				|

		52012PC0643

			Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų /* COM/2012/0643 final - 2012/0305 (COD) */

			   	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
1.           PASIŪLYMO APLINKYBĖS
Problemos apibūdinimas ir tikslai
Pasaulio mokslininkai sutartinai ragina
neleisti, kad pasaulio temperatūra pakiltų daugiau kaip 2°C, kad
būtų išvengta nepageidautino klimato poveikio[1]. Atsižvelgdama į šį tikslą, Europos Vadovų Taryba
paragino iki 2050 m. ES išmetamųjų šiltnamio efektą
sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį sumažinti 80–95 proc.,
palyginti su 1990 m. kiekiu, jei panašių veiksmų imtųsi ir
kitos išsivysčiusios šalys. Iš Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio
technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. plano[2] matyti, kad norint pasiekti šį tikslą mažiausiomis
sąnaudomis, reikia įtraukti visus sektorius ir visas ŠESD,
įskaitant fluorintas šiltnamio efektą sukeliančias dujas
(FŠESD), kurių visuotinio atšilimo potencialas gali būti iki
23 000 kartų didesnis negu anglies dioksido (CO2).
2011 m. rugsėjo mėn. Komisija
paskelbė ataskaitą[3]
dėl Reglamento (EB) Nr. 842/2006[4]
taikymo. Joje daroma išvada, kad jei minėtas reglamentas būtų
toliau tobulinamas ir visapusiškai taikomas, išmetamųjų teršalų
kiekis galėtų gerokai sumažėti. Taip pat ji konstatavo, kad
norint toliau mažinti išmetamų FŠESD kiekį ES, reikia imtis daugiau
veiksmų. Užtikrinus, kad FŠESD būtų pakeistos saugiomis
alternatyvomis, kurios neturi poveikio klimatui arba kurių poveikis yra
mažesnis, santykinai mažomis sąnaudomis iki 2030 m. metinį
išmetamųjų teršalų kiekį, išreikštą CO2 ekvivalentu,
būtų galima sumažinti dviem trečdaliais[5].
Akivaizdu,
kad jei bus anksti imamasi veiksmų ir pasinaudota santykinai pigiomis
FŠESD mažinimo galimybėmis, bus išvengta galimų didesnių
išlaidų, susijusių su kitų ŠESD kiekio mažinimu kituose
pramonės sektoriuose[6].
Tačiau kai kurie suinteresuotieji subjektai[7]
pareiškė, kad dabar vyraujančiomis rinkos sąlygomis rinkai
teikti ekologiškesnes alternatyvias technologijas yra sudėtinga. Kita
vertus, Danijoje, kurioje taikomos griežtesnės nacionalinės
taisyklės FŠESD atžvilgiu, veiklą pradedančios įmonės
ir MVĮ sėkmingai vykdė naujų ekologiškų
technologijų inovacijas ir įvedė jas į rinką – ir taip
tapo rinkos lyderėmis.
Atsižvelgiant į tai, šiuo pasiūlymu
siekiama:
(1)
pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 842/2006
dėl tam tikrų fluorintų šiltnamio efektą
sukeliančių dujų ir taip užtikrinti, kad skatinant nenaudoti
FŠESD, kurios daro didelį poveikį klimatui, ir vietoj to skatinant
naudoti energiniu požiūriu efektyvias ir saugias alternatyvas, taip pat
toliau gerinant produktų ir įrangos, kuriuose yra FŠESD,
surinkimą ir apdorojimą pasibaigus jų naudojimo laikui,
būtų ekonominiu požiūriu efektyviau prisidedama prie ES klimato
tikslų siekimo;
(2)
gerinant alternatyvių technologijų ir
dujų, kurios mažiau veikia klimatą, tiekimo rinkai galimybes
stiprinti tvarų augimą, skatinti inovacijas ir kurti ekologiškas
technologijas;
(3)
kad ES vadovautųsi naujausiais tarptautinio
lygmens mokslinių tyrimų rezultatais, kaip aprašyta ketvirtojoje
Tarptautinės klimato kaitos komisijos ataskaitoje, t. y., dėl
į šį reglamentą įtraukiamų medžiagų ir dėl
jų visuotinio atšilimo potencialo (VAP) apskaičiavimo;
(4)
padėti pasiekti tarptautinį
susitarimą dėl hidrofluorangliavandenilių (HFC) – svarbiausios
FŠESD grupės – kiekio mažinimo pagal Monrealio protokolą;
(5)
siekiant sumažinti administracinę naštą
pagal Komisijos įsipareigojimą tobulinti reglamentavimą, aiškiau
ir paprasčiau išdėstyti Reglamentą (EB) Nr. 842/2006.
Pagrindiniai faktai
Pagal ekonomiškai efektyviausią
būdą mažinti ES ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro,
iki 2050 m. išmetamą FŠESD kiekį reikėtų sumažinti
maždaug 70–78 proc., o iki 2030 m. – 72–73 proc., o ribinės
išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo išlaidos sudarytų
maždaug 50 EUR už CO2 ekvivalento toną2. Iš
viso dabar FŠESD sudaro 2 proc. visų ES ŠESD, tačiau nuo jų
atmosfera šyla daug labiau negu nuo CO2. FŠESD naudojamos
įvairioje šaldymo ir oro kondicionavimo įrangoje, izoliavimo putose
ir elektros įrangoje, aerozoliniuose purškikliuose, kaip tirpikliai arba
priešgaisrinės apsaugos sistemose. Dujos išmetamos daugiausia tais
atvejais, kai dėl jų naudojimo būdo jos išgaruoja į
atmosferą (pavyzdžiui, aerozoliniuose purškikliuose ar kaip tirpikliai)
arba kai eksploatuojant arba šalinant produktus ir įrangą, kuriuose
yra FŠESD, įvyksta nuotėkis.
Dauguma FŠESD pramonėje buvo sukurtos
siekiant pakeisti ozono sluoksnį ardančias medžiagas (OAM),
kurių naudojimo pagal Monrealio protokolą laipsniškai atsisakoma.
Dėl didesnės materialinės gerovės ir gyventojų
skaičiaus augimo parduodama daugiau produktų ir įrangos,
kurių naudojimas priklauso nuo FŠESD arba OAM. Dėl šios priežasties
nuo 1990 m. FŠESD gamyba ir naudojimas itin stipriai išaugo visame
pasaulyje ir, jei nebus imamasi jokių veiksmų, į atmosferą
bus išmetami dideli jų kiekiai. Kadangi produktų ir įrangos,
kuriuose yra FŠESD, eksploatacijos laikotarpiai dažnai labai ilgi, šiandien
nesiėmus jokių veiksmų, ateinančiais dešimtmečiais
būtų išmetami dideli FŠESD kiekiai, kurių būtų
buvę galima išvengti.
Dabartiniame FŠESD reglamente daugiausia
dėmesio skiriama FŠESD surinkimui ir produktų bei įrangos,
kuriuose yra FŠESD, apdorojimui po to, kai jie tampa nebetinkami naudoti.
Tikimasi, kad dėl dabartinės ES politikos FŠESD atžvilgiu
išmetamų FŠESD kiekis ES taps stabilus, jei bus panaikinti tam tikrų
priemonių taikymo trūkumai. Tačiau mažai tikėtina, kad
išmetamų teršalų kiekis sumažės absoliučiąja reikšme,
jei nebus įgyvendinama papildomų priemonių.
Šiuo metu yra nedaug priemonių,
skirtų FŠESD naudojimui išvengti. Nepaisant to, šiuo metu beveik visuose
sektoriuose, kuriuose naudojamos FŠESD, yra įmanoma visiškai ar iš dalies
jas pakeisti saugiomis ir energijos vartojimo požiūriu bent jau ne mažiau
efektyviomis alternatyvomis. Tačiau politikos priemonėse
reikėtų atsižvelgti į didelę produktų ir įrangos,
kuriuose naudojamos FŠESD, įvairovę ir į tai, kad pakeitimo
techninės galimybės ir sąnaudų bei naudos santykis gali
priklausyti nuo produkto ar įrangos dydžio ir nuo to, kur jie bus
naudojami.
Didėjanti išmetamų FŠESD kiekio
problema sulaukia tarptautinio dėmesio. 2009 m., 2010 m.,
2011 m. ir 2012 m. kelios Monrealio protokolą pasirašiusios
šalus pateikė pasiūlymus visame pasaulyje mažinti HFC tiekimą ir
naudojimą. Šiame reglamente numatytomis priemonėmis būtų
jau dabar pradėta mažinti pasaulyje naudojamus šių dujų kiekius,
kaip numatyta dabartiniuose pasiūlymuose pagal Monrealio protokolą,
todėl ES pasiruoštų ateityje teksiantiems tokiems
įpareigojimams. ES palaikė minėtus pasiūlymus kaip
papildomus veiksmus siekiant sušvelninti klimato kaitą pagal
Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją
(JTBKKK)[8].
Kol kas derybų pažanga maža, nes Kinija, Indija, Brazilija ir kitos šalys
atsisakė svarstyti šį klausimą pagal Monrealio protokolą.
Tačiau Jungtinių Tautų konferencijoje tvaraus vystymosi
klausimais (Rio+20) neseniai buvo išreikšta parama laipsniškam HFC naudojimo ir
gamybos mažinimui[9].
Be to, 2012 m. įsteigta „Klimato ir
švaraus oro koalicija dėl trumpaamžių atmosferos teršalų“. Prie
jos prisijungė Didžiojo aštuoneto šalys, Jungtinių Tautų
aplinkos apsaugos programa (UNEP), Pasaulio Bankas ir Europos Komisija.
Prioritetinė veiklos sritis – išmetamų HFC kiekis[10]. Europos Parlamentas taip pat dar
kartą paragino imtis plataus užmojo veikslų dėl FŠESD, visų
pirma dėl HFC[11].
Dabartinius su FŠESD susijusius ES teisės
aktus sudaro du pagrindiniai teisės aktai:
(1)
Reglamentas (EB) Nr. 842/2006 (FŠESD
reglamentas), kuriame daugiausia dėmesio skiriama nuotėkio
prevencijai naudojimo metu (surinkimui) ir baigus naudoti (daugiausia)
stacionarią įrangą, taip pat ribotam skaičiui draudimų
naudoti FŠESD siaurai apibrėžtose specializuotose srityse,
(2)
Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/40/EB,
kuria įvedami FŠESD, kurių visuotinis atšilimo potencialas didesnis
kaip 150, naudojimo naujų motorinių transporto priemonių oro
kondicionavimo sistemose apribojimai (MAC direktyva).
Reglamentą (EB) Nr. 842/2006 papildo
dešimt Komisijos reglamentų, kuriais nustatoma ataskaitų forma[12], etikečių forma ir
papildomi ženklinimo reikalavimai[13],
standartiniai nuotėkio patikros reikalavimai[14],[15], mokymo ir sertifikavimo
programų reikalavimai[16],[17],[18],[19],[20] ir pranešimo apie jas forma[21].
Derėjimas
su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais
Europos Sąjungos teisė veikti šioje
srityje nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 191
ir 192 straipsniuose. 191 straipsnyje aiškiai nurodoma, kad kovos su klimato
kaita tikslas yra ES aplinkos politikos dalis. Veiksmai šioje srityje visiškai
atitinka subsidiarumo principą. Klimato kaita yra tarpvalstybinė
problema, kuriai spręsti reikia ES masto veiksmų, ypač turint
omenyje, kad ES turi bendrą išmetamųjų teršalų kiekio
mažinimo tikslą.
Planuojamas ekonomiškai efektyvus
išmetamųjų teršalų kiekio mažinimas atitinka Konkurencingos mažo
anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m.
plane numatytą kryptį. Parama naujoms alternatyvoms padės
išlaikyti Europos ekonomikos konkurencingumą ir ypač remti
ekologišką augimą, laikantis strategijos „ES 2020“ tvaraus augimo
prioriteto[22].
Laikantis principo „Visų pirma galvokime apie mažuosius“[23], nustatomos VMĮ
interesų apsaugojimo priemonės, tačiau ypatingas dėmesys
skiriamas energijos vartojimo efektyvumui, siekiant užtikrinti nuoseklumą
su ES atliktu darbu ekologinio projektavimo[24]
ir energijos vartojimo efektyvumo[25]
skatinimo srityse. Galiausiai, pasiūlymu taip pat siekiama supaprastinti
teisės aktus ir išlaikyti kuo mažesnę valdžios institucijoms (ES ar
nacionalinėms) ir įmonėms tenkančią
administracinę naštą.
2.           KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
Konsultacijos su suinteresuotosiomis
šalimis, tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas
Komisija surinko daug
techninių patarimų iš įvairių specialistų tyrimų[26],[27],[28],[29] įskaitant išsamų parengiamąjį tyrimą5
dėl Reglamento (EB) Nr. 842/2006 peržiūros. Vykdant šį
tyrimą konsultavo ir technines pastabas teikė iš įvairių
pramonės sektorių, valstybių narių ir NVO atstovų
sudaryta 47 narių ekspertų grupė. Be to, Jungtinis tyrimų
centras atliko makroekonominę politikos variantų analizę.
Komisija daug konsultavosi su
suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant tris mėnesius nuo
2011 m. rugsėjo 26 d. iki 2011 m. gruodžio 19 d.
trukusias viešąsias konsultacijas internetu ir 2012 m. vasario
13 d. Briuselyje vykusį atvirą posėdį. Iš visų
internetinėse konsultacijose dalyvavusių subjektų (kurių
buvo 261) trys ketvirtadaliai buvo pramonės atstovai. Renkantis, kokia
politika būtų tinkamiausia, jei pasaulio mastu nebūtų
mažinamas HFC naudojimas, mažiau nei 2 proc. suinteresuotųjų
subjektų teigė, kad nereikia imtis jokių veiksmų. Tarp
suinteresuotųjų subjektų trys populiariausi politikos variantai
buvo nuotėkio ribojimo ir surinkimo priemonių stiprinimas,
savanoriški susitarimai ir kiekybiniai HFC pateikimo ES rinkai apribojimai (kiekio
mažinimas). Daugelio respondentų nuomone, tinkamos kelios politikos
priemonės.
Suinteresuotųjų subjektų
susitikime, kuriame dalyvavo daugiau kaip 130 suinteresuotųjų
subjektų, paaiškėjo, kad didžioji dalis pramonės
norėtų arba galėtų gyvuoti mažinant FŠESD tiekimą. Tai
suteiktų lankstumo tais atvejais, kai alternatyvios technologijos dar
nelaikomos tinkamomis. Ir priešingai, jų nuomone, naujai įrangai numatyti
draudimai yra pernelyg nelankstūs arba, kad juos reikėtų taikyti
kartu su sudėtingu išimčių rinkiniu. Komerciniams įrangos,
kurioje yra FŠESD, naudotojams buvo labai svarbu, kad turima įranga
netaptų nebenaudojama. NVO ir suinteresuotieji pramonės subjektai,
kurie dirba su alternatyviomis technologijomis, manė, kad svarbu taikyti
draudimus, kuriuose būtų labai menkai išimčių. Mažinimas,
jų nuomone, turėtų būti draudimų papildymas. Keletas
suinteresuotųjų subjektų norėjo dėmesį sutelkti
tik į geresnį reglamento taikymą. Tame etape valstybės
narės oficialios pozicijos neturėjo, tačiau nurodė, kad
palaiko mažinimo variantą. Aplinkos apsaugos agentūrų tinklas[30] rekomendavo derinti mažinimo
mechanizmą su draudimais ir taip mažinimą sustiprinti.
Poveikio
vertinimas
Komisija atliko politikos variantų
poveikio vertinimą pagal jų efektyvumą siekiant politikos
tikslų ir pagal jų poveikį aplinkai, ekonominį ir
socialinį poveikį suinteresuotiesiems subjektams. Buvo apsvarstyta
daug įvairių politikos priemonių, kuriomis būtų galima
papildyti dabartines priemones. Į galutinius variantus
įtrauktos tik tos priemonės, kuriomis galima reikšmingai sumažinti
išmetamųjų teršalų kiekį nedidelėmis sąnaudomis
ir kurios derėjo su kitomis ES politikos kryptimis.
Kaip pagrindinis lyginamasis variantas buvo
imamas visiškas FŠESD reglamento taikymas. Išsamiai įvertinti keturi kiti
politikos variantai:
(a)
savanoriški susitarimai;
(b)
nuotėkio ribojimo ir surinkimo priemonių
taikymo srities išplėtimas;
(c)
kiekybinis HFC tiekimo apribojimas (kiekio mažinimas);

(d)
draudimas ES rinkai tiekti tam tikrus produktus ir
įrangą, kuriuose yra FŠESD.
Metodinis poveikio vertinimo pagrindas –
išsami išlaidų ir naudos analizė, atlikta vertinant saugių,
energiniu požiūriu efektyvių alternatyvų įvedimą 28
pagrindiniuose sektoriuose, kuriuose naudojamos FŠESD. Kadangi į
alternatyvias technologijas buvo atsižvelgiama tik tuo atveju, jei jos
energiniu požiūriu buvo laikomos bent jau ne mažiau efektyviomis nei
įprastinės FŠESD technologijos, netiesioginis teršalų išmetimas
dėl elektros energijos vartojimo buvo neišvengiamai vertinamas nuo pat
pradžių.
Buvo vertinamas poveikis įvairiems
gamybos ir naudojimo grandinės etapams, t. y., cheminių
medžiagų gamintojams; produktų ir įrangos gamintojams;
didmenininkams; pramoniniams produktų ir įrangos naudotojams;
įrangą aptarnaujančioms bendrovėms ir galutiniams
naudotojams.
Atlikus poveikio vertinimą
paaiškėjo, kad pasirinkus mažinti HFC kiekį iki 2030 m.
palaipsniui mažinant ES rinkai tiekiamų FŠESD kiekį,
išmetamųjų teršalų kiekis būtų sumažintas daugiausiai
– dabartinis išmetamųjų teršalų kiekis iki 2030 m.
būtų sumažintas dviem trečdaliais (maždaug 70 milijonų CO2
ekvivalento tonų). Tiktų taikyti kai kuriuos FŠESD naudojimo
apribojimus, visų pirma siekiant išsaugoti mažinimo vientisumą, taip
pat kad būtų įtrauktos ir FŠESD, kurioms mažinimas netaikomas. Nuotėkio
ribojimo ir surinkimo priemones reikėtų pradėti taikyti ir tam
tikrų rūšių transportui. Kartu taikomi šie variantai labiausiai
skatintų inovacijas ir ekologiškų technologijų plėtrą.
Jų visų kaina ekonomikai ir visuomenei būtų maža
(didžiausias galimas poveikis BVP būtų -0,006 proc.), o pramonei
tai suteiktų lankstumo. Išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimas
dviem trečdaliais atitiktų dabartinius pasiūlymus pagal
Monrealio protokolą ir parengtų ES pramonę mažinimui. Dėl
didesnio alternatyvių technologijų skverbimosi į rinką ir
dėl tokių technologijų masto ekonomijos sumažėtų
sąnaudos, tad pasiekti susitarimo dėl pasiūlymų pagal
Monrealio protokolą būtų lengviau.
Administracines išlaidas galima būtų
išlaikyti pakankamai mažas (mažinimo varianto atveju bendros
administracinės išlaidos sudarytų apie du milijonus eurų per
metus). Taip yra todėl, kad pagal Reglamentu (EB) Nr. 842/2006
nustatytą ataskaitų teikimo schemą jau teikiama dauguma
duomenų, kurių reikia bet kuriam politikos variantui ateityje
įgyvendinti.
3.           TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
Siūlomų veiksmų santrauka
Pasiūlyme išlaikytos dabartinės
FŠESD reglamento nuostatos, tačiau jos pakoreguotos, siekiant užtikrinti,
kad nacionalinės institucijos teisės aktą geriau
įgyvendintų ir taikytų. Be to, kai kurių nuotėkio ribojimo
priemonių taikymas išplėstas – jos taikomos izoterminiams
sunkvežimiams ir priekaboms. IX priede pateiktoje atitikmenų
lentelėje apžvelgiama, kaip dabartinės nuostatos įtrauktos
į siūlomą reglamentą.
Svarbiausia nauja priemonė –
pilstomų HFC medžiagų tiekimo rinkai kiekybinių ribų
nustatymas; šios ribos laikui bėgant mažės. Šis mažinimas papildomas
priemonėmis, kuriomis užtikrinama, kad produktuose ir įrangoje
naudojamiems medžiagų kiekiams šis mechanizmas irgi būtų
taikomas.
Pagal mažinimo mechanizmą numatyta
laipsniškai mažinti bendrą didžiausią ES rinkai pateikti
leidžiamą pilstomų HFC kiekį (CO2 ekvivalento
tonomis), kuris stabilizuojamas 2015 m., pirmasis mažinimas atliekamas
2016 m., o iki 2030 m. tas kiekis, kuris buvo parduotas
2008–2011 m., jau bus 21 proc. mažesnis. Produktų ir
įrangos gamintojai, patiriantys FŠESD tiekimo apribojimus, kur
įmanoma, pradės naudoti alternatyvias technologijas.
Mažinimo mechanizmas didele dalimi
pagrįstas patirtimi, įgyta mažinant OAM naudojimą.
Įmonės, kurios ES rinkai tiekia didelius kiekius HFC, turi
turėti teisę ES rinkai pirmą kartą tiekti pilstomas
medžiagas. Komisija, remdamasi ankstesniais ataskaitų duomenimis, įmonėms
skiria neapmokestinamas kvotas, tačiau paliekamas rezervas naujai
veiklą pradedantiems subjektams. Įmonės turi užtikrinti, kad
jų turimos teisės apimtų jų faktinius rinkai tiekiamus
produktus ir įrangą. Kvotas jos gali perduoti viena kitai. Komisija
atitiktį tikrina kitais metais, atlikdama nepriklausomą
ataskaitų patikrą. Prognozuojama, kad dalyvaus apie 100
įmonių, o nustačius tam tikrą slenkstinę ribą bus
užtikrinta, kad tik mažus kiekius rinkai tiekiančioms įmonėms
būtų taikoma išimtis.
Taikant mažinimo mechanizmą reikia
įskaičiuoti ir HFC, esančius iš anksto dujomis pripildytoje
įrangoje, tad būtinas papildomas šių dujų reguliavimo
mechanizmas, kad būtų užtikrintas mažinimo mechanizmo aplinkosauginis
vientisumas[31]
ir vienodos rinkos sąlygos. Taigi nehermetiškus HFC prietaisus ir toliau būtų
galima gaminti ES ir į ją importuoti, tačiau jie
turėtų būti užpildomi montavimo vietoje[32]. Panašiai nuo 2020 m. bus
uždrausta rinkai tiekti kilnojamąją oro kondicionavimo
įrangą, kurioje yra HFC. Mažinimo mechanizmui sustiprinti ir
kitų FŠESD, kurioms mechanizmas netaikomas, naudojimui apriboti
įvedama keletas papildomų draudimų, kurie yra ekonomiškai
efektyvūs, palyginti su bendru sumažinimo lygiu, kurį reikia
pasiekti. Apžvalga pateikiama 1 lentelėje.
1 lentelė. Apžvalginė naujų
įrangai taikomų apribojimų santrauka
 Produktai ir įranga || Draudimo data
 HFC-23 naudojimas priešgaisrinės apsaugos sistemose ir gesintuvuose || 2015 m. sausio 1 d.
 Buitiniai šaldytuvai ir šaldikliai, kuriuose yra HFC, kurių VAP yra 150 ar didesnis || 2015 m. sausio 1 d.
 Komercinės paskirties šaldytuvai ir šaldikliai (hermetiškos sistemos) || 2016 m. sausio 1 d., jei juose yra HFC, kurių VAP yra 2500 arba didesnis 2020 m. sausio 1 d., jei juose yra HFC, kurių VAP yra 150 arba didesnis
 Kilnojamosios patalpų oro kondicionavimo sistemos (hermetiškos), kuriose yra HFC, kurių VAP yra 150 arba didesnis || 2020 m. sausio 1 d.
Be to, nuo 2020 m. nebebus leidžiama
pakartotinai dujomis užpildyti turimą šaldymo įrangą, kurioje
naudojamas dujų kiekis yra 5 ar daugiau tonų CO2
ekvivalento, HFC, kurių VAP labai didelis (>2500), nes rinkoje jau
plačiai prieinami energijos vartojimo požiūriu efektyvūs
aušalai, kurių VAP yra mažesnis.
SF6 naudojimo magnio liejimo
slegiant technologijoje apribojimai bus taikomi ir įrenginiams, kuriuose
per metus sunaudojama mažiau nei 850 kg SF6, nes dėl
technologinės pažangos toks naudojimas tapo nebeaktualus.
Dėl papildomų įpareigojimų
teikti ataskaitas turėtų būti galima stebėti FŠESD, kurioms
dabartiniai teisės aktai netaikomi, naudojimą.
Teisinis pagrindas
Pagrindinis reglamento tikslas – užtikrinti
aukšto lygio aplinkos apsaugą, visų pirma kovojant su klimato kaita.
Todėl šis pasiūlymas grindžiamas Sutarties dėl Europos
Sąjungos veikimo 192 straipsnio 1 dalimi.
Subsidiarumo principas
Valstybės narės negali deramai
pasiekti pasiūlyme numatytų tikslų. ES lygmens priemonėmis
bus galima geriau pasiekti tikslus dėl toliau nurodytų
priežasčių.
Klimato sistemos apsauga yra
tarpvalstybinė problema. Atskiros valstybės narės vienos
problemų išspręsti negali. Atsižvelgiant į problemos mastą,
reikia vykdyti veiksmus ES ir pasauliniu lygmeniu. Pasiūlymu taip pat
siekiama sukurti teisinį tarptautinio susitarimo dėl HFC kiekio
mažinimo, kurio viena iš šalių būtų ES, įgyvendinimo
pagrindą. Dėl tokio susitarimo šiuo metu tariamasi tarptautiniu
lygmeniu.
Reglamente numatytas draudimas tiekti rinkai
ir naudoti kai kuriuos produktus ir įrangą, kuriuose yra FŠESD.
Todėl jis svarbus vidaus rinkos veikimui.
Pasiūlyme daugiausia dėmesio
skiriama ES teisės aktui iš dalies pakeisti ir papildyti, taip pat kai
kurioms nuostatoms sustiprinti, kad jis būtų geriau
įgyvendinamas ir taikomas valstybėse narėse.
Todėl pasiūlymas atitinka
subsidiarumo principą.
Proporcingumo principas
Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą.
Priemonės grindžiamos išsamiu jų ekonominio efektyvumo
įvertinimu. Priimtinų mažinimo sąnaudų ribos atitinka
Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos
sukūrimo iki 2050 m. planą[33],
kuriame nustatyta bendra kovos su klimato kaita strategija. Dėl pakankamai
ilgų pereinamųjų laikotarpių susiję sektoriai
galės ekonomiškai efektyviai prisitaikyti.
Kai numatomi tam tikrų FŠESD naudojimo
būtų apribojimai, įsitikinama, kad galima naudoti techniškai ir
ekonomiškai įgyvendinamas alternatyvas. Jeigu tam tikromis sąlygomis
jų nėra, pasiūlymu leidžiama taikyti leidžiančias nukrypti
nuostatas.
Nesiūloma išsamių nuostatų tose
srityse, kuriose tikslus geriau pasiekti imantis veiksmų kitose politikos
srityse, pavyzdžiui, priimant teisės aktus dėl atliekų ar
ekologinio projektavimo. Taip daroma siekiant išvengti dubliavimo, dėl
kurio gali būti neaišku, kam tenka atsakomybė, susidaryti papildoma
našta valdžios institucijoms ir įmonėms.
Pasirinkta priemonė
Pasirinkta teisinė priemonė yra
reglamentas, nes pasiūlymu siekiama pakeisti ir patobulinti dabartinį
reglamentą, taip pat todėl, kad mažinimo mechanizmas turėtų
būti kuriamas ES lygmeniu įkurtos ozono sluoksnį
ardančių medžiagų mažinimo sistemos pagrindu. Išbandyta, kad ši
sistema veikia efektyviai. Bet koks šios sistemos pakeitimas sukeltų
nereikalingą naštą valstybės narėms ir šio sektoriaus
įmonėms.
4.           POVEIKIS BIUDŽETUI
Pasiūlymas neturi didinamojo poveikio
Europos Sąjungos biudžetui.
2012/0305 (COD)
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
dėl fluorintų šiltnamio efektą
sukeliančių dujų
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl
Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį,
atsižvelgdami į Komisijos
pasiūlymą,
perdavę teisėkūros
procedūra priimamo akto projektą nacionaliniams parlamentams,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
socialinių reikalų komiteto nuomonę[34],
atsižvelgdami į Regionų komiteto
nuomonę[35],
laikydamiesi įprastos
teisėkūros procedūros,
kadangi:
(1)       Jungtinių Tautų
bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK), kurios Šalis yra ir ES[36], Tarptautinės klimato
kaitos komisijos (TKKK) ketvirtojoje klimato kaitos ataskaitoje teigiama, kad
remiantis turimais moksliniais duomenimis, norint klimato kaitą apriboti
tiek, kad pasaulio temperatūra pakiltų ne daugiau kaip 2˚C ir
taip būtų išvengta nepageidaujamų klimato padarinių,
išsivysčiusios šalys turėtų iki 2050 m.
išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų
(ŠESD) kiekį sumažinti 80–95 proc., palyginti su 1990 m. išmestu
ŠESD kiekiu[37];
(2)       siekdama šio tikslo, Europos
Komisija Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų
ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. plane nustatė ekonomiškai
efektyvų būdą, kaip iki 2050 m. sumažinti bendrą
Sąjungoje išmetamų ŠESD kiekį iki reikiamo lygio[38]. Minėtame plane
nustatyta, kas turi būti padaryta šešiuose sektoriuose. Palyginti su
1990 m. išmestu kiekiu, iki 2030 m. ne CO2 teršalų
(įskaitant fluorintas ŠESD, tačiau neįskaitant žemės
ūkio sektoriaus ne CO2 teršalų) išmetimą
reikėtų sumažinti 72–73 proc., o iki 2050 m. –
70–78 proc. Jei atskaitiniais metais laikomi 2005 m., iki
2030 m. išmetamųjų ne CO2 teršalų, išskyrus
žemės ūkio sektoriaus teršalus, kiekį reikia sumažinti
60–61 proc. Apytiksliais vertinimais, 2005 m. išmestų
fluorintų ŠESD kiekis sudarė 90 milijonų CO2
ekvivalento tonų (Mt). Sumažinimas 60 proc. reiškia, kad iki
2030 m. išmetamųjų teršalų kiekį reikia sumažinti iki
maždaug 35 Mt CO2 ekvivalento. Atsižvelgiant į apytikslį
vertinimą, kad visiškai įgyvendinus dabartinius teisės aktus
išmetamų teršalų kiekis iki 2030 m. bus 104 Mt CO2
ekvivalento, išmetamą kiekį reikia sumažinti dar maždaug 70 Mt CO2
ekvivalento;
(3)       Komisijos ataskaitoje[39] dėl Reglamento (EB)
Nr. 842/2006[40]
taikymo, poveikio ir tinkamumo daroma išvada, kad visiškai taikant dabartines nuotėkio
ribojimo priemones, išmetamų fluorintų ŠESD kiekį galima
sumažinti. Taigi minėtas priemones reikėtų išlaikyti ir
paaiškinti, remiantis jas įgyvendinant įgyta patirtimi. Be to, tam
tikrų priemonių taikymo sritį reikėtų išplėsti,
kad jos apimtų kitus prietaisus, kuriuose naudojami dideli fluorintų
ŠESD kiekiai, kaip antai izoterminius sunkvežimius ir priekabas.
Įpareigojimas sukurti ir pildyti įrašus apie įrangą,
kurioje yra tokių dujų, turėtų būti taikomas ir
elektriniams skirstytuvams;
(4)       Komisijos ataskaitoje taip
pat daroma išvada, kad mažinant Sąjungoje išmetamų fluorintų
ŠESD kiekį galima nuveikti daugiau, visų pirma vengiant naudoti
minėtas dujas, kai yra saugių ir energijos vartojimo požiūriu efektyvių
alternatyvių technologijų, kurios klimatui poveikio nedaro arba
kurių poveikis klimatui yra mažesnis. 2010 m. išmestų
teršalų kiekio sumažinimas dviem trečdaliais iki 2030 m. yra
ekonomiškai efektyviausias, nes daugelyje sektorių yra išbandytų
alternatyvų;
(5)       siekiant paskatinti naudoti
tokias technologijas, asmenų, kurie vykdo su fluorintomis ŠESD
susijusią veiklą, mokymo programos turėtų apimti ir
technologijas, kuriomis pakeičiamos fluorintos ŠESD ir mažinamas jų
naudojimas. Pažymėjimų galiojimo trukmė turėtų
būti ribota, o pradinis galiojimo laikotarpis turėtų būti
pratęsiamas tik remiantis privalomais periodiniais mokymais, taip
užtikrinant, kad tokie asmenys būtų informuojami apie naują technologijų
pažangą;
(6)       siekiant darnos su
stebėsenos ir ataskaitų teikimo reikalavimais pagal JTBKKK ir
Šalių konferencijos, prilygstančios Kioto protokolo šalių
susitikimui, sprendimą 4/CMP.7, visuotinio atšilimo potencialus
reikėtų apskaičiuoti pagal vieno kilogramo dujų 100
metų visuotinio atšilimo potencialą, lyginant su vienu kilogramu CO2.
Kai įmanoma, atliekant skaičiavimus reikia remtis ketvirtąja
TKKK priimta klimato kaitos ataskaita;
(7)       atsižvelgiant į tai, kad
yra tinkamų alternatyvų, dabartinį draudimą naudoti sieros
heksafluoridą magnio liejimo slegiant technologijoje ir perdirbant
naudojant tokią technologiją pagamintus lydinius reikėtų
pradėti taikyti ir įrenginiams, kuriuose jo sunaudojama mažiau nei
850 kg per metus. Panašiai, taikant tinkamą pereinamąjį
laikotarpį, reikėtų uždrausti naudoti aušalus, kurių
visuotinio atšilimo potencialas (VAP) yra labai didelis, šaldymo įrangos,
kurioje naudojamas aušalo kiekis atitinka 5 ar daugiau tonų CO2,
aptarnavimui ar techninei priežiūrai;
(8)       reikėtų įvesti
papildomus naujos šaldymo, oro kondicionavimo ir priešgaisrinės apsaugos
įrangos, kuri veikia naudojant konkrečias fluorintas ŠESD, tiekimo
rinkai draudimus tais atvejais, kai yra tinkamų alternatyvų, kurias
galima naudoti vietoj tų medžiagų. Atsižvelgiant į tolesnę
technikos pažangą ir ekonomiškai efektyvias fluorintų ŠESD naudojimo
alternatyvas, Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus į draudimo
taikymo sritį įtraukti kitų produktų bei įrangos arba
to draudimo netaikyti (taip pat ir laikinai) tam tikrų kategorijų
produktams ar įrangai, kuriuose alternatyvių medžiagų, kurių
visuotinio atšilimo potencialas mažesnis už nustatytą ribinį
dydį, negalima naudoti dėl techninių ar ekonominių
priežasčių, įskaitant tokias kaip nepakankama, t. y.
paklausos neatitinkanti, alternatyvių medžiagų pasiūla rinkoje,
ar dėl taikomų saugos standartų, kuriais draudžiama naudoti
atitinkamas alternatyvias medžiagas;
(9)       tokie draudimai
turėtų būti įvedami tik tais atvejais, kai dėl jų
sumažėtų bendras išmetamas šiltnamio efektą
sukeliančių dujų kiekis, visų pirma dėl fluorintų
šiltnamio efektą sukeliančių dujų nuotėkio ir dėl
išmetamo CO2 kiekio, susijusio su energijos vartojimu. Todėl
nereikėtų drausti įrangos, kurioje yra fluorintų šiltnamio
efektą sukeliančių dujų, jei bendras jos išmetamų
šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis yra mažesnis nei
tas, kuris išmetamas iš lygiavertės įrangos, kurioje fluorintų
šiltnamio efektą sukeliančių dujų nėra, tačiau
kurios energijos suvartojimas yra didžiausias leistinas pagal atitinkamas
įgyvendinimo priemones, priimtas pagal Direktyvą 2009/125/EB
(Ekologinio projektavimo)[41];
(10)     siekiant užtikrinti, kad
nehermetišką šaldymo, oro kondicionavimo ir šilumos siurblių
įrangą montuotų tik sertifikuoti asmenys, reikėtų
drausti tokią įrangą rinkai tiekti iš anksto pripildytą
hidrofluorangliavandenilių. Šia priemone taip pat būtų
užtikrinama, kad mažinimo priemonės būtų taikomos visam pirmajam
tokios įrangos užpildymui naudojamam kiekiui;
(11)     nustatyta, kad laipsniškas
hidrofluorangliavandenilių tiekimo rinkai mažinimas yra veiksmingiausias
ir ekonomiškai efektyvus išmetamo minėtų medžiagų kiekio
mažinimo ilguoju laikotarpiu būdas;
(12)     siekdama įgyvendinti
laipsnišką hidrofluorangliavandenilių tiekimo rinkai mažinimą,
Komisija turėtų skirti jų tiekimo rinkai kvotas atskiriems
gamintojams ir importuotojams, kad nebūtų viršyta bendra
kiekybinė hidrofluorangliavandenilių tiekimo Sąjungos rinkai
riba;
(13)     skirstant kvotas atskiroms
bendrovėms reikėtų remtis per atskaitinį laikotarpį
nuo 2008 iki 2011 m. jų pagamintų ar importuotų
hidrofluorangliavandenilių kiekiu. Tačiau siekiant atsižvelgti į
mažus operatorius, penkis procentus bendros kiekybinės ribos
reikėtų palikti importuotojams ir gamintojams, kurie per
atskaitinį laikotarpį importavo ar pagamino ne daugiau kaip 1
toną fluorintų ŠESD;
(14)     Komisija turėtų
reguliariai perskaičiuoti kvotas ir taip užtikrinti, kad nauji operatoriai
galėtų tęsti savo veiklą vidutinio kiekio, kurį jie
pastaruoju metu pateikė rinkai, pagrindu;
(15)     Komisija turėtų
užtikrinti, kad kvotų tvarkymo reikmėms būtų sukurtas centrinis
elektroninis registras, pagrįstas prekybos licencijavimo pagal
2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentą (EB) Nr. 1005/2009 dėl ozono sluoksnį
ardančių medžiagų[42]
sistema;
(16)     siekiant išlaikyti
pilstomų angliavandenilių rinkos lankstumą, reikėtų
leisti perduoti kvotas, taip pat ir gamintojams ir importuotojams, kurie
anksčiau šiame sektoriuje veiklos nevykdė;
(17)     kad būtų galima
stebėti reglamento efektyvumą, dabartinio ataskaitų teikimo
įpareigojimo taikymo sritį reikėtų išplėsti, kad jis
apimtų ir kitas fluorintas medžiagas, kurių VAP yra didelis arba
kurios, tikėtina, pakeis I priede išvardytas fluorintas šiltnamio
efektą sukeliančias dujas. Dėl tos pačios priežasties
reikėtų pranešti apie fluorintų šiltnamio efektą
sukeliančių dujų suardymą ir tokių dujų,
esančių produktuose ir įrangoje, importą. Kad
būtų išvengta neproporcingos administracinės naštos,
reikėtų nustatyti de minimis ribas, visų pirma mažoms ir
vidutinėms įmonėms ir mikroįmonėms;
(18)     Komisija turėtų
nuolat stebėti rinkai tiekiamų hidrofluorangliavandenilių kiekio
mažinimo poveikį, įskaitant tai, kaip mažinimas paveikia tiekimą
prietaisams, kuriuose naudojant hidrofluorangliavandenilius išmetamų
teršalų kiekis per prietaiso gyvavimo trukmę būtų mažesnis
nei tuo atveju, jei būtų naudojama alternatyvi technologija. Tokia
stebėsena taip pat reikėtų užtikrinti, kad būtų anksti
nustatyti galimi pavojai sveikatai ar saugai dėl neigiamo poveikio
vaistų prieinamumui. Prieš 2030 m. reikėtų tinkamu laiku
atlikti išsamią peržiūrą ir pritaikyti reglamento nuostatas,
atsižvelgiant į jo įgyvendinimą ir į pažangą, taip
pat, jei tinkama, priimti daugiau mažinimo priemonių;
(19)     siekiant užtikrinti vienodas
šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų
būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai nustatyti saugomų
įrašų apie sumontuojamą, aptarnaujamą, techniškai
prižiūrimą, remontuojamą ar išmontuojamą įrangą,
pranešimų apie mokymo ir sertifikavimo programas ir produktų bei
įrangos ženklinimo etiketėmis formą; taip pat nustatyti importuotojams
ir gamintojams taikomas pamatines vertes, pagrįstas Sąjungos rinkai
pateiktu hidrofluorangliavandenilių kiekiu, ir nustatyti ataskaitų
teikimo formą ir priemones. Šiais įgaliojimais Komisija
turėtų naudotis pagal 2011 m. vasario 16 d. Europos
Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos
valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo
įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji
principai[43];
(20)     siekiant atsižvelgti į
technologijų pažangą ir į rinkų, kurioms šis reglamentas
turės poveikio, raidą, taip pat užtikrinti atitiktį
tarptautiniams susitarimams, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos
veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai
priimti aktus dėl šių dalykų: standartinių nuotėkio
patikrų reikalavimų nustatymo; įrangos, kuriai taikomas
privalomas fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų
surinkimas, sąrašo papildymo; asmenų, kurie sumontuoja
įrangą, atlieka jos techninę priežiūrą, remontuoja ar
išmontuoja įrangą, taip pat kurie atlieka patikrinimus dėl
nuotėkio ir surenka fluorintas šiltnamio efektą sukeliančias
dujas, mokymo programų tarpusavio pripažinimo, tokių asmenų ir
tokius darbus atliekančių įmonių sertifikavimo
minimalių reikalavimų ir sąlygų nustatymo; ženklinimo
etiketėmis reikalavimų keitimo; draudimo tiekti rinkai daugiau
produktų ir įrangos, kuriuose yra fluorintų šiltnamio
efektą sukeliančių dujų arba kurių veikimas priklauso
nuo tokių dujų; didžiausio hidrofluorangliavandenilių kiekio,
kurį galima pateikti rinkai, keitimo ir kvotų netaikymo
hidroangliavandeniliams, skirtiems naudoti konkrečioms būtiniausioms
su sveikata ir sauga susijusioms reikmėms; atskirų įmonių
hidrofluorangliavandenilių pateikimo rinkai pamatinių
verčių perskaičiavimo taisyklių nustatymo ir kvotų
paskirstymo mechanizmo keitimo ar papildymo; ataskaitų teikimo
reikalavimų ribų peržiūrėjimo; ataskaitų apie
išmestų fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių
dujų kiekį teikimo sistemų ir valstybių narių
surinktų duomenų apie išmestų teršalų kiekį naudojimo
reikalavimų nustatymo; kitų medžiagų, kurių visuotinis
atšilimo potencialas yra didelis, įtraukimo į medžiagų, kurioms
taikomas šis reglamentas, sąrašus ir sąrašų atnaujinimo,
remiantis naujais moksliniais duomenimis, visų pirma dėl šio
reglamento prieduose išvardytų medžiagų visuotinio atšilimo
potencialo;
(21)     ypač svarbu, kad Komisija
atlikdama parengiamuosius darbus tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su
ekspertais. Rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti,
kad atitinkami dokumentai tuo pat metu, laiku ir tinkamai būtų
perduoti Europos Parlamentui ir Tarybai;
(22)     šiuo reglamentu iš dalies
pakeičiamas ir papildomas Reglamentas (EB) Nr. 842/2006, kurį
dėl to reikėtų pakeisti,
PRIĖMĖ ŠĮ
REGLAMENTĄ:
I skyrius
Bendrosios nuostatos
1 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų terminų
apibrėžtys:
(1)
fluorintos šiltnamio efektą sukeliančios
dujos – I priede išvardyti hidrofluorangliavandeniliai (HFC),
perfluorangliavandeniliai (PFC), sieros heksafluoridas (SF6) ir
kitos pavienės ar junginyje esančios fluoro turinčios šiltnamio
efektą sukeliančios dujos;
(2)
visuotinio atšilimo potencialas (VAP) – šiltnamio
efektą sukeliančių dujų potencialas šildyti klimatą,
palyginti su anglies dioksido (CO2) potencialu; apskaičiuojamas
kaip vieno kilogramo dujų potencialas per 100 metų, palyginti su
vieno CO2 kilogramo potencialu, kaip nustatyta I, II ir III
prieduose;
(3)
CO2 ekvivalento tona (-os) – šiltnamio
efektą sukeliančių dujų arba junginių, kuriuose yra
tokių dujų, kiekis, išreikštas pagal tų šiltnamio efektą
sukeliančių dujų masę metrinėmis tonomis ir jų
visuotinio atšilimo potencialą;
(4)
operatorius – tai fizinis arba juridinis asmuo,
turintis įrangą ir sistemas, kuriems taikomas šis reglamentas, bei
faktinę galią užtikrinti jų techninį veikimą;
(5)
naudojimas – fluorintų šiltnamio efektą
sukeliančių dujų naudojimas gaminant produktus ir
įrangą, vykdant techninę priežiūrą ar
aptarnavimą, įskaitant pakartotinį užpildymą, arba kituose
procesuose;
(6)
pateikimas rinkai – fluorintų šiltnamio
efektą sukeliančių dujų mokamas ar nemokamas tiekimas, taip
pat tiekimas pirmą kartą, kitam subjektui Sąjungoje, arba
gamintojo atveju, naudojimas savo reikmėms arba importavimas į
Sąjungos muitų teritoriją pagal muitinės
procedūrą, suteikiančią teisę naudoti importuotas
prekes arba vykdyti su jomis susijusią veiklą Sąjungoje;
(7)
hermetiška sistema – sistema, kurioje visos
fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų
turinčios dalys gaminant buvo hermetiškai užsandarintos suvirinant,
sulituojant kietuoju lydmetaliu arba užsandarinant kita nuolatine jungtimi ir
kurios aušalo grandinės nereikia atidaryti prieš pradedant eksploatuoti
sistemą;
(8)
pakartotinai neužpildoma talpykla – talpykla,
suprojektuota tik fluorintoms šiltnamio efektą sukeliančioms dujoms
transportuoti arba laikyti, kuri, prieš tai atitinkamai nepritaikyta, negali
būti pakartotinai užpildoma, arba pateikiama rinkai be numatytos
galimybės grąžinti pakartotinai užpildyti;
(9)
surinkimas – fluorintų šiltnamio efektą
sukeliančių dujų surinkimas iš produktų, įrangos ar talpyklų
atliekant techninę priežiūrą ar aptarnavimą arba prieš
produktus, įrangą ar talpyklas pašalinant kaip atliekas, ir tų
surinktų dujų laikymas;
(10)
pakartotinis naudojimas – pakartotinis
surinktų fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių
dujų naudojimas po pirminio valymo;
(11)
regeneravimas – surinktų fluorintų
šiltnamio efektą sukeliančių dujų apdorojimas siekiant
atkurti jos veikimo charakteristikas, lygiavertes grynai medžiagai,
atsižvelgiant į numatomą naudojimą;
(12)
suardymas – procesas, per kurį visos arba
didžioji dalis fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių
dujų yra visam laikui transformuojamos arba išskaidomos į vieną
ar daugiau stabilių medžiagų, kurios nėra fluorintos šiltnamio
efektą sukeliančios dujos;
(13)
stacionarus – eksploatuojant nejudantis;
(14)
vienkomponentės putos – putų junginys,
esantis viename aerozolio balionėlyje kaip nesureagavęs arba iš
dalies sureagavęs skystis, kuris išleistas iš balionėlio
plečiasi ir kietėja;
(15)
izoterminis sunkvežimis – kroviniams vežti
suprojektuota ir tam iš esmės skirta variklinė transporto
priemonė su šaldymo įrenginiu, kurios didžiausia masė yra
didesnė kaip 3,5 tonų;
(16)
izoterminė priekaba – kroviniams vežti skirta
bevariklė transporto priemonė su šaldymo įrenginiu,
suprojektuota ir sukonstruota taip, kad būtų velkama sunkvežimio arba
vilkiko.
II skyrius
Nuotėkio ribojimas
2 straipsnis
Teršalų išmetimo prevencija
1.           Draudžiama į
atmosferą sąmoningai išleisti fluorintas šiltnamio efektą
sukeliančias dujas, jei išleidimas nėra techniškai būtinas jas
naudojant pagal paskirtį.
2.           Įrangos, kurioje yra
fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, operatoriai
imasi atsargumo priemonių, kad išvengtų netyčinio dujų
išleidimo į atmosferą (toliau – nuotėkis).
3.           Jei aptinkamas
minėtų dujų nuotėkis, operatoriai užtikrina, kad
įranga būtų nedelsiant suremontuota.
Suremontavus įrangos nuotėkio
vietą, operatoriai užtikrina, kad per mėnesį nuo suremontavimo
sertifikuoti asmenys patikrintų, ar įranga suremontuota tinkamai.
4.           Pagal 8 straipsnį
sertifikuoti turi būti asmenys ir įmonės, kurie:
(a)
sumontuoja, aptarnauja 3 straipsnio 1 dalyje
nurodytą įrangą, atlieka jos techninę priežiūrą,
ją remontuoja ar išmontuoja;
(b)
aptarnauja kilnojamąją oro kondicionavimo
įrangą, kurioje yra fluorintų šiltnamio efektą
sukeliančių dujų, atlieka jos techninę priežiūrą,
ją remontuoja ar išmontuoja;
(c)
sumontuoja, aptarnauja elektrinius skirstytuvus,
kuriuose yra SF6, atlieka jų techninę priežiūrą,
juos remontuoja ar išmontuoja;
(d)
tiekia arba priima fluorintas šiltnamio efektą
sukeliančias dujas a, b ir c punktuose išvardytiems darbams.
Atlikdami tuos darbus, pirmoje pastraipoje
nurodyti asmenys ir įmonės imasi atsargumo priemonių
fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų
nuotėkiui išvengti.
5.           Asmuo, kitam subjektui
pavedantis sumontuoti, aptarnauti, remontuoti ar išmontuoti elektrinį
skirstytuvą, kuriame yra SF6, arba 3 straipsnio 1 dalyje
nurodytą įrangą, arba atlikti jų techninę
priežiūrą, įsitikina, ar tas kitas subjektas turi reikiamus
pažymėjimus pagal 8 straipsnį reikiamiems darbams atlikti.
3 straipsnis
Tikrinimas dėl nuotėkio
1.           Įrangos, kurioje yra
fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų,
kurių visuotinio atšilimo potencialas lygiavertis 5 tonoms CO2
ir kurios yra ne putplasčiuose, operatoriai užtikrina, kad įranga
būtų tikrinama nuotėkiui aptikti. Tačiau įrangai,
kurioje yra hermetiškų sistemų (jos turi būti paženklintos kaip
hermetiškos) su fluorintomis šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis,
kurių visuotinio atšilimo potencialas lygiavertis mažiau kaip 10 tonų
CO2, atlikti patikrinimų dėl nuotėkio pagal šį
straipsnį nereikia.
Patikrinimus atlieka pagal 8 straipsnio taisykles
sertifikuoti asmenys.
Ši dalis taikoma tokios įrangos, kurioje yra
fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų,
operatoriams:
(a)
stacionarią šaldymo įrangą;
(b)
stacionarią oro kondicionavimo
įrangą;
(c)
stacionarius šilumos siurblius;
(d)
stacionarias priešgaisrinės apsaugos sistemas;
(e)
izoterminius sunkvežimius ir izotermines priekabas.
2.           1 dalyje numatyti
patikrinimai atliekami tokiu dažnumu:
(a)
įranga, kurioje yra fluorintų šiltnamio
efektą sukeliančių dujų, kurių visuotinis atšilimo
potencialas lygiavertis 5 tonoms CO2 arba daugiau, bet mažiau kaip
50 tonų CO2, tikrinama dėl nuotėkio bent kartą
per 12 mėnesių;
(b)
įranga, kurioje yra fluorintų šiltnamio
efektą sukeliančių dujų, kurių visuotinis atšilimo
potencialas lygiavertis 50 tonų CO2 arba daugiau, bet mažiau
kaip 500 tonų CO2, tikrinama dėl nuotėkio bent
kartą per 6 mėnesius;
(c)
įranga, kurioje yra fluorintų šiltnamio
efektą sukeliančių dujų, kurių visuotinis atšilimo
potencialas lygiavertis 500 tonų CO2 arba daugiau, tikrinama dėl
nuotėkio bent kartą per tris mėnesius.
3.           Jei 1 dalies d punkte
nurodyta priešgaisrinės apsaugos sistema tikrinama pagal ISO 14520 arba EN
15004 standartus atitinkančią tvarką ir priešgaisrinės
apsaugos sistema patikrinama ne rečiau negu nustatyta 2 dalyje, laikoma,
kad tais patikrinimais įgyvendinami 1 dalies reikalavimai.
4.           Komisija įgaliojama pagal
20 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi šio
straipsnio 1 dalyje numatytų įrangos patikrinimų dėl
nuotėkio konkretūs reikalavimai atskirai kiekvienam toje dalyje
išvardytam įrangos tipui, nurodant tas įrangos vietas, kuriose
nuotėkio tikimybė didžiausia, taip pat kuriais iš dalies
keičiamas šio straipsnio 1 dalies įrangos tipų sąrašas, kad
būtų įtraukti kiti įrangos tipai, atsižvelgiant į
rinkos tendencijas ir technologijų pažangą.
4 straipsnis
Nuotėkio aptikimo sistemos
1.           3 straipsnio 1 dalyje
nurodytos įrangos, kurioje yra fluorintų šiltnamio efektą
sukeliančių dujų, kurių visuotinio atšilimo potencialas
lygiavertis 500 tonų CO2 arba daugiau, operatoriai užtikrina,
kad įranga būtų aprūpinta nuotėkio aptikimo sistema,
perspėjančia operatorių apie nuotėkį.
              Siekiant užtikrinti
tinkamą nuotėkio aptikimo sistemų veikimą, jos tikrinamos
bent kartą per 12 mėnesių.
2.           Nukrypstant nuo 3 straipsnio
2 dalies b punkto, jei įranga, kurioje yra fluorintų šiltnamio
efektą sukeliančių dujų, kurių visuotinio atšilimo
potencialas lygiavertis 50 tonų CO2 arba daugiau, bet mažesnis
negu 500 CO2, yra aprūpinta nuotėkio aptikimo sistema,
tokia įranga tikrinama dėl nuotėkio, bent kartą per 12
mėnesių.
5 straipsnis
Įrašų saugojimas
1.           Įrangos, kurioje yra
fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir tos
dujos yra ne putplasčiuose, operatoriai kiekvienam įrangos vienetui
sukuria ir pildo įrašus, kuriuose registruojama tokia informacija
identifikuojant įrangą:
(a)
įrangoje esančių fluorintų
šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis ir tipas;
(b)
fluorintų šiltnamio efektą
sukeliančių dujų kiekis, kuriuo įranga papildyta, ir
papildymo priežastys;
(c)
surinktų fluorintų šiltnamio efektą
sukeliančių dujų kiekis;
(d)
pastebėto nuotėkio mastas;
(e)
įmonė ir asmuo, sumontavę ir
aptarnavę įrangą bei atlikę jos techninę
priežiūrą, taip pat, jei taikoma, remontavę ar išmontavę
įrangą;
(f)
pagal 3 straipsnio 1 ir 3 dalis atliktų patikrinimų
datos ir rezultatai;
(g)
jei įranga buvo išmontuota, kokių
priemonių imtasi surinkti ir pašalinti fluorintas šiltnamio efektą
sukeliančias dujas.
Ši dalis taip pat taikoma elektrinių
skirstytuvų, kuriuose yra SF6, ir 3 straipsnio 2 dalyje nurodytos
įrangos operatoriams.
2.           Jei 1 dalyje nurodyti
įrašai nėra įrašyti į valstybės narės
kompetentingos institucijos sukurtą duomenų bazę, 1 dalyje
nurodyti operatoriai savo įrašus laiko bent dvejus metus po įrangos
išmontavimo.
Jei 1 dalyje nurodyti įrašai nėra
įrašyti į valstybės narės kompetentingos institucijos
sukurtą duomenų bazę, 1 dalies e punkte nurodytą
veiklą operatorių užsakymu vykdantys asmenys ar įmonės
įrašų kopijas saugo bent penkerius metus.
Įrašai pateikiami kompetentingai institucijai
arba Komisijai, joms paprašius.
3.           Komisija įgyvendinimo
aktu gali nustatyti 1 dalyje nurodytų įrašų formatą ir
konkrečiai nustatyti, kaip jie turėtų būti sukuriami ir
pildomi. Toks įgyvendinimo aktas priimamas pagal 21 straipsnyje
nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
6 straipsnis
Gamybiniai išmetamieji teršalai
Fluorintų šiltnamio efektą
sukeliančių dujų gamintojai imasi visų įmanomų
atsargumo priemonių, kad kuo labiau sumažintų fluorintų
šiltnamio efektą sukeliančių dujų išlakų kiekį šių
dujų gamybos, transportavimo ir saugojimo etapais.
Minėti gamintojai užtikrina, kad kaip
šalutinis produktas susidaręs didelis trifluormetano (HFC-23) kiekis
būtų suardytas gamybos procese.
7 straipsnis
Surinkimas
1.           Įrangos, taip pat ir
kilnojamosios įrangos, kurioje yra fluorintų šiltnamio efektą
sukeliančių dujų ir tos dujos yra ne putplasčiuose, operatoriai,
siekdami užtikrinti, kad tos dujos būtų pakartotinai panaudotos,
regeneruotos ar suardytos, įdiegia tų dujų surinkimo
tvarką, pagal kurią jas surenka asmenys ir įmonės, turintys
atitinkamus 8 straipsnyje numatytus pažymėjimus.
Šis įpareigojimas taikomas kurios nors iš
šių rūšių įrangos operatoriams:
(a)
šaldymo, oro kondicionavimo įrangos ir šilumos
siurblių aušinimo grandynus;
(b)
įrangą, kurioje yra iš fluorintų
šiltnamio efektą sukeliančių dujų pagamintų
tirpiklių;
(c)
priešgaisrinės apsaugos sistemas ir
gesintuvus,
(d)
elektrinius skirstytuvus.
2.           Komisija įgaliojama pagal
20 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies
keičiamas 1 dalyje pateiktas įrangos sąrašas, kad
įtrauktų kitas įrangos rūšis, dėl komercinės
plėtros ar technologijų pažangos tapusias aktualiomis.
3.           Prieš pašalindamas
fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų talpyklą,
tą talpyklą transportui ar saugojimui naudojęs asmuo imasi
priemonių, kad jame likusios dujos būtų surinktos ir taip
būtų užtikrinta, kad jos bus pakartotinai panaudotos, regeneruotos ar
suardytos.
4.           1 dalyje nenurodytų
produktų, kuriuose yra fluorintų šiltnamio efektą
sukeliančių dujų, naudotojai arba operatoriai imasi
priemonių, kad tas dujas surinktų tinkamai kvalifikuoti asmenys (kiek
tai įmanoma), taip siekdami užtikrinti, kad tos dujos būtų
pakartotinai panaudotos, regeneruotos ar suardytos, arba imasi priemonių, kad
tos dujos būtų suardytos prieš tai nesurinkus.
8 straipsnis
Mokymas ir sertifikavimas
1.           Valstybės narės parengia
šių asmenų mokymo ir sertifikavimo programas:
a)      kurie sumontuoja, aptarnauja 3 straipsnio
1 dalies trečioje pastraipoje nurodytą įrangą, atlieka jos
techninę priežiūrą, ją remontuoja arba išmontuoja;
b)      kurie sumontuoja, aptarnauja elektrinius
skirstytuvus, kuriuose yra SF6, atlieka jų techninę
priežiūrą, juos remontuoja arba išmontuoja;
c)      kurie atlieka 3 straipsnio 1 dalyje
numatytus patikrinimus dėl nuotėkio;
d)      kurie surenka fluorintas šiltnamio
efektą sukeliančias dujas, kaip numatyta 7 straipsnyje.
2.           1 dalyje numatytos mokymo
programos apima šiuos dalykus:
a)      taikomas taisykles ir techninius standartus;
b)      teršalų išmetimo prevenciją;
c)      fluorintų šiltnamio efektą
sukeliančių dujų surinkimą;
d)      saugų darbą su pažymėjime
nurodyto tipo ir dydžio įranga;
e)      technologijas, kuriomis pakeičiamos
fluorintos šiltnamio efektą sukeliančios dujos arba sumažinamas jų
naudojimas, ir saugų darbą su tomis technologijomis.
3.           Pažymėjimai pagal 1
dalyje numatytas sertifikavimo programas išduodami, jei pareiškėjas baigė
pagal 1 ir 2 dalis parengtą mokymo programą.
4.           Valstybės narės parengia
įmonių, atliekančių 1 dalies a–d punktuose išvardytus
darbus kitų subjektų užsakymu, sertifikavimo programas.
5.           1 ir 3 dalyje numatyti
pažymėjimai galioja ne ilgiau kaip 5 metus. Valstybės narės gali
pratęsti 1 dalyje numatytų pažymėjimų galiojimo laiką,
jei pažymėjimą turintis asmuo kas penkerius metus dalyvauja privalomo
periodinio mokymo kursuose, kuriuose jis atnaujina savo žinias apie 2 dalyje
nurodytus dalykus.
6.           Valstybės narės
praneša Komisijai apie savo mokymo ir sertifikavimo programas iki 2015 m.
sausio 1 d. Jos pripažįsta kitose valstybėse narėse
išduotus pažymėjimus. Valstybės narės neriboja laisvės
teikti paslaugas arba įsisteigti dėl to, kad pažymėjimas
išduotas kitoje valstybėje narėje.
7.           Komisija įgaliojama pagal
20 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriuose nustatomi būtiniausi
1 dalyje numatyto mokymo ir sertifikavimo reikalavimai ir nustatomos abipusio
pažymėjimų pripažinimo sąlygos.
8.           Komisija gali
įgyvendinimo aktais nustatyti 6 dalyje numatyto pranešimo pateikimo
formą. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 21 straipsnyje
nurodytos nagrinėjimo procedūros.
III Skyrius
Pateikimas rinkai ir naudojimo kontrolė
9 straipsnis
Pateikimo rinkai apribojimai
1.           Konkrečius III priede
išvardytus produktus ir įrangą draudžiama pateikti rinkai nuo tame
priede nurodytų datų, kurios atitinkamais atvejais nustatytos
atsižvelgiant į juose esančių fluorintų šiltnamio
efektą sukeliančių dujų tipą ar visuotinio atšilimo
potencialą.
Tuose produktuose ir toje įrangoje
esančių fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių
dujų mišinių visuotinio atšilimo potencialas apskaičiuojamas
pagal IV priede nustatytą metodą.
2.           1 dalyje nustatytas draudimas
netaikomas įrangai, kurios ekologinio projektavimo reikalavimuose,
priimtuose pagal Direktyvą 2009/125/EB[44],
nustatyta, kad dėl didesnio energijos vartojimo efektyvumo eksploatuojant
tą įrangą per visą jos gyvavimo ciklą išmetamas CO2
kiekis būtų mažesnis negu lygiavertės ekologinio projektavimo
reikalavimus atitinkančios įrangos, kurioje nėra
hidrofluorangliavandenilių, išmetamas CO2 kiekis.
3.           Komisija įgaliojama pagal
20 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies
keičiamas III priedo sąrašas į jį įtraukiant kitus
produktus ir įrangą, kuriuose yra fluorintų šiltnamio
efektą sukeliančių dujų, kurių visuotinio atšilimo
potencialas yra 150 arba didesnis, arba kurių veikimas priklauso nuo
tokių dujų, jei nustatyta, kad yra fluorintų šiltnamio
efektą sukeliančių dujų naudojimo alternatyvų arba kad
yra tam tikrų fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių
dujų rūšių naudojimo alternatyvų, kurias naudojant bendras
išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis
būtų mažesnis, ir kuriais tam tikrais atvejais nustatytam
laikotarpiui iš sąrašo išbraukiami tam tikrų kategorijų produktai
ar įranga, kuriuose dėl techninių, ekonominių ar saugos priežasčių
negalima naudoti alternatyvių medžiagų, kurių visuotinio
atšilimo potencialas mažesnis už nustatytą ribinį dydį.
10 straipsnis
Ženklinimas etiketėmis ir informacija apie produktą
1.           Produktai ir įranga,
kuriuose yra fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių
dujų, rinkai teikiami tik paženklinti etikete.
Ši dalis taikoma toliau nurodytų
rūšių įrangai:
(a)
šaldymo įrangai;
(b)
oro kondicionavimo įrangai;
(c)
šilumos siurbliams;
(d)
priešgaisrinės apsaugos sistemoms;
(e)
elektriniams skirstytuvams;
(f)
aerozolių balionėliams, kuriuose yra
fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų;
(g)
visiems fluorintų šiltnamio efektą
sukeliančių dujų talpykloms
2.           Etiketėje, kurios
reikalaujama pagal 1 dalį, nurodoma:
(a)
informacija, kad produkte arba įrangoje yra
fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų;
(b)
įprastai pramonėje vartojamas
fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų
pavadinimas arba, jei tokio pavadinimo nėra, cheminis pavadinimas;
(c)
nuo 2017 m. sausio 1 d. – produkte arba
įrangoje esančių šiltnamio efektą sukeliančių
dujų kiekis, išreikštas masės vienetais ir CO2
ekvivalentu.
Jei fluorintos šiltnamio efektą
sukeliančios dujos yra hermetiškoje sistemoje, tai nurodoma ant
etiketės.
3.           Etiketė turi būti
aiškiai įskaitoma ir nenutrinama, ji tvirtinama šalia aptarnavimo angų,
per kurias pildomos arba surenkamos fluorintos šiltnamio efektą
sukeliančios dujos, arba ant tos produkto ar įrangos dalies, kurioje
yra fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų.
4.           Putplasčiai, kuriuose
yra fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų,
rinkai teikiami tik jei etiketėje yra nurodytas įprastai
pramonėje vartojamas fluorintų šiltnamio efektą
sukeliančių dujų pavadinimas arba, jei tokio pavadinimo
nėra, cheminis pavadinimas. Etiketėje aiškiai nurodoma, kad
putplasčiuose yra fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių
dujų.
Putplasčio plokščių atveju tokia
informacija aiškiai ir nenutrinamai nurodoma ant plokščių.
5.           2 ir 3 dalyse nurodyta
informacija nurodoma tokių produktų ir įrangos naudotojo
vadovuose. Produktų ir įrangos, kuriuose yra fluorintų šiltnamio
efektą sukeliančių dujų, kurių visuotinio atšilimo
potencialas yra 150 arba didesnis, atveju minėta informacija taip pat
nurodoma reklaminiuose aprašymuose.
6.           Komisija gali
įgyvendinimo aktais nustatyti 1 ir 3 dalyje nurodytų
etikečių formą. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis
21 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
7.           Komisija įgaliojama pagal
20 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami
1 ir 3 dalyse nustatyti ženklinimo etiketėmis reikalavimai ir iš dalies
keičiamas 1 dalyje pateiktas produktų ir įrangos sąrašas
į jį įtraukiant kitus produktus ir įrangą, jei
tinkama, atsižvelgiant į komercinę ar technologijų pažangą.
11 straipsnis
Naudojimo kontrolė
1.           SF6 draudžiama
naudoti magnio liejimo slegiant technologijoje ir pakartotinai naudojant šia
technologija išlietus magnio lydinius. Įrenginiams, kuriuose per metus
sunaudojama mažiau kaip 850 kg SF6, šis draudimas taikomas nuo
[2015 m.] sausio 1 d.
2.           SF6 draudžiama
naudoti automobilių padangoms užpildyti.
3.           Nuo 2020 m. sausio
1 d. draudžiama naudoti fluorintas šiltnamio efektą sukeliančias
dujas, kurių visuotinis atšilimo potencialas yra 2500 arba didesnis, arba
mišinius, kuriuose yra tokių dujų, šaldymo įrangos aptarnavimui arba
techninei priežiūrai, jei užpildo kiekis yra lygiavertis 5 tonoms CO2
arba daugiau.
Taikant šią nuostatą, mišinių,
kuriuose yra fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių
dujų, visuotinio atšilimo potencialas apskaičiuojamas pagal IV
priedą.
12 straipsnis
Išankstinis įrangos užpildymas
1.           Nuo [mmm/mm/dd] [įrašyti
datą, kuri yra 3 metai po šio reglamento įsigaliojimo] šaldymo ir
oro kondicionavimo įranga bei šilumos siurbliai prieš juos pateikiant
rinkai arba prieš juos pateikiant galutiniam naudotojui pirmą kartą
sumontuoti iš anksto neužpildomi hidrofluorangliavandeniliais.
Įrangą numatytoje naudojimo vietoje
užpildo pagal 8 straipsnį sertifikuoti asmenys.
2.           1 dalis netaikoma hermetiškai
įrangai arba įrangai, kurioje hidrofluorangliavandenilių yra
mažiau negu 2 % įrangos numatytosios didžiausios talpos.
IV Skyrius
Rinkai pateikiamų hidrofluorangliavandenilių kiekio mažinimas
13 straipsnis
Rinkai pateikiamų hidrofluorangliavandenilių kiekio mažinimas
1.           Komisija užtikrina, kad hidrofluorangliavandenilių
kiekis, kurį gamintojai ir importuotojai turi teisę kasmet pateikti Sąjungos
rinkai, neviršytų pagal V priedą apskaičiuoto atitinkamų
metų didžiausio leidžiamo kiekio. Kiekvienas gamintojas ir importuotojas
užtikrina, kad pagal V priedą apskaičiuotas
hidrofluorangliavandenilių kiekis, kurį jis pateikia rinkai,
neviršytų jam pagal 14 straipsnio 5 dalį skirtos arba pagal 16
dalį perduotos kvotos.
2.           Šis straipsnis netaikomas
hidrofluorangliavandeniliams, kurie importuojami į Sąjungą, kad
būtų suardyti.
Jis netaikomas gamintojams ar importuotojams, kurie
hidrofluorangliavandenilių per metus pagamina ar importuoja mažiau kaip
1000 tonų CO2 ekvivalento.
3.           Šis straipsnis ir 14, 16, 17
ir 22 straipsniai taip pat taikomi hidrofluorangliavandeniliams, esantiems
poliolio mišiniuose.
4.           Komisija įgaliojama pagal
20 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais:
(a)
atsižvelgiant į
hidrofluorangliavandenilių rinkos raidą ir susijusių išmetamųjų
teršalų kiekius, iš dalies keičiami V priede nustatyti didžiausi
leidžiami kiekiai, taip pat
(b)
1 dalyje nustatyto kvotos reikalavimo leidžiama
netaikyti hidrofluorangliavandenilius pateikiant rinkai specialioms
reikmėms – kai hidrofluorangliavandeniliai yra būtini dėl
sveikatos arba saugos priežasčių ir kitu atveju nebūtų
užtikrintas pakankamas jų tiekimas.
14 straipsnis
Hidrofluorangliavandenilių teikimo rinkai kvotų paskirstymas
1.           Iki 2014 m. spalio
31 d. Komisija įgyvendinimo sprendimais kiekvienam gamintojui ar
importuotojui, pateikusiam duomenų ataskaitą pagal Reglamento (EB)
Nr. 842/2006 6 straipsnį, nustato atitinkamą pamatinę
vertę, grindžiamą gamintojo ar importuotojo ataskaitoje nurodyto 2008–2011 m.
pagaminto ar importuoto metinio hidrofluorangliavandenilių kiekio
vidurkiu. Nustatant pamatinę vertę į kvotą
viršijančius kiekius neatsižvelgiama. Pamatinės vertės apskaičiuojamos
pagal šio reglamento V priedą.
Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 21
straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
2.           Gamintojai ir importuotojai,
pagal Reglamento (EB) Nr. 842/2006 6 straipsnį nepateikę
ataskaitos apie gamybą ar importą 1 dalyje nurodytu baziniu
laikotarpiu, gali pareikšti ketinantys gaminti arba importuoti
hidrofluorangliavandenilius ateinančiais metais.
Tokia deklaracija, kurioje nurodomos rinkai
pateiktinų hidrofluorangliavandenilių rūšys ir kiekiai,
pateikiama Komisijai.
Komisija paskelbia pranešimą, kuriame nurodo
tų deklaracijų pateikimo terminą. Prieš teikdamos deklaraciją
pagal 2 ir 3 dalis, įmonės užsiregistruoja 15 straipsnyje numatytame
registre.
3.           Iki 2017 m. spalio
31 d. ir po to kas trejus metus Komisija pamatines vertes, taikomas 1 ir 2
dalyje nurodytiems gamintojams ir importuotojams, perskaičiuoja pagal
metinio po 2015 m. sausio 1 d. pagaminto arba importuoto
hidrofluorangliavandenilių kiekio, pranešto pagal 17 straipsnį,
vidurkį. Tas pamatines vertes ji nustato įgyvendinimo aktais.
Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 21
straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
4.           Gamintojai ir importuotojai,
kuriems nustatytos pamatinės vertės, 2 dalyje nustatyta tvarka gali
pateikti deklaraciją apie papildomus planuojamus kiekius.
5.           Komisija, taikydama VI priede
nustatytą paskirstymo mechanizmą, kiekvienam gamintojui ir
importuotojui kiekvieniems metams nuo 2015 m. paskirsto
hidrofluorangliavandenilių pateikimo rinkai kvotas.
6.           Komisija įgaliojama pagal
20 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais ji nustato
pamatinių verčių perskaičiavimo pagal 3 dalį
mechanizmą ir iš dalies keičia arba papildo VI priede nustatytą
kvotų paskirstymo mechanizmą.
15 straipsnis
Kvotų registras
1.           Sukuriamas elektroninis hidrofluorangliavandenilių
pateikimo rinkai kvotų registras. Komisija imasi priemonių tam
elektroniniam registrui sukurti ir jo veikimui užtikrinti.
Gavus prašymą, elektroniniame registre
registruojami:
(a)
gamintojai ir importuotojai, kuriems pagal 14
straipsnio 5 dalį paskirta hidrofluorangliavandenilių pateikimo
rinkai kvota;
(b)
gamintojai ir importuotojai, kuriems pagal 16
straipsnį perduota kvota;
(c)
gamintojai ir importuotojai, kurie pareiškia
ketinantys pateikti deklaraciją pagal 14 straipsnio 2 dalį.
2.           Komisija užtikrina, kad
gamintojai ir importuotojai bei valstybių narių kompetentingos
institucijos per tą registrą būtų informuoti apie paskirtas
kvotas ir apie visus paskirtų kvotų pasikeitimus per kvotų
paskirstymo laikotarpį.
16 straipsnis
Kvotų perdavimas
Bet kuris gamintojas ar importuotojas, kuriam pagal
14 straipsnio 1 arba 3 dalį nustatyta pamatinė vertė ir kuriam pagal
14 straipsnio 5 dalį paskirta kvota, visą tą kvotą arba jos
dalį gali perduoti kitai Sąjungos įmonei, įregistruotai 15
straipsnio 1 dalyje nurodytame registre. Komisijai iš anksto pranešama apie
visus tokio perdavimo atvejus.
V SKYRIUS
Ataskaitos
17 straipsnis
Pranešimai apie gamybą, importą, eksportą ir suardymą
1.           Iki 2014 m. kovo
31 d. ir po to kasmet kiekvienas gamintojas, importuotojas ir
eksportuotojas, ankstesniais kalendoriniais metais pagaminęs,
importavęs ar eksportavęs daugiau kaip vieną metrinę
toną arba 1000 tonų CO2 ekvivalento fluorintų
šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir II priede
išvardytų dujų, Komisijai praneša VII priede nurodytus tų
kalendorinių metų duomenis apie kiekvieną iš tų
medžiagų.
2.           Iki 2014 m. kovo
31 d. ir po to kasmet kiekviena įmonė, ankstesniais
kalendoriniais metais suardžiusi daugiau kaip vieną metrinę toną
arba 1000 tonų CO2 ekvivalento fluorintų šiltnamio
efektą sukeliančių dujų ir II priede išvardytų
dujų, Komisijai praneša VII priede nurodytus tų kalendorinių
metų duomenis apie kiekvieną iš tų medžiagų.
3.           Iki 2014 m. kovo
31 d. ir po to kasmet kiekviena įmonė, ankstesniais
kalendoriniais metais pateikusi rinkai daugiau kaip 10 000 tonų CO2
ekvivalento fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių
dujų ir II priede išvardytų dujų, esančių produktuose
arba įrangoje, Komisijai praneša VII priede nurodytus tų
kalendorinių metų duomenis apie kiekvieną iš tų medžiagų.
4.           Kiekviena įmonė,
kuri pagal 1 ir 3 dalį turi pranešti ankstesniais kalendoriniais metais
rinkai pateikusi daugiau kaip 10 000 tonų CO2 ekvivalento
hidrofluorangliavandenilių, prieš pateikdama ataskaitą užtikrina, kad
duomenų tikslumą patikrintų nepriklausomas auditorius,
akredituotas pagal Direktyvą 2003/87/EB[45],
arba akredituotas tikrinti finansines ataskaitas pagal atitinkamos
valstybės narės teisės aktus.
Įmonė patikros ataskaitą saugo bent
penkerius metus. Kompetentingai institucijai ir Komisijai paprašius, joms
pateikiama minėta patikros ataskaita.
5.           Komisija įgaliojama pagal
20 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies
keičiamos 1, 2 ir 3 dalyse numatytų įpareigojimų taikymo
ribinės vertės, jei to reikia atsižvelgiant į rinkos raidą,
siekiant, kad dideli pagamintų, importuotų ar eksportuotų
fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiai
nebūtų nestebimi arba siekiant sumažinti administracinę
naštą, jei pranešti kiekiai yra nereikšmingi.
6.           Komisija įgyvendinimo
aktais gali nustatyti šiame straipsnyje nurodytų ataskaitų teikimo
formą ir būdus.
Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 21
straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
7.           Komisija imasi tinkamų
priemonių pagal šį straipsnį pateiktos informacijos
konfidencialumui išsaugoti.
18 straipsnis
Išmetamųjų teršalų duomenų rinkimas
1.           Valstybės narės renka
duomenis apie fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių
dujų išmetimą.
Tuo tikslu jos įdiegia atitinkamą
vieną iš toliau išvardytų sistemų:
a)      sistema, pagal kurią nacionaliniu
lygmeniu sukuriama duomenų bazė, skirta pagal 5 straipsnio 1
dalį užregistruotiems duomenims rinkti;
b)      sistema, pagal kurią atliekamas operatorių,
kuriems taikomos 5 straipsnio 1 dalies nuostatos, reprezentatyvios imties
išmetamųjų teršalų tyrimas ir jo rezultatai ekstrapoliuojami.
2.           Komisijai paprašius, jai
pateikiami pagal 1 dalį surinkti duomenys. Komisija tuos duomenis gali
perduoti kitoms valstybėms narėms.
3.           Komisija įgaliojama pagal
20 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi šio
straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodytų duomenų rinkimo
sistemų reikalavimai ir kuriais tam tikriems sektoriams nustatoma, ar ta
sistema turėtų būti nustatoma pagal šio straipsnio 1 dalies
antros pastraipos a punktą ar b punktą.
VI Skyrius
Baigiamosios nuostatos
19 straipsnis
Peržiūra
1.           Komisija pagal 20
straipsnį įgaliojama priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies
keičiamas I priedas, kad į jo sąrašą būtų
įtrauktos didelį visuotinio atšilimo potencialą turinčios
medžiagos, naudojamos kaip kitų tame priede jau nurodytų
medžiagų pakaitalai ir dideliais kiekiais eksportuojamos, importuojamos,
gaminamos ar pateikiamos rinkai.
2.           Komisija įgaliojama pagal
20 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais atnaujinami I, II ir IV
priedai remiantis naujais moksliniais duomenimis, visų pirma susijusiais
su išvardytų medžiagų visuotinio atšilimo potencialu.
3.           Remdamasi pagal 17
straipsnį perduota informacija apie pateikimą rinkai ir pagal 18
straipsnio 2 dalį pateikta informacija apie fluorintų šiltnamio
efektą sukeliančių dujų išmetimą, Komisija stebi šio
reglamento taikymą ir poveikį.
Ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio
31 d. Komisija paskelbia ataskaitą apie
hidrofluorangliavandenilių prieinamumą Sąjungos rinkoje,
visų pirma medicinos reikmėms.
Ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 31 d.
ji paskelbia išsamią ataskaitą apie šio reglamento poveikį,
kurioje pateikia ir hidrofluorangliavandenilių poreikio po 2030 m.
prognozę.
20 straipsnis
Įgaliojimų delegavimas
1.           Įgaliojimai priimti
deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis
sąlygomis.
2.           3 straipsnio 4 dalyje, 7
straipsnio 2 dalyje, 8 straipsnio 7 dalyje, 9 straipsnio 3 dalyje, 10
straipsnio 7 dalyje, 13 straipsnio 5 dalyje, 14 straipsnio 6 dalyje, 17
straipsnio 5 dalyje, 18 straipsnio 3 dalyje ir 19 straipsnio 1 bei 2 dalyse
nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami
neribotam laikotarpiui nuo [mmmm mm dd] [įrašyti šio reglamento
įsigaliojimo datą].
3.           Europos Parlamentas arba
Taryba gali bet kuriuo metu panaikinti 3 straipsnio 4 dalyje, 7 straipsnio 2
dalyje, 8 straipsnio 7 dalyje, 9 straipsnio 3 dalyje, 10 straipsnio 7 dalyje,
13 straipsnio 5 dalyje, 14 straipsnio 6 dalyje, 17 straipsnio 5 dalyje, 18
straipsnio 3 dalyje ir 19 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytus įgaliojimus
priimti deleguotuosius aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų
panaikinimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti
deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo
paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba
vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau
galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.
4.           Priėmusi
deleguotąjį aktą, Komisija apie jį vienu metu praneša ir
Europos Parlamentui, ir Tarybai.
5.           Pagal 3 straipsnio 4
dalį, 7 straipsnio 2 dalį, 8 straipsnio 7 dalį, 9 straipsnio 3
dalį, 10 straipsnio 7 dalį, 13 straipsnio 5 dalį, 14 straipsnio
6 dalį, 17 straipsnio 5 dalį, 18 straipsnio 3 dalį ir 19
straipsnio 1 bei 2 dalis priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo
atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai
apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia
prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos
Parlamentas, tiek Taryba praneša Komisijai, kad neprieštaraus. Europos
Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem
mėnesiams.
21 straipsnis
Komiteto procedūra
1.           Komisijai padeda komitetas.
Šis komitetas – tai komitetas, apibrėžtas Reglamente (ES) Nr. 182/2011.
2.           Jei daroma nuoroda į
šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011
5 straipsnis.
22 straipsnis
Sankcijos
1.           Valstybės narės
nustato sankcijų, taikomų pažeidus šį reglamentą, taisykles
ir imasi visų būtinų priemonių, kad užtikrintų jų
įgyvendinimą. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos,
proporcingos ir atgrasomos.
Valstybės narės ne vėliau kaip [mmmm/mm/dd]
[taikymo pradžios data] praneša Komisijai apie šias nuostatas ir
nedelsdamos ją informuoja apie visus vėlesnius joms įtakos
turinčius pakeitimus.
2.           Be 1 dalyje nurodytų sankcijų,
įmonėms, viršijusioms savo hidrofluorangliavandenilių pateikimo
rinkai kvotą, joms paskirtą pagal 14 straipsnio 5 dalį arba
perduotą pagal 16 straipsnį, gali būti suteikta tik sumažinta
kvota po perviršio nustatymo likusiam kvotų paskirstymo laikotarpiui.
Kvota sumažinama tokiu kiekiu, kuris atitinka
200 % kiekio, kuriuo viršyta kvota. Jei kiekis, kuriuo turi būti
sumažinama kvota, yra didesnis negu kvotos, suteiktinos pagal 14 straipsnio 5
dalį likusiam laikotarpiui po perviršio nustatymo, kiekis, tam kvotų
paskirstymo laikotarpiui jokia kvota nebesuteikiama, o kitų kvotų
paskirstymo laikotarpių kvotos sumažinamos atitinkamai tol, kol bus
išskaičiuotas visas reikiamas kiekis.
23 straipsnis
Panaikinimas
Reglamentas (EB) Nr. 842/2006 panaikinamas.
Nuorodos į panaikintą
reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir
aiškinamos pagal VIII priede pateiktą atitikmenų lentelę.
24 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja
dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos
oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.
Šis reglamentas
privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta Briuselyje
Europos Parlamento vardu                           Tarybos
vardu
Pirmininkas                                                   Pirmininkas
I PRIEDAS
Fluorintos
šiltnamio efektą sukeliančios dujos, nurodytos 1 straipsnio
1 dalyje
 Cheminė medžiaga || Visuotinio atšilimo potencialas[46]
 Pramonėje naudojamas žymuo || Cheminis pavadinimas (bendrinis pavadinimas) || Cheminė formulė
 1 skirsnis.            Hidrofluorangliavandeniliai (HFC)
 HFC-23 || trifluormetanas (fluoroformas) || CHF3 || 14800
 HFC-32 || difluormetanas || CH2F2 || 675
 HFC-41 || fluormetanas  (metilfluoridas) || CH3F || 92
 HFC-125 || pentafluoretanas || CHF2CF3 || 3 500
 HFC-134 || 1,1,1,2-tetrafluoretanas || CHF2CHF2 || 1 100
 HFC-134a || 1,1,1,2-tetrafluoretanas || CH2FCF3 || 1 430
 HFC-143 || 1,1,2-trifluoretanas || CH2FCHF2 || 353
 HFC-143a || 1,1,1-trifluoretanas || CH3CF3 || 4 470
 HFC-152 || 1,2-difluoretanas || CH2FCH2F || 53
 HFC-152a || 1,2-difluoretanas || CH3CHF2 || 124
 HFC-161 || fluoretanas (etilfluoridas) || CH3CH2F || 12
 HFC-227ea || 1,1,1,2,3,3,3-heptafluorpropanas || CF3CHFCF3 || 3 220
 HFC-236cb || 1,1,1,2,2,3-heksafluorpropanas || CH2FCF2CF3 || 1 340
 HFC-236ea || 1,1,1,2,3,3-heksafluorpropanas || CHF2CHFCF3 || 1 370
 HFC-236fa || 1,1,1,3,3,3-heksafluorpropanas || CF3CH2CF3 || 9 810
 HFC-245ca || 1,1,2,2,3-pentafluorpropanas || CH2FCF2CHF2  || 693
 HFC-245fa || 1,1,1,3,3-pentafluorpropanas || CHF2CH2CF3 || 1030
 HFC-365 mfc || 1,1,1,3,3-pentafluorbutanas || CF3CH2CF2CH3 || 794
 HFC-43-10 mee || 1,1,1,2,2,3,4,5,5,5-dekafluorpentanas || CF3CHFCHFCF2CF3 || 1 640
 2 skirsnis.            Perfluorangliavandeniliai (PFC)
  PFC-14 || perfluormetanas (anglies tetrafluoridas) || CF4 || 7 390
  PFC-116 || heksafluoretanas (perfluoretanas) || C2F6 || 12 200
  PFC-218 || oktafluorpropanas (perfluorpropanas) || C3F8 || 8 830
  PFC-3-1-10 (R-31-10) || dekafluorbutanas (perfluorbutanas) || C4F10 || 8 860
  PFC-4-1-12 (R-41-12) || dodekafluorpentanas (perfluorpentanas) || C5F12 || 9 160
  PFC-5-1-14 (R-51-14) || tetradekafluorheksanas (perfluorheksanas) || C6F14 || 9 300
  PFC-c-318 || oktafluorciklobutanas (perfluorciklobutanas) || c-C4F8 || 10 300
 3 skirsnis.            Kiti perfluorjunginiai
   || sieros heksafluoridas || SF6 || 22 800
II PRIEDAS
Kitos
fluorintos dujos, apie kurias reikia teikti ataskaitas pagal 17 straipsnį
 Cheminė medžiaga || Visuotinio atšilimo potencialas[47]
 Bendrinis pavadinimas arba pramonėje naudojamas žymuo || Cheminė formulė
 1 skirsnis.            Nesotieji hidrofluorangliavandeniliai
 HFC-1234yf || CF3CF=CH2 || 4 Fn [48]
 HFC-1234ze || trans — CHF=CHCF3 || 7 Fn 48
 2 skirsnis.            Fluorinti eteriai
 HFE-125 || CHF2OCF3 || 14 900
 HFE-134 || CHF2OCHF2 || 6 320
 HFE-143a || CH3OCF3 || 756
 HCFE-235da2 || CHF2OCHClCF3 || 350
 HFE-245cb2 || CH3OCF2CF3 || 708
 HFE-245fa2 || CHF2OCH2CF3 || 659
 HFE-254cb2 || CH3OCF2CHF2 || 359
 HFE-347 mcc3 || CH3OCF2CF2CF3 || 575
 HFE-347pcf2 || CHF2CF2OCH2CF3 || 580
 HFE-356pcc3 || CH3OCF2CF2CHF2 || 110
 HFE-449sl (HFE-7100) || C4F9OCH3 || 297
 HFE-569sf2 (HFE-7200) || C4F9OC2:5 || 59
 HFE-43-10pccc124 (H-Galden 1040x) || CHF2OCF2OC2F4OCHF2 || 1 870
 HFE-236ca12 (HG-10) || CHF2OCF2OCHF2 || 2 800
 HFE-338pcc13 (HG-01)  || CHF2OCF2CF2OCHF2 || 1 500
   || (CF3)2CFOCH3 || 343
   || CF3CF2CH2OH || 42
   || (CF3)2CHOH || 195
 HFE-227ea || CF3CHFOCF3 || 1 540
 HFE-236ea2 || CHF2OCHFCF3 || 989
 HFE-236fa || CF3CH2OCF3 || 487
 HFE-245fa1 || CHF2CH2OCF3 || 286
 HFE 263fb2 || CF3CH2OCH3 || 11
 HFE-329 mcc2 || CHF2CF2OCF2CF3 || 919
 HFE-338 mcf2 || CF3CH2OCF2CF3 || 552
 HFE-347 mcf2 || CHF2CH2OCF2CF3 || 374
 HFE-356 mec3 || CH3OCF2CHFCF3 || 101
 HFE-356pcf2 || CHF2CH2OCF2CHF2 || 265
 HFE-356pcf3 || CHF2OCH2CF2CHF2 || 502
 HFE 365 mcf3 || CF3CF2CH2OCH3 || 11
 HFE-374pc2 || CHF2CF2OCH2CH3 || 557
   || - (CF2)4CH (OH) - || 73
   || (CF3)2CHOCHF2 || 380
   || (CF3)2CHOCH3 || 27
 3 skirsnis.            Kiti perfluorjunginiai
 PFPMIE || CF3OCF(CF3)CF2OCF2OCF3 || 10 300
 azoto trifluoridas || NF3 || 17 200
 trifluormetilo sieros pentafluoridas || SF5CF3 || 17 700
 perfluorciklopropanas || c-C3F6 || 17 340 Fn [49]
III PRIEDAS
Draudimai
pateikti rinkai, nurodyti 9 straipsnio 1 dalyje
 Produktai ir įranga Jei taikoma, mišinių, kuriuose yra fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, visuotinis atšilimo potencialas apskaičiuojamas pagal IV priedą, kaip numatyta 9 straipsnio 1 dalies 2/antroje? pastraipoje. || Draudimo data
 1.      Pakartotinai neužpildomos fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų talpyklos, naudojamos šaldymo, oro kondicionavimo arba šilumos siurblių įrangai, priešgaisrinės apsaugos sistemoms arba skirstytuvams aptarnauti, techniškai prižiūrėti ar užpildyti arba skirtos naudoti kaip tirpikliai || 2007 m. liepos 4 d.
 2.      Neizoliuotos tiesioginio išgarinimo sistemos, kuriose kaip aušalai naudojami HFC arba PFC || 2007 m. liepos 4 d.
 3.      Priešgaisrinės apsaugos sistemos ir gesintuvai || kuriuose yra PFC || 2007 m. liepos 4 d.
 kuriuose yra HFC-23 || 2015 m. sausio 1 d.
 4.      Buitinio naudojimo langai, kuriuose yra fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų || 2007 m. liepos 4 d.
 5.      Kiti langai, kuriuose yra fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų || 2008 m. liepos 4 d.
 6.      Avalynė, kurioje yra fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų || 2006 m. liepos 4 d.
 7.      Padangos, kuriose yra fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų || 2007 m. liepos 4 d.
 8.      Vienkomponentės putos, kuriose yra fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, kurių VAP yra 150 arba didesnis, išskyrus tuos atvejus, kai jos reikalingos siekiant atitikti nacionalinius saugos standartus, || 2008 m. liepos 4 d.
 9.      Aerozolių generatoriai, kuriais prekiaujama ir kurie yra skirti parduoti plačiajai visuomenei pramogai ir dekoratyviniais tikslais, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1907/2006[50] XVII 40 punkte, ir garsinio signalizavimo įtaisai, kuriuose yra HFC, kurių VAP yra 150 arba didesnis   || 2009 m. liepos 4 d.
 10.    Buitiniai šaldytuvai ir šaldikliai, kuriuose yra HFC, kurių VAP yra 150 arba didesnis || 2015 m. sausio 1 d.
 11.    Šaldytuvai ir šaldikliai produktams laikyti, demonstruoti ar išduoti mažmeninės prekybos ir maisto paslaugų srityje („komercinės paskirities“) – hermetiškos sistemos || jei juose yra HFC, kurių VAP yra 2500 arba didesnis || 2017 m. sausio 1 d.
 jei juose yra HFC, kurių VAP yra 150 arba didesnis || 2020 m. sausio 1 d.
 12.    Kilnojamosios patalpų oro kondicionavimo sistemos (hermetiškos sistemos, kurias galutinis naudotojas gali perkelti iš vienos patalpos į kitą), kuriose yra HFC, kurių VAP yra 150 arba didesnis || 2020 m. sausio 1 d.
IV PRIEDAS
Mišinio
bendro visuotinio atšilimo potencialo apskaičiavimo metodas, nurodytas 9
straipsnio 1 dalyje ir 11 straipsnio 3 dalyje
Mišinio, kuriame yra fluorintų šiltnamio
efektą sukeliančių dujų, bendras visuotinio atšilimo
potencialas (VAP) apskaičiuojamas kaip atskirų mišinio medžiagų
masės frakcijų, padaugintų iš jų VAP, nebent būtų
nurodyta kitaip, sumos svertinis vidurkis, įskaitant medžiagas, kurios
nėra fluorintos šiltnamio efektą sukeliančios dujos.
Σ (Medžiaga X % × VAP) + (Medžiaga Y % ×
VAP) + … (Medžiaga N % × VAP),
Čia % yra svertinė dalis, kurios leistinas
nuokrypis yra +/- 1 %.
Pavyzdžiui: formulė pritaikoma dujų
mišiniui, kurį sudaro 60 % dimetileterio, 10 % HFC-152a ir 30 %
izobutano:
Σ (60 % × 1) + (10 % × 125) +
(30 % × 4)
→ bendras VAP = 14,3.
Apskaičiuojant mišinių VAP
naudojamos toliau nurodytų nefluorintų medžiagų VAP vertės.
Kitų šiame priede nenurodytų medžiagų atveju naudojama VAP
vertė 0.
 Medžiaga || Visuotinio atšilimo potencialas[51]
 Bendrinis pavadinimas || Pramonėje naudojamas žymuo || Cheminė formulė
 Metanas ||   || CH4 || 25
 Diazoto oksidas ||   || N2O || 298
 Dimetileteris ||   || CH3OCH3 || 1
 Metileno chloridas ||   || CH2Cl2 || 9
 Metilchloridas ||   || CH3Cl || 13
 Chloroformas ||   || CHCl3 || 31
 Etanas || R-170 || CH3CH3 || 6
 Propanas || R-290 || CH3CH2CH3 || 3
 Butanas || R-600 || CH3CH2CH2CH3 || 4
 Izobutanas || R-600a || CH(CH3)2CH3 || 3
 Pentanas || R-601 || CH3CH2CH2CH2CH3 || 20
 Izopentanas || R-601a || (CH3)2CHCH2CH3 || 4
 Etoksietanas (dietileteris) || R-610 || CH3CH2OCH2CH3 || 4
 Metilformiatas || R-611 || HCOOCH3 || 25
 Vandenilis || R-702 || H2 || 6
 Amoniakas || R-717 || NH3 || 0
 Etilenas || R-1150 || C2H5 || 4
 Propilenas || R-1270 || C3H6 || 2
V PRIEDAS
Su
hidrofluorangliavandenilių pateikimu rinkai susijusių didžiausių
leidžiamų kiekių, pamatinių verčių ir kvotų
apskaičiavimas
13 straipsnio 1 dalyje nurodytas didžiausias
leidžiamas kiekis apskaičiuojamas vidutiniam metiniam 2008–2011 m.
Sąjungoje pagamintų ir į Sąjungą importuotų
hidrofluorangliavandenilių kiekiui pritaikant toliau nurodytus
procentinius dydžius.
 Metai ||
 2015 m. || 100 %
 2016–2017 m. || 93 %
 2018–2020 m. || 63 %
 2021–2023 m. || 45 %
 2024–2026 m. || 31 %
 2027–2029 m. || 24 %
 2030 m. || 21 %
Didžiausias
leidžiamas hidrofluorangliavandenilių kiekis, pamatinės vertės
ir hidrofluorangliavandenilių pateikimo rinkai kvotos, nurodyti 13 ir 14
straipsniuose, apskaičiuojami kaip suminiai visų rūšių
hidrofluorangliavandenilių kiekiai, išreiškiami CO2 ekvivalento
tonomis.
Pamatinės vertės ir
hidrofluorangliavandenilių pateikimo rinkai kvotos, nurodytos 13 ir 14
straipsniuose, apskaičiuojamos pagal hidrofluorangliavandenilių
kiekį, kurį gamintojai ir importuotojai pateikė Sąjungos
rinkai per kvotų paskirstymo laikotarpį.
Į įmonei perduotus kiekius, skirtus
eksportuoti tuo pačiu kvotų paskirstymo laikotarpiu,
apskaičiuojant kvotą ar vertinant atitiktį 13 straipsnio 2
dalies nuostatoms neatsižvelgiama, jei eksportuojama per tą patį
laikotarpį ir eksportuotojas apie tai praneša pagal 17 straipsnio 1
dalį. Sandoris turi būti tikrinamas pagal 17 straipsnio 4 dalį,
kad ir koks kiekis būtų perduotas.
VI PRIEDAS
14
straipsnyje nurodytas paskirstymo mechanizmas
1.           Kiekio, skirtino
įmonėms, kurioms nustatyta pamatinė vertė pagal 14
straipsnio 1 ir 3 dalis, nustatymas
Kiekviena įmonė, kuriai nustatyta
pamatinė vertė, gauna kvotą, atitinkančią 95 %
pamatinės vertės, padaugintos iš V priede atitinkamiems metams
nustatyto procentinio dydžio.
2.           Kiekio, skirtino
įmonėms, kurios pateikė deklaraciją pagal 14 straipsnio 2
dalį, nustatymas
Pagal 1 punktą paskirstytų
kvotų suma atimama iš didžiausio leidžiamo atitinkamų metų
kiekio, nustatyto V priede, siekiant nustatyti kiekį, skirtiną
įmonėms, kurioms pamatinė vertė nenustatyta ir kurios
pateikė deklaraciją pagal 14 straipsnio 3 dalį (skirtinas kiekis
1 skaičiavimo etape).
2.1.        Skaičiavimo 1 etapas
Kiekviena įmonė gauna kvotą
tokiam kiekiui, kokio prašė savo deklaracijoje, tačiau jis negali
būti didesnis nei proporcinga 1 etape skirtino kiekio dalis.
Proporcinga dalis apskaičiuojama 100
padalijus iš deklaracijas pateikusių įmonių skaičiaus. 1
etape paskirstytų kvotų suma atimama iš viso 1 etape skirtino kiekio,
siekiant nustatyti 2 etape skirtiną kiekį.
2.2.        Skaičiavimo 2 etapas
Kiekviena įmonė, kuri 1 etape negavo
kvotos visam (100 %) deklaracijoje prašomam kiekiui, gauna papildomą
kvotą, atitinkančią skirtumą tarp prašyto ir 1 etape gauto
kiekio. Tačiau ji neturi būti didesnė negu proporcinga 2 etape
skirtino kiekio dalis.
Proporcinga dalis apskaičiuojama 100 padalijus
iš įmonių, atitinkančių reikalavimus, kad gautų
kvotą 2 etape, skaičiaus. 2 etape paskirstytų kvotų suma
atimama iš viso 2 etape skirtino kiekio, siekiant nustatyti 3 etape
skirtiną kiekį.
2.3.        Skaičiavimo 3 etapas
2 etapas kartojamas tol, kol kitame etape
paskirstyti lieka mažiau kaip 1000 tonų CO2 ekvivalento.
3.           Kiekio, skirtino
įmonėms, kurios pateikė deklaraciją pagal 13 straipsnio 4
dalį, nustatymas
Pagal 1 ir 2
punktą paskirstytų kvotų suma atimama iš didžiausio leidžiamo
atitinkamų metų kiekio, nustatyto V priede, siekiant nustatyti
kiekį, skirtiną įmonėms, kurioms nustatyta pamatinė
vertė ir kurios pateikė deklaraciją pagal 14 straipsnio 4
dalį.
Taikomas 2.1 ir 2.2 punktuose nustatytas
kvotų skirstymo mechanizmas.
VII PRIEDAS
Duomenys,
kuriuos reikia pranešti pagal 17 straipsnį
1.           Kiekvienas 17 straipsnio 1
dalyje nurodytas gamintojas praneša:
(a)
bendrą kiekvienos Sąjungoje pagamintos
medžiagos kiekį, nurodydamas pagrindines medžiagos naudojimo kategorijas;
(b)
kiekvienos medžiagos, kurią jis pateikė
Sąjungos rinkai, kiekį;
(c)
kiekvienos pakartotinai panaudotos, regeneruotos ar
suardytos medžiagos kiekį;
(d)
visas turimas atsargas ataskaitinio laikotarpio
pradžioje ir pabaigoje.
2.           Kiekvienas 17 straipsnio 1
dalyje nurodytas importuotojas praneša:
(a)
kiekvienos medžiagos, kurią jis importavo
į Sąjungą, kiekį, nurodydamas pagrindines medžiagos
naudojimo kategorijas;
(b)
kiekvienos pakartotinai panaudotos, regeneruotos ar
suardytos medžiagos kiekį.
3.           Kiekvienas 17 straipsnio 1
dalyje nurodytas eksportuotojas praneša:
(a)
kiekvienos medžiagos, kurią jis eksportavo iš
ES ir kuri nėra skirta pakartotinai naudoti, regeneruoti ar suardyti,
kiekį;
(b)
kiekvienos medžiagos, kurią jis eksportavo
pakartotinai naudoti, regeneruoti ar suardyti, kiekį.
4.           Kiekviena 17 straipsnio 2 dalyje
nurodyta įmonė praneša:
(a)
kiekvienos suardytos medžiagos kiekį,
įskaitant produktuose arba įrangoje buvusį kiekį;
(b)
kiekvienos medžiagos, kuri dar bus suardyta,
atsargas, įskaitant produktuose arba įrangoje esantį kiekį;
(c)
taikomą suardymo technologiją.
5.           Kiekviena 17 straipsnio 3
dalyje nurodyta įmonė praneša:
(a)
produktų ar įrangos kategorijas;
(b)
vienetų skaičių;
(c)
kiekvienos medžiagos, esančios produktuose ar
įrangoje, kiekį.
VIII PRIEDAS
Atitikmenų
lentelė
 Reglamentas (EB) Nr. 842/2006 || Šis reglamentas
 1 straipsnis || -
 2 straipsnis || 1 straipsnis
 3 straipsnio 1 dalis || 2 straipsnio 2 dalis
 3 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa || 3 straipsnio 1 dalis
 3 straipsnio 2 dalies antra pastraipa || 2 straipsnio 3 dalies antra pastraipa
 3 straipsnio 2 dalies trečia pastraipa || 3 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa
 3 straipsnio 3 dalis || 3 straipsnio 3 dalis
 3 straipsnio 4 dalis || 3 straipsnio 4 dalis
 3 straipsnio 5 dalis || 3 straipsnio 5 dalis
 3 straipsnio 6 dalis || 4 straipsnio 1 dalis
 3 straipsnio 7 dalis || 3 straipsnio 6 dalis
 4 straipsnio 1 dalis || 6 straipsnio 1 dalis
 4 straipsnio 2 dalis || 6 straipsnio 3 dalis
 4 straipsnio 3 dalis || 6 straipsnio 4 dalis
 4 straipsnio 4 dalis || 6 straipsnio 5 dalis
 5 straipsnio 1 dalis || 8 straipsnio 7 dalis
 5 straipsnio 2 dalies pirmas sakinys || 8 straipsnio 1 ir 4 dalys
 5 straipsnio 2 dalies antras sakinys || 8 straipsnio 6 dalies pirmas sakinys
 5 straipsnio 2 dalies trečias sakinys || 8 straipsnio 6 dalies antras sakinys
 5 straipsnio 3 dalis || 2 straipsnio 5 dalis
 5 straipsnio 4 dalis || 2 straipsnio 4 dalies d punktas
 5 straipsnio 5 dalis || 8 straipsnio 8 dalis
 6 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa || 17 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa
 6 straipsnio 1 dalis || 17 straipsnio 1 dalis ir VII priedas
 6 straipsnio 2 dalis || 17 straipsnio 5 dalis
 6 straipsnio 3 dalis || 17 straipsnio 6 dalis
 6 straipsnio 4 dalis || 18 straipsnio 1 dalis
 7 straipsnio 1 dalies             pirmos pastraipos pirmas    sakinys || 10 straipsnio 1 dalis
 7 straipsnio 1 dalies             antros pastraipos          antras ir trečias sakiniai || 10 straipsnio 2 ir 3 dalys
 7 straipsnio 2 dalis || 10 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa
 7 straipsnio 3 dalies pirmas sakinys || 10 straipsnio 6 dalis
 7 straipsnio 3 dalies antras sakinys || 10 straipsnio 7 dalis
 8 straipsnio 1 dalis || 11 straipsnio 1 dalis
 8 straipsnio 2 dalis || 11 straipsnio 2 dalis
 9 straipsnio 1 dalis || 9 straipsnio 1 dalis
 9 straipsnio 2 dalis || -
 9 straipsnio 3 dalis || -
 10 straipsnis || 19 straipsnio 3 dalis
 11 straipsnis || -
 12 straipsnis || 21 straipsnis
 13 straipsnio 1 dalis || 22 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa
 13 straipsnio 2 dalis || 22 straipsnio 2 dalies antra pastraipa
 14 straipsnis || -
 15 straipsnis || 24 straipsnis
 I priedo 1 dalis || I priedas
 I priedo 2 dalis || IV priedas
 II priedas || III priedas
[1]               Tarptautinė klimato kaitos komisija (angl.
santrumpa IPCC), III darbo grupės išvados ketvirtojoje Tarptautinės
klimato kaitos komisijos ataskaitoje dėl klimato kaitos, 2007 m. www.ipcc.ch/publications_and_data/ar4/wg3/en/contents.html.
[2]               „Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio
technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planas“,
COM(2011) 112.
                eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52011DC0112:EN:NOT

[3]               Komisijos ataskaita dėl reglamento dėl tam
tikrų fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų
(Reglamento (EB) Nr. 842/2006) taikymo, poveikio ir tinkamumo, COM(2011)
581 galutinis.
[4]               2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento
ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 842/2006 dėl tam tikrų fluorintų
šiltnamio efektą sukeliančių dujų, OL L 161, 2006 6 14, p.
1.
[5]               Schwarz ir kt. (2011) „Parengiamasis Reglamento (EB)
Nr. 842/2006 dėl tam tikrų fluorintų šiltnamio efektą
sukeliančių dujų peržiūros tyrimas“, Öko-Recherche
ir kt.
[6]               Palyginimui, iki 2030 m. galimas ekonomiškai
efektyvus, metinis išmetamų FŠESD kiekio sumažinimas apytiksliai atitinka
kiekį, kuriuo pramonės sektoriai, kuriems taikoma ES šiltnamio
efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos
leidimų prekybos sistema (ŠESD ATLPS), turi sumažinti išmetimą per
dvejus metus.
[7]               „Kaip gamtinius aušalus greičiau įvesti į
rinką“, 2010 m. tarptautinių su gamtiniais aušalais
susijusių dirbtuvių ATMOsphere ataskaitos santrauka.
[8]               2011 m. spalio 10 d. Tarybos išvados dėl
Pasirengimo 17-ajai Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos
konvencijos (JTBKKK) Šalių konferencijai (ŠK 17) ir 7-ajam Kioto protokolo
šalių susitikimui Durbane.
[9]               http://www.uncsd2012.org/thefuturewewant.html.
[10]             http://www.unep.org/CCAC/.
[11]             2011 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento
rezoliucija „Visapusiškas požiūris į įtakos klimatui
turinčius antropogeninius (ne CO2) teršalus“, P7_TA-PROV(2011)0384,
2012 m. kovo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija „Konkurencinga mažo
anglies dioksido kiekio technologijų ekonomika 2050 m. – EP rezoliucija
dėl konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų
ekonomikos sukūrimo iki 2050 m.“, P7_TA-PROV(2012)0086.
[12]             2007 m. gruodžio 17 d. Komisijos reglamentas
(EB) Nr. 1493/2007 (OL L 332, 2007 12 18, p. 7).
[13]             2007 m. gruodžio 17 d. Komisijos reglamentas
(EB) Nr. 1494/2007 (OL L 332, 2007 12 18, p. 25).
[14]             2007 m. gruodžio 19 d. Komisijos reglamentas
(EB) Nr. 1516/2007 (OL L 335, 2007 12 20, p. 10).
[15]             2007 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentas
(EB) Nr. 1497/2007 (OL L 333, 2007 12 19, p. 4).
[16]             2008 m. balandžio 2 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr.
303/2008, OL L 92, 2008 4 3, p. 3.
[17]             2008 m. balandžio 2 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr.
304/2008, OL L 92, 2008 4 3, p. 12.
[18]             2008 m. balandžio 2 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr.
305/2008, OL L 92, 2008 4 3, p. 17.
[19]             2008 m. balandžio 2 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr.
306/2008, OL L 92, 2008 4 3, p. 21.
[20]             2008 m. balandžio 2 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr.
307/2008, OL L 92, 2008 4 3, p. 25.
[21]             2008 m. balandžio 2 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr.
308/2008, OL L 92, 2008 4 3, p. 28.
[22]             http://ec.europa.eu/europe2020/priorities/sustainable-growth/index_en.htm.
[23]             http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/small-business-act/index_en.htm.
[24]             http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sustainable-business/ecodesign/index_en.htm.
[25]             http://ec.europa.eu/energy/efficiency/index_en.htm.
[26]             SKM Enviros, 2012, „Tolesnis OAM ir FŠESD
atsargų ES surinkimo ir sunaikinimo politikos variantų vertinimas“. http://ec.europa.eu/clima/policies/ozone/research/docs/ods_f-gas_destruction_report_2012_en.pdf.
[27]             Becken ir kt., 2010, „Fluorintų šiltnamio efektą
sukeliančių dujų vengimas — atsisakymo perspektyvos“,
Umweltbundesamt, Dessau, Vokietija. http://www.umweltbundesamt.de/uba-info-medien-e/3977.html.
[28]             UNEP technologinio ir ekonominio vertinimo grupė
(TEAP), Nairobi, 2009 m. „Alternatyvų HCFC ir HFC įvertinimas ir TEAP
2005 m. papildomos ataskaitos duomenų atnaujinimas“, Monrealio
protokolas, UNEP technologinio ir ekonominio vertinimo grupės ataskaita.
                http://ozone.unep.org/teap/Reports/TEAP_Reports/teap-may-2009-decisionXX-8-task-force-report.pdf.
[29]             Clodic ir kt., 2011 m., „1990–2010 m. Europos
aušalų inventoriai — Europos Sąjungos atsargų ir išmetamo kiekio
2006–2030 m. prognozės“, Armines/ERIE.
                http://www.epeeglobal.org/refrigerants/F-Gas-review/.
[30]             2012 m, gegužės 15 d. Europos aplinkos
apsaugos agentūrų vadovų tinklo laiškas Komisijos nariams J.
Potočnikui, C. Hedegaard, A. Tajani ir G. Oettingeriui.
[31]             Vertinama, kad 2030 m. beveik 20 proc. rinkai
tiekimų hidrofluorangliavandenilių kiekio bus importuojamoje
įrangoje. Jei importuojamai įrangai nebūtų taikomi tokie
patys FŠESD tiekimo apribojimai kaip ir ES pagamintai įrangai,
tikėtina, kad importuojamos įrangos, tad ir nekontroliuojamo FŠESD
tiekimo, dalis būtų dar didesnė.
[32]             HFC įrangą pildant įrengimo vietoje taip
pat būtų sumažintas aptarnavimo sektoriaus (daugiausia MVĮ)
susirūpinimas dėl to, kad šiuo metu nauja įranga dažnai
montuojama netinkamai, nekviečiami sertifikuoti specialistai, kaip
reikalaujama FŠESD reglamente. Dėl to išmetama daugiau teršalų. AREA,
2010, „Pozicijos dokumentas. Reglamento (EB) Nr. 842/2006 dėl tam
tikrų fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų
peržiūra — iš anksto dujomis pripildyta ne vieno bloko oro kondicionavimo
įranga“. www.area-eur.be.
[33]             Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio
technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planas,
COM(2011) 112 final.
[34]             OL C..., ..., p. …
[35]             OL C..., ..., p. …
[36]             1993 m. gruodžio 15 d. Tarybos sprendimas
dėl Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos
sudarymo, OL L 33, 1994 2 7, p. 11.
[37]             Tarptautinė klimato kaitos komisija (angl. santrumpa
IPCC), III darbo grupės išvados ketvirtojoje Tarptautinės klimato
kaitos komisijos ataskaitoje dėl klimato kaitos, 2007 m., Klimato
kaitos švelninimas, 13.3.3 skyrius.
[38]             Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio
technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planas, COM(2011) 112
final.
[39]             Komisijos ataskaita dėl reglamento dėl tam
tikrų fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų
(Reglamento (EB) Nr. 842/2006) taikymo, poveikio ir tinkamumo,
COM (2011) 581 final.
[40]             2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir
Tarybos reglamentas (EB) Nr. 842/2006 dėl tam tikrų fluorintų
šiltnamio efektą sukeliančių dujų, OL L 161, 2006 6 14, p.
1.
[41]             2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir
Tarybos direktyva 2009/125/EB, nustatanti ekologinio projektavimo
reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemą, OL
L 285, 2009 10 31, p. 10.
[42]             OL L 286, 2009 10 31, p. 1.
[43]             OL L 55, 2011 2 28, p. 13.
[44]             2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir
Tarybos direktyva 2009/125/EB, nustatanti ekologinio projektavimo
reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemą (OL
L 285, 2009 10 31, p. 10).
[45]             2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos
direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių
dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje (OL L 275, 2003 10 25,
p. 32).
[46]             Pagal ketvirtąją Tarptautinės klimato
kaitos komisijos ataskaitą, jei nenurodyta kitaip.
[47]             Pagal ketvirtąją Tarptautinės klimato
kaitos komisijos ataskaitą, jei nenurodyta kitaip.
[48]             VAP pagal Monrealio protokolo mokslinio vertinimo
grupės (SAP) 2010 m. vertinimo ataskaitą, 1-11 lentelės,
kuriose pateikiamos dvi mokslininkų įvertintos nuorodos.
                http://ozone.unep.org/Assessment_Panels/SAP/Scientific_Assessment_2010/index.shtml.
[49]             Minimalioji vertė pagal JTBKKK Forward Action
Request.
[50]             2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir
Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių
medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų
(REACH), OL L 396, 2006 12 30, p. 1.
[51]             Remiantis ketvirtąja Tarpvyriausybinės klimato
kaitos komisijos vertinimo ataskaita, nebent būtų nurodyta kitaip.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52009PC0024

Pasiūlymas Tarybos reglamentas kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1210/2003 dėl tam tikrų konkrečių ekonominių ir finansinių santykių su Iraku apribojimo  /* KOM/2009/0024 galutinis */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 21.1.2009KOM(2009) 24 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1210/2003 dėl tam tikrų konkrečių ekonominių ir finansinių santykių su Iraku apribojimo(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1.  Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1210/2003 nustatytos tam tikros ribojančios priemonės Irakui pagal Bendrąją poziciją 2003/495/BUSP ir JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1483 (2003). Be kitų dalykų, Reglamento (EB) Nr. 1210/2003 2 straipsnyje priimti specialūs susitarimai dėl atsiskaitymo už iš Irako eksportuojamą naftą, naftos produktus ir gamtines dujas, o 10 straipsnyje – dėl tam tikro Irako turto imuniteto nuo teisinių procesinių veiksmų.2.  JT Saugumo Taryba 2007 m. gruodžio 18 d. Rezoliucija 1790 nusprendė, inter alia , kad šie specialūs susitarimai turėtų būti taikomi iki 2008 m. gruodžio 31 d. Remiantis Bendrąja pozicija 2008/186/BUSP, Reglamentas (EB) Nr. 1210/2003 atitinkamai iš dalies pakeistas Reglamentu (EB) Nr. 195/2008.3.  2008 m. gruodžio 22 d. Reglamentu 1859 JT Saugumo Taryba Irakui paprašius nusprendė pratęsti šiuos specialius susitarimus iki 2009 m. gruodžio 31 d. Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1210/2003 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1210/2003 dėl tam tikrų konkrečių ekonominių ir finansinių santykių su Iraku apribojimoEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 60 ir 301 straipsnius,atsižvelgdama į Bendrąją poziciją 2009/.../BUSP, kuria iš dalies keičiama Bendroji pozicija 2003/495/BUSP dėl Irako[1],atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,kadangi:4.  Pagal JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1483 (2003) Reglamento (EB) Nr. 1210/2003 dėl tam tikrų konkrečių ekonominių ir finansinių santykių su Iraku apribojimo ir panaikinančio Reglamentą (EB) Nr. 2465/96[2] 2 straipsnyje priimti specialūs susitarimai dėl atsiskaitymo už iš Irako eksportuojamą naftą, naftos produktus ir gamtines dujas, o šio reglamento 10 straipsnyje priimti specialūs susitarimai dėl tam tikro Irako turto imuniteto nuo teisinių procesinių veiksmų. Šie specialūs susitarimai taikyti iki 2008 m. gruodžio 31 d.5.  JT Saugumo Tarybos rezoliucijoje 1859 (2008) ir Bendrojoje pozicijoje 2009/.../BUSP nustatyta, kad abu specialūs susitarimai turėtų būti taikomi iki 2009 m. gruodžio 31 d. Todėl tikslinga atitinkamai iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 1210/2003.6.  Siekiant užtikrinti, kad šiame reglamente numatytos priemonės būtų veiksmingos, šis reglamentas turi įsigalioti nedelsiant,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamento (EB) Nr. 1210/2003 18 straipsnio 3 dalis pakeičiama šiuo tekstu:„3. 2 ir 10 straipsniai taikomi iki 2009 m. gruodžio 31 d.“.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje […]Tarybos varduPirmininkas [1] OL L..., 2009..., p.....[2] OL L 169, 2003 7 8, p. 6.