|

52010PC0488

Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1288/2009 dėl pereinamojo laikotarpio techninių priemonių nustatymo 2010 m. sausio 1 d.–2011 m. birželio 30 d. laikotarpiui  /* KOM/2010/0488 galutinis - COD 2010/0255*/

	[pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.9.23KOM(2010) 488 galutinis2010/0255 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASkuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1288/2009 dėl pereinamojo laikotarpio techninių priemonių nustatymo 2010 m. sausio 1 d.–2011 m. birželio 30 d. laikotarpiuiAIŠKINAMASIS MOMERANDUMAS2008 m. birželio 4 d. Komisija pateikė Tarybos reglamento dėl žuvininkystės išteklių apsaugos taikant technines priemones pasiūlymą[1]. Šiuo pasiūlymu siekta pakeisti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti[2], ir tam tikras Tarybos reglamento (EB) Nr. 43/2009[3], kuriuo 2009 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės ir susijusios sąlygos, III priede nustatytas pereinamojo laikotarpio technines priemones.Pasiūlytas Tarybos reglamentas nebuvo priimtas iki Reglamento (EB) Nr. 43/2009 III priede numatytų priemonių taikymo pabaigos dienos. Siekiant teisinio aiškumo ir kad jūrų ištekliai būtų toliau tinkamai saugomi ir valdomi, priimtas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1288/2009 dėl pereinamojo laikotarpio techninių priemonių nustatymo 2010 m. sausio 1 d.–2011 m. birželio 30 d. laikotarpiui[4], kuriame numatyta pereinamuoju 18 mėnesių laikotarpiu toliau taikyti Reglamento (EB) Nr. 43/2009 III priede nustatytas laikinas technines priemones.Komisija, atsižvelgdama į naujus Lisabonos sutarties reikalavimus, 2010 m. atsiėmė Tarybos reglamento dėl žuvininkystės išteklių apsaugos taikant technines priemones pasiūlymą. Į pagrindinius principus dėl techninių priemonių būtų atsižvelgta naujame pagrindiniame reglamente dėl tebevykstančios bendros žuvininkystės politikos reformos, kurio pasiūlymą numatyta pateikti 2011 m. trečiąjį ketvirtį.Reglamentas (EB) Nr. 1288/2009 nustos galioti 2011 m. birželio 30 d. Atsižvelgiant į tai, kad šiuo metu nėra teisės akto, kuriame būtų numatyta ilgalaikių techninių priemonių, ir siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir jūrų išteklių apsaugą tikslinga pirmiau nurodyto reglamento galiojimą pratęsti dar 18 mėnesių, t. y. iki 2013 m. sausio 1 d.Pasiūlymas neturi finansinio poveikio Europos Sąjungos biudžetui.2010/0255 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASkuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1288/2009 dėl pereinamojo laikotarpio techninių priemonių nustatymo 2010 m. sausio 1 d.–2011 m. birželio 30 d. laikotarpiuiEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą[5],atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[6],perdavę teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,veikdami pagal įprastą teisėkūros procedūrą,kadangi:1.  2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1288/2009 dėl pereinamojo laikotarpio techninių priemonių nustatymo 2010 m. sausio 1 d.–2011 m. birželio 30 d. laikotarpiui[7] numatyta toliau taikyti Reglamento (EB) Nr. 43/2009 III priede nustatytas laikinas technines priemones ir taip pratęsti tų priemonių taikymo terminą iki to laiko, kai remiantis 2008 m. birželio 4 d. Komisijos pasiūlymu dėl naujo Tarybos reglamento dėl žuvininkystės išteklių apsaugos taikant technines priemones[8] bus priimtos ilgalaikės priemonės.2.  Atsižvelgiant į tai, kad bus vykdoma bendros žuvininkystės politikos (BŽP) reforma, ir į šios reformos svarbą nustatant naujų ilgalaikių techninių priemonių turinį ir taikymo sritį, tikslinga tų priemonių priėmimo datą nukelti iki to laiko, kai Europos Parlamentas ir Taryba priims sprendimą dėl naujo reglamento dėl žuvininkystės išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal bendrą žuvininkystės politiką, kuriuo nuo 2013 m. sausio 1 d. bus pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 2371/2002.3.  Siekiant užtikrinti, kad jūrų ištekliai toliau būtų tinkamai saugomi ir valdomi, šiuo metu galiojančios techninės priemonės turėtų būti toliau taikomos iki tos dienos.4.  Todėl, atsižvelgiant į tai, kad Reglamente (EB) Nr. 1288/2009 nustatytos laikinos techninės priemonės nustoja galioji 2011 m. liepos 1 d., šis reglamentas turėtų būti iš dalies pakeistas, kad jo galiojimas būtų pratęstas iki 2013 m. sausio 1 d.,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:Vienintelis straipsnisReglamentas (EB) Nr. 1288/2009 iš dalies keičiamas taip:5.  1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:a) 1 dalies žodžiai „2011 m. birželio 30 d.“ pakeičiami žodžiais „2013 m. sausio 1 d.“;b) 2 dalis iš dalies keičiama taip:i) a punktas iš dalies keičiamas taip:-  i punkte išbraukiami žodžiai „6.8 punkto antroje pastraipoje“;-  ii punkte žodžiai „nuo 2010 m. sausio 1 d. iki 2011 m. birželio 30 d.“ pakeičiami žodžiais „nuo 2010 m. sausio 1 d. iki 2013 m. sausio 1 d.“;-  iv punkte žodžiai „2011 m. birželio 30 d.“ pakeičiami žodžiais „2013 m. sausio 1 d.“;-  v punkto antra pastraipa pakeičiama taip:„Atitinkamos valstybės narės ne vėliau kaip programos įgyvendinimo metų birželio 30 d. Komisijai pateikia preliminarią laivų, kuriems taikoma stebėjimo programa, bendro sugautų ir į jūrą išmestų žuvų kiekio ataskaitą. Galutinė atitinkamų kalendorinių metų ataskaita pateikiama ne vėliau kaip po tų kalendorinių metų einančių metų vasario 1 d.“;-  pridedamas šis vi punktas:„vi) 6.8 punkto antra pastraipa pakeičiama taip: „Atitinkamos valstybės narės bandymų ir eksperimentų rezultatus pateikia ne vėliau kaip metų, kuriais jie atlikti, rugsėjo 30 d.“;ii) e punkte išbraukiami žodžiai „tiek 2010 m., tiek 2011 m.“;iii) h punkte išbraukiama „2010 m.“6.  2 straipsnio žodžiai „2011 m. birželio 30 d.“ pakeičiami žodžiais „2013 m. sausio 1 d.“.Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje […]Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas […] […] [1] COM (2008) 324 galutinis.[2] OL L 125, 1998 4 27, p. 1.[3] OL L 22, 2009 1 26, p. 1.[4] OL L 347, 2009 12 24, p. 6.[5] , , p. .[6] , , p. .[7] OL L 347, 2009 12 24, p. 6.[8] COM (2008) 324 galutinis.


Svarbus teisinis pranešimas

|

52008PC0308

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1638/2006, išdėstantį bendrąsias nuostatas, kurios nustato Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę  /* KOM/2008/0308 galutinis/2 - COD 2008/0095 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 2008.5.21KOM(2008) 308 galutinis2008/0095 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1638/2006, išdėstantį bendrąsias nuostatas, kurios nustato Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASSiūlomas reglamentas iš dalies keičia 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1638/2006, išdėstančio bendrąsias nuostatas, kurios nustato Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę, 23 straipsnį. Šio pakeitimo tikslas dvejopas.Pirma, juo siekiama aiškiau apibrėžti esamas nuostatas dėl finansinių tarpininkų tvarkomų Bendrijos lėšų, susijusių su paskolų finansavimu, kapitalo investicijomis, garantijų fondais ar investicijų fondais. Esamame tekste aiškiai nenurodyta, ar tokias lėšas (pvz., per atnaujinamųjų lėšų fondą) galima reinvestuoti toliau. Lėšų pakartotinis panaudojimas yra įprastas rizikos kapitalo ir paskolų finansavimo operacijose. Taigi, lėšas, grįžtančias iš senų paskolų ir investicijų, galima reinvestuoti. Taip dar padidėtų tikslinių pagalbos gavėjų gaunama nauda ir būtų padidintas pagalbos poveikis. Būtina skubiai išaiškinti šį klausimą, nes panašios operacijos gali būti atliekamos pagal netrukus pradėsiančią veikti Kaimynystės investavimo priemonę.Antra, siūlomu pakeitimu EIB leidžiama, vykdant Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių investicijų ir partnerystės programą (EVIPP), reinvestuoti iš buvusių operacijų, finansuotų pagal MEDA ir ankstesnius finansinius protokolus su Alžyru, Egiptu, Graikija, Jordanija, Kipru, Libanu, Malta, Maroku, Sirija, Tunisu ir Turkija sugrįžtančias lėšas (grįžtamąsias lėšas). Grįžtamosios lėšos apima grąžinamą kapitalą ir iš investicijų gaunamas pajamas (įskaitant palūkanas, dividendus, pelną arba nuostolį iš akcijų (dalių) pardavimo ir Banko skiriamas baudas). Reinvestavimas bus vykdomas pagal šio reglamento nuostatas.2006 m. buvo atlikta EVIPP peržiūra, t. y. buvo peržiūrėtos EIB paskolos ir EIB valdomi ES biudžeto ištekliai, naudojami rizikos kapitalui, techninei pagalbai, palūkanų subsidijoms ir specialiosioms paskoloms. Siekdama geriausiai panaudoti turimas lėšas, Komisija EVIPP komunikate[1] pasiūlė šias grįžtamąsias lėšas panaudoti naujoms rizikos kapitalo operacijoms. Šį pasiūlymą patvirtino ECOFIN taryba (2006 m. lapkričio mėn.), pabrėždama, jog EVIPP turėtų būti toliau plėtojama ir stiprinama. Kadangi ankstesniuose reglamentuose nebuvo aiškiai numatyta galimybė reinvestuoti lėšas, šiuo metu grįžtamosios lėšos grąžinamos į Bendrijos biudžetą netrukus po to, kai pagalbos gavėjas grąžina sumą EIB. Siūlomu pakeitimu EIB būtų leista reinvestuoti tokias lėšas vykdant EVIPP iki kol Komisija nenuspręs operacijos užbaigti.Kol siūlomas pakeitimas svarstomas, Komisija, siekdama baigti grįžtamųjų lėšų grąžinimą ir išvengti lėšų, turimų būsimoms operacijoms pagal EVIPP mažėjimo, tuoj po šio pasiūlymo priėmimo, iki kol siūlomą pakeitimą priims teisėkūros institucija, prašys EIB sustabdyti lėšų grąžinimą į Bendrijos biudžetą ir laikyti lėšas sąskaitoje, už kurios indėlius mokamos palūkanos. Jei pasiūlymas bus priimtas, EIB bus leista šias lėšas reinvestuoti. Jei pakeitimas nebus priimtas, EIB sąskaitose laikomos lėšos (ir palūkanos) iš karto bus grąžintos į Bendrijos biudžetą.2008/0095 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1638/2006, išdėstantį bendrąsias nuostatas, kurios nustato Europos kaimynystės ir partnerystės priemonęEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 179 ir 181a straipsnius,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[2],kadangi:1.  2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1638/2006, išdėstančiu bendrąsias nuostatas, kurios nustato Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę, sukuriama sistema Bendrijos pagalbai kaimyninėms šalims ir Rusijai teikti.2.  Siekiant paremti investicijas į infrastruktūrą ir privačiojo sektoriaus vystymąsi, yra svarbu Bendrijos pagalbą veiksmingai panaudoti Europos investicijų banko ir kitų finansų tarpininkų valdomoms priemonėms, susijusioms su paskolų finansavimu, kapitalo investicijomis, garantijų fondais ar investicijų fondais.3.  Tokių priemonių veiksmingumas padidėtų, jei finansų tarpininkams būtų leidžiama pagal šias priemones grąžinamas lėšas reinvestuoti į naujas operacijas.4.  Pagal Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių investicijų ir partnerystės programą (EVIPP) lėšos sėkmingai buvo nukreipiamos į Viduržemio jūros regioną, teikiant paskolas privačioms įmonėms ir investuojant į infrastruktūrą, kad būtų pagerinta verslo aplinka.5.  Siekiant dar labiau sustiprinti EVIPP, reikia EIB leisti reinvestuoti lėšas, grąžinamas vykdant operacijas pagal priede išvardytus reglamentus ir sprendimus, ES nepriklausančiose Viduržemio jūros regiono šalyse.6.  Šiame reglamente laikoma, jog paskolų palūkanos, investicijų dividendai, pelnas ir nuostoliai iš akcijų (dalių) pardavimo bei lėšos iš skiriamų baudų priklauso Europos investicijų bankui.7.  Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1638/2006 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamentas (EB) Nr. 1638/2006 iš dalies keičiamas taip:(1) 23 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:2. Komisija kiekvienu atveju atskirai patvirtina 1 dalies įgyvendinimo nuostatas, visų pirma numatančias rizikos pasidalijimą, už įgyvendinimą atsakingo tarpininko atlygį, lėšų panaudojimą, pakartotinį panaudojimą arba susigrąžinimą bei operacijos užbaigimą.(2) 23 straipsnis papildomas tokia 3 dalimi:3. Komisija gali nuspręsti, kad pagal priede pateikiamus reglamentus ir sprendimus Europos investicijų bankas jam grąžinamas lėšas ir sukauptas pajamas reinvestuoja Viduržemio jūros šalyse, kurioms taikomas šis reglamentas.2 straipsnisĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje […]Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas[…][…]Priedas5 konstatuojamojoje dalyje 1 straipsnio 2 dalyje nurodyti reglamentai ir sprendimaiPirmieji finansiniai protokolai1978 m. rugsėjo 26 d. Tarybos Reglamentas (EEB) Nr. 2210/78 dėl Europos ekonominės bendrijos ir Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos bendradarbiavimo susitarimo sudarymo (OL L 263, 1978 9 27, p. 1).1978 m. rugsėjo 26 d. Tarybos Reglamentas (EEB) Nr. 2211/78 dėl Europos ekonominės bendrijos ir Maroko Karalystės bendradarbiavimo susitarimo sudarymo (OL L 264, 1978 9 27, p. 1).1978 m. rugsėjo 26 d. Tarybos Reglamentas (EEB) Nr. 2212/78 dėl Europos ekonominės bendrijos ir Tuniso Respublikos bendradarbiavimo susitarimo sudarymo (OL L 265, 1978 9 27, p. 1).1978 m. rugsėjo 26 d. Tarybos Reglamentas (EEB) Nr. 2213/78 dėl Europos ekonominės bendrijos ir Egipto Arabų Respublikos bendradarbiavimo susitarimo sudarymo (OL L 266, 1978 9 27, p. 1).1978 m. rugsėjo 26 d. Tarybos Reglamentas (EEB) Nr. 2214/78 dėl Europos ekonominės bendrijos ir Libano Respublikos bendradarbiavimo susitarimo sudarymo (OL L 267, 1978 9 27, p. 1).1978 m. rugsėjo 26 d. Tarybos Reglamentas (EEB) Nr. 2215/78 dėl Europos ekonominės bendrijos ir Jordanijos Hašimitų Karalystės bendradarbiavimo susitarimo sudarymo (OL L 268, 1978 9 27, p. 1).1978 m. rugsėjo 26 d. Tarybos Reglamentas (EEB) Nr. 2216/78 dėl Europos ekonominės bendrijos ir Sirijos Arabų Respublikos bendradarbiavimo susitarimo sudarymo (OL L 269, 1978 9 27, p. 1).Antrieji finansiniai protokolai1982 m. lapkričio 22 d. Tarybos Reglamentas (EEB) Nr. 3177/82 dėl Europos ekonominės bendrijos ir Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos finansinio ir techninio bendradarbiavimo protokolo sudarymo (OL L 337, 1982 11 29, p. 1).1982 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3178/82 dėl Europos ekonominės bendrijos ir Egipto Arabų Respublikos finansinio ir techninio bendradarbiavimo protokolo sudarymo (OL L 337, 1982 11 29, p. 8).1982 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3179/82 dėl Europos ekonominės bendrijos ir Jordanijos Hašimitų Karalystės finansinio ir techninio bendradarbiavimo protokolo sudarymo (OL L 337, 1982 11 29, p. 15).1982 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3180/82 dėl Europos ekonominės bendrijos ir Libano Respublikos finansinio ir techninio bendradarbiavimo protokolo sudarymo (OL L 337, 1982 11 29, p. 22).1982 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3181/82 dėl Europos ekonominės bendrijos ir Maroko Karalystės finansinio ir techninio bendradarbiavimo protokolo sudarymo (OL L 337, 1982 11 29, p. 29).1982 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3182/82 dėl Europos ekonominės bendrijos ir Sirijos Arabų Respublikos finansinio ir techninio bendradarbiavimo protokolo sudarymo (OL L 337, 1982 11 29, p. 36).1982 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3183/82 dėl Europos ekonominės bendrijos ir Tuniso Respublikos finansinio ir techninio bendradarbiavimo protokolo sudarymo (OL L 337, 1982 11 29, p. 43).Tretieji finansiniai protokolai1987 m. gruodžio 21 d. Tarybos sprendimas 88/30/EEB dėl Europos ekonominės bendrijos ir Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos finansinio ir techninio bendradarbiavimo protokolo sudarymo (OL L 22, 1988 1 27, p. 1).1987 m. gruodžio 21 d. Tarybos sprendimas 88/31/EEB dėl Europos ekonominės bendrijos ir Egipto Arabų Respublikos finansinio ir techninio bendradarbiavimo protokolo sudarymo (OL L 22, 1988 1 27, p. 9).1987 m. gruodžio 21 d. Tarybos sprendimas 88/32/EEB dėl Europos ekonominės bendrijos ir Jordanijos Hašimitų Karalystės finansinio ir techninio bendradarbiavimo protokolo sudarymo (OL L 22, 1988 1 27, p. 17).1987 m. gruodžio 21 d. Tarybos sprendimas 88/33/EEB dėl Europos ekonominės bendrijos ir Libano Respublikos finansinio ir techninio bendradarbiavimo protokolo sudarymo (OL L 22, 1988 1 27, p. 25).1987 m. gruodžio 21 d. Tarybos sprendimas 88/34/EEB dėl Europos ekonominės bendrijos ir Tuniso Respublikos finansinio ir techninio bendradarbiavimo protokolo sudarymo (OL L 22, 1988 1 27, p. 33).1988 m. birželio 30 d. Tarybos sprendimas 88/453/EEB dėl Europos ekonominės bendrijos ir Maroko Karalystės finansinio ir techninio bendradarbiavimo protokolo sudarymo (OL L 224, 1988 8 13, p. 32).1992 m. lapkričio 16 d. Tarybos sprendimas 92/549/EEB dėl Europos ekonominės bendrijos ir Sirijos Arabų Respublikos finansinio ir techninio bendradarbiavimo protokolo sudarymo (OL L 352, 1992 12 2, p. 21).Ketvirtieji finansiniai protokolai1991 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 92/44/EEB dėl Europos ekonominės bendrijos ir Tuniso Respublikos finansinio ir techninio bendradarbiavimo protokolo sudarymo (OL L 18, 1992 1 25, p. 34).1992 m. kovo 16 d. Tarybos sprendimas 92/206/EEB dėl Europos ekonominės bendrijos ir Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos finansinio ir techninio bendradarbiavimo protokolo sudarymo (OL L 94, 1992 4 8, p. 13).1992 m. kovo 16 d. Tarybos sprendimas 92/207/EEB dėl Europos ekonominės bendrijos ir Egipto Arabų Respublikos finansinio ir techninio bendradarbiavimo protokolo sudarymo (OL L 94, 1992 4 8, p. 21).1992 m. kovo 16 d. Tarybos sprendimas 92/208/EEB dėl Europos ekonominės bendrijos ir Jordanijos Hašimitų Karalystės finansinio ir techninio bendradarbiavimo protokolo sudarymo (OL L 94, 1992 4 8, p. 29).1992 m. kovo 16 d. Tarybos sprendimas 92/209/EEB dėl Europos ekonominės bendrijos ir Libano Respublikos finansinio ir techninio bendradarbiavimo protokolo sudarymo (OL L 94, 1992 4 8, p. 37).1992 m. lapkričio 16 d. Tarybos sprendimas 92/548/EEB dėl Europos ekonominės bendrijos ir Maroko Karalystės finansinio ir techninio bendradarbiavimo protokolo sudarymo (OL L 352, 1992 12 2, p. 13).1994 m. sausio 24 d. Tarybos sprendimas 94/67/EB dėl Europos ekonominės bendrijos ir Sirijos Arabų Respublikos finansinio ir techninio bendradarbiavimo protokolo sudarymo (OL L 32, 1994 2 5, p. 44).Kipras, Graikija, Malta ir Turkija1978 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2760/78 dėl Europos ekonominės bendrijos ir Kipro Respublikos finansinio protokolo sudarymo (OL L 332, 1978 11 29, p. 1).1984 m. kovo 26 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 787/84 dėl Europos ekonominės bendrijos ir Kipro Respublikos finansinio ir techninio bendradarbiavimo protokolo sudarymo (OL L 85, 1984 3 28, p. 37).1990 m. vasario 26 d. Tarybos sprendimas 90/153/EEB dėl Europos ekonominės bendrijos ir Kipro Respublikos finansinio ir techninio bendradarbiavimo protokolo sudarymo (OL L 82, 1990 3 29, p. 32).1995 m. spalio 30 d. Tarybos sprendimas 95/485/EB dėl Europos bendrijos ir Kipro Respublikos finansinio ir techninio bendradarbiavimo protokolo sudarymo (OL L 278, 1995 11 21, p. 22).1999 m. kovo 30 d. Tarybos sprendimas 1999/258/EB dėl protokolo, kuriuo pratęsiamas laikotarpis, per kurį gali būti skiriamos ketvirtajame Europos bendrijos ir Kipro Respublikos finansinio ir techninio bendradarbiavimo protokole numatytos lėšos, sudarymo (OL L 100, 1999 4 15, p. 25).1978 m. liepos 25 d. Tarybos sprendimas 78/666/EEB dėl Europos ekonominės bendrijos ir Graikijos finansinio protokolo sudarymo (OL L 225, 1978 8 16, p. 25).1976 m. balandžio 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 939/76, kuriuo sudaromas finansinis protokolas ir protokolas, nustatantis tam tikras susitarimo dėl EEB ir Maltos asociacijos steigimo nuostatas (OL L 111, 1976 4 28, p. 1).1986 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2458/86 dėl Europos ekonominės bendrijos ir Maltos Respublikos finansinio ir techninio bendradarbiavimo protokolo sudarymo (OL L 216, 1986 8 5, p. 1).1989 m. birželio 12 d. Tarybos sprendimas 89/378/EEB dėl Europos ekonominės bendrijos ir Maltos finansinio ir techninio bendradarbiavimo protokolo sudarymo (OL L 180, 1989 6 27, p. 46).1995 m. spalio 30 d. Tarybos sprendimas 95/484/EB dėl Europos bendrijos ir Maltos Respublikos finansinio ir techninio bendradarbiavimo protokolo sudarymo (OL L 278, 1995 11 21, p. 14).1999 m. kovo 30 d. Tarybos sprendimas 1999/259/EB dėl protokolo, kuriuo pratęsiamas laikotarpis, per kurį gali būti skiriamos ketvirtajame Europos bendrijos ir Maltos Respublikos finansinio ir techninio bendradarbiavimo protokole numatytos lėšos, sudarymo (OL L 100, 1999 4 15, p. 31).1979 m. kovo 5 d. Tarybos sprendimas 79/281/EEB dėl Europos ekonominės bendrijos ir Turkijos finansinio protokolo sudarymo (OL L 067, 1979 3 17, p. 14).Horizontalūs reglamentai1986 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3973/86 dėl Bendrijos ir Alžyro, Maroko, Tuniso, Egipto, Libano, Jordanijos, Sirijos, Maltos bei Kipro finansinio ir techninio bendradarbiavimo protokolų taikymo (OL L 370, 1986 12 30, p. 5).1992 m. birželio 29 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1762/92 dėl Bendrijos ir Viduržemio jūros valstybių, kurios nėra narės, sudarytų protokolų dėl finansinio ir techninio bendradarbiavimo įgyvendinimo (OL L 181, 1992 7 1, p. 1) .1992 m. birželio 29 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1763/92 dėl finansinio bendradarbiavimo su visomis Bendrijai nepriklausančiomis Viduržiemio jūros regiono šalimis (OL L 181, 1992 7 1, p. 22).1996 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1488/96 dėl finansinių ir techninių priemonių, remiančių (MEDA) ekonominių ir socialinių struktūrų reformą pagal Europos-Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystę (OL L 189, 1996 7 30, p. 1). Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2112/2005.FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA, SKIRTA PASIŪLYMAMS, KURIŲ POVEIKIS BIUDŽETUI YRA IŠIMTINAI SUSIJĘS SU ĮPLAUKOMIS1. PASIŪLYMO PAVADINIMAS:Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1638/2006, išdėstantį bendrąsias nuostatas, kurios nustato Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę2. BIUDŽETO EILUTĖS:8.1 skyrius: Komisijos suteiktos paskolos, 8.1.0 straipsnis: lėšų susigrąžinimas ir palūkanos už specialias paskolas ir rizikos kapitalą, suteiktus remiantis finansinio bendradarbiavimo su Viduržemio jūros regiono ES nepriklausančiomis valstybėmis nuostatomisAtitinkamais metais (2008 m.) biudžete numatyta suma: 26 070 788 EUR3. FINANSINIS POVEIKIS( Pasiūlymas neturi finansinio poveikioX Pasiūlymas neturi finansinio poveikio išlaidoms, bet turi tokį finansinį poveikį įplaukoms:(mln. EUR (dešimtųjų tikslumu)(mln. EUR (dešimtųjų tikslumu)Biudžeto eilutė |8 antraštinė dalis | Skolinimosi ir skolinimo veikla |81 skyrius | Komisijos suteiktos paskolos |810 straipsnis | Lėšų susigrąžinimas ir palūkanos už specialias paskolas ir rizikos kapitalą, suteiktus remiantis finansinio bendradarbiavimo su Viduržemio jūros regiono ES nepriklausančiomis valstybėmis nuostatomis | 35 EUR (apytiksliais apskaičiavimais) |Padėtis pradėjus taikyti priemonę |[n+1] | [n+2] | [paskesniais metais -] |8.1.0 straipsnis | p.m. | p.m. | p.m. |* Lentelėje pateikiami apytiksliai skaičiai. 2008 m. prieš šio pasiūlymo patvirtinimą grąžintos lėšos nebus reinvestuotos pagal EVIPP. Reikia pažymėti, kad tiksliai apskaičiuoti sumas nepaprastai sunku, nes iš rizikos kapitalo operacijų gaunamų grįžtamųjų lėšų dalis dėl rizikingo priemonės pobūdžio yra labai nepastovi.Siūlomu 23 straipsnio pakeitimu, į jį įtraukiant 3 pastraipą, Komisijai suteikiama galimybė priimti sprendimą, kuriuo EIB būtų leidžiama reinvestuoti pagal MEDA vykdytas operacijas ir ankstesnius bendradarbiavimo su Viduržemio jūros šalimis finansinius protokolus grąžinamas lėšas. Dėl to šių lėšų grąžinimas į Bendrijos biudžetą bus atidedamas vėlesniam laikui ir jos toliau bus naudojamas infrastruktūros investicijoms ir privačiojo sektoriaus vystymuisi Viduržemio jūros regione paremti.4. KOVOS SU SUKČIAVIMU PRIEMONĖSBendrijos finansinių interesų apsauga ir kova su sukčiavimu bei pažeidimais yra neatsiejama Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės (EKPP) reglamento dalis.Vykdant priemones, kurioms taikomas šis pakeitimas, EKPP lėšų panaudojimo administracinė stebėsena pavedama DG AIDCO. Kai susitarimo su finansų tarpininkais, valdančiais Bendrijos lėšas, dar nėra, toks susitarimas, apimantis visus naujajame EKPP reglamento 23 straipsnio 2 dalyje nurodytus aspektus, bus sudarytas.Tokiame susitarime bus aiškiai numatyta pagal priemones leidžiamų išlaidų stebėsena bei Komisijos, įskaitant Europos kovos su sukčiavimu tarnybą (OLAF), atliekama finansinė kontrolė ir Audito Rūmų atliekamas auditas (prireikus, vietoje). Finansų tarpininkai bus įpareigoti leisti Komisijai (OLAF) atlikti patikrinimus ir inspektavimus vietoje pagal 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje, siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų.[1] Komunikatas Tarybai: Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių investicijų ir partnerystės programos (EVIPP) ir būsimų galimybių įvertinimas (COM(2006)592 galutinis, 2006 10 17).[2] ... Europos Parlamento nuomonė ir ... Tarybos sprendimas.


title: Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas dėl švietimo ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi statistikos rengimo ir plėtotės

text:
Svarbus teisinis pranešimas

|

52005PC0625

Pasiūlymas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas dėl švietimo ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi statistikos rengimo ir plėtotės  /* KOM/2005/0625 galutinis - COD 2005/0248 */

	[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 6.12.2005KOM(2005) 625 galutinis2005/0248 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASdėl švietimo ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi statistikos rengimo ir plėtotės.(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS |110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai 2005 m. pavasario Europos Vadovų Taryba sutiko pakartotinai imtis Lisabonos strategijos įgyvendinimo. Buvo padaryta išvada, kad Europa privalo atnaujinti pagrindą konkurencingumui, padidinti augimo potencialą ir produktyvumą, sustiprinti socialinę sanglaudą, svarbiausią dėmesį skiriant žinioms, naujovėms ir žmogiškojo kapitalo optimizavimui. Atsižvelgdama į tai, Europos Vadovų Taryba pabrėžė, kad „žmogiškasis kapitalas yra svarbiausias Europos turtas“. Europos Sąjungoje, siekiančioje remti atviro koordinavimo metodą švietimo ir mokymo srityje, palyginami švietimo, mokymo ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi statistikos duomenys ir rodikliai tampa vis svarbesni. Šių duomenų taip pat reikia diskutuojant apie žmogiškąjį kapitalą, inovacijas, užimtumo sektoriaus augimą ir konkurencingumą, mokslinius tyrimus ir naujoves bei ekonominę politiką. Švietimo ir mokymo srities statistiniai duomenys praėjusį dešimtmetį buvo renkami remiantis džentelmenišku šalių susitarimu, kuris buvo sudarytas atsiliepiant į 1994 m. gruodžio 5 d. Tarybos rezoliuciją dėl švietimo ir mokymo statistikos skatinimo Europos Sąjungoje (94/C 374/02). Tačiau nuo Lisabonoje vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo reikalavimai nuolat didėja, todėl tiek šalys narės, tiek Komisija pripažįsta, kad reikia tiksliai apibrėžti veiklą ir sukurti jai teisinį pagrindą – taip bus galima planuoti išteklius, būtinus kokybei didinti ir, jei reikia, naujiems tyrimams atlikti. |120 | Bendrosios aplinkybės Siekdami prisidėti prie Lisabonos strategijos vykdymo, švietimo ministrai 2001 m. priėmė „švietimo ir mokymo sistemų ateities tikslų ataskaitą“, kurioje pirmą kartą susitarė dėl bendrų tikslų įgyvendinimo iki 2010 m. Po metų Švietimo taryba ir Komisija patvirtino 10 metų darbo programą (žinomą pavadinimu „Švietimas ir mokymas 2010“), įgyvendinamą atviru koordinavimo metodu. Barselonos Vadovų Taryba 2002 m. kovo 15–16 d. patvirtino darbo programą, į kurią įtraukė pažangos matavimo rodiklių sąrašą, siekdama trylikos nustatytų tikslų, taikant atvirą koordinavimo metodą, ir pagrindinio tikslo – Europoje sukurti tokias švietimo ir mokymo sistemas, kurios „taptų kokybės standartu visam pasauliui iki 2010 m.“. Šie susitarimai sudaro naują ir nuoseklų Bendrijos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityse strateginį planą. Viena iš atviro koordinavimo metodo priemonių – vidutiniai veiklos Europos švietimo srityje rodikliai ir orientacinis lygis, t. y. tam tikri lyginamieji standartai. Švietimo ministrai 2003 m. gegužės mėnesį žengė ryžtingą žingsnį ir sutarė iki 2010 m. pasiekti penkis Europos lyginamuosius standartus, tuo pačiu pabrėždami, kad jie nenustato nacionalinių tikslų bei nesiūlo sprendimų nacionalinėms vyriausybėms[1]. Komisija ir Taryba 2004 m. vasarį priėmė Bendrąją tarpinę ataskaitą, kurioje pabrėžiamas poreikis pagerinti naudojamų rodiklių kokybę ir palyginamumą, ypač visą gyvenimą trunkančio mokymosi srityje. 2004 m. lapkritį buvo priimtas Komisijos tarnybų darbo dokumentas, kuriame pateikiamos naujų švietimo ir mokymo rodiklių kūrimo strategijų gairės, atsižvelgiant į Tarybos išsakytus poreikius. |130 | Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos 1994 m. gruodžio 5 d. Tarybos rezoliucija dėl švietimo ir mokymo statistikos skatinimo Europos Sąjungoje (94/C 374/02) 2005 m. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1552 dėl profesinio mokymo darbovietėse statistikos. Tyrimu paremtas reglamentas, kuriuo reglamentuojama tik konkreti mokymo darbovietėje sritis. Šis reglamentas bus paskelbtas netrukus, atsižvelgiant į Tarybos ir Europos Parlamento susitarimą. |141 | Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikytina. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |219 | Netaikytina. |Tyriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |221 | Susijusios mokslo ar kompetencijos sritys Buvo konsultuojamasi su šalių statistikos sistemų, nacionalinių statistikos institutų, švietimo ministerijų ir kitų švietimo, mokymo ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi statistikos duomenis rengiančių įstaigų ekspertais. |222 | Naudoti metodai Konsultacijos raštu ir diskusijos darbo grupės susitikimų metu. |223 | Pagrindinės organizacijos ir ekspertai, su kuriais buvo konsultuojamasi Pirmasis siūlomo teksto projektas 2004 m. lapkričio mėn. buvo nusiųstas Švietimo ir mokymo statistikos (ŠMS) darbo grupės atstovams (šią grupę sudaro nacionaliniai švietimo ir mokymo statistikos koordinatoriai), Apklausos apie suaugusiųjų lavinimą specialiosios paskirties grupei (ją sudaro valstybių narių, dalyvaujančių atliekant apklausą apie suaugusiųjų lavinimą, atstovai) bei UOE pogrupiui (valstybių narių, dalyvaujančių renkant švietimo sistemų administracinius duomenis, atstovams), prašant jų išsakyti pastabas raštu. Tuomet buvo parengtas antrasis projektas ir 2004 m. gruodį nusiųstas pakartotinai su prašymu išsakyti pastabas raštu. 2005 m. sausio mėn. pasiūlymo projektas buvo apsvarstytas ŠMS darbo grupės kasmetiniame susitikime, kurio metu pasiūlymo tekstui iš esmės buvo pritarta, tačiau buvo pateikta papildomų pasiūlymų. 2005 m. kovo 2 d. naujoji versija buvo nusiųsta nacionaliniams ŠMS koordinatoriams, kartu prašant paskutinį kartą pateikti pastabas. 2005 m. gegužės 25–27 d. peržiūrėtas pasiūlymas buvo pateiktas Statistikos programų komiteto nuomonei Kopenhagoje vykusio susitikimo metu – nacionalinių statistikos institutų vadovų nuomonė buvo palanki. |2249 | Gautų pastabų santrauka Kad galėtų atsirasti pavojingų padarinių, nebuvo paminėta. |225 | Į daugelį šio proceso metu gautų pastabų buvo atsižvelgta, siūlomas tekstas tapo aiškesnis, suprantamesnis ir paprastesnis. |226 | Priemonės viešai skelbti ekspertų pastabas Atsakymai į visas ekspertų pastabas buvo pateikti konsultavusioms grupėms ir, jei tai buvo įmanoma, pridedami prie atitinkamų susirinkimų protokolų. |230 | Poveikio vertinimas Pagrindinė pasirinkimo galimybė būtų tęsti darbus vadovaujantis džentelmenišku susitarimu ir rinkti švietimo ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi statistikos duomenis. Tačiau tai neleistų sukurti darnios statistikos duomenų rinkimo sistemos ir neužtikrintų ES lygmens veiklos krypčių kūrimui ir efektyvioms faktais paremtoms diskusijoms atviru koordinavimo metodu vykdyti būtinų statistikos duomenų ir rodiklių prieinamumo. Antroji nagrinėta galimybė – sukurti konkrečius teisės aktus, skirtus kiekvienai esamai ar planuojamai su statistika susijusiai veiklai (apklausoms ar duomenų surinkimui). Tačiau buvo manoma, kad tą reikėtų daryti susitarus dėl darbo apimties ir dėl Bendrijos švietimo ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi statistikos tikslų. Tokiu būdu bet kokių konkrečių veiksmų būtų imamasi atsižvelgiant į kiekvieno nustatyto tikslo ir siūlomame reglamente aiškiai apibrėžto bendrojo tikslo sąryšį. |TEISINIAI PASIūLYMO APSEKTAI |305 | Siūlomų veiksmų santrauka Šiuo teisiniu pagrindu ketinama sukurti šiuo metu vykdomos ir planuojamos veiklos visą gyvenimą trunkančio mokymosi statistikos srityje sistemą, išskyrus profesinį mokymą darbovietėje (apimantį Tęstinio profesinio mokymo apžvalgą (CVTS)), kurią reglamentuos netrukus priimamas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas. Galima išskirti šiuos veiksmus – metodologijos plėtotė, atsižvelgiant į nuoseklių koncepcijų ir palyginamų priemonių sistemos sukūrimo svarbą, tam tikrų duomenų, ypač susijusių su švietimo sistemomis ir suaugusiųjų mokymu, surinkimas, taip pat bendrieji tikslai, siekiant gerinti švietimo statistikos duomenų kokybę ir platinimą. Ketinama sukurti darnios švietimo srities statistikos duomenų surinkimo sistemos teisinį pagrindą ir paremti politines ES lygmens diskusijas įvairiose srityse. |310 | Teisinis pagrindas Bendrijos statistikos teisinis pagrindas yra numatytas 285 straipsnyje. Taryba, veikdama pagal bendro sprendimo procedūrą, nustato priemones statistikai rengti, jeigu tai būtina Bendrijos veiklos rezultatams apibūdinti. Šiame straipsnyje nustatomi reikalavimai Bendrijos statistikai rengti, reikalaujant laikytis nešališkumo, patikimumo, objektyvumo, mokslinio nepriklausomumo, išlaidų efektyvumo ir statistinių duomenų konfidencialumo principų. |320 | Subsidiarumo principas Subsidiarumo principas taikomas tik tada, jeigu pasiūlymas nepriklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. |Valstybės narės negali deramai pasiekti šių tikslų dėl toliau nurodytos(–ų) priežasties(–čių). |321 | Pagal EB sutarties 5 straipsnyje nustatytus subsidiarumo principus, šio siūlomo veiksmo tikslas, o tiksliau, sisteminis palyginamos Bendrijos statistikos apie švietimą ir visą gyvenimą trunkantį mokymąsi rengimas, negali būti deramai pasiektas valstybėms narėms veikiant atskirai, todėl geriau jį įgyvendinti gali Bendrija. Nors Komisija ir yra labiausiai tinkama institucija Bendrijos duomenų rinkimui organizuoti, valstybės narės yra kompetentingos rengiant ir tvarkant šalies statistines sistemas. Šis pasiūlymas yra susijęs tik su švietimo, mokymo ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi statistika, kurią būtina pateikti Komisijai, siekiant parengti Bendrijos statistiką. Tiesioginio poveikio, rengiant statistiką šalies tikslais, šis reglamentas neturi. Atitinkamos nuostatos yra nustatytos 1997 m. vasario 17 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos. |Pasiūlyme iškeltus tikslus galima lengviau pasiekti vykdant veiksmus Bendrijos mastu dėl toliau nurodytos(–ų) priežasties(–čių). |324 | Reikia, kad toliau plėtojant Bendrijos suderintą švietimo, mokymo ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi statistiką, būtų atsižvelgiama į Bendrijos poreikius bei susijusią tarptautinę praktiką, veiklą ir klasifikacijos sistemas, taip pat į apibrėžimų taikymo kiekvienoje valstybėje narėje praktinius klausimus. Tam yra reikalinga konsultacija, derinimas ir planavimas Europos Sąjungos lygiu, o šių veiksmų imtis geriausiai tinka Komisijai. Ši statistika yra paremta Eurostato kasmet vykdomu duomenų apie švietimą rinkimu ir nauju individualių duomenų apie suaugusiųjų dalyvavimą mokymosi veikloje rinkimu. Tačiau, iškilus aiškiems naujos informacijos poreikiams, paliekama galimybė naudotis kitais šaltiniais ir kurti papildomas statistikos priemones. |325 | Siekiant stebėti Lisabonos tikslų įgyvendinimo pažangą ir remiant atvirą koordinavimo metodą pagal darbo programą „Švietimas ir mokymas 2010“, būtina surinkti informaciją ES mastu. |327 | Šis teisės aktas yra svarbus veiksmas, siekiant pagerinti galimybę gauti palyginamą Bendrijos statistiką klausimais, kuriems buvo nuspręsta teikti pirmenybę tiek Europos, tiek valstybės narės lygiu. Nepavykus įvesti šio reglamento, o po to ir įgyvendinimo priemonių, tai galėtų daryti rimtą neigiamą poveikį politikos plėtrai ir stebėjimui. |Taigi, pasiūlyme laikomasi subsidiarumo principo. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytos(–ų) priežasties(–čių). |331 | Atsižvelgiant į proporcingumo principą, šiuo reglamentu nesiekiama daugiau, nei yra būtina užsibrėžtam tikslui įgyvendinti, ir jame nenumatyta jokių veiksmų, kurie nėra būtini siekiant šio tikslo. Reglamente numatomos darbo ir būtinų veiksmų sritys, pateikiama informacija apimčiai apibrėžti, tuo tarpu detalūs su duomenų rinkimu susiję apibrėžimai įgyvendinimo aktams bus parengti priėmus reglamentą kiekvienai atskirai duomenų rinkimo veiklai. Tikslas – padėti Bendrijai ir nacionalinėms administracijoms paskirstyti išteklius, remiantis stabilia sistema, pagal kurią privaloma individualiai vykdoma veikla gali būti apibūdinama išsamiai. Nacionaliniu lygiu už švietimo, mokymo ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi statistikos teikimą atsakingomis išlieka įvairios skirtingos įstaigos. Naudinga, jog šiuo teisės aktu kai kuriose valstybėse narėse galima inicijuoti teigiamus pokyčius jų vykdomoje veikloje, pavyzdžiui, pradėti rinkti papildomus kintamus duomenis arba sutrumpinti laikotarpį duomenims gauti. Eurostatas ir toliau glaudžiai bendradarbiaus su atsakingomis nacionalinėmis institucijomis bei stengsis mažinti visus potencialius sisteminiu reglamentu, o vėliau Komisijos įgyvendinimo priemonėmis, keliamus sunkumus. |332 | Reglamentu bus sukurta apibrėžta Bendrijos švietimo ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi statistikos duomenų rengimo sistema, tokiu būdu pagerinant išteklių prieinamumą, planavimą ir veiksmingesnį panaudojimą tiek Bendrijos, tiek kitais – nacionaliniu, regiono, vietos – lygiais. |Pasirinkta priemonė |341 | Siūlomos priemonės: reglamentas. |342 | Kitos priemonės nėra laikomos tinkamomis dėl toliau nurodytos(–ų) priežasties(–čių). EP arba Tarybos tinkamos akto kategorijos pasirinkimas priklauso nuo teisės akto tikslo. Atsižvelgiant į informacijos poreikį Europoje, Bendrija yra linkusi statistikos srityje kaip pagrindinius aktus dažniau taikyti reglamentus nei direktyvas. Reglamentas yra priimtinesnis, kadangi jame nustatoma vienoda visai Bendrijai taikytina teisė, nesuteikiant valstybėms narėms galios taikyti jį iš dalies arba pasirinktinai; jis yra taikomas tiesiogiai, o tai reiškia, kad jo nereikia perkelti į šalies teisę. Priešingai, direktyvos, kuriomis siekiama suderinti šalių teisę, valstybėms narėms yra privalomos atsižvelgiant į direktyvų tikslą, tačiau nacionalinėms institucijoms paliekama teisė pasirinkti būdą ir metodus Bendrijos lygiu patvirtintam tikslui siekti, be to, direktyvos turi būti perkeltos į šalies teisę. |POVEIKIS BIUDžETUI |409 | Numatyta, kad poveikis biudžetui 2007–2012 m. laikotarpiu bus 5,4 mln. EUR, kurie bus skirti pirmosios suaugusiųjų švietimo apklausos, numatytos atlikti 2011 m., bendram finansavimui. Preliminarios išlaidos personalui įgyvendinant reglamentą minėtu laikotarpiu yra 6,8 mln. EUR. Tačiau visi reikiami asignavimai bus finansuojami 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 2367/2002/EB dėl 2003–2007 m. Bendrijos statistikos programos[2] ir būsimoje penkerių metų trukmės Bendrijos statistikos programoje numatytomis sumomis. |PAPILDOMA INFORMACIJA |560 | Europos ekonominė erdvė Siūlomas teisės aktas yra susijęs su EEE, todėl jis turėtų būti taikomas visai EEE. |1.  2005/0248 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASdėl švietimo ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi statistikos rengimo ir plėtotės (Tekstas svarbus EEE)EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 285 straipsnio 1 dalį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[3],atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[4],laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos,kadangi:2.  1994 m. gruodžio 5 d. Tarybos rezoliucijoje dėl švietimo ir mokymo statistikos skatinimo Europos Sąjungoje[5] buvo prašoma Komisijos ir valstybių narių imtis veiksmų siekiant plėtoti šios srities statistiką.3.  2005 m. pavasario Europos Vadovų Taryba sutiko pakartotinai imtis Lisabonos strategijos įgyvendinimo. Buvo padaryta išvada, kad Europa privalo atnaujinti pagrindą konkurencingumui, padidinti augimo potencialą ir produktyvumą, sustiprinti socialinę sanglaudą, svarbiausią dėmesį skiriant žinioms, naujovėms ir žmogiškojo kapitalo optimizavimui. Šiuo atžvilgiu piliečių užimtumo, prisitaikymo ir mobilumo gebėjimai Europai yra gyvybiškai svarbūs.4.  Visą gyvenimą trunkantis mokymasis yra svarbiausias veiksnys kuriant ir skatinant kvalifikuotą, apmokytą ir prisitaikančią darbo jėgą. 2005 m. pavasario Europos Vadovų Taryba pabrėžė, kad „žmogiškasis kapitalas yra svarbiausias Europos turtas“[6]. Integruotos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėmis, kuriose numatytos ir valstybių narių užimtumo politikos gairės, priimtos Tarybos sprendimu 2005 m. liepos 12 d.[7], siekiama labiau prisidėti prie Lisabonos strategijos įgyvendinimo bei sukurti visaapimančias visą gyvenimą trunkančio mokymosi strategijas.5.  2001 m. vasario mėn. Tarybos ataskaita „Švietimo ir mokymo sistemų tikslai“ bei 2002 m. vasario mėn. priimta minėtos ataskaitos įgyvendinimo darbo programa šiam dešimtmečiui yra reikšmingas žingsnis prisiimant įsipareigojimus modernizuoti valstybių narių švietimo ir mokymo sistemas bei pagerinti jų kokybę. Tarp atviro koordinavimo metodo priemonių, svarbių įgyvendinant darbo programą „Švietimas ir mokymas 2010“ – vidutiniai veiklos Europos švietimo srityje rodikliai ir orientacinis lygis, t. y. tam tikri lyginamieji standartai[8]. Švietimo ministrai 2003 m. gegužės mėnesį žengė ryžtingą žingsnį ir sutarė iki 2010 m. pasiekti penkis Europos lyginamuosius standartus, tuo pačiu pabrėždami, kad jie nenustato nacionalinių tikslų bei nesiūlo sprendimų nacionalinėms vyriausybėms[9].6.  2005 m. birželį Taryba priėmė išvadas dėl „Naujų rodiklių švietimo ir mokymo srityje“[10]. Šiose Tarybos išvadose Komisija kviečiama pateikti Tarybai strategijas ir pasiūlymus naujiems devynių su švietimu ir mokymu susijusių sričių rodikliams rengti.7.  2004 m. lapkritį Taryba taip pat priėmė išvadas dėl Europos bendradarbiavimo profesinio mokymo ir švietimo srityje bei sutarė, kad pirmenybė Europos lygmeniu turėtų būti teikiama „profesinio mokymo ir švietimo statistikos apimties, tikslumo ir patikimumo didinimui, siekiant suteikti galimybę įvertinti daromą pažangą“[11].8.  Norint plėtoti švietimo ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi strategijas ir stebėti jų įgyvendinimo pažangą, palyginama statistinė informacija Bendrijos lygiu yra būtina. Statistikos duomenų rinkimas turėtų būti paremtas nuoseklių koncepcijų ir palyginamų duomenų sistema, atsižvelgiant į integruotos Europos švietimo, mokymo ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi statistikos informacijos sistemos sukūrimą.9.  Komisija (Eurostatas), remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu dėl profesinio mokymo darbovietėse statistikos[12], renka duomenis apie profesinį mokymą darbo vietoje. Tačiau, norint užtikrinti darnų švietimo ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi statistikos duomenų rinkimą ir plėtotę, būtina sukurti išsamesnę teisinę sistemą, apimančią bent svarbiausias vykdomos ir planuojamos veiklos sritis. Komisija (Eurostatas), remdamasi savanoriškumo principu ir vykdydama bendrą veiklą su EBPO (angl. – OECD) ir UNESCO statistikos institutu, kasmet surenka su švietimu susijusius duomenis iš valstybių narių – tai paprastai vadinama „UOE duomenų rinkimu“. Be to, Komisija (Eurostatas) renka su švietimu, mokymu ir visą gyvenimą trunkančiu mokymusi susijusius statistikos duomenis iš kitų šaltinių – pavyzdžiui, Europos Sąjungos darbo jėgos tyrimo[13] bei Europos Sąjungos statistikos apie pajamas ir gyvenimo sąlygas[14] bei per jų ad hoc modulius.10.  Kadangi valstybės narės negali deramai pasiekti šiame reglamente numatytų tikslų, kaip antai, bendrų statistikos standartų, leisiančių teikti suderintus duomenis, parengimas, o Bendrijos lygiu juos galima pasiekti lengviau, Bendrija gali imtis priemonių pagal subsidiarumo principą, kaip numatyta Sutarties 5 straipsnyje. Pagal tame pačiame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šis reglamentas neviršija to, kas būtina šiems tikslams pasiekti.11.  Specialiųjų Bendrijos statistikos duomenų rinkimas reglamentuojamas pagal 1997 m. vasario 17 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos išdėstytas taisykles[15].12.  Duomenų, kuriems taikomas statistinių duomenų konfidencialumo principas, perduodavimą reglamentuoja Tarybos reglamente (EB) Nr. 322/97 ir 1990 m. birželio 11 d. Tarybos reglamente (Euratomas, EEB) Nr. 1588/90 dėl konfidencialių statistinių duomenų perdavimo Europos Bendrijų statistikos tarnybai išdėstytos taisyklės[16].13.  2002 m. gegužės 17 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 831/2002, įgyvendinančiu reglamentą (EB) Nr. 322/97, dėl teisės naudotis konfidencialiais duomenimis mokslo reikmėms[17], buvo nustatytos teisės naudotis Bendrijos institucijai perduotais konfidencialiais duomenimis suteikimo sąlygos.14.  1989 m. birželio 19 d. Tarybos sprendimo 89/382/EEB, Euratomas, įsteigiančio Europos Bendrijų statistikos programų komitetą, 3 straipsnyje nustatyta tvarka buvo konsultuojamasi su Statistikos programų komitetu,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisObjektasŠiuo reglamentu sukuriama bendra sistema Bendrijos statistikos švietimo ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi srityse sisteminiam rengimui.2 straipsnisApibrėžimaiŠiame reglamente vartojami šie apibrėžimai:(a) „Bendrijos statistiniai duomenys “ – Bendrijos statistiniai duomenys, kaip apibrėžta reglamento (EB) Nr. 322/97 2 straipsnyje;(b) „statistinių duomenų rengimas “ – statistikos parengimas, kaip apibrėžta reglamento (EB) Nr. 322/97 2 straipsnio antrojoje įtraukoje;(c) „nacionalinės institucijos “ – nacionalinės institucijos, kaip apibrėžta reglamento (EB) Nr. 322/97 2 straipsnio trečiojoje įtraukoje;(d) „švietimas “ – organizuota ir darni komunikacija, skirta mokymosi tikslams pasiekti[18];(e) „visą gyvenimą trunkantis mokymasis “ – visa mokymosi veikla, vykdoma visą gyvenimą, siekiant gerinti žinias, įgūdžius ir kompetenciją asmeniniu, pilietiniu, socialiniu ir (arba) su darbu susijusiu aspektu[19].3 straipsnisSritysŠis reglamentas taikomas rengiant šių trijų sričių statistiką:15.  1 sritis – švietimo ir mokymo sistemų statistika;16.  2 sritis – suaugusiųjų dalyvavimo visą gyvenimą trunkančiame mokymesi statistika;17.  3 sritis – kiti su švietimu ir visą gyvenimą trunkančiu mokymusi susiję statistiniai duomenys, pavyzdžiui, žmogiškojo kapitalo, švietimo teikiamos socialinės ir ekonominės naudos statistika, neįtraukta į 1 ir 2 sritis.Šių sričių statistiniai duomenys rengiami vadovaujantis Priede išdėstytomis nuostatomis.4 straipsnisVeiksmai statistikos srityje1. Bendrijos švietimo ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi statistika rengiama vykdant šiuos veiksmus statistikos srityje:- reguliarus valstybių narių švietimo ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi statistinių duomenų pateikimas iki nustatyto termino (1 ir 2 sritys);- kitų statistinės informacijos sistemų ir apklausų panaudojimas, siekiant gauti papildomos su švietimu ir visą gyvenimą trunkančiu mokymusi susijusios informacijos ir rodiklių, priklausančių 3 sričiai;- standartų ir žinynų apie statistikos sistemas, koncepcijas ir metodus rengimas, tobulinimas ir atnaujinimas;- duomenų kokybės, ypač palyginamumo, tikslumo ir savalaikiškumo, gerinimas;- statistinės informacijos sklaidos, prieinamumo ir dokumentacijos tobulinimas.Komisija atsižvelgs į valstybių narių pajėgumus rinkti ir apdoroti duomenis bei kurti koncepcijas ir metodus.Prireikus, ypatingas dėmesys bus skiriamas surinktų duomenų regioniniam ir lyties aspektams.2. Esant galimybei, Komisija (Eurostatas), siekdama užtikrinti duomenų palyginamumą tarptautiniu mastu ir išvengti pastangų dubliavimo, ypač statistikos koncepcijų ir metodų kūrimo ir tobulinimo bei valstybių narių statistikos duomenų pateikimo atžvilgiu, sieks bendradarbiauti su Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO, angl. – OECD), UNESCO Statistikos institutu (UIS) ir kitomis tarptautinėmis organizacijomis.3. Tais atvejais, kai nustatomi svarbūs naujų duomenų reikalavimai arba nepakankama duomenų kokybė bei prieš pradedant rinkti duomenis, Komisija (Eurostatas) inicijuoja bandomuosius tyrimus, kuriuos savanoriškai atlieka valstybės narės. Šie bandomieji tyrimai vykdomi siekiant įvertinti tam tikrų duomenų surinkimo įgyvendinamumą, atsižvelgiant į duomenų teikiamos naudos bei šių duomenų surinkimo išlaidų ir respondentams tenkančios naštos santykį.5 straipsnisAsmeninių mikroduomenų perdavimasKai tai yra būtina Bendrijos statistikai parengti, valstybės narės perduoda asmeninius mikroduomenis Komisijai (Eurostatui), remdamosi reglamente (EB) Nr. 322/97 bei reglamente (Euratomas, EEB) Nr. 1588/90 išdėstytomis konfidencialių duomenų perdavimo nuostatomis. Valstybės narės užtikrina, kad perduoti duomenys neleidžia tiesiogiai nustatyti statistinių vienetų (asmenų).6 straipsnisĮgyvendinimo priemonės18.  Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės, įskaitant priemones, skirtas atsižvelgti į ekonominius ir techninius pokyčius, susijusius su duomenų rinkimu, perdavimu ir apdorojimu, priimamos 7 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.19.  4 straipsnio 1 dalyje numatytų veiksmų statistikos srityje įgyvendinimo priemones sudaro:a) visų sričių statistikos objektų pasirinkimas, detalizavimas, koregavimas ir modifikacija bei jų savybės;b) savybių klasifikavimas;c) rezultatų perdavimo periodiškumas ir terminai.20.  Patvirtinus minėtas priemones, ypač reikia atkreipti dėmesį į:a) 1 srityje – naujausius UIS, EBPO (angl. – OECD) ir Komisijos (Eurostato) susitarimus dėl sąvokų, apibrėžimų, duomenų rinkimo formos ir duomenų apdorojimo;b) 2 srityje – 2005–2007 m. vykdytos suaugusiųjų švietimo apklausos rezultatus ir tolesnius veiksmus;c) 3 srityje – konkrečias šaltinių panaudojimo aplinkybes tinkamai įvertinus poreikius bei būtinų statistikos duomenų nebuvimą esamuose šaltiniuose.7 straipsnisKomitetas1. Komisijai padeda Statistikos programų komitetas.2. Darant nuorodą į šį straipsnį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnio nuostatas.Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis – trys mėnesiai.3. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.8 straipsnisĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje [...]Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas PirmininkasPRIEDASSritys1 SRITIS: ŠVIETIMO IR MOKYMO SISTEMOS1. TikslasŠių duomenų rinkimo tikslas – gauti palyginamus duomenis, susijusius su svarbiausiais švietimo ir mokymo sistemų aspektais, t. y. dalyvavimu švietimo programose ir jų baigimu, taip pat švietimui ir mokymui skirtų išteklių išlaidomis ir tipu.2. Taikymo sritisSurinkti duomenys yra susiję su bet kokia šalies viduje vykdoma švietimo veikla, neatsižvelgiant į nuosavybės formą ar atitinkamų institucijų rėmimą (nesvarbu, valstybinis ar privatus, nacionalinis ar užsienio) bei į švietimo organizavimo formą. Atitinkamai, surinkti duomenys turi apimti visus studentų tipus ir amžiaus grupes.3. ObjektasRenkami su studentais, personalu ir išlaidomis susiję duomenys, sudarantys galimybę apskaičiuoti švietimo ir mokymo sistemų sąnaudų, veiklos ir rezultatų rodiklius.Valstybės narės perduoda atitinkamą informaciją (metaduomenis), nurodydamos nacionalinių švietimo ir mokymo sistemų ypatumus ir jų atitikimą tarptautinei klasifikacijai bei informuodamos apie nukrypimus nuo prašymo pateikti duomenis reikalavimų, taip pat pateikdamos bet kokią kitą informaciją, kuri yra būtina duomenims įvertinti ir palyginamiems rodikliams sudaryti.4. PeriodiškumasDuomenys ir metaduomenys pateikiami kasmet – jei nenurodoma kitaip, per Komisijos (Eurostato) ir nacionalinių institucijų nustatytą laikotarpį.2 SRITIS: SUAUGUSIŲJŲ DALYVAVIMAS VISĄ GYVENIMĄ TRUNKANČIAME MOKYMESI1. TikslasŠių duomenų rinkimo tikslas – gauti palyginamus duomenis, susijusius su suaugusiųjų dalyvavimu arba nedalyvavimu visą gyvenimą trunkančiame mokymesi.2. Taikymo sritisStatistinis vienetas – asmuo, priklausantis 25–64 m. amžiaus gyventojų grupei. Tuo atveju, jei informacija renkama atliekant apklausą, jei įmanoma, reikėtų vengti atsakymų per įgaliotinius.3. ObjektasMikroduomenys apie dalyvavimą mokymosi veikloje ir apie šios mokymo veiklos ypatumus perduodami Komisijai (Eurostatui). Taip pat reikia rinkti socialinę ir demografinę informaciją. Be to, reikia rinkti informaciją apie pačių respondentų įvertintus įgūdžius ir dalyvavimą socialinėje bei kultūrinėje veikloje, visų pirma kaip aiškinamuosius kintamuosius, naudingus tolesnei dalyvaujančiųjų ir nedalyvaujančiųjų charakteristikų analizei.4. PeriodiškumasDuomenys pateikiami kas penkerius metus.3 SRITIS: kiti su švietimu ir visą gyvenimą trunkančiu mokymusi susiję statistiniai duomenys1. TikslasŠių duomenų rinkimo tikslas – gauti papildomus palyginamus duomenis, susijusius su švietimu ir visą gyvenimą trunkančiu mokymusi, skirtus konkrečioms politikos kryptims Bendrijos lygiu paremti ir neįtrauktus į 1 ir 2 sritis.2. Taikymo sritisKitus statistinius duomenis, susijusius su švietimu ir visą gyvenimą trunkančiu mokymusi, galėtų sudaryti šie duomenys:(a) švietimo ir ekonomikos statistiniai duomenys, kurių reikia, norint Bendrijos lygiu stebėti švietimo, tyrimų, konkurencingumo ir augimo politiką;(b) švietimo ir darbo rinkos statistiniai duomenys, kurių reikia, norint Bendrijos lygiu stebėti užimtumo politiką;(c) švietimo ir socialinės integracijos statistiniai duomenys, kurių reikia, norint Bendrijos lygiu stebėti skurdo mažinimo ir socialinės integracijos politiką.Čia nurodytų sričių statistiniai duomenys daugiausia gaunami iš esamų statistinių ar kitokių duomenų šaltinių (pavyzdžiui, socialinės ir ekonominės statistikos srityje).TEISINĘ GALIĄ TURINTI FINANSINĖ PAŽYMA1. PASIŪLYMO PAVADINIMASEuropos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl švietimo ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi statistikos rengimo ir plėtotės pasiūlymas.2. VEIKLA PAGRĮSTO VALDYMO IR BIUDŽETO SUDARYMO PAGAL VEIKLOS RŪŠIS SISTEMAAtitinkama(-os) politikos sritis(-ys) ir susijusi(–os) veiklos rūšis(–ys):Švietimas ir kultūra ŠvietimasUžimtumas ir socialiniai reikalai Užimtumas ir Europos socialinis fondasStatistika Statistinės informacijos rengimas3. BIUDŽETO EILUTĖS3.1. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės ir administracinės pagalbos eilutės (buvusios B. A. eilutės)), įskaitant pavadinimus:29 02 01 – statistinės informacijos politika3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė:Pasiūlyme veiklos pabaiga nenumatyta. Pasiūlyme numatomas kasmetinis statistinių duomenų, susijusių su švietimo ir mokymo sistemomis rengimas bei statistinių duomenų, susijusių su suaugusiųjų dalyvavimu visą gyvenimą trunkančiame mokymesi, rengimas kas penkerius metus, pradedant 2011 m. Parama valstybėms narėms skiriama tik pirmosios suaugusiųjų dalyvavimo visą gyvenimą trunkančiame mokymesi apklausos įgyvendinimui.3.3. Biudžetinės charakteristikos (jei reikia, įterpti eilučių):Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija |29 0201 | NPI | DIF | NE | TAIP | NE | Nr. 3 – vidaus politika |29 0101 | NPI | NDIF | NE | NE | NE | Nr. 3 – vidaus politika |29 0102 | NPI | NDIF | NE | NE | NE | Nr. 3 – vidaus politika |4. IŠTEKLIŲ APŽVALGA4.1. Finansiniai ištekliaiOrientacinė finansinė pažyma. Visi reikiami ištekliai yra įtraukti į Komisijos penkerių metų statistikos programą (2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 2367/2002/EB dėl 2003–2007 m. Bendrijos statistikos programos, OL L358, p. 1).4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinėmln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu)Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Iš viso |Veiklos išlaidos[20] |Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1 | a | 0.200 | 0.300 | 0.300 | 0.200 | 4.200 | 0.200 | 5.400 |Mokėjimų asignavimai (MA) | b | 0.100 | 0.250 | 0.300 | 0.250 | 2.125 | 2.375 | 5.400 |Administracinės išlaidos, neviršijančios orientacinės sumos[21] |Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | 8.2.4 | c | 0 |BENDRA ORIENTACINĖ SUMA |Įsipareigojimų asignavimai | a+c | 0.200 | 0.300 | 0.300 | 0.200 | 4.200 | 0.200 | 5.400 |Mokėjimų asignavimai | b+c | 0.100 | 0.250 | 0.300 | 0.250 | 2.125 | 2.375 | 5.400 |Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administravimo išlaidos[22] |Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5 | d | 1.134 | 1.134 | 1.134 | 1.134 | 1.134 | 1.134 | 6.804 |Administravimo išlaidos, nepriskiriamos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms, neįskaičiuotos į orientacinę sumą (NDIF) | 8.2.6 | e | 0.085 | 0.085 | 0.085 | 0.085 | 0.085 | 0.085 | 0.510 |Bendra orientacinė intervencijos finansinių išlaidų sumaIš viso ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+c+d+e | 1.419 | 1.519 | 1.519 | 1.419 | 5.419 | 1.419 | 12.714 |Iš viso MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b+c+d+e | 1.319 | 1.469 | 1.519 | 1.469 | 3.344 | 3.594 | 12.714 |Išsami informacija apie bendrą finansavimąJei į pasiūlymą yra įtrauktas bendras valstybių narių ar kitų įstaigų (nurodyti kurių) finansavimas, jo lygio įvertinimas turi būti nurodytas toliau pateikiamoje lentelėje (jei numatoma, kad bendrą finansavimą skirs skirtingos įstaigos, galima pridėti papildomų eilučių):mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu)Bendrą finansavimą teikianti įstaiga | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Iš viso |Valstybės narės | F | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 4.000 | 0.000 | 4.000 |Iš viso ĮA, įskaitant bendrą finansavimą | a+c+d+e+f | 1.419 | 1.519 | 1.519 | 1.419 | 9.419 | 1.419 | 16.714 |4.1.2. Suderinamumas su finansinėmis programomis( Pasiūlymas atitinka esamas ir būsimas finansines programas (2004 m. vasario mėn. Komisijos komunikatas dėl 2007–2013 m. finansinių perspektyvų KOM (2004) 101).( Atsižvelgiant į pasiūlymą, teks pakeisti atitinkamų finansinės perspektyvos išlaidų kategorijų programas.( Įgyvendinant pasiūlymą gali tekti taikyti tarpinstitucinio susitarimo nuostatas[23] (t. y. panaudoti lankstumo priemonę arba pertvarkyti finansinę perspektyvą).4.1.3. Finansinis poveikis pajamoms( Pasiūlymas neturi finansinio poveikio pajamoms.( Pasiūlymas turi finansinį poveikį, poveikis pajamoms yra toks:PASTABA: Visa išsami su įtakos pajamoms skaičiavimo metodais susijusi informacija ir pastabos turėtų būti pateikti atskirame priede.mln. EUR (vienos dešimtosios tikslumu)Iki taikymo pradžios [metai-1] | Padėtis pradėjus taikyti priemonę |Iš viso žmogiškųjų išteklių | 10.5 | 10.5 | 10.5 | 10.5 | 10.5 | 10.5 |5. CHARAKTERISTIKOS IR TIKSLAIAiškinamajame memorandume reikia pateikti išsamią informaciją apie pasiūlymo aplinkybes. Šiame teisinę galią turinčios finansinės pažymos skirsnyje turėtų būti pateikta ši konkreti papildoma informacija:5.1. Poreikis, kurį reikia patenkinti per trumpą ar ilgą laikotarpį:Rengiant švietimo ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi statistiką, Komisijos politikos formavimas ir stebėjimas5.2. Bendrijai dalyvaujant sukurta pridėtinė vertė, pasiūlymo derėjimas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sinergijaBe Bendrijos dalyvavimo ši statistika nebūtų parengta5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai veikla pagrįsto valdymo sistemoje1- Kasmetinis švietimo sistemos statistikos rengimas2- Suaugusiųjų mokymosi statistikos rengimas kas penkerius metus3- Kitos, ES politikai aktualios švietimo ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi statistikos rengimas5.4. Įgyvendinimo metodai (preliminarūs)Tiesioginis Komisijos centralizuotas valdymas6. STEBĖJIMAS IR VERTINIMAS6.1. Stebėjimo sistemaŠio reglamento įgyvendinimas bus svarstomas pagal reglamento 6 straipsnyje numatytą komitologijos procedūrą.Kaip ir pridera stebėjimo sistemai, bus rengiamos reguliarios standartizuotos surinktų duomenų kokybės ataskaitos, kuriose duomenys bus aprašomi, vadovaujantis pagrindiniais kokybės kriterijais: aktualumu, tikslumu, savalaikiškumu ir punktualumu, prieinamumu ir aiškumu, palyginamumu, koherentiškumu, taip pat finansine našta, kuri yra papildomas ir neatskiriamas kokybės aspektas.6.2. Įvertinimas6.2.1. Ex-ante vertinimas2 tikslas (statistinių duomenų apie suaugusiųjų švietimą rengimas) yra ex-ante vidinio vertinimo, kurį 2004 m. atliko Eurostatas, objektas. Pagrindinės išvados buvo tokios: duomenis apie suaugusiųjų švietimą surinkti pageidaujama ir įmanoma, bandomasis tyrimas turėtų būti pradėtas 2005–2007 m., vertinimas turėtų būti atliktas 2008 m. ir taip pasiruošta 2011 m. duomenų rinkimui. Be to, ex-ante vertinimo metu buvo nustatyta, kad vidutinės trukmės laikotarpiu duomenų rinkimą reikėtų reglamentuoti atitinkamu reglamentu.Kiti du tikslai yra esamų veiksmų, kuriuos šiuo metu valstybės narės atlieka savanoriškai rinkdamos duomenis apie švietimo sistemas (1 tikslas) ir kurie įgyvendinami vadovaujantis kitais galiojančiais reglamentais (3 tikslas), tęsinys.6.2.2. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex-post vertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis)Nėra duomenų6.2.3. Būsimų vertinimų sąlygos ir dažnumasBuvo nuspręsta, kad 2 tikslas (statistinių duomenų apie suaugusiųjų švietimą rengimas) bus vertinamas 2008 m., siekiant pasiruošti kitam duomenų rinkimo etapui, o duomenys bus aprašomi, vadovaujantis pagrindiniais kokybės kriterijais: aktualumu, tikslumu, savalaikiškumu ir punktualumu, prieinamumu ir aiškumu, palyginamumu, koherentiškumu, taip pat finansine našta, kuri yra papildomas ir neatskiriamas kokybės aspektas.Kaip nurodyta 6.1 punkte, bus rengiamos reguliarios (kas 4–5 metus) standartizuotos surinktų duomenų kokybės ataskaitos, kuriose duomenys bus aprašomi, vadovaujantis pagrindiniais kokybės kriterijais: aktualumu, tikslumu, savalaikiškumu ir punktualumu, prieinamumu ir aiškumu, palyginamumu, koherentiškumu, taip pat finansine našta, kuri yra papildomas ir neatskiriamas kokybės aspektas.7. KOVOS SU SUKČIAVIMU PRIEMONĖSPeržiūrėta vidaus valdymo ir kontrolės sistema buvo įvesta, įgyvendinus Komisijos inicijuotą finansų valdymo reformą. Ši sistema apėmė sustiprintus vidaus audito pajėgumus.Kasmetinis pažangos vertinimas, įgyvendinant Komisijos vidaus kontrolės standartus, yra skirtas užtikrinti, kad procedūros sukčiavimo ir pažeidimo atvejų prevencijai ir nustatymui yra sukurtos ir veikia.Naujosios taisyklės ir tvarka buvo pritaikytos pagrindinei biudžeto sudarymo procedūrai: kvietimas dalyvauti konkurse, oficialus patvirtinimas, įsipareigojimai, sutartys ir mokėjimai. Siekiant nustatyti atsakomybę, supaprastinti darbo eigą ir svarbiausius kontrolinius rodiklius, visiems, dirbantiems su finansiniais dokumentais, pateikiamas procedūrų vadovas. Organizuojami mokymai, kaip naudotis šiuo vadovu. Vadovai turi būti reguliariai peržiūrimi ir atnaujinami.8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS8.1. Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal jų finansines išlaidasĮsipareigojimų asignavimai mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu)2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |Tarnautojai[24] (29 01 01) | A*/AD | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 |B*, C*/AST | 3.5 | 3.5 | 3.5 | 3.5 | 3.5 | 3.5 |Personalas[25], finansuojamas pagal 29 01 02 str. | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 |Kitas personalas[26], finansuojamas pagal 29 01 04/05 str. | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |IŠ VISO | 10.5 | 10.5 | 10.5 | 10.5 | 10.5 | 10.5 |Į lentelę įtrauktos pareigybės egzistuoja, šiuo metu šie darbuotojai dalyvauja veikloje, kurią apima siūlomas reglamentas.8.2.2. Su priemone susijusių užduočių aprašymasŠios užduotys yra įprastos statistikos rengimo užduotys, apimančios:- Metodologijos plėtotę, siekiant užtikrinti sąvokų palyginamumą- Bandomuosius ir įgyvendinamumo tyrimus- Klausimynų sudarymą ir gairių nustatymą- Duomenų surinkimą iš valstybių narių- Duomenų patikrinimą ir patvirtinimą- Duomenų sklaidą ir paskelbimą- Kokybės analizę8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai(Pateikus daugiau kaip vieną šaltinį, nurodyti su kiekvienu šaltiniu susijusių pareigybių skaičių).( Šiuo metu programos valdymui skirtos pareigybės gali būti pakeistos arba joms skirtas laikas pratęstas.( Pareigybės, preliminariai skirtos n metų MPS/PBP vykdyti.( Pareigybės, kurių bus prašoma kitos MPS/PBP procedūros metu.( Pareigybės, kurios bus perskirstytos, naudojant valdymo tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas).( Pareigybės, reikalingos n metams, tačiau nenumatytos tų metų MPS/PBP.8.2.4. Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą (XX 01 04/05 – Administracinės valdymo išlaidos)mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu)Budget line (number and heading) | n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau | IŠ VISO |Kita techninė ir administracinė pagalba |intra muros |extra muros |Iš viso techninei ir administracinei pagalbai |8.2.5. Finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumąmln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu)Žmogiškųjų išteklių rūšis | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |Pareigūnai ir laikinas personalas (29 01 01) | 0.702 | 0.702 | 0.702 | 0.702 | 0.702 | 0.702 |Personalas, finansuojamas pagal 29 01 02 str. (pagalbinis personalas, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, personalas, dirbantis pagal sutartis ir kt.) | 0.432 | 0.432 | 0.432 | 0.432 | 0.432 | 0.432 |Iš viso žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms (NEĮSKAIČIUOTOMS į orientacinę sumą) | 1.134 | 1.134 | 1.134 | 1.134 | 1.134 | 1.134 |Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji tarnautojaiJei tinka, pateikti nuorodą į 8.2.1 punktąVienam asmeniui metams skiriama vidutiniškai 0,108 mln. EURApskaičiuota – Personalas, finansuojamas pagal XX 01 02 str.Jei tinka, pateikti nuorodą į 8.2.1 punktąVienam asmeniui metams skiriama vidutiniškai 0,108 mln. EUR8.2.6. Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu) |2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | IŠ VISO |29 01 02 11 01 Misijos | 0.025 | 0.025 | 0.025 | 0.025 | 0.025 | 0.025 | 0.150 |29 01 02 11 02 Susitikimai ir konferencijos | 0.060 | 0.060 | 0.060 | 0.060 | 0.060 | 0.060 | 0.360 |29 01 02 11 03 Komitetai[28] |29 01 02 11 04 Tyrimai ir konsultacijos |29 01 02 11 05 Informacinės sistemos |2. Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) |3 Kitos administravimui priskiriamos išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę) |Iš viso administracinių išlaidų, nepriskiriamų žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms (NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą) | 0.085 | 0.085 | 0.085 | 0.085 | 0.085 | 0.085 | 0.510 |Apskaičiuota – Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą [1] 2003 m. gegužės 5 d. Tarybos išvados dėl vidutinės Europos veiklos švietimo ir mokymo srityje orientacinio lygio (lyginamųjų standartų). OL C 134, 2003 6 7.[2] OL L 358, 2002 12 31.[3] OL C […], […], p. […].[4] OL C […], […], p. […].[5] OL C 374, 1994 12 30, p. 4–6.[6] Dok. 7619/05, 34 dalis.[7] OL L 205, 2005 8 6, p. 21–27.[8] 2003 m. kovo mėn. Briuselyje vykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime buvo pabrėžta „lyginamųjų standartų naudojimo nustatant geriausią praktiką ir užtikrinant veiksmingas investicijas į žmogiškąjį kapitalą“ svarba.[9] 2003 m. gegužės 5 d. Tarybos išvados dėl vidutinės Europos veiklos švietimo ir mokymo srityje orientacinio lygio (lyginamųjų standartų). OL C 134, 2003 6 7.[10] OL 141, 2005 6 10, p. 7–8.[11] 13832/04/EDUC 204 SOC 499, p. 6.[12] OL L 255, 2005 9 30, p. 1.[13] Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2104/2002, OL L 324, 2002 11 29, p. 14.[14] Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1983/2003, OL L 298, 2003 11 17, p. 34.[15] OL L 52, 1997 2 22, p. 61.[16] OL L 151, 1990 6 15, p. 1, reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB)Nr. 322/97.[17] OL L 133, 2002 5 18, p. 7.[18] Pagal Tarptautinės standartizuotos švietimo kvalifikacijos (ISCED) 1997 m. versiją.[19] 2002 m. birželio 27 d. Tarybos rezoliucija dėl visą gyvenimą trunkančio mokymosi,OL 2002/C 163/01, p. 1.[20] Išlaidos, nepriklausančios atitinkamos xx antraštinės dalies xx 01 skyriui.[21] Išlaidos pagal xx antraštinės dalies xx 01 04 straipsnį.[22] Išlaidos pagal xx 01 skyrių, nepriskiriamos xx 01 04 arba xx 01 05 straipsniams.[23] ˇr. tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.[24] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[25] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.[26] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą.[27] Prie atitinkamos(-ų) vykdomosios(-ų) agentūros(-ų) reikėtų pateikti nuorodą į konkrečią teisinę galią turinčią finansinę pažymą.[28] Nurodykite komiteto tipą ir kuriai grupei jis priklauso.


|

52011PC0903

/* KOM/2011/0903 galutinis - 2011/0440 (COD) */  Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos demografinės statistikos

	AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS-  Pasiūlymo tikslai ir uždaviniaiŠio pasiūlymo tikslas – parengti Reglamentą dėl demografinės statistikos, pagal kurį būtų derinami ir teikiami gyventojų ir natūralios kaitos duomenys.-  Bendrosios aplinkybėsKadangi susiduriama su vis daugiau sudėtingų demografinių klausimų, reikia Europos lygmeniu priimti bendrą demografinei statistikai skirtą teisės aktą. Europos Komisijai reikalinga kokybiška informacija apie Sąjungos gyventojus ir natūralią kaitą. Norint suformuluoti veiklos tikslus ir įvertinti pažangą beveik visose politikos srityse, kuriose veikia ES, pvz., ekonominės, socialinės ar aplinkos politikos, ir, pvz., pagrįstai lyginti valstybių narių duomenis, reikia kokybiškos demografinės statistikos. Duomenis galima naudoti tiesiogiai arba įvairiems rodikliams (pvz., demografiniams rodikliams arba rodikliams vienam gyventojui) rengti.Sąjungoje vykstantiems demokratiniams procesams reikalingi aukščiausios kokybės metiniai gyventojų duomenų įverčiai. Kiekvienais metais Sąjungos sprendimams priimti (Tarybos kvalifikuota balsų dauguma) naudojami Eurostato renkami ir skelbiami valstybių narių viso gyventojų skaičiaus duomenys. Šiuo metu vienas iš kriterijų yra toks: valstybei narei pareikalavus kvalifikuota balsų dauguma nustatoma pagal valstybes nares, kuriose gyvena bent 62 proc. ES gyventojų (apskaičiuojama remiantis gyventojų skaičiaus rodikliais). Gyventojų skaičiaus svertiniai duomenys taps dar svarbesni, kai pagal Europos Sąjungos sutarties 16 straipsnio 4 dalį nuo 2014 m. lapkričio 1 d. kvalifikuota balsų dauguma bus bent 55 proc. Tarybos narių (mažiausiai – penkiolika), atstovaujančių valstybėms narėms, kuriose gyvena bent 65 proc. visų ES gyventojų (dvigubos daugumos principas).Ilgalaikis valstybių narių viešųjų finansų tvarumo vertinimas taip pat grindžiamas, be kitų dalykų, Eurostato gyventojų duomenų apskaičiavimais; jiems parengti reikia laiku pateiktų, tikslių, patikimų ir nuoseklių gyventojų skaičiaus, gimimų ir mirčių laiko eilučių bei patikimų būsimos gimstamumo, numatomos gyvenimo trukmės ir migracijos srautų raidos prognozių.ES tvaraus vystymosi strategijos, patvirtintos Europos Vadovų Tarybos Geteborge 2001 m. ir atnaujintos 2006 m., stebėsena vertinama Eurostato stebėsenos ataskaitoje, kurioje naudojami ES pagyvenusių asmenų priklausomybės nuo darbingo amžiaus asmenų santykių, gimstamumo rodiklių ir numatomos gyvenimo trukmės rodiklių laiko eilutės.ES pažangos, padarytos siekiant ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslų, stebėsena vertinama ataskaitoje, pagrįstoje, be kitų dalykų, Eurostato regioniniais demografiniais duomenimis.-  Su pasiūlyme nurodytu klausimu susijusios nuostatosNėra galiojančių nuostatų, susijusių su pasiūlyme nurodytu klausimu.-  Suderinamumas su kitomis ES politikos sritimis ir tikslaisES teisės aktais reikalaujama, kad Eurostatas teiktų pačius kokybiškiausius gyventojų duomenis. Be to, daugeliui politikos sričių, kuriose veikia ES, būtina gyventojų natūralios kaitos informacija, kad būtų galima formuluoti veiklos tikslus ir vertinti pažangą. Duomenys turi būti teikiami laiku, jie turi būti tikslūs, išsamūs, nuoseklūs ir palyginami ES lygmeniu, be to, dažnai reikalaujama pateikti juos regionų lygmeniu, suskirstyti pagal kintamuosius ir užtikrinti kokybę, kurią galima garantuoti tik priėmus Europos teisės aktą dėl demografinės statistikos.Siūlomu reglamentu dėl Europos demografinės statistikos įtvirtinami Europos statistikos praktikos kodekso principai, susiję su įsipareigojimu dėl kokybės, patikima metodika, sąnaudų veiksmingumu, tinkamumu, tikslumu ir patikimumu, suderinamumu ir palyginamumu.2007 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1578/2007/EB dėl 2008–2012 m. Bendrijos statistikos programos[1] teigiama, kad pagrindinis tikslas demografinės statistikos srityje bus teikti išsamų duomenų rinkinį ir analizes, reikalingas demografinių pokyčių Europoje įtakai vertinti.Šiame pasiūlyme nurodyti duomenys jau keletą metų renkami savanoriškai. Todėl valstybėse narėse gali būti vartojamos įvairios demografinės apibrėžtys, sąvokos ir metodai, ir kyla didelis pavojus, kad duomenys bus nevienalyčiai, nepalyginami, nenuoseklūs ir neteikiami laiku. Be to, priėmus 2007 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 862/2007 dėl Bendrijos migracijos statistikos ir tarptautinės apsaugos statistikos ir panaikinantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 311/76 dėl statistinių duomenų rinkimo apie darbuotojus užsieniečius[2] ir 2008 m. liepos 9 d. Reglamentą (EB) Nr. 763/2008 dėl gyventojų ir būstų surašymų[3], šiuo pasiūlymu ketinama galutinai suderinti gyventojų demografinių duomenų sritį.2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI-  Komisijos tarnybų keitimasis nuomonėmis ir diskusijosPagrindinės su pasiūlymu susijusios Komisijos tarnybos – SG GD, EMPL GD, REGIO GD, SANCO GD, ECFIN GD ir AGRI GD. Rengiant pasiūlymą ( ex-ante vertinimas) jų buvo oficialiai paprašyta pateikti nuomones pagal konsultacijų raštu tvarką. Rengiant dokumentą dažnai ir nuolat keistasi nuomonėmis, rengtos dvišalės diskusijos ir nuolat lankytasi Demografijos darbo grupės posėdžiuose. Visos tarnybos, su kuriomis konsultuotasi, palankiai įvertino projektą, pabrėždamos savo poreikius ir jų teisinį bei politinį pagrindą.-  Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisValstybės narės jau kurį laiką žinojo, kad Eurostatas ketina imtis teisinės demografinių duomenų srities iniciatyvos. Komisijos metinėse statistikos darbo programose nuo 2007 m. buvo numatyta įvairi parengiamoji veikla, skirta pagrindinio metinės demografinės statistikos reglamento projektui.Nuo 2008 m. kovo mėn. Eurostatas aktyviai teikė informaciją valstybėms narėms per Demografijos darbo grupės posėdžius. 2009 m. lapkričio mėn. Demografijos darbo grupė pripažino, kad būtina priimti Europos teisės aktą dėl demografinių duomenų rinkimo. Tuomet pateiktas ir kartu su pirmuoju reglamento projektu aptartas pasiūlymo ex-ante vertinimas. Iš valstybių narių gauta pastabų dėl pirmojo projekto ir į tas pastabas atsižvelgta pataisytame projekte, 2010 m. pabaigoje pateiktame pastaboms. Į per antrą etapą gautas pastabas atsižvelgta antrojoje reglamento versijoje, kurią Demografijos darbo grupė aptarė 2011 m. balandžio mėn. Europos socialinės statistikos srities vadovams buvo nuolat pranešama apie padarytą pažangą.Be to, 2011 m. lapkričio 17 d. pasiūlymas pateiktas Europos statistikos sistemos komitetui.Be reguliarių susitikimų, informacija buvo platinama per specialią svetainę CIRCA.-  Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimasSiūlomos apibrėžtys pagrįstos tarptautinėmis Jungtinių Tautų Organizacijos rekomendacijomis dėl gyventojų ir būstų surašymų ir natūralios kaitos statistikos.-  Poveikio ir rezultatų analizėSiūloma Europos Sąjungos demografinės statistikos sistema užtikrinama, kad duomenys būtų teikiami laiku, būtų darnesni, geriau palyginami, nuoseklesni ir todėl naudingesni tiek Europos, tiek nacionalinio lygmens naudotojams, visų pirma siekiant, kad kiekvienas gyventojas, gimimas ar mirtis statistiniuose duomenyse būtų apskaitomi tik kartą.3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI-  Siūlomų veiksmų santraukaŠio reglamento tikslas – nustatyti bendrą sistemingo Europos Sąjungos demografinės statistikos rengimo sistemą valstybėms narėms renkant, rengiant, apdorojant ir perduodant suderintą Europos gyventojų ir natūralios kaitos statistiką.-  Teisinis pagrindasEuropos statistikos teisinis pagrindas yra nustatytas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 338 straipsnyje. Europos Parlamentas ir Taryba pagal įprastinę teisėkūros procedūrą nustato statistikos rengimo priemones, jeigu tai būtina vykdant Sąjungos veiklą. Jame išdėstyti Europos statistikos rengimo reikalavimai: laikytis nešališkumo, patikimumo, objektyvumo, mokslinio nepriklausomumo, ekonomiškumo ir statistinių duomenų konfidencialumo principų. Ji neturi tapti pernelyg didelė našta ūkinės veiklos vykdytojams.-  Subsidiarumo principasSubsidiarumo principas taikomas, nes pasiūlymas nepriklauso išimtinei Europos Sąjungos kompetencijai.Valstybės narės negali deramai pasiekti pasiūlymo tikslų dėl toliau nurodytos priežasties.Du esminiai bet kokių statistinių duomenų kokybės aspektai – suderinamumas ir palyginamumas. Atsižvelgiant į tai, kad duomenys apie gyventojus ir natūralią kaitą naudojami siekiant laikytis ES teisės aktų, vertinti ES politikos sritis ir (arba) lyginti nacionalinės politikos įgyvendinimo rezultatus Europos lygmeniu, aišku, kad pagrindiniai duomenys turi būti palyginami Europos lygmeniu. Valstybės narės negali pasiekti šio rezultato, jei nėra aiškios ES sistemos, t. y. ES teisės aktų, kuriuose būtų nustatytos bendros statistinės sąvokos ir kokybės reikalavimai. Todėl siūloma priimti Reglamentą dėl demografinės statistikos. Be šių statistinių duomenų, surinktų ir parengtų taikant bendrą ES sistemą, nacionalinės demografinės statistikos sistemos būtų mažiau aktualios ir veiksmingos.Vien tik valstybių narių veiksmai turėtų neigiamos įtakos jų interesams dėl toliau nurodytų priežasčių.Nenustačius bendros ES sistemos, kurioje būtų taikomos bendros sąvokos ir apibrėžtys, kiltų pavojus galimybei naudoti aukštos kokybės demografinę statistiką arba ši galimybė iš viso išnyktų. Iš ankstesnės patirties aišku, kad neoficialiu susitarimu be suderintos, aiškios ir prižiūrimos sistemos neįmanoma parengti ateityje reikalingos kokybės statistinių duomenų.Europos lygmens veiksmai leis geriau siekti pasiūlymo tikslų dėl toliau nurodytų priežasčių.Pasiūlymo tikslus galima geriau įgyvendinti Europos lygmeniu remiantis ES teisės aktu, nes tik Komisija ES lygmeniu gali koordinuoti statistinės informacijos derinimą. Vis dėlto duomenų rinkimą ir palyginamos demografinės statistikos rengimą valstybės narės gali organizuoti naudodamos tinkamiausius šaltinius ir metodus reikiamai informacijai pateikti. Todėl ES gali imtis veiksmų šiems klausimams spręsti, remdamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatytu subsidiarumo principu.Pasiūlymu siekiama suderinti sąvokas, tiriamuosius objektus, reikiamos informacijos charakteristikas, aprėptį, kokybės kriterijus, duomenų teikimo terminus ir rezultatus, kad Europos statistika būtų aktuali, teikiama laiku, palyginama ir išsami.Valstybės narės turi rinkti duomenis iš nacionalinių šaltinių ir taikydamos atitinkamus būdus, tačiau privalo užtikrinti teikiamų duomenų ir metaduomenų kokybę bei pasirinktų duomenų šaltinių bei metodų atitiktį bendroms apibrėžtims. Valstybės narės turi pranešti apie duomenų šaltinius, apibrėžtis ir apskaičiavimo metodus, taikytus įsipareigojimams įgyvendinti, ir apie bet kokius jų pakeitimus. Valstybės narės teikia Eurostatui visą reikiamą informaciją statistinės informacijos kokybei įvertinti.Todėl pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą.-  Proporcingumo principasPasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytos priežasties.Šiuo reglamentu neviršijama tai, kas būtina jo tikslui pasiekti. Galimybė laisvai pasirinkti duomenų šaltinius laikantis nacionalinių teisės aktų ir principų bei galimybė naudoti apskaičiavimo būdus ir statistinius metodus turėtų sumažinti respondentams, nacionalinėms, regionų ar vietos valdžios institucijoms ir piliečiams tenkančią finansinę ir administracinę naštą.-  Pasirinktos priemonėsSiūloma priemonė – Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas.Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos priežasties.Tinkamos priemonės pasirinkimas priklauso nuo teisės akto tikslo. Atsižvelgiant į informacijos poreikį Europos lygmeniu, Europos statistikos srityje vyrauja tendencija kaip pagrindinius aktus dažniau naudoti reglamentus nei direktyvas. Reglamentas yra priimtinesnis, kadangi jame nustatomos visai ES vienodos teisės nuostatos, nesuteikiant valstybėms narėms veikimo laisvės taikyti jį iš dalies arba pasirinktinai. Jis taikomas tiesiogiai, todėl jo nereikia perkelti į nacionalinę teisę. Kita vertus, direktyvos, skirtos derinti nacionalinius teisės aktus, yra privalomos valstybėms narėms, kiek tai susiję su jų tikslais, bet nacionalinės institucijos gali pasirinkti formą, taikomą šiems tikslams įgyvendinti. Be to, direktyvos turi būti perkeltos į nacionalinę teisę. Reglamentas dera su kitais Europos statistikos teisės aktais, priimtais nuo 1997 m.4. POVEIKIS BIUDŽETUIPasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui.5. PAPILDOMA INFORMACIJA-  Galiojančių teisės aktų panaikinimasPriėmus šį pasiūlymą galiojantys teisės aktai nebus panaikinti.-  Europos ekonominė erdvėSiūlomas teisės aktas yra susijęs su EEE, todėl turėtų būti jai taikomas.2011/0440 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASdėl Europos demografinės statistikos(Tekstas svarbus EEE)EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 338 straipsnio 1 dalį,atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,teisės akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,kadangi:1.  pagal Europos Sąjungos sutarties 16 straipsnio 4 dalį nuo 2014 m. lapkričio 1 d. kvalifikuota balsų dauguma bus nustatoma remiantis valstybių narių gyventojų skaičiumi;2.  Ekonomikos ir finansų reikalų taryba nuolat įgalioja Ekonomikos politikos komitetą vertinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą ir kokybę, remiantis Eurostato parengtomis gyventojų skaičiaus rodiklių prognozėmis;3.  pagal 2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo[4] visi valstybių narių Komisijai perduodami pagal teritorinius vienetus suskirstyti statistiniai duomenys turi būti rengiami remiantis NUTS klasifikatoriumi. Todėl norint gauti palyginamą regionų statistiką teritoriniai vienetai turėtų būti nustatomi pagal NUTS klasifikatorių;4.  pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 175 straipsnį Komisija kas trejus metus Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui teikia ataskaitą, kurioje apžvelgiama pažanga siekiant ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos. Rengiant šias ataskaitas ir nuolat stebint ES regionų, taip pat skirtingų rūšių regionų, pvz., pasienio, miestų, kaimo, kalnų ir salų regionų, demografinę raidą ir galimas būsimas demografines problemas, reikia NUTS 3 regioninio lygmens metinių regioninių duomenų. Kadangi demografinis senėjimas labai priklauso nuo konkretaus regiono, Eurostato nuolat prašoma parengti regionines prognozes, kad būtų galima plačiau apžvelgti Europos Sąjungos NUTS 2 regionų demografinę padėtį;5.  pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 159 straipsnį Komisija kasmet rengia pažangos siekiant 151 straipsnyje nurodytų tikslų, taip pat dėl Sąjungos demografinės padėties, ataskaitą;6.  Komisija savo Komunikate „Solidarumas sveikatos srityje: sveikatos priežiūros skirtumų mažinimas ES“[5] išreiškė paramą tolesniam duomenų ir sveikatos rodiklių pagal amžių, lygį, socialinį ir ekonominį statusą bei geografinius kriterijus plėtojimui ir rinkimui;7.  2001 m. Geteborge Europos Vadovų Tarybos patvirtinta ir 2006 m. birželio mėn. atnaujinta ES tvaraus vystymosi strategija siekiama nuolat gerinti esamų ir būsimų kartų gyvenimo kokybę. Kas dvejus metus skelbiamoje Eurostato stebėsenos ataskaitoje objektyviai pateikiama pažangos statistika, pagrįsta ES tvaraus vystymosi rodiklių rinkiniu;8.  metiniai demografiniai statistiniai duomenys yra ypač svarbūs įvairių nacionalinio ir regionų lygmens politikos sričių tyrimams ir apibrėžtims, visų pirma atsižvelgiant į socialinius ir ekonominius klausimus. Gyventojų statistika svarbi labai įvairiems politikos rodikliams;9.  demografinė gyventojų statistika – esminė sudedamoji dalis apskaičiuojant visą gyventojų skaičių Europos sąskaitų sistemoje (ESS);10.  siekiant užtikrinti valstybių narių teikiamų duomenų kokybę, visų pirma jų palyginamumą, ir Europos Sąjungos lygmeniu rengti patikimas apžvalgas, duomenys turėtų būti pagrįsti vienodomis sąvokomis ir atitikti tą pačią ataskaitinę datą ar laikotarpį;11.  demografinė informacija turėtų atitikti susijusią informaciją, renkamą pagal 2007 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 862/2007 dėl Bendrijos migracijos statistikos ir tarptautinės apsaugos statistikos ir panaikinantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 311/76 dėl statistinių duomenų rinkimo apie darbuotojus užsieniečius [6] ir 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 763/2008 dėl gyventojų ir būstų surašymų[7];12.  2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos[8] yra Europos demografinės statistikos pagrindas. Visų pirma juo reikalaujama laikytis profesinio nepriklausomumo, nešališkumo, objektyvumo, patikimumo, statistikos duomenų konfidencialumo ir sąnaudų pagrįstumo principų;13.  rengdamos ir platindamos Europos statistiką nacionalinės ir Europos statistikos institucijos turėtų atsižvelgti į Europos statistikos praktikos kodekse, 2011 m. rugsėjo 28 d. peržiūrėtame ir atnaujintame Europos statistikos sistemos komiteto, nustatytus principus;14.  pagal šį reglamentą užtikrinama teisė į tai, kad būtų gerbiamas privatus ir šeimos gyvenimas bei teisė į asmens duomenų apsaugą, kaip išdėstyta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos[9] 7 ir 8 straipsniuose;15.  kadangi šio reglamento tikslo, būtent – nustatyti bendrą sistemingo Europos demografinės statistikos rengimo valstybėse narėse sistemą, vien valstybės narės negali pasiekti ir kadangi dėl veiksmo masto ir poveikio šio tikslo būtų geriau siekti Europos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama tai, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;16.  siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Šie įgaliojimai turėtų būti vykdomi pagal 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[10],PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisDalykasŠiuo reglamentu nustatoma bendra sistemingo Europos gyventojų ir natūralios kaitos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos sistema.2 straipsnisApibrėžtysŠiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:17.  nacionalinis – kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 763/2008 2 straipsnio f punkte; teritorija – kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1059/2003 ataskaitiniu laiku taikytinoje versijoje;18.  regioninis – kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 763/2008 2 straipsnio g punkte; šalyse, kuriose nėra Europos Sąjungos valstybės narės, – 1, 2 arba 3 lygmenų statistiniai regionai, kaip nustatyta tų šalių ir Komisijos (Eurostato) susitarimuose, atsižvelgiant į ataskaitiniu laiku taikomą versiją;19.  nuolatiniai gyventojai – visi asmenys, kurių nuolatinė gyvenamoji vieta ataskaitiniu laiku yra toje valstybėje narėje;20.  nuolatinė gyvenamoji vieta – kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 763/2008 2 straipsnio d punkto pirmoje pastraipoje. Atitinkamos geografinės vietovės nuolatiniais gyventojais yra laikomi tik asmenys, kurie:21.  iki ataskaitinio laiko savo nuolatinėje gyvenamojoje vietoje nuolat gyveno ne trumpiau kaip 12 mėnesių arba22.  į savo nuolatinę gyvenamąją vietą atvyko per paskutinius 12 mėnesių iki ataskaitinio laiko, ketindami joje pasilikti ne trumpiau kaip vienus metus.Taikydamos „nuolatinės gyvenamosios vietos“ apibrėžtį ypatingiems atvejams valstybės narės taiko Komisijos reglamento (EB) Nr. 1201/2009[11] priedo nuostatas;23.  gyvo kūdikio gimimas – kvėpuojančio arba kitus gyvybės požymius, pvz., širdies plakimas, virkštelės pulsavimas arba aiški valinga raumenų veikla, turinčio kūdikio gimimas, neatsižvelgiant į gestacinį amžių;24.  mirtis – negrįžtamas visų gyvybės požymių išnykimas bet kokiu metu po gyvo kūdikio gimimo;25.  natūrali kaita – gyvų kūdikių gimimo ir mirties atvejai, kaip apibrėžta (e) ir (f) punktuose;26.  patvirtinti duomenys – tam tikrus duomenų rinkimo kokybės kriterijus atitinkantys duomenys, įskaitant visus skelbtinų arba paskelbtų duomenų kokybės patikrinimus.3 straipsnisGyventojų ir natūralios kaitos duomenys27.  Valstybės narės teikia Komisijai (Eurostatui) ataskaitinio laiko gyventojų duomenis, kaip nurodyta 2 straipsnio c ir d punktuose. Jeigu 2 straipsnio d punkto i arba ii papunkčiuose nurodytų aplinkybių nustatyti neįmanoma, valstybės narės Komisijai (Eurostatui) teikia gyventojų pagal jų teisinę arba registruotą gyvenamąją vietą ataskaitiniu laiku duomenis; tokiu atveju jos deda proporcingas pastangas apskaičiuoti duomenis, kurie būtų kuo artimesni 2 straipsnio c ir d punktuose nurodytiems gyventojų duomenims.28.  Valstybės narės teikia Komisijai (Eurostatui) ataskaitinio laiko natūralios kaitos duomenis, neatsižvelgiant į įvykių vietą. Valstybės narės 1 dalyje nurodytiems duomenims taiko vienodą gyventojų apibrėžtį.29.  Valstybės narės visiems nacionaliniams ir regioniniams lygmenims, kaip apibrėžta 2 straipsnio a ir b punktuose, taiko vienodą gyventojų apibrėžtį.30.  Su 1 ir 2 dalyse nurodytų duomenų skirstymu ir duomenų dažnumu, terminais ir tikslinimais susijusios vienodos sąlygos priimamos pagal 9 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.4 straipsnisVisas gyventojų skaičius konkrečioms Sąjungos reikmėmsTarybos kvalifikuotos balsų daugumos reikmėms valstybės narės teikia Komisijai (Eurostatui) viso gyventojų skaičiaus nacionaliniu lygmeniu ataskaitiniu laiku duomenis, kaip nurodyta 2 straipsnio c punkte, per 8 mėnesius nuo ataskaitinių metų pabaigos. Taikydamos šį straipsnį valstybės narės neteikia gyventojų pagal jų teisinę arba registruotą gyvenamąją vietą ataskaitiniu laiku duomenų.5 straipsnisAtaskaitinis laikas31.  Gyventojų duomenų ataskaitinis laikas – gruodžio 31 d. vidurnaktis.32.  Natūralios kaitos duomenų ataskaitinis laikas – kalendoriniai įvykio metai.33.  Pirmasis ataskaitinis laikas, į kurį atsižvelgiama įgyvendinant šį reglamentą – 2013 m. Paskutinysis ataskaitinis laikas – 2027 m.6 straipsnisDuomenų ir metaduomenų teikimasValstybės narės perduoda Komisijai (Eurostatui) duomenis ir metaduomenis, reikalaujamus pagal šį reglamentą, vadovaudamosi Komisijos (Eurostato) nurodytu keitimosi duomenimis ir metaduomenimis standartu. Šiuos duomenis ir metaduomenis valstybės narės teikia per bendrą duomenų prieigą arba taip, kad Komisija (Eurostatas) galėtų juos išgauti elektroninėmis priemonėmis.7 straipsnisDuomenų šaltiniaiDuomenys grindžiami duomenų šaltiniais, kuriuos valstybės narės pasirenka pagal nacionalinius teisės aktus ir praktiką. Kai tinkama, taikomi moksliškai ir tinkamai dokumentais pagrįsti statistinio apskaičiavimo metodai.8 straipsnisKokybės reikalavimai34.  Valstybės narės užtikrina perduotų duomenų kokybę.35.  Įgyvendinant šį reglamentą perduotiniems duomenims taikomi Reglamento (EB) Nr. 223/2009 12 straipsnio 1 dalyje nustatyti kokybės kriterijai.36.  Valstybės narės Komisijai (Eurostatui) teikia informaciją apie metaduomenis, remdamosi metaduomenų struktūra Euro SDMX , visų pirma pranešdamos apie duomenų šaltinius, apibrėžtis ir apskaičiavimo metodus, taikytus pirmaisiais ataskaitiniais metais; be to, valstybės narės praneša Komisijai (Eurostatui) apie bet kokius jų pakeitimus.37.  Komisijai (Eurostatui) paprašius, valstybės narės kartu su duomenimis teikia visą informaciją, reikalingą statistinės informacijos kokybei įvertinti.38.  Valstybės narės užtikrina, kad šio reglamento 3 straipsnyje nurodyti gyventojų duomenys atitiktų duomenis, reikalaujamus pagal Reglamento (EB) Nr. 862/2007 3 straipsnį.9 straipsnisKomitetas39.  Komisijai talkina Europos statistikos sistemos komitetas, įsteigtas Reglamentu (EB) Nr. 223/2009. Šis komitetas yra komitetas, nurodytas Reglamente (ES) Nr. 182/2011.40.  Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.10 straipsnisĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Šis reglamentas taikomas iki 2027 m. gruodžio 31 d.Priimta [...]Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas Pirmininkas [1] OL L 344, 2007 12 28, p. 15.[2] OL L 199, 2007 7 31, p. 23.[3] OL L 218, 2008 8 13, p. 14.[4] OL L 154, 2003 6 21, p. 1.[5] COM(2009) 567.[6] OL L 199, 2007 7 31, p. 23.[7] OL L 218, 2008 8 13, p. 14.[8] OL L 87, 2009 3 31, p. 164.[9] OL C 303, 2007 12 14, p. 1.[10] OL L 55, 2011 2 28, p. 13.[11] OL L 329, 2009 12 15, p. 29.