				|

		52013PC0747

			Pasiūlymas TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2011/344/ES dėl Sąjungos finansinės pagalbos suteikimo Portugalijai /* COM/2013/0747 final - 2013/0362 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
Portugalijos
prašymu 2011 m. gegužės 17 d. Taryba suteikė Portugalijai
finansinę pagalbą (Tarybos įgyvendinimo sprendimas 2011/344/ES),
remdama griežtą ekonomikos ir reformų programą, kuria siekiama
atkurti pasitikėjimą, sudaryti sąlygas tvariam ekonomikos
augimui atkurti ir Portugalijos, euro zonos ir ES finansiniam stabilumui
apsaugoti.
Pagal Sprendimo 2011/344/ES 3 straipsnio 10
dalį Komisija kartu su TVF ir bendradarbiaudama su ECB atliko aštuntą
ir devintą peržiūras, siekdama įvertinti pažangą
įgyvendinant sutartas priemones, taip pat sutartų priemonių
veiksmingumą ir jų ekonominį bei socialinį poveikį.
Atsižvelgdama į pastarojo meto
ekonominius, fiskalinius bei finansinius pokyčius ir į politinius
veiksmus, Komisija mano, kad programos tikslams pasiekti būtina pakeisti
tam tikras ekonominės politikos sąlygas, kuriomis grindžiama pagalba,
kaip paaiškinta sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos
įgyvendinimo sprendimas, pasiūlymo konstatuojamosiose dalyse.
2013/0362 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS
kuriuo iš dalies keičiamas
Įgyvendinimo sprendimas 2011/344/ES dėl Sąjungos finansinės
pagalbos suteikimo Portugalijai
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo,
atsižvelgdama į 2010 m. gegužės
11 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 407/2010, kuriuo nustatoma
Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė[1], ypač į jo 3
straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdama į Europos Komisijos
pasiūlymą,
kadangi:
(1)       pagal Tarybos
įgyvendinimo sprendimo 2011/344/ES 3 straipsnio 10 dalį Komisija
kartu su Tarptautiniu valiutos fondu (TVF) ir bendradarbiaudama su Europos
Centriniu Banku (ECB) 2013 m. rugsėjo 16 d.–spalio 3 d.
atliko bendrą aštuntą ir devintą valdžios institucijų
pažangos įgyvendinant sutartas priemones peržiūras;
(2)       ketvirčio realusis BVP
augimas vėl tapo teigiamu antrąjį šių metų
ketvirtį, o trumpalaikiai rodikliai taip pat rodo, kad laipsniškai lipama
iš nuosmukio duobės. Numatoma, kad realusis BVP šiais metais sumažės 1,8 proc.,
o 2014 m. ir 2015 m. atitinkamai augs 0,8 proc. ir
1,5 proc. Tikimasi, kad šiek tiek atslūgs įtampa darbo rinkoje.
Vis dėlto, numatoma, kad nedarbo lygis kitais metais šoktelės iki
17,7 proc., o po to pradės laipsniškai mažėti.
Makroekonominė perspektyva labai neaiški, nes 2014 m. ir 2015 m.
prognozuojamo atsigavimo tvarumas priklauso nuo teigiamų prekybos ir
finansų rinkų pokyčių, o rinkos išlieka silpnos;
(3)       iki 2013 m.
rugpjūčio mėn. buvo fiksuojamas valdžios sektoriaus deficito
pagal pinigų apskaitą padėties gerėjimas
0,6 procentinio punkto BVP (neįskaitant ypatingų veiksnių),
palyginti su tuo pačiu laikotarpiu pernai. Biudžetą vykdyti padeda
patikimi mokestinių pajamų rezultatai ir griežtas daugumos išlaidų
punktų vykdymas. Tačiau nustatyta kai kurių nukrypimų nuo
7-oje peržiūroje pateiktos fiskalinės perspektyvos. Šie nukrypimai
apima trūkumus, susijusius su ES lėšų perprogramavimu, ir
atidėtą uostų koncesijos (vienkartinės priemonės)
pardavimą bei kitus veiksnius, kaip antai didesnį, negu numatyta,
įnašą į ES biudžetą, kai kurių nemokestinių
pajamų nepakankamą surinkimą, dividendų iš Graikijos
obligacijų „Banco de Portugal“ investicijų portfelyje pervedimą
Graikijai, mažesnes, negu numatyta, socialines įmokas į
valstybės tarnautojų pensijų sistemą ir viršytas
atlyginimų ir tarpinio vartojimo sumas. Panaudojus preliminarius biudžeto
asignavimus (0,3 proc. BVP), apskaičiuota, kad dėl grynojo
nukrypimo poveikio 2013 m. deficitas padidės 0,5 proc. BVP. Be
to, biudžeto deficitas taip pat padidėjo dėl 0,4 proc. BVP
kapitalo injekcijos į BANIF, nors ši operacija programos tikslais
nėra nagrinėjama;
(4)       Vyriausybė imasi
taisomųjų priemonių, kad užtikrintų, jog būtų
pasiektas 5,5 proc. BVP programos deficito tikslas: būtent mažina
investicijoms turimas lėšas ir griežtina tarpinio vartojimo kontrolę
šakinėse ministerijose (0,1 proc. BVP). Be to, Vyriausybė
paskelbė vienkartinę mokesčių ir socialinio draudimo
įmokų skolų išieškojimo schemą, pagal kurią, kaip
numatoma, bus išieškota maždaug 0,4 proc. BVP pajamų ir bus taikomos
griežtesnės sankcijos baudžiamąjį mokestinį
nusikaltimą padariusiems asmenims;
(5)       iš atnaujintų
fiskalinių projekcijų, vertinamų pagal struktūrinio balanso
pagerėjimą, matyti, kad 2013 m. fiskalinis konsolidavimas yra
0,5 proc. BVP – tai yra šiek tiek mažiau negu 7-oje apžvalgoje numatytas
0,6 proc. BVP. Numatomus nepakankamus rezultatus galima daugiausia
paaiškinti tuo, kad vėluota įgyvendinti iš pradžių planuotą
konsolidavimo priemonių rinkinį ir kad jis buvo iš dalies pakeistas
vienkartinėmis priemonėmis, o nenumatyti sunkumai turėjo
poveikio biudžeto rezervams. Įgyvendinti vėluota dėl kelių
apribojimų, kaip antai politinės krizės liepos mėn. ir po
to sekusio Vyriausybės pertvarkymo; sunkumų, kurie iškilo imantis
priemonių dėl rugpjūčio 29 d. priimtos Konstitucinio
Teismo nuomonės, pagal kurią kai kurios įstatymo dėl naujos
perkvalifikavimo sistemos projekto nuostatos laikomos prieštaraujančiomis
Konstitucijai, bei techninių sunkumų po balandžio 5 d. Konstitucinio
Teismo nutarties įgyvendinant tam tikras priemones, būtent
pertvarkyti socialinio draudimo įmokas, susijusias su bedarbio ir
nedarbingumo dėl ligos išmokomis, viršijančiomis minimalų
dydį;
(6)       Vyriausybė dar
kartą patvirtino įsipareigojimą 2014 m. pasiekti
4 proc. BVP biudžeto deficitą. Todėl Vyriausybė
priėmė maždaug 2,3 proc. BVP vertės konsolidavimo
priemonių, kurios taip pat padengia dalį 2013 m. nuostolių,
kurie bus perkelti į 2014 m. Dauguma konsolidavimo priemonių
įtraukta į Biudžeto įstatymo projektą, o kai kurios
priemonės įgyvendinamos specialiais teisės aktais.
Priemonės iš esmės yra nuolatinės ir toliau daugiausia skiriamos
lėšų taupymui. Apskritai bendra konsolidavimo priemonių
rinkinio, kurio reikia numatytam fiskaliniam koregavimui, vertė, palyginti
su 7-ta peržiūra, nepasikeitė – maždaug 4,7 mlrd. EUR
vertės nuolatinių taupymo priemonių per 2013–2014 m., arba
2,8 proc. BVP. Tačiau dabar dalis konsolidavimo priemonių
perkelta į vėlesnį laikotarpį (2014 m.) dėl
minėto vėlavimo jas įgyvendinti 2013 m.;
(7)       didžioji dalis 2014 m.
numatyto konsolidavimo, maždaug 1,8 proc. BVP, turėtų būti
atliekama vykdant viešųjų išlaidų peržiūrą, kuri buvo
atlikta pernai siekiant padidinti teisingumą ir veiksmingumą teikiant
socialinius pervedimus ir viešąsias paslaugas. Pagrindinis
viešųjų išlaidų peržiūros priemonių poveikis bus
matomas trijose pagrindinėse srityse: 1) išlaidų viešojo sektoriaus
darbo užmokesčiui ribojimas mažinant viešojo sektoriaus darbuotojų
skaičių kartu keičiant darbuotojų sudėtį taip,
kad būtų daugiau aukštesnės kvalifikacijos darbuotojų,
derinant viešojo sektoriaus darbo tvarkos taisykles su privačiojo
sektoriaus taisyklėmis ir nustatant skaidresnę darbo užmokesčio
politiką, kuri būtų labiau pagrįsta nuopelnais; 2) pensijų
reforma ir 3) sektorių išlaidų šakinėms ministerijoms ir
programoms mažinimas;
(8)       siekiant kompensuoti
neigiamą lėšų iš 2013 m. vykdyto biudžeto
perkėlimą ir pasiekti 4 proc. BVP biudžeto deficito tikslą,
viešųjų išlaidų peržiūros priemonių rinkinį turi
papildyti nuolatinės priemonės, kuriomis siekiama toliau didinti
esamos mokesčių ir išmokų sistemos veiksmingumą ir
teisingumą (jų vertė – 0,4 proc. BVP). Be to, bus
įgyvendintos kelios vienkartinės priemonės, kurių
vertė – 0,2 proc. BVP ir kurios daugiau nei kompensuos išlaidas,
susidariusias dėl vienkartinio pradinio mokėjimo, susijusio su
viešajame sektoriuje pradėta taikyti išėjimo iš darbo abipusiu
susitarimu schema;
(9)       numatoma, kad skolos santykis
su BVP 2013 m. šoktelės iki 127,8 proc., bet vėliau
mažės. Padidinimas, palyginti su 7-ta peržiūra, aiškinamas
2012 m. skolos, kuri dabar šiek tiek didesnė, duomenų korekcija
ir neįvykdytomis kai kuriomis trumpalaikėmis skolos mažinimo
operacijomis. Visų pirma numatoma, kad Socialinio draudimo stabilizavimo
fondas savo indėlį į Portugalijos Vyriausybės obligacijas
didins laipsniškiau, o iš privatizacijos gautos įplaukos daugiausia liks
„Parpublica“ iki naujos 2010 m. ESS įsigaliojimo ir bendrovės
statuso apibrėžimo. Be to, apskaičiuota, kad iždo pinigų likutis
bus didesnis, negu numatyta iš pradžių (maždaug 2 mlrd. EUR);
(10)     biudžeto koregavimo procesas
susijęs su įvairiomis fiskalinėmis struktūrinėmis
priemonėmis, kuriomis siekiama sugriežtinti valdžios sektoriaus
išlaidų kontrolę ir pagerinti pajamų surinkimą. Visų
pirma įgyvendinant visapusišką reformą, įskaitant
centrinės, regioninės ir vietos valdžios lygmenis, biudžeto sistema
suderinama su viešųjų finansų valdymo geriausia patirtimi.
Naujoji įsipareigojimų kontrolės sistema duoda rezultatų, tačiau
jos įgyvendinimą reikia atidžiai stebėti, siekiant užtikrinti,
kad įsipareigojimai būtų padengti turimomis lėšomis.
Viešojo administravimo reformos tęsiamos siekiant modernizuoti ir
racionalizuoti užimtumą viešajame sektoriuje ir viešojo sektoriaus
institucijas. Dėl pažangos įgyvendinant pajamų administravimo
reformų darbotvarkę stiprėja stebėsena ir didėja
pajamų suderinamumas. Pakankamai pažangos pasiekta pakartotinėse
derybose dėl viešojo ir privačiojo sektorių
partnerysčių ir 2013 m. bei vėlesniais metais numatoma
sutaupyti daug lėšų. Valstybinės įmonės pasiekė
veiklos balansą vidutiniškai iki 2012 m. pabaigos, o norint, kad
jų rezultatai vėl nepradėtų blogėti, numatytos
papildomos reformos. Daug sutaupyti padeda sveikatos priežiūros sektoriaus
reformos ir jos toliau įgyvendinamos iš esmės laikantis numatytų
tikslų;
(11)     pernai labai padidėjo
bankų kapitalo normos, sudariusios jiems galimybes patenkinti Europos
bankininkystės institucijos (EBI) nustatytą kapitalo rezervo
reikalavimą ir pasiekti metų pabaigos 1 lygio kapitalo programos 10 proc.
tikslą. Šis kapitalo rezervo reikalavimas apskritai ir toliau yra
pakankamas taikant naujas Direktyvos dėl kapitalo poreikio (DKP) IV
taisykles dėl bankų nuosavų lėšų vertinimo. Šios
naujos kapitalo taisyklės bus taikomos nuo 2014 m. sausio mėn.
„Banco de Portugal“ dabar rengia pereinamąsias priemones DKP IV
pradėti taikyti. Orientacinis 120 proc. paskolų ir
indėlių santykio tikslas greičiausiai bus pasiektas iki
2014 m., nes santykis kai kuriuose bankuose jau dabar yra žemesnis nei ši
riba. Stiprinamos pastangos diversifikuoti įmonių sektoriaus
finansavimo šaltinius. Remdamosi neseniai atliktu esamų Vyriausybės
finansuojamų kredito linijų išorės auditu ir politinių
rekomendacijų rinkiniu, valdžios institucijos pateikė priemonių
planą, kuriuo siekiama gerinti šių priemonių veikimą ir
valdymą. Baigiama parengti krizės valdymo priemonių rinkinį,
įskaitant bankų pertvarkymo fondą, ankstyvos intervencijos
įgaliojimus ir rekapitaliazvimo įstatymą;
(12)     padaryta tolesnė pažanga
įgyvendinant augimą ir konkurencingumą didinančias
struktūrines reformas. Naujas išeitinių išmokų mažinimas
įsigaliojo spalio 1 d., o siekiant išeitines išmokas iš dalies
finansuoti buvo įsteigti du kompensacijų fondai. Papildomų
priemonių imtasi aktyvios darbo rinkos politikos priemonėms
sustiprinti. Papildomos priemonės priimtos švietimo srityje, apskritai
čia padaryta patenkinama pažanga;
(13)     Paslaugų direktyva, kuria
siekiama mažinti kliūtis patekti į rinką ir skatinti
konkurenciją bei ekonominę veiklą lengvinant naujų
dalyvių patekimą į rinką skirtinguose ekonominiuose
režimuose, įgyvendinama tinkamu tempu ir jos nuostatų perkėlimas
beveik baigtas. Priimtas pagrindų įstatymas, kuriuo gerinamas
reglamentuojamųjų profesijų veikimas dalyvaujant profesinei institucijai,
o aštuoniolikos susijusių profesijų statutų peržiūra yra
naujas žingsnis šiai reformai užbaigti. Jau įsigaliojo pagrindų
įstatymas, kuriame nustatyti pagrindiniai svarbiausių
nacionalinių reguliavimo institucijų veikimo principai, taip pat joms
suteikta didelė nepriklausomybė ir autonomija, o netrukus bus priimti
įstatymo įgyvendinamieji teisės aktai dėl įvairių
sektorių reguliavimo institucijų. Vėluojama įgyvendinti
priemones, kuriomis mažinama elektros energijos tarifo skola, nors neseniai
Vyriausybė pasiūlė naują mokestį šiam klausimui iš
dalies spręsti. Kai kurios teisinės nuostatos, kuriomis siekiama
palengvinti licencijų išdavimo tvarką ir kitą
administracinę naštą, jau priimtos, pavyzdžiui, Naujo pagrindų
įstatymo dėl žemės, erdvinio planavimo ir urbanizmo
pasiūlymas;
(14)     reikia tolesnės pažangos,
kad transporto sektorius būtų tvaresnis ir atviresnis konkurencijai.
Šiek tiek pagerėjo geležinkelių infrastruktūros valdymo
įstaigos finansinė būklė, nors reikėtų dėti
papildomų pastangų, kad 2015 m. būtų pasiekta veiklos
pusiausvyra. Uostų reformas reikėtų spartinti;
(15)     priimtos kai kurios papildomos
priemonės įmonių sektoriaus likvidumo sąlygoms gerinti,
visų pirma mažosioms ir vidurinėms įmonėms (MVĮ).
Beveik baigtos teismų sistemos reformos. Pasiekta pažanga mažinant
neišnagrinėtų bylų skaičių ir vykdant svarbias
reformas, kaip antai teismų apylinkių geografinį
pertvarkymą, beveik baigta ar baigiama civilinio proceso kodekso reforma.
Toliau tobulinamas teismų sistemos veikimas, nes jis svarbus tinkamam ir
sąžiningam ekonomikos veikimui: i) užtikrinamas veiksmingas
sutarčių ir konkurencijos taisyklių vykdymas laiku; ii)
pertvarkant teismų sistemą, didinamas jos veiksmingumas ir priimami
nauji teismų valdymo modeliai; iii) vis dar reikia spartinti teismo
bylų (įskaitant mokestinių bylų teismo) sistemos
veikimą,
PRIĖMĖ ŠĮ
SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Įgyvendinimo sprendimo 2011/344/ES 3
straipsnio 7–9 dalys keičiamos taip:
„7. Portugalija, laikydamasi Susitarimo
memorandumo sąlygų, 2013 m. patvirtina šias priemones:
(a)
2013 m. valdžios sektoriaus deficitas
neviršija 5,5 proc. BVP. Apskaičiuojant
šį deficitą, neatsižvelgiama į galimas biudžetines bankų
rėmimo priemonių išlaidas, susijusias su Vyriausybės
finansų sektoriaus strategija. Į 2013 m. biudžetą ir
papildomą biudžetą įtrauktos konsolidavimo priemonės
griežtai įgyvendinamos per likusius metų mėnesius. Be to, jeigu
vykdant biudžetą susidarytų daugiau nuostolių, Vyriausybė
įgyvendintų papildomas taisomąsias priemones;
(b)
Portugalija toliau įgyvendina privatizavimo
programą;
(c)
Portugalija baigia įgyvendinti bendrų
paslaugų viešojo administravimo srityje strategiją;
(d)
Portugalija tęsia ligoninių tinklo
reorganizaciją ir racionalizaciją, specializuodama ir koncentruodama
ligoninių paslaugas bei mažindama jų apimtį, įvesdama
ligoninių bendrą valdymą ir apjungdama jų veiklą.
Portugalija užtikrina ligoninių reorganizavimo daugiamečio
veiksmų plano įgyvendinimą;
(e)
priėmusi Naujojo nuomos miestuose akto
įstatymo 6/2006 pakeitimus ir įstatymo galią turintį
dekretą, kuriuo supaprastinama renovacijos administracinė
procedūra, Portugalija vykdo išsamią būsto rinkos veikimo
peržiūrą;
(f)
Portugalija kuria nacionalinio masto žemės
registracijos sistemą, kuri sudarytų sąlygas vienodžiau
paskirstyti naudą ir sąnaudas vykdant miestų planavimą;
(g)
Portugalija parengia ir įgyvendina
alternatyvius darbo rinkos reformos planus, kurie turi panašų poveikį
kaip ir planai, kurie 2013 m. rugsėjo 26 d. Konstitucinio Teismo nutartimi
paskelbti prieštaraujančiais Konstitucijai;
(h)
Portugalija skatina darbo užmokesčio
pokyčius, atitinkančius darbo vietų kūrimo ir
įmonių konkurencingumo didinimo tikslus, siekiant panaikinti
makroekonominį disbalansą. Programos įgyvendinimo laikotarpiu
minimalus darbo užmokestis didinamas tik tuomet, jei jis pagrįstas ekonomikos
ir darbo rinkos pokyčiais;
(i)
Portugalija ir toliau didina aktyvios darbo rinkos
politikos priemonių veiksmingumą, atsižvelgdama į vertinimo
ataskaitos ir veiksmų plano, kuriuo siekiama gerinti valstybinių
užimtumo tarnybų veikimą, rezultatus;
(j)
Portugalija ir toliau įgyvendina priemones,
išdėstytas veiksmų plane vidurinio išsilavinimo ir profesinio rengimo
ir mokymo kokybei gerinti, visų pirma Vyriausybė pateikia planus,
pagal kuriuos mokyklų finansavimo sistema taptų veiksmingesnė,
ir steigia pavyzdines profesines mokyklas;
(k)
Portugalija priima dar nepriimtus išskirtinius
sektorinius pakeitimus, reikalingus siekiant visapusiškai įgyvendinti
Paslaugų direktyvą;
(l)
Portugalija Parlamentui pateikia pakeistus
profesinių įstaigų statutus;
(m)
Portugalija patvirtina atitinkamus
nacionalinių reguliavimo institucijų įstatymo
įgyvendinamųjų teisės aktų pakeitimus;
(n)
Portugalija kas ketvirtį praneša
lėšų išieškojimo rodiklius; įmonių bankroto bylų
nagrinėjimo trukmę ir išlaidas; mokestinių bylų
nagrinėjimo trukmę ir išlaidas bei teismo sprendimų
įvykdymo rodiklius;
(o)
Portugalija gerina verslo aplinką baigdama
įgyvendinti administracinės naštos mažinimo reformas [visapusiškai
veikiančių kontaktinių centrų ir patvirtinimo nereikalavimo
projektai] ir dar labiau supaprastindama esamą licencijų išdavimo
tvarką, reglamentus ir kitą ekonomikoje susidarančią
administracinę naštą, kuri yra didžiausia ekonominės veiklos
plėtojimo kliūtis;
(p)
Portugalija užbaigia uostų valdymo sistemos
reformą, įskaitant uostų veiklos koncesijų nuodugnią
peržiūrą;
(q)
Portugalija įgyvendina priemones, kuriomis
gerinamas pašto ir telekomunikacijų sektorių veikimas;
(r)
Portugalija įgyvendina priemones, kuriomis
gerinamas transporto sistemos veikimas;
(s)
Portugalija įgyvendina priemones, kuriomis
naikinama elektros energijos tarifo skola;
(t)
Portugalija užtikrina, kad nauja teisinė ir
institucinė viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės
sistema būtų taikoma, o dėl viešojo ir privačiojo
sektorių partnerystės sutarčių dėl kelių būtų
vykdomos pakartotinės derybos pagal Vyriausybės pateiktą
strateginį planą, atsižvelgiant į reglamentavimo sistemos
peržiūrą, kad būtų gauta daugiau biudžeto pajamų,
ypač 2013 m.;
(u)
Portugalija ir toliau skiria dėmesį kovos
su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu
priemonėms ir užtikrina geresnį mokesčių mokėtojų
prievolių vykdymą.“
„8. Portugalija, laikydamasi Susitarimo
memorandumo sąlygų, 2014 m. patvirtina šias priemones:
(a)
2014 m. valdžios sektoriaus deficitas
neviršija 4 proc. BVP. Apskaičiuojant
šį deficitą, neatsižvelgiama į galimas biudžetines bankų
rėmimo priemonių išlaidas, susijusias su Vyriausybės
finansų sektoriaus strategija. Kad šis tikslas būtų
pasiektas, Portugalija įgyvendina 2,3 proc. BVP vertės
konsolidavimo priemones, visų pirma 2014 m. biudžeto įstatymu.
Daugiausia tai nuolatinės priemonės, kuriomis siekiama sutaupyti lėšų;
(b)
konsolidavimo paketas grindžiamas išlaidų
mažinimo priemonėmis, kurios parengtos vykdant viešųjų
išlaidų peržiūrą. Apskritai šios priemonės kartu sudaro
1,8 proc. BVP 2014 m. ir apima: 1) darbo užmokesčio išlaidų
mažinimą, mažinant viešojo sektoriaus darbuotojų skaičių
kartu keičiant darbuotojų sudėtį taip, kad būtų
daugiau aukštesnės kvalifikacijos darbuotojų, visų pirma
įgyvendinant perkvalifikavimo programą ir savanoriško išėjimo iš
darbo schemą; viešojo sektoriaus darbo taisyklių derinimą su
privačiojo sektoriaus darbo taisyklėmis, (t. y. didinant darbo
valandų skaičių ir mažinant teises į atostogas) ir vienos
darbo užmokesčio skalės sukūrimą ir darbo užmokesčio
priedų derinimą. Išmokų gavėjų įnašai į
specialias sveikatos draudimo schemas padidinami ir padeda didinti
viešųjų išlaidų teisingumą bei veiksmingumą; 2)
pensijų sistemos reformas ilginant įstatymais nustatytą
pensinį amžių ir keičiant tvarumo veiksnį; valstybės
tarnautojų pensijų sistemos (CGA) ir bendrosios pensijų sistemos
pensijų išmokų apskaičiavimo taisyklių suderinimą
kartu apsaugant mažesnes negu nustatyta riba išmokas; našlių ir
našlaičių pensijų pagal CGA ir bendrąją pensijų
sistemą suderinimą, ypač tais atvejais, kai jos
skaičiuojamos kartu su kitomis pensijomis; 3) tarpinio vartojimo ir
išlaidų programų lėšų taupymą šakinėse
ministerijose. Atsižvelgiant į politinę ir teisinę riziką,
kai kurios priemonės gali būti iš dalies arba visiškai pakeistos
kitomis panašaus dydžio ir kokybės priemonėmis;
(c)
viešųjų išlaidų peržiūros
priemonių rinkinį papildo kitos nuolatinės pajamų
priemonės, kuriomis siekiama toliau didinti esamos mokesčių ir
išmokų sistemos veiksmingumą ir teisingumą (jų vertė –
0,4 proc. BVP). Visų pirma siekiama padidinti pelno mokesčio
tarifą bendrovių automobiliams, taip pat patobulinti su aplinkos
apsauga ir sveikatos priežiūra susijusį apmokestinimą,
keičiant dyzelinių keleivinių automobilių
apmokestinimą ir didinant akcizo mokesčius tabakui bei alkoholiniams
gėrimams. Panaikinama pensijų fondams ir nekilnojamojo turto fondams
taikyta atleidimo nuo turto mokesčių nuostata. Panaikinama nuostata
mažinti socialinio draudimo įmokas valstybinėms organizacijoms.
Energetikos sektoriuje įvedamas specialus mokestis su energetikos
sektoriumi susijusioms pernelyg didelėms nuomos išlaidoms mažinti. Iš šio
mokesčio surinktų pajamų dalis bus panaudota tarifo skolai
mažinti. Internetinių azartinių lošimų licencijos parduodamos
atsižvelgiant į šios rinkos sureguliavimą ir ši veikla taip pat
apmokestinama. Įvedamas specialus žiniasklaidos erdvės mokestis ir
padidinamas mokestis finansų įstaigoms. Be to, įgyvendinamos
kelios vienkartinės priemonės, kurios daugiau nei kompensuos
išlaidas, susidariusias dėl vienkartinio pradinio mokėjimo, susijusio
su išėjimo iš darbo abipusiu susitarimu schema viešajame sektoriuje. Jos
apima CTT sveikatos fondo perdavimą valdžios sektoriui, uostų ir
silosinių koncesijų pardavimą, taip pat specialius dividendus iš
perteklinio akcinės bendrovės naftos rezervo pardavimo;
(d)
Portugalija pateikia ataskaitą, kurios tikslai:
i) nustatyti, kur dubliuojamos paslaugos ir jurisdikcija, taip pat kitus
centrinio ir vietos lygmenų valdžios neveiksmingumo šaltinius; ir ii)
pertvarkyti decentralizuotų ministerijų tarnybų tinklą
sukuriant gyventojų aptarnavimo punktus ir kitas priemones, kurios
veiksmingiau apima geografines vietoves, taip pat labiau naudojantis bendromis
paslaugomis ir skaitmeninės valdžios paslaugomis;
(e)
Portugalija tęsia ligoninių tinklo
reorganizaciją ir racionalizaciją, specializuodama ir koncentruodama
ligoninių paslaugas bei mažindama jų apimtį, įvesdama
ligoninių bendrą valdymą ir apjungdama jų veiklą.
Portugalija užtikrina ligoninių reorganizavimo daugiamečio
veiksmų plano įgyvendinimą;
(f)
Portugalija įgyvendina planą, pagal
kurį sukuriama nepriklausoma dujų ir elektros energijos logistikos
operatoriaus bendrovė;
(g)
Portugalija įgyvendina priemones, kuriomis
gerinamas transporto sistemos veikimas;
(h)
Portugalija vertina pasirenkamosios PVM pinigų
apskaitos sistemos poveikį;
(i)
Portugalija vykdo reglamentavimo išlaidų,
kurios, panašu, turėtų didesnį poveikį ekonominei veiklai,
inventorizaciją ir analizę.“
„9. Siekdama atkurti pasitikėjimą
finansų sektoriumi, Portugalija siekia išlaikyti tinkamą kapitalo
lygį savo bankų sektoriuje ir užtikrina metodišką
įsiskolinimo mažinimą, laikydamasi Susitarimo memorandume
nustatytų terminų. Šioje srityje Portugalija įgyvendina su
Komisija, ECB ir TVF suderintą Portugalijos bankų sektoriaus
strategiją, kad būtų išsaugotas finansinis stabilumas. Visų
pirma Portugalija:
(a)
stebi bankų perėjimą prie Direktyvos
dėl kapitalo poreikio (DKP IV) IV rinkinyje nustatytų naujų
kapitalo taisyklių ir užtikrina, kad kapitalo rezervo reikalavimas ir
toliau atitiktų sudėtingą veiklos aplinką;
(b)
skatina bankus tvariai stiprinti savo
įkaitų rezervus;
(c)
užtikrina subalansuotą ir metodišką
bankų sektoriaus įsiskolinimo mažinimą – tai labai svarbu
siekiant ilgam panaikinti finansavimo disbalansą ir vidutinės
trukmės laikotarpiu sumažinti priklausomybę nuo Eurosistemos teikiamo
finansavimo. Bankų finansavimo ir kapitalo planai peržiūrimi kas
ketvirtį;
(d)
skatina įmonių sektoriaus, visų
pirma MVĮ, finansavimo galimybių diversifikavimą, taikydama
įvairias priemones, skirtas jų prieigai prie kapitalo rinkų
gerinti;
(e)
toliau racionalizuoja valstybės
įmonių grupę CGD;
(f)
perduoda BPN kreditų, kurie dabar laikomi
„Parvalorem“, valdymą įmonėms, kurios atrenkamos konkurso
būdu ir kurioms suteikiami įgaliojimai laipsniškai išieškoti
turtą. Portugalijos Vyriausybė užtikrina, kad kitų dviejų
valstybės specialiosios paskirties įmonių patronuojamosios
įmonės ir turtas būtų parduoti laiku;
(g)
remdamasi pateiktais pasiūlymais skatinti
įmonių sektoriaus finansavimo galimybių diversifikavimą,
rengia ir įgyvendina sprendimus, kuriais įmonių sektoriui
suteikiamos kitos finansavimo galimybės nei tradiciniai bankų
kreditai. Portugalijos Vyriausybė vertina galimybes gerinti veiklos
rezultatus ir esamų Vyriausybės finansuojamų kredito linijų
valdymą, remdamasi neseniai atlikto išorės audito rezultatais ir
pateiktu veiksmų planu;
(h)
analizuoja bankų gaivinimo planus, sistemai
teikia gaivinimo planų rekomendacijas ir rengia bankų pertvarkymo
planus, remdamasi bankų pateiktomis ataskaitomis. Pateikia Parlamentui
visus būtinus Rekapitalizacijos įstatymo pakeitimus, kad
būtų atsižvelgta į Europos Komisijos komunikatą dėl
valstybės pagalbos taisyklių taikymo bankams skirtoms priemonėms
finansų krizės sąlygomis paremti;
(i)
įgyvendina finansų įstaigų
dalyvavimo namų ūkiams skirtoje neteisminėje skolų
restruktūrizavimo procedūroje sistemą, palengvina
įmonių skolos restruktūrizavimo vykdymą ir įgyvendina
veiksmų planą, kuriuo siekiama geriau informuoti visuomenę apie
restruktūrizavimo priemones;
(j)
rengia ketvirčio ataskaitas apie naujų
restruktūrizavimo priemonių įgyvendinimą. Remdamasi
neseniai atlikta apklausa ieško alternatyvų sėkmingam bendrovių,
kurios yra susijusios su viešųjų išlaidų peržiūra,
gaivinimui padidinti (speciali gaivinimo procedūra didelių
finansinių sunkumų turinčioms bendrovėms) ir SIREVE
(bendrovių gaivinimo sistema pagal neteisminius susitarimus su sunkioje
ekonominėje padėtyje esančiomis arba neišvengiamą
bankrotą patirsiančiomis arba faktinį bankrotą
patiriančiomis bendrovėmis).“
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas Portugalijai.
3 straipsnis
Šis sprendimas
skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L 118, 2010 5 12, p. 1.


               EUROPOS KOMISIJA
            Briuselis, 2015 09 22
            COM(2015) 464 final
            2015/0215(NLE)
            Pasiūlymas
            TARYBOS SPRENDIMAS
            kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi PPO Generalinėje taryboje dėl Jungtinių Valstijų prašymo taikyti PPO įsipareigojimų atidėjimą siekiant pratęsti AGOA programos (AGOA) taikymą

               AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

               1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

               Šio pasiūlymo tikslas – nustatyti poziciją, kurios Europos Sąjunga turi laikytis Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) Generalinėje taryboje dėl Jungtinių Valstijų prašymo atnaujinti PPO įsipareigojimų atidėjimą ir taip Europos Sąjungai sudaryti sąlygas paremti šį prašymą.

               Patenkinus JAV prašymą atnaujinti PPO įsipareigojimų atidėjimą, JAV galėtų bemuitį režimą pagal Afrikos šalių augimo ir galimybių įstatymą (AGOA) nurodytų lengvatomis besinaudojančių Užsachario Afrikos šalių kilmės reikalavimus atitinkantiems produktams taikyti iki 2025 m. rugsėjo 30 d.

               2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

               Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje nustatyta, kad kai tarptautiniu susitarimu įsteigtame organe reikia priimti teisinę galią turintį sprendimą, Taryba, remdamasi Komisijos ar Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymu, priima sprendimą, kuriuo nustatoma pozicija, kuri turi būti priimta Europos Sąjungos vardu. Ši nuostata leidimui atidėti įsipareigojimų vykdymą, kad Jungtinės Valstijos galėtų pagal AGOA nurodytų lengvatomis besinaudojančių Užsachario Afrikos šalių kilmės reikalavimus atitinkantiems produktams taikyti lengvatinį muitų tarifų režimą, taikoma todėl, kad sprendimas priimamas tarptautiniu susitarimu įsteigtame organe ((PPO Generalinėje taryboje ar Ministrų konferencijoje) ir turi poveikio Europos Sąjungos teisėms ir prievolėms.

               3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

               Netaikoma

               4.POVEIKIS BIUDŽETUI

               Netaikoma

               5.KITI ASPEKTAI

               Komisija bus įgaliota Europos Sąjungos vardu priimti poziciją paremti Jungtinių Valstijų prašymą dėl PPO įsipareigojimų atidėjimo tiek, kiek tai būtina, kad Jungtinės Valstijos iki 2025 m. rugsėjo 30 d. lengvatomis besinaudojančių Užsachario Afrikos šalių kilmės reikalavimus atitinkantiems produktams galėtų taikyti bemuitį režimą.

               AGOA tikslas – mažinti Užsachario Afrikos šalių skurdą ir skatinti stabilumą ir tvarų ekonomikos vystymąsi didinant prekybos ir investicijų srautus tarp JAV ir lengvatomis besinaudojančių šalių. AGOA taip pat siekiama skatinti regionų ekonominę integraciją ir lengvatomis besinaudojančioms šalims padėti visapusiškiau dalyvauti pasaulio ekonomikoje.

               Jungtinių Valstijų teigimu, nuo 2000 m. pagal AGOA taikomu bemuičiu režimu papildomos kitų PPO narių pastangos skatinti regiono augimą ir vystymąsi.

               Prašymas dėl įsipareigojimų atidėjimo būtų antras lengvatinio muitų tarifų režimo pratęsimas. 2009 m. gegužės 27 d. Jungtinėms Valstijoms buvo leista atidėti savo įsipareigojimus pagal I straipsnio 1 dalį ir XIII straipsnio 1 ir 2 dalis iki 2015 m. rugsėjo 30 d.

               Prašymas dėl įsipareigojimų atidėjimo Europos Sąjungai nekelia ekonominių problemų, nes bemuitis režimas neturi tiesioginio poveikio ES prekybai su lengvatomis besinaudojančiomis šalimis.

               Dėl to Europos Sąjunga turėtų pritarti bendram sutarimui PPO Generalinėje taryboje patenkinti prašymą dėl įsipareigojimų atidėjimo.

               2015/0215 (NLE)

               Pasiūlymas

               TARYBOS SPRENDIMAS

               kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi PPO Generalinėje taryboje dėl Jungtinių Valstijų prašymo taikyti PPO įsipareigojimų atidėjimą siekiant pratęsti AGOA programos (AGOA) taikymą

               EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

               atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,

               atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

               kadangi:

               (1)Marakeše pasirašytos Pasaulio prekybos organizacijos steigimo sutarties (toliau – PPO steigimo sutartis) IX straipsnio 3 ir 4 dalyse nustatytos leidimo atidėti įsipareigojimus, susijusius su PPO steigimo sutarties 1A, 1B arba 1C prieduose nurodytomis daugiašalėmis prekybos sutartimis ir jų priedais, procedūros;

               (2)2009 m. gegužės 27 d. Jungtinėms Valstijoms buvo leista atidėti įsipareigojimus pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (toliau – GATT 1994) I straipsnio 1 dalį ir XIII straipsnio 1 ir 2 dalis laikotarpiui iki 2015 m. rugsėjo 30 d.;

               (3)vadovaudamosi PPO steigimo sutarties IX straipsnio 3 dalimi Jungtinės Valstijos pateikė prašymą atidėti jos įsipareigojimus pagal GATT 1994 I straipsnio 1 dalį ir XIII straipsnio 1 ir 2 dalis iki 2025 m. rugsėjo 30 d. tiek, kiek tai būtina, kad Jungtinės Valstijos galėtų pagal Afrikos šalių augimo ir galimybių įstatymą (AGOA) nurodytų lengvatomis besinaudojančių Užsachario Afrikos šalių kilmės reikalavimus atitinkantiems produktams toliau taikyti bemuitį režimą;

               (4)patenkinus Jungtinių Valstijų prašymą dėl PPO įsipareigojimų atidėjimo nebūtų neigiamai paveikta nei Europos Sąjungos ekonomika, nei prekybos ryšiai su įsipareigojimų atidėjimo lengvatomis besinaudojančiomis šalimis. Be to, Europos Sąjunga apskritai remia veiksmus, kuriais siekiama mažinti skurdą ir skatinti lengvatomis besinaudojančių šalių stabilumą ir tvarų ekonomikos vystymąsi;

               (5)todėl tikslinga nustatyti poziciją, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi PPO Generalinėje taryboje – paremti Jungtinių Valstijų prašymą dėl įsipareigojimų atidėjimo,

               PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

               1 straipsnis

               Pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Pasaulio prekybos organizacijos Generalinėje taryboje, yra paremti Jungtinių Valstijų prašymą dėl įsipareigojimų pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos I straipsnio 1 dalį ir XIII straipsnio 1 ir 2 dalis atidėjimo iki 2025 m. rugsėjo 30 d. pagal Jungtinių Valstijų prašymo dėl įsipareigojimų atidėjimo sąlygas.

               Šią poziciją pareiškia Komisija.

               2 straipsnis

               Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

               Priimta Briuselyje

                     Tarybos vardu

                     Pirmininkas


|

52011PC0040

Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB614 (BCS-GHØØ2-5), kuriuos ji sudaro arba kurie yra iš jos pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003  /* KOM/2011/0040 galutinis - NLE 2011/0019 */

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2011.2.7KOM(2011) 40 galutinis2011/0019 (NLE)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASkuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB614 (BCS-GHØØ2-5), kuriuos ji sudaro arba kurie yra iš jos pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003(Tekstas autentiškas tik vokiečių kalba) (Tekstas svarbus EEE)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPridedamas Tarybos sprendimo pasiūlymas yra susijęs su maisto produktais ir pašarais, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB614 (BCS-GHØØ2-5), kuriuos ji sudaro arba kurie yra iš jos pagaminti. 2008 m. sausio 18 d. bendrovė Bayer Cropscience AG kompetentingai Nyderlandų institucijai pateikė prašymą pateikti šiuos produktus rinkai pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų.Pridedamas pasiūlymas taikomas ir kitų nei maistas ar pašarai produktų, kurių sudėtyje yra medvilnės GHB614 ir kuriuos ji sudaro, pateikimui rinkai naudoti ta pačia paskirtimi kaip ir bet kurią kitą medvilnę, išskyrus auginimą.2009 m. kovo 10 d. Europos maisto saugos tarnyba pateikė palankią nuomonę pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 ir 18 straipsnius. Jos nuomone, vertinant galimą poveikį žmonių ir gyvūnų sveikatai ar aplinkai, medvilnė GHB614 yra tokia pat saugi kaip ir genetiškai nemodifikuota ir kita tradicinių rūšių medvilnė. Todėl Europos maisto saugos tarnyba padarė išvadą, jog nėra tikėtina, kad prašyme aprašytų produktų, kurių sudėtyje yra medvilnės GHB614, kuriuos ji sudaro arba kurie yra iš jos pagaminti, pateikimas rinkai darys nepageidaujamą poveikį žmonių ar gyvūnų sveikatai arba aplinkai, produktus naudojant pagal numatytą paskirtį.Savo nuomonėje Europos maisto saugos tarnyba rekomendavo, kad, be bendrosios priežiūros, būtų taikomos ir specialios aktyvios stebėsenos priemonės dėl vaisingų medvilnės augalų atsiradimo teritorijose, kuriose gali plisti sėklos ir dygti augalai.Atsižvelgiant į šias aplinkybes, Komisijos sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti Sąjungos rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB614, kuriuos ji sudaro arba kurie yra iš jos pagaminti, projektas 2010 m. rugsėjo 24 d. pateiktas balsavimui Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniame komitete. Komitetas nuomonės nepateikė: trylika valstybių narių (157 balsai) balsavo už, devynios valstybės narės (106 balsai) balsavo prieš, keturios valstybės narės (75 balsai) susilaikė, o vienai valstybei narei (7 balsai) nebuvo atstovaujama.Todėl pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnio 2 dalį ir Tarybos sprendimo 1999/468/EB su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu 2006/512/EB, 5 straipsnį Komisija turi pateikti Tarybai pasiūlymą dėl priemonių, kurių reikia imtis, o Taryba per tris mėnesius kvalifikuota balsų dauguma turi priimti sprendimą ir informuoti Parlamentą.2011/0019 (NLE)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASkuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB614 (BCS-GHØØ2-5), kuriuos ji sudaro arba kurie yra iš jos pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003(Tekstas autentiškas tik vokiečių kalba) (Tekstas svarbus EEE)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų[1], ypač į jo 7 straipsnio 3 dalį ir 19 straipsnio 3 dalį,kadangi:1.  2008 m. sausio 18 d. Bayer CropScience AG pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 5 ir 17 straipsnius kompetentingai Nyderlandų institucijai pateikė prašymą dėl maisto produktų, maisto sudedamųjų dalių ir pašarų, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB614, kuriuos ji sudaro arba kurie yra iš jos pagaminti, pateikimo rinkai (toliau – prašymas).2.  Prašymas pateiktas ir dėl kitų nei maistas ar pašarai produktų, kurių sudėtyje yra medvilnės GHB614 arba kuriuos ji sudaro, pateikimo rinkai naudoti pagal tą pačią paskirtį, kaip ir bet kurią kitą medvilnę, išskyrus auginimą. Todėl pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 5 straipsnio 5 dalį ir 17 straipsnio 5 dalį jame pateikiami duomenys ir informacija, kurių reikalaujama 2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką ir panaikinančios Tarybos direktyvą 90/220/EEB[2] III ir IV prieduose, taip pat informacija apie rizikos vertinimą, atliktą pagal Direktyvos 2001/18/EB II priede išdėstytus principus, ir jo išvados. Prašyme taip pat pateikiamas poveikio aplinkai stebėsenos planas, parengtas pagal Direktyvos 2001/18/EB VII priedą.3.  2009 m. kovo 10 d. Europos maisto saugos tarnyba (toliau – EMST) pateikė palankią nuomonę pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 ir 18 straipsnius. Jos nuomone, vertinant galimą poveikį žmonių ir gyvūnų sveikatai ar aplinkai, medvilnė GHB614 yra tokia pat saugi, kaip ir genetiškai nemodifikuota medvilnė. Todėl EMST padarė išvadą, kad nėra tikėtina, jog prašyme aprašytų produktų, kurių sudėtyje yra medvilnės GHB614, kuriuos ji sudaro arba kurie yra iš jos pagaminti (toliau – produktai), pateikimas rinkai darys nepageidaujamą poveikį žmonių ar gyvūnų sveikatai arba aplinkai, produktus naudojant pagal numatytą paskirtį[3]. Pateiktoje nuomonėje EMST apsvarstė visus konkrečius valstybių narių iškeltus klausimus ir problemas, išsakytus konsultuojantis su nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis, kaip nustatyta to reglamento 6 straipsnio 4 dalyje ir 18 straipsnio 4 dalyje.4.  Visų pirma EMST padarė išvadą, kad medvilnė GHB614 struktūriniu ir agronominiu atžvilgiu yra lygiavertė genetiškai nemodifikuotai medvilnei ir kitų tradicinių rūšių medvilnei, išskyrus įterptas savybes, ir kad pateiktoje molekulinės sandaros informacijoje nenurodoma jokio nepageidaujamo genetinio modifikavimo poveikio, todėl gyvūnų saugos tyrimai su maistu ir (arba) pašarais (pvz., 90 dienų toksiškumo tyrimas su žiurkėmis) nėra reikalingi.5.  EMST savo nuomonėje taip pat padarė išvadą, kad pareiškėjo pateiktas aplinkos stebėsenos planas, kurį sudaro bendrosios priežiūros planas, atitinka numatomą produktų naudojimo paskirtį. Tačiau, atsižvelgdama į medvilnės sėklų fizines savybes ir transportavimo būdus, EMST rekomendavo, kad, be bendrosios priežiūros, būtų taikomos ir specialios aktyvios stebėsenos priemonės dėl vaisingų medvilnės augalų atsiradimo teritorijose, kuriose gali plisti sėklos ir dygti augalai.6.  Siekiant geriau apibrėžti stebėsenos reikalavimus ir atitikti EMST rekomendaciją, pareiškėjo pateiktas stebėsenos planas buvo pakoreguotas. Nustatytos konkrečios priemonės, skirtos sumažinti sėklų nuostolius ir nubyrėjimą ir panaikinti atsitiktines medvilnės populiacijas.7.  Atsižvelgiant į šias aplinkybes reikėtų leisti pateikti šiuos produktus rinkai.8.  2004 m. sausio 14 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 65/2004, nustatančiame genetiškai modifikuotų organizmų unikalių identifikatorių sudarymo ir priskyrimo sistemą[4], nustatyta, kad kiekvienam GMO turėtų būti priskirtas unikalus identifikatorius.9.  Remiantis EMST nuomone, maisto produktams, maisto sudedamosioms dalims ir pašarams, kurių sudėtyje yra medvilnės GHB614 arba kuriuos ji sudaro arba kurie yra iš jos pagaminti, netaikomi jokie specialūs ženklinimo reikalavimai, išskyrus nustatytuosius Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 13 straipsnio 1 dalyje ir 25 straipsnio 2 dalyje. Tačiau siekiant užtikrinti produktų naudojimą pagal paskirtį, kuri leidžiama šiuo sprendimu, ženklinant pašarus, kurių sudėtyje yra GMO arba kuriuos jie sudaro, ir kitus nei maistas ir pašarai produktus, kurių sudėtyje yra GMO arba kuriuos jie sudaro, kuriuos prašoma leisti pateikti rinkai, etiketėje reikėtų papildomai aiškiai nurodyti, kad aptariami produktai neturi būti auginami.10.  2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1830/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų ir iš jų pagamintų maisto produktų ir pašarų susekamumo ir ženklinimo ir iš dalies pakeičiančio Direktyvą 2001/18/EB[5] 4 straipsnio 6 dalyje nustatyti produktų, kurių sudėtyje GMO arba kuriuos jie sudaro, ženklinimo reikalavimai. Produktų, kurių sudėtyje yra GMO arba kuriuos jie sudaro, susekamumo reikalavimai nustatyti minėto reglamento 4 straipsnio 1–5 dalyse, o iš GMO pagamintų maisto produktų ir pašarų susekamumo reikalavimai nustatyti to reglamento 5 straipsnyje.11.  Leidimo turėtojas turėtų pateikti metines veiklos, nurodytos poveikio aplinkai stebėsenos plane, įgyvendinimo ir rezultatų ataskaitas. Minėtus rezultatus reikėtų pateikti pagal 2009 m. spalio 13 d. Komisijos sprendimą 2009/770/EB nustatyti standartines pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB atliekamo genetiškai modifikuotų organizmų kaip atskirų produktų arba kaip kitų produktų sudėtinių dalių apgalvoto išleidimo į aplinką, siekiant juos tiekti rinkai, monitoringo rezultatų ataskaitų formas[6]. EMST nuomonė negali būti pagrindas taikyti specialias pateikimo rinkai sąlygas ar apribojimus ir (arba) specialias naudojimo ir tvarkymo sąlygas ar apribojimus, įskaitant jau pateiktų rinkai maisto produktų ir pašarų naudojimo stebėsenos reikalavimus, ar Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 straipsnio 5 dalies e punkte ir 18 straipsnio 5 dalies e punkte nurodytas specialias konkrečių ekosistemų (aplinkos) ir (arba) geografinių regionų apsaugos sąlygas.12.  Visa reikiama informacija apie produktų leidimus turėtų būti įrašoma į Bendrijos genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų registrą, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1829/2003.13.  Pagal 2003 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1946/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų tarpvalstybinio judėjimo[7] 9 straipsnio 1 dalį ir 15 straipsnio 2 dalies c punktą apie šį sprendimą per Biologinės saugos informacijos rinkimo, apdorojimo ir skleidimo centrą turėtų būti pranešta Biologinės įvairovės konvencijos Kartachenos biosaugos protokolą pasirašiusioms šalims.14.  Dėl šiuo sprendimu nustatomų priemonių konsultuotasi su pareiškėju.15.  Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas nepateikė nuomonės per Komiteto pirmininko nustatytą terminą,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnis Genetiškai modifikuotas organizmas ir unikalus identifikatoriusŠio sprendimo priedo b punkte nurodytai genetiškai modifikuotai medvilnei ( Gossypium hirsutum ) GHB614 priskiriamas unikalus identifikatorius BCS-GHØØ2-5, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 65/2004.2 straipsnisLeidimasAtsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 4 straipsnio 2 dalies ir 16 straipsnio 2 dalies nuostatas ir laikantis šiame sprendime nurodytų sąlygų, leidžiama pateikti rinkai šiuos produktus:a) maisto produktus ir maisto sudedamąsias dalis, kurių sudėtyje yra medvilnės BCS-GHØØ2-5, kuriuos ji sudaro arba kurie yra iš jos pagaminti;b) pašarus, kurių sudėtyje yra medvilnės BCS-GHØØ2-5, kuriuos ji sudaro arba kurie yra iš jos pagaminti;c) produktus, išskyrus maistą ir pašarus, kurių sudėtyje yra medvilnės BCS-GHØØ2-5 arba kuriuos ji sudaro, naudojamus pagal tą pačią paskirtį, kaip ir bet kuri kita medvilnė, išskyrus auginimą.3 straipsnis Ženklinimas1. Laikantis Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 13 straipsnio 1 dalyje ir 25 straipsnio 2 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1830/2003 4 straipsnio 6 dalyje nustatytų ženklinimo reikalavimų, „organizmo pavadinimas“ yra „medvilnė“.2. Žodžiai „neskirti auginimui“ turi būti įrašyti 2 straipsnio b ir c punktuose nurodytų produktų, kurių sudėtyje yra medvilnės BCS-GHØØ2-5 arba kuriuos ji sudaro, etiketėje ir prie tokių produktų pridedamuose dokumentuose.4 straipsnis Poveikio aplinkai stebėsena1. Leidimo turėtojas užtikrina, kad būtų parengtas ir įgyvendintas priedo h punkte nurodytas poveikio aplinkai stebėsenos planas.2. Leidimo turėtojas pateikia Komisijai metines stebėsenos plane nurodytos veiklos įgyvendinimo ir rezultatų ataskaitas, parengtas pagal Komisijos sprendimą 2009/770/EB.5 straipsnisBendrijos registrasŠio sprendimo priede nurodyta informacija įrašoma į Bendrijos genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų registrą, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 28 straipsnyje.6 straipsnisLeidimo turėtojasLeidimo turėtojas yra Bayer CropScience AG .7 straipsnisGaliojimasŠis sprendimas taikomas 10 metų nuo pranešimo apie jį dienos.8 straipsnisAdresatasŠis sprendimas skirtas Bayer CropScience AG (Alfred-Nobel-Strasse 50, D - 40789 Monheim am Rhein, Vokietija).Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasPRIEDASa) Pareiškėjas ir leidimo turėtojas:Pavadinimas: Bayer CropScience AGAdresas: Alfred-Nobel-Strasse 50, D – 40789 Monheim am Rhein, Vokietijab) Produktų paskirtis ir specifikacija:(1) Maisto produktai ir maisto sudedamosios dalys, kurių sudėtyje yra medvilnės BCS-GHØØ2-5, kuriuos ji sudaro arba kurie yra iš jos pagaminti.(2) Pašarai, kurių sudėtyje yra medvilnės BCS-GHØØ2-5, kuriuos ji sudaro arba kurie yra iš jos pagaminti.(3) Produktai, išskyrus maistą ir pašarus, kurių sudėtyje yra medvilnės BCS-GHØØ2-5 arba kuriuos ji sudaro, naudojami pagal tą pačią paskirtį, kaip ir bet kuri kita medvilnė, išskyrus auginimą.Genetiškai modifikuota medvilnė ( Gossypium hirsutum ) BCS-GHØØ2-5, kaip aprašyta prašyme, išreiškia baltymą 2mEPSPS, kuris suteikia toleranciją glifosato herbicidui.c) Ženklinimas:(1) Laikantis Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 13 straipsnio 1 dalyje bei 25 straipsnio 2 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1830/2003 4 straipsnio 6 dalyje nustatytų konkrečių ženklinimo reikalavimų, „organizmo pavadinimas“ yra „medvilnė“.(2) Žodžiai „neskirti auginimui“ turi būti įrašyti šio sprendimo 2 straipsnio b ir c punktuose nurodytų produktų, kurių sudėtyje yra medvilnės BCS-GHØØ2-5 arba kuriuos ji sudaro, etiketėje ir prie tokių produktų pridedamuose dokumentuose.d) Aptikimo metodas:-  Konkretaus įvykio realiojo laiko PGR pagrįstas metodas, taikomas medvilnės BCS-GHØØ2-5 kiekybiniam vertinimui atlikti.-  Bendrijos etaloninės laboratorijos, įsteigtos Reglamentu (EB) Nr. 1829/2003, įteisintas sėkloms ir paskelbtas tinklalapyje http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm.-  Etaloninė medžiaga – AOCS 1108-A ir 0306-A, pateikta American Oil Chemists Society svetainėje http://www.aocs.org/tech/crm/.e) Unikalus identifikatorius:BCS-GHØØ2-5f) Informacija, kurios reikalaujama pagal Biologinės įvairovės konvencijos Kartachenos biosaugos protokolo II priedą:Biologinės saugos informacijos rinkimo, apdorojimo ir sklaidos centras, įrašo Nr.: žr. [ užpildyti gavus pranešimą ]g) Produktų pateikimo rinkai, naudojimo arba tvarkymo sąlygos arba apribojimai:Nereikalaujama.h) Stebėsenos planas:Direktyvos 2001/18/EB VII priede nurodytas poveikio aplinkai stebėsenos planas[Nuoroda: internete paskelbtas planas ]i) Rinkai pateikto žmonėms vartoti skirto maisto stebėsenos reikalavimai:Nereikalaujama.Pastaba. Nuorodos į susijusius dokumentus ilgainiui gali keistis. Visuomenė su šiais pakeitimais galės susipažinti nuolat atnaujinamame Bendrijos genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų registre. [1] OL L 268, 2003 10 18, p. 1.[2] OL L 106, 2001 4 17, p. 1.[3] http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2006-020[4] OL L 10, 2004 1 16, p. 5.[5] OL L 268, 2003 10 18, p. 24.[6] OL L 275, 2009 10 21, p. 9.[7] OL L 287, 2003 11 5, p. 1.


				|

		52012PC0677

			Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS kuriuo valstybės narės įgaliojamos Europos Sąjungos interesų labui ratifikuoti Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl saugumo darbe naudojant chemines medžiagas (Konvenciją Nr. 170) /* COM/2012/0677 final - 2012/0320 (NLE) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
Pasiūlymas leis valstybėms narėms teisėtai
ratifikuoti Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvenciją Nr. 170 dėl
saugumo darbe naudojant chemines medžiagas (toliau – Cheminių medžiagų
konvencija Nr. 170 arba Konvencija).
Cheminių medžiagų konvencija Nr. 170 buvo
priimta 1990 m. birželio 25 d. per 77-tą Tarptautinę darbo konferenciją, ji
įsigaliojo 1993 m. lapkričio 4 d. Konvencijos tikslas – cheminių medžiagų darbe
sukeltų ligų ir sužalojimų prevencija ir tokių ligų bei sužalojimų atvejų
mažinimas, Konvencija taip pat leis geriau apsaugoti visuomenę ir aplinką.
Iki 2012 m. birželio mėn. Cheminių medžiagų
konvenciją Nr. 170 buvo ratifikavę 17 TDO šalių narių. TDO šią konvenciją
priskyrė prie konvencijų, kurias ji laiko atitinkančiomis šiandienos
reikalavimus ir kurias dėl šios priežasties skatina taikyti.
Europos Sąjunga (ES) yra įsipareigojusi
vykdyti deramo darbo darbotvarkės sklaidą tiek Sąjungos viduje, tiek plėtodama
išorės santykius. Darbo standartai yra svarbiausias deramo darbo sąvokos
elementas. Ratifikuodamos TDO konvencijas valstybės narės duoda svarbų signalą,
kad Sąjunga vykdo suderintą politiką siekdama pasaulio mastu gerinti darbo
standartus. Todėl būtina pašalinti bet kokias ES lygmens teisines kliūtis
valstybėms narėms ratifikuoti tokias konvencijas, kurių turinys nekelia
susirūpinimo galiojančio Sąjungos acquis požiūriu.
Cheminių medžiagų konvencijos Nr. 170
nuostatos aprėpia cheminių medžiagų vertinimo mechanizmų sukūrimą, darbdavių gaunamą
informaciją iš savo tiekėjų, informacijos teikimą darbuotojams, būtinas
tinkamas prevencines priemones ir darbuotojų apsaugos programų sukūrimą.
Konvencijos I dalyje pateiktos nuostatos dėl taikymo srities ir apibrėžtys, II
dalyje nustatyti bendrieji principai, III dalis susijusi su klasifikavimo
sistemomis ir susijusiomis priemonėmis, IV ir V dalyse nurodyti atitinkamai
darbdavių įsipareigojimai ir darbuotojų pareigos, o VI dalyje nustatytos
darbuotojų teisės, įskaitant darbuotojų teisę pasišalinti iš pavojingos
situacijos ir naudojantis savo teisėmis išlikti apsaugotiems nuo nepageidaujamų
pasekmių. VII dalis susijusi su informavimo pareigomis vykdant eksportą, skirtą
importuojančioms TDO valstybėms narėms.
Europos Sąjungoje cheminių medžiagų sauga yra
svarbi socialinės, aplinkos ir vidaus rinkos politikos sritis, kurią reguliuoja
įvairūs Sąjungos teisės aktai, pvz.:
– Reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl
cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies
keičiantis ir panaikinantis direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies
keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006[1];
– 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir
Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos,
įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių
medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis
Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94,
Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB,
93/105/EB bei 2000/21/EB[2];
– 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento
ir Tarybos direktyva 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios
su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe (šeštoji atskira Direktyva, kaip
numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)[3];
– Tarybos direktyva 98/24/EB dėl darbuotojų
saugos ir sveikatos apsaugos nuo rizikos, susijusios su cheminiais veiksniais
darbe (keturioliktoji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16
straipsnio 1 dalyje)[4].
2.           KONSULTACIJŲ SU
SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
Netaikoma.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
Vadovaujantis Europos Sąjungos Teisingumo
Teismo parengtomis taisyklėmis[5]
dėl išorės kompetencijų, ypač susijusiomis su Cheminių medžiagų konvencijos Nr.
170[6] sudarymu ir ratifikavimu,
valstybės narės be išankstinio Tarybos leidimo savarankiškai negali nuspręsti,
ar ratifikuoti Konvenciją, nes kai kurios Konvencijos dalys priklauso Sąjungos
kompetencijai.
Tuo pačiu Europos Sąjunga pati negali
ratifikuoti TDO konvencijų, nes tik valstybės gali būti konvencijų šalimis.
Jeigu susitarimo ar sutarties dalykas iš
dalies priklauso Sąjungos kompetencijai ir iš dalies – valstybių narių
kompetencijai, tuomet Sąjungos institucijos ir valstybės narės privalo imtis
visų reikiamų priemonių, kad ratifikuojant Konvenciją ir įgyvendinant dėl
Konvencijos atsiradusius įsipareigojimus[7]
būtų užtikrintas kuo geresnis bendradarbiavimas.
Per pastarąjį dešimtmetį priimtų trijų TDO
konvencijų tam tikros dalys priklauso Sąjungos kompetencijai, todėl Taryba
leido valstybėms narėms Sąjungos interesų labui ratifikuoti Sąjungos
kompetencijai priklausančias konvencijų dalis[8].
Būtent dėl Cheminių medžiagų konvencijos Nr.
170 1993 m. Teismas jau yra nurodęs, kad pavojingų medžiagų ir preparatų
klasifikavimas, pakavimas ir ženklinimas yra reglamentuojami tokiu dideliu
mastu, kad šiuo požiūriu valstybės narės išorės veiksmų srityje nebegali veikti
kaip suverenios valstybės[9].
Nuo to laiko susijęs Sąjungos acquis buvo toliau plėtojamas ir
konsoliduojamas. Šią sritį daugiausia reglamentuoja Reglamentas (EB) Nr.
1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir
pakavimo (toliau – Reglamentas). Šiuo Reglamentu Sąjungos lygmeniu įgyvendinama
Jungtinių Tautų parengta Pasaulinė suderinta cheminių medžiagų klasifikavimo ir
ženklinimo sistema. SESV 114 straipsniu grindžiami Sąjungos teisės aktai yra
žymiai išsamesni nei Cheminių medžiagų konvencijoje Nr. 170 nustatyti bendrieji
principai. Cheminių medžiagų konvencijoje Nr. 170 nustatyti bendrieji principai
visiškai neprieštarauja minėtam Reglamentui.
Iš TDO konstitucijos 19 straipsnio 8 dalies
išplaukia, kad Konvencijoje yra pateikti minimalūs standartai, o tai reiškia,
kad nacionalinėmis įgyvendinimo priemonėmis galima numatyti aukštesnius
standartus už nurodytuosius Konvencijoje.
Metodas, kuriuo vadovaujamasi pagal
Konvencijoje nustatytas nuostatas dėl darbuotojų saugos ir sveikatos, ir
Sąjungos acquis nustatyti minimalūs reikalavimai gerai dera tarpusavyje.
Tai reiškia, kad Sąjungos priemonės gali būti griežtesnės nei TDO standartai ir
atvirkščiai[10].
Todėl šiuo pasiūlymu siekiama įgalioti
valstybes nares Sąjungos interesų labui ratifikuoti tas Cheminių medžiagų
konvencijos Nr. 170 dalis, kurios priklauso Sąjungos kompetencijai.
Pasiūlymas grindžiamas Sutarties dėl Europos
Sąjungos veikimo 218 straipsnio 6 dalimi, kuri taikoma pagal analogijos
principą kartu su SESV 114 straipsniu, kuris yra teisinis pagrindas, kuriuo
grindžiami Sąjungos teisės aktai dėl medžiagų ir mišinių klasifikavimą,
ženklinimą ir pakavimą reglamentuojančių įstatymų derinimo.
2012/0320 (NLE)
Pasiūlymas
TARYBOS SPRENDIMAS
kuriuo valstybės narės įgaliojamos Europos
Sąjungos interesų labui ratifikuoti Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją
dėl saugumo darbe naudojant chemines medžiagas (Konvenciją Nr. 170)
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos
veikimo, ypač į jos 114 straipsnį kartu su 218 straipsnio 6
dalies a punkto v papunkčiu ir 218 straipsnio 8 dalies pirma
pastraipa,
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą[11],
kadangi:
(1)       Europos Parlamentas, Taryba
ir Komisija ragina prisidėti prie Europos Sąjungos pastangų vykdant deramo
darbo sklaidą tiek Sąjungos viduje, tiek ir už jos ribų ratifikuojant
tarptautines darbo konvencijas, kurias Tarptautinė darbo organizacija laiko
atitinkančiomis šiandienos reikalavimus ir kuriose darbuotojų sveikatos ir
saugos apsauga ir gerinimas yra svarbūs aspektai;
(2)       Tarptautinės darbo
organizacijos konvencijos dėl saugumo darbe naudojant chemines medžiagas
(toliau – Konvencija) III dalyje pateiktos taisyklės iš esmės yra įtrauktos į
Sąjungos acquis dėl medžiagų ir mišinių klasifikavimą, ženklinimą ir
pakavimą reglamentuojančių įstatymų derinimo, kuriuos pradėta rengti nuo 1967
m. ir kurie buvo toliau konsoliduojami[12];
(3)       dėl to tam tikros Konvencijos
dalys priklauso Sąjungos kompetencijai ir valstybės narės negali[13] prisiimti su šiomis dalimis
susijusių įsipareigojimų nedalyvaujant Sąjungos institucijoms;
(4)       Europos Sąjunga konvencijos
ratifikuoti negali, nes tik valstybės narės gali būti jos šalimis;
(5)       tokiomis aplinkybėmis
valstybės narės ir Sąjungos institucijos privalo bendradarbiauti dėl
Konvencijos ratifikavimo;
(6)       todėl Taryba įgalioja
valstybes nares, kurios įpareigotos laikytis Sąjungos teisės aktų dėl
klasifikavimą, ženklinimą ir pakavimą reglamentuojančių įstatymų derinimo,
ratifikuoti Konvenciją Europos Sąjungos interesų labui,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Valstybės narės įgaliojamos ratifikuoti
Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl saugumo darbe naudojant
chemines medžiagas (Konvenciją Nr. 170) tų Konvencijos dalių, kurios pagal
Sutartis priklauso Sąjungos kompetencijai, atžvilgiu.
2 straipsnis
Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.
Priimta Briuselyje
                                                                       Tarybos
vardu
                                                                       Pirmininkas
[1]               OL L 351, 2008 1 31, p. 1.
[2]               OL L 396, 2006 12 30, p. 1.
[3]               OL L 158, 2004 4 30, p. 50.
[4]               OL L 131, 1998 5 5, p. 11.
[5]               ETT sprendimas dėl AETR (Europos šalių susitarimo dėl
kelių transporto priemonių ekipažų, važiuojančių tarptautiniais maršrutais,
darbo), 1971 m. kovo 31 d. byla 22/70, Rink. 1971, 263; taip pat žr. SESV 3
straipsnio 2 dalį, kuriame šie principai buvo kodifikuoti.
[6]               1993 m. kovo 19 d. ETT nuomonė 2/91, Rink. 1993-I, p.
1061.
[7]               ETT nuomonė 2/91 (ten pat), 36, 37 ir 38 punktai.
[8]               Per pastarąjį dešimtmetį buvo priimti trys Tarybos
sprendimai, kuriais valstybės narės įgaliojamos ratifikuoti TDO konvencijas:
2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimas, įgaliojantis valstybes nares Europos
bendrijos interesų labui ratifikuoti Tarptautinės darbo organizacijos 2006 m.
darbo jūroje konvenciją (OL L 161/63, 2007 6 22); 2005 m. balandžio 14 d.
Tarybos sprendimas, įgaliojantis valstybes nares Bendrijos interesų labui
ratifikuoti Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl jūrininkų tapatybės
dokumentų (Konvencija Nr. 185) (OL L 136/1, 2005 5 30) ir 2010 m. birželio 7 d.
Tarybos sprendimas, kuriuo valstybės narės įgaliojamos Europos Sąjungos interesų
labui ratifikuoti Tarptautinės darbo organizacijos 2007 m. Darbo žvejybos
sektoriuje konvenciją (Konvenciją Nr. 188) (OL 145/12, 2010 6 11).
[9]               ETT nuomonė 2/91, 25 ir 26 punktai.
[10]             ETT nuomonė 2/91, 18 punktas.
[11]             OL C , , p. .
[12]             Reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų
ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantis ir
panaikinantis direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantis
Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006, OL L 353/1, 2008 m. sausio 31 d.
[13]             1993 m. kovo 19 d. Europos Teisingumo Teismo nuomonė 2/91,
Rink. 1993-I, p. 1061, 26 punktas.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52010PC0057

2010/0038 (NLE)  Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl ES pozicijos EB ir Pietų Afrikos bendradarbiavimo taryboje dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Pietų Afrikos Respublikos prekybos, plėtros ir bendradarbiavimo susitarimo (PPBS) atitinkamų nuostatų ir priedų dalinio pakeitimo, siekiant suderinti tam tikrus muitų tarifus su ES ir PAVB laikinojo ekonominės partnerystės susitarimo 3 priede nustatytais muitų tarifais, kuriuos Botsvana, Lesotas ir Svazilandas taiko ES produktams  /* KOM/2010/0057 galutinis - NLE 2010/0038 */

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.2.23KOM(2010)57 galutinis2010/0038 (NLE)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl ES pozicijos EB ir Pietų Afrikos bendradarbiavimo taryboje dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Pietų Afrikos Respublikos prekybos, plėtros ir bendradarbiavimo susitarimo (PPBS) atitinkamų nuostatų ir priedų dalinio pakeitimo, siekiant suderinti tam tikrus muitų tarifus su ES ir PAVB laikinojo ekonominės partnerystės susitarimo 3 priede nustatytais muitų tarifais, kuriuos Botsvana, Lesotas ir Svazilandas taiko ES produktamsAIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIŪLYMO ASPEKTAIPasiūlymo pagrindas ir tikslaiEuropos bendrijos bei jos valstybių narių ir Pietų Afrikos Respublikos prekybos, plėtros ir bendradarbiavimo susitarimo (PPBS) 106 straipsnio 1 dalimi Bendradarbiavimo taryba, įsteigta šiuo susitarimu, yra įgaliota priimti sprendimą dėl pakeitimų, kuriuos pasiūlo bet kuri iš susitarimo šalių. PPBS 97 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Bendradarbiavimo taryba yra įgaliota priimti sprendimus visais PPBS numatytais klausimais.Trumpas problemos apibūdinimasPietų Afrika, kaip ir Botsvana, Lesotas, Namibija ir Svazilandas (BLNS grupė), yra Pietų Afrikos muitų sąjungos (PAMS) narė. ES ir Pietų Afrika sudarė dvišalį Prekybos, plėtros ir bendradarbiavimo susitarimą (PPBS), įsigaliojusį 2000 m. Vykstant deryboms su PAVB Ekonominės partnerystės susitarimo (EPS) grupe, įskaitant Pietų Afriką, BLNS aiškiai išdėstė pageidavimą suderinti savo ir esamas PPBS nuostatas su Pietų Afrika, jeigu tam tikrus problemiškus klausimus galėtų sureguliuoti ES. Nustatyta, kad problemų kyla dėl 53 muitų tarifų eilučių – daugeliu atvejų BLNS pateikė prašymą muitų tarifus naikinti lėčiau nei numatyta PPBS. Dažniausiai tai vadinama modifikavimu (angl. retrofitting ).Pažymėtina, kad pagal ankstesnį PAMS susitarimą, kuris galiojo sudarant PPBS, Pietų Afrika neprivalo formaliai tartis ir jungtis prie visų kitų PAMS narių. Ši nuostata buvo ištaisyta 2002 m., į naują PAMS susitarimą įtraukus naują privalomą straipsnį dėl konsultacijų (31 str.).Komisija priėmė šį prašymą ir jis buvo įtrauktas į laikinojo EPS, dėl kurio buvo deramasi su PAVB EPS grupe, muitų tarifų panaikinimo sistemą (3 priedas). Susitarta, kad dabartiniame PPBS šioms 53 muitų tarifų eilutėms taikoma muitų tarifų panaikinimo sistema bus iš esmės sustabdyta iki 2011 m., o iki 2015 m. ji bus visiškai liberalizuota, palyginti su į PPBS įtraukta sistema. Keturioms iš šių 53 muitų tarifų eilučių bus taikomi 2007 m. PPBS muitų tarifų normų dydžio muitai ir šiuo metu jie nebus toliau liberalizuojami.BLNS laikinąjį EPS parafavo 2007 m. gruodžio mėn. Deja, nors ir dalyvavusi derybose, Pietų Afrika galiausiai neparafavo laikinojo EPS. Todėl šių laikinojo EPS ir PPBS 53 eilučių muitų tarifai vis dar skiriasi.2009 m. birželio mėn. Botsvanai, Lesotui ir Svazilandui pasirašius laikinąjį PAVB EPS, Pietų Afrika išreiškė nepasitenkinimą, kad įgyvendinant šį susitarimą bus pažeidžiamas PAMS bendrasis išorės muito tarifas (BIMT), nes pagal šias 53 eilutes ES importui taikomas muitų tarifų režimas skirsis nuo įsipareigojimų, dėl kurių derėtasi sudarant laikinąjį EPS ir kurie nustatyti PPBS. Todėl, Pietų Afrikos teigimu, laikinojo EPS įgyvendinimas sudarytų kliūčių produktams, kuriems skirtingose muitų sąjungos valstybėse narėse taikomi skirtingi muitų tarifų tvarkaraščiai, laisvai judėti PAMS.Siekdami spręsti šias problemas ir remti regioninę integraciją, 2008 m. gruodžio mėn. Europos Komisijos atstovai pasiūlė atlikti muitų tarifų derinimą, kuriuo ES sutiktų Pietų Afrikai (pagal PPBS) taikyti muitų tarifų režimą, nustatytą 53 muitų tarifų eilutėse, dėl kurių susitarta su BLNS laikinajame EPS, taip, kad tas pats muitų tarifų panaikinimo tvarkaraštis būtų taikomas visoms PAMS narėms. Šiuo derinimu turėtų būti užtikrinta, kad PPBS ir laikinasis EPS visiškai atitiktų visoms PAMS narėms taikomą bendrojo išorės muito tarifo koncepciją ir kad būtų remiama jų regioninė integracija.2009 m. kovo mėn. Svakopmunde (Namibija) vykusiame vyresniųjų pareigūnų susitikime šalių atstovai pritarė muitų tarifų derinimo pasiūlymui. Laikytasi nuomonės, kad šis derinimas reikalingas tam, kad būtų užtikrintas PAMS muitų tarifų nuoseklumas ir kad laikinąjį EPS pasirašiusios šalys įvykdytų savo įsipareigojimus, įtrauktus į laikinojo EPS 3 priedą.Svarbu pabrėžti, kad šiuo muitų tarifų derinimu nesiūloma naujos strategijos ir jis visiškai atitinka ankstesnes priemones, kurių buvo imtasi PAVB EPS derybose. Kadangi laikinojo PAVB EPS Pietų Afrika nepasirašė, šis derinimas yra techninė priemonė, naudojama 2007 m. visų PAMS narių (įskaitant Pietų Afriką ir Angolą, kurios susitarimo galiausiai neparafavo) numatytam susitarimui įgyvendinti dviejuose atskiruose susitarimuose – Laikinajame EPS ir PPBS. Iš tikrųjų, siekiant išlaikyti PAMS bendrąjį išorės muito tarifą (BIMT), pasiūlymas suderinti Europos Sąjungai suteiktą PPBS patekimo į rinką tvarką su Laikinajame PAVB Ekonominės partnerystės susitarime nustatyta tvarka buvo aptartas PAVB EPS grupėje.Dėl to PAMS narėms lengviau integruotis, be to, tai aiškiai rodo ES įsipareigojimą PAMS integracijos klausimu. Atsižvelgiant į vykstančias derybas dėl visapusio PAVB EPS, tai neužkerta galimybės būsimoms deryboms su Pietų Afrika.Muitų tarifų eilučių (53), kurioms turėtų būti taikomas šis koregavimas, sąrašas ir naujo muitų tarifų režimo aprašymas pateikti pridedamame Excel formato lakšte, kur matyti muitų tarifų eilutės, kurios turi būti įtrauktos į ES ir Pietų Afrikos bendradarbiavimo tarybos sprendimo 1 ir 2 priedus.Pasiūlymo srityje taikomos priemonės Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Pietų Afrikos Respublikos prekybos, plėtros ir bendradarbiavimo susitarimas (PPBS)[1]. |Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Priėmus šį pasiūlymą būtų lengviau baigti EB ir PAVB EPS derybas su visa PAVB EPS grupe, o Europos Sąjunga tuo yra suinteresuota. |KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAIKonsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |2008 m. vyresniųjų pareigūnų lygiu įvyko keli ES ir PAVB EPS grupės (įskaitant Pietų Afriką) diskusijų raundai dėl EPS, siekiant abiem pusėms priimtino sprendimo, kuriuo būtų sudarytos sąlygos Pietų Afrikai galiausiai prisijungti prie visapusio PAVB EPS. Kadangi Pietų Afrika neįtraukta į laikinąjį PAVB EPS, buvo būtina suderinti 53 muitų tarifų eilučių, kurios laikinajame PAVB EPS ir ES ir Pietų Afrikos prekybos ir plėtros vystomojo bendradarbiavimo susitarime buvo skirtingos, muitus, siekiant išsaugoti PAMS išorės muitų tarifus. Siekiant pagreitinti laikinojo PAVB EPS pasirašymą, šis klausimas ne kartą aptartas su PAVB EPS atstovais, t. y. 2008 m., 2009 m. vasario mėn. ministrų lygiu, vėliau vyresniųjų pareigūnų lygiu 2009 m. kovo mėn. Šiuo pasiūlymu būtų sudaryta galimybė tęsti diskusijas dėl patekimo į rinką viso PAVB EPS kontekste, įskaitant Pietų Afriką. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |Poveikio vertinimas Netaikoma. |TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAISiūlomų veiksmų santrauka Tarybos sprendimo pasiūlymo struktūra: 1. Tarybos sprendimo tikslas – suderinti atitinkamus EB produktams taikomus 53 muitų tarifų eilučių tvarkaraščius, kuriuos Pietų Afrika taiko importui iš ES, kaip nustatyta PPBS, ir muitų tarifų tvarkaraščius, kuriuos tiems patiems ES produktams taiko Botsvana, Lesotas ir Svazilandas pagal laikinojo Ekonominės partnerystės susitarimo 3 priedą, siekiant išlaikyti vienodą Pietų Afrikos muitų sąjungos, kuriai priklauso šios trys valstybės, išorės muito tarifą, taikomą jų importui iš ES. 2. Šis pasiūlymas grindžiamas išvadomis, kurias atstovai patvirtino 2009 m. kovo mėn. Svakopmunde, Namibijoje. |Teisinis pagrindas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa ir 218 straipsnio 9 dalis ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Pietų Afrikos Respublikos prekybos, plėtros ir bendradarbiavimo susitarimas[2] (toliau – PPBS), pasirašytas 1999 m. spalio 11 d. Pretorijoje ir įsigaliojęs 2004 m. gegužės 1 d. |Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šios (-ių) priežasties (-čių). |Siūloma priemonė (Tarybos sprendimas) yra kiek įmanoma paprasta, atsižvelgiant į PPBS. Dėl bet kokių alternatyvių priemonių reikėtų iš naujo derėtis dėl viso susitarimo. |Pasirinkta priemonė |Siūloma priemonė – Tarybos sprendimas. |Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių). Geriausias būdas išsaugoti PAMS muitų tarifų nuoseklumą ir greičiausias būdas atnaujinti ES ir PAVB diskusijas su visu PAVB EPS regionu dėl viso EPS – iš dalies pakeisti PPBS. |POVEIKIS BIUDŽETUIPasiūlymas neturės jokio finansinio poveikio. Taip yra todėl, kad šis muitų tarifų derinimas yra į PPBS įtraukto Pietų Afrikos muitų tarifų tvarkaraščio pakeitimas, o ne ES muitų tarifų tvarkaraščio pakeitimas. Todėl muitų tarifų suderinimas, kaip siūloma šiame sprendime, neturės pasekmių ES biudžetui.2010/0038 (NLE)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl ES pozicijos EB ir Pietų Afrikos bendradarbiavimo taryboje dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Pietų Afrikos Respublikos prekybos, plėtros ir bendradarbiavimo susitarimo (PPBS) atitinkamų nuostatų ir priedų dalinio pakeitimo, siekiant suderinti tam tikrus muitų tarifus su ES ir PAVB laikinojo ekonominės partnerystės susitarimo 3 priede nustatytais muitų tarifais, kuriuos Botsvana, Lesotas ir Svazilandas taiko ES produktamsEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:1.  Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Pietų Afrikos Respublikos prekybos, plėtros ir bendradarbiavimo susitarimas[3] (toliau – Susitarimas) Bendrijos vardu patvirtintas 2004 m. balandžio 26 d. Tarybos sprendimu 2004/441/EB[4].2.  Susitarimo 97 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad Bendradarbiavimo taryba yra įgaliota priimti sprendimus visais Susitarime numatytais klausimais. Susitarimo 106 straipsnio 1 dalimi Bendradarbiavimo taryba įgaliojama priimti sprendimą dėl pakeitimų, kuriuos pateikia bet kuri šalis, pageidaujanti iš dalies pakeisti Susitarimą.3.  Sprendimo 2004/441/EB 3 straipsnyje primenama, kad Bendrijos poziciją Bendradarbiavimo taryboje remdamasi Komisijos pasiūlymu suformuluoja Taryba pagal atitinkamas Sutarties nuostatas. Be to, Bendradarbiavimo tarybos sprendimo 1/2001 (2001/631/EB[5]), kuriuo nustatomos Bendradarbiavimo tarybos darbo tvarkos taisyklės, 10 straipsniu Bendradarbiavimo taryba įgaliojama priimti sprendimus raštu.4.  Botsvana, Lesotas ir Svazilandas kartu su Pietų Afrika ir Namibija yra Pietų Afrikos muitų sąjungos (PAMS) nariai.5.  Birželio 4 d. pasirašytas laikinasis Ekonominės partnerystės susitarimas (EPS) su Botsvana, Lesotu ir Svazilandu. Kiekviena šalis jį turėtų laikinai taikyti iškart, kai apie tokį laikinąjį taikymą pranešama depozitoriui, kaip numatyta laikinojo EPS 105 straipsnyje.6.  Muitai, taikomi iš Europos Sąjungos į Botsvaną, Lesotą ir Svazilandą importuojamiems produktams pagal laikinąjį EPS ir atitinkamai pagal ES ir Pietų Afrikos prekybos ir plėtros vystomojo bendradarbiavimo susitarimą, yra vienodi, išskyrus tų produktų, kuriems taikomos minėtos 53 muitų tarifų eilutės.7.  Siekiant užtikrinti aiškumą, ilgalaikį ekonomikos nuspėjamumą ir teisinį tikrumą ūkinės veiklos vykdytojams, palengvinti sklandų laisvą prekių judėjimą PAMS ir išsaugoti PAMS muitų tarifų nuoseklumą, tikslinga Prekybos, plėtros ir bendradarbiavimo susitarime su Pietų Afrikos Respublika (PPBS)[6] nustatyti tokį patį muitų tarifų lygį, kokį laikinojo Ekonominės partnerystės susitarimo 3 priede 53 muitų tarifų eilutėms nustatė ES ir Botsvana, Lesotas, Namibija ir Svazilandas.8.  Pietų Afrikos PPBS muitų tarifų panaikinimo tvarkaraščiai, numatyti 12 straipsnyje ir III priedo 3, 4 ir 5 sąrašuose (pramoniniai produktai), 15 straipsnyje ir VI priedo 1,2 ir 3 sąrašuose (žemės ūkio ir perdirbti žemės ūkio produktai), turėtų būti iš dalies pakeisti, pakeičiant 23 žemės ūkio, 11 perdirbtų žemės ūkio ir 22 pramoninių produktų muitų tarifų eilutes, kurioms bus taikomas naujas muitų panaikinimo tvarkaraštis, kaip išdėstyta prie šio spendimo pridedamame EB ir Pietų Afrikos bendradarbiavimo tarybos sprendimo projekte,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnis9.  Europos Sąjungos pozicija EB ir Pietų Afrikos bendradarbiavimo taryboje dėl atitinkamų Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Pietų Afrikos Respublikos prekybos, plėtros ir bendradarbiavimo susitarimo nuostatų ir priedų pakeitimo grindžiama prie šio sprendimo pridedamu Bendradarbiavimo tarybos sprendimo projektu.2 straipsnis10.  Europos Sąjungos atstovas Bendradarbiavimo taryboje įgaliojamas pasirašyti Bendradarbiavimo tarybos sprendimą Europos Sąjungos vardu.3 straipsnis11.  Priimtas Bendradarbiavimo tarybos sprendimas iškart skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasPRIEDASEUROPOS BENDRIJOS IR PIETŲ AFRIKOS BENDRADARBIAVIMO TARYBOSSPRENDIMO PROJEKTAS Nr. .../2009dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Pietų Afrikos Respublikos prekybos, plėtros ir bendradarbiavimo susitarimo (PPBS) atitinkamų nuostatų ir priedų dalinio pakeitimo, siekiant suderinti tam tikrus muitų tarifus su ES ir PAVB laikinojo ekonominės partnerystės susitarimo 3 priede nustatytais muitų tarifais, kuriuos Botsvana, Lesotas ir Svazilandas taiko ES produktamsES IR PIETŲ AFRIKOS BENDRADARBIAVIMO TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Pietų Afrikos Respublikos prekybos, plėtros ir bendradarbiavimo susitarimą[7] (toliau – PPBS), pasirašytą Pretorijoje 1999 m. spalio 11 d. ir įsigaliojusį 2004 m. gegužės 1 d., ypač į jo 97 straipsnio 3 dalį ir 106 straipsnio 1 dalį,atsižvelgdama į 2001 m. birželio 26 d. Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Pietų Afrikos Respublikos bendradarbiavimo tarybos sprendimą Nr. 1/2001, kuriuo nustatomos Bendradarbiavimo tarybos darbo tvarkos taisyklės[8], ypač į jo 10 straipsnį,kadangi:(1) Siekdamos užtikrinti aiškumą, ilgalaikį ekonomikos nuspėjamumą ir teisinį tikrumą ūkinės veiklos vykdytojams ir išsaugoti PAMS muitų tarifų nuoseklumą, šalys susitarė PPBS įtvirtinti 53 tarifų eilučių muitų tarifų lengvatas, kurias laikinojo Ekonominės partnerystės susitarimo, kurį ES ir Botsvana, Lesotas ir Svazilandas pasirašė 2009 m. birželio mėn., 3 priede nustatė abi šalys.(2) PPBS tarifų panaikinimo tvarkaraščiai, nustatyti 12 ir 15 straipsniuose ir III ir VI prieduose, turėtų būti iš dalies pakeisti, pakeičiant 53 muitų tarifų eilutes, o Pietų Afrikos muitai turėtų būti panaikinti laikantis šio sprendimo 2 straipsnyje ir prieduose nustatyto tvarkaraščio.NUSPRENDĖ:1 straipsnisPPBS III priedo 3, 4 ir 5 sąrašai pakeičiami šio sprendimo I priedo 3, 4 ir 5 sąrašais.PPBS VI priedo 1, 2 ir 3 sąrašai pakeičiami šio sprendimo II priedo 1, 2 ir 3 sąrašais.2 straipsnisPPBS 12 straipsnio 4, 5 ir 6 dalyse ir 15 straipsnio 2, 3 ir 4 dalyse nustatyti tarifų, taikomų produktų, kurie priskiriami nagrinėjamosioms 53 muitų tarifų eilutėms, importui į Pietų Afriką, panaikinimo terminai pakeičiami šio sprendimo I ir II priede nustatytais terminais.3 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja 2010 m.…PriimtaBendradarbiavimo tarybos varduPirmininkasI PRIEDASPIETŲ AFRIKOS MUITŲ TARIFŲ PANAIKINIMO TVARKARAŠČIAIPPBS III priedo 3, 4 ir 5 sąrašai(Nurodyta PPBS 12 straipsnio 4, 5 ir 6 dalyse)| LEPS – SS kodas 30.09.07 | SS96 | SS07 | Aprašymas | Sektorius | Mažinimo kategorija LEPS | Paaiškinimai [LEPS] | Dabartinis PPBS SĄRAŠAS – VI priedas | LEPS režimas – naujas PPBS režimas | |1 |3401.20 | | |MUILAS, TURINTIS DRIBSNIų, GRANULIų ARBA MILTELIų PAVIDALą |PRAMONĖ |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 12, 6 %) |3 priedo 4 sąrašas |Taikyti PPBS (12,6 %). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m. | |2 |3406.00 | | |ŽVAKĖS, PAPRASTOS, NEKVEPINTOS |PRAMONĖ |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 12,6 %)|3 priedo 4 sąrašas |Taikyti PPBS (12,6 %). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m. | |3 |4818.10 | | |TUALETINIS POPIERIUS, SUSUKTAS Į RITINĖLIUS, KURIŲ PLOTIS NE DIDESNIS KAIP 36 CM, KURIO VIENO SLUOKSNIO MASĖ NE DIDESNĖ KAIP 25 G/M2 |PRAMONĖ |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 10,0 %) |3 priedo 3 SĄRAŠAS |Taikyti PPBS (10 %). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m. | |4 |4818.20 | | |NOSINĖS, HIGIENINĖS ARBA VEIDO SERVETĖLĖS IR RANKSŠLUOSČIAI IŠ POPIERIAUS PLAUŠIENOS, POPIERIAUS, CELIULIOZINėS VATOS ARBA CELIULIOZINIų PLUOšTų KLODų |PRAMONĖ |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 10,0 %) |3 priedo 3 SĄRAŠAS |Taikyti PPBS (10 %). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m. | |5 |4818.30 | | |STALTIESėS IR STALO SERVETėLėS Iš POPIERIAUS PLAUšIENOS, POPIERIAUS, CELIULIOZINėS VATOS ARBA CELIULIOZINIų PLUOšTų KLODų |PRAMONĖ |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 10,0 %) |3 priedo 3 SĄRAŠAS |Taikyti PPBS (10 %). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m. | |6 |4818.40 | | |HIGIENINIAI PAKETAI Iš POPIERIAUS PLAUšIENOS, POPIERIAUS, CELIULIOZINėS VATOS ARBA CELIULIOZINIų PLUOšTų KLODų |PRAMONĖ |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 10,0 %) |3 priedo 3 SĄRAŠAS |Taikyti PPBS (10 %). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m. | |7 |4818.90 | | |POPIERIUS, CELIULIOZINė VATA ARBA CELIULIOZėS PLUOšTų KLODAI, SKIRTI NAUDOTI BUITYJE ARBA SANITARIJOS TIKSLAMS, SUSUKTI į RITINėLIUS, KURIų PLOTIS NE DIDESNIS KAIP 36 CM, ARBA SUPJAUSTYTI PAGAL NUSTATYTUS MATMENIS ARBA FORMą; BUITINIAI DIRBINIAI IŠ POPIERIAUS PLAUŠIENOS, POPIERIAUS, CELIULIOZINĖS VATOS ARBA CELIULIOZINIŲ PLUOŠTŲ KLODŲ |PRAMONĖ |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 10,0 %) |3 priedo 3 SĄRAŠAS |Taikyti PPBS (10 %). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m | |11 |6115.99 | | |KOJINĖS, ILGOS ARBA IKI KELIŲ, PUSKOJINĖS IR KITI PANAŠŪS MEGZTI AR NERTI DIRBINIAI, ĮSKAITANT KOJINES, SKIRTAS SERGANTIEMS VARIKOZE, IR AVALYNĘ BE PRITVIRTINTŲ PADŲ IŠ TEKSTILĖS MEDŽIAGŲ (IŠSKYRUS KOJINES IŠ VILNOS, ŠVELNIAVILNIŲ GYVŪNŲ PLAUKŲ, MEDVILNĖS ARBA SINTETINIŲ PLUOŠTŲ, PĖDKELNES) |PRAMONĖ |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 20 %) |3 priedo 5 sąrašas „Tekstilė – drabužiai“ |Taikyti PPBS (20 %). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m. | |12 |6204.22.00 | | |MOTERIŠKI IR MERGAIČIŲ ANSAMBLIAI IŠ MEDVILNĖS, DARBO IR SPECIALIEJI (IŠSKYRUS MEGSTUS AR NERTUS) |PRAMONĖ |5 sąrašas |2 režimas: (bazinė norma – 10 % |3 priedo 5 sąrašas „Tekstilė – drabužiai“ |Taikyti PPBS (10 %). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m. | |13 |6601.10 | | |SODO AR PANAŠŪS SKĖČIAI (IŠSKYRUS PAPLŪDIMIO PALAPINES) |PRAMONĖ |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 18,9 %) |3 priedo 4 sąrašas |Taikyti PPBS (18,9 %). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m. | |14 |6601.91 | | |SKĖČIAI SU TELESKOPINIU KOTU (IŠSKYRUS ŽAISLINIUS SKĖČIUS) |PRAMONĖ |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 18,9 %) |3 priedo 4 sąrašas |Taikyti PPBS (18,9 %). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m. | |15 |6601.99 | | |SKĖČIAI IR SKĖČIAI NUO SAULĖS, ĮSKAITANT SKĖČIUS-LAZDAS (IŠSKYRUS SKĖČIUS SU GAUBTU IŠ TEKSTILĖS MEDŽIAGŲ IR SKĖČIUS SU TELESKOPINIU KOTU, SODO SKĖČIUS IR PANAŠIUS SKĖČIUS IR ŽAISLINIUS SKĖČIUS) |PRAMONĖ |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 18,9 %) |3 priedo 4 sąrašas |Taikyti PPBS (18,9 %). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m. | |16 |8528.4910 | | |MONITORIAI, SPALVOTO VAIZDO, SU ELEKTRONINIAIS VAMZDŽIAIS, KURIŲ EKRANO PLOČIO IR AUKŠČIO SANTYKIS NE MAŽESNIS KAIP 1,5, KURIŲ VAIZDO SKAITYMO PARAMETRAI DIDESNI KAIP 625 EILUTĖS |PRAMONĖ |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 15,75 %) |3 priedo 4 sąrašas |Taikyti PPBS (15,75 %). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m. | |17 |8528.7210 | | |IMTUVINIAI VAIZDO DERINTUVAI, ELEKTRONINIAI MAZGAI, SKIRTI MONTUOTI į AUTOMATINIO DUOMENų APDOROJIMO MAšINAS |PRAMONĖ |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 15,75 %) |3 priedo 4 sąrašas |Taikyti PPBS (15,75 %). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m. | |18 |8528.7310 | | |TELEVIZIJOS IMTUVAI, NESPALVOTO ARBA KITO VIENSPALVIO VAIZDO, SU KURIAIS KARTU VIENAME KORPUSE SUMONTUOTI ARBA NESUMONTUOTI RADIJO IMTUVAI ARBA GARSO AR VAIZDO įRAšYMO ARBA ATKūRIMO APARATAI |PRAMONĖ |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 15,75 %) |3 priedo 4 sąrašas |Taikyti PPBS (15,75 %). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m. | |19 |9607.11 | | |UžTRAUKTUKAI, KURIų DANTUKAI PAGAMINTI Iš NETAURIųJų METALų |PRAMONĖ |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 12,6 %) |3 priedo 4 sąrašas |Taikyti PPBS (12,6 %). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m. | |20 |9607.19 | | |UžTRAUKTUKAI (IšSKYRUS UžTRAUKTUKUS, KURIų DANTUKAI PAGAMINTI Iš NETAURIųJų METALų) |PRAMONĖ |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 12,6 %) |3 priedo 4 sąrašas |Taikyti PPBS (12,6 %). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m. | |21 |9607.2050 | | |UŽTRAUKTUKŲ DALYS IŠ NETAURIŲJŲ METALŲ |PRAMONĖ |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 12,6 %) |3 priedo 4 sąrašas |Taikyti PPBS (12,6 %). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m. | |22 |9607.2090 | | |UŽTRAUKTUKŲ DALYS (IŠSKYRUS DALIS IŠ NETAURIŲJŲ METALŲ) |PRAMONĖ |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 9,45 %) |3 priedo 4 sąrašas |Taikyti PPBS (9,45 %). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m. | |  II PRIEDASPIETŲ AFRIKOS MUITŲ TARIFŲ PANAIKINIMO TVARKARAŠČIAIPPBS VI priedo 1, 2 ir 3 sąrašai(Nurodyta PPBS 15 straipsnio 2, 3 ir 4 dalyse)| LEPS – SS kodas 30.09.07 | SS96 | SS07 | Aprašymas | Sektorius | Mažinimo kategorija LEPS | Paaiškinimai [LEPS] | Dabartinis PPBS SĄRAŠAS – VI priedas | LEPS režimas – naujas PPBS režimas | |1 |0207.12 |02071200 |02071210 |SUŠALDYTOS GALLUS DOMESTICUS RūšIES VIšTOS (NAMINėS VIšTOS), NUPEšTOS IR IšDARINėTOS, BE GALVų IR KOJų, BET SU KAKLAIS, šIRDIMIS, KEPENIMIS IR SKILVIAIS, VADINAMOS „70 % VIščIUKAIS“ |Žemės ūkis |5 sąrašas |1 režimas (bazinė norma – 17,01 %) |VI priedo 3 SĄRAŠAS |Taikyti 2007 m. PPBS normą (17,01 %). Šiame etape toliau neliberalizuojama. | |2 |0207.14.20 |02071420 |02071420 |SUŠALDYTOS GALLUS DOMESTICUS RūšIES VIšTų (NAMINIŲ VIšTŲ) PUSĖS ARBA KETVIRČIAI |Žemės ūkis |5 sąrašas |2 režimas: (bazinė norma – 21,6 %) |VI priedo 3 SĄRAŠAS |MFN vidurkis (27 %) ir PPBS normos (0 %). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m. | |3 |0207.14.90 |02071490 |02071499 |SUŠALDYTI VALGOMIEJI GALLUS DOMESTICUS RūšIES VIšTų (NAMINIŲ VIšTŲ) SUBPRODUKTAI (IŠSKYRUS KEPENIS) - KITI |Žemės ūkis |5 sąrašas |1 režimas (bazinė norma – 138,6 c/kg) ( N.B . LEPS neteisingai nurodytas muitas) |VI priedo 2 SĄRAŠAS |Taikyti 2007 m. PPBS normą (138,6 c/kg). Šiame etape toliau neliberalizuojama. | |4 |0408.11 |04081100 |04081180 |DŽIOVINTI KIAUŠINIŲ TRYNIAI, TINKAMI VARTOTI ŽMONIŲ MAISTUI, Į KURIUOS PRIDĖTA ARBA NEPRIDĖTA CUKRAUS AR KITŲ SALDIKLIŲ |Žemės ūkis |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 11,97 %) |VI priedo 3 SĄRAŠAS |Taikyti PPBS (11,97%). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m. | |5 |0408.19 |04081900 |04081989 |SUŠALDYTI ARBA KITU BŪDU KONSERVUOTI KIAUŠINIŲ TRYNIAI (IŠSKYRUS SKYSTUS), TINKAMI VARTOTI ŽMONIŲ MAISTUI, Į KURIUOS PRIDĖTA ARBA NEPRIDĖTA CUKRAUS AR KITŲ SALDIKLIŲ (IŠSKYRUS DŽIOVINTUS) |Žemės ūkis |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 11,97 %) |VI priedo 3 SĄRAŠAS |Taikyti PPBS (11,97%). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m. | |6 |0408.91 |04089100 |04089180 |DŽIOVINTI PAUKŠČIŲ KIAUŠINIAI BE LUKŠTŲ, Į KURIUOS PRIDĖTA ARBA NEPRIDĖTA CUKRAUS AR KITŲ SALDIKLIŲ, TINKAMI VARTOTI ŽMONIŲ MAISTUI (IŠSKYRUS KIAUŠINIŲ TRYNIUS) |Žemės ūkis |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 11,97 %) |VI priedo 3 SĄRAŠAS |Taikyti PPBS (11,97 %). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m. | |7 |0408.99 |04089900 |04089980 |ŠVIEŽI, VIRTI GARUOSE ARBA VANDENYJE, FORMUOTI, SUŠALDYTI ARBA KONSERVUOTI KITU BŪDU PAUKŠČIŲ KIAUŠINIAI BE LUKŠTŲ, Į KURIUOS PRIDĖTA ARBA NEPRIDĖTA CUKRAUS AR KITŲ SALDIKLIŲ, TINKAMI VARTOTI ŽMONIŲ MAISTUI (IŠSKYRUS DŽIOVINTUS IR KIAUŠINIŲ TRYNIUS) |Žemės ūkis |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 11,97 %) |VI priedo 3 SĄRAŠAS |Taikyti PPBS (11,97 %). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m. | |8 |0409.00 |04090000 |04090000 |NATŪRALUS MEDUS |Žemės ūkis |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 13,86 %) |VI priedo 3 SĄRAŠAS |Taikyti PPBS (13,86%). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m. | |9 |1102.90.90 |11029090 |11029090 |JAVŲ MILTAI (IŠSKYRUS KVIETINIUS, MESLINO (KVIEČIŲ IR RUGIŲ MIŠINIO), RUGINIUS, KUKURŪZINIUS, RYŽIŲ, MIEŽINIUS IR AVIŽINIUS) |Žemės ūkis |5 sąrašas |1 režimas (bazinė norma – 0,409 c/kg) |VI priedo 3 SĄRAŠAS |Taikyti 2007 m. PPBS normą (0,409 c/kg). Šiame etape toliau neliberalizuojama. | |10 |1602.32.10 |16023210 |16023211 |NEVIRTA IR NEKEPTA, PARUOŠTA ARBA KONSERVUOTA MĖSA IR MĖSOS SUBPRODUKTAI IŠ GALLUS DOMESTICUS RŪŠIES VIŠTŲ (NAMINIŲ VIŠTŲ), KURIŲ NE MAŽIAU KAIP 57 % MASĖS YRA VIŠTŲ MĖSA ARBA SUBPRODUKTAI (IŠSKYRUS DEŠRAS IR PANAŠIUS PRODUKTUS IR KEPENŲ PRODUKTUS) |Žemės ūkis |5 sąrašas |1 režimas (bazinė norma – 12,6 %) |VI priedo 3 SĄRAŠAS |Taikyti 2007 m. PPBS normą (12,6 %). Šiame etape toliau neliberalizuojama. | |11 |2003.10.10 |20031010 |20031020 |KONSERVUOTI NEILGAM SAUGOJIMUI BE ACTO ARBA ACTO RŪGŠTIES, VIRTI ARBA KEPTI AGARICUS GENTIES PIEVAGRYBIAI |Žemės ūkis |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 12,6 %) |VI priedo 3 SĄRAŠAS |Taikyti PPBS (12,6 %). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m. | |12 |2003.10.90 |20031090 |20031030 |KONSERVUOTI BE ACTO ARBA ACTO RŪGŠTIES AGARICUS GENTIES PIEVAGRYBIAI (IŠSKYRUS VIRTUS ARBA KEPTUS PIEVAGRYBIUS IR KONSERVUOTUS NEILGAM SAUGOJIMUI PIEVAGRYBIUS) |Žemės ūkis |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 12,6 %) |VI priedo 3 SĄRAŠAS |Taikyti PPBS (12,6 %). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m. | |13 |2003.90.10 |20039010 |20039000 |PARUOŠTI ARBA KONSERVUOTI BE ACTO ARBA ACTO RŪGŠTIES GRYBAI (IŠSKYRUS AGARICUS GENTIES PIEVAGRYBIUS) |Žemės ūkis |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 12,6 %) |VI priedo 3 SĄRAŠAS |Taikyti PPBS (12,6 %). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m. | |14 |2003.90.90 |20039090 |20039000 |PARUOŠTI ARBA KONSERVUOTI BE ACTO ARBA ACTO RŪGŠTIES GRYBAI (IŠSKYRUS AGARICUS GENTIES PIEVAGRYBIUS) |Žemės ūkis |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 12,6 %) |VI priedo 3 SĄRAŠAS |Taikyti PPBS (12,6 %). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m. | |15 |2005.51 |20055100 |20055100 |AIžYTOS PUPELėS ( VIGNA SPP., PHASEOLUS SPP .), PARUOšTOS ARBA KONSERVUOTOS BE ACTO ARBA BE ACTO RūGšTIES (IšSKYRUS SUšALDYTAS) |Žemės ūkis |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 2,614 c/kg) |VI priedo 3 SĄRAŠAS |Taikyti PPBS (2,614 c/kg). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m. | |16 |2005.59 |20055900 |20055900 |NEAIžYTOS PUPELėS ( VIGNA SPP., PHASEOLUS SPP .), PARUOšTOS ARBA KONSERVUOTOS BE ACTO ARBA BE ACTO RūGšTIES (IšSKYRUS SUšALDYTAS) |Žemės ūkis |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 2,614 c/kg) |VI priedo 3 SĄRAŠAS |Taikyti PPBS (2,614 c/kg). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m. | |17 |2007.10 |20071000 |20071010 |DžEMų, VAISIų DREBUčIų (žELė), MARMELADų, VAISIų ARBA RIEšUTų TYRIų IR PASTų, GAUTų VIRIMO BūDU, HOMOGENIZUOTI PRODUKTAI, SUPAKUOTI į MAžMENINEI PREKYBAI SKIRTAS PAKUOTES, KURIų MASė NE MAžESNė KAIP 250 G, IR PATEIKIAMI KAIP KūDIKIAMS MAITINTI SKIRTI ARBA DIETINIAI PRODUKTAI, KURIų SUDėTYJE ESANčIO CUKRAUS KIEKIS DIDESNIS KAIP 13 % MASėS |Žemės ūkis |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 24 %) |VI priedo 2 SĄRAŠAS |MFN vidurkis (30 % arba 4,5 c/kg) ir PPBS normos (0 %). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m. | |18 |2007.91 |20079100 |20079190 |CITRUSINIŲ VAISIŲ DžEMAI, VAISIų DREBUčIAI (žELė), MARMELADAI, VAISIų ARBA RIEšUTų TYRĖS IR PASTOS, GAUTI VIRIMO BūDU, į KURIUOS PRIDėTA ARBA NEPRIDėTA CUKRAUS AR KITų SALDIKLIų (IŠSKYRUS TUOS, KURIŲ SUDėTYJE ESANčIO CUKRAUS KIEKIS DIDESNIS KAIP 13 % MASėS, IR 2007.10 SUBPOZICIJAI PRISKIRIAMUS HOMOGENIZUOTUS PRODUKTUS) |Žemės ūkis |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 24 %) |VI priedo 2 SĄRAŠAS |MFN vidurkis (30 % arba 4,5 c/kg) ir PPBS normos (0 %). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m. | |19 |2009.69 |20096100 |20096911 |NEFERMENTUOTOS VYNUOGIŲ SULTYS, ĮSKAITANT VYNUOGIŲ MISĄ, KURIŲ BRIKSO VERTĖ 20 °C TEMPERATŪROJE DIDESNĖ KAIP 67, KURIŲ VERTĖ NE DIDESNĖ KAIP 22 EUR UŽ 100 KG NETO MASĖS IR KURIŲ SUDĖTYJE YRA ARBA NĖRA PRIDĖTOJO CUKRAUS ARBA KITŲ SALDIKLIŲ (IŠSKYRUS SULTIS, Į KURIAS PRIDĖTA ALKOHOLIO) |Žemės ūkis |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 3,15 %) |VI priedo 3 SĄRAŠAS |Taikyti PPBS (3,15 %). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m. | |20 |2009.80.10 |20098010 |20098011 |NEFERMENTUOTOS KRIAUŠIŲ SULTYS, KURIŲ BRIKSO VERTĖ 20 °C TEMPERATŪROJE DIDESNĖ KAIP 67, KURIŲ VERTĖ NE DIDESNĖ KAIP 22 EUR UŽ 100 KG NETO MASĖS IR KURIŲ SUDĖTYJE YRA ARBA NĖRA PRIDĖTOJO CUKRAUS ARBA KITŲ SALDIKLIŲ (IŠSKYRUS SULTIS, Į KURIAS PRIDĖTA ALKOHOLIO) |Žemės ūkis |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 12,6 %) |VI priedo 3 SĄRAŠAS |Taikyti PPBS (12,6 %). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m. | |21 |5201.00.20 |52010020 |52010010 |NEKARŠTA IR NEŠUKUOTA, HIGROSKOPINTA ARBA BALINTA MEDVILNĖ |Žemės ūkis |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 148 c/kg) |VI priedo 3 SĄRAŠAS |MFN vidurkis (160 c/kg) ir PPBS normos (100,8 c/kg). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m. | |22 |5201.00.90 |52010090 |52010090 |NEKARŠTA IR NEŠUKUOTA MEDVILNĖ (IŠSKYRUS HIGROSKOPINTĄ ARBA BALINTĄ) |Žemės ūkis |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 9,45 %) |VI priedo 3 SĄRAŠAS |Taikyti PPBS (9,45 %). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m. | |23 |5203.00 |52030000 |52030000 |KARŠTA ARBA ŠUKUOTA MEDVILNĖ |Žemės ūkis |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 9,45 %) |VI priedo 3 SĄRAŠAS |Taikyti PPBS (9,45 %). Liberalizuoti 2011–2015 m. BMBK 2015 m. | |24 |1806.10 |18061000 |18061000 |KAKAVOS MILTELIAI, į KURIUOS PRIDėTA CUKRAUS ARBA KITų SALDIKLIŲ |Žemės ūkis (perdirbti žemės ūkio produktai) |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 10,71 %) |VI priedo 3 SĄRAŠAS |Taikyti 2007 m. PPBS normą ir liberalizuoti 2011–2015 m. | |25 |1806.20.10 |18062010 |18062010 |ŠOKOLADAS IR KITI MAISTO PRODUKTAI (KITI), TURINTYS BRIKETų, PLYTELIų ARBA JUOSTELIų (BATONėLIų) PAVIDALą, KURIų MASė DIDESNė KAIP 2 KG, TAIP PAT SKYSTI GAMINIAI, PASTOS, MILTELIAI, GRANULėS ARBA KITO PAVIDALO GAMINIAI, SUDėTI į TALPYKLAS ARBA TIESIOGIAI SUPAKUOTI į PAKUOTES IR KURIų MASė DIDESNė KAIP 2 KG (IšSKYRUS KAKAVOS MILTELIUS): šOKOLADAS IR KONDITERIJOS GAMINIAI Iš CUKRAUS, TURINTYS KAKAVOS |Žemės ūkis (perdirbti žemės ūkio produktai) |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 13,23 %) |VI priedo 3 SĄRAŠAS |Taikyti 2007 m. PPBS normą ir liberalizuoti 2011–2015 m. | |26 |1806.20.90 |18062090 |18062090 |ŠOKOLADAS IR KITI MAISTO PRODUKTAI, TURINTYS BRIKETų, PLYTELIų ARBA JUOSTELIų (BATONėLIų) PAVIDALą, KURIų MASė DIDESNė KAIP 2 KG, ARBA SKYSTI GAMINIAI, PASTOS, MILTELIAI, GRANULėS ARBA KITO PAVIDALO GAMINIAI, SUDėTI į TALPYKLAS ARBA TIESIOGIAI SUPAKUOTI į PAKUOTES IR KURIų MASė DIDESNė KAIP 2 KG (IšSKYRUS KAKAVOS MILTELIUS): KITI |Žemės ūkis (perdirbti žemės ūkio produktai) |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 10,71 %) |VI priedo 3 SĄRAŠAS |Taikyti 2007 m. PPBS normą ir liberalizuoti 2011–2015 m. | |27 |1806.31 |18063100 |18063100 |ŠOKOLADAS IR KITI PRODUKTAI, TURINTYS KAKAVOS, TURINTYS BRIKETų, PLYTELIų ARBA JUOSTELIų (BATONėLIų) PAVIDALą, KURIų MASė NE DIDESNė KAIP 2 KG, ĮDARYTI |Žemės ūkis (perdirbti žemės ūkio produktai) |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 12,6 %) |VI priedo 3 SĄRAŠAS |Taikyti 2007 m. PPBS normą ir liberalizuoti 2011–2015 m. | |28 |1806.32 |180632 |180632 |ŠOKOLADAS IR KITI PRODUKTAI, TURINTYS KAKAVOS, TURINTYS BRIKETų, PLYTELIų ARBA JUOSTELIų (BATONėLIų) PAVIDALą, KURIų MASė NE DIDESNė KAIP 2 KG, SU JAVų GRūDų, VAISIų ARBA RIEšUTų PRIEDAIS (IšSKYRUS įDARYTUS) |Žemės ūkis (perdirbti žemės ūkio produktai) |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 12,6 %) |VI priedo 3 SĄRAŠAS |Taikyti 2007 m. PPBS normą ir liberalizuoti 2011–2015 m. | |29 |1902.11 |19021100 |19021100 |NEVIRTI, NEįDARYTI ARBA KITU BūDU NEPARUOšTI TEšLOS GAMINIAI SU KIAUšINIAIS |Žemės ūkis (perdirbti žemės ūkio produktai) |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 18,9 %) |VI priedo 3 SĄRAŠAS |Taikyti 2007 m. PPBS normą ir liberalizuoti 2011–2015 m. | |30 |1902.19 |19021900 |19021900 |NEVIRTI, NEįDARYTI ARBA KITU BūDU NEPARUOšTI TEšLOS GAMINIAI BE KIAUšINIų |Žemės ūkis (perdirbti žemės ūkio produktai) |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 18,9 %) |VI priedo 3 SĄRAŠAS |Taikyti 2007 m. PPBS normą ir liberalizuoti 2011–2015 m. | |31 |1905.20 |19052000 |19052000 |MEDUOLIAI SU IMBIERO PRIEDAIS IR PANAšūS PRODUKTAI, KURIų SUDėTYJE YRA ARBA NėRA KAKAVOS |Žemės ūkis (perdirbti žemės ūkio produktai) |5 sąrašas |3 režimas (bazinė norma – 13,23 %) |VI priedo 3 SĄRAŠAS |Taikyti 2007 m. PPBS normą ir liberalizuoti 2011–2015 m. | |32 |1905.32 |19053000 |19053200 |VAFLIAI IR SAUSBLYNIAI |Žemės ūkis (perdirbti žemės ūkio produktai) |5 sąrašas |3 režimas (bazinė norma – 13,23 %) |VI priedo 3 SĄRAŠAS |Taikyti 2007 m. PPBS normą ir liberalizuoti 2011–2015 m. | |33 |1905.40 |19054000 |19054000 |DžIūVėSIAI, KEPINTOS DUONOS ARBA PYRAGO RIEKELėS IR PANAšūS KEPINTI PRODUKTAI |Žemės ūkis (perdirbti žemės ūkio produktai) |5 sąrašas |3 režimas (bazinė norma – 13,23 %) |VI priedo 3 SĄRAŠAS |Taikyti 2007 m. PPBS normą ir liberalizuoti 2011–2015 m. | |34 |2203.00.90 |22030090 |22030090 |SALYKLINIS ALUS |Žemės ūkis (perdirbti žemės ūkio produktai) |5 sąrašas |2 režimas (bazinė norma – 5 %) |VI priedo 1 SĄRAŠAS |Iš naujo taikyti MFN (MFN vidurkis yra 5 % FOB vertės) ir liberalizuoti 2011–2015 m. | |[1] OL L 311, 1999 12 4, p. 3.[2] OL L 311, 1999 12 4, p. 3.[3] OL L 311, 1999 12 4, p. 3.[4] OL L 127, 2004 4 29, p. 109.[5] OL L 221, 2001 8 17, p. 37.[6] OL L 311, 1999 12 4, p. 2.[7] OL L 311, 1999 12 4, p. 3.[8] OL L 221, 2001 8 17, p. 37.