				|

		52011PC0928

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl 2013–2017 m. Europos statistikos programos /* KOM/2011/0928 galutinis - 2011/0459 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
1.1.      Pasiūlymo
pagrindas ir tikslai
Norint
įgyvendinti įvairių sričių ES politiką, reikia
palyginamos ir patikimos ES ekonominės, socialinės ir aplinkos
padėties statistinės informacijos bei jos nacionalinių ir
regioninių sudedamųjų dalių. Be to, Europos statistika yra
būtina, kad visuomenė geriau suprastų Europą ir
piliečiai galėtų dalyvauti demokratiniuose procesuose bei
diskutuoti apie ES dabartį ir ateitį.
Pastaraisiais metais Europos statistikos sistemai
(ESS) kyla įvairių problemų. Pirma, nuolat didėja Europos
statistikos poreikis ir panašu, kad ateityje ši tendencija nesikeis. Antra,
keičiasi statistikos pobūdis – įrodymais pagrįstiems
sprendimams priimti reikia statistikos, atitinkančios su konkrečia
paskirtimi susijusius kokybės kriterijus, be to, sudėtingoms
politikos sritims paremti vis dažniau reikia sudėtingos daugiamatės
statistikos. Trečia, informacijos rinkoje atsiradus naujiems dalyviams,
teikiantiems informaciją beveik tikruoju laiku, ESS ateities prioritetas
yra kokybė ir visų pirma, kalbant apie trumpojo laikotarpio
statistiką, teikimas laiku. Ketvirta, padėtį sunkina tiek
nacionalinių, tiek Europos lygmens biudžeto apribojimai ir poreikis dar
labiau mažinti įmonėms ir piliečiams tenkančią
naštą. Komisijos komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai dėl ES
statistikos rengimo metodo: ateinančio dešimtmečio vizija[1] ir ESS to komunikato
įgyvendinimo strategijoje[2]
visos šios problemos sprendžiamos keičiant ESS veikimo būdus, kad ji
taptų našesnė ir lankstesnė. Minėto komunikato ir bendros
ESS strategijos įgyvendinimas – Europos statistikos programos (ESP)
pagrindas.
Atsižvelgiant į šias aplinkybes, Europos
statistikos programos pasiūlymu siekiama nustatyti išsamią
programą, pagal kurią 2013–2017 m. būtų
plėtojama, rengiama ir skleidžiama Europos statistika, taikant naują
Europos statistikos rengimo metodą, apibūdintą minėtame
komunikate.
1.2.      Bendrosios
aplinkybės
Teisinis pagrindas
nustatyti daugiametę Europos statistikos programą išdėstytas Europos
Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos
statistikos[3] 13 straipsnio 1 dalyje. Pagal tą reglamentą Europos
statistikos programoje turi būti nustatoma Europos statistikos
plėtojimo, rengimo ir sklaidos sistema ir pagrindinės ne ilgesniam
kaip penkerių metų laikotarpiui numatomų veiksmų sritys ir
tikslai. Joje turi būti nustatomi prioritetai, susiję su informacijos
poreikiais Europos Sąjungos veiklai vykdyti. Šie poreikiai turi būti
derinami su ištekliais, kurių reikia ES ir nacionaliniais lygmenimis, kad
būtų galima teikti reikiamą statistiką, taip pat su
duomenų teikimo našta ir susijusiomis duomenų teikėjų
sąnaudomis.
Išsamūs ESP tikslai bus nustatomi
metinėse darbo programose pagal Reglamentą 223/2009Error! Bookmark not defined.. Dėl programos
turės būti rengiama tarpinė pažangos ataskaita, o pasibaigus
programos įgyvendinimo laikotarpiui – galutinė vertinimo ataskaita.
1.3.      Pasiūlymo
srityje galiojančios nuostatos
Galiojanti Bendrijos statistikos programa, priimta Europos Parlamento
ir Tarybos sprendimu ir skirta 2008–2012 m. laikotarpiui[4], yra jau septintoji tokia programa.
1.4.      Derėjimas
su kitomis Sąjungos politikos sritimis
Pagrindinis Europos statistikos tikslas yra
padėti plėtoti, stebėti ir vertinti Europos politiką,
remiantis patikima, objektyvia, palyginama ir nuoseklia faktine informacija.
Šis pasiūlymas atitinka Sąjungos
prioritetus, nes pagal šią programą plėtojama, rengiama ir
skleidžiama statistika padės įgyvendinti prioritetinius ES politikos
tikslus, pvz., pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją
„Europa 2020“[5]
ir kitus 2010–2014 m. Komisijos strateginių prioritetų[6] politikos tikslus (pvz.,
susijusius su sustiprinta ir integruota ekonomikos valdysena, klimato kaita,
ekonomikos augimu ir socialine įtrauktimi, piliečių Europa ir
globalizacija).
2.           KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
2.1.      Konsultacijos
su suinteresuotosiomis šalimis
Konsultacijų metodai, pagrindiniai
tiksliniai sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas
Prieš pradedant rengti šį
pasiūlymą 2010 m. liepos mėn. dėl Europos statistikos
poreikių 2013–2017 m. konsultuotasi su Europos statistikos
naudotojais, t. y. Komisijos generaliniais direktoratais, Europos Centriniu
Banku ir Europos statistikos patariamuoju komitetu[7].
Valstybės narės, ELPA šalys ir šalys
kandidatės tiesiogiai dalyvavo rengiant pasiūlymą. Konsultuotasi
taip:
visų pirma, 2010 m. liepos mėn.
konsultuotasi su įvairių statistikos sričių vadovų grupėmis,
atstovaujančiomis įvairių sričių Europos statistikos
rengėjams, ir aptarti jų 2013–2017 m. Europos statistikos
poreikiai.
Antra, 2010 m. rugsėjo 29–30 d.
posėdyje dėl 2013–2017 m. prioritetų konsultuotasi su
nacionalinių statistikos institucijų vadovais[8].
Remiantis ESS konsultacijų su
suinteresuotosiomis šalimis dėl jų 2013–2017 m. statistikos
poreikių rezultatais, parengtas ir vidaus ir išorės konsultacijoms
pateiktas pirmasis 2013–2017 m. ESP projektas. 2011 m. gegužės
mėn. jis pateiktas Europos statistikos sistemos komitetui (ESSK). Tuo pat
metu konsultuotasi su Europos statistikos patariamuoju komitetu (ESPK),
Pinigų, finansų ir mokėjimų balanso statistikos komitetu
(PFMBSK) ir ESS programavimo ir koordinavimo darbo grupe.
Atsakymų santrauka ir kaip į juos
atsižvelgta
Europos statistikos naudotojų
atsakymų santrauka
Eurostato prašymu informaciją apie
2013–2017 m. statistikos poreikius iš viso pateikė 14 Komisijos
generalinių direktoratų ir Europos Centrinis Bankas. Dauguma iš
jų išsamiai apibūdino statistikai, kurios reikia Europos politikos
sritims, už kurias atsakingos tos institucijos, remti, keliamus reikalavimus.
Šie reikalavimai nėra tiesiogiai minimi šiame pasiūlyme, tačiau
Eurostatas juos kruopščiau išnagrinėjo ir į juos
atsižvelgė, nustatydamas programos tikslus.
Europos statistikos rengėjų
atsakymų santrauka
Eurostato prašymu informaciją apie
2013–2017 m. statistikos poreikius pateikė šešios vadovų
grupės (Metodikos klausimų vadovų grupė, IT klausimų
vadovų grupė, Socialinės statistikos vadovų grupė,
Regionų, teritorinės, aplinkosaugos statistikos ir sąskaitų
vadovų grupė, Žemės ūkio statistikos nuolatinis komitetas
ir Verslo statistikos vadovų grupė). Šios grupės pabrėžė
būtinybę derinti didėjantį naujos statistikos poreikį
ir mažėjančius išteklius. Atsižvelgiant į šias aplinkybes
pateikta rekomendacijų kuo geriau naudoti turimus duomenis, užuot renkant
naujus; palaikyti ryšius su kitais duomenų teikėjais, kad turima
informacija būtų naudojama optimaliai; mažinti reikiamų
duomenų kiekį; užtikrinti, kad duomenys būtų renkami
našiau, taikant šiuolaikines IRT technologijas; išnagrinėti
įvairių tesiės aktų derėjimą ir atsieti
statistines priemones ir naudotojus, rengiant atskirus skirtingoms reikmėms
skirtus tyrimus. Taip pat paminėtas poreikis stiprinti Eurostato
koordinuojamąjį vaidmenį rengiant statistiką. Nustatant ESP
tikslus į šias ir kitas konkrečias pastabas buvo, kiek įmanoma,
atsižvelgta.
2010 m. rugsėjo 29–30 d.
posėdyje nacionalinių statistikos institucijų vadovai patvirtino
siūlomą ESP pakraipą ir ESP prioritetines sritis,
pabrėždami, kad ESP turi būti pakankamai lanksti, kad į
metinį programavimo ciklą būtų galima įtraukti
konkrečius veiksmus. Dėl griežtų tiek nacionalinių, tiek
Europos išteklių apribojimų ir poreikio toliau mažinti
administracinę naštą, nacionalinių statistikos institucijų
vadovai pabrėžė, kad kito laikotarpio daugiametės programos
prioritetus svarbu nustatyti vadovaujantis strateginiu požiūriu.
Pagrindinių pastabų dėl
pirmo 2013–2017 m. ESP projekto santrauka
2011 m. gegužės mėn. vykusiame
ESSK posėdyje koncepcijai iš esmės pritarta.
Kelios delegacijos pabrėžė
platų ESP užmojį ir nerimavo, kad atsižvelgiant į
nacionalinių išteklių suvaržymus ESP numatyta pernelyg daug
naujų iniciatyvų.
Pripažindamos, kad programa turi būti
lanksti, kai kurios delegacijos vis dėlto abejojo dėl bendro ESP
pobūdžio ir nepakankamai konkrečių nuostatų bei
pabrėžė poreikį glaudžiau susieti ją su būsimomis
metinėmis darbo programomis.
Kai kurios delegacijos abejojo, ar realu
finansuoti naujas iniciatyvas ištekliais, gautais įgyvendinant
našesnį naują Europos statistikos rengimo metodą. Be to, kai
kurie delegatai pabrėžė poreikį apmąstyti kitus būdus
gauti šių išteklių (pvz., konkrečiau nustatyti prioritetus,
didinti našumą, geriau naudoti administracinius duomenis ir technologijas
bei dalytis gerąja patirtimi).
Kai kurios delegacijos akcentavo, kad svarbu
aiškiau nurodyti poreikį mažinti duomenų teikimo naštą, o viena
delegacija pasiūlė įtvirtinti prioritetų nustatymui
skirtą dalį, nurodant konkrečius veiksmus.
Daugelis delegacijų atkreipė
dėmesį į poreikį taikyti atsargų požiūrį
į kokybės ženklinimą; paraginta šį klausimą nuodugniai
aptarti.
Kelios delegacijos palankiai įvertino ESS
ir kitų dalyvių partnerystės stiprinimą ir
pabrėžė, kad svarbu aktyviau bendradarbiauti tiek ESS viduje, tiek su
Europos centrinių bankų sistema bei tarptautinėmis
organizacijomis.
Minėti klausimai taip pat
atsispindėjo pagrindiniuose konsultacijų su Programavimo ir
koordinavimo darbo grupe rezultatuose.
Dauguma NSI iš esmės pritarė ESP,
tačiau pareikšta abejonių dėl naujo Europos statistikos rengimo
metodo tikslo formulavimo ir teisės aktų leidybos politikos.
Pateikta konkrečių pastabų
dėl tam tikrų statistikos sričių, o kai kurias ESP dalis
paprašyta paaiškinti.
Eurostatas atidžiai išnagrinėjo visas
gautas pastabas dėl ESP projekto ir atsižvelgė į jas, rengdamas
atnaujintą 2013–2017 m. ESP projekto versiją.
Tam, kad ESP galėtų būti
bendra, lanksti planavimo priemonė ir ją taikant būtų
galima atsižvelgti į pokyčius, joje bendrai apibūdinami siektini
kito programavimo laikotarpio strateginiai tikslai ir rezultatai.
ESP atitinka Eurostato
įsipareigojimą taikyti strateginį prioritetų nustatymo
metodą. Pagal šį metodą rengiant metines darbo programas bus
būtina atsižvelgti į neigiamus prioritetus, todėl šie veiksmai
bus vykdomi visą ESP įgyvendinimo laikotarpį. ESP – bendroji
Europos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos sistema, kuria
nustatomos kitiems penkeriems metams numatytų veiksmų
pagrindinės sritys ir tikslai. Konkrečiau šie tikslai bus nustatomi
ir planuojami metinėse darbo programose. Todėl ESP ir metinės
statistikos darbo programos bus aiškiai susietos.
ESP visiškai atitinka ESSK patvirtiną
bendrą naujos duomenų rengimo sistemos ESS strategiją;
neįtraukta jokių naujų sudedamųjų dalių ir
vadovaujamasi strategijos įgyvendinimu.
2.2.      Tiriamųjų
duomenų rinkimas ir naudojimas
Rengiant ESP taip pat konsultuotasi su
išorės ekspertais. Visų pirma nuomonę dėl programos
projekto paprašyta pateikti Europos statistikos patariamojo komiteto (ESPK) ir
Pinigų, finansų ir mokėjimų balanso statistikos komiteto
(PFMBSK).
Savo nuomonėje dėl programos
projekto Europos statistikos patariamasis komitetas atkreipė
dėmesį į išteklių suvaržymus ir poreikį tęsti
prioritetų (taip pat neigiamų) nustatymo veiklą. Atsižvelgdamas
į šias aplinkybes ESPK pabrėžė, kad reikia didinti našumą,
geriau išnaudojant technologijas ir kitoms reikmėms surinktus duomenis ir
pripažino, kad problemų kilo dėl įvairaus valstybių
narių statistikos sistemų brandumo lygio. ESPK taip pat
pabrėžė, kad svarbu dalytis žiniomis ir paragino dalytis su
plėtojimo veikla susijusiomis žiniomis, kad naujų mokslinių
tyrimų išlaidos būtų mažesnės. Be to, ESPK akcentavo kuo
intensyvesnio duomenų naudojimo ir turimų duomenų integravimo
bei naudojimo svarbą.
Savo nuomonėje dėl programos
projekto Pinigų, finansų ir mokėjimų balanso statistikos
komitetas iš esmės pritarė ESP ir nustatytiems pagrindiniams
prioritetams ir tikslams, susijusiems su pinigų, finansų ir
mokėjimų balanso statistikos plėtojimu ir koordinavimu. PFMBK
pabrėžė įvairių statistikos sričių ir ESS vidaus
integracijos svarbą norint rengti įvairioms paskirtims tinkamą
statistiką ir poreikį siekti plėtoti statistinę
informaciją apie globalizaciją, ir intensyviau naudoti
administracinius duomenis, daugiau dėmesio skiriant labiausiai
besiplečiančioms ekonomikos dalims. PFMBK taip pat palankiai
įvertino nuostatas dėl platesnio statistinio derinimo ir duomenų
siejimo metodų bei įprastų IT priemonių taikymo. Galiausiai
PFMBK pabrėžė, kad svarbu glaudžiau bendradarbiauti su ECBS ir
Europos bei tarptautinėmis organizacijomis, rengiant bendrus projektus ir
koordinuojant veiklą.
Eurostatas atidžiai išnagrinėjo visas
išorės ekspertų pastabas dėl ESP projekto ir atsižvelgė
į jas, rengdamas atnaujintą programos versiją.
2.3.      Poveikio
ir rezultatų analizė
Vadovaujantis patikimo finansinio valdymo
principu atliktas programos ex-ante vertinimas, siekiant, kad programoje
daugiausia dėmesio būtų skirta poreikiui veiksmingai siekti tikslų
ir kad į biudžeto suvaržymus būtų atsižvelgiama nuo pat
programos rengimo pradžios.
Atliekant ex-ante vertinimą
nustatytos keturios galimybės.
Pirmoji apsvarstyta galimybė –
pasiūlyti priimti kitą penkerių metų, t. y.
2013–2017 m., programą.
Galiojančioje 2008–2012 m. BSP
nurodyta kitos daugiametės programos trukmė, t. y. nustatant
įgyvendinimo laikotarpį turėtų būti atsižvelgta į
Europos Parlamento kadenciją. Šio Europos Parlamento kadencija – nuo 2009
m. liepos mėn. iki 2014 m. birželio mėn.; kita kadencija
prasidės 2014 m. liepos mėn. ir truks iki 2019 m. birželio mėn.
Kadangi 2008–2012 m. BSP galios iki 2012 m. pabaigos,
reikėtų parengti naują tarpinę dvejų metų
(2013–2014 m.) ESP arba pratęsti galiojančią programą iki
2014 m.
Kitos galimybės – nesiimti jokių
veiksmų, t. y. nerengti ir nepriimti 2013–2017 m. ESP, arba
numatyti, kad informaciją teiktų kiti duomenų rengėjai,
t. y. nebūtinai ESS.
Atliekant poveikio vertinimą,
prieš tai atidžiai apsvarsčius ir išnagrinėjus įvairius
scenarijus, galimybių sumažinta iki trijų ir jų poveikis bei
rezultatai išsamiai ištirti. Šios trys galimybės ir jų numatomas
poveikis apibūdinti toliau.
1 galimybė: nesiimti naujų
veiksmų ir nerengti Europos statistikos programos
Nenustačius Europos statistikos programos
teisės aktų sistemos Europos statistiką atskirai rinks ir (arba)
rengs įvairios Komisijos tarnybos, naudodamos savo išteklius ir ESS
institucinių ir (arba) privačių duomenų teikėjų
pagalbą. Europos lygmeniu nenustačius penkerių metų
statistikos programos trūktų ilgalaikio planavimo, būtino
statistinei informacijai plėtoti, rengti ir skleisti. Taigi, be Europos
statistikos programos nustatytų tikslų greičiausiai
nebūtų pasiekta. Europos statistikos rengimo teisės aktų
sistema nebūtų nustatyta ir nebūtų numatytas veiklos
biudžetas. Statistikos naudotojai (Komisijos generaliniai direktoratai, ECB ir
kt.) turėtų patys rengti arba ieškoti statistikos, tai būtų
atliekama nekoordinuotai ir nenašiai, o Europos statistikos kokybė
nebūtų užtikrinama remiantis bendrai priimtais principais. Be Europos
statistikos programos nebūtų numatytas biudžetas statistikai rengti
ir ši veikla nebūtų planuojama. Be to, tai padidintų asmenims,
namų ūkiams, įmonėms ir ESS instituciniams statistikos
teikėjams tenkančią duomenų teikimo naštą.
2 galimybė: parengti 2013–2017 m.
ESP pagal 2008–2012 m. BSP
Pasirinkus šią galimybę
nepasikeistų galiojančios Bendrijos statistikos programos statistikos
aprėptis. Šią galimybę būtų galima laikyti pagrindiniu
scenarijumi, su kuriuo galima lyginti kitas galimybes. Teikiama statistika
atitiktų 2008–2012 m. laikotarpio politinius poreikius ir
nebūtų atsižvelgta į pokyčius ir naujus prioritetinių
Europos Sąjungos politikos sričių, pvz., pažangaus, tvaraus ir
integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ ir kitų 2010–2014 m.
Komisijos strateginiuose prioritetuose numatytų politikos sričių
lemiamus poreikius. Be to, ši statistika būtų rengiama pagal
atskirtąjį modelį[9],
t. y. nepasinaudojant naujo Europos statistikos rengimo metodo, kuriuo
siekiama didinti našumą ir kokybę, privalumais.
3 galimybė: nustatyti naują
penkerių metų Europos statistikos programą
Būtų pasiūlyta priimti
naują penkerių metų (2013–2017 m.) Europos statistikos
programą. Pasirinkus šią galimybę Europos statistika geriau
atitiks naudotojų poreikius. Kokybė bus užtikrinama remiantis bendrai
nustatytais principais, o taikant naują metodą statistikos rengimo
išlaidos bus veiksmingesnės. 2013–2017 m. ESP tikslai bus suderinti
su Komisijos strateginiais prioritetais ir juos įgyvendinant bus sprendžiamos
problemos, su kuriomis Europos statistikos sistemai teks susidurti
ateinančiais metais.
2.3.4.   Pavojų santrauka
Su 1 galimybe susiję pavojai dideli, nes
tokiu atveju nebūtų jokios Europos statistikos rengimo teisės
aktų sistemos, todėl nebūtų užtikrinta statistikos
kokybė ir našus rengimas. Statistiką nekoordinuotai rengtų
įvairūs subjektai.
Su 2 galimybe susiję pavojai kiltų
dėl to, kad statistika atitiktų iš dalies pasenusius politinius
prioritetus ir būtų rengiama tradiciniu metodu, t. y. nepasinaudojant
naujo Europos statistikos rengimo metodo, kuriuo siekiama didinti našumą
ir kokybę, privalumais. Netinkamos statistikos sąnaudos
būtų gana didelės.
Galiausiai, su 3 galimybe susiję pavojai
greičiausiai nebūtų dideli, nes Europos statistika
būtų rengiama pagal nustatytą teisės aktų
sistemą, t. y. Europos statistikos kokybė ir našumas rengimas
būtų užtikrinti, nes ji būtų plėtojama, renkama ir
skleidžiama koordinuotai.
2.3.5.   Pageidautina galimybė
Tikėtina, kad 3 galimybė (parengti
naują penkerių metų (2013–2017 m.) ESP) yra geriausia, nes
tik pasirinkus ją būtų galima užtikrinti, kad būtų
pasiekti visi nustatyti tikslai: i) teikti kokybišką ir naudotojų
poreikius, susijusius su aprėptimi, teikimu laiku, palyginamumu ir
patikimumu, atitinkančią statistiką; ii) rengti statistinę
informaciją, remiantis išlaidų veiksmingumo principu; ir iii) mažinti
respondentams tenkančią duomenų teikimo ir administracinę
naštą. Taigi tai yra vienintelė iš trijų nurodytų
galimybių, kuria galima tinkamai spręsti visas Europos statistikos
sistemai kylančias problemas.
Pagal šį scenarijų kita ESP bus
taikoma nuo 2013 m. sausio 1 d. iki 2017 m. gruodžio 31 d.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
3.1.      Siūlomų
veiksmų santrauka
Pasiūlymu nustatoma 2013–2017 m.
Europos statistikos programa. Programoje numatyta nustatyti Europos statistikos
plėtojimo, rengimo ir sklaidos sistemą, ir pagrindines programavimo
laikotarpio veiksmų sritis ir tikslus.
3.2       Teisinis
pagrindas
Europos statistikos teisinis pagrindas yra
nustatytas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo
338 straipsnyje. Europos Parlamentas ir Taryba pagal įprastinę
teisėkūros procedūrą nustato statistikos rengimo priemones,
jeigu tai būtina vykdant Sąjungos veiklą. Šiame straipsnyje
nustatyti Europos statistikos rengimo reikalavimai: laikytis nešališkumo,
patikimumo, objektyvumo, mokslinio nepriklausomumo, išlaidų veiksmingumo
ir statistinių duomenų konfidencialumo principų.
3.3       Subsidiarumo
principas
Subsidiarumo principas taikomas, nes
pasiūlymas nepriklauso išimtinei ES kompetencijai.
Valstybės narės negali tinkamai
pasiekti siūlomo veiksmo tikslo – plėtoti, rengti ir skleisti Europos
statistiką pagal 2013–2017 m. ESP, – todėl jo geriau siekti ES
lygmeniu priėmus Europos Sąjungos teisės aktą, nes tik
Komisija gali koordinuoti reikiamą statistinės informacijos
derinimą Europos lygmeniu visose šiame teisės akte numatytose
statistinėse srityse, o duomenis gali rinkti valstybės narės.
Taigi, Europos Sąjunga gali priimti priemones vadovaudamasi Sutarties 5
straipsnyje išdėstytu subsidiarumo principu.
3.4       Proporcingumo
principas
Pasiūlymas atitinka proporcingumo
principą dėl šios (-ių) priežasties (-čių).
Atsižvelgiant į proporcingumo
principą, šiuo reglamentu nesiekiama daugiau, nei yra būtina
užsibrėžtam tikslui įgyvendinti, ir jame nenumatyta jokių
veiksmų, kurie nėra būtini siekiant šio tikslo. Pasiūlyme
nustatyti tikslai penkerių metų laikotarpiui. Šie tikslai
konkrečiai nustatomi ir planuojami metinėse Komisijos statistikos
darbo programose, rengiamose glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis
narėmis ir priimamose atsižvelgiant į ESS komiteto nuomonę. Be
to, nauji statistikos reikalavimai nustatomi pagal konkrečius teisės
aktus, rengiamus nuo pat pradžių tiesiogiai dalyvaujant valstybėms
narėms.
3.5       Pasirinktos
priemonės
Siūloma priemonė – reglamentas.
Kitos priemonės nėra laikomos
tinkamomis dėl toliau nurodytos(–ų) priežasties(–čių).
Atsižvelgiant į reglamento pasiūlymo
tikslus ir turinį, reglamentas yra tinkamiausia priemonė.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Visa 2013–2017 m. laikotarpiui iš ES
biudžeto skirtina suma yra 299,4 mln. EUR (dabartinėmis
kainomis), iš kurių 57,3 mln. EUR skiriama 2007–2013 m., o 242,1 mln.
EUR – 2014–2017 m. programavimo laikotarpiui.
5.           NEPRIVALOMI ELEMENTAI
Peržiūros, keitimo, laikino galiojimo
nuostata
Į pasiūlymą įtraukta
persvarstymo ir laikino galiojimo sąlyga.
Europos ekonominė erdvė
Reglamento pasiūlymas susijęs su
Europos ekonomine erdve (EEE), todėl turėtų būti jai
taikomas.
2011/0459 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
dėl 2013–2017 m. Europos
statistikos programos
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 338 straipsnio 1
dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos
pasiūlymą,
teisės akto projektą perdavus
nacionaliniams parlamentams,
laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)
remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu
(EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos[10],
ES veiksmams finansuoti turėtų būti nustatoma daugiametė
Europos statistikos programa;
(2)
pagal tą reglamentą Europos statistikos
programoje turėtų būti nustatoma Europos statistikos
plėtojimo, rengimo ir sklaidos sistema bei pagrindinės ne ilgesniam
kaip penkerių metų laikotarpiu numatomų veiksmų sritys ir
tikslai. Joje taip pat turėtų būti nustatomi prioritetai,
susiję su informacijos poreikiais Europos Sąjungos veiklai vykdyti.
Šie poreikiai turėtų būti derinami su ištekliais, kurių
reikia Sąjungos ir nacionaliniais lygmenimis, kad būtų galima
teikti reikiamą statistiką, taip pat su duomenų teikimo našta ir
susijusiomis duomenų teikėjų sąnaudomis;
(3)
pagal daugiametės programos teisės
aktų sistemą Europos statistika būtų plėtojama,
rengiama ir skleidžiama Europos statistikos sistemoje glaudžiai ir koordinuotai
bendradarbiaujant Europos Sąjungos statistikos institucijai (Komisijai,
tiksliau – Eurostatui) ir nacionalinėms statistikos bei kitoms
institucijoms[11];
(4)
pagal šią programą plėtojama,
rengiama ir skleidžiama statistika turėtų būti padedama
įgyvendinti įvairių sričių Europos Sąjungos
politiką, kaip nurodyta Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo
ir pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijoje „Europa 2020“[12] bei kituose 2010–2014 m.
Komisijos strateginiuose prioritetuose (t. y. susijusiuose su sustiprinta
ir integruota ekonomikos valdysena, klimato kaita, pertvarkyta žemės
ūkio politika, ekonomikos augimu ir socialine sanglauda,
piliečių Europa ir globalizacija[13]),
ir ji turėtų būti skatinama pagal tą programą
finansuojamais veiksmais tais atvejais, kai Europos Sąjungos dalyvavimas
suteiktų aiškios papildomos naudos;
(5)
pastaraisiais metais Europos statistikos sistema
susidūrė su keletu problemų:
–
pirma, nuolat didėjo Europos statistikos
poreikis ir panašu, kad ateityje ši tendencija nesikeis;
–
antra, pasikeitė statistikos pobūdis –
įrodymais pagrįstiems sprendimams priimti reikia aukštos kokybės
statistikos, atitinkančios su konkrečia paskirtimi susijusius
kriterijus, be to, sudėtingoms politikos sritims paremti vis dažniau
reikia sudėtingos daugiamatės statistikos;
–
trečia, informacijos rinkoje atsiradus
naujiems dalyviams, teikiantiems informaciją beveik tikruoju laiku, ESS
ateities prioritetas – patikima kokybė ir, visų pirma trumpojo
laikotarpio statistikos atveju, – teikimas laiku;
–
ketvirta – padėtį dar labiau sunkina tiek
nacionalinių, tiek Europos lygmens biudžeto apribojimai ir poreikis dar
labiau mažinti įmonėms ir piliečiams tenkančią
naštą.
Komisijos komunikate Europos Parlamentui ir
Tarybai dėl ES statistikos rengimo metodo: ateinančio
dešimtmečio vizija[14]
ir to komunikato įgyvendinimo ESS strategijoje[15] visos šios problemos
sprendžiamos keičiant ESS veikimo būdus, kad ji taptų
našesnė ir lankstesnė. Šio komunikato įgyvendinimas – Europos
statistikos programos pagrindas;
(6)
kad riboti nacionalinių ir Europos statistikos
rengėjų ištekliai ir didėjantys statistikos poreikiai geriau
derėtų, rengiant Komisijos metines statistikos darbo programas,
kuriose nustatomi konkretūs veiksmai pagal šią daugiametę
programą, turėtų būti išsamiai peržiūrimi statistikos
prioritetai ir mažinama mažiau svarbių reikalavimų skaičius bei
paprastinami esami procesai, išlaikant griežtus oficialios statistikos
kokybės standartus. Taip pat reikėtų atsižvelgti į
respondentams – įmonėms, centrinės, regionų ar vietos
valdžios institucijoms, namų ūkiams ar asmenims – tenkančią
naštą;
(7)
atsižvelgiant į šias aplinkybes
turėtų būti siekiama racionalaus finansinės naštos
pasidalijimo tarp Europos Sąjungos ir valstybių narių
biudžetų. Todėl, be šiuo reglamentu numatytų finansinių asignavimų,
nacionalinėms statistikos ar kitoms institucijoms turėtų
būti skirtas tinkamas nacionalinis finansavimas, kad jos galėtų
vykdyti atskirus statistikos srities veiksmus, kuriais įgyvendinama ši
programa;
(8)
plėtodamos, rengdamos ir skleisdamos Europos
statistiką pagal šį reglamentą, nacionalinės ir Europos
statistikos institucijos turėtų laikytis principų,
nustatytų Europos statistikos praktikos kodekse, pridėtame prie
2005 m. gegužės 25 d. Komisijos rekomendacijos dėl
nacionalinių ir Bendrijos statistikos institucijų nepriklausomumo,
vientisumo ir atskaitomybės, ir 2011 m. balandžio 15 d. Komisijos
komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai dėl patikimesnio Europos
statistinių duomenų kokybės valdymo[16];
(9)
remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento
(EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos 15 straipsniu, turi
būti sukurta tinkama finansinė struktūra bendradarbiavimo
tinklams remti;
(10)
turėtų būti numatyta nuostata
dėl Europos laisvosios prekybos asociacijos šalių,
dalyvaujančių Europos ekonominėje erdvėje (toliau ELPA /
EEE šalys), dalyvavimo programoje. Taip pat turėtų būti
numatytos nuostatos dėl kitų šalių, visų pirma Europos
Sąjungos kaimynystėje esančių šalių ir narystės
Europos Sąjungoje siekiančių šalių, šalių
kandidačių bei stojančiųjų šalių dalyvavimo
programoje;
(11)
įgyvendinant programą, kai tinkama,
turėtų būti skatinama bendradarbiauti su programoje
nedalyvaujančiomis trečiosiomis šalims, atsižvelgiant į visus
susijusius tų šalių ir Sąjungos susitarimus;
(12)
norint, kad šiai programai įgyvendinti
Komisijos priimtos metinės darbo programos būtų laikomos
finansavimo sprendimais pagal Reglamento [...] dėl Europos Sąjungos
bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių [...]
straipsnį, tose programose turi būti nustatyti siektini tikslai,
numatomi rezultatai, įgyvendinimo metodas ir bendra suma. Be to, jose
turėtų būti apibūdinti finansuotini veiksmai, nurodyta
kiekvienam veiksmui skiriama suma ir numatomas įgyvendinimo grafikas. Jose
taip pat numatomi (dotacijų atveju) prioritetai, pagrindiniai vertinimo
kriterijai ir didžiausia bendro finansavimo norma;
(13)
kadangi šio reglamento tikslo, būtent –
nustatyti 2013–2017 m. Europos statistikos programą, valstybės
narės negali deramai pasiekti ir todėl to tikslo būtų
geriau siekti Europos Sąjungos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje
nustatyto subsidiarumo principo Europos Sąjunga gali patvirtinti
priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą
šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;
(14)
kad šiuo reglamentu nustatomoje programoje daugiausia
dėmesio būtų skirta poreikiui veiksmingai siekti tikslų ir
siekiant nuo pat programos rengimo etapo atsižvelgti į biudžeto
suvaržymus, pagal patikimo finansinio valdymo principą buvo atliktas ex-ante
vertinimas. Priemonių, kurių imamasi pagal šią programą,
vertė ir poveikis turėtų būti reguliariai stebimi ir
vertinami, taip pat pasitelkiant nepriklausomus išorės vertintojus.
Programai vertinti buvo parengti pamatuojami tikslai ir atitinkami rodikliai;
(15)
vykdant metinę biudžeto procedūrą,
šiuo reglamentu visam programos įgyvendinimo laikotarpiui nustatomas
finansinis asignavimas yra pagrindinis orientacinis dydis biudžeto valdymo
institucijai, kaip nurodyta 2006 m. gegužės 17 d. Europos
Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės
drausmės ir patikimo finansų valdymo[17]
37 punkte;
(16)
Europos Sąjungos finansiniai interesai
turėtų būti proporcingomis priemonėmis saugomi per
visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų
prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, neteisingai
išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų
susigrąžinimą ir, kai tinkama, sankcijas;
(17)
kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 223/2009,
Europos statistikos programos projektas buvo iš anksto pateiktas nagrinėti
Europos statistikos sistemos komitetui, Europos statistikos patariamajam
komitetui, įsteigtam Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu
Nr. 234/2008/EB[18],
ir Pinigų, finansų ir mokėjimų balanso statistikos
komitetui, įsteigtam Tarybos sprendimu 2006/856/EB[19],
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Europos
statistikos programos nustatymas
Šiuo reglamentu nustatoma 2013–2017 m.
Europos statistikos programa (toliau – programa).
2 straipsnis
Papildoma
nauda
Programos papildoma nauda – užtikrinimas, kad
Europos statistikoje daugiausia dėmesio būtų skiriama
informacijai, kurios reikia įvairių sričių Sąjungos
politikai planuoti, įgyvendinti, stebėti ir vertinti. Be to, ja
prisidedama prie veiksmingo išteklių naudojimo, nes skatinama imtis
veiksmų, kuriais padedama plėtoti, rengti ir skleisti suderintą,
palyginamą ir patikimą statistinę informaciją.
3 straipsnis
Taikymo
sritis
1.
Šiuo reglamentu nustatoma Europos statistikos
plėtojimo, rengimo ir sklaidos programavimo sistema ir pagrindinės
2013–2017 m. numatytų veiksmų sritys ir tikslai, kaip nurodyta
Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 223/2009 dėl
Europos statistikos 13 ir 14 straipsniuose.
2.
Iki 2013 m. gruodžio 31 d., kol galios
Europos įmonių ir prekybos statistikos modernizavimo programa[20] (toliau – EĮPSM
programa), joje numatytoms priemonėms šiuo reglamentu nustatoma programa nebus
taikoma, tačiau į ją įtraukti įmonių ir prekybos
statistikos srities tikslai, kuriuos planuojama įgyvendinti 2014–2017 m.
4 straipsnis
Tikslai
1.
Bendrasis programos tikslas – kad Europos
statistikos sistema būtų pagrindinis aukštos kokybės Europos
statistikos šaltinis.
2.
Atliekant visus statistikos srities veiksmus,
kurių imamasi šiai programai įgyvendinti, siekiama šių
konkrečių tikslų:
–
1 tikslas – teikti kokybišką statistinę
informaciją, pagal kurią būtų plėtojama, stebima ir
vertinama įvairių sričių Europos Sąjungos politika ir
tinkamai atsižvelgiama į prioritetus;
–
2 tikslas – taikyti naujus Europos statistikos
rengimo metodus, siekiant didinti našumą ir gerinti kokybę;
–
3 tikslas – stiprinti Europos statistikos sistemos
vidaus ir išorės bendradarbiavimą, siekiant didinti našumą ir
stiprinti jos, kaip oficialios statistikos srities lyderės, vaidmenį
visame pasaulyje.
3.
Šiame straipsnyje nurodyti tikslai konkrečiau
išdėstomi priede kartu su rodikliais, skirtais programos
įgyvendinimui stebėti. Remiantis Reglamentu (EB) Nr. 223/2009,
pagal tikslus rengiami išsamūs metiniai planai, šio proceso metu nustatant
prioritetus. Tikslų bus siekiama glaudžiai ir koordinuotai
bendradarbiaujant Europos Sąjungos statistikos sistemoje, pagrįstoje Sąjungos
statistikos institucijos ir nacionalinių statistikos ir kitų
institucijų partneryste.
5 straipsnis
Statistikos
sistemos valdysena ir kokybė
Programa
įgyvendinama pagal Europos statistikos praktikos kodekso principus,
siekiant rengti ir platinti aukštos kokybės suderintą Europos
statistiką ir užtikrinti tinkamą visos Europos statistikos sistemos
veikimą. Imamasi tinkamų priemonių geram koordinavimui ir
veiksmingam prioritetų nustatymui užtikrinti ESS viduje, siekiant
prisidėti prie statistinių duomenų teikėjų
administracinės naštos mažinimo. Nacionalinės institucijos ir
Sąjungos statistikos institucija užtikrina, kad Europos statistika
atitiktų Europos kokybės standartus ir tenkintų ją
naudojančių Europos Sąjungos institucijų, vyriausybių,
regioninių institucijų, mokslinių tyrimų įstaigų,
pilietinės visuomenės organizacijų, įmonių ir
visuomenės poreikius.
6 straipsnis
Finansavimas
1.
Šiai programai įgyvendinti skiriamas 299,4
mln. EUR finansinis paketas, sudarytas iš 57,3 mln. EUR 2007–2013 m.
programavimo laikotarpiui ir 243,1 mln. EUR 2014–2017 m. programavimo
laikotarpiui.
2.
Komisija Sąjungos finansinę paramą
naudoja pagal Reglamentą XX/2012 dėl Europos Sąjungos bendrajam
biudžetui taikomo finansinio reglamento.
3.
Be šiuo reglamentu nustatomo finansinio paketo,
atskiriems šios programos įgyvendinimo statistiniams veiksmams, visų
pirma tiems, kurių imamasi pagal nacionalinių statistikos ar
kitų institucijų ir Komisijos (Eurostato) susitarimus, nacionaliniu
lygmeniu skiriamas tinkamas finansavimas.
7 straipsnis
Administracinė
ir techninė pagalba
Iš programai
skirtų finansinių asignavimų taip pat gali būti dengiamos
išlaidos, susijusios su parengiamaisiais, stebėsenos, kontrolės,
audito ir vertinimo veiksmais, būtinais valdant programą ir siekiant
jos tikslų; visų pirma kalbama apie tyrimų, ekspertų
posėdžių, statistikos ekspertų išlaidų atlyginimo,
informacijos ir komunikacijos veiksmų, informacijos apdorojimo ir
dalijimosi ja IT tinklų išlaidas ir visas kitas techninės ir
administracinės pagalbos išlaidas, Komisijos patirtas valdant programą.
8 straipsnis
Metinės
darbo programos
Programai
įgyvendinti Komisija priima Reglamento (EB) Nr. 223/2009 17
straipsnyje nustatytus reikalavimus atitinkančias metines darbo programas
ir nustato siektinus tikslus bei numatomus rezultatus.
9 straipsnis
Intervencijos
rūšys
Sąjungos
finansinė parama gali būti teikiama kaip dotacijos arba viešojo
pirkimo sutartys, arba bet kokios kitos intervencijos, kurių reikia 2
straipsnyje nustatytiems tikslams įgyvendinti.
10 straipsnis
Tinkami
finansuoti veiksmai
1.
Sąjungos finansine parama remiami Europos
statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos veiksmai, kurių reikia 3
straipsnyje nustatytiems tikslams siekti. Pirmenybė turi būti
teikiama veiksmams, kuriais Europos Sąjungai teikiama didelė
papildoma nauda, kaip nustatyta 2 straipsnyje.
2.
Finansinė parama bendradarbiavimo tinklams
remti pagal Reglamento (EB) Nr. 223/2009 15 straipsnį gali būti
teikiama kaip dotacijos veiksmams ir ja gali būti dengiama iki
95 proc. tinkamų finansuoti išlaidų.
3.
Kai tinkama, dotacijos veiklai gali būti
skiriamos 11 straipsnio 3 dalyje nurodytų organizacijų veikimui,
neviršijant 50 proc. tinkamų finansuoti išlaidų.
4.
Prie valstybių narių išlaidų,
patirtų vykdant tyrimais pagrįstus veiksmus, gali būti
prisidedama vienkartine išmoka už konkretų duomenų rinkinį,
kurio išsamaus tyrimo rezultatai perduoti Komisijai, neviršijant tyrimui
nustatytos didžiausios sumos. Komisija nustato sumas, tinkamai atsižvelgdama
į tyrimo sudėtingumą.
11 straipsnis
Dotacijomis
finansuoti tinkami paramos gavėjai
1.
Remiantis Reglamento (EB) Nr. 223/2009 5
straipsnio 3 dalimi, toje dalyje nurodytiems paramos gavėjams galima
skirti dotacijas neskelbiant kvietimo teikti paraiškas.
2.
Bendradarbiavimo tinkluose gali dalyvauti 1 dalyje
nurodyti paramos gavėjai ir kitos įstaigos, neskelbiant kvietimo
teikti paraiškas ir laikantis Finansinio reglamento.
3.
10 straipsnio 3 dalyje minėtos veiklos
dotacijos gali būti skiriamos organizacijoms, atitinkančioms toliau
nurodytus kriterijus:
(a)
jos yra ne pelno įstaigos, neturinčios
pramonės, komercinių ir verslo ar kitų interesų konflikto,
kurių pagrindiniai tikslai ir veikla yra susiję su Europos
statistikos praktikos kodekso taikymo skatinimu ir rėmimu, ir naujų
Europos statistikos rengimo metodų įgyvendinimu, siekiant didinti
našumą ir gerinti kokybę Europos lygmeniu;
(b)
šios įstaigos pateikė Komisijai tinkamas
narystės, vidaus taisyklių ir finansavimo šaltinių ataskaitas.
12 straipsnis
Europos
Sąjungos finansinių interesų apsauga
1.
Komisija imasi tinkamų priemonių
užtikrindama, kad įgyvendinant pagal šį reglamentą finansuojamus
veiksmus Europos Sąjungos finansiniai interesai būtų apsaugoti
taikant sukčiavimo, korupcijos ir bet kokios kitos neteisėtos veiklos
prevencijos priemones, vykdant veiksmingus patikrinimus ir išieškant
neteisingai išmokėtas sumas, o nustačius pažeidimus – taikant
veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas.
2.
Komisija arba jos atstovai ir Audito Rūmai
turi įgaliojimus atlikti visų dotacijų gavėjų,
rangovų ir subrangovų, kurie yra gavę finansavimą pagal
šį reglamentą, dokumentų auditą ir auditą vietoje.
Siekdama nustatyti sukčiavimo, korupcijos ar
kitos neteisėtos veikos, turinčios poveikio Europos Sąjungos
finansiniams interesams ir susijusios su susitarimu ar sprendimu dėl
dotacijų skyrimo ar sutartimi, kuria skiriamas finansavimas pagal šį
reglamentą, atvejus, Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF),
remdamasi Reglamente Nr. 2185/96 nustatytomis procedūromis, gali
atlikti tiesiogiai ar netiesiogiai tokį finansavimą gavusių ekonominės
veiklos vykdytojų patikrinimus ir inspektavimus vietoje.
Nepažeidžiant pirmos ir antros pastraipų,
bendradarbiavimo susitarimais su trečiosiomis šalimis ir
tarptautinėmis organizacijomis bei susitarimais ir sprendimais dėl
dotacijų skyrimų bei sutartimis, sudarytomis įgyvendinant
šį reglamentą, Komisija, Audito Rūmai ir OLAF tiesiogiai
įgaliojami atlikti tokius auditus, patikrinimus vietoje ir inspektavimus.
13 straipsnis
Trečiųjų
šalių dalyvavimas programoje
Europos statistikos programoje gali dalyvauti:
(a)
ELPA / EEE šalys EEE susitarime nustatytomis
sąlygomis;
(b)
šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės
politika, narystės Sąjungoje siekiančios šalys, šalys
kandidatės, stojančiosios šalys bei stabilizacijos ir asociacijos
procese dalyvaujančios Vakarų Balkanų šalys, laikantis
atitinkamuose su tomis šalimis sudarytuose dvišaliuose arba daugiašaliuose
susitarimuose, nustatančiuose tokių šalių dalyvavimo Europos
Sąjungos programose bendruosius principus, nustatytų
sąlygų.
14 straipsnis
Ataskaitos
1.
Komisija, pasikonsultavusi su Europos statistikos sistemos
komitetu, ne vėliau kaip 2015 m. birželio mėn. pateikia Europos
Parlamentui ir Tarybai tarpinę pažangos ataskaitą.
2.
Iki 2018 m. pabaigos Komisija,
pasikonsultavusi su Europos statistikos sistemos komitetu, Europos Parlamentui
ir Tarybai pateikia galutinę programos įgyvendinimo vertinimo
ataskaitą.
15 straipsnis
Šis reglamentas
įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje.
Priimta [...]
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
PRIEDAS
Statistikos infrastruktūra ir tikslai pagal
2013–2017 m. Europos statistikos programą
Įvadas
Norint įgyvendinti įvairių
sričių ES politiką, reikia palyginamos ir patikimos ES
ekonominės, socialinės ir aplinkos padėties statistinės
informacijos bei jos nacionalinių ir regioninių sudedamųjų
dalių. Be to, Europos statistika yra būtina, kad visuomenė
geriau suprastų Europą ir piliečiai galėtų dalyvauti
demokratiniuose procesuose bei diskutuoti apie ES dabartį ir ateitį.
Europos statistikos programa – Europos
statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos 2013–2017 m. teisės
aktų sistema.
Europos statistika plėtojama, rengiama ir
skleidžiama pagal šią teisės aktų sistemą glaudžiai ir
koordinuotai bendradarbiaujant Europos statistikos sistemoje.
Pagal šią programą plėtojama,
rengiama ir skleidžiama statistika turėtų būti padedama
įgyvendinti įvairių sričių ES politiką, kaip
nurodyta Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo, pažangaus, tvaraus
ir integracinio augimo strategijoje „Europa 2020“, jos pavyzdinėse
iniciatyvose ir kituose Komisijos strateginiuose prioritetuose.
Kadangi 2013–2017 m. ESP yra
daugiametė (penkerių metų) programa, o Europos statistikos
sistema siekia išlaikyti savo svarbų vaidmenį statistikos srityje,
2013–2017 m. ESP taikymo sritis ir tikslai yra plataus masto, tačiau
faktiškai programa bus įgyvendinama paetapiui.
Statistikos infrastruktūra
ESP bus nustatyta statistinės
informacijos infrastruktūra. Ši infrastruktūra bus tinkama daugeliui
įvairių reikmių.
Sprendimai rengti Europos statistiką
priimami atsižvelgiant į politikos formavimą, tačiau ši
statistika taip pat turėtų būti prieinama kitiems sprendimus
priimantiems subjektams, mokslininkams, įmonėms ir Europos
piliečiams, nes ji yra viešoji gėrybė, už kurią moka
piliečiai ir įmonės, todėl jiems turėtų būti
suteiktos vienodos galimybės naudotis teikiamomis paslaugomis. Tam, kad
infrastruktūra atliktų savo funkcijas, ji turi būti parengta
pagal patikimą koncepcinę sistemą, kuri, viena vertus,
užtikrintų tinkamumą įvairioms paskirtims ir, kita vertus, leistų
lanksčiai prisitaikyti prie besikeičiančių naudotojų
poreikių.
Statistinės informacijos
infrastruktūra apibūdinama toliau.
Paaiškinimai
Duomenys:
informacija, surinkta statistikos institucijoms vykdant tradicinę
statistinę veiklą (imties tyrimus, surašymus ir pan.) ir (arba)
statistikos reikmėms naudojami kitų šaltinių duomenys. Ši
informacija pritaikoma konkrečiai politikos sričiai ir jos
poreikiams, pvz., darbo rinkos, migracijos ar žemės ūkio klausimams.
Ši sąvoka taip
pat aprėpia administracinėms reikmėms surinktus duomenis,
kuriuos statistikos institucijos naudoja statistikos reikmėms (paprastai
šie duomenys vadinami administracinių šaltinių duomenimis).
Sąskaitų
sistemos: nuoseklios ir integruotos sąskaitos, balansai ir lentelės,
pagrįstos tarptautiniu mastu sutartų taisyklių rinkiniu.
Sąskaitų sistema užtikrina aukšto lygio nuoseklumą ir
palyginamumą; statistinius duomenis galima rinkti ir teikti analizės
ir politikos formavimo reikmėms pritaikytu formatu.
Rodikliai: rodiklis
yra suvestinis matas, susijęs su svarbiu klausimu ar reiškiniu ir gautas
pagal nustatytų faktų eilę. Rodikliai gali būti naudojami
sąlyginėms pozicijos atskleisti arba teigiamam (ar neigiamam)
pokyčiui parodyti. Paprastai į rodiklius tiesiogiai atsižvelgiama
įvairių sričių ES ir bendrojoje politikoje.
Strateginės politikos srityse rodikliai svarbūs, nes pagal juos
nustatomi tikslai ir stebima, kaip jie įgyvendinami.
Remiantis šia visa apimančia sistema ESP
bus išskiriamos trys statistinės informacijos grupės: verslo,
piliečių Europos ir geoerdvinės, aplinkos, žemės ūkio
ir kitų sektorių statistika.
ES ir susijusi įvairių
sričių bendroji politika yra priemonės, pagal kurias bus
nustatomi statistikos reikalavimai, į kuriuos ESP bus atsižvelgta
pertvarkyta struktūra ir atitinkamais duomenų rengimo procesais.
Todėl skirtinguose statistinės infrastruktūros sudedamosiose
dalyse atsižvelgiama į konkrečių rūšių ES ir
bendrąją politiką, o ESP jai numatomi konkretūs veiksmai.
Į naujų rūšių politiką, kuri bus nustatyta ateityje,
bus atsižvelgiama naujais rodiklių apskaičiavimo arba
sąskaitų rengimo būdais, pagrįstais pagal tris
ramsčius rengiama statistine informacija.
Tikslai
Bendrojo programos tikslo – kad Europos
statistikos sistema būtų pagrindinis aukštos kokybės Europos
statistikos šaltinis – bus siekiama toliau nurodytais konkrečiais
tikslais.
–
1 tikslas – teikti kokybišką statistinę
informaciją, pagal kurią būtų plėtojama, stebima ir
vertinama įvairių sričių Europos Sąjungos politika ir
tinkamai atsižvelgiama į prioritetus;
–
2 tikslas – taikyti naujus Europos statistikos
rengimo metodus, siekiant didinti našumą ir gerinti kokybę;
–
3 tikslas – stiprinti Europos statistikos sistemos
vidaus ir išorės bendradarbiavimą, siekiant didinti našumą ir
stiprinti jos, kaip oficialios statistikos srities lyderės, vaidmenį
visame pasaulyje.
Šie konkretūs tikslai skirstomi į
toliau apibūdintas prioritetines sritis. „I. Statistinės veiklos
rezultatai“ atitinka 1 tikslą, „II. ES statistikos rengimo metodai“ – 2
tikslą, o „III. Partnerystė“ – 3 tikslą.
I.          STATISTINĖS VEIKLOS REZULTATAI
RODIKLIAI
1.1.      STRATEGIJA „EUROPA 2020“
2010 m.
birželio mėn. Europos Vadovų Taryba patvirtintoje pažangaus, tvaraus
ir integracinio augimo strategijoje „Europa 2020“ iš esmės pateikiama
būsimos Europos Sąjungos ir nacionalinės politikos
strateginė darbotvarkė. Šioje darbotvarkėje numatyta keletas
pagrindinių tikslų ir pavyzdinių iniciatyvų, kurioms ESS
turi parengti įvairių sričių (pvz., inovacijų, mokslinių
tyrimų ir plėtros sąlygų gerinimo, užimtumo skatinimo, ES
klimato kaitos ir energetikos tikslų, išteklių efektyvumo,
išsilavinimo lygio gerinimo, įskaitant besimokančiųjų
judumą, aktyvaus ir sveiko senėjimo bei socialinės
įtraukties skatinimo mažinant skurdą) statistinius rodiklius.
Tikslas –
teikti kokybišką statistinę
informaciją pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa
2020“ įgyvendinimui stebėti.
Tikslo bus
siekiama šiomis priemonėmis:
·
Eurostato svetainėje skelbiant atnaujintus
pagrindinius tikslinius strategijos „Europa 2020“ rodiklius (užimtumo,
mokslinių tyrimų ir plėtros, inovacijų, energetikos ir
klimato kainos, švietimo, aplinkos, socialinės apsaugos ir socialinės
įtraukties sričių);
·
teikiant statistiką strategijos „Europa 2020“
pavyzdinių iniciatyvų įgyvendinimo stebėsenai remti;
·
teikiant papildomus rodiklius, kuriais
būtų galima naudotis ex-ante ir ex-post vertinant
Europos Sąjungos ekonominę, socialinę ir aplinkos politiką.
1.2.      EKONOMIKOS VALDYSENA
Finansų rinkų krizė ir
įtampa pabrėžė poreikį stiprinti Sąjungos ekonomikos
valdyseną. ES jau imtasi ryžtingų ekonomikos valdysenos ir
koordinavimo veiksmų, kurių dalis turės didelį poveikį
statistikai ir prisidės prie įgyvendinamų statistikos
veiksmų.
Tikslas –
plėtoti
naują sprendimus priimantiems ES subjektams ir visuomenei svarbią
statistinę informaciją ir didinti esamos patikimumą,
atsižvelgiant į sustiprintą ir integruotą ES ekonomikos
valdyseną bei stabilumo ir augimo paktą bei ekonomikos politiką
jungiantį stebėjimo ciklą.
Tikslo bus
siekiama šiomis priemonėmis:
·
teikiant statistinius duomenis makroekonominio
disbalanso suvestinei ir susijusiai analizei;
·
teikiant statistinius duomenis sustiprintam
stabilumo ir augimo paktui;
·
plėtojant ir rengiant rodiklių
rinkinį konkurencingumui vertinti;
·
duomenų rengimo grandinėje įdiegiant
patikimą kokybės valdymą, taip pat aprėpiantį
valstybės finansų duomenis ir susijusius darbo srautus
valstybėse narėse.
Tikslas –
teikti sprendimus
priimantiems Europos subjektams patikimą statistiką ir rodiklius
administracinėms ir reglamentavimo reikmėms bei konkretiems ES
politiniams įsipareigojimams stebėti.
Tikslo bus
siekiama šiomis priemonėmis:
·
kartu su naudotojais nustatant ir sutariant
administracinėms ir reglamentavimo reikmėms, įskaitant BNP ir
PVM nuosavų išteklių statistikos stebėseną,
struktūrinius fondus, bei atlyginimui ir pensijoms bei kas dvejus metus
nustatomoms komandiruočių išmokoms pagal ES darbuotojų
reglamentą apskaičiuoti būtinos statistikos aprėptį;
·
nustatant, įdiegiant ir paaiškinant
patikimą šių rodiklių kokybės valdymo sistemą.
1.3       EKONOMIKOS GLOBALIZACIJA
Dėl finansų krizės
padarinių, padidėjusių tarpvalstybinių srautų ir
gamybos procesų suskaidymo išryškėjo nuoseklesnės ir
stipresnės globalizuotos gamybos vertinimo sistemos poreikis.
Tikslas –
teikti sprendimus priimantiems ES subjektams
ir visuomenei patikimesnius ekonomikos globalizacijos ir pasaulinės
vertės grandinių rodiklius ir statistinę informaciją.
Tikslo bus
siekiama šiomis priemonėmis:
·
atnaujinant esamus ekonominės globalizacijos
ir pasaulinių vertės grandinių, įskaitant gamtos
išteklių srautus ir priklausomybę nuo jų, rodiklius ir
plėtojant naujus šių sričių rodiklius bei skelbiant juos
Eurostato svetainėje;
·
nagrinėjant pasaulines vertės grandines,
galbūt naudojant tinkamas išteklių ir panaudojimo lenteles, ir
užsienio prekybos ir verslo statistiką, įskaitant mikroduomenų
siejimą.
SĄSKAITŲ SISTEMOS
Komisijos komunikate dėl BVP ir kitų
rodiklių bei Stiglitzo, Seno ir Fitoussi ataskaitoje naujai pažvelgta
į pagrindines statistikos sistemos problemas – kaip rengti geresnę
kompleksinių klausimų statistiką ir labiau integruotą
statistiką sudėtingiems socialiniams, aplinkos ir ekonominiams
reiškiniams apibūdinti, neapsiribojant vien tradiciniais ekonominės
veiklos rezultatų rodikliais. Pasitelkiant Europos sąskaitų
sistemą (ESS) galima integruotai ir nuosekliai rengti visą ekonomikos
statistiką, kurią reikėtų papildyti kitais rodikliais, kad
politikai formuoti ir sprendimams priimti būtų teikiama
išsamesnė informacija.
2.1       EKONOMINĖS IR SOCIALINĖS
VEIKLOS REZULTATAI
Dėl ekonomikos krizės
sustiprėjo poreikis turėti aukštos kokybės makroekonominių
rodiklių rinkinį, kad būtų galima geriau suprasti ir
nagrinėti ekonomikos svyravimus, prisidedant prie sprendimų
priėmimo proceso. Kadangi gamyba vis labiau globalizuojama, reikia
parengti nuoseklią sistemą, pagal kurią būtų galima
lengviau nagrinėti ir integruoti įvairių sričių
statistiką.
Tikslas –
papildyti ekonominės veiklos
rezultatų vertinimą įvairiais globalizacijos, gyvenimo
kokybės, aplinkos tvarumo, sveikatos, gerovės ir socialinės sanglaudos
aspektais. Parengti globalizuotos gamybos analizės sistemą.
Tikslo bus
siekiama šiomis priemonėmis:
·
rengiant pajamų ir vartojimo pasiskirstymo
tarp namų ūkių rodiklius (derinant nacionalinių
sąskaitų (NS) suvestinius rodiklius su namų ūkių tyrimų
duomenimis);
·
diegiant ir rengiant metines, ketvirtines ir
regionų nacionalines sąskaitas pagal 1995 / 2010 m. ESS;
·
laiku ir kokybiškai rengiant kainų
statistiką, visų pirma – suderintus vartotojų kainų
indeksus;
·
parengiant bent dviejų naujų
sričių (pvz., mokslinių tyrimų ir plėtros, sveikatos,
socialinių klausimų) palydovines sąskaitas;
·
sukuriant augimo ir produktyvumo vertinimo
duomenų bazę;
·
parengiant globalizuotos gamybos analizės
koncepcinę sistemą.
Tikslas –
teikti pagrindinius makroekonominius ir socialinius
rodiklius bei PEER (pagrindinius Europos ekonominius rodiklius), kurie
sudarytų išsamų rodiklių, susijusių su ES ir bendraisiais
statistinių duomenų reikalavimais, rinkinį, ir derinti PEER prie
kintančių naudotojų poreikių.
Tikslo bus
siekiama šiomis priemonėmis:
·
koordinuotai rengiant pagrindinių
makroekonominių, socialinių ir tvaraus vystymosi rodiklių
suvestines;
·
taikant suderintą pagrindinių
makroekonomikos ir socialinių rodiklių bei PEER metodiką;
·
didinant rodiklių palyginamumą
tarptautiniu mastu;
·
taikant geresnes rodiklių aiškinimo ir
viešinimo priemones;
·
teikiant suderintą visų valstybių
narių apgyvendinimo ir susijusią statistiką.
2.2       APLINKOS TVARUMAS
Aplinkos apsauga, tausojimas ir gerinimas
esamoms ir būsimoms kartoms bei kova su klimato kaitos padariniais –
Europai labai svarbūs tikslai, kurių siekiama ES sutarčių
nuostatomis. Veiksmingai šių sričių politikai yra būtina
įvairių sričių statistinė informacija.
Tikslas –
rengti aplinkos sąskaitas ir teikti su
klimato kaita susijusią statistiką, atsižvelgiant į
tarptautinę šios srities raidą.
Tikslo bus
siekiama šiomis priemonėmis:
·
parengiant nuoseklią aplinkos
(palydovinių) sąskaitų, papildančių pagrindines
nacionalines sąskaitas, sistemą, pagal kurią bus galima gauti
informacijos apie išmetamuosius atmosferos teršalus, energijos vartojimą,
pagrindinių gamtos išteklių ir vandens srautus ir atsargas,
prekybą pagrindinėmis ir svarbiausiomis žaliavomis, aplinkos
mokesčius ir išlaidas aplinkosaugai, galbūt įtraukiant
ekologiškai tvarų ekonomikos augimą ir pirkimą;
·
tobulinant, plėtojant, rengiant ir skleidžiant
šalutinių problemų, klimato kaitos poveikio, taip pat poveikio
sveikatai, pažeidžiamų aspektų ir prisitaikymo pažangos rodiklius.
DUOMENYS
3.1       VERSLO STATISTIKA
Daug dėmesio įgyvendinant daugelio
įvairių sričių ES politiką skiriama Europos
įmonių klausimams. Be to, būtent šios įmonės teikia
pagrindinius duomenis. Todėl priimant sprendimus labai reikia
įvairios verslo statistikos, be to, ji padeda Europos piliečiams ir
įmonėms suprasti skirtingą šios politikos poveikį
didelėms įmonėms, vidutinės kapitalizacijos
įmonėms bei MVĮ, kurių išsamios ir suderintos statistikos
poreikis vis didėja. Be to, reikia mažinti administracinę ir duomenų
teikimo naštą.
Tikslas –
didinti duomenų rengimo procesų
našumą ir veiksmingumą. Teikti kokybišką pagrindinių
įmonėms svarbių sričių statistiką, kaip antai
verslo statistiką, trumpojo laikotarpio rodiklius, įmonių
investicijų į žmogiškąjį kapitalą ir
įgūdžius, tarptautinių sandorių, globalizacijos, bendrosios
rinkos stebėsenos, MTTP ir inovacijų bei turizmo statistiką.
Ypač daug dėmesio reikėtų skirti didelės papildomos
vertės pramonės ar paslaugų sektorių duomenų
prieinamumui.
Tikslo bus
siekiama šiomis priemonėmis:
·
pakartotinai naudojant turimus statistikos sistemos
ar visuomenės duomenis ir rengiant bendrą infrastruktūrą
bei priemones;
·
teikiant metinę ir tarpinę verslo
statistinę informaciją ir rodiklius;
·
teikiant Europos vaidmenį pasaulyje ir ES
ryšius su kitomis pasaulio šalimis apibūdinančią statistinę
informaciją;
·
teikiant pasaulinėms vertės
grandinėms analizuoti reikiamą statistinę informaciją ir
plėtojant euro grupės registrą įvairių
sričių globalizacijos informacijai rinkti;
·
teikiant daugiau duomenų apie paslaugas ir
imantis veiksmų paslaugų ir produktų statistinei informacijai
suderinti, atitinkamai suderinant prekybos prekėmis ir prekybos
paslaugomis duomenis;
·
plėtojant bendrosios rinkos stebėsenos
priemones, pvz., maisto produktų kainų stebėsenos priemonę
ir susijusius rodiklius;
·
teikiant kokybišką pagrindinių
inovacinės ir MTTP veiklos rezultatų statistiką, šioms
reikmėms plačiau naudojant patentų registrus ir atskirus
mikroduomenis mokslinių tyrimų ir statistikos reikmėms;
·
teikiant kokybišką turizmo pasiūlos ir
paklausos statistiką, šios reikmėms geriau renkant duomenis ir
integruojant turizmo ir kitų sričių duomenis;
·
paprastinant tęstinio profesinio mokymo (TPM)
įmonėse duomenų rinkimą.
3.2       PILIEČIŲ EUROPA
Daug dėmesio įgyvendinant daugelio
įvairių sričių ES politiką skiriama Europos
piliečiams. Todėl įvairios socialinės statistikos labai
reikia tiek priimant sprendimus, tiek padedant Europos piliečiams vertinti
tos politikos poveikį jų gyvenimui.
Tikslas –
teikti kokybišką pagrindinių, į
piliečių poreikius orientuotų socialinės politikos
sričių, pvz., socialinės sanglaudos, skurdo, demografinių
problemų (visų pirma pagyvenusių asmenų ir migracijos),
darbo rinkos, švietimo ir mokymo, taip pat besimokančio jaunimo judumo,
kultūros, fizinės veiklos, gyvenimo kokybės, saugos, sveikatos,
negalios, vartojimo, laisvo judėjimo ir bendrosios rinkos, jaunimo judumo,
technologinių inovacijų ir naujoviško gyvenimo būdo,
statistiką.
Tikslo bus
siekiama šiomis priemonėmis:
·
nustatant konsoliduotą pagrindinę Europos
socialinės statistikos infrastruktūrą, įskaitant įvairiai
(vykdant tyrimus ir iš administracinių šaltinių) renkamus duomenis;
·
atnaujinant darbo jėgos (DJ) ir pajamų ir
gyvenimo sąlygų (PGS) tyrimus: bus peržiūrėtas visų
socialinių tyrimų, ypač DJ ir PGS, turinys, struktūra ir
duomenų rinkimo aspektai (visų pirma – duomenų rinkimo
būdai);
·
teikiant švietimo ir mokymo statistiką, taip
pat racionalizuojant ir atnaujinant suaugusiųjų švietimo tyrimą
(SŠT), kuris bus suskirstytas reguliariais moduliais, atitinkančiais
švietimo ir mokymo duomenų poreikius;
·
teikiant fizinės veiklos ir kultūros
statistiką;
·
teikiant saugos[21],
sveikatos[22]
ir negalios sričių statistiką;
·
įgyvendinant darbo programose nustatytus
migracijos statistikos paprastinimo veiksmus;
·
visuomenės pažangai vertinti teikiant gyvenimo
kokybės rodiklius.
3.3       Geoerdvinė,
aplinkos, žemės ūkio ir kitų sektorių statistika
Derinant statistiką su erdviniais
duomenimis ir atliekant geoerdvinę analizę atsivers naujų daug
žadančių galimybių, kurias ESS ketina toliau nagrinėti. Ypač
daug dėmesio reikės skirti konkretiems klausimams, pvz.,
konfidencialumui ir mažų imčių apskaičiavimų
statistiniam pagrįstumui.
Ateityje kokybiška energetikos ir transporto
statistika bus labai svarbi strategijai „Europa 2020“ ir klimato kaitos politikai
remti.
2013–2017 m. žemės ūkio
vaidmuo Europos politikoje tebebus didelis. Bendrosios žemės ūkio
politikos persvarstymo po 2013 m. rezultatai turės didelį
poveikį statistikos veiklai. Daug dėmesio bus skiriama aplinkos, su
biologine įvairove ir ekosistemomis susijusiems, ekonomikos, žmonių
sveikatos ir saugos bei socialiniams aspektams.
Tikslas –
remti įrodymais pagrįstą
politikos formavimą, lanksčiau ir aktyviau naudojant erdvinę
informaciją, suderintą su socialine, ekonomine ir aplinkos statistine
informacija.
Tikslo bus
siekiama šiomis priemonėmis:
·
pasitelkiant Europos bendrijos erdvinės
informacijos infrastruktūrą (INSPIRE) ir, visų pirma, toliau
plėtojant, prižiūrint ir eksploatuojant ES geoportalą;
·
teikiant įvairią geografinę
informaciją, gautą bendradarbiaujant su ES žemės naudojimo
tyrimų ir nuotolinės patikros programomis;
·
prireikus, integruojant statistinius duomenis, kad
būtų nustatyta lanksti daugelio šaltinių tikslinės
erdvės ir laiko analizės infrastruktūra.
Tikslas –
teikti kokybišką aplinkos statistiką
ES politikos formavimui remti.
Tikslo bus
siekiama šiomis priemonėmis:
·
teikiant nacionalinio ir, jei įmanoma,
regionų pagrindinės aplinkos išteklių statistikos, kaip antai
atliekų ir perdirbimo, vandens, žaliavų telkinių,
ekosistemų paslaugų ir biologinės įvairovės,
rinkinį, ir pagrindinės su klimato kaita susijusios statistikos
švelninimo ir prisitaikymo veiksmams ir politikai paremti visais susijusiais
lygmenimis (nuo vietos iki ES), rinkinį.
Tikslas –
teikti kokybišką energetikos ir transporto
statistiką ES politikai remti.
Tikslo bus
siekiama šiomis priemonėmis:
·
rengiant ir skleidžiant atsinaujinančios
energijos statistiką;
·
rengiant ir skleidžiant energijos taupymo ir
energijos vartojimo efektyvumo statistiką;
·
rengiant ir skleidžiant transporto saugos,
keleivių judumo, kelių eismo vertinimo ir įvairiarūšio
krovinių vežimo statistiką.
Tikslas –
teikti kokybišką žemės ūkio,
žuvininkystės ir miškininkystės statistiką, pagal kurią
būtų galima plėtoti ir stebėti bendrąją
žemės ūkio politiką ir bendrąją žuvininkystės
politiką, laikantis pagrindinių Europos strateginių tikslų,
susijusių su tvarumu ir kaimo plėtra ir reguliariai vykdant su
statistikos plėtojimu, rengimu ir sklaida susijusią veiklą.
Tikslo bus
siekiama šiomis priemonėmis:
·
peržiūrint ir supaprastinant žemės
ūkio duomenų rinkimą, vadovaujantis po 2013 m. atnaujinta
bendrąja žemės ūkio politika;
·
pakeičiant žemės ūkio duomenų
rinkimo procesus, visų pirma kad būtų pagerinta duomenų
kokybė ir jie būtų teikiami labiau laiku;
·
plėtojant ir diegiant žemės naudojimo ir
dangos duomenų valdymo sistemą;
·
diegiant nuoseklių žemės ūkio ir
aplinkos rodiklių duomenų rinkimo sistemą;
·
teikiant tinkamą suskirstymą pagal
regionus;
·
rengiant ir skleidžiant pagrindinių
miškininkystės duomenų, kaip antai miškų ploto, stačio
miško apimties ir vertės bei miškininkystės ir kirtimo
ekonominių sąskaitų, rinkinį pagal integruotas
miškininkystės aplinkos ir ekonomikos sąskaitas.
II.        ES
STATISTIKOS RENGIMO METODAI
Šiuo metu ESS susiduria su keliomis
problemomis: didėjantis aukštos kokybės statistikos ir
sudėtingos daugiamatės statistikos poreikis, nauji informacijos
rinkos dalyviai, išteklių apribojimai, poreikis toliau mažinti
respondentams tenkančią statistinių duomenų teikimo
naštą ir komunikacijos priemonių įvairinimas. Sprendžiant šias
problemas reikia progresyviai derinti Europos oficialios statistikos rengimo ir
sklaidos metodus.
1.         ESS KOKYBĖS VALDYMAS
Tikslai –
įdiegti ESS kokybės valdymo
sistemą, pagrįstą atnaujintų Europos statistikos praktikos
kodeksu, įtraukiant naujas stebėsenos priemones Praktikos kodekso
laikymuisi vertinti ir vadovaujantis su valstybių narių sutartais
įsipareigojimais dėl pasitikėjimo statistika.
Aktyviau dalytis gera Praktikos kodekso
įgyvendinimo patirtimi ir užtikrinti, kad teikiami kokybės duomenys
atitiktų įvairius naudotojų poreikius.
Tikslų
bus siekiama šiomis priemonėmis:
·
visapusiškai taikant Praktikos kodeksą;
·
su valstybėmis narėmis susitariant
dėl įsipareigojimų dėl pasitikėjimo statistika;
·
derinant ESS ir ECBS kokybės užtikrinimo
sistemas;
·
tenkinant naudotojų poreikius, susijusius su
kokybės ataskaitomis.
2.         PRIORITETŲ NUSTATYMAS IR PAPRASTINIMAS
Europos statistikos sistema susiduria su
didele problema: kaip teikti aukštos kokybės Europos statistiką ir
tenkinti didėjančius statistikos poreikius, kai valstybių
narių biudžetai labai sumažinti, o Komisija ir valstybės narės
taiko bendro darbuotojų skaičiaus nedidinimo politiką.
Atsižvelgiant į šiuos Europos ir nacionalinių išteklių
apribojimus svarbu tikslingiau nustatyti prioritetus ir paprastinti procesus, o
tam būtinas visų ESS partnerių įsipareigojimas. Visą
2013–2017 m. ESP įgyvendinimo laikotarpį rengiant metines darbo
programas bus būtina nustatyti prioritetus. Be kitų dalykų,
kasmet bus peržiūrimi taikomi statistikos reikalavimai,
administracinę tvarką pakeičiant strateginiu metodu, kuriame
atsižvelgiama į naudotojų, duomenų rengėjų ir
respondentų interesus.
Tikslas –
ESS taikyti
prioritetų nustatymo tvarką, kuria paprastinami atsiskaitymo
reikalavimai ir didinamas ESS lankstumas, kad ESS galėtų prisitaikyti
prie naujų statistikos poreikių, atsižvelgiant į duomenų
rengėjų apribojimus ir duomenų teikimo naštą.
Tikslo bus
siekiama šiomis priemonėmis:
·
apibrėžiant prioritetus ir atitinkamai
skirstant išteklius;
·
ESS prioritetus apibrėžiant metinėje
darbo programoje (MDP);
·
MDP atsižvelgiant į konsultacijas su
duomenų naudotojais ir rengėjais;
·
naudotojams pranešant apie paprastintinas
statistikos sritis ir duomenų rinkimo veiksmus, kurių mastas bus
mažinamas arba kurie iš viso nebus atliekami.
3.         ĮVAIRIOMS PASKIRTIMS TINKAMA STATISTIKA IR NAŠIAU
RENGIAMI DUOMENYS
Tikslai –
laipsniškai diegti ESS veikimo
architektūrą, leisiančią labiau integruotai rengti ES
statistiką; derinti ir standartizuoti statistikos rengimo metodus ir
metaduomenis; stiprinti ESS horizontalų (įvairių
statistinių sričių) ir vertikalų (įvairių ESS
partnerių) statistikos rengimo procesų integravimą, laikantis
subsidiarumo principo; naudoti ir integruoti įvarius duomenų
šaltinius; rengti įvairioms paskirtims tinkamą statistiką.
Tikslų
bus siekiama šiomis priemonėmis:
·
intensyviau naudojant tinkamus administracinius
duomenis visose statistikos srityse;
·
nustatant ir naudojant naujus Europos statistikos
duomenų šaltinius;
·
labiau įtraukiant Europos ir nacionalines
statistikos institucijas į administracinių duomenų šaltinių
rengimą;
·
plačiau naudojant statistinio derinimo ir
duomenų siejimo technologijas, kad būtų galima siūlyti
daugiau ES statistikos;
·
taikant Europos statistikos rengimo metodą,
kad būtų greitai atsakoma į politikos poreikius;
·
koordinuotais ESS veiksmais labiau integruojant ES
statistikos rengimo procesus;
·
toliau derinant įvairių statistikos
sričių statistines sąvokas;
·
plėtojant ir diegiant lanksčią IT
pagrindinę infrastruktūrą ir techninius standartus, siekiant
gerinti sąveiką, dalijimąsi duomenimis bei metaduomenimis ir
bendrą duomenų modeliavimą;
·
įvairiems statistiniams procesams taikant
standartines IT priemones;
·
intensyviau naudojant suderintas metodikas
(įskaitant mišrius duomenų rinkimo metodus) bei suderintus
metaduomenis ir užtikrinant, kad šios metodikos ir metaduomenys būtų
prieinami;
·
stiprinant statistinių verslo duomenų
registrų funkcijas, kad statistiniai vienetai toliau juos naudotų
kaip visos su verslu susijusios statistikos šaltinį, taip pat
nacionalinių sąskaitų sektorių reikmėms.
Tikslas –
veiksminga bendradarbiavimo ir komunikacijos
veikla užtikrinti, kad ESS veiktų gerai ir būtų nuosekli.
Tikslo bus
siekiama šiomis priemonėmis:
·
veiksmingai ir našiai stiprinant ESS
partnerystę;
·
nustatant ir diegiant ESS naštos ir darbo
pasidalijimo priemones;
·
toliau plėtojant bendradarbiavimo tinklus ir
užtikrinant jų veikimą.
4.         SKLAIDA IR KOMUNIKACIJA
Tikslai –
remiantis laisvos Europos statistikos prieigos
principais teikti kokybišką statistinę informaciją ir
užtikrinti, kad ESS būtų pagrindinis ES statistikos šaltinis visiems
naudotojams, visų pirma sprendimus priimantiems viešiems ir privatiems
subjektams.
Intensyvinti ir plėsti statistikos
rengėjų ir naudotojų dialogą, kad pastarųjų
kokybiškos statistikos poreikiai būtų patenkinti. Geresniam ESS
veiksmingumui ir našumui užtikrinti ypač svarbu anksti įtraukti
naudotojus į naujus procesus.
Pasitelkiant naująsias technologijas
plėsti ir racionalizuoti sklaidos priemonių asortimentą
naudotojų poreikiams tenkinti.
Nustatyti ESS išlaidų veiksmingumu
pagrįstą ir integruotą saugią infrastruktūrą
prieigai prie konfidencialių oficialios statistikos duomenų mokslo
reikmėms.
Pradėti rengti viešai prieinamas
rinkmenas.
Tikslų
bus siekiama šiomis priemonėmis:
·
įtvirtinti ESS kaip pagrindinio Europos
statistikos naudotojų informacinio centro vaidmenį;
·
nustatant integruotą saugią
infrastruktūrą prieigai prie ES mikroduomenų;
·
nustatant sistemą, kuria būtų
tvarkomi naudotojų prašymai skubiai suteikti prieigą ir padėti
aiškinti statistinę informaciją;
·
naujosiomis technologijomis pritaikant sklaidos
priemones prie naudotojų poreikių;
·
daugiau statistinės veiklos rezultatų
skiriant kompleksiniams klausimams;
·
intensyviau naudojant naujas komunikacijos ir
sklaidos technologijas (pvz., pagrįstas SDMX);
·
statistinių mokslinių tyrimų
reikmėms siūlant daugiau mikroduomenų rinkinių.
5.         MOKYMAI, INOVACIJOS IR MOKSLINIAI TYRIMAI
Tikslai –
tenkinti ESS
mokymosi ir tobulinimosi poreikius, remiantis suderintomis mokomųjų
kursų, mokymosi ir tobulinimosi galimybėmis.
Gerinti ESS
narių bendradarbiavimą, perduodant žinias ir dalijantis gerąja
patirtimi bei bendrais naujoviškais statistikos rengimo metodais ir tą
patirtį taikant.
Organizuoti
mokslininkų bendruomenės veiklą, dalyvauti joje ir
prisidėti prie jos, siekiant tobulinti statistikos rengimo grandines ir
gerinti oficialios statistinės informacijos kokybę.
Tikslų
bus siekiama šiomis priemonėmis:
·
plėtojant antrosios pakopos studijų
laipsnį (pvz., oficialios statistikos magistro laipsnį);
·
siūlant naudotojų poreikiams pritaikytas
mokymo programas;
·
mokslinių tyrimų projektų rezultatus
taikant statistikai rengti ir skleisti ;
·
įtvirtinant ESS kaip informacinio centro
vaidmenį statistinių mokslinių tyrimų bendruomenėse;
·
aktyviai įtraukiant mokslininkų
bendruomenes į oficialios statistikos mokslinius tyrimus;
·
ESS taikant tinkamas priemones dalytis praktika ir
taikyti bendrus sprendimus.
III.       PARTNERYSTĖ
ESS VIDAUS IR IŠORĖS PARTNERYSTĖ
Tikslas –
stiprinti ESS valdysenos sistemą.
Tikslo bus
siekiama šiomis priemonėmis:
·
įgyvendinant atnaujintus statistikos
teisės aktus ir sprendimą dėl Eurostato vaidmens;
·
priimant pagrindinius reglamentus dėl
visų statistikos sričių.
Tikslas –
stiprinti
Eurostato koordinuojamąjį Europos Sąjungos statistikos tarnybos
vaidmenį.
Tikslo bus
siekiama šiomis priemonėmis:
·
anksti įtraukiant Eurostatą į
veiklą, susijusią su visų Komisijos iniciatyvų
statistiniais aspektais;
·
nuolat rengiant suinteresuotųjų
šalių diskusijas vadovų lygmeniu.
Tikslas –
bendrais projektais ir koordinuota veikla
stiprinti bendradarbiavimą su Europos centrinių bankų sistema ir
Europos bei tarptautinėmis organizacijomis, dalyvaujančiomis rengiant
statistinėms ar administracinėms reikmėms būtinus duomenis.
Užtikrinti Europos ir tarptautinių standartų derėjimą.
Tikslo bus
siekiama šiomis priemonėmis:
·
įgyvendinant ESS ir ECBS bendrą
kokybės sistemą;
·
Eurostatui aktyviau dalyvaujant tarptautinėse
patariamosiose grupėse;
·
nustatant ir taikant naujus bendradarbiavimo
būdus;
·
įdiegiant naujus NSS[23], ESS[24], AESS[25], EAES[26] ir Mokėjimų balanso
vadovus.
Tikslas –
skatinti ir vykdyti statistikos
patariamąją ir paramos veiklą ne ES šalyse, remiantis ES
užsienio politikos prioritetais ir daugiausia dėmesio skiriant
plėtrai ir Europos kaimynystės politikai.
Tikslo bus
siekiama šiomis priemonėmis:
·
įtvirtinant pirmaujančią ESS
poziciją tarptautiniu mastu;
·
teikiant kokybiškus duomenis ES užsienio politikos
reikmėms;
·
teikiant paramą Komisijos tarnyboms,
įgyvendinančioms vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo politiką
ir palaikant ryšius su tarptautinėmis organizacijomis bei kitais
statistikos srities klausimais, bendrai dominančiais ES ir ne Europos
regionus ar šalis;
·
skleidžiant susijusius statistinius duomenis
plėtros procesui ir deryboms remti;
·
mažinant atvejų, kai duomenys yra neprieinami
dėl naujų valstybių narių prašymų taikyti
leidžiančias nukrypti nuostatas;
·
pasirašant susitarimus ar susitarimo memorandumus
su ne ES šalimis;
·
rengiant ir įgyvendinant techninio
bendradarbiavimo programas;
·
teikiant techninę paramą ir daugiausia
dėmesio skiriant duomenų derinimui ir teikimui.
FINANSINĖ
TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA
1.           PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
STRUKTŪRA
              1.1.    Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas
              1.2.    Atitinkama
(-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje
              1.3.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pobūdis
              1.4.    Tikslas
(-ai)
              1.5.    Pasiūlymo
(iniciatyvos) pagrindas
              1.6.    Trukmė
ir finansinis poveikis
              1.7.    Numatomas
(-i) valdymo metodas (-ai)
2.           VALDYMO PRIEMONĖS
              2.1.    Priežiūros
ir atskaitomybės taisyklės
              2.2.    Valdymo
ir kontrolės sistema
              2.3.    Sukčiavimo
ir pažeidimų prevencijos priemonės
3.           NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS)
FINANSINIS POVEIKIS
              3.1.    Atitinkama
(-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os)
ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)
              3.2.    Numatomas
poveikis išlaidoms
              3.2.1. Numatomo poveikio
išlaidoms suvestinė
              3.2.2. Numatomas poveikis
veiklos asignavimams
              3.2.3. Numatomas poveikis
administracinio pobūdžio asignavimams
              3.2.4. Suderinamumas su
dabartine daugiamete finansine programa
              3.2.5. Trečiųjų
šalių finansinis įnašas
              3.3.    Numatomas poveikis
įplaukoms
FINANSINĖ
TEISĖS AKTŲ PASIŪLYMŲ PAŽYMA

1.
PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA
1.1.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas

Pasiūlymas
dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl 2013–2017 m.
Europos statistikos programos

1.2.
Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB
sistemoje[27]

Statistika
(3403 – Statistinės informacijos rengimas, 3480 – Administracinė
parama Eurostatui, 3481 – Eurostato politikos strategija ir koordinavimas)

1.3.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis

þ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta
įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus
parengiamuosius veiksmus[28]
¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos
priemonės galiojimo pratęsimu
¨ Pasiūlymas
(iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į
naują priemonę

1.4.
Tikslai
1.4.1.
Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis
(-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia
iniciatyva)

Pasiūlymas
atitinka Europos Sąjungos prioritetus, nes pagal šią programą
plėtojama, rengiama ir skleidžiama statistika padės įgyvendinti
įvairių rūšių Europos Sąjungos politiką, pvz.,
pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją „Europa 2020“ ir kitus
2010–2014 m. Komisijos strateginių prioritetų politinius tikslus
(pvz., susijusius su sustiprinta ir integruota ekonomikos valdysena, klimato
kaita, ekonomikos augimu ir socialine sanglauda, piliečių Europa ir
globalizacija).

1.4.2.
Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama
VGV / VGB veikla

1 konkretus tikslas: teikti kokybišką
statistinę informaciją įvairių rūšių Europos
Sąjungos politikai plėtoti, stebėti ir vertinti.
Atitinkama VGV / VGB veikla
3403
– Statistinės informacijos rengimas
2 konkretus tikslas: taikyti naują
Europos statistikos rengimo metodą.
Atitinkama VGV / VGB veikla
3403
– Statistinės informacijos rengimas, 3480 – Administracinė parama
Eurostatui, 3481 – Eurostato politikos strategija ir koordinavimas
3 konkretus tikslas: stiprinti ESS vidaus ir
išorės partnerystę.
3481
– Eurostato politikos strategija ir koordinavimas
Išsamesni
tikslai bus nustatyti Komisijos metinėse statistikos darbo programose.

1.4.3.
Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis

Nurodyti poveikį,
kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams
gavėjams (tikslinėms grupėms).
Poveikis Europos Parlamentui ir Tarybai:
teigiamas, nes ESP atitinka sutartis, finansines perspektyvas ir Europos
Sąjungos politinius prioritetus; ESP taip pat atsižvelgta į
statistinės informacijos poreikį norint pagrįsti
įvairių sričių ES politiką; be to, ESP numatyta
geresnio prioritetų nustatymo tvarka ir mažesnė įmonėms ir
piliečiams tenkanti našta. Rengiant ESP dalyvauja valstybės
narės. Įgyvendinant ESP bus laikomasi subsidiarumo principo.
Poveikis Komisijos narių kolegijai ir Komisijos tarnyboms: teigiamas, nes ESP atitinka Sutarties ir finansines perspektyvas; ESP
taip pat atsižvelgta į statistinės informacijos poreikį norint
pagrįsti ES politiką, be to, taikant ESP bus taikoma patikima
kokybės valdymo sistema. Europos statistikos programai bus taikomas
veiksmingas vertinimas ir VGB atitinkanti išteklių skirstymo sistema.
Poveikis nacionalinėms statistikos institucijoms (įskaitant Nacionalinių statistikos institucijų
vadovų grupę, ESS komitetą, Partnerystės grupę,
Vadovų grupę) ir kitus nacionalinius duomenų rengėjus: teigiamas,
nes ESP numatyta geresnio prioritetų nustatymo tvarka ir mažesnė
įmonėms ir piliečiams tenkanti našta. Ji atitinka bendrą
ESS minėto komunikato įgyvendinimo strategiją.
Rengiant ESP dalyvauja valstybės narės.
Įgyvendinant ESP bus laikomasi subsidiarumo principo.
Poveikis ESPK, Europos Centriniam Bankui ir Pinigų, finansų
ir mokėjimų balanso statistikos komitetui (PFMBSK) ir kitiems
neinstituciniams naudotojams: teigiamas, nes ESP
atitinka statistinės informacijos poreikį norint pagrįsti
įvairių sričių ES politiką, o naudotojams bus
užtikrinta, kad statistika yra tinkama reikmėms (teikiama laiku ir
suderinta su jų politikos poreikiais ir reikalavimais).
Poveikis Eurostatui: teigiamas, nes ESP
atitinka Komunikatą dėl ES statistikos rengimo metodo; taikant ESP
bus taikoma patikima kokybės valdymo sistema; ESP bus stabilus suderinto,
sistemingo metinio planavimo ir išteklių skirstymo pagrindas ir aiškiai nurodys
tolesnės Eurostato veiklos kryptis; Europos statistikos programai bus
taikomas veiksmingas vertinimas.

1.4.4.
Rezultatų ir poveikio rodikliai

Nurodyti
pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.
Visiems
2013–2017 m. ESP tikslams numatyti pagrindiniai veiksmai ir rodikliai.
2013–2017 m. ESP tikslai bus planuojami išsamiau metinėse darbo
programose, o rezultatai bus stebimi visą programavimo laikotarpį.
Bendrasis
tikslas (siekis būti pagrindiniu kokybiškos Europos statistikos
tiekėju) bus stebimas taip:
–
Eurostatas vykdys naudotojų pasitenkinimo tyrimą, visų pirma
tirdamas, kokia naudotojų procentinė dalis vertina bendrą
Europos statistikos kokybę kaip „labai gerą“ ar „gerą“.

1.5.
Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas
1.5.1.
Trumpalaikis (-iai) ir ilgalaikis (-iai)
poreikis (-iai)

Daugiametės
Europos statistikos programos pagrindas – Europos Parlamento ir Tarybos
reglamento (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos3 13
straipsnio 1 dalis, kurioje nustatyta, kad Europos statistikos programoje turi
būti nustatomas Europos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos
pagrindas ir ne ilgesniam kaip penkerių metų laikotarpiui
numatytų veiksmų pagrindinės sritys ir tikslai. Joje turi
būti nustatomi prioritetai, susiję su informacijos reikmėmis Europos
Sąjungos veiklai vykdyti. Siekiama, kad pasiūlymas būtų
naudingas Europos statistikos naudotojams ir rengėjams, t. y. Europos
Parlamentui ir Tarybai, Komisijos generaliniams direktoratams, Europos
Centriniam Bankui, nacionalinėms statistikos institucijoms ir kitiems
nacionaliniams Europos statistikos rengėjams, ESPK ir Pinigų,
finansų ir mokėjimų balanso statistikos komitetui (PFMBSK),
kitiems neinstituciniams naudotojams ir, be abejo, visuomenei.

1.5.2.
Papildoma ES dalyvavimo nauda

Statistinių
duomenų nuolat reikia politinius sprendimus priimantiems subjektams ir
rinkos dalyviams, kad jie galėtų priimti sprendimus ir stebėti
bei vertinti, kaip šie sprendimai įgyvendinami. Statistika – esminė
infrastruktūra, užtikrinanti patikimą ir veiksmingą
demokratinių ir šiuolaikinės ekonomikos šalių veikimą. Europos
Sąjungai reikia aukštos kokybės statistinės informacijos, kad
galėtų vykdyti savo užduotis. Europos statistika turi būti
patikima, politiškai nepriklausoma, laiku ir tinkama forma prieinama
vartotojams. Be to, rengiant statistiką duomenų teikėjai
neturėtų patirti pernelyg didelės naštos, be to, statistiniai
duomenys turi būti renkami laikantis subsidiarumo ir proporcingumo
principų.
Eurostatas,
kartu su nacionalinėmis statistikos ir kitomis institucijomis, kiekvienoje
valstybėje narėje atsakingomis už Europos statistikos
plėtojimą, rengimą ir sklaidą, sukūrė
partnerystės tinklą, bendrai vadinamą ESS. Jam taip pat
priklauso EEE šalys. Valstybės narės renka duomenis ir rengia
statistika tiek nacionalinėms, tiek ES reikmėms.
ESS
veikia kaip tinklas, kuriame Eurostatui tenka vadovaujamasis vaidmuo derinti
statistiką, glaudžiant bendradarbiaujant su nacionalinėmis
statistikos institucijomis. ESS daugiausia dėmesio skiriama ES politikos
sritims, bet joms besivystant derinimo veikla taip pat išplito į kitas
statistikos sritis.
ESS
sudaro sąlygas valstybėms narėms dalytis žiniomis ir gerąja
patirtimi bei plėtoti naujas technologijas, bendras priemones ir
bendradarbiavimo tinklus, siekiant išnaudoti galimas sąveikos galimybes,
vengti dvigubo darbo ir, galiausiai, užtikrinti, kad šiuolaikiška duomenų
rengimo sistema atitiks ateities poreikius.
Derinimo,
paprastinimo ir reglamentavimo veiksmus galima geriausiai inicijuoti Europos
Sąjungos lygmeniu, nes tokie projektai galėtų būti
įgyvendinami našiausiai.

1.5.3.
Panašios patirties išvados

Pagrindinis
dabartinės 2008–2012 m. Bendrijos statistikos programos3
suvaržymas – penkeriems metams nustatyta struktūra ir išsamiai
apibūdinti tikslai. Nuo tada, kai buvo priimta dabartinė programa,
buvo keletas svarbių įvykių. Pasikeitė pagrindinė
Europos statistikos rengimo teisės aktų sistema. Priimtas Komunikatas
dėl ES statistikos rengimo metodo, vėliau – bendra ESS strategija;
įsigaliojo Lisabonos sutartis; pradėjo darbą nauja Europos
Komisija (nuo 2010 m. sausio mėn. iki 2014 m. gruodžio mėn.);
pradėtos įgyvendinti kelios naujos politikos iniciatyvos (pvz.,
„Europa 2020“) ir sustiprinta ESS valdysenos struktūra. Į šiuos
pokyčius dabartinėje programoje neatsižvelgiama; jos dalis paseno, o
tarp planuojamos ir faktinės veiklos atsirado spraga. Dėl to
programos įgyvendinimo ataskaitos tampa mažiau aktualios, nes jose
neatsižvelgiama į daugelį svarbių veiksmų, kurių
nėra programoje, o dėl kai kurių joje nurodytų veiksmų
reikia atsiskaityti nepaisant to, kad jie nebevykdomi.
Atsižvelgdama
į Europos statistikos programos rengimą, trečioji
Partnerystės darbo grupė[29]
2013–2017 m. pasiūlė taikyti daugiametį programavimo
ciklą. Pasiūlyta, kad rengiant programą didesnis vaidmuo
turėtų būti skirtas ESS partneriams (ESS komitetui,
Nacionalinių statistikos institucijų vadovų grupei, vadovų
grupėms ir ESPK).
Be
to, reikėtų paminėti, kad 2003–2007 m. BSP ex-post
vertinimo ataskaitoje[30],
Komisijos pateiktoje EP ir Tarybai, nurodytos šios rekomendacijos dėl
kitos daugiametės programos:
gerinti BSP ir metinių darbo programų sąsają. BSP yra nustatyta kaip pagrindinė programa ir joje formuluojama
strateginė penkerių metų vizija bei kartu su metinėmis
darbo programomis užtikrinama, kad BSP būtų lanksti ir aktuali
visą laikotarpį. Metinėse darbo programose, kuriose
atsižvelgiama į BSP, ji turėtų aiškiai pabrėžiama, ir tos
programos turėtų būti grindžiamos atitinkama BSP.
Tobulinti BSP įgyvendinimo stebėseną. Apskritai BSP stebėsena turėtų būti atliekama
nustačius pagrindinius rodiklius, kurie programos vykdymo laikotarpiu
teiktų pakankamą informaciją apie veiklos ir strateginių
tikslų siekimą.
2008–2012 m.
BSP laikotarpio vidurio vertinimo ataskaitoje, Komisijos pateiktoje EP ir
Tarybai, pabrėžti toliau nurodyti aspektai, į kuriuos
reikėtų atsižvelgti ateityje.
– Naujų
statistinės informacijos poreikių nustatymas Reikia taikyti
labiau integruotą metodą, kuriam būtų naudojama daug
įvairių duomenų šaltinių, o metodika, sąvokos ir
apibrėžtys turi būti derinamos.
– Partnerystės
ESS stiprinimas. Pabrėžta, kad reikia daugiau skirtingų
integravimo ir bendradarbiavimo su valstybėmis narėmis modelių.
–
Nurodyta, kad norint mažinti duomenų teikimo naštą ir duomenų
rengėjų sąnaudas, reikia apsvarstyti koncepcinį
požiūrį į veiklos prioritetinių krypčių
keitimą ir turimus išteklius BSP įgyvendinti.
Reikėtų
paminėti, kad dabartinė 2008–2012 m. BSP buvo nagrinėjama
Eurostato vidaus audito skyriaus vertinimo audito ataskaitoje[31], kurioje pažymėta, kad
tai programai netaikomas ex-ante vertinimas ir rekomenduota kitoms
programoms jį taikyti, remiantis Finansiniu reglamentu[32] (27 straipsniu) ir jo
įgyvendinimo taisyklėmis[33]
(21 straipsniu). Siekiant išvengti pernelyg detalios programos
sąlygotų apribojimų ir užtikrinti galimybę prisitaikyti
prie naujų ar pasikeitusių politikos prioritetų ir raidos,
2013–2017 m. ESP parengta kaip bendra planavimo priemonė – joje
bendrai apibūdinti siektini tikslai ir vykdytini veiksmai, o
konkretūs tikslai ir veiksmai bus nustatomi metinėse darbo
programose.
Atsižvelgiant
į ESS raidą ir Komunikato dėl ES statistikos rengimo metodo
įgyvendinimą, 2013–2017 m. Europos statistikos programoje reikia
ypač daug dėmesio skirti būsimų problemų sprendimui ir
poreikių bei išteklių derinimui. Tvirta ESS partnerystė yra itin
svarbi, todėl rengiant šią programą išsamiau konsultuotasi su
suinteresuotomis šalimis.
Remiantis
ankstesne patirtimi nustatytos priemonės planavimo ir atsiskaitymo
procesų nuoseklumui užtikrinti – programų tikslai glaudžiau susieti
su metinėmis darbo programomis, o programos įgyvendinimo
stebėsena ir vertinimas patobulinti.
Planuojant
2013–2017 m. ESP tikslus ir rodiklius atsižvelgta į 2008–2012 m.
BSP laikotarpio vidurio vertinimo rekomendacijas. Visų pirma numatyta
taikyti prioritetų nustatymo tvarką, 2010 m. lapkričio 18 d.[34] pateiktą ESS komitetui,
siekiant pakeisti statistikos reikalavimų prioritetus, kad būtų
mažinama duomenų teikimo našta ir duomenų rengėjų
sąnaudos.
Galiausiai,
remiantis Finansiniu reglamentu[35]
(27 straipsniu) ir jo įgyvendinimo taisyklėmis[36] (21 straipsniu) atliktas ex-ante
vertinimas.

1.5.4.
Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis
atitinkamomis priemonėmis

Be
dabartinės 2008–2012 m. BSP, 2009–2013 m. laikotarpiu taip pat
įgyvendinama kita daugiametė programa – Europos įmonių ir
prekybos statistikos modernizavimo programa (EĮPSMP) Kad programos
būtų valdomos našiau, Eurostatas nusprendė, kad ateityje
pakaktų tik vienos programos. Todėl įmonių ir prekybos
statistikos srities tikslai, numatyti laikotarpiui po 2013 m., ir su
socialinės statistikos modernizavimu susiję veiksmai įtraukti
į 2013–2017 m. ESP.
Be
to, remiantis 1997 m. balandžio 21 d. Komisijos sprendimu 97/281/EB,
Eurostatas koordinuoja Europos statistikos rengimą. Rengdami su statistika
susijusias programas Komisijos generaliniai direktoratai ir kitos tarnybos
anksti įtraukia į šią veiklą Eurostatą.

1.6.
Trukmė ir finansinis poveikis

þ Pasiūlymo
(iniciatyvos) trukmė ribota
–
þ Pasiūlymas
(iniciatyva) galioja nuo 2013 [01 01] iki 2017 [12 31]
–
þ Finansinis poveikis
įsipareigojimų asignavimams nuo 2013 iki 2017 m. ir mokėjimo
asignavimams nuo 2013 iki 2021 m..
¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė
neribota
–
Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM
iki MMMM
–
vėliau – visavertis taikymas.

1.7.
Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[37]

þ Centralizuotas tiesioginis Komisijos valdymas
¨ Centralizuotas netiesioginis valdymas perduodant įgyvendinimo užduotis:
–
¨  vykdomosioms įstaigoms
–
¨  Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[38]
–
¨  nacionalinei (-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai (-oms) arba
viešąsias paslaugas teikiančiai (-čioms) įstaigai (-oms)
–
¨  asmenims, kuriems patikėtas konkrečių veiksmų
vykdymas pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį
ir kurie nurodyti atitinkamame pagrindiniame teisės akte remiantis
Finansinio reglamento 49 straipsniu
¨ Pasidalijamasis valdymas su valstybėmis narėmis
¨ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis
þ Jungtinis valdymas
kartu su tarptautinėmis organizacijomis, visų pirma OECD,
Jungtinėmis Tautomis ir Pasaulio banku.
Jei nurodomas daugiau
kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio
punkto pastabų skiltyje.
Pastabos
Remiantis
įgyvendinant 2008–2012 m. Bendrijos statistikos programą
sukaupta patirtimi, siekiant 2013–2017 m. Europos statistikos programos
tikslų bus svarstoma, kai tinkama, iš dalies taikyti jungtinį
valdymą kartu su tarptautinėmis organizacijomis.

2.
VALDYMO PRIEMONĖS
2.1.
Stebėsenos ir atskaitomybės
taisyklės

Nurodyti dažnumą
ir sąlygas.
Remiantis
Finansinio reglamento nuostatomis dėl išlaidų programų,
2010 m. spalio mėn.–2011 m. balandžio mėn. Eurostato strateginio
planavimo skyrius kartu su finansų ir teisės reikalų skyriais
atliko 2013–2017 m. ESP ex-ante vertinimą. Dėl jo
konsultuotasi su 2013–2017 m. ESP rengiančia Eurostato vidaus darbo
grupe, sudaryta iš visų Eurostato direktoratų skyriaus vadovų lygmens
atstovų, o 2011 m. balandžio 12 d. jis patvirtintas Eurostato
direktorių posėdyje.
Pagrindiniai
ex-ante vertinimo rezultatai įtraukti į aiškinamąjį
memorandumą ir finansinę teisės akto pasiūlymo pažymą.
Ankstesnės patirties išvados, į kurias atsižvelgta nustatant ESP,
pateiktos finansinės teisės akto pasiūlymo pažymos 1.5.3 dalyje
„Panašios patirties išvados“. ESP tikslai pateikti pačiame pasiūlyme.
Konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis, alternatyvių įgyvendinimo
priemonių, išlaidų veiksmingumo ir rizikos analizės vertinimo
rezultatai pateikti aiškinamojo memorandumo 2 dalyje „Konsultacijų su
suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimo rezultatai“.
Pasiūlymo
2 straipsnyje nurodyta, kad ESP veikla bus planuojama kasmet, rengiant
Komisijos metines statistikos darbo programas, remiantis Reglamentu (EB)
Nr. 223/2009. Dėl šių programų ir jų finansavimo bus
priimami Komisijos sprendimai, kuriuose bus konkrečiai nustatomi veiklos
rezultatai (tikslai ir rodikliai), kurie turės būti pasiekti per ataskaitinį
laikotarpį. Stebėsena bus vykdoma rengiant reguliarias išteklių
panaudojimo ir siekiant tikslų padarytos pažangos ataskaitas.
Numatoma,
kad remiantis Reglamentu dėl Europos statistikos bus parengta ir po
konsultacijų su ESS komitetu ne vėliau kaip 2015 m. birželio
mėn. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikta tarpinė pažangos
ataskaita.
Programos
laikotarpio pabaigoje bus atliktas ESP ex-post vertinimas. Su ESS
komitetu bus konsultuojamasi dėl vertinimo ataskaitos, kuri 2018 m.
pabaigoje bus pateikta Europos Parlamentui ir Tarybai.

2.2.
Valdymo ir kontrolės sistema
2.2.1.
Nustatyta rizika

Siūlomą
programą centrinio tiesioginio valdymo būdu valdys Komisija, iš
dalies taikydama jungtinį valdymą kartu su tarptautinėmis
organizacijomis. Finansiniai programos aspektai bus įgyvendinami sudarant
sutartis, visų pirma su statistikos ar informacinių paslaugų
srities įmonėmis ir teikiant dotacijas, daugiausia –
nacionalinėms statistikos institucijoms. Reglamentu (EB) Nr. 223/2009
dėl Europos statistikos leidžiama tiesiogiai skirti dotacijas šioms
institucijoms.
Pagrindinė
nustatyta rizika, kuri gali kilti įgyvendinant programą, yra
daugiausia susijusi su dotacijų skyrimo procedūrų valdymu.
Remiantis įgyvendinant 2008–2012 m. Bendrijos statistikos
programą sukaupta patirtimi, kai kurie paramos gavėjai nuolat
patirdavo sunkumų teikdami reikiamus dokumentus, pagal kuriuos nustatomos
tinkamos finansuoti patirtos išlaidos.

2.2.2.
Numatoma (-os) kontrolė priemonė
(-ės)

Pagrindinės
vidaus kontrolės sistemos sudedamosios dalys: kiekvieno finansinio
sandorio veiklos ir finansinių aspektų ex-ante tikrinimas
(teisėtumas, teisingumas ir patikimas finansų valdymas), remiantis
Finansinio reglamento įgyvendinimo taisyklių 47 straipsnio 3 dalimi. Ex-ante
kontrolė taikoma visą išlaidų ciklą – nuo planavimo ir
programavimo iki įsipareigojimų ir mokėjimų. Todėl
kiekvienas finansų grandinių dalyvis kiekvienam finansiniam sandoriui
turi taikyti kontrolės priemones, remdamasis konkrečiais
kontroliniais sąrašais.
Siekiant,
kad programos biudžetas būtų įgyvendinamas remiantis patikimo
finansų valdymo principais ir norint užtikrinti, kad būtų
laikomasi teisėtumo ir teisingumo reikalavimų, taikoma ne tik
finansų grandinių kontrolė, bet ir tinkamos priežiūra,
finansiniais aspektais ir veiklos rezultatais pagrįstos atsiskaitymo,
audito ir vertinimo priemonės. Bus užtikrinta, kad minėtos patikinimo
priemonės papildytų viena kitą ir būtų išvengta
dvigubo darbo, o kontrolės išlaidos būtų veiksmingos.
Be
to, kad visiems pagal programą vykdytiniems finansiniams sandoriams bus
taikomos išsamios ir privalomos kontrolės priemonės, dotacijų
procedūroms bus taikomi šie papildomi kontrolės veiksmai: be
minėtos ex-ante kontrolės ir remiantis metine rizikos analize,
bus taikomi sustiprinti ex-ante ir ex-post
patikrinimai. Sustiprinti ex-ante patikrinimai bus vykdomi
imties būdu, t. y. prieš galutinius mokėjimus pagal bendrai
dotacijomis finansuotus veiksmus bus nuodugniai tikrinami papildomi
patvirtinamieji dokumentai. Be to, remiantis nuo 2005 m. sukaupta
patirtimi bus vykdoma ex-post kontrolė, siekiant
įsitikinti, kad iš biudžeto finansuoti veiksmai įgyvendinti tinkamai
ir, visų pirma, kad laikomasi nustatytų ex-ante patikrinimo
kriterijų. Ypač daug dėmesio bus skiriama sudėtingų
administracinių procesų paprastinimui, kad sumažėtų su
dotacijų valdymu susijusių klaidų tikimybė. Šio tikslo bus
siekiama, visų pirma, orientuojantis į didesnius projektus (ir
ribojant nedideles dotacijas), reikalaujant konkrečių audito
sertifikatų ir nustatant faktinėmis sąnaudomis grindžiamas
mokėjimo alternatyvas, t. y. nustatyto dydžio išmokomis ir
standartiniais vieneto įkainiais pagrįstas dotacijas.
Kontrolės priemonių sąnaudos ir nauda. Laikoma, kad programos kontrolės strategija reikalavimų
nesilaikymo riziką sumažins iki mažesnės nei 2 proc., kas
atitinka pagal 2010 m. metinę veiklos ataskaitą atliktą
vertinimą. Kadangi naujos programos vidaus kontrolės tikslas –
neviršyti 2 proc. vidutinės likutinės klaidų normos per
visą 2013–2017 m. programavimo laikotarpį, laikoma, kad vidaus
kontrolės sistema ir jos sąnaudos yra tinkamos šiam tikslui pasiekti.
ESTAT GD mano, kad minėtų papildomų sustiprintų ex-ante
ir ex-post kontrolės priemonių sąnaudos sudaro apie
1 proc. programos biudžeto, maždaug tiek pat, kiek ir pagal ankstesnę
programą. Kalbant apie kontrolės priemonių pobūdį ir
intensyvumą, privalomos ex-ante kontrolės priemonės,
laikantis Finansinio reglamento, bus taikomos 100 proc. finansinių
sandorių (taigi – 100 proc. biudžeto). Kaip nurodyta pirmiau, po
metinės rizikos analizės bus taikomos nuodugnia susijusių
dokumentų analize pagrįstos kontrolės priemonės. Jos gali
būti taikomos 4–6 proc. biudžeto.

2.3.
Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos
priemonės

Nurodyti esamas arba
būsimas prevencijos ir apsaugos priemones.
Bus
taikomos visos teisės aktuose numatytos kontrolės priemonės, be
to, bus parengta kovos su sukčiavimu strategija, atitinkanti naują,
2011 m. birželio 24 d. Komisijos kovos su sukčiavimu
strategiją, kuria bus užtikrinta, kad, inter alia, visos vidaus
kontrolės priemonės, susijusios su kova su sukčiavimu, visiškai
atitiktų šią naują strategiją, o sukčiavimo rizikos
valdymas būtų nukreiptas į sukčiavimo rizikos
sričių nustatymą ir atitinkamas atsakomąsias priemones.
Prireikus bus nustatytos tinklo grupės ir tinkamos IT priemonės,
skirtos su Europos statistikos programa susijusiems sukčiavimo atvejams
nagrinėti.
Eurostatas
taip pat nustatė ESP papildančią 2013–2017 m.
kontrolės strategiją. Mažinant sudėtingumą, taikant
išlaidų veiksmingumo principu pagrįstą stebėseną ir
vykdant rizika pagrįstą ex-ante ir ex-post
kontrolę bus siekiama mažinti sukčiavimo tikimybę ir
prisidėti prie prevencijos. Į kontrolės strategiją
įtrauktos konkrečios informavimo priemonės ir su rizikos
prevencija susiję mokymai.

3.
NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS
3.1.
Atitinkama (-os) daugiametės finansinės
programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė
(-ės)

–
Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės
Daugiametės finansinės programos
išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris[Aprašymas.....................................................] || DA / NDA ([39])   || ELPA [40]šalių   || šalių kandidačių[41]   || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
   ||   || DA / DNA || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE
–
Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės
Daugiametės
finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti
eilės tvarka.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas
 Numeris[Išlaidų kategorija.....................] || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą
 1A || 29.0205 2013–2017 m. Europos statistikos programa || DA || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE
 1A || 29.010405 Statistinės informacijos politika, administracinio valdymo išlaidos || NDA || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE

3.2.
Numatomas poveikis išlaidoms
3.2.1.
Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė

mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Visi
skaičiai pateikti dabartinėmis kainomis.
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || Numeris || 1A KATEGORIJA – Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti (2013 m.) 1 KATEGORIJA – Pažangus ir integracinis augimas (nuo 2014 m.)
 GD ESTAT ||   ||   || 2013[42] metai   || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai ir vėliau ||   || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 29.0205 || Įsipareigojimai || (1) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 ||   ||   || 280,000
 Mokėjimai || (2) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 ||   || 280,000
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[43]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 29.010405 ||   || (3) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 ||   ||   || 19,334
 IŠ VISO asignavimų ESTAT GD || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 ||   ||   || 299,334
 Mokėjimai || =2+2a +3 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 ||   || 299,334
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 ||   ||   || 280,000
 Mokėjimai || (5) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 ||   || 280,000
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 ||   ||   || 19,334
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1a IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 ||   ||   || 299,334
 Mokėjimai || =5+ 6 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 ||   || 299,334
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 || „Administracinės išlaidos“
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Visi
skaičiai pateikti dabartinėmis kainomis.
   ||   ||   || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai ir vėliau || IŠ VISO
 GD ESTAT ||
  Žmogiškieji ištekliai || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 ||   || 456,530
  Kitos administracinės išlaidos || 4,038 || 4,118 || 4,201 || 4,285 || 4,371 ||   || 21,013
 IŠ VISO ESTAT GD || Asignavimai || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 ||   || 477,543
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 ||   || 477,543
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai ir vėliau || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 152,644 || 154,141 || 155,400 || 156,704 || 157,988 ||   || 776,877
 Mokėjimai || 104,224 || 124,121 || 139,305 || 151,305 || 155,992 || 102,207 || 776,877
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || Numeris || 1A KATEGORIJA – Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti (2013 m.) 1 KATEGORIJA – Pažangus ir integracinis augimas (nuo 2014 m.)
 GD ESTAT ||   ||   || 2013[44] metai   || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai ir vėliau ||   || IŠ VISO
  Veiklos asignavimai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 29.0205 || Įsipareigojimai || (1) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 ||   ||   || 280,000
 Mokėjimai || (2) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 ||   || 280,000
 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[45]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 29.010405 ||   || (3) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 ||   ||   || 19,334
 IŠ VISO asignavimų ESTAT GD || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 ||   ||   || 299,334
 Mokėjimai || =2+2a +3 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 ||   || 299,334
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 ||   ||   || 280,000
 Mokėjimai || (5) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 ||   || 280,000
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 ||   ||   || 19,334
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1a IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 ||   ||   || 299,334
 Mokėjimai || =5+ 6 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 ||   || 299,334
Jei
pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį kelioms išlaidų
kategorijoms:
  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–4 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS(Orientacinė suma) || Įsipareigojimai || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mokėjimai || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 || „Administracinės išlaidos“
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai ir vėliau || IŠ VISO
 GD ESTAT ||
  Žmogiškieji ištekliai || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 ||   || 456,530
  Kitos administracinės išlaidos || 4,038 || 4,118 || 4,201 || 4,285 || 4,371 ||   || 21,013
 IŠ VISO ESTAT GD || Asignavimai || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 ||   || 477,543
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 ||   || 477,543
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
   ||   ||   || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai ir vėliau || IŠ VISO
 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 152,644 || 154,141 || 155,400 || 156,704 || 157,988 ||   || 776,877
 Mokėjimai || 104,224 || 124,121 || 139,305 || 151,028 || 155,992 || 102,207 || 776,877

3.2.2.
Numatomas poveikis veiklos asignavimams

–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
nenaudojami
–
þ  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai
naudojami taip:
Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
   || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || IŠ VISO ||
 REZULTATAI ||
 || Nurodyti tikslus ir rezultatus   || [46]Rezultato rūšis   || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų ||
 1 KONKRETUS TIKSLAS [47] Teikti kokybišką statistinę informaciją įvairių rūšių Europos Sąjungos politikai plėtoti, stebėti ir vertinti. ||
 || - Rezultatas || Statistikos projektai || 0,315 || 90 || 24,210 || 85 || 24,694 || 67 || 21,270 || 62 || 21,704 || 58 || 22,129 || 362 || 114,007
 || 1 konkretaus tikslo tarpinė suma || 90 || 24,210 || 85 || 24,694 || 67 || 21,270 || 62 || 21,704 || 58 || 22,129 || 362 || 114,007
 || 2 KONKRETUS TIKSLAS Taikyti naują Europos statistikos rengimo metodą. ||
 || - Rezultatas || Statistikos projektai || 0,322 || 90 || 24,210 || 84 || 24,694 || 100 || 31,906 || 94 || 32,555 || 87 || 33,194 || 455 || 146,559
 || 2 konkretaus tikslo tarpinė suma || 90 || 24,210 || 84 || 24,694 || 100 || 31,906 || 94 || 32,555 || 87 || 33,194 || 455 || 146,559
 || 3 KONKRETUS TIKSLAS Stiprinti ESS vidaus ir išorės partnerystę. ||
 || - Rezultatas || Statistikos projektai || 0,308 || 20 || 5,380 || 19 || 5,488 || 9 || 2,798 || 8 || 2,856 || 7 || 2,912 || 63 || 19.434
 || 3 konkretaus tikslo tarpinė suma || 20 || 5,380 || 19 || 5,488 || 9 || 2,798 || 8 || 2,856 || 7 || 2,912 || 63 || 19,434
 || IŠ VISO IŠLAIDŲ || 200 || 53,800 || 188 || 54,876 || 176 || 55,974 || 164 || 57,115 || 152 || 58,235 || 880 || 280,000

3.2.3.
Numatomas poveikis administracinio pobūdžio
asignavimams
3.2.3.1.
Suvestinė

–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
asignavimai nenaudojami
–
þ  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai
asignavimai naudojami taip:
mln. EUR
(tūkstantųjų tikslumu)
   || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai ir vėliau || IŠ VISO
 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 ||   || 456,530
 Kitos administracinės išlaidos || 4,038 || 4,118 || 4,201 || 4,285 || 4,371 ||   || 21,013
                 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 ||   || 477,543
 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[48]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Žmogiškieji ištekliai || 2,752 || 2,752 || 2,752 || 2,752 || 2,752 ||   || 13,760
 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos (IT, posėdžiai, tyrimai, komandiruotės, prenumeratos) || 0,748 || 1,089 || 1,167 || 1,246 || 1,324 ||   || 5,574
                 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 ||   || 19,334
 IŠ VISO || 98,844 || 99,265 || 99,426 || 99,589 || 99,753 ||   || 496,877

3.2.3.2.
 Numatomi žmogiškųjų išteklių
poreikiai

–
¨  Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai
nenaudojami
–
r Pasiūlymui
(iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip:
Įverčiai išreiškiami visos darbo
dienos ekvivalento vienetais
   || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai
  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai)
 29 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 655 || 655 || 655 || 655 || 655
 XX 01 01 02 (Delegacijos) || - || - || - || - || -
 XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) || - || - || - || - || -
 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) || - || - || - || - || -
  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais FTE))
 29 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) || 118 || 118 || 118 || 118 || 118
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) || - || - || - || - || -
 XX 01 04 yy || - būstinėje ||   ||   ||   ||   ||
 - delegacijose ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, INT, SNE – netiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiesioginiai moksliniai tyrimai) ||   ||   ||   ||   ||
 Kitos biudžeto eilutės (29 01 04 01) || 43 || 43 || 43 || 43 || 43
 IŠ VISO || 816 || 816 || 816 || 816 || 816
29 yra
atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.
Žmogiškųjų
išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus
priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir
prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD
gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo
procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.
Vykdytinų
užduočių aprašymas:
 Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Atliktinos užduotys daugiausia susijusios su metodine veikla ir statistinės informacijos, susijusios su reglamento pasiūlymo prieduose nurodytomis sritimis, rinkimu, tvirtinimu, apdorojimu ir sklaida. Jos taip pat susijusios su dviem Eurostato horizontaliomis VGB veiklomis („Administracinė parama Eurostatui“ ir „Eurostato politikos strategija ir koordinavimas“). ||
 Išorės personalas || Padėti pareigūnams ir laikiniesiems darbuotojams vykdyti minėtas užduotis. ||

3.2.4.
Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine
programa

–
þ
–
Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka
dabartinę daugiametę finansinę programą dėl su 2013 m.
susijusių asignavimų, ir 2014–2020 m. daugiametę finansinę
programą dėl su 2014–2017 m. susijusių asignavimų.
–
¨  Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą),
reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos
išlaidų kategorijos programavimą
Pagal dabartinę daugiametę finansinę
programą Bendrijos statistikai 2013 m. numatyta 53,8 mln. EUR.
Programos įgyvendinimas 2013 m. atitinka šią sumą.
–
¨  Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina
taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę
programą[49]
Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti
atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas.

3.2.5.
Trečiųjų šalių įnašai

–
¨  Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis
šalimis finansavimo
–
þ  Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas
apskaičiuojamas taip:
Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų
tikslumu)
   || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || Iš viso
 Šveicarijos įnašas || 4,755 || 4,851 || 4,948 || 5,047 || 5,147 || 24,748
 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų || 4,755 || 4,851 || 4,948 || 5,047 || 5,147 || 24,748

3.3.
Numatomas poveikis įplaukoms

–
þ  Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio
įplaukoms
–
¨  Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:
(a)
¨       nuosaviems ištekliams
¨         įvairioms įplaukoms
mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu)
 Biudžeto įplaukų eilutė || Asignavimai, skirti einamųjų metų biudžetui || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[50]
 N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą)
 Straipsnis …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Įvairių
asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų
eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas poveikis.
Nurodyti poveikio įplaukoms apskaičiavimo metodą.
[1]               COM(2009) 404 galutinis, 2009 8 10.
[2]               Pateikta 2010 5 20 ESS komiteto posėdyje, dok. Nr.
2010/05/6/EN.
[3]               OL L 87, 2009 3 31, p. 164.
[4]               Sprendimas Nr. 1578/2007/EB, OL L
344, 2007 12 28, p. 15.
[5]               COM(2010) 2020 galutinis.
[6]               http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/president/pdf/press_20090903_en.pdf, 2009 9 3.
[7]               Įsteigtu Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu
Nr. 234/2008/EB.
[8]               Nacionalinių statistikos institucijų
vadovų konferencija rengiama kartą per metus, siekiant aptarti su
statistikos programa ir Europos statistikos rengimo metodais ir procesais
susijusius klausimus. Ją kasmet rengia skirtingos valstybės
narės, o pirmininkauja priimančiosios šalies statistikos institucijos
vadovas.
[9]               Pagal atskirtąjį modelį (angl. stovepipe
model) statistika paprastai rengiama pasitelkiant daug
lygiagrečių procesų ir kiekviena šalis (kartais – net regionai)
rengia duomenis atskirai, be to, kiekvienos srities duomenys rengiami atskirai.
Pagal šį modelį kiekviena atskira dalis atitinka konkrečią
statistikos sritį su atitinkama rengimo sistema. Kiekvienoje srityje visas
rengimo procesas – pradedant tyrimo struktūros nustatymu, toliau renkant
ir apdorojant duomenis, ir baigiant sklaida – vyksta nepriklausomai nuo
kitų sričių, ir kiekvienoje srityje yra savi duomenų
teikėjai ir naudotojų grupės. Šis modelis taip pat atitinka
statistikos sričių reglamentavimo Europos lygmeniu būdą.
[10]             OL L 87, 2009 3 31, p. 164.
[11]             Nepažeidžiant Europos centrinių bankų sistemos
ir Europos centrinio banko statuto protokolo 5 straipsnio.
[12]             COM(2010) 2020 galutinis.
[13]             http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/president/pdf/press_20090903_en.pdf, 2009 9 3.
[14]             COM(2009) 404 galutinis, 2009 8 10.
[15]             Pateikta 2010 5 20 ESS komiteto posėdyje, dok. Nr.
2010/05/6/EN.
[16]             COM(2011) 211 galutinis.
[17]             Nuoroda į teisinį pagrindą bus atnaujinta
priėmus naują susitarimą su EP.
[18]             OL L 73, 2008 3 15, p. 13.
[19]             OL L 332, 2006 11 30, p. 21.
[20]             OL L 340, 2008 12 19, p. 76.
[21]             Šioms reikmėms Eurostatas turėtų naudoti ES
finansuotų projektų, pvz., Bendros sužeidimų Europoje stebėsenos veiklos ir Sužeidimų
duomenų bazės (SDB), rezultatus.
[22]             Kaip susitarta pagal 2008 m. gruodžio 16 d. Europos
Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1338/2008 dėl
Bendrijos statistikos apie visuomenės sveikatą ir sveikatą bei
saugą darbe (sveikatos būklė ir sveikatą lemiantys
veiksniai, sveikatos priežiūra, mirties priežastys, nelaimingi atsitikimai
darbe ir profesinės ligos).
[23]             Nacionalinių sąskaitų sistema
(Jungtinės Tautos).
[24]             Europos sąskaitų sistema.
[25]             Aplinkos ir ekonomikos sąskaitų sistema
(Jungtinės Tautos); numatyta priimti 2012 m.
[26]             Europos aplinkos ir ekonomikos sąskaitos.
[27]             VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla
grindžiamas biudžeto sudarymas.
[28]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies
a arba b punkte.
[29]             Partnerystės darbo grupė – tai ESS
nacionalinių statistikos institucijų vadovų grupė, kurios
tikslas yra toliau plėtoti ESS, daugiausia lengvinant ESS komiteto
darbą.
[30]             COM(2009) 1 galutinis.
[31]             Vidaus audito skyriaus audito ataskaita
ESTAT-2009-ESTAT-002, 2010 2 19.
[32]             2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB
Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui
taikomo finansinio reglamento (konsoliduota redakcija).
[33]             2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentas Nr.
2342/2002, nustatantis išsamias Tarybos reglamento Nr. 1605/2002 dėl
Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento
įgyvendinimo taisykles (konsoliduota redakcija).
[34]             Pateikta 2010 m. lapkričio 18 d. ESS komiteto
posėdyje (dok. Nr. 2010/07/08b).
[35]             2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB
Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui
taikomo finansinio reglamento (konsoliduota redakcija).
[36]             2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentas Nr.
2342/2002, nustatantis išsamias Tarybos reglamento Nr. 1605/2002 dėl
Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento
įgyvendinimo taisykles (konsoliduota redakcija).
[37]             Išsamią informaciją apie valdymo būdus ir
nuorodas į Finansinį reglamentą galima rasti svetainėje
„BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[38]             Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje.
[39]             DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA –
nediferencijuotieji asignavimai.
[40]             ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.
[41]             Šalių kandidačių ir, kai taikoma,
Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių.
[42]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
pradžios metai.
[43]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[44]             N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo
pradžios metai.
[45]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios
BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai
tyrimai.
[46]             Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz.,
finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir
kt.).
[47]             Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus (-ūs)
tikslas (-ai) ...“.
[48]             Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei
išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti
(buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai
moksliniai tyrimai.
[49]             Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.
[50]             Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus
mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros
sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų.