putpelės), Phasianus (fazanai), Numida meleagris dom (perlinės vištos), Colombinae (balandžiai) ir Struthio camelus (stručiai) rūšių naminiai paukščiai. Čia nepriskiriami nelaisvėje medžioklei, o ne mėsos gamybai, auginami paukščiai;43.  terminas „ skerdena “ reiškia paskersto ir išdarinėto gyvulio kūną.44.  terminas „ skerdenos svoris“:45.  kiaulių – paskerstos kiaulės (visos arba išilgai perpus padalintos) atvėsusio kūno, nuleidus kraują ir išdarinėjus, iš kurio pašalintas liežuvis, genitalijos, taukinė, inkstai ir diafragma, nuskusti šeriai ir nupjautos kanopos, svoris;46.  galvijų – paskersto gyvulio atvėsusio kūno, nulupus odą, nuleidus kraują ir išdarinėjus, pašalinus išorines genitalijas, galūnes ties riešu ir čiurna, galvą, uodegą, inkstus bei inkstų riebalus ir tešmenį, svoris;47.  avių ir ožkų – paskersto gyvulio atvėsusio kūno, nuleidus kraują, nulupus odą ir išdarinėjus, pašalinus galvą (atskyrus ties atlantiniu pakaušio sąnariu), kojas (atskyrus ties riešo sąnario srityje arba tarp pado ir čiurnos kaulų), uodegą (atskyrus ties šeštuoju ir septintuoju uodegos slanksteliais) ir genitalijas (įskaitant tešmenį), svoris;48.  naminių paukščių – paskersto paukščio atvėsusio kūno, nuleidus kraują, nupešto ir išdarinėto, svoris. Priskiriami naminių paukščių subproduktai, išskyrus žąsų kepenų paštetą.49.  Terminas „ skerdykla “ reiškia oficialiai registruotą ir patvirtintą įstaigą, naudojamą skersti ir išdarinėti gyvūnus, kurių mėsa skirta žmonių maistui.50.  II PRIEDASGyvulininkystės statistikai taikomos kategorijosKiaulės:mažiau nei 20 kg gyvo svorio paršeliai20 kg ar daugiau, tačiau ne didesnio kaip 50 kg gyvo svorio kiaulėsPenimos kiaulės, įskaitant brokuotus kuilius ir brokuotas kiaules, kurių gyvasis svoris yra:50 kg ar daugiau, tačiau mažiau nei 80 kg80 kg ar daugiau, tačiau mažiau nei 110 kg110 kg ir daugiauveislinės kiaulės, kurių gyvasis svoris yra 50 kg ir daugiau.kuiliaisukergtos kiaulės, tarp kurių:pirmą kartą sukergtos kiaulėskitos kiaulės, tarp kurių:dar nekergtos kiaulaitėsGalvijai:jaunesni nei 1 metų galvijai:skerstini veršeliaikiti:patinaipatelės1–2 metų galvijai:patinaipatelės:skerstini gyvūnaikiti2 metų ir vyresni galvijai:patinaipatelės:telyčios:skerstinos telyčioskitikarvės:melžiamos karvėskitosBuivolai:veislinės buivolų patelėskiti buivolaiAvys:Ėriavedės ir ėringos avys, sukergtos su avinu:Pieninės ėriavedės ir pieninės ėringos avys, kurios buvo sukergtoskitos ėriavedės ir ėringos avys, kurios buvo sukergtos:kitos avysOžkos:Ožkos, kurios jau turėjo ožiukų, ir ožkos, kurios buvo sukergtos:ožkos, kurios jau turėjo ožiukųožkos, kurios buvo sukergtos pirmą kartąkitos ožkosIII PRIEDASTikslumo reikalavimaiAtliekant gyvulininkystės tyrimus valstybių narių rezultatų imties paklaidos neturi viršyti (pasikliovimo lygmuo 68%):a) 2 % viso kiaulių skaičiaus (5 %, jei kiaulių populiacija mažesnė nei 1 000 000 kiaulių);b) 1 % viso galvijų skaičiaus (5 %, jei galvijų populiacija mažesnė nei 1 000 000 galvijų);c) 1,5 % viso karvių skaičiaus (5 %, jei karvių populiacija mažesnė nei 500 000 karvių);d) 2 % viso avių ir ožkų skaičiaus (5 %, jei avių ir ožkų populiacija mažesnė nei 1 000 000 avių ir ožkų).IV PRIEDASSkerdimo statistikai taikomos kategorijosKiaulės: į kategorijas neskirstomaGalvijai:veršeliaitelyčioskarvėsbuliaijautukaiAvys:ėriukaikitosOžkos: į kategorijas neskirstomaNaminiai paukščiaiviščiukaikalakutaiantys  V PRIEDASMėsos produkcijos prognozėms taikomos kategorijosKiaulės: į kategorijas neskirstomaGalvijai:veršeliaitelyčioskarvėsbuliai ir jautukaiAvys: į kategorijas neskirstomaOžkos: į kategorijas neskirstoma[1] Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui COM(2006) 689 galutinis: „Geresnio reglamentavimo Europos Sąjungoje strateginė apžvalga“.[2] Komisijos komunikatas Europos parlamentui ir Tarybai dėl respondentų naštos mažinimo, reikalavimų supaprastinimo ir prioritetų nustatymo Bendrijos statistikos srityje (COM(2006) 693 galutinis)).[3] Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui COM(2007) 23 galutinis: „Administracinės naštos mažinimo Europos Sąjungoje veiksmų programa“[4] OL C […], […], p. […].[5] OL C […], […], p. […].[6] OL L 149, 1993 6 21, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).[7] OL L 149, 1993 6 21, p. 5. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).[8] OL L 149, 1993 6 21, p. 10. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).[9] OL L 56, 1988 3 2, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 204/2006 (OL L 34, 2006 2 7, p. 3).[10] OL L 154, 2003 6 21, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. /2007 (OL L, ...2007 m. p.).[11] OL L 179, 1972 8 7, p. 1.[12] OL L 52, 1997 2 22, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).[13] OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).


				|

		52012PC0393

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 443/2009 ir nustatomi būdai, kaip pasiekti tikslą iki 2020 m. sumažinti naujų keleivinių automobilių išmetamo CO2 kiekį /* COM/2012/0393 final - 2012/0190 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO
APLINKYBĖS
·
Bendrosios aplinkybės
ES siekia, kad dėl pasaulinės
klimato kaitos temperatūra padidėtų ne daugiau nei 2°C,
palyginti su ikipramoniniu laikotarpiu. Kad šis tikslas būtų
pasiektas, pasaulinis išmetamų teršalų kiekis aukščiausią
tašką turėtų pasiekti iki 2020 m., o iki 2050 m. jis
turėtų būti sumažintas bent 50 proc., palyginti su
1990 m. Europos Vadovų Taryba dar kartą patvirtino, kad ES
siekia iki 2050 m. sumažinti minėtą kiekį 80–95 proc.,
palyginti su 1990 m., išsivysčiusioms šalims kartu imantis
būtinų priemonių tam kiekiui sumažinti.
Vykdant dabartinę politiką šiltnamio
efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį iki 2050 m.
būtų galima sumažinti tik apie 40 proc. Konkurencingos mažo
anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki
2050 m. plane[1]
Komisija nurodo, kaip ekonomiškai efektyviausiu būdu iki 2050 m.
pasiekti tikslą šalyse sumažinti išmetamą kiekį 80 proc.
Plane nurodyta, kad prie to turi prisidėti kiekvienas ekonomikos sektorius
ir, priklausomai nuo scenarijaus, 2030 m. transporto išmetamų
teršalų kiekio pokytis, palyginti su 1990 m., turi būti tarp +20
ir –9 proc., o iki 2050 m. tas kiekis turi būti sumažintas
54–67 proc.[2]
Nors kituose sektoriuose išmetamų
teršalų kiekis iš esmės mažėja, kelių transportas yra
vienas iš nedaugelio sektorių, kuriuose šis kiekis sparčiai
didėja. Nuo 1990 m. iki 2008 m. kelių transporto
išmetamų teršalų kiekis padidėjo 26 proc. 2008 m. apie
70 proc. transporto išmetamo CO2 kiekio teko kelių
transportui[3].
Taigi tai yra antras didžiausias išmetamų ŠESD šaltinis ES, kuriam tenka
maždaug penktadalis viso ES išmetamo CO2 kiekio.
2011 m. kovo mėn. Komisija
priėmė Baltąją knygą „Bendros Europos transporto
erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu
grindžiamos transporto sistemos kūrimas“. Joje išdėstyta
transporto strategija, kaip iki 2050 m. sumažinti transporto išmetamų
ŠESD kiekį 60 proc.
·
Reglamentas
Reglamente (EB) Nr. 443/2009 nustatyti
naujų automobilių parko išmetamo CO2 kiekio mažinimo iki
2020 m. pagrindai. Reglamente
numatyti du veiklos etapai. Dėl pirmojo
laikotarpio iki 2015 m. buvo nurodyti būdai, kaip laikytis numatyto
tikslo. Antruoju laikotarpiu iki 2020 m.
tikslo neįmanoma laikytis neįgyvendinant tinkamų būdų,
kuriuos reikia nustatyti atlikus peržiūrą. Šis
tikslas buvo nustatytas taikant bendro sprendimo procedūrą ir
atliekant peržiūrą pakartotinai nenagrinėjamas.
Tikslo siekimo būdų nenustatymas ar
neįgyvendinimas turėtų žalingo poveikio transporto
priemonių gamintojams ir atsarginių dalių tiekėjams,
kuriems reikia aiškumo dėl technologijų ir transporto priemonių,
kurios turės atitikti tą tikslą.
Tikslo siekimo būdai yra
įgyvendinimo aspektai, turintys reikšmės tam, kaip turi būti
siekiama teršalų išmetimo normos. Tarp
pagrindinių galiojančiame reglamente numatytų tikslo siekimo
būdų yra ribinės vertės kreivė, kurią
apibūdina „naudos“ parametras ir funkcija, parodanti „naudos“ parametro ir
išmetamo CO2 kiekio santykį (lemianti kreivės formą
ir nuolydį). Kiti tikslo siekimo
būdai yra mokesčio už viršytą taršos normą sistema,
ekologinės naujovės, nukrypti leidžiančios nuostatos, bendro
fondo sudarymas, laipsniškas teršalų išmetimo normų taikymas ir
ypatingųjų kreditų suteikimas ribotą laikotarpį.
2.           KONSULTACIJOS
SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS
Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis
·
Išorės ekspertų vertinimas
Išorės ekspertų parengtoje studijoje „Pagalba peržiūrint Reglamentą (EB)
Nr. 443/2009 dėl automobilių išmetamo CO2“[4] pateikta pagrindinė
analizė, kuria grindžiamas šis pasiūlymas.
Joje vertinami įvairūs tikslo siekimo būdai ir
jų sąnaudos. Vertinant bendrą
2020 m. tikslų poveikį naudotas „PRIMES-TREMOVE“ modelis.
·
Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis
Su suinteresuotosiomis šalimis buvo oficialiai
konsultuotasi pateikus klausimyną internetu ir per
suinteresuotųjų šalių susitikimą.
Į suinteresuotųjų šalių pastabas buvo atsižvelgta
vertinant įvairias automobilių išmetamo CO2 kiekio
reguliavimo galimybes.
–
Viešos konsultacijos
Viešos konsultacijos internetu surengtos
2011 m. rudenį. Apskritai atsakymai
iš esmės aiškiai parodė, kad yra svarbu reguliuoti transporto
priemonių išmetamų teršalų kiekį, tai turėtų
būti daroma atsižvelgiant į ilgalaikius su ŠESD susijusius tikslus,
remiantis vidutiniu naujų transporto priemonių išmetamu teršalų
kiekiu ir neatsižvelgiant į konkrečias technologijas. Nuomonės labai išsiskyrė dėl to, ar
galiojantys teisės aktai yra veiksmingi. Pagrindinė
priežastis, atrodo, yra tai, kad daugelis mano, jog galiojantys teisės
aktai yra nepakankamai griežti. Didelės
pramos sulaukė siekis nustatyti tikslus laikotarpiui po 2020 m.,
neatsižvelgiant į tai, kokių priemonių galėtų
būti imtasi. Viešų konsultacijų
rezultatai buvo apibendrinti ir paskelbti viešai[5].
–
Suinteresuotųjų šalių susitikimas
Suinteresuotųjų šalių
susitikimas įvyko 2011 m. gruodžio 6 d.
Buvo pristatyta parengta studija, o susirinkimo metu pristatyti
pranešimai kartu su diskusijos santrauka paskelbti viešai[6]. Dalyviai
neišreiškė esminių prieštaravimų dėl pristatytos analizės; NVO teigė, kad tikslus reikėtų
sugriežtinti, nes sąnaudos yra mažesnės nei pirmiau manyta.
Poveikio vertinimas
Parengtas bendras šį pasiūlymą
pagrindžiantis poveikio vertinimas ir atitinkamas pasiūlymas iš dalies
pakeisti Reglamentą (ES) Nr. 510/2011. Plačiai
aptartos politinės galimybės, susijusios su teisės aktuose
nagrinėtomis problemomis, kylančiomis dėl įgyvendinimo ir
aptartomis tyrimuose, kuriuose nagrinėjami galimi būdai didinti
teisės aktų veiksmingumą. Buvo
nagrinėti šie aspektai:
a) pasirinktis „nieko nekeisti“;
b) tikslo dėl automobilių siekimo
būdai;
c) administracinės naštos supaprastinimas
ir mažinimas;
d) prisitaikymas prie naujo bandymų
ciklo;
e) po 2020 m. taikytinų teisės
aktų forma ir griežtumas.
Remiantis ekonominio, aplinkosauginio ir
socialinio poveikio analize, atlikus poveikio vertinimą padarytos šios
išvados:
·
naudingumo parametras automobilių atveju ir
toliau turėtų būti masė; ribinės
vertės kreivė ir toliau turėtų būti tiesinė;
·
remiantis įrodymais, siekiant sumažinti rinkos
iškraipymus kreivės nuolydis turėtų būti santykinai mažas;
·
mokestis už viršytą taršos normą
turėtų likti 95 EUR už g/km vienai transporto priemonei;
·
reglamentą reikėtų atnaujinti, kad
jis atitiktų Lisabonos sutartį;
·
nukrypti leidžiančių nuostatų
nustatymo procedūra turėtų būti supaprastinta, įvedus
smulkiausiems gamintojams taikomą de minimis išlygą dėl
pareigos laikytis CO2 normos. Be
to, reikėtų daugiau lankstumo dėl nedidelės apimties
nukrypti leidžiančių nuostatų nustatymo datos.
3.           TEISINIAI
PASIŪLYMO ASPEKTAI
ES jau ėmėsi veiksmų šioje
srityje, priimdama Reglamentą (EB) Nr. 443/2009, pagrįstą
Sutarties nuostatomis aplinkosaugos srityje. Be
to, bendroji rinka yra pagrindas imtis veiksmų ES, o ne valstybių
narių lygiu, kad būtų užtikrinti bendri reikalavimai visoje ES
ir taip sumažintos gamintojų patiriamos sąnaudos.
Priėmus šį pasiūlymą
galiojantys teisės aktai nebus panaikinti.
Siūlomų veiksmų santrauka
Pasiūlyme numatyta iš dalies pakeisti
reglamentą, siekiant nustatyti naujiems keleiviniams automobiliams
taikytinus būdus 95 g CO2/km tikslui pasiekti iki
2020 m. Pagrindiniai nustatomi būdai yra tokie:
–
„naudos“ parametras ir toliau yra parengtos
eksploatuoti transporto priemonės masė;
–
ribinės vertės kreivė lieka
tiesinė ir jos nuolydis yra 60 %, palyginti su atskaitinio
automobilių parko (t. y. 2006 m.) atitinkama kreive ir nenukrypstant
nuo 2015 m. ribinės vertės kreivės;
–
automobiliams, išmetantiems mažiau kaip 35 gCO2/km,
2020–2023 m. bus skiriami ypatingieji kreditai, kuriems bus taikomas
daugiklis 1,3, ir jie galės būti skirti ne daugiau kaip 20 000
vieno gamintojo automobilių per visą sistemos taikymo laikotarpį;
–
pakoreguotas tikslas dėl 2020 m. tikro
rinkos segmento gamintojams taikytinų nukrypti leidžiančių
nuostatų;
–
gamintojams, atsakingiems už mažiau nei
500 per metus įregistruotų naujų keleivinių
automobilių, netaikoma pareiga laikytis CO2 normos;
–
suteikiama daugiau lankstumo dėl
sprendimų nustatyti nedidelės apimties nukrypti leidžiančias
nuostatas priėmimo terminų;
–
į ekologines naujoves toliau atsižvelgiama
įgyvendinant peržiūrėtą bandymų procedūrą;
–
mokestis už viršytą taršos normą lieka
95 EUR už g/km vienai transporto priemonei;
–
atnaujinamos nuostatos dėl komiteto
procedūros, kad ji atitiktų Lisabonos sutartį.
Pramonės įmonėms naudingos
nuorodos dėl reguliavimo sistemos, taikytinos po 2020 m., šiame
pasiūlyme numatyta kita peržiūra, kuri turėtų būti
atlikta ne vėliau kaip 2014 m. gruodžio 31 d.
4.           POVEIKIS
BIUDŽETUI
Pasiūlymui įgyvendinti nereikia
papildomų finansinių išteklių.
5.           NEPRIVALOMI ELEMENTAI
·
Persvarstymo, keitimo, laikino galiojimo
sąlyga
Į pasiūlymą įtraukta
peržiūros sąlyga.
·
Europos ekonominė erdvė
Siūlomas teisės aktas susijęs
su EEE, todėl turėtų būti jai taikomas.
2012/0190 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas
(EB) Nr. 443/2009 ir nustatomi būdai, kaip pasiekti tikslą iki
2020 m. sumažinti naujų keleivinių automobilių išmetamo CO2
kiekį
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
teisės akto projektą perdavus
nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[7],
atsižvelgdami į Regionų komiteto
nuomonę[8] ,
laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)       pagal 2009 m. balandžio
23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 443/2009,
nustatančio naujų keleivinių automobilių išmetamų
teršalų normas pagal Bendrijos integruotą principą mažinti
lengvųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį[9], 13 straipsnio
5 dalį Komisija turi peržiūrėti būdus, kuriais iki
2020 m. ekonomišku būdu būtų galima pasiekti 95 g CO2/km
tikslą, ypač I priede pateiktą formulę ir
11 straipsnyje išdėstytas nukrypti leidžiančias nuostatas.
Prašoma, kad pasiūlymas dėl reglamento pakeitimo būtų kuo
neutralesnis konkurencijos požiūriu, socialiai teisingas ir tvarus;
(2)       reikėtų paaiškinti,
kad, siekiant nustatyti, ar vykdomas 95 g CO2/km tikslas, išmetamo
CO2 kiekis turėtų būti toliau matuojamas
vadovaujantis 2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentu (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto
priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų
teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir
komercinių transporto priemonių (Euro 5 ir Euro 6) ir dėl
transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos[10] ir jo įgyvendinimo
priemonėmis bei naudojantis naujoviškomis technologijomis;
(3)       pripažįstant, kad
ankstyvųjų kartų itin mažai anglies dioksido
išmetančių transporto priemonių moksliniams tyrimams ir plėtrai
reikia didelių išlaidų, yra tinkama pirminiame jų teikimo
Sąjungos rinkai etape šį procesą laikinai tam tikru mastu
spartinti ir palengvinti;
(4)       pripažįstant neproporcingą
poveikį smulkiausiems gamintojams, kylantį iš savitųjų
teršalų išmetimo normų, nustatytų atsižvelgiant į
transporto priemonės naudingumą, laikymosi, didelę
administracinę naštą, susijusią su nukrypti
leidžiančių nuostatų taikymo procedūra, ir tik
nedidelę naudą dėl šių gamintojų parduodamų
transporto priemonių neišmesto į aplinką CO2,
gamintojams, kurie atsakingi už mažiau nei 500 naujų keleivinių
automobilių per metus, nebetaikoma savitoji teršalų išmetimo norma ir
mokestis už viršytą taršos normą;
(5)       supaprastinama nukrypti
leidžiančių nuostatų nustatymo mažiems gamintojams
procedūra, suteikiant daugiau lankstumo dėl gamintojų
prašymų nustatyti nukrypti leidžiančias nuostatas pateikimo ir
Komisijos sprendimo jas nustatyti priėmimo terminų;
(6)       po 2020 m. turėtų
būti toliau taikoma nukrypti leidžiančių nuostatų nustatymo
tam tikro rinkos segmento gamintojams procedūra.
Tačiau, siekiant užtikrinti, kad reikalingos tam tikro rinkos
segmento gamintojų pastangos mažinti išmetamų teršalų kiekį
atitiktų didžiųjų gamintojų pastangas, nuo 2020 m.
turėtų būti taikoma norma, kuri yra 45 % mažesnė už
2007 m. tam tikro rinkos segmento gamintojams taikytą
savitąją teršalų išmetimo normą;
(7)       siekiant sudaryti
sąlygas automobilių pramonei vykdyti ilgalaikes investicijas ir
taikyti naujoves, pageidautina nurodyti, kaip šis reglamentas turėtų
būti keičiamas dėl laikotarpio po 2020 m. Tokios nuorodos
turėtų būti pagrįstos įvertinimu, kiek būtina sumažinti
išmetamų teršalų kiekį, atsižvelgiant į Sąjungos
ilgalaikius klimato kaitos tikslus, ir koks būtų poveikis
automobiliams skirtų ekonomiškai efektyvių CO2 mažinimo
technologijų plėtrai. Todėl pageidautina, kad šie aspektai
būtų peržiūrėti, Komisija pateiktų ataskaitą ir
prireikus pasiūlymus dėl tikslų po 2020 m.;
(8)       Reglamente reikalaujama, kad
Komisija vykdytų poveikio vertinimą, siekdama peržiūrėti
bandymų procedūras, kad jos tinkamai parodytų realų
automobilių išmetamo CO2 kiekį. Šis darbas atliekamas Jungtinių
Tautų Europos ekonominėje komisijoje rengiant pasaulinę
lengvųjų transporto priemonių bandymų procedūrą,
tačiau dar nėra baigtas. Todėl Reglamento (EB) Nr. 443/2009
I priede nustatomos teršalų išmetimo normos 2020 m., kaip
skaičiuojama pagal Reglamentą (EB) Nr. 715/2007 ir Reglamento (EB)
Nr. 692/2008 XII priedą. Pakeitus bandymų procedūras
reikėtų pataisyti I priede nustatytas ribas, kad gamintojams ir
įvairių klasių transporto priemonėms būtų taikomi
panašaus griežtumo reikalavimai;
(9)       tikslinga pataisyti
Reglamento (EB) Nr. 443/2009 3 straipsnio 2 dalį siekiant
užtikrinti, kad susijusių įmonių sąvoka atitiktų
2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 dėl
koncentracijų tarp įmonių kontrolės[11] nuostatas ir 2011 m.
gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES)
Nr. 510/2011, kuriuo nustatomos naujų lengvųjų
komercinių transporto priemonių išmetamų teršalų normos
pagal Sąjungos integruotą principą mažinti lengvųjų
transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį[12], 3 straipsnio
2 dalį;
(10)     Reglamentu (EB) Nr. 443/2009
Komisijai suteikiami įgaliojimai kai kurias jo nuostatas įgyvendinti
pagal procedūras, nustatytas 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu
1999/468/EB[13].
Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, tuos įgaliojimus reikia
suderinti su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 ir
291 straipsniais;
(11)     siekiant užtikrinti vienodas
Reglamento (EB) Nr. 443/2009 įgyvendinimo sąlygas, Komisijai
turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais
įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m.
vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES)
Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos
Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės
mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[14];
(12)     įgaliojimus priimti
teisės aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo
290 straipsnį reikėtų perduoti Komisijai, kad
būtų papildytos taisyklės, susijusios su nukrypti nuo
savitųjų teršalų išmetimo normų leidžiančiomis
nuostatomis, iš dalies pakeisti su išmetamo CO2 kiekio
stebėjimu susijusius duomenų reikalavimus ir pritaikyti I priede
pateiktas savitojo išmetamo CO2 kiekio apskaičiavimo formules
prie pokyčių dėl transporto priemonių masės ir
Reglamente (EB) Nr. 715/2007 reglamentuotos bandymų procedūros savitajam
išmetamo CO2 kiekiui apskaičiuoti. Labai svarbu, kad
parengiamųjų darbų metu Komisija rengtų tinkamas
konsultacijas, taip pat su ekspertais. Rengdama ir sudarydama deleguotuosius
aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai
būtų vienu metu, laiku ir tinkamai persiųsti ir Europos
Parlamentui, ir Tarybai;
(13)     tikslinga laikytis
požiūrio, kuriuo siekiama nustatyti tikslą, pagrįstą
tiesine priklausomybe tarp automobilio „naudos“ ir jam taikomos CO2
išmetimo normos, kaip nustatyta I priede pateiktose formulėse, nes
tai leidžia išsaugoti keleivinių automobilių rinkos
įvairovę ir galimybę gamintojams tenkinti įvairius
vartotojų poreikius ir taip išvengti nepagrįsto rinkos iškraipymo;
(14)     Komisija įvertino
galimybę nustatyti transporto priemonės ratų apibrėžtą
jo plotą ir naudoti šį dydį kaip „naudos“ koeficientą
I priede pateiktose formulėse. Nustatyti šį dydį
įmanoma ir galimybė jį naudoti buvo įvertinta atliekant
poveikio vertinimą; remiantis tuo vertinimu daroma išvada, kad
2020 m. taikytinoje formulėje naudojamas „naudos“ parametras
turėtų būti masė. Tačiau mažesnės sąnaudos
ir pranašumai, susiję su „naudos“ parametro pakeitimu į transporto
priemonės ratų apibrėžtą jo plotą, turėtų
būti nagrinėjami atliekant būsimą peržiūrą;
(15)     todėl Reglamentą
(EB) Nr. 443/2009 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 443/2009 iš
dalies keičiamas taip:
(1)
1 straipsnio antra pastraipa pakeičiama
taip:
„Nuo 2020 m. šiuo reglamentu nustatomas
tikslas, kad vidutinis naujų automobilių parko išmetamų
teršalų kiekis būtų 95 g CO2/km, kaip
skaičiuojama pagal Reglamentą (EB) Nr. 715/2007, Reglamento (EB)
Nr. 692/2008 XII priedą ir jo įgyvendinimo priemones, bei
panaudojant naujoviškas technologijas“.
(2)
2 straipsnis papildomas šia 4 dalimi:
„4.     4 straipsnis, 8 straipsnio
4 dalies b ir c punktai, 9 straipsnis ir 10 straipsnio
1 dalies a ir c punktai netaikomi gamintojui, kuris kartu su visomis
su juo susijusiomis įmonėmis atsakingas už mažiau nei 500 per
praėjusius kalendorinius metus ES įregistruotų naujų
keleivinių automobilių“.
(3)
3 straipsnio 2 dalies a punkto
pirmoji įtrauka pakeičiama taip:
„- galią naudotis daugiau nei puse balsavimo
teisių, arba“.
(4)
Po 5 straipsnio įterpiamas šis straipsnis:
„5a straipsnis
Ypatingieji kreditai siekiant 95 g CO2/km
normos
1.       Apskaičiuojant vidutinį savitąjį
išmetamo CO2 kiekį, kiekvienas naujas keleivinis automobilis,
išmetantis mažiau kaip 35 g CO2/km, 2020–2023 m.
laikotarpiu skaičiuojamas kaip 1,3 keleivinio automobilio, o nuo 2024 m.
– kaip 1 keleivinis automobilis.
2.       1 dalyje nurodytas daugiklis per
visą 2020–2023 m. laikotarpį taikomas ne daugiau kaip
20 000 naujų įregistruotų vieno gamintojo keleivinių
automobilių.“
(5)
8 straipsnio 9 dalis pakeičiama
taip:
„9.     Komisija nustato išsamias taisykles
dėl stebėsenos ir duomenų teikimo pagal šį straipsnį
procedūrų bei II priedo taikymo, priimdama įgyvendinimo
aktus. Tokie įgyvendinimo aktai priimami taikant 14 straipsnio
2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
Komisija gali priimti deleguotuosius aktus pagal
14a straipsnį, kuriais iš dalies keičiamas II priedas
dėl duomenims taikomų reikalavimų ir duomenų
parametrų“.
(6)
9 straipsnio 3 dalis pakeičiama
taip:
„3.     Komisija nustato išsamias 1 dalyje
nurodytų mokesčių už viršytą taršos normą surinkimo
taisykles, priimdama įgyvendinimo aktus. Tokie įgyvendinimo aktai
priimami taikant 14 straipsnio 2 dalyje nurodytą
nagrinėjimo procedūrą“.
(7)
11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)      3 dalies paskutinis sakinys
išbraukiamas.
b)      4 dalies antros pastraipos
b punktas pakeičiamas taip:
„b)     jeigu prašymas susijęs su
I priedo 1 punkto a ir b papunkčiais – norma, kuri
yra: 25 % mažesnis kiekis, palyginti su vidutiniu savituoju išmetamo CO2
kiekiu 2007 m., arba kai vienas prašymas pateikiamas dėl kelių
susijusių įmonių – vidutiniškai 25 % mažesnis kiekis,
palyginti su šių įmonių vidutiniu savituoju išmetamo CO2
kiekiu 2007 m.“.
c)      4 dalies antra pastraipa papildoma
šiuo c punktu:
„c)     jeigu prašymas susijęs su
I priedo 1 punkto c papunkčiu – norma, kuri yra 45 %
mažesnis kiekis, palyginti su vidutiniu savituoju išmetamo CO2
kiekiu 2007 m., arba kai vienas prašymas pateikiamas dėl kelių
susijusių įmonių – vidutiniškai 45 % mažesnis kiekis,
palyginti su šių įmonių vidutiniu savituoju išmetamo CO2
kiekiu 2007 m.“.
(8)
b)       8 dalis pakeičiama taip:
„8.        Komisija pagal 14a straipsnį
priima deleguotuosius aktus, kuriuose nustatomos šio straipsnio 1–7 dalis
papildančios taisyklės dėl nukrypti leidžiančių
nuostatų taikymo sąlygų, prašymų turinio ir programų
mažinti savitąjį išmetamo CO2 kiekį turinio ir
vertinimo“.
(9)
12 straipsnio 2 dalies pirmas sakinys
pakeičiamas taip:
„Komisija nustato išsamias 1 dalyje
nurodytų naujoviškų technologijų patvirtinimo procedūros
taisykles, priimdama įgyvendinimo aktus. Tokie įgyvendinimo aktai
priimami taikant 14 straipsnio 2 dalyje nurodytą
nagrinėjimo procedūrą“.
(10)
13 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)      2 dalies trečia pastraipa
keičiama taip:
„Tokios priemonės nustatomos priimant
deleguotuosius aktus pagal 14a straipsnį“.
b)      3 dalies antra pastraipa
išbraukiama.
c)      5 dalis pakeičiama taip:
„5. Iki 2014 m. gruodžio 31 d. Komisija
peržiūri savitąsias teršalų išmetimo normas, būdus tikslui
pasiekti ir kitus šio reglamento aspektus, kad nustatytų naujiems
keleiviniams automobiliams po 2020 m. taikytinas CO2 išmetimo
normas“.
d)      7 dalis pakeičiama taip:
„7.        Komisija įgaliojama priimti
deleguotuosius aktus pagal 14a straipsnį, kuriais būtų
pataisytos I priede pateiktos formulės, kad jos atspindėtų
visus savitajam išmetamo CO2 kiekiui matuoti taikomos reglamentuotos
bandymų procedūros, nurodytos Reglamente (EB) Nr. 715/2007 ir
Reglamente (EB) Nr. 692/2008, pokyčius, kartu užtikrinant, kad
ankstesne ir nauja bandymų procedūromis gamintojams ir įvairaus
naudingumo transporto priemonėms būtų nustatomi panašaus
griežtumo reikalavimai“.
(11)
14 straipsnis pakeičiamas taip:
„14 straipsnis
Komiteto procedūra
1.       Komisijai padeda Klimato kaitos
komitetas, įsteigtas pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo
Nr. 280/2004/EB 9 straipsnį. Tai komitetas, nurodytas Reglamente
(ES) Nr. 182/2011.
2.       Jei daroma nuoroda į šią
dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis“.
(12)
Įterpiamas šis 14a straipsnis:
„14a straipsnis
Naudojimasis suteiktais įgaliojimais
1.       Įgaliojimai priimti deleguotuosius
aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
2.       Įgaliojimai priimti
8 straipsnio 9 dalies antroje pastraipoje, 11 straipsnio
8 dalyje, 13 straipsnio 2 dalies trečioje pastraipoje ir
13 straipsnio 7 dalyje nurodytus deleguotuosius aktus Komisijai
suteikiami nuo [šio reglamento įsigaliojimo data] neapibrėžtam
laikotarpiui.
3.       Europos Parlamentas arba Taryba gali bet
kuriuo metu atšaukti 8 straipsnio 9 dalies antroje pastraipoje,
11 straipsnio 8 dalyje, 13 straipsnio 2 dalies
trečioje pastraipoje ir 13 straipsnio 7 dalyje nurodytą
įgaliojimų perdavimą. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas
tame sprendime nurodyto įgaliojimų perdavimo galiojimas. Jis
įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos
Sąjungos oficialiajame leidinyje arba jame nurodytą
vėlesnę dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių
deleguotųjų aktų galiojimui.
4.       Priėmusi deleguotąjį
aktą, Komisija iš karto ir vienu metu apie tai praneša Europos Parlamentui
ir Tarybai.
5.       Pagal 8 straipsnio 9 dalies
antrą pastraipą, 11 straipsnio 8 dalį,
13 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą ir
13 straipsnio 7 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja
tik tuomet, jeigu per du mėnesius po pranešimo apie tą aktą
Europos Parlamentui ir Tarybai nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia
prieštaravimų arba jeigu iki šio laikotarpio pabaigos ir Europos
Parlamentas, ir Taryba pranešė Komisijai, kad jie neprieštaraus. Europos
Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem
mėnesiais“.
(13)
I priedo 1 punktas papildomas šiuo
c papunkčiu:
„c)        Nuo 2020 m.
Savitasis išmetamo CO2 kiekis = 95 + a
× (M – M0)
Čia:
M = transporto priemonės masė
kilogramais (kg)
M0 = dydis, nustatomas, kaip nurodyta
13 straipsnio 2 dalyje.
a = 0,0333“.
2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja
trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje.
Šis reglamentas privalomas visas ir
tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
[1]               COM(2011) 112 galutinis.
[2]               Neįskaičiuojant tarptautinio jūrų
transporto išmetamo kiekio.
[3]               ES transporto statistiniai duomenys 2011 m.,
Europos Komisija.
[4]               http://ec.europa.eu/clima/policies/transport/vehicles/cars/docs/study_car_2011_en.pdf.

[5]               http://ec.europa.eu/clima/consultations/0012/index_en.htm.

[6]               http://ec.europa.eu/clima/events/0048/index_en.htm.
[7]               OL C , , p. .
[8]               OL C , , p. .
[9]               OL L 140, 2009 6 5, p. 1.
[10]             OL L 171, 2007 6 29,
p. 1.
[11]             OL L 24, 2004 1 29, p. 1.
[12]             OL L 145, 2011 5 31, p. 1.
[13]             OL L 184, 1999 7 17, p. 23.
[14]             OL L 55, 2011 2 28, p. 13.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52006PC0097

Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl Europos bendrijos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo sudarymo  /* KOM/2006/0097 galutinis - CNS 2006/0029 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 6.3.2006KOM(2006) 97 galutinis2006/0029 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl Europos bendrijos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo sudarymo(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS2004 m. liepos mėnesį Tarybai padarius išvadas dėl partnerystės žuvininkystės srityje susitarimų, Bendrija iš naujo derasi dėl visų esančių pagrindų susitarimų pakeitimo naujais susitarimais.Naujasis Bendrijos ir Seišelių partnerystės žuvininkystės srityje susitarimas buvo pasirašytas 2005 m. kovo mėnesį. Taip abi Šalys susitarė dėl naujo pagrindų susitarimo ir protokolo žuvininkystės srityje.Naujajame partnerystės susitarime žuvininkystės srityje ir naujajame protokole yra numatytas ekonominis, finansinis, techninis ir mokslinis bendradarbiavimas žuvininkystės srityje, siekiant garantuoti išteklių išsaugojimą ir tausojantį naudojimą, taip pat ir įmonių partnerystė, kuria siekiama bendrų interesų labui plėtoti ekonominę veiklą žuvininkystės sektoriuje ir su juo susijusias veiklos rūšis.Abi Šalys susitarė pasiūlyti savo atitinkamoms valdžios institucijoms pakeisti dabartinį pagrindų susitarimą naujuoju partnerystės susitarimu ir naujuoju protokolu žuvininkystės srityje (šiuo metu protokolas yra priimamas).Atsižvelgiant į prieš tai išdėstytus faktus, naujasis susitarimas paskatins atsakingą ir tausų išteklių naudojimą, naudingą ir Bendrijai, ir Seišelių Respublikai.Tuo remdamasi Komisija siūlo Tarybai priimti reglamentą dėl šio naujo EB ir Seišelių Respublikos žuvininkystės susitarimo sudarymo.2006/0029 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl Europos bendrijos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo sudarymoEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį, siejant su 300 straipsnio 2 dalimi ir 300 straipsnio 3 dalies pirmąja pastraipa,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[2],kadangi:(1) Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 1708/87 Bendrija patvirtino Europos ekonominės bendrijos ir Seišelių Respublikos susitarimo dėl žuvininkystės prie Seišelių krantų[3] sudarymą. Remdamosi tuo Susitarimu, abi Šalys derėjosi dėl jo pakeitimo žuvininkystės partnerystės susitarimu.(2) Po šių derybų 2005 m. kovo mėnesį buvo parafuotas žuvininkystės partnerystės susitarimas.(3) Žuvininkystės partnerystės susitarime yra numatytas ekonominis, finansinis, techninis ir mokslinis bendradarbiavimas žuvininkystės srityje, siekiant garantuoti išteklių išsaugojimą ir tausojantį naudojimą, taip pat ir įmonių partnerystė, kuria siekiama bendrų interesų labui plėtoti ekonominę veiklą žuvininkystės sektoriuje ir su juo susijusias veiklos rūšis.(4) Tas Susitarimas turėtų būti patvirtintas.(5) Įsigaliojus naujajam susitarimui, Reglamentas (EEB) Nr. 1708/87 taps pasenęs; todėl, siekiant aiškumo, jis turėtų būti panaikintas.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisEuropos bendrijos ir Seišelių Respublikos partnerystės susitarimas žuvininkystės partnerystės susitarimas (toliau – „susitarimas“) Bendrijos vardu yra patvirtinamas.Susitarimo tekstas pridedamas prie šio reglamento.2 straipsnisTarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenis, kuriems suteikiama teisė pasirašyti Bendriją įpareigojantį susitarimą.3 straipsnisReglamentas (EEB) Nr. 1708/87 panaikinamas.4 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos Oficialiajame leidinyje .5 straipsnisŠis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkasŽuvininkystės partnerystės susitarimas tarp Europos Bendrijos ir Seišelių RespublikosEUROPOS BENDRIJA, toliau –Bendrija, irSeišelių Respublika, toliau – „Seišeliai“, toliau – „Šalys“,ATSIŽVELGDAMOS į glaudų Bendrijos ir Seišelių bendradarbiavimą, ypač remiantis Kotonu susitarimu, ir jų abipusį norą tą bendradarbiavimą stiprinti,ATSIŽVELGDAMOS į Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatas,SUVOKDAMOS Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos 1995 m. konferencijoje patvirtintame Atsakingos žuvininkystės kodekse nustatytų principų svarbą;PASIRYŽUSIOS bendradarbiauti, kad bendrų interesų labui sukurtų atsakingą žuvininkystę, užtikrinančią ilgalaikį gyvųjų jūros išteklių išsaugojimą ir tausojantį naudojimą,ĮSITIKINUSIOS, kad toks bendradarbiavimas turi būti pagrįstas viena kitą papildančiomis iniciatyvomis ir priemonėmis, kurias Šalys, užtikrindamos politikos darnumą ir vienalaikį pastangų poveikį, įgyvendina kartu arba atskirai,PASIRYŽUSIOS tam tikslui palaikyti dialogą, siakdamos apibrėžti Seišelių sektorinę žuvininkystės politiką bei nustatyti tinkamas priemones, užtikrinsiančias veiksmingą šios politikos įgyvendinimą ir ūkio subjektų bei pilietinės visuomenės dalyvavimą šiame procese,NORĖDAMOS nustatyti išsamias Bendrijos laivų žuvininkystės Seišelių vandenyse bei Bendrijos paramą atsakingai žvejybai tuose vandenyse sukurti reglamentuojančias taisykles ir sąlygas,PASIRYŽUSIOS siekti glaudesnio ekonominio bendradarbiavimo žuvininkystės pramonėje ir su ja susijusioje veikloje tam tikslui kurdamos ir plėsdamos Šalių bendrąsias įmones,NUSPRENDĖ:1 straipsnis – TemaŠiame Susitarime yra nustatomi principai, taisyklės ir procedūros, reglamentuojančios:-  ekonominį, finansinį, techninį ir mokslinį bendradarbiavimą žuvininkystės srityje, siekiant sukurti atsakingą žvejybą Seišeliams priklausančiuose vandenyse, kad būtų užtikrintas žuvininkystės išteklių išsaugojimas bei tausojantis naudojimas, bei plėtojamas Seišelių žuvininkystės sektorius;-  sąlygas Bendrijos žvejybos laivams į Seišeliams priklausančius vandenis įplaukti;-  išsamias žuvininkystės Seišeliams priklausančiuose vandenyse kontrolės taisykles, siekiant užtikrinti prieš tai minėtų sąlygų laikymąsi, žuvininkystės išteklių išsaugojimą ir valdymą ir kovą su neteisėta, nedeklaruota ir nereglamentuota žvejyba;-  įmonių partnerystę, kurios tikslas – bendrų interesų labui plėtoti ekonominę veiklą žuvininkystės sektoriuje ir kitas su ja susijusias veiklos rūšis.2 straipsnis – Sąvokų apibrėžimaiŠiame Susitarime:a) „Seišelių institucijos“ – tai Seišelių institucija, atsakinga už žvejybą;b) „Bendrijos institucijos“ – tai Europos Komisija;c) „Bendrijos laivas“ – tai su Bendrijos valstybės narės vėliava plaukiojantis ir Bendrijoje įregistruotas žvejybos laivas;d) „bendra įmonė“ – tai komercinė įmonė, kurią Seišeliuose įsteigė Šalių laivų savininkai arba nacionalinės įmonės, žvejybos arba su ja susijusia veikla užsiimti;e) „Jungtinis komitetas“ - tai komitetas, sudarytas iš Bendrijos ir Seišelių atstovų, kurių funkcijos apibrėžtos šio Susitarimo 9 straipsnyje.3 straipsnis – Šio Susitarimo įgyvendinimo principai ir tikslai1. Šalys įsipareigoja skatinti atsakingą žuvininkystę Seišeliams priklausančiuose vandenyse, nediskriminuodamos šiuose vandenyse žvejojančių laivynų ir nepažeisdamos to geografinio regiono besivystančių šalių sudarytų susitarimų, įskaitant dvišalius žvejybos susitarimus.2. Šalys bendradarbiauja siekdamos apibrėžti ir įgyvendinti sektorinę žuvininkystės politiką Seišeliams priklausančiuose vandenyse ir tuo tikslu pradeda politinį dialogą dėl būtinų reformų. Jos įsipareigoja šioje srityje nepriimti jokių priemonių, prieš tai nepasitarusios viena su kita.3. Šalys taip pat bendradarbiauja atlikdamos pagal šį Susitarimą įgyvendintų priemonių, programų ir veiksmų nuolatinius bendrus ir vienašalius ex-ante bei ex-post vertinimus.4. Šalys įsipareigoja užtikrinti, kad šis Susitarimas būtų įgyvendintas vadovaujantis gero ekonominio ir socialinio valdymo principais.5. Seišelių jūrininkų įdarbinimą Bendrijos laivuose reglamentuoja Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) deklaracija dėl pagrindinių principų ir teisių darbe, kuri be apribojimų taikoma atitinkamoms darbo sutartims ir bendroms įdarbinimo sąlygoms. Tai pirmiausia susiję su laisve jungtis į asociacijas ir veiksmingu teisės į kolektyvines darbuotojų derybas pripažinimu bei diskriminacijos panaikinimu darbo ir profesinėje srityse.4 straipsnis – Mokslinę sritį apimantis bendradarbiavimas1. Susitarimo galiojimo laikotarpiu Bendrija ir Seišeliai stengsis sekti išteklių būklę Seišelių žvejybos zonoje; tuo tikslu kasmet vyksta bendras mokslinis susitikimas pakaitomis Bendrijoje ir Seišeliuose.2. Atsižvelgdamos į šio susitikimo mokslines išvadas ir į naujausią turimą mokslinę informaciją, Šalys tariasi 9 straipsnyje numatytame Jungtiniame komitete ir, jei reikia, abipusiu susitarimu imasi priemonių, užtikrinančių tausojantį žuvininkystės išteklių valdymą.3. Šalys įsipareigoja konsultuotis tiesiogiai arba Indijos vandenyno tunų komisijoje, kad užtikrintų Indijos vandenyno gyvųjų išteklių valdymą bei išsaugojimą, ir bendradarbiauti atliekant susijusius mokslinius tyrimus.5 straipsnis – Bendrijos žvejybos laivų teisė žvejoti Seišeliams priklausančiuose vandenyse1. Seišeliai įsipareigoja leisti Bendrijos laivams užsiimti žvejybos veikla jų žvejybos zonoje pagal šį Susitarimą, įskaitant jo Protokolą ir priedą.2. Šiuo Susitarimu reglamentuojamai žvejybos veiklai taikomi Seišelių įstatymai ir kiti teisės aktai. Seišelių institucijos Komisijai praneša apie bet kokį minėtų įstatymų pakeitimą.3. Seišeliai prisiima atsakomybę už veiksmingą Protokole pateiktų žvejybos stebėsenos nuostatų įgyvendinimą. Bendrijos laivai bendradarbiauja su Seišelių valdžios institucijomis, atsakingomis už šią stebėseną.4. Bendrija įsipareigoja imtis visų tinkamų priemonių užtikrinti, kad jos laivai laikytųsi šio Susitarimo nuostatų ir Seišeliams priklausančiuose vandenyse žvejybą reglamentuojančių įstatymų.6 straipsnis – Licencijos1. Bendrijos laivai gali užsiimti žvejybos veikla Seišelių žvejybos zonoje tik tada, jei jie turi pagal šį susitarimą išduotą žvejybos licenciją.2. Žvejybos licencijos suteikimo laivui tvarka, taikytini mokesčiai ir atsiskaitymo būdas, kurį turi naudoti laivų savininkai, yra nustatomas Protokolo priede.7 straipsnis – Finansinė parama1. Bendrija, laikydamasi Protokole ir prieduose nurodytų terminų ir sąlygų, Seišeliams sumoka finansinį įnašą. Šis vienkartinis įnašas nustatomas atsižvelgiant į du susijusius faktorius:a) Bendrijos laivams suteiktas teises žvejoti Seišelių žvejybos rajonuose irb) Bendrijos finansinę paramą, skirtą atsakingai žuvininkystei sukurti ir žuvininkystės ištekliams tausojančiai naudoti Seišeliams priklausančiuose vandenyse.2. Prieš tai 1 dalies a punkte nurodyto finansinio įnašo dalis nustatoma ir administruojama atsižvelgiant į abipusiu Šalių susitarimu pagal Protokolą nustatytus tikslus, kurie turi būti pasiekti vykdant sektorinę žuvininkystės politiką Seišeliuose ir atsižvelgiant į metinę bei daugiametę jos įgyvendinimo programą.3. Bendrijos skiriamas finansinis įnašas mokamas kiekvienais metais pagal protokole nustatytas taisykles ir pagal šio susitarimo bei protokolo nuostatas dėl galimo tokio finansinio įnašo sumos pakeitimo dėl:a) svarbių aplinkybių, išskyrus gamtos reiškinius, trukdančių žvejybos veiklai Seišeliams priklausančiuose vandenyse;b) Šalių susitarimo Bendrijos laivams sumažinti žvejybos galimybes, siekiant valdyti atitinkamas žuvų rūšis, jei manoma, kad tai būtina siekiant išsaugoti ir tausojančiai naudoti išteklius pagal naujausią turimą mokslinę informaciją;c) Šalių susitarimo Bendrijos laivams padidinti žvejybos galimybes, jei pagal naujausią turimą mokslinę informaciją išteklių būklė tai leidžia;d) sektorinei žuvininkystės politikai Seišeliuose įgyvendinti skirtos Bendrijos finansinės paramos sąlygų pakartotinio vertinimo, jei tą pateisina abiejų Šalių konstatuoti metinių ir daugiamečių programų rezultatai;e) šio Susitarimo nutraukimo pagal 12 straipsnio nuostatas;f) šio Susitarimo sustabdymo pagal 13 straipsnio nuostatas.8 straipsnis – Ūkio subjektų ir visuomenės bendradarbiavimo skatinimas1. Šalys skatina ekonominį, komercinį, mokslinį ir techninį bendradarbiavimą žuvininkystės ir su juo susijusiuose sektoriuose. Jos tariasi tarpusavyje, siekdamos derinti įvairias priemones, kurių gali prireikti šioje srityje.2. Šalys skatina keistis informacija apie žvejybos būdus ir žūklės priemones, žuvų išsaugojimo būdus ir pramoninį žvejybos produktų perdirbimą.3. Šalys siekia kurti palankias sąlygas Šalių įmonių techniniams, ekonominiams ir prekybiniams ryšiams užmegzti, skatindamos įmonių ir investicijų plėtrai palankios aplinkos kūrimą.4. Šalys ypač skatina kurti abipusiai naudingą bendrų įmonių steigimą. Bendros įmonės Seišeliuose steigiamos ir Bendrijos laivai joms perduodami sistemingai laikantis Seišelių ir Bendrijos teisės aktų.9 straipsnis – Jungtinis komitetas1. Šio Susitarimo įgyvendinimui stebėti įsteigiamas Jungtinis komitetas. Jungtinis komitetas atlieka šias funkcijas:a) stebi, kaip vykdomas, aiškinamas ir įgyvendinamas šis susitarimas; o svarbiausia – vertina, kaip rengiamos ir įgyvendinamos Protokolo 7 straipsnio 2 dalyje nurodytos metinės bei daugiametės programos;b) palaiko ryšį, būtiną sprendžiant abiem Šalims rūpimus žuvininkystės klausimus;c) yra vieta, kurioje draugiškai sprendžiami ginčai dėl Susitarimo aiškinimo ir įgyvendinimo;d) prireikus iš naujo vertina žvejybos galimybes, o taip pat ir finansinę paramą.e) visas kitas funkcijas, dėl kurių susitaria abi Šalys.2. Jungtinis komitetas renkasi ne rečiau kaip kartą per metus pakaitomis Bendrijoje ir Seišeliuose, jam pirmininkauja ta Šalis, kurioje vyksta susirinkimas. Vienos iš Šalių prašymu Jungtinis komitetas šaukia nepaprastąją sesiją.10 straipsnis – Geografinė teritorija, kuriai taikomas šis SusitarimasŠis Susitarimas taikomas teritorijose, kuriose taikoma Europos bendrijos steigimo sutartis pagal toje Sutartyje nustatytas sąlygas, ir Seišelių teritorijoje.11 straipsnis – TrukmėŠis susitarimas galioja šešerius metus nuo jo įsigaliojimo dienos; po to jis kaskart pratęsiamas dar šešeriems metams, jei nepateikiamas 12 straipsnyje nustatytas pranešimas apie nutraukimą.12 straipsnis – Nutraukimas1. Bet kuri iš Šalių gali nutraukti šį Susitarimą, esant svarbioms aplinkybėms, pavyzdžiui, išsekus atitinkamiems žuvų ištekliams, nustačius, kad sumažėjo Bendrijos laivams suteiktų žvejybos galimybių išnaudojimo lygis, arba Šalims nesilaikant įsipareigojimų kovoti su neteisėta, nepranešta ir nereguliuojama žvejyba.2. Apie savo ketinimą nutraukti Susitarimą atitinkama Šalis kitai Šaliai praneša raštu iki pradinio laikotarpio pabaigos dienos arba kiekvieno papildomo laikotarpio pabaigos dienos likus ne mažiau kaip šešiems mėnesiams.3. Pirmesnėje dalyje minėto pranešimo pateikimas reiškia Šalių konsultacijų pradžią.4. Tų metų, kuriais Susitarimas nustoja galioti, finansinės paramos išmoka, nurodyta 7 straipsnyje, mažinama proporcingai, pro rata temporis .13 straipsnis – Sustabdymas1. Vienos iš Šalių iniciatyva šio susitarimo įgyvendinimas gali būti sustabdytas, jei kyla rimtų nesutarimų dėl jame numatytų nuostatų taikymo. Norėdama sustabdyti Susitarimo įgyvendinimą, suinteresuotoji Šalis turi ne vėliau kaip prieš tris mėnesius iki tos dienos, kurią sustabdymas turi įsigalioti, raštu pranešti apie savo ketinimą. Gavusios tokį pranešimą, Šalys pradeda konsultacijas, siekdamos draugiškai išspręsti nesutarimus.2. 7 straipsnyje numatyta finansinės paramos išmoka mažinama proporcingai, pro rata temporis , atsižvelgiant į sustabdymo trukmę.14 straipsnis – Protokolas ir priedasProtokolas ir priedas yra neatskiriama šio Susitarimo dalis.15 straipsnis – Panaikinimas ir pereinamojo laikotarpio nuostatos1. Šiuo susitarimu jo įsigaliojimo dieną panaikinamas ir pakeičiamas Europos ekonominės bendrijos ir Seišelių Respublikos 1987 m. susitarimas dėl žvejybos prie Seišelių krantų.2. Tačiau Protokolas, nustatantis Europos ekonominės bendrijos ir Seišelių Respublikos susitarime dėl žvejybos prie Seišelių krantų numatytas žvejybos galimybes ir finansinį įnašą laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 18 d. iki 2011 m. sausio 17 d., toliau galioja to protokolo 1 straipsnyje numatytą laikotarpį ir nuo šiol tampa neatskiriama šio susitarimo dalimi.16 straipsnis – ĮsigaliojimasŠis Susitarimas sudaromas dviem egzemplioriais vokiečių, anglų, danų, ispanų, estų, suomių, prancūzų, graikų, vengrų, italų, latvių, lietuvių, maltiečių, olandų, lenkų, portugalų, slovakų, slovėnų, švedų ir čekų kalbomis. Visi tekstai yra autentiški. Susitarimas įsigalioja tą dieną, kai Šalys praneša viena kitai apie priėmimo procedūrų užbaigimą.****[1] OL L ...[2] OL L ...[3] OL L 119, 1987 5 7, p. 26.